ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. října 2013
o státní podpoře SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005) poskytnuté Slovenskou republikou ve prospěch společnosti Frucona Košice, a. s.
(oznámeno pod číslem C(2013) 6261)
(Pouze slovenské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/342/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
po výzvě, aby zúčastněné strany předložily své připomínky v souladu s uvedenými ustanoveními (2), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
1. ŘÍZENÍ PŘED KOMISÍ
(1)
Dopisem ze dne 15. října 2004, zaevidovaným 25. října 2004, obdržela Komise stížnost týkající se údajné nezákonné státní podpory ve prospěch společnosti Frucona Košice, a. s. Stěžovatel zaslal doplňující informace dne 3. února 2005. Setkání se stěžovatelem se uskutečnilo dne 24. května 2005.
(2)
Komise na základě informací poskytnutých stěžovatelem požádala Slovensko dopisem ze dne 6. prosince 2004, aby ji o sporném opatření informovalo. Slovensko odpovědělo dopisem ze dne 4. ledna 2005, zaevidovaným dne 17. ledna 2005, ve kterém informovalo Komisi o možné nezákonné podpoře poskytnuté ve prospěch společnosti Frucona Košice, a. s., v souvislosti s vyrovnáním s věřiteli a požádalo Komisi o schválení této podpory jako podpory na záchranu společnosti ve finančních obtížích. Slovensko předložilo doplňující informace v dopise ze dne 24. ledna 2005 zaevidovaném dne 28. ledna 2005. Komise požádala o doplňující informace dopisem ze dne 9. února 2005, na který obdržela odpověď v dopise ze dne 4. března 2005, zaevidovaném dne 10. března 2005. Setkání se slovenskými orgány se uskutečnilo dne 12. května 2005.
(3)
Dopisem ze dne 5. července 2005 Komise informovala Slovensko, že se ve věci výše uvedené podpory rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(4)
Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k opatření.
(5)
Slovenské orgány předložily připomínky dopisem ze dne 10. října 2005, zaevidovaným 17. října 2005. Komise obdržela připomínky od jedné zúčastněné strany (od příjemce) v dopise ze dne 24. října 2005, zaevidovaném dne 25. října 2005. Postoupila je Slovensku, které dostalo příležitost reagovat; připomínky Slovenska byly zaslány v dopise ze dne 16. prosince 2005, zaevidovaném dne 20. prosince 2005. Setkání s příjemcem, na kterém dostal příležitost se k záležitosti vyjádřit, se uskutečnilo dne 28. března 2006. Slovensko předložilo doplňující informace v dopise ze dne 5. května 2006, zaevidovaném dne 8.května 2006.
(6)
Komise přijala dne 7. června 2006 rozhodnutí (4), kterým nařídila navrácení podpory. Od tohoto data a v rámci kontaktů Komise se slovenskými orgány v souvislosti s provedením uvedeného rozhodnutí byl Komisi oznámen výsledek vnitrostátního soudního řízení týkajícího se výše dluhu, na niž se má vztahovat vyrovnání s věřiteli. V tomto rozhodnutí by se tyto informace měly zohlednit.
2. ŘÍZENÍ PŘED TRIBUNÁLEM
(7)
Společnost Frucona Košice, a.s., se dne 12. ledna 2007 proti rozhodnutí odvolala k Tribunálu. Mimo jiné napadla tvrzení, že odpis daňového dluhu představuje státní podporu, přičemž argumentovala, že uvedené odepsání je v souladu se zásadou věřitele v tržním hospodářství. Rozsudkem ze dne 7. prosince 2010 (věc T-11/07) Tribunál zamítl argumenty žadatele a potvrdil rozhodnutí Komise s odůvodněním, že konkurzní řízení by bylo pro stát výhodnější než vyrovnání s věřiteli.
3. ŘÍZENÍ PŘED SOUDNÍM DVOREM
(8)
Společnost Frucona Košice, a.s., se odvolala proti rozsudku Tribunálu k Soudnímu dvoru, přičemž argumentovala zejména tím, že Tribunál správně neposoudil, jakým způsobem Komise použila kritérium soukromého věřitele, a že se Tribunál nepřípustně snažil vydávat své vlastní odůvodnění, pokud jde o kritérium soukromého věřitele (věc C-73/11 P), za odůvodnění Komise.
(9)
Soudní dvůr dne 24. ledna 2013 rozsudek Tribunálu zrušil. Soudní dvůr dospěl k závěru, že Komise se tím, že v rámci svého posouzení kritéria soukromého věřitele nezohlednila délku trvání konkurzního řízení, dopustila zjevně nesprávného posouzení, nebo pokud Komise tuto okolnost zohlednila, své rozhodnutí dostatečně nezdůvodnila. Věc se vrátila Tribunálu, aby rozhodl o důvodech žaloby společnosti týkajících se daňové exekuce, které před ním byly v řízení vzneseny a o nichž nerozhodl.
4. ZRUŠENÍ
(10)
S ohledem na rozsudek Soudního dvora a s cílem napravit jím zjištěné nedostatky Komise proto považuje za vhodné zrušit původní rozhodnutí ze dne 7. června 2006 a nahradit ho tímto rozhodnutím.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
1. PŘÍSLUŠNÝ PODNIK
(11)
Příjemcem finanční podpory je společnost Frucona Košice, a. s. (dále jen „příjemce“), která v době předmětných událostí působila v oblasti výroby lihu a lihovin, nealkoholických nápojů, konzervovaného ovoce a zeleniny a octa. Po ztrátě licence příjemce líh ani lihoviny již nevyráběl. Nadále však působil v oblasti velkoobchodu s lihem a lihovinami. Společnost se nachází v regionu způsobilém pro poskytnutí regionální podpory podle čl 107 odst. 3 písm. a) SFEU.
(12)
Příjemce v době předmětných událostí zaměstnával přibližně 200 osob. Příjemce ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení ve věci formálního šetření poskytl Komisi údaje o obratu (včetně spotřebních daní a DPH), které jsou uvedeny v následující tabulce.
Tabulka 1
Obrat v různých odvětvích výroby včetně spotřebních daní a DPH (SKK)
2002
2003
2004
Ocet
28 029 500
27 605 100
11 513 600
Ovocná a zeleninová výroba
37 112 500
32 584 500
22 696 400
Zelí
2 878 340
503 030
201 310
Sycené nealkoholické nápoje
9 373 800
17 601 600
17 560 100
Nesycené nealkoholické nápoje
2 877 700
6 420 420
7 920 010
Džusy - 100 %
51 654 900
43 421 600
22 706 600
Lihoviny
696 193 500
743 962 700
728 837 400
Jablečné víno
1 495 640
106 360
0
Sirup
5 928 100
6 502 920
5 199 540
Jiné výrobky/služby
59 476 000
99 635 000
63 680 000
CELKEM
895 019 980
978 343 230
880 314 960 (5)
(13)
Tyto údaje se velmi liší od údajů, které Komise obdržela od slovenských orgánů a které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení ve věci formálního šetření (6). Slovenské orgány v reakci na připomínky příjemce po zahájení řízení ve věci formálního šetření nevyslovily námitky proti přesnosti výše uvedených údajů. Podle slovenských orgánů příjemce splňuje kritéria pro střední podnik.
2. UPLATNITELNÉ VNITROSTÁTNÍ PRÁVNÍ PŘEDPISY
(14)
Sporným opatřením je odpis daňového dluhu Daňovým úřadem Košice IV (dále jen „daňový úřad“) v rámci takzvaného vyrovnání s věřiteli. Tuto činnost upravuje zákon č. 328/91 Z. z. o konkurzu a vyrovnání (dále jen „zákon o konkurzu“).
(15)
Vyrovnání s věřiteli (dále jen „vyrovnání“ nebo „vyrovnací řízení“) je řízení za dohledu soudu, jehož cílem je, podobně jako v případě konkurzního řízení, urovnat finanční situaci společností v úpadku (7). V konkurzním řízení společnost zanikne a její aktiva se buď prodají novému vlastníkovi, nebo se společnost zlikviduje. Na rozdíl od toho ve vyrovnacím řízení společnost v úpadku pokračuje v činnosti beze změny vlastníka.
(16)
Vyrovnací řízení iniciuje společnost v úpadku. Cílem tohoto řízení je dosáhnout dohody s věřiteli (dále jen „vyrovnání s věřiteli“) v tom smyslu, že společnost v úpadku uhradí část svého dluhu a zbytek se odepíše. Tuto dohodu musí schválit soud vykonávající dohled.
(17)
Věřitelé, jejichž pohledávky jsou zajištěné, například zástavním právem, vystupují jako oddělení věřitelé. Aby byl návrh na vyrovnání přijat, musí všichni oddělení věřitelé hlasovat v jeho prospěch, zatímco v případě ostatních věřitelů stačí kvalifikovaná většina. Jinými slovy, oddělení věřitelé hlasují jednotlivě a mají právo návrh vetovat.
(18)
Oddělení věřitelé mají privilegovanou pozici i v konkurzním řízení. Pohledávky oddělených věřitelů je možné uspokojit kdykoliv během konkurzního řízení a výnosy z prodeje zajištěných aktiv v konkurzním řízení by měly být použity výhradně na splacení pohledávek oddělených věřitelů. Pokud není možné z tohoto prodeje pokrýt veškeré pohledávky oddělených věřitelů, zbývající části se zařadí do druhé skupiny k pohledávkám ostatních věřitelů. V druhé skupině se věřitelé uspokojují poměrným způsobem.
(19)
Podle zákona o konkurzu musí společnost, která žádá o vyrovnání s věřiteli, soudu předložit seznam opatření týkajících se reorganizace společnosti a průběžného financování činnosti společnosti po tomto vyrovnání.
(20)
Podle zákona č. 511/92. Z. z. o správě daní a poplatků a o změnách v soustavě územních finančních orgánů (dále jen „zákon o správě daní“) má společnost možnost požádat daňové orgány o odklad platby daní. Z odložené částky se účtuje úrok a odložený dluh musí být zajištěný.
(21)
Zákon o správě daní upravuje i daňovou exekuci, jejíž cílem je uspokojit daňové pohledávky státu prodejem nemovitého majetku, movitého majetku nebo podniku jako celku.
3. SKUTKOVÝ STAV
(22)
Příjemce od listopadu 2002 do listopadu 2003 využil možnost odkladu svého závazku zaplatit spotřební daň z lihu, kterou umožňuje zákon o správě daní (8). Odložený dluh celkem dosáhl částky 477 015 759 SKK (12,6 milionu EUR). Než daňový úřad souhlasil s odkladem těchto plateb, zajistil v souladu se zákonem všechny své pohledávky aktivy příjemce. Slovenské orgány uvádějí, že hodnota tohoto zajištění na základě účetní evidence příjemce činila 397 476 726 SKK (10,5 milionu EUR). Příjemce však tvrdí, že hodnota tohoto zajištění představovala podle odhadu znalců z konce roku 2003 částku 193 940 000 SKK (5 milionů EUR). Taková je podle příjemce hodnota zajištěných aktiv (movitého majetku, nemovitostí a pohledávek) vyjádřená v takzvaných znaleckých cenách.
(23)
Od 1. ledna 2004 změněný a doplněný zákon o správě daní omezil možnost žádat o odklad daně na jedenkrát ročně. Příjemce využil této možnosti v případě spotřební daně za prosinec 2003, jež byla splatná v lednu 2004. Nebyl však schopen uhradit nebo odložit spotřební daň za leden 2004, splatnou 25. února 2004. V důsledku toho se příjemce stal společností v úpadku ve smyslu zákona o konkurzu. Příjemce tak přišel o licenci na výrobu a zpracování lihu.
(24)
Dne 8. března 2004 se příjemce obrátil na příslušný krajský soud s návrhem na vyrovnání. Krajský soud povolil vyrovnací řízení usnesením z 29. dubna 2004 poté, co zjistil, že jsou splněny všechny zákonné podmínky potřebné pro tato řízení. Na slyšení dne 9. července 2004 věřitelé hlasovali ve prospěch vyrovnání navrhnutého příjemcem. Vyrovnání bylo potvrzeno dne 14. července 2004 usnesením krajského soudu vykonávajícího dohled.
(25)
V srpnu 2004 se daňový úřad proti tomuto potvrzujícímu usnesení soudu odvolal. Nejvyšší soud usnesením z 25. října 2004 rozhodl, že odvolání není možné, a prohlásil usnesení krajského soudu, kterým krajský soud potvrdil vyrovnání, za právoplatné a vykonatelné ode dne 23. července 2004. Později generální prokurátor proti usnesení krajského soudu podal návrh na zahájení mimořádného dovolacího řízení.
(26)
Věřitelé včetně daňového úřadu se dohodli s příjemcem na tomto vyrovnání: 35 % dluhu zaplatí příjemce do jednoho měsíce od nabytí platnosti dohody s věřiteli a zbývajících 65 % dluhu věřitelé odpustí. Se všemi věřiteli se proto nakládalo stejně. Konkrétní částky pro jednotlivé věřitele jsou uvedeny v následující tabulce.
Tabulka 2
Stav dluhů příjemce před vyrovnacím řízením a po něm (SKK)
Věřitel
Dluh před
vyrovnáním
Dluh po
vyrovnání (9)
Odepsaná částka
Veřejný
Daňový úřad
640 793 831
224 277 841
416 515 990
Soukromý
Tetra Pak, a. s.
1 004 208
351 498
652 710
MTM-obaly, s. r. o.
317 934
111 277
206 657
Merkant, družstvo
332 808
116 483
216 325
Vetropack, s. r. o.
2 142 658
749 930
1 392 728
CELKEM
644 591 439 (10)
225 607 029
418 984 410
(27)
Pohledávky daňového úřadu, které byly zahrnuty do vyrovnacího řízení, představovaly 640 793 831 SKK (16,86 milionu EUR) a tvořily je především neuhrazená spotřební daň za období od května 2003 do března 2004, DPH za období od ledna do dubna 2004 a připočtené pokuty a úroky. Pohledávky odpuštěné daňovým úřadem činily 416 515 990 SKK (11 milionů EUR). Vyrovnání daňovému úřadu přineslo 224 277 841 SKK (5,86 milionu EUR).
(28)
Daňový úřad vystupoval ve vyrovnacím řízení jako oddělený věřitel a jako takový hlasoval samostatně. Aby mohlo dojít k vyrovnání, daňový úřad musel proto hlasovat v jeho prospěch. Privilegované postavení daňového úřadu bylo způsobeno tím, že některé jeho pohledávky byly zajištěné v souvislosti s odkladem daňového dluhu příjemce v letech 2002 a 2003 (viz 17. bod odůvodnění). Všichni ostatní věřitelé hlasovali ve prospěch navrhovaného vyrovnání. Jejich pohledávky byly běžné nezajištěné obchodní pohledávky.
(29)
Příjemce ve svém návrhu na vyrovnání popsal v souladu s požadavky zákona o konkurzu reorganizační opatření týkající se výroby, distribuce a pracovních sil (včetně propuštění přebytečných zaměstnanců).
(30)
V organizační oblasti a v oblasti pracovních sil příjemce plánoval tato opatření: vytvoření univerzální výrobní skupiny pro všechny výrobní činnosti, reorganizaci svých dopravních prostředků vyřazením vozidel s nejnižší zůstatkovou hodnotou a reorganizaci obchodních činností. K těmto opatřením se mělo připojit propuštění 50 zaměstnanců v období od března do května 2004. Dalších 50 zaměstnanců mělo v tomtéž období pracovat s 60 % měsíční sazbou.
(31)
Pokud jde o výrobní a technickou oblast, příjemce uvedl, že jelikož společnost přišla o licenci na výrobu lihu, příslušné výrobní zařízení od dubna 2004 pronajme. Příjemce plánoval snížení nebo ukončení výroby některých nerentabilních nealkoholických nápojů a uvedl, že jakémukoli zavedení nového výrobku v této kategorii bude předcházet analýza ziskovosti jeho výroby.
(32)
Příjemce dále uvádí následující opatření: restrukturalizace nákladů, která by měla být důsledkem nižších výrobních nákladů, protože byla ukončena výroba lihu, a zrušení části vlastní dopravy společnosti; prodej starých zařízení do šrotu.
(33)
Příjemce plánoval i prodej administrativní budovy, prodejny a rekreační budovy a uvedl možnost prodat nebo pronajmout výrobní zařízení na výrobu octa. Slovenské orgány v připomínkách k rozhodnutí zahájit řízení ve věci formálního šetření potvrdily, že prodej administrativní budovy, prodejny a rekreační budovy se neuskutečnil.
(34)
Příjemce plánoval intenzívní prodej svých zásob hotových výrobků (11).
(35)
Podle tohoto návrhu měl příjemce financovat vyrovnání z vlastních zdrojů (prodej zásob) ve výši 110 milionů SKK a prostřednictvím externího financování ve formě úvěru z obchodní banky ve výši 100 milionů SKK. Podle informací předložených příjemcem v reakci na zahájení řízení ve věci formálního šetření byl splatný dluh nakonec pokryt příjmy z emise nových akcií (21 milionů SKK; 0,56 milionu EUR), příjmy z prodeje zásob (110 milionů SKK; 2,9 milionu EUR) a díky dodavatelskému úvěru od společnosti Old Herold, s. r. o. (100 milionů SKK; 2,6 milionu EUR). Splatnost faktur Old Herold, s. r. o., činila 40 dní, což podle příjemce byla vzhledem k jeho kritické situaci dlouhá doba. Tato delší splatnost umožnila příjemci shromáždit potřebnou hotovost.
(36)
Slovenské orgány Komisi informovaly po zahájení řízení ve věci formálního šetření, že na základě dohody s věřiteli byla dne 17. prosince 2004 daňovému úřadu uhrazena částka ve výši 224 277 841 SKK. Slovenské orgány potvrdily, že do ukončení řízení před Evropskou komisí pozastavily odepsání dluhu schválené ve vyrovnacím řízení.
(37)
V rámci kontaktů v souvislosti s provedením rozhodnutí Komise, jímž bylo nařízeno navrácení podpory, slovenské orgány informovaly Komisi o výsledku mimořádného dovolacího řízení uvedeného ve 25. bodě odůvodnění: Nejvyšší soud Slovenské republiky rozhodnutím ze dne 27. dubna 2006 částečně zrušil rozhodnutí příslušného krajského soudu ze dne 14. července 2004, jímž byla potvrzena dohoda s věřiteli, s odůvodněním, že do vyrovnání byly chybně zahrnuty nedoplatky silniční daně ve výši 424 490 SKK Ve zbývající části Nejvyšší soud dovolání zamítl. Rozhodnutím ze dne 18. srpna 2006 příslušný krajský soud rozhodnutí Nejvyššího soudu ze dne 27. dubna 2006 vykonal a stanovil, že opravená částka dluhu splatná daňovému úřadu činí 640 369 341,4 SKK (z čehož 35 % činí částka 224 129 269,1 SKK).
III. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PODLE ČL. 108 ODST. 2 SFEU
(38)
Komise ve svém rozhodnutí zahájit řízení ve věci formálního šetření vyslovila pochybnosti o tom, že sporné odepsání daně nepředstavuje státní podporu. Komise dospěla k závěru, že postup daňového úřadu v rámci vyrovnacího řízení nesplňuje kritérium věřitele v tržním hospodářství. Komise zejména usoudila, že daňový úřad byl v porovnání s ostatními věřiteli v právně odlišné situaci, jelikož vlastnil zajištěné pohledávky a měl možnost iniciovat daňovou exekuci. Komise vyslovila pochybnost, že vyrovnací řízení, v porovnání s konkurzním řízením nebo daňovou exekucí, vedlo pro stát k nejlepšímu možnému výsledku.
(39)
Komise dále vyslovila pochybnosti o slučitelnosti sporné podpory s vnitřním trhem. Nejprve vyslovila pochybnosti, že podporu je možno považovat za slučitelnou jako podporu na záchranu, jak tvrdily slovenské orgány. Podporou na záchranu může být jen podpora likvidity ve formě úvěrových záruk nebo úvěrů. Sporné opatření je však odepsáním dluhu, což odpovídá nenávratnému grantu. Toto opatření navíc bylo provedeno bez příslibu, že do šesti měsíců od schválení opatření na záchranu příjemce předloží plán restrukturalizace nebo plán likvidace, nebo podporu v celé výši splatí.
(40)
Komise dále zkoumala slučitelnost sporného opatření jakožto pomoci na restrukturalizaci a vyslovila pochybnosti o splnění dvou hlavních podmínek: existence plánu restrukturalizace, který v přiměřené době zajišťuje návrat k dlouhodobé životaschopnosti, a omezení podpory na nezbytné minimum.
IV. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(41)
Příjemce kromě informací o skutkovém stavu uvedených v části II předložil následující připomínky.
(42)
Příjemce tvrdí, že důvodem jeho finančních těžkostí na začátku roku 2004 byla změna zákona o správě daní, která omezila možnost požádat o odklad daní pouze na jedenkrát za rok. To byla pro příjemce významná změna, protože se podle svého vyjádření v předchozích letech na tento mechanismus spoléhal.
(43)
Pokud jde o samotný případ, příjemce za prvé tvrdil, že Komise nemá pravomoc zkoumat sporné opatření, neboť toto opatření nabylo účinnosti před datem přistoupení a nebylo po přistoupení uplatitelné. Opatření údajně nabylo účinnosti před přistoupením, protože vyrovnací řízení bylo zahájeno 8. března 2004, a jak tvrdí příjemce, bylo schváleno soudem 29. dubna 2004, tedy před vstupem Slovenské republiky do Evropské unie. Daňové úřady dále údajně v rámci jednání před zahájením vyrovnacího řízení daly najevo souhlas s navrhovaným vyrovnáním. V prosinci 2003 se uskutečnilo setkání s Daňovým ředitelstvím Slovenské republiky a daňový úřad zaslal dne 3. února 2004 příjemci dopis, v němž údajně potvrdil možnost postupu formou vyrovnání.
(44)
Příjemce dále tvrdil, že v případě, že Komise zastává názor, že má pravomoc jednat, nepředstavuje sporné opatření státní podporu, neboť je splněna zásada věřitele v tržním hospodářství.
(45)
Za prvé, příjemce tvrdí, že srovnání vyrovnacího řízení s daňovou exekucí je zavádějící, neboť zahájení prvního vylučuje nebo pozastavuje druhé. Daňový úřad proto nemohl zvolit daňovou exekuci. Příjemce dále tvrdí, že pokud by dobrovolně neinicioval vyrovnací řízení, měl by podle právních předpisů o platební neschopnosti za několik týdnů nebo měsíců zákonnou povinnost zahájit konkurzní nebo vyrovnací řízení.
(46)
Za druhé, příjemce tvrdí, že rozhodnutí státu vyhnout se konkurzu a namísto toho hledat řešení prostřednictvím vyrovnacího řízení bylo splněním kritéria věřitele v tržním hospodářství. Příjemce jako důkaz předkládá potvrzení dvou auditorů a jednoho konkurzního správce, že daňový úřad získá více a rychleji prostřednictvím vyrovnacího řízení, než pokud by se rozhodl pro konkurzní řízení. Příjemce předkládá i další materiály a statistiky, které mají potvrdit, že konkurzní řízení na Slovensku trvá průměrně 3 roky až 7 let a přináší jen velmi omezený výnos z prodeje aktiv (12).
(47)
Příjemce svou analýzu opírá o zprávu auditorské společnosti EKORDA ze dne 7. července 2004, kterou měl daňový úřad údajně k dispozici před hlasováním věřitelů dne 9. července 2004. Nebyl však předložen žádný důkaz, který by to potvrzoval.
(48)
Podle zprávy společnosti EKORDA by příjmy z prodeje aktiv v případě konkurzu činily nanejvýš 204 milionů SKK (5,3 milionu EUR) a po odečtení různých poplatků ve výši 45 milionů SKK pouze 159 milionů SKK (4,2 milionu EUR). Příjemce sám opravil částku poplatků, které by bylo třeba odečíst (36 milionů SKK) a dospěl k částce 168 milionů SKK (4,4 milionu EUR). I kdyby daňový úřad jako jediný oddělený věřitel a jako největší věřitel získal z těchto příjmů většinu, stále by to bylo méně než to, co daňový úřad získal po vyrovnání.
(49)
Společnost EKORDA použila jako základ účetní hodnotu - k 31. březnu 2004 - základního majetku, zásob, hotovosti a upravených krátkodobých pohledávek, přičemž zohlednila jejich nedobytnost a nízkou bonitu. Společnost EKORDA upravila nominální hodnotu aktiv příjemce takzvaným koeficientem zpeněžení pro každou složku aktiv v případě prodeje v rámci konkurzního řízení (45 % u základního jmění, 20 % u zásob a krátkodobých pohledávek a 100 % u hotovosti).
(50)
Společnost EKORDA uvádí budoucí daňové příjmy z činnosti příjemce (13), ale i rozvoj zaměstnanosti v regionu a rozvoj potravinářského průmyslu na Slovensku jako velmi významné faktory ovlivňující rozhodnutí zachovat existenci příjemce.
(51)
Příjemce uvádí ještě další dvě zprávy. Auditorka Marta Kochová dospěla k závěru, že maximální příjem z prodeje aktiv, která však nebyla oceněná, by činil 100 milionů SKK (2,6 milionu EUR), respektive po odečtení poplatků ve výši 22 milionů SKK pouze 78 milionů SKK (2 miliony EUR). Konkurzní správkyně paní Holovačová údajně uvádí, že podle jejího názoru je vyrovnací řízení pro věřitele obecně výhodnější než konkurz. Jedním z aspektů je skutečnost, že věřitel má zájem na tom, aby dlužník pokračoval v hospodářské činnosti (budoucí příjmy z obchodu a z daní).
(52)
Za třetí, příjemce tvrdí, že by se měly zohlednit dlouhodobé aspekty, například budoucí daňové příjmy. Judikatura vylučující společensko-politické aspekty z kritéria věřitele v tržním hospodářství (14) se údajně neuplatňuje, když veřejný orgán zohledňuje výpočet budoucích daňových příjmů. Podle příjemce je tu situace veřejného orgánu analogická se situací věřitele v tržním hospodářství, který je dodavatelem, který má zájem na přežití klienta. Příjemce poté poukazuje na judikaturu týkající se zásady investora v tržním hospodářství.
(53)
Příjemce dospěl k závěru, že kritérium věřitele v tržním hospodářství bylo splněno a sporné opatření nepředstavuje státní podporu.
(54)
Pokud by však Komise dospěla k jinému závěru, příjemce tvrdí, že sporné opatření je slučitelné jako podpora na restrukturalizaci. Tvrdí, že daňový úřad před souhlasem s vyrovnáním prověřil způsobilost obchodního plánu příjemce z hlediska obnovy dlouhodobé životaschopnosti. Absence formálního plánu restrukturalizace je podle vyjádření příjemce v situaci, kdy Komise posuzuje případ ex post, irelevantní, neboť Komise se již může přesvědčit, zda se příjemce skutečně stal životaschopným. Příjemce však též usuzuje, že v situaci posouzení ex ante je podrobný plán restrukturalizace nevyhnutelný. Příjemce dále krátce popisuje přijatá restrukturalizační opatření: zvýšení vlastního kapitálu, propuštění zaměstnanců, prodej zásob. Příjemce zastává názor, že zastavení výroby lihu a lihovin a pronájem výrobních aktiv společnosti Old Herold, s. r. o., vlastně představují restrukturalizační opatření. I když zastavení bylo původně zapříčiněno ztrátou licence, příjemce po vyrovnání nepožádal o novou licenci.
(55)
Podle příjemce byl splněn i požadavek významnosti jeho příspěvku na restrukturalizaci.
(56)
Příjemce dále tvrdí, že skutečnost, že podniká v podporovaném regionu a je jedním z největších regionálních zaměstnavatelů, by se při uplatňování usměrnění vztahujících se na podporu na restrukturalizaci měla rovněž zohlednit.
V. PŘIPOMÍNKY SLOVENSKÉ REPUBLIKY
(57)
Slovenské orgány v reakci na zahájení řízení ve věci formálního šetření vyslovily některé připomínky ke skutkovému stavu, které již byly uvedeny v části II.
(58)
Slovenské orgány potvrdily, že daňový úřad v době hlasování po vyrovnacím řízení nezohlednil aspekt státní podpory. Daňový úřad nepovažoval vyrovnání za formu státní podpory, a proto od příjemce nebylo požadováno předložení plánu restrukturalizace, který je odlišný od obchodního plánu předloženého soudu podle právních předpisů upravujících platební neschopnost.
(59)
V reakci na připomínky předložené příjemcem uvedly slovenské orgány následující připomínky.
(60)
Slovenské orgány by připomínky příjemce o průměrné délce konkurzního řízení a průměrném výnosu z prodeje aktiv v konkurzním řízení nevztahovaly na tento případ. Podle nich, vzhledem k malému počtu věřitelů a existenci majetku s kladnou likvidační hodnotou, která převyšuje sumu uhrazenou státu po vyrovnání, by se konkurzní řízení uskutečnilo v kratší než průměrné lhůtě a výnos daňového úřadu by byl vyšší než v případě vyrovnání. Místní daňový úřad provedl šetření ve společnosti dne 21. června 2004 a zjistil, že k 17. červnu 2004 měl příjemce hotovost ve výši 161,3 milionu SKK, pohledávky ve výši 62,8 milionu SKK, zásoby lihu a lihovin v hodnotě 84 milionů SKK a neoběžný majetek s účetní hodnotou 200 milionů SKK.
(61)
Slovenské orgány zastávají názor, že daňová exekuce byla pro daňový úřad reálnou alternativou. Potvrzují, že daňový úřad měl možnost iniciovat takové řízení před zahájením vyrovnacího řízení, a to i v případě, že by soud odmítl potvrdit vyrovnání (protože daňový úřad by jako oddělený věřitel nehlasoval v jeho prospěch).
(62)
Slovenské orgány nesouhlasí s tvrzením příjemce, že jeho finanční těžkosti byly způsobeny změnou zákona o správě daní. Podle slovenských orgánů byly finanční těžkosti příjemce způsobeny finanční strategií využívání nepřímých daní při vykonávání jeho podnikatelské činnosti. Příjemce měl namísto toho prostě inkasovat daně od svých klientů a odevzdat je do státního rozpočtu.
(63)
Slovenské orgány nesouhlasí s tím, že setkání s Daňovým ředitelstvím Slovenské republiky v prosinci 2003 je důkazem o předběžném souhlasu daňového úřadu s vyrovnáním. Předložily dopis ze dne 6. června 2004 od Daňového ředitelství Slovenské republiky adresovaný daňovému úřadu, v němž se uvádí, že daňový úřad by neměl souhlasit s vyrovnáním navrhovaným příjemcem, neboť není pro stát příznivé. Tento dopis se odvolával na jiný dopis obecnější povahy od ministra financí ze dne 15. ledna 2004 adresovaný Daňovému ředitelství Slovenské republiky, v němž se ředitelství žádá, aby zajistilo, že nebudou schváleny žádné takové návrhy na vyrovnání s věřiteli, které by znamenaly odepsání daňových pohledávek daňovými úřady. Slovenské orgány dále interpretovaly dopis ze dne 3. února 2004, na který poukazoval příjemce (viz 43. bod odůvodnění), jako jasně explicitně nesouhlasící s vyrovnáním ve výši 35 %.
(64)
Slovenské orgány tvrdí, že příjemce nezaplatil spotřební daně ve stanoveném odkladu od ledna 2001 do března 2004 a na své daňové povinnosti pravidelně uplatňoval odklad.
(65)
Podle slovenských orgánů výrazné rozdíly v odhadech dvou auditorských zpráv (viz 48. a 51. bod odůvodnění) vzbuzují pochybnosti o důvěryhodnosti obou zpráv. Orgány mají pochybnosti zejména o koeficientu zpeněžení přiřazeném společností EKORDA oběžným aktivům. Tento koeficient by měl být vyšší než 20 %.
(66)
A nakonec podle slovenských orgánů příjemce nevypracoval realizovatelný plán restrukturalizace a opatření navrhovaná v souvislosti s vyrovnacím řízením nelze považovat za restrukturalizační opatření.
VI. HODNOCENÍ
1. PRAVOMOC KOMISE
(67)
Vzhledem k tomu, že se část událostí vztahujících se k tomuto případu odehrála před vstupem Slovenské republiky do Evropské unie dne 1. května 2004, Komise nejprve musí určit, zda má v souvislosti se sporným opatřením pravomoc jednat.
(68)
Opatření, která byla uvedena v účinnost před přistoupením a nejsou uplatnitelná po přistoupení, nemůže Komise zkoumat ani na základě takzvaného dočasného mechanismu, který upravuje bod 3 přílohy IV smlouvy o přistoupení, ani podle postupů stanovených v článku 108 SFEU. Smlouva o přistoupení ani Smlouva o fungování Evropské unie nevyžadují, aby Komise taková opatření přezkoumala, ani ji k tomu nezplnomocňují.
(69)
Na druhé straně opatření uvedená v účinnost po přistoupení jasně spadají do pravomoci Komise. Pro určení doby, kdy bylo určité opatření uvedeno v účinnost, se jako relevantní kritérium používá právně závazný čin, kterým příslušný vnitrostátní orgán poskytuje podporu (15).
(70)
Příjemce v tomto případě tvrdil, že sporné opatření bylo uvedeno v účinnost před přistoupením a po přistoupení není uplatnitelné (viz 43. bod odůvodnění).
(71)
Komise nemůže přijmout důvody předložené příjemcem. Návrh na zahájení vyrovnacího řízení není činem orgánu poskytujícího podporu, ale činem příjemce. Rovněž usnesení soudu povolit vyrovnací řízení není činem orgánu poskytujícího podporu. Toto usnesení jen povolilo příjemci a jeho věřitelům pokračovat v jednání, ale evidentně nepředstavovalo vlastní poskytnutí podpory. Neexistuje důkaz, že by Daňové ředitelství Slovenské republiky bylo vyjádřilo souhlas se sporným opatřením na setkání v prosinci 2003. Naopak, slovenské orgány popřely jakýkoliv takový předběžný souhlas. Dopis ze dne 3. února 2004 otevřeně vyjadřuje odmítnutí přijmout návrh na vyrovnání ve výši 35 %.
(72)
Rozhodnutí příslušného orgánu odepsat část pohledávek bylo přijato dne 9. července 2004, kdy daňový úřad souhlasil s vyrovnáním navrženým příjemcem.
(73)
Vzhledem k této skutečnosti je otázka, zda je opatření uplatnitelné po přistoupení, bezpředmětná.
(74)
Komise proto dospěla k závěru, že má pravomoc posuzovat sporné opatření podle článku 108 SFEU.
2. EXISTENCE PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SMLOUVY O FUNGOVÁNÍ EU
(75)
V čl. 107 odst. 1 SFEU se uvádí, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(76)
Odepsání dluhu vůči veřejnému orgánu, jakým je daňový úřad, představuje formu použití státních prostředků. Opatření, které zvýhodňuje jeden individuální podnik, je selektivní.
(77)
Až do událostí, které měly za následek zahájení řízení v případě platební neschopnosti, příjemce působil na trhu s lihem a lihovinami, nealkoholickými nápoji a konzervovaným ovocem a zeleninou. V roce 2003 byl příjemce třetím výrobcem lihu a lihovin na Slovensku. Po ztrátě licence na výrobu lihu a lihovin v březnu 2004 příjemce působil ve velkoobchodě s lihem a lihovinami vyráběnými jinou společností - Old Herold, s. r. o., jež využívá výrobní zařízení příjemce, která si od něj společnost Old Herold, s. r. o., pronajímá. Všechny oblasti, ve kterých příjemce podnikal před vyrovnacím řízením a ve kterých podniká v současnosti, patří do oblasti obchodu mezi členskými státy.
(78)
V rozhodnutí zahájit řízení ve věci formálního šetření Komise vyjádřila pochybnosti, zda dané opatření nenarušilo hospodářskou soutěž nebo nehrozilo, že ji naruší tím, že poskytlo příjemci výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nebyl schopen získat. Jinými slovy, Komise má pochybnosti, zda se stát k příjemci choval jako věřitel v tržním hospodářství.
(79)
Zjistilo se, že dohoda s věřiteli obsahovala stejné podmínky vyrovnání dluhu pro soukromé věřitele i pro daňový úřad (veřejného věřitele). Věřitelům mělo být uhrazeno 35 % dluhu ve stanovené lhůtě, což příjemce skutečně splnil. Zbývajících 65 % mělo být odepsáno.
(80)
Pozice daňového úřadu jako věřitele však v tomto případě byla neobyčejně silná a nelze ji srovnávat s postavením běžného věřitele v konkurzním řízení. Právní a ekonomická pozice daňového úřadu byla před vyrovnáním s věřiteli výhodnější než pozice soukromých věřitelů. Daňový úřad byl nejenže jasně dominantním a rozhodujícím věřitelem s více než 99 % všech pohledávek registrovaných v konkurzním řízení, ale důležitější je, že byl i odděleným věřitelem. Jeho pohledávky mohly být proto uspokojeny kdykoliv během konkurzního řízení z výnosů prodeje zajištěných aktiv: jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, tyto výnosy by měly být použity výhradně na splacení pohledávek oddělených věřitelů. Proto je třeba přezkoumat, zda daňový úřad využil všechny pro něj dostupné prostředky na získání nejvyšší možné výše uspokojení svých pohledávek, jak by to učinil věřitel v tržním hospodářství.
(81)
Podmínky, které musí opatření splňovat, aby je bylo možné pro účely článku 107 SFEU považovat za podporu, však nejsou naplněny v případě, kdy podnik příjemce mohl za obvyklých podmínek na trhu získat tutéž výhodu, jakou získal ze státních prostředků (16). Tento přezkum se v zásadě provádí uplatněním kritéria věřitele v tržním hospodářství. Jestliže veřejný věřitel poskytne podniku platební úlevy ohledně splatného dluhu, představují takové platební úlevy státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud by podnik, který je jejím příjemcem, vzhledem k významu hospodářské výhody, která tím byla poskytnuta, zjevně nezískal srovnatelné úlevy od soukromého věřitele nacházejícího se v situaci, která se co možná nejvíce podobá situaci veřejnoprávního věřitele usilujícího o to, aby mu byly zaplaceny částky, které mu dluží dlužník ve finančních obtížích (17).
(82)
Použitelnost kritéria soukromého hospodářského subjektu na trhu závisí na tom, zda dotyčný členský stát poskytl ekonomickou výhodu podniku jinak, než ve svém postavení jako orgán veřejné moci Z toho vyplývá, že pokud se členský stát odvolává v průběhu správního řízení na uvedené kritérium, musí v případě pochybností prokázat jednoznačným způsobem a na základě objektivních a ověřitelných důkazů, že provedené opatření vyplývá z jeho postavení jako soukromého hospodářského subjektu na trhu. Z těchto důkazů musí jasně vyplývat, že dotyčný členský stát přijal rozhodnutí jednat způsobem, jakým jednal, před poskytnutím ekonomické výhody nebo souběžně s ním. V této souvislosti může být třeba předložit důkazy, z nichž vyplývá, že toto rozhodnutí je založeno na ekonomickém posouzení srovnatelném s tím, které by provedl za okolností daného případu racionální soukromý hospodářský subjekt na trhu nacházející se v situaci, která je co nejbližší situaci uvedeného členského státu. Hospodářské hodnocení provedené po poskytnutí uvedené výhody, zpětné konstatování o skutečné výnosnosti postupu dotčeného členského státu ani odůvodnění následující po rozhodnutí o zvoleném postupu však nestačí (18).
(83)
Slovenská republika stručně řečeno tvrdí, že podle jejího názoru dané opatření představuje státní podporu. Uznává, že v době vyrovnání se otázka státní podpory prostě nebrala v úvahu, a požádala, aby se sporné opatření považovalo za podporu na záchranu. Zdá se proto, že požadavky uvedené judikatury nebyly v tomto případě dodrženy a sporné opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(84)
Příjemce v tomto případě tvrdil, že opatření nepředstavuje podporu, a předkládá uvedené dokumenty, zvláště zprávy dvou auditorů.
(85)
Komise zjistila na základě informací předložených příjemcem i slovenskými orgány následující skutečnosti o finanční situaci příjemce v příslušném roce, a to v rozsahu relevantním na uplatnění kritéria věřitele v tržním hospodářství. Komise nemůže v účetní evidenci příjemce ověřit údaje k 31. březnu 2004 poskytnuté příjemcem, ani údaje k 17. červnu 2004 poskytnuté slovenskými orgány. Komise však nemá důvod o těchto údajích pochybovat.
Tabulka 3
Finanční situace příjemce v letech 2003-2004 (mil. SKK)
31.12.2003 (19)
31.3.2004 (20)
28.4.2004 (21)
17.6.2004 (22)
31.12.2004 (23)
Neoběžný majetek (24)
208
205
204
200
200
Zásoby
119
209
176
84
52
Hotovost
3
50
94
161
27
Krátkodobé obchodní pohledávky
128
98 (25)
80
63 (26)
97
(86)
Komise nejprve přezkoumá důkazy předložené příjemcem na podporu jeho tvrzení, že konkurzním řízením by daňový úřad získal méně než vyrovnacím řízením (oddíl 2.1). Poté Komise přezkoumá situaci, pokud jde o daňovou exekuci (oddíl 2.2). Nakonec Komise přezkoumá jiné důkazy předložené slovenskými orgány a příjemcem (oddíl 2.3.)
(87)
Jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění, výška dluhu, na niž se má vztahovat vyrovnání, byla na základě mimořádného dovolacího řízení snížena. Je však třeba uvést, že tento rozsudek byl vynesen několik let po rozhodnutí uzavřít dohodu o vyrovnání. Pro účely kritéria věřitele v tržním hospodářství jsou informace dostupné v té době, kdy by hypotetický věřitel posuzoval, které řízení by bylo nejvhodnější, nadále standardem pro účely hodnocení chování veřejného věřitele. Následující analýza proto vychází z údajů uvedených v dohodě uzavřené 23. července 2004.
2.1 Porovnání vyrovnání s věřiteli a konkurzního řízení
(88)
S cílem posoudit, zda byla příjemci skutečně poskytnuta výhoda, Komise musí provést celkové posouzení a zohlednit všechny relevantní důkazy v dané věci, což jí umožní určit, zda by přijímající podnik tyto zvýhodněné podmínky zjevně nezískal od soukromého věřitele (27). Jinými slovy, musí přezkoumat, zda bylo pro daňový úřad výhodnější souhlasit s podmínkami navrženými v rámci vyrovnání nebo zahájit konkurzní řízení.
(89)
Komise zastává názor, že zpráva společnosti EKORDA nepředstavuje důvěryhodný základ pro porovnání navrženého vyrovnání s možným konkurzním řízením. Slovenské orgány v tomto ohledu souhlasí s Komisí.
(90)
Na začátku Komise konstatuje, že společnost EKORDA ve své zprávě ze dne 7. července 2004 (jen dva dny před setkáním věřitelů) použila pro své výpočty stav aktiv příjemce k 31. březnu 2004. Z tabulky 3 jasně vyplývá, že úroveň různých aktiv se po 31. březnu 2004 výrazně měnila. Především byla prodána značná část zásob, což vedlo ke zvýšení hotovosti. Tyto změny mají při uplatnění koeficientů zpeněžení v rozsahu od 20 % pro zásoby a krátkodobé pohledávky po 100 % pro hotovost velký význam. I kdyby koeficienty zpeněžení stanovené společností EKORDA byly správné (s čímž Komise nesouhlasí z důvodů, které jsou uvedeny dále) a použila by se metodika používaná společností EKORDA, následující tabulka uvádí, do jaké míry by byly výsledky výpočtů společnosti EKORDA odlišné, kdyby se opíraly o údaje z 28. dubna 2004 a ze 17. června 2004, tj. ještě stále před setkáním věřitelů dne 9. července 2004.
Tabulka 4
Porovnání pravděpodobného výnosu z prodeje aktiv příjemce v konkurzním řízení (mil. SKK)
Situace k:
31.3.2004
28.4.2004
17.6.2004
Koeficient zpeněžení [%]
Účetní hodnota
Výnos
Účetní hodnota
Výnos
Účetní hodnota
Výnos
Neoběžný majetek
45
205
92
204
92
200
90
Zásoby
20
209
42
176
35
84
17
Krátkodobé pohledávky
20
98 (28)
20
86 (29)
17
37 (30)
7
Hotovost
100
50
50
94
94
161
161
Celkem
204
238
275
(91)
Je třeba uvést, že v obchodním plánu, který příjemce předložil soudu, byl naplánován prodej zásob za 110 milionů SKK v období březen až květen 2004. Společnost EKORDA si proto musela být vědoma, že aktiva příjemce projdou po 31. březnu 2004 podstatnými změnami. Tuto skutečnost nezohlednila.
(92)
Pokud by se zohlednila účetní hodnota aktiv příjemce z 28. dubna 2004, vedlo by to k závěru, že pravděpodobný výnos z prodeje aktiv příjemce by byl v konkurzním řízení vyšší, než se odhadlo ve zprávě (238 milionů SKK nebo 6,3 milionu EUR namísto 204 milionů SKK nebo 5,3 milionu EUR) Analýza s použitím údajů z června 2004 by umožnila dospět k jasnému závěru, že pravděpodobný výnos z prodeje aktiv příjemce v konkurzním řízení (275 mil. SKK; 7,2 milionu EUR) by byl vyšší než výnos navrhovaný v rámci vyrovnání a že daňový úřad by měl použít právo veta a návrh odmítnout, což by vedlo k ukončení vyrovnacího řízení Znovu upozorňujeme, že uvedené výsledky byly získány za použití odhadů a metodiky, které používala společnost EKORDA.
(93)
Komise však nemůže přijmout metodiku, kterou použila společnost EKORDA, a předpoklady příjemců nemůže považovat za důvěryhodné. Tento závěr ještě posilují pochybnosti vyjádřené slovenskými orgány a uvedené v 60. a 65. bodě odůvodnění.
(94)
Společnost EKORDA v prvé řadě ve své zprávě nevysvětluje, jakým způsobem stanovila tři koeficienty zpeněžení. Účelem koeficientů zpeněžení je vypočítat zůstatkovou hodnotu aktiv prodaných v konkurzním řízení s přihlédnutím k povaze prodeje (např. aktiva se prodávají samostatně, v časové tísni atd.). Z tohoto důvodu se předpokládá, že hodnota z prodeje aktiv v rámci likvidace je obvykle nižší než účetní hodnota v závislosti na druhu aktiv. Procentuální vyjádření podílu hodnoty z prodeje aktiv v rámci likvidace na účetní hodnotě je koeficient zpeněžení.
(95)
Koeficient zpeněžení ve výši 45 % pro neoběžný majetek se též zdá být příliš nízký. Podle samotného příjemce hodnota jeho aktiv zastavených ve prospěch daňového úřadu činila 194 milionů SKK (31). Tato hodnota je podle příjemce vyjádřená v cenách odhadnutých nezávislými znalci na přelomu roků 2003 a 2004. Podle názoru Komise by tato „znalecká cena“ měla obvykle vyjadřovat obecnou hodnotu aktiv, která vyjadřuje, za jakou cenu je v daném čase možno aktivum prodat. Je třeba připomenout, že znalecká hodnota těchto aktiv byla stanovena s cílem zjistit jejich hodnotu pro účely zajištění odkladu daňového dluhu příjemce pro slovenské orgány, které vyžaduje zákon o správě daní Společnost EKORDA neposkytuje žádné vysvětlení, proč by výnos z prodeje neoběžného majetku v konkurzu dosáhl pouze 45 % jejich účetní hodnoty 205 milionů SKK, zatímco sám příjemce uvedl mnohem vyšší hodnotu těchto aktiv.
(96)
K tvrzení příjemce, že by bylo těžké najít kupce, když je většina zastavených strojů a zařízení určena jen na výrobu lihu a lihovin, nealkoholických nápojů nebo konzervovaných výrobků, má Komise tyto dvě připomínky. Za prvé, je třeba uvést, že „znalecká cena“ zastavených nemovitostí činila 105 milionů SKK, což je samo o sobě vyšší suma než celkový výnos předpokládaný společností EKORDA (92 milionů SKK). Za druhé, ze skutečného vývoje společnosti vyplývá, že některá její výrobní aktiva rychle našla nového uživatele - Old Herold, s. r. o. Poté, co příjemce přišel o licenci na výrobu lihu a lihovin, si jeho výrobní zařízení pronajala společnost Old Herold. Zdá se proto, že o toto výrobní zařízení měl bezprostřední zájem konkurenční podnik.
(97)
Pokud jde o zásoby, samy slovenské orgány zastávají názor, že koeficient zpeněžení by měl být vyšší než 20 %.
(98)
Příjemce byl schopen získat v roce 2004 z prodeje svých zásob 110 milionů SKK (viz 35. bod odůvodnění), tj. více než 50 % účetní hodnoty zásob, z níž vycházelo hodnocení společnosti EKORDA. To významně naznačuje, že koeficient zpeněžení ve výši 20 % byl příliš nízký. Vývoj rozvahy v roce 2004, pokud jde o zásoby, tento závěr podporuje. Kromě toho sám příjemce ve svém obchodním plánu odhadl výnos z prodeje zásob v období března až května 2004 na 110 milionů SKK (viz 35. bod odůvodnění). Společnost EKORDA tento odhad ignorovala. Z povahy činností příjemce lze předpokládat, že zásoby byly tvořeny hotovými výrobky nebo polotovary, které mohly být snadno prodány přímo distributorům nebo spotřebitelům, což ještě více podporuje použití vyššího koeficientu zpeněžení.
(99)
Komise je toho názoru, že koeficient zpeněžení by měl být v případě zásob 52 %. Tento údaj vychází z odhadu příjemce, pokud jde o výnos, který by získal z prodeje zásob pro účely financování vyrovnání (tj. 110 milionů SKK). S přihlédnutím k účetní hodnotě v té době (209 milionů SKK) byl proto jediným možným koeficientem zpeněžení v případě zásob koeficient alespoň ve výši 52 % (52 % z 209 milionů představuje 110 milionů).
(100)
Pokud jde o krátkodobé pohledávky, společnost EKORDA dvakrát upravila jejich hodnotu. Nejdříve upravila jejich účetní hodnotu koeficientem 59 % (účetní hodnota činila 166 milionů SKK a hodnota, kterou Společnost EKORDA použila ve svých výpočtech, 98 milionů SKK) a použila nízký koeficient zpeněžení ve výši 20 %. Tato metodika je sporná. Lze akceptovat úpravu účetní hodnoty pohledávek na vyjádření jejich skutečné hodnoty v daném čase. Společnost EKORDA však neposkytuje žádné vysvětlení, proč by výnos v případě konkurzu/likvidace představoval jen jednu pětinu (20 milionů SKK) sumy, o které sám příjemce předpokládal, že ji bude schopen získat od svých dlužníků (98 milionů SKK).
(101)
Účetní hodnota krátkodobých pohledávek založená na údajích z března 2004 (166 milionů SKK) byla společností EKORDA upravena na 98 milionů SKK, aby odrážela nevymahatelnost nebo nízkou kvalitu pohledávek. Kromě toho však společnost EKORDA použila na upravenou účetní hodnotu koeficient zpeněžení pouze ve výši 20 %. Výsledkem uplatnění koeficientu úpravy účetní hodnoty krátkodobých pohledávek společnosti EKORDA ve výši 59 % na účetní hodnotu založenou na údajích z června 2004 (63 milionů SKK) je 37 milionů SKK. Podle informací, které předložily slovenské orgány, byly však pohledávky ve výši 63 milionů SKK vymahatelné. Proto je sporné, zda je jakákoli úprava jejich účetní hodnoty skutečně potřebná.
(102)
V každém případě neexistuje žádný zřejmý důvod, proč by měla být likvidační hodnota ještě nižší než upravený údaj. Komise proto zastává názor, že očekávaný výnos z krátkodobých pohledávek určitě není nižší než upravený údaj 37 milionů SKK.
(103)
Na základě výše uvedených skutečností Komise upravila odhady předložené společností EKORDA a provedla nové posouzení, v jehož rámci použila údaje z června 2004. Z tohoto posouzení je zřejmé, že pravděpodobný výnos z prodeje aktiv příjemce v konkurzním řízení by byl mnohem vyšší než výnos, se kterým se počítalo ve zprávě společnosti EKORDA. Číselné údaje jsou shrnuty v následující tabulce.
Tabulka 5
Pravděpodobný výnos z prodeje aktiv příjemce v konkurzním řízení
Údaje společnosti EKORDA ve srovnání s opravenými údaji Komise (v milionech SKK)
EKORDA
(31.3.2004)
Oprava
(17.6.2004)
Účetní hodnota
Výnos
Účetní hodnota
Výnos
Neoběžný majetek
205
92
200
194 (32)
Zásoby
209
42
84
43 (33)
Krátkodobé pohledávky
98 (34)
20
63
37 (35)
Hotovost
50
50
161
161
Celkem
562
204
508
435
(104)
Podle připomínek příjemce k úvodnímu rozhodnutí by náklady na konkurzní řízení měly představovat 18 % odhadované hodnoty výnosů z prodeje aktiv příjemce v konkurzním řízení. Podle příjemce je vzhledem ke zprávě Světové banky z roku 2004 to přiměřená sazba (36). Použitím tohoto procentuálního podílu na opravenou hodnotu pravděpodobného výnosu z prodeje aktiv příjemce, jak ji stanovila Komise, by proto náklady na konkurzní řízení dosáhly 78,3 milionu SKK. Když se tato částka odečte od opraveného výnosu z prodeje aktiv příjemce, výsledek je vyšší než částka, kterou získal daňový úřad v rámci vyrovnání (435 milionů - 78,3 milionu = 356,7 milionu; částka dohodnutá v rámci vyrovnání byla 224,3 milionu SKK).
(105)
Jak je uvedeno v tabulce 5, pravděpodobný výnos z prodeje aktiv příjemce byl 435 milionů SKK. Vzhledem k tomu, že daňový úřad by byl získal téměř 100 % výnosů z prodeje (37), i kdyby náklady na konkurzní řízení dosáhly až 18 % z těchto výnosů ve smyslu tvrzení příjemce, daňový úřad by byl i tak získal o 132,4 milionu SKK více než v rámci vyrovnání.
(106)
Kromě toho, i kdyby se na hodnotu aktiv příjemce k červnu 2004 uplatnily velmi nízké koeficienty zpeněžení, které uvedla EKORDA, pravděpodobný výnos z prodeje těchto aktiv (po odečtení nákladů na konkurzní řízení - 18 %) by byl 225,5 milionu SKK, což je stále více než částka schválená daňovým úřadem v rámci vyrovnání (38).
(107)
Konečně je třeba konstatovat, že slovenské orgány nepodpořily nepodložené tvrzení příjemce, že daňový úřad měl zprávu společnosti EKORDA k dispozici před setkáním věřitelů 9. července 2004, a proto ji mohl použít při svém rozhodování. Na druhé straně daňový úřad měl výsledky své kontroly z června 2004, které prokazovaly, že Frucona měla značná aktiva, jak je uvedeno v tabulce 3. Na základě těchto údajů Daňové ředitelství Slovenské republiky v dopise ze dne 6. července 2004 adresovaném místnímu daňovému úřadu uvedlo, že místní daňový úřad by neměl souhlasit s vyrovnáním navrhovaným příjemcem, neboť není příznivé pro stát.
(108)
Pokud jde o znalecké zprávy, které předložil příjemce, je třeba poznamenat, že nesplňovaly požadavek prokázat, zda bylo splněno kritérium věřitele v tržním hospodářství. Především se v žádné ze zpráv neuvádí, na jakém základě byly určeny koeficienty zpeněžení, které byly v některých případech výjimečně nízké. Kromě toho si lze všimnout, pokud jde o zprávu paní Kochové, jejíž závěry byly výrazně odlišné od závěrů společnosti EKORDA, že není zřejmé, k jakému účelu byla tato zpráva vypracována a z jakého období a odhadů vycházela. Pokud jde o zprávu konkurzní správkyně paní Holovačové, v té se pouze všeobecně konstatuje, že vyrovnací řízení je pro věřitele výhodnější než konkurz. Proto žádnou z informací obsažených v každé z těchto dvou zpráv nelze použít na podporu ani vyvrácení tvrzení příjemce, že bylo splněno kritérium věřitele v tržním hospodářství.
(109)
Pokud jde o argumenty předložené ve vztahu k trvání konkurzního řízení, při zvažování vlivu možné délky konkurzního řízení na rozhodovací proces hypotetického soukromého věřitele je třeba zohlednit okolnosti tohoto případu.
(110)
Dalším důležitým aspektem tohoto případu je skutečnost, že stát byl v porovnání s jinými věřiteli ve zvýhodněné pozici vzhledem ke skutečnosti, že jeho dluh byl zajištěný proti neoběžnému majetku příjemce. Soud ve věci HAMSA potvrdil, že pozice zajištěného věřitele je důležitým faktorem, který je třeba zohlednit při použití kritéria věřitele v tržním hospodářství (39). V souladu s § 31 odst. 1 písm. e) zákona o konkursu pohledávky věřitele oddělené podstaty lze uspokojit kdykoli během konkurzního řízení z prodeje aktiv, která jsou zajištěna. Proto pokud jde o aktiva zastavená pro daňový úřad, trvání celého konkurzního řízení bylo podle názoru Komise nepodstatné, protože tyto pohledávky mohly být uspokojeny nezávisle na postupu uvedeného řízení.
(111)
I kdyby byla zohledněna hodnota zajištěných aktiv, kterou určil příjemce, pohledávky daňového úřadu se mohly uspokojit spíše prodejem zajištěných aktiv ve výši nejméně 194 milionů SKK, což tvoří 86 % částky navrhované v rámci vyrovnání s věřiteli. Daňový úřad by byl musel zvažovat, zda je výhodné čekat do konce konkurzního řízení, pouze pokud by existovala možnost, že by nedosáhl plné částky dohodnuté v rámci vyrovnání. Navíc při konečném vyplacení věřitelů by daňový úřad byl získal přibližně 99 % výnosu z prodeje zbývajících aktiv (185 milionů SKK v nejhorším případě, tedy při uplatnění koeficientů zpeněžení společnosti EKORDA, viz tabulka 4). Daňovému úřadu mělo být jasné, že výsledný vrácený dluh by byl mnohem vyšší než částka nabízená v rámci vyrovnání a že čekání by se týkalo pouze malé části této částky ve srovnání s vyrovnáním.
(112)
Proto lze vyvodit závěr, že informace týkající se trvání konkurzního řízení na Slovensku by významným způsobem neovlivnily rozhodnutí hypotetického soukromého věřitele.
(113)
Kromě toho v každém případě měl příjemce v době vyrovnacího řízení i) velmi nízký počet věřitelů a ii) aktiva s likvidační hodnotou vyšší než činila částka schválená státem v rámci vyrovnacího řízení (jak je uvedeno v tabulce 5, pravděpodobný výnos ze samotného prodeje nezajištěných aktiv byl 241 milionů SKK).
(114)
Pokud jde o nízký počet věřitelů, vyrovnání se opravdu zúčastnilo jen 5 věřitelů. Z těchto pěti věřitelů byli čtyři věřitelé soukromými subjekty a jejich podíl na celkovém dluhu byl jen 0,6 % (3 797 608 SKK z částky 644 166 949 SKK), jak je uvedeno v tabulce 2. Stát tak představoval největšího věřitele s 99,4 % celkového objemu pohledávek. Tyto okolnosti by ve značné míře snížily riziko neshod mezi věřiteli a z nich vyplývajícího soudního sporu, což by pravděpodobně vedlo ke kratšímu konkurznímu řízení.
(115)
S přihlédnutím k argumentu příjemce, který vychází ze zprávy Světové banky s názvem Doing business in 2004, že konkurzní řízení na Slovensku trvá v průměru 4,8 roku, je třeba uvést, že tato zpráva se týká obecného „ukazatele ukončení činnosti podniku“, kterým se měří celkový čas potřebný k uskutečnění konkurzního řízení, jakož i na uplatnění soudních pravomocí v rámci konkurzního řízení. Tuto délku proto nelze striktně zaměňovat s průměrnou délkou trvání konkurzního řízení. Samy slovenské orgány vyjádřily názor, že vzhledem k okolnostem tohoto případu by konkurzní řízení trvalo kratší dobu než průměrné řízení (viz 60. bod odůvodnění). Toto posouzení slovenských orgánů je obzvláště významné, protože uvedené řízení by se konalo v souladu se slovenskými právními předpisy a obvyklými postupy uplatňovanými při úpadku. Věřitelem příjemce byla navíc sama slovenská vláda.
(116)
Kromě toho se délka konkurzního řízení ve zprávách předložených příjemcem značně liší, a to od dvou let do více než šesti let (40). Proto posouzení délky trvání konkurzního řízení na Slovensku, která příjemce předložil Komisi, byla obecné povahy a nezohledňovala znaky projednávaného případu. Některá z těchto posouzení měla přibližný charakter a do určité míry nebyla navzájem v souladu.
(117)
Pokud jde o konkrétní příklad slovenské společnosti ve stejném odvětví jako příjemce, jejíž konkurzní řízení trvalo déle než pět let, je třeba upozornit, že příjemce nebyl schopen prokázat, jak se uvedený příklad týká tohoto případu a zejména zda uvedená společnost byla ve stejné nebo ve velmi podobné právní a věcné situaci jako příjemce (41). Vzhledem ke skutečnosti, že příjemce měl jednoho velkého věřitele ve zvýhodněné pozici - stát - a množství aktiv oceněných značnou hodnotou, konkurzní řízení u příjemce se mohlo uzavřít relativně rychlým způsobem a největší věřitel - stát - by byl takovému postupu dal přednost.
(118)
Konečně i za předpokladu, že úpadkové řízení by trvalo čtyři až pět let ve smyslu tvrzení příjemce, rozdíl mezi pravděpodobně zpět získanými částkami a částkami dohodnutými v rámci vyrovnání by byl tak velký, že délka takového řízení by při rozhodování soukromého věřitele o přijetí předmětného vyrovnání nehrála důležitou roli. Pokud se vezme v úvahu diskontní sazba 5,14 % (42), současná hodnota budoucích peněžních toků ve výši 356,7 milionu SKK je i po pěti letech 277,6 milionu SKK, tj. značně více než částka dohodnutá v rámci vyrovnání. Za těchto okolností by konkurz musel trvat více než 9 let, aby byla současná hodnota nižší než částka dohodnutá v rámci vyrovnání. Žádný soukromý hospodářský subjekt na trhu by takovéto dlouhé konkurzní řízení v tomto případě nebyl považoval za pravděpodobné. Kromě toho by se současná hodnota celkových částek, které mají být vráceny, dále snížila, kdyby se zohlednila značná část dluhu, která by byla pravděpodobně splacena spíše prostřednictvím prodeje zajištěných aktiv (viz 111. bod odůvodnění).
(119)
Na základě dostupných důkazů lze dospět k závěru, že soukromý věřitel by nebyl souhlasil s vyrovnáním za takových podmínek, s jakými v tomto případě souhlasil daňový úřad; pokud vezmeme v úvahu skutečnost, že pohledávky daňového úřadu mohly být uspokojeny odděleně kdykoliv během konkurzního řízení a že by byl kromě toho získal 99 % výnosu vyplaceného věřitelům (vzhledem k velikosti jeho pohledávek v porovnání s ostatními věřiteli), lze konstatovat, že téměř celý výnos získaný v rámci konkurzního řízení by získal daňový úřad a, jak již bylo uvedeno, tento výnos by byl vyšší než částka dohodnutá v rámci vyrovnání mezi věřiteli.
2.2 Porovnání vyrovnání s věřiteli a daňová exekuce
(120)
Daňový úřad byl na rozdíl od soukromých věřitelů oprávněn zahájit z vlastního podnětu daňovou exekuci prodejem nemovitostí, strojů a zařízení, nebo společnosti jako celku. Ve smyslu judikatury citované v 82. bodě odůvodnění nebyl předložen žádný důkaz o tom, že daňový úřad takový postup zvažoval a dospěl k závěru, že by byl méně výhodný než souhlas s vyrovnáním.
(121)
Komise v každém případě považuje argument příjemce, že vyrovnací řízení chrání společnosti před daňovou exekucí, za irelevantní. Jak potvrdily slovenské orgány, daňová exekuce byla pro daňový úřad skutečnou alternativou, buď před zahájením vyrovnacího řízení, nebo po vetování navrhovaného vyrovnání daňovým úřadem. Je proto třeba přezkoumat tuto možnost při uplatnění kritéria věřitele v tržním hospodářství. Příjemce neporovnává navrhované vyrovnání s možným výsledkem daňové exekuce.
(122)
Komise se ve své analýze opírá o údaje poskytnuté příjemcem i slovenskými orgány. V této souvislosti je třeba uvést, že slovenské orgány potvrdily, že zajištění ve prospěch daňového úřadu představovalo 397 milionů SKK, jak se uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení ve věci formálního šetření. Tato hodnota byla údajně získána z účetní evidence příjemce. Příjemce na druhé straně tvrdí, že hodnota zastavených aktiv vyjádřená ve „znaleckých cenách“ je 194 milionů SKK (viz 22. bod odůvodnění). I když Komise nemusí zjišťovat, který údaj je správný, může vyvodit následující závěry.
(123)
Za prvé, zajištění bylo protihodnotou odkladu daňového dluhu příjemce, kterou vyžaduje zákon o správě daní. Pokud hodnota aktiv příjemce ve skutečnosti dosahovala pouze poloviny hodnoty zajištění, jak uvádí znalecký posudek předložený příjemcem, znamená to, že zajištění požadované státem při těchto odkladech nebylo dostatečné. Za těchto okolností daňové odklady povolené daňovým úřadem mezi listopadem 2002 a listopadem 2003 v celkové výši 477 milionů SKK tedy se vší pravděpodobností nesplňovaly kritérium věřitele v tržním hospodářství. Pokud jde o tento případ, není třeba, aby Komise zjišťovala, zda tato opatření představovala státní podporu. Jestliže však již předcházející odklady představovaly státní podporu, nelze již poukazovat na zásadu věřitele v tržním hospodářství, když je takto odložený dluh později (zčásti) odepsaný.
(124)
Za druhé, i kdyby se při výpočtu výnosů z daňové exekuce použily nižší údaje předložené příjemcem, věřitel v tržním hospodářství by, pokud by měl takovou možnost, této exekuci dal přednost před vyrovnacím řízením.
(125)
Při daňové exekuci může daňový úřad přímo prodat aktiva (pohledávky a jiná oběžná aktiva, movitý majetek, nemovitosti) dlužníka. V době, kdy daňový úřad hlasoval pro vyrovnání, měl příjemce zásoby v hodnotě 43 milionů SKK, vymahatelné pohledávky ve výši nejméně 37 milionů SKK a hotovost 161 milionů SKK (viz tabulka 5). Uvádí se, že sama hodnota těchto oběžných aktiv (241 milionů SKK; 6,3 milionu EUR) (43) by převýšila výnos získaný ve vyrovnání (224,3 milionu SKK 5,93 milionu EUR). Kromě toho měl příjemce další, neoběžná aktiva, jejichž hodnota činila přinejmenším 194 milionů SKK.
(126)
Daňová exekuce by dále nepřinesla správní poplatky, které vznikají při konkurzním řízení. Jedná se o řízení, které zahájí a řídí samotný daňový úřad, dá se proto také předpokládat, že by se realizovalo rychle.
(127)
Komise proto dospěla k závěru, že daňová exekuce aktiv příjemce by vedla k vyššímu výnosu než vyrovnání.
2.3 Další důkazy
(128)
Komise bere v úvahu dopis předložený slovenskými orgány, který zaslal ředitel Daňového ředitelství Slovenské republiky svému podřízenému, řediteli příslušného daňového úřadu (viz 63. bod odůvodnění). Tento dopis je jasným důkazem, že Daňové ředitelství Slovenské republiky (které mělo předcházející přímé kontakty s příjemcem) bylo proti navrhovanému vyrovnání a dalo místnímu daňovému úřadu jasně najevo, že by neměl hlasovat pro toto vyrovnání. Důvodem uvedeným v dopise bylo, že navrhované vyrovnání „není výhodné“ pro stát.
(129)
Slovenské orgány též prokázaly, že existoval jasný pokyn pro daňové úřady vydaný na začátku roku 2004 ministerstvem financí, aby nepřijímaly vyrovnání v případech návrhů na odepsání pohledávek daňových úřadů (44). Toto politické rozhodnutí bylo oznámeno v souvislosti se změnou a doplněním zákona o správě daní z 1. ledna 2004 ve snaze zvýšit disciplínu, pokud jde o výběr daní.
(130)
Dále je třeba uvést, že sám daňový úřad se již 2. srpna 2004, tj. ani ne měsíc po souhlasu s vyrovnáním, proti tomuto vyrovnání odvolal.
(131)
Příjemce uvedl, že daňový úřad dal najevo souhlas s vyrovnáním ještě před tím, než příjemce zahájil řízení. Komise zastává názor, že důkazy předložené příjemcem naznačují pravý opak. Ředitel daňového úřadu v dopise ze dne 3. února 2004 příjemci píše, že i když v zásadě není proti uplatnění vyrovnacího řízení, nesouhlasí s návrhem příjemce na vyrovnání se splacením dluhu do výše 35 %.
(132)
Na základě tohoto důkazu může Komise vyvodit pouze jediný závěr, a to že slovenské orgány byly proti vyrovnání, které navrhoval příjemce, a byly proti ještě před zahájením vyrovnacího řízení dne 8. března 2004, před hlasováním věřitelů dne 9. července 2004 a i po schválení vyrovnání soudem.
(133)
Příjemce tvrdil, že by se měly zohlednit dlouhodobé aspekty, například pokračování daňových příjmů ve prospěch státu (viz 52. bod odůvodnění).
(134)
Za prvé, je třeba zdůraznit, že kritérium věřitele v tržním hospodářství je odlišné od kritéria investora v tržním hospodářství. Zatímco investor v tržním hospodářství je ve stavu, kdy rozhoduje, zda vstoupí do vztahu s příslušnou společností a bude se řídit dlouhodobou strategickou perspektivou získání přiměřeného výnosu ze své investice (45), „věřitel v tržním hospodářství“, který už je v obchodním nebo veřejnoprávním vztahu s platebně neschopnou společností, se bude snažit dosáhnout splacení dlužných sum (46) za co nejvýhodnějších podmínek z hlediska úrovně a lhůty splacení. Motivace hypotetického věřitele v tržním hospodářství a investora v tržním hospodářství bude proto odlišná. Judikatura proto stanovila pro tyto dvě situace samostatné testy.
(135)
Za druhé, pokud jde o analogii s věřitelem-dodavatelem, je důležité uvést, že povaha pohledávek takového věřitele a povaha pohledávek státu se podstatně liší. Protože vztahy dodavatele s platebně neschopnou společností mají výhradně smluvní základ, dodavatel by mohl ztrátou obchodního partnera skutečně utrpět. Pokud je platebně neschopná společnost zlikvidována nebo prodána, dodavatel bude muset hledat nového klienta nebo uzavřít smlouvu s novým vlastníkem. Riziko je vyšší, pokud je jeho závislost na platebně neschopné společnosti značná. Takový věřitel bude skutečně uvažovat do budoucnosti. Naproti tomu vztahy státu s platebně neschopnou společností se zakládají na veřejném právu, proto nejsou závislé na vůli stran. Každý nový vlastník, který přebere aktiva zlikvidované společnosti, bude automaticky povinen platit daně. Kromě toho stát není nikdy závislý na jednom daňovém poplatníkovi. Na závěr, nejdůležitějším argumentem je, že stát se při výběru daní nikdy neřídí výhledem na zisk a nejedná při tom komerčně a s komerčními pohnutky. Uvedená analogie proto není opodstatněná.
(136)
Komise zastává názor, že situaci státu v tomto případě nelze porovnávat se situací hypotetického investora v tržním hospodářství nebo situací hypotetického závislého věřitele v tržním hospodářství. V každém případě ztrátu budoucích daní nelze při uplatňování zásady věřitele v tržním hospodářství zohledňovat (47).
(137)
Z přehledu daní předloženého příjemcem vyplývá, že velká většina daní zaplacených příjemcem od roku 1995 byly nepřímé daně (spotřební daně a DPH). Vzhledem k tomu, že tyto daně platí koneční spotřebitelé, likvidace příjemce by neměla vliv na jejich výběr, neboť spotřebitelé by dále kupovali zdaněné výrobky (v tomto případě především lihoviny a líh) od jiných výrobců. Argument příjemce týkající se budoucí značné ztráty daní proto není hodnověrný.
(138)
Komise dospěla k závěru, že žádný z dalších důkazů, které předložil příjemce, nenasvědčuje tomu, že by ovlivnil chování hypotetického soukromého věřitele. Proto nic v tomto oddíle nemění hodnocení Komise takového chování v oddílech 2.1 nebo 2.2.
2.4 Závěr
(139)
Na základě uvedených důkazů Komise usuzuje, že v tomto případě nebylo splněno kritérium věřitele v tržním hospodářství a stát poskytl příjemci výhodu, kterou by tento nebyl schopen v tržních podmínkách získat.
(140)
Komise proto dospěla k závěru, že odepsání dluhu odsouhlasené místním daňovým úřadem v rámci vyrovnání představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
3. SLUČITELNOST PODPORY: VÝJIMKA PODLE ČL. 107 ODST. 3 SFEU
(141)
Primárním cílem opatření je poskytnout pomoc společnosti v obtížích. V takových případech je možno uplatnit výjimku podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, která umožňuje povolit státní podporu na usnadnění rozvoje určitých hospodářských odvětví, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem, a pokud jsou splněny příslušné podmínky.
(142)
Z hlediska výrobního portfolia příjemce Komise hodnotila, zda se v tomto případě uplatňují zvláštní pravidla použitelná pro zemědělské odvětví. Komise na základě informací o obratu příjemce předložených slovenskými orgány dospěla ve svém rozhodnutí o zahájení formálního šetření k závěru, že většina výrobků příjemce nejsou výrobky definované v příloze I SFEU, proto se na ně neuplatňují obecná pravidla o státní podpoře.
(143)
Příjemce ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního šetření vyjádřil námitky vůči údajům o obratu poskytnutým dříve slovenskými orgány (viz tabulka 1), ale nevyjádřil námitky vůči rozhodnutí Komise opírat své hodnocení o obecná pravidla o státní podpoře. Bez snahy zjišťovat, zda údaje poskytnuté příjemcem jsou přesné (48), Komise ověřila, zda by uvedený závěr obstál při zohlednění nových údajů. Komise dospěla k závěru, že obrat příjemce tvoří výrobky, které nepatří mezi výrobky definované v příloze I SFEU. Proto se na ně uplatňují obecná, nikoli odvětvová pravidla týkající se státní podpory.
(144)
Podpora na záchranu a restrukturalizaci společností v obtížích se v současnosti řídí pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (49) (dále jen „nové pokyny“), které nahrazují předcházející znění přijaté v roce 1999 (50) (dále jen „pokyny z roku 1999“).
(145)
V přechodných ustanoveních nových pokynů se stanoví, že nové pokyny se uplatňují na hodnocení jakékoli podpory na záchranu či restrukturalizaci poskytnutou bez schválení Komise (nezákonná podpora), pokud je část nebo celá podpora poskytnuta po 1. říjnu 2004, tedy po dni zveřejnění nových pokynů v Úředním věstníku Evropské unie (bod 104 první pododstavec). Pokud však podpora byla nezákonně poskytnuta před 1. říjnem 2004, šetření se vede na základě pokynů platných v době, kdy byla podpora poskytnuta (bod 104 druhý pododstavec).
(146)
Je třeba uvést, že schválení vyrovnání daňovým úřadem bylo vystaveno dne 9. července 2004 a nabylo účinnosti dne 23. července 2004. Podpora byla proto nezákonně poskytnuta před 1. říjnem 2004. Uplatňují se tedy pokyny z roku 1999 použitelné v době, kdy byla podpora poskytnuta.
(147)
Je potřeba uvést, že příjemce je střední podnik ve smyslu nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (51).
3.1 Způsobilost podniku
(148)
Podnik se podle bodu 5 písm. c) pokynů z roku 1999 považuje za podnik v obtížích, pokud splňuje podmínky vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení.
(149)
Příjemce byl účastníkem vyrovnacího řízení, které se ve smyslu definice zákona o konkurzu může uplatňovat pouze u insolventních společností. Je proto způsobilý získat podporu na záchranu a podporu na restrukturalizaci.
3.2 Podpora na záchranu
(150)
Sporné opatření slovenské orgány původně popsaly jako podporu na záchranu. Podle pokynů z roku 1999 Komise vznesla pochybnosti o slučitelnosti podpory jako podpory na záchranu z důvodů uvedených v části III.
(151)
Slovenské orgány ani příjemce nevyslovili k těmto pochybnostem připomínky. Komisi v tomto ohledu nebyly předloženy žádné nové skutečnosti.
(152)
Vzhledem k tomu, že uvedené pochybnosti nebyly odstraněny, Komise dospěla k závěru, že podpora není slučitelná jako podpora na záchranu ve smyslu pokynů z roku 1999.
3.3 Podpora na restrukturalizaci
(153)
Komise vyslovila pochybnosti, zda podpora byla slučitelná jako podpora na restrukturalizaci ve smyslu pokynů z roku 1999 z důvodů uvedených v části III.
(154)
Komise uvádí, že slovenské orgány, jejichž povinností je dokázat, že státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem, nepředložily žádné nové skutečnosti na podporu tohoto závěru. Komise řádně zohlednila připomínky předložené příjemcem.
3.3.1 Návrat k dlouhodobé životaschopnosti
(155)
Podle pokynů z roku 1999 musí poskytnutí podpory na restrukturalizaci souviset s prováděním realizovatelného a uceleného plánu restrukturalizace na obnovu dlouhodobé životaschopnosti podniku a být jeho prováděním podmíněno. Členský stát se k tomuto plánu, který musí být schválen Komisí, zavazuje. Neschopnost podniku realizovat plán se považuje za zneužití podpory.
(156)
Plán restrukturalizace musí příjemci umožnit obnovit dlouhodobou životaschopnost v přijatelném časovém rámci a na základě realistických předpokladů, pokud jde o podmínky budoucího fungování. Tento plán by měl popsat okolnosti, které způsobily obtíže podniku, a uvést přiměřená opatření na řešení těchto obtíží. Restrukturalizační operace nemohou být omezeny na finanční pomoc určenou na vyrovnání dluhů a minulých ztrát, aniž by se zabývaly důvody způsobujícími tyto obtíže.
(157)
Pro společnosti, které se nacházejí v podporovaných oblastech, a pro malé a střední podniky pokyny z roku 1999 stanoví, že podmínky pro schvalování podpory mohou být méně přísné, co se týče provádění kompenzačních opatření a obsahu monitorovacích zpráv. Tyto okolnosti však takové společnosti nezbavují potřeby vypracovat plán restrukturalizace a členské státy závazku poskytnout podporu na restrukturalizaci pouze za podmínky provedení plánu restrukturalizace.
(158)
Po zahájení řízení ve věci formálního šetření slovenské orgány potvrdily, že obchodní plán, který byl příjemce povinen vypracovat jako podmínku pro zahájení vyrovnacího řízení, přezkoumal jen příslušný soud, tj. ne orgán poskytující podporu, a že soud ani daňový úřad provádění plánu nesledovaly.
(159)
Příjemce v rozporu s tímto tvrzením uvedl, že daňový úřad prostudoval způsobilost obchodního plánu obnovit dlouhodobou životaschopnost ještě před schválením vyrovnání, tvrzení však nepodložil žádným důkazem.
(160)
Příjemce dále tvrdil, že absence plánu restrukturalizace není v situaci ex post hodnocení podpory Komisí relevantní, neboť Komise se již může přesvědčit, zda se příjemce stal skutečně životaschopným. Podle příjemce se formální plán restrukturalizace může vyžadovat pouze v případě hodnocení ex ante a jen na takové hodnocení se mohou uplatňovat pokyny z roku 1999.
(161)
Tato argumentace není správná. Pokyny z roku 1999 se uplatňují na hodnocení slučitelnosti jak oznámené, tak i nezákonné podpory. Při hodnocení vždy platí podmínka, že podpora na restrukturalizaci se váže na realizovatelný plán restrukturalizace. Komise musí vypracovat hodnocení na základě informací dostupných v době, kdy byla podpora poskytnuta.
(162)
Je možné vyvodit závěr, že daňový úřad jako orgán poskytující podporu neměl příležitost vyhodnotit plán restrukturalizace a podmínit odepsání svých pohledávek jeho prováděním, které by bylo řádně monitorováno. Z toho vyplývá, že nebyla splněna první, formální podmínka, která je v plné míře uplatnitelná i na hodnocení ex post.
(163)
Pokud jde o obsah obchodního plánu, slovenské orgány nepředložily žádné informace, které by odstranily pochybnosti Komise o tom, zda plán představuje skutečný plán restrukturalizace vyžadovaný podle pokynů z roku 1999.
(164)
Komise musí trvat na svém závěru, který uvedla v rozhodnutí o zahájení formálního šetření. Předložený obchodní plán je plán, který se zabývá jen akutním problémem příjemce, který se týkal růstu veřejného dluhu. Tento plán žádným způsobem neanalyzuje okolnosti, které vedly k obtížím příjemce, ani finanční situaci společnosti v té době a její finanční perspektivy. Vzhledem k tomu, že tato analýza chyběla, příjemce nenavrhl konkrétní kroky k řešení jednotlivých důvodů, které vedly k obtížím. Jediným opatřením, které je podrobně popsáno, je navrhovaná finanční restrukturalizace prostřednictvím vyrovnání s věřiteli.
(165)
V plánu se vůbec neuvádí navýšení vlastního kapitálu příjemce, které příjemce uvedl jako jedno z restrukturalizačních opatření. Žádné z údajů ve spise nenasvědčují tomu, že navýšení kapitálu společností Hydree Slovakia by mělo být považováno za opatření, které má zabezpečit, že příjemce v dlouhodobém časovém horizontu nebude opakovat svou strategii financování výroby prostřednictvím dluhu na DPH a spotřebních daních, která nakonec vedla k jeho obtížím. Slovenské orgány potvrdily, že navýšení kapitálu nijak nesnížilo riziko opakování finančních problémů. Tyto pochybnosti jsou silnější, když uvážíme, že navýšení kapitálu představovalo 21 milionů SKK a restrukturalizovaný dluh 644 milionů SKK.
(166)
Samotné navýšení kapitálu není důkazem důvěry trhu v obnovení dlouhodobé životaschopnosti příjemce. Komise poznamenává, že příjemci se navzdory aktivnímu úsilí nepodařilo získat úvěr od soukromé banky.
(167)
Dále je třeba uvést, že pronájem výrobních zařízení konkurentovi příjemce, společnosti Old Herold, s. r. o., bylo jasně vynuceno skutečností, že příjemce přišel o licenci na výrobu lihu a lihovin, a ne skutečností, že uvedená výroba by byla ztrátová, a tedy vyžadující restrukturalizaci. Pravdou je, že sám příjemce mohl po skončení vyrovnání požádat o novou licenci, a neučinil tak. Komise však poznamenává, že příjemce nadále prodává výrobky vyráběné společností Old Herold na zařízeních příjemce a pod značkou příjemce, a dokonce plánuje zvýšit tento prodej, jak se uvádí ve výroční zprávě za období od 29. dubna 2004 do 30. prosince 2004. Pronájem těchto výrobních zařízení proto nelze považovat za restrukturalizační opatření, protože na základě všech dostupných důkazů nebylo potřebné tuto část výroby restrukturalizovat.
(168)
Pokud jde o zbývající opatření navrhovaná v obchodním plánu, pochybnosti Komise nebyly odstraněny. Tato opatření jsou prostě činnosti v rámci běžné obchodní činnosti, nikoli racionalizační opatření (prodej starých zařízení nebo vozidel). Dvě navrhovaná strukturální opatření (ukončení výroby nerentabilních nealkoholických nápojů a prodej některých nemovitostí) byla popsána velmi vágně, bez uvedení konkrétních výrobků a časového rámce. Slovenské orgány potvrdily, že nemovitosti určené k prodeji (administrativní budova, prodejna a rekreační budova) nebyly k 10. říjnu 2005 prodány, tj. že toto plánované opatření nebylo provedeno tak, jak bylo oznámeno.
(169)
Na základě absence formálního plánu restrukturalizace spolu s chybějící skutečnou analýzou obtíží, opatření potřebných k řešení těchto obtíží a tržních podmínek a perspektiv dospěla Komise k závěru, že obchodní plán předložený příjemcem není skutečným plánem restrukturalizace, který se vyžaduje v pokynech z roku 1999 (52). Pochybnosti Komise, že příjemce obnoví dlouhodobou životaschopnost, proto nebyly odstraněny.
3.3.2 Podpora omezená na úplné minimum
(170)
Závěr Komise, že vzhledem k absenci skutečného plánu restrukturalizace její pochybnosti o dlouhodobé životaschopnosti přetrvávají, i sám o sobě postačuje k závěru, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem. Navzdory tomu Komise také posoudí další ústřední kritérium obsažené v pokynech z roku 1999, a to, že podpora musí být omezena jen na nutné minimum.
(171)
Podle bodu 40 pokynů z roku 1999 se musí výše a intenzita podpory omezit na úplné minimum, které by umožnilo uskutečnit restrukturalizaci vzhledem ke stávajícím finančním zdrojům příjemce. Příjemce by měl na restrukturalizaci poskytnout významný příspěvek z vlastních zdrojů.
(172)
Náklady na restrukturalizaci dosáhly celkové výše restrukturalizačních dluhů prostřednictvím vyrovnání. Příjemce zaplatil 35 % této částky.
(173)
Slovenské orgány neposkytly další vysvětlení ohledně pochybností, které Komise v této souvislosti vyjádřila. Příjemce vysvětil, jak financoval splácení dluhu zbylého po vyrovnání (viz 30. až 35. bod odůvodnění). Podle vyjádření příjemce činil jeho příspěvek 231 milionů SKK (6,1 milionu EUR).
(174)
Za prvé, výše zdrojů, kterou měl příjemce k dispozici, přesahovala částku dluhu zbylého po vyrovnání. Z toho vyplývá, že pomoc nebyla omezená na nutné minimum.
(175)
Ještě důležitější však je, že Komise dospěla k závěru, že úvěr poskytnutý společností Old Herold nesplňuje podmínky vlastního příspěvku příjemce ve smyslu pokynů z roku 1999. Závazky představují trvalý zdroj financování činnosti podniku. Jsou to krátkodobé úvěry, které je však zapotřebí splatit. Podnik má k dispozici dodatečné zdroje na restrukturalizaci, pouze pokud se dodavatelé zaváží k poskytnutí delší doby splatnosti plateb, než je obvyklé. Takový odklad plateb je znamením, že trh věří, že je reálné obnovit životaschopnost podniku.
(176)
Příjemce nijak neprokázal, že odklad platby ze strany společnosti Old Herold byl výrazně delší, než je běžná obchodní praxe mezi příjemcem a dodavateli. Splatnost v délce 40 dní lze považovat za obvyklou praxi, zejména s ohledem na skutečnost, že byla příjemci poskytnuta po vyrovnání. Příjemce již proto nebyl ve finančních obtížích. Hlavním účelem vyrovnání přitom bylo pomoci příjemci překonat finanční obtíže.
(177)
Komise proto dospěla k závěru, že tuto delší dobu splatnosti nelze považovat za příspěvek na restrukturalizaci pocházející z vnějších zdrojů.
(178)
Bez tohoto odkladu činí vlastní příspěvek příjemce ve smyslu pokynů z roku 1999 celkem 131 milionů SKK (3,4 milionu EUR), a odpovídá tedy 20 % nákladů na restrukturalizaci.
(179)
Pokyny z roku 1999 neobsahovaly žádné prahové hodnoty, podle kterých by byl příspěvek příjemce považován za významný.
(180)
Pokud zohledníme praxi, kterou Komise uplatňuje v souvislosti s pokyny z roku 1999, jakož i změnu v politice Komise, pokud jde o toto kritérium, která vedla k zavedení prahových hodnot v nových pokynech (53), Komise považuje příspěvek příjemce ve výši 20 % za poměrně nízký. Takový příspěvek by mohl být přijatelný podle pokynů z roku 1999 pouze v případě, že by byly splněny všechny ostatní podmínky pro schválení podpory. Komise by například kromě jiných zvláštností daného případu zohlednila skutečnost, zda je příjemce aktivní v podporované oblasti, do jaké míry odpovídají zdroje financování důvěře trhu - kromě samotného příjemce a jeho akcionářů - v dlouhodobou životaschopnost podniku.
(181)
Vzhledem k výše uvedenému Komise nemůže v tomto případě souhlasit s tím, že příspěvek příjemce byl významný. Komise dospěla k závěru, že její pochybnosti o tom, zda byl vlastní příspěvek příjemce významný či zda se pomoc omezila pouze na nutné minimum, nebyly rozptýleny.
3.4 Slučitelnost podpory: závěr
(182)
Komise dospěla k závěru, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem ani jako podpora na záchranu ani jako podpora na restrukturalizaci. Kromě toho se na tento případ nevztahuje žádná výjimka stanovená v SFEU.
VII. ZÁVĚR
(183)
Komise dospěla k závěru, že Slovenská republika protiprávně poskytla odpis daňového dluhu ve prospěch podniku Frucona Košice, a. s., a porušila tak čl. 108 odst. 3 SFEU. Tato podpora není slučitelná s vnitřním trhem na základě žádné výjimky stanovené v SFEU.
(184)
Přestože daňový úřad odložil realizaci odpisu, dokud Komise v této věci nepřijme rozhodnutí, Komise dospěla k názoru, že pro příjemce vznikla výhoda v okamžiku, kdy se daňový úřad rozhodl, že se vzdá části svých pohledávek, a poskytne tak příjemci podporu. Tímto okamžikem byl vstup v platnost dohody s věřiteli dne 23. července 2004. Výhoda, kterou příjemce získal oproti svým soutěžitelům, spočívá ve skutečnosti, že od něj daňový úřad nevymáhal své daňové pohledávky.
(185)
Aby se obnovil stav před poskytnutím podpory, musí být daná státní podpora požadována zpět. Vzhledem ke skutečnosti, že výhoda byla poskytnuta v okamžiku vstupu v platnost dohody s věřiteli dne 23. července 2004, odpovídá výše podpory, kterou je nutné požadovat zpět, plné výši odepsaného daňového dluhu podle uvedené dohody.
(186)
Nejvyšší soud Slovenské republiky však rozhodl, že nedoplatky silniční daně ve výši 424 490 SKK byly do vyrovnání zahrnuty chybně. V důsledku tohoto rozhodnutí byl hlavní dluh v rámci dohody o tuto částku snížen a zbylý dluh vůči daňovému úřadu, který byl do dohody zahrnut v opravené výši, činil 640 369 341 SKK.
(187)
Nedoplatky silniční daně, které byly doposud považované za odepsané, byly dne 2. srpna 2006 doplaceny v plné výši. Tato platba by se měla zohlednit při výpočtu výše podpory a souvisejících úroků, které je ještě třeba vymáhat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 2007/254/ES se zrušuje.
Článek 2
Státní podpora, kterou Slovenská republika poskytla ve prospěch podniku Frucona Košice, a. s., ve výši 416 515 990 SKK není slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 3
1. Slovenská republika přijme všechna potřebná opatření, aby od příjemce vymohla protiprávně poskytnutou podporu, která je uvedena v článku 2, a zohlední přitom skutečnost, že nedoplatky silniční daně ve výši 424 490 SKK byly dne 2. srpna 2006 zaplaceny na účet místního daňového úřadu.
2. Podpora bude vymáhána bezodkladně a v souladu s postupy uvedenými ve vnitrostátních právních předpisech, pokud tyto předpisy umožňují okamžité a účinné provedení tohoto rozhodnutí.
3. Vymáhaná částka musí zahrnovat úroky za celé období ode dne, ke kterému byla částka podniku Frucona Košice, a. s., poskytnuta, až do dne, kdy byla skutečně vrácena.
4. Úroky se vypočítají v souladu s ustanoveními uvedenými v kapitole V nařízení Rady (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (54). Úroková sazba se pro celé období uvedené v oddíle 3 vypočítá jako složený úrok.
Článek 4
Slovenská republika do dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí informuje Komisi o opatřeních, která přijala k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Pro poskytnutí těchto informací použije dotazník uvedený v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Slovenské republice.
V Bruselu dne 16. října 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-16 ta’ Ottubru 2013
dwar l-għajnuna mill-Istat Nru SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005) mogħtija mir-Repubblika Slovakka lil Frucona Košice a.s.
(notifikata bid-dokument C(2013) 6261)
(It-test Slovakk biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2014/342/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu (1),
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjoni msemmija hawn fuq u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom (2),
Billi:
I. PROĊEDURA
1. PROĊEDURA QUDDIEM IL-KUMMISSJONI
(1)
Permezz tal-ittra tal-15 ta’ Ottubru 2004, irreġistrata fil-25 ta’ Ottubru 2004, il-Kummissjoni rċeviet ilment dwar għajnuna mill-Istat, allegatament illeċita, li ngħatat lil Frucona Košice, a.s. Fit-3 ta’ Frar 2005, l-ilmentatur bagħat informazzjoni addizzjonali. Fl-24 ta’ Mejju 2005, saret laqgħa mal-ilmentatur.
(2)
Abbażi tal-informazzjoni li pprovda l-ilmentatur permezz tal-ittra tas-6 ta’ Diċembru 2004, il-Kummissjoni talbet lis-Slovakkja tipprovdi l-informazzjoni dwar il-miżura kkontestata. Is-Slovakkja wieġbet bl-ittra tal-4 ta’ Jannar 2005, irreġistrata fis-17 ta’ Jannar 2005, fejn hija infurmat lill-Kummissjoni dwar l-għajnuna potenzjalment illeċita li ngħatat lil Frucona Košice a.s. fil-kuntest ta’ arranġament mal-kredituri u talbet lill-Kummissjoni biex tapprova l-għajnuna bħala għajnuna ta’ salvataġġ li ngħatat lil kumpanija f’diffikultajiet finanzjarji. Is-Slovakkja ppreżentat informazzjoni addizzjonali permezz tal-ittra tal-24 ta’ Jannar 2005, irreġistrata fit-28 ta’ Jannar 2005. Il-Kummissjoni talbet li tingħata informazzjoni addizzjonali permezz tal-ittra tad-9 ta’ Frar 2005, li rċeviet tweġiba għaliha permezz tal-ittra tal-4 ta’ Marzu 2005, irreġistrata fl-10 ta’ Marzu 2005. Fit-12 ta’ Mejju 2005, saret laqgħa mal-awtoritajiet Slovakki.
(3)
Permezz tal-ittra tal-5 ta’ Lulju 2005, il-Kummissjoni infurmat lis-Slovakkja li kienet iddeċidiet li tagħti bidu għall-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) TFUE fir-rigward tal-għajnuna.
(4)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tagħti bidu għall-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom dwar il-miżura.
(5)
L-awtoritajiet Slovakki ppreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom bl-ittra tal-10 ta’ Ottubru 2005, irreġistrata fis-17 ta’ Ottubru 2005. Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand waħda mill-partijiet interessati (il-benefiċjarju) permezz tal-ittra tal-24 ta’ Ottubru 2005, irreġistrata fil-25 ta’ Ottubru 2005. Hija bagħtithom lis-Slovakkja, u tatha l-opportunità li tirreaġixxi; Il-kummenti tas-Slovakkja waslu permezz tal-ittra ddatata s-16 ta’ Diċembru 2005, irreġistrata fl-20 ta’ Diċembru. Fit-28 ta’ Marzu 2006, saret laqgħa li matulha l-benefiċjarju ngħata l-opportunità li jispjega s-sottomissjoni tiegħu. Is-Slovakkja ppreżentat informazzjoni addizzjonali permezz tal-ittra tal-5 ta’ Mejju 2006, irreġistrata fit-8 ta’ Mejju 2006.
(6)
Fis-7 ta’ Ġunju 2006, il-Kummissjoni adottat deċiżjoni li permezz tagħha ordnat l-irkupru tal-għajnuna (4). Sa minn dik id-data, matul il-kuntatti tagħha mal-awtoritajiet Slovakki dwar l-eżekuzzjoni ta’ din id-deċiżjoni, il-Kummissjoni kienet innotifikata dwar l-eżitu tal-proċeduri ġudizzjarji nazzjonali li jikkonċernaw l-ammont ta’ dejn li għandu jiddaħħal fl-arranġament mal-kredituri. Din l-informazzjoni għandha tiġi kkunsidrata f’din id-deċiżjoni.
2. PROĊEDURI QUDDIEM IL-QORTI ĠENERALI
(7)
Fit-12 ta’ Jannar 2007, Frucona Košice a.s. ressqet appell kontra d-deċiżjoni quddiem il-Qorti Ġenerali tal-Unjoni Ewropea, biex tikkontesta inter alia l-klassifikazzjoni tat-tħassir tad-dejn bħala għajnuna mill-Istat billi sostniet li din kienet f’konformità mal-prinċipju tal-kreditur f’ekonomija tas-suq. Permezz tas-sentenza tas-7 ta’ Diċembru 2010 (il-Kawża T-11/07) il-Qorti Ġenerali ċaħdet l-argumenti tal-applikant u kkonfermat id-deċiżjoni tal-Kummissjoni, għar-raġuni li l-falliment kien se jkun iktar vantaġġuż għall-Istat mill-arranġament mal-kredituri.
3. PROĊEDURI QUDDIEM IL-QORTI TAL-ĠUSTIZZJA
(8)
Frucona Košice a.s. ressqet appell fil-Qorti tal-Ġustizzja kontra s-sentenza tal-Qorti Ġenerali, fejn sostniet, b’mod partikolari, li l-Qorti Ġenerali kienet naqset milli tivvaluta b’mod korrett l-applikazzjoni min-naħa tal-Kummissjoni tat-test tal-kreditur privat u li kienet fittxet b’mod inaċċettabbli li tissostitwixxi l-motivazzjoni tagħha għal dik tal-Kummissjoni fir-rigward tat-test tal-kreditur privat (il-Kawża C-73/11 P).
(9)
Fl-24 ta’ Jannar 2013, il-Qorti tal-Ġustizzja annullat is-sentenza tal-Qorti Ġenerali. Il-Qorti tal-Ġustizzja kkonkludiet li l-Kummissjoni wettqet żball manifest ta’ valutazzjoni billi naqset milli tqis it-tul ta’ żmien li ħadu l-proċeduri ta’ falliment fil-valutazzjoni tagħha tat-test tal-kreditur privat jew, jekk kienet ikkunsidrat dan il-fattur, billi naqset milli tistabbilixxi biżżejjed raġunijiet li jsostnu d-deċiżjoni tagħha. Il-każ ġie rrinvijat quddiem il-Qorti Ġenerali sabiex tinqata’ s-sentenza fir-rigward tal-motivi tal-kumpanija dwar il-proċedura tal-eżekuzzjoni tat-taxxa li kienet għadha ma ddeċidietx fuqha.
4. REVOKA
(10)
Għalhekk, fid-dawl tas-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, il-Kummissjoni tqis li huwa xieraq li tirrevoka d-deċiżjoni oriġinali tas-7 ta’ Ġunju 2006 u li tissostitwixxiha b’din id-deċiżjoni sabiex tirrimedja għall-insuffiċjenzi identifikati mill-Qorti tal-Ġustizzja.
II. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-GĦAJNUNA
1. IL-KUMPANIJA
(11)
Il-kumpanija benefiċjarja tas-sostenn finanzjarju hija Frucona Košice a.s., kumpanija li kienet attiva fil-produzzjoni ta’ spirti u xorb alkoħoliku, xorb mhux alkoħoliku, frott u ħaxix tal-bott, u ħall. Wara li tilfet il-liċenzja tagħha, il-kumpanija benefiċjarja waqfet tipproduċi spirti u xorb alkoħoliku. Madankollu, Frucona Košice a.s. kompliet tkun attiva fis-suq bl-ingrossa għall-ispirti u x-xorb alkoħoliku. Il-kumpanija qiegħda f’reġjun eliġibbli għall-għajnuna reġjonali skont l-Artikolu 107(3)(a) TFUE.
(12)
Fi żmien l-avvenimenti rilevanti, il-kumpanija benefiċjarja impjegat madwar 200 persuna. Fil-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni li tinfetaħ l-investigazzjoni formali, il-kumpanija pprovdiet lill-Kummissjoni b’dejta dwar il-fatturat (inklużi d-dazji tas-sisa u l-VAT), murija fit-tabella li ġejja.
Tabella 1
Fatturat f’segmenti differenti tal-produzzjoni, inkluż dazji tas-sisa u tal-VAT [SKK]
2002
2003
2004
Ħall
28 029 500
27 605 100
11 513 600
Produzzjoni ta’ frott u ħaxix
37 112 500
32 584 500
22 696 400
Kaboċċi
2 878 340
503 030
201 310
Xorb karbonat mhux alkoħoliku
9 373 800
17 601 600
17 560 100
Xorb mhux karbonat mhux alkoħoliku
2 877 700
6 420 420
7 920 010
Meraq tal-frott - 100 %
51 654 900
43 421 600
22 706 600
Spirti
696 193 500
743 962 700
728 837 400
Sajder
1 495 640
106 360
0
Ġulepp
5 928 100
6 502 920
5 199 540
Prodotti/Servizzi oħra
59 476 000
99 635 000
63 680 000
TOTAL
895 019 980
978 343 230
880 314 960 (*)
(13)
Din id-dejta tvarja konsiderevolment mid-dejta li l-awtoritajiet Slovakki taw lill-Kummissjoni, u fid-deċiżjoni hija ddikjarat li tiftaħ l-investigazzjoni formali (5). Fir-reazzjoni tagħhom għall-kummenti tal-benefiċjarju wara l-ftuħ tal-investigazzjoni formali, l-awtoritajiet Slovakki ma kkontestawx l-akkuratezza taċ-ċifri msemmija hawn fuq. Skont l-awtoritajiet Slovakki, il-benefiċjarju jikkwalifika bħala intrapriża ta’ daqs medju.
2. IL-LEĠIŻLAZZJONI NAZZJONALI APPLIKABBLI
(14)
Il-miżura kkontestata hija t-tħassir ta’ dejn ta’ taxxa mill-Uffiċċju tat-Taxxa Košice IV skont arranġament li sar mal-kredituri. Dan il-proċess huwa rregolat mill-Att dwar il-Falliment u l-Arranġamenti Nru 328/91 (“l-Att dwar il-Falliment”).
(15)
Arranġament mal-kredituri huwa proċess issorveljat mill-qorti, li, bħal falliment, huwa mfassal biex isolvi s-sitwazzjoni fnanzjarja ta’ kumpaniji midjuna (6). Skont il-proċeduri ta’ falliment, il-kumpanija ma tibqax teżisti u, jew l-assi tagħha jinbiegħu lil sid ġdid jew inkella l-kumpanija tiġi likwidata. B’kuntrast ma’ dan, skont il-proċeduri ta’ arranġament, il-kumpanija midjuna tkompli għaddejja bil-kummerċ mingħajr bidla fis-sjieda.
(16)
Il-proċeduri ta’ arranġament jinbdew mill-kumpanija midjuna. L-iskop huwa li jintlaħaq ftehim mal-kredituri tagħha li permezz tiegħu l-kumpanija midjuna tħallas parti mid-dejn li jkollha filwaqt li l-kumplament jitħassar. Il-ftehim irid jiġi approvat mill-qorti ta’ sorveljanza.
(17)
Il-kredituri li l-ammonti riċevibbli tagħhom ikunu garantiti, pereżempju permezz ta’ ipoteka, jaġixxu bħala kredituri separati. Sabiex il-proposta ta’ arranġament tiġi aċċettata, il-kredituri separati kollha jridu jivvutaw favur tagħha, filwaqt li għall-kredituri l-oħra huwa biżżejjed li tintlaħaq maġġoranza kwalifikata. Fi kliem ieħor, il-kredituri separati jivvutaw separatament u għandhom dritt għall-veto fir-rigward tal-proposta.
(18)
Il-kredituri separati jkollhom pożizzjoni privileġġjata wkoll fi proċeduri ta’ falliment. It-talbiet tal-kredituri separati jistgħu jiġu ssodisfati fi kwalunkwe ħin matul il-proċeduri ta’ falliment u r-rikavati kollha mill-bejgħ tal-assi garantiti skont il-proċeduri ta’ falliment huma maħsuba esklussivament biex jiġu ssodisfati t-talbiet tal-kredituri separati. Jekk it-talbiet tal-kredituri separati ma jkunux jistgħu jiġu koperti minn dan il-bejgħ, il-partijiet li jifdal jitqiegħdu fit-tieni grupp flimkien mat-talbiet tal-kredituri li jifdal. Fit-tieni grupp, il-kredituri huma ssodisfati fuq bażi pro rata.
(19)
Skont l-Att dwar il-Falliment, il-kumpanija li tapplika għal arranġament mal-kredituri trid, quddiem il-qorti ta’ sorveljanza, tressaq lista ta’ miżuri għar-riorganizzazzjoni tagħha u għall-iffinanzjar kontinwu tal-attività tagħha wara l-arranġament.
(20)
Skont l-Att 511/92 dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxi u t-Tariffi u l-Bidliet fis-Sistema tal-Awtoritajiet Finanzjarji Lokali (l-“Att dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxa”), kumpanija tista’ titlob lill-awtoritajiet tat-taxxa biex jiddifferixxu l-ħlas tat-taxxi. L-imgħax huwa impost fuq l-ammont differit u d-dejn differit għandu jiġi garantit.
(21)
L-Att dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxa jirregola wkoll l-eżekuzzjoni tat-taxxa, li l-għan tagħha huwa li tirkupra t-taxxi riċevibbli tal-Istat permezz tal-bejgħ ta’ proprjetà immobbli, assi mobbli jew tad-ditta kollha kemm hi.
3. IL-FATTI
(22)
Bejn Novembru 2002 u Novembru 2003, il-benefiċjarju ħa l-opportunità offruta mill-Att dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxa li jkollu l-obbligazzjoni tiegħu li jħallas id-dazju tas-sisa fuq l-ispirti, differita (7). Id-dejn differit ammonta għal total ta’ SKK 477 015 759 (EUR 12,6 miljun). Qabel ma aċċetta li jiddifferixxi dawn il-pagamenti, kif preskritt bil-liġi, l-Uffiċċju tat-Taxxa ggarantixxa l-ammonti riċevibbli kollha tiegħu, bl-assi tal-benefiċjarju. L-awtoritajiet Slovakki ddikjaraw li l-valur ta’ dawn it-titoli, abbażi tal-kontijiet tal-benefiċjarju, kien ta’ SKK 397 476 726 (EUR 10,5 miljun). Madankollu, il-benefiċjarju jiddikjara li l-valur ta’ dawn it-titoli, kif stmat mill-esperti fi tmiem l-2003, kien ta’ SKK 193 940 000 (EUR 5 miljun). Skont il-benefiċjarju, dan huwa l-valur tal-assi garantiti (proprjetà mobbli, proprjetà immobbli u riċevibbli) espressi f’dawk li huma magħrufa bħala l-“prezzijiet ta’ esperti”.
(23)
Mill-1 ta’ Jannar 2004 ‘l hemm, l-Att dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxa emendat illimita l-possibbiltà li jintalab differiment tat-taxxa għal darba fis-sena biss. Il-benefiċjarju għamel użu minn dan, għat-taxxa tas-sisa ta’ Diċembru 2003 pagabbli f’Jannar 2004. Madankollu, ma rnexxilhiex tħallas jew tiddifferixxi d-dazju tas-sisa ta’ Jannar 2004 pagabbli fil-25 ta’ Frar 2004. B’riżultat ta’ dan, il-benefiċjarju saret kumpanija midjuna skont it-tifsira tal-Att dwar il-Falliment. B’riżultat ta’ dan, il-benefiċjarju tilef il-liċenzja tiegħu għall-produzzjoni u l-ipproċessar tal-ispirti.
(24)
Fit-8 ta’ Marzu 2004, il-benefiċjarju applika għal arranġament mal-qorti reġjonali kompetenti. Wara li stabbilixxiet li r-rekwiżiti legali neċessarji kollha ġew issodisfati, il-qorti reġjonali ddeċidiet li tagħti bidu għal arranġament permezz ta’ deċiżjoni tad-29 ta’ April 2004. Fil-laqgħa tad-9 ta’ Lulju 2004, il-kredituri vvotaw favur l-arranġament propost mill-benefiċjarju. L-arranġament ġie kkonfermat fl-14 ta’ Lulju 2004 permezz ta’ deċiżjoni tal-qorti reġjonali ta’ sorveljanza.
(25)
F’Awwissu 2004, l-Uffiċċju tat-Taxxa appella kontra din id-deċiżjoni konfermatorja tal-qorti. B’deċiżjoni tal-25 ta’ Ottubru 2004 il-Qorti Suprema ddeċidiet li l-appell ma kienx ammissibbli u ddikjarat li d-deċiżjoni tal-qorti reġjonali li tapprova l-ftehim tal-kredituri hija valida u infurzabbli mit-23 ta’ Lulju 2004. Il-prosekutur pubbliku sussegwentement appella kontra d-deċiżjoni tal-qorti reġjonali skont il-proċedura ta’ appell ulterjuri straordinarju.
(26)
Il-kredituri, inkluż l-Uffiċċju tat-Taxxa, ftiehmu mal-benefiċjarju dwar l-arranġament segwenti: 35 % tad-dejn jiġi rimborżat mill-benefiċjarju fi żmien xahar mill-validità tal-ftehim tal-kredituri u l-kredituri jirrinunzjaw għad-dejn li jifdal, jiġifieri 65 %. Għalhekk il-kredituri kollha ġew ittrattati b’mod ugwali. L-ammonti speċifiċi għal kull kreditur huma murija fit-tabella segwenti.
Tabella 2
Is-sitwazzjoni tad-dejn tal-benefiċjarju qabel u wara l-arranġament [SKK]
Kreditur
Dejn qabel
l-arranġament
Dejn wara
l-arranġament (**)
Ammont imħassar
Pubbliku
Uffiċċju tat-Taxxa
640 793 831
224 277 841
416 515 990
Privat
Tetra Pak a.s.
1 004 208
351 498
652 710
MTM-obaly, s. r. o.
317 934
111 277
206 657
Merkant družstvo
332 808
116 483
216 325
Vetropack, s. r. o.
2 142 658
749 930
1 392 728
TOTAL
644 591 439 (***)
225 607 029
418 984 410
(27)
It-talbiet tal-Uffiċċju tat-Taxxa li ddaħħlu fil-proċeduri ta’ arranġament ammontaw għal total ta’ SKK 640 793 831 (EUR 16,86 miljun) u kkonsistew prinċipalment f’taxxi tas-sisa mhux imħallsa għall-perjodu Mejju 2003 - Marzu 2004, VAT għall-perjodu Jannar - April 2004, kif ukoll penalitajiet u imgħaxijiet. It-talbiet imħassra mill-Uffiċċju tat-Taxxa ammontaw għal total ta’ SKK 416 515 990 (EUR 11-il miljun). L-arranġament ipprovda lill-Uffiċċju tat-Taxxa b’SKK 244 277 841 (EUR 5,86 miljun).
(28)
Fil-proċeduri ta’ arranġament, l-Uffiċċju tat-Taxxa aġixxa ta’ kreditur separat u bħala tali vvota separatament. Għalhekk, sabiex l-arranġament iseħħ, l-Uffiċċju tat-Taxxa kellu jivvota favurih. Il-pożizzjoni privileġġjata tal-Uffiċċju tat-Taxxa kienet dovuta għall-fatt li xi ftit mir-riċevibbli tiegħu kienu ggarantiti b’rabta mad-differiment tad-dejn tat-taxxa tal-benefiċjarju fl-2002-2003 (ara l-paragrafu 17). Il-kredituri l-oħra kollha vvotaw favur l-arranġament propost. Ir-riċevibbli tagħhom kienu riċevibbli kummerċjali ordinarji li ma ġew iggarantiti bl-ebda mod.
(29)
Fil-proposta tiegħu għal arranġament, f’konformità mar-rekwiżiti tal-Att dwar il-Falliment, il-benefiċjarju ddeskriva miżuri ta’ riorganizzazzjoni dwar il-produzzjoni, it-tqassim u l-forza tax-xogħol (inklużi s-sensji).
(30)
Mil-lat ta’ organizzazzjoni u ta’ forza tax-xogħol, il-benefiċjarju ppjana l-miżuri segwenti: it-twaqqif ta’ grupp tal-produzzjoni universali għall-attivitajiet kollha ta’ produzzjoni, ir-riorganizzazzjoni tal-faċilitajiet ta’ trasport tiegħu minbarra l-vetturi bl-inqas valur residwu u r-riorganizzazzjoni tal-attivitajiet kummerċjali. Dawn il-miżuri kellhom jiġu akkumpanjati mis-sensja ta’ 50 impjegat bejn Marzu u Mejju 2004. Matul l-istess perjodu, 50 impjegat ieħor kellhom jaħdmu b’remunerazzjoni ta’ 60 %.
(31)
Fil-qasam tekniku u tal-produzzjoni, il-benefiċjarju ddikjara li, peress li l-kumpanija kienet tilfet il-liċenzja għall-produzzjoni tal-ispirti, il-faċilitajiet ta’ produzzjoni kkonċernati kellhom jitpoġġew għall-kiri minn April 2004. Il-benefiċjarju ppjana li jnaqqas jew iwaqqaf il-produzzjoni ta’ ċerti xarbiet mhux alkoħoliċi li ma kinux qed irendulu u ddikjara li kwalunkwe introduzzjoni ta’ prodott ġdid f’din il-kategorija se tkun ippreċeduta minn analiżi ta’ profittabilità ta’ produzzjoni bħal din.
(32)
Il-benefiċjarju jsemmi wkoll il-miżuri segwenti: ir-ristrutturar tal-kostijiet li għandu jirriżulta minn kostijiet tal-produzzjoni iżjed baxxi wara li titwaqqaf il-produzzjoni tal-ispirti u wara li titneħħa parti mit-trasport proprju tal-kumpanija u jinbiegħ it-tagħmir qadim għall-iskreppjar.
(33)
Il-benefiċjarju ppjana wkoll li jbigħ binja amministrattiva, ħanut u binja ta’ rikreazzjoni, u semma l-possibilità li jbigħ jew li jpoġġi għall-kiri l-faċilità tal-produzzjoni tal-ħall. Fil-kummenti tagħhom dwar id-deċiżjoni li tinfetaħ proċedura ta’ investigazzjoni formali, l-awtoritajiet Slovakki kkonfermaw li l-bejgħ tal-binja amministrattiva, tal-ħanut u tal-binja ta’ rikreazzjoni ma sarx.
(34)
Il-benefiċjarju ppjana li jsir bejgħ intensiv tal-ħażniet tiegħu ta’ prodotti lesti (8).
(35)
Skont din il-proposta, il-benefiċjarju kellu jiffinanzja l-arranġament permezz tar-riżorsi tiegħu stess (il-bejgħ tal-ħażna) li jammontaw għal SKK 110 miljun u permezz ta’ finanzjament estern fil-forma ta’ self ta’ SKK 100 miljun minn bank kummerċjali. Mill-informazzjoni sottomessa mill-benefiċjarju b’rispons għall-ftuħ tal-investigazzjoni formali, irriżulta li d-dejn pendenti eventwalment ġie kopert mid-dħul iġġenerat mill-ħruġ ta’ ishma ġodda (SKK 21 miljun; EUR 0,56 miljun), mid-dħul iġġenerat mill-bejgħ tal-ħażna (SKK 110 miljun; EUR 2,9 miljun) u mis-self ta’ fornitur mill-kumpanija Old Herold s.r.o. (SKK 100 miljun; EUR 2,6 miljun). Il-maturità tal-fatturi ta’ Old Herold s.r.o. kienet ta’ 40 jum, li, skont il-benefiċjarju, kien perjodu twil meta wieħed jikkunsidra s-sitwazzjoni finanzjarja prekarja tal-benefiċjarju. Permezz ta’ din il-maturità itwal il-benefiċjarju seta’ jakkumula l-flus meħtieġa.
(36)
Wara l-ftuħ tal-investigazzjoni formali l-awtoritajiet Slovakki infurmaw lill-Kummissjoni li, skont il-ftehim tal-kredituri, fis-17 ta’ Diċembru 2004 tħallas l-ammont ta’ SKK 224 277 841 lill-Uffiċċju tat-Taxxa. L-awtoritajiet Slovakki kkonfermaw li kienu ssospendew it-tħassir tad-dejn miftiehem fil-proċeduri ta’ arranġament sakemm il-proċedura tiġi riżolta quddiem il-Kummissjoni Ewropea.
(37)
Fil-kuntest tal-kuntatti tagħhom fir-rigward tal-eżekuzzjoni tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tordna l-irkupru tal-għajnuna, l-awtoritajiet Slovakki informaw lill-Kummissjoni bl-eżitu tal-proċedura ta’ appell straordinarju msemmi fil-paragrafu 25: permezz tad-deċiżjoni tas-27 ta’ April 2006, il-Qorti Suprema tar-Repubblika Slovakka parzjalment annullat id-deċiżjoni tal-qorti reġjonali kompetenti tal-14 ta’ Lulju 2004 li tikkonferma l-ftehim tal-kredituri, minħabba li xi arretrati ta’ taxxi tat-triq, li jammontaw għal SKK 424 490, kienu ġew inklużi bi żball fl-arranġament, Il-Qorti Suprema ċaħdet l-appell straordinarju. Permezz tad-deċiżjoni tat-18 ta’ Awwissu 2006, il-qorti reġjonali kompetenti implimentat id-deċiżjoni tal-Qorti Suprema tas-27 ta’ April 2006, filwaqt li ddikjarat li l-ammont ikkoreġut dovut lill-Uffiċċju tat-Taxxa kien ta’ SKK 640 369 341,4 (li 35 % minnhom jammontaw għal SKK 224 129 269,1).
III. DEĊIŻJONI BIEX JINBDEW PROĊEDURI SKONT L-ARTIKOLU 108(2) TFUE
(38)
Fid-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-investigazzjoni formali, il-Kummissjoni qajmet dubji dwar jekk it-tħassir ikkontestat kienx ħieles mill-għajnuna mill-Istat. Il-Kummissjoni kkonkludiet li l-imġiba tal-Uffiċċju tat-Taxxa fil-proċeduri ta’ arranġament ma ssodisfatx it-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq. Speċifikament, il-Kummissjoni sabet li l-Uffiċċju tat-Taxxa kien f’sitwazzjoni legalment differenti minn kredituri oħrajn, peress li kellu talbiet garantiti u seta’ jagħti bidu għall-eżekuzzjoni tat-taxxa. Il-Kummissjoni ddubitat li l-proċeduri ta’ arranġament wasslu għall-aħjar eżitu possibbli għall-Istat, meta mqabbla ma’ proċeduri ta’ falliment jew mal-eżekuzzjoni tat-taxxa.
(39)
Il-Kummissjoni mbagħad qajmet dubji dwar il-kompatibbiltà tal-għajnuna kkontestata mas-suq intern. L-ewwel qajmet dubji li l-għajnuna tista’ tinstab kompatibbli bħala għajnuna ta’ salvataġġ, hekk kif sostnew l-awtoritajiet Slovakki. L-għajnuna ta’ salvataġġ tikkostitwixxi biss sostenn ta’ likwidità meta tkun fil-forma ta’ garanziji fuq is-self jew ta’ self. Madankollu, il-miżura kkontestata hija tħassir tad-dejn, li tikkorrispondi għal għotja mhux rimborżata. Barra minn hekk, il-miżura ma ngħatatx bil-prospett li, f’inqas minn sitt xhur wara li tkun ġiet awtorizzata l-miżura ta’ salvataġġ, il-benefiċjarju jippreżenta pjan ta’ ristrutturar jew ta’ likwidazzjoni, jew jirrimborża l-għajnuna kollha.
(40)
Il-Kummissjoni mbagħad ikkunsidrat il-kompatibbiltà tal-miżura kkontestata bħala għajnuna ta’ ristrutturar u qajmet dubji dwar jekk ġewx issodisfati tnejn mill-kundizzjonijiet ewlenin: l-eżistenza ta’ pjan ta’ ristrutturar li jiżgura r-ritorn ta’ vijabbiltà fit-tul f’perjodu ta’ żmien raġonevoli u l-limitazzjoni tal-għajnuna għall-minimu meħtieġ.
IV. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(41)
Apparti l-informazzjoni dwar il-fatti stabbiliti fil-Parti II, il-benefiċjarju ppreżenta l-kummenti segwenti.
(42)
Il-benefiċjarju jargumenta li r-raġuni għad-diffikultajiet finanzjarji tiegħu fil-bidu tal-2004 kienet il-bidla fl-Att dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxa, li rrestrinġa l-possibbiltà li jintalab differiment tat-taxxi għal darba fis-sena biss. Din kienet bidla importanti għall-benefiċjarju, billi, skont ma qal hu stess, kien jiddependi fuq dan il-mekkaniżmu fis-snin preċedenti.
(43)
Fir-rigward tal-merti tal-każ, il-benefiċjarju l-ewwel argumenta li l-Kummissjoni ma kellhiex ġuriżdizzjoni sabiex teżamina mill-ġdid il-miżura kkontestata minħabba li l-miżura daħlet fis-seħħ qabel id-data tal-adeżjoni u ma kinitx applikabbli wara l-adeżjoni. Huwa mifhum li l-miżura daħlet fis-seħħ qabel l-adeżjoni minħabba li l-proċedura ta’ arranġament inbdiet fit-8 ta’ Marzu 2004 u, hekk kif jargumenta l-benefiċjarju, ġiet approvata mill-qorti fid-29 ta’ April 2004, jiġifieri, qabel ma s-Slovakkja ssieħbet fl-Unjoni Ewropea. Barra minn hekk, jingħad li l-awtoritajiet tat-taxxa urew il-kunsens tagħhom għall-arranġament propost fil-qafas tan-negozjati qabel il-bidu tal-proċedura ta’ arranġament. F’Diċembru 2003, saret laqgħa mad-Direttorat tat-Taxxa tar-Repubblika Slovakka u fit-3 ta’ Frar 2004 l-Uffiċċju tat-Taxxa lokali bagħat ittra lill-benefiċjarju li fiha huwa allegatament ikkonferma l-possibilità li jipproċedu bl-arranġament.
(44)
Il-benefiċjarju mbagħad iddikjara li, anki jekk il-Kummissjoni baqgħet issostni li ma kinitx kompetenti biex taġixxi, il-miżura kkontestata ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat minħabba li l-prinċipju tal-kreditur f’ekonomija tas-suq ma kienx ġie ssodisfat.
(45)
L-ewwel nett, il-benefiċjarju jiddikjara li t-tqabbil tal-arranġament mal-eżekuzzjoni tat-taxxa huwa qarrieqi minħabba li l-bidu tal-ewwel wieħed jeskludi jew jissospendi lil dak tal-aħħar. Għalhekk, l-eżekuzzjoni tat-taxxa ma kinitx għażla vijabbli għall-Uffiċċju tat-Taxxa. Barra minn hekk, skont il-benefiċjarju, kieku hu ma tax bidu volontarjament għall-arranġament, wara xi ftit ġimgħat jew xhur, kien se jkollu l-obbligu legali li, skont il-liġi li tirregola l-insolvenza, iniedi l-proċedura ta’ falliment jew ta’ arranġament.
(46)
It-tieni nett, il-benefiċjarju jiddikjara li d-deċiżjoni tal-Istat li jevita l-falliment u minflok ifittex soluzzjoni permezz ta’ arranġament, kienet tissodisfa l-kundizzjonijiet tat-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq. Bħala evidenza, il-benefiċjarju jippreżenta ċertifikati minn żewġ awdituri u minn riċevent f’falliment li jiddikjaraw li l-Uffiċċju tat-Taxxa jkun jirċievi aktar - u jirċievi aktar malajr - bl-arranġament milli bi proċeduri ta’ falliment. Il-benefiċjarju jippreżenta wkoll materjal u statistika ulterjuri li jissuġġerixxu li l-proċeduri ta’ falliment fis-Slovakkja jieħdu bejn wieħed u ieħor 3-7 snin u jiġġeneraw biss redditu limitat ħafna mill-bejgħ tal-assi (9).
(47)
Il-benefiċjarju jibbaża l-analiżi tiegħu prinċipalment fuq rapport tas-7 ta’ Lulju 2004 tal-kumpanija tal-awditjar EKORDA, li l-Uffiċċju tat-Taxxa allegatament kellu għad-dispożizzjoni tiegħu qabel ma vvotaw il-kredituri fid-9 ta’ Lulju 2004. Madankollu, ma kienet ġiet ippreżentata l-ebda evidenza li turi li dan kien tassew il-każ.
(48)
Skont ir-rapport ta’ EKORDA, id-dħul mill-bejgħ tal-assi fil-każ ta’ falliment l-aktar li jista’ jkun huwa SKK 204 miljun (EUR 5,3 miljun) li, wara li jitnaqqsu l-varji tariffi li jammontaw għal SKK 45 miljun, ikun jammonta biss għal SKK 159 miljun (EUR 4,2 miljun). Il-benefiċjarju nnifsu kkoreġa l-ammont tat-tariffi li għandhom jitnaqqsu (SKK 36 miljun) u wasal għaċ-ċifra ta’ SKK 168 miljun (EUR 4,4 miljun). Anki jekk l-Uffiċċju tat-Taxxa bħala l-uniku kreditur separat u bla dubju bħala l-akbar kreditur, ikun jirċievi l-biċċa l-kbira ta’ dan id-dħul, xorta jkun jammonta inqas minn dak li rċieva wara l-arranġament.
(49)
Sabiex tasal għal dan ir-riżultat, EKORDA użat bħala bażi, il-valur kontabilistiku li kellhom fil-31 ta’ Marzu 2004 l-assi fissi, il-ħażna, il-flus kontanti, u r-riċevibbli għal perjodu qasir wara l-aġġustamenti, filwaqt li qieset in-nuqqas ta’ potenzjal ta’ rkupru u l-valur baxx tagħhom. EKORDA aġġustat il-valur nominali tal-assi tal-benefiċjarju permezz ta’ “fattur ta’ likwidazzjoni” għal kull komponent tal-assi fil-każ ta’ bejgħ f’falliment (45 % għall-assi fissi, 20 % għall-ħażna u r-riċevibbli għal perjodu qasir u 100 % għal flus kontanti).
(50)
EKORDA ssemmi d-dħul mit-taxxa fil-ġejjieni li jirriżulta mill-operazzjoni tal-benefiċjarju (10), kif ukoll l-iżvilupp tal-impiegi fir-reġjun u tal-industrija tal-ipproċessar tal-ikel fis-Slovakkja bħala fatturi importanti ħafna li jiffavorixxu l-kontinwazzjoni tal-benefiċjarju.
(51)
Il-benefiċjarju jsemmi wkoll żewġ rapporti oħra. L-awditur, is-Sinjura Marta Kochová kkonkludiet li d-dħul massimu mill-bejgħ tal-assi, li, madankollu, ma kinux ġew evalwati, ikun SKK 100 miljun (EUR 2,6 miljun), li, wara li jitnaqqsu t-tariffi li jammontaw għal SKK 22 miljun, ikun jammonta biss għal SKK 78 miljun (EUR 2 miljun). Jingħad li fil-fehma tar-riċevent f’falliment, is-Sinjura Holovačová, b’mod ġenerali, arranġament huwa aktar vantaġġjuż għall-kredituri minn falliment. Kunsiderazzjoni minnhom hija li l-kreditur għandu interess fil-fatt li d-debitur jibqa’ fin-negozju (id-dħul minn kummerċ jew mit-taxxi fil-ġejjieni).
(52)
It-tielet nett, il-benefiċjarju jargumenta li għandhom jitqiesu kunsiderazzjonijiet fit-tul, bħal pereżempju d-dħul mit-taxxa fil-ġejjieni. Huwa afferma li l-ġurisprudenza li teskludi kunsiderazzjonijiet soċjopolitiċi mit-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq ma tapplikax meta l-kalkolu tad-dħul mit-taxxa fil-ġejjieni jitqies minn awtorità pubblika (11). Skont il-benefiċjarju, is-sitwazzjoni tal-awtorità pubblika hawnhekk hija analoga mas-sitwazzjoni ta’ kreditur f’ekonomija tas-suq, li huwa fornitur interessat fis-sopravivenza ta’ klijent. Il-benefiċjarju mbagħad jirreferi għall-ġurisprudenza fir-rigward tal-prinċipju tal-investitur f’ekonomija tas-suq.
(53)
Il-benefiċjarju jikkonkludi li l-kundizzjonijiet tat-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq ġew issodisfati u li l-miżura kkontestata ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
(54)
Jekk il-Kummissjoni xorta tikkonkludi mod ieħor, il-benefiċjarju jargumenta li l-miżura kkontestata hija kompatibbli bħala għajnuna għar-ristrutturar. Il-benefiċjarju jgħid li l-Uffiċċju tat-Taxxa kien ivverifika l-kapaċità tal-pjan ta’ negozju tal-benefiċjarju li jġib lura l-vijabbiltà fit-tul qabel ma jaqbel mal-arranġament. Skont il-benefiċjarju, in-nuqqas ta’ pjan ta’ ristrutturar formali huwa irrilevanti fil-każ ta’ valutazzjoni ex post mill-Kummissjoni, minħabba li l-Kummissjoni issa tista’ tara jekk il-benefiċjarju sarx verament vijabbli. Madankollu, il-benefiċjarju jikkunsidra li, fil-każ ta’ valutazzjoni ex ante, jeħtieġ li jkun hemm pjan ta’ ristrutturar dettaljat. Huwa jkompli billi jiddeskrivi fil-qosor il-miżuri ta’ ristrutturar li ttieħdu: iż-żieda fil-kapital proprju, is-sensji u l-bejgħ tal-ħażna. Il-benefiċarju jqis li l-waqfa fil-produzzjoni tal-ispirti u tax-xorb alkoħoliku u l-kiri tal-assi tal-produzzjoni lill-kumpanija Old Herold s. r. o. jikkostitwixxu miżura għar-ristrutturar. Anki jekk oriġinarjament l-waqfa fil-produzzjoni kienet ir-riżultat tat-telf tal-liċenzja, il-benefiċjarju ma ressaqx talba għal liċenzja ġdida wara l-arranġament.
(55)
Skont il-benefiċjarju, ir-rekwiżit li jagħti kontribut sinifikanti għar-ristrutturar, ġie ssodisfat ukoll.
(56)
Fl-aħħar nett, il-benefiċjarju jsostni li l-fatt li huwa attiv f’reġjun assistit u huwa wieħed mill-akbar impjegaturi reġjonali, għandu jitqies meta jiġu applikati l-linji gwida applikabbli għall-għajnuna għar-ristrutturar.
V. KUMMENTI MIR-REPUBBLIKA SLOVAKKA
(57)
Fit-tweġiba tagħhom għall-ftuħ tal-investigazzjoni formali, l-awtoritajiet Slovakki għaddew xi kummenti dwar il-fatti diġà msemmija fil-Parti II.
(58)
L-awtoritajiet Slovakki kkonfermaw li, fiż-żmien tal-votazzjoni dwar l-arranġament, l-Uffiċċju tat-Taxxa ma kkunsidrax l-aspett tal-għajnuna mill-Istat. L-Uffiċċju tat-Taxxa ma qisx l-arranġament bħala forma ta’ għajnuna mill-Istat u għalhekk il-benefiċjarju ma kienx mitlub jipprovdi pjan ta’ ristrutturar, li huwa differenti mill-pjan ta’ negozju li ġie ppreżentat lill-qorti f’konformità mal-leġiżlazzjoni dwar l-insolvenza.
(59)
Fir-reazzjoni tagħhom għall-kummenti ppreżentati mill-benefiċjarju, l-awtoritajiet Slovakki ppreżentaw il-kummenti segwenti.
(60)
L-awtoritajiet Slovakki ma japplikawx il-kummenti tal-benefiċjarju dwar it-tul medju tal-proċeduri ta’ falliment u dwar ir-redditu medju mill-bejgħ tal-assi fil-proċeduri ta’ falliment, għal dan il-każ. Skonthom, meta wieħed jikkunsidra l-għadd baxx ta’ kredituri u l-eżistenza ta’ assi b’valur ta’ likwidazzjoni pożittiv, li qabeż l-ammont imħallas lill-Istat wara l-arranġament, il-proċeduri ta’ falliment kienu jintemmu f’perjodu iqsar mill-medja u r-rendiment tal-Uffiċċju tat-Taxxa kien ikun ogħla mir-rendiment fil-każ tal-arranġament. L-Uffiċċju tat-Taxxa lokali wettaq spezzjoni fuq il-kumpanija fil-21 ta’ Ġunju 2004 u sab li, fis-17 ta’ Ġunju 2004, il-benefiċjarju kellu SKK 161,3 miljun fi flus kontanti, SKK 62,8 miljun f’riċevibbli, valur ta’ SKK 84 miljun f’ħażniet ta’ spirti u xorb alkoħoliku u valur kontabilistiku ta’ SKK 200 miljun f’assi fissi.
(61)
L-awtoritajiet Slovakki jqisu li l-eżekuzzjoni tat-taxxa kienet alternattiva reali għall-Uffiċċju tat-Taxxa. Dawn jikkonfermaw li l-Uffiċċju tat-Taxxa seta’ jagħti bidu għal din il-proċedura qabel l-arranġament, kif seta’ jagħmel ukoll f’każ li l-qorti kienet irrifjutat li tikkonferma l-arranġament (minħabba li l-Uffiċċju tat-Taxxa bħala kreditur separat ma kienx jivvota għaliha).
(62)
L-awtoritajiet Slovakki ma jaqblux mad-dikjarazzjoni tal-benefiċjarju li d-diffikultajiet finanzjarji tiegħu kienu dovuti għall-bidla fl-Att dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxa. Skont l-awtoritajiet Slovakki, id-diffikultajiet finanzjarji tal-benefiċjarju kienu kkawżati mill-istrateġija finanzjarja tiegħu li juża taxxi indiretti għat-tmexxija tan-negozju tiegħu stess, filwaqt li kulma ried jagħmel il-benefiċjarju kien sempliċiment li jiġbor it-taxxi mingħand il-klijenti tiegħu u jittrasferixxihom għall-baġit tal-Istat.
(63)
L-awtoritajiet Slovakki ma jaqblux li l-laqgħa ta’ Diċembru 2003 mad-Direttorat tat-Taxxi sservi ta’ evidenza tal-ftehim preliminari tal-Uffiċċju tat-Taxxa mal-arranġament. Huma ppreżentaw ittra tad-Direttorat tat-Taxxi tas-6 ta’ Lulju 2004 indirizzata lill-Uffiċċju tat-Taxxa, li kienet tindika li l-Uffiċċju tat-Taxxa ma għandux jaqbel mal-arranġament propost mill-benefiċjarju għaliex kien sfavorevoli għall-Istat. Din l-ittra mbagħad kienet tirreferi għal ittra oħra, aktar ġenerali, tal-15 ta’ Jannar 2004 mill-Ministru tal-Finanzi, indirizzata lid-Direttorat tat-Taxxi, fejn jitolbu jiżgura li ma jingħata l-ebda ftehim għall-proposti għal arranġamenti mal-kredituri li jkun jinvolvi t-tħassir tar-riċevibbli tat-taxxa mill-uffiċċji tat-taxxa. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Slovakki jinterpretaw l-ittra tat-3 ta’ Frar 2004 imsemmija mill-benefiċjarju (ara l-paragrafu 43) bħala li espliċitament ma taqbilx mal-arranġament fil-livell ta’ 35 %.
(64)
L-awtoritajiet Slovakki jsostnu li l-benefiċjarju ma kienx ħallas it-taxxi tas-sisa fil-ħin bejn Jannar 2001 u Marzu 2004, u l-obbligazzjonijiet tat-taxxa tiegħu kienu jiġu regolarment differiti.
(65)
Skont l-awtoritajiet Slovakki, id-differenzi konsiderevoli fl-istimi taż-żewġ rapporti tal-awdituri (ara l-paragrafi 48 u 51) iqajmu dubji dwar il-kredibbiltà taż-żewġ rapporti. B’mod partikolari, l-awtoritajiet għandhom dubju dwar il-fattur ta’ likwidazzjoni attribwit lill-assi kurrenti minn EKORDA. Dan il-fattur għandu jkun ogħla minn 20 %.
(66)
Fl-aħħar nett, skont l-awtoritajiet Slovakki, il-benefiċjarju ma kienx fassal pjan ta’ ristrutturar vijabbli u l-miżuri ta’ arranġament proposti ma setgħux jiġu kkunsidrati bħala miżuri ta’ ristrutturar.
VI. VALUTAZZJONI
1. KOMPETENZA TAL-KUMMISSJONI
(67)
Minħabba li xi avvenimenti rilevanti seħħew qabel ma s-Slovakkja ssieħbet fl-Unjoni Ewropea fl-1 ta’ Mejju 2004, il-Kummissjoni l-ewwel trid tiddetermina jekk għandhiex kompetenza li taġixxi fir-rigward tal-miżura kkontestata.
(68)
Il-miżuri li daħlu fis-seħħ qabel l-adeżjoni u li ma baqgħux applikabbli wara l-adeżjoni ma jistgħux jiġu eżaminati mill-Kummissjoni, la skont il-proċedura ta’ mekkaniżmu interim, rregolata mill-Anness IV, il-punt 3 tat-Trattat tal-Adeżjoni, u lanqas skont il-proċeduri stipulati fl-Artikolu 108 TFUE. La t-Trattat tal-Adeżjoni u lanqas it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea ma jirrikjedi jew jagħti s-setgħa lill-Kummissjoni teżamina mill-ġdid dawn il-miżuri.
(69)
Madankollu, hija ċara li l-miżuri li daħlu fis-seħħ wara l-adeżjoni jaqgħu fil-kompetenza tal-Kummissjoni. Sabiex jiġi vvalutat il-mument li fih miżura partikolari tkun daħlet fis-seħħ, il-kriterju rilevanti huwa l-att legalment vinkolanti li bih l-awtorità nazzjonali kompetenti timpenja ruħha li tagħti l-għajnuna (12).
(70)
Il-benefiċjarju ddikjara li l-miżura kkontestata ddaħħlet fis-seħħ qabel l-adeżjoni u ma baqgħetx applikabbli wara (ara l-paragrafu 43).
(71)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argumenti mressqa mill-benefiċjarju. Il-proposta biex jingħata bidu għall-proċeduri ta’ arranġament mhuwiex att tal-awtorità li tagħti l-għajnuna, iżda att tal-benefiċjarju. Id-deċiżjoni tal-qorti li jingħata bidu għall-proċeduri ta’ arranġament bl-istess mod ma tikkostitwixxix att ġej mill-awtorità li tagħti l-għajnuna. Din id-deċiżjoni ppermettiet biss li l-benefiċjarju u l-kredituri tiegħu jipproċedu bin-negozjati dwar l-arranġament iżda jidher biċ-ċar li hi ma kkostitwixxitx l-avveniment tal-għoti tal-għajnuna. Ma hemm l-ebda evidenza li tindika li d-Direttorat tat-Taxxa kien se jesprimi l-kunsens tiegħu tal-miżura kkontestata fil-laqgħa ta’ Diċembru 2003. Għall-kuntrarju, l-awtoritajiet Slovakki ċaħdu kwalunkwe ftehim preliminari ta’ dan it-tip. L-ittra tat-3 ta’ Frar 2004 espliċitament tirrifjuta li taċċetta l-proposta li jintlaħaq ftehim fil-livell ta’ 35 %.
(72)
Id-deċiżjoni tal-awtorità kompetenti li tħassar parti mit-talbiet tiegħu ttieħdet fid-9 ta’ Lulju 2004, meta l-Uffiċċju tat-Taxxa qabel mal-arranġament propost mill-benefiċjarju.
(73)
Għaldaqstant, ma għadhiex tqum il-kwistjoni dwar jekk il-miżura hijiex applikabbli wara l-adeżjoni.
(74)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li hija kompetenti biex tivvaluta l-miżura kkontestata skont l-Artikolu 108 TFUE.
2. L-EŻISTENZA TAL-GĦAJNUNA MILL-ISTAT SKONT IT-TIFSIRA TAL-ARTIKOLU 107(1) TFUE
(75)
L-Artikolu 107(1) TFUE jiddikjara li kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat fi kwalunkwe forma li tikkaġuna distorsjoni jew thedded li tikkaġuna distorsjoni fil-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti u tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, titqies bħala inkompatibbli mas-suq intern.
(76)
It-tħassir ta’ dejn lejn awtorità pubblika, bħall-Uffiċċju tat-Taxxa, huwa forma ta’ użu tar-riżorsi tal-Istat. Peress li tibbenefika impriża individwali, il-miżura hija selettiva.
(77)
Sakemm twettqu l-avvenimenti li skattaw il-proċedura ta’ insolvenza, il-benefiċjarju kien qed jopera fis-suq tal-produzzjoni tal-ispirti u x-xorb alkoħoliku, ix-xorb mhux alkoħoliku u l-frott u l-ħaxix tal-bott. Fl-2003 il-kumpanija benefiċjarja kienet it-tielet produttur ta’ spirti u xorb alkoħoliku fis-Slovakkja. Wara li f’Marzu 2004, il-benefiċjarju tilef il-liċenzja għall-produzzjoni tal-ispirti u x-xorb alkoħoliku, hu kien attiv fil-bejgħ bl-ingrossa ta’ spirti u xorb alkoħoliku, prodotti minn kumpanija oħra, Old Herold s. r. o., permezz tal-assi ta’ produzzjoni tal-benefiċjarju li Old Herold s. r. o. kien qed jikri. Fis-segmenti kollha li l-benefiċjarju kien attiv fihom qabel l-arranġament u li għadu attiv fihom attwalment, jeżistu skambji kummerċjali bejn l-Istati Membri.
(78)
Fid-deċiżjoni li tiftaħ proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni qajmet dubji dwar jekk il-miżura tikkaġunax distorsjoni jew theddidx li tikkaġuna distorsjoni fil-kompetizzjoni billi tagħti vantaġġ lill-benefiċjarju li normalment ma jkunx kapaċi jiksbu fis-suq. Fi kliem ieħor, il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk l-Istat aġixxiex b’rabta mal-benefiċjarju bħala kreditur f’ekonomija tas-suq.
(79)
Ġie stabbilit li l-ftehim tal-kredituri kien fih l-istess kundizzjonijiet ta’ arranġament tad-dejn kemm għall-kredituri privati kif ukoll għall-Uffiċċju tat-Taxxa (il-kreditur pubbliku). Il-benefiċjarju kellu jħallas 35 % tad-dejn lill-kredituri sa ċertu data preskritta, kif fil-fatt ġara. Il-65 % li kien għad fadal, kellu jitħassar.
(80)
Madankollu, il-pożizzjoni tal-Uffiċċju tat-Taxxa bħala kreditur f’dan il-każ kienet eċċezzjonalment qawwija u ma tistax titqabbel ma’ dik ta’ kreditur tipiku fi proċeduri ta’ falliment. Il-qagħda legali u ekonomika tal-Uffiċċju tat-Taxxa qabel il-ftehim tal-kredituri kienet iktar vantaġġjuża minn dik tal-kredituri privati. L-Uffiċċju tat-Taxxa, b’iktar minn 99 % tat-talbiet kollha rreġistrati fil-proċeduri ta’ falliment, mhux biss kien, evidentement il-kreditur dominanti u deċiżiv, imma kien ukoll, fuq livell aktar sinifikanti, kreditur separat. Għaldaqstant, it-talbiet tiegħu setgħu jiġu ssodisfati fi kwalunkwe ħin matul il-proċeduri ta’ falliment mir-rikavati mill-bejgħ tal-assi garantiti: kif deskritt fil-paragrafu 18 hawn fuq, dawn ir-rikavati jintużaw esklussivament biex jissodisfaw it-talbiet tal-kreditur separat. Għalhekk jeħtieġ li jiġi eżaminat fid-dettall jekk l-Uffiċċju tat-Taxxa użax il-mezzi kollha disponibbli għalih biex jikseb l-ogħla rimborż possibbli tal-ammonti riċevibbli tiegħu, kif kien jagħmel bħala kreditur f’ekonomija tas-suq.
(81)
Il-kundizzjonijiet li miżura trid tissodisfa sabiex tiġi ttrattata bħala għajnuna għall-finijiet tal-Artikolu 107 TFUE mhumiex issodisfati jekk l-impriża riċeventi setgħet, f’ċirkostanzi li jikkorrispondu għal kundizzjonijiet normali tas-suq, tikseb l-istess vantaġġ bħal dak li kien tqiegħed għad-dispożizzjoni tagħha permezz tar-riżorsi tal-Istat (13). Din il-valutazzjoni ssir billi, fil-prinċipju, jiġi applikat it-test tal-kreditur tas-suq privat. Meta kreditur pubbliku jagħti faċilitajiet ta’ pagament fir-rigward ta’ dejn pagabbli lilu minn xi impriża, tali faċilitajiet ta’ pagament jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat għall-finijiet tal-Artikolu 107(1) TFUE billi, meta tiġi kkunsidrata l-importanza tal-vantaġġ ekonomiku mogħti b’dan il-mod, l-impriża riċeventi żgur ma kinitx se tikseb faċilitajiet komparabbli minn kreditur privat f’sitwazzjoni kemm jista’ jkun qrib dik ta’ kreditur pubbliku u li jkun qed ifittex li jirkupra s-somom dovuti lilu minn debitur f’diffikultà finanzjarja (14).
(82)
L-applikabilità tat-test tal-operatur tas-suq privat fl-aħħar mill-aħħar tiddependi fuq l-Istat Membru kkonċernat li jkun ikkonferixxa, fl-ebda kapaċità jekk mhux fil-kapaċità tiegħu bħala awtorità pubblika, vantaġġ ekonomiku lill-impriża. Konsegwentement, jekk Stat Membru jiddependi fuq dan it-test matul il-proċedura amministrattiva, għandu, fejn hemm dubju, jistabbilixxi b’mod inekwivoku u abbażi ta’ evidenza oġġettiva u verifikabbli, li l-miżura implimentata hija attribwita lill-Istat li jaġixxi bħala operatur privat tas-suq. Din l-evidenza trid tindika b’mod ċar li l-Istat Membru kkonċernat ħa d-deċiżjoni li jaġixxi kif aġixxa, qabel jew fl-istess żmien li jkun qed jikkonferixxi l-vantaġġ ekonomiku. F’dan ir-rigward, jista’ jkun meħtieġ li tiġi ppreżentata evidenza li turi li d-deċiżjoni kienet ibbażata fuq evalwazzjonijiet ekonomiċi komparabbli ma’ dawk li setgħu saru fiċ-ċirkostanzi minn operatur privat tas-suq razzjonali f’sitwazzjoni kemm jista’ jkun qrib dik tal-Istat Membru. Madankollu, mhuwiex biżżejjed li wieħed jiddependi fuq l-evalwazzjonijiet ekonomiċi li saru wara li ngħata l-vantaġġ, jew fuq sejba retrospettiva li tindika li l-azzjoni magħżula mill-Istat Membru kkonċernat kienet ta’ benefiċċju, jew fuq ġustifikazzjonijiet sussegwenti rigward it-tip ta’ azzjoni li ntgħażlet (15).
(83)
Fi ftit kliem, ir-Repubblika Slovakka tiddikjara li, fil-fehma tagħha, il-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Hija rrikonoxxiet li, fiż-żmien tal-arranġament, il-kwistjoni tal-għajnuna mill-Istat sempliċiment ma ġietx ikkunsidrata, u talbet li l-miżura kkontestata tiġi ttrattata bħala għajnuna ta’ salvataġġ. Għalhekk jidher li, f’dan il-każ, ma kienx hemm konformità mar-rekwiżiti tal-ġurisprudenza msemmija hawn fuq u li l-miżura kkontestata tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
(84)
Il-benefiċjarju kien dak li allega li l-miżura hija ħielsa minn kull għajnuna u qed jippreżenta d-dokumenti deskritti hawn fuq, b’mod partikolari r-rapporti minn żewġ awdituri.
(85)
Abbażi tal-informazzjoni ppreżentata kemm mill-benefiċjarju u kemm mill-awtoritajiet Slovakki, il-Kummissjoni ddeterminat il-fatti segwenti dwar is-sitwazzjoni finanzjarja tal-benefiċjarju fis-sena inkwistjoni, sa fejn u sakemm huwa rilevanti għall-applikazzjoni tat-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq. Il-Kummissjoni ma tistax tivverifika l-kontijiet tal-benefiċjarju maċ-ċifri tal-31 ta’ Marzu 2004 mogħtija mill-benefiċjarju u ċ-ċifri tas-17 ta’ Ġunju 2004 mogħtija mill-awtoritajiet Slovakki. Madankollu, il-Kummissjoni ma għandha l-ebda raġuni biex tiddubita minn dawn iċ-ċifri.
Tabella 3
Sitwazzjoni finanzjarja tal-benefiċjarju 2003-2004 [miljuni ta’ SKK]
31.12.2003 (16)
31.3.2004 (17)
28.4.2004 (18)
17.6.2004 (19)
31.12.2004 (20)
Assi mhux kurrenti (21)
208
205
204
200
200
Ħażniet
119
209
176
84
52
Flus kontanti
3
50
94
161
27
Ammonti riċevibbli kummerċjali ta’ terminu qasir
128
98 (22)
80
63 (23)
97
(86)
Il-Kummissjoni l-ewwel se teżamina l-evidenza li ppreżenta l-benefiċjarju biex isostni d-dikjarazzjoni li l-proċeduri ta’ falliment kienu jpoġġu lill-Uffiċċju tat-Taxxa f’pożizzjoni agħar mill-proċeduri ta’ arranġament (it-Taqsima 2.1). Il-Kummissjoni mbagħad se teżamina l-pożizzjoni fir-rigward tal-eżekuzzjoni tat-taxxa (it-Taqsima 2.2). Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni se teżamina evidenza oħra ppreżentata mill-awtoritajiet Slovakki u mill-benefiċjarju (it-Taqsima 2.3).
(87)
Kif deskritt fil-paragrafu 37, l-ammont ta’ dejn li għandu jiġi inkluż fl-arranġament tnaqqas bħala riżultat tal-proċedura ta’ appell straordinarju. Madankollu, għandu jiġi nnutat li din is-sentenza ttieħdet diversi snin wara d-deċiżjoni li jsir l-arranġament. Għall-finijiet tat-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq, l-informazzjoni disponibbli fil-punt meta kreditur ipotetiku jkun ivvaluta liema azzjoni kienet l-aktar xierqa, tibqa’ l-istandard li miegħu titkejjel l-imġiba ta’ kreditur pubbliku. Għaldaqstant, l-analiżi ta’ hawn taħt tuża ċ-ċifri tal-ftehim li daħal fis-seħħ fit-23 ta’ Lulju 2004.
2.1 Arranġament mal-kredituri kontra l-falliment
(88)
Sabiex jiġi vvalutat jekk ingħatax vantaġġ lill-benefiċjarju, il-Kummissjoni trid twettaq valutazzjoni ġenerali, li tqis l-evidenza rilevanti kollha fil-każ inkwistjoni, li tippermettilha tiddetermina jekk il-kumpanija benefiċjarja setgħetx tikseb b’mod manifest faċilitajiet komparabbli minn kreditur privat (24). Fi kliem ieħor, trid teżamina jekk l-Uffiċċju tat-Taxxa kienx jaqbillu jaċċetta l-kundizzjonijiet proposti skont l-arranġament jew jekk kienx ikun ta’ vantaġġ akbar għalih li jagħti bidu għall-proċeduri ta’ falliment.
(89)
Il-Kummissjoni tqis li r-rapport ta’ EKORDA mhuwiex bażi kredibbli li fuqha jista’ jitqabbel l-arranġament propost ma’ proċedura ipotetika ta’ falliment. L-awtoritajiet Slovakki jaqblu mal-Kummissjoni f’dan ir-rigward.
(90)
Mill-bidu nett, il-Kummissjoni rrimarkat li, meta ħarġet ir-rapport tagħha fis-7 ta’ Lulju 2004 (jumejn biss qabel il-laqgħa tal-kredituri), għall-kalkoli tagħha, EKORDA użat is-sitwazzjoni tal-assi tal-kumpanija benefiċjarja kif kienet fil-31 ta’ Marzu 2004. Mit-Tabella 3 jidher ċar li l-livell ta’ diversi assi nbidel b’mod konsiderevoli wara l-31 ta’ Marzu 2004. B’mod partikolari, parti konsiderevoli tal-ħażna ġiet mibjugħa, u dan wassal għal żieda fil-flus kontanti. Dawn il-bidliet huma ta’ importanza kbira meta jiġu applikati fatturi ta’ likwidazzjoni li jvarjaw bejn 20 % għall-ħażna u għall-ammonti riċevibbli ta’ terminu qasir u 100 % għall-flus kontanti. Anki kieku l-fatturi ta’ likwidazzjoni stmati minn EKORDA kienu korretti (li l-Kummissjoni tikkontesta għar-raġunijiet stabbiliti hawn taħt) u ġiet applikata l-metodoloġija użata minn EKORDA, it-tabella segwenti turi kif l-eżitu tal-kalkalu ta’ EKORDA kien ikun differenti jekk ibbażat fuq ċifri mit-28 ta’ April 2004 u mis-17 ta’ Ġunju 2004, jiġifieri xorta waħda qabel il-laqgħa tal-kredituri fid-9 ta’ Lulju 2004.
Tabella 4
Tqabbil tar-rendiment li probabbilment kien jinkiseb mill-bejgħ tal-assi tal-benefiċjarju fi proċedura ta’ falliment [miljuni ta’ SKK]
Is-sitwazzjoni fi:
31.3.2004
28.4.2004
17.6.2004
Fattur ta’ likwidazzjoni [%]
Valur kontabilistiku
Rendiment
Valur kontabilistiku
Rendiment
Valur kontabilistiku
Rendiment
Assi mhux kurrenti
45
205
92
204
92
200
90
Ħażniet
20
209
42
176
35
84
17
Ammonti riċevibbli ta’ terminu qasir
20
98 (25)
20
86 (26)
17
37 (27)
7
Flus kontanti
100
50
50
94
94
161
161
Total
204
238
275
(91)
Ta’ min wieħed jinnota li fil-pjan tan-negozju li l-benefiċjarju ppreżenta quddiem il-qorti, il-bejgħ ta’ ħażna għal SKK 110 miljun kien ippjanat għall-perjodu Marzu-Mejju 2004. Għaldaqstant, EKORDA kellha tkun taf li wara l-31 ta’ Marzu 2004, l-assi tal-benefiċjarju jkunu soġġetti għal bidliet konsiderevoli, iżda hi dan ma ħaditux inkunsiderazzjoni.
(92)
Kieku ġie kkunsidrat il-valur kontabilistiku tal-assi tal-benefiċjarju mit-28 ta’ April 2004, dan kien iwassal għall-konklużjoni li r-rendiment li probabbilment kien jinkiseb mill-bejgħ tal-assi tal-benefiċjarju fi proċedura ta’ falliment kien ikun ogħla milli stmat fir-rapport (SKK 238 miljun, jew EUR 6,3 miljun, minflok SKK 204 miljun, jew EUR 5,3 miljun). Kieku l-analiżi ġiet ibbażata fuq iċ-ċifri ta’ Ġunju 2004, kienet tintlaħaq konklużjoni ċara li r-rendiment li probabbilment kien jinkiseb mill-bejgħ tal-assi tal-benefiċjarju fi proċedura ta’ falliment (SKK 275 miljun; EUR 7,2 miljun) kien ikun ogħla milli propost fil-qafas tal-arranġament, u li l-Uffiċċju tat-Taxxa għandu juża d-dritt tiegħu għall-veto u jiċħad il-proposta li twassal biex jiġi tterminat l-arranġament. Għal darb’oħra, il-Kummissjoni tirrimarka li r-riżultati ta’ hawn fuq inkisbu permezz tas-suppożizzjonijiet u l-metodoloġija ta’ EKORDA.
(93)
Madankollu, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-metodoloġija użata minn EKORDA u s-suppożizzjonijiet tal-benefiċjarju ma tarahomx kredibbli. Din il-konklużjoni hija msaħħa mid-dubji tal-awtoritajiet Slovakki, kif deskritt fil-paragrafi 60 u 65.
(94)
L-ewwel nett, fir-rapport tagħha, EKORDA ma tispjegax kif iddeterminat it-tliet fatturi ta’ likwidazzjoni. L-iskop tal-fatturi ta’ likwidazzjoni huwa li jikkalkulaw il-valur tal-assi mibjugħa fil-proċeduri ta’ likwidazzjoni, filwaqt li jikkunsidraw in-natura tal-bejgħ, pereżempju, l-assi mibjugħa separatament, fi żmien ristrett, eċċ. Għalhekk, huwa preżunt li l-valur tal-assi miksub permezz ta’ bejgħ ta’ likwidazzjoni normalment huwa inqas mill-valur kontabilistiku, skont it-tip ta’ assi. Il-fattur ta’ likwidazzjoni huwa s-sehem perċentwali tal-valur tal-assi miksuba permezz ta’ likwidazzjoni meta mqabbel mal-valur kontabilistiku.
(95)
Barra minn hekk, il-fattur ta’ likwidazzjoni ta’ 45 % għall-assi mhux kurrenti jidher li huwa baxx wisq. Skont il-benefiċjarju nnifsu, il-valur tal-assi tiegħu mwiegħda lill-Uffiċċju tat-Taxxa kien ta’ SKK 194 miljun (28). Skont il-benefiċjarju, dan il-valur huwa espress fil-prezzijiet stmati minn esperti indipendenti fi tmiem l-2003/fil-bidu tal-2004. Fil-fehma tal-Kummissjoni, dan it-tip ta’ “prezz ta’ espert” normalment għandu jirrifletti l-valur ġenerali tal-assi; indikatur li jesprimi b’liema prezz jistgħu jinbiegħu l-assi f’mument partikolari. Għandu jiġi mfakkar li l-valur ta’ espert ta’ dawn l-assi ġie stabbilit sabiex jiġi żgurat il-valur tagħhom bħala garanzija għall-awtoritajiet Slovakki fir-rigward tad-differiment tad-dejn tat-taxxa tal-benefiċjarju, kif meħtieġ mill-Att dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxa. EKORDA ma tipprovdi l-ebda kjarifika dwar ir-raġuni għalfejn il-bejgħ tal-assi mhux kurrenti fi proċeduri ta’ falliment ikun irendi biss 45 % tal-valur kontabilistiku tagħhom ta’ SKK 205 miljun, filwaqt li l-benefiċjarju nnifsu attribwixxa valur ħafna ogħla għal dawn l-assi.
(96)
Bħala tweġiba għall-argument tal-benefiċjarju li jkun diffiċli li jinstab xerrej minħabba li ħafna mill-makkinarju mwiegħed kien limitat biss għall-produzzjoni ta’ spirti u xorb alkoħoliku, xorb mhux alkoħoliku jew prodotti tal-bott, il-Kummissjoni għandha ż-żewġ kummenti li ġejjin. L-ewwel nett, il-“prezz ta’ espert” tal-proprjetà immobbli mwiegħda kien ta’ SKK 105 miljun, li waħdu, huwa ogħla mir-rendiment totali previst minn EKORDA (SKK 92 miljun). It-tieni nett, l-iżviluppi reali tal-kumpanija juru li xi uħud minn dawn l-assi ta’ produzzjoni malajr sabu utent ġdid, Old Herold s.r.o. Tabilħaqq, hekk kif il-benefiċjarju tilef il-liċenzja għall-produzzjoni ta’ spirti u xorb alkoħoliku, l-assi ta’ produzzjoni tiegħu nkrew lil Old Herold. Għalhekk jidher li kien hemm interess imminenti min-naħa ta’ kompetitur għal dawn l-assi ta’ produzzjoni.
(97)
F’dak li jirrigwarda l-ħażna, l-awtoritajiet Slovakki stess jikkunsidraw li l-fattur ta’ likwidazzjoni għandu jkun ogħla minn 20 %.
(98)
Il-benefiċjarju kien kapaċi jiġġenera SKK 110 miljun mill-bejgħ tal-ħażna tiegħu fl-2004 (ara l-paragrafu 35), jiġifieri iktar minn 50 % tal-valur kontabilistiku tal-ħażna li fuqu EKORDA bbażat l-valutazzjoni tagħha. Din hija indikazzjoni qawwija li l-fattur ta’ likwidazzjoni ta’ 20 % kien baxx wisq. Il-bidliet fil-karta tal-bilanċ fl-2004 fir-rigward tal-ħażna, isostnu din il-konklużjoni. Barra minn hekk, fil-pjan ta’ negozju tiegħu, il-benefiċjarju nnifsu stma li r-rendiment mill-bejgħ tal-ħażna matul il-perjodu Marzu-Mejju 2004 kien se jammonta għal SKK 110 miljun (ara l-paragrafu 35). EKORDA injorat din l-istima. Fl-aħħar nett, min-natura tal-attivitajiet tal-benefiċjarju, wieħed jista’ jassumi li l-ħażna kienet tinkludi prodotti lesti jew nofshom lesti li setgħu nbiegħu direttament lid-distributuri jew lill-konsumaturi, u b’hekk kien jiġi sostnut ulterjorment l-użu ta’ fattur ta’ likwidazzjoni ogħla.
(99)
Il-Kummissjoni tqis li l-fattur ta’ likwidazzjoni għall-ħażna għandu jkun ta’ 52 %. Din iċ-ċifra hija bbażata fuq ir-rendiment li l-benefiċjarju stma li kellu jirċievi mill-bejgħ tal-ħażna għall-finijiet tal-iffinanzjar tal-ftehim (jiġifieri SKK 110 miljun). Għalhekk, meta jitqies il-valur kontabilistiku f’dak iż-żmien (SKK 209 miljun), l-uniku fattur ta’ likwidazzjoni possibbli għall-ħażna kien ta’ mill-inqas 52 % (52 % ta’ 209 miljuni, jiġu 110 miljuni).
(100)
Fir-rigward tal-ammonti riċevibbli ta’ terminu qasir, EKORDA użat l-aġġustament doppju. L-ewwel, hija aġġustat il-valur kontabilistiku tagħhom b’fattur ta’ 59 % (il-valur kontabilistiku kien ta’ SKK 166 miljun u l-valur li użat EKORDA fil-kalkoli tagħha kien ta’ SKK 98 miljun) u mbagħad flimkien ma’ dan, użat il-fattur ta’ likwidazzjoni baxx ta’ 20 %. Din il-metodoloġija hija dubjuża. Jista’ jitqies aċċettabbli li l-valur kontabilistiku tal-ammonti riċevibbli jiġi aġġustat biex jirrifletti l-valur reali tagħhom f’mument partikolari. Madankollu, EKORDA ma tagħti l-ebda spjegazzjoni dwar ir-raġuni għalfejn ir-rendiment f’falliment/likwidazzjoni jkun biss ta’ wieħed minn ħamsa (SKK 20 miljun) tal-ammont li l-benefiċjarju nnifsu ħaseb li seta’ jikseb mid-debituri tiegħu (SKK 98 miljun).
(101)
EKORDA aġġustat il-valur kontabilistiku tal-ammonti riċevibbli ta’ terminu qasir, ibbażat fuq iċ-ċifri ta’ Marzu 2004 (SKK 166 miljun), għal SKK 98 miljun biex tikkoreġi r-riċevibbli mhux rekuperabbli jew ta’ kwalità baxxa. Madankollu, EKORDA applikat ukoll fattur ta’ likwidazzjoni ta’ 20 % biss għall-valur kontabilistiku aġġustat. Jekk il-fattur ta’ 59 % ta’ EKORDA għall-aġġustament tal-valur kontabilistiku tal-ammonti riċevibbli ta’ terminu qasir, jiġi applikat għall-valur kontabilistiku bbażat fuq iċ-ċifri ta’ Ġunju 2004 (SKK 63 miljun), ir-riżultat ikun SKK 37 miljun. Madankollu, skont l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Slovakki, kien hemm ammonti riċevibbli ta’ SKK 63 miljun li kienu infurzabbli. Għalhekk huwa dubjuż jekk hemmx verament bżonn ta’ aġġustament tal-valur kontabilistiku tagħhom.
(102)
Fi kwalunkwe każ, ma hemm l-ebda raġuni ovvja li għaliha l-valur ta’ likwidazzjoni għandu jkun saħansitra aktar baxx miċ-ċifra aġġustata. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li r-rendiment mistenni mill-ammonti riċevibbli ta’ terminu qasir ċertament mhuwiex inqas miċ-ċifra aġġustata ta’ SKK 37 miljun.
(103)
Minħabba dan li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni aġġustat l-istimi ta’ EKORDA u wettqet valutazzjoni ġdida biċ-ċifri ta’ Ġunju 2004. Din il-valutazzjoni turi b’mod ċar li r-rendiment li probabbilment kien jinkiseb mill-bejgħ tal-assi tal-kumpanija benefiċjarja fi proċedura ta’ falliment kien ikun ħafna ogħla mir-rendiment previst fir-rapport ta’ EKORDA. Iċ-ċifri huma indikati fil-qosor fit-tabella ta’ hawn taħt.
Tabella 5
Tqabbil tar-rendiment li probabbilment kien jinkiseb mill-bejgħ tal-assi tal-benefiċjarju fi proċedura ta’ falliment
Iċ-ċifri ta’ EKORDA mqabbla maċ-ċifri korretti tal-Kummissjoni (f’miljuni ta’ SKK)
EKORDA
(31.3.2004)
Korrezzjoni
(17.6.2004)
Valur kontabilistiku
Rendiment
Valur kontabilistiku
Rendiment
Assi mhux kurrenti
205
92
200
194 (29)
Ħażna
209
42
84
43 (30)
Ammonti riċevibbli ta’ terminu qasir
98 (31)
20
63
37 (32)
Flus kontanti
50
50
161
161
Total
562
204
508
435
(104)
Il-kostijiet ta’ proċedura ta’ falliment, skont il-kummenti tal-benefiċjarju dwar id-deċiżjoni ta’ ftuħ, għandhom jikkostitwixxu 18 % tal-valur stmat tar-rikavati mill-bejgħ tal-assi tal-benefiċjarju f’din il-proċedura. Skont il-benefiċjarju, din hija rata xierqa fid-dawl tar-Rapport tal-Bank Dinji tal-2004 (33). Għalhekk, billi jiġi applikat dan il-perċentwali għall-valur ikkoreġut tar-rendiment li probabbilment kien jinkiseb mill-bejgħ tal-assi tal-benefiċjarju, kif stabbilit mill-Kummissjoni, il-kostijiet tal-proċedura ta’ falliment ikunu jammontaw għal SKK 78,3 miljun. Meta dan l-ammont jitnaqqas mir-rendiment ikkorreġut li jinkiseb mill-bejgħ tal-assi tal-benefiċjarju, ir-riżultat huwa ogħla mis-somma li rċieva l-Uffiċċju tat-Taxxa fil-qafas tal-arranġament (435 miljun - 78,3 miljun = 356,7 miljun; is-somma miftiehma fil-qafas tal-arranġament kienet ta’ SKK 224,3 miljun).
(105)
Kif indikat fit-Tabella 5, ir-rendiment li probabbilment kien jinkiseb mill-bejgħ tal-assi tal-benefiċjarju kien ta’ SKK 435 miljun. Meta jitqies li l-Uffiċċju tat-Taxxa seta’ rċieva qrib il-100 % tar-rikavati mill-bejgħ (34), li saħansitra jinkludu l-kostijiet ta’ falliment ta’ mhux aktar minn 18 % ta’ dawn ir-rikavati, kif iddikjarat mill-benefiċjarju, l-Uffiċċju tat-Taxxa xorta kien ikun irċieva SKK 132,4 miljun aktar milli fil-qafas tal-arranġament.
(106)
Barra minn hekk, lanqas jekk jiġu applikati l-fatturi ta’ likwidazzjoni baxxi ħafna pprovduti minn EKORDA, għall-valur tal-assi tal-benefiċjarju ta’ Ġunju 2004, ir-rendiment li probabbilment kien jinkiseb mill-bejgħ ta’ dawn l-assi (wara li jitnaqqsu l-kostijiet tal-proċedura ta’ falliment - 18 %) ikun ta’ SKK 225,5 miljun, li xorta waħda huwa ogħla mis-somma aċċettata mill-Uffiċċju tat-Taxxa fil-qafas tal-arranġament (35).
(107)
Fl-aħħar nett, għandu jiġi nnutat li l-awtoritajiet Slovakki ma sostnewx l-allegazzjoni tal-benefiċjarju li l-Uffiċċju tat-Taxxa kellu għad-dispożizzjoni tiegħu r-rapport ta’ EKORDA qabel il-laqgħa tal-kredituri fid-9 ta’ Lulju 2004, u li b’hekk seta’ jużah bħala bażi għad-deċiżjoni tiegħu. Madankollu, l-Uffiċċju tat-Taxxa kellu f’idejh ir-riżultati tal-ispezzjoni li għamel huwa stess f’Ġunju 2004, li kienu jindikaw li, Frucona kellha assi sinifikanti, kif indikat fit-Tabella 3. Abbażi ta’ din id-dejta, id-Direttorat tat-Taxxi indika, permezz tal-ittra tas-6 ta’ Lulju 2004 li indirizza lill-Uffiċċju tat-Taxxa lokali, li l-Uffiċċju tat-Taxxa lokali ma għandux jaqbel mal-arranġament propost mill-benefiċjarju, għaliex dan kien sfavorevoli għall-Istat.
(108)
Ir-rapporti tal-esperti l-oħra, ippreżentati mill-benefiċjarju, naqsu milli jilħqu l-istandard meħtieġ biex juru li l-kundizzjonijiet tat-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq ġew issodisfati. B’mod partikolari, l-ebda rapport ma jiddikjara fuq liema bażi ġew stabbiliti l-fatturi ta’ likwidazzjoni, xi drabi, eċċezzjonalment baxxi. Barra minn hekk, jista’ jiġi osservat li, fir-rigward tar-rapport tas-Sinjura Kochová, li wasal għal konklużjonijiet konsiderevolment differenti minn dawk ta’ EKORDA, mhuwiex ċar xi skop kellu dan ir-rapport u fuq liema perjodu u suppożizzjonijiet ġie bbażat. Ir-rapport tar-riċevent f’falliment (is-Sinjura Holovačová) jiddikjara biss li, b’mod ġenerali, proċedura ta’ arranġament hija aktar vantaġġjuża għall-kredituri minn proċedura ta’ falliment. Għalhekk, ma tista’ tintuża l-ebda informazzjoni minn dawn iż-żewġ rapporti biex issostni jew biex tiċħad l-asserzjoni tal-benefiċjarju li l-kundizzjonijiet tat-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq ġew issodisfati.
(109)
Barra minn hekk, fir-rigward tal-argumenti dwar it-tul ta’ żmien ta’ proċedura ta’ falliment, jeħtieġ li jitqiesu ċ-ċirkostanzi ta’ dan il-każ meta jiġi kkunsidrat x’impatt jista’ jkollu t-tul ta’ żmien possibbli ta’ proċedura ta’ falliment fuq il-proċess tat-teħid tad-deċiżjonijiet ta’ kreditur privat ipotetiku.
(110)
Il-fatt li l-Istat kien f’pożizzjoni privileġġjata meta mqabbel mal-kredituri l-oħra, minħabba li d-dejn tiegħu kien iggarantit bl-assi mhux kurrenti tal-benefiċjarju, huwa aspett ieħor importanti f’dan il-każ. Fis-sentenza HAMSA, il-Qorti kkonfermat li l-istatus bħala kreditur garantit huwa fattur rilevanti li għandu jitqies fl-applikazzjoni tat-test tal-kreditur privat (36). F’konformità mat-Taqsima 31(1)(e) tal-Att dwar il-Falliment, it-talbiet ta’ kreditur separat jistgħu jiġu ssodisfati fi kwalunkwe ħin matul il-proċedura ta’ falliment permezz tal-bejgħ tal-assi li jservu ta’ garanzija. Għalhekk, fir-rigward tal-assi mwiegħda lill-Uffiċċju tat-Taxxa, it-tul ta’ żmien li tieħu proċedura ta’ falliment b’mod ġenerali kien, fil-fehma tal-Kummissjoni, irrilevanti, billi dawn it-talbiet setgħu jkunu ssodisfati indipendentement mill-progress li jkun sar fil-proċedura.
(111)
B’mod partikolari, anki jekk jikkunsidra l-valur attribwit għall-assi garantiti mill-benefiċjarju, l-Uffiċċju tat-Taxxa seta’ jikseb sodisfazzjon bikri tat-talbiet tiegħu, b’valur ta’ minn tal-inqas SKK 194 miljun jew 86 % tas-somma proposta fil-ftehim tal-kredituri, permezz tal-bejgħ tat-titoli. L-Uffiċċju tat-Taxxa kien ikollu jikkunsidra jekk kienx jaqbillu jistenna sa tmiem il-proċedura ta’ falliment biss f’każ li kien hemm xi prospett li ma jiħux l-ammont sħiħ miftiehem fil-qafas tal-arranġament. Barra minn hekk, mat-tqassim finali lill-kredituri, l-Uffiċċju tat-Taxxa mbagħad ikun irċieva madwar 99 % tar-rendiment mill-bejgħ tal-assi li jkun għad fadal (SKK 185 miljun fl-agħar xenarju possibbli, jiġifieri meta jiġu applikati l-fatturi ta’ likwidazzjoni ta’ EKORDA; ara t-Tabella 4). Kellha tkun ċara għall-Uffiċċju tat-Taxxa li l-irkupru tad-dejn li rriżulta kien se jmur oltre sew is-somma offerta fil-qafas tal-arranġament, u li parti żgħira biss minn dak it-total kienet se tinvolvi stennija, meta mqabbla mal-arranġament.
(112)
Għalhekk, jista’ jiġi konkluż li l-informazzjoni dwar it-tul ta’ żmien li tieħu proċedura ta’ falliment fis-Slovakkja ma kinitx se tinfluwenza d-deċiżjoni ta’ kreditur privat ipotetiku b’xi mod sinifikanti.
(113)
Barra minn hekk, fi kwalunkwe każ, fiż-żmien tal-arranġament il-benefiċjarju kellu: (i) numru żgħir ħafna ta’ kredituri u (ii) assi b’valur ta’ likwidazzjoni ogħla mill-ammont aċċettat mill-Istat fil-qafas tal-arranġament (kif muri fit-Tabella 5, waħdu, ir-rendiment li probabbilment kien jinkiseb mill-bejgħ tal-assi mhux garantiti kien ta’ SKK 241 miljun).
(114)
In-numru ta’ kredituri involuti fl-arranġament kien żgħir, billi kien hemm biss ħamsa b’kollox. Minn dawn il-ħames kredituri, erbgħa kienu privati u s-sehem tagħhom tad-dejn totali kien biss ta’ 0,6 % (SKK 3 797 608 minn SKK 644 166 949) kif muri fit-Tabella 2. Għalhekk, l-Istat bla dubju kien jikkostitwixxi l-akbar kreditur b’99,4 % tat-talbiet totali. Dawn iċ-ċirkostanzi jnaqqsu b’mod sinifikanti r-riskju li jkun hemm nuqqas ta’ ftehim bejn il-kredituri, u litigazzjoni konsegwenti u dan, għalhekk, għandu tendenza li jnaqqas it-tul ta’ żmien li jieħdu l-proċeduri ta’ falliment.
(115)
Fir-rigward tal-argument ppreżentat mill-benefiċjarju, abbażi ta’ rapport tal-Bank Dinji msejjaħ “Doing business in 2004” li jgħid li l-proċeduri ta’ falliment fis-Slovakkja jieħdu medja ta’ 4,8 snin, ta’ min wieħed jinnota li r-rapport jirreferi għal “indikatur tal-għeluq ta’ negozju” ġenerali, li jkejjel l-ammont ta’ ħin globali li jieħdu l-proċeduri ta’ falliment kif ukoll is-setgħat ġuriżdizzjonali fil-proċeduri ta’ falliment. Dan it-tul ta’ żmien mhuwiex strettament l-istess bħat-tul ta’ żmien medju tal-proċeduri ta’ falliment. L-awtoritajiet Slovakki nfushom esprimew il-fehma li minħabba ċ-ċirkostanzi ta’ dan il-każ, il-proċedura ta’ falliment kienet tieħu inqas żmien mill-medja (ara l-paragrafu 60). Din il-valutazzjoni mill-awtoritajiet Slovakki hija partikolarment rilevanti minħabba l-fatt li l-proċedura inkwistjoni kienet titmexxa f’konformità mal-liġi u l-prassi Slovakki dwar il-fallimenti. Barra minn hekk, il-Gvern Slovakk innifsu kien il-kreditur tal-benefiċjarju.
(116)
Barra minn dan, it-tul ta’ żmien tal-proċeduri ta’ falliment fir-rapporti ppreżentati mill-benefiċjarju jvarja b’mod sinifikanti, minn sentejn għal aktar minn sitt snin (37). Għalhekk, il-valutazzjonijiet tat-tul ta’ żmien tal-proċeduri ta’ falliment fis-Slovakkja li l-benefiċjarju ressaq quddiem il-Kummissjoni kienu ġeneralizzazzjonijiet u ma kkunsidrawx l-ispeċifiċitajiet tal-każ inkwistjoni. Xi uħud minn dawk il-valutazzjonijiet kienu ta’ natura approssimattiva u, sa ċertu punt, ma kienx hemm konsistenza bejniethom.
(117)
Fir-rigward tal-eżempju speċifiku ta’ kumpanija Slovakka fl-istess settur bħall-benefiċjarju li l-proċedura ta’ falliment tagħha damet għaddejja għal aktar minn ħames snin, għandu jiġi nnutat li l-benefiċjarju naqas milli jindika kif dan l-eżempju jorbot ma’ dan il-każ, u b’mod partikolari jekk dik il-kumpanija kinitx f’sitwazzjoni legali u materjali l-istess jew simili ħafna bħal dik tal-benefiċjarju (38). Minħabba li l-benefiċjarju kellu kreditur wieħed kbir bi status privileġġjat, l-Istat, u numru ta’ assi b’valur ta’ evalwazzjoni sinifikanti, il-proċedura ta’ falliment fil-każ tal-benefiċjarju setgħet ġiet konkluża b’mod relattivament rapidu u għalhekk kienet tkun tikkostitwixxi forma ta’ azzjoni preferibbli għall-akbar kreditur, l-Istat.
(118)
Fl-aħħar nett, anki jekk wieħed jassumi li l-proċedura ta’ falliment kienet se tieħu erba’ sa ħames snin, kif iddikjara l-benefiċjarju, id-differenza bejn l-ammonti probabbli li kellhom jiġu rkuprati u l-ammonti aċċettati fil-qafas tal-arranġament kienet tant kbira, li t-tul ta’ żmien ta’ dawn il-proċeduri ma kienx se jkollu rwol sinifikanti fid-deċiżjoni ta’ kreditur privat dwar jekk jaċċettax l-arranġament jew le. Meta wieħed iqis rata ta’ skont ta’ 5,14 % (39), il-valur preżenti tal-fluss futur tal-flus kontanti ta’ SKK 356,7 miljun, anki wara ħames snin huwa ta’ SKK 277,6 miljun, jiġifieri ferm ogħla mill-ammont miftiehem fil-qafas tal-arranġament. Skont dawn il-kundizzjonijiet, il-proċedura ta’ falliment kien ikollha tieħu aktar minn disa’ snin sabiex il-valur preżenti jkun inqas mill-ammont miftiehem fil-qafas tal-arranġament. Proċedura ta’ likwidazzjoni li tieħu daqstant fit-tul ma kinitx tkun ikkunsidrata probabbli f’dan il-każ, mill-ebda operatur tas-suq privat. Barra minn hekk, il-valur preżenti tal-ammonti totali li għandhom jiġu rkuprati jiżdied ulterjorment jekk jiġi meqjus li parti sinifikanti tad-dejn x’aktarx li kienet se tiġi rimborżata qabel, permezz tal-bejgħ tal-assi garantiti (ara l-paragrafu 111111)).
(119)
Abbażi tal-evidenza disponibbli, jista’ jiġi konkluż li kreditur privat ma kienx jidħol għall-arranġament bit-termini miftiehma mill-Uffiċċju tat-Taxxa f’dan il-każ; billi l-Uffiċċju tat-Taxxa jista’ jiġi ssodisfat bħala kreditur separat fi kwalunkwe ħin matul il-proċedura ta’ falliment u, apparti hekk, jikseb aktar minn 99 % tar-rendiment imqassam lill-kredituri li jifdal (minħabba d-daqs tat-talbiet tiegħu meta mqabbla ma’ dawk ta’ kredituri oħra), jista’ jiġi konkluż li kważi r-rendiment kollu miksub matul il-proċedura ta’ falliment imur għall-Uffiċċju tat-Taxxa u, kif muri hawn fuq, ikun ogħla mill-ammont miftiehem fl-arranġament bejn il-kredituri.
2.2 Arranġament mal-kredituri kontra l-eżekuzzjoni tat-taxxa
(120)
L-Uffiċċju tat-Taxxa, għall-kuntrarju tal-kredituri privati, kien intitolat, fuq inizjattiva tiegħu stess, li jipproċedi bl-eżekuzzjoni tat-taxxa permezz tal-bejgħ ta’ proprjetà immobbli, ta’ makkinarju jew tad-ditta kollha kemm hi. Ma ġiet ipprovduta l-ebda evidenza, fit-tifsira tal-ġurisprudenza msemmija hawn fuq fil-paragrafu 82, biex tindika li l-Uffiċċju tat-Taxxa kien ikkunsidra din l-azzjoni u kkonkluda li tkun inqas vantaġġjuża milli kieku jaqbel mal-arranġament.
(121)
Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni tqis li l-argument tal-benefiċjarju li l-proċedura ta’ arranġament tipproteġi lill-kumpanija mill-eżekuzzjoni tat-taxxa, huwa irrilevanti. Kif ikkonfermat mill-awtoritajiet Slovakki, l-eżekuzzjoni tat-taxxa kienet alternattiva għall-Uffiċċju tat-Taxxa, jew qabel it-tnedija tal-proċedura ta’ arranġament jew inkella wara l-veto tal-Uffiċċju tat-Taxxa għall-arranġament propost. Għalhekk, jeħtieġ li, meta jiġi applikat it-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq, tiġi kkunsidrata din l-alternattiva. Il-benefiċjarju ma jqabbilx l-arranġament propost mal-eżitu potenzjali tal-eżekuzzjoni tat-taxxa.
(122)
Il-Kummissjoni tibbaża l-analiżi tagħha fuq id-dejta li tawha l-benefiċjarju kif ukoll l-awtoritajiet Slovakki. F’dan il-kuntest ta’ min wieħed jinnota li l-awtoritajiet Slovakki kkonfermaw li l-ammont imwiegħed lill-Uffiċċju tat-Taxxa kien ta’ SKK 397 miljun, kif imsemmi fid-deċiżjoni għall-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali. Jingħad li dan il-valur inkiseb mill-kontijiet tal-benefiċjarju. Il-benefiċjarju, min-naħa tiegħu, isostni li l-valur tal-assi mwiegħda, espressi fi “prezzijiet ta’ espert”, huwa ta’ SKK 194 miljun (ara l-paragrafu 22). Waqt li mhux meħtieġ li l-Kummissjoni tiddetermina liema ċifra hija korretta, xorta waħda jistgħu jsiru l-konklużjonijiet segwenti.
(123)
L-ewwel nett, it-twegħid kien kontroparti għad-differiment tad-dejn tat-taxxa tal-benefiċjarju, kif mitlub mill-Att dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxa. Jekk il-valur tal-assi tal-benefiċjarju fir-realtà kien biss nofs l-ammont imwiegħed, kif issuġġerit l-opinjoni esperta ppreżentata mill-benefiċjarju, dan ifisser li t-titoli mitluba mill-Istat għal dawn id-differimenti ma kinux biżżejjed. F’dawn iċ-ċirkostanzi, id-differimenti tat-taxxa permessi mill-Uffiċċju tat-Taxxa bejn Novembru 2002 u Novembru 2003 li ammontaw għal SKK 477 miljun, għalhekk, b’kull probabbiltà, naqsu milli jissodisfaw il-kundizzjonijiet tat-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq. Għall-finijiet ta’ dan il-każ, mhux meħtieġ li l-Kummissjoni tiddetermina jekk dawn il-miżuri kinux ħielsa minn għajnuna mill-Istat. Madankollu, jekk l-ewwel differimenti diġà kienu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, ma tistax issir aktar referenza għall-prinċipju tal-kreditur f’ekonomija tas-suq meta, sussegwentement, jitħassru (parzjalment) l-ammonti differiti.
(124)
It-tieni nett, anki jekk biex jiġu kkalkulati r-rikavati mill-eżekuzzjoni tat-taxxa jintużaw l-iżgħar ċifri ppreżentati mill-benefiċjarju, il-kreditur f’ekonomija tas-suq, li kieku kellu l-possibbiltà, kien jiffavorixxi din il-proċedura fuq l-arranġament.
(125)
Fil-każ tal-eżekuzzjoni tat-taxxa, uffiċċju tat-taxxa jista’ jbigħ l-assi tad-debitur direttament (l-ammonti riċevibbli u l-assi kurrenti l-oħra, l-assi mobbli, il-proprjetà immobbli). Fiż-żmien meta l-Uffiċċju tat-Taxxa vvota favur l-arranġament, il-benefiċjarju kellu ħażna bil-valur ta’ SKK 43 miljun, ammonti riċevibbli infurzabbli ta’ mill-inqas SKK 37 miljun u SKK 161 miljun fi flus kontanti (ara t-Tabella 5). Huwa nnutat li l-valur ta’ dawn l-assi kurrenti waħedhom (SKK 241 miljun; EUR 6,3 miljun) (40) ikun jeċċedi r-rendiment propost fl-arranġament (SKK 224,3 miljun; EUR 5,93 miljun). Barra minn hekk, il-benefiċjarju kellu assi oħra, li l-valur tagħhom kien minn tal-inqas SKK 194 miljun.
(126)
Barra minn hekk, l-eżekuzzjoni tat-taxxa ma tinvolvix tariffi amministrattivi bħal fil-każ ta’ proċedura ta’ falliment. Din hija proċedura li tkun mibdija u kkontrollata mill-uffiċċju tat-taxxa, u għalhekk wieħed jista’ jassumi wkoll li din tkun immexxija b’mod rapidu.
(127)
Għalhekk, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-eżekuzzjoni tat-taxxa għall-assi tal-benefiċjarju setgħet twassal għal redditu ogħla milli bl-arranġament.
2.3 Aktar evidenza
(128)
Il-Kummissjoni tieħu nota tal-ittra tad-Direttur tad-Direttorat tat-Taxxa indirizzata lis-subordinat tiegħu, id-direttur tal-uffiċċju tat-taxxa inkwistjoni, li ġiet ippreżentata mill-awtoritajiet Slovakki (ara l-paragrafu 63). L-ittra turi b’mod ċar li d-Direttorat tat-Taxxa (li qabel kellu kuntatti diretti mal-benefiċjarju) kien kontra l-arranġament propost u ta indikazzjoni ċara li l-Uffiċċju tat-Taxxa lokali ma għandux jivvota favur l-arranġament. Ir-raġuni msemmija fl-ittra kienet li l-arranġament propost ma kienx “vantaġġjuż” għall-Istat.
(129)
L-awtoritajiet Slovakki urew ukoll li fil-bidu tal-2004 il-Ministeru tal-Finanzi ta struzzjoni ta’ politika ċara lill-awtoritajiet tat-taxxa, bil-għan li dawn ma jaċċettawx l-arranġamenti li jipproponu t-tħassir ta’ ammonti riċevibbli tal-awtoritajiet tat-taxxa (41). Din l-għażla ta’ politika kienet ikkomunikata b’konnessjoni mal-emenda tal-Att dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxa fl-1 ta’ Jannar 2004, fi sforz li tissaħħaħ id-dixxiplina fil-ġbir tat-taxxa.
(130)
Barra minn hekk, għandu jiġi nnutat li l-Uffiċċju tat-Taxxa stess kien ilu li appella kontra dan l-arranġament mit-2 ta’ Awwissu 2004, jiġifieri lanqas xahar wara li ntlaħaq ftehim dwar l-arranġament.
(131)
Il-benefiċjarju sostna li l-Uffiċċju tat-Taxxa kien wera l-kunsens tiegħu għall-arranġament saħansitra qabel ma l-benefiċjarju nieda l-proċedura. Il-Kummissjoni tqis li l-evidenza mressqa quddiemha mill-benefiċjarju tindika pjuttost l-oppost. Fl-ittra tiegħu tat-3 ta’ Frar 2004 lill-benefiċjarju, id-Direttur tal-Uffiċċju tat-Taxxa kiteb li, għalkemm fil-prinċipju mhuwiex kontra l-użu ta’ proċedura ta’ arranġament, huwa ma jaqbilx mal-proposta tal-benefiċjarju għal arranġament li jinvolvi rimborż ta’ 35 % tad-dejn.
(132)
Abbażi ta’ din l-evidenza, il-Kummissjoni ma tistax ma tikkonkludix li l-awtoritajiet Slovakki kienu kontra l-arranġament propost mill-benefiċjarju, u li kienu kontrih diġà qabel ma tnediet il-proċedura ta’ arranġament fit-8 ta’ Marzu 2004, qabel ma ttieħed il-vot tal-kredituri fid-9 ta’ Lulju 2004, u anki wara li l-qorti approvat l-arranġament.
(133)
Il-benefiċjarju sostna li għandhom jiġu kkunsidrati l-effetti fit-tul, bħall-kontinwità tad-dħul mit-taxxi għall-Istat (ara l-paragrafu 52).
(134)
L-ewwel nett, jeħtieġ li jiġi enfasizzat li t-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq huwa differenti mit-test tal-investitur f’ekonomija tas-suq. Filwaqt li investitur f’ekonomija tas-suq ikun f’pożizzjoni li jiddeċiedi jidħolx f’relazzjoni mal-kumpanija inkwistjoni u jkun stimolat mill-prospett strateġiku u fit-tul li jikseb redditu xieraq mill-investiment tiegħu (42), il-“kreditur f’ekonomija tas-suq”, li diġà qiegħed f’relazzjoni skont il-liġi kummerċjali jew pubblika mal-kumpanija insolventi, ikollu l-għan li jikseb ir-rimborż tal-ammonti li diġà jkunu dovuti lilu (43) b’kundizzjonijiet vantaġġjużi kemm jista’ jkun, kemm f’dak li jirrigwarda l-grad tar-rimborż kif ukoll f’dak li jirrigwarda l-iskeda ta’ żmien. Għaldaqstant, il-motivazzjonijiet tal-kreditur f’ekonomija tas-suq ipotetiku u dawk tal-investitur f’ekonomija tas-suq ikunu differenti. Il-ġurisprudenza ddefinixxiet testi separati għaż-żewġ sitwazzjonijiet, kif xieraq.
(135)
It-tieni nett, fir-rigward tal-analoġija għall-kreditur-fornitur, huwa importanti li wieħed jinnota li n-natura tal-ammonti riċevibbli tiegħu u ta’ dawk tal-Istat hija fundamentalment differenti. Minħabba li r-relazzjonijiet tal-fornitur mad-ditta insolventi għandhom bażi esklussivament kuntrattwali, jista’ jagħti l-każ li huwa effettivament ibati t-telf ta’ sieħeb fin-negozju. Jekk il-kumpanija insolventi tkun likwidata jew mibjugħa, il-fornitur jkollu jsib klijent ġdid jew jagħmel kuntratt mas-sid il-ġdid. Ir-riskju huwa ogħla meta jkun jiddependi konsiderevolment fuq id-ditta insolventi. Kreditur bħal dan żgur li se jikkunsidra l-futur. B’kuntrast ma’ dan, ir-relazzjonijiet tal-Istat mad-ditta insolventi huma bbażati fuq il-liġi pubblika u għalhekk mhumiex dipendenti fuq ir-rieda tal-partijiet. Kwalunkwe proprjetarju ġdid li jakkwista l-assi tad-ditta likwidata awtomatikament jiġi obbligat iħallas it-taxxi. Barra minn hekk, l-Istat qatt ma jkun jiddependi fuq kontribwent waħdieni. Fl-aħħar u mhux l-inqas, l-Istat mhuwiex immexxi mill-qligħ meta jimponi t-taxxi u ma jaġixxix b’mod kummerċjali u b’kunsiderazzjonijiet kummerċjali meta jagħmel dan. Għalhekk, l-analoġija ta’ hawn fuq mhijiex soda.
(136)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li s-sitwazzjoni tal-Istat f’dan il-każ ma tistax titqabbel mas-sitwazzjoni ta’ investitur f’ekonomija tas-suq ipotetiku jew mas-sitwazzjoni ta’ kreditur dipendenti f’ekonomija tas-suq ipotetiku. Fi kwalunkwe każ, it-telf ta’ taxxi futuri ma jistax jiġi kkunsidrat meta jiġi applikat il-prinċipju ta’ kreditur f’ekonomija tas-suq (44).
(137)
Fl-aħħar nett, mill-prospett tat-taxxi li ppreżenta l-benefiċjarju, ġie osservat li l-biċċa l-kbira tat-taxxi mħallsa mill-benefiċjarju mill-1995 kienu taxxi indiretti (dazji tas-sisa u VAT). Billi dawn it-taxxi jitħallsu mill-konsumaturi finali, il-likwidazzjoni tal-benefiċjarju ma jkollha l-ebda reperkussjonijiet fuq il-ġbir tagħhom, minħabba li l-konsumaturi jkomplu jixtru l-prodotti ntaxxati (f’dan il-każ, prinċipalment spirti u xorb alkoħoliku) mingħand produtturi oħra. Għalhekk, l-argument tal-benefiċjarju rigward telf konsiderevoli tat-taxxa fil-futur mhuwiex kredibbli.
(138)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-ebda evidenza oħra mressqa mill-benefiċjarju ma turi li kienet se tiġi influwenzata l-imġiba tal-kreditur privat ipotetiku. Għalhekk, l-ebda element f’din it-Taqsima ma tbiddel il-valutazzjoni tal-Kummissjoni ta’ dik l-imġiba fit-Taqsima 2.1 jew 2.2.
2.4 Konklużjoni
(139)
Abbażi tal-evidenza ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li f’dan il-każ, il-kundizzjonijiet tat-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq ma ġewx issodisfati u li l-Istat ta vantaġġ lill-benefiċjarju li ma kienx ikun jista’ jikseb mis-suq.
(140)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li t-tħassir tad-dejn aċċettat mill-Uffiċċju tat-Taxxa lokali fil-qafas tal-arranġament jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
3. KOMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJNUNA: DEROGA SKONT L-ARTIKOLU 107(3) TFUE
(141)
L-objettiv ewlieni tal-miżura huwa li tassisti kumpanija f’diffikultà. F’dawn il-każijiet, l-eżenzjoni skont l-Artikolu 107(3)(c) TFUE, li tippermetti l-awtorizzazzjoni tal-għajnuna mill-Istat biex jiġi ffaċilitat l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet ekonomiċi sakemm din l-għajnuna ma tfixkilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni, tista’ tiġi applikata, jekk jiġu osservati l-kundizzjonijiet rilevanti.
(142)
Fid-dawl tal-protafoll tal-produzzjoni tal-benefiċjarju, il-Kummissjoni vvalutat jekk ir-regoli speċjali applikabbli għas-settur tal-agrikoltura japplikawx f’dan il-każ. Fid-deċiżjoni tagħha li tiftaħ l-investigazzjoni formali, il-Kummissjoni kkonkludiet, abbażi tal-informazzjoni dwar il-fatturat tal-benefiċjarju li ppreżentatawlha l-awtoritajiet Slovakki, li ħafna mill-prodotti tal-benefiċjarju ma kinux prodotti li jaqgħu taħt l-Anness I ta’ mat-TFUE u għalhekk japplikaw ir-regoli ġenerali dwar l-għajnuna mill-Istat.
(143)
Fil-kummenti tiegħu dwar id-deċiżjoni li tinfetaħ l-investigazzjoni formali, il-benefiċjarju ma qabilx mad-dejta li pprovdew l-awtoritajiet Slovakki minn qabel fir-rigward tal-fatturat (ara t-Tabella 1), iżda ma kkontestax id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibbaża l-valutazzjoni tagħha fuq ir-regoli ġenerali dwar l-għajnuna mill-Istat. Mingħajr ma xtaqet tistabbilixxi jekk iċ-ċifri pprovduti mill-benefiċjarju kinux preċiżi (45), il-Kummissjoni vverifikat jekk il-konklużjoni tagħha ta’ hawn fuq treġix meta mqabbla mad-dejta l-ġdida. Il-Kummissjoni kkonkludiet li l-biċċa l-kbira tal-fatturat tal-benefiċjarju huwa ġġenerat minn prodotti li ma jaqgħux taħt l-Anness I ta’ mat-TFUE. Għalhekk japplikaw ir-regoli ġenerali dwar l-għajnuna mill-Istat, u mhux dawk speċifiċi għas-settur.
(144)
L-għajnuna ta’ salvataġġ u ta’ ristrutturar għall-kumpaniji f’diffikultà bħalissa hija rregolata mil-Linji Gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà (46) (il-“Linji Gwida l-Ġodda”), li ssostitwixxew it-test preċedenti adottat fl-1999 (47) (il-“Linji Gwida tal-1999”).
(145)
Id-dispożizzjonijiet tranżitorji tal-Linji Gwida l-Ġodda jistipulaw li l-Linji Gwida l-Ġodda se japplikaw għall-valutazzjoni ta’ kwalunkwe għajnuna ta’ salvataġġ jew ta’ ristrutturar, mogħtija mingħajr l-awtorizzazzjoni tal-Kummissjoni (għajnuna illeċita) jekk xi parti mill-għajnuna jew l-għajnuna kollha tkun ingħatat wara l-1 ta’ Ottubru 2004, il-jum tal-pubblikazzjoni tal-Linji Gwida l-Ġodda f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (il-punt 104, l-ewwel subparagrafu). Madankollu, fir-rigward tal-għajnuna illeċita mogħtija qabel l-1 ta’ Ottubru 2004, l-eżaminazzjoni ssir abbażi tal-linji gwida applikabbli fiż-żmien meta ngħatat l-għajnuna (il-punt 104, it-tieni subparagrafu).
(146)
L-approvazzjoni tal-arranġament min-naħa tal-Uffiċċju tat-Taxxa nħarġet fid-9 ta’ Lulju 2004 u daħlet fis-seħħ fit-23 ta’ Lulju 2004. Dan ifisser li l-għajnuna ngħatat b’mod illeċitu qabel l-1 ta’ Ottubru 2004. Għalhekk japplikaw il-Linji Gwida tal-1999, li kienu applikabbli fiż-żmien meta ngħatat l-għajnuna.
(147)
Il-benefiċjarju huwa kumpanija ta’ daqs medju skont it-tifsira tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 70/2001 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għall-għajnuna mill-Istat lill-impriżi żgħar u ta’ daqs medju (48).
3.1. Eliġibbiltà tal-kumpanija
(148)
Skont il-punt 5(c) tal-Linji Gwida tal-1999, kumpanija titqies bħala li tkun f’diffikultà meta tissodisfa l-kriterji stabbiliti fil-liġi domestika biex tissottometti ruħha għal proċeduri kollettivi ta’ insolvenza.
(149)
Il-benefiċjarju kien is-suġġett tal-proċedura ta’ arranġament, li, skont id-definizzjoni fl-Att dwar il-Falliment, tkun aċċessibbli biss għall-kumpaniji insolventi. Għalhekk huwa jitqies eliġibbli għall-għajnuna ta’ salvataġġ u ta’ ristrutturar.
3.2. Għajnuna ta’ salvataġġ
(150)
Il-miżura kkontestata kienet inizjalment deskritta mill-awtoritajiet Slovakki bħala għajnuna ta’ salvataġġ. Skont il-Linji Gwida tal-1999, il-Kummissjoni qajmet dubji dwar il-kompatibbiltà tal-għajnuna bħala għajnuna ta’ salvataġġ għar-raġunijiet deskritti fil-Parti III.
(151)
La l-awtoritajiet Slovakki u lanqas il-benefiċjarju ma kkummentaw dwar dawn id-dubji. Ma ġew imressqa l-ebda fatti ġodda quddiem il-Kummissjoni f’dan ir-rigward.
(152)
Minħabba li dawn id-dubji ma ttaffewx, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna mhijiex kompatibbli bħala għajnuna ta’ salvataġġ fit-tifsira tal-Linji Gwida tal-1999.
3.3. Għajnuna ta’ ristrutturar
(153)
Il-Kummissjoni qajmet dubji dwar jekk l-għajnuna kinitx kompatibbli bħala għajnuna ta’ ristrutturar fit-tifsira tal-Linji Gwida tal-1999 għar-raġunijiet deskritti fil-Parti III.
(154)
Il-Kummissjoni tinnota li l-awtoritajiet Slovakki, li huma responsabbli biex jipprovaw li l-għajnuna mill-Istat hija kompatibbli mas-suq intern, ma ppreżentaw l-ebda fatti ġodda biex isostnu din il-konklużjoni. Il-Kummissjoni ħadet nota tal-kummenti mressqa mill-benefiċjarju.
3.3.1 Ritorn għall-vijabbiltà fit-tul
(155)
Skont il-Linji Gwida tal-1999, l-għoti ta’ għajnuna ta’ ristrutturar irid ikun marbut mal-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar fattibbli u koerenti li jistabbilixxi mill-ġdid il-vijabbiltà fit-tul tal-kumpanija u jrid ikun jiddependi fuqha. L-Istat Membru jieħu impenn fir-rigward ta’ dan il-pjan, li jrid jiġi approvat mill-Kummissjoni. Jekk il-kumpanija tonqos milli timplimenta l-pjan, dan jitqies bħala użu ħażin mill-għajnuna.
(156)
Fis-sustanza, il-pjan ta’ ristrutturar irid ikun tali li jippermetti lill-benefiċjarju jistabbilixxi mill-ġdid il-vijabbiltà fit-tul tiegħu fi żmien raġonevoli u abbażi ta’ suppożizzjonijiet realistiċi dwar il-kundizzjonijiet operazzjonali tal-futur. Il-pjan għandu jiddeskrivi ċ-ċirkostanzi li wasslu għad-diffikultajiet tal-benefiċjarju u jidentifika l-miżuri adatti biex jiġu indirizzati dawn id-diffikultajiet. L-operazzjonijiet ta’ ristrutturar ma jistgħux ikunu limitati għal għajnuna finanzjarja maħsuba biex tonora d-dejn u tkopri t-telf tal-imgħoddi mingħajr ma jindirizzaw ir-raġunijiet għad-diffikultajiet.
(157)
Fil-każ ta’ kumpaniji li jinsabu f’żoni megħjuna u ta’ kumpaniji żgħar u ta’ daqs medju, il-Linji Gwida tal-1999 jistipulaw li l-kundizzjonijiet għall-awtorizzazzjoni tal-għajnuna jistgħu jkunu inqas stretti f’dak li jirrigwarda l-implimentazzjoni tal-miżuri kumpensatorji u l-kontenut tar-rapporti ta’ monitoraġġ. Madankollu, dawn il-fatturi ma jeżentawx lil dawn il-kumpaniji mir-rekwiżit li jħejju pjan ta’ ristrutturar u lanqas lill-Istati Membri mill-obbligu li jagħtu l-għajnuna ta’ ristrutturar bil-kundizzjoni li jkun ġie implimentat pjan ta’ ristrutturar.
(158)
Wara l-ftuħ tal-investigazzjoni formali, l-awtoritajiet Slovakki kkonfermaw li l-pjan tan-negozju li l-benefiċjarju kien obbligat li jfassal bħala kundizzjoni għat-tnedija tal-proċedura ta’ arranġament, kien eżaminat biss mill-qorti kompetenti, jiġifieri, mhux mill-awtorità li tagħti l-għajnuna, u li la l-qorti u lanqas l-Uffiċċju tat-Taxxa ma mmonitorjaw l-implimentazzjoni tal-pjan.
(159)
Kuntrarju għal din il-konferma, il-benefiċjarju ddikjara li l-Uffiċċju tat-Taxxa kien studja l-kapaċità tal-pjan tan-negozju li jistabbilixxi mill-ġdid il-vijabbiltà fit-tul qabel ma approva l-arranġament, iżda ma kien ippreżenta l-ebda evidenza ta’ dan.
(160)
Il-benefiċjarju kompla billi argumenta li n-nuqqas ta’ pjan ta’ ristrutturar formali huwa irrilevanti f’sitwazzjoni ta’ valutazzjoni ex post tal-għajnuna mill-Kummissjoni, meta hemm il-Kummissjoni li tista’ tivvaluta jekk il-benefiċjarju sarx verament vijabbli jew le. Skont il-benefiċjarju, il-pjan ta’ ristrutturar formali jista’ jintalab biss fil-każ ta’ valutazzjoni ex ante, li għalih japplikaw biss il-Linji Gwida tal-1999.
(161)
Dan l-argument mhuwiex korrett. Il-Linji Gwida tal-1999 japplikaw għall-valutazzjoni tal-kompatibbiltà kemm ta’ għajnuna notifikata kif ukoll ta’ għajnuna illeċita. Kull meta ssir il-valutazzjoni, il-kundizzjoni li l-għajnuna ta’ ristrutturar trid tkun soġġetta għall-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar vijabbli, hija valida. Il-Kummissjoni għandha twettaq il-valutazzjoni tagħha abbażi tal-informazzjoni disponibbli fiż-żmien meta tkun ingħatat l-għajnuna.
(162)
Jista’ jiġi konkluż li l-Uffiċċju tat-Taxxa, bħala l-awtorità li tagħti l-għajnuna, ma kellux l-opportunità li jevalwa l-pjan ta’ ristrutturar u li jissottometti t-tħassir tal-ammonti riċevibbli tiegħu għall-kundizzjoni ta’ implimentazzjoni debitament mmonitorjata ta’ pjan bħal dan. Għalhekk, l-ewwel kundizzjoni formali, li hija applikabbli bis-sħiħ ukoll għall-valutazzjoni ex post, ma ġietx issodisfata.
(163)
Fir-rigward tas-sustanza tal-pjan tan-negozju, l-awtoritajiet Slovakki ma ppreżentaw l-ebda informazzjoni li ttaffi d-dubji tal-Kummissjoni dwar jekk il-pjan kienx jirrappreżenta pjan ta’ ristrutturar ġenwin, kif mitlub mil-Linji Gwida tal-1999.
(164)
Il-Kummissjoni ma tista’ tagħmel xejn ħlief li żżomm il-konklużjoni li ħadet fid-deċiżjoni li tiftaħ l-investigazzjoni formali. Il-pjan tan-negozju ppreżentat huwa sempliċiment pjan li jittratta l-problema akuta tal-benefiċjarju ta’ akkumulazzjoni ta’ dejn dovut lill-Istat. Il-pjan bl-ebda mod ma janalizza ċ-ċirkostanzi li wasslu għad-diffikultajiet tal-benefiċjarju u lanqas ma janalizza s-sitwazzjoni finanzjarja tal-kumpanija f’dak iż-żmien u l-prospetti finanzjarji tagħha. Peress li din l-analiżi ma saritx, il-benefiċjarju ma pproponiex passi speċifiċi li jindirizzaw ir-raġunijiet individwali li wasslu għad-diffikultajiet. L-unika miżura deskritta fid-dettall hija r-ristrutturar finanzjarju propost permezz tal-arranġament mal-kredituri.
(165)
Il-pjan lanqas biss jagħti ħjiel taż-żieda tal-kapital proprju tal-benefiċjarju, imsemmi mill-benefiċjarju bħala waħda mill-miżuri tar-ristrutturar. Ma hemm xejn fil-fajl li juri li ż-żieda tal-kapital minn Hydree Slovakia għandha titqies bħala miżura li tiżgura li, fuq tul ta’ żmien, il-benefiċjarju ma jirrepetix l-istrateġija tiegħu li jiffinanzja l-produzzjoni tiegħu permezz ta’ dejn fuq il-VAT u d-dazji tas-sisa, li huwa dak li eventwalment wassal għad-diffikultajiet tiegħu. L-awtoritajiet Slovakki stess ikkonfermaw li ż-żieda fil-kapital, ma naqqset bl-ebda mod ir-riskju li l-problemi finanzjarji jirrepetu ruħhom. Dawn id-dubji huma aktar u aktar b’saħħithom, minħabba li ż-żieda fil-kapital kienet tammonta għal SKK 21 miljun filwaqt li d-dejn ristrutturat kien jammonta għal SKK 644 miljun.
(166)
Iż-żieda fil-kapital fiha nnifisha mhijiex prova tal-fiduċja tas-suq fir-ritorn tal-benefiċjarju għall-vijabbiltà fit-tul. Il-Kummissjoni tinnota li l-benefiċjarju ma rnexxilux jikseb self minn bank privat, minkejja l-isforzi attivi tiegħu.
(167)
Barra minn hekk, il-kirja tal-assi tal-produzzjoni lill-kompetitur tal-benefiċjarju Old Herold s. r. o. kienet evidentement meħtieġa minħabba l-fatt li l-benefiċjarju kien tilef il-liċenzja tiegħu biex jipproduċi l-ispirti u x-xorb alkoħoliku, u mhux minħabba li din il-produzzjoni kienet se tkun qed tagħmel telf u għalhekk kienet teħtieġ ir-ristrutturar. Huwa veru li l-benefiċjarju stess seta’ jitlob li jingħata liċenzja ġdida wara li jiġi finalizzat l-arranġament, iżda dan hu ma għamlux. Madankollu, il-Kummissjoni tosserva li l-benefiċjarju qed ikompli jbigħ il-prodotti manifatturati minn Old Herold waqt li juża l-assi u l-isem tal-marka tal-benefiċjarju u li saħansitra qed jippjana li jżid dan il-bejgħ, kif iddikjarat fir-rapport annwali għall-perjodu li jkopri mid-29 ta’ April 2004 sat-30 ta’ Diċembru 2004. Għalhekk, il-kirja ta’ dawn l-assi tal-produzzjoni ma tistax titqies bħala miżura ta’ ristrutturar għax, abbażi tal-evidenza kollha disponibbli, din il-parti tal-produzzjoni ma kellhiex bżonn ta’ ristrutturar.
(168)
Fir-rigward tal-bqija tal-miżuri proposti fil-pjan tan-negozju, id-dubji tal-Kummissjoni ma ttaffewx. Dawn il-miżuri huma sempliċiment attivitajiet tal-funzjonament normali tan-negozju u mhux miżuri ta’ razzjonalizzazzjoni (il-bejgħ ta’ tagħmir qadim jew ta’ vetturi). Iż-żewġ miżuri strutturali proposti (it-twaqqif tal-produzzjoni ta’ prodotti mhux alkoħoliċi li ma jrendux u l-bejgħ ta’ xi proprjetà immobbli) kienu deskritti b’mod vag ħafna mingħajr ma ngħatat indikazzjoni tal-prodotti speċifiċi jew ta’ skeda ta’ żmien. L-awtoritajiet Slovakki kkonfermaw li l-proprjetà immobbli maħsuba għall-bejgħ (binja amministrattiva, ħanut u binja ta’ rikreazzjoni) sal-10 ta’ Ottubru 2005 kienet għadha ma ġietx mibjugħa, jiġifieri li din il-miżura ppjanata ma kinitx ġiet implimentata kif imħabbar.
(169)
Il-kombinament tan-nuqqas ta’ pjan ta’ ristrutturar formali man-nuqqas ta’ analiżi ġenwina tad-diffikultajiet, tal-miżuri meħtieġa biex jiġu indirizzati dawn id-diffikultajiet u tal-kundizzjonijiet u l-prospetti tas-suq, iwassal lill-Kummissjoni biex tikkonkludi li l-pjan tan-negozju ppreżentat mill-benefiċjarju mhuwiex pjan ta’ ristrutturar ġenwin kif mitlub mil-Linji Gwida tal-1999 (49). Għaldaqstant, id-dubji tal-Kummissjoni dwar jekk il-benefiċjarju jistabbilixxix mill-ġdid il-vijabbiltà fit-tul, ma ttaffewx.
3.3.2 Għajnuna limitata għall-minimu strettament meħtieġ
(170)
Għalkemm il-konklużjoni tal-Kummissjoni li, fin-nuqqas ta’ pjan ta’ ristrutturar ġenwin, id-dubji tagħha dwar il-vijabbiltà fit-tul tal-benefiċjarju jippersistu, fiha nnifisha hija biżżejjed biex tistabbilixxi li l-għajnuna mhijiex kompatibbli mas-suq intern, il-Kummissjoni se tanalizza wkoll il-kriterju ċentrali l-ieħor tal-Linji Gwida tal-1999, jiġifieri li l-għajnuna għandha tkun limitata għall-minimu strettament meħtieġ.
(171)
Skont il-punt 40 tal-Linji Gwida tal-1999, l-ammont u l-intensità tal-għajnuna jridu jkunu limitati għall-minimu strettament meħtieġ sabiex ikun jista’ jitwettaq ir-ristrutturar skont ir-riżorsi finanzjarji disponibbli tal-benefiċjarju. Il-benefiċjarju huwa mistenni li jagħmel kontribuzzjoni sinifikanti għar-ristrutturar mir-riżorsi tiegħu stess.
(172)
Il-kostijiet tar-ristrutturar waslu għall-ammont totali ta’ dejn ristrutturat permezz tal-arranġament. Il-benefiċjarju ħallas 35 % ta’ dan l-ammont.
(173)
L-awtoritajiet Slovakki ma pprovdew l-ebda spjegazzjoni ulterjuri bi tweġiba għad-dubji espressi mill-Kummissjoni f’dan ir-rigward. Il-benefiċjarju spjega kif hu ffinanzja l-pagament tad-dejn li kien għad fadal wara l-arranġament (ara l-paragrafi 30-35). Skont il-benefiċjarju, il-kontribuzzjoni proprja tiegħu ammontat għal SKK 231 miljun (EUR 6,1 miljun).
(174)
L-ewwel nett, ir-riżorsi disponibbli għall-benefiċjarju kienu jeċċedu l-ammont tad-dejn li kien għad fadal wara l-arranġament. Dan jissuġġerixxi li l-għajnuna ma kinitx limitata għall-minimu strettament meħtieġ.
(175)
Madankollu, fuq livell iktar importanti, il-Kummissjoni tqis li l-kreditu pprovdut minn Old Herold ma jikkwalifikax bħala kontribuzzjoni proprja mill-benefiċjarju, skont it-tifsira tal-Linji Gwida tal-1999. L-ammonti pagabbli jikkostitwixxu sors kontinwu ta’ ffinanzjar għall-funzjonament tal-kumpanija. Huma self ta’ terminu qasir, li, madankollu, għandu jitħallas lura. Fil-każ biss li l-fornituri jintrabtu li jaċċettaw maturità ta’ pagament li tieħu aktar żmien mill-prassi normali, il-kumpanija jkollha għad-dispożizzjoni tagħha riżorsi addizzjonali għar-ristrutturar, u dan l-ittardjar jikkostitwixxi sinjal li s-suq jemmen fil-fattibbiltà tal-istabbiliment mill-ġdid tal-vijabbiltà.
(176)
Il-benefiċjarju, bl-ebda mod ma wera li d-differiment tal-pagament mingħand Old Herold mar konsiderevolment lil hinn minn dik li hija l-prassi kummerċjali normali bejn il-benefiċjarju u l-fornituri tiegħu. Il-maturità ta’ 40 jum tidher li hija prassi standard, speċjalment meta wieħed iqis il-fatt li ngħatat lill-benefiċjarju wara l-arranġament. Il-benefiċjarju b’hekk ma baqax f’diffikultajiet finanzjarji. L-iskop tal-arranġament kien appuntu li joħroġ lill-benefiċjarju mill-problemi finanzjarji tiegħu.
(177)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li dan il-perjodu itwal ta’ maturità ma jistax jitqies bħala kontribuzzjoni għar-ristrutturar minn riżorsi esterni.
(178)
Mingħajr dan id-differiment, il-kontribuzzjoni proprja tal-benefiċjarju, skont it-tifsira tal-Linji Gwida tal-1999, hija ta’ SKK 131 miljun (EUR 3,4 miljun) u għalhekk tikkorrispondi għal 20 % tal-kostijiet tar-ristrutturar.
(179)
Il-Linji Gwida tal-1999 ma kien fihom l-ebda livelli limiti li jindikaw meta l-kontribuzzjoni proprja tal-benefiċjarju titqies bħala sinifikanti.
(180)
Meta wieħed iqis il-prassi tal-Kummissjoni fl-applikazzjoni tal-Linji Gwida tal-1999 u l-bidla fil-politika tal-Kummissjoni f’dan ir-rigward, għall-introduzzjoni tal-livelli limiti skont il-Linji Gwida tal-2004 (50), il-Kummissjoni tqis li l-kontribuzzjoni ta’ 20 % hija pjuttost baxxa. Tali kontribuzzjoni tista’ tintlaqa’ fil-qafas tal-Linji Gwida tal-1999 biss jekk il-kundizzjonijiet l-oħra kollha għall-approvazzjoni tal-għajnuna jkunu ġew issodisfati. Il-Kummissjoni mbagħad ikollha tikkunsidra kriterji bħal jekk il-kumpanija hijiex attiva f’żona megħjuna, sa liema punt is-sorsi ta’ ffinanzjar jirriflettu l-fiduċja tas-suq - lil hinn mill-benefiċjarju nnifsu u mill-azzjonisti tiegħu - fil-vijabbiltà fit-tul tal-kumpanija jew dettalji speċifiċi oħra tal-każ.
(181)
Fid-dawl ta’ dan li ntqal hawn fuq, f’dan il-każ il-Kummissjoni ma tistax taċċetta li l-kontribuzzjoni tal-benefiċjarju hija sinifikanti. Il-Kummissjoni tikkonkludi li d-dubji tagħha dwar jekk il-kontribuzzjoni proprja tal-benefiċjarju kinitx sinifikanti u jekk l-għajnuna hijiex limitata għall-minimu meħtieġ, ma ttaffewx.
3.4. Kompatibbiltà tal-għajnuna: konklużjoni
(182)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna mhijiex kompatibbli mas-suq intern bħala għajnuna ta’ salvataġġ jew ta’ ristrutturar. Barra minn hekk, l-ebda deroga stipulata fit-TFUE ma hija applikabbli għal dan il-każ.
VII. KONKLUŻJONI
(183)
Il-Kummissjoni tqis li r-Repubblika Slovakka marret kontra l-Artikolu 108(3) TFUE meta tat il-kunsens tagħha b’mod illeċitu li jitħassar id-dejn ta’ taxxa favur Frucona Košice a.s. L-ebda deroga stipulata fit-TFUE ma tikkunsidra din l-għajnuna bħala kompatibbli mas-suq intern.
(184)
Anki jekk l-implimentazzjoni tat-tħassir mill-Uffiċċju tat-Taxxa ġiet sospiża sakemm tiġi riżolta din il-proċedura, il-Kummissjoni tqis li l-vantaġġ għall-benefiċjarju nħoloq fil-mument li l-Uffiċċju tat-Taxxa ddeċieda li jċedi parti mit-talbiet tiegħu, u b’hekk qiegħed l-għajnuna għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju. Dan il-mument kien id-dħul fis-seħħ tal-ftehim tal-kredituri fit-23 ta’ Lulju 2004. Il-vantaġġ fuq il-kompetituri tal-benefiċjarju jinsab fil-fatt li l-Uffiċċju tat-Taxxa ma infurzax it-talbiet tiegħu tat-taxxa.
(185)
Sabiex jitreġġa’ lura l-istatus ex ante, trid tiġi rkuprata l-għajnuna mill-Istat. Minħabba li l-vantaġġ ingħata fil-mument tad-dħul fis-seħħ tal-ftehim tal-kredituri fit-23 ta’ Lulju 2004, l-ammont ta’ għajnuna li għandu jiġi rkuprat huwa l-ammont sħiħ tat-tħassir, kif stabbilit f’dak il-ftehim.
(186)
Madankollu, il-Qorti Suprema tar-Repubblika Slovakka ddeċidiet li l-arretrati tat-taxxa tat-triq li jammontaw għal SKK 424 490 kienu ġew inklużi bi żball fl-arranġament. B’riżultat ta’ dan, id-dejn nominali fil-ftehim tnaqqas b’dak l-ammont u bl-ammont tad-dejn dovut lill-Uffiċċju tat-Taxxa, u ddaħħal l-ammont tiegħu fil-ftehim kif korrett ta’ SKK 640 369 341.
(187)
L-arretrati tat-taxxa tat-triq, li sadanittant kienu ġew ittrattati bħala li tħassru, tħallsu fit-totalità tagħhom fit-2 ta’ Awwissu 2006. Dan il-pagament għandu jiġi kkunsidrat meta jiġi kkalkulat l-ammont ta’ għajnuna u l-imgħax fuqu li għad iridu jiġu rkuprati,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-Deċiżjoni 2007/254/KE hija mħassra.
Artikolu 2
L-għajnuna mill-Istat li tammonta għat-total ta’ SKK 416 515 990, implimentata mir-Repubblika Slovakka favur Frucona Košice a.s., hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 3
1. Ir-Repubblika Slovakka tieħu l-miżuri kollha meħtieġa biex tirkupra mingħand il-benefiċjarju, l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2, li tqiegħdet għad-dispożizzjoni tiegħu b’mod illeċitu, filwaqt li tqis li l-ammont ta’ SKK 424 490 li jikkorrispondi għall-arretrati ta’ taxxi tat-triq, tħallas fil-kont tal-Uffiċċju tat-Taxxa lokali fit-2 ta’ Awwissu 2006.
2. L-irkupru jseħħ mingħajr dewmien u f’konformità mal-proċeduri tal-liġi nazzjonali, sakemm dawn jippermettu l-implimentazzjoni immedjata u effettiva ta’ din id-deċiżjoni.
3. Is-somma rkuprata tinkludi l-imgħax għall-perjodu kollu li jkopri mid-data li fiha l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ Frucona Košice, a.s. sal-irkupru effettiv tagħha.
4. L-imgħax jiġi kkalkulat f’konformità mal-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 tal-21 ta’ April 2004 li jimplimenta r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 li jippreskrivi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (51). Ir-rata ta’ imgħax tiġi applikata fuq bażi komposta matul il-perjodu kollu msemmi fil-paragrafu 3.
Artikolu 4
Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, ir-Repubblika Slovakka tinforma lill-Kummissjoni dwar il-miżuri li tkun ħadet biex tikkonforma magħha. Hi tipprovdilha din l-informazzjoni permezz tal-kwestjonarju mehmuż fl-Anness ta’ ma’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Slovakka.
Magħmula fi Brussell, is-16 ta’ Ottubru 2013.