PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 191/2014
ze dne 24. února 2014
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením Rady (ES) č. 221/2008 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 17,1 % na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně zpracován, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00, a který pochází z Jihoafrické republiky (dále jen „platná antidumpingová opatření“).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 11. prosince 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podaly společnosti Cegasa Internacional SA a Tosoh Hellas A.I.C. (dále jen „žadatelé“), jediní dva výrobci elektrolytického oxidu manganičitého v Unii.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti antidumpingových opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu, který způsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 12. března 2013 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(7)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k omezenému počtu zúčastněných stran, které se přihlásily, nebylo nutné provést výběr vzorku zúčastněných stran.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dvou výrobců v Unii a od dvou uživatelů, kteří patří do stejné skupiny společností ve spojení.
(10)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Cegasa Internacional SA (dále jen „Cegasa“),
-
Tosoh Hellas A.I.C (dále jen „THA“);
b)
vyvážející výrobci v Jihoafrické republice:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd;
c)
uživatelé
-
Panasonic Energy Belgium NV.
(11)
Dne 29. října 2013 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala navrhnout zachování platných antidumpingových opatření. Strany dostaly opět příležitost předložit připomínky, a těm stranám, které o to požádaly, bylo umožněno slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a v dalším textu na ně reaguje.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je týž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 221/2008, konkrétně elektrolytický oxid manganičitý (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně ošetřen (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“), pocházející z Jihoafrické republiky, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00. Obsahuje dva hlavní typy: elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek a elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně.
(13)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že výrobek, který je předmětem přezkumu, dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(14)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingu, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(15)
Po uložení opatření poklesl dovoz z Jihoafrické republiky do Unie téměř na nulu, pouze velmi malé množství bylo vyvezeno v roce 2010, 2011 a v průběhu období přezkumného šetření. Aby mohla posoudit, zda jediný známý vyvážející výrobce Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta“) vyvážel v průběhu období přezkumného šetření do Unie za dumpingové ceny, zaslala Komise této společnosti dotazník. Dostala odpověď včetně údajů o prodeji na domácím trhu, o vývozu do Unie a vývozu do jiných destinací. Odpověď byla ověřena, jak je podrobně vysvětleno níže.
2.1 Běžná hodnota
(16)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení byl prozkoumán prodej Delty na domácím trhu, aby se zjistilo, zda je celkový objem prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % celkového objemu vývozu výrobku, který je předmětem přezkumu, do Unie.
(17)
Domácí prodej výrobku, který je předmětem přezkumu, byl sice reprezentativní, ale neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku, neboť prodej elektrolytického oxidu manganičitého na domácím trhu byl pro společnost Delta neziskový. Běžná hodnota byla proto početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(18)
Stalo se tak na základě skutečných nákladů na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, ke kterým byla v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení připočtena přiměřená výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(19)
Prodejní, správní a režijní náklady byly vypočteny pomocí čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení, neboť prodej uskutečněný společností Delta neproběhl v běžném obchodním styku a ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) a b) uvedeného nařízení nebyla použitelná vzhledem k tomu, že neexistovali žádní jiní vývozci ani výrobci, jichž se týkalo šetření, a Delta neprodává žádné jiné výrobky stejné obecné kategorie. Použití prodejních, správních a režijních nákladů z původního šetření, které tvořily téměř stejný procentní podíl jako skutečné prodejní, správní a režijní náklady, bylo proto považováno za rozumnou metodu.
(20)
Po oznámení požádala společnost Delta Komisi o stanovení početně zjištěné běžné hodnoty tak, že prodejní, správní a režijní náklady vypočítané výše uvedeným způsobem budou vyjádřeny jako procentní podíl výrobních nákladů, a nikoli jako procentní podíl z obratu. Vzhledem k tomu, že veškerý prodej na domácím trhu byl neziskový, vedlo by použití obratu k nadhodnoceným prodejním, správním a režijním nákladům. Komise přijala tvrzení společnosti Delta a při početním zjišťování běžné hodnoty Komise připočetla prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl výrobních nákladů na kg z tohoto přezkumného šetření.
(21)
Zisk byl rovněž vypočítán stejnou metodou jako v původním šetření, tj. na základě sazeb dlouhodobých komerčních úvěrů v Jihoafrické republice v průběhu období přezkumného šetření podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Delta na domácím trhu neprodává jiné výrobky a v Jihoafrické republice nejsou žádní jiní známí výrobci elektrolytického oxidu manganičitého či jiní výrobci výrobku stejné obecné kategorie, od nichž by se daly získat údaje o zisku.
(22)
Po oznámení výrobní odvětví Unie požádalo, aby Komise pro určení běžné hodnoty použila prodej do USA, neboť podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tento prodej vlastně plní funkci prodeje na domácím trhu.
(23)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť běžná hodnota byla početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení s použitím stejné metodiky jako v původním šetření, a tudíž v souladu s čl. 11 odst. 9 téhož nařízení.
2.2 Vývozní cena
(24)
Velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého vyvezeného do Unie v průběhu období přezkumného šetření bylo prodáno přímo dovozci v Unii, který nebyl ve spojení. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě ceny, kterou vývozce zaplatil Deltě.
2.3 Srovnání
(25)
Bylo provedeno srovnání mezi vývozní cenou a vypočítanou běžnou hodnotou s přihlédnutím k uváděným a ověřeným úpravám podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení, zejména k nákladům za přepravu, pojištění, úvěry a k manipulačním nákladům vývozce. Běžná hodnota byla zjištěna početně na základě ceny ze závodu po odečtení poplatků za dopravu a nákladů na poskytnutí úvěru. Náklady na balení a technickou pomoc odečteny nebyly, neboť již byly zohledněny ve výrobních nákladech, a tudíž zahrnuty jak do vývozní ceny, tak do početně zjištěné běžné hodnoty.
2.4 Dumpingové rozpětí
(26)
Bylo zjištěno, že společnost Delta nerealizovala dumpingový prodej elektrolytického oxidu manganičitého do Unie během období přezkumného šetření. Tento prodej se však týkal velmi malého množství, a proto se na tento závěr nedalo plně spolehnout pro určení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(27)
Jelikož z prodeje do Unie v období přezkumného šetření nebylo možné vyvodit žádné závěry, Komise analyzovala, zda existuje důkaz o pravděpodobném obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena z Jihoafrické republiky do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice a přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Vývoz z Jihoafrické republiky do jiných destinací
(28)
Delta vyrábí jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a jelikož v Unii existuje trh pro elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a v menším rozsahu také pro elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, prozkoumala Komise vývozní ceny obou stupňů do třetích zemí během období přezkumného šetření. Tento prodej byl porovnán s početně zjištěnou běžnou hodnotou vypočítanou podle shora uvedené metody s přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen.
(29)
Prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně do USA, což byl pro společnost Delta nejdůležitější vývozní trh, tvořil přibližně dvě třetiny celkového vývozu Delty během období přezkumného šetření a nebyl dumpingový. Bylo však zjištěno, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně do jiných destinací (např. do Thajska, Koreje, Číny a Brazílie) byl v menších množstvích vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %. Kromě toho, elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek byl vyvážen do jiných destinací hlavně za nízké ceny a v malých množstvích, přičemž dumpingová rozpětí byla vyšší, a to v rozmezí od 13 % do 66 %.
(30)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že Komise by měla ignorovat prodej do USA během období přezkumného šetření, neboť ceny na tomto trhu nedávají vhodné vodítko pro pravděpodobnou úroveň prodejních cen na trhu Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(31)
Na druhé straně Delta po oznámení požádala Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost prodeji do USA, který představuje převážnou většinu jejího vývozu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a jedná se o nejvíce srovnatelný trh s trhem Unie.
(32)
Komise analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech míst určení, vypočítala průměrnou váženou vývozní cenu vývozu společnosti Delta do veškerých destinací mimo Unii, ale také se velmi podrobně zabývala vývozními cenami do jednotlivých třetích zemí. Při hledání odpovědi na otázku pravděpodobnosti obnovení dumpingu bylo zjištěno, že veškerý prodej na vývoz do všech míst určení je relevantní, zejména s ohledem na významné cenové rozdíly zjištěné na různých vývozních trzích.
(33)
Trh USA má své vlastní charakteristické zvláštnosti, které společnosti Delta umožňují požadovat podstatně vyšší ceny než jinde. V USA totiž poptávka výrazně převyšuje domácí nabídku. Velký počet potenciálních konkurentů tam rovněž naráží na vysoké překážky vstupu na trh, neboť na dovoz z Číny a Austrálie platí vysoká antidumpingová cla.
(34)
Za těchto okolností neexistuje důvod, proč by měla Komise ve svých závěrech vycházet pouze z průměrné vývozní ceny nebo posuzovat prodej na vývoz pouze do jedné země, místo aby analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech destinací.
(35)
Cenové chování společnosti Delta na vývozních trzích mimo Unii ukazuje, že ačkoliv vývoz na jejich nejdůležitější trh (USA) neprobíhal za dumpingové ceny, prodej do jiných destinací dumpingový byl. Pro posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti, jsou proto nutné další ukazatele, které jsou uvedeny níže.
3.2 Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice
(36)
Delta disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, díky níž by mohla obnovit vývoz nikoli nevýznamného množství do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Delta odhadla a Komise potvrdila, že tato nevyužitá kapacita činí 4 000 až 6 000 tun ročně. Tento výpočet bere v úvahu výpadky elektřiny, které jsou v Jihoafrické republice časté, a množství odpadu. Vzhledem k určitým problémům s udržování kvality na ručně ovládaném zařízení Komise zdrženlivě odhaduje, že roční produkce činí asi 2 000 až 3 000 tun elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a zbytek je elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Oba stupně by se však na trhu Unie hodily. Část vyrobeného množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek by mohly pohltit trhy v jiných třetích zemích, ale nic nenasvědčuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat značnou nevyužitou kapacitu výroby elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(37)
Delta během ověřování uvedla, že je dávno zavedeným „doplňkovým“ dodavatelem svých odběratelů na trhu USA, který zaplňuje mezery, když domácí výrobci nedokážou vyrobit dostatečné množství. Vývoz společnosti Delta do USA byl v posledních čtyřech letech stabilní, což naznačuje, že Delta neměla možnost zvýšit svůj prodej do USA. Kdyby bylo možné zvýšit vývoz do USA, Delta by tak již učinila, aby využila vyšších cen na trhu USA, a rovněž větších úspor z rozsahu dosahovaných díky výrobě větších objemů.
(38)
Prodej společnosti Delta na asijský trh byl více zaměřen na elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Společnost Delta prodala do Asie 50 % celého množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek. Čína má své domácí výrobce elektrolytického oxidu manganičitého a vývoz společnosti Delta do Číny během období šetření zůstal omezen na velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně. Jelikož v současnosti se na vývoz elektrolytického oxidu manganičitého do Japonska vztahují antidumpingová opatření a jelikož Japonsko má vlastní výrobce elektrolytického oxidu manganičitého, je nepravděpodobné, že by tento trh absorboval nevyužitou kapacitu společnosti Delta. Je tudíž nepravděpodobné, že asijský trh by mohl absorbovat nevyužitou kapacitu společnosti Delta na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(39)
Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je mnohem vyšší, než je uvedeno výše, a poukázalo na několik faktorů, které to dosvědčují. Uvedlo rovněž, že celá nevyužitá kapacita společnosti Delta by mohla být využita k výrobě elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně v takové jakosti, aby byl prodejný na trhu Unie za dumpingové ceny.
(40)
Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že vývoz společnosti Delta do USA v blízké budoucnosti velmi pravděpodobně poklesne, protože jeden výrobce v USA již oznámil zvýšení své výrobní kapacity, a také proto, že po ohlášeném odchodu jednoho uživatele elektrolytického oxidu manganičitého z trhu dojde velmi pravděpodobně ke snížení poptávky v USA. Kromě toho výrobní odvětví Unie tvrdilo, že prodej z Jihoafrické republiky do USA po skončení období šetření již začal klesat. To by znamenalo, že Delta má potenciálně dodatečné objemy elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, které by byly velmi pravděpodobně odkloněny na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(41)
Komise během šetření prověřila výrobní závod společnosti Delta, její schopnosti a výrobní kapacitu. Jak je uvedeno výše, Komise prováděla konzervativní výpočty vycházející zejména ze zdrženlivého odhadu rozdělení výroby mezi elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek na základě využití volné výrobní kapacity. S ohledem na spotřebu dotčeného výrobku v Unii byla i při zdrženlivém odhadu zjištěna významná nevyužitá kapacita, která by se dala využít pro výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(42)
Pokud jde o tvrzení ohledně pravděpodobného vývoje vývozu společnosti Delta do USA, z důkazů předložených Komisi vyplývá, že tento vývoz by se mohl dostat pod tlak, kdyby kapacita výroby elektrolytického oxidu manganičitého v USA nadále rostla a poptávka nadále klesala.
(43)
Po oznámení jeden uživatel tvrdil, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je malá, jelikož před uložením opatření měla Delta podíl na trhu 60 %-70 %. Avšak i při zdrženlivém odhadu nevyužité kapacity společnosti Delta platí, že pokud by tato volná kapacita byla využita pro vývoz do Unie, Delta by mohla snadno značně zvýšit svůj podíl na trhu, aniž by byla brána v úvahu možnost, že vývoz do jiných destinací by mohl být přesměrován do Unie. Takový vývoj by měl za následek další zvýšení potenciálního tržního podílu společnosti Delta.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(44)
Delta si vybudovala dlouhodobý a ziskový prodejní kanál do USA a nebyly nalezeny žádné důkazy, které by svědčily o tom, že by bylo v zájmu této společnosti úmyslně přesměrovat jakoukoli část tohoto prodeje do Unie. Nevyužitá kapacita zjištěná během šetření, nebo aspoň její podstatná část, by se však mohla přeorientovat do Unie už jen z těch důvodu, které byly uvedeny v odůvodnění výše. Navíc je tomu tak i proto, že trh Unie je jedním z největších na světě. Před zavedením platných antidumpingových opatření byl kromě toho trh Unie pro Deltu velmi přitažlivý, neboť na něm držela 60-70% podíl.
(45)
Pokud by Delta měla cenově konkurovat výrobcům v Unii, byla by nucena snížit své vývozní ceny a prodávat tak za dumpingové ceny, aby se vyrovnala cenám, které si během období přezkumného šetření účtoval jeden výrobce v Unii. Delta by také mohla přesměrovat do Unie svůj vývoz elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, který je v současné době prodáván třetím zemím (kromě USA), za dumpingové ceny, protože trh Unie je atraktivnější než jiné neamerické trhy díky své velikosti a celkově vyšším cenám. Kromě toho, kdyby Delta někdy v budoucnu snížila množství elektrolytického oxidu manganičitého vyváženého do USA, pak by se pravděpodobným cílem určení pro tento dodatečný disponibilní objem stal trh Unie.
(46)
Po oznámení společnost Delta poznamenala, že ve své cenové politice počítala s prodejem na trhu Unie pouze tehdy, pokud by mohla dosáhnout výhodné ceny.
(47)
Může, ale nemusí tomu tak být. Ovšem i rentabilní prodej lze stále považovat za dumpingový, jestliže je vývozní cena nižší než běžná hodnota výrobku. V každém případě nebyl předložen žádný důkaz na podporu takového tvrzení, neboť Delta nevyvezla v posledních pěti letech do Unie významné objemy. Výrobní odvětví Unie navíc uvedlo, že společnost Delta prodala do Unie malá množství elektrolytického oxidu manganičitého během období šetření proto, aby si u svých odběratelů v Unii udržela certifikaci.
(48)
Delta rovněž poznamenala, že průměrná dovozní cena elektrolytického oxidu manganičitého do Unie v roce 2012 činila 1 809 EUR/t, což je více než běžná hodnota, a to, podle názoru společnosti Delta, svědčí o tom, že dokázala konkurovat ostatním dovozcům i bez dumpingu.
(49)
Tato průměrná hodnota se však skládá z extrémně nákladných dovozů z USA a některých mnohem levnějších dovozů z Číny. Dovozy z USA nelze zahrnout do srovnání, jelikož mimořádně vysoké ceny (až třikrát nebo čtyřikrát vyšší než běžné ceny účtované na trhu Unie) zpochybňují spolehlivost těchto cen a/nebo dováženého výrobku. Kdyby měla Delta cenově konkurovat čínskému dovozu, a to na úrovni přibližně 1 200 EUR/t, dopouštěla by se dumpingu na trhu Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(50)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Pokud by opatření pozbyla platnosti, společnost Delta by do Unie prodávala nejspíš elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, který tato společnost vyrábí a již jej v minulosti vyvážela. V současné době je v Unii také největší poptávka stále ještě po elektrolytickém oxidu manganičitém alkalického stupně. Ze šetření vyplynulo, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně prodávaný do jiných destinací (např. do Jižní Koreje, Číny a Brazílie) byl vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %.
(51)
Společnost Delta navíc disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu významného množství ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(52)
V průběhu období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek dva výrobci v Unii, a to společnosti THA a Cegasa, které při šetření plně spolupracovaly. V původním šetření Cegasa, která v té době nevyráběla pro otevřený trh, nýbrž pouze pro vlastní spotřebu, nebyla žadatelem ani nespolupracovala, ale ani nic nenamítala proti šetření.
(53)
Po oznámení jedna zúčastněná strana zpochybnila připuštění společnosti Cegasa jako žadatele v přezkumu před pozbytím platnosti, protože nebyla žadatelem v původním šetření, nevyráběla pro otevřený trh, a proto v té době nezakusila újmu. Tato námitka byla zamítnuta, protože žádost o přezkum před pozbytím platnosti musí podat výrobci Unie nebo musí být podána jejich jménem, ale nemusí ji nezbytně podat (pouze) původní žadatel (žadatelé).
(54)
Na tyto dva výrobce v Unii připadá celá výroba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii, a představují tak „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(55)
Pro účely analýzy újmy byly díky spolupráci celého výrobního odvětví Unie zjištěny všechny ukazatele újmy na mikroekonomické úrovni. Aby se zajistila důvěrnost, jsou všechny údaje uvedeny v indexované podobě nebo jako rozpětí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(56)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě i) ověřených objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, ii) ověřených objemů dovozu jediného jihoafrického výrobce a iii) dovozu z jiných zemí na základě údajů Eurostatu.
(57)
Spotřeba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření nezměnila. K jejímu zvýšení došlo v letech 2010 a 2011, avšak v roce 2012 se opět vrátila na úroveň roku 2009.
Tabulka 1
2009
2010
2011
OPŠ
Index (2009 = 100)
100
102
108
100
2. Dovoz z Jihoafrické republiky
2.1 Objem a podíl na trhu
(58)
Po uložení opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal.
Tabulka 2
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením
100
2
3
1
Podíl dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením, na trhu
100
2
4
1
2.2 Ceny a cenové podbízení
(59)
Velmi malý prodej elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky do Unie v průběhu období přezkumného šetření se cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie. Vzhledem k velmi malému objemu však nelze vyvodit jakékoli spolehlivé závěry.
(60)
Byly proto porovnány ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného a prodaného výrobním odvětvím Unie a ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného v Jihoafrické republice a prodaného zbytku světa, a to na základě dvou scénářů: včetně prodeje do USA a bez prodeje do USA. Důvodem pro provedení analýzy s vyloučením vývozní ceny společnosti Delta do USA byla konkrétní situace na trhu v USA, která způsobovala velmi vysoké ceny v porovnání vývozními cenami společnosti Delta do jiných zemí (viz body odůvodnění výše).
(61)
Ze srovnání vyplynulo, že pokud se zohlednil prodej do USA, během období přezkumného šetření se prodej z Jihoafrické republiky do zbytku světa cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie, avšak podbízel se vůči cenám výrobního odvětví Unie v případě, že se prodej do USA nezohlednil. Když se navíc vyloučil prodej do USA, byly konečné vývozní ceny společnosti Delta nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(62)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že vývozní ceny společnosti Delta do USA nejsou ukazatelem budoucích cen do Unie a že kvůli strukturálním rozdílům mezi trhem Unie a trhem USA by se k těmto cenám nemělo přihlížet. Na druhé straně Delta zopakovala, že trh USA je vyspělým odbytištěm elektrolytického oxidu manganičitého, kde domácí výrobci a dovozci volně soutěží a kde se pohybuje mnoho uživatelů, včetně uživatelů, kteří působí rovněž v Unii. V důsledku toho by prodej společnosti Delta do USA neměl být z šetření vyloučen. Kromě toho se společnost Delta domnívala, že pro účely výpočtu prodeje pod cenou neměla Komise pracovat s cílovým ziskem, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření.
(63)
V tomto případě, kdy dovoz z dotčené země po uložení původních opatření prakticky ustal, musí vyšetřující orgán provést výhledovou analýzu založenou na mnoha racionálních předpokladech, včetně očekávané ceny, za kterou bude společnost Delta prodávat elektrolytický oxid manganičitý v Unii, pokud by platná antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(64)
Je nespornou skutečností, že každý trh elektrolytického oxidu manganičitého (USA, Unie, Asie) je jiný a výrobci elektrolytického oxidu manganičitého používají různé cenové strategie s ohledem nejen na své výrobní náklady, ale také na výrobní kapacitu v cílové zemi, potřebu (opětovně) získat podíl na trhu a na místní podmínky hospodářské soutěže. Je rovněž nezpochybnitelnou skutečností, že Delta stanoví pro trh USA mnohem vyšší cenu cenu elektrolytického oxidu manganičitého než na jiných trzích. Proto se předpokládá, že budoucí ceny společnosti Delta v Unii nebudou určovat její stávající ceny v USA, ale budou se řídit specifickými podmínkami a realitou na trhu Unie.
(65)
Ve zveřejněném dokumentu byly pro účely výpočtu dumpingu porovnány prodejní ceny společnosti Delta pouze u elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně na různých trzích s početně zjištěnou běžnou hodnotou, zatímco pro účely výpočtu cenového podbízení byly zohledněny rovněž prodejní ceny společnosti Delta u jednoho druhu stupně uhlík-zinek. Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že pro výpočet dumpingu a újmy by se měl zohlednit veškerý prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek společností Delta. Naproti tomu společnost Delta tvrdila, že jelikož se velká většina spotřeby v Unii a vývozu společnosti Delta do Unie skládala pouze z elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, neměl by se oxid manganičitý stupně uhlík-zinek vůbec brát v úvahu.
(66)
Komise dospěla k závěru, že jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a to všech druhů, by měly být vzaty v úvahu pro výpočet dumpingu a újmy, a to z těchto hlavních důvodů: Za prvé, jak bylo uvedeno výše, v Unii existuje též trh, a tudíž i poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém stupně uhlík-zinek, i když je menší než trh elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, a tento trh by rovněž mohl být zajímavý pro vývoz společnosti Delta do Unie. Za druhé, elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek se vyrábí ve stejném závodě a na stejné výrobní lince s použitím stejných surovin a stejného výrobního procesu. Podle nastavení parametrů elektrolýzy (proudová hustota, teplota, koncentrace elektrolytu atd.) se výrobci elektrolytického oxidu manganičitého mohou rozhodnout pro výrobu alkalického stupně nebo stupně uhlík-zinek. Proto je pro výpočet podbízení vhodnější srovnání průměrné vývozní ceny elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od společnosti Delta s průměrnou prodejní cenou elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od výrobců v Unii.
(67)
Pokud jde o analýzu prodeje pod cenou, Komise použila jako referenční hodnotu cílový zisk, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření a který odpovídá zisku, jejž může očekávat kapitálově náročné odvětví (jakým je odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého) za běžných podmínek hospodářské soutěže. Otázka nejvhodnějšího cílového zisku je však v souvislosti s tímto konkrétním přezkumem před pozbytím platnosti irelevantní. Komise uznává, že dumping nepokračoval, a proto v důsledku cenového podbízení nepřetrvávala újma. Zaměření analýzy je tedy výhledové a jejím cílem je předpovědět pravděpodobnost obnovení újmy v případě pravděpodobného obnovení dumpingu.
(68)
Delta tvrdila, že náklady vzniklé po dovozu byly zřejmě podhodnoceny, neboť neberou v úvahu náklady za převoz produktu dodávaného odběratelům z antverpského přístavu.
(69)
Komise však srovnala ceny výrobního odvětví Unie ze závodu s cenami vývozců na hranicích Unie, a proto se náklady vzniklé po dovozu týkaly pouze manipulace a zkoušení, nikoli však nákladů na dopravu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(70)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 3
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
5 000- 10 000
10 000- 15 000
5 000- 10 000
5 000- 10 000
Index 2009 = 100
100
113
92
88
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
25 %- 30 %
30 %- 35 %
20 %- 25 %
20 %- 25 %
Hodnota dovozu z jiných zemí (v EUR)
10 mil.-15 mil.
15 mil.-20 mil.
10 mil.-15 mil.
10 mil.-15 mil.
Index 2009 = 100
100
113
93
102
Cena dovozu (EUR/t)
1 566
1 572
1 590
1 809
Zdroj: Eurostat
(71)
Objem dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z jiných třetích zemí do Unie se v posuzovaném období snížil. Ceny tohoto dovozu byly v období přezkumného šetření vyšší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie a cen společnosti Delta na jiných trzích s výjimkou USA. Jak je uvedeno výše, hodnota 1 809 EUR za tunu je průměrem velmi rozmanitých dovozních cen v rozsahu od levného dovozu z Číny po velmi vysoké ceny dovozu z USA. Zejména zaznamenané ceny dovozu z USA jsou velmi vysoké v porovnání s cenami výrobců v Unii, Delty a dalších vývozců, a pro účely analýzy se na ně nelze přiměřeně spolehnout. Proto tento průměr nelze brát jako referenční cenu pro budoucí dovoz z Jihoafrické republiky. Delta by nesoutěžila s cenami z USA, nýbrž s cenami výrobního odvětví Unie.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(72)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba
(73)
Výroba v Unii se zvýšila o 6 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Přesněji řečeno, v letech 2009 až 2011 vzrostla o 7 procentních bodů a poté během období přezkumného šetření klesla o 1 procentní bod.
Tabulka 4
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
107
106
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 9 %, a to zejména díky drobným vylepšením výrobního procesu (tj. neuskutečnily se žádné významné investice do nových zařízení a nového vybavení).
(75)
Jelikož zvýšení kapacity bylo vyšší než nárůst výroby, využití kapacity kleslo o 3 procentní body.
Tabulka 5
2009
2010
2011
OPŠ
Výrobní kapacita
Index 2009 = 100
100
103
108
109
Využití kapacity
Index 2009 = 100
100
99
99
97
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
c) Zásoby
(76)
Objem zásob zůstal v posuzovaném období stabilní. V roce 2011 se snížil, ale v průběhu období přezkumného šetření se vrátil na úroveň roku 2009.
Tabulka 6
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
86
100
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Objem prodeje
(77)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vzrostl o 10 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. V roce 2011 se zvýšil o 20 % oproti roku 2009, ale poté v období přezkumného šetření prudce poklesl o 10 procentních bodů.
Tabulka 7
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
120
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
e) Podíl na trhu
(78)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšili výrobci v Unii svůj podíl na trhu o 10 procentních bodů. Toto zvýšení podílu na trhu lze vysvětlit poklesem podílu na trhu u dovozů do Unie.
Tabulka 8
2009
2010
2011
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 %- 70 %
65 %- 70 %
75 %- 80 %
75 %- 80 %
Index 2009 = 100
100
101
111
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
f) Růst
(79)
Jak je uvedeno v tabulce 1 výše, spotřeba v Unii zůstala mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Všechny ostatní ukazatele nevykazují žádný výrazný nárůst trhu Unie s výrobkem, který je předmětem přezkumu.
g) Zaměstnanost
(80)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 9 procentních bodů.
Tabulka 9
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
91
90
91
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
h) Produktivita
(81)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, vzrostla v průběhu posuzovaného období o 18 %. Je to odrazem skutečnosti, že výroba vzrostla o 6 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 9 %. Zvlášť patrné to je v roce 2011, kdy výroba rostla, úroveň zaměstnanosti se dále snižovala a produktivita byla o 20 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
112
120
118
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
i) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(82)
Průměrné roční prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření snížily o 11 %.
Tabulka 11
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
95
93
89
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
j) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(83)
Jelikož po uložení platných antidumpingových opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal, nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí. Bylo zjištěno, že vzhledem ke klíčovým hospodářským ukazatelům, které jsou uvedeny výše a také níže, výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
k) Mzdy
(84)
Navzdory skutečnosti, že celkové náklady práce klesly, průměrné náklady práce během posuzovaného období vzrostly v důsledku poklesu počtu pracovních sil.
Tabulka 12
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
103
103
Zdroj: odpovědi na dotazník
l) Ziskovost a návratnost investic
(85)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje obdobného výrobku uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, snížila o polovinu mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Ziskovost v průběhu období přezkumného šetření je výrazně nižší, než je cílový zisk zjištěný v původním šetření, který byl stanoven na úrovni zisku dosahovaného výrobním odvětvím Unie v případě neexistence dumpingu působícího újmu.
(86)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti.
Tabulka 13
2009
2010
2011
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie
5 %- 10 %
5 %- 10 %
5 %- 10 %
0 %- 5 %
Index 2009 = 100
100
63
63
50
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
15 %- 20 %
5 %- 10 %
10 %- 15 %
5 %- 10 %
Index 2009 = 100
100
64
84
51
Zdroj: odpovědi na dotazník
m) Peněžní tok a schopnost obstarat si kapitál
(87)
Čistý peněžní tok z provozních činností v posuzovaném období výrazně poklesl, avšak s výjimkou roku 2010 zůstal kladný.
Tabulka 14
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
-34
71
10
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Neexistují žádné náznaky, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s potížemi při obstarávání kapitálu, pokud se o to snažilo, avšak během posuzovaného období nedošlo k významným investicím, a proto nebylo výrobní odvětví Unie „zařazeno do testu“.
n) Investice
(89)
Roční investice výrobního odvětví Unie do výroby obdobného výrobku klesly mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření o polovinu. Konkrétně v roce 2010 klesly, v roce 2011 stouply a během období přezkumného šetření znovu klesly. Prudký pokles investic mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření lze částečně vysvětlit tím, že výrobní odvětví Unie již v průběhu posuzovaného období uskutečnilo hlavní nezbytné plánované investice.
Tabulka 15
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
45
115
52
Zdroj: odpovědi na dotazník
5. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(90)
Z rozboru ekonomických ukazatelů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je nicméně třeba pohlížet v kontextu vyšší výrobní kapacity a poklesu prodejních cen, což vedlo k tomu, že využití kapacity výrobců v Unii kleslo o 3 procentní body a jednotková prodejní cena klesla o 11 procentních bodů.
(91)
Současně se však zhoršila hospodářská situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, návratnost investic, zaměstnanost a peněžní tok. Zejména ziskovost, což je důležitý ukazatel stavu výrobního odvětví Unie, je stále výrazně nižší, než je cílový zisk stanovený v původním šetření. Výrobní odvětví Unie se dosud plně nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, nachází se stále v nestabilním stavu, a je tudíž velmi zranitelné případným obnovením dumpingového dovozu. Průměrná prodejní cena v průběhu let poklesla a se vší pravděpodobností bude dále klesat, pokud se má opakovat dumpingový dovoz z Jihoafrické republiky, jenž by dále zhoršil již beztoho nestabilní situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Po oznámení některé zúčastněné strany tvrdily, že stávající nestabilní a zranitelná situace výrobního odvětví Unie nebyla způsobena dumpingovým dovozem z Jihoafrické republiky ani účinky dřívějšího dumpingu.
(93)
Uvedly, že vývoj výše uvedených klíčových hospodářských ukazatelů se týká období (od roku 2009 do konce období přezkumného šetření), kdy i) původní antidumpingová opatření byla již nějakou dobu v platnosti, ii) dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal a iii) na otevřený trh Unie vstoupil nový aktér (Cegasa). Zúčastněné strany posoudily zvlášť hospodářské ukazatele každého z těchto dvou výrobců v Unii, místo aby je posuzovaly vcelku, a došly k závěru, že výrobní odvětví Unie je v obtížné situaci kvůli nové vnitřní konkurenci mezi jedinými dvěma výrobci na trhu Unie.
(94)
Zúčastněné strany zejména tvrdily, že Komise nezohlednila hlavní změny, k nimž došlo ve výrobním odvětví Unie od roku 2009. Uvedly, že po uložení platných antidumpingových opatření se hospodářské ukazatele původního a jediného žadatele (THA) prudce zlepšily a tím byly odstraněny všechny negativní účinky minulého dumpingu. Následně však druhý výrobce v Unii, společnost Cegasa, která dříve vyráběla elektrolytický oxid manganičitý pouze pro vlastní spotřebu, přesunula svůj závod na výrobu baterií mimo Unii. V důsledku toho uvolnila značný objem elektrolytického oxidu manganičitého pro otevřený trh a začala ho prodávat za nízkou cenu, čímž začala konkurovat jedinému dalšímu výrobci v Unii a vyvinula silný tlak na snižování cen, využití kapacity a ziskovost.
(95)
Ve zveřejněném dokumentu již Komise uznala změnu konfigurace výrobního odvětví Unie v porovnání s původním šetřením. Jednalo se o pozitivní vývoj, který svědčí o otevřenosti trhu a o vyšší úrovni hospodářské soutěže mezi různými subjekty včetně dovozců.
(96)
Komise rovněž souhlasí s tím, že za těchto okolností a zejména při neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky není současný stav výrobního odvětví Unie způsoben dumpingem z Jihoafrické republiky, a neměl by proto být charakterizován jako „přetrvávání újmy“.
(97)
Komise posoudila úhrnné trendy obou výrobců v Unii od roku 2009 a uzavřela, že klíčové hospodářské ukazatele nejsou příznivé a že výrobní odvětví Unie se nachází v nestabilní a zranitelné situaci. Je zřejmé, že vzhledem k neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky nemohou být příčinou dumpingové praktiky společnosti Delta. Přezkum před pozbytím platnosti se však zaměřuje na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, a proto určujícími faktory analýzy nejsou dumping, újma a příčinné souvislosti během období přezkumného šetření.
(98)
Komise uzavírá, že výrobní odvětví Unie je stále v nestabilním a zranitelném stavu a jeho ziskovost zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat v tak kapitálově náročném odvětví. Srovnání s původním šetřením je možné pouze u jednoho výrobce v Unii, protože ten druhý v tom čase neprodával na volném trhu Unie. Tento výrobce v Unii měl v období přezkumného řízení výrazně nižší zisk, než jaký byl zjištěn v původním šetření, kdy dumpingový dovoz neexistoval.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(99)
Jediný známý výrobce elektrolytického oxidu manganičitého v Jihoafrické republice (Delta) má nevyužitou kapacitu a potenciál k obnovení vývozu značného množství na trh Unie. Během původního posuzovaného období (2002 až 2005/2006) podíl společnosti Delta na trhu výrazně vzrostl z přibližně 30-40 % na 60-70 %. Delta tudíž již prokázala schopnost rychle zvýšit objem vývozu do Unie.
(100)
Vývozní ceny CIF společnosti Delta na jiné trhy, s vyloučením USA a zahrnutím všech druhů a stupňů elektrolytického oxidu manganičitého, byly v období přezkumného šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie a podbízely se vůči nim. Nižší ceny na jiných trzích by mohly vybízet společnost Delta k tomu, aby přesunula tento vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(101)
Vzhledem k nevyužité kapacitě zjištěné během šetření, nasycení ostatních vývozních trhů a přitažlivosti trhu Unie by se Delta s největší pravděpodobností znovu pokusila získat svůj podstatný podíl na trhu v Unii, o který přišla po uložení platných opatření. Jak je uvedeno výše, aby společnost Delta znovu získala podíl na trhu, musela by vyvážet za dumpingové ceny. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky by tedy jakékoli obnovení dumpingového dovozu vyvolalo na výrobní odvětví Unie ještě silnější cenový tlak a se vší pravděpodobností by mu způsobilo podstatnou újmu.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(102)
Zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Jihoafrické republice by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho nestabilní a zranitelné situace, v níž se se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(103)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů.
(104)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(105)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem, analyzuje situaci, v níž jsou antidumpingová opatření již zavedena, což umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(106)
Navzdory závěrům o pravděpodobnosti obnovení škodlivého dumpingu, Komise zkoumala, zda existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(107)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním a zranitelném stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(108)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že současný stav výrobního odvětví Unie se nezmění a bude se dále zhoršovat vzhledem k pravděpodobnému přílivu značného objemu dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky. Tento příliv by, mimo jiné, způsobil ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(109)
Je proto zřejmé, že zachování antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(110)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude mít pravděpodobně závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců v Unii. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(111)
Byli kontaktováni všichni známí uživatelé elektrolytického oxidu manganičitého v Unii (výrobci baterií ho používají jako surovinu). Na dotazník odpověděly dvě společnosti, které patří do stejné nadnárodní skupiny. Při původním šetření spolupracovali dva další výrobci baterií, kteří se postavili proti zavedení opatření.
(112)
Spolupracující uživatel vysvětlil, v jaké obtížné hospodářské situaci se nacházejí výrobci baterií v Unii v důsledku tlaku na snižování cen, který vyvíjejí jejich hlavní odběratelé (maloobchodníci), z čehož vyplývá riziko ztráty pracovních míst. Nedokázal však poskytnout vysvětlení ani argumenty, proč a jak by zrušení opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky vedlo ke zlepšení situace.
(113)
Na elektrolytický oxid manganičitý připadá pouze 10-15 % celkových nákladů na výrobu baterií. Tato hodnota je ve srovnání s původním šetřením nižší. Kromě toho po zavedení opatření průměrná prodejní cena elektrolytického oxidu manganičitého v Unii skutečně klesla. Ve skutečnosti nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by zachování platných opatření mělo nezanedbatelný vliv na výrobní náklady výrobců baterií.
(114)
Vzhledem k neexistenci takových důkazů dospěla Komise k závěru, že zachování opatření by nemělo mít žádný nepříznivý vliv na uživatele elektrolytického oxidu manganičitého.
(115)
Po oznámení stejný uživatel nesouhlasil s posouzením situace Komisí a uvedl, že po uložení opatření jeden zdroj kvalitního elektrolytického oxidu manganičitého skončil, ceny elektrolytického oxidu manganičitého vzrostly, a i když elektrolytický oxid manganičitý tvoří pouze 10 %-15 % výrobních nákladů, má to významný dopad na již beztak nízkou ziskovost výrobců baterií v Unii.
(116)
Nehledě na toto tvrzení, důkazy ve spisu svědčí o tom, že rozhodnutí uživatele nevyužívat elektrolytický oxid manganičitý od společnosti Delta nesouviselo s uložením antidumpingových cel a že ziskovost uživatele a jeho pracovní místa neohrožují ani tak vyšší ceny elektrolytického oxidu manganičitého, nýbrž ve skutečnosti tlak na snížení cen vyvíjený hlavními odběrateli (nadnárodní maloobchodní organizace s významnou kupní sílou) a čínskými výrobci baterií.
(117)
Stejný uživatel elektrolytického oxidu manganičitého uvedl, že by opatření neměla být zachována, neboť šetřením nebyl zjištěn dumping do Unie v období přezkumného šetření, a že neexistuje riziko obnovení dumpingu kvůli možnému malému podílu společnosti Delta na trhu, i kdyby celá její nevyužitá kapacita byla nasměrována do Unie.
(118)
Tento argument byl zamítnut, protože zjištěný podíl společnosti Delta na trhu by byl jednoznačně významný a její vývoz do Unie by pravděpodobně probíhal za dumpingové ceny.
5. Budoucí vývoj
(119)
Žadatelé v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti uvedli, že bude-li se v budoucnu poptávka po vozidlech na elektrický pohon v Unii zvyšovat, poroste poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém, který je údajně surovinou nejčastěji používanou při výrobě oxidu lithno-manganitého (LMO), který pak slouží jako materiál pro katody dobíjecích lithium-iontových baterií používaných v mnoha typech elektrických vozidel. Žadatelé tvrdí, že v případě obnovení újmy způsobované dumpingovým jihoafrickým dovozem by výrobní odvětví elektrolytického oxidu manganičitého v Unii nemuselo být schopné uspokojovat potenciální budoucí poptávku v oblasti nových technologií.
(120)
Šetření neprokázalo existenci přesvědčivých důkazů na podporu či vyvrácení tvrzení, že budoucí vývoj v odvětví elektrických automobilů by měl významný dopad na odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého a na poptávku po něm. Skutečností však zůstává, že výrobní odvětví Unie testuje proveditelnost výroby LMO za použití elektrolytického oxidu manganičitého, je schopno získat know-how a technické zařízení pro tuto výrobu v budoucnosti a účastní se řady projektů financovaných z prostředků Unie, které se týkají výzkumu a vývoje lithium-iontových baterií.
(121)
Po oznámení zmínily tuto otázku pouze stručně některé zúčastněné strany, ale ani zde nebyly poskytnuty žádné přesvědčivé důkazy o možném dopadu budoucího vývoje na odvětví elektromobilů v Unii a/nebo na jiných trzích s dotčeným produktem.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
(123)
Proto by podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz určitých elektrolytických oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz elektrolytických oxidů manganičitých (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), které nebyly po elektrolýze tepelně zpracovány, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00 (kód TARIC 2820100010) a pocházejících z Jihoafrické republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
17,1 %
A828
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. února 2014.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 191/2014
tal-24 ta’ Frar 2014
li jimponi dazju ta' antidumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ ċerti dijossidi tal-manganiż li joriġinaw mir-Repubblika tal-Afrika t'Isfel wara rieżami minħabba skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”) u b’mod partikolari l-Artikolu 11(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Wara investigazzjoni ta’ antidumping (“l-investigazzjoni oriġinali”), il-Kunsill impona, bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 221/2008 (2), dazju definitiv ta' antidumping ta’ 17,1 % fuq l-importazzjonijiet tad-dijossidi tal-manganiż elettrolitiċi (jiġifieri dijossidi tal-manganiż prodotti permezz ta’ proċess elettrolitiku) li ma jiġux trattati bis-sħana wara l-proċess elettrolitiku, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi tan-NM ex 2820 10 00 li joriġinaw mir-Repubblika tal-Afrika t’isfel (“Afrika t’isfel”) (“il-miżuri antidumping fis-seħħ”).
2. Talba għal reviżjoni ta’ skadenza
(2)
Wara l-pubblikazzjoni ta' avviż (3) dwar l-iskadenza fil-qrib tal-miżuri antidumping fis-seħħ, fil-11 ta’ Diċembru 2012 il-Kummissjoni rċiviet talba għat-tnedija ta' reviżjoni tal-iskadenza ta' dawn il-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. It-talba tressqet mill-kumpaniji Cegasa Internacional SA u Tosoh Hellas A.I.C. (“l-applikanti”), l-uniċi żewġ produtturi tal-Unjoni ta' EMD.
(3)
It-talba kienet ibbażata fuq il-fatt li l-iskadenza tal-miżuri antidumping fis-seħħ x’aktarx tirriżulta f'rikorrenza ta’ dumping li jagħmel ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
3. Bidu ta’ rieżami ta’ skadenza
(4)
Wara li ddeterminat, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li kienet teżisti evidenza biżżejjed biex tinbeda reviżjoni tal-iskadenza, fis-12 ta' Marzu 2013, il-Kummissjoni ħabbret l-inzjazzjoni ta' reviżjoni tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, permezz ta' avviż ippubblikat f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4) (in-"notifika tal-bidu").
4. L-investigazzjoni
4.1. 6.1 Perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni u l-perjodu kkunsidrat
(5)
L-investigazzjoni tal-kontinwazzjoni jew tar-rikorrenza tad-dumping kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2012 sal-31 ta’ Diċembru 2012 (“il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni” jew il-“PIR”). L-istħarriġ dwar ix-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta’ ssoktar jew rikorrenza ta’ ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni (“il-perjodu ta’ analiżi”).
4.2. Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(6)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikanti, lill-produtturi esportaturi fl-Afrika t'Isfel, lill-importaturi, lill-utenti fl-Unjoni magħrufa li huma kkonċernati u l-assoċjazzjonijiet tagħhom, u r-rappreżentanti tal-pajjiż esportatur ikkonċernat bil-ftuħ tar-rieżami minħabba skadenza.
(7)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fl-avviż tal-bidu. Il-partijiet interessati kollha li talbu hekk u li wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(8)
Fid-dawl tan-numru limitat ta’ partijiet interessati li introduċew rwieħhom, it-teħid ta’ kampjuni tal-partijiet interessati ma kienx meħtieġ.
(9)
Waslu tweġibiet għall-kwestjonarju mingħand il-produttur esportatur fl-Afrika t’Isfel, iż-żewġ produtturi tal-Unjoni u minn żewġ utenti li jappartjenu għall-istess grupp ta’ kumpaniji relatati.
(10)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset bżonnjuża għad-determinazzjoni tal-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dumping u l-ħsara li tirriżulta minnu u għad-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni. Saru żjajjar ta' verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni
-
Cegasa Internacional SA (“Cegasa”)
-
Tosoh Hellas A.I.C (“THA”)
(b)
Produttur esportatur fl-Afrika t’Isfel
-
Delta EMD (Pty) Ltd.
(c)
Utenti
-
Panasonic Energy Belgium NV
(11)
Fid-29 ta’ Ottubru 2013, il-Kummissjoni żvelat lill-partijiet interessati kollha l-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kieetn beħsiebha tipproponi li żżomm fis-seħħ il-miżuri ta' antidumping. Għal darb’ oħra, il-partijiet ingħataw l-opportunità li jagħtu l-kummenti tagħhom u dawk li talbu dan ingħataw seduta ta' smigħ fil-preżenza tal-Uffiċjal tas-Seduta. Il-kummenti magħmula mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati mill-Kummissjoni u r-risposti tagħha jingħataw hawn taħt.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
(12)
Il-prodott ikkonċernat minn dan ir-rieżami huwa l-istess wieħed definit fir-Regolament (KE) Nru 221/2008, jiġifieri dijossidi tal-manganiż elettrolitiċi (jiġifieri dijossidi tal-manganiż prodotti permezz ta’ proċess elettrolitiku) mhux trattati bis-sħana wara l-proċess elettrolitiku (“il-prodott taħt reviżjoni” jew “EMD”), li joriġinaw mir-Repubblika tal-Afrika t’Isfel, li bħalissa jaqa’ taħt il-kodiċi tan-NM ex 2820 10 00. Dan jinkludi żewġ tipi ewlenin, il-grad EMD taż-żingu tal-karbonju u l-grad EMD alkalin.
(13)
L-investigazzjoni ta’ rieżami kkonfermat li, kif instab fl-investigazzjoni oriġinali, il-prodott ikkonċernat importat fis-suq tal-Unjoni u l-prodotti mmanifatturati u mibjugħa mill-produtturi esportaturi fis-swieq domestiċi, kif ukoll dawk immanifatturati u mibjugħa fl-Unjoni mill-Industrija tal-Unjoni (“il-prodott simili”), għandhom l-istess karatteristiki fiżiċi u kimiċi u l-istess użijiet. Għaldaqstant, dawn il-prodotti jitqiesu li huma prodotti simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. PROBABBILTÀ TA' RIKORRENZA TA' DUMPING
1. Il-kummenti preliminari
(14)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri eżistenti tistax x’aktarx twassal għal rikorrenza ta’ dumping.
2. Dumping ta’ importazzjonijiet matul il-PIR
(15)
L-importazzjonijiet lejn l-Unjoni mill-Afrika t’Isfel waqgħu għal kważi żero wara l-impożizzjoni tal-miżuri, bi kwantità żgħira ħafna biss esportata fl-2010, fl-2011 u matul il-PIR. Biex tivvaluta jekk l-uniku produttur esportatur magħruf Delta EMD (Pty) Ltd. (“Delta”) kienx qed jesporta lejn l-Unjoni bi prezzijiet dumped matul il-PIR, il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarju lil Delta. Hija rċeviet tweġiba inkluża dejta dwar il-bejgħ domestiku, l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni u l-esportazzjonijiet lejn destinazzjonijiet oħrajn. Ir-risposta pprovduta ġiet ivverifikata kif spjegat aktar 'l isfel.
2.1. Valur normali
(16)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat il-bejgħ domestiku ta' Delta biex isir magħruf jekk il-volum totali tagħha ta’ bejgħ tal-prodott simili lil klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv meta mqabbel mal-volum totali tagħha ta’ bejgħ tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni, jiġifieri jekk il-volum totali ta’ tali bejgħ kienx jirrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni.
(17)
Filwaqt li l-bejgħ domestiku tal-prodott taħt rieżamikien rappreżentattiv, ma kien hemm l-ebda bejgħ fl-andament normali tal-kummerċ minħabba li l-bejgħ domestiku tal-EMD ta’ Delta ma kienx ta' profitt. Għalhekk inbena valur normali skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(18)
Dan sar fuq il-bażi tal-kost attwali tal-produzzjoni tal-EMD, li magħha żdied ammont raġonevoli għall-ispejjeż tal-bejgħ, spejjeż ġenerali u amministrattivi (SG&A) u għall-profitt, skont l-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku.
(19)
Is-SG&A ġie kkalkulat permezz tal-Artikolu 2(6)(c) tar-Regolament bażiku, minħabba li l-bejgħ ta’ Delta ma kienx fil-kors ordinarju tal-kummerċ u billi ż-żewġ Artikolu 2(6)(a) u (b) ta' dak ir-Regolament ma kinux applikabbli minħabba li rispettivament m'hemmx esportaturi jew produtturi oħra suġġetti għall-investigazzjoni, u Delta ma għandux xi bejgħ ieħor ta’ prodotti tal-istess kategorija ġenerali. L-użu tal-SG&A tal-investigazzjoni oriġinali, li ta' kważi l-istess perċentwali bħall-SG&A attwali, kien għalhekk meqjus metodu raġonevoli.
(20)
Wara l-iżvelar, Delta talab lill-Kummissjoni biex tikkalkula l-valur normali maħdum billi l-SG&A ikkalkulat hawn fuq bħala perċentwal tal-ispiża tal-manifattura aktar milli bħala persentaġġ tal-fatturat. Minħabba li l-bejgħ domestiku kollu ma kienx ta' profitt, l-użu tal-fatturat jirriżulta fi tkabbir tal-kosti tal-SG&A. Il-Kummissjoni aċċettat it-talba ta' Delta u fl-istabbiliment tal-valur normali, il-Kummissjoni żiedet lill-SG&A bħala perċentwal tal-kost ta’ manifattura għal kull kg minn din l-investigazzjoni ta’ rieżami.
(21)
Il-profitt ġie wkoll ikkalkulat bl-użu tal-istess metodoloġija tal-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri fuq il-bażi ta’ rati ta’ interessi kummerċjali tas-self fit-tul fl-Afrika t’Isfel matul il-PIR skont l-Artikolu 2(6)(c) tar-Regolament bażiku. Delta ma jbiegħx prodotti oħrajn fis-suq domestiku, u m'hemmx produtturi oħrajn magħrufa tal-EMD jew produtturi oħra ta’ prodotti tal-istess kategorija ġenerali fl-Afrika t'Isfel li mingħandha tista' tittieħed dejta dwar il-profitt.
(22)
Wara l-iżvelar l-industrija tal-Unjoni talbet li l-Kummissjoni tuża bejgħ lejn l-Istati Uniti biex tistabbilixxi il-valur normali, peress li jiżvolġu l-funzjoni ta’ bejgħ fis-suq domestiku, skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(23)
Dan ġie miċħud għaliex il-valur normali nħadem skont l- Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku bl-użu tal-istess metodoloġija bħal fl-investigazzjoni oriġinali, u għalhekk b’konformità mal-Artikolu 11(9) ta' dak ir-Regolament.
2.2. Prezz tal-esportazzjoni
(24)
Il-kwantità żgħira ħafna tal-EMD esportat lejn l-Unjoni matul il-PIR inbiegħ direttament lil importatur mhux relatat fl-Unjoni. B'konformità mal-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit abbażi tal-prezzijiet imħallsa mill-importatur lil Delta.
2.3. Tqabbil
(25)
Sar tqabbil bejn il-prezz tal-esportazzjoni u l-valur normali maħdum billi jitqiesu l-aġġustamenti ddikjarat u vverifikati skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, jiġifieri spejjeż għat-trasport, l-assigurazzjoni, l-ispejjeż ta’ kreditu u spejjeż tal-immaniġġjar min-naħa tal-esportazzjoni. Il-valur normali ġie kkalkulat fuq bażi ta' prezz mill-fabbrika billi jitneħħew l-imposti fuq il-merkanzija u l-ispejjeż ta’ kreditu. L-ispejjeż tal-imballaġġ u l-assistenza teknika ma tneħħewx għaliex kienu diġà ġew irrappurtati fl-ispiża tal-manifattura u għalhekk ġew inklużi kemm fil-prezz tal-esportazzjoni kif ukoll fil-valur normali maħdum.
2.4. Marġini ta’ dumping
(26)
L-EMD mibjugħ lill-Unjoni minn Delta matul il-PIR instab li ma kienx l-oġġett ta’ dumping. Madankollu l-kwantità involuta kienet estremament żgħira, u għalhekk, din is-sejba ma setgħetx tkun affidabbli għal kollox biex tiġi stabbilita l-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dumping jekk il-miżuri jiskadu.
3. Evidenza tal-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dumping
(27)
Peress li ma jistgħu jsiru l-ebda konklużjonijiet mill-bejgħ lejn l-Unjoni matul il-PIR, il-Kummissjoni analizzat jekk kienx hemm evidenza ta’ probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dumping jekk il-miżuri jiskadu. Meta dan sar, saret analiżi tal-elementi li ġejjin: il-prezz ta' esportazzjoni mill-Afrika t'Isfel għal destinazzjonijiet oħra, il-kapaċità ta' produzzjoni u l-kapaċità żejda fl-Afrika t'Isfel u l-attrattività tas-suq tal-Unjoni u swieq terzi oħrajn.
3.1. L-esportazzjonijiet mill-Afrika t'Isfel lejn destinazzjonijiet oħra
(28)
Delta jipproduċi kemm il-grad EMD alkalin kif ukoll il-grad EMD taż-żingu tal-karbonju, u minħabba li hemm suq fl-Unjoni għall-grad EMD alkalin u wkoll li (fi kwantità iżgħar) għall-grad EMD taż-żingu tal-karbonju, il-Kummissjoni eżaminat il-prezz tal-esportazzjoni taż-żewġ gradi lejn pajjiżi terzi matul il-PIR. Dan il-bejgħ kien imqabbel mal-valur normali maħdum kif ikkalkulat hawn fuq, filwaqt li jiġu kkunsidrati d-differenzi li jaffettwaw it-tqabbil tal-prezzijiet.
(29)
Il-bejgħ tal-grad EMD alkalin lill-Istati Uniti, l-aktar suq tal-esportazzjoni importanti għal Delta, kien jammonta għal madwar żewġ terzi tal-esportazzjonijiet kollha ta’ Delta matul il-PIR u ma kienx oġġett ta’ dumping. Madankollu bejgħ tal-grad EMD alkalin għal destinazzjonijiet oħra (bħat-Tajlandja, il-Korea, iċ-Ċina u l-Brażil), mibjugħ fi kwantitajiet iżgħar, instab li jiġi esportat bi prezzijiet dumped b’marġini ta’ dumping li jvarjaw minn 2 % sa 21 %. Barra minn hekk, meta wieħed iħares lejn il-bejgħ ta’ esportazzjoni tal-grad EMD taż-żingu tal-karbonju lejn destinazzjonijiet oħra, l-aktar mibjugħ bi prezzijiet baxxi u kwantitajiet baxxi, il-marġini ta’ dumping kienu ogħla, li jvarjaw minn 13 % sa 66 %.
(30)
Wara l-iżvelar, l-industrija tal-Unjoni stqarret li l-Kummissjoni għandha tinjora l-bejgħ li sar fl-Istati Uniti matul il-PIR minħabba li l-prezzijiet għal dak is-suq ma kinux gwida xierqa minħabba l-livell probabbli tal-prezz tal- bejgħ lejn is-suq tal-Unjoni jekk il-miżuri jiskadu.
(31)
Delta, min-naħa l-oħra, talab lill-Kummissjoni wara l-iżvelar biex tagħti attenzjoni partikolari lill-bejgħ lil Istati Uniti, li jirrappreżenta maġġoranza kbira ta’ esportazzjonijiet tal-grad alkalin tiegħu u li huwa l-aktar suq lejn l-Unjoni li jista' jsir tqabbil miegħu.
(32)
Il-Kummissjoni analizzat il-bejgħ kollu mill-esportazzjoni lejn id-destinazzjonijiet kollha, ikkalkulat prezz medju mwieżen tal-esportazzjoni tal-esportazzjonijiet ta' Delta lejn id-destinazzjonijiet kollha mhux fl-UE, iżda stħarrġet ukoll b'ħafna dettall il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi individwali. Meta wieħed iħares lejn il-kwistjoni tal-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dumping, il-bejgћ kollu tal-esportazzjoni lejn id-destinazzjonijiet kollha nstab li huwa rilevanti, b’mod partikolari minħabba differenzi sinifikanti fil-prezzijiet li nstabet bejn diversi swieq ta’ esportazzjoni.
(33)
Is-suq tal-Istati Uniti għandu l-karatteristiċi partikolari tiegħu li jippermettu lil Delta jitlob prezzijiet ħafna ogħla hemmhekk milli f'kull post ieħor. Fl-Istati Uniti d-domanda taqbeż b’mod sinifikanti l-provvista domestika. Flimkien ma' dan, jezistu ostakli ogħla għal numru kbir ta’ kompetituri potenzjali minħabba li dazji antidumping għoljin qiegħdin fis-seħħ kontra importazzjonijiet miċ-Ċina u mill-Awstralja.
(34)
F’dawn iċ-ċirkostanzi mhemm l-ebda raġuni għaliex il-Kummissjoni għandha tibbaża s-sejbiet tagħha biss fuq il-prezz medju ta’ esportazzjoni jew teżamina biss il-bejgħ ta’ esportazzjoni għal pajjiż wieħed minflok tanalizza l-bejgħ kollu mill-esportazzjoni lejn id-destinazzjonijiet kollha.
(35)
L-imġiba tal-prezzijiet ta’ Delta għal swieq ta’ esportazzjoni oħrajn għajr l-Unjoni turi li għalkemm l-esportazzjonijiet tiegħu lejn is-suq l-aktar importanti tiegħu (l-Istati Uniti ) ma nbigħux taħt il-prezzijiet dumped, il-bejgħ lejn destinazzjonijiet oħra kien dumped. Aktar indikaturi, kif stabbilit hawn taħt, huma għalhekk mitluba biex tkun tista' tkun ivvalutata l-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dumping jekk il-miżuri jiskadu.
3.2. Il-kapaċità ta' produzzjoni u l-kapaċità ta' riżerva fl-Afrika t'Isfel
(36)
Delta għandu l-kapaċità żejda biex jipproduċi EMD li jippermettilu jerġà jibda l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni f’xi kwantità sinifikanti jekk il-miżuri jiskadu. Delta stima, u l-Kummissjoni kkonfermat, li din il-kapaċità żejda kienet ta’ bejn l-4 000 u s-6 000 TM fis-sena. Dan il-kalkolu jikkunsidra n-nuqqas tal-elettriku li huwa frekwenti fl-Afrika t’Isfel u l-volumi ta’ skart. Minħabba xi diffikultà biex jinżammu l-livelli ta’ kwalità b' impjant ikkontrollat manwalment, il-Kummissjoni b’mod konservattiv tistima li bejn 2 000 u 3 000 TM fis-sena ikun il-grad EMD alkalin filwaqt li l-bqija ikun l-grad EMD taż-żingu tal-karbonju. Iż-żewġ gradi madankollu ikunu adattati għas-suq tal-Unjoni. Billi parti mill-kwantità tal-grad EMD taż-żingu tal-karbonju tista’ tiġi assorbita minn swieq ta’ pajjiżi terzi oħra, ma hemm l-ebda indikazzjonijiet li swieq oħra ta’ pajjiżi terzi jew is-suq domestiku jistgħu jassorbu l-kapaċità żejda sinifikattiva tal-grad EMD alkalin.
(37)
Delta iddikjara matul il-verifika lli ilu fornitur stabbilit ewlieni ta' riserva għall-klijenti tiegħu fis-suq tal-Istati Uniti, fejn jimla' l-vojt meta l-produtturi domestiċi ma jirnexxilhomx jipproduċi biżżejjed. L-esportazzjonijiet tad-Delta lejn l-Istati Uniti kienu stabbli matul l-aħħar erba' snin, li jagħti ħjiel li ma kien hemm l-ebda possibbiltà għal Delta biex iżid il-bejgħ tiegħu lejn l-Istati Uniti. Jekk kien ikun possibbli li żżid l-esportazzjonijiet lejn l-Istati Uniti, Delta kien jagħmel hekk minnufih sabiex jibbenefika minn prezzijiet ogħla li jinżammu fuq is-suq tal-Istati Uniti u wkoll minn żieda fl-ekonomiji ta’ skala li hija riżultat tal-produzzjoni ta' kwantitajiet akbar.
(38)
Il-bejgħ ta' Delta lejn is-suq Ażjatiku kienu aktar iffukati fuq l-EMD taż-żingu tal-karbonju. Il-bejgħ ta' Delta lejn l-Ażja jammonta għal 50 % tal-ammont kollu tal-bejgħ tal-EMD taż-żingu tal-karbonju ta' Delta. Iċ-Ċina għandha produtturi tal-EMD domestiċi u l-esportazzjonijiet ta' Delta lejn iċ-Ċina matul il-PI kienu limitati għall-kwantità żgħira ħafna ta’ EMD alkalin. Hekk kif bħalissa l-esportazzjonijiet ta' EMD lejn il-Ġappun huma soġġetti għall-miżuri antidumping u minħabba l-fatt li l-Ġappun għandu produtturi tal-EMD domestiċi, huwa improbabbli li dan is-suq jassorbi l-kapaċità żejda ta' Delta. Għalhekk huwa improbabbli li s-suq Ażjatiku jkun jista' jassorbi l-kapaċità żejda ta’ EMD alkalin ta' Delta.
(39)
Wara l-iżvelar, l-industrija tal-Unjoni kkummentat li l-kapaċità żejda ta' Delta kienet ħafna ogħla minn dak iddikjarat hawn fuq, u ġibdet l-attenzjoni lejn diversi fatturi li jindikaw li dan huwa l-każ. Stqarriet ukoll li l-kapaċità żejda kollha ta' Delta tista’ tintuża biex tipproduċi l-grad EMD alkalin ta’ kwalità biex jinbiegħ fis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet dumped.
(40)
L-industrija tal-Unjoni ddikjarat ukoll li l-esportazzjonijiet ta' Delta lejn l-Istati Uniti aktarx jonqsu fil-futur qrib minħabba li produttur wieħed tal-Istati Uniti kien diġà ħabbar żidiet fil-kapaċità tal-produzzjoni tiegħu u minħabba tnaqqis probabbli ħafna fid-domanda għall-EMD fl-Istati Uniti wara li tħabbar il-ħruġ mis-suq ta’ utent tal-EMD. Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni stqarret li l-bejgħ mill-Afrika t’Isfel lejn l-Istati Uniti wara t-tmiem tal-perjodu ta’ investigazzjoni kien diġà beda jonqos. Dan ikun ifisser li potenzjalment Delta għandu kwantitajiet addizzjonali ta’ EMD alkalin li x’aktarx jiġu devjati lejn is-suq tal-Unjoni jekk il-miżuri jiskadu.
(41)
L-impjant, il-kapaċità u l-kapaċità ta' produzzjoni ta’ Delta, ġew ivverifikati mill-Kummissjoni matul l-investigazzjoni. Kif intqal hawn fuq, fil-kalkoli tagħha l-Kummissjoni bbażat ruħha fuq kalkoli konservattivi, b’mod partikolari fuq l-istima konservattiva tal-qasma bejn il-produzzjoni alkalin u taż-żingu tal-karbonju bbażata fuq l-użu tal-kapaċità żejda tagħha. Anki b’din l-istima konservattiva, ġiet stabbilita kapaċità żejda sinifikanti, fid-dawl tal-konsum fl-Unjoni tal-prodott ikkonċernat, li tista' tintuża għall-produzzjoni tal-grad EMD alkalin.
(42)
Dwar l-affermazzjoni fir-rigward tal-evoluzzjoni probabbli tal-esportazzjonijiet tad-Delta lejn l-Istati Uniti, l-evidenza preżentata lill-Kummissjoni tindika li dawn jistgħu jispiċċaw taħt pressjoni jekk il-kapaċità ta' EMD tal-Istati Uniti EMD tkompli tiżdied u d-domanda tkompli tonqos.
(43)
Wara l-iżvelar, utent minnhom ilmenta li l-kapaċità żejda ta’ Delta hija baxxa, meta jiġi kkunsidrat li Delta kellu sehem fis-suq ta’ 60-70 % qabel ma ġew imposti l-miżuri. Madankollu, anke bl-użu ta’stima konservattiva tal- kapaċità żejda ta' Delta, jekk din il-kapaċità żejda tintuża għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, Delta jista’ faċilment iżid b’mod sinifikanti s-sehem tas-suq tiegħu mingħajr ma jqis il-possibbiltà li l-esportazzjonijiet lejn destinazzjonijiet oħra jkunu jistgħu jiġu diretti mill-ġdid lejn l-Unjoni. Żvilupp bħal dan jista’ jista' jirriżulta f'aktar żieda fis-sehem potenzjali tas-suq ta’ Delta.
3.3. L-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni u ta’ swieq terzi oħrajn
(44)
Delta għandu mezz ta' bejgħ li ilu jeżisti u bi profitt lejn l-Istati Uniti u ma nstabet l-ebda prova li tissuġġerixxi li jkun fl-interess tal-kumpanija li dan il-bejgħ jiġi dirett mill-ġdid b'mod deliberat lejn l-Unjoni. Madankollu, il-kapaċità żejda identifikata matul l-investigazzjoni, jew għall-inqas parti sostanzjali minnha, tista’ biss tiġi diretta lejn l-Unjoni għar-raġunijiet elenkati fil-premessi hawn fuq. Barra minn dan, dan minħabba li s-suq tal-Unjoni huwa fost l-ikbar fid-dinja. Barra minn hekk, qabel ma ġew imposti l-miżuri antidumping fis-seħħ, is-suq tal-Unjoni kien tassew attraenti għal Delta minħabba li kellu sehem tas-suq ta’ madwar 60 - 70 %.
(45)
Li kieku Delta kellu jikkompeti fuq il-prezz mal-produtturi tal-Unjoni, ikun sfurzat inaqqas il-prezzijiet tal-esportazzjoni tiegħu u għalhekk ibigħ bi prezzijiet dumped li huma l-istess bħall-prezzijiet mitluba minn produttur tal-Unjoni matul il-PIR. Delta jista’ wkoll jagħti direzzjoni mill-ġdid lill-esportazzjonijiet tiegħu tal-grad EMD alkalin li bħalissa jinbiegħu lil pajjiżi terzi (minbarra l-Istati Uniti) lejn l-Unjoni bi prezzijiet dumped minħabba li s-suq tal-Unjoni huwa aktar attraenti minn swieq oħra li mhumiex tal-Istati Uniti minħabba d-daqs tiegħu u prezzijiet ġeneralment ogħla. Barra minn hekk, jekk Delta fil-futur ikollu bżonn inaqqas il-kwantitajiet ta’ EMD esportat lejn l-Istati Uniti, s-suq tal-Unjoni isir id-destinazzjoni probabbli ħafna ta’ dawn il-kwantitajiet żejda disponibbli.
(46)
Wara l-iżvelar, Delta kkummenta li l-politika tal-prezzijiet tiegħu kienet li jbigħ fis-suq tal-Unjoni biss jekk ikun jista’ jikseb prezz profitabbli.
(47)
Dan jista’ jkun il-każ jew le, iżda bejgħ bi profitt xorta jista' jkun wieħed ta’ dumping, jekk il-prezz ta’ esportazzjoni jibqa’ aktar baxx mill-valur normali. Fi kwalunkwe każ, l-ebda evidenza ma setgħet tiġi pprovduta biex issostni dikjarazzjoni bħal din, minħabba li Delta ma esportatx kwantitajiet sinifikanti lejn l-Unjoni matul l-aħħar ħames snin. Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni stqarret li l-kwantitajiet żgħar tal-EMD li nbiegħu minn Delta lejn l-Unjoni matul il-PI saru sabiex iżżomm iċ-ċertifikazzjoni tagħha ma’ klijenti tal-Unjoni.
(48)
Delta kkummenta ukoll li l-prezz ta’ importazzjoni medju fl-Unjoni tal-EMD matul l-2012 kien ta’ EUR 1 809 għal kull TM, li kien ogħla mill-valur normali tagħhom, li skont Delta juri, li jista' jikkompeti ma’ importaturi oħra u mhux jiddampja.
(49)
Madankollu din iċ-ċifra medja hija magħmula minn xi importazzjonijiet għaljin ħafna mill-Istati Uniti, u xi importazzjonijiet ħafna orħos miċ-Ċina. L-importazzjonijiet mill-Istati Uniti ma setgħux jiġu inklużi f’dan il-paragun minħabba li livell bi prezz estremament għoli, sa tlieta jew erba’ darbiet il-prezzijiet normali mitluba fis-suq tal-Unjoni, tefa' dubju fuq l-affidabilità ta’ dawn il-prezzijiet u/jew tal-prodott importat. Jekk Delta irid jikkompeti bil-prezz mal-importazzjonijiet Ċiniżi, fil-livell ta' madwar EUR 1 200 għal kull TM, ikun qiegħed iwettaq dumping fis-suq tal-Unjoni.
4. Konklużjoni dwar il-probabbiltà tar-rikorrenza tad-dumping
(50)
Minħabba dak li ssemma aktar’ il fuq, hemm probabbiltà li jekk il-miżuri kellhom jitħallew jiskadu, id-dumping jerġa' jseħħ. Il-grad EMD alkalin huwa tip ta’ prodott immanifatturat minn Delta li x’aktarx jinbiegħ lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jiskadu peress li dan huwa tip ta’ prodott li ġie esportat minn Delta fil-passat. Bħalissa, wkoll ħafna mid-domanda fl-Unjoni għadha għall-grad EMD alkalin. Din l-investigazzjoni wriet li l-bejgħ tal-grad EMD alkalin lejn destinazzjonijiet bħall-Korea t’Isfel, iċ-Ċina u l-Brażil nstab li jiġi esportat bi prezzijiet dumped, b’marġini ta’ dumping minn 2 % sa 21 %.
(51)
Barra minn hekk, il-kapaċità żejda ta’ Delta hija ta’ kwantità sinifikanti meta mqabbla mal-konsum tal-Unjoni matul il-PIR. Jekk din il-kapaċità intużat bħala esportazzjoni lejn l-Unjoni u biex tikkompeti bil-prezz mal-produtturi tal-Unjoni jew mal-importazzjonijiet ewlenin minn pajjiżi terzi, hemm probabbiltà qawwija li tali esportazzjonijiet isiru bi prezzijiet dumped.
D. ID-DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(52)
Waqt il-PIR, il-prodott simili kien immanifatturat minn żewġ produtturi fl-Unjoni, THA u Cegasa, li kkooperaw bis-sħiħ fl-investigazzjoni. Fl-investigazzjoni oriġinali, Cegasa, li f’dak iż-żmien ma kenitx tipproduċi għal suq miftuħ iżda biss għall-użu vinkolanti, ma kenitx kwerelant u ma kkoperatx iżda li ma opponietx li ssir l-investigazzjoni.
(53)
Wara l-iżvelar, parti interessata iddubitat l-ammissibbiltà ta’ Cegasa bħala applikant fir-reviżjoni tal-iskadenza peress li ma kenitx kwerelant fl-investigazzjoni oriġinali, ma kenitx qed tipproduċi għal suq miftuħ u għalhekk ma kenitx qiegħda ġġarrab ħsara f’dak iż-żmien. Din il-pretensjoni ġiet miċħuda minħabba li trid tiġi ppreżentata talba għal reviżjoni ta’ skadenza f’isem il-produtturi tal-Unjoni iżda mhux neċessarjament minn (biss) mill-ilmentatur/i oriġinali.
(54)
Iż-żewġ produtturi tal-Unjoni huma responsabbli għall-produzzjoni kollha tad-EMD fl-Unjoni, u jikkostitwixxu “l-industrija tal-Unjoni” fit-tifsira tal-Artikoli 4(1) u 5(4) tar-Regolament bażiku.
(55)
Għall-fini tal-analiżi tal-ħsara, minħabba l-kooperazzjoni tal-industrija kollha tal-Unjoni, l-indikaturi kollha ta’ ħsara ġew stabbiliti fil-livelli mikroekonomiċi. Sabiex tiġi protetta l-kunfidenzalità, id-dejta kollha hija ppreżentata f'forma b'indiċi jew f’sensiela ta’ limiti.
E. IS-SITWAZZJONI TAS-SUQ TAL-UNJONI
1. Konsum fis-suq tal-Unjoni
(56)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ (i) il-volumi tal-bejgħ ivverifikat tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, (ii) il-volumi tal-importazzjoni verifikati mill-uniku produttur fl-Afrika t’Isfel, u (iii) importazzjonijiet minn pajjiżi oħra bbażati fuq id-dejta tal-Eurostat.
(57)
Il-konsum tal-EMD tal-Unjoni baqa’ stabbli bejn l-2009 u l-PIR. Dan żdied fl-2010 u fl-2011, iżda fl-2012 mar lura għal-livelli tal-2009.
Tabella 1
2009
2010
2011
PIR
Indiċi (2009 = 100)
100
102
108
100
2. L-importazzjonijiet mill-Afrika t’Isfel
2.1. Volum u sehem fis-suq
(58)
Wara l-impożizzjoni tal-miżuri, l-importazzjonijiet mill-Afrika t’isfel kważi waqfu għal kollox.
Tabella 2
2009
2010
2011
PIR
Volum tal-importazzjonijiet mill-Afrika t'Isfel soġġetti għall-miżuri
100
2
3
1
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Afrika t'Isfel soġġetti għal miżuri
100
2
4
1
2.2. Il-prezzijiet u t-tqaċċit tal-prezzijiet
(59)
Il-ftit bejgħ tal-EMD mill-Afrika t' Isfel lejn l-Unjoni matul il-PIR ma kienx qed jinbiegħ bi prezzijiet inqas minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, fid-dawl tal-volum tassew żgħir tiegħu, ma tistax issir dipendenza fuqu għat-tfassil ta' kwalunkwe konklużjoni siewja.
(60)
Għalhekk sar tqabbil ukoll bejn il-prezzijiet tal-EMD prodott u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni u dawk tal-EMD prodott fl-Afrika ta’ Isfel u mibjugħ lill-bqija tad-dinja, abbażi ta' żewġ xenarji; wieħed li jinkludi, u ieħor li jeskludi, bejgħ lill-Istati Uniti. Ir-raġuni sabiex issir analiżi li teskludi l-prezz tal-esportazzjoni lejn l-Istati Uniti ta' Delta, kienet ibbażata fuq il-qagħda partikolari tas-suq fl-Istati Uniti li ssarrfet fi prezzijiet għolja ħafna meta mqabbla mal-prezzijiet tal-esportazzjoni ta’ Delta lejn pajjiżi oħra (ara l-premessi hawn fuq).
(61)
Il-paragun wera li, matul il-PIR, il-bejgħ mill-Afrika t'Isfel lejn il-bqija tad-dinja ma kienx qiegħed iwaqqa' l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni jekk jitqies il-bejgħ lejn l-Istati Uniti, iżda kien qed iwaqqa' l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’ 5 % li kieku l-bejgħ lejn l-Istati Uniti jiġi eskluż. Barra minn hekk, minbarra l-bejgħ lejn l-Istati Uniti, l-prezzijiet ta’ esportazzjoni ta' Delta kienu wkoll qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
(62)
Wara l-iżvelar, l-industrija tal-Unjoni sostniet li l-prezzijiet ta’ Delta lejn l-Istati Uniti mhumiex indikattivi tal-prezzijiet futuri tiegħu lejn l-Unjoni u li minħabba d-differenzi strutturali bejn is-suq tal-Unjoni u s-suq tal-Istati Uniti, dawn il-prezzijiet għandhom jiġu injorati. Min-naħa l-oħra, Delta tenna li s-suq tal-Istati Uniti huwa suq tal-EMD matur fejn produtturi domestiċi u l-importaturi jikkompetu liberament u fejn hemm ħafna utenti, inklużi utenti li huma wkoll preżenti fl-Unjoni. Bħala konsegwenza, il-bejgħ ta’ Delta lill-Istati Uniti ma għandux jiġi eskluż. Barra minn hekk, Delta kkunsidra li għall-fini ta’ kalkoli tal-bejgħ taħt il-prezz, il-Kummissjoni ma messiex użat il-profitt mira miksub mill-industrija tal-Unjoni fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet oġġett ta’ dumping fl-investigazzjoni oriġinali.
(63)
Fil-każ preżenti fejn l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat kważi waqfu għal kollox wara li ġew imposti l-miżuri oriġinali, l-awtorità investigattiva għandha tagħmel analiżi li tħares’ il quddiem ibbażata fuq numru ta’ suppożizzjonijiet raġonevoli, inkluż il-prezz probabbli li bih Delta jista' jbigħ l-EMD tiegħu fl-Unjoni li kieku l-miżuri antidumping fis-seħħ jitħallew jiskadu.
(64)
Huwa fatt mhux ikkontestat li kull suq tal-EMD (tal-Istati Uniti, tal-UE, tal-Asja) huwa differenti u produtturi tal-EMD japplikaw stategiji ta' prezzijiet differenti filwaqt li jitqiesu mhux biss l-ispejjeż tagħhom tal-produzzjoni iżda wkoll il-kapaċità ta’ produzzjoni fil-pajjiż fil-mira, il-ħtieġa li jiksbu/jinkisbu mill-ġdid ishma fis-suq u l-kundizzjonijiet lokali ta’ kompetizzjoni. Huwa wkoll fatt mhux ikkontestat li Delta qed jipprezza l-bejgħ tal-EMD għas-suq tal-Istati Uniti bi prezzijiet ogħla sew minn dawk fi swieq oħrajn. Għalhekk, huwa mistenni li l-prezzijiet futuri ta' Delta lejn l-Unjoni mhux ser jiġu determinati mill-prezzijiet preżenti tagħha lejn l-Istati Uniti iżda se jsegwu l-kundizzjonijiet tas-suq u r-realtajiet speċifiċi tal-Unjoni.
(65)
Fid-dokument tal-isvelar, għall-finijiet tal-kalkoli tad-dumping, il-prezzijiet ta’ bejgħ ta’ Delta ta' biss il-grad EMD alkalin lil bosta swieq ġew imqabbla mal-valur normali maħdum, filwaqt li għall-iskop li jonqsu l-kalkoli, qed jiġi kkunsidrat anke l-bejgħ ta' Delta ta’ tip wieħed ta’ żingu tal-karbonju. Wara l-iżvelar, l-industrija tal-Unjoni qalet li l-bejgħ kollu tal-grad EMD alkalin u taż-żingu tal-karbonju ta' Delta għandu jitqies għal kalkoli ta' dumping u ta' ħsara. B’kuntrast, Delta sostna li minħabba li l-biċċa l-kbira tal-konsum tal-Unjoni u l-esportazzjonijiet ta' Delta lejn l-Unjoni jikkonsistu biss minn EMD alkalin, il-bejgħ tal-grad EMD taż-żingu tal-karbonju m’għandu jitqies xejn.
(66)
Il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni li kemm il-grad EMD alkalin kif ukoll taż-żingu tal-karbonju, bit-tipi kollha nklużi, għandhom jitqiesu kemm għall-kalkoli tal-bejgħ kif ukoll tal-ħsara, għar-raġunijiet prinċipali li ġejjin: L-ewwel nett, kif imsemmi hawn fuq, hemm ukoll suq u għalhekk domanda għall-grad EMD taż-żingu tal-karbonju fl-Unjoni minkejja li iżgħar mis-suq tal-grad EMD alkalin, u dan is-suq jista' wkoll ikun ta’ interess għall-esportazzjonijiet ta' Delta lejn l-Unjoni. It-tieni, il-grad EMD alkalin u taż-żingu tal-karbonju huma mmanifatturati fl-istess impjant u fl-istess linja ta’ produzzjoni bl-użu tal-istess materja prima u tal-istess proċess ta’ produzzjoni. Skont il-konfigurazzjonijiet tal-parametri fil-proċess elettrolitiku (id-densità, it-temperatura u l-konċentrazzjoni tal-elettrolit preżenti eċċ.), il-produtturi tal-EMD jistgħu jagħżlu li jipproduċu EMD alkalin jew taż-żingu tal-karbonju. Għalhekk, huwa iktar xieraq li jsir kalkolu tat-traħħis permezz ta’ paragun bejn il-prezz ta’ esportazzjoni medju tal-EMD ta' Delta (kemm alkalin kif ukoll taż-żingu tal-karbonju) mal-prezz medju tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni tal-EMD (kemm alkalin kif ukoll taż-żingu tal-karbonju).
(67)
Fir-rigward tal-analiżi tal-bejgħ taħt il-prezz, il-Kummissjoni bħala referenza nqdiet bil-mira ta’ profitt miksub mill-industrija tal-Unjoni fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping fl-investigazzjoni oriġinali, li jikkorrispondi mal-profitt li industrija b'intensità tal-kapital bħall-fabbrikanti tal-EMD tista’ tistenna li tikseb f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni. Madankollu, il-kwistjoni tal-aktar profitt fil-mira l-aktar xieraq hija irrilevanti fil-kuntest ta' din ir-reviżjoni ta’ skadenza partikolari. Tabilħaqq, il-Kummissjoni tirrikonoxxi li ma kien hemm l-ebda kontinwazzjoni ta’ dumping u għalhekk ma kien hemm l-ebda kontinwazzjoni ta’ ħsara minħabba tnaqqis fil-prezzijiet taħt il-prezz normali. L-enfasi tal-analiżi hija għalhekk li nħarsu ‘l quddiem u l-għan li wieħed ibassar il-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara f’każ ta’ rikorrenza probabbli ta’ dumping.
(68)
Delta sostna li l-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni dehru li ġew sottovalutati minħabba li ma jinkludux l-ispejjeż tat-trasport għall-prodott imwassal lil klijenti mill-port ta' Antwerp.
(69)
Madankollu, il-Kummissjoni qabblet il-prezzijiet mill-fabbriki tal-industrija tal-Unjoni mal-prezzijiet tal-esportaturi fuq il-fruntieri tal-Unjoni, u għalhekk il-kosti ta’ wara l-importazzjoni kienu jikkonċernaw biss il-ġestjoni u l-ittestjar iżda mhux il-kosti tat-trasport. Għaldaqstant, dan l-argument ġie miċħud.
3. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(70)
It-tabella li ġejja turi l-iżvilupp tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn matul il-perjodu, meqjusa f'termini ta' volumi u sehem mis-suq, kif ukoll il-prezz medju ta' dawk l-importazzjonijiet.
Tabella 3
2009
2010
2011
PIR
Il-volum ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi oħra (tunnellati)
5 000 - 10 000
10 000 - 15 000
5 000 - 10 000
5 000 - 10 000
Indiċi 2009 = 100
100
113
92
88
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
25 % - 30 %
30 % - 35 %
20 % - 25 %
20 % - 25 %
Il-volum ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi oħra (f'EUR)
10 m - 15 m
15 m - 20 m
10 m - 15 m
10 m - 15 m
Indiċi 2009 = 100
100
113
93
102
Prezz tal-importazzjonijiet (EUR/tunnellata)
1 566
1 572
1 590
1 809
Sors: Il-Eurostat
(71)
Il-volum ta' importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn tal-EMD fl-Unjoni naqas matul il-perjodu meqjus. Il-prezzijiet ta’ dawn l-importazzjonijiet huma ogħla mil-livell medju tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni u l-prezzijiet tad-Delta lejn swieq oħra minbarra l-Istati Uniti matul il-PIR. Kif imsemmi hawn fuq, il-valur ta’ EUR 1 809 għal kull tunnellata huwa medja ta’ prezzijiet ta' importazzjoni differenti ħafna, li jvarjaw minn importazzjonijiet bi prezz baxx miċ-Ċina għal importazzjonijiet bi prezz għoli ħafna mill-Istati Uniti. B’mod partikolari, il-livelli tal-prezzijiet irreġistrati tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti huma estremament għoljin meta mqabbla ma’ kwalunkwe firxa ta' prezzijiet oħra mill-produtturi tal-Unjoni, Delta u esportaturi oħra, b'modli ma jistgħux ikunu affidabbli b'mod raġonevoli biex issir l-analiżi. Għalhekk, din il-medja ma tistax tittieħed bħala prezz ta’ referenza għal importazzjonijiet fil-futur mill-Afrika t’Isfel. Delta ma jasalx biex jikkompeti fuq il-prezz mal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti iżda mal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
4. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(72)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-fatturi ekonomiċi u l-indiċijiet kollha rilevanti li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu meqjus ġew eżaminati.
(a) Produzzjoni
(73)
Il-produzzjoni tal-Unjoni żdiedet b'6 % bejn l-2009 u l-PIR. B’mod aktar speċifiku, din żdiedet b’7 punti perċentwali bejn l-2009 u l-2011 u mbagħad naqset b’punt perċentwali matul il-PIR.
Tabella 4
2009
2010
2011
RIP
Indiċi 2009 = 100
100
102
107
106
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju, Talba għal reviżjoni
(b) Kapaċità tal-produzzjoni u użu tal-kapaċità
(74)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni żdiedet b’9 % matul il-perjodu kkunsidrat, l-aktar minħabba titjib żgħir fil-proċess ta’ produzzjoni (jiġifieri l-ebda investimenti kbar f’impjanti jew tagħmir ġodda).
(75)
Billi ż-żieda fil-kapaċità kienet ogħla miż-żieda fil-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità niżel bi 3 punti perċentwali.
Tabella 5
2009
2010
2011
PIR
Kapaċità ta’ Produzzjoni
Indiċi 2009 = 100
100
103
108
109
Utilizzazzjoni tal-Kapaċità
Indiċi 2009 = 100
100
99
99
97
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju, Talba għal reviżjoni
(c) L-istokkijiet
(76)
Il-volum tal-istokk baqa' stabbli matul il-perjodu kkunsidrat. Dan naqas fl-2011 iżda reġa' lura fuq il-livelli tal-2009 matul il-PIR.
Tabella 6
2009
2010
2011
PIR
Indiċi 2009 = 100
100
103
86
100
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(d) Il-volum tal-bejgħ
(77)
B'hekk, il-volum ta' bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni lill-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni żdied b'10 % bejn l-2009 u l-PIR. Fl-2011 dan żdied b’20 % meta mqabbel mal-2009, iżda mbagħad naqas drastikament b’10 punti perċentwali matul il-PIR.
Tabella 7
2009
2010
2011
PIR
Indiċi 2009 = 100
100
103
120
110
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju, Talba għal reviżjoni
(e) Sehem mis-suq
(78)
Bejn l-2009 u l-PIR, il-produtturi tal-Unjoni kisbu 10 punti perċentwali fis-sehem tas-suq. Din iż-żieda fis-sehem tas-suq hija spjegata b’dan it-tnaqqis fis-sehem tas-suq ta’ importazzjonijiet fl-Unjoni.
Tabella 8
2009
2010
2011
RIP
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni
65 % - 70 %
65 % - 70 %
75 % - 80 %
75 % - 80 %
Indiċi 2009 = 100
100
101
111
110
Sors:Tweġibiet għall-kwestjonarju, Talba għal reviżjoni u Eurostat
(f) It-tkabbir
(79)
Il-konsum tal-Unjoni baqa’ stabbli bejn l-2009 u l-PIR kif stabbilit fit-Tabella 1 ta’ hawn fuq. L-indikaturi kollha l-oħra ma juru l-ebda tkabbir sinifikanti fis-suq tal-Unjoni tal-prodott li qed jiġi rivedut.
(g) Impjieg
(80)
Il-livell tal-impjiegi tal-industrija tal-Unjoni juri tnaqqis ta’ 9 punti perċentwali bejn l-2009 u l-PIR.
Tabella 9
2009
2010
2011
PIR
Indiċi 2009 = 100
100
91
90
91
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju, Talba għal reviżjoni
(h) Il-produttività
(81)
Il-produttività tal-ħaddiema tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala produzzjoni (f'tunnellati) għal kull impjegat, kull sena, żdiedet bi 18 % fil-perjodu meqjus. Dan jirrifletti li l-produzzjoni żdiedet b’6 %, filwaqt li l-livelli tal-impjieg naqsu b’9 %. Dan hu partikolarment evidenti fl-2011, meta l-produzzjoni żdiedet filwaqt li l-livell tal-impjiegi baqa' jonqos u l-produttività kienet 20 punt perċentwali ogħla milli kienet fl-2009.
Tabella 10
2009
2010
2011
PIR
Indiċi 2009 = 100
100
112
120
118
Sors: Tweġibiet tal-kwestjonarju, Talba għal reviżjoni
(i) Fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet tal-bejgħ
(82)
Il-prezzijiet tal-bejgħ mejdu annwali tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati naqsu bi 11 % matul l-2009 u l-PIR.
Tabella 11
2009
2010
2011
RIP
Indiċi 2009 = 100
100
95
93
89
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju, Talba għal reviżjoni
(j) Id-daqs tal-marġni tad-dumping u l-irkupru minn dumping tal-imgħoddi
(83)
Minħabba li l-importazzjonijiet mill-Afrika t’Isfel prattikament waqfu wara l-impożizzjoni tal-miżuri antidumping fis-seħħ, il-kobor tal-marġini tad-dumping ma jistax ikun ivvalutat. Madankollu, fid-dawl tal-indikaturi ekonomiċi ewlenin imsemmija hawn fuq kif ukoll aktar ‘l isfel, l-industrija tal-Unjoni kien instab li kienet għadha f’sitwazzjoni fraġli u vulnerabbli.
(k) Pagi
(84)
Minkejja l-fatt li l-kosti totali tax-xogħol naqsu, il-kosti medju tax-xogħol żdied matul il-perjodu kkunsidrat bħala konsegwenza tat-tnaqqis tal-forza tax-xogħol b'mod ġenerali.
Tabella 12
2009
2010
2011
PIR
Indiċi 2009 = 100
100
102
103
103
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(l) Il-profitabilità u r-redditu fuq l-investimenti
(85)
Matul il-perjodu meqjus, il-profitabbiltà tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni tal-prodott simili fuq is-suq tal-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati, imfissra bħala perċentwal tal-bejgħ nett, naqset bin-nofs bejn l-2009 u l-PIR. Il-qligħ matul il-PIR huwa ħafna inqas mill-profitt fil-mira stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali, li kien stabbilit fil-livell ta’ profitt miksub mill-industrija tal-Unjoni fin-nuqqas ta’ dumping li jagħmel ħsara.
(86)
Ir-redditu fuq l-investimenti (ROI), mogħti bħala l-profitt f'perċentwal tal-valur nett kontabbli tal-investimenti, segwa bejn wieħed u ieħor ix-xejra tal-profitabilità.
Tabella 13
2009
2010
2011
RIP
Profitabbiltà tal-Industrija tal-Unjoni
5 % - 10 %
5 % - 10 %
5 % - 0 %
0 % - 5 %
Indiċi 2009 = 100
100
63
63
50
ROI (il-profitt f' % tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti)
15 % - 20 %
5 % - 10 %
10 % - 15 %
5 % - 10 %
Indiċi 2009 = 100
100
64
84
51
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(m) Il-fluss ta' flus u l-ħila li jinġabar il-kapital
(87)
Il-fluss nett tal-flus mill-attivitajiet operattivi naqas b’mod konsiderevoli matul il-perjodu kkunsidrat, għalkemm baqa' pożittiv, ħlief għas-sena 2010.
Tabella 14
2009
2010
2011
PIR
Indiċi 2009 = 100
100
-34
71
10
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(88)
Ma hemmx indikazzjonijiet li l-industrija tal-Unjoni kienet ser issib diffikultajiet biex tiġbor il-kapital li kieku ppruvat, iżda ma kien hemm l-ebda investimenti sinifikanti matul il-perjodu eżaminat u għalhekk l-industrija tal-Unjoni ma kinitx “ittestjata”.
(n) L-investimenti
(89)
L-investimenti annwali tal-industrija tal-Unjoni fil-produzzjoni tal-prodott simili naqsu b'nofs bejn l-2009 u l-PIR. B'mod aktar speċifiku, naqsu fl-2010, żdiedu fl-2011 u reġgħu naqsu matul il-PIR. It-tnaqqis f'daqqa fl-investimenti li ġie osservat bejn l-2011 u l-PIR jista' jiġi spjegat mill-fatt li l-kumpaniji li ġew investigati kienu, matul il-perjodu meqjus, diġà kisbu l-investimenti ewlenin ippjanati meħtieġa.
Tabella 15
2009
2010
2011
Indiċi 2009 = 100
100
45
115
52
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
5. Konklużjoni dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(90)
L-analiżi tal-indikaturi ekonomiċi turi li l-industrija tal-Unjoni żiedet il-produzzjoni u l-bejgħ tagħha matul il-perjodu meqjus. Madankollu, iż-żieda osservata fil-kwantità, li ma kinitx sinifikanti, trid titqies fil-kuntest ta’ żieda fil-kapaċità tal-produzzjoni u tnaqqis fil-prezzijiet ta’ bejgħ, li wasslet biex l-utilizzazzjoni tal-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni u l-prezz tal-bejgħ ta’ unità naqas rispettivament bi 3 u 11-il punt perċentwali.
(91)
Fl-istess ħin is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni ddeterjorat fejn jidħlu l-profittabilità, ir-redditu mill-investiment, il-likwidità u l-impjiegi. B’mod partikolari, il-profittabilità, li hija indikatur importanti tal-kundizzjoni tal-industrija tal-Unjoni, hija xorta bil-bosta inqas mill-profitt fil-mira kif stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali. L-industrija tal-Unjoni għadha ma rkupratx b’mod sħiħ mill-effetti ta’ dumping tal-passat, u għadha f’qagħda fraġli, u għalhekk vulnerabbli ħafna għal kwalunkwe rikorrenza ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Il-prezzijiet medji tal-bejgħ naqsu matul is-snin u x’aktarx li jonqsu aktar jekk importazzjonijiet mill-Afrika t’Isfel jirrepetu ruħhom u b’hekk jiggravaw il-qagħda diġà fraġli tal-industrija tal-Unjoni.
(92)
Wara l-iżvelar, ċerti partijiet interessati qalu li s-sitwazzjoni fraġli u vulnerabbli attwali tal-industrija tal-Unjoni la hija minħabba importazzjonijiet mill-Afrika t’Isfel u lanqas minħabba l-effetti ta’ dumping fil-passat.
(93)
Huma ġibdu l-attenzjoni li t-tendenzi tal-indikaturi ekonomiċi ewlenin murija hawn fuq jikkonċernaw il-perjodu (mill-2009 tal-aħħar tal-PIR) li fih: (i) il-miżuri ta' antidumping oriġinali diġa' kienu ilhom fis-seħħ għal xi żmien; (ii) l-importazzjonijiet mill-Afrika t'Isfel kienu kważi waqfu għal kollox; u (iii) parteċipant ġdid (Cegasa) daħal fis-suq miftuħ tal-Unjoni. Il-partijiet interessati taw ħarsa lejn l-indikaturi ekonomiċi ta’ kull wieħed miż-żewġ produtturi tal-Unjoni separatament, minflok għaqqduhom, u kkonkludew li l-industrija tal-Unjoni kienet f’sitwazzjoni diffiċli minħabba kompetizzjoni interna, li tfaċċat dan l-aħħar, bejn l-uniċi żewġ produtturi tal-Unjoni fis-suq.
(94)
B’mod partikolari, dawn il-partijiet interessati sostnew li l-Kummissjoni naqset milli tirrikonoxxi li seħħew bidliet fundamentali fl-industrija tal-Unjoni mill-2009. Huma nnutaw li wara l-impożizzjoni tal-miżuri antidumping fis-seħħ l-indikaturi ekonomiċi tal-kwerelant waħdieni u oriġinali (THA) tjiebu sew, biex b’hekk eliminaw l-effetti negattivi kollha ta’ dumping fil-passat. Madankollu, aktar tard, il-produttur tal-Unjoni l-ieħor, Cegasa, li qabel kien qed janifattura EMD għall-użu vinkolanti biss, ċaqalqet il-faċilità ta’ produzzjoni ta' batteriji tagħha barra l-Unjoni. Bħala konsegwenza, ħelset ammont sinifikanti ta’ EMD għas-suq miftuħ, u bdiet tbiegħu bi prezz baxx, b’hekk tikkompeti mal-uniku produttur ieħor tal-Unjoni u teżerċita pressjoni qawwija 'l isfel fuq il-prezzijiet, l-użu tal-kapaċità u l-profitt.
(95)
Fid-dokument tal-iżvelar, il-Kummissjoni kienet diġà rrikonoxxiet il-bidla fil-konfigurazzjoni tal-industrija tal-Unjoni meta mqabbla mal-investigazzjoni oriġinali. Dan kien żvilupp pożittiv li juri ftuħ fis-suq u livell ogħla ta’ kompetizzjoni bejn il-partijiet diversi inklużi l-importazzjonijiet.
(96)
Il-Kummissjoni taqbel ukoll li taħt dawn iċ-ċirkostanzi u b’mod partikolari fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet mill-Afrika t’Isfel l-istat attwali tal-industrija tal-Unjoni ma jistax ikun li huwa kkawżat mid-dumping mill-Afrika t’Isfel u m’għandux jiġi kkwalifikat bħala “tkomplija ta’ ħsara”.
(97)
Il-Kummissjoni eżaminat xejriet aggregati taż-żewġ produtturi tal-Unjoni mill-2009 u kkonkludiet li l-indikaturi ekonomiċi ewlenin mhumiex favorevoli u li l-industrija tal-Unjoni hija fraġli u fi stat vulnerabbli. Evidentement, fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet mill-Afrika t’Isfel ir-raġuni ma tistax tkun il-prattiċi ta’ dumping ta’ Delta. Madankollu, f’reviżjoni ta’ skadenza fejn l-enfasi hija fuq il-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dumping u ħsara li kieku l-miżuri jiskadu, id-dumping, il-ħsara u l-kawżalità matul il-PIR m'humiex il-fatturi determinanti tal-analiżi.
(98)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-industrija tal-Unjoni għadha f’sitwazzjoni fraġli u vulnerabbli u l-profittabbiltà tagħha hija ‘l bogħod ħafna mil-livelli li jistgħu jkunu mistennija minn din l-industrija b’kapital tant intensiv. Tqabbil mal-investigazzjoni oriġinali jista' biss isir għal produttur wieħed tal-Unjoni, minħabba li l-ieħor ma kompliex ibigħ fis-suq miftuħ tal-Unjoni f’dak iż-żmien. Għal dak il-produttur tal-Unjoni, il-profitti fil-PIR kienu ħafna aktar baxxi minn dak misjub fl-investigazzjoni oriġinali fl-assenza ta’ importazzjonijiet oġġett ta’ dumping.
F. IL-PROBABILITÀ TA' RIKORRENZA TAD-DANNI
1. L-impatt tal-volum proġettat tal-importazzjonijiet u l-effetti fuq il-prezzijiet f’każ ta’ tneħħija tal-miżuri
(99)
L-uniku produttur magħruf fl-Afrika t’isfel (Delta) tal-EMD għandu l-kapaċità żejda u l-potenzjal li jerġa' jibda jesporta lejn is-suq tal-Unjoni fi kwantitajiet sinifikanti. Matul il-perjodu oriġinali meqjus (2002 sa 2005/6) is-sehem tas-suq ta’ Delta żdied b’mod qawwi minn madwar 30-40 % sa 60-70 %. Delta b’hekk diġà wera' l-kapaċità tiegħu li jżid b’ħeffa l-volumi tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(100)
Il-prezzijiet tal-esportazzjoni CIF ta’ Delta għal swieq oħra, minbarra l-Istati Uniti u inklużi kull tip u l-gradi kollha tal-EMD, kienu aktar baxxi mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni waqt il-PIR, u niżlu taħthom Prezzijiet aktar baxxi fuq swieq oħra jisgħu jkunu inċentiv għal Delta biex jiżvijja dawn l-esportazzjonijiet lejn is-suq tal-Unjoni jekk il-miżuri jiskadu.
(101)
Minħabba l-kapaċità ta’ riżerva identifikata matul l-investigazzjoni, ikun probabbli li Delta, minħabba s-saturazzjoni ta’ swieq oħra tal-esportazzjoni flimkien mal-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni, jerġa' jipprova jikseb is-sehem tas-suq sostanzjali tiegħu fl-Unjoni li tilef wara l-impożizzjoni tal-miżuri fis-seħħ. Kif ġie konkluż hawn fuq, biex Delta jikseb lura s-sehem mis-suq jeħtieġ li ssir esportazzjoni bi prezzijiet dumped. Għaldaqstant, fin-nuqqas ta’ dazji antidumping fuq importazzjonijiet ta' EMD li joriġinaw mill-Afrika t'Isfel, kwalunkwe rikorrenza ta' importazzjonijiet dumped teżerċita pressjoni tal-prezzijiet saħansitra aktar b'saħħitha fuq l-industrija tal-Unjoni u probabbli li tikkawża ħsara materjali.
2. Konklużjoni dwar il-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara
(102)
Ir-revoka tal-miżuri fil-probabilità kollha twassal għal rikorrenza ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Afrika ta’ isfel u tirriżulta fi pressjoni ‘l isfel fuq il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni u l-aggravar tas-sitwazzjoni ekonomika tagħhom. Ir-revoka tal-miżuri kontra l-Afrika t’Isfel għandha għalhekk x’aktarx tirriżulta f’rikorrenza ta’ ħsara minħabba l-possibbiltà ta’ forza fuq sitwazzjoni diġà fraġli u vulnerabbli li fiha attwalment instabet l-industrija tal-Unjoni.
G. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. Introduzzjoni
(103)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri eżistenti antidumping kontra l-Afrika t-Isfel tmurx kontra l-interessi tal-Unjoni b'mod ġenerali. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament ta' kull wieħed mill-bosta interessi involuti.
(104)
Il-partijiet interessati kollha ngħataw l-opportunità li jesprimu l-veduti tagħhom skont l-Artikolu 21(2) tar-Regolament bażiku.
(105)
Fl-investigazzjonijiet oriġinali, l-adozzjoni tal-miżuri ma kinitx meqjusa bħala kontra l-interess tal-Unjoni. Minħabba li l-investigazzjoni preżenti hija rieżami, hija tanalizza sitwazzjoni li fiha l-miżuri tal-antidumping diġà kienu fis-seħħ, u għalhekk tippermetti l-valutazzjoni ta’ kwalunkwe impatt negattiv mhux xieraq fuq il-partijiet ikkonċernati mill-miżuri tal-antidumping eżistenti.
(106)
Minkejja l-konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dumping li jagħmel il-ħsara, il-Kummissjoni eżaminat jekk kinux jeżistu raġunijiet konvinċenti li jwasslu għall-konklużjoni li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri kontra l-importazzjonijiet tal-EMD li joriġinaw fl-Afrika t’Isfel.
2. L-interessi tal-industrija tal-Unjoni u ta’ produtturi oħra tal-Unjoni
(107)
Minkejja li l-miżuri antidumping fis-seħħ evitaw importazzjonijiet dumped milli jidħlu fis-suq tal-Unjoni, l-industrija tal-Unjoni għadha f’qagħda fraġli u vulnerabbli, kif ikkonfermat minn xejra negattiva ta’ ċerti indikaturi ta’ ħsara essenzjali.
(108)
Jekk il-miżuri jitħallew jiskadu, huwa probabbli li s-sitwazzjoni attwali tal-industrija tal-Unjoni se tkompli tmur għall-agħar minħabba l-influss probabbli ta’ volumi sostanzjali ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Afrika ta’ Isfel. Dan l-influss jikkawża, fost l-oħrajn, telf fis-sehem mis-suq, tnaqqis fil-prezz tal-bejgħ, tnaqqis fl-użu tal-kapaċità u b’mod ġenerali deterjorament serju tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni.
(109)
Għalhekk ġie konkluż li huwa ċar li ż-żamma tal-miżuri antidumping kontra l-Afrika t'Isfel tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
3. L-interess tal-importaturi
(110)
Fl-investigazzjoni oriġinali nstab li l-impatt tal-impożizzjoni tal-miżuri x’aktarx ma kien ikollha l-ebda effett negattiv serju fuq is-sitwazzjoni tal-importaturi fl-Unjoni. L-ebda negozjant/importatur ma kkoopera fl-investigazzjoni attwali. Meta wieħed iqis li ma hemm ebda evidenza li tissuġġerixxi li l-miżuri fis-seħħ affettwaw lill-importaturi b'mod konsiderevoli, jista' jiġi konkluż li l-issoktar tal-miżuri mhix se taffettwa b'ebda mod sinifikanti lill-importaturi tal-Unjoni.
4. Interess tal-utenti
(111)
L-utenti kollha magħrufa tal-EMD fl-Unjoni (użati mill-produtturi tal-batteriji bħala materja prima) ġew ikkuntattjati. Waslu tweġibiet minn żewġ kumpaniji li jappartjenu għall-istess grupp multinazzjonali. Fl-investigazzjoni oriġinali żewġ produtturi tal-batteriji kkooperaw, li opponew l-impożizzjoni tal-miżuri.
(112)
L-utent li kkopera spjega s-sitwazzjoni ekonomika diffiċli li jiffaċċjaw il-produtturi tal-batteriji fl-Unjoni minħabba l-pressjoni’ l isfel fuq il-prezzijiet eżerċitata mill-konsumaturi prinċipali tagħhom (bejjiegħa bl-imnut), u r-riskju ta’ telf ta’ impjiegi b'konsegwenza ta' hekk. Madankollu, ma seta' jipprovdi l-ebda spjegazzjonijiet jew argumenti dwar għaliex u kif it-tmiem tal-miżuri kontra l-importazzjonijiet tal-EMD mill-Afrika ta’ Isfel jistgħu itejbu s-sitwazzjoni.
(113)
L-EMD jammonta biss għal 10-15 % tal-ispiża totali tal-produzzjoni ta’ batteriji. Dan il-valur naqas meta mqabbel mal-investigazzjoni oriġinali. Barra minn hekk, wara li ġew imposti l-miżuri, il-prezz tal-bejgħ medju tal-EMD fl-Unjoni naqas. Fir-realtà, ma ġiet ipprovduta l-ebda evidenza li ż-żamma tal-miżuri fis-seħħ ikollha influwenza sinifikanti fuq l-ispejjeż ta’ produzzjoni tal-produtturi tal-batteriji.
(114)
Fin-nuqqas ta’ evidenza ta’ din ix-xorta, il-Kummissjoni tikkonkludi li ż-żamma tal-miżuri ma taffettwax b’mod mhux dovut l-utenti tal-EMD
(115)
Wara l-iżvelar, l-istess utent ma qabilx mal-evalwazzjoni tal-Kummissjoni tas-sitwazzjoni u kkummenta li wara li ġew imposti l-miżuri, sors wieħed ta’ kwalità tajba tal-EMD sparixxa, il-prezzijiet għall-EMD għolew u anke jekk EMD jirrappreżenta biss 10-15 % tal-kosti tal-produzzjoni, dan għandu impatt sinifikanti fuq il-profittabilità tal-produtturi tal-batteriji tal-Unjoni, li diġà hija żgħira.
(116)
Minkejja l-allegazzjoni, l-evidenza fil-fajl juri li l-għażla tal-utent li ma jużawx l-EMD ta' Delta ma kinitx konnessa mal-impożizzjoni ta’ dazji antidumping u li t-theddida għall-profittabilità u l-impjiegi tal-utent -profitt mhijiex ġejja minn żieda fil-prezz tal-EMD iżda ġejja fil-fatt minn pressjoni ‘l isfel fuq il-prezz eżerċitata mill-klijenti ewlenin tagħhom (bejjiegħa bl-imnut multinazzjonali b’qawwa ta’ xiri sinifikanti) u mill-produtturi Ċiniżi tal-batteriji.
(117)
L-istess utent tal-EMD kkummenta li l-miżuri ma għandhomx jinżammu, minħabba li l-investigazzjoni ma sabet l-ebda dumping lejn l-Unjoni matul il-PIR u li ma kienx hemm riskju ta’ rikorrenza ta’ dumping minħabba s-sehem żgħir tas-suq possibbli għal Delta kieku l-kapaċità ta' riżerva kollha tiegħu kienet tiġi diretta lejn l-Unjoni.
(118)
Dan l-argument ġie miċħud minħabba li sehem potenzjali tas-suq ta’ Delta identifikat b’mod ċar ikun sinifikanti u dawn l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni x’aktarx isiru bi prezzijiet dumped.
5. L-iżviluppi futuri
(119)
Fit-talba għal rieżami minħabba skadenza, il-kwerelanti qalu li jekk id-domanda għall-karozzi elettriċi tiżdied fl-Unjoni fil-futur, se jkun hemm żieda kbira fid-domanda tal-EMD li jingħad li hija l-materja prima li l-aktar tintuża fil-produzzjoni ta’ossidu tal-manganiż tal-litju (LMO) li min-naħa tiegħu jservi ta' materjal katodu għal batteriji tal-litju li jistgħu jiġu ċċarġjati mill-ġdid (LIB) użati f’bosta mudelli ta’ vetturi elettriċi. Huma jsostnu li jekk l-ħsara li tirriżulta mid-dumping tal-importazzjoni mill-Afrika t’Isfel terġa sseħħ, l-industrija tal-EMD tal-Unjoni tista' ma tkunx disponibbli biex tissodisfa din id-domanda potenzjali futura f’teknoloġiji ġodda.
(120)
L-investigazzjoni ma sabitx evidenza konklużiva b’appoġġ jew kontra l-pretensjoni li kull żvilupp futur fis-settur tal-karozzi elettriċi iħalli impatt sinifikanti fl-industrija tal-EMD u d-domanda għall-EMD. Madankollu, huwa fatt li l-industrija tal-Unjoni qiegħda tittestja l-fattibbiltà li timmanifattura LMO bl-użu tal-EMD, hija kapaċi tikseb l-għarfien u t-tagħmir li jagħmal dan fil-futur u qed tipparteċipa f’għadd ta’ proġetti ffinanzjati mill-Unjoni relatati mar-riċerka u l-iżvilupp tal-batteriji tal-jonju tal-litju.
(121)
Wara l-iżvelar, din il-kwistjoni ssemmiet fil-qosor minn xi partijiet interessati, iżda għal darb’ oħra ma ġiet ipprovduta l-ebda evidenza konklużiva dwar l-impatt possibbli ta’ xi żvilupp futur fis-settur tal-karozzi tal-elettriku fl-Unjoni u/jew fi swieq oħra fuq il-prodott ikkonċernat.
6. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(122)
Minħabba l-evidenza t'hawn fuq, ma hemm l-ebda raġunijiet konvinċenti kontra ż-żamma tal-miżuri antidumping attwali.
(123)
Għalhekk skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri antidumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ ċerti dijossidi tal-manganiż elettrolitiċi li joriġinaw fl-Afrika t’Isfel għandhom jinżammu għal perjodu addizzjonali ta’ ħames snin,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju ta' antidumping definittiv huwa hawnhekk impost fuq l-importazzjonijiet tad-dijossidi tal-manganiż elettrolitiċi (jiġifieri dijossidi tal-manganiż prodotti permezz ta’ proċess elettrolitiku) mhux trattati bis-sħana wara l-proċess elettrolitiku, li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi tan-NM ex 2820 10 00 (kodiċi TARIC 2820100010) u li joriġinaw fir-Repubblika tal-Afrika t’Isfel.
2. Ir-rata ta’ dazju ta' antidumping definittiva applikabbli għall-prezz nett, liberu fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, għall-prodotti mmanifatturati mill-kumpaniji mniżżla hawn taħt, għandu jkun kif ġej:
Kumpanija
Dazju Antidumping
Kodiċi Addizzjonali TARIC
Delta EMD (Pty) Ltd
17,1 %
A828
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
17,1 %
A999
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazju doganali.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-24 ta’ Frar 2014.