NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 575/2013
ze dne 26. června 2013
o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Deklarace skupiny G-20 ze dne 2. dubna 2009 k posílení finančního systému požaduje mezinárodně konzistentní úsilí zaměřené na posílení transparentnosti, odpovědnosti a regulace prostřednictvím zlepšení kvantity a kvality kapitálu v bankovnictví, jakmile bude zajištěna hospodářská obnova. Deklarace rovněž vyzývá k zavedení doplňujícího měřítka, jež není založeno na riziku a pomůže omezit rostoucí využívání páky v bankovnictví, a k vytvoření rámce pro větší likviditní rezervy. V reakci na pravomoc, kterou jí udělila skupina G-20, se skupina guvernérů centrálních bank a ministrů financí (GHOS) v září roku 2009 dohodla na řadě opatření pro posílení regulace bankovního sektoru. Tato opatření byla schválena vedoucími představiteli skupiny G-20 na pittsburském summitu konaném ve dnech 24.-25. září 2009 a podrobně stanovena v prosinci 2009. V červenci a září roku 2010 vydala skupina GHOS dvě další oznámení o koncepci a kalibraci těchto nových opatření a v prosinci roku 2010 Basilejský výbor pro bankovní dohled zveřejnil konečnou verzi opatření, která je označována jako rámec Basilej III.
(2)
Skupina na vysoké úrovni pro finanční dohled v EU, vedená Jacquesem de Larosièrem (dále jen „de Larosièrova skupina“), vyzvala Unii k vytvoření harmonizovanějšího souboru finančních nařízení. V kontextu budoucí evropské architektury dohledu Evropská rada na svém zasedání ve dnech 18. a 19. června 2009 rovněž zdůraznila potřebu vytvořit jednotný evropský soubor pravidel, který by se vztahoval na všechny úvěrové instituce a investiční podniky na vnitřním trhu.
(3)
Jak se uvádí ve zprávě de Larosièrovy skupiny ze dne 25. února 2009 (dále jen „de Larosièrova zpráva“), „členské státy by měly mít možnost přijímat přísnější vnitrostátní regulační opatření, budou-li to považovat na vnitrostátní úrovni za vhodné pro zajištění finanční stability, pod podmínkou, že budou dodrženy zásady vnitřního trhu a dohodnuté minimální základní normy“.
(4)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí (3) a o jejím výkonu a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (4) byly při několika příležitostech výrazně pozměněny. Mnoho ustanovení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES se vztahuje na úvěrové instituce i investiční podniky. Pro větší přehlednost a za účelem zajištění soudržného uplatňování uvedených ustanovení by měla být tato ustanovení součástí nových legislativních aktů, které se budou vztahovat na úvěrové instituce i investiční podniky, a sice tohoto nařízení a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne (5). Pro lepší uživatelskou dostupnost by měla být ustanovení příloh směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES zahrnuta do normativní části směrnice 2013/36/EU a tohoto nařízení.
(5)
Toto nařízení a směrnice 2013/36/EU a by měly společně vytvářet právní rámec přístupu k příslušným činnostem, rámec dohledu a obezřetnostní pravidla pro úvěrové instituce a investiční podniky (dále jen společně „instituce“). Toto nařízení by se tudíž mělo vykládat ve spojení s uvedenou směrnicí.
(6)
Směrnice 2013/36/EU, jejímž právním základem je čl. 53 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), by měla mimo jiné obsahovat ustanovení upravující přístup k činnosti institucí, způsoby jejich správy a řízení a rámec dohledu nad nimi, jako jsou ustanovení upravující udělování povolení k podnikání, nabývání kvalifikované účasti, výkon svobody usazování a volného pohybu služeb, pravomoci příslušných orgánů domovských a hostitelských členských států v tomto ohledu a ustanovení upravující počáteční kapitál a přezkum v rámci dohledu nad institucemi.
(7)
Toto nařízení by mělo mimo jiné obsahovat obezřetnostní požadavky na instituce, které úzce souvisejí s fungováním trhů bankovních a finančních služeb a jejichž účelem je zajistit finanční stabilitu poskytovatelů služeb na těchto trzích i vysokou úroveň ochrany investorů a vkladatelů. Cílem tohoto nařízení je rozhodujícím způsobem přispět k řádnému fungování vnitřního trhu, a proto by mělo vycházet z ustanovení článku 114 Smlouvy o fungování EU vykládaného podle ustálené judikatury Soudního dvora Evropské unie.
(8)
Směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES, přestože do určité míry harmonizují pravidla členských států v oblasti obezřetnostního dohledu, zahrnují velký počet možností a alternativ umožňujících členským státům stanovovat přísnější pravidla, než jaká stanoví tyto směrnice. Díky tomu vznikají rozdíly mezi vnitrostátními pravidly, které by mohly ohrožovat přeshraniční poskytování služeb a svobodu usazování, a vytvářet tak překážky pro řádné fungování vnitřního trhu.
(9)
V zájmu právní jistoty a vzhledem k potřebě zajistit rovné podmínky v rámci Unie je pro fungování vnitřního trhu zásadní přijmout jednotný soubor předpisů pro všechny účastníky trhu. Aby nedošlo k narušení trhu a k regulatorní arbitráži, měly by minimální obezřetnostní požadavky zajistit maximální úroveň harmonizace. Přechodná období stanovená v tomto nařízení mají proto pro bezproblémové provádění tohoto nařízení a zabránění nejistotě na trhu klíčový význam.
(10)
S ohledem na práci, kterou Skupina pro zavádění standardů působící v Basilejském výboru pro bankovní dohled vykonává při sledování a přezkumu provádění rámce Basilej III v členských zemích, by Komise měla průběžně, a přinejmenším pokaždé, když Basilejský výbor pro bankovní dohled zveřejnění zprávu o pokroku, předkládat aktualizované zprávy o provádění a rámce Basilej III na vnitrostátní úrovni v dalších hlavních jurisdikcích, včetně posouzení souladu legislativy či předpisů jiných zemí s mezinárodním minimálním standardem, s cílem určit rozdíly, na jejichž základě by mohly vyvstat obavy ohledně rovných podmínek pro všechny.
(11)
Za účelem odstranění překážek pro obchod a narušování hospodářské soutěže způsobeného rozdíly mezi vnitrostátními právními předpisy a za účelem prevence vzniku případných dalších překážek pro obchod a výrazného narušování hospodářské soutěže je tudíž nezbytné přijmout nařízení, které stanoví jednotná pravidla, která se použijí ve všech členských státech.
(12)
Sestavení obezřetnostních požadavků do podoby nařízení by zajistilo, že tyto požadavky budou přímo použitelné. To by zamezilo existenci odlišných vnitrostátních požadavků v důsledku provádění směrnice, a zajistilo tak jednotné podmínky. Toto nařízení by vyžadovalo, aby veškeré instituce dodržovaly stejná pravidla v celé Unii, což by současně posílilo důvěru ve stabilitu institucí, zejména v období krize. Nařízení by rovněž zjednodušilo složitou regulaci a snížilo náklady podniků na plnění požadavků, zejména v případě institucí, které podnikají na přeshraniční bázi, a přispělo k eliminaci narušení hospodářské soutěže. S ohledem na zvláštní povahu trhů s nemovitostmi, pro které jsou charakteristické rozdíly v oblasti hospodářského vývoje a právních systémů, jež jsou specifické pro jednotlivé členské státy, regiony nebo místní oblasti, by měly příslušné orgány mít možnost stanovit vyšší rizikové váhy nebo uplatňovat přísnější kritéria na základě historických dat o selhání a očekávaného vývoje trhu vůči expozicím zajištěným nemovitostmi v určitých oblastech.
(13)
V oblastech, na něž se toto nařízení nevztahuje, například v oblasti dynamického oprávkování, ustanovení o vnitrostátních systémech pro kryté dluhopisy, která se netýkají zacházení s krytými dluhopisy podle pravidel stanovených tímto nařízením, nebo nabývání a držení účastí ve finančním i nefinančním sektoru za účelem nesouvisejícím s obezřetnostními požadavky stanovenými v tomto nařízení, by příslušné orgány nebo členské státy měly mít možnost stanovit vnitrostátní pravidla za předpokladu, že nebudou v rozporu s tímto nařízením.
(14)
Nejdůležitějšími doporučeními, jež byla předložena v de Larosièrově zprávě a později realizována v Unii, bylo vytvoření jednotného souboru pravidel a evropského rámce pro makroobezřetnostní dohled, přičemž cílem kombinace obou těchto prvků zajistit finanční stabilitu. Jednotný soubor pravidel zajišťuje důsledný a ucelený regulační rámec usnadňující fungování vnitřního trhu a zabraňuje vzniku příležitostí k vedení regulatorní arbitráže. V rámci vnitřního trhu s finančními službami se však mohou makroobezřetnostní rizika v mnoha ohledech lišit a vykazovat řadu specifických vnitrostátních rysů vedoucích k viditelným rozdílům, například pokud jde o strukturu a velikost bankovního sektoru ve srovnání s širším hospodářstvím a o úvěrový cyklus.
(15)
Do tohoto nařízení a do směrnice 2013/36/EU byla začleněna řada nástrojů sloužících k předcházení makroobezřetnostním a systémovým rizikům a k jejich snižování, čímž je zajištěna flexibilita a současně je tím zabezpečeno, že využívání těchto nástrojů podléhá patřičné kontrole s cílem nenarušit fungování vnitřního trhu a současně že využívání těchto nástrojů je transparentní a jednotné.
(16)
Kromě nástroje týkajícího se kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika, který je uveden ve směrnici 2013/36/EU a u něhož se makroobezřetnostní či systémová rizika týkají jednoho členského státu, by příslušné nebo pověřené orgány dotyčného členského státu měly mít v případě, že je to považováno za účinnější způsob zabránění těmto rizikům, možnost řešit tato rizika prostřednictvím některých zvláštních vnitrostátních makroobezřetnostních opatření. Evropská rada pro systémová rizika (dále jen „ESRB“) zřízená nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 (6) a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) (dále jen „EBA“ nebo „orgán EBA“)) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 (7) by měly mít možnost poskytnout své stanovisko k tomu, zda jsou splněny podmínky pro taková vnitrostátní makroobezřetnostní opatření, a na úrovni Unie by měl existovat mechanismus, který nedovolí v těchto opatřeních pokračovat, jestliže z velmi přesvědčivých důkazů vyplývá, že příslušné podmínky splněny nejsou. Zatímco toto nařízení stanoví jednotná mikroobezřetnostní pravidla pro instituce, v případě makroobezřetnostního dohledu si vzhledem ke svým odborným znalostem a stávající odpovědnosti týkající se finanční stability ponechávají vedoucí úlohu členské státy. Jelikož je v tomto konkrétním případě rozhodnutí přijmout jakákoli vnitrostátní makroobezřetnostní opatření spojeno s určitým vyhodnocováním rizik, jež mohou mít ve svém konečném důsledku vliv na makroekonomickou, fiskální a rozpočtovou situaci v příslušném členském státě, je nezbytné, aby byla Radě v souladu s článkem 291 Smlouvy o fungování EU svěřena pravomoc navržená vnitrostátní makroobezřetnostní opatření na základě návrhu Komise zamítnout.
(17)
Jestliže Komise předloží Radě návrh na zamítnutí vnitrostátních makroobezřetnostních opatření, měla by Rada uvedený návrh neprodleně projednat a rozhodnout, zda vnitrostátní opatření zamítne, či nikoli; hlasovat by se mohlo v souladu s jednacím řádem Rady (8) na žádost některého členského státu nebo Komise. V souladu s článkem 296 Smlouvy o fungování EU by Rada měla své rozhodnutí ve vztahu k podmínkám uvedeným v tomto nařízení v souvislosti s jejím zásahem zdůvodnit. S ohledem na význam makroobezřetnostního a systémového rizika pro finanční trh daného členského státu, a tudíž na potřebu rychlé reakce, je důležité, aby byla lhůta pro takové rozhodnutí Rady stanovena na jeden měsíc.Dojde-li po důkladném posouzení návrhu Komise na zamítnutí navrženého vnitrostátního opatření Rada k závěru, že podmínky stanovené v tomto nařízení pro zamítnutí vnitrostátních opatření nejsou splněny, měla by vždy jasným a jednoznačným způsobem uvést důvody.
(18)
Dokud nedojde k harmonizaci požadavků na likviditu v roce 2015 a harmonizaci pákového poměru v roce 2018, mohou členské státy uplatňovat taková opatření, která považují za vhodná, včetně snižování makroobezřetnostního či systémového rizika v konkrétním členském státě.
(19)
Mělo být možné použít kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika nebo individuální opatření přijatá členskými státy za účelem řešení systémových rizik týkajících se těchto členských států na celý bankovní sektor nebo na jedno či více jeho pododvětví ve smyslu pododvětví institucí vykazujících v rámci svých obchodních činností podobné rizikové profily nebo na expozice vůči jednomu či několika hospodářským odvětvím či zeměpisným oblastem daného členského státu v rámci celého bankovního sektoru.
(20)
Pokud pověřené orgány dvou nebo více členských států zjistí tytéž změny ve velikosti systémového nebo makroobezřetnostního rizika, které ohrožuje finanční stabilitu na vnitrostátní úrovni v každém z těchto členských států a které by podle názoru pověřených orgánů bylo lepší řešit prostřednictvím vnitrostátních opatření, mohou dané členské státy podat Radě, Komisi, ESRB a orgánu EBA společné oznámení. Při podání oznámení Radě, Komis,i ESRB a orgánu EBA předloží příslušné podklady, včetně odůvodnění společného oznámení.
(21)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, kterými se schvalují dočasné zvýšení kapitálových požadavků, požadavky na velké expozice a požadavky na zveřejňování informací. Taková ustanovení by měla platit po dobu jednoho roku, pokud Evropský parlament ani Rada do tří měsíců nevysloví proti aktu v přenesené pravomoci námitky. Komise by měla uvést důvody pro použití tohoto postupu. Komise by měla být zmocněna k ukládání přísnějších obezřetnostních požadavků pouze v případě expozic, které vyplývají z vývoje na trhu v rámci Unie nebo mimo Unii, jenž má nepříznivý dopad na všechny členské státy.
(22)
Přezkum nařízení o makroobezřetnostních pravidlech je odůvodněn potřebou, aby Komise mimo jiné posoudila, zda jsou stávající makroobezřetnostní nástroje stanovené v tomto nařízení nebo ve směrnici 2013/36/EU účinné, účelné a transparentní, zda je nutno navrhnout nové nástroje, zda jsou rozsah a případná míra překrývání makroobezřetnostních nástrojů určených k řešení podobných rizik, které jsou stanoveny v tomto nařízení či směrnici 2013/36/EU, přiměřené a jakým způsobem se mezinárodně dohodnuté standardy pro systémově významné instituce a toto nařízení či směrnice 2013/36/EU vzájemně ovlivňují.
(23)
Pokud členské státy přijmou pokyny, které mají obecný význam, zejména v oblastech, kde Komise ještě nepřijala návrhy technických norem, nesmějí být tyto pokyny v rozporu s právními předpisy Unie, ani narušovat jejich uplatňování.
(24)
Toto nařízení nebrání členským státům uložit ve vhodných případech rovnocenné požadavky vůči podnikům, které nespadají do jeho oblasti působnosti.
(25)
Obecné obezřetnostní požadavky stanovené v tomto nařízení doplňují individuální požadavky, o kterých rozhodují příslušné orgány v důsledku svého průběžného dohledu nad jednotlivými institucemi. Škála těchto požadavků na dohled by měla být mimo jiné stanovena ve směrnici 2013/36/EU, neboť příslušné orgány by měly mít možnost uplatnit vlastní úsudek v souvislosti s tím, které požadavky by měly být uloženy.
(26)
Toto nařízení by nemělo mít vliv na schopnost příslušných orgánů ukládat specifické požadavky v rámci procesu dohledu a hodnocení, který stanoví směrnice 2013/36/EU, jež by měly být uzpůsobeny specifickému rizikovému profilu institucí.
(27)
Nařízení(EU) č. 1093/2010 se zaměřuje na zvýšení kvality a jednotnosti vnitrostátního dohledu a posílení kontroly nad skupinami působícími přeshraničně.
(28)
Vzhledem ke zvýšenému počtu úkolů, jimiž toto nařízení a směrnice 2013/36/EU orgán EBA pověřují, by Evropský parlament, Rada a Komise, měly zajistit, aby byly poskytnuty odpovídající lidské a finanční zdroje.
(29)
Nařízení (EU) č. 1093/2010 vyžaduje, aby orgán EBA jednal v rozsahu působnosti směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES. EBA je rovněž povinen jednat v oblasti činností institucí ve vztahu k otázkám, které nejsou přímo upraveny těmito směrnicemi, za předpokladu, že je toto jednání nutné pro zajištění účinného a důsledného uplatňování těchto aktů. Toto nařízení by mělo zohlednit úlohu a funkci orgánu EBA a usnadnit mu výkon jeho pravomocí podle nařízení (EU) č. 1093/2010.
(30)
Po skončení období pozorování a po splnění požadavků na krytí likvidity v plném rozsahu v souladu s tímto nařízením, by Komise měla posoudit, zda by udělení pravomoci orgánu EBA provádět z vlastního podnětu závazné zprostředkování v souvislosti s dosažením společného rozhodnutí příslušnými orgány podle článků 19 a 20 tohoto nařízení usnadnilo praktické vytvoření a fungování jediné podskupiny pro účely likvidity a určení toho, zda jsou splněna kritéria pro zvláštní postup uvnitř skupiny u přeshraničních institucí. Komise by pak tudíž měla v rámci jedné ze svých pravidelných zpráv o činnosti orgánu EBA podle článku 81 nařízení (EU) č. 1093/2010 konkrétně posoudit, zda je třeba orgánu EBA takové pravomoci udělit, a zahrnout výsledky tohoto posouzení do své zprávy doplněné případnými vhodnými legislativními návrhy.
(31)
De Larosièrova zpráva, uvádí, že mikroobezřetnostní dohled nemůže účinně zaručit finanční stabilitu, jestliže patřičně nezohledňuje vývoj, k němuž dochází na makroúrovni, přičemž makroobezřetnostní dohled nemá smysl, pokud nemá určitý dopad na dohled na mikroúrovni.Úzká spolupráce mezi orgánem EBA a ESRB je zásadní, aby byla zajištěna plná účinnost fungování Evropské rady pro systémová rizika a realizace opatření v návaznosti na varování a doporučení, jež vydá. Zejména by orgán EBA měl být schopen předávat ESRB veškeré relevantní informace získané příslušnými orgány v souladu s oznamovacími povinnostmi stanovenými v tomto nařízení.
(32)
S ohledem na zničující dopady poslední finanční krize je obecnými cíli tohoto nařízení povzbuzovat hospodářsky užitečné bankovní činnosti, které slouží obecnému zájmu, a odrazovat od neudržitelných finančních spekulací bez reálné přidané hodnoty. To znamená komplexní reformu způsobů, jakými jsou úspory směrovány do produktivních investic. V zájmu zajištění udržitelného a rozmanitého bankovního prostředí v Unii by příslušné orgány měly být oprávněny uložit vyšší kapitálové požadavky pro systémově významné instituce, které mohou vzhledem ke své obchodní činnosti představovat hrozbu pro světovou ekonomiku.
(33)
Instituce, které drží peníze nebo cenné papíry patřící jejich klientům, musí podléhat rovnocenným finančním požadavkům, aby byly zajištěny rovnocenné záruky pro vkladatele a rovnocenné podmínky hospodářské soutěže pro srovnatelné skupiny institucí.
(34)
Jelikož instituce vstupují na vnitřním trhu do přímé hospodářské soutěže, měly by být požadavky týkající se dohledu rovnocenné v celé Unii, s ohledem na jednotlivé rizikové profily institucí.
(35)
Kdykoliv bude v rámci dohledu třeba určit výši konsolidovaného kapitálu skupiny institucí, měl by se výpočet provést v souladu s tímto nařízením.
(36)
V souladu s tímto nařízením se požadavky na kapitál uplatní na individuálním a konsolidovaném základě, pokud příslušné orgány neuplatňují dohled na individuálním základě v případech, kde to považují za vhodné. Individuální, konsolidovaný a přeshraniční konsolidovaný dohled představují užitečné nástroje při kontrole institucí.
(37)
Pro zajištění odpovídající platební schopnosti institucí uvnitř skupiny je nutné, aby se kapitálové požadavky uplatňovaly na základě konsolidované situace těchto institucí uvnitř skupiny. S cílem zajistit, aby byl kapitál uvnitř skupiny vhodně rozložena aby byl v případě potřeby dostupný na ochranu úspor, měly by kapitálové požadavky platit pro jednotlivé instituce uvnitř skupiny, pokud nelze tohoto cíle účinně dosáhnout jiným způsobem.
(38)
Menšinové podíly plynoucí ze zprostředkujících finančních holdingových společností, které podléhají požadavkům tohoto nařízení na subkonsolidovaném základě, mohou být rovněž způsobilé (v rámci příslušných limitů) pro zařazení do kmenového kapitálu tier 1 skupiny na konsolidovaném základě, neboť kmenový kapitál tier 1 zprostředkující finanční holdingové společnosti, jejž lze přičíst menšinovým podílům, a část téhož kapitálu, již lze přičíst mateřské společnosti, podporují oba na stejné úrovni ztráty jejich dceřiných podniků v případě, že k nim dojde.
(39)
Přesná účetní technika, jež má být použita pro výpočet kapitálu, jeho přiměřenosti rizikům, kterým jsou instituce vystaveny, a pro hodnocení koncentrace expozic, by měla brát zřetel na ustanovení směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (9), jež obsahuje některé úpravy sedmé směrnice Rady 83/349/EHS ze dne 13. června 1983 o konsolidovaných účetních závěrkách (10), nebo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (11) podle toho, kterým z těchto předpisů se řídí účetnictví institucí podle vnitrostátního práva.
(40)
Pro účely zajištění přiměřené platební schopnosti je důležité stanovit kapitálové požadavky, které oceňují aktiva a podrozvahové položky podle stupně rizika.
(41)
Dne 26. června 2004 schválil Basilejský výbor pro bankovní dohled rámcovou dohodu o mezinárodní konvergenci měření kapitálu a kapitálových požadavků („rámec Basilej II“). Ustanovení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES, která toto nařízení přejalo, tvoří ekvivalent k ustanovením rámce Basilej II. Začleněním doplňkových aspektů rámce Basilej III tudíž toto nařízení tvoří ekvivalent k ustanovením rámce Basilej II a III.
(42)
Je nutné přihlédnout k různorodosti institucí v Unii tím, že se vymezí alternativní přístupy k výpočtu kapitálových požadavků na krytí úvěrového rizika, které budou zahrnovat různé úrovně citlivosti vůči riziku a vyžadovat různé stupně propracovanosti. Skutečnost, že se institucím poskytne možnost využít externí ratingy a vlastní odhady jednotlivých parametrů úvěrového rizika, významně zlepšuje citlivost vůči riziku a obezřetnost pravidel týkajících se úvěrového rizika. Instituce by měly být podporovány v tom, aby zaváděly přístupy citlivější vůči riziku. Při vytváření odhadů potřebných k uplatnění přístupů k úvěrovému riziku podle tohoto nařízení by instituce měly zlepšit své procesy měření a řízení úvěrového rizika za účelem zpřístupnění metod určování regulativních kapitálových požadavků, jež odráží povahu, rozsah a složitost postupů jednotlivých institucí. V tomto ohledu by zpracování údajů v souvislosti se vznikem a řízením expozic vůči zákazníkům mělo zahrnovat vývoj a ověřování systémů řízení a měření úvěrového rizika. Tím bude nejen uspokojen legitimní zájem institucí, ale také splněn účel tohoto nařízení, totiž využívání lepších metod měření a řízení rizika a rovněž jejich použití pro účely regulace kapitálu. Bez ohledu na tuto skutečnost vyžadují přístupy citlivější vůči riziku značnou míru odborných znalostí a zdrojů, jakož i vysokou kvalitu a dostatečné množství údajů. Instituce by tudíž předtím, než uplatní tyto přístupy pro účely regulace kapitálu, měly splňovat vysoké standardy. Vzhledem k probíhající práci na zajišťování náležitých mezí v souvislosti s interními modely by Komise měla vypracovat zprávu o možnosti prodloužit platnost úrovně Basilej I, případně spolu s legislativním návrhem.
(43)
Kapitálové požadavky by měly být přiměřené rizikům, na jejichž krytí jsou určeny. Mělo by se v nich odrážet zejména snížení úrovně rizika dané vysokým počtem relativně malých expozic.
(44)
Vzhledem ke své zásadní úloze při zajišťování hospodářského růstu a pracovních míst jsou malé a střední podniky jedním z pilířů hospodářství Unie. Hospodářské oživení a budoucí růst hospodářství Unie ve velké míře závisí na tom, zda budou mít malé a střední podniky usazené v Unii možnost získávat kapitál a financování potřebné k tomu, aby uskutečňovaly investice nezbytné k osvojování nových technologií a zařízení v zájmu zvyšování své konkurenceschopnosti. Vzhledem k omezenému rozsahu alternativních zdrojů financování vnímají malé a střední podniky usazené v Unii důsledky bankovní krize mnohem intenzivněji. Proto je důležité vyplnit stávající mezeru ve financování pro malé a střední podniky a zajistit v současné situaci náležitý tok bankovních úvěrů v jejich prospěch. Kapitálové požadavky na expozice vůči malým a středním podnikům by měly být sníženy uplatněním podpůrného koeficientu ve výši 0,7619, tak aby mohly úvěrové instituce poskytování úvěrů malým a středním podnikům zvýšit. V zájmu dosažení tohoto cíle by úvěrové instituce měly skutečně využívat snížení kapitálových požadavků plynoucí z uplatnění podpůrného koeficientu za výhradním účelem poskytování přiměřeného toku úvěrů malým a středním podnikům usazeným v Unii. Příslušné orgány by měly pravidelně sledovat celkový objem expozic úvěrových institucí vůči malým a středním podnikům a celkový objem kapitálových odpočtů.
(45)
V souladu s rozhodnutím Basilejského výboru pro bankovní dohled, které dne 10. ledna 2011 schválila skupina GHOS, by mělo být možné v okamžiku neživotaschopnosti instituce všechny nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2 instituce zcela odepsat nebo zcela převést na kmenový kapitál tier 1. Do práva Unie by měly být v rámci požadavků souvisejících s ozdravnými postupy a řešením problémů úvěrových institucí a investičních podniků zahrnuty právní předpisy nezbytné k zajištění toho, aby kapitálové nástroje podléhaly doplňkovému mechanismu absorpce ztrát. Pokud by do 31. prosince 2015 nebyly přijaty právní předpisy Unie upravující požadavek, aby mohly být kapitálové nástroje zcela a trvale odepsány nebo převedeny na nástroje kmenového kapitálu tier 1 v případě, že daná instituce již není považována za životaschopnou, by Komise měla posoudit, zda by takové ustanovení mělo být zahrnuto do tohoto nařízení, podat o tomto posouzení zprávu a předložit s ohledem na něj vhodné legislativní návrhy.
(46)
Toto nařízení respektuje zásadu proporcionality, protože bere v úvahu zvláště rozdíly mezi institucemi se zřetelem na jejich velikost, rozsah prováděných operací a činností. Respektování zásady proporcionality rovněž znamená, že se pro retailové expozice uznávají co možná nejjednodušší ratingové postupy, a to i v rámci přístupu založeného na interním ratingu (dále jen „přístup IRB“). Členské státy by měly zajistit, aby byly požadavky stanovené v tomto nařízení uplatňovány způsobem odpovídajícím povaze, rozsahu a složitosti rizik, která vyplývají z modelu podnikání a z činností instituce. Komise by měla zajistit, aby akty v přenesené pravomoci, prováděcí akty a regulační a prováděcí technické normy byly v souladu se zásadou proporcionality, a bylo tak zaručeno, že bude toto nařízení uplatňováno přiměřeným způsobem. EBA by proto měl zajistit, aby byly všechny regulační a prováděcí technické normy vypracovány tak, aby byly v souladu se zásadou proporcionality a prosazovaly ji.
(47)
Příslušné orgány by měly věnovat náležitou pozornost případům, u nichž mají podezření, že jsou dotyčné informace považovány za vyhrazené nebo důvěrné proto, aby se zabránilo jejich zpřístupnění. Přestože se instituce může rozhodnout nezveřejnit informace proto, že tyto informace jsou považovány za vyhrazené nebo důvěrné, samotná skutečnost, že jsou informace považovány za vyhrazené nebo důvěrné,by je neměla zbavovat odpovědnosti, jestliže bylo zjištěno, že nepředložení daných informací mělo významný dopad.
(48)
Skutečnost, že se toto nařízení neustále vyvíjí, umožňuje institucím vybrat si ze tří různě složitých přístupů k úvěrovému riziku. S cílem umožnit zejména malým institucím, aby se mohly rozhodnout pro přístup IRB, který je citlivější vůči rizikům, by měla být příslušná ustanovení vykládána tak, že kategorie expozic zahrnují veškeré expozice, které jsou jim v celém tomto nařízení - přímo či nepřímo - postaveny na roveň. Obecným pravidlem je, že by příslušné orgány neměly dávat přednost některému z těchto tří přístupů, pokud jde o postup dohledu, tj. instituce provozující činnost na základě standardizovaného přístupu by neměly pouze z tohoto důvodu podléhat přísnějšímu dohledu.
(49)
Měly by se ve větší míře uznávat techniky snižování úvěrového rizika, a to v rámci pravidel, která zajistí, že platební schopnost nebude ohrožena nesprávným uznáváním. Obvyklé bankovní zajištění ke snižování úvěrových rizik, které je již uplatňováno v jednotlivých členských státech, by se mělo, kdykoliv je to možné, uznávat ve standardizovaném přístupu, ale také v jiných přístupech.
(50)
S cílem zajistit, aby byla rizika a snižování rizik vyplývající ze sekuritizační činnosti a investic institucí řádně zohledňována v rámci kapitálových požadavků pro instituce, je nutno zahrnout pravidla obezřetnostního a vůči riziku citlivého posuzování takové činnosti a takových investic. Za tímto účelem je třeba vytvořit jasnou a ucelenou definici sekuritizace zachycující každou transakci nebo systém transakcí, jimiž je úvěrové riziko související s jednou expozicí či seskupením expozic rozloženo do jednotlivých tranší. Expozice, která vytváří přímou platební povinnost v rámci transakce nebo systému transakcí používaných k financování nebo řízení hmotných aktiv, by neměla být považována za expozici vůči sekuritizaci, a to i když daná transakce nebo daný systém transakcí mají platební povinnosti s různou nadřízeností.
(51)
Kromě dohledu zaměřeného na zajištění finanční stability je třeba mechanismů navržených k posílení a rozvoji účinného dohledu nad případnými bublinami a jejich předcházení, aby byla zajištěna optimální alokace kapitálu s ohledem na makroekonomické výzvy a cíle, zejména pokud jde o dlouhodobé investice do reálné ekonomiky.
(52)
Operační riziko představuje pro instituce významné riziko, a proto musí být kryto kapitálem. Je nutné přihlédnout k různorodosti institucí v Unii tím, že se vymezí alternativní přístupy k výpočtu požadavků na krytí operačního rizika, které budou zahrnovat různé úrovně citlivosti vůči riziku a vyžadovat různý stupeň propracovanosti. Institucím by měly být poskytnuty vhodné pobídky, které by je motivovaly k zavádění přístupů citlivějších vůči riziku. Vzhledem k tomu, že techniky měření a řízení operačního rizika byly vypracovány teprve v poslední době, měla by se pravidla průběžně přezkoumávat, popřípadě aktualizovat, přičemž by se měl brát ohled i na náklady různých linií podnikání a na uznávání technik snižování rizika. Zvláštní pozornost u jednoduchých přístupů pro výpočet kapitálových požadavků na krytí operačního rizika by se měla věnovat zohlednění pojištění.
(53)
Sledování a kontrola expozic instituce by měly být nedílnou součástí dohledu nad ní. Přílišná koncentrace expozic na jednoho klienta nebo jednu ekonomicky spjatou skupinu klientů totiž může způsobit nepřípustné riziko ztráty. Takovou situaci lze hodnotit tak, že je na újmu platební schopnosti instituce.
(54)
Při zjišťování existence ekonomicky spjaté skupiny klientů, a tedy expozic představujících jediné riziko, je rovněž důležité brát v úvahu rizika plynoucí ze společného zdroje významného financování poskytovaného danou institucí, jejich finanční skupinou nebo jejich ekonomicky spjatými stranami.
(55)
Přestože je žádoucí, aby se výpočet hodnoty expozice prováděl na základě výpočtu pro účely kapitálových požadavků, je nicméně vhodné přijmout pravidla sledování velkých expozic bez použití rizikových vah nebo stupňů rizika. Navíc byly techniky snižování úvěrového rizika používané v režimu platební schopnosti navrženy s předpokladem dobře diverzifikovaného úvěrového rizika. V případě velkých expozic, u kterých jde o koncentraci rizika vůči jediné protistraně, není úvěrové riziko dobře diverzifikované. Účinky uvedených technik by proto měly podléhat obezřetnostním ochranným opatřením. V této souvislosti je nutné zajistit faktické obnovení úvěrového zajištění pro účely velkých expozic.
(56)
Vzhledem k tomu, že ztráta vzniklá z expozice vůči instituci může být stejně vážná jako ztráta plynoucí z jakékoli jiné expozice, je nutné na takové expozice nahlížet jako na jakékoli jiné expozice a jako takové je také vykazovat. Pro zmírnění nepřiměřeného dopadu tohoto přístupu na menší instituce bylo zavedeno alternativní kvantitativní omezení. Kromě toho platí výjimka pro velmi krátkodobé expozice spojené s převody peněž, které spočívají v provádění plateb, clearingu, vypořádání a úschově, s cílem usnadnit řádné fungování finančních trhů a související infrastruktury. Tyto služby zahrnují například hotovostní clearing a vypořádání a podobné činnosti pro usnadnění vypořádání. K souvisejícím expozicím patří expozice, které nebylo možno předvídat, a které proto úvěrová instituce plně nekontroluje, mimo jiné bilance mezibankovních účtů vyplývající z plateb klientů, včetně připsaných či odepsaných poplatků a úroků, a další platby za služby pro klienty, stejně jako vydaný či přijatý kolaterál.
(57)
Je důležité sladit zájmy podniků, které úvěry „přebalují“ do obchodovatelných cenných papírů a jiných finančních nástrojů (původci nebo sponzoři), a podniků, které do těchto cenných papírů nebo nástrojů investují (investoři). Za tímto účelem by si původce nebo sponzor měl ponechat významný podíl na podkladových aktivech. Proto je důležité, aby si původci nebo sponzoři zachovali expozici vůči riziku z dotčených úvěrů. Obecně by mělo platit, že sekuritizace by neměla být strukturována způsobem, který umožní vyhnout se uplatnění požadavku na zachování expozice, zejména prostřednictvím struktury poplatků či prémií nebo obojího. Toto zachování expozice by mělo být použitelné ve všech situacích, kdy je použitelná ekonomická podstata sekuritizace bez ohledu na to, jaké právní struktury nebo nástroje jsou použity pro získání této ekonomické podstaty. Zejména v případech, kdy je úvěrové riziko převedeno sekuritizací, by investoři měli přijímat rozhodnutí pouze po provedení náležité hloubkové kontroly, pro niž potřebují přiměřené informace o sekuritizaci.
(58)
Toto nařízení rovněž stanoví, že požadavek na zachování expozice nesmí být uplatňován vícenásobně. U kterékoli sekuritizace postačuje, aby se požadavek vztahoval pouze na původce nebo na sponzora nebo na původního věřitele. Pokud sekuritizace obsahuje jako podkladové transakce jiné sekuritizace, požadavek na zachování expozice by se měl uplatnit pouze na sekuritizaci, která je předmětem investice. Požadavek na zachování expozice by se neměl vztahovat na pohledávky nabyté za úplatu, pokud vyplývají z činnosti podniku, v případě, že jsou převedeny nebo prodány za sníženou cenu za účelem financování této činnosti. Příslušné orgány by měly uplatňovat rizikovou váhu v souvislosti s nesplněním povinnosti provádět hloubkovou kontrolu a řídit rizika, pokud jde o sekuritizaci v případě závažnějších porušení zásad a postupů, které jsou relevantní pro analýzu podkladových rizik. Komise by měla rovněž posoudit, zda by zamezení vícenásobnému uplatňování požadavků na zachování expozice mohlo usnadňovat praktiky pro obcházení požadavku na zachování expozice a zda příslušné orgány pravidla pro sekuritizace účinně vymáhají.
(59)
Za účelem řádného posouzení rizik vyplývajících ze sekuritizovaných expozic u obchodního i investičního portfolia by měla být prováděna hloubková kontrola. Povinnost provádět hloubkovou kontrolu by navíc měla být přiměřená. Postupy hloubkové kontroly by měly přispívat ke zvyšování vzájemné důvěry mezi původci, sponzory a investory. Je proto žádoucí, aby byly řádně zveřejňovány podstatné informace týkající se těchto postupů.
(60)
V případech, kdy je instituce vystavena expozici vůči vlastnímu mateřskému podniku nebo vůči jiným dceřiným podnikům tohoto mateřského podniku, je zapotřebí zvláštní obezřetnosti. Řízení takovýchto expozic institucí by se mělo uskutečňovat zcela samostatně a v souladu se zásadami řádné správy bez ohledu na jakékoliv jiné okolnosti. To je zvlášť důležité v případě velkých expozic a v případech, které se netýkají pouze správy uvnitř skupiny nebo obvyklých transakcí uvnitř skupiny. Příslušné orgány by měly těmto expozicím uvnitř skupiny věnovat zvláštní pozornost. Takové zásady se však nemusí použít, je-li mateřským podnikem finanční holdingová společnost nebo úvěrová instituce, nebo jsou-li jinými dceřinými podniky buď úvěrové či finanční instituce nebo podniky pomocných služeb, pokud se na všechny tyto podniky vztahuje dohled nad úvěrovou institucí na konsolidovaném základě.
(61)
Vzhledem k tomu, že pravidla týkající se kapitálových požadavků jsou citlivá vůči riziku, je žádoucí průběžně přezkoumávat, zda mají významný dopad na hospodářský cyklus. Komise by s přihlédnutím k příspěvku Evropské centrální banky (dálen jen „ECB“) měla o těchto tématech podávat zprávy Evropskému parlamentu a Radě.
(62)
Kapitálové požadavky na obchodníky s komoditami, včetně těch obchodníků, kteří jsou v současné době vyňati z působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (12), by měly být přezkoumány.
(63)
Liberalizace trhů s plynem a elektřinou je z hospodářského i politického hlediska důležitým cílem Unie. Kapitálové požadavky a další obezřetnostní pravidla, které mají být použity na podniky působící na těchto trzích, by proto měly být přiměřené a neměly by neoprávněně bránit uskutečnění liberalizace. Tento cíl by měl být zohledněn zejména při provádění přezkumu tohoto nařízení.
(64)
Instituce, které investují do resekuritizací, by měly postupovat s náležitou péčí i ve věci podkladových sekuritizací a nesekuritizovaných expozic, které jsou základem výsledných resekuritizací. Instituce by měly posoudit, zda expozice v rámci programů obchodních cenných papírů zajištěných aktivy (ABCP) představují resekuritizované expozice, včetně expozic v rámci programů s přednostními tranšemi obsahujícími samostatná seskupení celých úvěrů, z nichž žádný nepředstavuje sekuritizovanou či resekuritizovanou expozici, a u nichž ochranu jednotlivých investic před první ztrátou poskytuje subjekt prodávající úvěry. Ve druhém ze zmíněných případů by likviditní příslib příslušného seskupení většinou neměla být považována za resekuritizovanou expozici, neboť tento příslib představuje tranši jediného seskupení aktiv (tj. příslušného seskupení celých úvěrů), jež neobsahuje žádné sekuritizované expozice. Oproti tomu úvěrové posílení v rámci celého programu, které by se vztahovalo pouze na některé ze ztrát přesahující ochranu poskytovanou prodávajícím napříč jednotlivými seskupeními, by většinou představovalo tranšování rizika seskupení skládajícího se z většího počtu aktiv a obsahujícího alespoň jednu sekuritizovanou expozici, a bylo by tudíž resekuritizovanou expozicí. Avšak v případě, že je tento program plně financován pomocí jediného druhu obchodního cenného papíru a pokud úvěrové posílení v rámci celého programu nepředstavuje resekuritizaci nebo pokud je obchodní cenný papír plně podporován sponzorující institucí, v důsledku čehož je investor do obchodního cenného papíru fakticky vystaven riziku selhání sponzora namísto rizika spojeného s podkladovým seskupením či podkladovými aktivy, pak by tento obchodní cenný papír neměl být obecně považován za resekuritizovanou expozici.
(65)
Ustanovení o obezřetném oceňování pro obchodní portfolio by měla platit pro všechny nástroje oceňované reálnou hodnotou v obchodním i investičním portfoliu institucí. Mělo by být vyjasněno, že pokud by uplatnění obezřetného oceňování vedlo k nižší zůstatkové hodnotě, než jaká byla původně evidována v účetnictví, měla by být absolutní hodnota rozdílu odečtena od kapitálu.
(66)
Instituce by měly mít možnost volby, zda u sekuritizovaných pozic, jež podle tohoto nařízení obdrží rizikovou váhu 1 250 %, použijí kapitálový požadavek, nebo je odečtou od položek kmenového kapitálu tier 1 bez ohledu na to, zda jsou tyto pozice součástí obchodního či investičního portfolia.
(67)
Instituce, které jsou původci nebo sponzory, by neměly mít možnost obcházet zákaz skryté podpory využitím svých obchodních portfolií k poskytnutí takové podpory.
(68)
Aniž je dotčeno zpřístupňování údajů výslovně požadované tímto nařízením, cílem požadavků na zpřístupnění by mělo být poskytnout účastníkům trhu přesné a komplexní informace ohledně rizikového profilu jednotlivých institucí. Instituce by proto měly být povinny zpřístupňovat doplňující informace, které nejsou výslovně uvedené v tomto nařízení, pokud je takové zpřístupnění nezbytné k naplnění uvedeného cíle. Příslušné orgány by současně měly věnovat náležitou pozornost případům, u nichž mají podezření, že jsou dotyčné informace určitou institucí považovány za vyhrazené nebo důvěrné proto, aby se zabránilo jejich zpřístupnění.
(69)
Pokud externí úvěrové hodnocení sekuritizované pozice zahrnuje účinek zajištění úvěrového rizika poskytovaného investiční institucí samotnou, neměla by mít daná instituce možnost získat prospěch z nižší rizikové váhy vyplývající z tohoto zajištění rizika. Sekuritizovaná pozice by se neměla odečítat od kapitálu, existují-li jiné způsoby určení rizikové váhy v souladu se skutečným rizikem pozice, které takové zajištění úvěrového rizika neberou v úvahu.
(70)
Vzhledem k nedávným špatným výsledkům by standardy interních modelů pro výpočet kapitálových požadavků souvisejících s tržním rizikem měly být zpřísněny. Zejména je třeba doplnit jejich způsob zachycování rizik, pokud jde o úvěrová rizika v obchodním portfoliu. Kromě toho by kapitálové požadavky měly obsahovat složku odpovídající krizovým podmínkám, která by kapitálové požadavky zpřísnila s ohledem na zhoršující se podmínky na trhu a omezila procyklický potenciál. Instituce by měly také provést reverzní zátěžové testy, aby vyzkoušely, které scénáře by mohly ohrozit životaschopnost instituce, s výjimkou případu, kdy mohou prokázat, že takový test je zbytečný. Vzhledem k nedávným konkrétním obtížím, které vznikly při zacházení se sekuritizovanými pozicemi pomocí přístupů založených na interních modelech, by mělo být uznání možnosti institucí modelovat rizika sekuritizace k výpočtu kapitálových požadavků v obchodním portfoliu omezeno a automaticky by měl být pro sekuritizované pozice v obchodním portfoliu povinný standardizovaný kapitálový požadavek.
(71)
Toto nařízení stanoví omezené výjimky pro některé činnosti obchodování s korelací, podle kterých může instituci její orgán dohledu povolit vypočítat komplexní rizikový kapitálový požadavek za předpokladu, že budou dodrženy přísné požadavky. V takových případech by tyto činnosti instituce měly podléhat kapitálovému požadavku rovnajícímu se buď kapitálovému požadavku vypočtenému v souladu s vnitřním postupem, nebo 8 % kapitálového požadavku ke specifickému riziku vypočtenému v souladu se standardizovanou metodou podle toho, který je vyšší. Tyto expozice by neměly podléhat požadavku k dodatečnému riziku, nýbrž by měly být začleněny do měření hodnoty v riziku a do měření stresové hodnoty v riziku
(72)
S přihlédnutím k povaze a objemu neočekávaných ztrát, které instituce během finanční a hospodářské krize utrpěly, je nezbytné dále zlepšovat kvalitu a harmonizaci kapitálu, který musí mít instituce k dispozici. To by mělo zahrnovat zavedení nové definice základních prvků kapitálu, který je k dispozici pro absorpci neočekávaných ztrát v okamžiku, kdy nastanou, vylepšení definice hybridního kapitálu a jednotné změny obezřetnostního dohledu nad kapitálem. Je rovněž zapotřebí výrazně navýšit úroveň kapitálu, včetně nových kapitálových ukazatelů se zaměřením na základní prvky kapitálu, který je k dispozici pro absorpci neočekávaných ztrát v okamžiku, kdy nastanou. Očekává se, že instituce, jejichž akcie jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, by měly splňovat své kapitálové požadavky v souvislosti se základními prvky kapitálu pouze prostřednictvím těchto akcií, které splňují soubor přísných kritérií pro základní kapitálové nástroje a zveřejněné fondy dané instituce. Aby byla odpovídajícím způsobem zohledněna různorodost právních forem institucí působících v Unii, měl by soubor přísných kritérií pro základní kapitálové nástroje zajistit nejvyšší kvalitu základních kapitálových nástrojů pro instituce, jejichž akcie nejsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu. To by nemělo institucím bránit v tom, aby z akcií s diferencovanými hlasovacími právy a akcií bez hlasovacích práv vyplácely rozdělení výnosů, která jsou násobkem výnosů vyplácených z akcií, jež jsou spojeny s relativně větším rozsahem hlasovacích práv, za předpokladu, že jsou bez ohledu na rozsah hlasovacích práv dodržena přísná kritéria pro nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, včetně kritérií týkajících se flexibility výplat, a že v případě výplaty rozdělení výnosu má být tento výnos vyplacen u všech akcií emitovaných danou institucí.
(73)
Existují různé druhy expozic v oblasti financování obchodu, ale některé prvky mají společné: vyznačují se například nízkou hodnotou, krátkým trváním a identifikovatelným zdrojem splácení. Opírají se o pohyb zboží a služeb, který je základem reálné ekonomiky, a většinou podporují malé společnosti při naplňování jejich běžných potřeb, čímž vytvářejí hospodářský růst a pracovní příležitosti. Přítoky a odtoky jsou obvykle vyrovnány, a riziko likvidity je tak omezeno.
(74)
Je vhodné, aby orgán EBA vedl aktuální seznam všech forem kapitálových nástrojů, které jsou v jednotlivých členských státech považovány za nástroje kmenového kapitálu tier 1. EBA by měl z uvedeného seznamu vyřadit nástroje vydané po vstupu tohoto nařízení v platnost, které nesplňují kritéria stanovená v tomto nařízení, nejedná-li se o nástroje státní podpory, a měl by toto vyřazení veřejně oznámit. Jestliže po oznámení Evropského orgánu pro bankovnictví o vyřazení určitého nástroje ze seznamu je daný nástroj nadále uznáván, měl by EBA v plném rozsahu uplatnit své pravomoci, zejména pravomoci, které mu svěřuje článek 17 nařízení (EU) č. 1093/2010 týkající se porušení práva Unie. Připomíná se, že pro přiměřenou reakci na případy nesprávného či nedostatečného uplatňování práva Unie se uplatňuje třístupňový mechanismus, v němž je jako první krok orgán EBA oprávněn vyšetřovat údajné nesprávné či nedostatečné plnění povinností vyplývajících z práva Unie ze strany vnitrostátních orgánů při provádění dohledu a vydat k tomu doporučení. Za druhé, pokud se příslušný vnitrostátní orgán tímto doporučením neřídí, je Komise zmocněna k vydání formálního stanoviska zohledňujícího doporučení orgánu EBA požadujícího po příslušném orgánu, aby přijal nezbytná opatření pro zajištění souladu s právem Unie. Za třetí ve výjimečných případech, v nichž dojde k trvalé nečinnosti dotčeného příslušného orgánu a situaci nebude možné řešit jiným způsobem, je orgán EBA oprávněn přijímat rozhodnutí určená jednotlivým finančním institucím. Kromě toho se připomíná, že podle článku 258 Smlouvy o fungování EU má-li Komise za to, že členský stát nesplnil povinnost, která pro něj ze Smluv vyplývá, může věc předložit Soudnímu dvoru Evropské unie.
(75)
Toto nařízení by nemělo mít vliv na schopnost příslušných orgánů zachovat procesy předběžného schvalování úvěrů u smluv týkajících se nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 a tier 2. V těchto případech mohou být tyto kapitálové nástroje započteny pouze do vedlejšího kapitálu tier 1 a tier 2 instituce, a to poté, co byly tyto schvalovací procesy úspěšně dokončeny.
(76)
Za účelem posílení tržní disciplíny a finanční stability je nezbytné zavést podrobnější požadavky na zpřístupňování formy a povahy regulativního kapitálu a změny obezřetnostního dohledu učiněné proto, aby se zajistilo, že investoři a vkladatelé jsou dostatečně dobře informováni o solventnosti institucí.
(77)
Dále je nezbytné, aby příslušné orgány měly alespoň v souhrnné podobě informace o úrovni rep, půjček cenných papírů a všech formách zatížení aktiv. Tyto informace by měly být příslušným orgánům poskytnuty prostřednictvím zprávy. Po účely posílení disciplíny na trhu by měly existovat přesnější požadavky na zveřejňování rep a půjček cenných papírů.
(78)
Měla by být zavedena nová definice kapitálových a regulativních kapitálových požadavků způsobem, který zohledňuje skutečnost, že existují rozdílné vnitrostátní výchozí body a okolnosti, přičemž úvodní odchylky nových norem by se měly během přechodného období odstranit. Za účelem zajištění řádné kontinuity úrovně kapitálu budou nástroje vydané v kontextu režimu rekapitalizace podle pravidel pro státní podporu a před datem uplatňování tohoto nařízení zachovány během přechodného období. Závislost na státní podpoře by měla být v budoucnu co možná nejvíce snížena. Jestliže se však v některých situacích ukáže státní podpora jako nezbytná, mělo by nařízení stanovit rámec pro řešení těchto situací. Nařízení by mělo zejména stanovit, jakým způsobem by se mělo zacházet s kapitálovými nástroji vydanými v kontextu režimu rekapitalizace podle pravidel pro státní podporu. Možnost institucí tohoto zacházení využívat by měla podléhat přísným podmínkám. Umožní-li navíc toto zacházení odchýlit se od nových kritérií pro kvalitu kapitálových nástrojů, měly by být tyto odchylky co nejvíce omezeny. V případě stávajících kapitálových nástrojů vydaných v kontextu režimu rekapitalizace podle pravidel pro státní podporu by se mělo zřetelně rozlišovat mezi kapitálovými nástroji, které požadavky tohoto nařízení splňují, a kapitálovými nástroji, které požadavky tohoto nařízení nesplňují. Pro kapitálové nástroje, které požadavky tohoto nařízení nesplňují, by proto mělo toto nařízení stanovit vhodná přechodná ustanovení.
(79)
Směrnice 2006/48/ES vyžadovala, aby úvěrové instituce měly do 31. prosince 2011 k dispozici kapitál, který je vyšší nebo se rovná stanoveným minimálním částkám. Vzhledem k pokračování účinků finanční krize v bankovnictví a k prodloužení přechodných ustanovení týkajících se kapitálu přijatých Basilejským výborem pro bankovní dohled je vhodné na omezenou dobu znovu zavést spodní hranici, dokud nebudou zavedeny dostatečné výše kapitálu v souladu s přechodnými ustanoveními o kapitálu podle tohoto nařízení, která budou postupně zaváděna od data použitelnosti tohoto nařízení až do roku 2019.
(80)
V případě skupin, které zahrnují velké bankovní nebo investiční podniky a pojišťovny, platí zvláštní pravidla stanovená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu (13), která řeší toto „dvojí započtení“ kapitálu. Směrnice 2002/87/ES vychází z mezinárodně dohodnutých zásad řešení rizik napříč odvětvími. Toto nařízení posiluje způsob použití těchto pravidel finančních konglomerátů na skupiny bank a investičních podniků, aby se zajistilo jejich důrazné a jednotné provádění. Veškeré další nezbytné změny bude řešit přezkum směrnice 2002/87/ES, který má být proveden v roce 2015.
(81)
Finanční krize upozornila na to, že instituce výrazně podcenily úroveň úvěrového rizika protistrany související s OTC deriváty. To přimělo skupinu G-20, aby v září roku 2009 vyzvala k tomu, aby byl u více OTC derivátů prováděn clearing prostřednictvím ústřední protistrany. Zároveň požadovali, aby ty OTC deriváty, u kterých nelze provést clearing centrálně, podléhaly vyšším kapitálovým požadavkům, aby se řádně zohlednila vyšší rizika s nimi spojená.
(82)
Na základě výzvy skupiny G-20 změnil Basilejský výbor pro bankovní dohled podstatným způsobem režim úvěrového rizika protistrany v rámci Basileje III. Očekává se, že rámec Basilej III výrazně navýší kapitálové požadavky související s OTC deriváty a financováním cenných papírů prováděným institucemi a vytvoří důležité pobídky pro instituce pro využívání ústřední protistrany. Dále se očekává, že rámec Basilej III poskytne další pobídky pro posílení řízení rizika pro úvěrové expozice protistrany a zreviduje stávající režim pro řešení expozic úvěrového rizika protistrany vůči ústředním protistranám.
(83)
Instituce by měly mít k dispozici dodatečný kapitál v důsledku rizika úvěrových úprav v ocenění plynoucím z OTC derivátů. Instituce by rovněž měly při výpočtu kapitálových požadavků pro expozice úvěrového rizika protistrany, které pramení z OTC derivátů a transakcí s financováním cenných papírů vůči některým finančním institucím, používat vyšší korelaci hodnot aktiv. Instituce by rovněž měly být povinny výrazně zlepšit měření a řízení úvěrového rizika protistrany prostřednictvím lepšího ošetření rizik pozitivní korelace, protistran využívajících ve velké míře páky a kolaterálu, společně se souvisejícím posílením v oblastech zpětného a zátěžového testování.
(84)
Obchodní expozice vůči ústředním protistranám obvykle využívají mnohostranného vzájemného započtení a mechanismu sdílení ztrát, jež poskytují ústřední protistrany. Díky tomu je s nimi spojeno velmi nízké úvěrové riziko protistrany, a proto by měly podléhat velmi nízkým kapitálovým požadavkům. Tento požadavek by měl být zároveň kladný, aby se zajistilo, že instituce budou sledovat a monitorovat své expozice vůči ústředním protistranám v rámci řádného řízení rizik a uvědomí si, že ani obchodní expozice vůči ústředním protistranám nejsou bez rizika.
(85)
Fond ústřední protistrany pro riziko selhání představuje mechanismus, který umožňuje sdílení (rozložení) ztrát mezi členy clearingového systému této ústřední protistrany. Použije se v případě, že ztráty, které utrpěla ústřední protistrana po selhání člena clearingového systému, jsou větší než marže a příspěvky člena clearingového systému do fondu pro riziko selhání a jakákoli jiná obrana, kterou může ústřední protistrana použít před tím, než využije příspěvků zbývajících členů clearingového systému do fondu pro riziko selhání. V souvislosti s tím je riziko ztráty spojené s expozicí z příspěvků fondu pro riziko selhání vyšší než riziko spojené s obchodními expozicemi. A proto by tento druh expozic měl podléhat vyššímu kapitálovému požadavku.
(86)
„Hypotetický kapitál“ ústřední protistrany by měl představovat veličinu, která je zapotřebí pro stanovení kapitálového požadavku pro expozice člena clearingového systému na základě jeho příspěvků do fondu ústřední protistrany pro riziko selhání. Neměl by být vnímán jinak. Zejména by neměl být vnímán jako výše kapitálu, který je ústřední protistrana povinna mít k dispozici na základě požadavku příslušného orgánu.
(87)
Přezkum ošetření úvěrového rizika protistrany, a zejména zavedení vyšších kapitálových požadavků pro dvoustranné smlouvy o derivátech za účelem zohlednění vyššího rizika, které tyto smlouvy představují pro finanční systém, je nedílnou součástí úsilí Komise zajistit efektivní, bezpečné a zdravé derivátové trhy. Toto nařízení tudíž doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (14).
(88)
Komise by měla provést přezkum příslušných výjimek pro velké expozice do 31. prosince 2015. Do výsledku tohoto přezkumu by členské státy měly i nadále mít zachovánu možnost rozhodnout o vynětí některých velkých expozic z těchto pravidel po dostatečně dlouhé přechodné období. Komise přezkoumá, zda by tyto výjimky měly být i nadále uplatňovány podle uvážení nebo na obecnější úrovni a zda rizika spojená s těmito expozicemi jsou ošetřena jinými účinnými způsoby stanovenými v tomto nařízení; vycházet při tom bude z práce vykonané v kontextu přípravy směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/111/ES ze dne 16. září 2009, kterou se mění směrnice 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2007/64/ES, pokud jde o banky přidružené k ústředním institucím, některé položky kapitálu, velkou angažovanost, režimy dohledu a krizové řízení (15) a jednání o ní a zohlední rovněž mezinárodní vývoj a vývoj na úrovni Unie v této problematice.
(89)
S cílem zajistit, aby výjimky pro expozice udělované příslušnými orgány neohrozily soudržnost jednotných pravidel trvale stanovených tímto nařízením, by příslušné orgány měly po uplynutí přechodného období a nebude-li k dispozici výsledek uvedeného přezkumu konzultovat orgán EBA, zda je vhodné i nadále využívat výjimky pro určité expozice.
(90)
Roky, které předcházely finanční krizi, byly charakteristické nadměrným nárůstem expozic institucí ve vztahu k jejich kapitálu (páky). Během finanční krize byly instituce donuceny v důsledku ztrát a nedostatku finančních prostředků v krátké době významným způsobem snížit svoji páku. To zesílilo tlaky na snížení cen aktiv, a tím vznikly institucím další ztráty, což následně vedlo k dalšímu snížení jejich kapitálu. V konečném důsledku tato negativní spirála způsobila snížení dostupnosti úvěrů pro reálnou ekonomiku a hlubší a delší krizi.
(91)
Kapitálové požadavky vycházející z rizik jsou zásadní pro zajištění dostatečného kapitálu pro krytí neočekávaných ztrát. Nicméně krize ukázala, že jen tyto požadavky nestačí, aby zabránily institucím podstupovat nadměrné a neudržitelné pákové riziko.
(92)
V září roku 2009 se vedoucí představitelé skupiny G-20 zavázali k vytvoření mezinárodně dohodnutých pravidel, jež budou odrazovat od využívání nadměrné páky. Za tímto účelem podpořili zavedení pákového poměru jako doplňujícího měřítka do rámce Basilej II.
(93)
V prosinci roku 2010 zveřejnil Basilejský výbor pro bankovní dohled pokyny, kterými se stanoví metodika výpočtu pákového poměru. Tato pravidla stanoví období pozorování, které bude probíhat od 1. ledna 2013 do 1. ledna 2017 a během něhož bude monitorován pákový poměr, jeho složky a chování ve vztahu k požadavku založenému na riziku. Na základě výsledků tohoto období pozorování hodlá Basilejský výbor pro bankovní dohled v první polovině roku 2017 učinit případné konečné úpravy definice a kalibrace pákového poměru, aby z něj mohlo být od 1. ledna 2018 učiněno závazné měřítko na základě náležitého přezkumu a kalibrace. Pokyny Basilejského výboru pro bankovní dohled rovněž stanoví od 1. ledna 2015 zpřístupňování informací o pákovém poměru a jeho složkách.
(94)
Pákový poměr představuje nový nástroj pro regulaci a dohled, který má Unie k dispozici. V souladu s mezinárodními dohodami by měl být nejprve zaveden jako doplňkový prvek, který mohou příslušné orgány dohledu dle vlastního uvážení uplatňovat na jednotlivé instituce. Ohlašovací povinnosti institucí by umožnily řádný přezkum a kalibraci, s cílem učinit z něj od 1. ledna 2018 závazné měřítko.
(95)
Při přezkoumávání dopadu pákového poměru na různé modely podnikání by měla být věnována pozornost zejména modelům podnikání, které jsou považovány za modely s malou mírou rizika, jako jsou hypoteční úvěry a specializované úvěry u regionálních vlád, místních orgánů nebo subjektů veřejného sektoru. Na základě získaných údajů a zjištění z přezkumu v rámci dohledu v průběhu období pozorování by měl orgán EBA ve spolupráci s příslušnými orgány vyvinout klasifikaci modelů podnikání a rizik. Na základě patřičné analýzy a rovněž s ohledem na historické údaje nebo zátěžové scénáře by mělo být vyhodnoceno, jaké jsou vhodné úrovně pákového poměru, které zajišťují odolnost příslušných modelů podnikání, a zda by tyto úrovně měly být stanoveny formou minimálních hodnot nebo formou rozpětí. Po skončení období pozorování a kalibrace příslušných úrovní pákového poměru a na základě uvedeného hodnocení může EBA zveřejnit náležitý statistický přezkum pákového poměru, včetně průměrných hodnot a směrodatných odchylek. Po přijetí požadavků na pákový poměr by orgán EBA měl zveřejnit náležitý statistický přezkum pákového poměru týkajícího se stanovených kategorií institucí, včetně průměrných hodnot a směrodatných odchylek.
(96)
Instituce by měly v rámci interního postupu pro hodnocení kapitálové přiměřenosti monitorovat úroveň a změny pákového poměru i pákové riziko. Tento monitoring by měl být součástí procesu přezkumu v rámci dohledu. Zejména po vstupu požadavků na pákový poměr v platnost by měly příslušné orgány monitorovat vývoj daného modelu podnikání a odpovídajícího rizikového profilu, aby byla zajištěna aktuální a řádná klasifikace institucí.
(97)
Pro řádné zásady odměňování mají zásadní význam vhodné struktury správy a řízení, transparentnost a zpřístupňování informací. Instituce by měly zpřístupňovat podrobné informace o svých zásadách a postupech odměňování a z důvodu důvěrnosti o souhrnných částkách za ty pracovníky, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil daných institucí, aby tak pro trh zajistily dostatečnou transparentnost struktur odměňování a souvisejícího rizika. Uvedené informace by měly být k dispozici všem zúčastněným stranám. Těmito konkrétními požadavky by neměly být dotčeny obecnější požadavky na zveřejňování údajů týkající se politik odměňování použitelné horizontálně napříč odvětvími. Členským státům by navíc mělo být umožněno požadovat, aby instituce poskytovaly podrobnější informace o odměňování.
(98)
Uznání ratingové agentury jako externí ratingové agentury by nemělo přispívat k dalšímu uzavírání trhu, kterému již nyní dominují tři hlavní společnosti. EBA by spolu s centrálními bankami Evropského systému centrálních bank (dále jen „ESBC“) měl zajistit, aby bylo za externí ratingovou agenturou uznáno více ratingových agentur, aniž by proces uznávání zjednodušily nebo zmírnily nároky, a tímto způsobem otevřít trh dalším společnostem.
(99)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (16) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (17) by měly být plně použity na zpracování osobních údajů pro účely tohoto nařízení.
(100)
Instituce by měly mít k dispozici diverzifikovanou rezervu likvidních aktiv, která mohou použít pro pokrytí potřeby likvidity v období krátkodobého nedostatku likvidity. Vzhledem k tomu, že předem nelze s jistotu vědět, která konkrétní aktiva v každé z kategorií aktiv by mohly šoky následně postihnout, je vhodné podporovat diverzifikovanou a vysoce kvalitní likviditní rezervu sestávající z různých kategorií aktiv. Koncentrace aktiv a přílišná závislost na tržní likviditě vytváří ve finančním sektoru systémové riziko, jemuž je třeba předejít. Během počátečního období pozorování je proto třeba vzít v úvahu širokou škálu kvalitních aktiv, jež budou použita k vymezení požadavku krytí likvidity. Při vytváření jednotné definice likvidních aktiv by se za aktiva s velmi vysokou likviditou a úvěrovou kvalitou považovaly podle očekávání přinejmenším vládní dluhopisy a dále kryté dluhopisy obchodované na transparentních trzích s trvalým obratem. Rovněž by bylo vhodné, aby byla do likviditní rezervy zahrnuta bez omezení aktiva odpovídající čl. 416 odst. 1 písm. a) až c). V případě použití těchto zásob likvidity by měly instituce zavést plán pro obnovení zásob likvidních aktiv a příslušné orgány by měly zajistit přiměřenost tohoto plánu a jeho realizaci.
(101)
Zásoby likvidních aktiv by měly být k dispozici neustále pro pokrytí odtoku likvidity. Úroveň potřeby likvidity v období krátkodobého nedostatku likvidity by měla být stanovena standardizovaným způsobem za účelem zajištění jednotného standardu spolehlivosti a rovných podmínek. Je třeba zajistit, aby toto standardizované stanovení nemělo žádné nezamýšlené důsledky pro finanční trhy, poskytování úvěrů a hospodářský růst, a je rovněž třeba přihlédnout k různým obchodním a investičním modelům a prostředí financování institucí v Unii. Proto by požadavek krytí likvidity měl podléhat období pozorování. Na základě výsledků sledování podpořených zprávami orgánu EBA by Komise měla být svěřena pravomoc přijmout akt v přenesené pravomoci, kterým se pro Unii včas zavede podrobný a harmonizovaný požadavek krytí likvidity. Jakýkoli akt v přenesené pravomoci, jehož cílem je zavedení požadavku krytí likvidity, by měl být v zájmu zajištění harmonizace v oblasti úpravy likvidity na celosvětové úrovni srovnatelný s ukazatelem krytí likvidity stanoveným v konečném mezinárodním rámci pro měření, standardy a sledování rizika likvidity vypracovaném Basilejským výborem pro bankovní dohled a zohledňovat specifické podmínky v Unii a v členských státech.
(102)
Za tím účelem by během období pozorování měl orgán EBA přezkoumat a vyhodnotit mimo jiné vhodnost prahové hodnoty 60 % pro první úroveň likvidních aktiv, limit pro přítoky likvidity ve výši 75 % odtoku a postupné zavádění požadavku krytí likvidity z úrovně 60 % od 1. ledna 2015 s postupným zvyšováním na 100 %. Při posuzování jednotné definice zásoby likvidních aktiv a podávání zpráv v této souvislosti by měl orgán EBA ve svých analýzách zohlednit definici vysoce kvalitních likvidních aktiv vypracovanou Basilejským výborem pro bankovní dohled a zohlednit přitom specifické podmínky v Unii a v členských státech. EBA by měl určovat, ve kterých měnách potřeby likvidních aktiv institucí usazených v Unii překračují dostupnost těchto likvidních aktiv v dané měně, ale současně by měl rovněž jednou ročně posoudit, zda by měly být použity výjimky, včetně těch, které jsou určeny v této směrnici. Vedle toho by měl EBA jednou ročně posoudit, zda by měly být ve vztahu ke kterékoli z těchto výjimek, jakož i k výjimkám určeným v tomto nařízení, připojeny další podmínky jejich využití institucemi usazenými v Unii nebo zda by měly být stávající podmínky podrobeny přezkumu. EBA by měl předložit výsledky svých analýz v rámci výroční zprávy pro Komisi.
(103)
V zájmu zvýšení efektivnosti a snížení administrativní zátěže by měl orgán EBA vytvořit soudržný rámec pro podávání zpráv, jenž bude založen na harmonizovaném souboru standardů pro požadavky na likviditu a jenž bude uplatňován v celé Unii. Za tímto účelem by měl orgán EBA vyvinout jednotné formáty pro podávání zpráv a řešení v oblasti informačních technologií, v nichž budou zohledněna ustanovení tohoto nařízení a směrnice 2013/36/EU. Do okamžiku, než se začnou požadavky na likviditu uplatňovat v plném rozsahu, by měly instituce pokračovat v podávání zpráv podle vnitrostátních požadavků.
(104)
Orgán EBA by měl ve spolupráci s ESRB vydat pokyny k zásadám pro používání zásoby likvidity v krizové situaci.
(105)
Nelze považovat za samozřejmé, že se institucím dostane od jiných institucí náležejících do stejné skupiny podpory likvidity, pokud se budou nacházet v situaci, kdy by obtížně dostály svým platebním závazkům. Nicméně s výhradou splnění přísných podmínek a jednotlivého souhlasu všech zúčastněných příslušných orgánů by příslušné orgány měly mít možnost upustit od uplatňování požadavku krytí likvidity pro jednotlivé instituce a stanovit pro tyto instituce konsolidovaný požadavek, aby jim tak umožnily řídit likviditu centrálně na úrovni skupiny nebo podskupiny.
(106)
Ve stejném duchu, pokud není udělená žádná výjimka, by toky likvidity mezi dvěma institucemi, které jsou součástí stejné skupiny a podléhají dohledu na konsolidovaném základě, měly, až se stane požadavek krytí likvidity závazným opatřením, obdržet preferenční sazby přítoku a odtoku pouze v takových případech, kdy byly zavedeny všechny nezbytné záruky. Takové zvláštní preferenční zacházení by mělo být úzce vymezeno a podmíněno splněním řady přísných a objektivních podmínek. Ke zvláštnímu postupu pro určitý tok uvnitř skupiny by mělo být přistoupeno po určení konkrétní úrovně přítoků a odtoků mezi institucí a protistranou pomocí metodiky využívající objektivní kritéria a parametry. Na základě výsledků sledování podpořených zprávou orgánu EBA by na Komisi měla být případně přenesena pravomoc, přijímat akty v přenesené pravomoci s cílem stanovit tyto případy zvláštního postupu uvnitř skupiny, metodiku i objektivní kritéria, kterými jsou tyto případy podmíněny, jakož i podmínky společného rozhodování při posuzování těchto kriterií, a to jako součást aktů v přenesené pravomoci, které přijímá podle tohoto nařízení k upřesnění požadavku krytí likvidity.
(107)
Dluhopisy, které v Irsku emitovala National Asset Management Agency (NAMA), jsou zvláště důležité pro ozdravění irského bankovnictví a jejich emise byla předem odsouhlasena členskými státy a schválena Komisí jako státní podpora ve formě podpůrného opatření zavedeného s cílem odstranit z rozvah některých úvěrových institucí znehodnocená aktiva. Emise těchto dluhopisů, jakožto přechodné opatření podporované Komisí a ECB, je nedílnou součástí restrukturalizace irského bankovního systému. Irská vláda poskytla záruku za tyto dluhopisy, které tak jsou pro měnové orgány způsobilým kolaterálem. Komise by se měla zabývat specifickými mechanismy pro zachování právních účinků u převoditelných aktiv, které emitovaly nebo za které se zaručily subjekty se schválením Unie, pokud jde o státní podporu, a to jako součást aktů v přenesené pravomoci, které přijímá podle tohoto nařízení k upřesnění požadavku krytí likvidity. V této souvislosti by Komise měla zohlednit skutečnost, že institucím, které požadavky krytí likvidity vypočítávají podle tohoto nařízení, by mělo být do prosince roku 2019 dovoleno zahrnovat prioritní dluhopisy emitované NAMA mezi aktiva s velmi vysokou likviditou a úvěrovou kvalitou.
(108)
Podobně dluhopisy, které emitovala španělská Společnost pro správu aktiv, jsou zvláště důležité pro ozdravění španělského bankovnictví a představují přechodné opatření, které podpořila Komise a Evropská centrální banka a které je nedílnou součástí restrukturalizace španělského bankovního systému. Vzhledem k tomu, že emise těchto dluhopisů je stanovena v Memorandu o porozumění o podmíněnosti politik v oblasti finančního sektoru, podepsaném Evropskou komisí a španělskými orgány dne 23. července 2012, a že převod aktiv musí schválit Evropská komise jako opatření státní podpory zavedené s cílem odstranit z rozvah některých úvěrových institucí znehodnocená aktiva, a v míře, v jaké jsou tyto dluhopisy zaručeny španělskou vládou a jsou způsobilým kolaterálem pro měnové orgány. Komise by se měla zabývat specifickými mechanismy pro zachování právních účinků u převoditelných aktiv, které emitovaly nebo za které se zaručily subjekty se schválením Unie, pokud jde o státní podporu, a to jako součást aktů v přenesené pravomoci, které přijímá podle tohoto nařízení k upřesnění požadavku krytí likvidity. V této souvislosti by Komise měla zohlednit skutečnost, že institucím, které požadavky krytí likvidity vypočítávají podle tohoto nařízení, by mělo být přinejmenším do prosince roku 2023 dovoleno zahrnovat prioritní dluhopisy španělské Společnosti pro správu aktiv mezi aktiva s velmi vysokou likviditou a úvěrovou kvalitou.
(109)
Na základě zpráv, které má EBA předložit, a při přípravě návrhu aktu v přenesené pravomoci týkajícího se požadavků na likviditu by Komise měla rovněž zvážit, zda by se tímto způsobem mělo zacházet také s prioritními dluhopisy emitovanými právními subjekty podobnými jako NAMA v Irsku nebo španělská Společnost pro správu aktiv, jež byly vytvořeny za stejným účelem a jsou zvláště důležité pro ozdravění bankovnictví v jakémkoli jiném členském státě, a to v míře, v jaké jsou tyto dluhopisy zaručeny ústřední vládou příslušného členského státu a jsou způsobilým kolaterálem pro měnové orgány.
(110)
Při vypracovávání návrhů regulačních technických norem určujících metody měření dodatečného odtoku by měl orgán EBA zvážit jako jednu z metod tohoto měření standardizovaný přístup zpětného pohledu.
(111)
Do zavedení ukazatele čistého stabilního financování (NSFR) jako závazného minimálního standardu by instituce měly dodržovat obecné povinnosti financování. Obecná povinnost financování by neměla představovat požadavek na určitý poměr. Pokud bude do zavedení NSFR prostřednictvím vnitrostátního ustanovení zaveden ukazatel stabilního financování jako minimální standard,měly by instituce tento minimální standard odpovídajícím způsobem splňovat.
(112)
Kromě krátkodobé potřeby likvidity by si instituce rovněž měly vytvořit struktury financování, které jsou v dlouhodobém horizontu stabilní. V prosinci roku 2010 se Basilejský výbor pro bankovní dohled dohodl na povýšení ukazatele čistého stabilního financování (Net Stable Funding Ratio, NSFR) na minimální standard k 1. lednu 2018, a dále se dohodl na zavedení přísných postupů vykazování za účelem monitorování tohoto ukazatele během přechodného období a bude pokračovat v přezkumu dopadů těchto standardů na finanční trhy, poskytování úvěrů a hospodářský růst, přičemž bude podle potřeby řešit případné nezamýšlené důsledky. Tím Basilejský výbor pro bankovní dohled schválil, že NSFR bude podléhat období pozorování a bude zahrnovat doložku o přezkumu. V tomto kontextu by orgán EBA měl na základě zpráv, které vyžaduje toto nařízení, posoudit způsob navržení požadavku stabilního financování. Na základě tohoto posouzení by Komise měla předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu a případně vhodné návrhy pro zavedení takového požadavku do roku 2018.
(113)
Nedostatky ve správě a řízení společnosti v řadě institucí přispěly k nadměrnému a neopatrnému riskování v bankovním sektoru, které vedlo k selhání jednotlivých institucí a k systémovým problémům.
(114)
Aby bylo možno monitorovat postupy správy a řízení institucí a zlepšit disciplínu na trhu, měly by instituce zveřejňovat systémy správy a řízení společnosti. Jejich vedoucí orgány by měly schvalovat a zveřejňovat prohlášení, které ujistí veřejnost o dostatečnosti a účinnosti těchto systémů.
(115)
S cílem zohlednit různorodost modelů podnikání institucí na vnitřním trhu by určité dlouhodobé strukturální požadavky, jako jsou ukazatel čistého stabilního financování a pákový poměr, měly být pečlivě posouzeny s cílem podpořit škálu řádných bankovních struktur, které slouží a měly by i nadále sloužit hospodářství Unie.
(116)
Pro zajištění trvalého poskytování finančních služeb domácnostem a firmám je struktura stabilního financování nezbytná. Dlouhodobé toky financování ve finančních systémech založených na bankách v mnoha členských státech se mohou obecně vyznačovat odlišnými charakteristikami oproti tokům zavedeným na jiných mezinárodních trzích. Mimoto mohly být v jednotlivých členských státech vytvořeny specifické struktury financování, jejichž cílem je zajistit stabilní financování dlouhodobých investic, včetně decentralizovaných bankovních struktur pro směrování likvidity či specializovaných cenných papírů krytých hypotečními úvěry, s kterými se obchoduje na vysoce likvidních trzích či jsou vítanou investicí pro dlouhodobé investory. Tyto strukturální faktory by měly být pečlivě zváženy. Za tímto účelem je tedy zásadní, aby poté, co budou finalizovány mezinárodní standardy, EBA a Evropská rada pro systémová rizika na základě požadavku na podávání zpráv stanoveného tímto nařízením vyhodnotily, jakým způsobem by měl být požadavek stabilního financování koncipován, přičemž plně zohlední různorodost struktur financování v rámci bankovního trhu v Unii.
(117)
Aby bylo zajištěno postupné sbližování mezi úrovní kapitálu a obezřetnostními úpravami definice kapitálu v Unii a definice kapitálu stanovené v tomto nařízení v průběhu přechodného období, měly by být kapitálové požadavky obsažené v tomto nařízení zaváděny postupně. Je nezbytné zajistit, aby toto postupné zavádění bylo v souladu s posíleními, která v nedávné době uskutečnily členské státy s ohledem na požadované úrovně kapitálu a definici kapitálu, která v členských státech platí. Proto by během přechodného období měly příslušné orgány v rámci definované spodní a horní meze stanovit, jak rychle je třeba zavést požadovanou úroveň kapitálu a obezřetnostní úpravy, které stanoví toto nařízení.
(118)
Aby byl zajištěn plynulý přechod od odlišných obezřetnostních úprav, které v současné době členské státy používají, na soubor obezřetnostních úprav stanovený v tomto nařízení, měly by příslušné orgány mít možnost během přechodného období i nadále v omezené míře požadovat, aby instituce prováděly obezřetnostní úpravy kapitálu, které se od tohoto nařízení liší.
(119)
Aby instituce měly dostatek času na splnění nových požadovaných úrovní a vyhovění definici kapitálu, měly by být některé kapitálové nástroje, které nesplňují definici kapitálu stanovenou v tomto nařízení, postupně v období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2021 odstraňovány. Dále by některé nástroje podporované státem měly po omezené období být uznávány v plném rozsahu jako součást kapitálu. Emisní ážio související s položkami považovanými podle vnitrostátních prováděcích opatření ke směrnici 2006/48/ES za kapitál by mělo být dále za určitých podmínek považováno za kmenový kapitál tier 1.
(120)
S cílem zajistit postupný přechod na jednotná pravidla týkající se zpřístupňování informací ze strany institucí v zájmu poskytnutí přesných a komplexních údajů ohledně rizikového profilu jednotlivých institucí účastníkům trhu, měly by být požadavky pro zpřístupňování informací zaváděny postupně.
(121)
S cílem přihlédnout k vývoji na trhu a zkušenostem s uplatňováním tohoto nařízení by Komise měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávy, spolu s případnými legislativními návrhy, o možných dopadech kapitálových požadavků na hospodářský cyklus, minimálních kapitálových požadavků pro expozice ve formě krytých dluhopisů, velkých expozic, požadavků na likviditu, páku, expozic vůči převedenému úvěrovému riziku, úvěrového rizika protistrany a metody původní expozice, retailových expozic, definice použitelného kapitálu a úrovně uplatňování tohoto nařízení.
(122)
Prvotním smyslem právního rámce pro úvěrové instituce by mělo být zajistit fungování základních služeb pro reálnou ekonomiku a současně omezit riziko morálního hazardu. Jedním z hlavních nástrojů na podporu tohoto cíle by mohlo být strukturální oddělení činnosti retailového a investičního bankovnictví v rámci bankovní skupiny. Žádné ustanovení současného regulačního rámce by proto nemělo bránit tomu, aby byla zavedena opatření, kterými by bylo toto oddělení uskutečněno. Komise by měla provést analýzu otázky strukturálního oddělení v Unii a předložit zprávu Evropskému parlamentu a Radě a připojit k ní v případě potřeby legislativní návrhy.
(123)
Podobně by za účelem ochrany vkladatelů a zachování finanční stability členské státy měly mít rovněž možnost přijímat strukturální opatření, na jejichž základě by úvěrové instituce povolené v daném členském státě musely snížit své expozice vůči různým právním subjektům v závislosti na jejich činnostech a bez ohledu na to, kde jsou tyto činnosti prováděny. Avšak jelikož by tato opatření mohla mít nepříznivý dopad v podobě roztříštěnosti vnitřního trhu, měla by být schválena pouze s výhradou přísných podmínek platných do doby, než vstoupí v platnost právní akt, jenž bude taková opatření výslovně harmonizovat.
(124)
Za účelem upřesnění požadavků stanovených v tomto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o technické úpravy tohoto nařízení k vyjasnění definic pro zajištění jednotného uplatňování tohoto nařízení nebo k zohlednění vývoje na finančních trzích; k přizpůsobení terminologie a znění definic terminologii a znění definic použitých v pozdějších relevantních aktech; ke změnám ustanovení tohoto nařízení o kapitálu v důsledku vývoje účetních standardů nebo práva Unie, nebo s ohledem na sbližování postupů v oblasti dohledu; k rozšíření seznamu kategorií expozic pro účely standardizovaného přístupu nebo přístupu IRB s cílem zohlednit vývoj na finančních trzích; k provedení úprav určitých hodnot ve vztahu k těmto kategoriím expozic s cílem zohlednit účinky inflace; k úpravě seznamu a klasifikace podrozvahových položek; a k úpravě specifických ustanovení a technických kritérií pro zacházení s úvěrovým rizikem protistrany, pro standardizovaný přístup a přístup IRB, pro snižování úvěrového rizika, pro sekuritizaci, pro operační riziko, tržní riziko, likviditu, páku a pro zpřístupňování informací s cílem zohlednit vývoj na finančních trzích nebo vývoj účetních standardů nebo práva Unie, nebo s ohledem na sbližování postupů v oblasti dohledu a měření rizik a s ohledem na výsledky přezkumu v různých oblastech souvisejících s oblastí působnosti směrnice 2004/39/ES.
(125)
Na Komisi by dále měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o dočasné snížení úrovně kapitálu nebo rizikových vah vymezených v tomto nařízení s cílem zohlednit zvláštní okolnosti; vyjasnit vynětí některých expozic z působnosti ustanovení o velkých expozicích obsažených v tomto nařízení; upřesnit částky nezbytné pro výpočet kapitálových požadavků pro obchodní portfolio s ohledem na vývoj v hospodářské a měnové oblasti; upravit kategorie investičních podniků, kterým lze povolit určité výjimky z požadovaných úrovní kapitálu s ohledem na vývoj na finančních trzích; vyjasnit požadavek, aby investiční podniky měly k dispozici kapitál odpovídající jedné čtvrtině jejich fixních režijních nákladů za předchozí rok za účelem zajištění jednotného uplatňování tohoto nařízení; stanovit prvky kapitálu, od nichž by se měly odečíst podíly na nástrojích příslušných subjektů držené institucí; zavést dodatečná přechodná ustanovení týkající se ošetření pojistně-matematických zisků a ztrát při měření penzijních závazků z definovaných požitků u institucí. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(126)
V souladu s prohlášením č. 39 k článku 290 Smlouvy o fungování EU, by Komise měla v souladu se zavedenými postupy pokračovat v konzultacích odborníků jmenovaných členskými státy při vypracovávání svých návrhů aktů v přenesené pravomoci v oblasti finančních služeb.
(127)
Technické normy v oblasti finančních služeb by měly zajistit soulad, jednotné podmínky a přiměřenou ochranu vkladatelů, investorů a spotřebitelů v celé Unii. Vzhledem k vysoce odborným znalostem, jimiž EBA disponuje, by bylo účinné a vhodné pověřit tento orgán vypracováním návrhů regulačních a prováděcích technických norem, které nevyžadují politická rozhodnutí, a jejich předložením Komisi. EBA by měl při vypracovávání návrhu technických norem zajistit účinné administrativní postupy a postupy podávání zpráv. Formáty zpráv musí být přiměřené povaze, rozsahu a komplexnosti činností institucí.
(128)
Komise by měla přijmout návrhy regulačních technických norem vypracované orgánem EBA v oblastech vzájemných institucí, družstev, spořitelen nebo podobných institucí, určitých kapitálových nástrojů, obezřetnostních úprav, odpočtů od kapitálu, dodatečných kapitálových nástrojů, menšinových podílů, pomocných bankovních služeb, řešení úpravy o úvěrové riziko, pravděpodobnosti selhání, ztrátovostí ze selhání, přístupů k rizikovému vážení aktiv, sbližování postupů dohledu, likvidity a přechodných kapitálových ujednání prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy o fungování EU a v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni.. Komise a EBA by měly zajistit, aby tyto standardy a požadavky mohly všechny dotčené instituce uplatňovat způsobem, který je přiměřený povaze, rozsahu a složitosti těchto institucí a jejich činností.
(129)
Provedení některých aktů v přenesené pravomoci stanovených v tomto nařízení, jako jsou akty v přenesené pravomoci týkající se požadavků krytí likvidity, může mít potenciálně výrazný dopad na dohlížené instituce a na reálnou ekonomiku. Komise by měla zajistit, aby Evropský parlament a Rada byly vždy dobře informovány o důležitém vývoji na mezinárodní úrovni a o aktuálním uvažování v rámci Komise v dostatečném předstihu před zveřejněním aktů v přenesené pravomoci.
(130)
Komise by měla být dále zmocněna k přijímání prováděcích technických norem vypracovaných orgánem EBA, pokud jde o konsolidaci, společná rozhodnutí, podávání zpráv, zpřístupňování informací, expozice zajištěné zástavním právem nebo obdobnou jistotou, posuzování rizik, přístupy k rizikovému vážení aktiv, rizikové váhy a specifikace některých expozic, zacházení s opcemi a opčními listy, pozice v akciových nástrojích a měnové pozice, používání interních modelů, páku a podrozvahové položky, prostřednictvím prováděcích aktů podle článku 291 Smlouvy o fungování EU a v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010 prováděcích technických norem.
(131)
Vzhledem stupni podrobnosti a množství regulačních technických norem, jež mají být přijaty podle tohoto nařízení, je třeba v případech, kdy Komise přijímá regulační technickou normu, která je totožná s návrhem regulační technické normy předloženým orgánem EBA, případně prodloužit o jeden měsíc lhůtu, v níž mohou Evropský parlament nebo Rada vznést vůči některé regulační technické normě námitku,. Cílem Komise by navíc mělo být přijmout regulační technické normy včas, a umožnit tak Evropskému parlamentu a Radě plně využít možnosti kontroly, vzhledem k objemu a složitosti regulačních technických norem a podrobnostem jednacího řádu Evropského parlamentu a Rady, jejich harmonogramu činností a složení.
(132)
V zájmu zajištění vysoké míry transparentnosti by měl orgán EBA zahájit konzultace týkající se návrhů technických norem uvedených v tomto nařízení. EBA a Komise by měly začít co nejdříve s přípravou zpráv o požadavcích na likviditu a páku, jak stanoví toto nařízení.
(133)
V zájmu zajištění jednotných podmínek provádění tohoto nařízení by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (18).
(134)
S odkazem na článek 345 SFEU, který stanoví, že Smlouvy se nijak nedotýkají úpravy vlastnictví uplatňované v členských státech toto nařízení nezvýhodňuje ani nediskriminuje druhy vlastnictví spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(135)
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 a vydal stanovisko (19).
(136)
Nařízení (EU) č. 648/2012 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST PRVNÍ
OBECNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení stanoví jednotná pravidla týkající se obecných obezřetnostních požadavků, které musí instituce podléhající dohledu podle směrnice 2013/36/EU splňovat v souvislosti s tímto:
a)
s kapitálovými požadavky týkajícími se zcela vyčíslitelných, jednotných a standardizovaných prvků úvěrového rizika, tržního rizika, operačního rizika a vypořádacího rizika;
b)
s požadavky na omezení velkých expozic;
c)
s požadavky na likviditu týkajícími se zcela vyčíslitelných, jednotných a standardizovaných prvků rizika likvidity, a to po vstupu aktu v přenesené pravomoci uvedeného v článku 460 v platnost;
d)
s požadavky na podávání zpráv, které se týkají písmen a), b) a c) a páky;
e)
požadavky na zveřejňování informací.
Toto nařízení neupravuje požadavky na zveřejňování uložené příslušným orgánům v oblasti obezřetnostní regulace a dohledu nad institucemi, které jsou stanoveny ve směrnici 2013/36/EU.
Článek 2
Pravomoci dohledu
Pro účely zajišťování souladu s tímto nařízením mají příslušné orgány pravomoci a dodržují postupy stanovené ve směrnici 2013/36/EU.
Článek 3
Uplatnění přísnějších požadavků ze strany institucí
Toto nařízení institucím nebrání v tom, aby držely kapitál a jeho složky v míře přesahující požadavky tohoto nařízení nebo aby uplatňovaly opatření, která jsou přísnější než požadavky tohoto nařízení.
Článek 4
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„úvěrovou institucí“ podnik, jehož činnost spočívá v přijímání vkladů nebo jiných splatných peněžních prostředků od veřejnosti a poskytování úvěrů na vlastní účet;
2)
„investičním podnikem“ osoba ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2004/39/ES, která podléhají požadavkům stanoveným v uvedené směrnici, s výjimkou:
a)
úvěrových institucí,
b)
místních podniků,
c)
podniků, které nemají povolení poskytovat doplňkovou službu uvedenou v bodě 1 oddíle B přílohy I směrnice 2004/39/ES a které poskytují pouze jednu nebo několik investičních služeb a činností uvedených v bodech 1, 2, 4 a 5 oddílu A přílohy I uvedené směrnice, které nesmějí držet peníze nebo cenné papíry patřící jejich klientům, a které z toho důvodu nemohou být nikdy dlužníky svých klientů;
3)
„institucí“ úvěrová instituce nebo investiční podnik;
4)
„místním podnikem“ podnik, který obchoduje na vlastní účet na trzích finančních futures či opcí nebo jiných derivátů a na hotovostních trzích s jediným účelem zajistit pozice na trzích derivátů nebo který obchoduje na účty jiných členů uvedených trhů, za které ručí členové clearingového systému týchž trhů, přičemž odpovědnost za zajištění plnění smluv uzavřených takovýmto podnikem nesou členové clearingového systému týchž trhů;
5)
„pojišťovnou“ pojišťovna ve smyslu čl. 13 bodu 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (20);
6)
„zajišťovnou“ zajišťovna ve smyslu čl. 13 bodu 4 směrnice 2009/138/ES;
7)
„subjektem kolektivního investování“ subjekt kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP)ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (21), včetně, není-li stanoveno jinak, subjektů ze třetích zemí vykonávajících obdobné činnosti, které podléhají dohledu podle práva Unie nebo právních předpisů třetí země, která uplatňuje požadavky v oblasti dohledu a regulace, jež jsou přinejmenším rovnocenné požadavkům uplatňovaným v Unii; alternativní investiční fond ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů (22), nebo mimounijní alternativní investiční fond ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice;
8)
„subjektem veřejného sektoru“: nekomerční správní subjekt, který je odpovědný ústřední vládě, regionální vládě nebo místním orgánům nebo orgánům, které vykonávají stejné funkce jako regionální vláda a místní orgány, nebo nekomerční podnik, který je vlastněn nebo zřízen a financován ústřední vládou, regionální vládou nebo místními orgány, který má výslovné dohody o zárukách, včetně subjektů s vlastní správou, jež se řídí právními předpisy a jsou pod veřejným dohledem;
9)
„vedoucím orgánem“ vedoucí orgán ve smyslu čl. 3 odst. 1 bodu 7 směrnice 2013/36/EU;
10)
„vrcholným vedením“ vrcholné vedení ve smyslu čl. 3 odst. 1 bodu 9 směrnice 2013/36/EU;
11)
„systémovým rizikem“ systémové riziko ve smyslu čl. 3 odst. 1 bodu 10 směrnice 2013/36/EU;
12)
„rizikem modelu“ riziko modelu ve smyslu čl. 3 odst. 1 bodu 11 směrnice 2013/36/EU;
13)
původcem“ subjekt, který:
a)
byl ať již samostatně nebo prostřednictvím spřízněných subjektů přímo či nepřímo subjektem smlouvy zakládající závazky nebo potenciální závazky dlužníka či potenciálního dlužníka, čímž došlo k sekuritizaci expozice,
b)
na vlastní účet nakupuje expozice od třetí strany a pak je sekuritizuje;
14)
„sponzorem“ instituce, která není původcem a která vytváří a spravuje program obchodních cenných papírů zajištěných aktivy nebo jiný sekuritizační systém, v jehož rámci nakupuje expozice od třetích stran;
15)
„mateřským podnikem“:
a)
mateřský podnik ve smyslu článků 1 a 2 směrnice 83/349/EHS;
b)
pro účely hlavy VII oddílu II kapitol 3 a 4 a hlavy VIII směrnice 2013/36/EU a části páté tohoto nařízení mateřský podnik ve smyslu čl. 1 odst. 1 směrnice 83/349/EHS a jakýkoli podnik, který fakticky uplatňuje dominantní vliv nad jiným podnikem;
16)
„dceřiným podnikem“:
a)
dceřiný podnik ve smyslu článků 1 a 2 směrnice 83/349/EHS;
b)
dceřiný podnik ve smyslu čl. 1 odst. 1 směrnice 83/349/EHS a jakýkoli podnik, nad nímž mateřský podnik fakticky uplatňuje dominantní vliv.
Dceřiné podniky dceřiných podniků se rovněž považují za dceřiné podniky podniku, který je jejich původním mateřským podnikem;
17)
„pobočkou“ provozovna bez právní subjektivity, jež tvoří součást instituce a jež přímo provádí všechny nebo některé operace tvořící podstatu činnosti institucí;
18)
„podnikem pomocných služeb“ podnik, jehož hlavní činností je vlastnictví nebo správa nemovitostí, řízení služeb zpracování dat nebo podobné činnosti, kterými napomáhá hlavní činnosti jedné nebo více institucí;
19)
„společností spravující aktiva“ společnost spravující aktiva ve smyslu čl. 2 bodu 5 směrnice 2002/87/ES a správce alternativního investičního fondu ve smyslu směrnice 2011/61/EU včetně, není-li stanoveno jinak, subjektů ze třetích zemí vykonávajících obdobné činnosti, které podléhají právním předpisům třetí země, která uplatňuje požadavky v oblasti dohledu a regulace, jež jsou přinejmenším rovnocenné požadavkům uplatňovaným v Unii;
20)
„finanční holdingovou společností“ finanční instituce, jejíž dceřiné podniky jsou buď výlučně, nebo převážně institucemi nebo finančními institucemi, přičemž alespoň jeden z nich je institucí, a která není smíšenou finanční holdingovou společností;
21)
„smíšenou finanční holdingovou společností smíšená finanční holdingová společnost ve smyslu čl. 2 bodu 15 směrnice 2002/87/ES;
22)
„holdingovou společností se smíšenou činností“ mateřský podnik, který není finanční holdingovou společností ani institucí ani smíšenou finanční holdingovou společností a mezi jehož dceřiné podniky patří alespoň jedna instituce;
23)
„pojišťovnou ze třetí země“ pojišťovna ze třetí země ve smyslu čl. 13 bodu 3 směrnice 2009/138/ES;
24)
„zajišťovnou ze třetí země“ zajišťovna ze třetí země ve smyslu čl. 13 bodu 6 směrnice 2009/138/ES;
25)
„uznaným investičním podnikem z třetí země“ podnik, který splňuje všechny tyto podmínky:
a)
odpovídá definici investičního podniku, kdyby byly usazeny v Unii,
b)
je povolen ve třetí zemi,
c)
podléhá a vyhovuje pravidlům obezřetnosti považovaným příslušnými orgány alespoň za stejně přísné, jako jsou pravidla stanovená tímto nařízením nebo směrnicí 2013/36/EU;
26)
„finanční institucí“ podnik jiný než instituce, jehož hlavní činností je nabývání účastí nebo výkon jedné nebo více činností uvedených v bodech 2 až 12 a v bodě 15 přílohy I směrnice 2013/36/EU, včetně finanční holdingové společnosti, smíšené finanční holdingové společnosti, platební instituce ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES ze dne 13. listopadu 2007 o platebních službách na vnitřním trhu (23) a společnosti spravující aktiva, avšak nezahrnuje pojišťovací holdingové společnosti a pojišťovací holdingové společnosti se smíšenou činností ve smyslu čl. 212 odst. 1 písm. g) směrnice 2009/138/ES;
27)
„subjektem finančního sektoru“:
a)
instituce;
b)
finanční instituce;
c)
podnik pomocných služeb zahrnutý do konsolidované finanční situace dané instituce;
d)
pojišťovna;
e)
pojišťovna ze třetí země;
f)
zajišťovna;
g)
zajišťovna ze třetí země;
h)
pojišťovací holdingová společnost;
i)
holdingová společnost se smíšenou činností
j)
pojišťovací holdingová společnost se smíšenou činností ve smyslu čl. 212 odst. 1 písm. g) směrnice 2009/138/ES;
k)
podnik vyňatý z oblasti působnosti směrnice 2009/138/ES v souladu s článkem 4 uvedené směrnice;
l)
podnik třetí země, jehož hlavní činnost je srovnatelná s činností jednoho ze subjektů uvedených v písmenech a) až k) výše;
28)
„mateřskou institucí v členském státě“ instituce v členském státě, která má dceřiný podnik ve formě instituce nebo finanční instituce nebo drží v takové instituci nebo finanční instituci účast a zároveň sama není dceřiným podnikem jiné instituce povolené v témže členském státě ani dceřiným podnikem finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti zřízené v témže členském státě;
29)
„mateřskou institucí v EU“ mateřská instituce v členském státě, která není dceřiným podnikem jiné instituce povolené v kterémkoli členském státě ani dceřiným podnikem finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti zřízené v kterémkoli členském státě;
30)
„mateřskou finanční holdingovou společností v členském státě“ finanční holdingová společnost, která sama není dceřiným podnikem instituce povolené v témže členském státě ani dceřiným podnikem finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti zřízené v témže členském státě;
31)
„mateřskou finanční holdingovou společností v EU“ mateřská finanční holdingová společnost v členském státě, která není dceřiným podnikem instituce povolené v kterémkoli členském státě ani dceřiným podnikem jiné finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti zřízené v kterémkoli členském státě;
32)
„mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v členském státě“ smíšená finanční holdingová společnost, která sama není dceřiným podnikem instituce povolené v témže členském státě ani dceřiným podnikem finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti zřízené v témže členském státě;
33)
„mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v EU“ mateřská smíšená finanční holdingová společnost v členském státě, která není dceřiným podnikem instituce povolené v kterémkoli členském státě ani dceřiným podnikem jiné finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti zřízené v kterémkoli členském státě;
34)
„ústřední protistranou“ ústřední protistrana ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení (EU) č. 648/2012;
35)
„účastí“ účast ve smyslu první věty článku 17 čtvrté směrnice Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978 o ročních účetních závěrkách některých forem společností (24) nebo přímé či nepřímé vlastnictví nejméně 20 % hlasovacích práv nebo kapitálu podniku;
36)
„kvalifikovanou účastí“ přímá nebo nepřímá kapitálová investice do podniku, která představuje 10 % či více kapitálu nebo hlasovacích práv nebo která dává možnost podstatně ovlivňovat řízení tohoto podniku;
37)
„kontrolou“ vztah mezi mateřským a dceřiným podnikem ve smyslu článku 1 směrnice 83/349/EHS, nebo podle příslušných účetních standardů, kterým instituce podléhá podle nařízení (ES) č. 1606/2002, nebo podobný vztah mezi jakoukoli fyzickou nebo právnickou osobou a podnikem;
38)
„úzkým propojením“ stav, kdy jsou dvě nebo více fyzických či právnických osob spojeny jedním z těchto způsobů:
a)
účastí ve formě vlastnictví, přímého nebo kontrolou, nejméně 20 % hlasovacích práv nebo kapitálu některého podniku,
b)
kontrolou,
c)
trvalou vazbou obou nebo všech osob k jedné a téže třetí osobě vztahem kontroly;
39)
„ekonomicky spjatou skupinou klientů“ jakákoli následující situace:
a)
dvě nebo více fyzických či právnických osob, které, není-li prokázán opak, představují jediné riziko, neboť jedna z nich má přímou či nepřímou kontrolu nad druhou osobou nebo ostatními osobami;
b)
dvě nebo více fyzických či právnických osob, mezi nimiž neexistuje vztah kontroly uvedený v písmenu a), avšak na které je nutno pohlížet jako na osoby představující jediné riziko, neboť jsou vzájemně propojeny tak, že pokud by se jedna z nich dostala do finančních obtíží, zejména obtíží s financováním nebo se splácením, druhá osoba nebo všechny ostatní osoby by se pravděpodobně také ocitly v obtížích s financováním nebo se splácením.
Bez ohledu na písmena a) a b) pokud má ústřední vláda přímou kontrolu nad více než jednou fyzickou nebo právnickou osobou nebo je s nimi přímo propojena, skupina sestávající z ústřední vlády a všech fyzických či právnických osob přímo nebo nepřímo kontrolovaných podle písmene a) nebo propojených podle písmene b) nesmí být považována za ekonomicky spjatou skupinu klientů. Existence ekonomicky spjaté skupiny klientů tvořené ústřední vládou a dalšími fyzickými nebo právnickými osobami může být namísto toho posuzována zvlášť pro každou z osob přímo kontrolovaných podle písmene a) nebo přímo propojených podle písmene b) nebo všech fyzických a právnických osob, které jsou touto osobou podle písmene a) kontrolovány nebo s touto osobou podle písmene b) propojeny, a to včetně ústřední vlády. Totéž platí v případě regionálních vlád nebo místních orgánů, na něž se vztahuje čl. 115 odst. 2;
40)
„příslušnými orgánem“ veřejný orgán nebo subjekt oficiálně uznaný vnitrostátními právními předpisy, který je podle vnitrostátního práva oprávněn vykonávat dohled nad institucemi jako součást systému dohledu fungujícího v daném členském státě;
41)
„orgánem vykonávajícím dohled na konsolidovaném základě“ příslušný orgán odpovědný za výkon dohledu na konsolidovaném základě nad mateřskými institucemi v EU a institucemi kontrolovanými mateřskými finančními holdingovými společnostmi v EU nebo mateřskými smíšenými finančními holdingovými společnostmi v EU;
42)
„povolením“ dokument vystavený orgány v jakékoliv formě, jímž se uděluje právo vykonávat činnost;
43)
„domovským členským státem“ členský stát, v němž byla instituce povolena;
44)
„hostitelským členským státem“ členský stát, v němž má instituce pobočku nebo v němž poskytuje služby;
45)
„centrálními bankami ESCB“ národní centrální banky, které jsou členy Evropského systému centrálních bank (ESCB), a Evropská centrální banka (ECB);
46)
„centrálními bankami“ centrální banky ESCB a centrální banky ve třetích zemích;
47)
„konsolidovanou situací“ situace vyplývající z uplatnění požadavků tohoto nařízení podle části první hlavy II kapitoly 2 na jednu instituci, jako kdyby tato instituce společně s jedním nebo více jinými subjekty tvořila jednu jedinou instituci;
48)
„konsolidovaným základem“ spojení „na základě konsolidované situace“;
49)
„subkonsolidovaným základem“ na základě konsolidované situace mateřské instituce, finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti po vyloučení určité podskupiny subjektů nebo na základě konsolidované situace mateřské instituce, finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti, která není poslední mateřskou institucí, finanční holdingovou společností nebo smíšenou finanční holdingovou společností;
50)
„finančními nástroji“:
a)
smlouvy, kterými vzniká finanční aktivum jedné smluvní straně a současně finanční závazek nebo nástroj vlastního kapitálu druhé smluvní straně;
b)
nástroje uvedené v části C přílohy I směrnice 2004/39/ES;
c)
derivátové finanční nástroje;
d)
primární finanční nástroje;
e)
hotovostní nástroje.
Nástroje uvedené v písmenech a), b) a c) jsou finančními nástroji, pouze pokud se jejich hodnota odvozuje od ceny podkladového finančního nástroje nebo jiné podkladové položky, sazby nebo indexu;
51)
„počátečním kapitálem“ výše a druhy kapitálu uvedené v článku 12 směrnice 2013/36/EU pro úvěrové instituce a v hlavě IV uvedené směrnice pro investiční podniky;
52)
„operačním rizikem“ riziko ztráty, které vyplývá z nedostatků či selhání vnitřních procesů, osob a systémů nebo z vnějších událostí, a zahrnuje právní riziko;
53)
„rizikem rozmělnění“ riziko, že se výše pohledávky sníží peněžním nebo nepeněžním plněním poskytnutým dlužníkovi;
54)
„pravděpodobností selhání (PD)“ pravděpodobnost selhání protistrany během jednoho roku;
55)
„ztrátovostí ze selhání (LGD)“ poměr mezi ztrátou z expozice z důvodu selhání protistrany a částkou dlužnou v okamžiku selhání;
56)
„konverzním faktorem“ poměr mezi dosud nevyčerpanou částkou příslibu, která by mohla být vyčerpána, a tudíž by byla nesplacena v okamžiku selhání, a dosud nevyčerpanou částkou příslibu, přičemž se rozsah příslibu stanoví podle doporučeného limitu, pokud nedoporučený limit není vyšší;
57)
„snižováním úvěrového rizika“ technika, kterou instituce používá ke snižování úvěrového rizika spojeného s expozicí nebo expozicemi, které si nadále ponechává;
58)
„majetkovým zajištěním úvěrového rizika“ technika snižování úvěrového rizika, při níž snížení úvěrového rizika spojeného s expozicí instituce vyplývá z práva dané instituce v případě selhání protistrany nebo v případě jiné předem určené úvěrové události týkající se protistrany realizovat, obdržet, přivlastnit si nebo zadržet určitá aktiva nebo částky nebo snížit hodnotu expozice na částku nebo ji nahradit částkou, která představuje rozdíl mezi hodnotou této expozice a hodnotou pohledávky za institucí;
59)
„osobním zajištěním úvěrového rizika“ technika snižování úvěrového rizika, při níž snížení úvěrového rizika spojeného s expozicí instituce vyplývá ze závazku třetí strany zaplatit částku v případě selhání dlužníka nebo v případě jiné předem určené úvěrové události;
60)
„hotovostním nástrojem“ vkladní list, dluhopis včetně krytého dluhopisu nebo jakýkoli jiný nepodřízený nástroj, který instituce vydala, za který již obdržela úplnou úhradu a který musí bezpodmínečně proplatit v jeho nominální hodnotě;
61)
„sekuritizací“ transakce nebo systém transakcí, jímž je úvěrové riziko související s jednou expozicí či seskupením expozic rozloženo do jednotlivých tranší, přičemž:
a)
finanční toky v rámci této transakce nebo systému transakcí závisejí na kvalitě expozice či seskupení expozic;
b)
podřízenost tranší určuje rozložení ztrát v průběhu transakce nebo systému transakcí;
62)
„sekuritizovanou pozicí“ expozice v sekuritizaci;
63)
„resekuritizací“ sekuritizace, u níž je riziko spojené s podkladovým seskupením expozic rozděleno do tranší a alespoň jedna z podkladových expozic je sekuritizovanou pozicí;
64)
„resekuritizovanou pozicí“ expozice v resekuritizaci;
65)
„úvěrovým posílením“ smluvní ujednání, na jehož základě dojde ke zvýšení úvěrové kvality pozice v sekuritizaci oproti kvalitě, kterou by pozice měla bez takového posílení, včetně posílení provedeného zařazením tranší, které jsou v sekuritizaci podřízenější, nebo jinými typy zajištění úvěrového rizika;
66)
„sekuritizační jednotkou pro speciální účel“ svěřenecký nebo jiný subjekt, který není institucí a je zřízen za účelem provedení jedné či více sekuritizací, jeho činnost je omezena na úkony, které jsou nezbytné k dosažení uvedeného cíle, jeho struktura je navržena tak, aby zajistila oddělení závazků tohoto subjektu od závazků původce, a držitelé účasti v tomto subjektu ji mohou volně vyměňovat nebo zastavovat;
67)
„tranší“ smluvně vytvořený segment úvěrového rizika souvisejícího s expozicí nebo více expozicemi, přičemž pozice v tomto segmentu představuje větší nebo menší úvěrové riziko než stejně velká pozice v jakémkoli jiném segmentu, aniž by se přihlíželo k zajištění úvěrového rizika, které držitelům pozic v daném segmentu nebo v jiných segmentech přímo poskytly třetí strany;
68)
„tržním oceněním“ ocenění pozic pomocí uzavíracích cen, které jsou snadno k dispozici a které jsou získávány z nezávislých zdrojů, včetně burzovních cen, cen z obrazovek či kotací od několika renomovaných nezávislých brokerů;
69)
„oceněním pomocí modelu“ jakékoli ocenění, které musí být stanoveno prostřednictvím srovnávacího standardu, extrapolováno či jinak vypočteno z jednoho či více tržních vstupů;
70)
„nezávislým ověřováním cen“ postup, jímž se pravidelně ověřuje přesnost a nezávislost tržních cen či vstupů pro oceňování pomocí modelu;
71)
„použitelným kapitálem“ součet:
a)
kapitálu tier 1 uvedeného v článku 25;
b)
kapitálu tier 2 uvedeného v článku 71, který je roven nejvýše jedné třetině kapitálu tier 1;
72)
„uznanou burzou“ burza, která splňuje všechny tyto podmínky:
a)
je regulovaným trhem;
b)
má clearingový mechanismus, v jehož rámci smlouvy uvedené v příloze II podléhají požadavkům na denní aktualizaci marží, které podle názoru příslušných orgánů poskytují vhodnou ochranu;
73)
„zvláštními penzijními výhodami“ vyšší penzijní výhody poskytované institucí podle jejího uvážení pracovníkovi jako součást pohyblivé složky jeho odměny, které nezahrnují kumulované nároky pracovníka získané v souladu s podmínkami zaměstnaneckého penzijního systému dané společnosti;
74)
„zástavní hodnotou nemovitosti“ hodnota nemovitosti stanovená obezřetným posouzením budoucí prodejnosti nemovitosti s ohledem na její trvalé a dlouhodobé vlastnosti, obvyklé a místní podmínky trhu, stávající využití a jiná možná vhodná využití;
75)
„obytnou nemovitostí“ obytný prostor, který obývá vlastník nebo nájemce tohoto obytného prostoru nebo družstevník v bytových družstvech, jako jsou například bytová družstva ve Švédsku;
76)
„tržní hodnotou“ v případě nemovitostí odhadovaná částka, za kterou by měla být nemovitost v den ocenění po řádném uvedení na trh převedena mezi dobrovolným kupujícím a dobrovolným prodávajícím v nezávislém vztahu, přičemž obě strany jednají vědomě, obezřetně a bez donucení;
77)
„použitelným účetním rámcem“ účetní standardy, kterým instituce podléhá podle nařízení (ES) č. 1606/2002 nebo směrnice 86/635/EHS;
78)
„jednoletým poměrem selhání“ poměr mezi počtem selhání, k nimž došlo během období jednoho roku před datem T, a počtem dlužníků zařazených do daného stupně nebo seskupení jeden rok před tímto datem;
79)
„spekulativním financováním nemovitostí“ půjčky poskytnuté pro účely pořízení, technické přípravy nebo výstavby nemovitosti nebo v souvislosti s těmito činnostmi nebo pro účely takové nemovitosti nebo v souvislosti s ní, s cílem dalšího prodeje se ziskem;
80)
„financováním obchodu“ financování včetně záruk spojené s výměnou zboží a služeb prostřednictvím finančních produktů s pevnou krátkodobou splatností obecně kratší než jeden rok bez automatického obnovování;
81)
„státem podporovanými vývozními úvěry“ půjčky či úvěry k financování vývozu zboží a služeb, pro něž státní vývozní úvěrová agentura poskytuje záruky, pojištění nebo přímé financování;
82)
repem“ a „reverzním repem“ jakákoli dohoda, v rámci níž instituce nebo její protistrana převádí cenné papíry nebo komodity nebo zaručené právní nároky k jednomu z následujícího:
a)
k cenným papírům nebo komoditám, pokud uvedenou záruku poskytuje uznaná burza, která je držitelem práv k těmto cenným papírům nebo komoditám, a pokud dohoda instituci nedovoluje určitý cenný papír nebo komoditu převést nebo zastavit najednou více než jedné straně, se současným závazkem zpětného odkupu těchto cenných papírů nebo komodit,
b)
k náhradním cenným papírům či komoditám stejného druhu za stanovenou cenu k datu, které je určeno nebo má být určeno převodcem, přičemž u instituce, jež cenné papíry či komodity prodává, jde o repo, a u instituce, jež cenné papíry či komodity kupuje, jde o reverzní repo;
83)
„repo obchodem“ jakákoli transakce uskutečněná na základě dohody, která odpovídá definici pro repo nebo reverzní repo;
84)
„prostým repem“ transakce zpětného odkupu aktiva v případě jednoho nekomplexního aktiva nebo podobných nekomplexních aktiv, na rozdíl od koše aktiv;
85)
pozicemi drženými se záměrem obchodovat“ tyto pozice:
a)
vlastní pozice a pozice vyplývající z poskytování služeb klientům a z tvorby trhu;
b)
pozice držené pro opětovný prodej v krátkodobém horizontu;
c)
pozice držené se záměrem využít skutečných nebo očekávaných krátkodobých cenových rozdílů mezi kupní a prodejní cenou nebo jiných výkyvů v ceně či úrokové sazbě;
86)
„obchodním portfoliem“ veškeré pozice ve finančních nástrojích a komoditách, jež instituce drží se záměrem obchodovat, nebo s cílem zajistit pozice držené se záměrem obchodovat;
87)
„mnohostranným systémem obchodování“ mnohostranný systém obchodování ve smyslu čl. 4 bodu 15 směrnice 2004/39/ES;
88)
„způsobilou ústřední protistranou“ ústřední protistrana povolená v souladu s článkem 14 nařízení (EU) č. 648/2012 nebo uznaná v souladu s článkem 25 uvedeného nařízení;
89)
„fondem pro riziko selhání“ fond zřízený ústřední protistranou v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 648/2012 a používaný v souladu s článkem 45 uvedeného nařízení;
90)
„předfinancovaným příspěvkem do fondu pro riziko selhání ústřední protistrany příspěvek do fondu pro riziko selhání ústřední protistrany, který je splacen institucí;
91)
„obchodní expozicí“ současná expozice člena clearingového systému variační marži, kterou má obdržet, ale dosud neobdržel, a potenciální budoucí expozice člena clearingového systému nebo klienta ústřední protistrany vyplývající z transakcí uvedených v čl. 301 odst. 1 písm. a) až e), jakož i počáteční marže;
92)
„regulovaným trhem“ regulovaný trh ve smyslu čl. 4 bodu 14 směrnice 2004/39/ES;
93)
„pákou“ relativní objem aktiv instituce, jejích podrozvahových závazků a podmíněných závazků zaplatit, dodat nebo poskytnout kolaterál, včetně závazků plynoucích z přijatých prostředků, učiněných příslibů, derivátů či rep, avšak s výjimkou závazků, které lze vymáhat pouze v případě likvidace instituce, v poměru ke kapitálu instituce;
94)
„rizikem nadměrné páky“ riziko, které vyplývá ze zranitelnosti instituce z důvodu páky nebo podmíněných pák, jež mohou vyžadovat nezamýšlenou korekci jejího obchodního plánu, včetně prodeje aktiv v tísni, který by mohl vést ke ztrátám či k úpravám ocenění jejích zbývajících aktiv;
95)
„úpravou o úvěrové riziko“ objem specifických a obecných rezerv na krytí úvěrových ztrát pro úvěrová rizika, který byl vykázán v účetní závěrce instituce v souladu s použitelným účetním rámcem;
96)
„vnitřním zajištěním“ pozice, která podstatně kompenzuje složky rizika mezi pozicemi nebo skupinami pozic v obchodním a investičním portfoliu;
97)
„referenčním závazkem“ závazek použitý pro účely stanovení vypořádací hodnoty úvěrového derivátu;
98)
„externí ratingovou agenturou“ ratingová agentura, které je registrována nebo certifikována v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 ze dne 16. září 2009 o ratingových agenturách (25), nebo centrální banka vydávající ratingy, jež jsou z působnosti nařízení (ES) č. 1060/2009 vyňaty;
99)
„určenou externí ratingovou agenturou“ externí ratingová agentura určená institucí;
100)
„kumulovaný ostatní úplný výsledek hospodaření“ má stejný význam jako v mezinárodním účetním standardu IAS 1 použitelném podle nařízení (ES) č. 1606/2002;
101)
„primárním kapitálem“ primární kapitál ve smyslu článku 88 směrnice 2009/138/ES;
102)
„položkami kapitálu tier 1 pojišťovny“ položky primárního kapitálu podniků, na něž se vztahují požadavky směrnice 2009/138/ES, které jsou zařazeny do kapitálu tier 1 ve smyslu směrnice 2009/138/ES v souladu s čl. 94 odst. 1 uvedené směrnice;
103)
„položkami vedlejšího kapitálu tier 1 pojišťovny“ položky primárního kapitálu podniků, na něž se vztahují požadavky směrnice 2009/138/ES, pokud jsou tyto položky zařazeny do kapitálu tier 1 ve smyslu směrnice 2009/138/ES v souladu s čl. 94 odst. 1 uvedené směrnice a jejich zahrnutí je omezeno akty v přenesené pravomoci přijatými v souladu s článkem 99 uvedené směrnice;
104)
„položkami kapitálu tier 2 pojišťovny“ položky primárního kapitálu podniků, na něž se vztahují požadavky směrnice 2009/138/ES, které jsou zařazeny do kapitálu tier 2 ve smyslu směrnice 2009/138/ES v souladu s čl. 94 odst. 2 uvedené směrnice;
105)
„položkami kapitálu tier 3 pojišťovny“ položky primárního kapitálu podniků, na něž se vztahují požadavky směrnice 2009/138/ES, které jsou zařazeny do kapitálu tier 3 ve smyslu směrnice 2009/138/ES v souladu s čl. 94 odst. 3 uvedené směrnice;
106)
„odložené daňové pohledávky“ mají stejný význam jako v použitelném účetním rámci;
107)
„odloženými daňovými pohledávkami závislými na budoucím zisku“ odložené daňové pohledávky, jejichž budoucí hodnotu lze realizovat pouze v případě, že instituce v budoucnu vytvoří zdanitelný zisk;
108)
„odložené daňové závazky“ mají stejný význam jako v použitelném účetním rámci;
109)
„aktivy penzijního fondu definovaných požitků“ se rozumějí aktiva penzijního fondu definovaných požitků, případně plánu, po snížení o částku závazků tohoto fondu nebo plánu;
110)
„rozdělením výnosů“ výplata dividend nebo úroků v jakékoli podobě;
111)
„finanční podnik“ má stejný význam jako v čl. 13 bodu 25 písm. b) a d) směrnice 2009/138/ES;
112)
„rezervní fond na všeobecná bankovní rizika“ má stejný význam jako v článku 38 směrnice 86/635/EHS
113)
„goodwill“ má stejný význam jako v použitelném účetním rámci;
114)
„nepřímou kapitálovou investicí“ jakákoli expozice vůči zprostředkujícímu subjektu, který má expozici v kapitálových nástrojích vydaných subjektem finančního sektoru, jestliže by se při trvalém odpisu kapitálových nástrojů vydaných subjektem finančního sektoru ztráta, která by instituci v důsledku toho vznikla, podstatně nelišila od ztráty, která by instituci vznikla z přímé kapitálové investice do těchto kapitálových nástrojů vydaných subjektem finančního sektoru;
115)
„nehmotná aktiva“ mají stejný význam jako v použitelném účetním rámci a zahrnují goodwill;
116)
„jinými kapitálovými nástroji“ kapitálové nástroje vydané subjekty finančního sektoru, které nelze považovat za nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 nebo kapitálu tier 2 ani za položky kapitálu tier 1 pojišťovny, položky vedlejšího kapitálu tier 1 pojišťovny, položky kapitálu tier 2 pojišťovny nebo položky kapitálu tier 3 pojišťovny;
117)
„ostatními fondy“ fondy ve smyslu použitelného účetního rámce, které musí být zveřejněny podle tohoto použitelného účetního rámce a nezahrnují částky již zahrnuté do kumulovaného ostatního úplného výsledku hospodaření nebo nerozděleného zisku;
118)
„kapitálem“ součet kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2;
119)
„kapitálovými nástroji“ kapitálové nástroje vydané institucí, které lze považovat za nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 nebo kapitálu tier 2;
120)
„menšinovým podílem“ objem kmenového kapitálu tier 1 dceřiného podniku instituce, jenž lze přiřadit fyzickým nebo právnickým osobám jiným, než jsou ty, které byly zahrnuty do obezřetnostní konsolidace dané instituce;
121)
„zisk“ má stejný význam jako v použitelném účetním rámci;
122)
„vzájemnou účastí“ situace, kdy instituce drží kapitálové nástroje nebo jiné kapitálové nástroje vydané subjekty finančního sektoru a tyto subjekty současně drží kapitálové nástroje vydané institucí;
123)
„nerozděleným ziskem“ zisky a ztráty z předchozích období po započtení hospodářského výsledku podle použitelného účetního rámce;
124)
„emisní ážio“ má stejný význam jako v použitelném účetním rámci;
125)
„přechodné rozdíly“ mají stejný význam jako v použitelném účetním rámci;
126)
„syntetickou kapitálovou investicí“ investice instituce do finančního nástroje, jehož hodnota je přímo vázána na hodnotu kapitálových nástrojů vydaných subjektem finančního sektoru;
127)
„křížovým záručním systémem“ se rozumí systém, jenž splňuje všechny tyto podmínky:
a)
instituce spadají do stejného institucionálního systému ochrany uvedeného v čl. 113 odst. 7;
b)
instituce jsou plně konsolidovány v souladu s čl. 1 odst. 1 písm. b), c), d) nebo čl. 1 odst. 2 směrnice 83/349/EHS a podléhají dohledu na konsolidovaném základě ze strany instituce, jež je mateřskou institucí v členském státě v souladu s částí první hlavou II kapitolou 2 tohoto nařízení a na niž se vztahují kapitálové požadavky;
c)
mateřská instituce v členském státě a její dceřiné podniky jsou usazeny v tomtéž členském státě a podléhají povolení a dohledu ze strany téhož příslušného orgánu;
d)
mateřská instituce v členském státě a její dceřiné podniky uzavřely smluvní nebo právními předpisy stanovenou dohodu o závazku, která tyto instituce chrání a která zejména zajišťuje jejich likviditu a platební schopnost, aby se v případě nutnosti zabránilo úpadku;
e)
jsou zavedena opatření, na jejichž základě dojde k okamžitému poskytnutí finančních prostředků formou kapitálu a likvidity, pokud jsou vyžadovány na základě smluvní nebo právními předpisy stanovené dohody o závazku uvedené v písmenu d);
f)
příslušný orgán přiměřenost opatření uvedených v písmenech d) a e) pravidelně sleduje;
g)
minimální výpovědní lhůta pro dobrovolné odstoupení dceřiného podniku od dohody o závazku je 10 let;
h)
příslušný orgán je zmocněn dobrovolné odstoupení dceřiného podniku od dohody o závazku zakázat;
128)
„položkami k rozdělení“ výše zisku na konci posledního účetního období zvýšená o veškerý zisk z předchozích období a fondy určené k tomuto účelu před rozdělením mezi držitele kapitálových nástrojů a snížená o veškeré ztráty z předchozích období, o zisk, který podle právních předpisů nebo pravidel instituce rozdělit nelze, a o platby vložené do nedělitelných fondů v souladu s příslušnými právními předpisy nebo stanovami instituce, přičemž výše těchto ztrát a fondů se určuje na základě individuální, nikoliv konsolidované účetní závěrky instituce.
2. Pro účely tohoto nařízení veškeré odkazy na nemovitosti nebo obytné či obchodní nemovitosti nebo na zástavní právo k těmto nemovitostem zahrnují akcie ve finských společnostech zajišťujících bytovou výstavbu v souladu s finským zákonem o společnostech zajišťujících výstavbu z roku 1991 nebo odpovídajícími pozdějšími předpisy. Členské státy nebo jejich příslušné orgány mohou povolit, aby se s podíly představujícími rovnocennou nepřímou účast na nemovitosti zacházelo jako s přímou účastí na nemovitosti, a to za podmínky, že je tato nepřímá účast konkrétně upravena ve vnitrostátním právu daného členského státu, a je-li poskytnuta jako kolaterál, přináší věřitelům rovnocennou ochranu.
3. Financování obchodu uvedené v odst. 1 bodu 80 je obecně nezávazné a při každé žádosti o čerpání je vyžadována dostatečná podpůrná dokumentace k transakci, což umožňuje v případě jakýchkoli pochybností ohledně bonity nebo podpůrné dokumentace k transakci toto financování odmítnout. Splacení expozic z financování obchodu je obvykle nezávislé na dlužníkovi, finanční prostředky namísto toho pocházejí z peněz obdržených od dovozců nebo plynou z výnosů z prodeje příslušného zboží.
Článek 5
Definice týkající se kapitálových požadavků na krytí úvěrového rizika
Pro účely části třetí hlavy II se rozumí:
1)
„expozicí“ aktivum nebo podrozvahová položka
2)
„ztrátou“ ekonomická ztráta, včetně podstatných účinků diskontu a podstatných přímých i nepřímých nákladů souvisejících se získáváním částek splatných podle nástroje;
3)
„očekávanou ztrátou“ poměr mezi výší očekávané ztráty z expozice při možném selhání protistrany nebo v případě rozmělnění v období jednoho roku a částkou dlužnou v okamžiku selhání;
HLAVA II
ÚROVEŇ UPLATŇOVÁNÍ POŽADAVKŮ
KAPITOLA 1
Uplatňování požadavků na individuálním základě
Článek 6
Obecné zásady
1. Instituce plní na individuálním základě povinnosti stanovené v části druhé až páté a v části osmé.
2. Od instituce, která je buď dceřiným podnikem v členském státě, v němž je povolena a kde podléhá dohledu, nebo mateřským podnikem, ani instituce, která je zahrnuta do konsolidace podle článku 19, se nevyžaduje, aby na individuálním základě plnila povinnosti stanovené v článcích 89, 90 a 91.
3. Od instituce, která je buď mateřským, nebo dceřiným podnikem, a instituce, která je zahrnuta do konsolidace podle článku 19, se nevyžaduje, aby na individuálním základě plnila povinnosti stanovené v části osmé.
4. Úvěrové instituce a investiční podniky, které jsou oprávněny poskytovat investiční služby a činnosti uvedené v oddílu A bodech 3 a 6 přílohy I směrnice 2004/39/ES, plní na individuálním základě povinnosti stanovené v části šesté. Do předložení zprávy Komise v souladu s čl. 508 odst. 3 mohou příslušné orgány osvobodit investiční podniky od požadavku plnit povinnosti stanovené v části šesté s ohledem na povahu, rozsah a složitost jejich činnosti.
5. Instituce s výjimkou investičních podniků podle čl. 95 odst. 1 a čl. 96 odst. 1 a institucí, v jejichž případě příslušné orgány uplatnily výjimku stanovenou v čl. 6 odst. 1 nebo čl. 7 odst. 3, plní na individuálním základě povinnosti stanovené v části sedmé.
Článek 7
Výjimky z uplatňování obezřetnostních požadavků na individuálním základě
1. Příslušné orgány mohou upustit od uplatňování čl. 6 odst. 1 na kterýkoli dceřiný podnik instituce, pokud dceřiný podnik i instituce podléhají povolení a dohledu dotyčného členského státu a dceřiný podnik je zahrnut do dohledu na konsolidovaném základě nad institucí, která je jeho mateřským podnikem, a pokud jsou splněny všechny následující podmínky, aby bylo zajištěno přiměřené rozdělení kapitálu mezi mateřský podnik a dceřiný podnik:
a)
neexistuje ani se nepředpokládá žádná podstatná věcná nebo právní překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mateřským podnikem;
b)
mateřský podnik buď splňuje podmínky příslušného orgánu ohledně obezřetného řízení dceřiného podniku a prohlásí se svolením příslušného orgánu, že se zaručuje za závazky přijaté dceřiným podnikem, nebo mají rizika v dceřiném podniku zanedbatelný význam;
c)
postupy hodnocení, měření a kontroly rizika používané v mateřském podniku se vztahují i na dceřiný podnik;
d)
mateřský podnik drží více než 50 % hlasovacích práv plynoucích z podílu na kapitálu dceřiného podniku nebo má právo jmenovat nebo odvolat většinu členů vedoucího orgánu dceřiného podniku.
2. Příslušné orgány mohou využít možnosti stanovené v odstavci 1, je-li mateřský podnik finanční holdingovou společností nebo smíšenou finanční holdingovou společností zřízenou v témže členském státě jako instituce, za předpokladu, že podléhá stejnému dohledu, jaký je vykonáván nad institucemi, a zejména standardům stanoveným v čl. 11 odst. 1.
3. Příslušné orgány mohou upustit od uplatňování čl. 6 odst. 1 na mateřskou instituci v členském státě, pokud tato instituce podléhá povolení a dohledu dotyčného členského státu a je zahrnuta do dohledu na konsolidovaném základě a pokud jsou splněny všechny následující podmínky, aby bylo zajištěno přiměřené rozdělení kapitálu mezi mateřský podnik a dceřiné podniky:
a)
neexistuje ani se nepředpokládá žádná podstatná věcná nebo právní překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mateřské instituci v členském státě;
b)
na mateřskou instituci v členském státě se vztahují postupy hodnocení, měření a kontroly rizika, které odpovídají podmínkám dohledu na konsolidovaném základě.
Příslušný orgán, který využívá tento odstavec, informuje příslušné orgány všech ostatních členských států.
Článek 8
Výjimky z uplatňování požadavků na likviditu na individuálním základě
1. Příslušné orgány mohou zcela nebo částečně upustit od uplatňování části šesté na instituci a všechny nebo některé z jejích dceřiných podniků v Unii a vykonávat nad nimi dohled jako nad jedinou podskupinou pro účely likvidity, pokud splňují všechny tyto podmínky:
a)
mateřská instituce na konsolidovaném základě nebo dceřiná instituce na subkonsolidovaném základě splňuje povinnosti stanovené v části šesté;
b)
mateřská instituce na konsolidovaném základě nebo dceřiná instituce na subkonsolidovaném základě neustále sleduje a dohlíží na likviditu všech institucí uvnitř skupiny nebo podskupiny, na něž se vztahuje výjimka, a zajišťuje dostatečnou úroveň likvidity pro všechny tyto instituce;
c)
instituce uzavřely smlouvy ke spokojenosti příslušných orgánů, které umožňují volný pohyb finančních prostředků mezi nimi, aby mohly plnit své individuální a společné závazky podle splatnosti;
d)
neexistuje ani se nepředpokládá žádná podstatná věcná nebo právní překážka bránící plnění smluv uvedených v písmenu c).
Do 1. ledna 2014 Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o veškerých právních překážkách, které mohou znemožnit uplatňování prvního pododstavce písm. c), a vyzývá se, aby případně potřeby předložila do 31. prosince 2015 legislativní návrh k odstranění těchto překážek.
2. Příslušné orgány mohou zcela nebo částečně upustit od uplatňování části šesté na instituci a na všechny nebo některé její dceřiné podniky, pokud jsou všechny instituce jediné podskupiny pro účely likvidity povoleny ve stejném členském státě a jsou splněny podmínky v odstavci 1.
3. Pokud jsou instituce jediné podskupiny pro účely likvidity povoleny v několika členských státech, použije se odstavec 1 pouze po uplatnění postupu stanoveného v článku 21 a pouze na instituce, jejichž příslušné orgány se dohodnou na následujícím:
a)
hodnocení souladu organizace a ošetření rizika likvidity v rámci jediné podskupiny pro účely likvidity s podmínkami stanovenými v článku 86 směrnice 2013/36/EU;
b)
rozdělení objemů, umístění a vlastnictví požadovaných likvidních aktiv, která mají být v jediné podskupině pro účely likvidity držena;
c)
stanovení minimálních objemů likvidních aktiv, která mají držet instituce, u nichž bude upuštěno od uplatňování části šesté;
d)
potřebě přísnějších parametrů, než jsou parametry uvedené v části šesté;
e)
neomezeném sdílení veškerých informací mezi příslušnými orgány;
f)
plném chápání důsledků této výjimky.
4. Příslušné orgány mohou použít odstavce 1, 2 a 3 rovněž na instituce, které jsou členy téhož institucionálního systému ochrany uvedeného v čl. 113 odst. 7 písm. b), za předpokladu, že splňují všechny podmínky stanovené v čl. 113 odst. 7, a na další instituce, které jsou ve vzájemném vztahu uvedeném v čl. 113 odst. 6, za předpokladu, že splňují všechny podmínky v něm stanovené. Příslušné orgány v takovém případě určí jednu z institucí, na něž se vztahuje výjimka, aby splnila část šestou na základě konsolidované situace všech institucí z jediné podskupiny pro účely likvidity.
5. V případě udělení výjimky podle odstavce 1 nebo odstavce 2 může příslušný orgán rovněž uplatnit článek 86 směrnice 2013/36/EU nebo jeho části na úrovni jediné podskupiny pro účely likvidity a upustit od uplatňování článku 86 směrnice 2013/36/EU nebo jeho části na individuálním základě.
Článek 9
Individuální konsolidace
1. S výhradou odstavců 2 a 3 tohoto článku a čl. 144 odst. 3 směrnice 2013/36/EU mohou příslušné orgány v konkrétních případech povolit, aby mateřské instituce do výpočtu svého požadavku podle čl. 6 odst. 1 zahrnuly dceřiné podniky, které splňují podmínky stanovené v čl. 7 odst. 1 písm. c) a d) a jejichž podstatné expozice nebo závazky jsou vůči dané mateřské instituci.
2. Postup stanovený v odstavci 1 se povolí pouze tehdy, pokud mateřská instituce příslušným orgánům plně doloží okolnosti a opatření včetně právních, na jejichž základě neexistuje ani se nepředpokládá žádná podstatná věcná nebo právní překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení splatných závazků dceřiným podnikem mateřskému podniku.
3. Využije-li příslušný orgán možnosti stanovené v odstavci 1, pravidelně a nejméně jednou ročně informuje příslušné orgány všech ostatních členských států o použití odstavce 1 a okolnostech a opatřeních ve smyslu odstavce 2. Nachází-li se dceřiný podnik ve třetí zemi, informují příslušné orgány stejným způsobem také příslušné orgány této třetí země.
Článek 10
Výjimky pro úvěrové instituce trvale přidružené k ústřednímu subjektu
1. Příslušné orgány mohou v souladu s vnitrostátním právem částečně nebo zcela upustit od uplatňování požadavků stanovených v části druhé až osmé na jednu nebo více úvěrových institucí, které se nacházejí v témže členském státě a které jsou trvale přidruženy k ústřednímu subjektu, jenž nad nimi vykonává dohled a je usazen v témže členském státě, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
závazky ústředního subjektu a přidružených institucí jsou společné a nerozdílné nebo za závazky přidružených institucí plně ručí ústřední subjekt;
b)
platební schopnost a likvidita ústředního subjektu a všech přidružených institucí jsou sledovány jako celek na základě konsolidovaných účetních závěrek těchto institucí;
c)
vedoucí orgány ústředního subjektu jsou oprávněny vydávat pokyny vedoucím orgánům přidružených institucí.
Členské státy mohou v souvislosti s uplatňováním výjimky uvedené v prvním pododstavci zachovávat a využívat stávající vnitrostátní právní předpisy, pokud nejsou v rozporu s tímto nařízením a směrnicí 2013/36/EU.
2. Pokud se příslušné orgány ujistily, že podmínky uvedené v odstavci 1 jsou splněny, a pokud jsou závazky ústředního subjektu plně zaručeny přidruženými institucemi, mohou příslušné orgány v jednotlivých případech upustit od uplatňování ustanovení části druhé až osmé na tento ústřední subjekt.
KAPITOLA 2
Obezřetnostní konsolidace
Oddíl 1
Uplatňování požadavků na konsolidovaném základě
Článek 11
Obecná ustanovení
1. Mateřské instituce v členském státě plní povinnosti stanovené v části druhé až čtvrté a části sedmé v rozsahu a způsobem uvedeným v článku 18 na základě své konsolidované situace. Mateřské podniky a jejich dceřiné podniky, na něž se vztahuje toto nařízení, mají zavedenu řádnou organizační strukturu a odpovídající mechanismy vnitřní kontroly, aby zajistily řádné zpracovávání a předávání údajů nezbytných ke konsolidaci. Zejména zajistí, aby dceřiné podniky, na něž se nevztahuje toto nařízení, zavedly opatření, postupy a mechanismy pro zajištění náležité konsolidace.
2. Instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v členském státě plní povinnosti stanovené v části druhé až čtvrté a části sedmé v rozsahu a způsobem uvedeným v článku 18 na základě konsolidované situace dané finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti.
Pokud mateřská finanční holdingová společnost nebo mateřská smíšená finanční holdingová společnost v členském státě kontroluje více než jednu instituci, použije se první pododstavec pouze na instituci, na niž se vztahuje dohled na konsolidovaném základě v souladu s článkem 111 směrnice 2013/36/EU.
3. Mateřské instituce v EU a instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností v EU a instituce kontrolované mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v EU plní povinnosti stanovené v části šesté na základě konsolidované situace dané mateřské instituce, finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti, pokud skupina sestává z jedné nebo více úvěrových institucí nebo investičních podniků, které jsou oprávněny poskytovat investiční služby a činnosti uvedené v oddíle A bodech 3 a 6 přílohy I směrnice 2004/39/ES. Do předložení zprávy Komise v souladu s čl. 508 odst. 2, a pokud skupina sestává pouze z investičních podniků, mohou příslušné orgány osvobodit investiční podniky od požadavku plnit povinnosti stanovené v části šesté na konsolidovaném základě, s ohledem na povahu, rozsah a složitost jejich činnosti.
4. Pokud se použije článek 10, ústřední subjekt uvedený v daném článku plní požadavky části druhé až osmé na základě konsolidované situace celku tvořeného ústředním subjektem a jeho přidruženými institucemi.
5. Vedle požadavků podle odstavců 1 až 4, a aniž jsou dotčena jiná ustanovení tohoto nařízení a směrnice 2013/36/EU, mohou příslušné orgány od strukturálně oddělených institucí vyžadovat dodržování povinností stanovených v části druhé až čtvrté a části šesté až osmé tohoto nařízení a v hlavě VII směrnice 2013/36/EU na subkonsolidovaném základě, jestliže k tomu pro účely dohledu existují důvody plynoucí ze zvláštností rizika nebo kapitálové struktury instituce, včetně případů, kdy členské státy ve svém vnitrostátním právu vyžadují strukturální oddělení činností v rámci určité bankovní skupiny.
Uplatněním přístupu uvedeného v prvním pododstavci nesmí být dotčen účinný dohled na konsolidovaném základě a jeho uplatnění rovněž nesmí vést k neúměrným nepříznivým účinkům na finanční systém jako celek nebo jeho části v jiných členských státech nebo v Unii jako celku ani nesmí vytvářet překážku bránící fungování vnitřního trhu.
Článek 12
Finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti s dceřinou úvěrovou institucí a současně s dceřiným investičním podnikem
Pokud má finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost jako dceřiný podnik nejméně jednu úvěrovou instituci a jeden investiční podnik, vztahují se požadavky uplatňované na základě konsolidované situace finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti na úvěrovou instituci.
Článek 13
Uplatňování požadavků na zveřejňování na konsolidovaném základě
1. Mateřské instituce v EU plní povinnosti stanovené v části osmé na základě své konsolidované situace.
Významné dceřiné podniky mateřských institucí v EU a dceřiné podniky, které mají pro svůj místní trh podstatný význam, zveřejňují informace uvedené v článcích 437, 438, 440, 442, 450, 451 a 453 na individuálním nebo subkonsolidovaném základě.
2. Instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností v EU nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v EU plní povinnosti stanovené v části osmé na základě konsolidované situace dané finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti.
Významné dceřiné podniky mateřských institucí v EU a dceřiné podniky, které mají pro svůj místní trh podstatný význam, zveřejňují informace uvedené v článcích 437, 438, 440, 442, 450, 451 a 453 na individuálním nebo subkonsolidovaném základě.
3. Odstavce 1 a 2 se zcela nebo částečně nepoužijí na mateřské instituce v EU, instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností v EU nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v EU, pokud jsou tyto instituce zahrnuty do rovnocenného zveřejňování informací, které na konsolidovaném základě provádí mateřský podnik usazený ve třetí zemi.
4. Pokud se použije článek 10, ústřední subjekt uvedený v daném článku plní požadavky části osmé na základě konsolidované situace ústředního subjektu. Na ústřední subjekt se použije čl. 18 odst. 1 a s přidruženými institucemi se nakládá jako s dceřinými podniky ústředního subjektu.
Článek 14
Uplatňování požadavků části páté na konsolidovaném základě
1. Mateřské a dceřiné podniky, na něž se vztahuje toto nařízení, plní povinnosti stanovené v části páté na konsolidovaném nebo subkonsolidovaném základě, aby zajistily, že jejich opatření, postupy a mechanismy požadované danými ustanoveními jsou konzistentní a integrované a že je možné získat veškeré údaje a informace, které mají význam pro účely dohledu. Zejména zajistí, aby dceřiné podniky, na něž se nevztahuje toto nařízení, zavedly opatření, postupy a mechanismy pro zajištění souladu s uvedenými ustanoveními.
2. Při uplatňování článku 92 na konsolidovaném nebo subkonsolidovaném základě použijí instituce dodatečnou rizikovou váhu podle článku 407, pokud jsou na úrovni subjektu usazeného ve třetí zemi, který je zahrnut do konsolidace v souladu s článkem 18, porušeny požadavky článku 405 nebo 406 a porušení je podstatné ve vztahu k celkovému rizikovému profilu skupiny.
3. Povinnosti vyplývající z části páté týkající se dceřiných podniků, na něž se nevztahuje toto nařízení, se neuplatní, pokud mateřská instituce v EU nebo instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností v EU nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v EU mohou příslušným orgánům prokázat, že použití části páté je z hlediska zákonů třetí země, kde je dceřiný podnik usazen, protiprávní.
Článek 15
Výjimky z uplatňování kapitálových požadavků na konsolidovaném základě pro skupiny investičních podniků
1. Orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě může v konkrétních případech upustit od uplatňování části třetí tohoto nařízení a hlavy VII kapitoly 4 směrnice 2013/36/EU na konsolidovaném základě za předpokladu, že platí tyto podmínky:
a)
každý investiční podnik v EU v dané skupině používá alternativní výpočet celkového objemu rizikové expozice uvedený v čl. 95 odst. 2;
b)
všechny investiční podniky v dané skupině spadají do kategorií uvedených v čl. 95 odst. 1 a čl. 96 odst. 1;
c)
každý investiční podnik v EU v dané skupině splňuje na individuálním základě požadavky uložené článkem 95 a současně odečítá z kmenového kapitálu tier 1 veškeré podmíněné závazky ve prospěch investičních podniků, finančních institucí, společností spravujících aktiva a podniků pomocných služeb, které by jinak byly konsolidovány;
d)
jakákoli finanční holdingová společnost, která je mateřskou finanční holdingovou společností v členském státě jakéhokoli investičního podniku v dané skupině, drží kapitál alespoň ve výši, která je určena součtem položek uvedených v čl. 26 odst. 1, čl. 51 odst. 1 a čl. 62 odst. 1,: za účelem pokrytí součtu těchto položek:
i)
součtu účetních hodnot veškerých účastí, podřízených pohledávek a nástrojů uvedených v čl. 36 odst. 1 písm. h) a i), čl. 56 odst. 1 písm. c) a d) a čl. 66 odst. 1 písm. c) a d) v investičních podnicích, finančních institucích, společnostech spravujících aktiva a podnicích pomocných služeb, které by jinak byly konsolidovány; a
ii)
celkové hodnoty veškerých podmíněných závazků ve prospěch investičních podniků, finančních institucí, společností spravujících aktiva a podniků pomocných služeb, které by jinak byly konsolidovány;
e)
skupina nezahrnuje úvěrové instituce.
Pokud jsou splněna kritéria prvního pododstavce, musí mít každý investiční podnik v EU zavedeny systémy pro sledování a kontrolu zdrojů kapitálu a financování všech finančních holdingových společností, investičních podniků, finančních institucí, společností spravujících aktiva a podniků pomocných služeb v rámci skupiny.
2. Příslušné orgány mohou výjimku uplatnit rovněž tehdy, pokud finanční holdingová společnost drží kapitál ve výši, která je nižší než hodnota vypočtená podle odst. 1 písm. d), avšak nikoli nižší než součet kapitálových požadavků uložených na individuálním základě investičním podnikům, finančním institucím, společnostem spravujícím aktiva a podnikům pomocných služeb, které by jinak byly konsolidovány, a celkové hodnoty veškerých podmíněných závazků ve prospěch investičních podniků, finančních institucí, společností spravujících aktiva a podniků pomocných služeb, které by jinak byly konsolidovány. Pro účely tohoto odstavce je kapitálový požadavek pro investiční podniky ze třetích zemí, finanční instituce, společnosti spravující aktiva a podniky pomocných služeb pomyslným kapitálovým požadavkem.
Článek 16
Výjimky z uplatňování požadavků na pákový poměr na konsolidovaném základě pro skupiny investičních podniků
Pokud jsou všechny subjekty v rámci skupiny investičních podniků, včetně mateřského podniku, investičními podniky, které jsou vyňaty z uplatňování požadavků stanovených v části sedmé na individuálním základě v souladu s čl. 6 odst. 5, může se mateřský investiční podnik rozhodnout, že neuplatní požadavky stanovené v části sedmé na konsolidovaném základě.
Článek 17
Dohled nad investičními podniky, u nichž bylo upuštěno od uplatňování kapitálových požadavků na konsolidovaném základě
1. Investiční podniky ve skupině, jíž byla udělena výjimka podle článku 15, informují příslušné orgány o rizicích, která by mohla ohrozit jejich finanční situaci, včetně rizik spojených se složením a zdroji kapitálu, vnitřně stanoveného kapitálu a financování.
2. Jestliže příslušné orgány odpovědné za obezřetnostní dohled nad investičním podnikem upustí od povinného dohledu na konsolidovaném základě podle článku 15, přijmou jiná vhodná opatření ke sledování rizik celé skupiny, zejména velkých expozic, a to včetně všech podniků, které se nenacházejí v členském státě.
3. Jestliže příslušné orgány odpovědné za obezřetnostní dohled nad investičním podnikem upustí od uplatňování kapitálových požadavků na konsolidovaném základě podle článku 15, uplatňují se požadavky části osmé na individuálním základě.
Oddíl 2
Metody obezřetnostní konsolidace
Článek 18
Metody obezřetnostní konsolidace
1. Instituce, které jsou povinny plnit požadavky uvedené v oddíle 1 na základě konsolidované situace, provedou plnou konsolidaci všech institucí a finančních institucí, které jsou jejich dceřinými podniky, případně dceřinými podniky téže mateřské finanční holdingové společnosti nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti. Pokud se část šestá použije na základě konsolidované situace instituce, nepoužijí se odstavce 2 až 8 tohoto článku.
2. Příslušné orgány však mohou v konkrétních případech povolit poměrnou konsolidaci podle podílu na kapitálu, který mateřský podnik drží v dceřiném podniku. Poměrná konsolidace může být povolena pouze tehdy, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
a)
ručení mateřského podniku je omezeno do výše podílu na kapitálu, který mateřský podnik v dceřiném podniku drží, s ohledem na ručení ostatních akcionářů nebo společníků;
b)
platební schopnost ostatních akcionářů nebo společníků je uspokojivá;
c)
ručení ostatních akcionářů a společníků je jasně stanoveno právně závazným způsobem.
3. Jsou-li podniky propojeny vztahem ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS, určí příslušné orgány způsob provedení konsolidace.
4. Orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě vyžaduje poměrnou konsolidaci podle podílů na kapitálu držených v institucích a finančních institucích, které jsou řízeny podnikem zahrnutým do konsolidace spolu s jedním nebo více podniky nezahrnutými do konsolidace, je-li ručení těchto podniků omezeno do výše drženého podílu na kapitálu.
5. V případě jiných účastí nebo kapitálových vazeb, než které jsou uvedeny v odstavcích 1 a 2, určí příslušné orgány, zda a jak má být konsolidace provedena. Zejména mohou povolit nebo požadovat použití ekvivalenční metody. Tato metoda však nevede k zahrnutí daných podniků do dohledu na konsolidovaném základě.
6. Příslušné orgány určí, zda a jak má být konsolidace provedena v následujících případech:
a)
pokud podle názoru příslušných orgánů instituce uplatňuje významný vliv na jednu nebo více institucí nebo finančních institucí, ale nemá v těchto institucích účast ani k nim nemá jiné kapitálové vazby, a
b)
pokud jsou dvě nebo více institucí nebo finančních institucí podřízeny jednomu vedení jinak než na základě smlouvy, zakládací listiny nebo stanov.
Příslušné orgány mohou zejména povolit nebo požadovat použití metody uvedené v článku 12 směrnice 83/349/EHS. Tato metoda však nevede k zahrnutí daných podniků do dohledu na konsolidovaném základě.
7. Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění podmínek, podle nichž se provádí konsolidace v případech uvedených v odstavcích 2 až 6 tohoto článku.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2016.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
8. Pokud se vyžaduje dohled na konsolidovaném základě podle článku 111 směrnice 2013/36/EU, podniky pomocných služeb a společnosti spravující aktiva definované v čl. 2 bodu 5 směrnice 2002/87/ES se v případech stanovených v tomto článku a v souladu s postupy stanovenými v tomto článku zahrnují do konsolidace.
Oddíl 3
Působnost obezřetnostní konsolidace
Článek 19
Subjekty vyňaté z působnosti obezřetnostní konsolidace
1. Instituce, finanční instituce nebo podnik pomocných služeb, které jsou dceřiným podnikem nebo podnikem, v němž je držena účast, nemusí být zahrnuty do konsolidace, pokud je celková hodnota aktiv a podrozvahových položek dotčeného podniku nižší než nižší z těchto dvou částek:
a)
10 milionů EUR;
b)
1 % celkové hodnoty aktiv a podrozvahových položek mateřského podniku nebo podniku, který drží účast.
2. Orgány příslušné k dohledu na konsolidovaném základě podle článku 111 směrnice 2013/36/EU mohou v konkrétních případech rozhodnout, že instituce, finanční instituce nebo podnik pomocných služeb, které jsou dceřiným podnikem nebo podnikem, v němž je držena účast, nemusí být zahrnuty do konsolidace, a to v následujících případech:
a)
pokud se dotčený podnik nachází ve třetí zemi, kde existují právní překážky pro předávání nezbytných informací;
b)
pokud má dotčený podnik vzhledem k cílům dohledu nad úvěrovými institucemi pouze zanedbatelný význam;
c)
pokud by podle názoru orgánů příslušných k dohledu na konsolidovaném základě byla konsolidace finanční situace dotčeného podniku vzhledem k cílům dohledu nad úvěrovými institucemi nevhodná nebo zavádějící.
3. Pokud však v případech podle odstavce 1 a odst. 2 písm. b) splňuje kritéria stanovená v uvedených ustanoveních více podniků, které jako celek nemají zanedbatelný význam vzhledem k uvedeným cílům, jsou zahrnuty do konsolidace.
Článek 20
Společná rozhodnutí o obezřetnostních požadavcích
1. Příslušné orgány spolupracují a vzájemně projednávají relevantní otázky:
a)
v případě žádostí o svolení podle čl. 143 odst. 1, čl. 151 odst. 4, čl. 151 odst. 9, článku 283, čl. 312 odst. 2 a článku 363 předložených mateřskou institucí v EU a jejími dceřinými podniky nebo společně dceřinými podniky mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU, aby rozhodly, zda požadované svolení udělit, a případně určily podmínky, kterým by toto svolení mělo podléhat;
b)
aby určily, zda jsou splněna kritéria pro zvláštní postup uvnitř skupiny podle čl. 422 odst. 9 a čl. 425 odst. 5 doplněná regulačními technickými normami podle čl. 422 odst. 10 a čl. 425 odst. 6 vypracovanými orgánem EBA.
Žádosti se podávají pouze orgánu vykonávajícímu dohled na konsolidovaném základě.
Žádost uvedená v čl. 312 odst. 2 obsahuje popis metodiky používané k rozdělení kapitálového požadavku k operačnímu riziku mezi jednotlivé subjekty ve skupině. V žádosti je nutno uvést, zda a jakým způsobem budou do systému měření rizika promítnuty účinky diverzifikace.
2. Příslušné orgány učiní vše, co je v jejich silách, aby do šesti měsíců dosáhly společného rozhodnutí:
a)
o žádosti uvedené v odst. 1 písm. a);
b)
o posouzení kritérií a o uplatnění zvláštního postupu podle odst. 1 písm. b).
Toto společné rozhodnutí má podobu dokumentu obsahujícího plně odůvodněné rozhodnutí a žadateli ho předá příslušný orgán uvedený v odstavci 1.
3. Lhůta uvedená v odstavci 2 počíná běžet:
a)
dnem, kdy orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě obdrží úplnou žádost uvedenou v odst. 1 písm. a). Orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě neprodleně předá úplnou žádost ostatním příslušným orgánům;
b)
dnem, kdy příslušné orgány obdrží zprávu vypracovanou orgánem vykonávajícím dohled na konsolidovaném základě, jež obsahuje analýzu vzájemných závazků uvnitř skupiny.
4. Nepřijmou-li příslušné orgány společné rozhodnutí do šesti měsíců, vydá orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě ve věci odst. 1 písm. a) vlastní rozhodnutí. Rozhodnutí orgánu vykonávajícího dohled na konsolidovaném základě nesmí omezit pravomoci příslušných orgánů podle článku 105 směrnice 2013/36/EU.
Rozhodnutí má podobu dokumentu obsahujícího plně odůvodněné rozhodnutí a bere v úvahu názory a námitky ostatních příslušných orgánů vyjádřené v daném šestiměsíčním období.
Rozhodnutí předává orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě mateřské instituci v EU, mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU a ostatním příslušným orgánům.
Pokud ke konci daného šestiměsíčního období kterýkoli z dotčených příslušných orgánů postoupil věc orgánu EBA v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1093/2010, odloží orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě své rozhodnutí ve věci podle odst. 1 písm. a) tohoto článku a vyčká na rozhodnutí, které EBA může ve vztahu k jeho rozhodnutí učinit podle čl. 19 odst. 3 uvedeného nařízení, a poté rozhodne v souladu s rozhodnutím EBA. Šestiměsíční období se považuje za lhůtu pro smírné urovnání sporu ve smyslu uvedeného nařízení. EBA přijme své rozhodnutí do jednoho měsíce. Věc nelze orgánu EBA postoupit po skončení daného šestiměsíčního období nebo po dosažení společného rozhodnutí.
5. Nepřijmou-li příslušné orgány do šesti měsíců společné rozhodnutí, vydá příslušný orgán odpovědný za dohled nad dceřiným podnikem na individuálním základě ve věci podle odst. 1 písm. b) vlastní rozhodnutí.
Rozhodnutí má podobu dokumentu obsahujícího plně odůvodněné rozhodnutí a bere v úvahu názory a námitky ostatních příslušných orgánů vyjádřené v daném šestiměsíčním období.
Rozhodnutí musí být předáno orgánu vykonávajícímu dohled na konsolidovaném základě, který informuje mateřskou instituci v EU, mateřskou finanční holdingovou společnost v EU nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společnost v EU.
Pokud ke konci daného šestiměsíčního období tento orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě postoupil věc orgánu EBA v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1093/2010, odloží příslušný orgán odpovědný za dohled nad dceřiným podnikem na individuálním základě své rozhodnutí ve věci podle odst. 1 písm. b) tohoto článku a vyčká na rozhodnutí, které EBA může ve vztahu k jeho rozhodnutí učinit podle čl. 19 odst. 3 uvedeného nařízení, a poté rozhodne v souladu s rozhodnutím EBA. Šestiměsíční období se považuje za lhůtu pro smírné urovnání sporu ve smyslu uvedeného nařízení. EBA přijme své rozhodnutí do jednoho měsíce. Věc nelze orgánu EBA postoupit po skončení daného šestiměsíčního období nebo po dosažení společného rozhodnutí.
6. Pokud mateřská instituce v EU a její dceřiné podniky, dceřiné podniky mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo dceřiné podniky mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU používají pokročilý přístup k měření podle čl. 312 odst. 2 nebo přístup IRB podle článku 143 na jednotném základě, povolí příslušné orgány, aby kvalifikační kritéria stanovená v článcích 321 a 322 nebo v části třetí hlavě II kapitole 3 oddílu 6 splnily mateřský podnik a jeho dceřiné podniky společně, způsobem, který je v souladu se strukturou skupiny a jejími systémy, postupy a metodikami řízení rizik.
7. Rozhodnutí uvedená v odstavcích 2, 4 a 5 jsou považována za směrodatná a uplatňována příslušnými orgány v dotčených členských státech.
8. EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro upřesnění postupu společného rozhodování podle odst. 1 písm. a) s ohledem na žádosti o svolení podle čl. 143 odst. 1, čl. 151 odst. 4 a 9, článku 283, čl. 312 odst. 2 a článku 363 s cílem usnadnit přijímání společných rozhodnutí.
EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 31. prosince 2014.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 21
Společná rozhodnutí o úrovni uplatňování požadavků na likviditu
1. Na žádost mateřské instituce v EU nebo mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU nebo subkonsolidovaného dceřiného podniku mateřské instituce v EU nebo mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU učiní orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě a orgány příslušné k dohledu nad dceřinými podniky mateřské instituce v EU nebo mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU v členském státě vše, co je v jejich silách, aby přijaly společné rozhodnutí o tom, zda jsou splněny podmínky čl. 8 odst. 1 písm. a) až d), a v němž vymezí jedinou podskupinu pro účely likvidity pro použití článku 8.
Společného rozhodnutí musí být dosaženo do šesti měsíců poté, co orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě předloží zprávu vymezující jedinou podskupinu pro účely likvidity na základě kritérií stanovených v článku 8. Jestliže se orgány během daného šestiměsíčního období neshodnou, obrátí se orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě na žádost kteréhokoli z ostatních dotčených příslušných orgánů na orgán EBA. Orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě se může na orgán EBA obrátit z vlastního podnětu.
Společným rozhodnutím mohou být rovněž uložena omezení týkající se umístění a vlastnictví likvidních aktiv a stanoveny požadované minimální objemy likvidních aktiv, která mají držet instituce vyňaté z použití části šesté.
Toto společné rozhodnutí má podobu dokumentu obsahujícího plně odůvodněné rozhodnutí a orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě toto rozhodnutí předá mateřské instituci dotyčné jediné podskupiny pro účely likvidity.
2. Není-li společné rozhodnutí přijato do šesti měsíců, přijme každý orgán příslušný k dohledu na individuálním základě vlastní rozhodnutí.
Kterýkoli příslušný orgán se však může v průběhu daného šestiměsíčního období obrátit na orgán EBA s dotazem, zda jsou splněny podmínky čl. 8 odst. 1 písm. a) až d). EBA může v tomto případě provést nezávazné zprostředkování v souladu s čl. 31 písm. c) nařízení (EU) č. 1093/2010 a všechny zúčastněné příslušné orgány odloží svá rozhodnutí do ukončení nezávazného zprostředkování. Pokud během zprostředkování nedosáhly příslušné orgány do tří měsíců dohody, přijme každý orgán příslušný k dohledu na individuálním základě vlastní rozhodnutí, přičemž vezme v úvahu přiměřenost přínosů a rizik na úrovni členského státu mateřské instituce a přiměřenost přínosů a rizik na úrovni členského státu dceřiného podniku. Věc nelze orgánu EBA postoupit po skončení daného šestiměsíčního období nebo po dosažení společného rozhodnutí.
Společné rozhodnutí uvedené v odstavci 1 a rozhodnutí uvedená v druhém pododstavci tohoto odstavce jsou závazná.
3. Kterýkoli příslušný orgán se může také během daného šestiměsíčního období obrátit na orgán EBA v případě nedosažení dohody ohledně podmínek čl. 7 odst. 3 písm. a) až d). EBA může v tomto případě provést nezávazné zprostředkování v souladu s čl. 31 písm. c) nařízení (EU) č. 1093/2010 a všechny zúčastněné příslušné orgány odloží svá rozhodnutí do ukončení nezávazného zprostředkování. Pokud během zprostředkování nedosáhly příslušné orgány do tří měsíců dohody, přijme každý orgán příslušný k dohledu na individuálním základě vlastní rozhodnutí.
Článek 22
Subkonsolidace v případě subjektů ve třetích zemích
Dceřiné instituce uplatňují požadavky stanovené v článcích 89 až 91 a v části třetí a páté na subkonsolidovaném základě, jestliže tyto instituce nebo mateřský podnik v případě, že jím je finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost, mají ve třetí zemi dceřiný podnik ve formě instituce nebo finanční instituce nebo v takové instituci či společnosti drží účast.
Článek 23
Podniky ve třetích zemích
Pro účely výkonu dohledu na konsolidovaném základě v souladu s touto kapitolou se pojmy „investiční podnik“, „úvěrová instituce“, „finanční instituce“ a „instituce“ vztahují rovněž na podniky usazené ve třetích zemích, které by, pokud by byly usazeny v Unii, odpovídaly definicím těchto termínů v článku 4.
Článek 24
Oceňování aktiv a podrozvahových položek
1. Oceňování aktiv a podrozvahových položek se provádí v souladu s použitelným účetním rámcem.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou příslušné orgány vyžadovat, aby instituce prováděly oceňování aktiv a podrozvahových položek a určování výše kapitálu v souladu s mezinárodními účetními standardy podle nařízení (ES) č. 1606/2002.
ČÁST DRUHÁ
KAPITÁL
HLAVA I
SLOŽKY KAPITÁLU
KAPITOLA 1
Kapitál tier 1
Článek 25
Kapitál tier 1
Kapitál tier 1 instituce je součtem kmenového kapitálu tier 1 a vedlejšího kapitálu tier 1 instituce.
KAPITOLA 2
Kmenový kapitál tier 1
Oddíl 1
Položky a nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1
Článek 26
Položky kmenového kapitálu tier 1
1. Položky kmenového kapitálu tier 1 instituce jsou tyto:
a)
kapitálové nástroje, jsou-li splněny podmínky stanovené v článku 28 nebo v příslušných případech v článku 29;
b)
emisní ážio související s nástroji uvedenými v písmenu a);
c)
nerozdělený zisk;
d)
kumulovaný ostatní úplný výsledek hospodaření;
e)
ostatní fondy;
f)
rezervní fond na všeobecná bankovní rizika.
Položky uvedené v písm. c) až f) se považují za kmenový kapitál tier 1 pouze tehdy, může-li je instituce neomezeně a okamžitě použít na pokrytí rizik nebo ztrát ve chvíli, kdy se objeví.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) mohou instituce předtím, než formálně schválí svůj hospodářský výsledek za daný rok, a pouze s předchozím svolením příslušného orgánu zahrnout do kmenového kapitálu tier 1 mezitímní zisk nebo zisk ke konci roku. Příslušný orgán svolení udělí, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
údaje o zisku ověřily osoby nezávislé na instituci, které jsou odpovědné za audit účetnictví této instituce;
b)
instituce příslušnému orgánu uspokojivě prokázala, že všechny předvídatelné výplaty nebo dividendy byly od výše tohoto zisku odečteny.
Ověření mezitímního zisku instituce nebo zisku ke konci roku musí poskytovat přiměřenou úroveň jistoty, že zisk byly vykázán podle zásad stanovených v použitelném účetním rámci.
3. Příslušné orgány vyhodnotí, zda emise nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 splňují kritéria stanovená v článku 28 nebo v příslušných případech v článku 29. Pokud jde o emise po 31. prosince 2014 zařadí instituce kapitálové nástroje mezi nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1 až poté, co udělí svolení příslušné orgány, jež mohou konzultovat orgán EBA.
V případě kapitálových nástrojů mimo státní podporu, které příslušný orgán schválí jako způsobilé nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, ale u kterých je podle názoru orgánu EBA značně složité určit, zda jsou kritéria stanovená v článku 28 nebo v příslušných případech v článku 29 splněna, vysvětlí příslušné orgány orgánu EBA důvody svého rozhodnutí.
Na základě informací poskytnutých jednotlivými příslušnými orgány orgán EBA vypracuje, udržuje a zveřejňuje seznam všech forem kapitálových nástrojů v každém členském státě, které jsou považovány za nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1. EBA tento seznam poprvé vypracuje a zveřejní 1. února 2015.
Po provedení přezkumu podle článku 80 a v případě, že se objeví významné důkazy o tom, že uvedené nástroje kritéria stanovená v článku 28 nebo v příslušných případech v článku 29 nesplňují, může orgán EBA rozhodnout tyto kapitálové nástroje vydané po 31. prosince 2014, nejedná-li se o nástroje státní podpory, ze seznamu vyřadit a učinit v tomto smyslu oznámení.
4. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění významu slova „předvídatelný“ při určování, zda byly odečteny všechny předvídatelné výplaty nebo dividendy.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. února 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 27
Kapitálové nástroje vzájemných institucí, družstev, spořitelen nebo podobných institucí v kmenovém kapitálu tier 1
1. Položky kmenového kapitálu tier 1 zahrnují jakékoli kapitálové nástroje vydané institucí na základě jejích statutárních ustanovení, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
jedná se o typ instituce definovaný v použitelném vnitrostátním právu a podle názoru příslušných orgánů ji lze pro účely této části nařízení považovat za:
i)
vzájemnou institucí,
ii)
družstvo,
iii)
spořitelnu,
iv)
podobnou instituci,
v)
úvěrovou instituci, která je plně ve vlastnictví jedné z institucí uvedených v bodech i) až iv) a má povolení příslušného orgánu využívat ustanovení tohoto článku, a pokud a dokud daná instituce uvedená v bodech i) až iv) přímo či nepřímo drží 100 % kmenových akcií vydaných touto úvěrovou institucí;
b)
jsou splněny podmínky stanovené v článku 28 nebo v příslušných případech v článku 29.
Tyto vzájemné instituce, družstva nebo spořitelny uznané jako takové podle použitelného vnitrostátního práva před 31. prosincem 2012 jsou pro účely této časti za takové považovány i nadále, nepřestávají-li splňovat kritéria, na jejichž základě byly uznány.
2. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění podmínek, podle nichž mohou příslušné orgány určit, zda typ podniku uznaného podle použitelného vnitrostátního práva lze pro účely této části nařízení považovat za vzájemnou instituci, družstvo, spořitelnu nebo podobnou instituci;
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. února 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 28
Nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1
1. Kapitálové nástroje lze považovat za nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, pouze pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
nástroje jsou vydány přímo institucí s předchozím souhlasem vlastníků instituce nebo, je-li to povoleno podle použitelného vnitrostátního práva, vedoucího orgánu instituce;
b)
nástroje jsou plně uhrazeny a jejich nákup není přímo ani nepřímo financován institucí;
c)
nástroje splňují všechny tyto podmínky, pokud jde o jejich klasifikaci:
i)
lze je považovat za kapitál ve smyslu článku 22 směrnice 86/635/EHS;
ii)
jsou klasifikovány jako vlastní kapitál ve smyslu použitelného účetního rámce;
iii)
jsou klasifikovány jako vlastní kapitál pro účely určení platební neschopnosti na základě rozvahy, stanoví-li tak vnitrostátní insolvenční právo;
d)
nástroje jsou jasně a odděleně uvedeny v rozvaze v rámci účetní závěrky instituce;
e)
nástroje nemají stanovenu splatnost (věčné nástroje);
f)
jistinu nástrojů nelze snížit nebo vyplatit, s výjimkou těchto případů:
i)
likvidace instituce;
ii)
diskrečního zpětného odkupu nástrojů nebo jiného způsobu snížení kapitálu na základě vlastního rozhodnutí, pokud instituce obdržela předchozí svolení příslušného orgánu v souladu s článkem 77;
g)
ustanovení, jimiž se nástroje řídí, výslovně ani implicitně neuvádějí, že by jistina nástrojů byla nebo mohla být snížena nebo vyplacena jinak než při likvidaci instituce, a instituce něco takového před vydáním ani při vydání nástrojů neuvádí, s výjimkou nástrojů uvedených v článku 27, u nichž je podle použitelného vnitrostátního práva zakázáno, aby instituce odmítla jejich splacení;
h)
nástroje splňují tyto podmínky, pokud jde o rozdělení výnosů:
i)
neexistuje přednostní zacházení při rozdělování výnosů, pokud jde o pořadí výplat rozdělených výnosů, a to i ve vztahu k jiným nástrojům zahrnovaným do kmenového kapitálu tier 1, a podmínky, kterými se nástroje řídí, nestanoví přednostní práva na výplatu rozdělených výnosů;
ii)
rozdělení výnosů držitelům nástrojů může být provedeno pouze z položek k rozdělení;
iii)
podmínky, kterými se nástroje řídí, nezahrnují strop nebo jiné omezení maximální výše rozdělených výnosů, s výjimkou nástrojů uvedených v článku 27;
iv)
výše rozdělených výnosů se neurčuje na základě částky, za kterou byly nástroje při emisi zakoupeny, s výjimkou nástrojů uvedených v článku 27;
v)
podmínky, kterými se nástroje řídí, neukládají instituci povinnost rozdělit výnosy držitelům nástrojů a instituce není žádnou takovouto povinností ani jinak vázána;
vi)
neprovedení rozdělení výnosů nepředstavuje nesplnění závazků ze strany instituce;
vii)
zrušením rozdělení výnosů nevznikají instituci žádná omezení;
i)
v porovnání se všemi kapitálovými nástroji vydanými institucí absorbují tyto nástroje první a proporcionálně největší podíl vzniklých ztrát a každý nástroj absorbuje ztráty stejnou měrou jako všechny ostatní nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1;
j)
v případě platební neschopnosti nebo likvidace instituce se nástroje řadí za všechny ostatní pohledávky;
k)
nástroje opravňují své vlastníky k podílu na zbylých aktivech instituce, který je v případě její likvidace a po zaplacení všech přednostních pohledávek úměrný hodnotě vydaných nástrojů a není pevně stanoven ani nepodléhá stropu, s výjimkou kapitálových nástrojů uvedených v článku 27;
l)
nástroje nejsou zajištěny žádným z těchto subjektů ani se na ně nevtahuje záruka žádného z těchto subjektů, která by zvyšovala pořadí uspokojení pohledávek:
i)
institucí nebo jejími dceřinými podniky;
ii)
mateřským podnikem instituce nebo jeho dceřinými podniky;
iii)
mateřskou finanční holdingovou společností nebo jejími dceřinými podniky;
iv)
holdingovou společností se smíšenou činností nebo jejími dceřinými podniky;
v)
smíšenou finanční holdingovou společností a jejími dceřinými podniky;
vi)
podnikem, který má úzké propojení se subjekty uvedenými v bodech i) až v);
m)
nástroje nejsou předmětem žádných ujednání, ať smluvních či jiných, která v případě platební neschopnosti nebo likvidace instituce zvyšují pořadí uspokojení pohledávek z nich plynoucích.
Podmínka stanovená v prvním pododstavci písm. j) se považuje za splněnou bez ohledu na to, zda jsou dané nástroje zahrnuty podle čl. 484 odst. 3 do vedlejšího kapitálu tier 1 nebo kapitálu tier 2, jsou-li na stejné úrovni.
2. Podmínky stanovené v odst. 1 písm. i) se považují za splněné bez ohledu na trvalé snížení účetní hodnoty jistiny nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 nebo kapitálu tier 2.
Podmínka stanovená v odst. 1 písm. f) se považuje za splněnou bez ohledu na snížení jistiny kapitálového nástroje v rámci řízení k řešení problémů nebo v důsledku snížení účetní hodnoty kapitálových nástrojů vyžadovaného orgánem pro řešení problémů příslušným pro danou instituci.
Podmínka stanovená v odst. 1 písm. g) se považuje za splněnou bez ohledu na ustanovení, jimiž se kapitálový nástroj řídí a jež výslovně či implicitně uvádějí, že by jistina nástroje byla nebo mohla být snížena v rámci řízení k řešení problémů nebo v důsledku snížení účetní hodnoty kapitálových nástrojů vyžadovaného orgánem pro řešení problémů příslušným pro danou instituci.
3. Podmínka stanovená v odst. 1 písm. h) bodě iii) se považuje za splněnou bez ohledu na to, že je nástroj spojen s výplatou dividendového násobku, jestliže tento dividendový násobek nevede k rozdělení výnosů, které má nepřiměřený negativní vliv na kapitál.
4. Pro účely odst. 1 písm. h) bodu i odráží diferencované rozdělení výnosů pouze diferencovaná hlasovací práva. V této souvislosti se vyšší rozdělení výnosů vztahuje pouze na nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, s nimiž je spojeno méně hlasovacích práv nebo žádná hlasovací práva.
5. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění těchto otázek:
a)
použitelné formy a povaha nepřímého financování kapitálových nástrojů;
b)
zda a kdy by několikanásobné rozdělení výnosů mohlo mít nepřiměřený negativní vliv na kapitál;
c)
co se rozumí přednostním rozdělováním výnosů.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. února 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 29
Kapitálové nástroje vydané vzájemnými institucemi, družstvy, spořitelnami a podobnými institucemi
1. Kapitálové nástroje vydané vzájemnými institucemi, družstvy, spořitelnami a podobnými institucemi lze považovat za nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, pouze pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 28 spolu se změnami vyplývajícími z použití tohoto článku.
2. Pokud jde o splacení kapitálových nástrojů, musí být splněny tyto podmínky:
a)
s výjimkou případů, kdy to zakazuje použitelné vnitrostátní právo, musí mít instituce možnost odmítnout splacení nástrojů;
b)
pokud použitelné vnitrostátní právo zakazuje odmítnutí splacení nástrojů, dávají ustanovení, kterými se nástroje řídí, instituci možnost toto splacení omezit;
c)
odmítnutí splacení nástrojů, nebo případně jeho omezení, nesmí představovat neplnění závazků ze strany instituce.
3. Kapitálové nástroje mohou zahrnovat strop nebo omezení maximální výše rozdělených výnosů, pouze pokud je tento strop nebo omezení stanoveno použitelným vnitrostátním právem nebo stanovami instituce.
4. Pokud kapitálové nástroje dávají vlastníkovi právo na podíl na fondech instituce v případě platební neschopnosti nebo likvidace, který je omezen do výše nominální hodnoty nástrojů, vztahuje se toto omezení ve stejné míře na držitele všech ostatních nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 vydaných danou institucí.
Podmínkou stanovenou v prvním pododstavci není dotčena možnost vzájemných institucí, družstev, spořitelen nebo podobných institucí uznat v rámci kmenového kapitálu tier 1 nástroje, které svému držiteli nepřiznávají hlasovací práva a které splňují obě následující podmínky:
a)
nárok držitelů těchto nástrojů, které nezakládají hlasovací práva, v případě platební neschopnosti nebo likvidace instituce úměrně odpovídá podílu těchto nástrojů bez hlasovacího práva na nástrojích zahrnovaných do celkového kmenového kapitálu tier 1;
b)
tyto nástroje se jinak považují za nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1.
5. Pokud kapitálové nástroje dávají vlastníkovi právo na podíl na aktivech instituce v případě platební neschopnosti nebo likvidace, který je pevně stanoven nebo omezen stropem, vztahuje se toto omezení ve stejné míře na všechny držitele všech nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 vydaných danou institucí.
6. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění povahy nezbytných omezení splacení nástrojů, pokud použitelné vnitrostátní právo instituci zakazuje splacení kapitálových nástrojů odmítnout.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. února 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 30
Důsledky nesplnění podmínek týkajících se nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1
Jestliže v případě nástroje zahrnovaného do kmenového kapitálu tier 1 přestanou být podmínky stanovené v článku 28 nebo v příslušných případech v 29 plněny, platí následující:
a)
tento nástroj přestane být okamžitě považován za nástroj zahrnovaný do kmenového kapitálu tier 1;
b)
emisní ážio související s tímto nástrojem přestane být okamžitě považováno za položku kmenového kapitálu tier 1.
Článek 31
Kapitálové nástroje upsané veřejnými orgány v mimořádných situacích
1. V naléhavých situacích mohou příslušné orgány institucím povolit, aby do kmenového kapitálu tier 1 zahrnuly kapitálové nástroje, které splňují alespoň podmínky stanovené v čl. 28 odst. 1 písm. b) až e), jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
a)
kapitálové nástroje byly vydány po 1. ledna 2014;
b)
Komise tyto kapitálové nástroje považuje za státní podporu;
c)
kapitálové nástroje jsou vydány v rámci rekapitalizačních opatření podle pravidel státní podpory platných v daném okamžiku;
d)
kapitálové nástroje jsou v plném rozsahu upsány a drženy státem nebo příslušným veřejným orgánem či státem vlastněným subjektem;
e)
kapitálové nástroje jsou schopny absorbovat ztráty;
f)
s výjimkou kapitálových nástrojů uvedených v článku 27 opravňují v případě likvidace tyto kapitálové nástroje své vlastníky požadovat podíl na zbylých aktivech instituce po zaplacení všech přednostních pohledávek;
g)
existují vhodné mechanismy pro ukončení účasti státu nebo v příslušných případech příslušného veřejného orgánu či státem vlastněného subjektu;
h)
příslušný orgán předem udělil svolení a své rozhodnutí společně s odůvodněním zveřejnil.
2. Na základě odůvodněné žádosti dotyčného příslušného orgánu a ve spolupráci s tímto orgánem považuje orgán EBA pro účely tohoto nařízení kapitálové nástroje uvedené v odstavci 1 za rovnocenné nástrojům zahrnovaným do kmenového kapitálu tier 1.
Oddíl 2
Obezřetnostní filtry
Článek 32
Sekuritizovaná aktiva
1. Instituce vyloučí ze všech složek kapitálu zvýšení vlastního kapitálu podle použitelného účetního rámce, které vyplývá ze sekuritizace aktiv, včetně těchto případů:
a)
zvýšení souvisejícího s budoucím maržovým příjmem, který pro instituci znamená zisk z prodeje;
b)
čistého zisku plynoucího z kapitalizace budoucího příjmu ze sekuritizovaných aktiv, která zajišťují úvěrové posílení pozic v sekuritizaci, je-li instituce původcem sekuritizace.
2. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění pojmu „zisk z prodeje“ uvedeného v odst. 1 písm. a).
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. února 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 33
Zajištění peněžních toků a změny hodnoty vlastních závazků
1. Instituce nezahrnou do složek kapitálu tyto položky:
a)
oceňovací rozdíly ze změn reálné hodnoty spojené se zisky nebo ztrátami ze zajištění peněžních toků z finančních nástrojů, které nejsou oceněny reálnou hodnotou, včetně plánovaných peněžních toků;
b)
zisky nebo ztráty ze závazků instituce oceněných reálnou hodnotou, které vyplývají ze změn vlastního úvěrového hodnocení instituce;
c)
v reálné hodnotě vyjádřené veškeré zisky a ztráty, které vyplývají z vlastního úvěrového rizika instituce v souvislosti s derivátovými závazky.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) nesmějí instituce zisky nebo ztráty v reálné hodnotě, které vyplývají z jejich vlastního úvěrového rizika, kompenzovat zisky nebo ztrátami v reálné hodnotě, které vyplývají z úvěrového rizika jejich protistran.
3. Aniž je dotčen odst. 1 písm. b), instituce může do kapitálu zahrnout výši zisku nebo ztráty ze svých závazků, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
a)
závazky mají formu dluhopisů uvedených v čl. 52 odst. 4 směrnice 2009/65/ES;
b)
změny v hodnotě aktiv a závazků instituce jsou důsledkem stejných změn ve vlastním úvěrovém hodnocení instituce;
c)
existuje úzká spojitost mezi hodnotou dluhopisů uvedených v písmeni a) a hodnotou aktiv instituce;
d)
hypoteční úvěry je možné umořit tím, že dluhopisy, jimiž jsou tyto hypoteční úvěry financovány, jsou odkoupeny za tržní nebo nominální hodnotu.
4. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění úzké spojitosti mezi hodnotou dluhopisů a hodnotou aktiv, jak je uvedena v odst. 3 písm. c).
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2013.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 34
Dodatečné úpravy ocenění
1. Instituce při výpočtu výše svého kapitálu uplatní požadavky článku 105 na veškerá svá aktiva oceněná reálnou hodnotou a odečtou z kmenového kapitálu tier 1 částku ve výši nezbytných dodatečných úprav ocenění.
Článek 35
Nerealizované zisky a ztráty při oceňování reálnou hodnotou
Kromě položek uvedených v článku 33 neprovádějí instituce takové úpravy, kterými by ze svého kapitálu vyloučily nerealizované zisky nebo ztráty z aktiv nebo závazků oceněných reálnou hodnotou.
Oddíl 3
Odpočty od položek kmenového kapitálu tier 1, výjimky a alternativní postupy
Pododdíl 1
Odpočty od položek kmenového kapitálu tier 1
Článek 36
Odpočty od položek kmenového kapitálu tier 1
1. Instituce od položek kmenového kapitálu tier 1 odečtou toto:
a)
ztráty běžného účetního roku;
b)
nehmotná aktiva;
c)
odložené daňové pohledávky závislé na budoucím zisku;
d)
instituce počítající objemy rizikově vážených expozic pomocí přístupu IRB odečtou záporné hodnoty vyplývající z výpočtu výše očekávaných ztrát podle článků 158 a 159;
e)
aktiva penzijního fondu definovaných požitků v rozvaze instituce.
f)
přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice do vlastních nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1, včetně vlastních nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1, které je instituce povinna odkoupit na základě skutečného nebo podmíněného závazku plynoucího z existující smlouvy;
g)
přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 subjektů finančního sektoru, pokud tyto subjekty mají s institucí vztah vzájemné účasti a příslušné orgány se domnívají, že jeho účelem je uměle zvýšit kapitál instituce;
h)
příslušnou výši přímých, nepřímých a syntetických kapitálových investic do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 subjektů finančního sektoru, v nichž instituce nemá významnou investici;
i)
příslušnou výši přímých, nepřímých a syntetických kapitálových investic do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 subjektů finančního sektoru, v nichž instituce má významnou investici;
j)
hodnotu položek, jež mají být odečteny od položek vedlejšího kapitálu tier 1 podle článku 56, která přesahuje vedlejší kapitál tier 1 instituce;
k)
objem expozice u následujících položek, kterým se má přiřadit riziková váha 1 250 %, pokud instituce odečítá tento objem expozice z objemu položek kmenového kapitálu tier 1 jako alternativní postup k použití rizikové váhy 1 250 %:
i)
u kvalifikovaných účastí mimo finanční sektor;
ii)
u sekuritizovaných pozic v souladu s čl. 243 odst. 1 písm. b), čl. 244 odst. 1 písm. b) a článkem 258;
iii)
u volných dodávek v souladu s čl. 379 odst. 3;
iv)
u pozic v koši, pro které instituce nemůže určit rizikovou váhu v rámci přístupu IRB v souladu s čl. 153 odst. 8;
v)
u akciových expozic v rámci přístupu založeného na interních modelech v souladu s čl. 155 odst. 4;
l)
daňové platby týkající se položek kmenového kapitálu tier 1 předvídatelné v době výpočtu, s výjimkou případu, kdy instituce vhodně upraví hodnotu položek kmenového kapitálu tier 1, pokud tyto daňové platby snižují částku, do jejíž výše lze dané položky použít ke krytí rizik nebo ztrát.
2. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění toho, jak mají být uplatňovány odpočty podle odst. 1 písm. a), c), e), f), h), i) a l) tohoto článku a související odpočty uvedené v čl. 56 písm. a), c), d) a f) a v čl. 66 písm. a), c) a d).
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. února 2015
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
3. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění druhů kapitálových nástrojů finančních institucí a, za konzultace Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) (EIOPA) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 ze dne 24. listopadu 2010 (26) orgánu EIOPA, pojišťoven a zajišťoven ze třetích zemí a podniků vyňatých z působnosti směrnice 2009/138/ES v souladu s článkem 4 uvedené směrnice, které se odečítají od těchto složek kapitálu:
a)
od položek kmenového kapitálu tier 1;
b)
od položek vedlejšího kapitálu tier 1;
c)
od položek kapitálu tier 2.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. února 2015
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 37
Odpočty nehmotných aktiv
Instituce určí objem nehmotných aktiv, která mají být odečtena, podle těchto ustanovení:
a)
částka, která má být odečtena, se sníží o související odložené daňové závazky, které by zanikly, kdyby došlo ke snížení hodnoty nehmotných aktiv nebo jejich odúčtování podle použitelného účetního rámce;
b)
částka, která má být odečtena, zahrnuje goodwill zahrnutý v ocenění významných investic instituce.
Článek 38
Odpočty odložených daňových pohledávek závislých na budoucím zisku
1. Instituce určí výši odložených daňových pohledávek závislých na budoucím zisku, které mají být odečteny, podle tohoto článku.
2. S výjimkou případů, kdy jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 3, se výše odložených daňových pohledávek závislých na budoucím zisku vypočítává, aniž by byla snížena o související odložené daňové závazky instituce.
3. Výše odložených daňových pohledávek závislých na budoucím zisku může být snížena o související odložené daňové závazky instituce, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
daný subjekt má podle použitelného vnitrostátního práva ze zákona právo započítat tyto splatné daňové pohledávky vůči splatným daňovým závazkům;
b)
odložené daňové pohledávky a odložené daňové závazky se vztahují k daním, které jsou vybírány stejným daňovým orgánem a od stejného subjektu podléhajícího dani.
4. Související odložené daňové závazky instituce použité pro účely odstavce 3 nesmějí zahrnovat odložené daňové závazky, o které je snížena hodnota nehmotných aktiv nebo aktiv penzijního fondu definovaných požitků, jež má být odečtena.
5. Výše souvisejících odložených daňových závazků uvedená v odstavci 4 se rozdělí mezi:
a)
odložené daňové pohledávky závislé na budoucím zisku a vyplývající z přechodných rozdílů, které nejsou odečteny podle čl. 48 odst. 1;
b)
všechny ostatní odložené daňové pohledávky závislé na budoucím zisku.
Instituce rozdělí související odložené daňové závazky podle poměrných částí, jaké představují odložené daňové pohledávky závislé na budoucím zisku uvedené v písmenech a) a b).
Článek 39
Přeplatky daně, zpětně použité daňové ztráty a odložené daňové pohledávky nezávislé na budoucím zisku
1. Následující položky se neodečítají od kapitálu a uplatňuje se na ně riziková váha v souladu s částí třetí hlavou II kapitolou 2 nebo případně kapitolou 3:
a)
přeplatky daně instituce v běžném roce;
b)
daňové ztráty instituce v běžném roce použité zpětně na předchozí roky, z nichž vyplývá pohledávka za ústřední vládou, regionální vládou nebo místním daňovým orgánem.
2. Odložené daňové pohledávky nezávislé na budoucím zisku jsou omezeny na odložené daňové pohledávky vyplývající z přechodných rozdílů, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
v případě, že instituce při formálním schvalování své roční účetní závěrky vykáže ztrátu, nebo v případě likvidace či platební neschopnosti instituce jsou automaticky a povinně neprodleně nahrazeny slevou na dani;
b)
instituce může podle použitelného vnitrostátního daňového práva kompenzovat slevu na dani podle písmene a) jakýmkoli daňovým závazkem instituce nebo jakéhokoli jiného podniku, který je podle tohoto práva pro daňové účely zahrnut do téže konsolidace jako daná instituce, či jakéhokoli jiného podniku, který podléhá dohledu na konsolidovaném základě v souladu s částí první hlavou II kapitolou 2;
c)
pokud hodnota slev na dani podle písmene b) převyšuje daňové závazky podle uvedeného písmene, je tento případný rozdíl neprodleně nahrazen přímou pohledávkou za ústřední vládou členského státu, v němž má instituce sídlo.
Jsou-li splněny podmínky stanovené v písmenech a), b) a c), uplatní instituce na odložené daňové pohledávky rizikovou váhu ve výši 100 %.
Článek 40
Odpočty záporných hodnot vyplývajících z výpočtu výše očekávaných ztrát
Částka, která má být odečtena v souladu s čl. 36 odst. 1 písm. d), se nesnižuje o nárůst odložených daňových pohledávek závislých na budoucím zisku nebo o jiné dodatečné daňové účinky, které by mohly vzniknout, pokud by se rezervy měly zvýšit na úroveň očekávaných ztrát podle hlavy I kapitoly 3 oddílu 3.
Článek 41
Odpočty aktiv penzijního fondu definovaných požitků
1. Pro účely čl. 36 odst. 1 písm. e) se výše aktiv penzijního fondu definovaných požitků, která má být odečtena, sníží o tyto částky:
a)
výši všech souvisejících odložených daňových závazků, které by mohly zaniknout, kdyby došlo ke snížení hodnoty aktiv nebo jejich odúčtování podle použitelného účetního rámce;
b)
výši aktiv penzijního fondu definovaných požitků, jež instituce může bez omezení používat, pokud obdržela předchozí svolení příslušného orgánu. Aktivům použitým ke snížení částky, která má být odečtena, se přidělí riziková váha v souladu s částí třetí hlavou II kapitolou 2, případně 3.
2. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění kritérií, podle nichž příslušný orgán povoluje institucím snížit výši aktiv penzijního fondu definovaných požitků, jak je uvedeno v odst. 1 písm. b).
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. února 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 42
Odpočty kapitálových investic do vlastních nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1
Pro účely čl. 36 odst. 1 písm. f) počítají instituce kapitálové investice do vlastních nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 na základě hrubých dlouhých pozic s těmito výjimkami:
a)
instituce mohou vypočítat objem kapitálových investic do vlastních nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 na základě čisté dlouhé pozice, jsou-li splněny obě tyto podmínky:
i)
dlouhé a krátké pozice jsou v téže podkladové expozici a s krátkými pozicemi není spojeno žádné riziko protistrany;
ii)
buď jsou dlouhé i krátké pozice drženy v obchodním portfoliu, nebo jsou obě drženy v investičním portfoliu;
b)
instituce určí částku, která má být odečtena za přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice do indexových cenných papírů, pomocí výpočtu podkladové expozice vůči vlastním nástrojům zahrnovaným do kmenového kapitálu tier 1 zahrnutým do těchto indexů;
c)
instituce mohou vzájemně započíst hrubé dlouhé pozice ve vlastních nástrojích zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 vyplývající z kapitálových investic do indexových cenných papírů proti krátkým pozicím ve vlastních nástrojích zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 vyplývajícím z krátkých pozic v podkladových indexech, včetně případů, kdy je s těmito krátkými pozicemi spojeno riziko protistrany, jsou-li splněny obě tyto podmínky:
i)
dlouhé a krátké pozice jsou v týchž podkladových indexech;
ii)
buď jsou dlouhé i krátké pozice drženy v obchodním portfoliu, nebo jsou obě drženy v investičním portfoliu.
Článek 43
Významné investice v subjektech finančního sektoru
Pro účely odpočtu se investice instituce v subjektu finančního sektoru považuje za významnou, pokud je splněna některá z těchto podmínek:
a)
instituce vlastní více než 10 % nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 vydaných daným subjektem;
b)
instituce má s daným subjektem úzké propojení a vlastní nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1 vydané daným subjektem;
c)
instituce vlastní nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1 vydané daným subjektem a tento subjekt není zahrnut do konsolidace podle části první hlavy II kapitoly 2, avšak je zahrnut do téže účetní konsolidace jako instituce pro účely účetního výkaznictví podle použitelného účetního rámce.
Článek 44
Odpočty kapitálových investic do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 subjektů finančního sektoru v případech vzájemné účasti, jejímž účelem je umělé zvýšení kapitálu
Instituce provádějí odpočty uvedené v čl. 36 odst. 1 písm. g), h) a i) v souladu s těmito ustanoveními:
a)
kapitálové investice do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 a jiných kapitálových nástrojů subjektů finančního sektoru se vypočítají na základě hrubých dlouhých pozic;
b)
pro účely odpočtu se položky kapitálu tier 1 pojišťovny považují za kapitálové investice do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1.
Článek 45
Odpočty kapitálových investic do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 subjektů finančního sektoru
Instituce provádějí odpočty uvedené v čl. 36 odst. 1 písm. h) a i) v souladu s těmito ustanoveními:
a)
mohou vypočítat přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 subjektů finančního sektoru na základě čisté dlouhé pozice v téže podkladové expozici, jsou-li splněny obě tyto podmínky:
i)
splatnost krátké pozice odpovídá splatnosti dlouhé pozice nebo její zbytková splatnost činí nejméně jeden rok;
ii)
buď je krátká i dlouhá pozice držena v obchodním portfoliu, nebo jsou obě pozice drženy v investičním portfoliu;
b)
určí částku, která má být odečtena za přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice do indexových cenných papírů, pomocí výpočtu podkladové expozice vůči kapitálovým nástrojům subjektů finančního sektoru zahrnutým do těchto indexů.
Článek 46
Odpočty nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 v případě, že instituce nemá v subjektu finančního sektoru významnou investici
1. Pro účely čl. 36 odst. 1 písm. h) instituce vypočítají příslušnou částku, která má být odečtena, vynásobením hodnoty uvedené v písmenu a) tohoto odstavce faktorem získaným z výpočtu uvedeného v písmenu b) tohoto odstavce:
a)
souhrnná hodnota, o kterou přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2 subjektů finančního sektoru, v nichž instituce nemá významnou investici, převyšují 10 % hodnoty souhrnné výše kmenového kapitálu tier 1 instituce vypočtené po uplatnění těchto ustanovení na položky kmenového kapitálu tier 1:
i)
článků 32 až 35;
ii)
odpočtů uvedených v čl. 36 odst. 1 písm. a) až g), písm. k) bodů ii) až v) a písm. l), s výjimkou částky, která má být odečtena za odložené daňové pohledávky závislé na budoucím zisku a vyplývající z přechodných rozdílů;
iii)
článků 44 a 45;
b)
hodnota přímých, nepřímých a syntetických kapitálových investic instituce do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 těch subjektů finančního sektoru, v nichž instituce nemá významnou investici, vydělená souhrnnou hodnotou přímých, nepřímých a syntetických investic instituce do kapitálových nástrojů těchto subjektů finančního sektoru.
2. Instituce z částky uvedené v odst. 1 písm. a) a z výpočtu faktoru uvedeného v odst. 1 písm. b) vyloučí pozice z upisování držené pět nebo méně pracovních dnů.
3. Částka, která má být podle odstavce 1 odečtena, je rozdělena mezi všechny držené nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1. Instituce určí podíl kapitálových investic do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1, který má být odečten podle odstavce 1, vynásobením hodnoty stanovené v písmenu a) tohoto odstavce poměrnou částí stanovenou v písmenu b) tohoto odstavce:
a)
hodnota kapitálových investic, která má být odečtena podle odstavce 1;
b)
poměrná část souhrnné hodnoty přímých, nepřímých a syntetických kapitálových investic instituce do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 subjektů finančního sektoru, v nichž instituce nemá významnou investici, kterou představuje každý nástroj zahrnovaný do kmenového kapitálu tier 1, do něhož bylo investováno.
4. Hodnota kapitálových nástrojů uvedená v čl. 36 odst. 1 písm. h), která je rovna nebo nižší než 10 % položek kmenového kapitálu tier 1 instituce po uplatnění ustanovení uvedených v odst. 1 písm. a) bodech i) až iii), se neodečítá a podléhá příslušným rizikovým vahám v souladu s částí třetí hlavou II kapitolou 2 nebo 3 a případně požadavkům stanoveným v části třetí hlavě IV.
5. Instituce určí podíl kapitálových investic do kapitálových nástrojů, na nějž se použijí rizikové váhy, vydělením hodnoty stanovené v písmenu a) hodnotou stanovenou v písmenu b):
a)
hodnota kapitálových investic, na niž se mají použít rizikové váhy podle odstavce 4;
b)
hodnota stanovená v bodě i) vydělená hodnotou stanovenou v bodě ii):
i)
celková hodnota nástrojů kmenového kapitálu tier 1;
ii)
souhrnná hodnota přímých, nepřímých a syntetických kapitálových investic instituce do nástrojů kmenového kapitálu tier 1 subjektů finančního sektoru, v nichž instituce nemá významnou investici.
Článek 47
Odpočty kapitálových investic do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 v případě, že instituce má v subjektu finančního sektoru významnou investici
Pro účely čl. 36 odst. 1 písm. i) se z příslušné částky, která má být odečtena z kmenového kapitálu tier 1, vyloučí pozice z upisování držené pět nebo méně pracovních dnů a částka se určí v souladu s články 44 a 45 a pododdílem 2.
Pododdíl 2
Výjimky z odpočtů od položek kmenového kapitálu tier 1 a alternativní postupy k těmto odpočtům
Článek 48
Prahové hodnoty pro výjimky z odpočtů od položek kmenového kapitálu tier 1
1. Při odpočtech požadovaných podle čl. 36 odst. 1 písm. c) a i) instituce nemají povinnost odečítat objemy položek uvedených níže v písmenech a) a b) tohoto odstavce, jejichž souhrnná výše je rovna nebo nižší než prahová hodnota uvedená v odstavci 2:
a)
odložené daňové pohledávky závislé na budoucím zisku a vyplývající z přechodných rozdílů, jejichž souhrnná výše je rovna nebo nižší než 10 % položek kmenového kapitálu tier 1 instituce po uplatnění těchto ustanovení:
i)
článků 32 až 35;
ii)
čl. 36 odst. 1 písm. a) až h), písm. k) bodů ii) až v) a písm. l), s výjimkou odložených daňových pohledávek závislých na budoucím zisku a vyplývajících z přechodných rozdílů;
b)
v případech, kdy má instituce významnou investici v subjektu finančního sektoru, přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice instituce do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 těchto subjektů, jejichž souhrnná výše je rovna nebo nižší než 10 % hodnoty položek kmenového kapitálu tier 1 instituce vypočtené po uplatnění těchto ustanovení:
i)
článků 32 až 35;
ii)
čl. 36 odst. 1 písm. a) až h), písm. k) bodů ii) až v) a písm. l), s výjimkou odložených daňových pohledávek závislých na budoucím zisku a vyplývajících z přechodných rozdílů;
2. Pro účely odstavce 1 musí být prahová hodnota rovna částce uvedené v písmeni a) tohoto odstavce vynásobené procentní hodnotou uvedenou v písmeni b) tohoto odstavce:
a)
zbývající objem položek kmenového kapitálu tier 1 poté, co jsou v plném rozsahu uplatněny úpravy a odpočty podle článků 32 až 36, a aniž by se uplatnily prahové hodnoty pro výjimky podle tohoto článku;
b)
17,65 %.
3. Pro účely odstavce 1 instituce určí část odložených daňových pohledávek v celkovém objemu položek kmenového kapitálu tier 1, které nemusí být odečteny, vydělením hodnoty stanovené v písm. a) tohoto odstavce hodnotou stanovenou v písm. b) tohoto odstavce:
a)
hodnota odložených daňových pohledávek závislých na budoucím zisku a vyplývajících z přechodných rozdílů, jejichž souhrnná výše je rovna nebo nižší než 10 % položek kmenového kapitálu tier 1 instituce;
b)
součet těchto hodnot:
i)
hodnota uvedená v písm. a);
ii)
hodnota přímých, nepřímých a syntetických investic instituce do kapitálových nástrojů subjektů finančního sektoru, v nichž instituce má významnou investici, jejichž souhrnná výše je rovna nebo nižší než 10 % položek kmenového kapitálu tier 1 instituce.
Poměrná část významných investic do celkového objemu položek, které nemusí být odečteny, se rovná jedné minus poměrná část uvedená v prvním pododstavci.
4. Objemy položek, které nejsou odečteny podle odstavce 1, podléhají rizikové váze 250 %.
Článek 49
Požadavek na odpočet, pokud se uplatňuje konsolidace, doplňkový dozor nebo institucionální systémy ochrany
1. Pro účely výpočtu individuálního, subkonsolidovaného a konsolidovaného kapitálu, kdy příslušné orgány vyžadují nebo povolují, aby instituce použily metody 1, 2 nebo 3 uvedené v příloze I směrnice 2002/87/ES, mohou příslušné orgány institucím povolit, aby neodečítaly investice do kapitálových nástrojů subjektu finančního sektoru, v němž mateřská instituce, mateřská finanční holdingová společnost nebo mateřská smíšená finanční holdingová společnost nebo instituce má významnou investici, a to za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v písm. a) až e) tohoto odstavce:
a)
subjekt finančního sektoru je pojišťovnou, zajišťovnou nebo pojišťovací holdingovou společností;
b)
tato pojišťovna, zajišťovna nebo pojišťovací holdingová společnost je zahrnuta ve stejném doplňkovém dozoru podle směrnice 2002/87/ES jako mateřská instituce, mateřská finanční holdingová společnost nebo mateřská smíšená finanční holdingová společnost nebo instituce, která dané kapitálové nástroje drží;
c)
instituce obdržela předchozí svolení příslušných orgánů;
d)
před udělením svolení podle písmene c) a soustavně se příslušné orgány přesvědčují, že integrované řízení, řízení rizik a systém interní kontroly subjektů, které by byly zahrnuty do konsolidace podle metody 1, 2 nebo 3, jsou adekvátní;
e)
kapitálové investice v daném subjektu patří jednomu z těchto subjektů:
i)
mateřské úvěrové instituci;
ii)
mateřské finanční holdingové společnosti;
iii)
mateřské smíšené finanční holdingové společnosti;
iv)
instituci;
v)
dceřinému podniku jednoho ze subjektů uvedených v bodech i) až iv), který je zahrnut do konsolidace podle části první hlavy II kapitoly 2.
Zvolená metoda je uplatňována dlouhodobě a konzistentně.
2. Pro účely výpočtu individuálního a subkonsolidovaného kapitálu neodečítají instituce podléhající dohledu na konsolidovaném základě v souladu s částí první hlavou II kapitolou 2 kapitálové investice do kapitálových nástrojů vydaných subjekty finančního sektoru zahrnutými do dohledu na konsolidovaném základě, pokud příslušné orgány nerozhodly, že tyto odpočty musí být vyžadovány pro konkrétní účely, zejména pro účely strukturálního oddělení bankovních činností a plánování procesů k řešení úpadku.
Uplatnění přístupu uvedeného v prvním pododstavci nesmí mít neúměrné nepříznivé účinky na finanční systém jako celek nebo jeho části v jiných členských státech nebo v celé Unii tím, že by vytvářel nebo představoval překážku fungování vnitřního trhu nebo že by vytvářel překážky bránící jeho fungování.
3. Příslušné orgány mohou pro účely výpočtu kapitálu na individuálním či subkonsolidovaném základě institucím povolit, aby neodečítaly kapitálové investice do kapitálových nástrojů v těchto případech:
a)
má-li instituce kapitálovou investici v jiné instituci a jsou-li splněny podmínky uvedené v bodech i) až v);
i)
instituce spadají do stejného institucionálního systému ochrany uvedeného v čl. 113 odst. 7;
ii)
příslušné orgány udělily svolení uvedené v čl. 113 odst. 7;
iii)
podmínky stanovené v čl. 113 odst. 7 jsou splněny;
iv)
institucionální systém ochrany sestavuje konsolidovanou rozvahu podle čl. 113 odst. 7 písm. e), nebo není-li stanovena povinnost sestavovat konsolidovanou účetní závěrku, rozšířený souhrnný výpočet, o němž se příslušné orgány přesvědčí, že je rovnocenný ustanovením směrnice 86/635/EHS, jež zahrnuje některé úpravy ustanovení směrnice 83/349/EHS nebo nařízení (ES) č. 1606/2002, jimiž se řídí konsolidované účetní závěrky skupin úvěrových institucí. Rovnocennost uvedeného rozšířeného souhrnného výpočtu potvrdí externí auditor, a zejména to, že při výpočtu nedochází ani k vícenásobnému použití prvků způsobilých pro výpočet kapitálu, ani k žádné nevhodné tvorbě kapitálu mezi členy institucionálního systému ochrany. Konsolidovaná rozvaha nebo rozšířený souhrnný výpočet se oznamují příslušným orgánům přinejmenším tak často, jak je stanoveno v článku 99;
v)
instituce zahrnuté do institucionálního systému ochrany společně splňují na konsolidovaném nebo rozšířeném souhrnném základě požadavky stanovené v článku 92 a podávají zprávy o dodržování těchto požadavků v souladu s článkem 99. V rámci institucionálního systému ochrany se nevyžaduje odpočet podílu ve vlastnictví členů, kteří jsou družstvy, nebo právních subjektů, jestliže nejsou členy tohoto systému, a to za podmínky, že nedochází ani k vícenásobnému použití prvků použitelných pro výpočet kapitálu, ani k žádné nevhodné tvorbě kapitálu mezi členy institucionálního systému ochrany a držitelem menšinového podílu, je-li institucí;
b)
pokud má regionální úvěrová instituce účast ve své ústřední nebo jiné regionální úvěrové instituci a jsou splněny podmínky stanovené v písm. a) bodech i) až v).
4. Účasti, u nichž se v souladu s odstavci 1, 2 nebo 3 neprovádí odpočet, se považují za expozice a jsou rizikově váženy v souladu s částí třetí hlavou II kapitolou 2 nebo 3.
5. Pokud instituce uplatňuje metodu 1 nebo 2 uvedenou v příloze I směrnice 2002/87/ES, zveřejní doplňkový kapitálový požadavek a ukazatel kapitálové přiměřenosti finančního konglomerátu vypočtené v souladu s článkem 6 a přílohou I uvedené směrnice.
6. EBA, EIOPA a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) (dále jen „ESMA“ nebo „orgán ESMA“) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 (27) ESMA vypracují prostřednictvím smíšeného výboru pro účely tohoto článku návrhy regulačních technických norem pro upřesnění podmínek použití metod výpočtu uvedených v příloze I části II směrnice 2002/87/ES pro účely alternativních postupů k odpočtům uvedených v odstavci 1 tohoto článku.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. února 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010.
Oddíl 4
Kmenový kapitál tier 1
Článek 50
Kmenový kapitál tier 1
Kmenový kapitál tier 1 instituce se skládá z položek kmenového kapitálu tier 1 po provedení úprav vyžadovaných články 32 až 35, odpočtů podle článku 36 a uplatnění výjimek a alternativních postupů stanovených v článcích 48, 49 a 79.
KAPITOLA 3
Vedlejší kapitál tier 1
Oddíl 1
Položky a nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1
Článek 51
Položky vedlejšího kapitálu tier 1
Položky vedlejšího kapitálu tier 1 jsou tyto:
a)
kapitálové nástroje za předpokladu splnění podmínek stanovených v čl. 52 odst. 1;
b)
emisní ážio související s nástroji uvedenými v písmenu a).
Nástroje zahrnuté do písmene a) nejsou považovány za položky kmenového kapitálu tier 1 nebo kapitálu tier 2.
Článek 52
Nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1
1. Kapitálové nástroje lze považovat za nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1, pouze pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
nástroje jsou vydány a plně uhrazeny;
b)
nástroje nezakoupil žádný z těchto subjektů:
i)
institucí nebo jejími dceřinými podniky;
ii)
podnik, v němž má instituce účast ve formě přímého vlastnictví nebo kontroly nejméně 20 % hlasovacích práv nebo kapitálu daného podniku;
c)
nákup nástrojů není přímo ani nepřímo financován institucí;
d)
v případě platební neschopnosti instituce se nástroje řadí za nástroje zahrnované do kapitálu tier 2;
e)
nástroje nejsou zajištěny žádným z těchto subjektů ani se na ně nevztahuje záruka žádného z těchto subjektů, která by zvyšovala pořadí uspokojení pohledávek:
i)
institucí nebo jejími dceřinými podniky;
ii)
mateřským podnikem instituce nebo jeho dceřinými podniky;
iii)
mateřskou finanční holdingovou společností nebo jejími dceřinými podniky;
iv)
holdingovou společností se smíšenou činností nebo jejími dceřinými podniky;
v)
smíšenou finanční holdingovou společností a jejími dceřinými podniky;
vi)
podnikem, který má úzké propojení se subjekty uvedenými v bodech i) až v);
f)
nástroje nejsou předmětem žádných ujednání, ať smluvních či jiných, která v případě platební neschopnosti nebo likvidace instituce zvyšují pořadí uspokojení pohledávek z nich plynoucích;
g)
nástroje nemají stanovenu splatnost (věčné nástroje) a ustanovení, jimiž se řídí, neobsahují žádnou pobídku k tomu, aby je instituce splatila;
h)
pokud ustanovení, jimiž se nástroje řídí, obsahují jednu nebo více kupních opcí, může být tato opce uplatněna dle vlastního uvážení emitenta;
i)
nástroje mohou být vypovězeny, splaceny nebo zpětně odkoupeny, pouze pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 77, a nejdříve po uplynutí pěti let ode dne jejich vydání, s výjimkou případů, kdy jsou splněny podmínky stanovené v čl. 78 odst. 4;
j)
ustanovení, jimiž se nástroje řídí, výslovně ani implicitně neuvádějí, že by nástroje byly nebo mohly být institucí vypovězeny, splaceny nebo zpětně odkoupeny, a instituce něco takového ani jinak neuvádí, a to s výjimkou těchto případů;
i)
po likvidaci instituce;
ii)
diskrečního zpětného odkupu nástrojů nebo jiného způsobu snížení kapitálu na základě vlastního rozhodnutí, pokud instituce obdržela předchozí svolení příslušného orgánu v souladu s článkem 7;
k)
instituce výslovně ani implicitně neuvádí, že by příslušný orgán souhlasil s žádostí o vypovězení, splacení nebo zpětný odkup nástrojů;
l)
rozdělení výnosů z nástrojů splňuje tyto podmínky:
i)
je vypláceno z položek k rozdělení;
ii)
výše rozdělených výnosů z nástrojů se nebude měnit na základě úvěrového hodnocení instituce nebo jejího mateřského podniku;
iii)
ustanovení, jimiž se nástroje řídí, dávají instituci možnost dle vlastního uvážení kdykoli na neomezenou dobu a na nekumulativním základě zrušit rozdělení výnosů z nástrojů, přičemž instituce může zrušené platby bez omezení použít k úhradě svých závazků podle jejich splatnosti;
iv)
zrušení rozdělení výnosů nepředstavuje nesplnění závazků ze strany instituce;
v)
zrušením rozdělení výnosů nevznikají instituci žádná omezení;
m)
nástroje nejsou jedním z důvodů vedoucích ke zjištění, že závazky instituce převyšují její aktiva, pokud takové zjištění představuje test platební neschopnosti podle použitelného vnitrostátního práva;
n)
ustanovení, jimiž se nástroje řídí, vyžadují, aby v případě rozhodné události byla trvale nebo dočasně účetně snížena hodnota jistiny nástrojů nebo aby byly nástroje převedeny na nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1;
o)
ustanovení, jimiž se nástroje řídí, neobsahují žádné prvky, které by mohly bránit rekapitalizaci instituce;
p)
pokud nástroje nevydává přímo instituce, jsou splněny obě tyto podmínky:
i)
nástroje jsou vydány prostřednictvím subjektu zahrnutého do konsolidace podle části první hlavy II kapitoly 2;
ii)
výnosy jsou okamžitě, bez omezení a v podobě, která splňuje podmínky stanovené v tomto odstavci, k dispozici instituci.
Podmínka stanovená v prvním pododstavci písm. d) se považuje za splněnou bez ohledu na to, zda jsou dané nástroje zahrnuty podle čl. 484 odst. 3 do vedlejšího kapitálu tier 1 nebo kapitálu tier 2, jsou-li na stejné úrovni.
2. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění všech těchto otázek:
a)
forma a povaha možných pobídek ke splacení nástrojů;
b)
povaha jakéhokoli účetního zvýšení hodnoty jistiny nástroje zahrnovaného do vedlejšího kapitálu tier 1 po dočasném účetním snížení hodnoty jeho jistiny;
c)
postupy a načasování, pokud jde o následující:
i)
určení, že došlo k rozhodné události;
ii)
účetní zvýšení hodnoty jistiny nástroje zahrnovaného do vedlejšího kapitálu tier 1 po dočasném účetním snížení hodnoty jeho jistiny;
d)
vlastnosti nástrojů, které by mohly bránit rekapitalizaci instituce;
e)
použití jednotek pro speciální účel k nepřímé emisi kapitálových nástrojů.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. února 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 53
Omezení týkající se zrušení rozdělení výnosů z nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 a prvky, které by mohly bránit rekapitalizaci instituce
Pro účely čl. 52 odst. 1 písm. l) bodu v) a písmena o) nesmí ustanovení, jimiž se řídí nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1, obsahovat především následující:
a)
požadavek rozdělení výnosů z nástrojů v případě, že se provádí rozdělení výnosů z nástroje vydaného institucí, který je ve stejném nebo podřízenějším pořadí než nástroj zahrnovaný do vedlejšího kapitálu tier 1, včetně nástroje zahrnovaného do kmenového kapitálu tier 1;
b)
požadavek zrušení výplaty rozdělení výnosů z nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 nebo kapitálu tier 2 v případě, že se neprovádí rozdělení výnosů z daných nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1;
c)
povinnost nahradit výplatu úroků nebo dividend platbou v jakékoli jiné formě. Instituci není taková povinnost uložena jinak.
Článek 54
Snížení hodnoty nebo konverze nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1
1. Pro účely čl. 52 odst. 1 písm. n) se na nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1 vztahují tato ustanovení:
a)
rozhodná událost nastává tehdy, když se poměr kmenového kapitálu tier 1 instituce uvedený v čl. 92 odst. 1 písm. a) sníží pod jednu z těchto hodnot:
i)
5,125 %;
ii)
hodnotu vyšší než 5,125 %, kterou určí instituce a která je upřesněna v ustanoveních, jimiž se nástroj řídí;
b)
instituce mohou v ustanoveních, jimiž se nástroj řídí, vymezit jednu nebo více rozhodných událostí navíc k události vymezené v písmeni a);
c)
pokud ustanovení, jimiž se nástroje řídí, vyžadují, aby nástroje byly v případě rozhodné události převedeny na nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, musí současně stanovit jedno z následujícího:
i)
převodní poměr a maximální povolenou částku převodu;
ii)
rozsah, v němž budou nástroje převedeny na nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1;
d)
pokud ustanovení, jimiž se nástroje řídí, vyžadují, aby v případě rozhodné události byla snížena hodnota jistiny těchto nástrojů, jsou současně sníženy všechny tyto položky:
i)
pohledávka držitele nástroje v případě platební neschopnosti nebo likvidace instituce;
ii)
částka, která má být vyplacena v případě vypovězení nebo splacení nástroje;
iii)
rozdělení výnosů z nástroje.
2. Účetním snížením hodnoty nebo konverzí nástroje zahrnovaného do vedlejšího kapitálu tier 1 podle použitelného účetního rámce se vytvoří položky, které jsou považovány za položky kmenového kapitálu tier 1.
3. Hodnota nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 uznaných jako položky vedlejšího kapitálu tier 1 je omezena na minimální hodnotu položek kmenového kapitálu tier 1, které by byly vytvořeny, pokud by účetní hodnota jistiny nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 byla plně snížena nebo by tyto nástroje byly převedeny na nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1.
4. Úhrnná hodnota nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1, kterou je zapotřebí v případě rozhodné události účetně snížit nebo převést, nesmí být nižší než nižší z následujících hodnot:
a)
hodnota potřebná k plnému obnovení poměru kmenového kapitálu tier 1 instituce na hodnotu 5,125 %;
b)
plná hodnota jistiny nástroje.
5. Nastane-li rozhodná událost, musí instituce:
a)
neprodleně informovat příslušné orgány;
b)
informovat držitele nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1;
c)
v souladu s požadavky tohoto článku účetně snížit hodnotu jistiny nástrojů, nebo tyto nástroje neprodleně, nejpozději však do jednoho měsíce, převést na nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1.
6. Instituce vydávající nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1, jež jsou v případě rozhodné události převáděny na nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, zajistí, aby neustále měla dostatek schváleného základního kapitálu, jenž umožní v případě rozhodné události převést veškeré tyto nástroje vedlejšího kapitálu tier 1 na akcie. Ke dni vydání těchto konvertibilních nástrojů vedlejšího kapitálu tier 1 musí být získána všechna nezbytná povolení. Instituce si neustále ponechává předem získané povolení nezbytné k tomu, aby mohla vydat nástroje kmenového kapitálu tier 1, na něž jsou v případě rozhodné události tyto nástroje vedlejšího kapitálu tier 1 převedeny.
7. Instituce vydávající nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1, jež jsou v případě rozhodné události převáděny na nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, zajistí, aby této konverzi nebránily žádné procesní překážky stanovené v zakládacích dokumentech či stanovách nebo ve smluvních ujednáních.
Článek 55
Důsledky nesplnění podmínek týkajících se nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1
Jestliže v případě nástroje zahrnovaného do vedlejšího kapitálu tier 1 přestanou být podmínky stanovené v čl. 52 odst. 1 plněny, platí následující:
a)
tento nástroj přestane být okamžitě považován za nástroj zahrnovaný do vedlejšího kapitálu tier 1;
b)
podíl emisního ážia souvisejícího s tímto nástrojem přestane být okamžitě považován za položku vedlejšího kapitálu tier 1.
Oddíl 2
Odpočty od položek vedlejšího kapitálu tier 1
Článek 56
Odpočty od položek kapitálu tier 1
Instituce od položek vedlejšího kapitálu tier 1 odečítají tyto položky:
a)
přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice do vlastních nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1, včetně vlastních nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1, které by instituce mohla být povinna odkoupit na základě stávajících smluvních závazků;
b)
přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice do nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 subjektů finančního sektoru, s nimiž je instituce ve vztahu vzájemné účasti a příslušné orgány se domnívají, že jeho účelem je uměle zvýšit kapitál instituce;
c)
příslušnou výši přímých, nepřímých a syntetických kapitálových investic do nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 subjektů finančního sektoru, v nichž instituce nemá významnou investici, určenou v souladu s článkem 60;
d)
přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice do nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 subjektů finančního sektoru, v nichž má instituce významnou investici, s vyloučením pozic z upisování držených pět nebo méně pracovních dnů;
e)
hodnotu položek, které mají být odečteny od položek kapitálu tier 2 podle článku 66, která převyšuje kapitál tier 2 instituce;
f)
daňové platby týkající se položek vedlejšího kapitálu tier 1 předvídatelné v době výpočtu, s výjimkou případu, kdy instituce vhodně upraví hodnotu položek vedlejšího kapitálu tier 1, pokud tyto daňové platby snižují částku, do jejíž výše lze dané položky použít ke krytí rizik nebo ztrát.
Článek 57
Odpočty kapitálových investic do vlastních nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1
Pro účely čl. 56 písm. a) vypočítají instituce kapitálové investice do vlastních nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 na základě hrubých dlouhých pozic s těmito výjimkami:
a)
instituce mohou vypočítat objem kapitálových investic do vlastních nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 na základě čisté dlouhé pozice, jsou-li splněny obě tyto podmínky:
i)
dlouhé a krátké pozice jsou v téže podkladové expozici a s krátkými pozicemi není spojeno žádné riziko protistrany;
ii)
buď jsou dlouhé i krátké pozice jsou drženy v obchodním portfoliu, nebo jsou obě pozice drženy v investičním portfoliu;
b)
instituce určí částku, která má být odečtena za přímé, nepřímé nebo syntetické kapitálové investice do indexových cenných papírů, pomocí výpočtu podkladové expozice vůči vlastním nástrojům zahrnovaným do kmenového kapitálu tier 1 zahrnutým do těchto indexů;
c)
instituce mohou vzájemně započíst hrubé dlouhé pozice ve vlastních nástrojích zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 vyplývající z kapitálových investic do indexových cenných papírů proti krátkým pozicím ve vlastních nástrojích zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 vyplývajícím z krátkých pozic v podkladových indexech, včetně případů, kdy je s těmito krátkými pozicemi spojeno riziko protistrany, jsou-li splněny obě tyto podmínky:
i)
dlouhé a krátké pozice jsou v týchž podkladových indexech;
ii)
buď jsou dlouhé i krátké pozice drženy v obchodním portfoliu, nebo jsou obě pozice drženy v investičním portfoliu.
Článek 58
Odpočty kapitálových investic do nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 subjektů finančního sektoru v případech vzájemné účasti, jejímž účelem je umělé zvýšení kapitálu
Instituce provádějí odpočty uvedené v čl. 56 písm. b), c) a d) v souladu s těmito ustanoveními:
a)
kapitálové investice do nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 se vypočítají na základě hrubých dlouhých pozic;
b)
pro účely odpočtu se položky vedlejšího kapitálu tier 1 pojišťovny považují za kapitálové investice do nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1.
Článek 59
Odpočty kapitálových investic nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 subjektů finančního sektoru
Instituce provádějí odpočty uvedené v čl. 56 písm. c) a d) v souladu s těmito ustanoveními:
a)
mohou vypočítat přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 subjektů finančního sektoru na základě čisté dlouhé pozice v téže podkladové expozici, jsou-li splněny obě tyto podmínky:
i)
splatnost krátké pozice odpovídá splatnosti dlouhé pozice nebo její zbytková splatnost činí nejméně jeden rok
ii)
buď je krátká i dlouhá pozice držena v obchodním portfoliu, nebo jsou obě pozice drženy v investičním portfoliu;
b)
určí částku, která má být odečtena za přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice do indexových cenných papírů, pomocí výpočtu podkladové expozice vůči kapitálovým nástrojům subjektů finančního sektoru zahrnutým do těchto indexů.
Článek 60
Odpočty kapitálových investic do nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 v případě, že instituce nemá v subjektu finančního sektoru významnou investici
1. Pro účely čl. 56 písm. c) instituce vypočítají příslušnou částku, která má být odečtena, vynásobením hodnoty uvedené v písmenu a) tohoto odstavce faktorem získaným z výpočtu uvedeného v písmenu b) tohoto odstavce:
a)
souhrnná hodnota, o kterou přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2 subjektů finančního sektoru převyšují 10 % hodnoty položek kmenového kapitálu tier 1 instituce vypočtené po uplatnění těchto ustanovení:
i)
článků 32 až 35;
ii)
čl. 36 odst. 1 písm. a) až g), písm. k) bodů ii) až v) a písm. l), s výjimkou odložených daňových pohledávek závislých na budoucím zisku a vyplývajících z přechodných rozdílů;
iii)
článků 44 a 45;
b)
hodnota přímých, nepřímých a syntetických kapitálových investic instituce do nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 těch subjektů finančního sektoru, v nichž instituce nemá významnou investici, vydělená souhrnnou hodnotou všech přímých, nepřímých a syntetických investic instituce do nástrojů kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2 uvedených subjektů finančního sektoru.
2. Instituce z částky uvedené v odst. 1 písm. a) a z výpočtu faktoru uvedeného v odst. 1 písm. b) vyloučí pozice z upisování držené pět nebo méně pracovních dnů.
3. Částka, která má být podle odstavce 1 odečtena, je rozdělena mezi všechny držené nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1. Částka, která má být podle odstavce 1 odečtena od každého nástroje vedlejší kapitálu tier 1, se vypočte vynásobením hodnoty stanovené v písmenu a) tohoto odstavce poměrnou částí stanovenou v písmenu b) tohoto odstavce:
a)
hodnota kapitálových investic, která má být odečtena podle odstavce 1;
b)
hodnota stanovená v bodě i) vydělená hodnotou stanovenou v bodě ii):
i)
celkový objem nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1;
ii)
souhrnná hodnota přímých, nepřímých a syntetických kapitálových investic instituce do nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 subjektů finančního sektoru, v nichž instituce nemá významnou investici.
4. Hodnota kapitálových nástrojů uvedená v čl. 56 písm. c), která je rovna nebo nižší než 10 % položek kmenového kapitálu tier 1 instituce po uplatnění ustanovení uvedených v odst. 1 písm. a) bodech i), ii) a iii), se neodečítá a podléhá příslušným rizikovým vahám v souladu s částí třetí hlavou II kapitolou 2 nebo 3 a případně požadavkům stanoveným v části třetí hlavě IV.
5. Instituce určí podíl kapitálových investic do kapitálových nástrojů, na nějž se použijí rizikové váhy, vydělením hodnoty stanovené v písmenu a) hodnotou stanovenou v písmenu b):
a)
hodnota kapitálových investic, na niž se mají použít rizikové váhy podle odstavce 4;
b)
hodnota stanovená v bodě i) vydělená hodnotou stanovenou v bodě ii):
i)
celková hodnota nástrojů kmenového kapitálu tier 1;
ii)
souhrnná hodnota přímých, nepřímých a syntetických kapitálových investic instituce do nástrojů kmenového kapitálu tier 1 subjektů finančního sektoru, v nichž instituce nemá významnou investici.
Oddíl 3
Vedlejší kapitál tier 1
Článek 61
Vedlejší kapitál tier 1
Vedlejší kapitál tier 1 instituce se skládá z položek vedlejšího kapitálu tier 1 po odpočtu položek uvedených v článku 56 a uplatnění článku 79.
KAPITOLA 4
Kapitál tier 2
Oddíl 1
Položky a nástroje zahrnované do kapitálu tier 2
Článek 62
Položky kapitálu tier 2
Položky kapitálu tier 2 jsou tyto:
a)
kapitálové nástroje a podřízené půjčky za předpokladu splnění podmínek stanovených v článku 63;
b)
emisní ážio související s nástroji uvedenými v písmenu a);
c)
u institucí, které počítají objem rizikově vážených expozic podle části třetí hlavy II kapitoly 2, obecné úpravy o úvěrové riziko bez zohlednění daňových účinků do výše 1,25 % objemu rizikově vážených expozic vypočítaného podle části třetí hlavy II kapitoly 2;
d)
u institucí, které počítají objem rizikově vážených expozic podle části třetí hlavy II kapitoly 3, kladné částky bez zohlednění daňových účinků vypočtené podle článků 158 a 159 do výše 0,6 % objemu rizikově vážených expozic vypočítaného podle části třetí hlavy II kapitoly 3.
Položky zahrnuté do písmene a) nejsou považovány za položky kmenového kapitálu tier 1 ani vedlejšího kapitálu tier 1.
Článek 63
Nástroje zahrnované do kapitálu tier 2
Kapitálové nástroje a podřízené půjčky lze považovat za nástroje zahrnované do kapitálu tier 2, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
nástroje jsou vydány nebo podřízené půjčky získány a plně uhrazeny;
b)
nástroje nezakoupil nebo podřízené půjčky neposkytl žádný z těchto subjektů:
i)
institucí nebo jejími dceřinými podniky;
ii)
podnik, v němž má instituce účast ve formě přímého vlastnictví nebo kontroly nejméně 20 % hlasovacích práv nebo kapitálu daného podniku;
c)
nákup nástrojů nebo poskytnutí podřízených půjček nejsou přímo ani nepřímo financovány institucí;
d)
nárok na částku jistiny nástrojů podle ustanovení, kterými se nástroje řídí, nebo nárok na částku jistiny podřízených půjček podle ustanovení, jimiž se podřízené půjčky řídí, je zcela podřízen pohledávkám všech nepodřízených věřitelů;
e)
nástroje nebo podřízené půjčky nejsou zajištěny žádným z těchto subjektů ani se na ně nevztahuje záruka žádného z těchto subjektů, která by zvyšovala pořadí uspokojení pohledávek:
i)
institucí nebo jejími dceřinými podniky;
ii)
mateřským podnikem instituce nebo jeho dceřinými podniky;
iii)
mateřskou finanční holdingovou společností nebo jejími dceřinými podniky;
iv)
holdingovou společností se smíšenou činností nebo jejími dceřinými podniky;
v)
smíšenou finanční holdingovou společností nebo jejími dceřinými podniky;
vi)
podnikem, který má úzké propojení se subjekty uvedenými v bodech i) až v);
f)
nástroje nebo podřízené půjčky nejsou předmětem žádných ujednání, která by jinak zvyšovala pořadí uspokojení pohledávek z těchto nástrojů nebo podřízených půjček;
g)
nástroje nebo podřízené půjčky mají dobu splatnosti nejméně pěti let;
h)
ustanovení, jimiž se nástroje nebo podřízené půjčky řídí, neobsahují žádnou pobídku pro instituci, aby umořila nebo splatila jejich jistinu přede dnem splatnosti;
i)
pokud nástroje nebo podřízené půjčky zahrnují jednu nebo více kupních opcí nebo možnost/opci předčasného splacení, mohou být opce uplatněny dle vlastního uvážení emitenta nebo případně dlužníka;
j)
nástroje nebo podřízené půjčky mohou být vypovězeny, splaceny nebo zpětně odkoupeny či předčasně splaceny, pouze pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 77, a nejdříve po uplynutí pěti let ode dne jejich vydání nebo získání, s výjimkou případů, kdy jsou splněny podmínky stanovené v čl. 78 odst. 4;
k)
ustanovení, jimiž se nástroje nebo podřízené půjčky řídí, výslovně ani implicitně neuvádějí, že by nástroje nebo podřízené půjčky byly nebo mohly být vypovězeny, umořeny, zpětně odkoupeny nebo předčasně splaceny jindy než při platební neschopnosti nebo likvidaci instituce a instituce něco takového ani jinak neuvádí;
l)
ustanovení, jimiž se nástroje nebo podřízené půjčky řídí, nedávají držiteli či věřiteli právo na urychlení plánované budoucí výplaty úroků nebo jistiny jindy než při platební neschopnosti nebo likvidaci instituce;
m)
výše vyplácených úroků nebo případně dividend z nástrojů nebo podřízených půjček se nebude měnit na základě úvěrového hodnocení instituce nebo jejího mateřského podniku;
n)
pokud nástroje nevydává přímo instituce nebo pokud podřízené půjčky nezískává přímo instituce, musí být splněny obě tyto podmínky:
i)
nástroje jsou vydány nebo podřízené půjčky získány prostřednictvím subjektu zahrnutého do konsolidace podle části první hlavy II kapitoly 2;
ii)
výnosy jsou okamžitě, bez omezení a v podobě, která splňuje podmínky stanovené v tomto odstavci, k dispozici instituci.
Článek 64
Umořování nástrojů zahrnovaných do kapitálu tier 2
Nástroje zahrnované do kapitálu tier 2 lze v posledních pěti letech do splatnosti považovat za položky kapitálu tier 2 v míře, která se určí vynásobením výsledku výpočtu uvedeného v písmenu a) hodnotou uvedenou v písmenu b):
a)
nominální hodnota nástrojů nebo podřízených půjček k prvnímu dni závěrečného pětiletého období jejich smluvní splatnosti vydělená počtem kalendářních dnů v daném období;
b)
počet zbývajících kalendářních dní smluvní splatnosti nástrojů nebo podřízených půjček.
Článek 65
Důsledky nesplnění podmínek týkajících se nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 2
Jestliže v případě nástroje zahrnovaného do kapitálu tier 2 přestanou být podmínky stanovené v článku 63 plněny, platí následující:
a)
tento nástroj přestane být okamžitě považován za nástroj zahrnovaný do kapitálu tier 2;
b)
podíl emisního ážia souvisejícího s tímto nástrojem přestane být okamžitě považován za položku kapitálu tier 2.
Oddíl 2
Odpočty od položek kapitálu tier 2
Článek 66
Odpočty od položek kapitálu tier 2
Od položek kapitálu tier 2 se odečítá následující:
a)
přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice do vlastních nástrojů zahrnovaných do kapitálu tier 2, včetně vlastních nástrojů zahrnovaných do kapitálu tier 2, které by instituce mohla být povinna odkoupit na základě stávajících smluvních závazků;
b)
přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice do nástrojů zahrnovaných do kapitálu tier 2 subjektů finančního sektoru, s nimiž je instituce ve vztahu vzájemné účasti a příslušné orgány se domnívají, že jeho účelem je uměle zvýšit kapitál instituce;
c)
použitelnou hodnotu přímých, nepřímých a syntetických kapitálových investic do nástrojů zahrnovaných do kapitálu tier 2 subjektů finančního sektoru, v nichž instituce nemá významnou investici, přičemž tato hodnota se určí v souladu s článkem 70;
d)
přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice do nástrojů zahrnovaných do kapitálu tier 2 subjektů finančního sektoru, v nichž má instituce významnou investici, s vyloučením pozic z upisování držených pět nebo méně pracovních dnů.
Článek 67
Odpočty kapitálových investic do vlastních nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 2
Pro účely čl. 66 písm. a) počítají instituce kapitálové investice na základě hrubých dlouhých pozic s těmito výjimkami:
a)
instituce mohou vypočítat objem kapitálových investic na základě čisté dlouhé pozice, jsou-li splněny obě tyto podmínky:
i)
dlouhé a krátké pozice jsou v téže podkladové expozici a s krátkými pozicemi není spojeno žádné riziko protistrany;
ii)
buď jsou dlouhé i krátké pozice jsou drženy v obchodním portfoliu, nebo jsou obě pozice drženy v investičním portfoliu;
b)
instituce určí částku, která má být odečtena za přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice do indexových cenných papírů, pomocí výpočtu podkladové expozice vůči vlastním nástrojům zahrnovaným do kapitálu tier 2 zahrnutým do těchto indexů,;
c)
instituce mohou vzájemně započíst hrubé dlouhé pozice ve vlastních nástrojích zahrnovaných do kapitálu tier 2 vyplývající z kapitálových investic do indexových cenných papírů proti krátkým pozicím ve vlastních nástrojích zahrnovaných do kapitálu tier 2 vyplývajícím z krátkých pozic v podkladových indexech, včetně případů, kdy je s těmito krátkými pozicemi spojeno riziko protistrany, jsou-li splněny obě tyto podmínky:
i)
dlouhé a krátké pozice jsou v týchž podkladových indexech;
ii)
buď jsou dlouhé i krátké pozice drženy v obchodním portfoliu, nebo jsou obě pozice drženy v investičním portfoliu.
Článek 68
Odpočty kapitálových investic do nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 subjektů finančního sektoru v případech vzájemné účasti, jejímž účelem je umělé zvýšení kapitálu
Instituce provádějí odpočty uvedené v čl. 66 písm. b), c) a d) v souladu s těmito ustanoveními:
a)
kapitálové investice do nástrojů zahrnovaných do kapitálu tier 2 se vypočítají na základě hrubých dlouhých pozic;
b)
pro účely odpočtu se s položkami kapitálu tier 2 pojišťovny a položkami kapitálu tier 3 pojišťovny zachází jako s kapitálovými investicemi do nástrojů zahrnovaných do kapitálu tier 2.
Článek 69
Odpočty kapitálových investic nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 2 subjektů finančního sektoru
Instituce provádějí odpočty uvedené v čl. 66 písm. c) a d) v souladu s těmito ustanoveními:
a)
mohou vypočítat přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 2 subjektů finančního sektoru na základě čisté dlouhé pozice v téže podkladové expozici, jsou-li splněny obě tyto podmínky:
i)
splatnost krátké pozice odpovídá splatnosti dlouhé pozice nebo její zbytková splatnost činí nejméně jeden rok
ii)
buď je krátká i dlouhá pozice držena v obchodním portfoliu, nebo jsou obě pozice drženy v investičním portfoliu;
b)
určí částku, která má být odečtena za přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice do indexových cenných papírů, pomocí výpočtu podkladové expozice vůči kapitálovým nástrojům subjektů finančního sektoru zahrnutým do těchto indexů.
Článek 70
Odpočty nástrojů zahrnovaných do kapitálu tier 2 v případě, že instituce nemá v příslušném subjektu významnou investici
1. Pro účely čl. 66 písm. c) instituce vypočítají příslušnou částku, která má být odečtena, vynásobením hodnoty uvedené v písmenu a) tohoto odstavce faktorem získaným z výpočtu uvedeného v písmenu b) tohoto odstavce:
a)
souhrnná hodnota, o kterou přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2 subjektů finančního sektoru převyšují 10 % hodnoty položek kmenového kapitálu tier 1 instituce vypočtené po uplatnění těchto ustanovení:
i)
článků 32 až 35;
ii)
čl. 36 odst. 1 písm. a) až g), písm. k) bodů ii) až v) a písm. l), s výjimkou částky, která má být odečtena za odložené daňové pohledávky závislé na budoucím zisku a vyplývající z přechodných rozdílů;
iii)
článků 44 a 45;
b)
hodnota přímých, nepřímých a syntetických kapitálových investic instituce do nástrojů zahrnovaných do kapitálu tier 2 těch subjektů finančního sektoru, v nichž instituce nemá významnou investici, vydělená souhrnnou hodnotou všech přímých, nepřímých a syntetických investic instituce do nástrojů kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2 těchto subjektů finančního sektoru.
2. Instituce z částky uvedené v odst. 1 písm. a) a z výpočtu faktoru uvedeného v odst. 1 písm. b) vyloučí pozice z upisování držené pět nebo méně pracovních dnů.
3. Částka, která má být podle odstavce 1 odečtena, se rozdělí mezi všechny držené nástroje zahrnované do kapitálu tier 2. Instituce určí podíl kapitálových investic do nástrojů zahrnovaných do kapitálu tier 2, který se odečte po vynásobení hodnoty stanovené v písmenu a) tohoto odstavce poměrnou částkou stanovenou v písmenu b) tohoto odstavce:
a)
celková hodnota kapitálových investic, která má být odečtena podle odstavce 1;
b)
hodnota stanovená v bodě i) vydělená hodnotou stanovenou v bodě ii):
i)
celkový objem nástrojů zahrnovaných do kapitálu tier 2;
ii)
souhrnná hodnota přímých, nepřímých a syntetických kapitálových investic instituce do nástrojů zahrnovaných do kapitálu tier 2 subjektů finančního sektoru, v nichž instituce nemá významnou investici.
4. Hodnota kapitálových nástrojů uvedená v čl. 66 odst. 1 písm. c), která je rovna nebo nižší než 10 % položek kmenového kapitálu tier 1 instituce po uplatnění ustanovení uvedených v odst. 1 písm. a) bodech i) až iii), se neodečítá a podléhá příslušným rizikovým vahám v souladu s částí třetí hlavou II kapitolou 2 nebo 3 a případně požadavkům stanoveným v části třetí hlavě IV.
5. Instituce určí podíl kapitálových investic do kapitálových nástrojů, na nějž se použijí rizikové váhy, vydělením hodnoty stanovené v písmenu a) hodnotou stanovenou v písmenu b):
a)
hodnota kapitálových investic, na niž se mají použít rizikové váhy podle odstavce 4;
b)
hodnota stanovená v bodě i) vydělená hodnotou stanovenou v bodě ii):
i)
celková hodnota nástrojů kmenového kapitálu tier 1;
ii)
souhrnná hodnota přímých, nepřímých a syntetických kapitálových investic instituce do nástrojů kmenového kapitálu tier 1 subjektů finančního sektoru, v nichž instituce nemá významnou investici.
Oddíl 3
Kapitál tier 2
Článek 71
Kapitál tier 2
Kapitál tier 2 instituce se skládá z položek kapitálu tier 2 po odpočtech uvedených v článku 66 a uplatnění článku 79.
KAPITOLA 5
Kapitál
Článek 72
Kapitál
Kapitál instituce je součtem jejího kapitálu tier 1 a tier 2.
KAPITOLA 6
Obecné požadavky
Článek 73
Rozdělení výnosů z kapitálových nástrojů
1. Kapitálové nástroje, u nichž může instituce podle svého uvážení rozhodnout o vyplacení rozdělených výnosů jinou formou než formou hotovosti či kapitálového nástroje, nelze považovat za nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 nebo kapitálu tier 2, pokud instituce neobdržela předchozí svolení příslušných orgánů.
2. Příslušné orgány udělí svolení podle odstavce 1, pouze pokud jsou podle jejich názoru splněny všechny tyto podmínky:
a)
možnost volného uvážení podle odstavce 1 ani forma, v níž by mohlo být rozdělení výnosů provedeno, by neměly nepříznivý vliv na schopnost instituce zrušit výplaty spojené s daným nástrojem;
b)
možnost volného uvážení podle odstavce 1 ani forma, v níž by mohlo být rozdělení výnosů provedeno, by neměly nepříznivý vliv na schopnost nástroje absorbovat ztráty;
c)
možnost volného uvážení podle odstavce 1 ani forma, v níž by mohlo být rozdělení výnosů provedeno, by žádným jiným způsobem nesnižovaly kvalitu kapitálového nástroje.
3. Kapitálové nástroje, u nichž právo rozhodnout nebo požadovat, aby rozdělené výnosy z nástroje byly vyplaceny jinou formou než formou hotovosti či kapitálového nástroje, náleží jiné právnické osobě než instituci, která tyto kapitálové nástroje vydává, nelze považovat za nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 nebo kapitálu tier 2.
4. Instituce mohou využít široký tržní index jako jeden ze základů pro stanovení výše rozdělených výnosů z nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2.
5. Je-li instituce v rámci uvedeného indexu širšího trhu jedním z referenčních subjektů, odstavec 4 se nepoužije, pokud nejsou splněny obě tyto podmínky:
a)
instituce se domnívá, že neexistuje významná míra korelace mezi pohyby v rámci uvedeného indexu širšího trhu a úvěrovým hodnocením instituce, její mateřské instituce, mateřské finanční holdingové společnosti, mateřské smíšené finanční holdingové společnosti nebo mateřské holdingové společnosti se smíšenou činností;
b)
příslušný orgán nedospěl k odlišnému zjištění, než jaké je uvedeno v písmenu a).
6. Instituce podávají zprávy o širokých tržních indexech, o něž se jejich kapitálové nástroje opírají, a zveřejňují je.
7. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění podmínek, podle nichž se pro účely odstavce 4 indexy považují za široké tržní indexy.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. února 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 74
Kapitálové investice do kapitálových nástrojů emitovaných regulovanými subjekty finančního sektoru, které nesplňují podmínky pro regulativní kapitál
Instituce nesmí od žádné složky kapitálu odečíst přímé, nepřímé či syntetické kapitálové investice do kapitálových nástrojů emitovaných regulovanými subjekty finančního sektoru, které nesplňují podmínky pro regulativní kapitál daného subjektu. Instituce na tyto investice uplatní rizikovou váhu v souladu s částí třetí hlavou II kapitolou 2, případně 3.
Článek 75
Požadavky týkající se odpočtu a splatnosti v případě krátkých pozic
Požadavky týkající se splatnosti se v případě krátkých pozic podle čl. 45 písm. a), čl. 59 písm. a) a čl. 69 písm. a) považují ve vztahu k drženým pozicím za splněné, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
instituce má smluvně dané právo zajišťovanou dlouhou pozici k určitému budoucímu datu prodat protistraně, která poskytuje zajištění;
b)
protistrana, která instituci poskytuje zajištění, má smluvní povinnost dlouhou pozici podle písmene a) od dané instituce k uvedenému určitému budoucímu datu odkoupit.
Článek 76
Investice do kapitálových nástrojů zahrnutých do indexů
1. Pro účely čl. 42 písm. a), čl. 45 písm. a), čl. 57 písm. a), čl. 59 písm. a), čl. 67 písm. a) a čl. 69 písm. a) může instituce snížit hodnotu dlouhé pozice v kapitálovém nástroji o tu část indexu, která je tvořena stejnou podkladovou expozicí, která je zajišťována, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
buď jsou zajišťovaná dlouhá pozice i krátká pozice v indexu použitá k zajištění této dlouhé pozice drženy v obchodním portfoliu, nebo jsou obě pozice drženy v investičním portfoliu;
b)
pozice uvedené v písmenu a) jsou v rozvaze instituce oceněny reálnou hodnotou;
c)
krátkou pozici uvedenou v písmenu a) lze v rámci postupů vnitřní kontroly uplatňovaných institucí považovat za účinné zajištění;
d)
příslušné orgány alespoň jednou ročně posuzují přiměřenost kontrolních postupů podle písmene c) a přesvědčí se, že tyto postupy jsou i nadále přiměřené.
2. S předchozím svolením příslušného orgánu může instituce místo výpočtu své expozice vůči položkám uvedeným v písmenu a) nebo b) jako alternativní postup použít konzervativní odhad své podkladové expozice vůči těmto kapitálovým nástrojům zahrnutým do indexů:
a)
nástrojům zahrnovaným do kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2 zahrnutým do indexů;
b)
nástrojům zahrnovaným do kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2 subjektů finančního sektoru zahrnutým do indexů.
3. Příslušné orgány udělí svolení uvedené v odstavci 2 pouze tehdy, jestliže instituce k jejich spokojenosti prokázala, že by pro ni sledování podkladové expozice vůči položkám uvedeným v odst. 2 písm. a) či podle okolností v písm. b) nebo v obou bylo provozně nepřiměřeně náročné.
4. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění:
a)
toho, kdy je provádění odhadů použitých jako alternativa k výpočtu podkladové expozice podle odstavce 2 dostatečně konzervativní;
b)
významu spojení „provozně nepřiměřeně náročné“ pro účely odstavce 3.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi 1. února 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 77
Podmínky pro snížení kapitálu
Instituce musí požádat o předchozí svolení příslušného orgánu k provedení jednoho nebo obou těchto kroků:
a)
k snížení, splacení nebo zpětnému odkoupení nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 a vydaných institucí způsobem, který je povolen podle použitelného vnitrostátního práva;
b)
k případnému vypovězení, umoření, splacení nebo zpětnému odkoupení nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 nebo do kapitálu tier 2 před datem jejich smluvní splatnosti.
Článek 78
Svolení příslušných orgánů ke snížení kapitálu
1. Příslušný orgán udělí instituci svolení ke snížení, zpětnému odkupu, vypovězení nebo splacení nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 nebo kapitálu tier 2, pokud je splněna kterákoli z těchto podmínek:
a)
nejpozději současně s postupem podle článku 77 instituce nahradí nástroje uvedené v článku 77 kapitálovými nástroji stejné nebo vyšší kvality za podmínek, které jsou udržitelné z hlediska jejích ekonomických možností;
b)
instituce ke spokojenosti příslušného orgánu prokázala, že její kapitál by v důsledku tohoto postupu překročil požadavky stanovené v čl. 92 odst. 1 tohoto nařízení a požadavek kombinovaných kapitálových rezerv ve smyslu čl. 128 bodu 6 směrnice 2013/36/EU v míře, kterou příslušný orgán může na základě čl. 104 odst. 3 směrnice 2013/36/EU považovat za nezbytnou.
2. Při posuzování udržitelnosti náhradních nástrojů z hlediska ekonomických možností instituce prováděného podle odst. 1 písm. a) příslušné orgány zváží, nakolik by tyto náhradní kapitálové nástroje byly pro instituci nákladnější než nástroje, které by jimi byly nahrazeny.
3. Pokud instituce postupuje podle čl. 77 písm. a) a použitelné vnitrostátní právo zakazuje odmítnout splacení nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 uvedených v článku 27, může příslušný orgán upustit od podmínek stanovených v odstavci 1 tohoto článku za předpokladu, že vyžaduje, aby instituce přiměřeně omezila splacení těchto nástrojů.
4. Příslušné orgány mohou institucím povolit, aby nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1 nebo kapitálu tier 2 splatily před uplynutím pěti let ode dne vydání, pouze pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 1 a v písmenu a) nebo b) tohoto odstavce:
a)
dochází ke změně regulační klasifikace těchto nástrojů, která by pravděpodobně vedla k tomu, že by tyto nástroje byly vyloučeny z kapitálu nebo reklasifikovány jako kvalitativně nižší forma kapitálu, a jsou splněny obě tyto podmínky:
i)
příslušný orgán považuje tuto změnu za dostatečně jistou;
ii)
instituce příslušným orgánům uspokojivě prokáže, že regulační reklasifikace těchto nástrojů nebyla v době jejich vydání reálně předvídatelná;
b)
dochází ke změně použitelného daňového režimu pro tyto nástroje, u níž instituce příslušným orgánům uspokojivě prokáže, že je podstatná a nebyla v době jejich vydání reálně předvídatelná.
5. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění těchto otázek:
a)
význam spojení „udržitelné z hlediska ekonomických možností instituce“;
b)
přiměřenost omezení splacení uvedeného v odstavci 3;
c)
postup, jakým instituce žádají o svolení příslušného orgánu s provedením kroků uvedených v článku 77, požadavky na údaje v žádostech, jakož i postup, který se použije při odkupu podílů vydaných členům družstev, a lhůty pro vyřízení žádostí.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. února 2015
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 79
Dočasná výjimka z odpočtů od kapitálu
1. Pokud instituce drží v subjektu finančního sektoru kapitálové nástroje nebo případně poskytla podřízené půjčky, které se považují za nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 nebo kapitálu tier 2, přičemž je drží dočasně a jejich účelem je podle názoru příslušných orgánů finanční pomoc určená k reorganizaci a záchraně daného subjektu, může příslušný orgán dočasně upustit od uplatňování ustanovení o odpočtech, která by se jinak na tyto nástroje vztahovala.
2. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění pojmu dočasnosti pro účely odstavce 1 a podmínek, podle nichž může příslušný orgán usoudit, že účelem uvedených dočasných kapitálových investic je finanční pomoc určená k reorganizaci a záchraně příslušného subjektu.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. února 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 80
Průběžný přezkum kvality kapitálu
1. EBA sleduje kvalitu kapitálových nástrojů vydávaných institucemi po celé Unii a neprodleně informuje Komisi, pokud se objeví významné důkazy, že uvedené nástroje nesplňují kritéria stanovená v článku 28 nebo v příslušných případech v článku 29.
Aby mohl orgán EBA sledovat kvalitu kapitálových nástrojů vydávaných institucemi po celé Unii, příslušné orgány na jeho žádost neprodleně postoupí veškeré informace o nově emitovaných kapitálových nástrojích, jež považuje za relevantní.
2. Oznámení zahrnuje:
a)
podrobné vysvětlení povahy a rozsahu zjištěného nedostatku;
b)
odborné poradenství týkající se kroků Komise, které EBA považuje za nezbytné.
c)
významné změny metodiky EBA pro zátěžové testování platební schopnosti institucí.
3. EBA poskytne Komisi odborné poradenství k významným změnám definice kapitálu, které považuje za nutné v důsledku některé z následujících příčin:
a)
relevantních změn standardů nebo zvyklostí na trhu;
b)
změn příslušných právních předpisů nebo účetních standardů;
c)
významných změn metodiky EBA pro zátěžové testování platební schopnosti institucí.
4. Do 1. ledna 2014 poskytne EBA Komisi odborné poradenství týkající se dalšího možného zacházení s nerealizovanými zisky při oceňování reálnou hodnotou kromě jejich zahrnutí do kmenového kapitálu tier 1 bez úprav. Doporučení EBA zohlední relevantní vývoj mezinárodních účetních standardů a mezinárodních dohod o obezřetnostních standardech pro banky.
HLAVA II
MENŠINOVÉ PODÍLY A NÁSTROJE ZAHRNOVANÉ DO VEDLEJŠÍHO KAPITÁLU TIER 1 A KAPITÁLU TIER 2 VYDANÉ DCEŘINÝMI PODNIKY
Článek 81
Menšinové podíly, které splňují podmínky pro zařazení do konsolidovaného kmenového kapitálu tier 1
1. Menšinové podíly zahrnují součet nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1, emisního ážia souvisejícího s těmito nástroji, nerozděleného zisku, a ostatních fondů dceřiného podniku, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
dceřiný podnik je jedním z těchto subjektů:
i)
institucí;
ii)
podnikem, který na základě použitelného vnitrostátního práva podléhá požadavkům tohoto nařízení a směrnice 2013/36/EU;
b)
dceřiný podnik je v plném rozsahu zahrnut do konsolidace podle části první hlavy II kapitoly 2;
c)
tyto nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1 uvedené v návětí tohoto odstavce vlastní jiné osoby než podniky zahrnuté do konsolidace podle části první hlavy II kapitoly 2.
2. Menšinové podíly, které jsou přímo či nepřímo prostřednictvím jednotky pro speciální účel nebo jinak financovány mateřským podnikem instituce nebo jeho dceřinými podniky, nelze považovat za konsolidovaný kmenový kapitál tier 1.
Článek 82
Kvalifikovaný vedlejší kapitál tier 1, kapitál tier 1 a tier 2 a kvalifikovaný kapitál
Kvalifikovaný vedlejší kapitál tier 1, kapitál tier 1 a tier 2 a kvalifikovaný kapitál zahrnuje menšinový podíl, nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1 nebo kapitálu tier 2 včetně souvisejícího nerozděleného zisku a emisního ážia dceřiného podniku, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
dceřiný podnik je jedním z těchto subjektů:
i)
institucí;
ii)
podnikem, který na základě použitelného vnitrostátního práva podléhá požadavkům tohoto nařízení a směrnice 2013/36/EU;
b)
dceřiný podnik je v plném rozsahu zahrnut do konsolidace podle části první hlavy II kapitoly 2;
c)
tyto nástroje vlastní jiné osoby než podniky zahrnuté do konsolidace podle části první hlavy II kapitoly 2.
Článek 83
Kvalifikovaný vedlejší kapitál tier 1 a kapitál tier 2 vydané jednotkou pro speciální účel
1. Nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2 vydané jednotkou pro speciální účel a související emisní ážio se zahrnují do kvalifikovaného vedlejšího kapitálu tier 1 nebo kapitálu tier 2 nebo případně kvalifikovaného kapitálu, pouze pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
jednotka pro speciální účel, jež tyto nástroje vydala, je v plném rozsahu zahrnuta do konsolidace podle části první hlavy II kapitoly 2;
b)
nástroje a související emisní ážio se zahrnují do kvalifikovaného vedlejšího kapitálu tier 1, pouze pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 52 odst. 1;
c)
nástroje a související emisní ážio se zahrnují do kvalifikovaného kapitálu tier 2, pouze pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 63;
d)
jediným aktivem jednotky pro speciální účel je její investice do kapitálu mateřského podniku nebo jeho dceřiného podniku, který je plně zahrnut do konsolidace podle části první hlavy II kapitoly 2, jejíž forma splňuje příslušné podmínky stanovené v čl. 52 odst. 1, případně v článku 63.
Pokud příslušný orgán považuje aktiva jednotky pro speciální účel jiná než její investice do kapitálu mateřského podniku nebo jeho dceřiného podniku, jež jsou zahrnuty do konsolidace podle části první hlavy II kapitoly 2 za zanedbatelný a pro takovou jednotku nevýznamný, může příslušný orgán upustit od podmínky stanovené v prvním pododstavci písm. d).
2. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění typů aktiv, která souvisejí s provozem jednotky pro speciální účel, a pojmů „zanedbatelný“ a „nevýznamný“ uvedených v odst. 1 druhém pododstavci.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. února 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 84
Menšinové podíly zahrnuté do konsolidovaného kmenového kapitálu tier 1
1. Instituce určí hodnotu menšinových podílů dceřiného podniku, která se zahrne do konsolidovaného kmenového kapitálu tier 1, tak, že z menšinových podílů daného podniku odečtou součin částky uvedené v písmenu a) a procentního podílu uvedeného v písmenu b):
a)
kmenový kapitál tier 1 dceřiného podniku minus nižší z těchto hodnot:
i)
výše kmenového kapitálu tier 1 daného dceřiného podniku, která se požaduje pro hromadné splnění požadavku stanoveného v čl. 92 odst. 1 písm. a), požadavků uvedených v článcích 458 a 459, specifických požadavků na kapitál uvedených v článku 104 směrnice 2013/36/EU, požadavku kombinovaných kapitálových rezerv ve smyslu čl. 128 bodu 6 směrnice 2013/36/EU, požadavků uvedených v článku 500 a veškerých dodatečných místních předpisů v oblasti dohledu ve třetích zemích, pokud jsou tyto požadavky stanoveny pro kmenový kapitál tier 1;
ii)
výše konsolidovaného kmenového kapitálu tier 1, která se vztahuje k danému dceřinému podniku a která se požaduje na konsolidovaném základě pro hromadné splnění požadavku stanoveného v čl. 92 odst. 1 písm. a), požadavků uvedených v článcích 458 a 459, specifických požadavků na kapitál uvedených v článku 104 směrnice 2013/36/EU, požadavku kombinovaných kapitálových rezerv ve smyslu čl. 128 bodu 6 směrnice 2013/36/EU, požadavků uvedených v článku 500 a veškerých dodatečných místních předpisů v oblasti dohledu ve třetích zemích, pokud jsou tyto požadavky stanoveny pro kmenový kapitál tier 1;
b)
menšinové podíly dceřiného podniku vyjádřené jako procentní podíl všech nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 tohoto podniku včetně souvisejícího emisního ážia, nerozděleného zisku a ostatních fondů.
2. Výpočet podle odstavce 1 se provádí na subkonsolidovaném základě pro jednotlivé dceřiné podniky uvedené v čl. 81 odst. 1.
Instituce se může rozhodnout, že tento výpočet pro dceřiný podnik podle čl. 81 odst. 1 neprovede. Přijme-li instituce takové rozhodnutí, menšinový podíl daného dceřiného podniku nesmí být zahrnut do konsolidovaného kmenového kapitálu tier 1.
3. Pokud se příslušný orgán odchýlí od uplatňování obezřetnostních požadavků na individuálním základě, jak je stanoveno v článku 7, menšinový podíl v rámci dceřiných podniků, na něž se výjimka uplatňuje, se nepovažuje za kapitál na subkondosolidované či případně konsolidované úrovni.
4. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění výpočtu na subkonsolidovaném základě požadovaného podle odstavce 2 tohoto článku a článků 85 a 87.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. února 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
5. Příslušné orgány mohou udělit výjimku z uplatňování tohoto článku mateřské finanční holdingové společnosti, která splňuje všechny tyto podmínky:
a)
její hlavní činností je nabývání účastí;
b)
podléhá obezřetnostnímu dohledu na konsolidovaném základě;
c)
konsoliduje dceřinou instituci, v níž má pouze menšinovou účast prostřednictvím kontroly ve smyslu článku 1 směrnice 83/349/EHS;
d)
více než 90 % konsolidovaného požadovaného kmenového kapitálu tier 1 pochází od dceřiné instituce uvedené v písmeni c) při výpočtu na subkonsolidovaném základě.
Pokud se po dni 31. prosince 2014 mateřská finanční holdingová společnost, která splňuje podmínky stanovené v prvním pododstavci, stane mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností, příslušné orgány mohou této mateřské smíšené finanční holdingové společnosti udělit výjimku podle prvního pododstavce, splňuje-li podmínky tohoto pododstavce.
6. Jestliže úvěrové instituce trvale přidružené v síti k ústřednímu subjektu a instituce uvnitř institucionálního systému ochrany, na nějž se vztahují podmínky stanovené v čl. 113 odst. 7, uzavřely dohody o křížových zárukách, podle nichž neexistují ani se nepředpokládají závažné věcné nebo právní překážky bránící převodu části kapitálu, jež převyšuje regulatorní požadavky, od protistrany dané úvěrové instituci, jsou tyto instituce osvobozeny od ustanovení tohoto článku týkajících se odpočtů a mohou v plném rozsahu uznat jakýkoli menšinový podíl vznikající uvnitř křížového záručního systému.
Článek 85
Kvalifikované nástroje zahrnované do kapitálu tier 1 zahrnuté do konsolidovaného kapitálu tier 1
1. Instituce určí výši kvalifikovaného kapitálu tier 1 dceřiného podniku, která se zahrne do konsolidovaného kapitálu, tak, že z kapitálu daného podniku odečtou součin částky uvedené v písmenu a) a procentního podílu uvedeného v písmenu b):
a)
kapitál tier 1 dceřiného podniku minus nižší z těchto hodnot:
i)
výše kapitálu tier 1 dceřiného podniku, která se požaduje pro hromadné splnění požadavku stanoveného v čl. 92 odst. 1 písm. b), požadavků uvedených v článcích 458 a 459, specifických požadavků na kapitál uvedených v článku 104 směrnice 2013/36/EU, požadavku kombinovaných kapitálových rezerv ve smyslu čl. 128 bodu 6 směrnice 2013/36/EU, požadavků uvedených v článku 500 a veškerých dodatečných místních předpisů v oblasti dohledu ve třetích zemích, pokud jsou tyto požadavky stanoveny pro kapitál tier 1;
ii)
výše konsolidovaného kapitálu tier 1, která se vztahuje k dceřinému podniku a která se požaduje na konsolidovaném základě pro hromadné splnění požadavku stanoveného v čl. 92 odst. 1 písm. b), požadavků uvedených v článcích 458 a 459, specifických požadavků na kapitál uvedených v článku 104 směrnice 2013/36/EU, požadavku kombinovaných kapitálových rezerv ve smyslu čl. 128 bodu 6 směrnice 2013/36/EU, požadavků uvedených v článku 500 a veškerých dodatečných místních předpisů v oblasti dohledu ve třetích zemích, pokud jsou tyto požadavky stanoveny pro kapitál tier 1;
b)
kvalifikovaný kapitál tier 1 dceřiného podniku vyjádřený jako procentní podíl všech nástrojů zahrnovaných do kapitálu tier 1 tohoto podniku včetně souvisejícího emisního ážia, nerozděleného zisku a ostatních fondů.
2. Výpočet podle odstavce 1 se provádí na subkonsolidovaném základě pro jednotlivé dceřiné podniky uvedené v čl. 81 odst. 1.
Instituce se může rozhodnout, že tento výpočet pro dceřiný podnik podle čl. 81 odst. 1 neprovede. Přijme-li instituce takové rozhodnutí, kvalifikovaný kapitál tier 1 daného dceřiného podniku nesmí být zahrnut do konsolidovaného kapitálu tier 1.
3. Pokud se příslušný orgán odchýlí od uplatňování obezřetnostních požadavků na individuálním základě, jak je stanoveno v článku 7, nástroje zahrnované do kapitálu tier 1 v rámci dceřiných podniků, na něž se výjimka uplatňuje, se nepovažují za kapitál na subkondosolidované či případně konsolidované úrovni.
Článek 86
Kvalifikovaný kapitál tier 1 zahrnutý do konsolidovaného vedlejšího kapitálu tier 1
Aniž je dotčen čl. 84 odst. 5 a 6, instituce určí výši kvalifikovaného kapitálu tier 1 dceřiného podniku, která se zahrne do konsolidovaného vedlejšího kapitálu tier 1, tak, že z kvalifikovaného kapitálu tier 1 daného podniku zahrnutého do konsolidovaného kapitálu tier 1 odečtou menšinové podíly tohoto podniku, které jsou zahrnuty do konsolidovaného kmenového kapitálu tier 1.
Článek 87
Kvalifikovaný kapitál zahrnutý do konsolidovaného kapitálu
1. Instituce určí výši kvalifikovaného kapitálu dceřiného podniku, která se zahrne do konsolidovaného kapitálu, tak, že z kvalifikovaného kapitálu daného podniku odečtou součin částky uvedené v písmenu a) a procentního podílu uvedeného v písmenu b):
a)
kapitál dceřiného podniku minus nižší z těchto hodnot:
i)
výše kapitálu dceřiného podniku, která se požaduje pro hromadné splnění požadavku stanoveného v čl. 82 odst. 1 písm. c), požadavků uvedených v článcích 458 a 459, specifických požadavků na kapitál uvedených v článku 104 směrnice 2013/36/EU, požadavku kombinovaných kapitálových rezerv ve smyslu čl. 128 bodu 6 směrnice 2013/36/EU, požadavků uvedených v článku 500 a veškerých dodatečných místních předpisů v oblasti dohledu ve třetích zemích;
ii)
výše kapitálu, která se vztahuje k tomuto dceřinému podniku a která se požaduje na konsolidovaném základě pro hromadné splnění požadavku stanoveného v čl. 92 odst. 1 písm. c), požadavků uvedených v článcích 458 a 459, specifických požadavků na kapitál uvedených v článku 104 směrnice 2013/36/EU, požadavku kombinovaných kapitálových rezerv ve smyslu čl. 128 bodu 6 směrnice 2013/36/EU, požadavků uvedených v článku 500 a veškerých dodatečných místních dohledových požadavků na kapitál ve třetích zemích;
b)
kvalifikovaný kapitál dceřiného podniku vyjádřený jako procentní podíl všech kapitálových nástrojů tohoto podniku, které jsou zahrnuty do položek kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2, včetně souvisejícího emisního ážia, nerozděleného zisku a ostatních fondů.
2. Výpočet podle odstavce 1 se provádí na subkonsolidovaném základě pro jednotlivé dceřiné podniky uvedené v čl. 81 odst. 1.
Instituce se může rozhodnout, že tento výpočet pro dceřiný podnik podle čl. 81 odst. 1 neprovede. Přijme-li instituce takové rozhodnutí, kvalifikovaný kapitál daného dceřiného podniku nesmí být zahrnut do konsolidovaného kapitálu.
2a. Pokud se příslušný orgán odchýlí od uplatňování obezřetnostních požadavků na individuálním základě, jak je stanoveno v článku 7, kapitálové nástroje v rámci dceřiných podniků, na něž se výjimka uplatňuje, se nepovažují za kapitál na subkondosolidované či případně konsolidované úrovni.
Článek 88
Kvalifikované kapitálové nástroje zahrnuté do konsolidovaného kapitálu tier 2
Aniž je dotčen čl. 84 odst. 5 a 6, instituce určí výši kvalifikovaného kapitálu dceřiného podniku, která se zahrne do konsolidovaného kapitálu tier 2, tak, že z kvalifikovaného kapitálu daného podniku zahrnutého do konsolidovaného kapitálu odečtou kvalifikovaný kapitál tier 1 tohoto podniku, který je zahrnut do konsolidovaného kapitálu tier 1.
HLAVA III
KVALIFIKOVANÉ ÚČASTI MIMO FINANČNÍ SEKTOR
Článek 89
Rizikové vážení a zákaz kvalifikovaných účastí mimo finanční sektor
1. Kvalifikovaná účast, jejíž výše přesahuje 15 % použitelného kapitálu instituce, se řídí ustanoveními odstavce 3, pokud se jedná o účast v podniku, který není jedním z následujících subjektů:
a)
subjektem finančního sektoru;
b)
podnikem, který není subjektem finančního sektoru a provozuje činnosti, které příslušný orgán považuje za kteroukoli z těchto aktivit:
i)
přímé rozšíření bankovnictví
ii)
pomocné služby pro bankovnictví,
iii)
leasing, faktoring, správu podílových fondů, řízení služeb zpracování údajů nebo jiné podobné činnosti.
2. Pokud celková výše kvalifikovaných účastí instituce v jiných podnicích, než jsou podniky uvedené v odst. 1 písm. a) a b), přesahuje 60 % jejího použitelného kapitálu, řídí se ustanoveními odstavce 3.
3. Na kvalifikované účasti institucí uvedené v odstavcích 1 a 2 uplatňují příslušné orgány požadavky stanovené v písmenu a) nebo b):
a)
pro účely výpočtu kapitálového požadavku v souladu s částí třetí použijí instituce rizikovou váhu 1 250 % na vyšší z těchto hodnot:
i)
výši kvalifikovaných účastí podle odstavce 1 přesahující 15 % použitelného kapitálu;
ii)
celkovou výši kvalifikovaných účastí podle odstavce 2 přesahující 60 % použitelného kapitálu instituce;
b)
příslušné orgány zakážou institucím držet kvalifikované účasti uvedené v odstavcích 1 a 2, jejichž výše přesahuje procentní podíly použitelného kapitálu stanovené v uvedených odstavcích.
Příslušné orgány zveřejní, zda uplatnily požadavky stanovené v písmeni a) nebo b).
4. Pro účely odst. 1 písm. b) vydá EBA pokyny pro upřesnění těchto skutečností:
a)
činností, které jsou přímým rozšířením bankovnictví;
b)
pomocných služeb pro bankovnictví;
c)
podobných činností.
Tyto pokyny se přijímají v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 90
Alternativní postup k použití rizikové váhy 1 250 %
Jako alternativní postup k použití rizikové váhy 1 250 % na částky přesahující limity uvedené v čl. 89 odst. 1 a 2 může instituce tyto částky odečíst od položek kmenového kapitálu tier 1 v souladu s čl. 36 odst. 1 písm. k).
Článek 91
Výjimky
1. Podíly v podnicích, které nejsou uvedeny v čl. 89 odst. 1 písm. a) a b), se nezahrnují do výpočtu limitních procentních podílů použitelného kapitálu stanovených v uvedeném článku, je-li splněna některá z následujících podmínek:
a)
tyto podíly jsou drženy dočasně během finanční pomoc, jak je uvedeno v článku 79;
b)
tyto držené podíly jsou pozicí z upisování drženou pět nebo méně pracovních dnů;
c)
tyto podíly jsou drženy vlastním jménem instituce a na účet jiných osob.
2. Podíly, které nemají povahu dlouhodobých finančních aktiv uvedených v čl. 35 odst. 2 směrnice 86/635/EHS, se do výpočtu podle článku 89 nezahrnují.
ČÁST TŘETÍ
KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY
HLAVA I
OBECNÉ POŽADAVKY, OCEŇOVÁNÍ A PODÁVÁNÍ ZPRÁV
KAPITOLA 1
Požadovaná úroveň kapitálu
Oddíl 1
Požadavky na kapitál pro instituce
Článek 92
Požadavky na kapitál
1. S výhradou článků 93 a 94 musí instituce neustále splňovat tyto požadavky na kapitál:
a)
poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši 4,5 %;
b)
kapitálový poměr tier 1 ve výši 6 %;
c)
celkový kapitálový poměr ve výši 8 %.
2. Instituce vypočítají kapitálové poměry takto:
a)
poměr kmenového kapitálu tier 1 je kmenový kapitál tier 1 instituce vyjádřený jako procentní podíl celkového objemu rizikové expozice;
b)
kapitálový poměr tier 1 je kapitál tier 1 instituce vyjádřený jako procentní podíl celkového objemu rizikové expozice;
c)
celkový kapitálový poměr je kapitál instituce vyjádřený jako procentní podíl celkového objemu rizikové expozice.
3. Celkový objem rizikové expozice se vypočítá jako součet hodnot v písmenech a) až f) tohoto odstavce po zohlednění ustanovení uvedených v odstavci 4:
a)
objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vypočítané v souladu s hlavou II a článkem 379 pro všechny obchodní činnosti instituce s výjimkou objemů rizikově vážených expozic z transakcí zahrnutých do obchodního portfolia instituce;
b)
požadavky na kapitál stanovené v souladu s touto částí hlavou IV, případně částí čtvrtou, pro transakce zahrnuté do obchodního portfolia instituce:
i)
k pozičnímu riziku;
ii)
pro velké expozice přesahující limity stanovené v článcích 395 až 401, pokud je instituci povoleno tyto limity překročit;
c)
požadavky na kapitál stanovené v souladu s touto částí hlavou IV, případně hlavou V, s výjimkou článku 379:
i)
k měnovému riziku;
ii)
k vypořádacímu riziku;
iii)
ke komoditnímu riziku;
d)
požadavky na kapitál vypočítané v souladu s hlavou VI k riziku úvěrových úprav v ocenění nástrojů OTC derivátů jiných, než jsou úvěrové deriváty uznané ke snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko;
e)
požadavky na kapitál stanovené v souladu s hlavou III k operačnímu riziku;
f)
objemy rizikově vážených expozic určené v souladu s hlavou II pro riziko protistrany vyplývající z transakcí zahrnutých do obchodního portfolia instituce pro následující typy transakcí a dohod:
i)
kontrakty uvedené v příloze II a úvěrové deriváty;
ii)
repo obchody, půjčky či výpůjčky cenných papírů nebo komodit založené na cenných papírech nebo komoditách;
iii)
maržové obchody založené na cenných papírech nebo komoditách;
iv)
transakce s delší dobou vypořádání.
4. Při výpočtu celkového objemu expozice podle odstavce 3 platí tato ustanovení:
a)
požadavky na kapitál uvedené v písmenech c), d) a e) daného odstavce zahrnují požadavky vyplývající ze všech obchodních činností instituce;
b)
instituce vynásobí požadavky na kapitál stanovené v písmenech b) až e) uvedeného odstavce číslem 12,5.
Článek 93
Požadavek na počáteční kapitál u již fungujících subjektů
1. Kapitál instituce nesmí poklesnout pod výši počátečního kapitálu požadovanou při vydání povolení.
2. Úvěrové instituce, které již existovaly k 1. lednu 1993 a výše jejich kapitálu nedosahuje požadované výše počátečního kapitálu, mohou pokračovat v provozování činnosti. Výše kapitálu těchto institucí nesmí poklesnout pod nejvyšší úroveň dosaženou po 22. prosinci 1989.
3. Povolené investiční podniky a podniky podle článku 6 směrnice 2006/49/ES, které existovaly již před 31. prosincem 1995 a výše jejich kapitálu nedosahuje požadované výše počátečního kapitálu, mohou pokračovat ve své činnosti. Kapitál takových investičních podniků nebo podniků nesmí klesnout pod nejvyšší vztažnou hodnotu vypočtenou po dni oznámení uvedeném ve směrnici Rady 93/6/EHS ze dne 15. března 1993 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (28). Tato vztažná hodnota je průměrná denní výše kapitálu vypočtená za dobu šesti měsíců předcházejících datu výpočtu. Vypočítává se každých šest měsíců pro příslušné předchozí období.
4. Pokud nad institucí spadající do kategorie uvedené v odstavci 2 nebo 3 převezme kontrolu jiná fyzická nebo právnická osoba než ta, která měla nad institucí kontrolu dříve, musí výše kapitálu této instituce dosáhnout požadované výše počátečního kapitálu.
5. Při fúzi dvou nebo více institucí spadajících do kategorie uvedené v odstavci 2 nebo 3 nesmí výše kapitálu instituce vzniklé touto fúzí klesnout pod souhrn kapitálu fúzujících institucí v okamžiku fúze, pokud nebylo dosaženo požadované výše počátečního kapitálu.
6. Pokud příslušné orgány usoudí, že k zajištění solventnosti instituce je nezbytné, aby byl požadavek stanovený v odstavci 1 splněn, ustanovení odstavců 2 až 5 se nepoužijí.
Článek 94
Výjimka pro malá obchodní portfolia
1. Instituce může pro transakce zahrnuté do obchodního portfolia nahradit kapitálový požadavek uvedený v čl. 92 odst. 3 písm. b) kapitálovým požadavkem vypočteným v souladu s písmenem a) uvedeného odstavce, pokud objem jejích rozvahových a podrozvahových položek zahrnutých do obchodního portfolia splňuje obě tyto podmínky:
a)
činí obvykle méně než 5 % celkových aktiv a 15 milionů EUR;
b)
nikdy nepřesahuje 6 % celkových aktiv a 20 milionů EUR.
2. Při výpočtu objemu rozvahových a podrozvahových položek musí instituce dodržovat tyto zásady:
a)
dluhové nástroje jsou oceněny v tržních cenách nebo v nominální hodnotě, akcie v jejich tržních cenách a deriváty podle nominální nebo tržní hodnoty podkladových nástrojů;
b)
absolutní hodnota dlouhé pozice se sčítá s absolutní hodnotou krátké pozice.
3. Pokud instituce nesplní podmínku uvedenou v odst. 1 písm. b), neprodleně uvědomí příslušný orgán. Pokud příslušný orgán v návaznosti na vlastní posouzení zjistí a uvědomí instituci, že požadavek stanovený v odst. 1 písm. a) není splněn, přestane instituce odstavec 1 používat od příštího data pro vykazování.
Oddíl 2
Kapitálové požadavky pro investiční podniky s omezeným povolením k poskytování investičních služeb
Článek 95
Kapitálové požadavky pro investiční podniky s omezeným povolením k poskytování investičních služeb
1. Investiční podniky, které nejsou oprávněny poskytovat investiční služby a činnosti uvedené v oddíle A bodech 3 a 6 přílohy I směrnice 2004/39/ES, postupují při výpočtu celkového objemu rizikové expozice pro účely čl. 92 odst. 3 podle odstavce 2.
2. Investiční podniky uvedené v odstavci 1 tohoto článku a podniky uvedené v čl. 4 odst. 1 bodě 2 písm. c), které poskytují investiční služby a činnosti uvedené oddíle A bodech 2 a 4 přílohy I směrnice 2004/39/ES, vypočítají celkový objem rizikové expozice jako vyšší z následujících hodnot:
a)
součet položek uvedených v čl. 92 odst. 3 písm. a) až d) a f) po použití čl. 92 odst. 4;
b)
hodnota určená v článku 97 vynásobená číslem 12,5.
Podniky uvedené v čl. 4 odst. 1 bodě 2 písm. c), které poskytují investiční služby a činnosti uvedené oddíle A bodech 2 a 4 přílohy I směrnice 2004/39/ES, musí splňovat požadavky čl. 92 odst. 1 a 2 vycházející z celkového objemu rizikové expozice uvedeného v prvním pododstavci.
Příslušné orgány mohou stanovit kapitálové požadavky pro podniky uvedené v čl. 4 odst. 1 bodě 2 písm. c), které poskytují investiční služby a činnosti uvedené na seznamu v oddíle A bodech 2 a 4 v přílohy I směrnice 2004/39/ES, jako kapitálové požadavky, které by pro tyto podniky byly závazné podle vnitrostátních prováděcích opatření ke směrnicím 2006/49/ES a 2006/48/ES, platných k 31. prosinci 2013.
3. Na investiční podniky uvedené v odstavci 1 se vztahují všechna ostatní ustanovení týkající se operačního rizika stanovená v hlavě VII kapitole 3 oddílu II pododdílu 1 směrnice 2013/36/EU.
Článek 96
Kapitálové požadavky pro investiční podniky, které drží počáteční kapitál podle čl. 28 odst. 2 směrnice 2013/36/EU
1. Následující kategorie investičních podniků, které drží počáteční kapitál podle čl. 28 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, postupují při výpočtu celkového objemu rizikové expozice pro účely čl. 92 odst. 3 podle odstavce 2 tohoto článku:
a)
investiční podniky, které obchodují na vlastní účet výhradně za účelem splnění nebo provedení pokynu klienta nebo za účelem získání přístupu ke clearingovému a vypořádacímu systému nebo uznané burze, jestliže jednají v postavení zprostředkovatele nebo provádějí pokyn klienta;
b)
investiční podniky, které splňují všechny tyto podmínky:
i)
nedrží peníze nebo cenné papíry klienta;
ii)
obchodují pouze na vlastní účet;
iii)
nemají žádné vnější klienty;
iv)
provedení a vypořádání se u jejich transakcí uskutečňuje na odpovědnost clearingové instituce a jsou uvedenou clearingovou institucí zaručeny.
2. Investiční podniky uvedené v odstavci 1 vypočítají celkový objem rizikové expozice jako součet následujících hodnot:
a)
čl. 92 odst. 3 písm. a) až d) a f) po použití čl. 92 odst. 4;
b)
hodnoty určené v článku 97 vynásobené číslem 12,5.
3. Na investiční podniky uvedené v odstavci 1 se vztahují všechna ostatní ustanovení týkající se operačního rizika stanovená v hlavě VII kapitole 3 oddílu II pododdílu 1 směrnice 2013/36/EU.
Článek 97
Kapitálový požadavek založený na fixních režijních nákladech
1. V souladu s články 95 a 96 drží investiční podnik a podniky uvedené v čl. 4 odst. 1 bodě 2 písm. c), které poskytují investiční služby a činnosti uvedené na seznamu v oddíle A bodech 2 a 4 v přílohy I směrnice 2004/39/ES, použitelný kapitál ve výši alespoň jedné čtvrtiny svých fixních režijních nákladů za předchozí rok.
2. Pokud oproti předchozímu roku dojde ke změně činnosti investičního podniku, kterou příslušný orgán považuje za podstatnou, může příslušný orgán požadavek stanovený v odstavci 1 upravit.
3. Investiční podnik, který dosud neprovozuje činnost po dobu jednoho roku, musí počínaje dnem zahájení činnosti držet použitelný kapitál ve výši alespoň jedné čtvrtiny fixních režijních nákladů odhadovaných v jeho podnikatelském plánu, s výjimkou případů, kdy příslušný orgán vyžaduje úpravu podnikatelského plánu.
4. EBA za konzultace s orgánem ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž podrobněji upřesní:
a)
výpočet požadavku na držení použitelného kapitálu ve výši alespoň jedné čtvrtiny fixních režijních nákladů za předchozí rok;
b)
podmínky, podle nichž příslušný orgán upravuje požadavek na držení použitelného kapitálu ve výši alespoň jedné čtvrtiny fixních režijních nákladů za předchozí rok;
c)
výpočet odhadovaných fixních režijních nákladů v případě investičního podniku, který dosud neprovozuje činnost po dobu jednoho roku.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. března 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 98
Kapitálový požadavek pro investiční podniky na konsolidovaném základě
1. V případě investičních podniků uvedených v čl. 95 odst. 1, jež jsou ve skupině, která nezahrnuje úvěrové instituce, uplatní mateřský investiční podnik v členském státě článek 92 na konsolidovaném základě takto:
a)
pomocí výpočtu celkového objemu rizikové expozice stanoveného v čl. 95 odst. 2;
b)
vypočtením kapitálu na základě konsolidované situace mateřského investičního podniku nebo případně finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti.
2. V případě investičních podniků uvedených v čl. 96 odst. 1, jež jsou ve skupině, která nezahrnuje úvěrové instituce, uplatní mateřský investiční podnik v členském státě a investiční podnik kontrolovaný finanční holdingovou společností nebo smíšenou finanční holdingovou společností článek 92 na konsolidovaném základě takto:
a)
pomocí výpočtu celkového objemu rizikové expozice stanoveného v čl. 96 odst. 2;
b)
vypočtením kapitálu na základě konsolidované situace mateřského investičního podniku nebo případně kapitálu finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti a v souladu s částí první hlavou II kapitolou 2.
KAPITOLA 2
Požadavky na výpočty a podávání zpráv
Článek 99
Podávání zpráv o požadavcích na kapitál a finančních informací
1. O povinnostech podle článku 92 vypracovávají instituce nejméně jednou za 6 měsíců zprávy určené příslušným orgánům.
2. Finanční informace podávají rovněž instituce, na něž se vztahuje článek 4 nařízení (ES) č. 1606/2002, a ty úvěrové instituce, které nejsou uvedeny v článku 4 uvedeného nařízení a které připravují své konsolidované účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými postupem stanoveným v čl. 6 odst. 2 uvedeného nařízení.
3. Od úvěrových institucí, které používají mezinárodní účetní standardy na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv o kapitálu na konsolidovaném základě podle čl. 24 odst. 2 tohoto nařízení, mohou příslušné orgány požadovat, aby rovněž podávaly finanční informace podle odstavce 2 tohoto článku.
4. Finanční informace uvedené v odstavci 2 a v odst. 3 prvním pododstavci se podávají v rozsahu nezbytném pro získání komplexního pohledu na rizikový profil činností instituce a přehledu o systémových rizicích představovaných institucemi pro finanční sektor nebo reálnou ekonomiku podle nařízení (EU) č. 1093/2010.
5. EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro upřesnění jednotných formátů, četnosti, lhůt pro podávání zpráv, definic, jakož i informačních technologií, které mají být v Unii k podávání zpráv uvedených v odstavcích 1 až 4 používány.
Požadavky na podávání zpráv musí být přiměřené povaze, rozsahu a komplexnosti činností institucí.
EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 1. února 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
6. Má-li příslušný orgán za to, že finanční informace požadované podle odstavce 2 jsou nezbytné k získání komplexního pohledu na rizikový profil činností a přehledu o systémových rizicích, jež pro finanční sektor nebo reálnou ekonomiku představují instituce jiné než uvedené v odstavcích 2 a 3, které podléhají účetnímu rámci podle směrnice 86/635/EHS, konzultují příslušné orgány orgán EBA ohledně rozšíření požadavků na podávání finančních informacích na konsolidovaném základě i na tyto instituce, pokud již tyto zprávy na konsolidovaném základě nepodávají.
EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro upřesnění formátů, jež mají používat instituce, na které mohou příslušné orgány rozšířit požadavky na podávání zpráv podle prvního pododstavce.
EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 1. února 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené ve druhém pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
7. Má-li příslušný orgán za to, že pro účely stanovené v odstavci 1 jsou nezbytné informace, které nejsou zařazeny do prováděcích technických norem uvedených v odstavce 5, uvědomí orgán EBA a ESRB o dalších informacích, jejichž zařazení do prováděcích technických norem uvedených v odstavci 5 považuje za nezbytné.
Článek 100
Doplňující požadavky na podávání zpráv
Instituce příslušným orgánům podávají zprávy alespoň v souhrnné podobě o úrovni rep, půjček cenných papírů a všech formách zatížení aktiv.
EBA tyto informace zahrne do prováděcích technických norem uvedených v čl. 99 odst. 5 týkajících se podávání zpráv.
Článek 101
Zvláštní oznamovací povinnosti
1. Instituce každých šest měsíců oznamují příslušným orgánům za každý stát, vůči jehož trhu s nemovitostmi mají expozici, tyto údaje:
a)
ztráty z expozic, u nichž instituce uznala jako kolaterál obytné nemovitosti, do výše zastavené částky a 80 % tržní hodnoty nebo 80 % zástavní hodnoty nemovitosti, podle toho, která z těchto částek je nižší, není-li v souladu s čl. 124 odst. 2 rozhodnuto jinak;
b)
celkové ztráty z expozic, u nichž instituce uznala jako kolaterál obytné nemovitosti, do výše hodnoty té části expozice, která je podle čl. 124 odst. 1 považována za plně zajištěnou obytnými nemovitostmi;
c)
hodnotu expozice u všech nesplacených expozic, u nichž instituce uznala jako kolaterál obytné nemovitosti, omezenou na tu část, která je podle čl. 124 odst. 1 považována za plně zajištěnou obytnými nemovitostmi;
d)
ztráty z expozic, u nichž instituce uznala jako kolaterál obchodní nemovitosti, do výše zastavené částky a 50 % tržní hodnoty nebo 60 % zástavní hodnoty nemovitosti, a to podle toho, která z těchto částek je nižší, není-li v souladu s čl. 124 odst. 2 rozhodnuto jinak;
e)
celkové ztráty z expozic, u nichž instituce uznala jako kolaterál obchodní nemovitosti, do výše hodnoty té části expozice, která je podle čl. 124 odst. 1 považována za plně zajištěnou obchodními nemovitostmi;
f)
hodnotu expozice u všech nesplacených expozic, u nichž instituce uznala jako kolaterál obchodní nemovitosti, omezenou na tu část, která je podle čl. 124 odst. 1 považována za plně zajištěnou obchodními nemovitostmi.
2. Údaje uvedené v odstavci 1 se oznamují příslušnému orgánu domovského členského státu příslušné instituce. Pokud má instituce pobočku v jiném členském státě, oznamují se údaje týkající se této pobočky rovněž příslušným orgánům hostitelského členského státu. Údaje se oznamují samostatně za každý jednotlivý trh s nemovitostmi v rámci Unie vůči nimž má příslušná instituce expozici.
3. Příslušné orgány každoročně zveřejní údaje uvedené v odst. 1 písm. a) až f) na agregovaném základě spolu s historickými údaji, jsou-li k dispozici. Příslušný orgán poskytne jinému příslušnému orgánu v členském státě nebo orgánu EBA na jejich žádost podrobnější informace o situaci na trzích s obytnými nebo obchodními nemovitostmi v daném členském státě.
4. EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro upřesnění:
a)
jednotných formátů, definic, četnosti a lhůt pro oznamování a informačních technologií položek uvedených v odstavci 1;
b)
jednotných formátů, definic, četnosti a lhůt pro oznamování a informačních technologií pro souhrnné údaje uvedené v odstavci 2.
EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 1. února 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
KAPITOLA 3
Obchodní portfolio
Článek 102
Požadavky na obchodní portfolio
1. Pozice v obchodním portfoliu musí být prosty omezení, pokud jde o jejich obchodovatelnost, nebo je musí být možno zajistit.
2. Záměr obchodovat je třeba prokázat pomocí strategií, zásad a postupů vytvořených institucí pro řízení pozice nebo portfolia v souladu s článkem 103.
3. Instituce vytvoří a udržují systémy a kontrolní mechanismy pro řízení svého obchodního portfolia v souladu s články 104 a 105.
4. Instituce mohou do výpočtu kapitálových požadavků k pozičnímu riziku zahrnovat interní zajištění za předpokladu, že je drženo se záměrem obchodovat a že jsou splněny požadavky článků 103 až 106.
Článek 103
Řízení obchodního portfolia
Při řízení svých pozic či skupin pozic v obchodním portfoliu musí instituce splňovat všechny tyto požadavky:
a)
instituce musí mít zavedenu jednoznačně zdokumentovanou strategii obchodování pro pozice, nástroje nebo portfolia, která je schválená vrcholným vedením a zahrnuje očekávané období držení;
b)
instituce musí mít jasně definované zásady a postupy pro aktivní řízení pozic, které jsou otevírány obchodním útvarem. Tyto zásady a postupy zahrnují:
i)
vymezení pozic, které může obchodní útvar otevírat;
ii)
stanovení limitů na pozice a sledování jejich přiměřenosti;
iii)
obchodníci jsou oprávněni otevírat a řídit pozici v rámci schválených limitů a v souladu se schválenou strategií;
iv)
pozice jsou hlášeny vrcholnému vedení jako nedílná součást procesu řízení rizik instituce;
v)
pozice jsou aktivně sledovány s ohledem na zdroje informací o trhu a je hodnocena prodejnost či realizovatelnost zajištění pozice či rizik jejích složek, včetně hodnocení, kvality a dostupnosti tržních vstupů pro proces oceňování, úrovně obratu a objemu pozic obchodovaných na trhu;
vi)
aktivní postupy a kontroly pro boj proti podvodům;
c)
instituce musí mít jasně definované zásady a postupy pro sledování pozic vzhledem k její strategii obchodování, včetně sledování obratu a pozic, u nichž byla překročena původně zamýšlená doba držení.
Článek 104
Zařazení do obchodního portfolia
1. Instituce musí mít jasně definované zásady a postupy pro určování toho, které pozice se zařazují do obchodního portfolia pro účely výpočtu kapitálových požadavků v souladu s požadavky stanovenými v článku 102 a definicí obchodního portfolia podle čl. 4 odst. 1 bodu 86, přičemž zohlední své schopnosti a praxi v řízení rizik. Instituce v plném rozsahu dokumentuje dodržování těchto zásad a postupů a podrobuje je pravidelnému vnitřnímu auditu.
2. Instituce musí mít jasně definované zásady a postupy pro celkové řízení obchodního portfolia. Tyto zásady a postupy vymezují alespoň:
a)
činnosti, které instituce považuje za obchodování a za součást obchodního portfolia pro účely kapitálových požadavků;
b)
rozsah, v jakém lze pozici denně přeceňovat tržní hodnotou podle situace na aktivním a likvidním oboustranném trhu;
c)
u pozic oceňovaných pomocí modelu rozsah, v jakém instituce může:
i)
určit všechna podstatná rizika spojená s pozicí;
ii)
zajistit se proti všem podstatným rizikům spojeným s pozicí pomocí nástrojů, pro které existuje aktivní a likvidní oboustranný trh;
iii)
spolehlivě odhadnout klíčové předpoklady a parametry použité v modelu;
d)
rozsah, v jakém instituce může a je povinna generovat ocenění pozic, které lze systematicky externě validovat;
e)
rozsah, v jakém by právní omezení nebo jiné provozní požadavky ovlivnily schopnost instituce uzavřít nebo zajistit pozici v krátkém období;
f)
rozsah, v jakém instituce může a je povinna aktivně řídit rizika spojená s pozicemi v rámci obchodních operací;
g)
rozsah, v jakém instituce může převádět riziko nebo pozice mezi investičním a obchodním portfoliem, a kritéria pro tyto převody.
Článek 105
Požadavky obezřetného oceňování
1. Veškeré pozice v obchodním portfoliu se řídí zásadami obezřetného oceňování uvedenými v tomto článku. Instituce musí zejména zajistit, aby obezřetné oceňování pozic v obchodním portfoliu bylo prováděno s odpovídajícím stupněm jistoty s ohledem na dynamickou povahu pozic v obchodním portfoliu, požadavky obezřetnosti a přiměřenosti a způsob fungování a účel kapitálových požadavků týkajících se pozic v obchodním portfoliu.
2. Instituce vytvoří a udržují dostatečné systémy a kontrolní mechanismy k poskytování obezřetných a spolehlivých odhadů ocenění. Systémy a kontrolní mechanismy obsahují alespoň tyto prvky:
a)
zdokumentované zásady a postupy pro proces oceňování, včetně jednoznačně vymezených odpovědností za jednotlivé oblasti související s oceňováním, včetně zdrojů informací o trhu a přezkoumávání jejich vhodnosti, pokynů pro používání nezjistitelných vstupů odrážejících předpoklady instituce ohledně prvků, které by účastníci trhu použili při oceňování pozice, četnosti nezávislého oceňování, načasování uzavíracích cen, postupů pro úpravy ocenění a postupů pro měsíční a ad hoc ověřování;
b)
jasné vymezení podřízenosti útvaru odpovědného za oceňování, který je nezávislý na útvaru sjednávání obchodů (front office).
Útvar odpovědný za oceňování je v konečném důsledku podřízen vedoucímu orgánu.
3. Instituce přeceňují pozice v obchodním portfoliu alespoň jednou denně.
4. Instituce provádějí tržní přecenění pozic, kdykoli je to možné a rovněž při uplatnění kapitálových požadavků na obchodní portfolio.
5. Při tržním ocenění instituce používá obezřetnější z cen poptávky a nabídky, ledaže je schopna uzavírat za cenu střed. Jestliže instituce využívají této odchylky, informují jednou za šest měsíců své příslušné orgány o dotyčných pozicích a doloží, že jsou schopny uzavírat za cenu střed.
6. Kde tržní ocenění není možné, používají instituce konzervativní ocenění pozic a portfolií pomocí modelu, a to rovněž při výpočtu kapitálových požadavků pro pozice v obchodním portfoliu.
7. Při ocenění pomocí modelu dodržují instituce tyto požadavky:
a)
vrcholnému vedení musí být známo, které prvky obchodního portfolia nebo jiné pozice oceňované reálnou hodnotou jsou oceňovány pomocí modelu, i jak podstatná je z toho plynoucí nejistota při vykazování výkonnosti obchodní činnosti a souvisejících rizik;
b)
instituce získávají tržní vstupy do modelu pokud možno v souladu s tržními cenami a pravidelně posuzují vhodnost těchto vstupů pro ocenění příslušné pozice, jakož i parametry modelu;
c)
instituce používají metodiky oceňování, které jsou na trhu akceptovanou praxí pro konkrétní finanční nástroje nebo komodity, jsou-li takové metodiky k dispozici;
d)
pokud se jedná o model vyvinutý institucí, musí být založen na adekvátních předpokladech, které byly posouzeny a kriticky přezkoumány náležitě kvalifikovanými stranami nezávislými na procesu vývoje modelu;
e)
instituce mají zavedeny formální postupy pro kontrolu změn a udržují záložní kopii modelu, která je pravidelně používána ke kontrole ocenění;
f)
útvaru řízení rizik musí být známy slabé stránky používaných modelů a musí znát způsob, jak je nejvhodněji zohlednit ve výstupech z oceňování; a
g)
modely používané institucí se pravidelně přezkoumávají za účelem stanovení míry přesnosti jejich výsledků, což zahrnuje posouzení trvalé adekvátnosti předpokladů, analýzu zisků a ztrát ve vztahu k rizikovým faktorům a porovnání skutečných uzavíracích hodnot s výstupy modelu.
Pro účely písmene d) musí být model vyvinut nebo schválen nezávisle na obchodním útvaru a nezávisle testován, včetně validace matematické stránky, předpokladů a softwarového provedení.
8. Kromě každodenního tržního ocenění nebo ocenění pomocí modelu provádějí instituce nezávislé ověřování cen. Ověřování tržních cen a vstupů modelu provádí osoba nebo útvar nezávislé na osobách nebo útvarech, které využívají obchodní portfolio, nejméně jedenkrát za měsíc nebo v závislosti na povaze trhu nebo obchodní činnosti častěji. Pokud nejsou k dispozici nezávislé zdroje ocenění nebo jsou subjektivní, je vhodné uplatnit obezřetnostní opatření, například úpravy ocenění.
9. Instituce vytvoří a udržují postupy pro rozhodování o úpravách ocenění.
10. Instituce pro účely úprav ocenění zohledňuje: nepodchycená úvěrová rozpětí, náklady na uzavření pozice, operační rizika, nejistotu tržních cen, předčasné ukončení, investiční náklady a náklady na financování, budoucí administrativní náklady, a pokud je to relevantní, rizika modelů.
11. Instituce vytvoří a udržují postupy pro výpočet úpravy aktuálního ocenění méně likvidních pozic, které mohou vznikat zejména vlivem událostí na trhu nebo situací souvisejících s institucí, například koncentrované pozice nebo pozice, u nichž byla překročena původně zamýšlená doba držení. Instituce v případě potřeby provede tyto úpravy navíc vedle změny hodnoty pozice vyžadované pro účely finančního výkaznictví a v úpravách zohlední nelikvidnost pozice. V rámci těchto postupů instituce při rozhodování, zda je pro méně likvidní pozice úprava ocenění nezbytná, zváží několik faktorů. Mezi tyto faktory patří:
a)
čas potřebný k zajištění pozice či rizik v rámci pozice;
b)
volatilita a průměrné rozpětí nákup/prodej;
c)
dostupnost tržních kotací (počet a identita tvůrců trhu) a volatilita a průměrný objem transakcí, včetně objemů transakcí během období krizových podmínek na trhu;
d)
tržní koncentrace;
e)
stárnutí pozic;
f)
míra, v jaké ocenění vychází z oceňování pomocí modelu;
g)
dopad jiných rizik modelů.
12. Při použití ocenění třetí stranou nebo ocenění pomocí modelu musí instituce zvážit, zda použijí úpravu ocenění. Kromě toho instituce zvažují potřebu úprav pro méně likvidní pozice a průběžně přezkoumávají jejich trvající adekvátnost. Instituce rovněž explicitně posoudí potřebu provedení úprav ocenění vzhledem k nejistotě vstupních parametrů používaných v rámci modelů.
13. Pokud jde o složité produkty, včetně sekuritizovaných expozic a úvěrových derivátů n-tého selhání, instituce explicitně posoudí, zda je nutné provést úpravy ocenění, které by odrážely rizika modelů spojená s použitím potenciálně nesprávné metodiky oceňování a rizika modelů spojená s použitím nezjistitelných (a potenciálně nesprávných) kalibračních parametrů v oceňovacím modelu.
14. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění podmínek, podle nichž se pro účely odstavce 1 tohoto článku uplatňují požadavky uvedené v článku 105.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. února 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 106
Vnitřní zajištění
1. Vnitřní zajištění musí zejména splňovat tyto požadavky:
a)
jeho účelem není vyhnout se kapitálovým požadavkům nebo je snížit;
b)
je řádně zdokumentováno a podléhá zvláštním vnitřním postupům schvalování a auditu;
c)
je uskutečňováno za tržních podmínek;
d)
tržní riziko, které je vyvoláno vnitřním zajištěním, je dynamicky řízeno v obchodním portfoliu v rámci přípustných limitů;
e)
je pečlivě sledováno.
Sledování je zajištěno náležitými postupy.
2. Požadavky odstavce 1 se uplatňují, aniž jsou dotčeny požadavky vztahující se na zajištěnou pozici v investičním portfoliu.
3. Odchylně od odstavců 1 a 2, jestliže instituce zajišťuje expozici úvěrovému riziku nebo riziku protistrany v investičním portfoliu v rámci vnitřního zajištění pomocí úvěrového derivátu zařazeného do jejího obchodního portfolia, nepovažuje se tato expozice pro účely výpočtu objemů rizikově vážených expozic za zajištěnou, pokud instituce nekoupí od způsobilé třetí strany poskytující zajištění odpovídající úvěrový derivát splňující požadavky na osobní zajištění úvěrového rizika v investičním portfoliu. Aniž je dotčen čl. 299 odst. 2 písm. h), pokud je toto zajištění třetí stranou zakoupeno a uznáno jako zajištění expozice v investičním portfoliu pro účely výpočtu kapitálových požadavků, nezahrnují se pro účely výpočtu kapitálových požadavků vnitřní ani vnější zajištění úvěrovým derivátem do obchodního portfolia.
HLAVA II
KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY K ÚVĚROVÉMU RIZIKU
KAPITOLA 1
Obecné zásady
Článek 107
Přístupy k úvěrovému riziku
1. Pro výpočet objemů svých rizikově vážených expozic pro účely čl. 92 odst. 3 písm. a) a f) použijí instituce buď standardizovaný přístup uvedený v kapitole 2, nebo, je-li to povoleno příslušnými orgány v souladu s článkem 143, přístup IRB uvedený v kapitole 3.
2. V případě obchodních expozic vůči ústřední protistraně a v případě příspěvků do fondu pro riziko selhání ústřední protistrany použijí instituce pro výpočet objemů svých rizikově vážených expozic pro účely čl. 92 odst. 3 písm. a) a f) postup stanovený v kapitole 6 oddíle 9. V případě všech ostatních druhů expozic vůči ústřední protistraně zachází instituce s těmito expozicemi takto:
a)
v případě všech ostatních druhů expozic vůči způsobilé ústřední protistraně jako s expozicemi vůči institucím;
b)
v případě všech ostatních druhů expozic vůči nezpůsobilé ústřední protistraně jako s expozicemi vůči podnikům.
3. Pro účely tohoto nařízení zacházejí instituce s expozicemi vůči investičním podnikům ze třetích zemí, s expozicemi vůči úvěrovým institucím ze třetích zemí a s expozicemi vůči clearingovým střediskům a burzám ze třetích zemí jako s expozicemi vůči institucím pouze v případě, že třetí země uplatňuje na uvedený subjekt požadavky v oblasti obezřetnostního dohledu a regulace, jež jsou přinejmenším rovnocenné požadavkům uplatňovaným v Unii.
4. Pro účely odstavce 3 může Komise formou prováděcích aktů a s výhradou přezkumného postupu uvedeného v čl. 464 odst. 2 přijmout rozhodnutí o tom, zda třetí země uplatňuje požadavky v oblasti obezřetnostního dohledu a regulace, jež jsou přinejmenším rovnocenné požadavkům uplatňovaným v Unii. V případě, že takové rozhodnutí neexistuje, mohou instituce do 1. ledna 2015 i nadále zacházet s expozicemi vůči subjektům uvedeným v odstavci 3 jako s expozicemi vůči institucím, pokud dotčené příslušné orgány schválily třetí zemi jako způsobilou pro takové zacházení před 1. lednem 2014.
Článek 108
Použití techniky snižování úvěrového rizika v rámci standardizovaného přístupu a přístupu IRB
1. Pro expozici, na niž instituce použije standardizovaný přístup uvedený v kapitole 2, nebo přístup IRB uvedený v kapitole 3, avšak bez použití svých vlastních odhadů ztrátovosti ze selhání (LGD) a konverzních faktorů v souladu s článkem 151, může instituce při výpočtu objemů rizikově vážených expozic pro účely čl. 92 odst. 3 písm. a) a f) nebo případně výše očekávaných ztrát pro účely výpočtu stanoveného v čl. 36 odst. 1 písm. d) a čl. 62 písm. c) uplatnit techniku snižování úvěrového rizika v souladu s kapitolou 4.
2. Pro expozici, na niž instituce použije přístup IRB s použitím svých vlastních odhadů LGD a konverzních faktorů podle článku 151, může instituce uplatnit techniku snižování úvěrového rizika v souladu s kapitolou 3.
Článek 109
Zacházení se sekuritizovanými expozicemi v rámci standardizovaného přístupu a přístupu IRB
1. Pokud instituce pro výpočet objemů rizikově vážených expozic pro kategorii expozic, do níž by sekuritizované expozice byly zařazeny podle článku 112, používá standardizovaný přístup podle kapitoly 2, potom objem rizikově vážené expozice pro sekuritizovanou pozici vypočítá podle článků 245, 246 a 251 až 258. Instituce používající standardizovaný přístup mohou tam, kde to bylo povoleno podle čl. 259 odst. 3, uplatnit také metodu interního hodnocení.
2. Pokud instituce pro výpočet objemů rizikově vážených expozic pro kategorii expozic, do níž by sekuritizovaná expozice byla zařazena podle článku 147, používá přístup IRB podle kapitoly 3, potom objem rizikově vážené expozice vypočítá podle článků 245, 246 a 259 až 266.
Kromě metody interního hodnocení, pokud se přístup IRB používá pouze pro část sekuritizovaných expozic, které jsou podkladem pro sekuritizaci, instituce uplatní přístup podle převažujícího podílu sekuritizovaných expozic, jež jsou podkladem pro tuto sekuritizaci.
Článek 110
Postup úpravy o úvěrové riziko
1. Instituce, které používají standardizovaný přístup, postupují při obecných úpravách o úvěrové riziko v souladu s čl. 62 písm. c).
2. Instituce, které používají přístup IRB, postupují při obecných úpravách o úvěrové riziko v souladu s článkem 159, čl. 62 písm. d) a čl. 36 odst. 1 písm. d).
Pro účely tohoto článku a kapitol 2 a 3 nezahrnují obecné a specifické úpravy o úvěrové riziko rezervy na všeobecná bankovní rizika.
3. Instituce používající přístup IRB, které uplatňují standardizovaný přístup na část svých expozic na konsolidovaném nebo individuálním základě v souladu s článkem 148 a 150, určí část obecné úpravy o úvěrové riziko, která bude přidělena v rámci postupu obecné úpravy o úvěrové riziko podle standardizovaného přístupu a v rámci postupu obecné úpravy o úvěrové riziko podle IRB, takto:
a)
pokud instituce zahrnutá do konsolidace používá výhradně přístup IRB, obecné úpravy o úvěrové riziko této instituce jsou vázány na postup uvedený v odstavci 2, je-li to možné;
b)
pokud instituce zahrnutá do konsolidace používá výhradně standardizovaný přístup, obecná úprava o úvěrové riziko této instituce je vázána na postup uvedený v odstavci 1, je-li to možné;
c)
zbývající úprava o úvěrové riziko se přiřadí poměrně podle podílu objemů rizikově vážených expozic podle standardizovaného přístupu a podle přístupu IRB.
4. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění výpočtu specifických a obecných úprav o úvěrové riziko podle použitelného účetního rámce pro:
a)
hodnotu expozice podle standardizovaného přístupu podle článku 111;
b)
hodnotu expozice podle přístupu IRB podle článků 166 až 168;
c)
zacházení s výší očekávaných ztrát podle článku 159;
d)
hodnotu expozice pro výpočet objemů rizikově vážených expozic pro sekuritizovanou pozici podle článku 246 a 266;
e)
určení selhání podle článku 178.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. února 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
KAPITOLA 2
Standardizovaný přístup
Oddíl 1
Obecné zásady
Článek 111
Hodnota expozice
1. Hodnotou expozice položky aktiv se rozumí její účetní hodnota po specifických úpravách o úvěrové riziko, dodatečných úpravách ocenění v souladu s články 34 a 110 a dalším snížení kapitálu souvisejícím s danou položkou aktiv. Hodnotou expozice podrozvahové položky uvedené v příloze I je tato procentuální část její nominální hodnoty po odečtení specifických úprav o úvěrové riziko:
a)
100 % u položek s vysokým rizikem;
b)
50 % u položek se středním rizikem;
c)
20 % u položek se středně nízkým rizikem a
d)
0 % u položek s nízkým rizikem.
Podrozvahové položky podle druhé věty prvního pododstavce se přiřadí ke kategoriím rizika, jak je uvedeno v příloze I.
Pokud instituce používá komplexní metodu finančního kolaterálu podle článku 223, hodnota expozice cenných papírů nebo komodit prodaných, složených nebo zapůjčených v rámci repo obchodů nebo na základě půjček nebo výpůjček cenných papírů nebo komodit a maržových obchodů se zvýší o koeficient volatility příslušný pro takové cenné papíry nebo komodity, jak je stanoveno v článcích 223 až 225.
2. Hodnota expozice derivátového nástroje uvedeného v příloze II se určí podle kapitoly 6 se zohledněním dopadů smluv o novaci a ostatních dohod o započtení, které se berou v úvahu pro účely těchto metod v souladu s kapitolou 6. Hodnota expozice repo obchodů, půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit, transakcí s delší dobou vypořádání a maržových obchodů se může určit buď v souladu s kapitolou 6, nebo kapitolou 4.
3. Pokud se k expozici vztahuje majetkové zajištění úvěrového rizika, může být hodnota expozice této položky pozměněna v souladu s kapitolou 4.
Článek 112
Kategorie expozic
Každá expozice se zařadí do jedné z těchto kategorií expozic:
a)
expozice vůči ústředním vládám nebo centrálním bankám;
b)
expozice vůči regionálním vládám nebo místním orgánům;
c)
expozice vůči subjektům veřejného sektoru;
d)
expozice vůči mezinárodním rozvojovým bankám;
e)
expozice vůči mezinárodním organizacím;
f)
expozice vůči institucím;
g)
expozice vůči podnikům;
h)
retailové expozice;
i)
expozice zajištěné nemovitostmi;
j)
expozice v selhání;
k)
expozice spojené s obzvláště vysokým rizikem;
l)
expozice v krytých dluhopisech;
m)
položky představující sekuritizované pozice;
n)
expozice vůči institucím a podnikům s krátkodobým úvěrovým hodnocením;
o)
expozice ve formě podílových jednotek nebo akcií v subjektech kolektivního investování;
p)
akciové expozice;
q)
ostatní položky.
Článek 113
Výpočet objemů rizikově vážených expozic
1. Pro výpočet objemů rizikově vážených expozic se na všechny expozice, pokud nejsou odečteny z kapitálu, použijí rizikové váhy v souladu s ustanoveními oddílu 2. Použití rizikových vah vychází z kategorie expozice, do níž je expozice zařazena, a v míře, která je stanovena v oddíle 2, z její úvěrové kvality. Úvěrovou kvalitu lze vymezit odkazem na úvěrová hodnocení vypracovaná externími ratingovými agenturami nebo úvěrová hodnocení vypracovaná exportními úvěrovými agenturami podle oddílu 3.
2. Pro účely použití rizikové váhy podle odstavce 1 se hodnota expozice vynásobí rizikovou vahou specifikovanou nebo stanovenou podle oddílu 2.
3. Pokud se k expozici vztahuje zajištění úvěrového rizika, může být riziková váha použitelná na tuto položku pozměněna podle kapitoly 4.
4. Objemy rizikově vážených expozic pro sekuritizované expozice se vypočítají podle kapitoly 5.
5. Expozicím, pro něž není výpočet v oddíle 2 uveden, se přidělí riziková váha 100 %.
6. S výjimkou expozic, které vedou ke vzniku položek kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 nebo kapitálu tier 2, se může instituce s předchozím souhlasem příslušných orgánů rozhodnout, že nebude uplatňovat požadavky odstavce 1 tohoto článku na své expozice vůči protistraně, která je jejím mateřským podnikem, jejím dceřiným podnikem, dceřiným podnikem jejího mateřského podniku nebo podnikem ve vzájemném vztahu podle čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS. Příslušné orgány jsou oprávněny udělit souhlas, pokud jsou splněny následující podmínky:
a)
protistranou je instituce, finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost, finanční instituce, společnost spravující aktiva nebo podnik pomocných služeb, na něž se vztahují odpovídající obezřetnostní požadavky;
b)
protistrana je zahrnuta do stejné konsolidace jako instituce v plném rozsahu;
c)
protistrana podléhá stejnému hodnocení rizik, měření rizik a stejným kontrolním postupům jako instituce;
d)
protistrana je usazena ve stejném členském státě jako instituce;
e)
v současné době neexistuje ani se nepředpokládá žádná podstatná věcná nebo právní překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků protistrany instituci.
Pokud je instituci v souladu s tímto odstavcem povoleno nepoužít požadavky odstavce 1, může přidělit rizikovou váhu 0 %.
7. S výjimkou expozic, které vedou ke vzniku položek kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2, mohou instituce s předchozím svolením příslušných orgánů nepoužít požadavky odstavce 1 tohoto článku na expozice vůči protistranám, se kterými instituce uzavřela institucionální systém ochrany, jenž je smluvní nebo právními předpisy stanovenou dohodou o závazku, která instituce chrání, a zejména zajišťuje jejich likviditu a platební schopnost k odvrácení úpadku, je-li to nezbytné. Příslušné orgány jsou oprávněny udělit svolení, pokud jsou splněny následující podmínky:
a)
jsou splněny požadavky stanovené v odst. 6 písm. a), d) a e);
b)
dohody zajišťují, že institucionální systém ochrany je schopen poskytnout nutnou podporu v rámci svého závazku z finančních prostředků, které má okamžitě k dispozici;
c)
institucionální systém ochrany má k dispozici vhodné a jednotně stanovené systémy sledování a klasifikace rizik, které poskytují dokonalý přehled o rizicích jednotlivých členů a o institucionálním systému ochrany jako celku, včetně odpovídajících možností, jak je ovlivnit; tyto systémy vhodně sledují expozice, u nichž došlo k selhání, v souladu s čl. 178 odst. 1;
d)
institucionální systém ochrany provádí svůj vlastní přezkum rizik a oznamuje jeho výsledky jednotlivým členům;
e)
za institucionální systém ochrany se každoročně sestavuje a zveřejňuje konsolidovaná zpráva obsahující rozvahu, výsledovku, situační zprávu a hodnocení rizik za institucionální systém ochrany jako celek nebo zpráva obsahující souhrnnou rozvahu, souhrnnou výsledovku, situační zprávu a hodnocení rizik za institucionální systém ochrany jako celek;
f)
účastníci institucionálního systému ochrany jsou povinni oznámit nejméně 24 měsíců předem, pokud si přejí z něj vystoupit;
g)
je nutno vyloučit vícenásobné použití prvků způsobilých pro výpočet kapitálu (dále jen „vícenásobné použití“) a jakoukoli nevhodnou tvorbu kapitálu mezi členy institucionálního systému ochrany;
h)
institucionální systém ochrany je založen na široké účasti úvěrových institucí, které mají převážně homogenní obchodní profil;
i)
přiměřenost systémů uvedených v písmenech c) a d) je schválena a v pravidelných odstupech sledována příslušnými pověřenými orgány.
Pokud se instituce v souladu s tímto odstavcem rozhodne nepoužít požadavky odstavce 1, může přidělit rizikovou váhu 0 %.
Oddíl 2
Rizikové váhy
Článek 114
Expozice vůči ústředním vládám nebo centrálním bankám
1. Expozicím vůči ústředním vládám a centrálním bankám se přiděluje riziková váha 100 %, pokud se na ně nevztahují postupy uvedené v odstavcích 2 až 7.
2. Expozicím vůči ústředním vládám a centrálním bankám, pro které je k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, se přidělí riziková váha podle tabulky č. 1, jež odpovídá úvěrovému hodnocení externí ratingové agentury v souladu s článkem 136.
Tabulka č. 1
Stupeň úvěrové kvality
1
2
3
4
5
6
Riziková váha
0 %
20 %
50 %
100 %
100 %
150 %
3. Expozicím vůči ECB se přidělí riziková váha 0 %.
4. Expozicím vůči ústředním vládám a centrálním bankám členských států, pokud jsou denominovány a financovány v národní měně dané ústřední vlády a centrální banky, se přidělí riziková váha 0 %.
5. Do 31. prosince 2017 se expozicím vůči ústředním vládám nebo centrálním bankám členských států, které jsou denominovány a financovány v národní měně kteréhokoli členského státu, přidělí riziková váha, která by se uplatnila v případě, že by tyto expozice byly denominovány a financovány v jejich národní měně.
6. Pro expozice uvedené v odstavci 5 platí, že:
a)
v roce 2018 činí vypočtené objemy rizikově vážených expozic 20 % rizikové váhy přidělené těmto expozicím v souladu s čl. 114 odst. 2;
b)
v roce 2019 činí vypočtené objemy rizikově vážených expozic 50 % rizikové váhy přidělené těmto expozicím v souladu s čl. 114 odst. 2;
c)
v roce 2020 a v následujících letech činí vypočtené objemy rizikově vážených expozic 100 % rizikové váhy přidělené těmto expozicím v souladu s čl. 114 odst. 2.
7. Pokud příslušné orgány třetí země, která uplatňuje režimy dohledu a regulace přinejmenším rovnocenné režimům uplatňovaným v Unii, přidělí expozicím vůči vlastní ústřední vládě a centrální bance, jež jsou denominovány a financovány v národní měně, rizikovou váhu nižší, než jak je uvedeno v odstavcích 1 a 2, mohou instituce odpovídajícím expozicím přidělit rizikovou váhu stejným způsobem.
Pro účely tohoto odstavce může Komise formou prováděcích aktů a s výhradou přezkumného postupu uvedeného v čl. 464 odst. 2 přijmout rozhodnutí o tom, zda třetí země uplatňuje režimy dohledu a regulace přinejmenším rovnocenné režimům uplatňovaným v Unii. V případě, že takové rozhodnutí neexistuje, mohou instituce do 1. ledna 2015 i nadále uplatňovat na expozice vůči ústřední vládě nebo centrální bance třetí země postup stanovený v tomto odstavci, pokud dotyčné příslušné orgány schválily třetí zemi jako způsobilou pro uvedený postup před 1. lednem 2014.
Článek 115
Expozice vůči regionálním vládám nebo místním orgánům
1. Expozicím vůči regionálním vládám nebo místním orgánům se přidělí stejná riziková váha jako expozicím vůči institucím, pokud nejsou posuzovány jako expozice vůči ústředním vládám podle odstavce 2 nebo 4 nebo jim nebyla přidělena riziková váha podle odstavce 5. Pro krátkodobé expozice popsané v čl. 119 odst. 2 a čl. 120 odst. 2 se nepoužije preferenční zacházení.
2. S expozicemi vůči regionálním vládám nebo místním orgánům se zachází jako s expozicemi vůči ústřední vládě, do jejíž pravomoci regionální vlády nebo místní orgány spadají, pokud neexistuje rozdíl v riziku mezi těmito expozicemi vzhledem ke specifickým možnostem získávání příjmů na straně regionálních vlád nebo místních orgánů a vzhledem k existenci zvláštního institucionálního uspořádání, které snižuje jejich riziko selhání.
EBA povede veřejně přístupnou databázi všech těchto regionálních vlád a místních orgánů v Unii, s nimiž příslušné orgány zacházejí jako s expozicemi vůči jejich ústředním vládám.
3. S expozicemi vůči církvím nebo náboženským společnostem zřízeným jako právnické osoby podle veřejného práva, pokud vybírají příspěvky v souladu s právními předpisy, které je k tomu opravňují, se zachází stejně jako s expozicemi vůči regionálním vládám nebo místním orgánům. V tomto případě se odstavec 2 nepoužije a pro účely čl. 150 odst. 1 písm. a) se nevylučuje svolení používat standardizovaný přístup.
4. Pokud příslušné orgány třetí země, která uplatňuje režimy dohledu a regulace přinejmenším rovnocenné režimům uplatňovaným v Unii, zacházejí s expozicemi vůči regionálním vládám nebo místním orgánům jako s expozicemi vůči své ústřední vládě a neexistuje rozdíl v riziku mezi těmito expozicemi vzhledem ke specifickým možnostem získávání příjmů na straně regionálních vlád nebo místních orgánů a vzhledem k existenci zvláštního institucionálního uspořádání, které snižuje jejich riziko selhání, mohou instituce expozicím vůči regionálním vládám nebo místním orgánům přidělit rizikovou váhu stejným způsobem.
Pro účely tohoto odstavce může Komise formou prováděcích aktů a s výhradou přezkumného postupu uvedeného v čl. 464 odst. 2 přijmout rozhodnutí o tom, zda třetí země uplatňuje režimy dohledu a regulace přinejmenším rovnocenné režimům uplatňovaným v Unii. V případě, že takové rozhodnutí neexistuje, mohou instituce do 1. ledna 2015 i nadále uplatňovat vůči dané třetí zemi postup stanovený v tomto odstavci, pokud dotyčné příslušné orgány schválily třetí zemi jako způsobilou pro uvedený postup před 1. lednem 2014.
5. Expozicím vůči regionálním vládám nebo místním orgánům členských států, které nejsou uvedeny v odstavcích 2 až 4 a jsou denominovány a financovány v národní měně dané regionální vlády nebo místního orgánu, se přidělí riziková váha 20 %.
Článek 116
Expozice vůči subjektům veřejného sektoru
1. Expozicím vůči subjektům veřejného sektoru, pro které není k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, se přidělí riziková váha podle stupně úvěrové kvality, který je přiřazen expozicím vůči ústřední vládě, do jejíž pravomoci subjekty veřejného sektoru spadají, v souladu s touto tabulkou č. 2:
Tabulka č. 2
Stupeň úvěrové kvality, který je přiřazen ústřední vládě
1
2
3
4
5
6
Riziková váha
20 %
50 %
100 %
100 %
100 %
150 %
Expozicím vůči subjektům veřejného sektoru, které spadají do pravomocí zemí, jejichž ústřední vláda nemá rating, se přidělí riziková váha 100 %.
2. S expozicemi vůči subjektům veřejného sektoru, pro které je k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, se zachází podle článku 120. Pro krátkodobé expozice popsané v čl. 119 odst. 2 a čl. 120 odst. 2 se nepoužije preferenční zacházení.
3. Expozicím vůči subjektům veřejného sektoru s původní splatností tři měsíce nebo kratší se přidělí riziková váha 20 %.
4. Ve výjimečných případech lze expozice vůči subjektům veřejného sektoru posuzovat jako expozice vůči ústřední vládě, regionální vládě nebo místnímu orgánu, do jejichž pravomoci spadají, pokud podle příslušných orgánů této jurisdikce neexistuje mezi takovými expozicemi rozdíl v riziku z důvodu existence vhodné záruky ústřední vlády, regionální vlády nebo místního orgánu.
5. Pokud příslušné orgány třetí země, která uplatňuje režimy dohledu a regulace přinejmenším rovnocenné režimům uplatňovaným v Unii, zacházejí s expozicemi vůči subjektům veřejného sektoru podle odstavce 1 nebo 2, mohou instituce expozicím vůči takovým subjektům veřejného sektoru přidělit rizikovou váhu stejným způsobem. Instituce v opačném případě použijí rizikovou váhu 100 %.
Pro účely tohoto odstavce může Komise formou prováděcích aktů a s výhradou přezkumného postupu uvedeného v čl. 464 odst. 2 přijmout rozhodnutí o tom, zda třetí země uplatňuje režimy dohledu a regulace přinejmenším rovnocenné režimům uplatňovaným v Unii. V případě, že takové rozhodnutí neexistuje, mohou instituce do 1. ledna 2015 i nadále uplatňovat vůči dané třetí zemi postup stanovený v tomto odstavci, pokud dotyčné příslušné orgány schválily třetí zemi jako způsobilou pro uvedený postup před 1. lednem 2014.
Článek 117
Expozice vůči mezinárodním rozvojovým bankám
1. S expozicemi vůči mezinárodním rozvojovým bankám, které nejsou uvedeny v odstavci 2, se zachází stejným způsobem jako s expozicemi vůči institucím. Pro krátkodobé expozice popsané v čl. 119 odst. 2, čl. 120 odst. 2 a čl. 121 odst. 3 se nepoužije preferenční zacházení.
Korporace pro meziamerické investice (Inter-American Investment Corporation), Černomořská banka pro obchod a rozvoj (Black Sea Trade and Development Bank), Středoamerická banka pro ekonomickou integraci (Central American Bank for Economic Integration) a Latinskoamerická rozvojová banka (CAF-Development Bank of Latin America) se považují za mezinárodní rozvojové banky.
2. Expozicím vůči těmto mezinárodním rozvojovým bankám se přiděluje riziková váha 0 %:
a)
Mezinárodní banka pro obnovu a rozvoj (International Bank for Reconstruction and Development);
b)
Mezinárodní finanční korporace (International Finance Corporation);
c)
Meziamerická rozvojová banka (Inter-American Development Bank);
d)
Asijská rozvojová banka (Asian Development Bank);
e)
Africká rozvojová banka (African Development Bank);
f)
Rozvojová banka Rady Evropy (Council of Europe Development Bank);
g)
Severská investiční banka (Nordic Investment Bank);
h)
Karibská rozvojová banka (Caribbean Development Bank);
i)
Evropská banka pro obnovu a rozvoj (European Bank for Reconstruction and Development);
j)
Evropská investiční banka (European Investment Bank);
k)
Evropský investiční fond (European Investment Fund);
l)
Multilaterální agentura pro investiční záruky (Multilateral Investment Guarantee Agency);
m)
Mezinárodní finanční nástroj na imunizaci (International Finance Facility for Immunisation);
n)
Islámská rozvojová banka (Islamic Development Bank).
3. Nesplacené části upsaného kapitálu Evropského investičního fondu se přidělí riziková váha 20 %.
Článek 118
Expozice vůči mezinárodním organizacím
Expozicím vůči těmto mezinárodním organizacím se přidělí riziková váha 0 %:
a)
Unie;
b)
Mezinárodní měnový fond;
c)
Banka pro mezinárodní platby;
d)
Evropský nástroj finanční stability;
e)
Evropský mechanismus stability;
f)
mezinárodní finanční instituce založená dvěma nebo více členskými státy, jejímž úkolem je získávat finanční prostředky a poskytovat finanční pomoc ve prospěch svých členů, kteří zažívají vážné problémy s financováním nebo jsou jimi ohroženi.
Článek 119
Expozice vůči institucím
1. Expozicím vůči institucím, pro které je k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, se přidělí riziková váha v souladu s článkem 120. Expozicím vůči institucím, pro které není k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, se přidělí riziková váha v souladu s článkem 121.
2. Expozicím vůči institucím, které mají zbytkovou splatnost tři měsíce nebo kratší a jsou denominovány a financovány v národní měně dlužníka, se přidělí riziková váha o jednu kategorii horší, než je preferenční riziková váha uvedená v čl. 114 odst. 4 až 7, jež se přiděluje expozicím vůči ústřední vládě, do jejíž pravomoci daná instituce patří.
3. Žádné expozici se zbytkovou splatností tři měsíce nebo kratší denominované a financované v národní měně dlužníka nelze přidělit rizikovou váhu nižší než 20 %.
4. Expozici vůči instituci ve formě minimálních rezerv vyžadovaných ECB nebo centrální bankou členského státu, které má mít instituce v držení, může být přidělena riziková váha jako expozicím vůči centrální bance daného členského státu, pokud:
a)
jsou rezervy udržovány v souladu s nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 ze dne 12. září 2003 o uplatňování minimálních rezerv (29) nebo v souladu s vnitrostátními požadavky, které jsou uvedenému nařízení ve všech podstatných aspektech rovnocenné;
b)
v případě úpadku nebo platební neschopnosti instituce, u které jsou rezervy udržovány, jsou tyto rezervy včas v plném rozsahu vráceny instituci a nepoužijí se ke krytí jiných závazků dané instituce.
5. S expozicemi vůči finančním institucím, které jsou povoleny příslušnými orgány, podléhají jejich dohledu a řídí se obezřetnostními požadavky, které jsou co do důslednosti srovnatelné s požadavky uplatňovanými vůči institucím, se zachází jako s expozicemi vůči institucím.
Článek 120
Expozice vůči institucím s úvěrovým hodnocením
1. Expozicím vůči institucím se zbytkovou splatností delší než tři měsíce, pro které je k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, se přidělí riziková váha podle tabulky č. 3, která odpovídá úvěrovému hodnocení externí ratingové agentury v souladu s článkem 136.
Tabulka č. 3
Stupeň úvěrové kvality
1
2
3
4
5
6
Riziková váha
20 %
50 %
50 %
100 %
100 %
150 %
2. Expozicím vůči institucím se zbytkovou splatností maximálně tři měsíce, pro které je k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, se přidělí riziková váha podle tabulky č. 4, která odpovídá úvěrovému hodnocení externí ratingové agentury v souladu s článkem 136.
Tabulka č. 4
Stupeň úvěrové kvality
1
2
3
4
5
6
Riziková váha
20 %
20 %
20 %
50 %
50 %
150 %
3. Interakce mezi zacházením s krátkodobým úvěrovým hodnocením podle článku 131 a všeobecným preferenčním zacházením pro krátkodobé expozice uvedeným v odstavci 2 jsou tyto:
a)
pokud není krátkodobé úvěrové hodnocení expozice k dispozici, na všechny expozice vůči institucím se zbytkovou splatností maximálně tři měsíce se použije všeobecné preferenční zacházení pro krátkodobé expozice uvedené v odstavci 2;
b)
pokud je krátkodobé úvěrové hodnocení k dispozici a v souladu s ním by se měla použít příznivější nebo stejná riziková váha jako v případě všeobecného preferenčního zacházení pro krátkodobé expozice uvedeného v odstavci 2, pak se toto krátkodobé úvěrové hodnocení použije pouze pro tuto konkrétní expozici. V případě ostatních krátkodobých expozic se použije všeobecné preferenční zacházení pro krátkodobé expozice popsané v odstavci 2;
c)
pokud je krátkodobé úvěrové hodnocení k dispozici a v souladu s ním by se měla použít méně příznivá riziková váha než v případě všeobecného preferenčního zacházení pro krátkodobé expozice uvedeného v odstavci 2, potom se všeobecné preferenční zacházení pro krátkodobé expozice nepoužije a všem krátkodobým pohledávkám bez úvěrového hodnocení se přidělí stejná riziková váha, jako je riziková váha použitá v případě tohoto specifického krátkodobého úvěrového hodnocení.
Článek 121
Expozice vůči institucím bez úvěrového hodnocení
1. Expozicím vůči institucím, pro které není k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, se přidělí riziková váha podle stupně úvěrové kvality, který je přiřazen expozicím vůči ústřední vládě státu, ve kterém má instituce sídlo, v souladu s tabulkou č. 5.
Tabulka č. 5
Stupeň úvěrové kvality, který je přiřazen ústřední vládě
1
2
3
4
5
6
Riziková váha expozice
20 %
50 %
100 %
100 %
100 %
150 %
2. Expozicím vůči institucím bez úvěrového hodnocení, které mají sídlo v zemích, jejichž ústřední vláda nemá úvěrové hodnocení, se přidělí riziková váha 100 %.
3. Expozicím vůči institucím bez úvěrového hodnocení s původní efektivní splatností 3 měsíce nebo kratší se přidělí riziková váha 20 %.
4. Bez ohledu na odstavce 2 a 3 se expozicím vůči institucím bez úvěrového hodnocení v oblasti financování obchodu, na něž odkazuje čl. 162 odst. 3 druhý pododstavec písm. b), přiděluje riziková váha 50 %, a pokud je zbytková splatnost těchto expozic vůči institucím bez úvěrového hodnocení v oblasti financování obchodu tři měsíce nebo méně, přiděluje se jim riziková váha 20 %.
Článek 122
Expozice vůči podnikům
1. Expozicím, pro které je k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, se přidělí riziková váha podle tabulky č. 6, která odpovídá úvěrovému hodnocení externí ratingové agentury v souladu s článkem 136.
Tabulka č. 6
Stupeň úvěrové kvality
1
2
3
4
5
6
Riziková váha
20 %
50 %
100 %
100 %
150 %
150 %
2. Expozicím, pro které není takové úvěrové hodnocení k dispozici, se přidělí riziková váha 100 % nebo riziková váha expozic vůči ústřední vládě, do jejíž pravomoci daný podnik patří, podle toho, která z nich je vyšší.
Článek 123
Retailové expozice
Expozicím, které splňují tato kritéria, se přidělí riziková váha 75 %:
a)
jedná se o expozici vůči fyzické osobě nebo osobám nebo vůči malému či střednímu podniku;
b)
expozice je jednou z velkého počtu expozic s takovými podobnými vlastnostmi, že se podstatně sníží rizika spojená s takovým půjčováním;
c)
celková částka, kterou dlužící klient nebo ekonomicky spjatá skupina klientů dluží instituci a mateřským podnikům a jejich dceřiným podnikům, včetně jakékoli expozice v selhání, ale s výjimkou expozic plně a zcela zajištěných obytnými nemovitostmi, které byly zařazeny do kategorie expozic stanovené v čl. 112 písm. i), nepřekročí, podle informací, které má instituce k dispozici, 1 milion EUR. Instituce podnikne patřičné kroky k získání takových informací.
Cenné papíry nejsou způsobilé k zařazení do kategorie retailových expozic.
Expozice, které nesplňují kritéria uvedená v písmenech a) až c) prvního pododstavce nejsou způsobilé k zařazení do kategorie retailových expozic.
Do kategorie retailových expozic lze zařadit současnou hodnotu retailové minimální platby pronájmu.
Článek 124
Expozice zajištěné nemovitostmi
1. Pokud nejsou splněny podmínky podle článků 125 a 126, expozici nebo jakékoli její části plně zajištěné nemovitostmi se přidělí riziková váha 100 %, s výjimkou jakékoli části expozice, která je zařazena do jiné kategorie expozic. Části expozice převyšující hodnotu zástavního práva nemovitosti se přidělí riziková váha použitelná pro nezajištěné expozice zapojené protistrany.
Část expozice, která je považována za plně zajištěnou nemovitostmi, nesmí být vyšší než zastavená výše tržní hodnoty nebo v těch členských státech, které stanovily přísná kritéria pro stanovení zástavní hodnoty nemovitosti v zákonných nebo regulačních ustanoveních, zástavní hodnota daných nemovitostí.
2. Na základě údajů shromážděných podle článku 101 a všech ostatních relevantních ukazatelů příslušné orgány pravidelně a nejméně jednou ročně posuzují, zda riziková váha 35 % pro expozice zajištěné obytnými nemovitostmi uvedená v článku 125 a riziková váha 50 % pro expozice zajištěné obchodními nemovitostmi uvedená v článku 126 v případě nemovitostí, které se nacházejí se na jejich území, jsou odpovídajícím způsobem založeny na:
a)
realizovaných ztrátách z expozic zajištěných nemovitostmi;
b)
budoucím vývoji trhů s nemovitostmi.
Příslušné orgány mohou stanovit vyšší rizikovou váhu nebo přísnější kritéria než ta, která jsou stanovena v čl. 125 odst. 2 a v čl. 126 odst. 2, případně mohou vzít v úvahu finanční stabilitu.
V případě expozic zajištěných obytnými nemovitostmi stanoví příslušný orgán rizikovou váhu v procentním rozpětí od 35 % do 150 %.
V případě expozic zajištěných obchodními nemovitostmi stanoví příslušný orgán rizikovou váhu v procentním rozpětí od 50 % do 150 %.
V rámci těchto rozpětí se vyšší riziková váha stanoví na základě realizovaných ztrát a s přihlédnutím k budoucímu vývoji trhů a k finanční stabilitě. Pokud se na základě posouzení prokáže, že rizikové váhy stanovené v čl. 125 odst. 2 a čl. 126 odst. 2 neodrážejí skutečná rizika spojená s jedním nebo více segmenty nemovitostí tvořícími součást těchto expozic plně zajištěných obytnými nemovitostmi nebo obchodními nemovitostmi, které se nacházejí na jedné nebo více částech jejich území, příslušné orgány stanoví pro tyto segmenty nemovitostí tvořící součást expozic vyšší rizikovou váhu odpovídající skutečným rizikům.
Příslušné orgány konzultují orgán EBA ohledně úprav uplatňovaných rizikových vah a kritérií, které se vypočítají v souladu s kritérii stanovenými v tomto odstavci, jež jsou upřesněna v regulačních technických normách uvedených v odstavci 4 tohoto článku. EBA zveřejní rizikové váhy a kritéria, které příslušné orgány stanovily pro expozice uvedené v článcích 125, 126 a 199.
3. Jestliže příslušné orgány stanoví vyšší rizikovou váhu nebo přísnější kritéria, instituce mají před uplatněním této nové rizikové váhy k dispozici šestiměsíční přechodné období.
4. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění:
a)
přísných kritérií pro stanovení zástavní hodnoty nemovitosti podle odstavce 1;
b)
podmínek uvedených v odstavci 2, které musí vzít příslušné orgány v úvahu při stanovování vyšších rizikových vah, zejména pokud jde o pojem „finanční stabilita“.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
5. Instituce jednoho členského státu použijí rizikové váhy a kritéria, které byly určeny příslušnými orgány jiného členského státu, na expozice zajištěné obchodními a obytnými nemovitostmi, které se nacházejí v daném jiném členském státě.
Článek 125
Expozice plně a zcela zajištěné obytnými nemovitostmi
1. Pokud příslušné orgány nerozhodnou v souladu s čl. 124 odst. 2 jinak, zachází se s expozicemi plně a zcela zajištěnými obytnými nemovitostmi takto:
a)
expozicím nebo jakýmkoli jejím částem plně a zcela zajištěným obytnými nemovitostmi, které obývá nebo bude obývat nebo pronajímá nebo bude pronajímat majitel nebo uživatel v případě soukromých investičních společností, se přidělí riziková váha 35 %;
b)
expozicím vůči nájemci v rámci pronájmu obytných nemovitostí, kdy je instituce pronajímatel a nájemce má předkupní právo, se přidělí riziková váha 35 % za předpokladu, že expozice instituce je plně a zcela zajištěna jejím vlastnictvím nemovitosti.
2. Instituce považuje expozici nebo jakoukoli její část pro účely odstavce 1 za plně a zcela zajištěnou pouze v případě, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
hodnota nemovitostí nezávisí významně na úvěrové kvalitě dlužníka. Instituce mohou při určování, zda je taková závislost významná, vyloučit situace, kdy hodnotu nemovitostí i plnění ze strany dlužníka ovlivňují čistě makroekonomické faktory;
b)
riziko dlužníka nezávisí významně na výnosech z daných nemovitostí či projektu, ale na schopnosti dlužníka splatit dluh z jiných zdrojů, a tudíž splacení nástroje nezávisí významně na jakémkoliv peněžním toku vytvořeném danými nemovitostmi, které slouží jako kolaterál. Pokud jde o jiné zdroje, instituce musí v rámci své úvěrové politiky určit maximální poměry úvěru k příjmu a při poskytnutí úvěru získat vhodné důkazy o příslušných příjmech;
c)
jsou splněny požadavky stanovené v článku 208 a pravidla oceňování stanovená v čl. 229 odst. 1;
d)
není-li podle čl. 124 odst. 2 stanoveno jinak, části úvěru, kterým je přidělena riziková váha 35 %, nepřesahují 80 % tržní hodnoty daných nemovitostí, nebo 80 % zástavní hodnoty daných nemovitostí v těch členských státech, které stanovily přísná kritéria pro stanovení zástavní hodnoty nemovitosti v zákonných nebo regulačních ustanoveních, není-li podle čl. 124 odst. 2 stanoveno jinak.
3. Instituce se mohou odchýlit od odst. 2 písm. b) v případě expozic plně a zcela zajištěných obytnými nemovitostmi, které se nacházejí na území členského státu, pokud příslušný orgán dotyčného členského státu zveřejnil důkazy o tom, že na daném území existuje rozvinutý a zavedený trh s obytnými nemovitostmi se ztrátovostí, která nepřekračuje tyto limity:
a)
ztráty z úvěrů zajištěných obytnými nemovitostmi až do výše 80 % tržní hodnoty nebo 80 % zástavní hodnoty nemovitosti, není-li podle čl. 124 odst. 2 stanoveno jinak, nepřekračují 0,3 % nesplacených úvěrů zajištěných obytnými nemovitostmi v každém daném roce;
b)
celkové ztráty z úvěrů zajištěných obytnými nemovitostmi nepřesahují 0,5 % nesplacených úvěrů zajištěných obytnými nemovitostmi v daném roce.
4. Pokud je některý z limitů uvedených v odstavci 3 v daném roce překročen, nelze již odstavec 3 použít; až do doby, kdy budou splněny podmínky odstavce 3 v následujícím roce, se použije podmínka uvedená v odst. 2 písm. b).
Článek 126
Expozice plně a zcela zajištěné obchodními nemovitostmi
1. Pokud příslušné orgány nerozhodnou v souladu s čl. 124 odst. 2 jinak, zachází se s expozicemi plně a zcela zajištěnými obchodními nemovitostmi takto:
a)
expozicím nebo jakýmkoli jejím částem plně a zcela zajištěným kancelářemi nebo jinými obchodními prostory může být přidělena riziková váha 50 %;
b)
expozicím souvisejícím s pronájmy kanceláří nebo jiných obchodních prostor, kde je instituce pronajímatelem a nájemce má předkupní právo, může být přidělena riziková váha 50 % za předpokladu, že expozice instituce je plně a zcela zajištěna jejím vlastnictvím nemovitosti.
2. Instituce považuje expozici nebo jakoukoli její část pro účely odstavce 1 za plně a zcela zajištěnou pouze v případě, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
hodnota nemovitostí nezávisí významně na úvěrové kvalitě dlužníka. Instituce mohou při určování, zda je taková závislost významná, vyloučit situace, kdy hodnotu nemovitostí i plnění ze strany dlužníka ovlivňují čistě makroekonomické faktory;
b)
riziko dlužníka nezávisí významně na výnosech z daných nemovitostí či projektu, ale na schopnosti dlužníka splatit dluh z jiných zdrojů, a tudíž splacení nástroje nezávisí významně na jakémkoliv peněžním toku vytvořeném danými nemovitostmi, které slouží jako kolaterál.
c)
jsou splněny požadavky stanovené v článku 208 a pravidla oceňování stanovená v čl. 229 odst. 1;
d)
riziková váha ve výši 50 %, není-li podle čl. 124 odst. 2 stanoveno jinak, se přidělí té části úvěru, která nepřesahuje 50 % tržní hodnoty nemovitostí nebo 60 % zástavní hodnoty daných nemovitostí, není-li podle čl. 124 odst. 2 stanoveno jinak, v těch členských státech, které stanovily přísná kritéria pro stanovení zástavní hodnoty nemovitosti v zákonném nebo regulačním ustanovení.
3. Instituce se mohou odchýlit od písmene b) v odstavci 2 v případě expozic plně a zcela zajištěných obchodními nemovitostmi, které se nacházejí na území členského státu, pokud příslušný orgán dotyčného členského státu zveřejnil důkazy o tom, že na daném území existuje rozvinutý a zavedený trh s obchodními nemovitostmi, který nevykazuje ztráty vyšší než tyto limity:
a)
ztráty z úvěrů zajištěných obchodními nemovitostmi až do výše 50 % tržní hodnoty nebo 60 % zástavní hodnoty nemovitosti, není-li podle čl. 124 odst. 2 stanoveno jinak, nepřekračují 0,3 % nesplacených úvěrů zajištěných obchodními nemovitostmi;
b)
celkové ztráty z úvěrů zajištěných obchodními nemovitostmi nepřesahují 0,5 % nesplacených úvěrů zajištěných obchodními nemovitostmi.
4. Pokud je některý z limitů uvedených v odstavci 3 v daném roce překročen, nelze již odstavec 3 použít; až do doby, kdy budou splněny podmínky odstavce 3 v následujícím roce, se použije podmínka uvedená v odst. 2 písm. b).
Článek 127
Expozice v selhání
1. Nezajištěné části jakékoli položky, u níž je dlužník v selhání podle článku 178, nebo - v případě retailových expozic - nezajištěné části jakéhokoli úvěrového příslibu, u něhož došlo k selhání podle článku 178, se přidělí riziková váha ve výši:
a)
150 %, pokud jsou specifické úpravy o úvěrové riziko nižší než 20 % nezajištěné části hodnoty expozice bez těchto úprav;
b)
100 %, pokud specifické úpravy o úvěrové riziko nejsou nižší než 20 % nezajištěné části hodnoty expozice bez těchto úprav.
2. Pro účely definování zajištěné části expozice po splatnosti se způsobilým kolaterálem a zárukami rozumí kolaterál a záruky způsobilé pro účely snižování úvěrového rizika podle kapitoly 4.
3. U expozic plně a zcela zajištěných obytnými nemovitostmi v souladu s článkem 125 se přidělí riziková váha 100 % hodnotě expozice zbývající po specifické úpravě o úvěrové riziko, pokud došlo k selhání podle článku 178.
4. U expozic plně a zcela zajištěných obytnými nemovitostmi v souladu s článkem 126 se přidělí riziková váha 100 % hodnotě expozice zbývající po specifické úpravě o úvěrové riziko, pokud došlo k selhání podle článku 178.
Článek 128
Položky spojené s obzvlášť vysokým rizikem
1. V příslušných případech instituce přidělí rizikovou váhu 150 % expozicím, včetně expozic ve formě akcií nebo podílových jednotek v subjektu kolektivního investování, které jsou spojeny s obzvláště vysokým rizikem.
2. Expozice s obzvláště vysokým rizikem zahrnují tyto expozice:
a)
investice do rizikového kapitálu společností;
b)
investice do alternativních investičních fondů ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a) směrnice 2011/61/EU, kromě případů, kdy mandát fondu neumožňuje využít páky, která by převyšovala páku požadovanou v čl. 51 odst. 3 směrnice 2009/65/ES;
c)
investice do soukromého kapitálu;
d)
spekulativní financování nemovitostí.
3. Při posuzování, zda expozice jiná než expozice uvedené v odstavci 2 je spojena s obzvláště vysokým rizikem, vezme instituce v úvahu tyto charakteristiky rizika:
a)
existuje vysoké riziko ztráty v důsledku selhání dlužníka;
b)
není možné řádně posoudit, zda expozice spadá pod písmeno a).
EBA vydá pokyny, které upřesní, jaké druhy expozic jsou spojeny s obzvláště vysokým rizikem a za jakých okolností.
Tyto pokyny se přijímají v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 129
Expozice v krytých dluhopisech
1. Aby byly způsobilé pro preferenční zacházení uvedené v odstavcích 4 a 5, splňují kryté dluhopisy uvedené v čl. 52 odst. 4 směrnice 2009/65/ES požadavky stanovené v odstavci 7 a jsou zajištěné některými z těchto způsobilých aktiv:
a)
expozicemi vůči ústředním vládám, centrálním bankám ESCB, subjektům veřejného sektoru, regionálním vládám nebo místním orgánům v Unii nebo jimi zaručenými;
b)
expozicemi vůči ústředním vládám třetích zemí, centrálním bankám třetích zemí, multilaterálním rozvojovým bankám, mezinárodním organizacím, které splňují stupeň úvěrové kvality 1, jak je stanoveno v této kapitole, nebo jimi zaručenými a expozicemi vůči subjektům veřejného sektoru třetích zemí, regionálním vládám nebo místním orgánům třetích zemí nebo jimi zaručenými expozicemi, jimž je přidělena stejná riziková váha jako expozicím vůči institucím nebo ústředním vládám a centrálním bankám v souladu s čl. 115 odst. 1 nebo 2, čl. 116 odst. 1, 2 nebo 4 a které patří do stupně úvěrové kvality 1, jak je stanoveno v této kapitole, a expozicemi ve smyslu tohoto odstavce, které splňují minimálně stupeň úvěrové kvality 2, jak je stanoveno v této kapitole, za předpokladu, že nepřesahují 20 % nominální hodnoty nesplacených krytých dluhopisů emitujících institucí;
c)
expozicemi vůči institucím, které patří do stupně úvěrové kvality 1, jak je stanoveno v této kapitole. Celková expozice tohoto druhu nepřesahuje 15 % nominální hodnoty nesplacených krytých dluhopisů emitující instituce. Expozice vůči institucím v Unii, u nichž splatnost nepřesahuje 100 dní, se nezahrnují do požadavku stupně 1, ale tyto instituce musí splňovat minimálně podmínky stupně úvěrové kvality 2, jak je stanoveno v této kapitole;
d)
úvěry zajištěnými:
i)
obytnými nemovitostmi až do výše jistiny kryté zástavním právem nebo obdobnou jistotou spojenými s předchozími zástavním právem nebo obdobnou jistotou nebo do výše 80 % hodnoty zastavených nemovitostí, podle toho, která z částek je nižší; nebo
ii)
úvěry zajištěnými podíly s přednostním vypořádáním emitovanými francouzskými Fonds Communs de Titrisation nebo rovnocennými sekuritizačními společnostmi řídícími se právními předpisy členského státu, které sekuritizují expozice zajištěné obytnými nemovitostmi. V případě, že jsou tyto podíly s přednostním vypořádáním používány jako kolaterál, zvláštní veřejný dohled na ochranu držitelů dluhopisů v souladu s čl. 52 odst. 4 směrnice 2009/65/ES zajistí, že aktiva zajišťující tyto dluhopisy jsou tvořena kdykoli během jejich začlenění do krycího portfolia nejméně z 90 % zástavním právem na obchodní nemovitosti nebo obdobnou jistotou spojenými s jakýmkoli předchozím zástavním právem nebo obdobnou jistotou do výše nejnižší z těchto částek - částky dlužné na základě uvedených podílů, jistiny kryté zástavním právem nebo obdobnou jistotou nebo 80 % hodnoty zastavených nemovitostí, - že uvedené podíly patří do stupně úvěrové kvality 1, jak je stanoveno v této kapitole, a že tyto podíly nepřesahují 10 % nominální hodnoty nesplacené emise.
e)
úvěry na obytné nemovitosti plně zajištěnými způsobilým poskytovatelem zajištění uvedeným v článku 201, který je klasifikován ve stupni úvěrové kvality 2 nebo výše, jak je uvedeno v této kapitole, jestliže podíl každého z těchto úvěrů, který je použit ke splnění požadavku na úroveň zajištění krytých dluhopisů podle tohoto odstavce, nepředstavuje více než 80 % hodnoty příslušné obytné nemovitosti nacházející se ve Francii a jestliže poměr úvěru k příjmu je v době poskytnutí úvěru nanejvýš 33 %. Obytná nemovitost nesmí být v době poskytnutí úvěru zatížena zástavními právy a u úvěrů poskytnutých od 1. ledna 2014 se dlužník musí smluvně zavázat, že bez souhlasu úvěrové instituce, která poskytla daný úvěr, žádné takové právo nezřídí. Poměr úvěru k příjmu představuje část hrubého příjmu dlužníka, která kryje splácení úvěru včetně úroků. Poskytovatelem zajištění je finanční instituce, jež byla povolena příslušnými orgány a jež podléhá jejich dohledu a na kterou se vztahují obezřetnostní požadavky srovnatelné z hlediska robustnosti s požadavky uplatňovanými na instituce, nebo instituce nebo pojišťovna. Poskytovatel zajištění zřídí vzájemný záruční fond nebo odpovídající ochranu, aby mohly pojišťovny vstřebat ztráty z úvěrového rizika, jejichž nastavení příslušné orgány pravidelně přezkoumávají. Úvěrová instituce i poskytovatel zajištění provedou posouzení úvěruschopnosti dlužníka;
f)
půjčkami zajištěnými:
i)
obytnými nemovitostmi až do výše jistiny kryté zástavním právem nebo obdobnou jistotou spojenými s předchozími zástavním právem nebo obdobnou jistotou nebo do výše 60 % hodnoty zastavených nemovitostí, podle toho, která z částek je nižší; nebo
ii)
úvěry zajištěnými podíly s přednostním vypořádáním emitovanými francouzskými Fonds Communs de Titrisation nebo rovnocennými sekuritizačními společnostmi řídícími se právními předpisy členského státu, které sekuritizují expozice zajištěné obchodními nemovitostmi. V případě, že jsou tyto podíly s přednostním vypořádáním používány jako kolaterál, zvláštní veřejný dohled na ochranu držitelů dluhopisů v souladu s čl. 52 odst. 4 směrnice 2009/65/ES zajistí, že aktiva zajišťující tyto dluhopisy jsou tvořena kdykoli během jejich začlenění do krycího portfolia nejméně z 90 % zástavním právem na obchodní nemovitosti nebo obdobnou jistotou spojenými s jakýmkoli předchozím zástavním právem nebo obdobnou jistotou do výše nejnižší z těchto částek - částky dlužné na základě uvedených podílů, jistiny kryté zástavním právem nebo obdobnou jistotou nebo 60 % hodnoty zastavených nemovitostí, - že uvedené podíly patří do stupně úvěrové kvality 1, jak je stanoveno v této kapitole, a že tyto podíly nepřesahují 10 % nominální hodnoty nesplacené emise.
Úvěry zajištěné obchodními nemovitostmi jsou způsobilé, pokud je poměr úvěru k hodnotě nemovitostí, stanovený na 60 %, překročen maximálně do výše 70 %, přesahuje-li hodnota celkových aktiv, která jsou zastavena jako kolaterál pro kryté dluhopisy, nesplacenou nominální hodnotu krytého dluhopisu o nejméně 10 % a pohledávka držitele dluhopisu splňuje požadavky právní jistoty stanovené v kapitole 4. Pohledávka držitele dluhopisu má přednost před všemi ostatními pohledávkami týkajícími se daného kolaterálu;
g)
úvěry zajištěnými námořním zástavním právem na lodě do výše rozdílu mezi 60 % hodnoty zastavené lodě a hodnotou jakéhokoli předchozího námořního zástavního práva.
Pro účely prvního pododstavce písm. c), písm. d) bodu ii) a písm. f) bodu ii) se expozice vyplývající z převodu a správy plateb dlužníků majících úvěry zajištěné nemovitostmi držitelů krytých dluhopisů nebo expozice vyplývající z jejich likvidace do limitů stanovených v uvedených písmenech nezapočítávají.
Příslušné orgány mohou po konzultaci s orgánem EBA částečně upustit od uplatňování prvního pododstavce písm. c) a povolit stupeň úvěrové kvality 2 až do výše 10 % celkové expozice nominální hodnoty nesplacených krytých dluhopisů emitující instituce, za předpokladu, že významné potenciální problémy koncentrace mohou být v dotčených členských státech zdokumentovány v důsledku uplatnění požadavku stupně úvěrové kvality 1 uvedeného v uvedeném písmenu.
2. Situace uvedené v odst. 1 písm. a) až f) zahrnují rovněž kolaterál, který je právními předpisy určen výhradně na ochranu držitelů dluhopisů před ztrátami.
3. V případě krytých dluhopisů zajištěných nemovitostmi musí instituce splnit požadavky stanovené v článku 208 a pravidla ocenění stanovená v čl. 229 odst. 1.
4. Krytým dluhopisům, pro které je k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, se přidělí riziková váha podle tabulky č. 6a, která odpovídá úvěrovému hodnocení externí ratingové agentury v souladu s článkem 136.
Tabulka č. 6a
Stupeň úvěrové kvality
1
2
3
4
5
6
Riziková váha
10 %
20 %
20 %
50 %
50 %
100 %
5. Krytým dluhopisům, pro které není k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, se přidělí riziková váha na základě rizikové váhy přidělené přednostním nezajištěným expozicím vůči instituci, která je vydává. Pro rizikové váhy se použijí tyto vztahy:
a)
pokud je expozicím vůči dané instituci přidělena riziková váha 20 %, krytému dluhopisu se přidělí riziková váha 10 %;
b)
pokud je expozicím vůči dané instituci přidělena riziková váha 50 %, krytému dluhopisu se přidělí riziková váha 20 %;
c)
pokud je expozicím vůči dané instituci přidělena riziková váha 100 %, krytému dluhopisu se přidělí riziková váha 50 %;
d)
pokud je expozicím vůči dané instituci přidělena riziková váha 150 %, krytému dluhopisu se přidělí riziková váha 100 %.
6. Kryté dluhopisy vydané před 31. prosincem 2007 nepodléhají požadavkům odstavců 1 a 3. Jsou způsobilé pro preferenční zacházení podle odstavců 4 a 5 až do doby své splatnosti.
7. Expozice ve formě krytých dluhopisů jsou způsobilé pro preferenční zacházení, pokud instituce investující do krytých dluhopisů může příslušných orgánům doložit, že:
a)
dostává informace o portfoliu týkající se alespoň:
i)
hodnoty krycího portfolia a nesplacených krytých dluhopisů,
ii)
zeměpisného rozdělení a druhu krytých aktiv, velikostí úvěrů, úrokové sazby a měnových rizik,
iii)
struktura splatnosti krytých aktiv a dluhopisů, a
iv)
procentní podíl úvěrů, které jsou více než 90 dní po splatnosti;
b)
emitent zpřístupňuje instituci informace uvedené v písmeni a) alespoň jednou za půl roku.
Článek 130
Položky představující sekuritizované pozice
Objemy rizikově vážených expozic pro sekuritizované pozice se určí v souladu s ustanoveními kapitoly 5.
Článek 131
Expozice vůči institucím a podnikům s krátkodobým úvěrovým hodnocením
Expozicím vůči institucím a expozicím vůči podnikům, pro které je k dispozici krátkodobé úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, se přidělí riziková váha podle tabulky č. 7, jež odpovídá úvěrovému hodnocení externí ratingové agentury v souladu s článkem 136.
Tabulka č. 7
Stupeň úvěrové kvality
1
2
3
4
5
6
Riziková váha
20 %
50 %
100 %
150 %
150 %
150 %
Článek 132
Expozice ve formě podílových jednotek nebo akcií v subjektech kolektivního investování
1. Expozicím ve formě podílových jednotek nebo akcií v subjektech kolektivního investování se přidělí riziková váha 100 %, pokud instituce nepoužije metodu posuzování úvěrového rizika podle odstavce 2 nebo přístup uvedený v odstavci 4 nebo průměrnou rizikovou váhu podle odstavce 5, pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 3.
2. Expozicím ve formě podílových jednotek nebo akcií v subjektech kolektivního investování, pro které je k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, se přidělí riziková váha podle tabulky č. 8, jež odpovídá úvěrovému hodnocení externí ratingové agentury v souladu s článkem 136.
Tabulka č. 8
Stupeň úvěrové kvality
1
2
3
4
5
6
Riziková váha
20 %
50 %
100 %
100 %
150 %
150 %
3. Instituce mohou rizikovou váhu pro subjekt kolektivního investování stanovit podle odstavců 4 a 5, pokud jsou splněna tato kritéria způsobilosti:
a)
subjekt kolektivního investování je řízen společností, která podléhá dohledu v členském státě, nebo, v případě subjektu kolektivního investování ze třetí země, pokud jsou splněny tyto podmínky:
i)
subjekt kolektivního investování je řízen společností, která podléhá dohledu považovanému za rovnocenný dohledu podle práva Unie;
ii)
je dostatečně zajištěna spolupráce mezi příslušnými orgány;
b)
prospekt subjektu kolektivního investování nebo jiný rovnocenný dokument zahrnuje:
i)
kategorie aktiv, do kterých smí subjekt kolektivního investování investovat;
ii)
pokud pro jeho investice platí určité limity, pak tyto relativní limity a metodiky jejich výpočtu;
c)
subjekt kolektivního investování podává alespoň jednou ročně zprávu o své obchodní činnosti, aby mohly být posouzeny jeho aktiva a pasiva, hospodářský výsledek a činnost za dané období.
Pro účely písmene a) může Komise přijmout formou prováděcích aktů a s výhradou přezkumného postupu uvedeného v čl. 464 odst. 2 rozhodnutí o tom, zda třetí země uplatňuje režimy dohledu a regulace přinejmenším rovnocenné režimům uplatňovaným v Unii. V případě, že takové rozhodnutí neexistuje, mohou instituce do 1. ledna 2015 i nadále uplatňovat u expozic ve formě podílových jednotek nebo akcií v subjektech kolektivního investování ze třetích zemí postup stanovený v tomto odstavci, pokud dotyčné příslušné orgány schválily danou třetí zemi jako způsobilou pro uvedený postup před 1. lednem 2014.
4. Pokud je instituce obeznámena s podkladovými expozicemi subjektu kolektivního investování, může na základě těchto podkladových expozic vypočítat průměrnou rizikovou váhu pro své expozice ve formě podílových jednotek nebo akcií v subjektech kolektivního investování v souladu s metodami stanovenými v této kapitole. Pokud je podkladová expozice subjektu kolektivního investování expozicí ve formě akcií v jiném subjektu kolektivního investování, který splňuje kritéria odstavce 3, může instituce přihlédnout k podkladovým expozicím tohoto jiného subjektu kolektivního investování.
5. Pokud není instituce obeznámena s podkladovými expozicemi subjektu kolektivního investování, může průměrnou rizikovou váhu svých expozic ve formě podílových jednotek nebo akcií v daném subjektu kolektivního investování vypočítat v souladu s metodami stanovenými v této kapitole, za předpokladu, že daný subjekt kolektivního investování nejprve investuje v maximálním objemu, který má povolen podle svého oprávnění, do kategorií expozic, na které se vztahují nejvyšší kapitálové požadavky, a poté dále investuje v sestupném pořadí, dokud nedosáhne maximálního limitu pro celkové investice.
Instituce mohou při výpočtu a vykazování rizikové váhy v souladu s metodami stanovenými v odstavcích 4 a 5 pro daný subjekt kolektivního investování spoléhat na tyto třetí strany:
a)
depozitář nebo finanční instituce ve funkci depozitáře subjektu kolektivního investování za předpokladu, že subjekt kolektivního investování investuje výhradně do cenných papírů a ukládá všechny cenné papíry u tohoto depozitáře nebo finanční instituce;
b)
v případě subjektů kolektivního investování, na které se nevztahuje písmeno a), společnost, která subjekt kolektivního investování spravuje, za předpokladu, že tato společnost splňuje kritéria stanovená v odst. 3 písm. a).
Správnost výpočtu uvedeného v prvním pododstavci potvrdí externí auditor.
Článek 133
Akciové expozice
1. Tyto expozice se považují za akciové expozice:
a)
expozice, které nemají povahu dluhu a které vyjadřují podřízený podíl na zbývajících aktivech nebo na příjmech emitenta;
b)
dluhové expozice a jiné cenné papíry, podíly společníků, deriváty nebo jiné nástroje, jejichž ekonomická podstata je podobná jako u expozic uvedených v písmenu a).
2. Akciovým expozicím se přidělí riziková váha 100 %, pokud se nevyžaduje, aby byly odečteny v souladu s druhou částí, v souladu s čl. 48 odst. 4 se jim přidělí riziková váha 250 %, v souladu s čl. 89 odst. 3 se jim přidělí riziková váha 1 250 % nebo se s nimi zachází jako s vysoce rizikovými položkami v souladu s článkem 128.
3. Investice do nástrojů vlastního nebo regulatorního kapitálu emitovaných institucemi se klasifikují jako akciové pohledávky, pokud nejsou odečteny z kapitálu, nebo se jim přidělí riziková váha 250 % podle čl. 48 odst. 4 nebo se s nimi zachází jako s vysoce rizikovými položkami v souladu s článkem 128.
Článek 134
Ostatní položky
1. Hmotným aktivům ve smyslu čl. 4 bodu 10 směrnice 86/635/EHS se přidělí riziková váha 100 %.
2. Nákladům a příjmům příštích období v souladu se směrnicí 86/635/EHS, u nichž nedokáže instituce určit protistranu, se přidělí riziková váha 100 %.
3. Hotovostním položkám v procesu inkasa se přidělí riziková váha 20 %. Pokladní hotovosti a obdobným hotovostním položkám se přidělí riziková váha 0 %.
4. Zlatým rezervám drženým ve vlastních trezorech nebo ve společné správě do výše, do jaké jsou kryty závazky ve zlatě, se přidělí riziková váha 0 %.
5. Dohodám o prodeji a zpětném odkupu aktiv (repo) a přímým forwardům na koupi se přidělí riziková váha náležející daným aktivům, a nikoliv riziková váha protistran těchto operací.
6. V případě, že instituce poskytne koši expozic zajištění úvěrového rizika za podmínky, že n-té selhání u expozic povede k použití zajištění a ukončení smlouvy, a jestliže je pro tento produkt k dispozici úvěrové hodnocení vypracované externí ratingovou agenturou, přidělí se rizikové váhy předepsané v kapitole 5. Pokud produkt nebyl ohodnocen externí ratingovou agenturou, rizikové váhy expozic v daném koši se sečtou, s výjimkou expozic n-1, do maximální výše 1 250 % a vynásobí se nominální hodnotou zajištění poskytnutého úvěrovým derivátem, čímž se získá hodnota rizikově váženého aktiva. Expozice n-1, které mají být z agregace vyloučeny, jsou ty, jejichž objem rizikově vážené expozice je nižší než objem rizikově vážené expozice kterékoli z expozic zahrnutých do agregace.
7. Hodnota expozice u pronájmů odpovídá diskontovaným minimálním platbám pronájmu. Minimální platby pronájmu jsou platby v době pronájmu, k nimž nájemce je nebo může být zavázán, a každé výhodné předkupní právo, které se velmi pravděpodobně realizuje. Po jiné smluvní straně, než je nájemce, lze vyžadovat platbu v souvislosti se zbytkovou hodnotou pronajaté nemovitosti a tato platební povinnost splňuje soubor podmínek stanovených v článku 201 týkajících se způsobilosti poskytovatelů zajištění a požadavky na uznání jiných typů záruk uvedené v článcích 213 až 215, takže lze tuto platební povinnost považovat za osobní zajištění úvěrového rizika podle kapitoly 4. Tyto expozice se zařadí do příslušné kategorie expozic v souladu s článkem 112. Je-li expozice zbytkovou hodnotou pronajatých aktiv, objemy rizikově vážených expozic se vypočítají takto: 1/t * 100 % * zbytková hodnota, kde t je větší z následujících dvou hodnot: 1 nebo nejbližší počet celých zbývajících let pronájmu.
Oddíl 3
Uznávání a přiřazování hodnocení úvěrového rizika
Poddíl 1
Uznávání externích ratingových agentur
Článek 135
Využití úvěrových hodnocení vypracovaných externími ratingovými agenturami
1. Externí úvěrové hodnocení lze použít pro určení rizikové váhy expozice podle této kapitoly pouze tehdy, pokud bylo vydáno externí ratingovou agenturou nebo bylo schváleno externí ratingovou agenturou v souladu s nařízením (ES) č. 1060/2009.
2. EBA na svých internetových stránkách zveřejní seznam externích ratingových agentur v souladu s čl. 2 odst. 4 a čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1060/2009.
Pododdíl 2
Přiřazování úvěrových hodnocení poskytnutých externími ratingovými agenturami
Článek 136
Přiřazování úvěrových hodnocení poskytnutých externími ratingovými agenturami
1. EBA, EIOPA a ESMA prostřednictvím společného výboru vypracují návrhy prováděcích technických norem, kterými pro všechny externí ratingové agentury upřesní, jaké stupně úvěrové kvality stanovené v oddílu 2 odpovídají příslušným úvěrovým hodnocením externí ratingové agentury („přiřazování“). Toto určení musí být objektivní a konzistentní.
EBA, EIOPA a ESMA tyto návrhy prováděcích technických norem předloží Komisi do 1. července 2014 a v případě potřeby předloží revidované návrhy prováděcích technických norem.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010.
2. Při určení přiřazování úvěrových hodnocení splní EBA, EIOPA a ESMA tyto požadavky:
a)
aby bylo možné rozlišovat mezi relativními stupni rizika vyjádřenými jednotlivými úvěrovými hodnoceními, musí vzít EBA, EIOPA a ESMA v úvahu kvantitativní faktory, jako například dlouhodobý poměr selhání spojený se všemi položkami, jimž bylo přiděleno stejné úvěrové hodnocení. V případě ratingových agentur, které vznikly teprve nedávno nebo dosud neshromáždily dlouhodobé záznamy o selhání, musí EBA, EIOPA a ESMA takovou agenturu požádat, aby jim sdělila, jaký je podle ní dlouhodobý poměr selhání spojený se všemi položkami, jimž bylo přiděleno stejné úvěrové hodnocení;
b)
aby bylo možné rozlišovat mezi relativními stupni rizika vyjádřenými jednotlivými úvěrovými hodnoceními, musí vzít EBA, EIOPA a ESMA v úvahu kvalitativní faktory, jako například skupinu emitentů, které daná externí ratingová agentura hodnotí, rozsah úvěrových hodnocení, jež externí ratingová agentura přiděluje, význam jednotlivých úvěrových hodnocení a jak daná agentura definuje pojem „selhání“;
c)
EBA, EIOPA a ESMA porovnají poměry selhání v případě každého úvěrového hodnocení určité externí ratingové agentury a srovnají je s referenční hodnotou vytvořenou na základě poměrů selhání zjištěných ostatními ratingovými agenturami u skupiny emitentů, kteří představují stejné úvěrové riziko;
d)
tam, kde jsou poměry selhání v případě úvěrového hodnocení určité externí ratingové agentury systematicky podstatně vyšší než referenční hodnota, přidělí EBA, EIOPA a ESMA úvěrovému hodnocení externí ratingové agentury vyšší stupeň úvěrové kvality na stupnici úvěrového hodnocení externí ratingové agentury;
e)
pokud EBA, EIOPA a ESMA zvýšily související rizikovou váhu pro konkrétní úvěrové hodnocení určité externí ratingové agentury a poměry selhání v případě úvěrových hodnocení určité ratingové agentury již nejsou systematicky podstatně vyšší než referenční hodnota, může EBA, EIOPA a ESMA obnovit původní stupeň úvěrové kvality na stupnici úvěrového hodnocení pro úvěrové hodnocení externí ratingové agentury.
3. EBA, EIOPA a ESMA vypracují návrh prováděcích technických norem pro upřesnění kvantitativních faktorů uvedených v odst. 2 písm. a), kvalitativních faktorů uvedených v odst. 2 písm. b) a referenční hodnoty uvedené v odst. 2 písm. c).
EBA, EIOPA a ESMA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 1. července 2014.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010.
Pododdíl 3
Použití úvěrových hodnocení vypracovaných exportními úvěrovými agenturami
Článek 137
Použití úvěrových hodnocení vypracovaných exportními úvěrovými agenturami
1. Pro účely článku 114 mohou instituce využívat úvěrová hodnocení vypracovaná exportní úvěrovou agenturou, kterou instituce určila, pokud je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
jde o vyhodnocení rizika, na kterém se shodly exportní úvěrové agentury účastnící se „Ujednání o pravidlech pro státem podporované vývozní úvěry“ v rámci OECD;
b)
exportní úvěrová agentura zveřejňuje svá úvěrová hodnocení a dodržuje dohodnutou metodiku OECD a úvěrové hodnocení je vázáno na jednu z osmi minimálních exportních pojišťovacích prémií (MEPP), které stanoví dohodnutá metodika OECD. Instituce může zrušit své určení exportní úvěrové agentury. Toto zrušení určení musí instituce doložit, pokud existují konkrétní náznaky, že záměrem pro uvedené zrušení je snížení požadavků na kapitálovou přiměřenost.
2. Expozicím, pro něž je pro účely vážení rizika uznáno úvěrové hodnocení vypracované exportní úvěrovou agenturou, se přidělí riziková váha podle tabulky č. 9.
Tabulka č. 9
MEPP
0
1
2
3
4
5
6
7
Riziková váha
0 %
0 %
20 %
50 %
100 %
100 %
100 %
150 %
Oddíl 4
Použití úvěrových hodnocení vypracovaných externími ratingovými agenturami pro stanovení rizikových vah
Článek 138
Obecné požadavky
Instituce si může určit jednu nebo několik externích ratingových agentur, které bude využívat pro určení rizikových vah pro svá aktiva a podrozvahové položky. Instituce může zrušit své určení externí ratingové agentury. Toto zrušení určení musí instituce doložit, pokud existují konkrétní náznaky, že záměrem pro uvedené zrušení je snížení požadavků na kapitálovou přiměřenost. Úvěrová hodnocení se nepoužívají selektivně. Instituce využívají vyžádaná úvěrová hodnocení. Mohou však využít i nevyžádaná úvěrová hodnocení v případě, že EBA potvrdil, že kvalita nevyžádaných úvěrových hodnocení externí ratingové agentury se neliší od vyžádaných úvěrových hodnocení této externí ratingové agentury. EBA odmítne udělit nebo zruší toto potvrzení zejména, pokud daná externí ratingová agentura využila nevyžádaná úvěrová hodnocení k vyvinutí tlaku na hodnocený subjekt k tomu, aby si objednal úvěrové hodnocení nebo jiné služby. Při využívání úvěrových hodnocení splňuje instituce tyto požadavky:
a)
instituce, která se rozhodne použít pro některou kategorii položek úvěrová hodnocení vypracovaná externí ratingovou agenturou, použije tato úvěrová hodnocení soustavně pro všechny expozice patřící do dané kategorie;
b)
instituce, která se rozhodne používat úvěrová hodnocení vypracovaná externí ratingovou agenturou, je používá průběžně a soustavně po celou dobu;
c)
instituce používá pouze ta úvěrová hodnocení externích ratingových agentur, které berou v úvahu všechny dlužné částky, tj. jistinu i úroky;
d)
pokud je pro hodnocenou položku k dispozici pouze jedno úvěrové hodnocení od určené externí ratingové agentury, použije se pro určení rizikové váhy dané položky toto úvěrové hodnocení;
e)
pokud jsou k dispozici dvě úvěrová hodnocení od určených externích ratingových agentur a každé z nich odpovídá v případě hodnocené položky jiné rizikové váze, přidělí se vyšší riziková váha;
f)
pokud jsou pro hodnocenou položku k dispozici více než dvě úvěrová hodnocení od určených externích ratingových agentur, vychází se ze dvou úvěrových hodnocení s nejnižšími rizikovými váhami. Pokud se tyto dvě nejnižší rizikové váhy liší, přidělí se vyšší z nich. Pokud jsou tyto dvě nejnižší rizikové váhy stejné, přidělí se tato riziková váha.
Článek 139
Úvěrové hodnocení emitenta a emise
1. Pokud je k dispozici úvěrové hodnocení konkrétního emisního programu nebo facility, k nimž položka představující expozici patří, použije se toto úvěrové hodnocení ke stanovení rizikové váhy pro tuto položku.
2. Pokud neexistuje přímo použitelné úvěrové hodnocení pro určitou položku, ale existuje úvěrové hodnocení konkrétního emisního programu nebo facility, k nimž položka představující expozici nepatří, nebo obecné úvěrové hodnocení emitenta, potom se toto úvěrové hodnocení použije v jednom z těchto případů:
a)
v případě, že znamená vyšší rizikovou váhu, než by tomu bylo jinak, a daná expozice je ve všech ohledech rovnocenná nebo podřízená zvláštnímu emisnímu programu nebo facilitě nebo přednostním nezajištěným expozicím daného emitenta;
b)
v případě, že znamená nižší rizikovou váhu a daná expozice je ve všech ohledech rovnocenná nebo nadřazená zvláštnímu emisnímu programu nebo facilitě nebo přednostním nezajištěným expozicím tohoto emitenta.
Ve všech ostatních případech se s expozicí zachází jako s expozicí bez ratingu.
3. Odstavce 1 a 2 nevylučují použití článku 129.
4. Úvěrová hodnocení emitentů v rámci skupiny společností nelze použít jako úvěrové hodnocení jiného emitenta v rámci stejné skupiny společností.
Článek 140
Dlouhodobá a krátkodobá úvěrová hodnocení
1. Krátkodobá úvěrová hodnocení lze použít pouze pro krátkodobá aktiva a podrozvahové položky představující expozice vůči institucím a podnikům.
2. Jakékoli krátkodobé úvěrové hodnocení se použije pouze na položku, k níž se toto krátkodobé úvěrové hodnocení vztahuje, a nepoužije se k určování rizikových vah pro žádnou jinou položku, s výjimkou těchto případů:
a)
pokud se krátkodobé facilitě s ratingem přidělí riziková váha 150 %, pak se všem nezajištěným expozicím bez ratingu vůči danému dlužníkovi, ať už krátkodobým nebo dlouhodobým, přidělí rovněž riziková váha 150 %;
b)
pokud se krátkodobé facilitě s ratingem přidělí riziková váha 50 %, pak se žádné krátkodobé expozici bez ratingu nepřidělí riziková váha nižší než 100 %.
Článek 141
Položky v národní a zahraniční měně
Úvěrové hodnocení, které se týká položky v národní měně dlužníka, nelze použít ke stanovení rizikové váhy jiné expozice vůči stejnému dlužníkovi v zahraniční měně.
Pokud expozice vznikne prostřednictvím účasti instituce na úvěru od mezinárodní rozvojové banky, jejíž statut preferovaného věřitele je na trhu uznávaný, úvěrové hodnocení položky dlužníka v národní měně lze použít pro účely vážení rizika.
KAPITOLA 3
Přístup založený na interním ratingu (IRB)
Oddíl 1
Svolení příslušných orgánů k použití přístupu IRB
Článek 142
Definice
1. Pro účely této kapitoly se rozumí:
1)
„ratingovým systémem“ veškeré metody, postupy, kontroly, sběr údajů a informační systémy, které podporují hodnocení úvěrového rizika, zařazování expozic do ratingových stupňů nebo seskupení a kvantifikaci odhadů ohledně selhání a ztráty, které byly vypracovány u konkrétních druhů expozic;
2)
„druhem expozic“ skupina homogenně řízených expozic, které jsou tvořeny určitým typem transakcí a které mohou být omezeny na jediný subjekt nebo jedinou podskupinu subjektů v rámci skupiny za předpokladu, že stejný druh expozic je v jiných subjektech skupiny řízen odlišně;
3)
„obchodní jednotkou“ jakékoli oddělené organizační nebo právní subjekty, linie podnikání a zeměpisné oblasti;
4)
„velkým subjektem finančního sektoru“ jakýkoli subjekt finančního sektoru jiný než subjekty uvedené v čl. 4 odst. 1 bodu 27 písm. j), který splňuje tyto podmínky:
a)
jeho celková aktiva vypočítaná na individuálním nebo konsolidovaném základě jsou vyšší než nebo rovna 70 miliardám EUR, pokud se ke stanovení výše aktiv použije nejnovější auditovaná účetní závěrka nebo konsolidovaná účetní závěrka; a
b)
subjekt samotný nebo alespoň jeden z jeho dceřiných podniků podléhá obezřetnostní regulaci v Unii nebo právním předpisům třetí země, která uplatňuje požadavky na dohled a regulaci, jež jsou přinejmenším rovnocenné požadavkům na dohled a regulaci uplatňovanými v Unii;
5)
„neregulovaným finančním subjektem“ jakýkoli jiný subjekt, který není regulovaným subjektem finančního sektoru, ale vykonává jako svou hlavní podnikatelskou činnost jednu nebo více činností uvedených v příloze I směrnice 2013/36/EU nebo uvedených v příloze I směrnice 2004/39/ES;
6)
„stupněm dlužníka“ kategorie rizika na ratingové stupnici dlužníků v rámci ratingového systému, do níž jsou dlužníci zařazováni na základě konkrétních a zřejmých ratingových kritérií, z nichž se odvozují odhady pravděpodobnosti selhání (PD);
7)
„stupněm transakce“ kategorie rizika na ratingové stupnici transakcí v rámci ratingového systému, do níž jsou expozice zařazovány na základě konkrétních a zřejmých ratingových kritérií, z nichž se odvozují vlastní odhady LGD;
8)
„obsluhovatelem“ subjekt, který každodenně spravuje seskupení pohledávek nabytých za úplatu nebo podkladových úvěrových expozic.
2. Pro účely odst. 1 bodu 4 písm. b) tohoto článku může Komise formou prováděcích aktů a s výhradou přezkumného postupu uvedeného v čl. 464 odst. 2 přijmout rozhodnutí o tom, zda třetí země uplatňuje režimy dohledu a regulace přinejmenším rovnocenné režimům uplatňovaným v Unii. V případě, že takové rozhodnutí neexistuje, mohou instituce do 1. ledna 2015 i nadále uplatňovat vůči dané třetí zemi postup stanovený v tomto odstavci, pokud dotyčné příslušné orgány schválily třetí zemi jako způsobilou pro tento postup před 1. lednem 2014.
Článek 143
Svolení používat přístup IRB
1. V případě, že jsou splněny podmínky stanovené v této kapitole, svolí příslušný orgán, aby instituce vypočítaly objemy svých rizikově vážených expozic s použitím přístupu IRB.
2. Předchozí svolení používat přístup IRB včetně vlastních odhadů LGD a konverzních faktorů se požaduje pro každou kategorii expozic a pro každý ratingový systém a všechny přístupy k akciovým expozicím založené na interních modelech a pro každý přístup použitý k odhadování LGD a konverzních faktorů.
3. Instituce musí získat předchozí svolení příslušných orgánů v těchto případech:
a)
podstatné změny rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založeného na interních modelech, ke kterým instituce obdržela svolení k použití;
b)
podstatné změny ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založeného na interních modelech, ke kterým instituce obdržela svolení k použití.
Rozsah použití ratingového systému zahrnuje všechny expozice příslušného druhu, pro které byl ratingový systém vypracován.
4. Instituce uvědomí příslušné orgány o všech změnách ratingových systémů a přístupů k akciovým expozicím založených na interních modelech.
5. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění podmínek pro posouzení podstatnosti použití stávajícího ratingového systému pro jiné dodatečné expozice, na něž se daný ratingový systém dosud nevztahuje, a změn ratingových systémů nebo přístupů k akciovým expozicím založených na interních modelech v rámci přístupu IRB.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2013.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 144
Posouzení žádosti používat přístup IRB provedené příslušnými orgány
1. Příslušný orgán udělí instituci svolení podle článku 143 k použití přístupu IRB, včetně použití vlastních odhadů LGD a konverzních faktorů, pouze tehdy, pokud se příslušný orgán přesvědčí, že požadavky uvedené v této kapitole jsou splněny, zejména požadavky stanovené v oddíle 6, a že systémy, které instituce zavedla pro řízení a rating expozic úvěrového rizika, jsou spolehlivé a jsou uplatňovány jednotně, a zejména že instituce příslušnému orgánu uspokojivě prokázala, že jsou splněny tyto standardy:
a)
ratingové systémy instituce poskytují smysluplné hodnocení charakteristik dlužníka a transakce, smysluplné rozlišení rizika a přesné a konzistentní kvantitativní odhady rizika;
b)
interní ratingy a odhady ztráty a selhání použité při výpočtu kapitálových požadavků a přidružené systémy a postupy hrají zásadní úlohu při řízení rizik a v rozhodovacím procesu a při schvalování úvěru, při rozložení vnitřně stanoveného kapitálu a ve správě a řízení instituce;
c)
instituce má útvar řízení úvěrového rizika a který je odpovědný za její ratingové systémy, přičemž je přiměřeně nezávislý a nepodléhá nepatřičným vlivům;
d)
instituce shromažďuje a ukládá všechny relevantní údaje, aby účinně podpořila svůj postup měření a řízení úvěrového rizika;
e)
instituce uchovává doklady o svých ratingových systémech a o důvodech, které ji vedly k výběru dané podoby systému, a provádí ověřování svých ratingových systémů;
f)
instituce ověřila všechny ratingové systémy a všechny přístupy k akciovým expozicím založené na interních modelech v přiměřeném časovém období, které předcházelo svolení používat daný ratingový systém nebo přístup k akciovým expozicím založený na interních modelech, posoudila během tohoto období, zda tento ratingový systém nebo přístup k akciovým expozicím založený na interních modelech odpovídá rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založeného na interních modelech, a učinila nezbytné změny těchto ratingových systémů nebo přístupů k akciovým expozicím založených na interních modelech, jež vyplynuly z jejího posouzení;
g)
instituce vypočítala kapitálové požadavky vyplývající z jejích odhadů rizikových parametrů podle přístupu IRB a je schopna předkládat zprávy, jak vyžaduje článek 99.
h)
instituce zařadila a nadále zařazuje každou expozici, která spadá do rozsahu použití ratingového systému, do ratingového stupně nebo seskupení v rámci tohoto ratingového systému; instituce zařadila a nadále zařazuje každou expozici, která spadá do rozsahu použití přístupu k akciovým expozicím, do tohoto přístupu založeného na interních modelech.
Požadavky na použití přístupu IRB, včetně vlastních odhadů LGD a konverzních faktorů, se rovněž uplatní, pokud instituce zavedla ratingový systém nebo model použitý v rámci ratingového systému, který zakoupila od třetí strany.
2. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění metodiky posuzování, podle které příslušné orgány posuzují, zda instituce dodržuje požadavky na použití přístupu IRB.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 145
Předchozí zkušenosti s použitím přístupu IRB
1. Instituce, která žádá o použití přístupu IRB, používá pro dotčené kategorie expozic, na něž se vztahuje přístup IRB, ratingové systémy, které jsou obecně v souladu s požadavky pro účely měření a řízení interního rizika stanovenými v oddíle 6 po dobu nejméně tří let před tím, než bude způsobilá používat přístup IRB.
2. Instituce, která žádá o použití vlastních odhadů LGD a konverzních faktorů, příslušným orgánům uspokojivě prokáže, že odhaduje a využívá vlastní odhady LGD a konverzních faktorů způsobem, který je obecně v souladu s požadavky na použití vlastních odhadů těchto parametrů stanovenými v oddíle 6 po dobu nejméně tří let tím, než bude způsobilá používat vlastní odhady LGD a konverzních faktorů.
3. Pokud instituce rozšiřuje použití přístupu IRB poté, co již získala počáteční svolení, zkušenosti instituce postačují, aby vyhověly požadavkům uvedeným v odstavcích 1 a 2, které se vztahují na dodatečné expozice. Pokud se použití ratingových systémů rozšiřuje na expozice, které se výrazně liší od rozsahu stávajícího pokrytí a to tak, že stávající zkušenosti nelze vzhledem k dodatečným expozicím reálně považovat za dostatečné ke splnění požadavků těchto ustanovení, potom se požadavky odstavců 1 a 2 použijí na dodatečné expozice samostatně.
Článek 146
Opatření, která mají být přijata v případě nesplnění požadavků této kapitoly
Pokud instituce přestane plnit požadavky stanovené v této kapitole, vyrozumí příslušný orgán a učiní jeden z těchto kroků:
a)
příslušnému orgánu předloží uspokojivý plán včasného návratu k plnění těchto požadavků a tento plán uskuteční ve lhůtě dohodnuté s příslušným orgánem;
b)
příslušným orgánům uspokojivě prokáže, že dopad neplnění je nepodstatný.
Článek 147
Metodika zařazování expozic do kategorií expozic
1. Metodika, kterou instituce používá pro zařazování expozic do různých kategorií, je vhodná a používá se soustavně.
2. Každá expozice se zařadí do jedné z těchto kategorií expozic:
a)
expozice vůči ústředním vládám a centrálním bankám;
b)
expozice vůči institucím;
c)
expozice vůči podnikům;
d)
retailové expozice;
e)
akciové expozice;
f)
položky představující sekuritizované pozice;
g)
jiná aktiva nemající povahu úvěrového závazku.
3. Tyto expozice se zařadí do kategorie uvedené v odst. 2 písm. a):
a)
expozice vůči regionálním vládám nebo místním orgánům nebo subjektům veřejného sektoru, s nimiž se podle článků 115 a 116 zachází jako s expozicemi vůči ústředním vládám;
b)
expozice vůči mezinárodním rozvojovým bankám uvedeným v čl. 117 odst. 2;
c)
expozice vůči mezinárodním organizacím, kterým se v souladu s článkem 118 přiřazuje riziková váha 0 %.
4. Tyto expozice se zařadí do kategorie uvedené v odst. 2 písm. b):
a)
expozice vůči regionálním vládám nebo místním orgánům, s nimiž se podle čl. 115 odst. 2 a 4 nezachází jako s expozicemi vůči ústředním vládám;
b)
expozice vůči subjektům veřejného sektoru, s nimiž se podle čl. 116 odst. 4 nezachází jako s expozicemi vůči ústředním vládám;
c)
expozice vůči mezinárodním rozvojovým bankám, kterým není podle článku 117 přidělena riziková váha 0 %; a
d)
expozice vůči finančním institucím, s nimiž se podle čl. 119 odst. 5 zachází jako s expozicemi vůči institucím.
5. Expozice jsou způsobilé k zařazení do kategorie retailových expozic uvedené v odst. 2 písm. d), jestliže splňují tato kritéria:
a)
jedná se o jeden z těchto případů:
i)
expozice vůči jedné či více fyzickým osobám;
ii)
expozice vůči malému nebo střednímu podniku, pokud v tomto případě celková částka, kterou dlužící klient nebo ekonomicky spjatá skupina klientů dluží instituci a mateřským podnikům a jejich dceřiným podnikům, včetně jakékoli expozice po splatnosti, ale s výjimkou expozic zajištěných obytnými nemovitostmi, nepřevýší, podle vědomí instituce, která musí učinit přiměřené kroky s cílem potvrdit situaci, částku 1 milion EUR,
b)
instituce s nimi při řízení svého úvěrového rizika zachází v průběhu času konzistentně a podobným způsobem;
c)
nejsou řízeny individuálně do té míry jako expozice v kategorii expozic vůči podnikům;
d)
každá představuje jednu z velkého počtu podobně řízených expozic.
Kromě expozic uvedených v prvním pododstavci se do kategorie retailových expozic zahrne současná hodnota retailových minimálních splátek pronájmu.
6. Tyto expozice se zařadí do kategorie uvedené v odst. 2 písm. e):
a)
expozice, které nemají povahu dluhu a které vyjadřují podřízený podíl na zbývajících aktivech nebo na příjmech emitenta;
b)
dluhové expozice a jiné cenné papíry, podíly společníků, deriváty nebo jiné nástroje, jejichž ekonomická podstata je podobná jako u expozic uvedených v písmenu a).
7. Jakýkoli úvěrový závazek, který není zařazen do kategorií expozic uvedených v odst. 2 písm. a), b), d), e) a f), se zařadí do kategorie expozic vůči podnikům uvedené v písmenu c) daného odstavce.
8. V rámci kategorie expozic vůči podnikům uvedené v odst. 2 písm. c) instituce odděleně rozlišují jako specializované úvěrové expozice takové expozice, které mají tyto vlastnosti:
a)
jedná se o expozici vůči subjektu, který byl speciálně vytvořen za účelem financování nebo řízení hmotných aktiv nebo se jedná o z hospodářského hlediska srovnatelnou expozici;
b)
smluvní ujednání poskytují věřiteli značný stupeň kontroly nad aktivy a příjmy, která tato aktiva vytvářejí;
c)
primárním zdrojem splácení závazku je příjem vytvářený aktivy, která jsou financována, nikoliv nezávislá schopnost samostatného podnikání.
9. Zbytková hodnota pronajatých nemovitostí se zařadí do kategorie expozic uvedené v odst. 2 písm. g), kromě části zbytkové hodnoty, která je již zahrnuta v expozici z pronájmu uvedené v čl. 166 odst. 4.
10. Expozice vyplývající z poskytnutí zajištění na základě úvěrového derivátu n-tého selhání v koši se zařadí do téže kategorie podle odstavce 2, do které by byly zařazeny expozice obsažené v koši; pokud by jednotlivé expozice obsažené v koši byly zařazeny do různých kategorií expozic, zařadí se daná expozice do kategorie expozic vůči podnikům stanovené v odst. 2 písm. c).
Článek 148
Podmínky zavádění přístupu IRB v různých kategoriích expozic a obchodních jednotkách
1. Instituce a jakýkoli mateřský podnik a jeho dceřiné podniky zavedou přístup IRB pro všechny expozice, pokud neobdržely svolení příslušných orgánů trvale používat standardizovaný přístup v souladu s článkem 150.
S předchozím svolením příslušných orgánů může zavádění probíhat postupně napříč různými kategoriemi expozic uvedenými v článku 147 uvnitř téže obchodní jednotky, napříč různými obchodními jednotkami uvnitř stejné skupiny nebo pro využití vlastních odhadů LGD nebo konverzních faktorů pro výpočet rizikových vah expozic vůči podnikům, institucím, ústředním vládám a centrálním bankám.
V případě kategorie retailových expozic uvedené v čl. 147 odst. 5 může zavádění probíhat postupně napříč kategoriemi expozic, jimž odpovídají různé korelace podle článku 154.
2. Příslušné orgány stanoví lhůtu, během níž se po institucích a jakémkoli mateřském podniku a jeho dceřiných podnicích vyžaduje, aby zavedly přístup IRB pro všechny expozice. Stanovenou lhůtu musí příslušné orgány považovat za odpovídající vzhledem k povaze a rozsahu aktivit institucí nebo jakéhokoli mateřského podniku a jeho dceřiných podniků a počtu a povaze ratingových systémů, které mají být zavedeny.
3. Instituce zavedou přístup IRB v souladu s podmínkami stanovenými příslušnými orgány. Příslušný orgán navrhne uvedené podmínky tak, aby zajistily, že se flexibilita uvedená v odstavci 1 nepoužívá selektivně za účelem snížení kapitálových požadavků u těch kategorií expozic nebo obchodních jednotek, které teprve mají být zahrnuty do přístupu IRB nebo do použití vlastních odhadů LGD nebo konverzních faktorů.
4. Institucím, které začnou používat přístup IRB až po 1. lednu 2013 nebo od nich příslušné orgány do tohoto data vyžadovaly, aby k výpočtu svých kapitálových požadavků byly schopny používat standardizovaný přístup, zůstává během lhůty pro zavedení možnost vypočítat kapitálové požadavky pro všechny své expozice podle standardizovaného přístupu, dokud jim příslušné orgány neoznámí, že jsou přesvědčeny, že zavedení přístupu IRB bude dokončeno s přiměřenou jistotou.
5. Instituce, která má povoleno používat přístup IRB pro jakoukoli kategorii expozic, používá přístup IRB pro kategorii akciových expozic stanovenou v čl. 147 odst. 2 písm. e), s výjimkou případů, kdy má instituce povoleno používat standardizovaný přístup podle článku 150 pro akciové expozice a pro kategorii expozic ostatních aktiv nemajících povahu úvěrového závazku stanovenou v čl. 147 odst. 2 písm. g).
6. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění podmínek, podle nichž příslušné orgány stanoví odpovídající povahu a časový harmonogram postupného zavádění přístupu IRB na kategorie expozic uvedené v odstavci 3.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 149
Podmínky opětovného použití méně propracovaných přístupů
1. Instituce, která používá přístup IRB pro konkrétní kategorii expozic nebo druh expozic, nepřestane tento přístup používat a nezačne místo něho pro výpočet objemů rizikově vážených expozic používat standardizovaný přístup, pokud nejsou splněny tyto podmínky:
a)
instituce příslušnému orgánu uspokojivě prokázala, že použití standardizovaného přístupu se nenavrhuje proto, aby se snížily kapitálové požadavky instituce, ale že je nezbytné na základě povahy a složitosti jejích celkových expozic tohoto druhu a nebude mít podstatný nepříznivý dopad na solventnost instituce nebo její schopnost účinně řídit riziko;
b)
instituce již obdržela předchozí svolení příslušného orgánu.
2. Instituce, které získaly svolení podle čl. 151 odst. 9 používat vlastní odhady LGD a konverzních faktorů, opětovně nepoužijí hodnoty LGD a konverzních faktorů uvedené v čl. 151 odst. 8, pokud nejsou splněny tyto podmínky:
a)
instituce příslušnému orgánu uspokojivě prokázala, že použití hodnot LGD a konverzních faktorů uvedených v čl. 151 odst. 8 pro určitou kategorii expozic nebo druh expozic se nenavrhuje proto, aby se snížily kapitálové požadavky instituce, ale že je nezbytné na základě povahy a složitosti jejích celkových expozic tohoto druhu a nebude mít podstatný nepříznivý dopad na solventnost instituce nebo její schopnost účinně řídit riziko;
b)
instituce již obdržela předchozí svolení příslušného orgánu.
3. Na použití odstavců 1 a 2 se vztahují podmínky pro zavedení přístupu IRB stanovené příslušnými orgány v souladu s článkem 148 a svolení pro trvalé částečné použití podle článku 150.
Článek 150
Podmínky pro trvalé částečné použití
1. S předchozím svolením příslušných orgánů mohou instituce, které mají povoleno používat přístup IRB pro výpočet objemů rizikově vážených expozic a výše očekávaných ztrát pro jednu nebo více kategorií expozic, použít standardizovaný přístup pro tyto expozice:
a)
kategorii expozic uvedenou v čl. 147 odst. 2 písm. a), kde je počet podstatných protistran omezen a pro instituci by uplatnění ratingového systému na tyto protistrany bylo nepřiměřeně zatěžující;
b)
kategorii expozic uvedenou v čl. 147 odst. 2 písm. b), kde je počet podstatných protistran omezen a pro instituci by uplatnění ratingového systému na tyto protistrany bylo nepřiměřeně zatěžující;
c)
expozice v nevýznamných obchodních jednotkách a kategorie expozic nebo druhy expozic, které jsou nepodstatné z hlediska velikosti a předpokládaného rizikového profilu;
d)
expozice vůči ústředním vládám a centrálním bankám členských států a vůči jejich regionálním vládám a místním orgánům a správním orgánům a subjektům veřejného sektoru za předpokladu, že:
i)
neexistuje rozdíl v riziku expozic vůči této ústřední vládě a centrální bance a ostatních obdobných expozic v důsledku zvláštních veřejnoprávních ustanovení a
ii)
expozicím vůči ústřední vládě a centrální bance je podle čl. 114 odst. 2, 4 nebo 5 přidělena riziková váha 0 %;
e)
expozice instituce vůči protistraně, která je jejím mateřským podnikem, jejím dceřiným podnikem nebo dceřiným podnikem jejího mateřského podniku, za předpokladu, že tato protistrana je institucí nebo finanční holdingovou společností, smíšenou finanční holdingovou společností, finanční institucí, společností spravující aktiva nebo podnikem pomocných služeb, na něž se vztahují odpovídající obezřetnostní požadavky, nebo podnikem propojeným vztahem ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS;
f)
expozice mezi institucemi, které splňují požadavky uvedené v čl. 113 odst. 7;
g)
akciové expozice vůči subjektům, jejichž úvěrovým závazkům je přidělena riziková váha 0 % podle kapitoly 2, včetně těch subjektů veřejného sektoru, u kterých může být použita riziková váha 0 %;
h)
akciové expozice nabyté v rámci legislativních programů na podporu přesně vymezených hospodářských odvětví, které poskytují instituci významné dotace na tuto investici a zahrnují určitou formu státního dohledu a omezení kapitálových investic, přičemž tyto expozice mohou být v souhrnu vyloučeny z přístupu IRB pouze do výše 10 % kapitálu;
i)
expozice vymezené v čl. 119 odst. 4, které splňují podmínky tam uvedené;
j)
státní a státem zajištěné záruky uvedené v čl. 215 odst. 2.
Příslušné orgány povolí použití standardizovaného přístupu pro akciové expozice uvedené v prvním pododstavci písm. g) a h), u nichž toto zacházení již bylo povoleno v ostatních členských státech. EBA na svých internetových stránkách zveřejňuje a pravidelně aktualizuje seznam expozic stanovených v uvedených ustanoveních, pro které se má použít standardizovaný přístup.
2. Pro účely odstavce 1 se kategorie akciových expozic instituce považuje za podstatnou, pokud jejich souhrnná hodnota snížená o akciové expozice nabyté v rámci legislativních programů, jak je uvedeno v odst. 1 písm. g), převýší v průměru za předchozí rok 10 % kapitálu instituce. Je-li počet těchto akciových expozic nižší než 10 jednotlivých účastí, činí tento limit 5 % kapitálu instituce.
3. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro stanovení podmínek uplatňování odst. 1 písm. a), b) a c).
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
4. EBA vydá pokyny k uplatňování odst. 1 písm. d) v roce 2018, v nichž doporučí limity procentního podílu celkové rozvahy nebo rizikově vážených aktiv, pro jejichž výpočet má být použit standardizovaný přístup.
Tyto pokyny se přijímají v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Oddíl 2
Výpočet objemů rizikově vážených expozic
Poddíl 1
Zacházení podle kategorie expozice
Článek 151
Zacházení podle kategorie expozice
1. Objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko u expozic, které náleží do jedné z kategorií expozic uvedených v čl. 147 odst. 2 písm. a) až e) a g) se, pokud nejsou odečteny z kapitálu, vypočítají v souladu s pododdílem 2 s výjimkou případů, kdy se tyto expozice odečtou z kmenového kapitálu tier 1, položek vedlejšího kapitálu tier 1 nebo položek kapitálu tier 2.
2. Objemy rizikově vážených expozic u pohledávek nabytých za úplatu se pro na riziko rozmělnění vypočítají podle článku 157. Pokud má instituce vůči prodejci pohledávek nabytých za úplatu právo plného postihu za riziko selhání nebo za riziko rozmělnění, ustanovení tohoto článku, článku 152 a čl. 158 odst. 1 až 4 se ve vztahu k pohledávkám nabytým za úplatu nepoužijí a s expozicí se zachází jako se zajištěnou expozicí.
3. Výpočet objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění se zakládá na relevantních parametrech, které se vztahují k dané expozici. Tyto parametry zahrnují PD, LGD, splatnost (dále jen „M“) a hodnotu expozice. PD a LGD mohou být zohledněny odděleně nebo společně v souladu s oddílem 4.
4. Instituce vypočítávají objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko u všech expozic, které náleží do kategorie akciových expozic uvedené v čl. 147 odst. 2 písm. e) v souladu s článkem 155. Instituce mohou využít přístupy podle čl. 155 odst. 3 a 4, pokud obdržely předchozí svolení příslušných orgánů. Příslušné orgány instituci povolí používat přístup založený na interních modelech podle čl. 155 odst. 4 za předpokladu, že instituce splňuje požadavky stanovené v oddílu 6 pododdílu 4.
5. Objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko pro specializované úvěrové expozice se vypočítají v souladu s čl. 153 odst. 5.
6. Pro expozice, které náleží do kategorií expozic uvedených v čl. 147 odst. 2 písm. a) až d), stanoví instituce své vlastní odhady PD v souladu s článkem 143 a oddílem 6.
7. Pro expozice, které náleží do kategorie expozic uvedené v čl. 147 odst. 2 písm. d), stanoví instituce své vlastní odhady LGD a konverzních faktorů v souladu s článkem 143 a oddílem 6.
8. Pro expozice, které náleží do kategorií expozic uvedených v čl. 147 odst. 2 písm. a) až c), použije instituce hodnoty LGD stanovené v čl. 161 odst. 1 a hodnoty konverzních faktorů stanovené v čl. 166 odst. 8 písm. a) až d), pokud nebylo u těchto kategorií expozic povoleno používat vlastní odhady LGD a konverzních faktorů v souladu s odstavcem 9.
9. Pro všechny expozice, které náleží do kategorií expozic uvedených v čl. 147 odst. 2 písm. a) až c), příslušný orgán institucím povolí, aby používaly vlastní odhady LGD a konverzních faktorů v souladu s článkem 143 a oddílem 6.
10. Objemy rizikově vážených expozic pro sekuritizované expozice a pro expozice, které náleží do kategorie expozic uvedené v čl. 147 odst. 2 písm. f), se vypočítají v souladu s kapitolou 5.
Článek 152
Zacházení s expozicemi ve formě podílových jednotek nebo akcií v subjektech kolektivního investování
1. Pokud expozice ve formě podílových jednotek nebo akcií v subjektech kolektivního investování splňují kritéria stanovená v čl. 132 odst. 3 a instituci jsou známy všechny nebo části podkladových expozic subjektu kolektivního investování, přihlédne instituce k těmto podkladovým expozicím při výpočtu objemů rizikově vážených expozic a výše očekávaných ztrát v souladu s metodami stanovenými v této kapitole.
Pokud je podkladová expozice subjektu kolektivního investování sama o sobě jinou expozicí ve formě podílových jednotek nebo akcií v jiném subjektu kolektivního investování, první instituce rovněž přihlédne k podkladovým expozicím tohoto jiného subjektu kolektivního investování.
2. Pokud instituce nesplňuje podmínky pro použití metod stanovených v této kapitole na všechny podkladové expozice subjektu kolektivního investování nebo jejich části, vypočítají se objemy rizikově vážených expozic a výše očekávaných ztrát podle těchto přístupů:
a)
pro expozice, které jsou zařazeny do kategorie akciových expozic uvedené v čl. 147 odst. 2 písm. e), použijí instituce metodu zjednodušené rizikové váhy stanovenou v čl. 155 odst. 2;
b)
pro všechny ostatní podkladové expozice uvedené v odstavci 1 použijí instituce standardizovaný přístup uvedený v kapitole 2 a splní toto:
i)
pro expozice, na které se použije specifická riziková váha pro expozice bez ratingu nebo stupeň úvěrové kvality vedoucí k nejvyšší rizikové váze pro danou kategorii expozice, se riziková váha násobí koeficientem 2, avšak nesmí být vyšší než 1 250 %,
ii)
u všech ostatních expozic se riziková váha násobí koeficientem 1,1 a musí činit alespoň 5 %.
Pokud není instituce pro účely písmene a) schopna rozlišit mezi akciovými expozicemi neobchodovanými a obchodovanými na regulovaných trzích a ostatními akciovými expozicemi, zachází s těmito expozicemi jako s ostatními akciovými expozicemi. Pokud tyto expozice společně s přímými expozicemi instituce v této kategorii expozic nejsou podstatné ve smyslu čl. 150 odst. 2, lze použít čl. 150 odst. 1 se svolením příslušných orgánů.
3. Pokud expozice ve formě podílových jednotek nebo akcií v subjektu kolektivního investování nesplňují kritéria stanovená v čl. 132 odst. 3 nebo instituci nejsou známy všechny podkladové expozice subjektu kolektivního investování nebo jeho podkladové expozice, které jsou samy o sobě expozicemi ve formě podílových jednotek nebo akcií v jiném subjektu kolektivního investování, přihlédne instituce k těmto podkladovým expozicím a vypočítá objemy rizikově vážených expozic a výši očekávaných ztrát v souladu s metodou zjednodušené rizikové váhy uvedenou v čl. 155 odst. 2.
Pokud není instituce schopna rozlišit mezi akciovými expozicemi neobchodovanými a obchodovanými na regulovaných trzích a ostatními akciovými expozicemi, zachází s těmito expozicemi jako s ostatními akciovými expozicemi. Ty expozice, které nejsou akciovými expozicemi, zařadí do kategorie ostatních akciových expozic.
4. Jako alternativu k metodě popsané v odstavci 3 si instituce při výpočtu a vykazování průměrného objemu rizikově vážených expozic na základě podkladových expozic subjektu kolektivního investování v souladu s přístupy uvedenými v odst. 2 písm. a) a b) mohou provést výpočet samy nebo se spolehnout na níže uvedené třetí strany:
a)
depozitáře nebo finanční instituci subjektu kolektivního investování ve funkci depozitáře za předpokladu, že subjekt kolektivního investování investuje výhradně do cenných papírů a ukládá všechny cenné papíry do tohoto depozitáře nebo finanční instituce;
b)
v případě jiných subjektů kolektivního investování na společnost, která subjekt kolektivního investování spravuje, za předpokladu, že tato společnost splňuje kritéria stanovená v čl. 132 odst. 3 písm. a).
Správnost výpočtu potvrdí externí auditor.
5. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění podmínek, podle nichž příslušné orgány mohou institucím povolit, aby použily standardizovaný přístup uvedený v čl. 150 odst. 1, jak je stanoveno v odst. 2 písm. b) tohoto článku.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. června 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Pododdíl 2
Výpočet objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko
Článek 153
Objemy rizikově vážených expozic pro expozice vůči podnikům, institucím, ústředním vládám a centrálním bankám
1. S výhradou použití zvláštního zacházení stanoveného v odstavcích 2, 3 a 4 se objemy rizikově vážených expozic pro expozice vůči podnikům, institucím, ústředním vládám a centrálním bankám vypočítají podle těchto vzorců:
kde riziková váha RW je definována takto:
i)
jestliže PD = 0, RW je 0;
ii)
jestliže PD = 1, tj. pro expozice, u nichž došlo k selhání:
-
pokud instituce používají hodnoty LGD stanovené v čl. 161 odst. 1, RW je 0,
-
pokud instituce používají vlastní odhady LGD, RW je; ;
kde nejlepší odhad očekávané ztráty (dále jen „ELBE“) je nejlepším odhadem očekávané ztrátovosti pro expozici, u níž došlo k selhání, ve smyslu čl. 181 odst. 1 písm. h);
iii)
jestliže 0 PD 1
kde:
N(x)
=
kumulativní distribuční funkce normovaného normálního rozdělení náhodné veličiny (tj. pravděpodobnost, že náhodná veličina se střední hodnotou 0 a rozptylem 1 nabývá hodnoty menší nebo rovné x),
G (Z)
=
inverzní funkce k distribuční funkci normovaného normálního rozdělení náhodné veličiny (tj. hodnota x je taková, že N(x) = (z),
R
=
koeficient korelace, který je definován jako
b
=
faktor splatnosti, který je definován jako.
.
2. Pro všechny expozice vůči velkým subjektům finančního sektoru se koeficient korelace podle odst. 1 bodu iii) násobí hodnotou 1,25. Pro všechny expozice vůči neregulovaným finančním subjektům se koeficienty korelace stanovené v odst. 1 bodě iii) a případně v odst. 4 násobí hodnotou 1,25.
3. Objem rizikově vážené expozice pro každou expozici, která splňuje požadavky stanovené v článcích 202 a 217, může být upraven podle následujícího vzorce:
kde:
PDpp
=
PD poskytovatele zajištění.
RW se vypočítá podle příslušného vzorce rizikové váhy uvedeného v bodě 1 pro expozici, PD dlužníka a LGD srovnatelné přímé expozice vůči poskytovateli zajištění. Faktor splatnosti b se vypočítá pomocí nižší z těchto hodnot: PD poskytovatele zajištění a PD dlužníka.
4. V případě expozic vůči společnostem, kdy celkový roční obrat konsolidované skupiny, k níž daný podnik patří, činí méně než 50 milionů EUR, mohou instituce pro výpočet rizikových vah expozic vůči podnikům použít následující vzorec korelace podle odst. 1 bodu iii). V tomto vzorci S vyjadřuje celkový roční obrat v milionech EUR, přičemž 5 milionů EUR ≤ S ≤ 50 milionů EUR. V případě vykázaného obratu nižšího než 5 milionů EUR se postupuje tak, jako kdyby obrat dosahoval 5 milionů EUR. V případě pohledávek nabytých za úplatu odpovídá celkový roční obrat váženému průměru jednotlivých expozic daného seskupení.
Pokud celkový roční obrat není smysluplným ukazatelem velikosti daného podniku a výstižnějším ukazatelem jsou celková aktiva, nahradí instituce celkový roční obrat bilanční sumou konsolidované skupiny.
5. V případě specializovaných úvěrových expozic, pro které instituce není schopna odhadnout PD nebo odhady PD instituce nesplňují požadavky stanovené v oddíle 6, přidělí instituce těmto expozicím rizikové váhy podle tabulky č. 1 takto:
Tabulka č. 1
Zbývající doba splatnosti
Kategorie 1
Kategorie 2
Kategorie 3
Kategorie 4
Kategorie 5
Méně než 2,5 roku
50 %
70 %
115 %
250 %
0 %
2,5 roku a více
70 %
90 %
115 %
250 %
0 %
Při přidělování rizikových vah specializovaným úvěrovým expozicím musí instituce vzít v úvahu tyto faktory: finanční sílu, politické a právní prostředí, charakteristiku transakce nebo aktiva, postavení sponzora a developera, včetně všech příjmů vyplývajících z partnerství veřejného a soukromého sektoru, bezpečnostní opatření.
6. V případě pohledávek nabytých za úplatu za podniky dodržují instituce požadavky stanovené v článku 184. V případě pohledávek nabytých za úplatu za podniky, které navíc splňují i podmínky stanovené v čl. 154 odst. 5, pokud by pro instituci bylo zbytečně náročné použít pravidla pro výpočet rizika platná pro expozice vůči podnikům stanovená v oddíle 6, lze použít pravidla pro výpočet rizika platná pro retailové expozice stanovená v oddíle 6.
7. V případě pohledávek nabytých za úplatu za podniky lze s diskonty s budoucí úhradou, kolaterálem nebo částečnými zárukami, které poskytují ochranu před první ztrátou pro ztráty ze selhání, ztráty z rozmělnění nebo v obou těchto případech, zacházet jako s pozicemi první ztráty v rámci přístupu IRB pro sekuritizaci.
8. V případě, že instituce poskytne koši expozic zajištění úvěrového rizika za podmínky, že n-té selhání u expozic povede k použití zajištění a ukončení smlouvy, a jestliže je pro tento produkt k dispozici externí úvěrové hodnocení vypracované externí ratingovou agenturou, přidělí se rizikové váhy předepsané v kapitole 5. Pokud produkt nebyl ohodnocen externí ratingovou agenturou, rizikové váhy expozic v daném koši se sečtou, s výjimkou expozic n-1, přičemž součet výše očekávané ztráty vynásobené hodnotou 12,5 a objemu rizikově vážené expozice nesmí přesáhnout nominální hodnotu zajištění poskytnutého úvěrovým derivátem vynásobenou hodnotou 12,5. Expozice n-1, které mají být ze součtu vyloučeny, jsou ty, jejichž objem rizikově vážené expozice je nižší než objem rizikově vážené expozice kterékoli z expozic zahrnutých do agregace. Na pozice v koši se použije riziková váha 1 250 %, pro které instituce nemůže určit rizikovou váhu v rámci přístupu IRB.
9. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění způsobu, jakým instituce zohlední faktory uvedené v odst. 5 druhém pododstavci při přidělování rizikových vah specializovaným úvěrovým expozicím.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 154
Objemy rizikově vážených expozic pro retailové expozice
1. Objemy rizikově vážených expozic pro retailové expozice se vypočítají podle těchto vzorců:
kde riziková váha RW je definována takto:
i)
jestliže PD = 1, tj. pro expozice, u nichž došlo k selhání, RW je;
;
kde ELBE je co nejlepší odhad očekávané ztrátovosti pro expozici, u níž došlo k selhání podle čl. 181 odst. 1 písm. h);
ii)
jestliže 0 PD 1, tj. pro každou jinou možnou hodnotu pro PD, než je uvedena v bodě i)
kde:
N(x)
=
kumulativní distribuční funkce normovaného normálního rozdělení náhodné veličiny (tj. pravděpodobnost, že náhodná veličina se střední hodnotou 0 a rozptylem 1 nabývá hodnoty menší nebo rovné x),
G(Z)
=
inverzní funkce k distribuční funkci normovaného normálního rozdělení náhodné veličiny (tj. hodnota x je taková, že N(x) = (z),
R
=
koeficient korelace, který je definován jako
2. Objem rizikově vážené expozice pro každou expozici vůči malému a střednímu podniku uvedenou v čl. 147 odst. 5, která splňuje požadavky stanovené v článcích 202 a 217, lze vypočítat podle čl. 153 odst. 3.
3. V případě retailových expozic zajištěných nemovitostmi se číselný údaj, který vyplynul ze vzorce korelace v odstavci 1, nahradí koeficientem korelace R s hodnotou 0,15.
4. V případě kvalifikovaných revolvingových retailových expozic podle písmen a) až e) se číselný údaj ze vzorce korelace v odstavci 1 nahradí koeficientem korelace R s hodnotou 0,04.
Za kvalifikované revolvingové retailové expozice se považují expozice, které splňují tyto podmínky:
a)
jedná se o expozice vůči fyzickým osobám;
b)
jedná se o nezajištěné revolvingové expozice, které, pokud nejsou čerpány okamžitě a bezpodmínečně, může instituce zrušit. V tomto smyslu jsou revolvingové expozice definovány jako expozice, u nichž mohou zůstatky na účtech klientů kolísat na základě jejich rozhodnutí půjčit si nebo splatit dluh, a to až do určitého limitu stanoveného institucí. Nevyčerpané přísliby lze považovat za bezpodmínečně zrušitelné, pokud podmínky, které se k nim vztahují, instituci umožňují, aby je zrušila v rozsahu povoleném právními předpisy na ochranu spotřebitele a souvisejícími právními předpisy;
c)
maximální expozice vůči jedné fyzické osobě v dílčím portfoliu činí 100 000 EUR nebo méně;
d)
použití hodnoty korelace podle tohoto odstavce je omezeno na portfolia, která vykazují relativně nízkou volatilitu ztrátovosti ve srovnání s průměrnou ztrátovostí, zejména v nižších pásmech PD;
e)
zacházení jako s kvalifikovanou revolvingovou retailovou expozicí je v souladu s charakteristikami podkladového rizika dílčího portfolia.
U zajištěných úvěrových příslibů spojených s účtem, na který se převádí plat, se odchylně od písmene b) nepoužije podmínka, aby byl úvěr nezajištěný. V takovém případě se při odhadu LGD nepřihlíží k výnosům z tohoto kolaterálu.
Příslušné orgány posuzují relativní volatilitu ztrátovosti dílčích portfolií kvalifikovaných revolvingových retailových expozic i souhrnného portfolia kvalifikovaných revolvingových retailových expozic a informace o typických charakteristikách této ztrátovosti poskytují členským státům.
5. Aby pohledávky nabyté za úplatu byly způsobilé pro stejné zacházení jako retailové expozice, musí splnit požadavky stanovené v článku 184 a tyto podmínky:
a)
instituce pohledávky nakoupila od třetí strany, s níž není nijak spojená, a její expozice vůči dlužníkovi dané pohledávky nezahrnuje žádné expozice, jejichž přímým či nepřímým původcem je sama instituce;
b)
pohledávky nabyté za úplatu vznikly na základě nezávislého vztahu mezi prodejcem a dlužníkem; jako takové nejsou přípustné vzájemné pohledávky a závazky podniků, které mezi sebou prodávají a nakupují;
c)
nakupující instituce má nárok na veškeré výnosy z pohledávek nabytých za úplatu nebo na poměrný úrok z výnosů; a
d)
portfolio pohledávek nabytých za úplatu je dostatečně diverzifikované.
6. V případě pohledávek nabytých za úplatu za podniky lze s diskonty s budoucí úhradou, kolaterálem nebo částečnými zárukami, které poskytují ochranu před první ztrátou pro ztráty ze selhání, ztráty z rozmělnění nebo v obou těchto případech, zacházet jako s pozicemi první ztráty v rámci přístupu IRB pro sekuritizaci.
7. V případě hybridních seskupení retailových pohledávek nabytých za úplatu, kdy nakupující instituce nedokáží oddělit expozice zajištěné nemovitostmi a kvalifikované revolvingové retailové expozice od ostatních retailových expozic, se použije funkce rizikové váhy, která dává pro tyto expozice nejvyšší kapitálový požadavek.
Článek 155
Objemy rizikově vážených expozic pro akciové expozice
1. Instituce určí objemy svých rizikově vážených expozic pro akciové expozice, kromě těch, které byly odečteny v souladu s částí druhou nebo jimž byla přiřazena riziková váha 250 % podle článku 48, v souladu s přístupy stanovenými v odstavcích 2, 3 a 4 tohoto článku. Instituce může použít různé přístupy k různým akciovým portfoliím, pokud sama používá různé přístupy pro účely interního řízení rizik. Pokud instituce používá různé přístupy, výběr metody PD/LGD nebo přístupu založeného na interních modelech musí být konzistentní, a to dlouhodobě a včetně přístupu použitého pro interní řízení rizik příslušné akciové expozice, a nesmí vycházet ze snahy o regulatorní arbitráž.
Instituce mohou zacházet s akciovými expozicemi vůči podnikům pomocných služeb stejně jako s jinými aktivy, která nemají povahu úvěrového závazku.
2. V souladu s metodou zjednodušené rizikové váhy se objem rizikově vážených expozic vypočítá podle těchto vzorců:
kde:
Riziková váha (RW)= 190 % v případě akciových expozic neobchodovaných na regulovaných trzích v dostatečně diverzifikovaných portfoliích.
Riziková váha (RW)= 290 % v případě akciových expozic obchodovaných na burze.
Riziková váha (RW)= 370 % v případě veškerých ostatních akciových expozic.
Je povoleno, aby krátké hotovostní pozice a derivátové nástroje držené v investičním portfoliu kompenzovaly dlouhé pozice ve stejných nástrojích za předpokladu, že tyto nástroje byly výslovně určeny k zajištění konkrétních akciových expozic a toto zajištění budou poskytovat ještě nejméně rok. S ostatními krátkými pozicemi se zachází jako s dlouhými pozicemi, přičemž absolutní hodnotě každé pozice se přidělí příslušná riziková váha. V případě nesouladu splatností se použije stejná metoda jako u expozic vůči podnikům stanovená v čl. 162 odst. 5.
Instituce mohou uznat osobní zajištění úvěrového rizika v případě akciové expozice v souladu s metodami stanovenými v kapitole 4.
3. V rámci metody PD/LGD se objemy rizikově vážených expozic vypočítají podle vzorců v čl. 153 odst. 1. Pokud nemají instituce dostatek informací, aby mohly použít definici selhání stanovenou v článku 178, rizikové váhy se upraví o faktor navýšení 1,5.
Na úrovni jednotlivých expozic nesmí součet výše očekávaných ztrát vynásobené 12,5 a objemu rizikově vážené expozice přesáhnout hodnotu expozice vynásobenou 12,5.
Instituce mohou uznat osobní zajištění úvěrového rizika v případě akciové expozice v souladu s metodami stanovenými v kapitole 4. Pro expozici vůči poskytovateli zajištění přitom platí LGD ve výši 90 %. Pro akciové expozice neobchodované na regulovaných trzích v dostatečně diverzifikovaných portfoliích lze použít LGD ve výši 65 %. Pro tyto účely je splatnost M pět let.
4. Podle přístupu založeného na interních modelech je objemem rizikově vážených expozic potenciální ztráta z akciových expozic instituce odvozená za použití interních modelů hodnoty v riziku s tím, že je použit jednostranný interval spolehlivosti s hladinou spolehlivosti 99 % pro rozdíl mezi čtvrtletními výnosy a odpovídající bezrizikovou úrokovou mírou, přičemž výpočet je prováděn za delší období a percentil je vynásoben hodnotou 12,5. Objemy rizikově vážených expozic na úrovni akciového portfolia nesmí být menší než součet těchto celkových částek:
a)
objemů rizikově vážených expozic, které jsou požadovány v rámci metody PD/LGD; a
b)
odpovídající výše očekávaných ztrát vynásobené hodnotou 12,5.
Hodnoty uvedené v písm. a) a b) se vypočítají na základě hodnot PD stanovených v čl. 165 odst. 1 a odpovídajících hodnot LGD stanovených v čl. 165 odst. 2.
Instituce mohou v případě akciové pozice uznat osobní zajištění úvěrového rizika.
Článek 156
Objemy rizikově vážených expozic pro jiná aktiva, která nemají povahu úvěrového závazku
Objemy rizikově vážených expozic pro jiná aktiva, která nemají povahu úvěrového závazku, se vypočítají podle tohoto vzorce:,
,
s výjimkou:
a)
pokladní hotovosti a obdobných hotovostních položek, jakož i zlatých rezerv držených ve vlastním trezoru nebo ve společné správě do výše, do jaké jsou kryty závazky ve zlatě, jimž se přidělí riziková váha 0 %;
b)
případů, kdy expozicí je zbytková hodnota pronajatých aktiv - v tomto případě by měla být vypočítána takto:
kde t je počet celých zbývajících let pronájmu, nejméně však 1.
Pododdíl 3
Výpočet objemů rizikově vážených expozic pro riziko rozmělnění u pohledávek nabytých za úplatu
Článek 157
Objemy rizikově vážených expozic pro riziko rozmělnění u pohledávek nabytých za úplatu
1. Instituce vypočítají objemy rizikově vážených expozic pro riziko rozmělnění u pohledávek nabytých za úplatu za podniky a retailových pohledávek podle vzorce stanoveného v čl. 153 odst. 1.
2. Instituce určuje vstupní parametry PD a LGD v souladu s oddílem 4.
3. Instituce stanovuje hodnotu expozice v souladu s oddílem 5.
4. Pro účely tohoto článku činí hodnota M 1 rok.
5. Příslušné orgány osvobodí instituci od výpočtu a uznávání objemů rizikově vážených expozic pro riziko rozmělnění u druhu expozic vyplývajících z pohledávek nabytých za úplatu za podniky nebo z retailových pohledávek, pokud instituce příslušnému orgánu uspokojivě prokázala, že riziko rozmělnění je v případě tohoto druhu expozic pro danou instituci nepodstatné.
Oddíl 3
Výše očekávaých ztrát
Článek 158
Zacházení podle druhu expozice
1. Výpočet výše očekávaných ztrát se zakládá na týchž vstupních údajích PD, LGD a hodnotě expozice pro každou expozici, jako jsou ty, které se používají pro výpočet objemů rizikově vážených expozic v souladu s článkem 151.
2. Výše očekávaných ztrát pro sekuritizované expozice se vypočítá podle kapitoly 5.
3. Výše očekávaných ztrát pro expozice, které náleží do kategorie expozic „jiná aktiva nemající povahu úvěrového závazku“ uvedené v čl. 147 odst. 2 písm. g), je nulová.
4. Výše očekávaných ztrát pro expozice ve formě akcií nebo podílových jednotek v subjektu kolektivního investování uvedené v článku 152 se vypočítají v souladu s metodami stanovenými v tomto článku.
5. Očekávaná ztráta (EL) a výše očekávaných ztrát pro expozice vůči podnikům, institucím, ústředním vládám a centrálním bankám a pro retailové expozice se vypočítá podle následujících vzorců:
Výše očekávaných ztrát
=
EL znásobená hodnotou expozice.
U expozic, u nichž došlo k selhání, (PD = 100 %) a pro které instituce používají vlastní odhady LGD, se EL rovná ELBE, tj. co nejlepšímu vlastnímu odhadu očekávané ztráty u expozice v selhání podle čl. 181 odst. 1 písm. h).
V případě expozic, pro něž platí zacházení uvedené v čl. 153 odst. 3, se EL rovná 0 %.
6. Hodnoty EL pro specializované úvěrové expozice, u nichž instituce používají metody pro přidělování rizikových vah stanovené v čl. 153 odst. 5, se přidělí podle tabulky č. 2.
Tabulka č. 2
Zbývající doba splatnosti
Kategorie 1
Kategorie 2
Kategorie 3
Kategorie 4
Kategorie 5
Méně než 2,5 roku
0 %
0,4 %
2,8 %
8 %
50 %
2,5 roku a více
0,4 %
0,8 %
2,8 %
8 %
50 %
7. Výše očekávaných ztrát pro akciové expozice, u nichž se objemy rizikově vážených expozic počítají podle zjednodušené metody rizikové váhy, se vypočítá podle tohoto vzorce:
Hodnoty EL jsou tyto:
Očekávaná ztráta (EL)= 0,8 % v případě akciových expozic neobchodovaných na regulovaných trzích v dostatečně diverzifikovaných portfoliích
Očekávaná ztráta (EL)= 0,8 % v případě akciových expozic obchodovaných na burze.
Očekávaná ztráta (EL)= 2,4 % v případě všech ostatních akciových expozic.
8. Očekávaná ztráta a výše očekávaných ztrát pro akciové expozice, u nichž se objemy rizikově vážených expozic počítají podle metody PD/LGD, se vypočítá podle tohoto vzorce:
9. Výše očekávaných ztrát pro akciové expozice, u nichž se objemy rizikově vážených expozic počítají podle metody interního modelu, je nula.
10. Výše očekávaných ztrát pro riziko rozmělnění u pohledávek nabytých za úplatu se vypočítá podle tohoto vzorce:
Článek 159
Zacházení s výší očekávané ztráty
Instituce odečítá výši očekávaných ztrát vypočítanou v souladu s čl. 158 odst. 5, 6 a 10 od obecné a specifické úpravy o úvěrové riziko, dodatečných úprav ocenění v souladu s články 34 a 110 a dalších snížení kapitálu vztahujících se k těmto expozicím. S diskonty rozvahových expozic nabytých v selhání podle čl. 166 odst. 1 se zachází stejně jako se specifickými úpravami o úvěrové riziko. Specifické úpravy o úvěrové riziko pro expozice v selhání se nepoužijí na pokrytí výše očekávaných ztrát u jiných expozic. Do tohoto výpočtu se nezahrnuje výše očekávaných ztrát pro sekuritizované expozice a obecné a specifické úpravy o úvěrové riziko související s těmito expozicemi.
Oddíl 4
PD, LGD a splatnost
Pododdíl 1
Expozice vůči podnikům, institucím, ústředním vládám a centrálním bankám
Článek 160
Pravděpodobnost selhání (PD)
1. PD expozice vůči podniku nebo instituci činí alespoň 0,03 %.
2. V případě pohledávek vůči podnikům nabytých za úplatu, u nichž instituce není schopna PD odhadnout nebo odhady PD instituce nesplňují požadavky stanovené v oddíle 6, se PD pro tyto expozice určí pomocí těchto metod:
a)
pro přednostní pohledávky vůči podnikům nabyté za úplatu odpovídá PD vlastnímu odhadu EL vydělenému hodnotou LGD pro tyto pohledávky;
b)
pro podřízené pohledávky vůči podnikům nabyté za úplatu odpovídá PD vlastnímu odhadu EL;
c)
instituce, která obdržela svolení příslušného orgánu používat vlastní odhady LGD pro expozice vůči podnikům podle článku 143 a která je schopna své odhady EL u pohledávek vůči podnikům nabytých za úplatu rozkládat na hodnoty PD a LGD způsobem, jenž příslušný orgán považuje za spolehlivý, může používat odhad PD vyplývající z tohoto rozkladu.
3. PD dlužníků v selhání je 100 %.
4. Instituce mohou v hodnotě PD zohlednit osobní zajištění úvěrového rizika v souladu s ustanoveními kapitoly 4. Pro účely rizika rozmělnění, kromě poskytovatelů zajištění uvedených v čl. 201 odst. 1 písm. g), je prodávající pohledávek nabytých za úplatu způsobilý, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
podnik má úvěrové hodnocení vypracované některou externí ratingovou agenturou, které podle vymezení EBA odpovídá stupni úvěrové kvality 3 nebo vyššímu podle pravidel pro stanovení rizikových vah expozic vůči podnikům podle kapitoly 2;
b)
v případě institucí, které vypočítávají objemy rizikově vážených expozic a výši očekávaných ztrát podle přístupu IRB, podnik nemá úvěrové hodnocení vypracované uznanou externí ratingovou agenturou a podle interního ratingu je jeho PD stejná jako u úvěrových hodnocení vypracovaných externími ratingovými agenturami, kterým podle vymezení EBA odpovídá stupeň úvěrové kvality 3 nebo vyšší podle pravidel pro stanovení rizikových vah expozic vůči podnikům podle kapitoly 2.
5. Instituce, které používají vlastní odhady LGD, mohou zohlednit osobní zajištění úvěrového rizika úpravou PD za podmínek čl. 161 odst. 3.
6. Pro účely rizika rozmělnění u pohledávek vůči podnikům nabytých za úplatu se PD rovná vlastnímu odhadu EL pro riziko rozmělnění. Instituce, která obdržela svolení příslušného orgánu používat vlastní odhady LGD pro expozice vůči podnikům podle článku 143 a je schopna své odhady EL pro riziko rozmělnění u pohledávek vůči podnikům nabytých za úplatu rozkládat na hodnoty PD a LGD způsobem, jenž příslušný orgán považuje za spolehlivý, může používat odhad PD vyplývající z tohoto rozkladu. Instituce mohou v hodnotě PD zohlednit osobní zajištění úvěrového rizika v souladu s ustanoveními kapitoly 4. Pro účely rizika rozmělnění, kromě poskytovatelů zajištění uvedených v čl. 201 odst. 1 písm. g), je prodávající pohledávek nabytých za úplatu způsobilý za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 4.
7. Odchylně od čl. 201 odst. 1 písm. g) jsou podniky, které splňují podmínky stanovené v odstavci 4, způsobilé.
Instituce, která obdržela svolení příslušného orgánu podle článku 143 používat vlastní odhady LGD pro riziko rozmělnění u pohledávek vůči podnikům nabytých za úplatu, může zohlednit osobní zajištění úvěrového rizika úpravou PD za podmínek čl. 161 odst. 3.
Článek 161
Ztrátovost ze selhání (LGD)
1. Instituce použijí tyto hodnoty LGD:
a)
pro přednostní expozice bez způsobilého kolaterálu: 45 %;
b)
pro podřízené expozice bez způsobilého kolaterálu: 75 %;
c)
instituce mohou v hodnotě LGD zohlednit majetkové a osobní zajištění úvěrového rizika v souladu s kapitolou 4;
d)
krytým dluhopisům způsobilým pro postup stanovený v čl. 129 odst. 4 nebo 5 lze přidělit hodnotu LGD ve výši 11,25 %;
e)
pro přednostní pohledávky vůči podnikům nabyté za úplatu, pokud instituce není schopna odhadnout hodnoty PD nebo vlastní odhady PD nesplňují požadavky stanovené v oddíle 6: 45 %;
f)
pro podřízené pohledávky vůči podnikům nabyté za úplatu, pokud instituce není schopna odhadnout hodnoty PD nebo vlastní odhady PD nesplňují požadavky stanovené v oddíle 6: 100 %;
g)
pro riziko rozmělnění u pohledávek vůči podnikům nabytých za úplatu: 75 %.
2. Pro účely rizika rozmělnění a rizika selhání, pokud instituce obdržela svolení příslušného orgánu používat vlastní odhady LGD pro expozice vůči podnikům podle článku 143 a je schopna své odhady EL u pohledávek vůči podnikům nabytých za úplatu rozkládat na hodnoty PD a LGD způsobem, jenž příslušný orgán považuje za spolehlivý, může pro pohledávky vůči podnikům nabyté za úplatu používat odhad LGD.
3. Pokud instituce obdržela svolení příslušného orgánu používat vlastní odhady LGD pro expozice vůči podnikům, institucím, ústředním vládám a centrálním bankám v souladu s článkem 143, může zohlednit osobní zajištění úvěrového rizika úpravou PD nebo LGD za předpokladu, že jsou splněny požadavky stanovené v oddíle 6 a ve svolení příslušných orgánů. Instituce nesmí zaručeným expozicím přidělit upravené hodnoty PD nebo LGD tak, že by upravená riziková váha byla nižší než riziková váha srovnatelné přímé expozice vůči danému ručiteli.
4. Pro účely podniků uvedených v čl. 153 odst. 3 je LGD srovnatelné přímé expozice vůči poskytovateli zajištění buď LGD související s nezajištěnou transakcí vůči ručiteli, nebo s nezajištěnou transakcí dlužníka podle toho, zda z dostupné dokumentace a ze struktury záruky vyplývá, že navrácená částka by závisela na finanční situaci ručitele či dlužníka, pokud se ručitel i dlužník dopustí během zajištěné transakce platebního selhání.
Článek 162
Splatnost
1. Instituce, které neobdržely svolení používat vlastní LGD a vlastní konverzní faktory pro expozice vůči podnikům, institucím, ústředním vládám a centrálním bankám, přidělí expozicím vzniklým v důsledku repo obchodů nebo půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit splatnost (M) 0,5 roku a veškerým ostatním expozicím splatnost (M) 2,5 roku.
Obdobně v rámci svolení uvedeného v článku 143 rozhodnou příslušné orgány o tom, zda instituce použije splatnost (M) pro každou expozici, jak je stanoveno v odstavci 2.
2. Instituce, které obdržely svolení příslušného orgánu používat vlastní LGD a vlastní konverzní faktory pro expozice vůči podnikům, institucím nebo ústředním vládám a centrálním bankám podle článku 143, vypočítají M pro každou z těchto expozic v souladu s písmeny a) až e) tohoto odstavce a s výhradou odstavců 3 až 5 tohoto článku. M není delší než pět let kromě případů uvedených v čl. 384 odst. 1, kde M vymezená podle tohoto článku se použije:
a)
pro nástroje, které podléhají plánu peněžních toků, se M vypočítá podle tohoto vzorce:
kde CFt označuje peněžní toky v čase t (jistina, úroky a poplatky) smluvně dohodnuté s dlužníkem;
b)
pro deriváty, které podléhají rámcové dohodě o započtení, odpovídá M váženému průměru zbytkové splatnosti expozice, přičemž nesmí být kratší než 1 rok, a pro vážení splatnosti se použije pomyslná hodnota každé expozice;
c)
pro expozice vzniklé v důsledku derivátových nástrojů plně či téměř plně zajištěných kolaterálem uvedených v příloze II a maržových obchodů plně či téměř plně zajištěných kolaterálem, které podléhají rámcové dohodě o započtení, odpovídá M váženému průměru zbytkové splatnosti těchto transakcí, přičemž nesmí být kratší než 10 dní;
d)
v případě repo obchodů nebo půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit, které podléhají rámcové dohodě o započtení, odpovídá M váženému průměru zbytkové splatnosti transakcí, přičemž M nesmí být kratší než 5 dnů. Pro vážení splatnosti se použije pomyslná hodnota každé transakce;
e)
v případě institucí, které obdržely svolení příslušného orgánu podle článku 143 používat vlastní odhady PD pro pohledávky vůči podnikům nabyté za úplatu, odpovídá M pro vyčerpané částky váženému průměru splatnosti těchto pohledávek, přičemž nesmí být kratší než 90 dnů. Stejná hodnota M se použije i pro nevyčerpanou část poskytnutého příslibu odkoupit pohledávky za předpokladu, že tento příslib obsahuje účinné omezovací doložky, doložky o předčasném umoření nebo jiné prvky, které nabývající instituci chrání před výrazným zhoršením kvality budoucích pohledávek, které musí v průběhu platnosti příslibu nakoupit. Pokud takové účinné ochranné prvky neexistují, vypočítá se M pro nevyčerpané částky jako součet nejzazšího data splatnosti možné pohledávky v rámci kupní smlouvy a zbytkové splatnosti příslibu, přičemž nesmí být kratší než 90 dnů;
f)
v případě jiných nástrojů než uvedených v tomto odstavci nebo pokud instituce není schopna vypočítat M v souladu s pokyny v písmenu a), odpovídá M maximální zbytkové době (v letech), která je dlužníkovi povolena pro splnění jeho smluvních závazků, přičemž nesmí být kratší než 1 rok;
g)
v případě institucí, které používají k výpočtu hodnot expozic metodu interního modelu uvedenou v kapitole 6 oddíle 6, se M vypočítá pro expozice, na něž instituce tuto metodu uplatňují a u nichž je splatnost smlouvy s nejzazším datem zahrnuté do skupiny transakcí se započtením delší než rok, podle tohoto vzorce:
kde:
=
formální proměnná, jejíž hodnota v budoucím období tk se rovná 0, je-li tk 1 rok, a 1, jestliže tk ≤ 1;
=
očekávaná expozice v budoucím období tk;
=
efektivní očekávaná expozice v budoucím období tk;
=
bezrizikový diskontní faktor pro budoucí časové období tk;
;
h)
instituce, která k výpočtu jednostranné úvěrové úpravy v ocenění používá interní model, může se svolením příslušných orgánů používat efektivní duraci úvěru odhadnutou na základě interního modelu stejně jako v případě M.
S výhradou odstavce 2 platí pro skupiny transakcí se započtením, u nichž je původní splatnost všech smluv kratší než rok, vzorec uvedený v písmenu a);
i)
v případě institucí, které používají k výpočtu hodnot expozic metodu interního modelu uvedenou v kapitole 6 oddíle 6 a mají svolení použít interní model pro specifické riziko spojené s obchodovanými dluhovými pozicemi v souladu s částí třetí hlavou IV kapitolou 5, odpovídá M ve vzorci stanoveném v čl. 153 odst. 1 hodnotě 1 za předpokladu, že instituce je schopna příslušným orgánům prokázat, že její interní model pro specifické riziko spojené s obchodovanými dluhovými pozicemi použitý v článku 383 obsahuje dopady migrace mezi ratingy;
j)
pro účely čl. 153 odst. 3 odpovídá M efektivní splatnosti úvěrového zajištění, ale činí minimálně jeden rok.
3. Pokud je dle dokumentace nutné každodenní dozajištění a přecenění a v dokumentaci jsou ustanovení, která umožňují rychlé zpeněžení nebo započtení kolaterálu v případě selhání nebo neprovedená dozajištění, nesmí být M kratší než jeden den v případě:
a)
derivátových nástrojů plně či téměř plně zajištěných kolaterálem, které jsou uvedeny v příloze II;
b)
maržových obchodů plně či téměř plně zajištěných kolaterálem;
c)
repo obchodů a transakcí půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit.
Kromě toho pro kvalifikované krátkodobé expozice, které nejsou součástí probíhajícího financování dlužníka ze strany instituce, činí M nejméně jeden den. Kvalifikované krátkodobé expozice zahrnují:
a)
expozice vůči institucím vyplývající z vypořádání měnových závazků;
b)
samolikvidující se krátkodobé transakce financování obchodu spojené s výměnou zboží nebo služeb se zbytkovou splatností do jednoho roku, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 bodě 80;
c)
expozice vyplývající z vypořádání nákupu a prodeje cenných papírů během obvyklé dodací lhůty nebo dvou obchodních dnů;
d)
expozice vyplývající z hotovostních vypořádání převodem a z vypořádání elektronických platebních transakcí a předplacených nákladů, včetně přečerpání vyplývajících z neúspěšných transakcí, které nepřekračují nízký, pevně dohodnutý počet obchodních dnů.
4. V případě expozic vůči podnikům v rámci Unie s konsolidovaným obratem a bilanční sumou nižší než 500 milionů EUR se může instituce rozhodnout soustavně stanovovat M tak, jak je uvedeno v odstavci 1, namísto použití odstavce 2. V případě podniků, které především vlastní a pronajímají nespekulativní obytné nemovitosti, mohou instituce místo limitu pro bilanční sumu ve výši 500 milionů EUR použít limit 1 000 milionů EUR.
5. V případě nesouladu splatností se postupuje tak, jak je uvedeno v kapitole 4.
Pododdíl 2
Retailové expozice
Článek 163
Pravděpodobnost selhání (PD)
1. PD expozice činí alespoň 0,03 %.
2. PD dlužníků nebo, v případě použití metody založené na závazcích dlužníků, PD expozic v selhání je 100 %.
3. Pro účely rizika rozmělnění u pohledávek nabytých za úplatu se PD rovná odhadu EL pro riziko rozmělnění. Pokud je instituce schopna své odhady EL pro riziko rozmělnění u pohledávek nabytých za úplatu rozkládat na hodnoty PD a LGD způsobem, jenž příslušné orgány považují za spolehlivý, lze použít odhad PD.
4. S výhradou čl. 164 odst. 2 lze úpravou hodnot PD zohlednit osobní zajištění úvěrového rizika. Pro účely rizika rozmělnění, kromě poskytovatelů zajištění uvedených v čl. 201 odst. 1 písm. g), je prodávající pohledávek nabytých za úplatu způsobilý za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 160 odst. 4.
Článek 164
Ztrátovost ze selhání (LGD)
1. Instituce stanovují vlastní odhady LGD s přihlédnutím k požadavkům uvedeným v oddíle 6 a svolení příslušných orgánů vydanému podle článku 143. Pro účely rizika rozmělnění se u pohledávek nabytých za úplatu použije hodnota LGD ve výši 75 %. Pokud je instituce schopna své odhady EL pro riziko rozmělnění u pohledávek nabytých za úplatu spolehlivě rozkládat na hodnoty PD a LGD, může instituce použít vlastní odhad LGD.
2. Osobní zajištění úvěrového rizika lze uznat za způsobilé úpravou odhadů hodnot PD nebo LGD s přihlédnutím k požadavkům uvedeným v čl. 183 odst. 1, 2 a 3 a svolení příslušných orgánů, a to pro jednotlivou expozici nebo seskupení expozic. Instituce nesmí zaručeným expozicím přidělit upravené hodnoty PD nebo LGD tak, že by upravená riziková váha byla nižší než riziková váha srovnatelné přímé expozice vůči danému ručiteli.
3. Pro účely čl. 154 odst. 2 je LGD srovnatelné přímé expozice vůči poskytovateli zajištění podle čl. 153 odst. 3 buď LGD související s nezajištěnou transakcí vůči ručiteli, nebo s nezajištěnou transakcí dlužníka podle toho, zda z dostupné dokumentace a ze struktury záruky vyplývá, že navrácená částka by závisela na finanční situaci ručitele, případně dlužníka, pokud se ručitel či dlužník dopustí během zajištěné transakce platebního selhání.
4. Průměrná vážená hodnota LGD, kde vahou jsou expozice, nesmí být pro žádnou retailovou expozici, která je zajištěna obytnými nemovitostmi a na kterou se nevztahují záruky ústředních vlád, nižší než 10 %.
Průměrná vážená hodnota LGD, kde vahou jsou expozice, nesmí být pro žádnou retailovou expozici, která je zajištěna obytnými nemovitostmi a na kterou se nevztahují záruky ústředních vlád, nižší než 15 %.
5. Na základě údajů shromážděných podle článku 101 a s přihlédnutím k budoucímu vývoji trhu s nemovitostmi a veškerým dalším relevantním ukazatelům příslušné orgány pravidelně, alespoň jednou ročně, posuzují, zda jsou minimální hodnoty LGD uvedené v odstavci 4 tohoto článku vhodné pro expozice zajištěné obytnými nebo obchodními nemovitostmi nacházejícími se na jejich území. Příslušné orgány mohou vzít případně v úvahu finanční stabilitu a pro expozice zajištěné nemovitostmi na jejich území stanovit vyšší minimální hodnoty expozicí vážené průměrné hodnoty LGD.
Příslušné orgány oznámí EBA jakékoli změny minimálních hodnot LGD, které učiní v souladu s prvním pododstavcem a EBA tyto hodnoty LGD zveřejní.
6. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění podmínek, které příslušné orgány vezmou v úvahu pro určování vyšších minimálních hodnot LGD.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31.prosince 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
7. Instituce jednoho členského státu použijí vyšší minimální hodnoty LGD, které byly určeny příslušnými orgány jiného členského státu, na expozice zajištěné nemovitostmi, které se nacházejí v daném jiném členském státě.
Pododdíl 3
Akciové expozice, na které se vztahuje metoda PD/LGD
Článek 165
Akciové expozice, na které se vztahuje metoda PD/LGD
1. Hodnoty PD se určí pomocí metod používaných pro expozice vůči podnikům.
Použijí se tyto minimální hodnoty PD:
a)
0,09 % v případě akciových expozic obchodovaných na burze, pokud je tato investice součástí dlouhodobého vztahu se zákazníkem;
b)
0,09 % v případě akciových expozic neobchodovaných na burze, u nichž je návratnost investice založena na pravidelně se opakujících hotovostních tocích, které nejsou odvozeny z kapitálových výnosů;
c)
0,40 % v případě akciových expozic obchodovaných na burze, včetně ostatních krátkých pozic uvedených v čl. 155 odst. 2;
d)
1,25 % v případě všech ostatních akciových expozic, včetně ostatních krátkých pozic uvedených v čl. 155 odst. 2.
2. Akciovým expozicím neobchodovaným na regulovaných trzích v dostatečně diverzifikovaných portfoliích lze přidělit LGD ve výši 65 %. Všem ostatním takovým expozicím se přidělí LGD ve výši 90 %.
3. Všem expozicím se přidělí M v délce pěti let.
Oddíl 5
Hodnota expozice
Článek 166
Expozice vůči podnikům, institucím, ústředním vládám a centrálním bankám a retailové expozice
1. Pokud není uvedeno jinak, hodnotou expozice u rozvahových expozic je účetní hodnota měřená bez ohledu na veškeré provedené úpravy o úvěrové riziko.
Toto pravidlo platí i v případě aktiv nakoupených za cenu, která se liší od dlužné částky.
V případě nakoupených aktiv je rozdíl mezi dlužnou částkou a účetní hodnotou po uplatnění specifické úpravy o úvěrové riziko, která byla institucí zaznamenána v rozvaze při nákupu aktiva, označen jako diskont, pokud je dlužná částka vyšší, nebo jako prémie, pokud je dlužná částka nižší.
2. Pokud instituce používají v případě repo obchodů nebo půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit rámcové dohody o započtení, vypočítá se hodnota expozice podle kapitoly 4 nebo 6.
3. Pro výpočet hodnoty expozice pro rozvahové započtení úvěrů a vkladů použijí instituce metody stanovené v kapitole 4.
4. Hodnota expozice u pronájmů odpovídá diskontovaným minimálním platbám pronájmu. Minimální platby pronájmu zahrnují platby v době pronájmu, k nimž je nebo může být nájemce zavázán, a jakékoli výhodné předkupní právo (tj. právo, které se velmi pravděpodobně realizuje). Pokud lze vyžadovat platbu v souvislosti se zbytkovou hodnotou pronajaté nemovitosti po jiné smluvní straně, než je nájemce, a platební povinnost splňuje řadu podmínek stanovených v článku 201 týkajících se způsobilosti poskytovatelů zajištění a požadavků na uznání jiných typů záruk uvedených v článku 213, platební povinnost může být zohledněna jako osobní zajištění úvěrového rizika podle kapitoly 4.
5. U veškerých kontraktů uvedených v příloze II se hodnota expozice určí metodami stanovenými v kapitole 6 a nezohlední se žádné provedené úpravy o úvěrové riziko.
6. Hodnota expozice pro výpočet objemů rizikově vážených expozic u pohledávek nabytých za úplatu odpovídá hodnotě určené podle odstavce 1 minus kapitálové požadavky k riziku rozmělnění před snižováním úvěrového rizika.
7. Pokud expozici tvoří cenné papíry nebo komodity prodané, složené či zapůjčené v rámci repo obchodu nebo půjčky či výpůjčky cenných papírů nebo komodit, transakce s delší dobou vypořádání a maržového obchodu, odpovídá hodnota expozice hodnotě daných cenných papírů nebo komodit určené podle článku 24. Pokud se použije komplexní metoda finančního kolaterálu uvedená v článku 223, navýší se hodnota expozice vynásobením koeficientem volatility příslušným pro takové cenné papíry nebo komodity, jak je stanoveno v daném článku. Hodnota expozice repo obchodů, půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit, transakcí s delší dobou vypořádání a maržových obchodů se může určit buď podle kapitoly 6, nebo čl. 220 odst. 2.
8. Hodnota expozice u následujících položek se vypočítá tak, že se přislíbená, ale nevyčerpaná částka vynásobí konverzním faktorem. Instituce použijí tyto konverzní faktory v souladu s čl. 151 odst. 8 na expozice vůči podnikům, institucím, ústředním vládám a centrálním bankám:
a)
na úvěrové linky, které může instituce kdykoli a bez předchozího oznámení bezpodmínečně zrušit, nebo které umožňují automatické zrušení v důsledku zhoršení úvěruschopnosti dlužníka, se použije konverzní faktor 0 %. Aby mohly instituce uplatnit konverzní faktor 0 %, musí aktivně sledovat finanční situaci dlužníka a jejich systémy interní kontroly jim musí umožnit okamžitě zjistit zhoršení úvěruschopnosti dlužníka. Nevyčerpané úvěrové linky lze považovat za bezpodmínečně zrušitelné, pokud podmínky, které se k nim vztahují, umožňují instituci zrušit je v plném rozsahu, jak to povolují právní předpisy na ochranu spotřebitele a související právní předpisy;
b)
na krátkodobé akreditivy vzniklé v důsledku pohybu zboží se použije konverzní faktor 20 % jak u emitující instituce, tak u potvrzující instituce;
c)
na nevyčerpané přísliby nákupu revolvingových pohledávek nabývaných za úplatu, jež mohou být bezpodmínečně zrušeny nebo které umožňují kdykoli a bez předchozího oznámení automatické zrušení ze strany instituce, se použije konverzní faktor 0 %. Aby mohly instituce uplatnit konverzní faktor 0 %, musí aktivně sledovat finanční situaci dlužníka a jejich systémy interní kontroly jim musí umožnit okamžitě zjistit zhoršení úvěrové kvality dlužníka;
d)
na ostatní úvěrové linky, přísliby nakoupit dluhové cenné papíry (NIF) a přísliby revolvingových úvěrů (RUF) se použije konverzní faktor 75 %;
e)
instituce, které splňují požadavky pro používání vlastních odhadů konverzních faktorů uvedené v oddíle 6, mohou používat vlastní odhady konverzních faktorů pro různé typy produktů, jak je stanoveno v písmenech a) až d), se svolením příslušných orgánů.
9. Pokud se některý příslib vztahuje k prodloužení jiného příslibu, použije se nižší ze dvou konverzních faktorů spojených s jednotlivými přísliby.
10. V případě jiných podrozvahových položek, než které jsou uvedeny v odstavcích 1 až 8, se hodnota expozice vypočítá jako tato procentuální část její hodnoty:
a)
100 % u položek s vysokým rizikem;
b)
50 % u položek se středním rizikem;
c)
20 % u položek se středně nízkým rizikem a
d)
0 % u položek s nízkým rizikem.
Pro účely tohoto odstavce se podrozvahové položky zařazují do kategorií rizika podle přílohy I.
Článek 167
Akciové expozice
1. Hodnota expozice u akciových expozic odpovídá účetní hodnotě poté, co byla uplatněna specifická úprava o úvěrové riziko.
2. Hodnotou expozice podrozvahových akciových expozic je jejich nominální hodnota poté, co byly od nominální hodnoty odečteny specifické úpravy o úvěrové riziko pro tuto expozici.
Článek 168
Jiná aktiva nemající povahu úvěrového závazku
Hodnota expozic u jiných aktiv nemajících povahu úvěrového závazku odpovídá účetní hodnotě poté, co byla uplatněna specifická úprava o úvěrové riziko.
Oddíl 6
Požadavky týkající se přístupu IRB
Pododdíl 1
Ratingové systémy
Článek 169
Obecné zásady
1. Používá-li instituce několik ratingových systémů, rozhodnutí o volbě ratingového systému pro daného dlužníka či transakci musí být doloženo a použito způsobem, který přiměřeně odráží úroveň rizika.
2. Kritéria a postupy pro volbu ratingového systému se pravidelně vyhodnocují, přičemž se posuzuje, zda zůstávají vhodné pro aktuální portfolio a vnější podmínky.
3. Pokud instituce používá přímé odhady rizikových parametrů u jednotlivých dlužníků nebo expozic, lze na ně pohlížet jako na odhady přiřazené stupňům na spojité ratingové stupnici.
Článek 170
Struktura ratingových systémů
1. Struktura ratingových systémů pro expozice vůči podnikům, institucím, ústředním vládám a centrálním bankám splňuje tyto požadavky:
a)
ratingový systém zohledňuje rizikové charakteristiky dlužníka a transakce;
b)
ratingový systém má ratingovou stupnici dlužníků, která odráží výlučně kvantifikaci rizika selhání dlužníků. Ratingová stupnice dlužníků musí mít minimálně 7 stupňů pro dlužníky, kteří nejsou v selhání, a jeden pro dlužníky, kteří jsou v selhání;
c)
instituce dokladuje vztah mezi stupni dlužníků jak ve smyslu úrovně rizika selhání, které jednotlivé stupně předpokládají, tak kritérií užívaných k rozlišení jednotlivých úrovní tohoto rizika;
d)
instituce s portfolii soustředěnými do určitého tržního segmentu a v určitém rozpětí rizika selhání musí mít v tomto rozpětí dostatek stupňů dlužníka, aby se zamezilo nadměrné koncentraci dlužníků v jednom stupni. Výrazné koncentrace v rámci jednoho stupně musí být podpořeny přesvědčivými empirickými důkazy, že stupeň dlužníka pokrývá přiměřeně úzké pásmo PD a riziko selhání představované všemi dlužníky v daném stupni spadá do tohoto pásma;
e)
aby příslušný orgán povolil používat vlastní odhady LGD pro výpočet kapitálového požadavku, musí ratingový systém obsahovat jasně odlišenou ratingovou stupnici transakcí, která odráží výlučně charakteristiky transakcí související s LGD. Vymezení jednotlivých stupňů transakce zahrnuje jak popis zařazování expozic do stupňů, tak kritérií používaných k rozlišení úrovně rizika mezi jednotlivými stupni;
f)
významné koncentrace v rámci jednoho stupně transakce musí být podpořeny přesvědčivými empirickými důkazy, že stupeň transakce pokrývá přiměřeně úzké pásmo LGD a riziko představované všemi expozicemi v daném stupni spadá do tohoto pásma.
2. Instituce používající k určení rizikových vah pro specializované úvěrové expozice metody stanovené v čl. 153 odst. 5 jsou osvobozeny od požadavku mít ratingovou stupnici dlužníků, která odráží výlučně kvantifikaci rizika selhání dlužníků u těchto expozic. Tyto instituce musí mít pro výše zmíněné expozice alespoň 4 stupně pro dlužníky, kteří nejsou v selhání, a alespoň jeden pro dlužníky, kteří jsou v selhání.
3. Struktura ratingových systémů pro retailové expozice splňuje tyto požadavky:
a)
ratingové systémy odráží riziko dlužníka i riziko transakce a zachycují všechny odpovídající charakteristiky dlužníka a transakce;
b)
úroveň diferenciace rizik zajišťuje, že počet expozic v daném stupni nebo seskupení je dostatečný, aby umožnil věrohodnou kvantifikaci a validaci charakteristik ztráty na úrovni stupně nebo seskupení. Rozdělení expozic a dlužníků napříč stupni nebo seskupeními zamezuje nadměrným koncentracím;
c)
proces zařazování expozic do stupňů nebo seskupení zajišťuje věrohodnou diferenciaci rizika, sdružení dostatečně homogenních expozic a umožňuje přesný a soustavný odhad charakteristik ztráty v rámci stupně či seskupení. U pohledávek nabytých za úplatu odráží seskupení postupy upisování prodávajícího a různorodost jeho klientů.
4. Při zařazování expozic do stupňů nebo seskupení vezmou instituce v úvahu tyto rizikové faktory:
a)
rizikové charakteristiky dlužníka;
b)
rizikové charakteristiky transakce, včetně typu produktu či kolaterálu, případně obojího. Instituce explicitně řeší případy, kdy je pro několik expozic použit stejný kolaterál;
c)
nesplácení, kromě případů, kdy instituce svému příslušnému orgánu uspokojivě prokáže, že nesplácení není podstatným faktorem ovlivňujícím riziko expozice.
Článek 171
Zařazení do jednotlivých stupňů nebo seskupení
1. Pro zařazování expozic do stupňů a seskupení v rámci ratingového systému musí mít instituce specifické definice, postupy a kritéria, které splňují tyto požadavky:
a)
definice a kritéria pro stupně a seskupení jsou dostatečně podrobné, aby umožnily osobám odpovědným za přiřazování ratingu soustavně zařazovat dlužníky či transakce představující obdobné riziko do stejného ratingového stupně nebo seskupení. Tato soustavnost se musí týkat všech linií podnikání a všech útvarů a zeměpisných oblastí;
b)
podklady týkající se ratingového postupu umožňují třetím stranám pochopit způsob zařazování expozic do stupňů a seskupení, reprodukovat proces zařazování do stupňů či seskupení a hodnotit patřičnost zařazení do stupně či seskupení;
c)
kritéria jsou také v souladu s interními zásadami úvěrování dané instituce a s jejími postupy při nakládání s problémovými dlužníky a transakcemi.
2. Instituce zohledňuje při zařazování dlužníků a transakcí do ratingových stupňů nebo seskupení veškeré relevantní informace. Tyto informace musí být aktuální a musí instituci umožnit předpovídat budoucí vývoj expozice. Čím méně informací instituce má, tím je proces zařazování dlužníků a transakcí do stupňů nebo seskupení konzervativnější. Používá-li instituce externí rating jako primární faktor určující přiřazení interního ratingu, ujistí se, že bere v úvahu i ostatní relevantní informace.
Článek 172
Zařazování expozic
1. U expozic vůči podnikům, institucím, ústředním vládám a centrálním bankám a u akciových expozic, u nichž instituce využívá přístup PD/LGD podle čl. 155 odst. 3, se zařazování expozic provádí v souladu s těmito kritérii:
a)
v rámci procesu schvalování úvěrů je každý dlužník zařazen do stupně dlužníka;
b)
u expozic, pro něž instituce obdržela svolení příslušného orgánu používat vlastní odhady LGD a konverzních faktorů v souladu s článkem 143, se v rámci procesu schvalování úvěrů každá expozice rovněž zařadí do stupně transakce;
c)
instituce, které používají metody stanovené v čl. 153 odst. 5 pro přiřazování rizikových vah pro specializované úvěrové expozice, zařadí jednotlivé expozice do stupňů v souladu s čl. 170 odst. 2;
d)
každý samostatný právní subjekt, vůči němuž má instituce expozici, musí být hodnocen samostatně. Instituce mají patřičné postupy pro nakládání s jednotlivými dlužícími klienty a skupinami spjatých klientů;
e)
různé expozice vůči stejnému dlužníkovi se zařadí do stejného stupně dlužníka bez ohledu na jakékoli rozdíly v povaze jednotlivých transakcí. Avšak pokud je povoleno zařazovat jednotlivé expozice vůči témuž dlužníkovi do různých ratingových stupňů, použije se toto:
i)
riziko země v závislosti na tom, zda jsou expozice denominovány v národní nebo zahraniční měně;
ii)
stupeň dlužníka lze upravit vzhledem k zárukám přidruženým k expozici;
iii)
právní předpisy o ochraně spotřebitele, zachování bankovního tajemství nebo jiné právní předpisy zakazují poskytovat údaje o klientovi.
2. U retailových expozic musí být v rámci procesu schvalování úvěrů každá expozice zařazena do stupně nebo seskupení.
3. Pro účely zařazování do stupňů a seskupení instituce zaznamenávají, v jakých situacích může osobní posouzení převážit nad vstupními parametry nebo výsledky procesu zařazování a kteří pracovníci jsou odpovědni za schvalování takovýchto odchýlení. Instituce zaznamenává tato odchýlení a odpovědné pracovníky. Instituce analyzují vývoj expozic, u nichž při zařazování do stupňů došlo k odchýlení. Tato analýza obsahuje posouzení vývoje expozic, u kterých byl rating pozměněn určitou osobou a uvádí všechny odpovědné pracovníky.
Článek 173
Spolehlivost procesu zařazování
1. U expozic vůči podnikům, institucím, ústředním vládám a centrálním bankám a u akciových expozic, u nichž instituce využívá přístup PD/LGD podle čl. 155 odst. 3, splňuje proces zařazování tyto požadavky spolehlivosti:
a)
zařazení do ratingových stupňů a jeho pravidelný přezkum provádí nebo schvaluje nezávislá strana, která nemá přímý prospěch z rozhodování o poskytování úvěrů;
b)
instituce provádí přezkum zařazení do ratingových stupňů minimálně jednou ročně a zařazení upraví, pokud výsledek přezkumu ukáže, že ponechání stávajícího zařazení není odůvodněné. Vysoce rizikoví dlužníci a problémové expozice jsou podrobováni častějšímu přezkumu. Pokud instituce získají podstatné informace o dlužníkovi či expozici, provedou nové zařazení;
c)
instituce mají účinný postup získávání a aktualizace příslušných informací o charakteristikách dlužníka, které ovlivňují PD, a o charakteristikách transakce, které ovlivňují LGD a konverzní faktory.
2. U retailových expozic provádí instituce alespoň jednou ročně přezkum zařazení dlužníka a transakce a zařazení upraví, pokud výsledek přezkumu ukáže, že ponechání stávajícího zařazení není odůvodněné, nebo provádí přezkum charakteristik ztráty a stavu nesplácení každého identifikovaného rizikového seskupení. Instituce provádí rovněž alespoň jednou ročně na reprezentativním vzorku přezkum stavu jednotlivých expozic v rámci každého seskupení, aby se ujistila, že expozice jsou i nadále zařazovány do správného seskupení, a zařazení upraví, pokud výsledek přezkumu ukáže, že ponechání stávajícího zařazení není odůvodněné.
3. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro metodiky příslušných orgánů používaných k posouzení spolehlivosti procesu zařazování a pravidelného a nezávislého hodnocení rizik.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 174
Použití modelů
Pokud instituce používá k zařazování expozic do stupňů či seskupení dlužníků nebo transakcí statistické modely a jiné technické metody, musí být splněny tyto požadavky:
a)
model má dobrou schopnost předpovědi a v důsledku jeho použití nejsou zkresleny kapitálové požadavky. Vstupní veličiny tvoří adekvátní a účinný základ pro výsledné předpovědi. Model nesmí vykazovat podstatná zkreslení;
b)
instituce má k dispozici postup prověřování údajů vstupujících do daného modelu, který zahrnuje posouzení přesnosti, úplnosti a vhodnosti údajů;
c)
údaje použité pro vytvoření daného modelu jsou reprezentativní pro soubor aktuálních dlužníků či expozic instituce;
d)
instituce má pravidelný cyklus validace modelu, který se skládá ze sledování výkonu a stability modelu, přezkumu specifikace modelu a testování výstupů modelu proti skutečnosti;
e)
instituce doplňuje statistický model osobním posouzením a dohledem, aby bylo možno přezkoumávat zařazení do ratingových stupňů provedená na základě modelu a zajistit správné užívání modelů. Proces přezkoumávání se zaměřuje na nalezení a omezení chyb spojených se slabinami modelu. Osobní posouzení bere v úvahu všechny relevantní informace, které model nezohledňuje. Instituce zaznamenává, jakým způsobem je osobní posouzení kombinováno s výsledky modelu.
Článek 175
Záznamy týkající se ratingových systémů
1. Instituce zaznamenává koncepci a provozní detaily svých ratingových systémů. Tyto podklady poskytují důkazy o dodržování požadavků uvedených v tomto oddíle a zahrnují oblast diferenciace portfolií, ratingová kritéria, povinnosti osob hodnotících dlužníky a expozice, četnost přezkumů zařazování a dohled nad ratingovým procesem ze strany vedení.
2. Instituce zaznamenává důvody výběru svých ratingových kritérií a analýzu podporující tento výběr. Instituce zaznamenává veškeré významné změny ve svém ratingovém procesu a tyto podklady umožňují zjistit změny, které byly v ratingovém procesu provedeny po posledním přezkumu ze strany příslušných orgánů. Organizace přiřazování ratingu, včetně procesu přiřazení ratingu a struktury interní kontroly, musí být rovněž zaznamenány.
3. Instituce zaznamenává specifické definice selhání a ztráty, které interně používá, a zajistí jejich soulad s definicemi uvedenými v tomto nařízení.
4. Pokud instituce v ratingovém procesu využívá statistické modely, zaznamená jejich metodiky. Tyto materiály:
a)
poskytují podrobný popis teorie, předpokladů a matematického a empirického základu pro přiřazování odhadů ke stupňům, jednotlivým dlužníkům, expozicím nebo seskupením a také zdroj(e) údajů užívaných k odhadování modelu;
b)
zakládají přesný statistický postup pro validaci modelu, včetně testování výkonnosti modelu na vzorku údajů z jiného časového období a na jiném vzorku údajů, než je vzorek použitý ke specifikaci modelu;
c)
poukazují na všechny okolnosti, za kterých model nefunguje účinně.
5. Instituce uspokojivě prokáže příslušnému orgánu, že požadavky tohoto článku jsou splněny, pokud získala ratingový systém nebo model používaný v rámci ratingového systému od třetí strany a daný prodejce odmítá nebo omezuje přístup instituce k informacím týkajícím se metodiky ratingového systému nebo modelu nebo podkladových údajů použitých k vývoji této metodiky nebo modelu na základě skutečnosti, že k takovým informacím má vlastnická práva.
Článek 176
Správa údajů
1. Instituce shromažďuje a ukládá údaje týkající se jejích interních ratingů v souladu s požadavky uvedenými v části osmé.
2. U expozic vůči podnikům, institucím, ústředním vládám a centrálním bankám a u akciových expozic, u nichž instituce využívá přístup PD/LGD podle čl. 155 odst. 3, instituce shromažďují a ukládají toto:
a)
úplnou historii všech ratingů přidělených dlužníkům a uznaným ručitelům;
b)
data, kdy byly ratingy přiděleny;
c)
základní údaje a metodiku použitou k odvození ratingu;
d)
údaje o osobě odpovědné za přidělení ratingu;
e)
identitu dlužníků a expozic, u nichž došlo k selhání;
f)
datum a okolnosti těchto selhání;
g)
údaje týkající se PD a skutečných poměrů selhání spojených s ratingovými stupni a migrací mezi ratingy.
3. Instituce, které nepoužívají vlastní odhady LGD a konverzních faktorů, shromažďují a ukládají údaje o srovnání skutečných hodnot LGD s hodnotami uvedenými v čl. 161 odst. 1 a skutečných konverzních faktorů s hodnotami uvedenými v čl. 166 odst. 8.
4. Instituce, které používají vlastní odhady LGD a konverzních faktorů, shromažďují a ukládají:
a)
úplnou historii všech údajů týkajících se ratingů transakcí a odhadů LGD a konverzních faktorů spojených s jednotlivými ratingovými stupnicemi;
b)
data, kdy byly přiděleny ratingy a provedeny odhady;
c)
základní údaje a metodiku použitou k odvození ratingů transakcí a odhadů LGD a konverzních faktorů;
d)
údaje o osobě, která přiřadila transakci rating, a osobě, která provedla odhady LGD a konverzních faktorů;
e)
odhadnuté a skutečné hodnoty LGD a konverzních faktorů spojených s jednotlivými expozicemi, u nichž došlo k selhání;
f)
hodnoty LGD u dané expozice před a po vyhodnocení vlivu záruky či úvěrového derivátu v případě institucí, u nichž se v hodnotě LGD projevují účinky snižování úvěrového rizika prostřednictvím záruk nebo úvěrových derivátů;
g)
údaje týkající se složek ztráty pro každou expozici, u níž došlo k selhání.
5. U retailových expozic instituce shromažďují a ukládají:
a)
údaje použité při procesu zařazování expozic do stupňů či seskupení;
b)
odhady PD, LGD a konverzních faktorů spojených se stupni nebo seskupeními expozic;
c)
identitu dlužníků a expozic, u nichž došlo k selhání;
d)
v případě expozic, u nichž došlo k selhání, stupně nebo seskupení, do nichž byla daná expozice zařazena v roce předcházejícím selhání, a skutečné hodnoty LGD a konverzního faktoru;
e)
údaje o ztrátovosti v případě kvalifikovaných revolvingových retailových expozic.
Článek 177
Zátěžové testy používané při hodnocení kapitálové přiměřenosti
1. Instituce má zavedeny spolehlivé postupy zátěžového testování, které používá při hodnocení své kapitálové přiměřenosti. Zátěžové testování zahrnuje vymezení možných událostí nebo budoucích změn ekonomických podmínek, které by mohly nepříznivě ovlivnit úvěrové expozice dané instituce, a dále posouzení schopnosti dané instituce těmto změnám čelit.
2. Instituce pravidelně provádí zátěžové testování úvěrového rizika, aby mohla vyhodnotit vliv určitých specifických podmínek na celkové kapitálové požadavky k úvěrovému riziku. Test si vybere instituce, avšak podléhá přezkumu v rámci dohledu. Používaný test má být vypovídající a zohledňovat dopady vážných, ale možných scénářů pro případ recese. Instituce v rámci zátěžového testování hodnotí rovněž migraci mezi ratingy. Portfolia podrobená zátěžovému testování zahrnují převážnou většinu celkových expozic instituce.
3. Instituce, které používají postup stanovený v čl. 153 odst. 3, vezmou v úvahu - jako součást svého zátěžového testování - dopad případného zhoršení úvěrové kvality poskytovatelů zajištění, zejména v případě, kdy poskytovatelé zajištění nesplní kritéria způsobilosti.
Pododdíl 2
Kvantifikace rizika
Článek 178
Selhání dlužníka
1. Má se za to, že u konkrétního dlužníka došlo k selhání, pokud nastane jedna nebo obě tyto situace:
a)
instituce má za to, že dlužník pravděpodobně v plném rozsahu nesplatí své úvěrové závazky vůči instituci, jejímu mateřskému podniku či některému z jejích dceřiných podniků, aniž by instituce přistoupila ke krokům, jako je realizace zajištění;
b)
některý podstatný úvěrový závazek dlužníka vůči instituci, jejímu mateřskému podniku či některému z jejích dceřiných podniků je více než 90 dní po splatnosti. Příslušné orgány mohou nahradit lhůtu 90 dní lhůtou 180 dnů u expozic zajištěných obytnými nebo obchodními nemovitostmi malých nebo středních podniků v kategorii retailových expozic, i u expozic vůči subjektům veřejného sektoru. Lhůta 180 dní se pro účely článku 127 nepoužije.
V případě retailových expozic mohou instituce uplatnit definici selhání stanovenou v prvním pododstavci písm. a) a b) spíše na úrovni jednotlivých úvěrových příslibů než v souvislosti s celkovými závazky dlužníka.
2. Pro účely odst. 1 písm. b) platí toto:
a)
při přečerpání se dny po splatnosti začínají počítat od okamžiku, kdy dlužník překročí doporučený limit, je mu doporučen limit nižší než aktuální čerpání nebo čerpal úvěr neoprávněně a jedná se o podstatnou částku;
b)
pro účely písmene a) doporučený limit zahrnuje jakýkoli úvěrový limit stanovený institucí, o kterém instituce dlužníka informovala;
c)
dny po splatnosti pro úvěrové karty se začínají počítat dnem splatnosti minimální splátky;
d)
podstatnost úvěrového závazku po splatnosti se posuzuje podle limitu stanoveného příslušnými orgány. Tento limit odráží úroveň rizika, kterou příslušný orgán považuje za přiměřenou;
e)
instituce zaznamenala zásady, pokud jde o počítání dnů po splatnosti, zejména pokud jde o opětovné porovnání data uskutečnění transakcí a data jejich splatnosti a udělení prodloužení, změn nebo odkladů, obnovení a započtení stávajících účtů. Tyto zásady se uplatňují soustavně a jsou v souladu s interním řízením rizika a rozhodovacími procesy instituce.
3. Pro účely odst. 1 písm. a) situace, které naznačují pravděpodobnost nesplácení, zahrnují tyto případy:
a)
instituce přestane úvěrový závazek úročit;
b)
instituce uznává specifickou úpravu úvěru, která vyplývá z významného zhoršení úvěrové kvality zaznamenaného až po převzetí expozice institucí;
c)
instituce prodává úvěrový závazek s podstatnou ekonomickou ztrátou spojenou s úvěrem;
d)
instituce souhlasí s nucenou restrukturalizací úvěrového závazku, která pravděpodobně povede ke snížení finančního závazku způsobenému podstatným prominutím nebo odkladem splátek jistiny, úroků nebo (případně) poplatků. V případě akciových expozic hodnocených metodou PD/LGD to zahrnuje nucenou restrukturalizaci samotných těchto akcií;
e)
instituce podala návrh na vyhlášení úpadku dlužníka nebo podobný požadavek týkající se úvěrového závazku dlužníka vůči instituci, jejímu mateřskému podniku či některému z jejích dceřiných podniků;
f)
dlužník požádal o vyhlášení úpadku nebo bylo vydáno rozhodnutí o jeho úpadku nebo podobné ochraně, aby se tím vyhnul splacení úvěrového závazku vůči instituci, jejímu mateřskému podniku či některému z jejích dceřiných podniků, anebo ho odložil.
4. Instituce používající externí údaje, které nejsou v souladu s definicí selhání uvedenou v odstavci 1, učiní příslušné úpravy, aby bylo dosaženo obecné shody s danou definicí selhání.
5. Má-li instituce za to, že na expozici, u které dříve došlo k selhání, již nepůsobí okolnosti vedoucí k selhání, může stanovit rating dlužníka nebo transakce způsobem, který by uplatňovala u expozice, která není ve stavu selhání. Pokud je následně třeba uplatnit definici selhání, má se za to, že došlo k dalšímu selhání.
6. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění podmínek, podle nichž příslušný orgán stanovuje limit uvedený v odst. 2 písm. d).
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
7. EBA vydává pokyny o použití tohoto článku. Tyto pokyny se přijímají v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 179
Obecné požadavky týkající se odhadu
1. Při kvantifikaci rizikových parametrů spojených s ratingovými stupni nebo seskupeními instituce uplatňují tyto požadavky:
a)
vlastní odhady rizikových parametrů PD, LGD, konverzních faktorů a EL provedené institucí zahrnují veškeré relevantní údaje, informace a metody. Odhady se odvozují s využitím zkušeností z minulosti a empirických důkazů, nikoliv pouze na základě osobního posouzení. Odhady jsou realistické a věrohodné a vycházejí z faktorů, které podstatně ovlivňují příslušné rizikové parametry. Čím méně má instituce k dispozici údajů, tím konzervativnější je její odhad;
b)
instituce je schopna provádět rozklad realizované ztráty na četnost selhání, LGD a konverzní faktor, nebo používá-li odhady EL, na faktory, jež považuje za určující pro vývoj příslušných rizikových parametrů. Odhady instituce vycházejí z dlouhodobých zkušeností;
c)
zohlední se veškeré změny v úvěrovacích postupech nebo v postupu vymáhání pohledávek za sledovaná období uvedená v čl. 180 odst. 1 písm. h) a odst. 2 písm. e), čl. 181 odst. 1 písm. j) a odst. 2 a čl. 182 odst. 2 a 3. Odhady instituce odrážejí vliv technického pokroku, nových údajů a dalších informací, jakmile jsou k dispozici. Instituce revidují své odhady, kdykoli se objeví nové informace, vždy však alespoň jednou ročně;
d)
soubor expozic, z něhož pochází údaje používané k odhadům, úvěrové standardy používané v době vzniku údajů a další odpovídající charakteristiky jsou srovnatelné s charakteristikami expozic a standardy instituce. Ekonomické nebo tržní podmínky, jež slouží jako podklad pro údaje, jsou relevantní vzhledem k aktuálním a předvídatelným podmínkám. Počet expozic ve vzorku a časové období používané ke kvantifikaci jsou dostatečné na to, aby se mohla instituce spolehnout, že její odhady jsou přesné a spolehlivé;
e)
u pohledávek nabytých za úplatu odhady odrážejí veškeré relevantní informace, které jsou nabývající instituci k dispozici ohledně kvality podkladových pohledávek, včetně údajů o obdobných seskupeních poskytnutých prodávajícím, nabývající institucí nebo externími zdroji. Nabývající instituce vyhodnocuje veškeré údaje, ze kterých vychází a které poskytl prodávající;
f)
instituce je ve svých odhadech ohledně očekávaného rozpětí chyb přiměřeně konzervativní. Pokud jsou metody a údaje považovány za méně uspokojivé a očekávané rozpětí chyb je větší, potom je i odhad konzervativnější.
Pokud instituce používají rozdílné odhady pro výpočet rizikových vah a pro interní účely, zaznamenají tuto skutečnost a odůvodní ji. Pokud instituce mohou prokázat svým příslušným orgánům, že údaje získané před 1. lednem 2007 byly upraveny odpovídajícím způsobem tak, aby bylo dosaženo obecné shody s definicemi selhání podle článku 178 nebo ztráty, mohou příslušné orgány institucím povolit určitou flexibilitu při uplatňování požadovaných standardů ohledně údajů.
2. Pokud instituce používá údaje, které jsou sdíleny mezi institucemi, musí splňovat tyto požadavky:
a)
ratingové systémy a kritéria ostatních institucí v daném seskupení jsou podobná jejím vlastním;
b)
seskupení reprezentuje portfolio, pro něž jsou sdílené údaje použity;
c)
sdílené údaje používá instituce pro své odhadování soustavně;
d)
instituce je i nadále odpovědná za spolehlivost svých ratingových systémů;
e)
instituce dostatečně rozumí svým ratingovým systémům, včetně toho, že je schopna efektivně sledovat a kontrolovat ratingový proces.
Článek 180
Specifické požadavky týkající se odhadu PD
1. Při kvantifikaci rizikových parametrů spojených s ratingovými stupni nebo seskupeními použijí instituce tyto specifické požadavky týkající se odhadu PD pro expozice vůči podnikům, institucím, ústředním vládám a centrálním bankám a pro akciové expozice v případech, kdy instituce používá metodu PD/LGD uvedenou v čl. 155 odst. 3:
a)
instituce odhadují hodnoty PD pro stupně dlužníků z dlouhodobých průměrů jednoletých poměrů selhání. Odhady PD pro dlužníky, kteří jsou vysoce zadluženi, nebo pro dlužníky, jejichž aktiva jsou tvořena převážně obchodními aktivy, odrážejí výkonnost podkladových aktiv na základě časových období krizové volatilility;
b)
u pohledávek vůči podnikům nabytých za úplatu mohou instituce odhadnout EL pro stupně dlužníků z dlouhodobých průměrů skutečných jednoletých poměrů selhání;
c)
pokud instituce odvozuje dlouhodobé průměrné odhady PD a LGD pro pohledávky vůči podnikům nabyté za úplatu z odhadu EL a příslušného odhadu PD nebo LGD, pak postup odhadu celkové ztráty splňuje obecné standardy pro odhad PD a LGD stanovené v této části a výsledek musí být v souladu s konceptem LGD uvedeným v čl. 181 odst. 1 písm. a);
d)
instituce používají metody odhadu PD pouze společně s podpůrnou analýzou. Instituce si je vědoma významu osobního posouzení při kombinování výsledků různých metod a při úpravách v důsledku omezenosti daných metod a informací;
e)
používá-li instituce k odhadování PD vlastní historické údaje o selháních, potom tyto odhady odrážejí standardy pro upisování a veškeré rozdíly mezi ratingovým systémem, který tyto údaje poskytl, a aktuálně používaným ratingovým systémem. Pokud byly standardy pro upisování či ratingové systémy změněny, instituce je ve svém odhadování PD konzervativnější;
f)
pokud instituce spojuje své interní ratingové stupně se stupnicí užívanou externí ratingovou agenturou či podobnými organizacemi, nebo je k takové stupnici přiřazuje, a poté přiděluje poměr selhání zaznamenaný u ratingových stupňů externí organizace svým vlastním stupňům, musí být toto přiřazování založeno na porovnání interních ratingových kritérií a kritérií používaných danou externí organizací a na porovnání interních a externích ratingů jakýchkoli společných dlužníků. Přitom se instituce vyvaruje zkreslení či rozporů v metodě přiřazování nebo v podkladových údajích. Kritéria externí organizace, z nichž vycházejí údaje používané ke kvantifikaci, se zaměřují pouze na riziko selhání a neodrážejí charakteristiky transakcí. Analýzy provedené institucí obsahují srovnání používaných definic selhání s přihlédnutím k požadavkům uvedeným v článku 178. Instituce zásady přiřazování zaznamená;
g)
používá-li instituce statistické modely pro prognózu selhání, smí odhadovat hodnoty PD jako prostý průměr odhadů pravděpodobnosti selhání u jednotlivých dlužníků v daném ratingovém stupni. Používá-li instituce modely pravděpodobnosti selhání pro tento účel, splňuje standardy uvedené v článku 174;
h)
bez ohledu na to, zda instituce pro účely odhadování PD používá externí, interní nebo sdílené zdroje údajů nebo jejich kombinaci, je délka příslušné historické časové řady alespoň pro jeden z těchto zdrojů minimálně pět let. Zahrnuje-li časová řada pro některý ze zdrojů delší období a jsou-li tyto údaje relevantní, použije se toto delší období. Toto písmeno se vztahuje rovněž na metodu PD/LGD u akcií. Se svolením příslušných orgánů mohou instituce, které neobdržely svolení příslušného orgánu podle článku 143 k použití vlastních odhadů LGD nebo konverzních faktorů, použít při uplatňování přístupu IRB odpovídající údaje za období dvou let. Období, jež musí být zahrnuto, se každoročně prodlouží o jeden rok do doby, než odpovídající údaje zahrnou období pěti let.
2. V případě retailových expozic se použijí tyto požadavky:
a)
instituce odhadují hodnoty PD pro stupně nebo seskupení dlužníků z dlouhodobých průměrů jednoletých poměrů selhání;
b)
odhady PD mohou být rovněž odvozeny z odhadu celkové ztráty a z příslušných odhadů LGD;
c)
převažujícím zdrojem informací instituce pro odhadování charakteristik ztráty jsou interní údaje pro zařazování expozic do stupňů nebo seskupení. Instituce mohou pro kvantifikaci použít externí údaje (včetně sdílených údajů) nebo statistické modely, za předpokladu, že existují obě tyto silné vazby:
i)
mezi procesem zařazování expozic do stupňů nebo seskupení v instituci a procesem, který používá daný externí zdroj údajů; a
ii)
mezi interním rizikovým profilem instituce a složením externích údajů;
d)
pokud instituce odvozuje dlouhodobé průměrné odhady PD a LGD pro retailové expozice z odhadu celkové ztráty a příslušného odhadu PD nebo LGD, pak postup odhadu celkové ztráty splňuje obecné standardy pro odhad PD a LGD stanovené v této části a výsledek je v souladu s konceptem LGD uvedeným v čl. 181 odst. 1 písm. a);
e)
bez ohledu na to, zda instituce pro účely odhadování charakteristik ztráty používá externí, interní nebo sdílené zdroje údajů nebo jejich kombinaci, délka podkladové historické časové řady činí minimálně pět let alespoň pro jeden z těchto zdrojů. Zahrnuje-li časová řada pro některý ze zdrojů delší období a jsou-li tyto údaje relevantní, použije se toto delší období. Instituce nemusí přikládat historickým údajům stejný význam, pokud novější údaje předpovídají ztrátovost lépe. Se svolením příslušných orgánů mohou instituce, které uplatňují přístup IRB, použít relevantní údaje za dvouleté období. Období, které je zahrnuto, se každoročně prodlouží o jeden rok do doby, než odpovídající údaje zahrnou období pěti let;
f)
instituce rozpoznávají a analyzují očekávané změny rizikových parametrů v průběhu trvání úvěrových expozic (sezónní vlivy).
V případě retailových pohledávek nabytých za úplatu mohou instituce používat externí i interní referenční údaje. Instituce pro porovnání použijí veškeré relevantní zdroje údajů.
3. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění těchto otázek:
a)
podmínky, podle nichž mohou příslušné orgány udělit svolení uvedená v odst. 1 písm. h) a odst. 2 písm. e);
b)
metodiky, podle nichž příslušné orgány posoudí metodiku instituce používanou k odhadům PD podle článku 143.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 181
Specifické požadavky týkající se vlastních odhadů LGD
1. Při kvantifikaci rizikových parametrů spojených s ratingovými stupni nebo seskupeními použijí instituce tyto specifické požadavky týkající se vlastních odhadů LGD:
a)
instituce odhadují LGD pro stupně nebo seskupení transakcí na základě průměru skutečných hodnot LGD v jednotlivých stupních nebo seskupeních transakcí za použití všech selhání zjištěných ze zdrojů údajů (průměr vážený počty selhání);
b)
instituce použijí odhady LGD pro případ hospodářského poklesu, jsou-li konzervativnější než dlouhodobá průměrná úroveň. Pokud se očekává, že výstupem ratingového systému budou dlouhodobě konstantní skutečné hodnoty LGD pro jednotlivé stupně nebo seskupení, provedou instituce úpravy svých odhadů rizikových parametrů pro jednotlivé stupně nebo seskupení, aby omezily dopad hospodářského poklesu na kapitál;
c)
instituce zohlední stupeň jakékoli závislosti mezi rizikem dlužníka a rizikem kolaterálu nebo poskytovatele kolaterálu. K případům, u kterých je zjevný vysoký stupeň závislosti, se přistupuje konzervativně;
d)
při svém posuzování LGD přistupuje instituce k nesouladu měn mezi podkladovým závazkem a kolaterálem konzervativně;
e)
pokud odhady LGD zohledňují existenci kolaterálu, nejsou tyto odhady založeny výlučně na odhadované tržní hodnotě kolaterálu. Odhady LGD zohledňují dopad potenciální neschopnosti institucí získat okamžitou kontrolu nad svým kolaterálem a realizovat jej;
f)
pokud odhady LGD berou v úvahu existenci kolaterálu, stanoví instituce interní požadavky na řízení kolaterálu, právní jistotu a řízení rizika, které se obecně shodují s těmi, které jsou uvedeny v kapitole 4 oddílu 3;
g)
pokud instituce zohledňuje kolaterál při určování hodnoty expozice pro účely úvěrového rizika protistrany podle kapitoly 6 oddílu 5 nebo 6, žádnou částku, u níž očekává, že bude z kolaterálu získána, nezohlední při odhadech LGD;
h)
ve specifickém případě expozic, u nichž již došlo k selhání, použije instituce součet svého nejlepšího odhadu očekávané ztráty pro každou expozici vzhledem k daným ekonomickým podmínkám a stavu expozice a svého odhadu zvýšení ztrátovosti způsobeného možnými dalšími neočekávanými ztrátami v průběhu vymáhání dlužných částek, tj. v období mezi datem selhání a konečnou likvidací expozice;
i)
nesplacené zpožděné poplatky, které se promítly do výkazu zisků a ztrát instituce, se ve stejném rozsahu zahrnou do expozice a výše ztráty dané instituce;
j)
pro expozice vůči podnikům, institucím, ústředním vládám a centrálním bankám vycházejí odhady LGD z údajů za minimálně pětileté období, přičemž po zavedení se období každoročně prodluží o jeden další rok, dokud není dosaženo období minimálně sedmi let v případě alespoň jednoho ze zdrojů údajů. Zahrnuje-li časová řada pro některý ze zdrojů delší období a jsou-li tyto údaje relevantní, použije se toto delší období.
2. V případě retailových expozic mohou instituce učinit následující:
a)
odvodit odhady LGD ze skutečné ztráty a z příslušných odhadů PD;
b)
zohlednit budoucí čerpání buď ve svých odhadech konverzních faktorů, nebo ve svých odhadech LGD;
c)
u retailových pohledávek nabytých za úplatu používat pro odhady LGD externí i interní referenční údaje.
U retailových expozic vycházejí odhady LGD z údajů za období minimálně pěti let. Instituce nemusí přikládat historickým údajům stejný význam, pokud novější údaje předpovídají ztrátovost lépe. Se svolením příslušných orgánů mohou instituce, které uplatňují přístup IRB, použít relevantní údaje za dvouleté období. Období, jež musí být zahrnuto, se každoročně prodlouží o jeden rok do doby, než odpovídající údaje zahrnou období pěti let.
3. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění těchto otázek:
a)
povaha, závažnost a trvání hospodářského poklesu uvedeného v odstavci 1;
b)
podmínky, za nichž příslušný orgán může povolit a instituce podle odstavce 3 používat příslušné údaje za dvouleté období v případě, že uplatňuje přístup IRB.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 182
Specifické požadavky týkající se vlastních odhadů konverzních faktorů
1. Při kvantifikaci rizikových parametrů spojených s ratingovými stupni nebo seskupeními použijí instituce tyto specifické požadavky týkající se vlastních odhadů konverzních faktorů:
a)
instituce odhadují konverzní faktory pro jednotlivé stupně nebo seskupení transakcí na základě průměru skutečných konverzních faktorů v jednotlivých stupních nebo seskupeních transakcí za použití průměru váženého počty selhání podle všech selhání zjištěných ze zdrojů údajů;
b)
instituce použijí odhady konverzních faktorů pro případ hospodářského poklesu, jsou-li konzervativnější než dlouhodobá průměrná úroveň. Pokud se očekává, že výstupem ratingového systému budou dlouhodobě konstantní skutečné konverzní faktory pro jednotlivé ratingové stupně nebo seskupení, provedou instituce úpravy svých odhadů rizikových parametrů pro jednotlivé stupně nebo seskupení, aby omezily dopad hospodářského poklesu na kapitál;
c)
odhady konverzních faktorů provedené institucemi odrážejí možnost dodatečných čerpání dlužníkem až do okamžiku, kdy dojde k selhání, a také po tomto okamžiku. Pokud lze reálně předpokládat silnou pozitivní korelaci mezi četností selhání a rozpětím konverzního faktoru, odhad konverzního faktoru musí být konzervativnější;
d)
při odhadování konverzních faktorů instituce zohlední vlastní specifické zásady a strategie používané v souvislosti se sledováním účtů a zpracováváním plateb. Instituce vezmou také v úvahu svou schopnost a ochotu zabránit dalšímu čerpání prostředků v situaci krátce před selháním, jako je porušení smluvních podmínek nebo jiné technicky podmíněné případy selhání;
e)
instituce mají odpovídající systémy a postupy pro sledování objemů transakcí, aktuálních dlužných částek v porovnání s přislíbenými nástroji a změnami dlužné částky u jednotlivých dlužníků a stupňů. Instituce je schopna každodenně sledovat aktuální stav zůstatků;
f)
pokud instituce používají rozdílné odhady konverzních faktorů pro výpočet objemů rizikově vážených expozic a pro interní účely, zaznamenají tuto skutečnost a odůvodní ji.
2. Pro expozice vůči podnikům, institucím, ústředním vládám a centrálním bankám vycházejí odhady konverzních faktorů z údajů za minimálně pětileté období, přičemž po zavedení se období každoročně prodlouží o jeden další rok, dokud není dosaženo období minimálně sedmi let v případě alespoň jednoho ze zdrojů údajů. Zahrnuje-li časová řada pro některý ze zdrojů delší období a jsou-li tyto údaje relevantní, použije se toto delší období.
3. Pro retailové expozice mohou instituce zohlednit budoucí čerpání buď ve svých odhadech konverzních faktorů, nebo ve svých odhadech LGD.
Odhady konverzních faktorů pro retailové expozice vycházejí z údajů za minimálně pětileté období. Odchylně od odst. 1 písm. a) nemusí instituce přikládat historickým údajům stejný význam, pokud lze pomocí novějších údajů čerpání předpovědět lépe. Se svolením příslušných orgánů mohou instituce, které uplatňují přístup IRB, použít relevantní údaje za období dvou let. Období, jež musí být zahrnuto, se každoročně prodlouží o jeden rok do doby, než odpovídající údaje zahrnou období pěti let.
4. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění těchto otázek:
a)
povaha, závažnost a trvání hospodářského poklesu uvedeného v odstavci 1;
b)
podmínky, za nichž příslušný orgán může povolit a instituce použít odpovídající údaje za období dvou let v době, kdy instituce poprvé uplatní přístup IRB.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 183
Požadavky týkající se hodnocení vlivu záruk a úvěrových derivátů na expozice vůči podnikům, institucím, ústředním vládám a centrálním bankám, u nichž se používají vlastní odhady LGD, a pro retailové expozice
1. V souvislosti se způsobilými ručiteli a zárukami se použijí tyto požadavky:
a)
instituce mají jasně stanovená kritéria pro typy ručitelů, které uznávají pro výpočet objemů rizikově vážených expozic;
b)
pro uznané ručitele se použijí stejná pravidla jako pro dlužníky, jak je uvedeno v článcích 171, 172 a 173;
c)
záruka je zaznamenaná písemně, není vypověditelná ze strany ručitele, je platná, dokud není závazek plně splacen (v závislosti na výši a době platnosti záruky) a je na ručiteli právně vymahatelná v jurisdikci, kde ručitel disponuje aktivy, jež by mohla být z rozhodnutí soudu zadržena a realizována. Podmíněné záruky, podle jejichž podmínek nemusí být ručitel povinen dostát svým závazkům, mohou být uznány s výhradou svolení příslušných orgánů. Kritéria přiřazování ke stupňům odpovídajícím způsobem zohlední jakékoli možné omezení vlivu snižování rizika.
2. Instituce má jasně stanovená kritéria pro úpravy stupňů, seskupení nebo odhadů LGD a v případě retailových expozic a způsobilých pohledávek nabytých za úplatu také pro proces zařazování expozic do stupňů nebo seskupení, aby byl zohledněn vliv záruk na výpočet objemů rizikově vážených expozic. Tato kritéria jsou v souladu s požadavky stanovenými v článcích 171, 172 a 173.
Daná kritéria jsou realistická a věrohodná. Berou v úvahu schopnost a ochotu ručitele dostát svým závazkům, pravděpodobné načasování plateb od ručitele, míru korelace mezi schopností ručitele dostát svým závazkům a schopností dlužníka splácet a rozsah, v němž přetrvává zbytkové riziko dlužníka.
3. Požadavky týkající se záruk uvedené v tomto článku se použijí rovněž na úvěrové deriváty s jedním dlužníkem. V případě nesouladu mezi podkladovým závazkem a referenčním závazkem úvěrového derivátu nebo závazkem používaným pro určení, zda nastala úvěrová událost, se použijí požadavky stanovené v čl. 216 odst. 2. V případě retailových expozic a způsobilých pohledávek nabytých za úplatu se tento odstavec použije pro proces zařazování expozic do stupňů či seskupení.
Kritéria zohledňují strukturu vyplácení úvěrového derivátu a konzervativně hodnotí vliv, který má tato struktura na úroveň a časový rozvrh splátek. Instituce zohlední rozsah, v němž přetrvávají další formy zbytkového rizika.
4. Požadavky stanovené v odstavcích 1 až 3 se nepoužijí pro záruky poskytnuté institucemi, ústředními vládami a centrálními bankami a podniky, které splňují požadavky stanovené v čl. 201 odst. 1 písm. g), pokud instituce obdržela svolení používat standardizovaný přístup pro expozice vůči těmto subjektům podle článků 148 a 150. V tomto případě se použijí požadavky kapitoly 4.
5. V případě retailových záruk se požadavky stanovené v odstavcích 1, 2 a 3 rovněž použijí na zařazování expozic do stupňů nebo seskupení a při odhadování PD.
6. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění podmínek, podle nichž příslušné orgány mohou povolit, aby byly uznány podmíněné záruky.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 184
Požadavky týkající se pohledávek nabytých za úplatu
1. Při kvantifikaci rizikových parametrů spojených s ratingovými stupni nebo seskupeními u pohledávek nabytých za úplatu instituce zajistí splnění podmínek stanovených v odstavcích 2 až 6.
2. Struktura transakce zajišťuje, že instituce má za všech předvídatelných okolností skutečné právo vlastnit a kontrolovat veškeré peněžní plnění z těchto pohledávek. Pokud dlužník provádí přímé platby vůči prodávajícímu nebo obsluhovateli, instituce pravidelně prověřuje, že platby jsou vypořádávány úplně a v rámci smluvně dohodnutých podmínek. Instituce má postupy zajišťující, že vlastnické právo k pohledávkám a peněžní plnění jsou chráněny před vyhlášením úpadku nebo právním napadením, které by mohlo podstatně zpozdit schopnost věřitele zpeněžit nebo postoupit pohledávky, případně udržet si kontrolu nad peněžním plněním.
3. Instituce sleduje kvalitu pohledávek nabytých za úplatu i finanční situaci prodávajícího a obsluhovatele. Přitom platí, že:
a)
instituce vyhodnocuje korelaci mezi kvalitou pohledávek nabytých za úplatu a finanční situací prodejce i obsluhovatele a má interní zásady a postupy, které zajistí odpovídající ochranu před všemi nepředvídatelnými událostmi a zahrnují přidělení interního ratingu každému prodávajícímu a obsluhovateli;
b)
instituce má jasné a účinné zásady a postupy pro určení způsobilosti prodávajícího a obsluhovatele. Instituce nebo její zmocněnec provádí pravidelné přezkumy prodávajících a obsluhovatelů s cílem prověřit přesnost zpráv vydávaných prodávajícím nebo obsluhovatelem, odhalit podvody nebo provozní slabiny a prověřit kvalitu úvěrových zásad prodávajícího a inkasních zásad a postupů obsluhovatele. Výsledky těchto přezkumů se zaznamenají;
c)
instituce vyhodnocuje charakteristiky seskupení pohledávek nabytých za úplatu, včetně přečerpání záloh; historii nedoplatků, ohrožených pohledávek a opravných položek na ohrožené pohledávky prodejce; podmínky plateb a potenciální protiúčty;
d)
instituce má účinné zásady a postupy pro souhrnné sledování koncentrací jednoho dlužníka v rámci jednoho seskupení pohledávek nabytých za úplatu i mezi jednotlivými seskupeními pohledávek nabytých za úplatu;
e)
instituce si zajistí ze strany obsluhovatele přísun včasných a dostatečně podrobných zpráv o stárnutí a rozmělnění pohledávek, aby mohla zajistit splnění svých kritérií způsobilosti a procesů postoupení pohledávek nabytých za úplatu a účinně sledovat a potvrdit podmínky prodeje a rozmělnění pro prodávajícího.
4. Instituce má systémy a postupy pro včasné odhalení zhoršování finanční situace prodávajícího a kvality pohledávek nabytých za úplatu a pro aktivní vypořádání se s nově vznikajícími problémy. Instituce má zejména jasné a účinné zásady, postupy a informační systémy ke sledování porušování smluvních podmínek a jasné a účinné zásady a postupy pro podniknutí právních kroků a zacházení s problémovými pohledávkami nabytými za úplatu.
5. Instituce má jasné a účinné zásady a postupy týkající se kontroly pohledávek nabytých za úplatu, úvěrů a plateb v hotovosti. Písemné interní zásady upřesní zejména všechny podstatné prvky programu nabývání pohledávek za úplatu, včetně výše záloh, způsobilého kolaterálu, nezbytných záznamů, omezení koncentrací a způsobu zacházení s peněžním plněním. Tyto prvky odpovídajícím způsobem zohledňují veškeré relevantní a podstatné faktory, včetně finanční situace prodávajícího a obsluhovatele, koncentrace rizika a trendů v kvalitě pohledávek nabytých za úplatu a v portfoliu klientů daného prodejce, přičemž interní systémy zajišťují, že finanční prostředky jsou poskytovány pouze proti přesně stanovenému doprovodnému kolaterálu a záznamům.
6. Instituce má účinný interní proces hodnocení toho, jak jsou dodržovány všechny interní strategie a postupy. Tento proces zahrnuje pravidelné kontroly všech kritických fází programu nabývání pohledávek za úplatu, ověření oddělení funkcí hodnocení prodávajícího a obsluhovatele a hodnocení dlužníka a hodnocení prodávajícího a obsluhovatele a auditu prodávajícího a obsluhovatele, jakož i hodnocení činnosti provozních útvarů se zvláštním důrazem na kvalifikaci, zkušenosti a počet pracovníků a hodnocení podpůrných automatických systémů.
Pododdíl 3
Validace vlastních odhadů
Článek 185
Validace vlastních odhadů
Instituce validují své vlastní odhady v souladu s těmito požadavky:
a)
instituce mají spolehlivé systémy sloužící k vyhodnocení přesnosti a konzistentnosti ratingových systémů, procesů a odhadů všech relevantních rizikových parametrů. Interní proces validace instituci umožňuje, aby posuzovala fungování systémů interního ratingu a odhadování rizika soustavně a účelně;
b)
instituce pravidelně porovnávají skutečné poměry selhání s odhadovanými hodnotami PD pro každý stupeň, a jsou-li skutečné poměry selhání mimo očekávané rozmezí pro daný stupeň, analyzují konkrétní důvody této odchylky. Instituce, které používají vlastní odhady LGD a konverzních faktorů, provádějí také analogickou analýzu těchto odhadů. Tato srovnání vycházejí z historických údajů, které se vztahují k co nejdelšímu časovému úseku. Instituce zaznamenávají metody a údaje použité pro tato srovnání. Analýza a záznamy se aktualizují minimálně jednou ročně;
c)
instituce používají rovněž další kvantitativní nástroje validace a srovnání s relevantními externími zdroji údajů. Analýza vychází z údajů vhodných pro dané portfolio, pravidelně aktualizovaných a pokrývajících odpovídající období sledování. Interní posouzení výkonnosti ratingových systémů vychází z co nejdelšího časového úseku;
d)
metody a údaje používané pro kvantitativní validaci se používají soustavně. Změny v údajích (týkající se jak zdrojů údajů, tak období) a metodách odhadování a validace se zaznamenávají;
e)
instituce mají řádné interní standardy pro případy, kdy odchylky skutečných hodnot PD, LGD, konverzních faktorů a celkové ztráty (při použití EL) od očekávaných hodnot jsou natolik výrazné, že zpochybňují platnost odhadů. Tyto standardy berou v úvahu hospodářské cykly a podobnou systematickou proměnlivost v historii selhání. Jsou-li skutečné hodnoty stále vyšší než očekávané hodnoty, instituce upraví odhady směrem nahoru, aby odrážely historii selhání a ztráty.
Pododdíl 4
Požadavky na akciové expozice v rámci metody interních modelů
Článek 186
Kapitálové požadavky a kvantifikace rizika
Pro účely výpočtu kapitálových požadavků instituce splňují tyto standardy:
a)
odhad potenciální ztráty je dostatečně odolný vůči nepříznivým pohybům trhu souvisejícím s dlouhodobým rizikovým profilem specifických podílů držených institucí. Údaje, jež zachycují rozdělení výnosů, pokrývají nejdelší časový úsek, pro nějž jsou údaje k dispozici a věrohodně zobrazují rizikový profil specifických akciových expozic instituce. Používané údaje jsou dostačující na to, aby poskytovaly konzervativní, statisticky spolehlivé a stabilní odhady ztráty, které nejsou založeny pouze na subjektivní úvaze nebo osobním rozhodnutí. Předpoklad šoku dává konzervativní odhad potenciální ztráty pro příslušný dlouhodobý tržní nebo hospodářský cyklus. Instituce spojí empirickou analýzu dostupných údajů s úpravami, které vycházejí z celé řady faktorů, aby tak získala přiměřeně realistické a konzervativní výstupy modelu. Při vytváření modelů hodnot v riziku (VaR) pro odhad potenciálních čtvrtletních ztrát mohou instituce použít čtvrtletní údaje nebo převést údaje z kratšího období na čtvrtletní ekvivalent za použití analyticky vhodné metody podpořené empirickými důkazy a pomocí myšlenkového postupu a analýzy, které jsou dobře rozvinuty a zaznamenány. Tento přístup se používá konzervativně a soustavně. Je-li k dispozici jen omezený objem relevantních údajů, počíná si instituce přiměřeně konzervativně;
b)
používané modely jsou schopny odpovídajícím způsobem zachytit všechna podstatná rizika spojená s výnosy akcií, včetně obecného tržního rizika a specifického rizika akciového portfolia instituce. Interní modely adekvátně objasňují cenové změny v průběhu času, zachycují rozsah a změny ve složení potenciálních koncentrací a jsou odolné vůči nepříznivému tržnímu prostředí. Soubor rizikových expozic, z něhož pochází vzorek údajů použitý k vypracování odhadů, vystihuje soubory akciových expozic instituce nebo je s nimi alespoň srovnatelný;
c)
interní model odpovídá rizikovému profilu a složitosti akciového portfolia instituce. Vlastní-li instituce podstatné podíly, jejichž hodnoty jsou ze své podstaty vysoce nelineární, interní modely jsou navrženy tak, aby přiměřeně zachycovaly rizika spojená s takovými nástroji;
d)
přiřazování jednotlivých pozic k odhadům, tržním indexům a rizikovým faktorům je realistické, věrohodné a koncepčně správné;
e)
instituce pomocí empirických analýz prokáží vhodnost rizikových faktorů, včetně jejich schopnosti odrážet obecné i specifické riziko;
f)
odhady volatility výnosu akciových expozic zahrnují relevantní a dostupné údaje, informace a metody. Použijí se jak interní údaje podrobené nezávislému přezkumu, tak údaje z externích zdrojů, včetně sdílených údajů;
g)
instituce má k dispozici propracovaný a komplexní program zátěžového testování.
Článek 187
Proces řízení rizika a kontrolní mechanismy
Vzhledem k vývoji a použití interních modelů pro účely kapitálových požadavků zavádějí instituce zásady, postupy a kontrolní mechanismy, aby zajistily integritu modelu a procesu modelování. Tyto zásady, postupy a kontrolní mechanismy zahrnují:
a)
plnou integraci interního modelu do celkového řídicího informačního systému instituce a do řízení investičního akciového portfolia. Interní modely musí být plně integrovány do infrastruktury řízení rizik instituce, zejména jsou-li používány pro měření a hodnocení výkonnosti akciového portfolia, včetně rizikově upravené výkonnosti, alokaci ekonomického kapitálu do akciových expozic a hodnocení celkové kapitálové přiměřenosti a procesu řízení investic;
b)
zavedené systémy řízení, postupy a kontrolní funkce pro zajištění pravidelného a nezávislého přezkumu všech prvků interního procesu modelování, včetně schvalování revizí modelu, prověřování vstupů modelu a přezkumu výstupů modelu, jako například přímého ověření výpočtů rizika. Tyto přezkumy hodnotí přesnost, úplnost a vhodnost vstupů a výsledků modelu a zaměřují se na nalezení a omezení potenciálních chyb spojených se známými slabinami modelu a na odhalení jeho neznámých slabých stránek. Tyto přezkumy může provádět nezávislý interní útvar nebo nezávislá externí třetí strana;
c)
odpovídající systémy a postupy sledování investičních limitů a rizika u akciových expozic;
d)
útvary odpovědné za tvorbu a použití modelu jsou funkčně nezávislé na útvarech odpovědných za řízení jednotlivých investic;
e)
osoby odpovědné za některou součást procesu modelování mají odpovídající kvalifikaci. Vedení přidělí útvaru odpovědnému za modelování dostatečně schopné a kvalifikované pracovníky.
Článek 188
Validace a záznamy
Instituce mají spolehlivé systémy pro validaci přesnosti a konzistentnosti svých interních modelů a procesů modelování. Veškeré podstatné prvky interních modelů, procesů modelování a validace se zaznamenávají.
Validace a záznamy institucí týkající se interních modelů a procesů modelování splňují tyto požadavky:
a)
k posouzení výkonnosti svých interních modelů a procesů používá instituce interní proces validace soustavně a věrohodným způsobem;
b)
metody a údaje používané pro kvantitativní validaci se používají soustavně. Změny týkající se metod odhadování a validace a změny týkající se údajů (jak jejich zdrojů, tak období) se zaznamenávají;
c)
instituce pravidelně porovnávají skutečné výnosy akcií, které se vypočítají pomocí realizovaných a nerealizovaných zisků a ztrát, s modelovými odhady. Tato srovnání vycházejí z historických údajů, které se vztahují k co nejdelšímu časovému úseku. Instituce zaznamenávají metody a údaje použité pro tato srovnání. Analýza a záznamy se aktualizují minimálně jednou ročně;
d)
instituce využívají ostatní kvantitativní nástroje validace a srovnání s externími zdroji údajů. Analýza vychází z údajů vhodných pro dané portfolio, pravidelně aktualizovaných a pokrývajících odpovídající období sledování. Interní posouzení výkonnosti modelů prováděné institucemi je založeno na co nejdelším časovém úseku;
e)
instituce mají řádné interní standardy pro řešení situací, kdy srovnání skutečných výnosů akcií s odhady modelů zpochybňuje platnost odhadů nebo modelů. Tyto standardy berou v úvahu hospodářské cykly a podobnou systematickou proměnlivost ve výnosech akcií. Veškeré úpravy interních modelů provedené na základě revizí modelů se zaznamenají a musí být konzistentní se standardy pro revizi modelů dané instituce;
f)
interní model a proces modelování se zaznamená, a to včetně povinností osob účastnících se modelování a procesů schvalování a revize modelů.
Pododdíl 5
Interní správa a řízení a dohled
Článek 189
Správa a řízení společnosti
1. Všechny podstatné aspekty ratingových procesů a procesů odhadu schvaluje vedoucí orgán instituce nebo jím jmenovaný výbor a vrcholné vedení. Tyto osoby mají obecné vědomosti o ratingových systémech instituce a plně chápou informace obsažené ve zprávách pro vedení, které se systémy zabývají.
2. Vrcholné vedení plní tyto požadavky:
a)
upozorňuje vedoucí orgán nebo jím jmenovaný výbor na podstatné změny nebo výjimky v zavedených zásadách, které podstatným způsobem ovlivní fungování ratingových systémů instituce;
b)
dobře rozumí koncepci a fungování ratingových systémů;
c)
trvale zajišťuje řádné fungování ratingových systémů.
Útvary řízení úvěrového rizika pravidelně informují vrcholné vedení o fungování ratingového procesu, oblastech vyžadujících zlepšení a krocích směřujících k nápravě dříve zjištěných nedostatků.
3. Analýza profilu úvěrového rizika dané instituce, která vychází z interních ratingů, je důležitou součástí zpráv pro vedení. Zprávy obsahují alespoň rizikové profily jednotlivých stupňů, přechody mezi stupni, odhad příslušných parametrů pro jednotlivé stupně a srovnání očekávaných a skutečných poměrů selhání a případně, používají-li se vlastní odhady, očekávaných a skutečných LGD a očekávaných a skutečných konverzních faktorů, a výsledky zátěžových testů. Četnost zpráv závisí na významu a typu informací a na postavení příjemce.
Článek 190
Řízení úvěrového rizika
1. Útvar řízení úvěrového rizika je nezávislý na pracovnících a členech vedení odpovědných za vznik a obnovu expozic a podléhá přímo vrcholnému vedení. Útvar je odpovědný za koncepci nebo výběr, realizaci, dohled a fungování ratingových systémů. Pravidelně vydává a analyzuje zprávy o výstupech ratingových systémů.
2. Útvar řízení úvěrového rizika je odpovědný za:
a)
testování a sledování stupňů a seskupení;
b)
zpracování a analýzu souhrnných zpráv o ratingových systémech instituce;
c)
prováděcí postupy sloužící k ověření, zda definice stupňů a seskupení jsou soustavně používány všemi útvary a pro všechny zeměpisné oblasti;
d)
přezkum a záznamy všech změn týkajících se ratingového procesu, včetně důvodů, které k těmto změnám vedly;
e)
přezkum ratingových kritérií s cílem zjistit, zda zůstávají vhodná pro předpověď rizika. Změny v ratingovém procesu, kritériích nebo jednotlivých ratingových parametrech se zaznamenávají a uchovávají;
f)
aktivní účast na tvorbě či výběru, realizaci a validaci modelů používaných v ratingovém procesu;
g)
dohled nad modely používanými v ratingovém procesu;
h)
průběžnou kontrolu a úpravy modelů používaných v ratingovém procesu.
3. Instituce, které používají sdílené údaje podle čl. 179 odst. 2, mohou zadat externím subjektům tyto úkoly:
a)
zpracování informací týkajících se testování a sledování stupňů a seskupení;
b)
zpracování souhrnných zpráv o ratingových systémech instituce;
c)
zpracování informací týkajících se přezkumu ratingových kritérií za účelem zjištění, zda zůstávají vhodná pro předpověď rizika;
d)
záznamy změn ratingového procesu, kritérií či jednotlivých ratingových parametrů;
e)
zpracování informací týkajících se průběžné kontroly a úpravy modelů používaných v ratingovém procesu.
4. Instituce, které využijí odstavce 3, zajistí, aby příslušné orgány měly přístup ke všem relevantním informacím třetí strany, které jsou nezbytné ke kontrole splnění požadavků, a aby příslušné orgány mohly provádět kontroly na místě ve stejném rozsahu jako v instituci.
Článek 191
Interní audit
Interní audit nebo jiná srovnatelná nezávislá auditorská jednotka prověří alespoň jednou ročně ratingové systémy instituce a jejich fungování, včetně provádění úvěrových obchodů a odhadů PD, LGD, EL a konverzních faktorů. Oblasti prověřování zahrnují i dodržování všech příslušných požadavků.
KAPITOLA 4
Snižování úvěrového rizika
Oddíl 1
Definice a všeobecné požadavky
Článek 192
Definice
Pro účely této kapitoly se rozumí:
1)
„institucí poskytující úvěr“ instituce, která má danou expozici;
2)
„zajištěnou úvěrovou transakcí“ jakákoliv transakce, na jejímž základě vzniká expozice zajištěná kolaterálem, aniž má instituce má právo obdržet rozpětí alespoň jednou denně;
3)
„transakcí na kapitálovém trhu“ jakákoliv transakce, na jejímž základě vzniká expozice zajištěná kolaterálem s tím, že instituce má právo obdržet rozpětí alespoň jednou denně;
4)
„podkladovým subjektem kolektivního investování“ subjekt kolektivního investování, do jehož akcií nebo podílových jednotek investoval jiný subjekt kolektivního investování.
Článek 193
Zásady pro uznávání účinku technik snižování úvěrového rizika
1. Žádné expozici, u které instituce získá snížení úvěrového rizika, nesmí být přiřazen vyšší objem rizikově vážené expozice nebo výše očekávané ztráty, než u jinak totožné expozice, u níž instituce nemá žádné snížení úvěrového rizika.
2. Jestliže objem rizikově vážené expozice již bere v úvahu zajištění úvěrového rizika buď podle kapitoly 2, nebo případně kapitoly 3, instituce ve výpočtech podle této kapitoly nevezme zajištění úvěrového rizika v úvahu.
3. Pokud jsou požadavky ustanovení oddílů 2 a 3 splněny, instituce mohou pozměnit výpočet objemů rizikově vážených expozic podle standardizovaného přístupu a výpočet objemů rizikově vážených expozic a výše očekávaných ztrát podle přístupu IRB v souladu s ustanoveními oddílů 4, 5 a 6.
4. Instituce zacházejí s hotovostí, cennými papíry či komoditami nakoupenými, vypůjčenými nebo obdrženými v rámci repo obchodu nebo půjčky či výpůjčky cenných papírů nebo komodit jako s kolaterálem.
5. Instituce, která počítá objemy rizikově vážených expozic podle standardizovaného přístupu a má více než jednu formu snižování úvěrového rizika, které se týkají jedné expozice, provede oba tyto postupy:
a)
rozdělí expozici do částí, na něž se vztahuje příslušný typ nástroje snižování úvěrového rizika;
b)
vypočítá objem rizikově vážené expozice zvlášť pro každou část získanou v písmenu a) podle ustanovení kapitoly 2 a této kapitoly.
6. Pokud instituce, která počítá objemy rizikově vážených expozic podle standardizovaného přístupu, pokrývá jednu expozici zajištěním úvěrového rizika poskytnutým jedním poskytovatelem zajištění a s různými dobami splatnosti, provede oba tyto postupy:
a)
rozdělí expozici na části kryté příslušným nástrojem snižování úvěrového rizika;
b)
vypočítá objem rizikově vážené expozice zvlášť pro každou část získanou v písmenu a) podle ustanovení kapitoly 2 a této kapitoly.
Článek 194
Zásady, jimiž se řídí způsobilost technik snižování úvěrového rizika
1. Technika používaná pro zajištění úvěrového rizika spolu s provedenými akcemi a kroky, jakož i postupy a zásadami realizovanými institucí poskytující úvěr musí vést k vytvoření takových ujednání o zajištění úvěrového rizika, která jsou právně účinná a vymahatelná podle všech příslušných právních řádů.
Instituce poskytující úvěr poskytne na žádost příslušného orgánu nejaktuálnější verzi nezávislého, písemného a odůvodněného právního stanoviska či stanovisek, jichž použila k určení toho, zda její ujednání o zajištění úvěrového rizika splňuje či splňují podmínky stanovené v prvním pododstavci.
2. Instituce poskytující úvěr učiní všechny náležité kroky, aby zajistila účinnost ujednání o zajištění úvěrového rizika a aby pokryla rizika, jichž se ujednání týká.
3. Instituce případně mohou zohlednit majetkové zajištění úvěrového rizika při výpočtu účinku snižování úvěrového rizika, pouze pokud aktiva pro zajištění splňují obě tyto podmínky;
a)
jsou zařazena na seznam způsobilých aktiv stanovených v článcích 197 až 200; a
b)
jsou dostatečně likvidní a jejich hodnota v průběhu času dostatečně stabilní tak, aby poskytovala vhodnou úroveň jistoty ohledně dosaženého zajištění úvěrového rizika s přihlédnutím k přístupu, který se používá k výpočtu objemů rizikově vážených expozic, a k povolené míře uznatelnosti.
4. Instituce mohou zohlednit majetkové zajištění úvěrového rizika při výpočtu účinku snižování úvěrového rizika, pouze pokud má instituce poskytující úvěr právo v případě selhání, platební neschopnosti nebo konkursu nebo v případě jiné smluvně stanovené úvěrové události dlužníka, případně správce kolaterálu, aktiva, která byla poskytnuta jako zajištění, ve vhodném okamžiku realizovat nebo zadržet. Stupeň korelace mezi hodnotou aktiva, které poskytuje zajištění úvěru, a úvěrovou kvalitou dlužníka nesmí být nepřiměřeně vysoký.
5. V případě osobního zajištění úvěrového rizika bude poskytovatel zajištění považován za způsobilého poskytovatele zajištění pouze v případě, že poskytovatel zajištění je uveden na seznamu způsobilých poskytovatelů stanovených v článcích 201 nebo případně 202.
6. V případě osobního zajištění úvěrového rizika se dohoda o zajištění považuje za způsobilou dohodu o zajištění, pouze pokud splňuje obě tyto podmínky:
a)
je uvedena na seznamu způsobilých dohod o zajištění stanovených v článku 203 a čl. 204 odst. 1;
b)
je právně účinná a vymahatelná podle příslušných právních řádů, aby poskytovala vhodnou úroveň jistoty ohledně dosaženého zajištění úvěrového rizika s přihlédnutím k přístupu, který se používá k výpočtu objemů rizikově vážených expozic, a k povolené míře uznatelnosti;
c)
poskytovatel zajištění splňuje kritéria stanovená v odstavci 5.
7. Zajištění úvěrového rizika musí být v souladu s příslušnými požadavky uvedenými v oddíle 3.
8. Instituce musí být příslušným orgánům schopna prokázat, že zavedla přiměřené postupy pro řízení rizik, aby byla schopna kontrolovat ta rizika, jimž může být vystavena v důsledku uplatňování postupů pro snižování úvěrového rizika.
9. Bez ohledu na skutečnost, že snižování úvěrového rizika bylo vzato v úvahu pro účely výpočtu objemů rizikově vážených expozic a případně výpočtu výše očekávaných ztrát, musí instituce nadále provádět plné hodnocení úvěrového rizika podkladové expozice a musí být schopny prokázat příslušným orgánům, že tento požadavek splňují. V případě repo obchodů a půjček cenných papírů nebo půjček či výpůjček komodit bude za podkladovou expozici, pouze pro účely tohoto odstavce, považována čistá hodnota expozice.
10. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění toho, co představuje dostatečně likvidní aktiva a kdy mohou být hodnoty aktiv považovány za dostatečně stabilní pro účely odstavce 3.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Oddíl 2
Způsobilé formy snižování úvěrového rizika
Pododdíl 1
Majetkové zajištění úvěrového rizika
Článek 195
Rozvahové započtení
Instituce může používat rozvahové započtení vzájemných pohledávek mezi ní a její protistranou jakožto způsobilou formu snižování úvěrového rizika.
Aniž je dotčen článek 196, lze uznat pouze do výše vzájemného hotovostního krytí mezi institucí a protistranou. Instituce mohou pozměnit objemy rizikově vážených expozic, a případně výši očekávaných ztrát pouze u úvěrů a vkladů, které samy obdržely a které jsou předmětem dohody o rozvahovém započtení.
Článek 196
Rámcové dohody o započtení týkající se repo obchodů nebo půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit anebo ostatních transakcí na kapitálovém trhu
Instituce používající komplexní metodu finančního kolaterálu stanovenou v článku 223 mohou zohlednit dopady dvoustranných dohod o započtení týkajících se repo obchodů, půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit nebo ostatních transakcí na kapitálovém trhu s protistranou. Aniž je dotčen článek 299, kolaterál a cenné papíry nebo komodity vypůjčené v rámci takovýchto dohod nebo transakcí musí splňovat požadavky ohledně způsobilosti kolaterálu uvedené v článcích 197 a 198.
Článek 197
Způsobilost kolaterálu pro účely všech přístupů a metod
1. Instituce mohou využívat následující položky jako způsobilý kolaterál pro účely všech přístupů a metod:
a)
složená hotovost nebo hotovostní nástroje v držení instituce poskytující úvěr;
b)
dluhové cenné papíry vydané ústředními vládami nebo centrálními bankami, pokud tyto cenné papíry mají úvěrové hodnocení vypracované externí ratingovou agenturou nebo exportní úvěrovou agenturou uznanou pro účely kapitoly 2, kterému byl orgánem EBA přiřazen stupeň úvěrové kvality 4 nebo lepší podle pravidel pro stanovení rizikových vah expozic vůči ústředním vládám a centrálním bankám podle kapitoly 2;
c)
dluhové cenné papíry vydané institucemi, pokud tyto cenné papíry mají úvěrové hodnocení vypracované externí ratingovou agenturou, kterému byl orgánem EBA přiřazen stupeň úvěrové kvality 3 nebo lepší podle pravidel pro stanovení rizikových vah expozic vůči institucím podle kapitoly 2;
d)
dluhové cenné papíry vydané jinými subjekty, pokud tyto cenné papíry mají úvěrové hodnocení vypracované externí ratingovou agenturou, kterému byl orgánem EBA přiřazen stupeň úvěrové kvality 3 nebo lepší podle pravidel pro stanovení rizikových vah expozic vůči podnikům podle kapitoly 2;
e)
dluhové cenné papíry s krátkodobým úvěrovým hodnocením vypracovaným externí ratingovou agenturou, kterému byl orgánem EBA přiřazen stupeň úvěrové kvality 3 nebo lepší podle pravidel pro stanovení rizikových vah krátkodobých expozic podle kapitoly 2;
f)
akcie nebo konvertibilní dluhopisy zahrnované do hlavního indexu;
g)
zlato;
h)
sekuritizované pozice, které nejsou resekuritizovanými pozicemi, které mají externí úvěrové hodnocení vypracované externí ratingovou agenturou, pokud byl tomuto hodnocení orgánem EBA přiřazen stupeň úvěrové kvality 3 nebo lepší podle pravidel pro stanovení rizikových vah sekuritizovaných expozic podle přístupu uvedeného v kapitole 5 oddíle 3 pododdíle 3.
2. Pro účely odst. 1 písm. b) se do položky „dluhové cenné papíry vydané ústředními vládami nebo centrálními bankami“ zahrnují následující:
a)
dluhové cenné papíry vydané regionální vládou nebo místními orgány, pokud se s expozicemi vůči těmto orgánům zachází jako s expozicemi vůči ústřední vládě, do jejíž pravomoci spadají, podle čl. 115 odst. 2;
b)
dluhové cenné papíry vydané subjekty veřejného sektoru, které jsou posuzovány jako expozice vůči ústředním vládám podle čl. 116 odst. 4;
c)
dluhové cenné papíry vydané mezinárodními rozvojovými bankami, kterým je přidělena riziková váha 0 % podle čl. 117 odst. 2;
d)
dluhové cenné papíry vydané mezinárodními organizacemi, kterým je přidělena riziková váha 0 % podle článku 118;
3. Pro účely odst. 1 písm. c) se do položky „dluhové cenné papíry vydané institucemi“ zahrnují následující:
a)
dluhové cenné papíry vydané regionální vládou nebo místními orgány jiné než dluhové cenné papíry uvedené v odst. 2 písm. a);
b)
dluhové cenné papíry vydané subjekty veřejného sektoru, pokud se s expozicemi vůči těmto subjektům zachází podle čl. 116 odst. 1 a 2;
c)
dluhové cenné papíry vydané mezinárodními rozvojovými bankami jinými než těmi, kterým je přidělena riziková váha 0 % podle čl. 117 odst. 2.
4. Instituce může používat dluhové cenné papíry, které jsou vydané jinými institucemi a které nemají úvěrové hodnocení vypracované externí ratingovou agenturou, jako způsobilý kolaterál, pokud tyto dluhové cenné papíry splňují všechna tato kritéria:
a)
jsou kotovány na uznané burze;
b)
jsou přednostním dluhem;
c)
všechny ostatní emise emitující instituce s ratingem, jež mají stejnou úroveň (přednosti), mají úvěrové hodnocení vypracované externí ratingovou agenturou, kterému byl orgánem EBA přiřazen stupeň úvěrové kvality 3 nebo lepší podle pravidel pro stanovení rizikových vah expozic vůči institucím nebo krátkodobých expozic podle kapitoly 2;
d)
instituce poskytující úvěr nemá k dispozici žádné informace, podle nichž by emise měla obdržet úvěrové hodnocení nižší, než je uvedeno v písmenu c);
e)
tržní likvidita daného nástroje je pro tyto účely dostatečná.
5. Instituce mohou používat podílové jednotky nebo akcie subjektů kolektivního investování jako způsobilý kolaterál, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
podílové jednotky nebo akcie jsou denně kótovány na kapitálovém trhu;
b)
subjekty kolektivního investování se omezují na investice do nástrojů, které jsou uznatelné podle odstavců 1 a 2;
c)
subjekty kolektivního financování splňují podmínky stanovené v čl. 132 odst. 3.
Pokud subjekt kolektivního investování investuje do akcií nebo podílových jednotek jiného subjektu kolektivního investování, podmínky stanovené v písmenech a) až c) prvního pododstavce se použijí obdobně na každý podkladový subjekt kolektivního investování.
Použití derivátových nástrojů k zajištění povolených investic subjektem kolektivního investování není na újmu uznání podílových jednotek nebo akcií takového subjektu jakožto kolaterálu.
6. Pro účely odstavce 5, pokud subjekt kolektivního investování (dále jen „původní subjekt kolektivního investování“) nebo jeho podkladové subjekty kolektivního investování nejsou omezeny na investice do nástrojů, které jsou způsobilé podle odstavců 1 a 4, mohou instituce použít podílové jednotky nebo akcie tohoto subjektu kolektivního investování jako kolaterál na částku rovnající se hodnotě způsobilých aktiv, které tento subjekt kolektivního investování drží, za předpokladu, že subjekt kolektivního investování nebo kterýkoliv z jeho podkladových subjektů kolektivního investování investoval do neuznatelných aktiv v maximální míře povolené v rámci svého oprávnění.
Pokud jakýkoliv podkladový subjekt kolektivního investování má svoje vlastní podkladové subjekty kolektivního investování, mohou instituce použít podílové jednotky nebo akcie původního subjektu kolektivního investování jako způsobilý kolaterál za předpokladu, že používají metodiku stanovenou v prvním pododstavci.
Pokud mohou mít neuznatelná aktiva zápornou hodnotu v důsledku závazků nebo podmíněných závazků vyplývajících z vlastnictví, instituce učiní oba tyto kroky:
a)
vypočtou celkovou hodnotu neuznatelných aktiv;
b)
pokud částka získaná podle písmene a) je negativní, odečtou absolutní hodnotu částky od celkové hodnoty způsobilých aktiv.
7. Pokud jde o odst. 1 písm. b) až e), tak v případě, že cenný papír má dvě úvěrová hodnocení vypracovaná externími ratingovými agenturami, použijí instituce méně příznivé hodnocení. Pokud má cenný papír více než dvě úvěrová hodnocení vypracovaná externími ratingovými agenturami, instituce použijí dvě nejpříznivější úvěrová hodnocení. Pokud se tato dvě nejpříznivější úvěrová hodnocení liší, instituce použijí úvěrové hodnocení méně příznivé.
8. ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro upřesnění těchto otázek:
a)
hlavní indexy uvedené v odst. 1 písm. f) tohoto článku, čl. 198 odst. 1 písm. a), čl. 224 odst. 1 a 4 a čl.299 odst. 2 písm. e);
b)
uznané burzy uvedené v odst. 4 písm. a) tohoto článku a v čl. 198 odst. 1 písm. a), čl. 224 odst. 1 a 4, čl. 299 odst. 2 písm. e), čl. 400 odst. 2 písm. k), čl. 416 odst. 3 písm. e), čl. 428 odst. 1 písm. c) a v příloze III bodu 12 podle podmínek stanovených v čl. 4 odst. 1 bodu 72.
ESMA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 31. prosince 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 198
Další možnosti uznání kolaterálu pro účely komplexní metody finančního kolaterálu
1. Kromě kolaterálu stanoveného v článku 197 může instituce, která používá komplexní metodu finančního kolaterálu stanovenou v článku 223, používat jako způsobilý kolaterál níže uvedené položky:
a)
akcie nebo konvertibilní dluhopisy nezahrnuté do hlavního indexu, ale obchodované na uznané burze;
b)
podílové jednotky nebo akcie subjektů kolektivního investování, pokud jsou splněny obě následující podmínky:
i)
podílové jednotky nebo akcie jsou denně kótovány na kapitálovém trhu;
ii)
subjekty kolektivního investování jsou omezeny na investice do nástrojů, které jsou uznatelné podle čl. 197 odst. 1 a 4 a na položky uvedené v písm. a) tohoto pododstavce.
V případě, kdy subjekt kolektivního investování investuje do podílových jednotek nebo akcií jiného subjektu kolektivního investování, se podmínky písm. a) a b) tohoto odstavce použijí na takové podkladové subjekty kolektivního investování obdobně.
Použití derivátových nástrojů k zajištění povolených investic subjektem kolektivního investování není na újmu uznání podílových jednotek nebo akcií takového subjektu jakožto kolaterálu.
2. Pokud subjekt kolektivního investování nebo jakýkoliv podkladový subjekt kolektivního investování není omezen na investice do nástrojů, které jsou uznatelné podle čl. 197 odst. 1 a 4 a na položky uvedené v odst. 1 písm. a), mohou instituce používat podílové jednotky nebo akcie takového subjektu kolektivního investování jako kolaterál na částku rovnající se hodnotě způsobilých aktiv, která drží tento subjekt kolektivního investování, za předpokladu, že tento subjekt kolektivního investování nebo kterýkoliv z jeho podkladových subjektů kolektivního investování investoval do neuznatelných aktiv v maximální míře povolené v rámci svého oprávnění.
Pokud mohou mít neuznatelná aktiva zápornou hodnotu v důsledku závazků nebo podmíněných závazků vyplývajících z vlastnictví, instituce učiní oba tyto kroky:
a)
vypočtou celkovou hodnotu neuznatelných aktiv;
b)
pokud částka získaná podle písmene a) je negativní, odečtou absolutní hodnotu uvedené částky od celkové hodnoty způsobilých aktiv.
Článek 199
Další možnosti uznání kolaterálu pro účely přístupu IRB
1. Kromě kolaterálu uvedeného v článcích 197 a 198 mohou instituce, které vypočítávají objemy rizikově vážených expozic a výši očekávaných ztrát podle přístupu IRB, použít také tyto formy kolaterálu:
a)
kolaterál ve formě nemovitého majetku podle odstavců 2, 3 a 4;
b)
pohledávky podle odstavce 5;
c)
další hmotný kolaterál podle odstavců 6 a 8;
d)
pronájem podle odstavce 7.
2. Není-li stanoveno jinak podle čl. 124 odst. 2, instituce mohou použít jako způsobilý kolaterál obytné nemovitosti, které vlastník obývá nebo bude obývat, nebo které pronajímá nebo bude pronajímat nebo uživatel v případě osobních investičních společností, a obchodní nemovitosti, včetně kanceláří nebo jiných obchodních prostor, pokud jsou splněny obě následující podmínky:
a)
hodnota nemovitosti nezávisí významně na úvěrové kvalitě dlužníka. Instituce mohou při určování, zda je taková závislost významná, vyloučit situace, kdy hodnotu nemovitostí i plnění ze strany dlužníka ovlivňují čistě makroekonomické faktory;
b)
riziko dlužníka nezávisí významně na výnosech z dané nemovitosti či projektu, ale na základní schopnosti dlužníka splatit dluh z jiných zdrojů, a tudíž splacení dluhu významně nezávisí na jakémkoliv peněžním toku vytvářeném danou nemovitostí, která slouží jako kolaterál.
3. Instituce se mohou odchýlit od odst. 2 písm. b) v případě expozic zajištěných obytnými nemovitostmi, které se nacházejí na území členského státu, pokud příslušný orgán dotyčného členského státu zveřejnil důkazy o tom, že na daném území existuje rozvinutý a zavedený trh s obytnými nemovitostmi se ztrátovostí, která nepřekračuje tyto limity:
a)
ztráty z úvěrů zajištěných obytnou nemovitostí až do výše 80 % tržní hodnoty nebo 80 % zástavní hodnoty nemovitosti, není-li stanoveno jinak podle čl. 124 odst. 2, nepřekračují 0,3 % nesplacených úvěrů zajištěných obytnou nemovitostí v každém daném roce;
b)
celkové ztráty z úvěrů zajištěných obytnou nemovitostí nepřesahují 0,5 % nesplacených úvěrů zajištěných obytnou nemovitostí v daném roce.
Jestliže jedna z podmínek uvedených v písmenech a) a b) prvního pododstavce není v daném roce splněna, instituce nesmí použít postup stanovený v uvedeném pododstavci, dokud obě podmínky nebudou v následujícím roce opět splněny.
4. Instituce se mohou odchýlit od odst. 2 písm. b) pro obchodní nemovitosti nacházející se na území členského státu, pokud příslušný orgán dotyčného členského státu zveřejnil důkazy o tom, že na daném území existuje rozvinutý a zavedený trh s obchodními nemovitostmi se ztrátovostí, která nepřekračuje žádný z těchto limitů:
a)
ztráty z úvěrů zajištěných obchodními nemovitostmi až do 50 % tržní hodnoty nebo 60 % zástavní hodnoty nemovitosti nepřekračují 0,3 % nesplacených úvěrů zajištěných obchodními nemovitostmi v každém daném roce;
b)
celkové ztráty z úvěrů zajištěných obchodními nemovitostmi nepřesahují 0,5 % nesplacených úvěrů zajištěných obchodními nemovitostmi v každém daném roce.
Jestliže jedna z podmínek uvedených v písmenech a) a b) prvního pododstavce není v daném roce splněna, instituce nesmí použít postup stanovený v uvedeném pododstavci, dokud obě podmínky nebudou v následujícím roce opět splněny.
5. Instituce mohou využít jako způsobilý kolaterál pohledávku spojenou s obchodní transakcí nebo s transakcemi s původní splatností maximálně jeden rok. Uznatelné pohledávky nezahrnují pohledávky spojené se sekuritizací, subparticipací nebo s úvěrovými deriváty, nebo pohledávky za ekonomicky spjatými osobami.
6. Příslušné orgány povolí, aby instituce použila jako způsobilý kolaterál jiné druhy hmotného kolaterálu než ty, které jsou uvedeny v odstavcích 2, 3 a 4, pokud jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
existují likvidní trhy, doložené četnými transakcemi s ohledem na druh aktiva, pro nakládání s kolaterálem rychlým a ekonomicky účinným způsobem. Instituce posuzují tuto podmínku pravidelně a rovněž v případech, kdy z informací plyne, že nastávají podstatné změny na trhu;
b)
existují zavedené, veřejně dostupné tržní ceny daného kolaterálu. Instituce mohou považovat tržní ceny za zavedené, pokud plynou ze spolehlivých zdrojů informací, jako jsou veřejné indexy, a odrážejí cenu transakcí za obvyklých podmínek. Instituce mohou považovat tržní ceny za veřejně dostupné, pokud jsou tyto ceny zveřejňovány, snadno přístupné, a je možné je získávat pravidelně, aniž by to představovalo nepatřičnou administrativní nebo finanční zátěž;
c)
instituce analyzuje tržní ceny, čas a náklady potřebné ke zpeněžení kolaterálu a realizované výnosy z kolaterálu;
d)
instituce prokáže, že realizované výnosy z kolaterálu nejsou nižší než 70 % hodnoty kolaterálu ve více než 10 % všech likvidací pro daný typ kolaterálu. Pokud existuje podstatné kolísání tržních cen, instituce prokáže ke spokojenosti příslušných orgánů, že její ocenění kolaterálu je dostatečně konzervativní.
Instituce dokumentují splnění podmínek uvedených v prvním pododstavci písm. a) až d) a těch, které jsou uvedeny v článku 210.
7. S výhradou ustanovení čl. 230 odst. 2, pokud jsou požadavky uvedené v článku 211 splněny, může být s expozicemi, které vznikly z pronájmu majetku instituce třetí osobě, nakládáno stejným způsobem jako s úvěry zajištěnými stejným druhem nemovitosti.
8. EBA zveřejní seznam druhů hmotného kolaterálu, u nichž mohou instituce předpokládat, že splňují podmínky uvedené v odst. 6 písm. a) a b).
Článek 200
Ostatní majetkové zajištění úvěrového rizika
Instituce mohou jako způsobilý kolaterál použít tato ostatní majetková zajištění úvěrového rizika:
a)
hotovost nebo hotovostní nástroje v držení třetí strany, která je institucí, jestliže tato hotovost nebo hotovostní nástroje nejsou ve správě třetí strany a jsou zastavené ve prospěch instituce poskytující úvěr;
b)
životní pojistky zastavené ve prospěch instituce poskytující úvěr;
c)
nástroje vydané třetí stranou, která je institucí, jež budou na požádání touto institucí zpětně odkoupeny.
Pododdíl 2
Osobní zajištění úvěrového rizika
Článek 201
Způsobilost poskytovatelů zajištění pro účely všech přístupů
1. Instituce mohou jako způsobilé poskytovatele osobního zajištění úvěrového rizika použít tyto strany:
a)
ústřední vlády a centrální banky;
b)
orgány regionální nebo místní správy;
c)
mezinárodní rozvojové banky;
d)
mezinárodní organizace, pokud expozicím vůči nim je podle článku 117 přidělena riziková váha 0 %;
e)
subjekty veřejného sektoru, pokud se s pohledávkami vůči nim zachází podle článku 116;
f)
instituce a finanční instituce, u nichž se s expozicemi vůči nim zachází jako s expozicemi vůči institucím podle čl. 119 odst. 5;
g)
další podniky, včetně mateřských, dceřiných a přidružených podniků instituce, pokud je splněna jedna z následujících podmínek:
i)
tyto další podniky mají úvěrové hodnocení vypracované externí ratingovou agenturou;
ii)
v případě institucí, které vypočítávají objemy rizikově vážených expozic a výši očekávaných ztrát podle přístupu IRB, tyto další podniky nemají úvěrové hodnocení vypracované uznanou externí ratingovou agenturou a jsou interně ohodnoceny danou institucí;
h)
ústřední protistrany.
2. V případě, že instituce vypočítávají objemy rizikově vážených expozic a výši očekávaných ztrát podle přístupu IRB, musí být ručitel, aby byl způsobilý jako poskytovatel osobního zajištění úvěrového rizika, institucí interně ohodnocen v souladu s ustanoveními kapitoly 3 oddílu 6.
Příslušné orgány zveřejní a budou udržovat seznam těchto finančních institucí, které jsou způsobilými poskytovateli osobního zajištění úvěrového rizika podle odst. 1 písm. f), nebo hlavních kritérií pro určování těchto způsobilých poskytovatelů osobního zajištění úvěrového rizika, spolu s popisem použitelných obezřetnostních požadavků, a svůj seznam budou sdílet s dalšími příslušnými orgány v souladu s článkem 117 směrnice 2013/36/EU.
Článek 202
Způsobilost poskytovatelů zajištění pro účely přístupu IRB, kteří splňují podmínky pro uplatnění postupu stanoveného v čl. 153 odst. 3
Instituce může využívat instituce, pojišťovny a zajišťovny a exportní úvěrové agentury jako způsobilé poskytovatele osobního zajištění úvěrového rizika, kteří splňují podmínky pro uplatnění postupu stanoveného v čl. 153 odst. 3 v případě, že splňují všechny tyto podmínky:
a)
mají dostatečné odborné znalosti pro poskytování osobního zajištění úvěrového rizika;
b)
jsou regulovány způsobem rovnocenným pravidlům stanoveným v tomto nařízení, nebo měly v době, kdy bylo poskytnuto zajištění úvěru, úvěrové hodnocení vypracované uznanou externí ratingovou agenturou, kterému byl agenturou EBA přiřazen stupeň úvěrové kvality 3 nebo vyšší podle pravidel pro stanovení rizikových vah expozic vůči podnikům uvedených v kapitole 2;
c)
v době, kdy bylo poskytnuto zajištění úvěru nebo v jakémkoli období poté, měly interní rating, s PD stejnou nebo nižší než pravděpodobnost selhání než u stupně úvěrové kvality 2 nebo vyššího podle pravidel pro stanovení rizikových vah expozic vůči podnikům uvedených v kapitole 2;
d)
mají interní rating, s PD stejnou nebo nižší než pravděpodobnost selhání než u stupně úvěrové kvality 3 nebo vyššího podle pravidel pro stanovení rizikových vah expozic vůči podnikům uvedených v kapitole 2.
Pro účely tohoto článku nepožívá zajištění úvěru poskytnuté exportní úvěrovou agenturou výhod výslovné protizáruky ze strany ústřední vlády.
Článek 203
Způsobilost záruk jako osobního zajištění úvěrového rizika
Instituce mohou jako způsobilé osobní zajištění úvěrového rizika využívat záruky.
Pododdíl 3
Druhy derivátů
Článek 204
Způsobilé druhy úvěrových derivátů
1. Instituce mohou jako způsobilé zajištění úvěrového rizika využívat následující druhy úvěrových derivátů a nástrojů, které mohou být z těchto úvěrových derivátů složeny, nebo nástrojů s obdobnou ekonomickou podstatou:
a)
swapy úvěrového selhání („credit default swaps“);
b)
swapy veškerých výnosů („total return swaps“);
c)
úvěrové dluhové cenné papíry do výše, v jaké jsou podloženy hotovostí.
Zajištění úvěrového rizika nelze uznat v případě, kdy instituce toto zajištění koupí prostřednictvím swapu veškerých výnosů a čisté platby obdržené ze swapu eviduje jako čistý příjem, avšak v evidenci nezohledňuje odpovídající snížení hodnoty zajištěných aktiv (snížením reálné hodnoty, nebo tvorbou opravných položek).
2. Pokud instituce provádí vnitřní zajištění pomocí úvěrového derivátu tak, aby toto zajištění úvěrového rizika bylo způsobilé jakožto zajištění úvěrového rizika pro účely této kapitoly, úvěrové riziko, které je převedeno do obchodního portfolia, musí být převedeno na třetí stranu nebo strany.
Pokud bylo vnitřní zajištění provedeno v souladu s prvním pododstavcem a požadavky uvedené v této kapitole byly splněny, instituce použijí pro výpočet objemů rizikově vážených expozic a výše očekávaných ztrát v případě pořizování osobního zajištění úvěrového rizika pravidla stanovená v oddílech 4 až 6.
Oddíl 3
Požadavky
Pododdíl 1
Majetkové zajištění úvěrového rizika
Článek 205
Požadavky na dohody o rozvahovém započtení jiné než rámcové dohody o započtení podle článku 206
Dohody o rozvahovém započtení jiné než rámcové dohody podle článku 206 se považují za způsobilou formu snižování úvěrového rizika, pokud jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
musí být právně účinné a vymahatelné podle všech relevantních právních řádů, a to i v případě insolvence nebo úpadku protistrany;
b)
instituce jsou schopny kdykoli určit aktiva a závazky, které jsou předmětem uvedených dohod;
c)
instituce průběžně sledují a kontrolují rizika spojená s ukončením zajištění úvěrového rizika;
d)
instituce průběžně sledují a kontrolují příslušné expozice jako čisté pozice.
Článek 206
Požadavky na rámcové dohody o započtení týkající se repo obchodů nebo půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit anebo ostatních transakcí na kapitálovém trhu
Rámcové dohody o započtení týkající se repo obchodů, půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit anebo ostatních transakcí na kapitálovém trhu se považují za způsobilé formy snižování úvěrového rizika, pokud kolaterál poskytnutý podle těchto dohod splňuje všechny požadavky stanovené v čl. 207 odst. 2 až 4 a pokud jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
jsou právně účinné a vymahatelné podle všech relevantních právních řádů, a to i v případě insolvence nebo úpadku protistrany;
b)
dávají protistraně, která není v selhání, právo ukončit a uzavřít včas všechny transakce, na které se vztahuje tato dohoda, v případě selhání druhé protistrany, a to i v případě konkursu nebo insolvence této protistrany;
c)
umožňují započtení zisků a ztrát z transakcí uzavřených podle této rámcové dohody tak, aby byla stanovena jen jediná čistá částka, kterou dluží jedna strana druhé.
Článek 207
Požadavky na finanční kolaterál
1. Finanční kolaterál a zlato se považují za způsobilý kolaterál pro účely všech přístupů a metod, jsou-li splněny všechny požadavky stanovené v odstavcích 2 až 4.
2. Mezi úvěrovou kvalitou dlužníka a hodnotou kolaterálu nesmí být podstatná pozitivní korelace. Dojde-li k výraznému snížení hodnoty kolaterálu, tato skutečnost nesmí být sama o sobě důvodem k výraznému zhoršení úvěrové kvality dlužníka. Stane-li se úvěrová kvalita dlužníka kritickou, tato skutečnost nesmí být sama o sobě důvodem k výraznému snížení hodnoty kolaterálu.
Cenné papíry vydané dlužníkem nebo členem ekonomicky spjaté skupiny osob, nejsou uznatelné jako způsobilý kolaterál. Aniž je dotčeno toto pravidlo, jsou kryté dluhopisy dlužníka, které splňují podmínky článku 129, uznatelné jako způsobilý kolaterál, pokud jsou poskytnuty jako kolaterál pro repo obchod, za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v prvním pododstavci.
3. Instituce musí splňovat všechny smluvní a zákonné požadavky ohledně vymahatelnosti dohod o kolaterálu podle právního řádu, kterému jejich nárok na daný kolaterál podléhá, a uskutečnit všechny kroky nezbytné k tomu, aby tato vymahatelnost byla zajištěna.
Instituce musí provést dostatečnou právní analýzu, jež potvrdí vymahatelnost dohod o kolaterálu ve všech relevantních právních řádech. Dle potřeby musí takovou právní analýzu opakovat, aby byla vymahatelnost zajištěna trvale.
4. Instituce musí splňovat všechny následující provozní požadavky:
a)
řádně zdokumentují dohody o kolaterálu a mají jasný a spolehlivý postup pro včasnou realizaci kolaterálu;
b)
využívají spolehlivé procesy a postupy pro řízení rizik spojených s využitím kolaterálu - včetně rizik spojených se ztrátou nebo snížením zajištění úvěrového rizika, rizik nesprávného ocenění, rizik spojených s ukončením zajištění úvěrového rizika, rizika koncentrace vyplývajícího z využití kolaterálu a vazby na celkový rizikový profil instituce;
c)
mají zdokumentovány zásady a postupy týkající se přijímaných druhů a výše kolaterálu;
d)
vypočítávají tržní hodnotu kolaterálu a odpovídajícím způsobem ji přeceňují alespoň jednou za šest měsíců a vždy, když mají důvod se domnívat, že došlo k značnému poklesu tržní hodnoty kolaterálu;
e)
v případech, kdy je kolaterál v držení třetí strany, podniknou instituce přiměřené kroky, aby zajistily, že tato třetí strana bude kolaterál držet odděleně od svých vlastních aktiv;
f)
zajistí vyčlenění dostatečných zdrojů pro řádné plnění maržových dohod s protistranami financujícími OTC deriváty a cenné papíry, měřeno včasností a přesností jejich odchozích výzev k dodatkové úhradě marže a dobou odezvy na příchozí výzvy;
g)
mají zavedeny zásady řízení kolaterálu za účelem kontroly, sledování a vykazování následujících údajů:
i)
rizika, jimž je maržové dohody vystavují;
ii)
riziko koncentrace pro určité druhy aktiv použitých jako kolaterál;
iii)
opětovné použití kolaterálu včetně možných deficitů likvidity vyplývajících z opětovného použití kolaterálu přijatého od protistran;
iv)
vzdání se práv na kolaterál poskytnutý protistranám.
5. Kromě splnění všech požadavků stanovených v odstavcích 2 až 4, aby finanční kolaterál byl uznatelný jako způsobilý kolaterál pro účely jednoduché metody finančního kolaterálu, musí být zbytková splatnost zajištění nejméně stejně dlouhá jako zbytková splatnost expozice.
Článek 208
Požadavky na nemovitou zástavu
1. Nemovitý majetek lze považovat za způsobilý kolaterál pouze tehdy, pokud jsou splněny všechny požadavky stanovené v odstavcích 2 až 5.
2. Je třeba splňovat tyto požadavky na právní jistotu:
a)
zástavní právo nebo obdobná jistota jsou vymahatelné ve všech právních řádech relevantních k okamžiku uzavření úvěrové smlouvy a musí být řádně a včas zapsány;
b)
veškeré právní požadavky na vznik zástavy byly splněny;
c)
dohoda o zajištění a s ní související právní postupy umožňují instituci realizovat hodnotu zajištění v přiměřené lhůtě.
3. Je třeba, aby byly splněny tyto požadavky na sledování hodnoty nemovitostí a na oceňování nemovitostí:
a)
instituce sledují hodnotu nemovitosti často a nejméně jednou ročně u obchodních nemovitostí a nejméně jednou za tři roky v případě obytných nemovitostí. Instituce provádějí sledování častěji v případě, že na trhu dochází k výrazným změnám podmínek;
b)
ocenění nemovitosti se přezkoumá, pokud z údajů, které má instituce k dispozici, vyplývá, že hodnota nemovitosti se mohla v porovnání se všeobecnými tržními cenami podstatně snížit a přezkum je prováděn znalcem, který má potřebnou kvalifikaci, schopnosti a zkušenosti, aby mohl provést ocenění, a který je nezávislý na procesu rozhodování o poskytnutí úvěru. U půjček, které přesahují 3 milióny EUR nebo 5 % kapitálu instituce, musí tento znalec přezkoumat ocenění nemovitosti nejméně jednou za tři roky.
Pro sledování hodnoty nemovitosti a identifikaci nemovitosti, u níž je nutné přecenění, mohou instituce využívat statistické metody.
4. Instituce jasně zdokumentují druhy obytných a obchodních nemovitostí, které přijímají, a své zásady pro poskytování úvěrů v této oblasti.
5. Instituce mají zavedeny postupy pro sledování, zda je nemovitost přijatá jako zajištění úvěrového rizika dostatečně pojištěna proti nebezpečí poškození.
Článek 209
Požadavky na pohledávky
1. Pohledávky se považují za způsobilý kolaterál, pokud jsou splněny všechny požadavky stanovené v odstavcích 2 a 3.
2. Je třeba splňovat tyto požadavky na právní jistotu:
a)
právní mechanismus, na jehož základě je tento kolaterál instituci poskytující úvěr poskytnut, musí být důkladně propracovaný, účinný a musí zajistit, že tato instituce má ke kolaterálu jasná práva včetně práva na výnosy z prodeje kolaterálu;
b)
instituce učiní všechny kroky nezbytné ke splnění místních požadavků na vymahatelnost svých nároků z tohoto zajištění. Instituce poskytující úvěr musí mít prvořadý nárok na tento kolaterál, ačkoli tyto nároky mohou být podřízené nárokům přednostních věřitelů, jejichž postavení plyne z právních předpisů;
c)
instituce provedou dostatečnou právní analýzu, jež potvrdí vymahatelnost dohod o kolaterálu ve všech relevantních právních řádech;
d)
řádně zdokumentují dohodu o kolaterálu a mají jasný a spolehlivý postup pro včasnou realizaci kolaterálu;
e)
instituce mají zavedeny postupy, které zajistí, že všechny právní podmínky nezbytné pro prohlášení selhání dlužníka a včasnou realizaci kolaterálu jsou splněny;
f)
v případě finančních potíží dlužníka nebo selhání z jeho strany musí být instituce ze zákona oprávněna prodat nebo postoupit pohledávky třetím stranám bez souhlasu osob z těchto pohledávek zavázaných.
3. Jsou splněny tyto požadavky na řízení rizik:
a)
instituce má řádné postupy pro stanovení úvěrového rizika spojeného s pohledávkami. Tyto postupy zahrnují analýzy dlužníkova podnikání a odvětví a druhů zákazníků, s nimiž dlužník obchoduje. Pokud instituce spoléhá na své dlužníky u hodnocení úvěrového rizika jejich zákazníků, musí ověřit postupy úvěrování uplatňované dlužníky, aby se ujistila o jejich spolehlivosti a důvěryhodnosti;
b)
rozdíl mezi objemem expozice a hodnotou pohledávek odráží všechny příslušné faktory, včetně nákladů realizace, koncentrace uvnitř seskupení pohledávek zastavených jedním dlužníkem a možného rizika koncentrace v rámci celkových expozic instituce mimo těch, které jsou řízeny v rámci obecné metodiky instituce. Instituce udržují průběžný a vhodný postup sledování pohledávek. Rovněž pravidelně přezkoumávají dodržování úvěrových podmínek, omezení souvisejících s ochranou životního prostředí a jiných zákonných požadavků;
c)
pohledávky zastavené dlužníkem musí být diverzifikovány a nesmí být v přílišné korelaci s tímto dlužníkem. V případech podstatné pozitivní korelace instituce zohlední ve stanovení marže pro celé seskupení kolaterálu doprovodná rizika vyplývající z této korelace;
d)
instituce nepoužije jako způsobilé zajištění úvěrů pohledávky vůči osobám spojeným s dlužníkem, včetně dceřiných podniků a zaměstnanců;
e)
instituce mají zavedený zdokumentovaný postup inkasa pohledávek v případech finančních těžkostí dlužníka. Instituce mají odpovídající postupy inkasa i v případě, že u inkasa běžně spoléhají na své dlužníky.
Článek 210
Požadavky pro ostatní hmotný kolaterál
Fyzický kolaterál jiný než kolaterál ve formě nemovitosti se považuje za způsobilý kolaterál pro účely přístupu založeného na interním ratingu, pokud jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
dohoda o kolaterálu, podle níž je hmotný kolaterál instituci poskytnut, musí být účinná a vymahatelná ve všech relevantních právních řádech a musí instituci umožňovat, aby hodnotu kolaterálu realizovala v přiměřené lhůtě;
b)
s jedinou výjimkou povolených prvořadých nároků uvedených v čl. 209 odst. 2 písm. b), jsou jako způsobilý kolaterál uznatelná pouze první zástavní práva nebo věcná břemena vázaná na kolaterál a instituce musí mít přednostní právo před všemi ostatními věřiteli na uspokojení z realizovaných výnosů z kolaterálu;
c)
instituce pravidelně sledují hodnotu kolaterálu, a to alespoň jednou ročně. Instituce provádějí sledování častěji v případě, že na trhu dochází k výrazným změnám podmínek;
d)
dohoda o úvěru musí obsahovat podrobný popis kolaterálu, jakož i podrobné údaje o způsobu a četnosti přeceňování;
e)
instituce v interních úvěrových strategiích a postupech, které jsou dostupné k přezkumu, jasně zdokumentují, které druhy hmotného kolaterálu přijímají a které zásady a postupy zavedly s ohledem na přiměřenou hodnotu jednotlivých druhů hmotného kolaterálu ve vztahu k objemu příslušné expozice;
f)
s ohledem na strukturu transakcí se instituce ve své úvěrové politice zaměří na tyto aspekty:
i)
odpovídající požadavky na kolaterál ve vztahu k objemu expozice;
ii)
schopnost snadno kolaterál realizovat;
iii)
schopnost objektivně stanovit cenu nebo tržní hodnotu;
iv)
četnost, s jakou je možno tuto hodnotu zjistit (včetně odborných odhadů nebo ocenění);
v)
volatilitu nebo substitut volatility hodnoty kolaterálu.
g)
při oceňování a přeceňování berou instituce plně v úvahu každé fyzické nebo morální opotřebení kolaterálu, přičemž věnují zvláštní pozornost účinkům zastarávání u kolaterálu citlivého na módnost a aktuálnost;
h)
instituce mají právo na kontrolu kolaterálu na místě. Mají rovněž zavedeny zásady a postupy, které upravují výkon tohoto práva kontroly na místě;
i)
kolaterál přijatý jako zajištění musí být řádně pojištěn proti riziku poškození a instituce mají zavedeny postupy pro kontrolu této povinnosti.
Článek 211
Požadavky pro zacházení s expozicemi z pronájmu jako se zajištěnými expozicemi
Instituce nakládají s expozicemi z nájemních transakcí jako s expozicemi zajištěnými tím druhem majetku, jenž je předmětem nájmu, pokud jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
jsou splněny podmínky uvedené v článku 208 nebo případně 210, aby tento druh věci, která je předmětem nájmu, mohl být uznán jako způsobilý kolaterál;
b)
pronajímatel má robustní řízení rizik s ohledem na způsob využití předmětu nájmu, jeho umístění, jeho stáří a plánovanou dobu používání, včetně přiměřeného sledování hodnoty zajištění;
c)
pronajímatel je vlastníkem aktiva a je schopen uplatnit svá vlastnická práva včas;
d)
pokud to není potvrzeno již při výpočtu hodnoty LGD, rozdíl mezi hodnotou neumořené částky a tržní hodnotou zajištění není natolik velký, aby přesáhl účinek snižování úvěrového rizika, který má mít předmět nájmu.
Článek 212
Požadavky na ostatní majetkové zajištění úvěrového rizika
1. Hotovostní vklad nebo hotovostní nástroje v držení třetí strany, která je institucí, jsou způsobilé pro postup upravený v čl. 232 odst. 1, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
pohledávka dlužníka za třetí stranou, která je institucí, je veřejně zastavena nebo postoupena na instituci poskytující úvěr a tato zástava nebo postoupení jsou právně účinné a vymahatelné ve všech relevantních právních řádech a jsou bezpodmínečné a neodvolatelné;
b)
daná zástava nebo postoupení musí být třetí straně, která je institucí, oznámeno;
c)
v důsledku tohoto oznámení může tato třetí strana, která je institucí, provádět platby výlučně ve prospěch instituce poskytující úvěr nebo ve prospěch jiných stran, avšak pouze se souhlasem instituce poskytující úvěr.
2. Životní pojištění zastavené ve prospěch instituce poskytující úvěr lze považovat za způsobilý kolaterál, pokud jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
životní pojištění je veřejně zastaveno nebo postoupeno instituci poskytující úvěr;
b)
společnost poskytující životní pojištění je o této zástavě nebo postoupení informována a v důsledku tohoto oznámení nesmí vyplácet částky splatné podle této smlouvy bez předchozího souhlasu instituce poskytující úvěr;
c)
instituce poskytující úvěr má právo v případě selhání dlužníka zrušit pojistnou smlouvu a obdržet odbytné;
d)
instituce poskytující úvěr je informována o jakémkoli nezaplacení pojistného pojistníkem;
e)
zajištění úvěrového rizika se poskytuje na celou dobu úvěru do jeho splatnosti. Pokud to není možné, protože pojistný vztah končí před uplynutím úvěrového vztahu, instituce zajistí, aby částka, která vyplývá z pojistné smlouvy, sloužila instituci jako zajištění až do konce durace úvěrové smlouvy;
f)
zástava nebo postoupení jsou právně účinné a vymahatelné ve všech právních řádech relevantních v době uzavření úvěrové smlouvy;
g)
částka odbytného je potvrzena společností poskytující životní pojištění a je neredukovatelná;
h)
částka odbytného je splatná na výzvu společností poskytující životní pojištění bez zbytečného odkladu;
i)
o částku odbytného nelze požádat bez předchozího souhlasu instituce;
j)
společnost poskytující životní pojištění spadá do oblasti působnosti směrnice 2009/138/ES nebo podléhá dohledu příslušného orgánu třetí země, která uplatňuje režimy dohledu a regulace přinejmenším rovnocenné režimům uplatňovaným v Unii.
Pododdíl 2
Osobní zajištění úvěrového rizika a úvěrové dluhové cenné papíry
Článek 213
Společné požadavky pro záruky a úvěrové deriváty
1. S výhradou čl. 214 odst. 1 zajištění úvěrového rizika, které je odvozeno od záruky nebo úvěrového derivátu, se považuje za způsobilé osobní zajištění úvěrového rizika, pokud jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
zajištění úvěrového rizika je přímé;
b)
rozsah zajištění úvěrového rizika je jasně definovaný a nesporný;
c)
smlouva o zajištění úvěrového rizika neobsahuje žádné ustanovení, jehož splnění by bylo mimo přímou kontrolu věřitele a které:
i)
by poskytovateli zajištění umožňovalo toto zajištění jednostranně zrušit;
ii)
by zvyšovalo skutečné náklady zajištění v případě zhoršení úvěrové kvality zajištěné expozice;
iii)
by poskytovateli zajištění umožňovalo neplnit včas v případě, že původní dlužník nezaplatil jakoukoli splatnou částku, nebo v případě, že nájemní smlouva skončila z důvodu uznání zaručené zbytkové hodnoty podle čl. 134 odst. 7 a čl. 166 odst. 4;
iv)
by poskytovateli zajištění umožňovalo zkrátit dobu splatnosti tohoto zajištění;
d)
smlouva o zajištění úvěrového rizika je právně účinná a vymahatelná ve všech právních řádech relevantních v době uzavření úvěrové smlouvy.
2. Instituce příslušným orgánům prokáže, že má k dispozici systémy k řízení případné koncentrace rizika vyplývající z jejího využívání záruk a úvěrových derivátů. Instituce je schopna prokázat ke spokojenosti příslušných orgánů, jak je její strategie pro využívání úvěrových derivátů a záruk propojena s řízením jejího celkového rizikového profilu.
3. Instituce splňuje všechny smluvní a zákonné požadavky týkající se vymahatelnosti smluv o osobním zajištění úvěrového rizika podle právního řádu, kterému dané zajištění podléhá, a uskuteční všechny kroky nezbytné k tomu, aby tato vymahatelnost byla zajištěna.
Instituce provedou dostatečnou právní analýzu, jež potvrdí vymahatelnost osobního zajištění úvěrového rizika ve všech relevantních právních řádech. Tento přezkum opakují podle potřeby, aby byla vymahatelnost zajištěna trvale.
Článek 214
Protizáruky vystavené státem a jinými subjekty veřejného sektoru
1. Instituce mohou nakládat s expozicemi podle odstavce 2 jako s expozicemi zajištěnými zárukami poskytovanými subjekty uvedenými v daném odstavci, pokud jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
protizáruka pokrývá všechny prvky úvěrového rizika spojeného s danou pohledávkou;
b)
jak původní záruka, tak protizáruka splňují požadavky pro záruky uvedené v článku 213 a čl. 215 odst. 1 s výjimkou toho, že protizáruka nemusí být přímá;
c)
krytí je spolehlivé a z historické zkušenosti neplyne, že krytí protizárukou by bylo méně účinné než krytí přímou zárukou vystavenou daným subjektem.
2. Postup stanovený v odstavci 1 se použije na expozice zajištěné zárukou, na níž je poskytnuta protizáruka kterýmkoliv z těchto subjektů:
a)
ústřední vládou nebo centrální bankou;
b)
regionální vládou nebo orgánem místní správy;
c)
subjektem veřejného sektoru, pokud se s pohledávkami za ním zachází jako s pohledávkami za ústřední vládou podle čl. 116 odst. 4;
d)
mezinárodní rozvojovou bankou nebo mezinárodní organizací, které je přidělena riziková váha 0 % podle čl. 117 odst. 2 nebo článku 118;
e)
subjektem veřejného sektoru, pokud se s pohledávkami za ním zachází podle čl. 116 odst. 1 a 2.
3. Instituce použijí postup uvedený v odstavci 1 i na expozici, na niž nebyla poskytnuta protizáruka subjektem uvedeným v odstavci 2, v případě, že protizáruka této expozice je přímo zaručena jedním z těchto subjektů a podmínky uvedené v odstavci 1 jsou splněny.
Článek 215
Dodatečné požadavky na záruky
1. Záruky se považují za způsobilé osobní zajištění úvěrového rizika, pokud jsou splněny všechny podmínky článku 213 a všechny následující podmínky:
a)
v případě kvalifikovaného selhání nebo neplnění protistranou má instituce poskytující úvěr právo v přiměřené době požadovat po ručiteli jakoukoli splatnou částku související s pohledávkou, u níž je poskytnuto zajištění, a platba ručitelem nesmí být podmíněna tím, aby instituce poskytující úvěr platbu nejprve vymáhala po dlužníkovi;
V případě osobního zajištění úvěrového rizika u hypoték na obytné nemovitosti je třeba požadavky uvedené v čl. 213 odst. 1 písm. c) bodu iii) a v prvním pododstavci tohoto písmena splňovat pouze během 24 měsíců;
b)
záruka je výslovně zdokumentovaný závazek převzatý ručitelem;
c)
je splněna jedna z následujících podmínek:
i)
záruka pokrývá všechny druhy plateb, které má dlužník provést v souvislosti se svým závazkem;
ii)
pokud jsou některé druhy plateb ze záruky vyloučeny, musí instituce poskytující úvěr upravit hodnotu záruky, aby zohlednila toto omezené krytí.
2. V případě záruk poskytnutých v rámci vzájemných záručních režimů nebo poskytnutých jako záruky nebo protizáruky subjekty uvedenými v čl. 214 odst. 2, se požadavky uvedené v odst. 1 písm. a) tohoto článku považují za splněné, pokud je splněna jedna z následujících podmínek:
a)
instituce poskytující úvěr má právo obdržet včas předběžnou platbu ručitelem, která splňuje obě následující podmínky:
i)
představuje spolehlivý odhad výše ztráty, včetně ztrát vyplývajících z neplacení úroků a jiných druhů plateb, ke kterým je dlužník zavázán, kterou instituce poskytující úvěr pravděpodobně utrpí;
ii)
je přiměřená vůči výši krytí poskytnutého zárukou;
b)
instituce poskytující úvěr je ke spokojenosti příslušných orgánů schopna prokázat, že účinky záruky, která kryje rovněž ztráty vyplývající z neplacení úroků a jiných druhů plateb, ke kterým je dlužník zavázán, opravňuje k takovému postupu.
Článek 216
Dodatečné požadavky pro úvěrové deriváty
1. Úvěrové deriváty se považují za způsobilé osobní zajištění úvěrového rizika, pokud jsou splněny všechny podmínky článku 213 a všechny tyto podmínky:
a)
úvěrové události uvedené ve smlouvě o úvěrovém derivátu zahrnují:
i)
nezaplacení částek splatných podle podmínek podkladového závazku, které jsou platné v době tohoto nezaplacení, s dobou odkladu, která je stejná jako doba odkladu podkladového závazku nebo kratší;
ii)
úpadek, insolvenci či neschopnost dlužníka splatit své dluhy, jeho neschopnost nebo písemné přiznání neschopnosti obecně platit své dluhy v termínu jejich splatnosti, a podobné skutečnosti;
iii)
restrukturalizaci podkladového závazku vyžadující prominutí nebo odložení splátek jistiny, úroků nebo poplatků, která vede k úvěrové ztrátě;
b)
v případě, že úvěrové deriváty umožňují hotovostní vypořádání:
i)
instituce mají k dispozici spolehlivé oceňovací postupy, které umožňují spolehlivý odhad ztráty;
ii)
musí být jasně stanovena lhůta, v níž je provedeno přecenění podkladového závazku v závislosti na úvěrové události;
c)
v případě, že je pro účely vypořádání vyžadováno právo a schopnost příjemce zajištění převést podkladový závazek na poskytovatele zajištění, podmínky podkladového závazku musí stanovit, že jakýkoliv požadovaný souhlas s takovýmto převodem nesmí být bezdůvodně odepírán;
d)
jsou jasně definovány strany odpovědné za určení, zda nastala úvěrová událost;
e)
určení úvěrové události není výlučnou odpovědností poskytovatele zajištění;
f)
příjemce zajištění má právo nebo možnost informovat poskytovatele zajištění o tom, že nastala úvěrová událost.
Pokud úvěrové události nezahrnují restrukturalizaci podkladového závazku podle písm. a) bodu iii), může být zajištění úvěrového rizika přesto způsobilé za předpokladu snížení hodnoty podle čl. 233 odst. 2;
2. Nesoulad mezi podkladovým závazkem a referenčním závazkem v rámci úvěrového derivátu nebo mezi podkladovým závazkem a závazkem použitým pro účely určení, zda nastala úvěrová událost, je přípustný, pouze pokud jsou splněny obě následující podmínky:
a)
referenční závazek nebo závazek použitý za účelem určení, zda nastala úvěrová událost, je postaven naroveň podkladovému závazku nebo je mu podřízen;
b)
podkladový závazek a referenční závazek nebo závazek použitý za účelem určení, zda nastala úvěrová událost, jsou vydány stejným dlužníkem a obsahují právně vymahatelné doložky křížového selhání a křížového urychlení.
Článek 217
Požadavky ke splnění podmínek pro uplatnění postupu stanoveného v článku 153 odst. 3
1. Aby zajištění úvěrového rizika odvozené od záruky nebo úvěrového derivátu bylo způsobilé pro postup stanovený v čl. 153 odst. 3, musí splňovat následující podmínky:
a)
podkladový závazek se týká jedné z těchto expozic:
i)
expozice vůči podnikům uvedené v článku 147, kromě pojišťoven a zajišťoven;
ii)
expozice vůči regionální vládě, orgánu místní správy nebo subjektu veřejného sektoru, která není posuzována jako expozice vůči ústřední vládě nebo centrální bance podle článku 147;
iii)
expozice vůči malému nebo střednímu podniku, klasifikované jako retailová expozice podle čl. 147 odst. 5;
b)
dlužníci podkladového závazku nejsou členy stejné skupiny, jako je poskytovatel zajištění;
c)
expozice je zajištěna jedním z těchto nástrojů:
i)
krátkodobými úvěrovými deriváty na jedno jméno nebo zárukami znějící na jedno jméno;
ii)
produkty v koši prvního selhání;
iii)
produkty v koši n-tého selhání;
d)
zajištění úvěru splňuje příslušné požadavky stanovené v článcích 213, 215 a 216;
e)
riziková váha spojená s expozicí před uplatněním postupu stanoveného v čl. 153 odst. 3 není ještě zahrnuta po žádné stránce do zajištění úvěru;
f)
úvěrová instituce má právo na obdržení platby od poskytovatele zajištění a očekává ji, aniž by musela podniknout právní kroky s cílem získat platbu od protistrany. Instituce podnikne v rámci možností kroky, aby se přesvědčila, zda je poskytovatel zajištění ochoten okamžitě provést platbu, nastane-li úvěrová událost;
g)
nabyté zajištění úvěru pokryje veškeré úvěrové ztráty, které vznikly ze zajištěné části expozice v důsledku výskytu úvěrových událostí uvedených ve smlouvě;
h)
pokud struktura výplaty úvěrového zajištění stanoví vypořádání ve fyzické podobě, musí existovat právní jistota, pokud jde o postupitelnost půjčky, dluhopisu nebo podmíněného závazku;
i)
pokud má instituce v úmyslu postoupit jiný závazek než podkladovou expozici, musí zaručit, že postupitelný závazek je dostatečně likvidní, aby jej instituce byla schopna nakoupit pro postoupení v souladu se smlouvou;
j)
podmínky ujednání o zajištění úvěrového rizika jsou právně potvrzeny v písemné formě jak poskytovatelem zajištění, tak i institucí;
k)
instituce zavedou postupy k zjištění nadměrné korelace mezi úvěruschopností poskytovatele zajištění a dlužníka podkladové expozice v důsledku toho, že jejich ekonomická výkonnost závisí na společných faktorech, které se nacházejí mimo rámec faktoru systémového rizika;
l)
v případě zajištění proti riziku rozmělnění nemůže být prodejce pohledávek nabytých za úplatu členem stejné skupiny, jako je poskytovatel zajištění.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii), instituce použije postup uvedený v čl. 153 odst. 3 na to aktivum v koši, které má nejnižší objem rizikově vážené expozice.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu iii) je získané zajištění v tomto rámci způsobilé, pouze pokud bylo rovněž získáno způsobilé zajištění pro (n-1) selhání nebo kdy již došlo k selhání u (n-1) aktiv v koši. Pokud tomu tak je, instituce použijí zacházení uvedené v čl. 153 odst. 3 na to aktivum v koši, které má nejnižší objem rizikově vážené expozice.
Oddíl 4
Výpočet účinků snižování úvěrového rizika
Pododdíl 1
Majetkové zajištění úvěrového rizika
Článek 218
Úvěrové dluhové cenné papíry
S investicemi do úvěrových dluhových cenných papírů vydaných institucí poskytující úvěr lze za účelem výpočtu účinku majetkového zajištění úvěrového rizika v souladu s ustanoveními tohoto pododdílu zacházet jako s hotovostním kolaterálem za předpokladu, že swap úvěrového selhání začleněný do úvěrového dluhového cenného papíru lze považovat za způsobilé osobní zajištění úvěrového rizika. Pro účely určení, zda lze swap úvěrového selhání začleněný do úvěrového dluhového cenného papíru považovat za způsobilé osobní zajištění úvěrového rizika, může instituce považovat podmínku uvedenou v čl. 194 odst. 6 písm. c) za splněnou.
Článek 219
Rozvahové započtení
S úvěry a vklady u instituce poskytující úvěr, jež jsou předmětem rozvahového započtení, tato instituce za účelem výpočtu účinku majetkového zajištění úvěrového rizika u úvěrů a vkladů instituce poskytující úvěr, jež jsou předmětem rozvahového započtení, které jsou denominovány ve stejné měně, zachází jako s hotovostním kolaterálem.
Článek 220
Použití metody využívající regulatorní koeficienty volatility nebo metody využívající vlastní odhady koeficientu volatility pro rámcové dohody o započtení
1. Pokud instituce vypočítávají „plně upravenou hodnotu expozice“ (E*) u expozic zahrnutých do způsobilé rámcové dohody o započtení týkající se repo obchodů anebo půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit nebo ostatních transakcí na kapitálovém trhu, vypočítají koeficienty volatility, které potřebují, buď pomocí metody využívající regulatorní koeficienty volatility, nebo metody využívající vlastní odhady koeficientu volatility („metoda vlastních odhadů“), jak jsou stanoveny v článcích 223 až 226 pro komplexní metodu finančního kolaterálu.
Pro použití metody využívající vlastní odhady koeficientu volatility platí stejné podmínky a požadavky jako v případě komplexní metody finančního kolaterálu.
2. Pro účely výpočtu E* instituce:
a)
vypočítají čisté pozice v každé skupině cenných papírů nebo u každého druhu komodity odečtením částky v bodě ii) od částky v bodě i):
i)
celková hodnota skupiny cenných papírů nebo komodit stejného druhu půjčených, prodaných nebo poskytnutých podle rámcové dohody o započtení;
ii)
celková hodnota skupiny cenných papírů nebo komodit daného druhu vypůjčených, nakoupených nebo obdržených podle rámcové dohody o započtení;
b)
vypočítají čisté pozice v každé měně, jiné než měně, v níž probíhá vypořádání rámcové dohody o započtení, odečtením částky v bodě ii) od částky v bodě i):
i)
součet celkové hodnoty cenných papírů denominovaných v této měně zapůjčených, prodaných nebo poskytnutých podle rámcové dohody o započtení a částky hotovosti v této měně vypůjčené nebo převedené podle této dohody;
ii)
součet celkové hodnoty cenných papírů denominovaných v této měně vypůjčených, nakoupených nebo obdržených podle rámcové dohody o započtení a částky hotovosti v této měně vypůjčené nebo obdržené v rámci této dohody;
c)
použijí koeficient volatility pro danou skupinu cenných papírů nebo hotovostní pozici na absolutní hodnotu kladné nebo záporné čisté pozice v cenných papírech v této skupině;
d)
použijí koeficient volatility pro devizové riziko (fx) pro kladnou nebo zápornou čistou pozici v každé měně s výjimkou měny, v níž probíhá vypořádání rámcové dohody o započtení.
3. Instituce vypočítají E * podle následujícího vzorce:
kde:
Ei
=
hodnota expozice pro každou jednotlivou expozici (i) zahrnutou do dohody, která by se použila v případě, že by neexistovalo zajištění úvěrového rizika, pokud instituce vypočítávají objemy rizikově vážených expozic podle standardizovaného přístupu, nebo pokud instituce vypočítávají objemy rizikově vážených expozic a výši očekávaných ztrát podle přístupu založeného na interním ratingu;
Ci
=
hodnota cenných papírů v každé skupině nebo komodit stejného druhu vypůjčených, nakoupených nebo obdržených nebo vypůjčené či obdržené hotovosti s ohledem na každou expozici (i);
=
čistá pozice (kladná či záporná) v určité skupině cenných papírů (j);
=
čistá pozice (kladná či záporná) v určité měně (k) jiné než měně, v níž probíhá vypořádání rámcové dohody, vypočtená podle odst. 2 písm. b);
=
koeficient volatility pro určitou skupinu cenných papírů (j);
=
koeficient volatility pro devizové riziko pro měnu (k).
4. Pro účely výpočtu objemů rizikově vážených expozic a výše očekávaných ztrát u repo obchodů anebo půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit anebo ostatních transakcí na kapitálovém trhu zahrnutých do rámcových dohod o započtení použijí instituce E* vypočítané podle odstavce 3 jako hodnotu expozice vůči protistraně vyplývající z transakcí zahrnutých do rámcové dohody o započtení pro účely článku 113 podle standardizovaného přístupu nebo kapitoly 3 podle přístupu IRB.
5. Pro účely odstavců 2 a 3 se „skupinou cenných papírů“ rozumí cenné papíry vydané stejným subjektem, se stejným datem emise, stejnou splatností, na které se vztahují stejné podmínky a platí pro ně stejné doby do realizace, jak je uvedeno v článcích 224 a 225.
Článek 221
Použití metody interních modelů pro rámcové dohody o započtení
1. Se svolením příslušných orgánů mohou instituce používat jako alternativu k metodě využívající regulatorní koeficienty volatility nebo metodě využívající vlastní odhady koeficientu volatility pro výpočet plně upravené hodnoty expozice (E*) vyplývající z použití uznané rámcové dohody o započtení týkající se repo obchodů, půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit anebo ostatních transakcí na kapitálovém trhu, s výjimkou transakcí s deriváty, metodu interních modelů, která zohledňuje vliv korelace mezi pozicemi v cenných papírech, které jsou předmětem dané rámcové dohody o započtení, i likviditu dotčených nástrojů.
2. Instituce rovněž mohou, se svolením příslušných orgánů, použít své interní modely pro maržové obchody za předpokladu, že transakce jsou zajištěny v rámci dvoustranné rámcové dohody o započtení, která splňuje požadavky stanovené v kapitole 6 oddílu 7.
3. Instituce může použít metodu interních modelů nezávisle na své předchozím volbě mezi standardizovaným přístupem a přístupem IRB pro výpočet objemů rizikově vážených expozic. Pokud se však instituce rozhodne používat metodu interních modelů, učiní tak u všech protistran a cenných papírů, s výjimkou nepodstatných portfolií, v jejichž případě může použít metodu využívající regulatorní koeficienty volatility nebo metodu využívající vlastní odhady koeficientu volatility, jak je stanoveno v článku 220.
Instituce, které obdržely svolení pro interní model řízení rizika podle hlavy IV kapitoly 5, mohou použít metodu interních modelů. Pokud instituce takové svolení neobdržela, může u příslušných orgánů požádat o svolení používat metodu interních modelů pro účely tohoto článku.
4. Příslušné orgány povolí, aby instituce používala metodu interních modelů, pouze pokud jsou přesvědčeny, že systém instituce pro řízení rizik vyplývajících z transakcí podle rámcové dohody o započtení je koncepčně správný a řádně aplikovaný, a pokud jsou splněny následující kvalitativní standardy:
a)
interní model měření rizika používaný pro výpočet možné cenové volatility u transakcí je úzce propojen s každodenním procesem řízení rizika instituce a slouží jako základ pro hlášení rizikových expozic vrcholnému vedení instituce;
b)
instituce má útvar řízení rizika, který splňuje všechny tyto požadavky:
i)
je nezávislý na obchodních útvarech a podléhá přímo vrcholnému vedení instituce;
ii)
je odpovědný za tvorbu a používání systému řízení rizika instituce;
iii)
denně vypracovává a analyzuje zprávy o výstupech modelu měření rizika a o vhodných opatřeních, která mají být přijata ve vztahu k limitům pozic;
c)
každodenní zprávy vypracované útvarem řízení rizika přezkoumávají řídící pracovníci, které mají dostatečné pravomoci, aby mohly prosadit snížení přijatých pozic a celkové rizikové expozice;
d)
instituce má v útvaru řízení rizika dostatek pracovníků se zkušenostmi v používání složitých modelů;
e)
instituce zavedla postupy, jimiž monitoruje a zajišťuje dodržování zdokumentovaného souboru interních strategií a kontrolních mechanismů týkajících se celkové funkčnosti systému měření rizik;
f)
modely používané institucí prokazatelně vykazují dostatečnou přesnost v měření rizik potvrzenou zpětným testováním výstupů s využitím alespoň jednoletých údajů;
g)
instituce pravidelně provádí přísný program zátěžového testování, jehož výsledky jsou vrcholným vedením instituce přezkoumávány a reflektovány při stanovování strategií a limitů;
h)
instituce jako součást svého běžného výkonu vnitřního auditu provádí nezávislý přezkum svého systému měření rizik. Tento přezkum se vztahuje jak na činnosti obchodních útvarů, tak i na činnosti nezávislého útvaru řízení rizika;
i)
nejméně jednou ročně instituce provádí přezkum svého systému řízení rizika;
j)
interní model splňuje požadavky stanovené v čl. 292 odst. 8 a 9 a v článku 294.
5. Interní model měření rizika používaný institucí zachycuje dostatečný počet rizikových faktorů tak, aby byla zachycena všechna podstatná cenová rizika.
Instituce může používat empirické korelace v rámci jednotlivých kategorií rizika a mezi nimi, jestliže její systém pro měření korelací je správný a řádně používaný.
6. Instituce, které používají metodu interních modelů, vypočítají E* podle následujícího vzorce:
kde:
Ei
=
hodnota expozice pro každou jednotlivou expozici (i) v rámci dohody, která by se použila v případě, že by neexistovalo zajištění úvěrového rizika, pokud instituce vypočítávají objemy rizikově vážených expozic podle standardizovaného přístupu, nebo pokud instituce vypočítávají objemy rizikově vážených expozic a výši očekávaných ztrát podle přístupu IRB;
Ci
=
hodnota vypůjčených, nakoupených nebo obdržených cenných papírů nebo vypůjčené či obdržené hotovosti v případě každé expozice (i).
Při výpočtu objemů rizikově vážených expozic za použití interních modelů instituce použijí výstup modelu z předchozího obchodního dne.
7. Na výpočet možné změny hodnoty uvedené v odstavci 6 se vztahují všechny tyto požadavky:
a)
je prováděn alespoň jednou denně;
b)
je založen na 99 % jednostranném intervalu spolehlivosti;
c)
je založen na době do realizace v délce 5 dnů, nebo 10 dnů v případě jiných transakcí než repo obchodů s cennými papíry nebo půjček či výpůjček cenných papírů;
d)
je založen na skutečném období sledování nejméně jednoho roku, kromě případů, kdy je kratší období sledování ospravedlněno významným nárůstem cenové volatility;
e)
soubor údajů použitých při výpočtu se aktualizuje každé tři měsíce.
Pokud instituce provádí repo obchod, půjčku nebo výpůjčku cenných papírů nebo komodit a maržové nebo podobné transakce nebo skupiny transakcí se započtením, které splňují kritéria stanovená v čl. 285 odst. 2, 3 a 4, minimální doba držby se uvede v soulad s dobou krytí rizika marží, která by se použila podle uvedených odstavců ve spojení s čl. 285 odst. 5.
8. Pro účely výpočtu objemů rizikově vážených expozic a výše očekávaných ztrát u repo obchodů anebo půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit anebo ostatních transakcí na kapitálovém trhu zahrnutých do rámcových dohod o započtení použijí instituce E* vypočítané podle odstavce 6 jako hodnotu expozice vůči protistraně vyplývající z transakcí zahrnutých do rámcové dohody o započtení pro účely článku 113 podle standardizovaného přístupu nebo kapitoly 3 podle přístupu IRB.
9. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění těchto otázek:
a)
co představuje nevýznamné portfolio pro účely odstavce 3;
b)
kritéria pro určení, zda je interní model správný a řádné používaný pro účely odstavců 4 a 5 a rámcových dohod o započtení.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 222
Jednoduchá metoda finančního kolaterálu
1. Instituce mohou používat jednoduchou metodu finančního kolaterálu, pouze pokud vypočítávají objemy rizikově vážených expozic podle standardizovaného přístupu. Instituce nepoužijí zároveň jednoduchou metodu finančního kolaterálu i komplexní metodu finančního kolaterálu, pokud tak nečiní pro účely čl. 148 odst. 1 a čl. 150 odst. 1. Instituce nepoužijí tuto výjimku selektivně za účelem snížení kapitálových požadavků nebo za účelem provádění regulační arbitráže.
2. Podle jednoduché metody finančního kolaterálu instituce přidělí způsobilému finančnímu kolaterálu hodnotu rovnou jeho tržní hodnotě určené v souladu s čl. 207 odst. 4 písm. d).
3. Instituce přidělí těm částem hodnot expozice, které jsou zajištěny tržní hodnotou způsobilého kolaterálu, rizikovou váhu, kterou by přidělily podle kapitoly 2, pokud má instituce poskytující úvěr vůči nástroji použitému jako kolaterál přímou expozici. Pro tento účel musí být hodnota expozice podrozvahové položky uvedené v příloze I rovna 100 % hodnoty položky, a nikoli hodnotě expozice uvedené v čl. 111 odst. 1.
Riziková váha zajištěné části musí být přinejmenším 20 %, s výjimkou případů uvedených v odstavcích 4 až 6. Instituce použijí na zbývající části hodnoty expozice rizikovou váhu, kterou by přidělily nezajištěné expozici vůči dané protistraně podle kapitoly 2.
4. Instituce přidělí rizikovou váhu 0 % zajištěným částem expozice plynoucí z repo obchodu nebo půjčky či výpůjčky cenných papírů, které splňují kritéria uvedená v článku 227. Pokud protistrana takové transakce není hlavním účastníkem trhu, instituce přidělí rizikovou váhu 10 %.
5. V případě derivátových nástrojů uvedených v příloze II, které jsou denně tržně přeceňovány, jsou zajištěny hotovostí nebo hotovostními nástroji a neexistuje u nich nesoulad měn, instituce přidělí hodnotám jejich expozice určené podle kapitoly 6 rizikovou váhu 0 % do výše jejich zajištění.
Hodnotám expozice uvedených transakcí, jsou-li zajištěny dluhovými cennými papíry vydanými ústředními vládami nebo centrálními bankami, kterým je přidělena riziková váha 0 % podle kapitoly 2, přidělí instituce rizikovou váhu 10 % do výše jejich zajištění.
6. Jiným transakcím než transakcím uvedeným v odstavcích 4 a 5 mohou instituce přidělit rizikovou váhu 0 %, pokud jsou expozice i kolaterál denominovány ve stejné měně a je splněna jedna z následujících podmínek:
a)
kolaterál je ve formě hotovosti nebo hotovostního nástroje;
b)
kolaterál je ve formě dluhových cenných papírů vydaných ústředními vládami nebo centrálními bankami, jimž by se podle článku 114 přidělila riziková váha 0 %, a jeho tržní hodnota byla snížena o 20 %.
7. Pro účely odstavců 5 a 6 dluhové cenné papíry vydané ústředními vládami nebo centrálními bankami zahrnují:
a)
dluhové cenné papíry vydané regionálními vládami nebo místními orgány, pokud se s expozicemi vůči těmto orgánům podle článku 115 zachází jako s expozicemi vůči ústřední vládě, do jejíž pravomoci spadají;
b)
dluhové cenné papíry vydané mezinárodními rozvojovými bankami, kterým je přidělena riziková váha 0 % podle čl. 117 odst. 2;
c)
dluhové cenné papíry vydané mezinárodními organizacemi, kterým je přidělena riziková váha 0 % podle článku 118;
d)
dluhové cenné papíry vydané subjekty veřejného sektoru, pokud se s nimi zachází jako s expozicemi vůči ústředním vládám podle čl. 116 odst. 4.
Článek 223
Komplexní metoda finančního kolaterálu
1. Aby byla zohledněna cenová volatilita, použijí instituce při oceňování finančního kolaterálu pro účely komplexní metody finančního kolaterálu na tržní hodnotu kolaterálu koeficienty volatility, jak stanoví články 224 až 227.
V případě, že je kolaterál denominován v měně, která se liší od měny, ve které je denominována podkladová expozice, doplní instituce úpravu odrážející volatilitu měn k volatilitě kolaterálu, jak je stanoveno v článcích 224 až 227.
V případě transakcí s OTC deriváty podle dohod o započtení uznaných příslušnými orgány podle kapitoly 6 použijí instituce koeficient volatility odrážející volatilitu měn, pokud existuje nesoulad mezi měnou kolaterálu a měnou vypořádání. I v případech, kdy je v transakcích podle dohody o započtení použito více měn, použijí instituce jednotný koeficient volatility.
2. Instituce vypočítají hodnotu kolaterálu upravenou o volatilitu (CVA) takto:
kde:
C
=
hodnota kolaterálu;
HC
=
koeficient volatility pro daný kolaterál vypočtený podle článků 224 a 227;
Hfx
=
koeficient volatility pro nesoulad měn vypočtený podle článků 224 a 227.
Instituce použijí vzorec v tomto odstavci při výpočtu hodnoty kolaterálu upravené o volatilitu u všech transakcí s výjimkou transakcí podle uznaných rámcových dohod o započtení, na něž se použijí ustanovení článků 220 a 221.
3. Instituce vypočítají hodnotu expozice upravenou o volatilitu (EVA) takto:
kde:
E
=
hodnota expozice tak, jak by byla příslušně určena podle kapitoly 2, případně 3, pokud tato expozice nebyla zajištěna;
HE
=
koeficient volatility pro danou expozici vypočtený podle článků 224 a 227.
V případě transakcí s OTC deriváty instituce vypočítají EVA takto:.
.
4. Pro účely výpočtu E v odstavci 3 se použijí tato ustanovení:
a)
u institucí, které vypočítávají objemy rizikově vážených expozic podle standardizovaného přístupu, je hodnotou expozice podrozvahové položky uvedené v příloze I 100 % hodnoty této položky, a nikoli hodnota expozice uvedená v čl. 111 odst. 1;
b)
u institucí, které vypočítávají objemy rizikově vážených expozic podle přístupu IRB, vypočítají hodnotu expozice položek uvedených v čl. 166 odst. 8 až 10 s použitím konverzního faktoru 100 % namísto konverzních faktorů či procent uvedených v daných odstavcích.
5. Instituce vypočítají plně upravenou hodnotu expozice (E*), zohledňující jak volatilitu, tak i účinky kolaterálu snižující riziko takto:
kde:
EVA
=
hodnota expozice upravená o volatilitu vypočítaná podle odstavce 3;
CVAM
=
CVA dále upravená o jakýkoliv nesoulad splatností podle ustanovení oddílu 5.
6. Instituce mohou vypočítat koeficienty volatility buď pomocí metody využívající regulatorní koeficienty volatility uvedené v článku 224 nebo metody využívající vlastní odhady koeficientu volatility uvedené v článku 225.
Instituce se může rozhodnout, zda použije metodu využívající regulatorní koeficienty volatility nebo metodu využívající vlastní odhady koeficientu volatility, nezávisle na svém předchozím výběru mezi standardizovaným přístupem a přístupem IRB pro výpočet objemů rizikově vážených expozic.
Pokud však instituce používá vlastní odhady koeficientu volatility, použije tuto metodu na všechny druhy nástrojů s výjimkou nepodstatných portfolií, v jejichž případě může použít metodu využívající regulatorní koeficienty volatility.
7. Pokud se kolaterál skládá z několika způsobilých položek, instituce vypočítá koeficient volatility (H) takto:
kde:
ai
=
podíl hodnoty způsobilé položky (i) na celkové hodnotě kolaterálu;
Hi
=
koeficient volatility pro způsobilou položku (i).
Článek 224
Regulatorní koeficient volatility pro účely komplexní metody finančního kolaterálu
1. Koeficienty volatility, které instituce použijí podle metody využívající regulatorní koeficienty volatility, za předpokladu každodenního přeceňování, jsou uvedeny v tabulkách č. 1 až č. 4 tohoto odstavce.
KOEFICIENTY VOLATILITY
Tabulka č. 1
Stupeň úvěrové kvality, s nímž je spojeno úvěrové hodnocení daného dluhového cenného papíru
Zbytková splatnost
Koeficienty volatility pro dluhové cenné papíry vydané subjekty popsanými v čl. 197 odst. 1 písm. b)
Koeficienty volatility pro dluhové cenné papíry vydané subjekty popsanými v čl. 197 odst. 1 písm. c) a d)
Koeficienty volatility pro sekuritizované pozice, které splňují kritéria v čl. 197 odst. 1 písm. h)
20denní doba do realizace (%)
10denní doba do realizace (%)
5denní doba do realizace (%)
20denní doba do realizace (%)
10denní doba do realizace (%)
5denní doba do realizace (%)
20denní doba do realizace (%)
10denní doba do realizace (%)
5denní doba do realizace (%)
1
≤ 1 rok
0,707
0,5
0,354
1,414
1
0,707
2,829
2
1,414
1 ≤ 5 let
2,828
2
1,414
5,657
4
2,828
11,314
8
5,657
5 let
5,657
4
2,828
11,314
8
5,657
22,628
16
11,313
2-3
≤ 1 rok
1,414
1
0,707
2,828
2
1,414
5,657
4
2,828
1 ≤ 5 let
4,243
3
2,121
8,485
6
4,243
16,971
12
8,485
5 let
8,485
6
4,243
16,971
12
8,485
33,942
24
16,970
4
≤ 1 rok
21,213
15
10,607
nepoužije se
nepoužije se
nepoužije se
nepoužije se
nepoužije se
nepoužije se
1 ≤ 5 let
21,213
15
10,607
nepoužije se
nepoužije se
nepoužije se
nepoužije se
nepoužije se
nepoužije se
5 let
21,213
15
10,607
nepoužije se
nepoužije se
nepoužije se
nepoužije se
nepoužije se
nepoužije se
Tabulka č. 2
Stupeň úvěrové kvality, s nímž je spojeno úvěrové hodnocení krátkodobého dluhového cenného papíru spojen
Koeficienty volatility pro dluhové cenné papíry vydané subjekty popsanými v čl. 197 odst. 1 písm. b) s krátkodobými úvěrovými hodnoceními
Koeficienty volatility pro dluhové cenné papíry vydané subjekty popsanými v čl. 197 odst. 1 písm. c) a d) s krátkodobými úvěrovými hodnoceními
Koeficienty volatility pro sekuritizované pozice, které splňují kritéria v čl. 197 odst. 1 písm. h)
20denní doba do realizace (%)
10denní doba do realizace (%)
5denní doba do realizace (%)
20denní doba do realizace (%)
10denní doba do realizace (%)
5denní doba do realizace (%)
20denní doba do realizace (%)
10denní doba do realizace (%)
5denní doba do realizace (%)
1
0,707
0,5
0,354
1,414
1
0,707
2,829
2
1,414
2-3
1,414
1
0,707
2,828
2
1,414
5,657
4
2,828
Tabulka č. 3
Jiné druhy kolaterálu nebo expozic
20denní doba do realizace (%)
10denní doba do realizace (%)
5denní doba do realizace (%)
Akcie a konvertibilní dluhopisy zahrnuté do hlavního indexu
21,213
15
10,607
Ostatní akcie nebo konvertibilní dluhopisy kótované na uznané burze
35,355
25
17,678
Hotovost
0
0
0
Zlato
21,213
15
10,607
Tabulka č. 4
Koeficient volatility v případě nesouladu měn
20denní doba do realizace (%)
10denní doba do realizace (%)
5denní doba do realizace (%)
11,314
8
5,657
2. Při výpočtu koeficientů volatility podle odstavce 1 musí být splněny tyto podmínky:
a)
v případě zajištěných úvěrových transakcí je doba do realizace 20 obchodních dnů;
b)
v případě repo obchodů, pokud se netýkají převodu komodit nebo zaručených nároků na komodity, a půjček či výpůjček cenných papírů je doba do realizace 5 obchodních dnů;
c)
v případě ostatních transakcí na kapitálovém trhu je doba do realizace 10 obchodních dnů.
Pokud instituce provádí transakci nebo skupinu transakcí se započtením, která splňuje kritéria stanovená v čl. 285 odst. 2, 3 a 4, minimální období držení je uvedeno v soulad s dobou krytí rizika marží, která by se použila podle uvedených odstavců.
3. V tabulkách č. 1 až 4 odstavce 1 a v odstavcích 4 až 6 se stupněm úvěrové kvality, ke kterému je přiřazeno úvěrové hodnocení dluhového cenného papíru, rozumí stupeň úvěrové kvality, jemuž má být úvěrové hodnocení přiřazeno podle vymezení EBA podle kapitoly 2.
Pro účely stanovení stupně úvěrové kvality, k němuž je přiřazeno úvěrové hodnocení dluhového cenného papíru podle prvního pododstavce, se rovněž použije čl. 197 odst. 7.
4. V případě neuznaných cenných papírů nebo komodit vypůjčených nebo prodaných v rámci repo obchodů nebo půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit je koeficient volatility stejný jako v případě akcií kótovaných na uznané burze nezahrnutých do hlavního indexu.
5. V případě uznaných podílů v subjektech kolektivního investování se koeficientem volatility rozumí vážený průměr koeficientů volatility, které by se použily na aktiva, do nichž fond investoval podle doby do realizace transakce uvedené v odstavci 2.
Pokud instituce aktiva, do nichž fond investoval, nezná, je koeficientem volatility nejvyšší koeficient volatility, jenž by byl použit na kterékoliv z aktiv, do kterých má daný fond právo investovat.
6. V případě dluhových cenných papírů bez ratingu vydaných institucemi a splňujících kritéria uznatelnosti uvedená v čl. 197 odst. 4 jsou koeficienty volatility stejné jako v případě cenných papírů vydaných institucemi nebo podniky s externím úvěrovým hodnocením přiřazeným ke stupňům úvěrové kvality 2 nebo 3.
Článek 225
Vlastní odhady koeficientů volatility pro účely komplexní metody finančního kolaterálu
1. Příslušné orgány svolí, aby instituce používaly vlastní odhady volatility pro výpočet koeficientů volatility, které se použijí na kolaterál a expozice, pokud tyto instituce splňují požadavky stanovené v odstavcích 2 a 3. Instituce, které získaly svolení k používání vlastních odhadů volatility, se nevrátí k používání jiných metod, kromě případů, kdy prokáží opodstatněné důvody a se svolením příslušných orgánů.
V případě dluhových cenných papírů, které mají úvěrové hodnocení od externí ratingové agentury na úrovni investičního stupně nebo lepší, mohou instituce vypočítat odhad volatility pro každou kategorii cenného papíru.
V případě dluhových cenných papírů, které mají úvěrové hodnocení od externí ratingové agentury horší než investiční stupeň, a v případě ostatního způsobilého kolaterálu, musí instituce koeficienty volatility vypočítat pro každou jednotlivou položku.
Instituce, které používají metodu využívající vlastní odhady koeficientu volatility, nesmí při odhadování volatility kolaterálu nebo nesouladu měn zohledňovat jakékoliv korelace mezi nezajištěnou expozicí, kolaterálem anebo směnnými kurzy.
Při určování příslušných kategorií instituce zohlední druh emitenta cenného papíru, externí úvěrové hodnocení cenných papírů, jejich zbytkovou splatnost a jejich pozměněnou duraci. Odhady volatility musí být pro cenné papíry zahrnuté institucí do dané kategorie reprezentativní.
2. Výpočet koeficientů volatility splňuje všechna tato kritéria:
a)
instituce založí výpočet na 99 % jednostranném intervalu spolehlivosti;
b)
instituce založí výpočet na následujících dobách do realizace:
i)
v případě zajištěných úvěrových transakcí do 20 obchodních dnů;
ii)
v případě repo obchodů, pokud se netýkají převodu komodit nebo garantovaných nároků na komodity, a půjček či výpůjček cenných papírů je doba do realizace 5 obchodních dnů;
iii)
v případě ostatních transakcí na kapitálovém trhu je tato doba 10 obchodních dnů.
c)
pokud je doba do realizace kratší či delší než doba do realizace stanovená pro daný druh transakce v písmenu b), mohou instituce upravit hodnotu koeficientu volatility pomocí vzorce druhé odmocniny času:
kde:
TM
=
příslušná doba do realizace;
HM
=
koeficient volatility odvozený z doby do realizace TM;
HN
=
koeficient volatility odvozený z doby do realizace TN.
d)
instituce zohlední nelikvidnost méně kvalitních aktiv. Upraví dobu do realizace směrem nahoru, pokud existují pochybnosti ohledně likvidnosti kolaterálu. Instituce také určí případy, kdy by mohlo na základě historických údajů dojít k podcenění možné volatility. Tyto případy se řeší pomocí zátěžového scénáře;
e)
délka historického období pozorování, které instituce používají pro výpočet koeficientů volatility, je přinejmenším jeden rok. U institucí, které používají systém vážení nebo jiné metody pro historické období sledování, je skutečné období sledování alespoň jeden rok. Příslušné orgány mohou také po instituci požadovat, aby koeficienty volatility počítala s využitím kratšího období sledování, pokud je to podle názoru příslušných orgánů odůvodněno vzhledem k výraznému nárůstu cenové volatility;
f)
instituce aktualizují své datové soubory a vypočítávají koeficienty volatility alespoň jednou za tři měsíce. Rovněž znovu posoudí svoje soubory údajů, kdykoliv se tržní ceny podstatně změní.
3. Odhadování koeficientů volatility musí splňovat všechna tato kvalitativní kritéria:
a)
instituce používá odhady volatility v každodenním procesu řízení rizik, včetně zohlednění v interních limitech na expozice;
b)
pokud je doba do realizace používaná institucí v každodenním procesu řízení rizik pro daný druh transakce delší než doba stanovená v tomto oddíle, tato instituce zvýší svoje koeficienty volatility v souladu s vzorcem druhé odmocniny času stanoveným v odst. 2 písm. c);
c)
instituce má zavedené postupy, kterými sleduje a zajišťuje dodržování zdokumentovaných strategií a kontrolních mechanismů týkajících se provozu svého systému pro odhadování koeficientů volatility a začleňování těchto odhadů do svého procesu řízení rizik;
d)
v rámci procesu vnitřního auditu instituce je pravidelně prováděn nezávislý přezkum jejího systému odhadování koeficientů volatility. Přezkum celkového systému pro odhadování koeficientů volatility a pro začleňování těchto odhadů do procesu řízení rizika instituce se uskuteční nejméně jednou za rok. Předmětem tohoto přezkumu jsou alespoň následující skutečnosti:
i)
začleňování odhadnutých koeficientů volatility do každodenního řízení rizik;
ii)
validace veškerých zásadních změn v procesu odhadování koeficientů volatility;
iii)
ověření konzistentnosti, včasnosti a spolehlivosti zdrojů údajů používaných při provozu systému pro odhadování koeficientů volatility, a to včetně nezávislosti těchto zdrojů údajů;
iv)
přesnost a vhodnost předpokladů používaných při stanovení koeficientů volatility.
Článek 226
Zvyšování koeficientů volatility pro účely komplexní metody finančního kolaterálu
Koeficienty volatility uvedené v článku 224 jsou koeficienty volatility, které instituce používají v případě každodenního přeceňování. Obdobně v případě, že instituce používá vlastní odhady koeficientů volatility podle článku 225, vypočítá je v prvé řadě na základě každodenního přeceňování. Pokud dochází k přeceňování méně často než jednou denně, instituce použijí vyšší koeficienty volatility. Instituce vypočítají zvýšení koeficientů volatility stanovených pro každodenní přeceňování za použití následujícího vzorce druhé odmocniny času:
kde:
H
=
koeficient volatility, který má být použit;
HM
=
koeficient volatility v případě každodenního přeceňování;
NR
=
skutečný počet obchodních dnů mezi přeceněními;
TM
=
doba do realizace u daného druhu transakce.
Článek 227
Podmínky pro použití koeficientu volatility 0 % pro účely komplexní metody finančního kolaterálu
1. V případě repo obchodů a půjček či výpůjček cenných papírů, kde instituce využívá regulatorní koeficienty volatility podle článku 224 nebo vlastní odhady koeficientu volatility podle článku 225, a v případě, že podmínky uvedené v odst. 2 písm. a) až h) jsou splněny, mohou instituce namísto volatility vypočítané podle článků 224 až 226 použít koeficient volatility 0 %. Instituce, které používají metodu interních modelů stanovenou v článku 221, nesmějí postup stanovený v tomto článku použít.
2. Instituce mohou použít koeficient volatility 0 %, pokud jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
jak expozice, tak kolaterál jsou ve formě hotovosti nebo dluhových cenných papírů vydaných ústředními vládami nebo centrálními bankami ve smyslu čl. 197 odst. 1 písm. b) a jsou způsobilé pro rizikovou váhu 0 % podle kapitoly 2;
b)
jak expozice, tak kolaterál jsou denominovány ve stejné měně;
c)
splatnost dané transakce není delší než jeden den, nebo se expozice i kolaterál denně přeceňují na tržní ceny či podléhají každodennímu dozajištění;
d)
doba mezi posledním tržním přeceněním předtím, než protistrana neprovede dozajištění a kolaterál je realizován, nečiní víc než čtyři obchodní dny;
e)
transakce je vypořádána v rámci vypořádacího systému, který se pro tento druh transakce osvědčil;
f)
dohoda je založena na dokumentech, které jsou v případě daných cenných papírů standardní tržní dokumentací pro repo obchody nebo půjčky či výpůjčky cenných papírů;
g)
transakce se řídí dokumentací stanovující, že pokud protistrana nesplní povinnost dodat hotovost či cenné papíry nebo doplnit marži, či u ní jinak dojde k selhání, je transakce okamžitě splatná;
h)
příslušné orgány považují protistranu za hlavního účastníka trhu.
3. Pojem hlavní účastníci trhu uvedený v odst. 2 písm. h) zahrnuje tyto subjekty:
a)
subjekty uvedené v čl. 197 odst. 1 písm. b), přičemž expozicím vůči nim je přidělena riziková váha 0 % podle kapitoly 2;
b)
vůči institucím;
c)
jiné finanční podniky ve smyslu čl. 13 bodu 25 písm. b) a d) směrnice 2009/138/ES, přičemž expozicím vůči nim je přidělena riziková váha 20 % podle standardizovaného přístupu, nebo institucí, které počítají objemy rizikově vážených expozic a výši očekávaných ztrát podle přístupu IRB a nemají úvěrové hodnocení vypracované uznanou externí ratingovou agenturou a jsou interně ohodnoceny danou institucí;
d)
regulované subjekty kolektivního investování, které musí splňovat kapitálové požadavky nebo omezení ohledně páky;
e)
regulované penzijní fondy;
f)
uznané clearingové organizace.
Článek 228
Výpočet objemů rizikově vážených expozic a výše očekávaných ztrát podle komplexní metody finančního kolaterálu
1. Podle standardizovaného přístupu instituce použijí E* vypočítané podle čl. 223 odst. 5 jako hodnotu expozice pro účely článku 113. V případě podrozvahových položek uvedených v příloze I instituce použijí E* jako hodnotu, na níž se použije procentuální podíl uvedený v čl. 111 odst. 1, čímž se získá hodnota expozice.
2. Podle přístupu IRB instituce použijí efektivní LGD (LGD*) jako LGD pro účely kapitoly 3. Instituce vypočítají LGD* takto:
kde:
LGD
=
LGD, která by se použila na expozici podle kapitoly 3, pokud by tato expozice nebyla zajištěná;
E
=
hodnota expozice podle čl. 223 odst. 3;
E*
=
plně upravená hodnota expozice podle čl. 223 odst. 5.
Člověk 229
Zásady oceňování jiného způsobilého kolaterálu pro účely přístupu IRB
1. U nemovitého kolaterálu, musí být kolaterál oceněn nezávislým odhadcem tržní nebo nižší hodnotou. Instituce vyžadují, aby nezávislý odhadce odůvodnil tržní hodnotu transparentním a jasným způsobem.
V těch členských státech, jejichž právní předpisy stanoví přísná kritéria pro určení zástavní hodnoty nemovitosti, může být místo toho nemovitost oceněna nezávislým znalcem zástavní nebo nižší hodnotou. Instituce vyžadují, aby nezávislý odhadce nebral při určení zástavní hodnoty nemovitosti v úvahu spekulativní prvky a tuto hodnotu doložil transparentním a jasným způsobem.
Hodnota kolaterálu se rovná tržní hodnotě nebo zástavní hodnotě nemovitosti snížené příslušným způsobem tak, aby odrážela výsledky sledování požadovaného v čl. 208 odst. 3 a aby byly zohledněny veškeré dřívější právní nároky na danou nemovitost.
2. U pohledávek se jejich hodnota rovná výši pohledávky.
3. Instituce ocení hmotný kolaterál jiný než nemovitý majetek jeho tržní hodnotou. Pro účely tohoto článku se za tržní hodnotu považuje odhadovaná částka, za kterou by byl majetek směněn k datu ocenění mezi dobrovolným kupujícím a dobrovolným prodávajícím při transakci mezi samostatnými a nezávislými partnery.
Článek 230
Výpočet objemů rizikově vážených expozic a výše očekávaných ztrát pro jiný způsobilý kolaterál pro účely přístupu IRB
1. Instituce použijí LGD* vypočtenou podle tohoto odstavce a odstavce 2 jako LGD pro účely kapitoly 3.
Pokud je poměr mezi hodnotou kolaterálu (C) a hodnotou expozice (E) nižší než požadovaná minimální úroveň zajištění expozice (C*) uvedená v tabulce č. 5, pak se LGD* rovná hodnotě LGD stanovené v kapitole 3 pro nezajištěnou expozici vůči protistraně. Pro tento účel instituce vypočítají hodnotu expozice položek uvedených v čl. 166 odst. 8 až 10 za použití konverzního faktoru nebo procentuální části ve výši 100 % namísto konverzních faktorů či procentuálních částí stanovených v uvedených odstavcích.
Pokud je poměr mezi hodnotou kolaterálu a hodnotou expozice vyšší než horní mezní úroveň C** uvedená v tabulce č. 5, pak se LGD* rovná hodnotě stanovené v tabulce č. 5.
Pokud u expozice jako celku není dosaženo požadované úrovně zajištění C**, instituce musí expozici považovat za dvě expozice - jedna odpovídá části, u níž bylo požadované úrovně zajištění C** dosaženo, a jedna odpovídá části zbývající.
2. Příslušné hodnoty LGD* a požadované úrovně zajištění pro zajištěné části expozic jsou uvedeny v tabulce č. 5 tohoto odstavce.
Tabulka č. 5
Minimální hodnoty LGD pro zajištěné části expozic
LGD* pro přednostní expozice
LGD* pro podřízené expozice
Požadovaná minimální úroveň zajištění expozice (C*)
Požadovaná minimální úroveň zajištění expozice (C**)
Pohledávky
35 %
65 %
0 %
125 %
Obytné nemovitosti/obchodní nemovitosti
35 %
65 %
30 %
140 %
Ostatní kolaterál
40 %
70 %
30 %
140 %
3. Jako alternativu k postupu stanovenému v odstavcích 1 a 2 a s výhradou čl. 124 odst. 2 mohou instituce té části expozice, která je v rámci limitů stanovených v čl. 125 odst. 2 písm. d) a čl. 126 odst. 2 písm. d) plně zajištěná obytnou nemovitostí nebo obchodní nemovitostí, která se nachází na území členského státu, přidělit rizikovou váhu 50 %, pokud jsou splněny všechny podmínky stanovené v čl. 199 odst. 4.
Článek 231
Výpočet objemů rizikově vážených expozic a výše očekávaných ztrát v případě smíšených seskupení kolaterálu
1. Instituce vypočítá hodnotu LGD*, kterou použije jako LGD pro účely kapitoly 3, podle odstavců 2 a 3, pokud jsou splněny obě následující podmínky:
a)
instituce pro výpočet objemů rizikově vážených expozic a výše očekávaných ztrát používá přístup IRB;
b)
expozice je zajištěna jak finančním kolaterálem, tak i jiným způsobilým kolaterálem.
2. Instituce musí rozdělit hodnotu expozice upravenou o volatilitu, získanou použitím koeficientu volatility na hodnotu expozice podle čl. 223 odst. 5, do částí tak, aby získaly část krytou uznatelným finančním kolaterálem, část krytou pohledávkami, část krytou kolaterálem ve formě obchodních nemovitostí nebo obytných nemovitostí, část krytou jiným způsobilým kolaterálem a případnou nezajištěnou část.
3. Instituce vypočítají LGD* zvlášť pro každou část expozice získanou podle odstavce 2 v souladu s příslušnými ustanoveními této kapitoly.
Článek 232
Ostatní majetkové zajištění úvěrového rizika
1. V případě, že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 212 odst. 1, lze s vklady u třetích stran, které jsou institucemi, zacházet jako se zárukou třetí strany, která je institucí.
2. V případě, že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 212 odst. 2, instituce zacházejí s částí expozice zajištěnou současnou hodnotou odbytného ze životní pojištění zastaveného ve prospěch instituce poskytující úvěr následujícím způsobem:
a)
pokud se na expozici vztahuje standardizovaný přístup, je rizikově vážena rizikovými vahami stanovenými v odstavci 3;
b)
pokud se na expozici vztahuje přístup IRB, ale nepoužijí se na ni vlastní odhady LGD dané instituce, přiřadí se jí LGD ve výši 40 %.
V případě nesouladu měn, instituce sníží současnou hodnotu odbytného podle čl. 233 odst. 3, přičemž hodnotou úvěrového zajištění je současná hodnota odbytného z daného životního pojištění.
3. Pro účely odst. 2 písm. a) instituce přiřadí následující rizikové váhy na základě rizikové váhy přidělené přednostní nezajištěné expozici vůči podniku poskytujícímu životní pojištění následovně:
a)
rizikovou váhu ve výši 20 % v případě, že přednostní nezajištěné expozici vůči podniku poskytujícímu životní pojištění je přidělena riziková váha ve výši 20 %;
b)
rizikovou váhu ve výši 35 % v případě, že přednostní nezajištěné expozici vůči podniku poskytujícímu životní pojištění je přidělena riziková váha ve výši 50 %;
c)
rizikovou váhu ve výši 70 % v případě, že přednostní nezajištěné expozici vůči podniku poskytujícímu životní pojištění je přidělena riziková váha ve výši 100 %;
d)
rizikovou váhu ve výši 150 % v případě, že přednostní nezajištěné expozici vůči podniku poskytujícímu životní pojištění je přidělena riziková váha ve výši 150 %.
4. Instituce mohou nakládat s nástroji, které budou na požádání zpětně odkoupeny a které jsou způsobilé podle čl. 200 písm. c), jako se zárukou emitující instituce. Hodnota uznatelného zajištění úvěrového rizika je tato:
a)
pokud bude nástroj odkoupen za nominální hodnotu, pak se hodnota zajištění rovná této nominální hodnotě;
b)
pokud bude nástroj odkoupen za tržní cenu, pak se hodnota zajištění rovná hodnotě nástroje oceněného stejným způsobem jako dluhové cenné papíry splňující podmínky stanovené v čl. 197 odst. 4.
Pododdíl 2
Osobní zajištění úvěrového rizika
Článek 233
Oceňování
1. Pro účely výpočtu účinků osobního zajištění úvěrového rizika v souladu s ustanoveními tohoto pododdílu se hodnota osobního zajištění úvěrového rizika (G) rovná částce, kterou se poskytovatel zajištění zavázal zaplatit v případě, že dlužník bude v selhání nebo nezaplatí či dojde k jiným blíže specifikovaným úvěrovým událostem.
2. V případě úvěrových derivátů, které jako úvěrovou událost nezahrnují restrukturalizaci podkladového závazku spojenou s prominutím nebo odložením splátek jistiny, úroků nebo poplatků, které vede k úvěrové ztrátě, platí následující:
a)
pokud částka, kterou se poskytovatel zajištění zavázal zaplatit, není vyšší než hodnota expozice, instituce sníží hodnotu zajištění úvěrového rizika vypočítanou podle odstavce 1 o 40 %;
b)
pokud částka, kterou se poskytovatel zajištění zavázal zaplatit, je vyšší než hodnota expozice, nebude hodnota zajištění úvěrového rizika vyšší než 60 % hodnoty expozice.
3. Pokud je osobní zajištění úvěrového rizika denominováno v jiné měně, než ve které je denominována expozice, instituce sníží hodnotu zajištění úvěrového rizika prostřednictvím koeficientu volatility takto:
kde:
G*
=
hodnota zajištění úvěrového rizika upravená o měnové riziko;
G
=
nominální hodnota zajištění úvěrového rizika;
Hfx
=
koeficient volatility pro případný nesoulad měn mezi zajištěním úvěrového rizika a podkladovým závazkem stanovený podle odstavce 4.
Pokud neexistuje nesoulad měn, pak Hfx je roven nule.
4. Instituce založí výpočet koeficientů volatility pro jakýkoliv nesoulad měn na době 10 denního držení, za předpokladu každodenního přeceňování, a mohou je vypočítat pomocí metody využívající regulatorní koeficienty volatility nebo metody využívající vlastní odhady koeficientu volatility, jak je uvedeno v článcích 224 a 225. Instituce zvýší koeficienty volatility podle článku 226.
Článek 234
Výpočet objemů rizikově vážených expozic a výše očekávaných ztrát v případě částečného zajištění a rozdělení do tranší
Pokud instituce převede část rizika plynoucího z některé expozice v jedné nebo více tranších, použijí se pravidla stanovená v kapitole 5. Instituce mohou stanovit hranice důležitosti plateb, pod jejichž úrovní nebude v případě ztráty provedena platba, které odpovídají nepřevedeným pozicím první ztráty a způsobují převod rizika v tranších.
Článek 235
Výpočet objemů rizikově vážených expozic v rámci standardizovaného přístupu
1. Pro účely čl. 113 odst. 3 instituce vypočítá objemy rizikově vážených expozic podle tohoto vzorce:
kde:
E
=
hodnota expozice podle článku 111; pro tento účel se hodnotou expozice podrozvahové položky uvedené v příloze I rozumí 100 % její hodnoty, a nikoli hodnota expozice uvedená v čl. 111 odst. 1;
GA
=
hodnota zajištění úvěrového rizika vypočítaná podle čl. 233 odst. 3 (G*) a dále upravená o nesoulad splatností, jak je uvedeno v oddíle 5;
r
=
riziková váha expozic vůči dlužníkovi, jak je stanoveno v kapitole 2;
g
=
riziková váha expozic vůči poskytovateli zajištění, jak je stanoveno v kapitole 2.
2. Pokud je hodnota zajištění (GA) nižší než expozice (E), mohou instituce uplatnit vzorec uvedený v odstavci 1, pouze pokud zajištěná i nezajištěná část expozice mají stejné pořadí pro uspokojení pohledávek.
3. Instituce mohou uplatnit postup stanovený v čl. 114 odst. 4 a 7 na expozice nebo části expozic zaručené ústřední vládou nebo centrální bankou, pokud je záruka denominována v domácí měně dlužníka a expozice je financována ve stejné měně.
Článek 236
Výpočet objemů rizikově vážených expozic a výše očekávaných ztrát v rámci přístupu založeného na interním ratingu
1. U zajištěné části hodnoty expozice (E), stanovené na základě upravené hodnoty zajištění úvěrového rizika GA, může být hodnota PD pro účely kapitoly 3 oddílu 4 rovna hodnotě PD poskytovatele zajištění, nebo, pokud se úplná substituce nezdá být opodstatněná, hodnotě vyšší než PD dlužníka a nižší než PD ručitele. V případě podřízených expozic a nepodřízeného zajištění třetí stranou může být hodnota LGD, kterou instituce použijí pro účely kapitoly 3 oddílu 4, rovna hodnotě LGD pro přednostní expozice.
2. U nezajištěné části hodnoty expozice (E) se jako PD použije PD dlužníka a jako LGD se použije LGD podkladové expozice.
3. Pro účely tohoto článku je GA hodnota G* vypočítaná podle čl. 233 odst. 3 a dále upravená o nesoulad splatností, jak je uvedeno v oddílu 5. E je hodnota expozice určená podle kapitoly 3 oddílu 5. Pro tento účel instituce vypočítají hodnotu expozice položek uvedených v čl. 166 odst. 8 až 10 za použití konverzního faktoru nebo procentuální části ve výši 100 % namísto konverzních faktorů či procentuálních částí uvedených v daných odstavcích.
Oddíl 5
Nesoulad splatností
Článek 237
Nesoulad splatností
1. K nesouladu splatností pro účely výpočtu objemů rizikově vážených expozic dochází, pokud je zbytková splatnost zajištění úvěrového rizika kratší než zbytková splatnost zajištěné expozice. Pokud má zajištění zbytkovou splatnost kratší než tři měsíce a doba splatnosti zajištění je kratší než splatnost podkladové expozice, není zajištění způsobilé jako zajištění úvěrového rizika.
2. Dojde-li k nesouladu splatností, nepovažuje se zajištění úvěrového rizika za způsobilé, pokud je splněna jedna z následujících podmínek:
a)
původní doba splatnosti zajištění je kratší než 1 rok;
b)
jedná se o krátkodobou expozici, o které příslušné orgány rozhodly, že podléhá jednodennímu limitu namísto jednoletého limitu splatnosti (M) podle čl. 162 odst. 3.
Článek 238
Splatnost zajištění úvěrového rizika
1. Efektivní splatnost podkladového nástroje je nejdelší možná doba zbývající do okamžiku, kdy má dlužník splnit své závazky, maximálně však pět let. S výhradou odstavce 2 se doba splatnosti zajištění úvěrového rizika rovná době zbývající do nejbližšího okamžiku, kdy může zajištění skončit či být ukončeno.
2. Pokud existuje možnost ukončení zajištění a její využití záleží na rozhodnutí poskytovatele zajištění, instituce považují za splatnost zajištění dobu zbývající do nejbližšího okamžiku, kdy lze tuto možnost využít. Pokud existuje možnost ukončení zajištění, jejíž využití záleží na rozhodnutí příjemce zajištění, a podmínky dohody o zajištění obsahují pozitivní pobídku pro instituci, aby ukončila transakci před smluvní splatností, instituce považuje za splatnost zajištění dobu zbývající do nejbližšího okamžiku, kdy lze tuto možnost využít; jinak může instituce vycházet ze skutečnosti, že tato možnost neovlivňuje splatnost zajištění.
3. Pokud není úvěrový derivát zajištěn proti vypovězení před uplynutím doby odkladu požadované pro případ selhání u daného podkladového závazku vzniklého v důsledku neschopnosti splatit závazek, instituce zkrátí dobu splatnosti zajištění o tuto dobu odkladu.
Článek 239
Oceňování zajištění
1. Dojde-li u transakcí s majetkovým zajištěním úvěrového rizika podle jednoduché metody finančního kolaterálu k nesouladu mezi splatností expozice a splatností zajištění, není kolaterál způsobilý jako uznatelné majetkové zajištění úvěrového rizika.
2. U transakcí s majetkovým zajištěním úvěrového rizika podle komplexní metody finančního kolaterálu instituce musí zohledňovat splatnost zajištění úvěrového rizika a expozice v upravené hodnotě kolaterálu podle následujícího vzorce:
kde:
CVA
=
hodnota kolaterálu upravená o volatilitu podle čl. 223 odst. 2, nebo objem expozice, podle toho, co je nižší;
t
=
počet let zbývajících do data splatnosti zajištění úvěrového rizika stanovený podle článku 238, nebo hodnota T, podle toho, která hodnota je nižší;
T
=
počet let zbývajících do data splatnosti expozice stanovený podle článku 238, nebo pět let, podle toho, která hodnota je nižší;
t*
=
0,25.
Instituce použijí hodnotu CVAM jako hodnotu CVA dále upravenou o nesoulad splatností ve vzorci pro výpočet plně upravené hodnoty expozice (E*) stanovené v čl. 223 odst. 5.
3. U transakcí s osobním zajištěním úvěrového rizika instituce zohlední splatnost zajištění úvěrového rizika a expozice v upravené hodnotě zajištění úvěrového rizika podle následujícího vzorce:
kde:
GA
=
hodnota G* upravená o nesoulad splatností;
G*
=
hodnota zajištění upravená o nesoulad měn;
t
=
počet let zbývajících do data splatnosti zajištění úvěrového rizika stanovený podle článku 238, nebo hodnota T, podle toho, která hodnota je nižší;
T
=
počet let zbývajících do data splatnosti expozice stanovený podle článku 238, nebo pět let, podle toho, která hodnota je nižší;
t*
=
0,25.
Instituce použijí hodnotu GA jako hodnotu zajištění pro účely článků 233 až 236.
Oddíl 6
Techniky snižování úvěrového rizika s využitím koše nástrojů
Článek 240
Úvěrové deriváty prvního selhání
Pokud instituce získá zajištění úvěrového rizika pro určitý počet expozic za podmínky, že první selhání u expozic povede k plnění ze zajištění a že tato úvěrová událost bude mít za následek ukončení smlouvy, může instituce pozměnit výpočet objemu rizikově vážené expozice, a případně výše očekávaných ztrát, u té expozice, která by při absenci zajištění úvěrového rizika vedla k nejnižšímu objemu rizikově vážené expozice podle této kapitoly:.
a)
v případě institucí používajících standardizovaný přístup je objemem rizikově vážené expozice objem vypočítaný podle standardizovaného přístupu;
b)
v případě institucí používajících přístup IRB je objemem rizikově vážené expozice součet objemu rizikově vážené expozice vypočítaného podle přístupu IRB a 12,5 násobku výše očekávané ztráty.
Postup stanovený v tomto článku se použije pouze v případech, kdy je hodnota expozice stejná nebo nižší než hodnota zajištění úvěrového rizika.
Článek 241
Úvěrové deriváty n-tého selhání
Pokud důvodem plnění ze zajištění úvěrového rizika je n-té selhání kterékoliv z expozic, může instituce kupující dané zajištění toto zajištění uznat pro výpočet objemů rizikově vážených expozic a případné výše očekávaných ztrát, pouze pokud bylo zajištění poskytnuto také pro selhání 1 až (n1) nebo pokud již nastalo (n-1) selhání. V takových případech může instituce pozměnit výpočet objemu rizikově vážených expozic, a případně výše očekávaných ztrát u expozice, která by mohla při absenci zajištění úvěrového rizika mít za následek n-tý nejnižší objem rizikově vážené expozice podle této kapitoly. Instituce vypočítají n-tý nejnižší objem podle čl. 240 písm. a) a b).
Postup stanovený v tomto článku se použije pouze v případech, kdy je hodnota expozice stejná nebo nižší než hodnota zajištění úvěrového rizika.
Všechny expozice v koši splňují požadavky stanovené v čl. 204 odst. 2 a čl. 216 odst. 1 písm. d).
KAPITOLA 5
Sekuritizace
Oddíl 1
Definice
Článek 242
Definice
Pro účely této kapitoly se rozumí:
1)
„nadměrným rozpětím“ (excess spread) poplatky za správu a obhospodařování a ostatní poplatky a příjmy související se sekuritizovanými expozicemi očištěné o náklady a výdaje;
2)
„opcí na zpětný odkup“ (clean-up call option) smluvní opce, která dává původci právo odkoupit zpět či splatit sekuritizované pozice předtím, než budou splaceny veškeré podkladové expozice, pokud zůstatek nesplacených expozic klesl pod předem stanovenou hodnotu;
3)
„likviditním příslibem“ sekuritizovaná pozice vyplývající ze smluvních ujednání o poskytnutí peněžních prostředků na překlenutí nesouladů v peněžních tocích vůči investorům;
4)
„KIRB“ součet 8 % objemů rizikově vážených expozic vypočítaných v souladu s kapitolou 3 tak, jako kdyby tyto expozice nebyly sekuritizovány, a výše očekávaných ztrát spojených s těmito expozicemi a vypočítaných v souladu s uvedenou kapitolou;
5)
„metodou založenou na ratingu“ metoda výpočtu objemu rizikově vážených expozic u sekuritizovaných pozic v souladu s článkem 261;
6)
„metodou regulatorního vzorce“ metoda výpočtu objemu rizikově vážených expozic u sekuritizovaných pozic v souladu s článkem 262;
7)
„pozicí bez ratingu“ sekuritizovaná pozice, která nemá uznatelný rating vypracovaný externí ratingovou agenturou uvedený v oddílu 4;
8)
„pozicí s ratingem“ rozumí sekuritizovaná pozice, která má uznatelný rating vypracovaný externí ratingovou agenturou uvedený v oddílu 4;
9)
„programem obchodních cenných papírů zajištěných aktivy“ (dále jen „program ABCP“) sekuritizační program, ve kterém vydané cenné papíry mají převážně formu krátkodobých cenných papírů (commercial papers) s původní splatností maximálně jeden rok;
10)
„tradiční sekuritizací“ sekuritizace, ve které dochází k ekonomickému převodu sekuritizovaných expozic. Tento převod je doprovázen buď převodem vlastnictví k převáděným sekuritizovaným expozicím z instituce, která je původcem, na sekuritizační jednotku pro speciální účel nebo subparticipací sekuritizační jednotky pro speciální účel k pohledávce. Vydané cenné papíry nepředstavují platební závazky instituce, která je původcem;
11)
„syntetickou sekuritizací“ sekuritizace, při níž k přenesení rizika dochází použitím úvěrových derivátů nebo záruk, a expozice, které jsou předmětem sekuritizace, zůstávají expozicemi instituce, která je původcem;
12)
„revolvingovou expozicí“ jakákoli expozice, kdy může zůstatek zákazníka kolísat na základě jeho rozhodnutí půjčit si nebo splatit dluh, a to až do dohodnutého limitu;
13)
„revolvingovou sekuritizací“ sekuritizace, u níž se obměňuje samotná struktura sekuritizace tím, že jsou expozice do seskupení expozic přidávány nebo jsou z něj odebírány bez ohledu na to, zda u expozic dochází k revolvingu, či nikoli;
14)
„doložkou o předčasném umoření“ smluvní ustanovení v sekuritizacích revolvingových expozic nebo v revolvingové sekuritizaci, která vyžadují, aby při definovaných událostech byly pozice investorů splaceny dříve, než bylo u vydaných cenných papírů původně uvedeno;
15)
„tranší první ztráty“ nejvíce podřízená tranše v sekuritizaci, která je první tranší, jež nese ztráty na sekuritizovaných expozicích, a tím poskytuje ochranu tranším druhé ztráty a případně tranším s vyšším pořadím.
Oddíl 2
Uznání převodu významného rizika
Článek 243
Tradiční sekuritizace
1. Instituce, která je původcem tradiční sekuritizace, může sekuritizované expozice vyjmout z výpočtu objemů rizikově vážených expozic a výše očekávaných ztrát, je-li splněna jedna z následujících podmínek:
a)
má se za to, že významné úvěrové riziko spojené se sekuritizovanými expozicemi bylo převedeno na třetí strany;
b)
instituce, která je původcem sekuritizace, uplatní rizikovou váhu 1 250 % na všechny sekuritizované pozice, které v dané sekuritizaci drží, nebo tyto sekuritizované pozice odečte z kmenového kapitálu tier 1 podle čl. 36 odst. 1 písm. k).
2. Má se za to, že významné úvěrové riziko bylo převedeno v těchto případech:
a)
objemy rizikově vážených expozic mezaninových sekuritizovaných pozic držených institucí, která je původcem, v dané sekuritizaci nepřekračují 50 % objemů rizikově vážených expozic všech mezaninových sekuritizovaných pozic existujících v dané sekuritizaci;
b)
v dané sekuritizaci neexistují žádné mezaninové sekuritizované pozice a původce může prokázat, že hodnota expozic sekuritizovaných pozic, na kterou by se použil odpočet od kmenového kapitálu tier 1 nebo riziková váha 1 250 %, výraznou měrou překračuje odůvodněný odhad očekávané ztráty ze sekuritizovaných expozic, a instituce, která je původcem, nedrží více než 20 % hodnot expozic sekuritizovaných pozic, na které by se použil odpočet od kmenového kapitálu tier 1 nebo riziková váha 1 250 %.
Pokud případné snížení objemů rizikově vážených expozic, jehož by instituce, která je původcem, danou sekuritizací dosáhla, není odůvodněno souměřitelným převodem úvěrového rizika na třetí strany, příslušné orgány mohou v jednotlivých případech rozhodnout, že významné úvěrové riziko se nepovažuje za převedené.
3. Pro účely odstavce 2 se mezaninovými sekuritizovanými pozicemi rozumějí sekuritizované pozice, pro které se použije riziková váha nižší než 1 250 % a které jsou podřízenější než pozice nejvyšší úrovně v dané sekuritizaci a podřízenější než kterákoli sekuritizovaná pozice v dané sekuritizaci, které je podle oddílu 4 přiřazen jeden z následujících stupňů úvěrové kvality:
a)
v případě sekuritizované pozice, na kterou se použije oddíl 3 pododdíl 3, stupeň úvěrové kvality 1;
b)
v případě sekuritizované pozice, na kterou se použije oddíl 3 pododdíl 4, stupeň úvěrové kvality 1 nebo 2.
4. Jako alternativu k odstavcům 2 a 3 příslušné orgány udělí institucím, které jsou původci, svolení, aby považovaly významné úvěrové riziko za převedené, pokud je instituce, která je původcem, schopna u každé sekuritizace doložit, že snížení kapitálových požadavků, kterého původce dosahuje prostřednictvím sekuritizace, je odůvodněno souměřitelným převodem úvěrového rizika na třetí strany.
Svolení se udělí pouze v případě, kdy instituce splňuje všechny tyto podmínky:
a)
instituce má pro posouzení převodu rizika přístupy a metodiky přiměřeně citlivé na rizika;
b)
instituce rovněž v každém případě zohlednila převod úvěrového rizika na třetí strany pro účely interního řízení rizik a rozložení vnitřně stanoveného kapitálu.
5. Kromě požadavků stanovených v odstavcích 1 až 4 musí být splněny všechny následující podmínky:
a)
dokumentace týkající se sekuritizace odráží ekonomickou podstatu transakce;
b)
sekuritizované expozice jsou mimo dosah instituce, která je původcem, a jejích věřitelů, a to i v případě insolvence a nucené správy. Tato skutečnost musí být doložena posudkem kvalifikovaného právního poradce;
c)
vydané cenné papíry nepředstavují platební závazky instituce, která je původcem;
d)
instituce, která je původcem, nevykonává faktickou či nepřímou kontrolu nad převedenými expozicemi. Za faktickou kontrolu původce nad převedenými expozicemi je považováno například právo původce odkoupit zpět od nabyvatele dříve převedené expozice za účelem realizace výnosů či jeho povinnost znovu převzít již převedené riziko. Pokud si instituce, která je původcem, podrží práva nebo povinnosti související se správou převedených expozic, není to samo o sobě považováno za nepřímou kontrolu těchto expozic;
e)
dokumentace týkající se sekuritizace splňuje všechny tyto podmínky:
i)
neobsahuje doložky, které mimo případů doložek o předčasném umoření, požadují, aby pozice v sekuritizaci byly institucí, která je původcem, zlepšovány, například nahrazováním podkladových úvěrových expozic či zvyšováním výnosu vypláceného investorům v případě zhoršení úvěrové kvality sekuritizovaných expozic;
ii)
neobsahuje doložky, které stanovují zvýšení výnosu vypláceného držitelům pozic v sekuritizaci v případě zhoršení úvěrové kvality podkladového seskupení;
iii)
jednoznačně z ní plyne, že jakýkoli případný nákup nebo zpětný odkup sekuritizovaných pozic původcem nebo sponzorem, nad rámec jeho smluvních závazků, je výjimečný a může být uskutečněn pouze za tržních podmínek;
f)
pokud existuje opce na zpětný odkup, musí tato opce splňovat také tyto podmínky:
i)
je uplatnitelná podle uvážení instituce, která je původcem;
ii)
je uplatnitelná pouze v případě, kdy neumořená část sekuritizovaných expozic činí nejvýše 10 % původní hodnoty;
iii)
není strukturovaná tak, aby se zabránilo alokaci ztrát na pozice úvěrového posílení nebo jiné pozice, které drží investoři, a ani jiným způsobem nesmí poskytovat úvěrové posílení.
6. Příslušné orgány průběžně informují EBA o specifických případech uvedených v odstavci 2, kdy případné snížení objemů rizikově vážených expozic není odůvodněno souměřitelným převodem úvěrového rizika na třetí strany, a o tom, jak instituce využívají odstavec 4. EBA sleduje celou škálu postupů v této oblasti a v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010 vydává pokyny. EBA posoudí provádění těchto pokynů členskými státy a do 31. prosince 2017 poskytne Komisi doporučení, zda je potřeba závazná technická norma.
Článek 244
Syntetické sekuritizace
1. Instituce, která je původcem syntetické sekuritizace, může vypočítat objemy rizikově vážených expozic, případně výši očekávaných ztrát pro sekuritizované expozice v souladu s článkem 249, je-li splněna jedna z následujících podmínek:
a)
má se za to, že významné úvěrové riziko bylo převedeno na třetí strany prostřednictvím majetkového nebo osobního zajištění úvěrového rizika;
b)
instituce, která je původcem sekuritizace, uplatní rizikovou váhu 1 250 % na všechny sekuritizované pozice, které v dané sekuritizaci drží, nebo tyto sekuritizované pozice odečte z kmenového kapitálu tier 1 podle čl. 36 odst. 1 písm. k).
2. Má se za to, že významné úvěrové riziko bylo převedeno, pokud je splněna jedna z následujících podmínek:
a)
objemy rizikově vážených expozic mezaninových sekuritizovaných pozic držených institucí, která je původcem, v dané sekuritizaci nepřekračují 50 % objemů rizikově vážených expozic všech mezaninových sekuritizovaných pozic existujících v dané sekuritizaci;
b)
v dané sekuritizaci neexistují žádné mezaninové sekuritizované pozice a původce může prokázat, že hodnota expozic sekuritizovaných pozic, na kterou by se použil odpočet od kmenového kapitálu tier 1 nebo riziková váha 1 250 %, výraznou měrou překračuje odůvodněný odhad očekávané ztráty ze sekuritizovaných expozic, a instituce, která je původcem, nedrží více než 20 % hodnot expozic sekuritizovaných pozic, na které by se použil odpočet od kmenového kapitálu tier 1 nebo riziková váha 1 250 %.
c)
pokud případné snížení objemů rizikově vážených expozic, jehož by instituce, která je původcem, danou sekuritizací dosáhla, není odůvodněno souměřitelným převodem úvěrového rizika na třetí strany, příslušný orgán může v jednotlivých případech rozhodnout, že významné úvěrové riziko se nepovažuje za převedené.
3. Pro účely odstavce 2 se mezaninovými sekuritizovanými pozicemi rozumějí sekuritizované pozice, pro které se použije riziková váha nižší než 1 250 % a které jsou podřízenější než pozice nejvyšší úrovně v dané sekuritizaci a podřízenější než kterákoli sekuritizovaná pozice v dané sekuritizaci, které je podle oddílu 4 přiřazen jeden z následujících stupňů úvěrové kvality:
a)
v případě sekuritizované pozice, na kterou se použije oddíl 3 pododdíl 3, stupeň úvěrové kvality 1;
b)
v případě sekuritizované pozice, na kterou se použije oddíl 3 pododdíl 4, stupeň úvěrové kvality 1 nebo 2.
4. Jako alternativu k odstavcům 2 a 3 příslušné orgány udělí institucím, které jsou původci, svolení, aby považovaly významné úvěrové riziko za převedené, pokud je instituce, která je původcem, schopna u každé sekuritizace doložit, že snížení kapitálových požadavků, kterého původce dosahuje prostřednictvím sekuritizace, je odůvodněno souměřitelným převodem úvěrového rizika na třetí strany.
Svolení se udělí pouze v případě, kdy instituce splňuje všechny tyto podmínky:
a)
instituce má pro posouzení převodu rizika přístupy a metodiky přiměřeně citlivé na rizika;
b)
instituce rovněž v každém případě zohlednila převod úvěrového rizika na třetí strany pro účely interního řízení rizik a rozložení vnitřně stanoveného kapitálu.
5. Kromě požadavků stanovených v odstavcích 1 až 4 musí převod splňovat tyto podmínky:
a)
dokumentace týkající se sekuritizace odráží ekonomickou podstatu transakce;
b)
zajištění úvěrového rizika, pomocí něhož je úvěrové riziko převedeno, je v souladu s čl. 247 odst. 2;
c)
nástroje použité k převodu úvěrového rizika neobsahují podmínky, které
i)
stanovují významné hranice důležitosti (materiality thresholds), pod jejichž hodnotou nebude zajištění úvěrového rizika poskytnuto, přestože došlo k úvěrové události;
ii)
umožňují ukončení zajištění v případě zhoršení úvěrové kvality podkladových expozic;
iii)
mimo případů doložek o předčasném umoření požadují, aby pozice v sekuritizaci byly institucí, která je původcem, zlepšovány;
iv)
zvyšují cenu placenou institucí za zajištění úvěrového rizika nebo výnos vyplácený držitelům pozic v sekuritizaci v případě zhoršení úvěrové kvality podkladového seskupení;
d)
byl zajištěn posudek od kvalifikovaného právního poradce potvrzující vymahatelnost zajištění úvěrového rizika ve všech relevantních právních řádech;
e)
z dokumentace týkající se sekuritizace jednoznačně plyne, že jakýkoli případný nákup nebo zpětný odkup sekuritizovaných pozic původcem nebo sponzorem, nad rámec jeho smluvních závazků, může být uskutečněn pouze za tržních podmínek;
f)
pokud existuje opce na zpětný odkup, tato opce splňuje také všechny tyto podmínky:
i)
je uplatnitelná podle uvážení instituce, která je původcem;
ii)
je uplatnitelná pouze v případě, kdy neumořená část sekuritizovaných expozic činí nejvýše 10 % původní hodnoty;
iii)
není strukturovaná tak, aby se zabránilo alokaci ztrát na pozice úvěrového posílení nebo jiné pozice, které drží investoři, a ani jiným způsobem nesmí poskytovat úvěrové posílení.
6. Příslušné orgány průběžně informují EBA o specifických případech uvedených v odstavci 2, kdy případné snížení objemů rizikově vážených expozic není odůvodněno souměřitelným převodem úvěrového rizika na třetí strany, a o tom, jak instituce využívají odstavec 4. EBA sleduje celou škálu postupů v této oblasti a v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010 vydává pokyny. EBA posoudí provádění těchto pokynů členskými státy a do 31. prosince 2017 poskytne Komisi doporučení, zda je potřeba závazná technická norma.
Oddíl 3
Výpočet objemů rizikově vážených expozic
Pododdíl 1
Zásady
Článek 245
Výpočet objemů rizikově vážených expozic
1. Pokud instituce, která je původcem, převedla významné úvěrové riziko spojené se sekuritizovanými expozicemi v souladu s oddílem 2, může tato instituce:
a)
v případě tradiční sekuritizace vyjmout expozice, které sekuritizovala, z výpočtu objemů rizikově vážených expozic, případně výše očekávaných ztrát;
b)
v případě syntetické sekuritizace vypočítat objemy rizikově vážených expozic, případně výše očekávaných ztrát, pro tyto sekuritizované expozice podle článků 249 a 250.
2. Jestliže instituce, která je původcem, rozhodla, že použije odstavec 1, vypočítá objemy rizikově vážených expozic stanovené v této kapitole pro pozice, které případně drží v sekuritizaci.
Jestliže instituce, která je původcem, nepřevedla významné úvěrové riziko nebo rozhodla, že nepoužije odstavec 1, nemusí provádět výpočet objemů rizikově vážených expozic pro žádnou pozici, kterou případně drží v dané sekuritizaci, ale pokračuje ve svém výpočtu objemů rizikově vážených expozic, včetně sekuritizovaných expozic, jako by nebyly sekuritizovány.
3. Jestliže se expozice vztahuje na různé tranše v sekuritizaci, považuje se expozice spojená s každou tranší za samostatnou sekuritizovanou pozici. Má se za to, že poskytovatelé úvěrového zajištění pro sekuritizované pozice drží pozice v sekuritizaci. Sekuritizované pozice zahrnují expozice spojené se sekuritizací vyplývající z úrokových nebo měnových derivátových kontraktů.
4. Pokud se sekuritizovaná pozice odečítá od položek kmenového kapitálu tier 1 podle čl. 36 odst. 1 písm. k), objem rizikově vážené expozice se pro účely čl. 92 odst. 3 zahrne do celkového objemu rizikově vážených expozic dané instituce.
5. Objem rizikově vážené expozice sekuritizované pozice se vypočítá tak, že se na hodnotu expozice, vypočtené podle článku 246, použije příslušná celková riziková váha.
6. Celková riziková váha se stanoví jako součet rizikové váhy stanovené v této kapitole a případné dodatečné rizikové váhy podle článku 407.
Článek 246
Hodnota expozice
1. Hodnota expozice se vypočte takto:
a)
pokud instituce vypočítává objemy rizikově vážených expozic podle pododdílu 3, pak se za hodnotu expozice u rozvahové sekuritizované pozice považuje její účetní hodnota zbývající po provedení specifických úprav o úvěrové riziko stanovených v souladu s článkem 110;
b)
pokud instituce vypočítává objemy rizikově vážených expozic podle pododdílu 4, pak se za hodnotu expozice u rozvahové sekuritizované pozice považuje účetní hodnota bez zohlednění provedených úprav o úvěrové riziko stanovených v souladu s článkem 110;
c)
pokud instituce vypočítává objemy rizikově vážených expozic podle pododdílu 3, za hodnotu expozice u podrozvahové sekuritizované pozice se považuje její nominální hodnota, po specifických úpravách o úvěrové riziko dané sekuritizované pozice, vynásobená konverzním faktorem, jak je stanoveno v této kapitole. Konverzní faktor činí 100 %, pokud není stanoveno jinak;
d)
pokud instituce vypočítává objemy rizikově vážených expozic podle pododdílu 4, za hodnotu expozice u podrozvahové sekuritizované pozice se považuje její nominální hodnota vynásobená konverzním faktorem, jak je stanoveno v této kapitole. Konverzní faktor činí 100 %, pokud není stanoveno jinak;
e)
hodnota expozice pro úvěrové riziko protistrany u derivátových nástrojů uvedených v příloze II se stanoví podle kapitoly 6.
2. Pokud má instituce v sekuritizaci dvě či více vzájemně se překrývajících pozic, zahrne do výše, do jaké se tyto pozice překrývají, do svého výpočtu objemů rizikově vážených expozic pouze tu pozici nebo část pozice, která vytváří vyšší objem rizikově vážené expozice. Instituce může rovněž uznat takové překrývání mezi kapitálovými požadavky ke specifickému riziku u pozic v obchodním portfoliu a kapitálovými požadavky u sekuritizovaných pozic v investičním portfoliu, za předpokladu, že instituce je schopna tyto kapitálové požadavky u příslušných pozic vypočítat a porovnat. Pro účely tohoto odstavce překrývání znamená, že dané pozice, ať již plně nebo zčásti, představují expozici vůči stejnému riziku, takže do výše tohoto překrytí je lze považovat za jedinou expozici.
3. Pokud se na pozice v ABCP vztahuje čl. 268 písm. c), může instituce používat rizikové váhy stanovené pro likviditní příslib za účelem vypočtu objemu rizikově vážené expozice pro ABCP, pokud je 100 % ABCP emitovaných v programu ABCP kryto tímto nebo jiným likviditním příslibem a všechny tyto likviditní přísliby jsou řazeny na stejnou úroveň jako ABCP tak, že tvoří vzájemně se překrývající pozice.
Instituce oznámí příslušným orgánům, pokud tento postup používá.
Článek 247
Uznání nástrojů pro snižování úvěrového rizika u sekuritizovaných pozic
1. Instituce mohou uznat majetkové osobní zajištění úvěrového rizika, které bylo získáno u sekuritizované pozice v souladu s kapitolou 4 a které podléhá požadavkům stanoveným v této kapitole a v kapitole 4.
Způsobilé majetkové zajištění úvěrového rizika je omezeno na finanční kolaterál, který je uznatelný pro výpočet objemů rizikově vážených expozic podle kapitoly 2, jak je stanoveno v kapitole 4, a uznání je podmíněno splněním příslušných požadavků stanovených v kapitole 4.
2. Způsobilým osobním zajištěním úvěrového rizika a poskytovateli tohoto úvěrového zajištění mohou být pouze ta zajištění a ti poskytovatelé, kteří jsou způsobilí podle kapitoly 4, a uznání je podmíněno splněním příslušných požadavků stanovených v kapitole 4.
3. Odchylně od odstavce 2 mají způsobilí poskytovatelé osobního zajištění úvěrového rizika uvedení v čl. 201 odst. 1 písm. a) až h), kromě způsobilých ústředních protistran, úvěrové hodnocení vypracované uznanou externí ratingovou agenturou, kterému byl podle článku 136 přiřazen stupeň úvěrové kvality 3 nebo vyšší a kterému byl v době prvního uznání zajištění úvěrového rizika přiřazen stupeň úvěrové kvality 2 nebo vyšší. Instituce, které mají svolení používat na přímé expozice vůči poskytovateli zajištění přístup IRB, mohou posoudit způsobilost podle věty první na základě rovnocennosti PD poskytovatele zajištění a PD spojené se stupněm úvěrové kvality uvedeným v článku 136.
4. Odchylně od odstavce 2 jsou sekuritizační jednotky pro speciální účel způsobilými poskytovateli zajištění, jestliže vlastní aktiva, která jsou způsobilá jako způsobilý finanční kolaterál a na něž se nevztahují žádná práva nebo podmíněná práva, která mají přednost nebo jsou postavena na roveň podmíněným právům instituce přijímající osobní zajištění úvěrového rizika, a pokud jsou splněny všechny požadavky pro uznání finančního kolaterálu stanovené v kapitole 4. V těchto případech je GA (výše zajištění po zohlednění nesouladu měn a nesouladu splatností podle ustanovení kapitoly 4) omezena na tržní hodnotu těchto aktiv upravenou o volatilitu a g (riziková váha expozic vůči poskytovateli zajištění, jak je uvedeno v rámci standardizovaného přístupu) se vypočítá jako vážená průměrná riziková váha, která by se použila na tato aktiva jakožto finanční kolaterál podle standardizovaného přístupu.
Článek 248
Skrytá podpora
1. Instituce, která je sponzorem, nebo instituce, která je původcem, a v sekuritizaci využila při výpočtu objemů rizikově vážených expozic čl. 245 odst. 1 a 2 nebo prodala nástroje ze svého obchodního portfolia, aby již nebylo nutné držet kapitál pro rizika vyplývající z těchto nástrojů, neposkytne s cílem snížit potenciální nebo skutečné ztráty investorů žádnou podporu sekuritizaci, která by překračovala její smluvní závazky. Transakce není považována za transakci poskytující podporu, jestliže je provedena za tržních podmínek a zohledněna při posouzení převodu významného rizika. Takové transakce, bez ohledu na to, zda poskytují podporu, jsou oznamovány příslušným orgánům a jsou předmětem procesu přezkumu a schvalování úvěrů instituce. Instituce při posuzování, zda transakce není strukturovaná s účelem poskytovat podporu, zváží náležitě alespoň všechny tyto podmínky:
a)
cenu zpětného odkupu;
b)
kapitál a likviditu instituce před zpětným odkupem a po něm;
c)
výkonnost sekuritizovaných expozic;
d)
výkonnost sekuritizovaných pozic.
e)
dopad podpory na očekávané ztráty původce oproti investorovi.
2. EBA vydá v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010 pokyny k tomu, co se rozumí tržními podmínkami a kdy transakce není strukturovaná s cílem poskytnout podporu.
3. Pokud instituce, která je původcem nebo sponzorem, nedodrží u určité sekuritizace odstavec 1, musí držet kapitál přinejmenším vůči všem sekuritizovaným expozicím v takové výši, jako by nebyly sekuritizovány.
Pododdíl 2
Výpočet objemů rizikově vážených expozic instituce, která je původce, sekuritizovaných syntetickou sekuritizací
Článek 249
Obecná ustanovení
Při výpočtu objemů rizikově vážených expozic u sekuritizovaných expozic, pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 244, instituce, která je původcem syntetické sekuritizace, použije s výhradou článku 250 příslušné metody výpočtu stanovené v tomto oddíle, a nikoli ty, které jsou stanoveny v kapitole 2. V případě institucí, které počítají objemy rizikově vážených expozic a výši očekávaných ztrát podle kapitoly 3, se výše očekávané ztráty u takovýchto expozic rovná nule.
Požadavky stanovené v prvním pododstavci se použijí na celé seskupení expozic v dané sekuritizaci. S výhradou článku 250 instituce, která je původcem, vypočítá objemy rizikově vážených expozic u všech tranší v sekuritizaci v souladu s ustanoveními tohoto oddílu, včetně těch, u kterých instituce uznává snižování úvěrového rizika podle článku 247, přičemž v takovém případě lze rizikovou váhu, která má být na danou pozici použita, pozměnit v souladu s kapitolou 4 s výhradou požadavků stanovených v této kapitole.
Článek 250
Postup v případě nesouladu splatností u syntetické sekuritizace
Pro účely výpočtu objemů rizikově vážených expozic v souladu s článkem 249 je nesoulad splatností mezi zajištěním úvěrového rizika, jež tvoří jednu tranši a pomocí něhož dochází k převodu rizika, a sekuritizovanými expozicemi brán v úvahu takto:
a)
za splatnost sekuritizovaných expozic se považuje splatnost té z daných expozic, jejíž splatnost je nejdelší, maximálně však pět let. Splatnost zajištění úvěrového rizika se stanoví v souladu s kapitolou 4;
b)
instituce, která je původcem, pomine nesoulad splatností při výpočtu objemů rizikově vážených expozic v případě tranší, kterým je podle tohoto oddílu přiřazena riziková váha 1 250 %. V případě všech ostatních tranší se použije zacházení pro případ nesouladu splatností uvedené v kapitole 4 v souladu s následujícím vzorcem:
kde:
RW*
=
objemy rizikově vážených expozic pro účely čl. 92 odst. 3 písm. a);
RWAss
=
objemy rizikově vážených expozic, pokud by nebyly sekuritizovány, vypočítané proporcionálně;
RWSP
=
objemy rizikově vážených expozic vypočítané podle článku 249, pokud by neexistoval nesoulad splatností;
T
=
splatnost podkladových expozic v letech;
t
=
splatnost zajištění úvěrového rizika v letech;
t*
=
0,25.
Pododdíl 3
Výpočet objemů rizikově vážených expozic v rámci standardizovaného přístupu
Článek 251
Rizikové váhy
S výhradou článku 252 instituce vypočítá objem rizikově vážené expozice u sekuritizované a resekuritizované pozice s ratingem použitím příslušné rizikové váhy na hodnotu expozice.
Příslušnou rizikovou váhou je riziková váha stanovená v tabulce č. 1, k níž je přiřazeno úvěrové hodnocení pozice podle oddílu 4.
Tabulka č. 1
Stupeň úvěrové kvality
1
2
3
4 (pouze pro jiné než krátkodobé úvěrové hodnocení)
všechny ostatní stupně úvěrové kvality
Sekuritizované pozice
20 %
50 %
100 %
350 %
1 250 %
Resekuritizované pozice
40 %
100 %
225 %
650 %
1 250 %
S výhradou článků 252 až 255 se objem rizikově vážené expozice u sekuritizované pozice bez ratingu vypočítá tak, že se na něj použije riziková váha 1 250 %.
Článek 252
Instituce, které jsou původci nebo sponzory
U institucí, které jsou původcem nebo sponzorem, mohou být objemy rizikově vážených expozic vypočítané u jejich sekuritizovaných pozic v jakékoliv sekuritizaci omezeny na objemy rizikově vážených expozic, které by byly v daném okamžiku vypočítány pro sekuritizované expozice, kdyby tyto expozice nebyly sekuritizovány, s výhradou předpokládaného použití rizikové váhy 150 % na:
a)
všechny položky, které jsou v daném okamžiku v selhání;
b)
všechny položky s obzvláště vysokým rizikem podle článku 128 v rámci sekuritizovaných expozic.
Článek 253
Zacházení s pozicemi bez ratingu
1. Pro účely výpočtu objemu rizikově vážené expozice u sekuritizované pozice bez ratingu může instituce použít váženou průměrnou rizikovou váhu, která by byla institucí, která expozice drží, použita na sekuritizované expozice podle kapitoly 2, vynásobenou koeficientem koncentrace uvedeným v odstavci 2. Za tímto účelem musí instituce vždy znát složení seskupení sekuritizovaných expozic.
2. Koeficient koncentrace se rovná součtu nominálních hodnot všech tranší děleno součtem nominálních hodnot tranší, které jsou podřízené nebo na stejné úrovni jako tranše, v níž je pozice držena, včetně této tranše samotné. Výsledná riziková váha nesmí být vyšší než 1 250 % ani nižší než riziková váha použitelná na tranši vyšší úrovně s ratingem. Pokud instituce nedokáže určit rizikové váhy, které by se použily na sekuritizované expozice podle kapitoly 2, použije na danou pozici rizikovou váhu 1 250 %.
Článek 254
Zacházení se sekuritizovanými pozicemi patřícími k tranši druhé ztráty nebo lepší tranši v rámci programu ABCP
S výhradou dostupnosti příznivějšího zacházení s likviditními přísliby bez ratingu podle článku 255 může instituce na sekuritizované pozice, které splňují následující podmínky, použít rizikovou váhu, která odpovídá vyšší z těchto hodnot: 100 % nebo nejvyšší rizikové váze, která by byla použita na kteroukoliv ze sekuritizovaných expozic podle kapitoly 2 institucí držící tyto expozice:
a)
sekuritizovaná pozice je součástí tranše, která je ekonomicky v pozici druhé ztráty či lepší pozici v dané sekuritizaci, a tranše první ztráty poskytuje tranši druhé ztráty dostatečné úvěrové posílení;
b)
kvalita sekuritizované pozice odpovídá podle standardizovaného přístupu stupni úvěrové kvality 3 nebo lepšímu;
c)
sekuritizovaná pozice je držená institucí, která nedrží pozici v tranši první ztráty.
Článek 255
Zacházení s likviditními přísliby bez ratingu
1. Instituce mohou uplatnit konverzní faktor 50 % na nominální hodnotu likviditního příslibu bez ratingu za účelem stanovení její hodnoty expozice, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
v dokumentaci týkající se likviditního příslibu jsou jednoznačně stanoveny a omezeny podmínky, za nichž je možné daný příslib čerpat;
b)
není možné, aby příslib byl čerpán tak, aby poskytovala úvěrovou podporu pokrytím ztrát, které již existovaly v době čerpání, a zejména není možné poskytovat likviditu na expozice, u nichž již v době čerpání této likvidity došlo k selhání, nebo na pořízení aktiv za cenu vyšší než jejich reálná hodnota;
c)
příslib nesmí být využíván jako trvalý nebo pravidelný zdroj financování dané sekuritizace;
d)
splátky daného příslibu nesmí být podřízeny pohledávkám investorů, s výjimkou pohledávek vyplývajících z úrokových nebo měnových derivátů, poplatků nebo jiných takových plateb, a nesmějí být prominuty nebo odloženy;
e)
příslib nesmí být čerpán poté, co byla vyčerpána všechna příslušná úvěrová posílení, která může daný likviditní příslib využívat;
f)
příslib obsahuje ustanovení, které automaticky snižuje částku, jež může být čerpána, o objem expozic, u nichž došlo k selhání ve smyslu kapitoly 3, nebo jestliže se seskupení sekuritizovaných expozic skládá z nástrojů s ratingem, a které ukončí daný příslib, pokud průměrná kvalita tohoto seskupení klesne pod úroveň investičního stupně.
Jako riziková váha se použije nejvyšší riziková váha, kterou by na kteroukoliv ze sekuritizovaných expozic podle kapitoly 2 použila instituce držící tyto expozice.
2. Pro účely stanovení hodnoty expozice zálohových příslibů lze použít konverzní faktor 0 % na nominální hodnotu likviditního příslibu, kterou lze bezpodmínečně zrušit, za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 1 a že splátky daného příslibu nejsou podřízeny žádným dalším pohledávkám na peněžní toky vyplývající ze sekuritizovaných expozic.
Článek 256
Dodatečné kapitálové požadavky pro sekuritizace revolvingových expozic s doložkami o předčasném umoření
1. V případě sekuritizace revolvingových expozic s doložkou o předčasném umoření, vypočítá instituce, která je původcem, podle tohoto článku dodatečný objem rizikově vážené expozice vzhledem k nebezpečí, že úroveň úvěrového rizika, jemuž je vystavena, se může pro využití doložky o předčasném umoření zvýšit.
2. Instituce vypočítá objem rizikově vážené expozice k součtu hodnot expozic podílu původce a podílu investorů.
V případě sekuritizačních struktur, jejichž sekuritizované expozice zahrnují revolvingové a nerevolvingové expozice, použije instituce, která je původcem, zacházení uvedené v odstavcích 3 až 6 na tu část podkladového seskupení, která obsahuje revolvingové expozice.
Hodnotou expozice podílu původce je hodnota expozice pomyslného objemu seskupení čerpaných částí prodaných do sekuritizace, jehož podíl vzhledem k hodnotě celého seskupení prodaného do sekuritizační struktury určuje podíl peněžních toků vytvářených jistinou, úroky a dalšími platbami, které neslouží k zaplacení držitelům sekuritizovaných pozic v rámci sekuritizace. Podíl původce nesmí být podřízen podílu investorů. Hodnotou expozice podílu investorů je hodnota expozice zbylého pomyslného objemu seskupení čerpaných částí.
Objem rizikově vážené expozice pro hodnotu expozice podílu původce se vypočítá jako pro poměrnou expozici vůči sekuritizovaným expozicím, jako kdyby nebyly sekuritizovány.
3. Původci níže uvedených druhů sekuritizace jsou vyňati z výpočtu dodatečného objemu rizikově vážené expozice podle odstavce 1:
a)
sekuritizace revolvingových expozic, při nichž investoři zůstávají plně vystaveni všem budoucím čerpáním ze strany dlužníků, takže riziko podkladových facilit se nevrací instituci, která je původcem, ani po předčasném umoření, a
b)
sekuritizace, u nichž k předčasnému umoření dochází výhradně při událostech, které nejsou spojeny se splácením sekuritizovaných aktiv nebo se zhoršením kvality instituce, která je původcem, například při podstatných změnách daňových zákonů nebo nařízení.
4. U instituce, která je původcem a provádí výpočet dodatečného objemu rizikově vážené expozice podle odstavce 1, nesmí být součet objemů rizikově vážených expozic u jejích pozic v podílu investorů a objemů rizikově vážených expozic vypočítaných podle odstavce 1 vyšší než vyšší z těchto dvou hodnot:
a)
objemy rizikově vážených expozic vypočítané u jejích pozic v podílu investorů;
b)
objemy rizikově vážených expozic, které by pro sekuritizované expozice vypočítala instituce držící dané expozice, kdyby tyto expozice nebyly sekuritizovány, do výše odpovídající podílu investorů.
Případný odpočet čistého zisku vyplývajícího z kapitalizace budoucího příjmu požadovaný podle čl. 32 odst. 1 nesmí být zahrnut do maximálního objemu rizikově vážené expozice podle předchozího pododstavce.
5. Při výpočtu objemu rizikově vážené expozice v souladu s odstavcem 1 se postupuje tak, že se hodnota expozice podílu investorů vynásobí příslušným konverzním faktorem, uvedeným v odstavcích 6 až 9, a váženou průměrnou rizikovou váhou, která by se použila na sekuritizované expozice, kdyby nebyly sekuritizované.
Doložka o předčasném umoření je považována za kontrolovanou, pokud jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
instituce, která je původcem, má vhodný kapitálový/likviditní plán k udržení dostatečného kapitálu a dostatečné likvidity pro případ předčasného umoření;
b)
v průběhu transakce musí být platby úroků a jistiny, výdaje, ztráty a výtěžky poměrně rozdělovány mezi podíl původce a podíl investorů na základě podkladových pohledávek k jednomu nebo více referenčním okamžikům v průběhu každého měsíce;
c)
lhůta pro umoření je považována za dostatečně dlouhou, pokud 90 % všech dluhů (podíl původce i podíl investorů) nesplacených na začátku období předčasného umoření je splaceno nebo je u nich uznáno selhání;
d)
rychlost splácení není větší, než jaká by byla dosažena lineárním umořováním v průběhu období stanoveného v písmenu c).
6. V případě sekuritizací s doložkou o předčasném umoření u retailových expozic, které jsou nezávazné a bezpodmínečně zrušitelné bez předchozího oznámení a u kterých k předčasnému umoření dochází v případě, že nadměrné rozpětí poklesne pod stanovenou úroveň, musí instituce porovnávat hodnotu průměru nadměrného rozpětí za tři měsíce s hodnotami nadměrného rozpětí, při kterých má být nadměrné rozpětí zachyceno.
Pokud daná sekuritizace nevyžaduje zachycení nadměrného rozpětí, bude hodnota, při které k zachycení dochází, o 4,5 procentního bodu vyšší než nadměrné rozpětí, při kterém dochází k předčasnému umoření.
Konverzní faktor, který má být použit, se stanoví podle hodnoty skutečného průměru nadměrného rozpětí za tři měsíce v souladu s tabulkou č. 2.
Tabulka č. 2
Sekuritizace s kontrolovanou doložkou o předčasném umoření
Sekuritizace s nekontrolovanou doložkou o předčasném umoření
Průměr nadměrného rozpětí za tři měsíce
Konverzní faktor
Konverzní faktor
Nad úrovní A
0 %
0 %
Úroveň A
1 %
5 %
Úroveň B
2 %
15 %
Úroveň C
10 %
50 %
Úroveň D
20 %
100 %
Úroveň E
40 %
100 %
Přičemž:
a)
„úrovní A“ se rozumí hodnoty nadměrného rozpětí nižší než 133,33 % úrovně, při které má být nadměrné rozpětí zachyceno, ale ne nižší než 100 % této úrovně;
b)
„úrovní B“ se rozumí hodnoty nadměrného rozpětí nižší než 100 % úrovně, při které má být nadměrné rozpětí zachyceno, ale ne nižší než 75 % této úrovně;
c)
„úrovní C“ se rozumí hodnoty nadměrného rozpětí nižší než 75 % úrovně, při které má být nadměrné rozpětí zachyceno, ale ne nižší než 50 % této úrovně;
d)
„úrovní D“ se rozumí hodnoty nadměrného rozpětí nižší než 50 % úrovně, při které má být nadměrné rozpětí zachyceno, ale ne nižší než 25 % této úrovně;
e)
„úrovní E“ se rozumí hodnoty nadměrného rozpětí nižší než 25 % úrovně, při které má být nadměrné rozpětí zachyceno.
7. V případě sekuritizací s doložkou o předčasném umoření u retailových expozic, jež jsou nezávazné a bezpodmínečně zrušitelné bez předchozího oznámení a u kterých je předčasné umoření zahájeno kvantitativní hodnotou související s jiným ukazatelem, než je průměr nadměrného rozpětí za tři měsíce, mohou instituce se svolením příslušných orgánů použít ke stanovení uvedeného konverzního faktoru postup, který se velmi blíží postupu popsanému v odstavci 6. Příslušný orgán svolení udělí, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
tento postup je vhodnější, neboť příslušná instituce může stanovit kvantitativní ukazatel s kvantitativní hodnotou, která má za následek předčasné umoření, tak, aby odpovídal úrovni, při které má být nadměrné rozpětí zachyceno;
b)
tento postup vede k takovému podchycení rizika, že úvěrové riziko, kterému je instituce vystavena, se může po využití doložky o předčasném umoření, které je tak obezřetné jako podchycení rizika dle výpočtů podle odstavce 6, zvýšit.
8. Pro všechny ostatní sekuritizace s kontrolovanou doložkou o předčasném umoření u revolvingových expozic je konverzní faktor stanoven na 90 %.
9. Pro všechny ostatní sekuritizace s nekontrolovanou doložkou o předčasném umoření u revolvingových expozic je konverzní faktor stanoven na 100 %.
Článek 257
Snižování úvěrového rizika u sekuritizovaných pozic, které podléhají standardizovanému přístupu
Pokud je zajištění úvěrového rizika poskytnuto pro sekuritizovanou pozici, lze výpočet objemů rizikově vážených expozic pozměnit v souladu s kapitolou 4.
Článek 258
Snížení objemu rizikově vážených expozic
V případech, kde je sekuritizované pozici přidělena riziková váha 1 250 %, mohou instituce v souladu s čl. 36 odst. 1 písm. k) alternativně namísto zařazení této pozice do výpočtu objemů rizikově vážených expozic odečíst hodnotu expozice u této pozice z kmenového kapitálu Tier 1. Pro tyto účely může výpočet hodnoty expozice zohledňovat způsobilé majetkové zajištění úvěrového rizika způsobem v souladu s článkem 257.
Pokud instituce, která je původcem, využije tuto alternativu, může odečíst 12,5násobek objemu odečteného v souladu s čl. 36 odst. 1 písm. k) od objemu uvedeného v článku 252 jakožto objemu rizikově vážené expozice, která by v daném okamžiku byla vypočítána pro sekuritizované expozice, pokud by nebyly sekuritizované.
Pododdíl 4
Výpočet objemů rizikově vážených expozic v rámci přístupu IRB
Článek 259
Pořadí metod
1. Instituce použije metody podle následujícího pořadí:
a)
v případě pozice s ratingem či pozice, pro kterou je možno použít odvozený rating, se pro výpočet objemu rizikově vážené expozice použije metoda založená na ratingu uvedená v článku 261;
b)
pro pozici bez ratingu může instituce použít metodu regulatorního vzorce uvedenou v článku 262, pokud může provést odhady PD, a popřípadě hodnoty expozice a LGD jako vstupů pro tuto metodu v souladu s požadavky pro odhad těchto parametrů v rámci přístupu IRB v souladu s oddílem 3. Jiná instituce než instituce, která je původcem, může metodu regulatorního vzorce použít pouze s předchozím svolením příslušných orgánů, které se udělí pouze v případě, že instituce splňuje podmínky uvedené v první větě tohoto písmene;
c)
jako alternativu k písmenu b) a pouze pro pozice bez ratingu v programech ABCP může instituce použít metodu interního hodnocení uvedenou v odstavci 4, pokud to povolily příslušné orgány;
d)
ve všech ostatních případech se sekuritizovaným pozicím bez ratingu přidělí riziková váha 1 250 %;
e)
bez ohledu na písmeno d), a s předchozím svolením příslušných orgánů, může instituce vypočítat rizikovou váhu pozice bez ratingu v programu ABCP v souladu s článkem 253 nebo 254, pokud daná pozice bez ratingu není v obchodním cenném papíru a spadá do oblasti uplatňování metody interního hodnocení, jejíž použití je předmětem žádosti o svolení. Hodnoty celkových expozic, na něž je tato výjimka uplatňována, nejsou podstatné a v žádném případě nesmí být nižší než 10 % hodnot celkových expozic, které instituce posuzuje v rámci metody interního hodnocení. Instituce přestane toto ustanovení používat, pokud bylo svolení týkající se příslušné metody interního hodnocení zamítnuto.
2. Pro účely používání odvozeného ratingu přiřadí instituce pozici bez ratingu odvozený rating, který se rovná úvěrovému hodnocení referenční pozice s ratingem, která je pozicí s nejvyšší předností a která je ve všech ohledech podřízena dané sekuritizované pozici bez ratingu a splňuje všechny tyto podmínky:
a)
referenční pozice jsou ve všech ohledech podřízeny sekuritizované pozici bez ratingu;
b)
splatnost referenčních pozic je stejná nebo delší než splatnost dané pozice bez ratingu;
c)
odvozený rating je průběžně aktualizován, aby odrážel veškeré změny v úvěrovém hodnocení referenčních pozic.
3. Příslušné orgány udělí institucím svolení k použití „metody interního hodnocení“ stanovené v odstavci 4, pokud jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
pozice v obchodním cenném papíru vydaném v rámci programu ABCP jsou pozice s ratingem;
b)
interní hodnocení úvěrové kvality pozice zohledňuje veřejně dostupnou metodiku hodnocení jedné nebo více externích ratingových agentur pro rating cenných papírů krytých expozicemi stejného druhu, jako jsou sekuritizované expozice;
c)
externí ratingové agentury, jejichž metodika se zohledňuje v souladu s požadavkem v písmenu b), musí zahrnovat ty externí ratingové agentury, které obchodnímu cennému papíru vydanému v rámci programu ABCP stanovily externí rating. Kvantitativní prvky, jako například zátěžové faktory, používané při přiřazování určité úvěrové kvality dané pozici jsou minimálně stejně konzervativní jako prvky použité v příslušné metodice hodnocení daných externích ratingových agentur;
d)
při vyvíjení interní metodiky hodnocení zohlední instituce příslušné zveřejněné ratingové metodiky externích ratingových agentur, které hodnotí obchodní cenný papír programu ABCP. Tuto skutečnost instituce zdokumentuje a pravidelně aktualizuje, jak je uvedeno v písmenu g);
e)
interní metodika hodnocení používaná danou institucí obsahuje ratingové stupně. Tyto ratingové stupně musí odpovídat úvěrovým hodnocením externích ratingových agentur. Tato skutečnost musí být výslovně zdokumentována;
f)
interní metodika hodnocení musí být využívána při interních postupech pro řízení rizik instituce, včetně procesů rozhodování, poskytování informací vedení a rozložení vnitřně stanoveného kapitálu;
g)
interní nebo externí auditoři, externí ratingová agentura nebo interní útvar instituce pro přezkoumávání úvěrů nebo řízení rizika pravidelně přezkoumávají proces interního hodnocení a kvalitu interních hodnocení úvěrové kvality expozic instituce v programu ABCP. Pokud toto přezkoumávání provádí vnitřní audit, útvar pro přezkoumávání úvěrů či pro řízení rizika, musí být tyto útvary nezávislé na útvarech, které řídí program ABCP, i na útvarech, které jsou odpovědné za vztahy se zákazníky;
h)
instituce průběžně sleduje výsledky svých interních ratingů, aby mohla ohodnotit svou metodiku interního hodnocení, a v případě potřeby musí provést změny této metodiky, pokud se vývoj expozic pravidelně odchyluje od vývoje očekávaného na základě interních ratingů;
i)
program ABCP obsahuje standardy pro upisování ve formě úvěrových a investičních pokynů. Při rozhodování o nákupu aktiv posoudí správce programu ABCP druh nakupovaných aktiv, druh a peněžní hodnotu expozic vznikajících z poskytování likviditních příslibů a úvěrových posílení, rozložení ztrát a právní a ekonomické oddělení převedených aktiv od subjektu prodávajícího tato aktiva. Musí být provedena úvěrová analýza rizikového profilu subjektu prodávajícího aktiva, která musí zahrnovat analýzu minulých i očekávaných budoucích finančních výsledků, aktuální pozice na trhu, očekávané budoucí konkurenceschopnosti, páky, peněžního toku a ukazatele úrokového krytí a externí rating. Dále by u prodávajícího měly být ověřeny standardy pro upisování, jeho kapacity pro provádění činnosti obsluhovatele a postupy inkasa;
j)
standardy pro upisování v rámci programu ABCP stanoví minimální kritéria pro uznatelnost aktiv, která zejména
i)
vylučují nákup aktiv, která jsou výrazně po splatnosti nebo v selhání;
ii)
omezují nadměrnou koncentraci vůči jednomu dlužníku nebo zeměpisné oblasti;
iii)
omezují dobu splatnosti nakupovaných aktiv;
k)
součástí programu ABCP jsou zásady a postupy inkasa, které zohledňují provozní kapacitu a úvěrovou kvalitu obsluhovatele. Program ABCP snižuje riziko související s činností prodejce a obsluhovatele skrze různé metody, jako jsou například spouštěcí mechanismy založené na současné úvěrové kvalitě, které by zamezily směšování peněžních prostředků;
l)
souhrnný odhad ztráty ze seskupení aktiv, jehož koupě je v rámci programu ABCP zvažována, zohledňuje veškeré zdroje potenciálního rizika, jako například úvěrové riziko a riziko rozmělnění. Jestliže je úvěrové posílení poskytnuté prodejcem založeno pouze na ztrátách vztahujících se k úvěrovým událostem, musí být vytvořena samostatná rezerva pro riziko rozmělnění, je-li toto riziko pro dané seskupení expozic podstatné. Dále se musí při posuzování požadované úrovně posílení přezkoumávat informace z několika minulých let, včetně ztrát, nesplácení, rozmělnění a míry obratu pohledávek;
m)
program ABCP obsahuje strukturální rysy pro nákup expozic (např. wind-down triggers), aby bylo sníženo riziko možného zhoršení úvěrové kvality podkladového portfolia.
4. Podle metody interního hodnocení instituce přiřadí pozici bez ratingu, jeden ze svých ratingových stupňů stanovených v odst. 3 písm. e). Pozici se přiřadí odvozený rating stejný jako úvěrové hodnocení odpovídající danému ratingovému stupni, jak je stanoveno v odst. 3 písm. e). Pokud je tento odvozený rating na počátku sekuritizace na úrovni investičního stupně nebo na vyšší úrovni, lze s ním zacházet jako s uznatelným ratingem od externí ratingové agentury pro účely výpočtu objemů rizikově vážených expozic.
5. Instituce, které získaly svolení k použití metody interního hodnocení, se nesmí vrátit k používání jiných metod, pokud nejsou splněny všechny následující podmínky:
a)
instituce prokázala ke spokojenosti příslušného orgánu, že má vážné důvody, aby tak učinila;
b)
instituce již obdržela předchozí svolení příslušného orgánu.
Článek 260
Maximální objemy rizikově vážených expozic
Instituce, která je původcem či sponzorem, nebo jiné instituce, které mohou vypočítat KIRB, mohou objemy rizikově vážených expozic vypočítávané pro jejich pozice v sekuritizaci omezit na ten objem, který by vedl ke stanovení požadavku na kapitál podle čl. 87 odst. 3 ve výši součtu 8 % objemů rizikově vážených expozic za situace, kdy by sekuritizovaná aktiva sekuritizována nebyla a zůstala by v rozvaze instituce, a výše očekávaných ztrát z těchto expozic.
Článek 261
Metoda založená na ratingu
1. Podle metody založené na ratingu instituce vypočítá objem rizikově vážené expozice hodnocené sekuritizované a resekuritizované pozice s ratingem použitím příslušné rizikové váhy na hodnotu expozice a vynásobením výsledku číslem 1,06.
Příslušnou rizikovou váhou je riziková váha stanovená v tabulce č. 4, k níž je přiřazeno úvěrové hodnocení pozice podle oddílu 4.
Tabulka č. 4
Stupeň úvěrové kvality
Sekuritizované pozice
Resekuritizované pozice
Jiná než krátkodobá úvěrová hodnocení
Krátkodobá úvěrová hodnocení
A
B
C
D
E
1
1
7 %
12 %
20 %
20 %
30 %
2
8 %
15 %
25 %
25 %
40 %
3
10 %
18 %
35 %
35 %
50 %
4
2
12 %
20 %
40 %
65 %
5
20 %
35 %
60 %
100 %
6
35 %
50 %
100 %
150 %
7
3
60 %
75 %
150 %
225 %
8
100 %
200 %
350 %
9
250 %
300 %
500 %
10
425 %
500 %
650 %
11
650 %
750 %
850 %
Všechny ostatní stupně úvěrové kvality a pozice bez ratingu
1 250 %
Váhy ve sloupci C tabulky č. 4 se použijí v případě, že sekuritizovaná pozice není resekuritizovanou pozicí a efektivní počet sekuritizovaných expozic je menší než šest.
Pro zbývající sekuritizované pozice, které nejsou resekuritizovanými pozicemi, se použijí váhy v sloupci B za předpokladu, že daná pozice není v tranši s nejvyšší předností v rámci sekuritizace, v takovém případě se použijí váhy v sloupci A.
Pro resekuritizované pozice se použijí váhy v sloupci E za předpokladu, že daná resekuritizovaná pozice není v tranši s nejvyšší předností v rámci resekuritizace a žádné podkladové expozice nejsou samy resekuritizovanými expozicemi, v takovém případě se použije sloupec D.
Při rozhodování, zda na danou tranši lze nahlížet jako na tranši s nejvyšší předností, není nutno zohledňovat splatné částky vyplývající z úrokových či měnových derivátů, poplatky či jiné obdobné platby.
Při stanovování efektivního počtu sekuritizovaných expozic se s vícenásobnými expozicemi vůči jednomu dlužníkovi zachází jako s jednou expozicí. Efektivní počet expozic se vypočítá jako:
kde EADi představuje součet hodnot expozic pro všechny expozice vůči i-tému dlužníkovi. Jestliže je znám podíl největší expozice C1 na celém portfoliu, může instituce vypočítat N jako 1/ C1.
2. Nástroje snižování úvěrového rizika u sekuritizovaných pozic lze uznat v souladu s čl. 264 odst. 1 a 4, s výhradou podmínek uvedených v článku 247.
Článek 262
Metoda regulatorního vzorce
1. Podle metody regulatorního vzorce se riziková váha pro sekuritizovanou pozici vypočítá níže uvedeným způsobem s výhradou minimální úrovně 20 % pro resekuritizované pozice a 7 % pro veškeré ostatní sekuritizované pozice:
kde:
S[x] =
x,
when x ≤ K IRBR
,
when x K IRBR
kde:
τ= 1 000;
ω= 20;
Beta [x; a, b]= kumulativní distribuční funkce rozdělení beta s parametry a a b vypočítaná v bodě x;
T= poměrná velikost (thickness) tranše, ve které je pozice držena, stanovená jako poměr mezi a) nominální hodnotou příslušné tranše a b) součtem nominálních hodnot sekuritizovaných expozic. U derivátových nástrojů uvedených v příloze II se namísto nominální hodnoty použije součet současných reprodukčních nákladů a potenciální budoucí úvěrové expozice vypočítané v souladu s kapitolou 6;
KIRBR = poměr mezi a) KIRB a b) součtem hodnot sekuritizovaných expozic, vyjádřen desetinným číslem;
L= úroveň úvěrového posílení měřená jako poměr mezi nominální hodnotou všech tranší podřízených té tranši, ve které je pozice držena, a součtem nominálních hodnot sekuritizovaných expozic. Kapitalizované budoucí výnosy nejsou do výpočtu L zahrnuty. V případě derivátových nástrojů uvedených v příloze II mohou být splatné částky od protistran představující tranše podřízené dané tranši při výpočtu úrovně posílení zachyceny pouze ve svých současných reprodukčních nákladech bez zahrnutí potenciálních budoucích úvěrových expozic;
N= efektivní počet expozic vypočítaný podle článku 261. V případě resekuritizací instituce vychází z počtu sekuritizovaných expozic v seskupení, a nikoli z počtu podkladových expozic v původních seskupeních, z nichž podkladové sekuritizované expozice vycházejí;
ELGD= expozičně vážená průměrná hodnota LGD, vypočtená takto:
kde:
LGDi = průměrná hodnota LGD pro všechny expozice vůči i-tému dlužníkovi, přičemž LGD se určí podle kapitoly 3. V případě resekuritizace se na sekuritizované pozice použije LGD ve výši 100 %. V případech, kdy je riziko selhání a riziko rozmělnění pro pohledávky nabyté za úplatu v rámci sekuritizace agregováno, je hodnota LGDi stanovena jako vážený průměr LGD pro úvěrové riziko a 75 % LGD pro riziko rozmělnění. Váhami jsou samostatné kapitálové požadavky pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění.
2. Jestliže nominální hodnota největší sekuritizované expozice C1 není větší než 3 % součtu nominálních hodnot sekuritizovaných expozic, pak pro účely metody regulatorního vzorce může instituce stanovit LGD = 50 % v případě sekuritizací, které nejsou resekuritizacemi, a vypočítat N podle jednoho z těchto vzorců:
kde:
Cm
=
poměr součtu nominálních hodnot největších expozic „m“ a součtu nominálních hodnot sekuritizovaných expozic. Úroveň „m“ může být institucí stanovena.
U sekuritizací, u nichž jsou v podstatě veškeré sekuritizované expozice retailovými expozicemi, mohou instituce se svolením příslušného orgánu použít metodu regulatorního vzorce s využitím zjednodušení h = 0 a v = 0 za předpokladu, že efektivní počet expozic není nízký a že expozice nejsou vysoce koncentrované.
3. Příslušné orgány průběžně informují EBA o tom, jak instituce využívají odstavec 2. EBA sleduje celou škálu postupů v této oblasti a v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010 vydává pokyny.
4. Nástroje snižování úvěrového rizika u sekuritizovaných pozic lze uznat v souladu s čl. 264 odst. 2 až 4, s výhradou podmínek uvedených v článku 247.
Článek 263
Likviditní přísliby
1. Pro účely určení hodnoty expozice u sekuritizované pozice bez ratingu ve formě zálohového příslibu může být na nominální hodnotu likviditního příslibu, který splňuje podmínky stanovené v čl. 255 odst. 2, použit konverzní faktor 0 %.
2. Pokud není možné, aby instituce počítala objemy rizikově vážených expozic pro sekuritizované expozice, jako kdyby nebyly sekuritizovány, instituce mohou výjimečně a se svolením příslušných orgánů pro výpočet objemů rizikově vážených expozic u sekuritizované pozice bez ratingu ve formě likviditního příslibu, který splňuje podmínky stanovené v čl. 255 odst. 1, dočasně použít metodu stanovenou v odstavci 3. Instituce oznámí použití věty první příslušným orgánům, společně s důvody a zamýšlenou dobou použití.
Výpočet objemů rizikově vážených expozic je obecně považován za nemožný, pokud instituce nemá k dispozici odvozený rating, metodu interního hodnocení a metodu regulatorního vzorce.
3. Nejvyšší riziková váha, která by se podle kapitoly 2 použila na kteroukoliv ze sekuritizovaných expozic, kdyby nebyly sekuritizovány, může být použita na sekuritizovanou pozici představovanou likviditním příslibem, který splňuje podmínky stanovené v čl. 255 odst. 1. Pro určení hodnoty expozice dané pozice se použije konverzní faktor 100 %.
Článek 264
Snižování úvěrového rizika u sekuritizovaných pozic, které podléhají přístupu IRB
1. Pokud se objemy rizikově vážených expozic vypočítávají za použití metody založené na ratingu, může být hodnota expozice nebo riziková váha u sekuritizované pozice, pro kterou bylo získáno zajištění úvěrového rizika, pozměněna v souladu s ustanoveními kapitoly 4 platnými pro výpočet objemů rizikově vážených expozic podle kapitoly 2.
2. V případě úplného zajištění úvěrového rizika, kdy se objemy rizikově vážených expozic vypočítávají za pomoci metody regulatorního vzorce, platí tyto požadavky:
a)
instituce určí „efektivní rizikovou váhu“ pozice. Tu vypočítá tak, že objem rizikově vážené expozice pozice vydělí hodnotou expozice této pozice a tento podíl vynásobí číslem 100;
b)
v případě majetkového zajištění úvěrového rizika se objem rizikově vážené expozice u sekuritizované pozice vypočítá tak, že se objem expozice po zohlednění majetkového zajištění (E*), vypočtený podle kapitoly 4 pro výpočet objemů rizikově vážených expozic podle kapitoly 2 za předpokladu, že objem sekuritizované pozice je E, vynásobí efektivní rizikovou váhou;
c)
v případě osobního zajištění úvěrového rizika se objem rizikově vážené expozice u sekuritizované pozice vypočítá tak, že hodnota GA (výše zajištění po zohlednění nesouladu měn a nesouladu splatností podle ustanovení kapitoly 4) se vynásobí rizikovou váhou poskytovatele zajištění; tento výsledek se přičte k součinu objemu sekuritizované pozice po odečtení GA a efektivní rizikové váhy.
3. V případě částečného zajištění, kdy se objemy rizikově vážených expozic vypočítávají za pomoci metody regulatorního vzorce, platí tyto požadavky:
a)
jestliže snižování úvěrového rizika u sekuritizované pozice pokrývá první ztrátu nebo pokrývá ztráty poměrným způsobem, instituce může použít odstavec 2;
b)
v ostatních případech zachází instituce se sekuritizovanou pozicí jako se dvěma nebo více pozicemi, přičemž nezajištěná část je považována za pozici s nižší úvěrovou kvalitou. Pro účely výpočtu objemu rizikově vážené expozice této pozice se použijí ustanovení článku 262 s výhradou úpravy T na e* v případě majetkového zajištění úvěrového rizika a na T-g v případě osobního zajištění úvěrového rizika, přičemž e* označuje poměr hodnoty E* k celkové pomyslné hodnotě podkladového seskupení, kde E* označuje upravený objem expozice sekuritizované pozice vypočítaný v souladu s ustanoveními kapitoly 4 platnými pro výpočet objemů rizikově vážených expozic podle kapitoly 2 za předpokladu, že objem sekuritizované pozice je E, a g je poměr nominální hodnoty zajištění úvěrového rizika (upravené o nesoulad měn nebo nesoulad splatností podle ustanovení kapitoly 4) a součtu objemů sekuritizovaných expozic. V případě osobního zajištění úvěrového rizika se riziková váha poskytovatele zajištění použije na tu část pozice, která nespadá pod upravenou hodnotu T.
4. Pokud v případě osobního zajištění úvěrového rizika příslušné orgány udělily instituci svolení pro výpočet objemů rizikově vážených expozic pro srovnatelné přímé expozice vůči poskytovateli zajištění v souladu s kapitolou 3, riziková váha g expozic vůči poskytovateli zajištění podle článku 235 se určí tak, jak je uvedeno v kapitole 3.
Článek 265
Dodatečné kapitálové požadavky pro sekuritizace revolvingových expozic s doložkou o předčasném umoření
1. Kromě objemů rizikově vážených expozic týkajících se sekuritizovaných pozic musí instituce, která je původcem, vypočítat objem rizikově vážené expozice podle metodiky uvedené v článku 256, pokud prodává revolvingové expozice do sekuritizace s doložkou o předčasném umoření.
2. Odchylně od článku 256 je hodnota expozice podílu původce součtem těchto položek:
a)
hodnoty expozice pomyslného objemu seskupení čerpaných částí prodaných do sekuritizace, jehož podíl vzhledem k hodnotě celého seskupení prodaného do sekuritizační struktury určuje podíl peněžních toků vytvářených jistinou, úroky a dalšími platbami, které neslouží k zaplacení držitelům sekuritizovaných pozic v rámci sekuritizace, a
b)
hodnoty expozice objemu seskupení nečerpaných částí úvěrových linek, jehož čerpané části byly prodány do sekuritizace, jejíž poměr vzhledem k celkové výši těchto nečerpaných částí je stejný jako poměr hodnoty expozice vymezené v písmenu a) k hodnotě expozice seskupení čerpaných částí prodaných do sekuritizace.
Podíl původce nesmí být podřízen podílu investorů.
Hodnotou expozice podílu investorů je hodnota expozice pomyslné části seskupení čerpaných částek, které nespadají do písmene a), plus hodnota expozice části seskupení nečerpaných částek úvěrových linek, jejichž čerpané části byly prodány do sekuritizace, které nespadají do písmene b).
3. Objem rizikově vážené expozice v případě hodnoty expozice podílu původce podle odst. 2 písm. a) se vypočítá jako objem rizikově vážené expozice pro poměrnou expozici vůči sekuritizovaným expozicím čerpaných částí, jako kdyby nebyly sekuritizovány, a poměrnou expozici vůči nečerpaným částem úvěrových linek, jejichž čerpané části byly prodány do sekuritizace.
Článek 266
Snížení objemů rizikově vážených expozic
1. Objem rizikově vážené expozice sekuritizované pozice, které je přidělena riziková váha 1 250 %, může být snížen o hodnotu, která je rovna 12,5násobku specifických úprav o úvěrové riziko uplatněných v souladu s článkem 110, které byly institucí u těchto sekuritizovaných expozic provedeny. Pokud jsou specifické úpravy o úvěrové riziko zohledněny pro tento účel, nezohlední se již pro účely výpočtu stanoveného v článku 159.
2. Objem rizikově vážené expozice sekuritizované pozice může být snížen o hodnotu, která je rovna 12,5násobku specifických úprav o úvěrové riziko uplatněných v souladu s článkem 110 provedených institucí u této pozice.
3. Jak je stanoveno v čl. 36 odst. 1 písm. k), mohou instituce v případě sekuritizované pozice, které je přiřazena riziková váha 1 250 %, alternativně, namísto zařazení této pozice do výpočtu objemů rizikově vážených expozic, odečíst hodnotu této expozice od kapitálu, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
hodnota expozice může být odvozena z objemů rizikově vážených expozic, přičemž jsou zohledněna veškerá snížení provedená podle odstavců 1 a 2;
b)
výpočet hodnoty expozice může zohledňovat uznatelné majetkové zajištění, a to způsobem, který je shodný s metodikou předepsanou v článcích 247 a 264;
c)
pokud je k výpočtu objemů rizikově vážených expozic použita metoda regulatorního vzorce a L KIRBR a [L+T] KIRBR, lze s pozicí zacházet jako se dvěma pozicemi, kde L je rovno KIRBR pro pozici s vyšší předností.
4. Pokud instituce využije možnosti v odstavci 3, může odečíst 12,5násobek hodnoty odečtené v souladu s uvedeným odstavcem od částky uvedené v článku 260 jakožto částku, vůči níž může být objem rizikově vážené expozice u jejích pozic v sekuritizaci omezen.
Oddíl 4
Externí úvěrová hodnocení
Článek 267
Využití úvěrových hodnocení vypracovaných externími ratingovými agenturami
Instituce mohou využívat úvěrových hodnocení pro určení rizikové váhy sekuritizované pozice pouze tehdy, pokud úvěrové hodnocení vydala nebo schválila externí ratingová agentura v souladu s nařízením (ES) č. 1060/2009.
Články 268
Požadavky, které musí splňovat uvěrová hodnocení vypracovaná externími ratingovými agenturami
Pro účely výpočtu objemů rizikově vážených expozic podle oddílu 3 používají instituce pouze úvěrová hodnocení vypracovaná externí ratingovou agenturou, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
mezi druhy plateb zohledněnými v úvěrovém hodnocení a druhy plateb, které instituci přísluší z dané sekuritizované pozice v rámci smluvních ujednání, není nesoulad;
b)
externí ratingová agentura zveřejní analýzu ztrát a peněžních toků, jakož i citlivost ratingu na změny předpokladů, na nichž je rating založen, včetně výkonnosti seskupených aktiv, jakož i úvěrová hodnocení, postupy, metodiky, předpoklady a klíčové prvky, na nichž jsou hodnocení založena, v souladu s nařízením (ES) č. 1060/2009. Informace, které jsou zpřístupněny pouze omezenému počtu subjektů, nelze považovat za zveřejněné. Úvěrová hodnocení jsou zahrnuta do migrační matice externí ratingové agentury;
c)
úvěrové hodnocení nesmí být plně ani částečně založeno na osobním zajištění poskytnutém samotnou institucí. V takovém případě instituce zachází s příslušnou pozicí pro účely výpočtu objemů rizikově vážených expozic pro tuto pozici podle oddílu 3, jako kdyby neměla rating.
Externí ratingová agentura je povinna zveřejnit vysvětlení, jak výkonnost seskupených aktiv ovlivňuje toto úvěrové hodnocení.
Článek 269
Použití úvěrových hodnocení
1. Instituce může nominovat jednu nebo více externích ratingových agentur, jejíž úvěrová hodnocení budou použita při výpočtu objemů rizikově vážených expozic podle této kapitoly („určená externí ratingová agentura“).
2. Instituce vyžívá úvěrová hodnocení konsistentně, a nikoliv selektivně, u sekuritizovaných pozic v souladu s těmito zásadami:
a)
instituce nesmí v rámci stejné sekuritizace použít pro pozice v některých tranších úvěrová hodnocení jedné externí ratingové agentury a pro pozice v jiných tranších úvěrová hodnocení jiné externí ratingové agentury, bez ohledu na to, zda jsou tyto pozice hodnoceny první externí ratingovou agenturou, či nikoliv;
b)
pokud pro pozici existují úvěrová hodnocení od dvou určených externích ratingových agentur, použije instituce z obou úvěrových hodnocení to méně příznivé;
c)
pokud pro pozici existují úvěrová hodnocení od více než dvou určených externích ratingových agentur, použijí se dvě nejpříznivější z těchto úvěrových hodnocení. Pokud se tato dvě hodnocení liší, použije se to, které je méně příznivé;
d)
instituce nesmí aktivně vyžadovat stažení méně příznivých ratingů.
3. V případě, kdy je zajištění úvěrového rizika uznatelné podle kapitoly 4 poskytnuto přímo sekuritizační jednotce pro speciální účel a toto zajištění je zohledněno v úvěrovém hodnocení pozice vypracovaném určenou externí ratingovou agenturou, lze použít rizikovou váhu spojenou s tímto úvěrovým hodnocením. V případě, že dané zajištění není uznatelné podle kapitoly 4, nelze úvěrové hodnocení uznat. V případě, že dané zajištění úvěrového rizika není poskytnuto sekuritizační jednotce pro speciální účel, ale přímo sekuritizované pozici, nelze úvěrové hodnocení uznat.
Článek 270
Přiřazení
EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem, kterými pro všechny externí ratingové agentury vymezí, jaké stupně úvěrové kvality uvedené v této kapitole jsou spojeny s příslušnými úvěrovými hodnoceními vypracovanými externími ratingovými agenturami. Toto vymezení je objektivní a konsistentní a je prováděno v souladu s následujícími zásadami:
a)
EBA rozlišuje mezi relativními stupni rizika vyjádřenými jednotlivými hodnoceními;
b)
EBA vezme v úvahu kvantitativní faktory, jako například poměr selhání nebo ztrátovost, a historickou výkonnost úvěrových hodnocení jednotlivých externích ratingových agentur v různých kategoriích aktiv;
c)
EBA vezme v úvahu kvalitativní faktory, jako například rozsah transakcí posuzovaných externí ratingovou agenturou, její metodiku a smysl jejích úvěrových hodnocení, zejména zdali jsou založena na očekávané ztrátě nebo ztrátě prvního eura, a včasnou výplatu úroků nebo konečnou výplatu úroků;
d)
EBA se snaží zajistit, aby sekuritizované pozice, na které je na základě úvěrových hodnocení vypracovaných externími ratingovými agenturami použita stejná riziková váha, patřily ke stejným stupňům úvěrového rizika. EBA zváží i možnost pozměnit vymezení toho, ke kterému stupni úvěrové kvality bude dané úvěrové hodnocení přiřazeno.
EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 1. července 2014.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
KAPITOLA 6
Úvěrové riziko protistrany
Oddíl 1
Definice
Článek 271
Určování hodnoty expozice
1. Instituce určí hodnotu expozice derivátových nástrojů uvedených v příloze II v souladu s touto kapitolou.
2. Instituce může určit hodnotu expozice repo obchodů, půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit, transakcí s delší dobou vypořádání a maržových obchodů v souladu s touto kapitolou místo kapitoly 4.
Článek 272
Definice
Pro účely této kapitoly a hlavy VI této části se rozumí:
Obecné termíny
1)
„úvěrovým rizikem protistrany“ (dále jen „CCR“) riziko, že u protistrany transakce by mohlo dojít k selhání před konečným vypořádáním peněžních toků transakce;
Typy transakcí
2)
„transakcemi s delší dobou vypořádání“ (Long Settlement Transactions) transakce, při kterých se protistrana zaváže dodat cenný papír, komoditu nebo částku v cizí měně proti hotovosti, jiným finančním nástrojům či komoditám nebo naopak, a to ke dni vypořádání či dodání, který je smluvně stanoven jako pozdější, nežli je termín daný pro tento konkrétní typ transakce tržní normou nebo termín pěti obchodních dnů po datu, k němuž instituce vstupuje do dané transakce, podle toho, co nastane dříve;
3)
„maržovými obchody“ (Margin Lending Transactions) transakce, při nichž instituce poskytne úvěr související s nákupem, prodejem, převodem cenných papírů či v souvislosti s obchodováním s nimi. Maržové obchody nezahrnují ostatní půjčky, které jsou zajištěny kolaterálem ve formě cenných papírů;
Skupiny transakcí se započtením (netting sets), skupiny zajistitelných transakcí (hedging sets) a příbuzné pojmy
4)
„skupinou transakcí se započtením“ (netting set) skupina transakcí mezi institucí a jedinou protistranou, které podléhají právně vymahatelnému dvoustrannému ujednání o započtení, jež se podle oddílu 7 a kapitoly 4 připouští.
Všechny transakce nepodléhající právně vymahatelnému dvoustrannému ujednání o započtení, které se podle oddílu 7 připouští, by měly být pro účely této kapitoly považovány za skupinu transakcí se započtením samu o sobě.
Podle metody interního modelu stanovené v oddílu 6 lze se všemi skupinami transakcí se započtením s jedinou protistranou zacházet jako s jedinou skupinu transakcí se započtením, pokud jsou záporné simulované tržní hodnoty jednotlivých skupin transakcí se započtením v odhadu očekávané expozice (dále jen „EE“) nastaveny na 0;
5)
„rizikovou pozicí“ riziková hodnota přidělená transakci podle standardizované metody uvedené v oddílu 5, která využívá předem určený algoritmus;
6)
„skupinou zajistitelných transakcí“ (hedging set) skupina rizikových pozic z transakcí v rámci jedné skupiny transakcí se započtením, kdy se pro stanovení hodnoty expozice podle standardizované metody uvedené v oddílu 5 použije pouze zůstatek těchto rizikových pozic;
7)
„maržovou dohodou“ (margin agreement) dohoda nebo ustanovení dohody, podle nichž jedna protistrana musí druhé protistraně poskytnout kolaterál, pokud expozice této druhé protistrany vůči první protistraně překročí určitou úroveň;
8)
„maržovým prahem“ (margin threshold) maximální výše expozice, která zůstává nevypořádána, dokud jedna ze stran nemá právo zažádat o kolaterál;
9)
„obdobím krytí rizika marží“ (margin period of risk) časové období trvající od poslední výměny kolaterálu, jež pokrývá skupinu transakcí se započtením s protistranou, u níž došlo k selhání, do okamžiku, kdy se transakce uzavřou a provede se opětovné zajištění (re-hedging) výsledného tržní rizika;
10)
„efektivní splatností podle metody interního modelu u skupiny transakcí se započtením se splatností delší než jeden rok“ poměr součtu očekávaných expozic v průběhu trvání transakcí ze skupiny transakcí se započtením diskontovaného bezrizikovou úrokovou mírou návratnosti a součtu očekávaných expozic v průběhu jednoho roku v rámci skupiny transakcí se započtením diskontovaného bezrizikovou úrokovou mírou návratnosti.
Tuto efektivní splatnost lze upravovat tak, aby odrážela rolovací riziko, a to nahrazením očekávané expozice efektivní očekávanou expozicí v prognózách s horizontem kratším než jeden rok;
11)
„křížovým započtením“ (cross-product netting) zahrnutí transakcí z různých produktových kategorií do stejné skupiny transakcí se započtením podle pravidel křížového započtení uvedených v této kapitole;
12)
„současnou tržní hodnotou“ (dále jen „CMV“) pro účely oddílu 5 čistá tržní hodnota portfolia transakcí v rámci skupiny transakcí se započtením, přičemž při výpočtu CMV se používají jak kladné, tak i záporné tržní hodnoty;
Rozložení
13)
„rozložením tržních hodnot“ prognóza rozdělení pravděpodobnosti čistých tržních hodnot transakcí v rámci skupiny transakcí se započtením k určitému datu v budoucnosti (horizont prognózy), s ohledem na tržní hodnoty daných transakcí realizované ke dni prognózy;
14)
„rozložením expozic“ prognóza rozdělení pravděpodobnosti tržních hodnot vytvářená tak, že se prognózovaným příkladům záporných čistých tržních hodnot přiřadí nula;
15)
„rizikově neutrálním rozdělením“ rozdělení tržních hodnot nebo expozic v budoucnu, kdy se rozdělení vypočítává za použití hodnot implikovaných trhem, například implikovaných hodnot volatility;
16)
„skutečným rozdělením“ rozdělení tržních hodnot nebo expozic v budoucnu, kdy se rozdělení vypočítává za použití historických či realizovaných hodnot, například hodnot volatility, vypočítávaných pomocí změn zaznamenaných v minulosti v cenách či sazbách;
Opatření a úpravy týkající se expozice
17)
„stávající expozicí“ vyšší z těchto hodnot: nula nebo tržní hodnota transakce nebo portfolia transakcí v rámci skupiny transakcí se započtením prováděných s protistranou, jež by při selhání protistrany zanikla za předpokladu, že nelze zpětně získat ani část hodnoty těchto transakcí v případě platební neschopnosti či likvidace;
18)
„maximální expozicí“ (peak exposure) vysoký percentil rozdělení expozic ke konkrétnímu datu v budoucnosti před termínem splatnosti transakce s nejdelší splatností ve skupině transakcí se započtením;
19)
„očekávanou expozicí“ (expected exposure, dále jen „EE“) průměr rozdělení expozic ke konkrétnímu datu v budoucnosti před tím, než bude splatná transakce s nejdelší splatností ve skupině transakcí se započtením;
20)
„efektivní očekávanou expozicí k určitému datu“ (dále jen „efektivní EE“) maximální očekávaná expozice, k níž dochází k tomuto datu nebo k jakémukoliv předchozímu datu. Popřípadě může být definována i pro určité datum jako větší z očekávaných expozic k danému datu nebo efektivní očekávaná expozice k jakémukoli předchozímu datu;
21)
„očekávanou pozitivní expozicí“ (dále jen „EPE“) vážený průměr efektivních očekávaných expozic za časové období, kdy váhami jsou proporce, které jednotlivé očekávané expozice představují v celém časovém období.
Při výpočtu kapitálového požadavku berou instituce v úvahu průměr za první rok, nebo - v případě, že jsou všechny kontrakty v rámci skupiny transakcí se započtením splatné dříve než za rok - za období do uplynutí doby splatnosti kontraktu s nejdelší splatností z celé skupiny transakcí se započtením;
22)
„efektivní očekávanou pozitivní expozicí“ (dále jen „efektivní EPE“) vážený průměr efektivní očekávané expozice v rámci skupiny transakcí se započtením v průběhu prvního roku, nebo - v případě, že jsou všechny kontrakty v rámci skupiny transakcí se započtením splatné dříve než za rok - za dobu trvání kontraktu s nejdelší splatností z celé skupiny transakcí se započtením, kdy váhami jsou proporce, které jednotlivé očekávané expozice představují v celém časovém období;
Rizika týkající se CCR
23)
„rolovacím rizikem“ (rollover risk) částka, o niž je očekávaná pozitivní expozice podhodnocena, pokud se předpokládá, že budoucí transakce s protistranou budou probíhat nepřerušovaně.
Dodatečná expozice, jež vznikla v důsledku těchto budoucích transakcí, se do vyčíslení EPE nezahrnuje;
24)
„protistranou“ se pro účely oddílu 7 jakákoli právnická či fyzická osoba, která uzavírá dohodu o započtení a je způsobilá k uzavření takové smluvní dohody;
25)
„dohodou o křížovém započtení“ dvoustranná smluvní dohoda mezi institucí a protistranou, která dává vzniknout souhrnnému právnímu závazku (na základě započtení zahrnutých transakcí), který pokrývá všechny dvoustranné rámcové dohody a transakce, které patří k různým kategoriím produktů a jsou zahrnuty v dohodě;
pro účely této definice se „různými kategoriemi produktů“ rozumí:
a)
repo obchody, půjčky a výpůjčky cenných papírů a komodit;
b)
maržové obchody;
c)
kontrakty uvedené v příloze II;
26)
„platební komponentou“ platba schválená v rámci transakce s OTC deriváty s lineárním profilem rizika, která stanoví výměnu finančního nástroje za platbu.
V případě transakcí, které stanoví výměnu platby za platbu, jsou tyto dvě platební komponenty tvořeny smluvními hrubými platbami, včetně pomyslné částky transakce.
Oddíl 2
Metody pro výpočet hodnoty expozice
Článek 273
Metody pro výpočet hodnoty expozice
1. Instituce určí hodnotu expozice pro kontrakty uvedené na seznamu v příloze II na základě jedné z metod uvedených v oddílech 3 až 6 v souladu s tímto článkem.
Instituce, u nichž nelze postupovat způsobem popsaným v článku 94, nesmí použít metodu uvedenou v oddíle 4. K určení hodnoty expozice u kontraktů uvedených v příloze II bodě 3 nesmí instituce použít metodu uvedenou v oddíle 4. Instituce mohou v rámci skupiny trvale používat kombinaci metod uvedených v oddílech 3 až 6. Jde-li pouze o jednu instituci, nesmí tato instituce trvale kombinovaně používat metody uvedené v oddílech 3 až 6, ale smí kombinovaně použít metody uvedené v oddílech 3 a 5, pokud je jedna z metod použita pro případy uvedené v čl. 282 odst. 6.
2. Tam, kde to umožňují příslušné orgány v souladu s čl. 283 odst. 1 a 2, může instituce hodnotu expozice určovat metodou interního modelu uvedenou v oddílu 6 u těchto položek:
a)
kontraktů uvedených v příloze II;
b)
repo obchodů;
c)
transakcí půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit;
d)
maržových obchodů;
e)
transakcí s delší dobou vypořádání.
3. Jestliže instituce zakoupí zajištění prostřednictvím úvěrového derivátu vůči expozici v investičním portfoliu nebo vůči expozici riziku protistrany, může své kapitálové požadavky na zajištěnou expozici vypočítat podle některého z těchto ustanovení:
a)
článků 233 až 236;
b)
podle čl. 153 odst. 3, nebo článku 183, bylo-li uděleno svolení v souladu s článkem 143.
Hodnota expozice s CCR pro tyto úvěrové deriváty je rovna nule, pokud instituce nepoužije postup ii) uvedený v čl. 299 odst. 2 písm. h).
4. Aniž je dotčen odstavec, 3 instituce se pro účely výpočtu kapitálových požadavků k úvěrovému riziku protistrany může rozhodnout pro konsistentní zařazování všech úvěrových derivátů nezahrnutých do obchodního portfolia a nakupovaných jako zajištění vůči expozici v investičním portfoliu nebo vůči expozici úvěrového rizika protistrany, pokud toto nařízení takové úvěrové zajištění připouští.
5. Pokud instituce se swapy úvěrového selhání prodanými institucí zachází jako s úvěrovým zajištěním poskytnutým touto institucí a podléhajícím kapitálovým požadavkům k úvěrovému riziku podkladového nástroje pro plnou pomyslnou částku, bude jejich hodnota expozice pro účely CCR v investičním portfoliu nulová.
6. Podle všech metod uvedených v oddílech 3 až 6 se hodnota expozice u dané protistrany rovná součtu hodnot expozic počítaných pro každou skupinu transakcí se započtením prováděných s touto protistranou.
Pro danou protistranu bude hodnotou expozice u dané skupiny transakcí se započtením OTC derivátových nástrojů uvedených v příloze II vypočítanou podle této kapitoly větší z těchto hodnot: 0 a rozdíl mezi celkovou hodnotou expozice napříč všemi skupinami transakcí se započtením s protistranou a celkovou výší CVA u této protistrany zaúčtovanou institucí jako již nastalé snížení hodnoty. Při výpočtu úvěrových úprav v ocenění se nezohlední žádné vyrovnávací úpravy debetní hodnoty přiřazené vlastnímu úvěrovému riziku podniku, která již byla odečtena od kapitálu podle čl. 33 odst. 1 písm. c).
7. U expozic vyplývajících z transakcí s delší dobou vypořádání určí instituce hodnotu expozice za použití kterékoliv z metod uvedených v oddílech 3 až 6 bez ohledu na metody zvolené pro zacházení s OTC deriváty a s repo obchody, transakcemi půjček či výpůjček cenných papírů či komodit a s maržovými obchody. Při výpočtu kapitálových požadavků pro transakce s delší dobou vypořádání může instituce, která uplatňuje přístup uvedený v kapitole 3, trvale a bez ohledu na důležitost takových pozic přidělit rizikové váhy podle přístupu uvedeného v kapitole 2.
8. Pro metody uvedené v oddílech 3 a 4 přijmou instituce jednotnou metodiku pro určení pomyslné částky u různých druhů produktů a ujistí se, že pomyslná částka, ke které se má přihlížet, je vhodným měřítkem rizika obsaženého v kontraktu. Jestliže kontrakt upravuje multiplikaci peněžních toků, bude pomyslná částka upravena, aby byly vzaty v úvahu účinky multiplikace na strukturu rizika tohoto kontraktu.
Pro účely metod uvedených v oddílech 3 až 6 používají instituce vhodným způsobem transakce, u nichž bylo zjištěno specifické riziko pozitivní korelace v souladu s čl. 291 odst. 2, 4, 5 a 6.
Oddíl 3
Metoda oceňování podle tržní hodnoty
Článek 274
Metoda oceňování podle tržní hodnoty
1. Pro zjištění současných reprodukčních nákladů všech kontraktů s kladnými hodnotami instituce přiřadí kontraktům současné tržní hodnoty.
2. Pro zjištění potenciální budoucí úvěrové expozice instituce vynásobí pomyslné částky nebo podkladové hodnoty sazbami uvedenými v tabulce č. 1 v souladu s těmito zásadami:
a)
kontrakty nespadající do jedné z pěti kategorií uvedených v tabulce č. 1 se považují za kontrakty týkající se jiných komodit než vzácných kovů;
b)
pro kontrakty s vícenásobnými výměnami jistiny se procentní sazba vynásobí počtem zbývajících plateb, které mají být podle kontraktu ještě provedeny;
c)
pro kontrakty strukturované tak, aby k vypořádání nesplacených expozic docházelo po určitých dnech plateb, a v případech, kdy jsou termíny znovu stanoveny tak, aby tržní hodnota kontraktu k těmto specifickým datům byla nulová, se zbytková splatnost rovná době do následujícího data stanovení termínu. V případě úrokových kontraktů, které splňují tato kritéria a mají do splatnosti více než jeden rok, je procentní hodnota nejméně 0,5 %.
Tabulka č. 1
Zbytková splatnost
Úrokové kontrakty
Měnové kontrakty a kontrakty týkající se zlata
Kontrakty týkající se akcií
Kontrakty týkající se drahých kovů, kromě zlata
Kontrakty týkající se jiných komodit než drahých kovů
Jeden rok nebo méně
0 %
1 %
6 %
7 %
10 %
Více než rok, ale ne více než pět let
0,5 %
5 %
8 %
7 %
12 %
Více než pět let
1,5 %
7,5 %
10 %
8 %
15 %
3. Pro kontrakty týkající se jiných komodit než zlata, které jsou uvedeny v příloze II bodě 3, může instituce jako alternativu k použití sazeb z tabulky č. 1 použít sazby uvedené v tabulce č. 2 za předpokladu, že tato instituce používá rozšířenou metodu splatností stanovenou pro tyto kontrakty v článku 361.
Tabulka č. 2
Zbytková splatnost
Drahé kovy
(kromě zlata)
Základní kovy
Zemědělské produkty
(netrvanlivé)
Ostatní, včetně energetických produktů
Jeden rok nebo méně
2 %
2,5 %
3 %
4 %
Více než rok, ale ne více než pět let
5 %
4 %
5 %
6 %
Více než pět let
7,5 %
8 %
9 %
10 %
4. Součet současných reprodukčních nákladů a případné budoucí úvěrové expozice tvoří hodnotu expozice.
Oddíl 4
Metoda původní expozice
Článek 275
Metoda původní expozice
1. Hodnotou expozice je pomyslná částka každého nástroje vynásobená sazbami uvedenými v tabulce č. 3:
Tabulka č. 3
Původní doba splatnosti
Úrokové kontrakty
Měnové kontrakty a kontrakty týkající se zlata
Jeden rok nebo méně
0,5 %
2 %
Více než rok, ale ne více než dva roky
1 %
5 %
Za každý další rok
1 %
3 %
2. Pro výpočet hodnoty expozice úrokových kontraktů může instituce zvolit buď původní dobu splatnosti, nebo zbytkovou splatnost.
Oddíl 5
Standardizovaná matoda
Článek 276
Standardizovaná metoda
1. Instituce mohou použít standardizovanou metodu (dále jen „SM“) pouze pro výpočet hodnoty expozice u OTC derivátů a transakcí s delší dobou vypořádání.
2. Při použití SM instituce vypočítají hodnotu expozice pro každou skupinu transakcí se započtením zvlášť, a to po zohlednění kolaterálu vzorcem:
kde:
CMV
=
současná tržní hodnota portfolia transakcí v rámci skupiny transakcí se započtením s protistranou bez zohlednění kolaterálu, kde:
kde:
CMVi
=
současná tržní hodnota transakce i;
CMC
=
současná tržní hodnota kolaterálu přiřazená skupině transakcí se započtením,
kde:
CMCl
=
současná tržní hodnota kolaterálu l;
i
=
index transakce;
l
=
index kolaterálu;
j
=
index kategorie zajistitelných transakcí.
Skupiny zajistitelných transakcí pro tento účel odpovídají rizikovým faktorům, u nichž mohou být použity rizikové pozice opačného znaménka pro kompenzaci za účelem vytvoření čisté rizikové pozice, která je základem pro měření expozice;
RPTij
=
riziková pozice z transakce i vzhledem ke skupině zajistitelných transakcí j;
RPClj
=
riziková pozice z kolaterálu l vzhledem k skupině zajistitelných transakcí j;
CCRMj
=
multiplikátor CCR uvedený v tabulce č. 5 vzhledem k skupině zajistitelných transakcí j;
β
=
1,4.
3. Pro účely výpočtu podle odstavce 2:
a)
má způsobilý kolaterál přijatý od protistrany kladné znaménko; kolaterál poskytnutý protistraně má záporné znaménko;
b)
v rámci metody SM se použije pouze kolaterál způsobilý podle článku 197, článku 198 a čl. 299 odst. 2 písm. d);
c)
instituce mohou nedbat na riziko úrokových sazeb v souvislosti s platební komponentou se zbývající dobou splatnosti kratší jednoho roku;
d)
instituce mohou považovat platby složené ze dvou platebních komponent denominovaných v téže měně za jedinou souhrnnou transakci. Zacházení s platebními komponentami se potom uplatní na souhrnnou transakci.
Článek 277
Transakce s lineárním profilem rizika
1. Instituce přiřadí transakce s lineárním profilem rizika rizikovým pozicím v souladu s těmito ustanoveními:
a)
transakce s lineárním profilem rizika s akciemi (včetně akciových indexů), zlatem, jinými drahými kovy nebo jinými komoditami jako podkladovými nástroji jsou přiřazeny k pozici v příslušné akcii (nebo akciovém indexu) nebo komoditě a k pozici v úrokovém riziku v případě platební komponenty;
b)
transakce s lineárním rizikovým profilem s dluhovým nástrojem jako podkladovým nástrojem jsou přiřazeny k pozici v úrokovém riziku v případě dluhového nástroje a k jiné pozici v úrokovém riziku v případě platební komponenty;
c)
transakce s lineárním profilem rizika, které stanoví výměnu platby za platbu, včetně měnových forwardů, jsou přiřazeny k pozici v úrokovém riziku pro každou z platebních komponent.
Jestliže je v rámci transakce uvedené v písmenech a), b) nebo c) platební komponenta denominována nebo podkladový dluhový nástroj denominován v cizí měně, je tato platební komponenta přiřazena nebo tento podkladový nástroj přiřazen také k rizikové pozici v této měně.
2. Pro účely odstavce 1 je velikost rizikové pozice z transakce s lineárním rizikovým profilem efektivní pomyslnou hodnotou (tržní cena násobená množstvím) podkladových finančních nástrojů nebo komodit vyjádřenou v domácí měně instituce za pomoci vynásobení příslušným směnným kurzem, s výjimkou dluhových nástrojů.
3. Pro dluhové nástroje a platební komponenta odpovídá velikost rizikové pozice efektivní pomyslné hodnotě hrubého objemu neprovedených plateb (včetně pomyslné částky), vyjádřené v měně domovského členského státu a násobené modifikovanou durací dluhového nástroje, respektive platební komponenty.
4. Velikost rizikové pozice ze swapu úvěrového selhání je pomyslná hodnota referenčního dluhového nástroje násobená zbývající dobou splatnosti swapu úvěrového selhání.
Článek 278
Transakce s nelineárním profilem rizika
1. Instituce stanoví velikost rizikových pozic u transakcí s nelineárním profilem rizika podle těchto odstavců.
2. Velikost rizikové pozice, vztahující se k OTC derivátu s nelineárním profilem rizika včetně opcí a swapcí, jejichž podkladovým nástrojem není dluhový nástroj nebo platební komponenta, se rovná delta ekvivalentu efektivní pomyslné hodnoty finančního nástroje, který je podkladovým nástrojem transakce podle čl. 280 odst. 1.
3. Velikost rizikové pozice, vztahující se k OTC derivátu s nelineárním profilem rizika včetně opcí a swapcí, jejichž podkladovým nástrojem je dluhový nástroj nebo platební komponenta, se rovná delta ekvivalentu efektivní pomyslné hodnoty finančního nástroje nebo platební komponenty násobené modifikovanou durací dluhového nástroje, respektive platební komponenty.
Článek 279
Zacházení s kolaterálem
Pro účely určení rizikových pozic zachází instituce s kolaterálem takto:
a)
kolaterál přijatý od protistrany se považuje za pohledávku vůči protistraně v rámci derivátové smlouvy (dlouhá pozice), která je splatná ke dni, k němuž se provádí určení;
b)
kolaterál poskytnutý protistraně se považuje závazek vůči protistraně (krátká pozice), který je splatný ke dni, k němuž se provádí určení.
Článek 280
Výpočet rizikových pozic
1. Instituce stanoví velikost a znaménko rizikové pozice takto:
a)
pro všechny nástroje kromě dluhových nástrojů:
i)
jako efektivní pomyslnou hodnotu v případě transakce s lineárním profilem rizika;
ii)
jako delta ekvivalent pomyslné hodnoty
, v případě transakce s nelineárním profilem rizika,kde:
Pref
=
cena podkladového nástroje vyjádřená v referenční měně;
V
=
hodnota finančního nástroje (v případě opce: cena opce);
p
=
cena podkladového nástroje, vyjádřená v téže měně jako V;
b)
pro dluhové nástroje a platební komponenty všech transakcí:
i)
jako efektivní pomyslnou hodnotu násobenou modifikovanou durací v případě transakce s lineárním profilem rizika;
ii)
jako delta ekvivalent pomyslné hodnoty násobené modifikovanou durací
v případě transakce s nelineárním profilem rizika,kde:
V
=
hodnota finančního nástroje (v případě opce: cena opce);
r
=
výše úrokové sazby.
Pokud je V denominována v jiné než referenční měně, derivát se převede do referenční měny vynásobením příslušným směnným kurzem.
2. Instituce uspořádají rizikové pozice do skupin zajistitelných transakcí. Pro každou skupinu zajistitelných transakcí se vypočítá objem absolutní hodnoty součtu výsledných rizikových pozic. Výsledkem tohoto výpočtu je čistá riziková pozice a vypočítá se pro účely čl. 276 odst. 2 takto:
Článek 281
Rizikové pozice v úrokových sazbách
1. Pro účely výpočtu rizikové pozice v úrokových sazbách instituce použijí následující ustanovení.
2. Pro rizikové pozice v úrokových sazbách vztahující se k:
a)
peněžním vkladům přijatým od protistrany jako kolaterál;
b)
platebním komponentám;
c)
podkladovým dluhovým nástrojům,
na něž se podle článku 336 tabulky č. 1 vztahuje kapitálový požadavek ve výši 1,60 % nebo nižší, instituce přiřadí tyto pozice k jedné ze šesti skupin zajistitelných transakcí pro každou měnu, které jsou uvedeny v tabulce č. 4.
Tabulka č. 4
Vládní referenční úrokové sazby
Nevládní referenční úrokové sazby
Splatnost
1 rok
1 rok
1 ≤ 5 let
1 ≤ 5 let
5 let
5 let
3. Pro rizikové pozice v úrokových sazbách, vztahující se k podkladovým dluhovým nástrojům nebo k platebním komponentám, pro něž je úroková sazba vázána na referenční úrokovou sazbu, jež představuje obecnou výši úrokových sazeb na trhu, je zbývající splatnost rovna délce časového intervalu končícího změnou úrokové sazby. V ostatních případech je to zbývající doba do splatnosti podkladového dluhového nástroje nebo zbývající doba do splatnosti transakce, pokud se jedná o platební komponentu.
Článek 282
Skupiny zajistitelných transakcí
1. Instituce vytvoří skupiny zajistitelných transakcí podle odstavců 2 až 5.
2. Pro každého emitenta referenčního dluhového nástroje, který je podkladovým nástrojem swapu úvěrového selhání, existuje jedna skupina zajistitelných transakcí.
Se swapy úvěrového selhání n-tého referenčního nástroje z koše se zachází takto:
a)
velikost rizikové pozice v referenčním dluhovém nástroji v podkladovém koši swapu n-tého úvěrového selhání je efektivní pomyslná hodnota referenčního dluhového nástroje násobená modifikovanou durací derivátu n-tého selhání vzhledem ke změně úvěrového rozpětí referenčního dluhového nástroje;
b)
pro každý referenční dluhový nástroj v podkladovém koši swapu n-tého úvěrového selhání existuje jedna skupina zajistitelných transakcí. Rizikové pozice z různých swapů n-tého úvěrového selhání se nezahrnují do stejné skupiny zajistitelných transakcí;
c)
multiplikátor CCR použitelný pro každou skupinu zajistitelných transakcí vytvořenou pro jeden z referenčních dluhových nástrojů derivátu n-tého selhání činí:
i)
0,3 % pro referenční dluhové nástroje, které mají úvěrové hodnocení od uznané externí ratingové agentury na úrovni stupně úvěrové kvality 1 až 3;
ii)
0,6 % pro ostatní dluhové nástroje.
3. Pro rizikové pozice v úrokových sazbách, vztahující se k:
a)
peněžním vkladům, které má v úschově protistrana jako kolaterál, kdy tato protistrana nemá nesplacený dluhový závazek nízkého specifického rizika;
b)
podkladovým dluhovým nástrojům, na něž se podle článku 336 tabulky č. 1 vztahuje kapitálový požadavek ve výši více než 1,60 %;
pro každého emitenta existuje jedna skupina zajistitelných transakcí.
Pokud platební komponenta imituje takovýto dluhový nástroj, existuje rovněž jedna skupina zajistitelných transakcí pro každého emitenta referenčního dluhového nástroje.
Instituce mohou přiřadit rizikové pozice vyplývající z dluhových nástrojů určitého emitenta nebo z referenčních dluhových nástrojů téhož emitenta, které jsou imitovány platební komponentou nebo které tvoří podkladový nástroj swapu úvěrového selhání, k téže skupině zajistitelných transakcí.
4. Podkladové finanční nástroje kromě dluhových nástrojů se přiřazují k téže skupině zajistitelných transakcí, pouze pokud jsou identické nebo podobné. Ve všech ostatních případech se přiřazují k samostatným skupinám zajistitelných transakcí.
Pro účely tohoto odstavce instituce určí, zda jsou podkladové nástroje podobné, v souladu s těmito zásadami:
a)
u akcií je podkladový nástroj podobný, pokud jsou vydané týmž emitentem. Akciový index je považován za samostatného emitenta;
b)
u drahých kovů je podkladový nástroj podobný, pokud se jedná o tentýž kov. Index drahých kovů je považován za samostatný drahý kov;
c)
u elektrické energie je podkladový nástroj podobný, pokud se nástroj práv a závazků týká dodávek energie, které se vztahují na interval mezi nejvyšším a nejnižším odběrem v průběhu 24 hodin;
d)
u komodit je podkladový nástroj podobný, pokud se jedná o tutéž komoditu. Index komodit je považován za samostatnou komoditu.
5. V následující tabulce jsou uvedeny multiplikátory CCR (dále jen „CCRM“) pro různé kategorie skupin zajistitelných transakcí.
Tabulka č. 5
Kategorie skupin zajistitelných transakcí
CCRM
1.
Úrokové sazby
0,2 %
2.
Úrokové sazby pro rizikové pozice z referenčního dluhového nástroje, který slouží jako podkladový nástroj pro swap úvěrového selhání, na něž se podle hlavy IV kapitoly 2 tabulky č. 1 vztahuje kapitálový požadavek ve výši 1,60 % nebo méně.
0,3 %
3.
Úrokové sazby pro rizikové pozice z dluhového nástroje nebo referenčního dluhového nástroje, na něž se podle hlavy IV kapitoly 2 tabulky č. 1 vztahuje kapitálový požadavek ve výši více než 1,60 %.
0,6 %
4.
Směnné kurzy
2,5 %
5.
Elektrická energie
4 %
6.
Zlato
5 %
7.
Akcie
7 %
8.
Drahé kovy (kromě zlata)
8,5 %
9.
Ostatní komodity (kromě drahých kovů a elektrické energie)
10 %
10.
Podkladové nástroje OTC derivátů, které nepatří do žádné z výše uvedených kategorií
10 %
Podkladové nástroje OTC derivátů uvedené v bodě 10 tabulky č. 5 jsou přiřazeny k samostatným skupinám zajistitelných transakcí pro každou kategorii podkladového nástroje.
6. U transakcí s nelineárním profilem rizika nebo pro platební komponentu a transakce s dluhovými nástroji jako podkladovými nástroji, u nichž instituce nemůže určit parametr delta nebo modifikovanou duraci, popřípadě s modelem nástroje, který příslušný orgán schválil pro účely stanovení kapitálových požadavků k tržnímu riziku, příslušný orgán stanoví velikost rizikových pozic a použitelné CCRMj konzervativně, nebo vyžaduje, aby instituce použila metodu uvedenou v oddílu 3. Započtení se nezohledňuje (tzn. že hodnota expozice se stanovuje, jako kdyby existovala skupina transakcí se započtením obsahující pouze tuto jedinou transakci).
7. Instituce musí používat interní postupy, kterými ještě před zahrnutím transakce do skupiny zajistitelných transakcí ověřuje, zda se na transakci vztahuje právoplatná smlouva o započtení splňující požadavky stanovené v oddílu 7.
8. Instituce, která využívá kolaterálu ke snižování CCR, musí mít interní postupy k ověření toho, že před zjištěním dopadu kolaterálu na její výpočty vyhovoval kolaterál standardům právní jistoty stanoveným v kapitole 4.
Oddíl 6
Metoda interního modelu
Článek 283
Svolení použít metodu interního modelu
1. Pokud jsou příslušné orgány přesvědčeny, že instituce splnila požadavek uvedený v odstavci 2, udělí instituci svolení k použití metody interního modelu (IMM) pro účely výpočtu hodnoty expozice u kterékoli z těchto transakcí:
a)
transakce uvedené v čl. 273 odst. 2 písm. a);
b)
transakce uvedené v čl. 273 odst. 2 písm. b), c) a d);
c)
transakce uvedené v čl. 273 odst. 2 písm. a) až d).
Pokud je instituci povoleno použít metodu interního modelu pro výpočet hodnoty expozice kterékoli z transakcí uvedených v písm. a) až c) prvního pododstavce, může tuto metodu použít rovněž pro transakce uvedené v čl. 273 odst. 2 písm. e).
Odchylně od čl. 273 odst. 1 třetího pododstavce se instituce mohou rozhodnout nepoužít tuto metodu u expozic, jejichž velikost a riziko jsou nepodstatné. V takovém případě instituce u těchto expozic použije některou z metod stanovených v oddílech 3 až 5, pokud jsou splněny příslušné požadavky pro jednotlivé přístupy.
2. Příslušné orgány povolí institucím použít metodu interního modelu pro výpočty uvedené v odstavci 1 pouze za předpokladu, že instituce prokázala, že splnila požadavky stanovené v tomto oddílu, a příslušné orgány ověřily, že systémy řízení CCR spravované institucí jsou spolehlivé a jsou řádně uplatňovány.
3. Příslušné orgány mohou institucím povolit, aby po omezenou dobu zaváděly metodu interního modelu postupně u různých druhů transakcí. Během tohoto období postupného zavádění mohou instituce pro typ transakce, pro který nepoužívají metodu interního modelu, používat metody uvedené v oddílu 3 nebo v oddílu 5.
4. U všech transakcí s OTC deriváty a u transakcí s delší dobou vypořádání, ke kterým instituce neobdržela povolení pro použití metody interního modelu podle odstavce 1, použije instituce metody stanovené v oddílu 3 nebo oddílu 5.
Kombinované použití těchto metod v rámci skupiny je trvale povoleno. V rámci instituce mohou být tyto metody použity kombinovaně pouze v případě, že je jedna z metod použita pro případy stanovené v čl. 282 odst. 6. t
5. Instituce, která získala povolení k použití metody interního modelu podle odstavce 1, nebude pak znovu používat metody stanovené v oddílu 3 nebo oddílu 5, pokud nezíská svolení příslušného orgánu. Příslušné orgány takové svolení udělí, pokud instituce v této věci prokáže opodstatněné důvody.
6. Pokud instituce přestane splňovat požadavky stanovené v tomto oddílu, vyrozumí o tom příslušný orgán a učiní jeden z těchto kroků:
a)
příslušnému orgánu předloží plán včasného návratu k plnění těchto požadavků;
b)
příslušnému orgánu uspokojivě prokáže, že dopad neplnění je nepodstatný.
Článek 284
Hodnota expozice
1. Pokud je instituci v souladu s čl. 283 odst. 1 povoleno použít metodu interního modelu pro výpočet hodnoty expozice některé nebo všech z transakcí v uvedeném odstavci, bude tato instituce měřit hodnotu expozice těchto transakcí na úrovni skupiny transakcí se započtením.
Model použitý institucí za tímto účelem musí:
a)
upřesnit předpokládané rozložení pro změny v tržní hodnotě skupiny transakcí se započtením, jež lze připsat změnám tržních proměnných, jakými jsou úrokové sazby, směnné kurzy zahraničních měn;
b)
vypočítat hodnotu expozice pro skupinu transakcí se započtením ke každému budoucímu datu na základě změn v tržních proměnných.
2. Aby byly u modelu zachyceny dopady zajištění, model hodnoty kolaterálu musí splňovat požadavky na kvantitu, kvalitu a údaje pro model metody interního modelu podle tohoto oddílu, a instituce může zahrnout do svých předpokládaných rozložení pro změny v tržní hodnotě skupiny transakcí se započtením pouze uznatelný finanční kolaterál uvedený v článku 197, článku 198 a čl. 299 odst. 2 písm. c) a d).
3. Kapitálovým požadavkem k úvěrovému riziku protistrany vzhledem k expozicím s CCR, u níž instituce používá metodu interního modelu, bude vyšší z těchto požadavků:
a)
kapitálový požadavek k expozicím vypočítaný na základě efektivní EPE za použití stávajících tržních údajů;
b)
kapitálový požadavek k expozicím vypočítaný na základě efektivní EPE za použití jednotné konzistentní zátěžové kalibrace pro všechny expozice s CCR, u nichž instituce používá metodu interního modelu.
4. S výjimkou protistran identifikovaných jako mající specifické riziko pozitivní korelace, které spadají do působnosti čl. 291 odst. 4 a 5, instituce vypočítají hodnotu expozice jako součin alfa (α) a efektivní EPE následujícím způsobem:
kde:
α
=
1,4, pokud příslušné orgány nepožadují vyšší α nebo pokud institucím nepovolí, aby použily svůj vlastní odhad v souladu s odstavcem 9;
efektivní EPE se vypočítá odhadem očekávané expozice (expected exposure, EEt) jako průměrné expozice k budoucímu datu t, kde průměr je počítán z možných budoucích hodnot příslušných faktorů tržního rizika.
Model odhaduje EE během řady budoucích dat t1, t2, t3 atd.
5. Efektivní EE se vypočte rekurzivně jako:
kde:
současné datum je označeno jako t0;
efektivní EEt0 se rovná současné expozici.
6. Efektivní EPE je průměrem efektivní EE během prvního roku budoucí expozice. Pokud všechny smlouvy ve skupině transakcí se započtením nabudou splatnosti dříve než za rok, EPE je průměrem EE, dokud všechny smlouvy ve skupině transakcí se započtením nenabudou splatnosti. Efektivní EPE je vypočítána jako vážený průměr efektivní EE:
kde váhy berou v úvahu případ, kdy je budoucí expozice vypočítána pro data, která nejsou rovnoměrně rozložena v čase.
7. Instituce vypočítají výši EE nebo maximální expozici na základě rozložení expozic, které zahrnuje možnou nenormálnost rozložení expozic.
8. Instituce mohou použít míru rozložení vypočítanou na základě modelu, která je konzervativnější než α-krát efektivní EPE pro každou protistranu, která je vypočítána podle rovnice uvedené v odstavci 4.
9. Odchylně od odstavce 4 mohou příslušné orgány institucím povolit, aby použily svůj vlastní odhad hodnoty α, kde:
a)
alfa odpovídá poměru vnitřně stanoveného kapitálu z plné simulace expozice s CCR pro všechny protistrany (čitatel) a vnitřně stanoveného kapitálu založeného na EPE (jmenovatel);
b)
ve jmenovateli se EPE použije, jako by se jednalo o fixní nesplacenou částku.
Při provádění odhadu podle tohoto odstavce nesmí být alfa nižší než 1,2.
10. Pro účely odhadu hodnoty α podle odstavce 9 instituce zajistí, že čitatel a jmenovatel budou vypočítány konzistentně s ohledem na modelovou metodiku, specifikaci parametrů a složení portfolia. Přístup použitý k odhadu α bude založen na pojetí vnitřně stanoveného kapitálu instituce, bude důkladně zdokumentován a bude podléhat nezávislému ověření. Instituce navíc přezkoumá své odhady α alespoň jednou za čtvrt roku a častěji, pokud se složení portfolia v průběhu času mění. Instituce také vyhodnocuje rizika modelů.
11. Instituce prokáže ke spokojenosti příslušných orgánů, že její interní odhady hodnoty α zachycují v čitateli materiální zdroje závislosti rozložení tržních hodnot transakcí či portfolií transakcí napříč protistranami. Interní odhady α zohlední rozčlenění portfolií.
12. Při dohledu nad používáním odhadů podle odstavce 9 příslušné orgány přihlédnou k výraznému kolísání odhadů hodnoty α, které vyplývá z možnosti nesprávné specifikace v modelech použitých pro čitatele, zejména tam, kde je přítomná konvexita.
13. V případě potřeby budou volatilita a korelace faktorů tržního rizika použité ve společném modelování tržních a úvěrových rizik podmíněny faktorem úvěrového rizika, aby vyjadřovaly možný nárůst volatility či korelací při ekonomickém poklesu.
Článek 285
Hodnota expozice u skupiny transakcí se započtením podléhající maržové dohodě
1. Pokud skupina transakcí se započtením podléhá maržové dohodě a dennímu oceňování tržní hodnotou, může instituce použít jeden z těchto způsobů stanovení EPE:
a)
efektivní EPE bez zohlednění kolaterálu drženého nebo uloženého ve formě marže a kolaterálu, který byl poskytnut protistraně nezávisle na denním ocenění a procesu zajištění či současné expozici;
b)
navýšení, které odráží možný nárůst expozice během období krytí rizika marží, plus vyšší z těchto expozic:
i)
současná expozice včetně veškerého kolaterálu, který je v současné době v držení či v úschově, jiného než kolaterál, o který bylo zažádáno, nebo kolaterál, který je předmětem sporu;
ii)
největší čistá expozice včetně kolaterálu, který je předmětem maržové dohody, která nevede k zažádání o kolaterál. Tato hodnota bude odrážet veškeré použitelné limity, minimální hodnoty převodu, nezávislé hodnoty a počáteční marže podle maržové dohody;
c)
pokud model zachycuje dopad zajištění při odhadu EE, může instituce se svolením příslušného orgánu použít míru EE modelu přímo v rovnici v čl. 284 odst. 5. Příslušné orgány takové svolení udělí pouze na základě ověření, že model řádně zachycuje dopad zajištění při odhadu EE.
Pro účely písmene b) instituce vypočítají navýšení jako očekávanou kladnou změnu ocenění transakcí podle tržní hodnoty během období krytí rizika marží. Změny hodnoty kolaterálu budou zohledněny za použití regulatorních koeficientů volatility v souladu s oddílem 3 kapitoly 4 nebo za použití vlastních odhadů koeficientů volatility v rámci komplexní metody finančního kolaterálu, avšak během období krytí rizika marží nebudou přijaty žádné platby kolaterálu. Na období krytí rizika marží se vztahují minimální období uvedená v odstavcích 2 až 5.
2. U transakcí, které jsou předmětem každodenního dozajišťování a oceňování tržní hodnotou, období krytí rizika marží použité pro modelování hodnoty expozice v rámci maržových dohod nebude kratší než:
a)
5 obchodních dnů pro skupinu transakcí se započtením tvořenou pouze repo obchody, půjčkami či výpůjčkami cenných papírů nebo komodit a maržovými obchody;
b)
10 obchodních dní pro všechny ostatní skupiny transakcí se započtením.
3. Na odst. 2 písm. a) a b) se vztahují tyto výjimky:
a)
u všech skupin transakcí se započtením, u nichž počet obchodních transakcí přesahuje kdykoli během čtvrtletí 5 000, nesmí být období krytí rizika marží pro následující čtvrtletí kratší než 20 obchodních dnů. Tato výjimka se nevztahuje na obchodní expozice instituce;
b)
u skupin transakcí se započtením obsahujících jednu či více obchodních transakcí, zahrnujících buď nelikvidní kolaterál, nebo nástroje OTC derivátů, které nelze snadno nahradit, nebude období krytí rizika marží kratší než 20 obchodních dnů.
Instituce určí, zda je kolaterál nelikvidní nebo zda OTC deriváty nemohou být snadno nahrazeny v kontextu krizových podmínek na trhu charakterizovaných neexistencí nepřetržitě aktivních trhů, kde by protistrana během dvou dnů či kratší doby získala řadu cenových nabídek, které by nemohly způsobit pohyby trhu nebo představovat cenu odrážející tržní diskont (v případě kolaterálu) nebo prémii (v případě OTC derivátu).
Instituce posoudí, zda obchody či cenné papíry, které drží jako kolaterál, jsou soustředěny u konkrétní protistrany a zda by v případě, kdy by tato protistrana rychle opustila trh, byla schopna tyto obchodní transakce či cenné papíry nahradit.
4. Pokud byla instituce za dvě poslední bezprostředně předcházející čtvrtletí zapojena do více než dvou sporů týkajících se výzev k dodatkové úhradě u určité skupiny transakcí se započtením, které trvaly déle než po použitelné období krytí rizika marží uvedené v odstavcích 2 a 3, použije instituce pro tuto skupinu transakcí se započtením po následující dvě čtvrtletí období krytí rizika marží, které je alespoň dvojnásobné oproti období podle odstavce 2.
5. U dozajištění s periodicitou N dní bude období krytí rizika marží dlouhé alespoň tak jako období uvedené v odstavcích 2 a 3 (F) plus N dní minus jeden den. To znamená:
6. Pokud interní model zahrnuje dopad zajištění na změny tržní hodnoty skupiny transakcí se započtením, instituce ve svých výpočtech hodnoty expozice u OTC derivátů a transakcí s financováním cenných papírů vymodeluje společně s expozicí kolaterál, který je jiný než hotovost v téže měně, v jaké je sama expozice.
7. Pokud instituce není s to připravit model kolaterálu společně s expozicí, nezohlední ve svých výpočtech hodnoty expozice u OTC derivátů a transakcí s financováním cenných papírů vliv kolaterálu jiného než hotovosti v téže měně, v jaké je sama expozice, pokud nepoužívá buď koeficienty volatility, které splňují normy komplexní metody finančního kolaterálu s vlastními odhady koeficientu volatility, nebo standardní regulatorní koeficienty volatility podle kapitoly 4.
8. Instituce používající IMM nebude ve svých modelech zohledňovat vliv snížení hodnoty expozice v důsledku existence případného ustanovení v dohodě o kolaterálu, které vyžaduje přijetí kolaterálu, když se zhorší úvěrová kvalita protistrany.
Článek 286
Řízení CCR - Zásady, postupy a systémy
1. Instituce musí vytvořit a udržovat rámec řízení CCR, který sestává ze:
a)
zásad, postupů a systémů pro účely zajištění identifikace, měření, řízení, schválení a interních zpráv o CCR;
b)
postupů zajišťujících dodržování těchto zásad, postupů a systémů.
Tyto zásady, postupy a systémy musí být koncepčně správné, prováděné jednotně a musí být zdokumentovány. Dokumentace musí zahrnovat vysvětlení empirických postupů užívaných k měření CCR.
2. Rámec řízení CCR požadovaný odstavcem 1 musí zohlednit tržní, likviditní a právní a operační rizika, která jsou s CCR spojena. Rámec musí zejména zajistit, aby instituce dodržela následující zásady:
a)
nesmí obchodovat s protistranou, aniž by posoudila její úvěruschopnost;
b)
vezme plně v úvahu úvěrová rizika během vypořádání a před ním;
c)
bude řídit taková rizika co možná nejvíce na úrovni protistrany sloučením expozic s CCR s ostatními úvěrovými expozicemi a na úrovni celého podniku.
3. Instituce používající IMM zajistí, aby její rámec řízení CCR ke spokojenosti příslušného orgánu zohledňoval rizika likvidity ve všech těchto případech:
a)
u potenciálních příchozích výzev k dodatkové úhradě v kontextu výměny variační marže nebo dalších typů marží, jako jsou počáteční či nezávislé marže, při nepříznivých dopadech na trh;
b)
u potenciálních příchozích výzev k navrácení přebytečného kolaterálu poskytnutého protistranami;
c)
u výzev vyplývajících z potenciálního snížení vlastního externího ratingu.
Instituce zajistí, aby povaha a časový horizont opětovného použití kolaterálu byly v souladu s jejími potřebami likvidity a neohrozily její schopnost poskytnout či vrátit kolaterál včas.
4. Vedoucí orgán a vrcholné vedení instituce musí být aktivně zapojeny do řízení CCR a zajistit přidělení adekvátních zdrojů pro účely řízení CCR. Vrcholné vedení si musí být vědomo omezení a předpokladů používaného modelu a dopadu, který mohou mít na hodnověrnost výsledku získaného prostřednictvím formálního postupu. Vrcholné vedení musí mít také na paměti nejistoty tržního prostředí a provozní otázky a vzít na vědomí, jaký mají dopad na daný model.
5. Denní zprávy o expozicích instituce vůči CCR, vypracované podle čl. 287 odst. 2 písm. b), musí být přezkoumány řídícími pracovníky s dostatečným postavením a pravomocí, aby prosadili jak snížení pozic provedených jednotlivými vedoucími úvěrových oddělení či obchodníky, tak snížení celkové expozice s CCR instituce.
6. Rámec řízení CCR instituce vytvořený podle odstavce 1 se používá spolu s interními úvěrovými limity a limity obchodování. Úvěrové limity a limity obchodování musí souviset s modelem měření rizik dané instituce způsobem, který je v průběhu času stálý a dobře srozumitelný vedoucím úvěrových oddělení, obchodníkům a vrcholnému vedení. Instituce musí mít zaveden formální postup oznamování porušení limitů rizik příslušné úrovni řízení.
7. Měření CCR instituce musí zahrnovat měření každodenního použití úvěrových linek a jejich použití v průběhu jednoho dne. Instituce musí měřit stávající expozice bez zohlednění a se zohledněním kolaterálu. Na úrovni portfolia a protistrany musí instituce vypočítávat a monitorovat maximální expozici nebo potenciální budoucí expozici v intervalech spolehlivosti zvolených institucí. Instituce zohlední rozsáhlé či koncentrované pozice, včetně pozic podle skupin spřízněných protistran, průmyslu a trhu.
8. Instituce musí zavést a udržovat pravidelný a přesný program zátěžového testování. Výsledek tohoto zátěžového testování musí být pravidelně - alespoň jednou za čtvrtletí - přezkoumáván vrcholným vedením a musí se odrazit v zásadách a omezeních CCR stanovených vedoucím orgánem nebo vrcholným vedením. V případech, kdy zátěžové testy odhalí obzvláštní zranitelnost vůči dané řadě okolností, musí instituce podniknout pohotové kroky, aby tato rizika byla zvládnuta.
Článek 287
Organizační struktury pro řízení CCR
1. Instituce používající IMM musí zřídit a udržovat:
a)
útvar řízení rizika, který je v souladu s odstavcem 2;
b)
útvar řízení kolaterálu, který je v souladu s odstavcem 3.
2. Útvar řízení rizika je odpovědný za navržení a realizaci jejího systému řízení CCR, včetně počáteční a průběžné validace modelu, a musí provádět tyto funkce a splňovat tyto požadavky:
a)
je odpovědný za navržení a realizaci systému řízení CCR instituce;
b)
vypracovává denní zprávy a analyzuje výsledek modelu měření rizik instituce. Tato analýza zahrnuje hodnocení vztahu mezi mírou hodnot expozice s CCR a limity obchodování;
c)
kontroluje integritu vstupních údajů a vydává a analyzuje zprávy o výstupech modelu instituce pro měření rizika, včetně zhodnocení vztahu mezi mírou rizikové expozice a úvěrovými limity a limity obchodování;
d)
je nezávislý na útvarech odpovědných za vznik a obnovu expozic či za obchodování s nimi a nesmí být nevhodně ovlivňován;
e)
má dostatek pracovníků;
f)
je podřízen přímo vrcholnému vedení instituce;
g)
jeho práce je důkladně začleněna do každodenního procesu řízení úvěrového rizika instituce;
h)
výsledek jeho činnosti je nedílnou součástí plánování, sledování a řízení úvěrového a celkového rizikového profilu instituce.
3. Útvar řízení kolaterálu plní tyto úkoly a funkce:
a)
eviduje a činí výzvy k dodatkové úhradě marže, řeší spory týkající se výzev k dodatkové úhradě marže a každodenně hlásí úrovně nezávislých hodnot, počátečních a variačních marží;
b)
ověřuje celistvost údajů použitých k podání výzev k dodatkové úhradě marže a zajišťuje, aby byly konzistentní a pravidelně slaďované se všemi relevantními zdroji údajů v instituci;
c)
sleduje rozsah opětovného využití kolaterálu a případné změny práv instituce, pokud jde o kolaterál, který poskytuje;
d)
hlásí příslušné úrovni řízení typy aktiv sloužících jako kolaterál, která jsou opětovně využívána, a podmínky takového využívání včetně nástroje, úvěrové kvality a splatnosti;
e)
sleduje soustředění na jednotlivé typy aktiv sloužících jako kolaterál, přijatých institucí;
f)
pravidelně, nejméně však jednou za čtvrt roku, hlásí informace o řízení kolaterálu vrcholnému vedení, včetně informací o typu získaného i poskytnutého kolaterálu, jeho výše, stárnutí a příčině sporů týkajících se výzev k dodatkové úhradě marže. Tyto interní zprávy musí rovněž odrážet vývoj těchto hodnot.
4. Vrcholné vedení musí útvaru řízení kolaterálu přidělit dostatečné zdroje podle odstavce 1 písm. b) s cílem zajistit, aby jeho systémy dosáhly příslušné úrovně provozního výkonu, který je měřen podle včasnosti a přesnosti výzev k dodatkové úhradě marže učiněných institucí a včasnosti reakce instituce na výzvy k dodatkové úhradě podané jejími protistranami. Vrcholné vedení zajistí, aby útvar disponoval dostatkem pracovníků, kteří včas zpracují výzvy a vyřeší spory, a to i v případě vážné krize na trhu, a kteří umožní instituci omezit počet významných sporů způsobených obchodovanými objemy.
Článek 288
Přezkum systému řízení CCR
Instituce musí pravidelně provádět nezávislý přezkum svého systému řízení CCR prostřednictvím vnitřního auditu. Tento přezkum bude zahrnovat jak činnosti útvaru řízení rizika, tak útvaru řízení kolaterálu vyžadované článkem 287, a bude se konkrétně soustředit minimálně na:
a)
přiměřenost dokumentace systému a procesu řízení CCR podle článku 286;
b)
organizaci útvaru řízení CCR podle čl. 287 odst. 1 písm. a);
c)
organizaci útvaru řízení kolaterálu podle čl. 287 odst. 1 písm. b);
d)
začlenění měření CCR do každodenního řízení rizik;
e)
postup schvalování modelů oceňování rizika a systémů hodnocení, které používají pracovníci útvaru sjednávání obchodů (front office) a útvaru vypořádání obchodů (back office);
f)
ověření jakékoli významné změny v procesu měření CCR;
g)
rozsah CCR zachycených modelem měření rizik;
h)
celistvost informačního systému pro vedení;
i)
přesnost a úplnost údajů o CCR;
j)
přesné zohlednění právních termínů uvedených v dohodách o kolaterálu a dohodách o započtení při měření hodnoty expozice;
k)
ověření konzistentnosti, včasnosti a spolehlivosti zdrojů údajů používaných při provozu modelů, a to včetně nezávislosti těchto zdrojů údajů;
l)
přesnost a vhodnost předpokladů používaných při stanovení koeficientů volatility a korelace;
m)
přesnost ocenění a výpočtů transformace rizik;
n)
ověření přesnosti modelu prostřednictvím častého zpětného testování, jak je uvedeno v čl. 293 odst. 1 písm. b) až e);
o)
dodržování příslušných regulačních požadavků útvarem řízení CCR a útvarem řízení kolaterálu.
Článek 289
Kontrola používání
1. Instituce zajistí, aby rozložení expozic vytvořené modelem použitým k vypočítání efektivní EPE bylo důkladně začleněno do každodenního procesu řízení CCR instituce a aby byl výstup modelu zohledněn při schvalování úvěrů, řízení CCR, rozložení vnitřně stanoveného kapitálu a správě a řízení společnosti.
2. Instituce prokazuje ke spokojenosti příslušných orgánů, že používala model pro výpočet rozložení expozic, na němž je založen výpočet EPE, který v podstatě splňuje požadavky stanovené v tomto oddílu, alespoň rok před udělením svolením příslušnými orgány pro používání metody interního modelu podle článku 283.
3. Model použitý pro vytvoření rozložení expozic vůči CCR je součástí rámce řízení CCR požadovaného článkem 286. Součástí tohoto rámce je měření používání úvěrových linek sloučením expozic s CCR s ostatními úvěrovými expozicemi a rozložení vnitřně stanoveného kapitálu.
4. Kromě EPE musí instituce měřit a řídit stávající expozice. Ve vhodných případech musí instituce měřit stávající expozice bez zohlednění a se zohledněním kolaterálu. Kontrola používání je splněna, pokud instituce použije jiná měření CCR, například maximální expozici, založená na rozložení expozic vytvořeném stejným modelem jako pro výpočet EPE.
5. Instituce musí mít systém schopný odhadnout EE denně, pokud to bude nutné, pokud neprokáže ke spokojenosti svých příslušných orgánů, že její expozice vůči CCR vyžadují méně časté výpočty. Instituce odhaduje EE podle časového profilu horizontů prognózy, který přiměřeně odráží časovou strukturu budoucích peněžních toků a splatnosti smluv, a způsobem, jenž je v souladu s podstatností a složením expozic.
6. Expozice je měřena, monitorována a řízena v průběhu trvání všech smluv ve skupině transakcí se započtením, a ne pouze v horizontu jednoho roku. Instituce musí mít zavedené postupy k identifikaci a řízení rizik u protistran, pro něž expozice přesahuje horizont jednoho roku. Předpovídané zvýšení expozice je vstupní veličinou modelu vnitřně stanoveného kapitálu instituce.
Článek 290
Zátěžové testování
1. Instituce musí mít k dispozici komplexní program zátěžového testování pro CCR, včetně použití při posuzování kapitálových požadavků k CCR, který splňuje požadavky stanovené v odstavcích 2 až 10.
2. Zátěžové testování musí identifikovat možné události nebo budoucí změny ekonomických podmínek, které by mohly nepříznivě ovlivnit úvěrovou angažovanost dané instituce, a dále hodnotit schopnosti dané instituce těmto změnám čelit.
3. Zátěžová opatření v rámci programu jsou porovnávána s limity rizika a jsou institucí považována za součást procesu stanoveného v článku 81 směrnice 2013/36/EU.
4. Program musí souhrnně zachycovat obchody a úhrnné expozice napříč všemi formami úvěrového rizika protistrany na úrovni konkrétních protistran v dostatečném časovém rámci za účelem provádění pravidelného zátěžového testování.
5. Poskytne alespoň jednou měsíčně zátěžové testování expozice hlavních faktorů tržního rizika, jakými jsou úrokové sazby, FX (koeficient volatility pro devizové riziko), akcie, úvěrová rozpětí a ceny komodit u všech protistran instituce, s cílem identifikovat příliš velké koncentrace konkrétních směrových rizik a umožnit instituci v případě potřeby jejich omezení. Zátěžové testování expozice, včetně jednotlivého faktoru, multifaktoru a podstatného nesměrového rizika, a společné zdůraznění expozice a úvěruschopnosti bude provedeno na úrovni CCR konkrétní protistrany, seskupení protistran a napříč celou institucí.
6. Alespoň jednou za čtvrtletí instituce použije multifaktorové zátěžové testovací scénáře a posoudí podstatná nesměrová rizika, včetně expozice výnosové křivky a bazických rizik. Multifaktorové zátěžové testy musí být minimálně zaměřeny na následující scénáře, kdy:
a)
došlo k závažným ekonomickým či tržním událostem;
b)
došlo k výraznému poklesu likvidity na širším trhu;
c)
významný finanční zprostředkovatel likviduje pozice.
7. Závažnost šoků podkladových faktorů rizika bude v souladu s účelem zátěžového testu. Při hodnocení platební schopnosti v rámci zátěžových scénářů musí být šoky podkladových faktorů rizika dostatečně závažné, aby zachytily historicky mimořádná tržní prostředí a mimořádné, avšak věrohodné krizové podmínky na trhu. Zátěžové testy budou hodnotit dopad takových šoků na kapitál, kapitálové požadavky a zisky. Pro účely každodenního sledování portfolií, zajišťování a řízení koncentrací bude program testování rovněž zohledňovat méně závažné a pravděpodobnější scénáře.
8. Program bude zahrnovat možnost provádět v případě potřeby reverzní zátěžové testy za účelem identifikace mimořádných, avšak věrohodných scénářů, které by mohly vyústit ve výrazně nepříznivé výsledky. Reverzní zátěžové testování zohlední dopad podstatné nelinearity v portfoliu.
9. Výsledky zátěžového testování v rámci programu budou pravidelně - alespoň jednou za čtvrt roku - oznamovány vrcholnému vedení. Zprávy a analýzy týkající se výsledků budou pokrývat největší dopad v rámci portfolia na úrovni protistrany, podstatné koncentrace v rámci jednotlivých částí portfolia (v tomtéž odvětví či regionu) a relevantní tendence týkající se portfolia a protistrany.
10. Vrcholné vedení se ujme vedoucí úlohy při začlenění zátěžového testování do rámce řízení rizik a kultury rizik instituce a zajistí, aby výsledky byly smysluplné a aby byly vyžívány pro účely řízení CCR. Výsledky zátěžového testování pro významné expozice budou zhodnoceny na základě pokynů, které ukazují ochotu instituce riskovat, a budou nahlášeny vrcholnému vedení za účelem diskuse a příslušných kroků v případě, že byla identifikována nadměrná nebo koncentrovaná rizika.
Článek 291
Riziko pozitivní korelace
1. Pro účely tohoto článku:
a)
„obecné riziko pozitivní korelace“ (General Wrong-Way Risk) vzniká, pokud pravděpodobnost selhání protistran je pozitivně korelovaná s obecnými faktory tržního rizika;
b)
„specifické riziko pozitivní korelace“ (Specific Wrong-Way Risk) vzniká, pokud budoucí expozici vůči určité protistraně zvyšuje PD protistrany z důvodu charakteru transakcí s protistranou. Instituce se považuje za stranu vystavenou specifickému riziku pozitivní korelace v případě, že se předpokládá, že budoucí expozice vůči konkrétní protistraně bude vysoká, pokud pravděpodobnost selhání protistrany je rovněž vysoká.
2. Instituce musí řádně zvážit expozice, které způsobují značný stupeň specifických a obecných rizik pozitivní korelace.
3. Za účelem identifikace obecného rizika pozitivní korelace instituce navrhne zátěžové testování a analýzu scénáře pro zátěžové faktory rizika, které souvisejí s nepříznivou úvěruschopností protistrany. Takové testování bude zaměřeno na možnost závažných šoků, které se objeví v souvislosti se změnou vztahů mezi rizikovými faktory. Instituce bude sledovat obecné riziko pozitivní korelace podle produktu, regionu, průmyslového odvětví nebo dalších kategorií, které souvisí s činností instituce.
4. Instituce musí zachovávat postupy pro identifikaci, sledování a řízení případů specifického rizika pozitivní korelace pro každou právnickou osobu, počínající založením transakce a pokračující v průběhu trvání transakce.
5. Instituce vypočítají kapitálové požadavky k CCR ve vztahu k transakcím, u nichž bylo identifikováno specifické riziko pozitivní korelace a u nichž existuje právní souvislost mezi protistranou a transakcí s financováním cenných papírů nebo emitentem podkladového nástroje pro OTC derivát nebo podkladových nástrojů pro transakce uvedené v čl. 273 odst. 2 písm. b), c) a d), podle těchto zásad:
a)
nástroje, u nichž existuje specifické riziko pozitivní korelace, nebudou zahrnuty do téže skupiny transakcí se započtením jako další transakce s protistranou a bude s nimi jednotlivě zacházeno jako se samostatnou skupinou transakcí se započtením;
b)
v rámci každé takové samostatné skupiny transakcí se započtením se u swapů úvěrového selhání na jedno jméno hodnota expozice rovná plné výši očekávané ztráty hodnoty zbývající reálné hodnoty podkladových nástrojů, za předpokladu, že emitent podkladového nástroje je v likvidaci;
c)
LGD u instituce používající postup uvedený v kapitole 3 bude pro takové swapové transakce činit 100 %;
d)
u instituce používající postup stanovený v kapitole 2 bude použitelnou rizikovou váhou váha nezajištěné transakce;
e)
u všech dalších transakcí odkazujících v jakékoli takové samostatné skupině transakcí se započtením na jedinou protistranu je výpočet hodnoty expozice v souladu s předpokladem tzv. rizika náhlého selhání v případě takových podkladových závazků, v rámci nichž je emitent právně propojen s příslušnou protistranou. U transakcí odkazujících na určitý koš obsahující názvy nebo index se v případě potřeby uplatní riziko náhlého selhání příslušných podkladových závazků, v rámci nichž je emitent právně propojen s příslušnou protistranou;
f)
v rozsahu, v němž používá výpočty stávajícího tržního rizika pro kapitálové požadavky k dodatečným rizikům selhání a migrace stanovené v hlavě IV kapitole 5 oddílu 4, které již obsahují předpoklad LGD, bude LGD v použitém vzorci 100 %.
6. Instituce poskytují vrcholnému vedení a příslušnému výboru vedoucího orgánu pravidelné zprávy o specifických i obecných rizicích pozitivní korelace a opatřeních přijímaných k řízení těchto rizik.
Článek 292
Integrita modelového procesu
1. Instituce zajistí integritu modelového procesu, jak stanoví článek 284, přijetím alespoň těchto opatření:
a)
model zobrazuje podmínky a specifikace transakcí včasně, kompletně a konzervativně;
b)
tyto podmínky musí zahrnovat alespoň pomyslné objemy smlouvy, splatnost, referenční aktiva, ujednání o marži a ujednání o započtení;
c)
tyto podmínky a upřesnění jsou vedeny v databázi podléhající řádnému a pravidelnému auditu;
d)
postup pro uznávání jednání o započtení, který vyžaduje, aby právní oddělení potvrdilo právní vymahatelnost započtení v rámci těchto jednání;
e)
potvrzení stanovené v písmenu d) bude zadáno do databáze uvedené v písmenu c) nezávislým útvarem;
f)
převod podmínek transakcí a specifikace údajů do modelu EPE podléhá vnitřnímu auditu;
g)
mezi modelem a systémy zdrojových údajů musí být zavedeny oficiální postupy sladění, aby trvale ověřovaly, že se podmínky a specifikace transakcí v EPE správně nebo alespoň konzervativně odráží.
2. Stávající tržní údaje budou použity ke stanovení stávajících expozic. Instituce může kalibrovat svůj model EPE za použití historických tržních údajů nebo údajů implikovaných trhem za účelem stanovení parametrů podkladových stochastických procesů, jako je posun, volatilita a korelace. Pokud instituce použije historické údaje, musí použít takové údaje za období alespoň tří let. Údaje musí být aktualizovány alespoň jednou za čtvrt roku, případně častěji, pokud je to nutné ke zohlednění tržních podmínek.
Pro výpočet efektivní EPE za použití zátěžové kalibrace musí instituce kalibrovat efektivní EPE buď za použití údajů za období tří let, které zahrnuje krizové období rozpětí úvěrového selhání jejích protistran, nebo za použití tržně implikovaných údajů za takové krizové období.
Za tímto účelem instituce použije ustanovení odstavců 3, 4 a 5.
3. Instituce alespoň jednou za čtvrt roku prokáže ke spokojenosti příslušného orgánu, že krizové období použité pro výpočet podle tohoto odstavce se shoduje s obdobím zvýšené hodnoty rozpětí swapu úvěrového selhání nebo jiných úvěrů (např. půjčka nebo podnikový dluhopis) pro reprezentativní výběr protistran s obchodovanými úvěrovými rozpětími. V situacích, kdy instituce nedisponuje přiměřenými údaji o úvěrovém rozpětí pro protistranu, přiřadí tuto protistranu ke konkrétním údajům o úvěrovém rozpětí na základě regionu, interního ratingu a druhů činnosti.
4. Model EPE pro všechny protistrany bude používat údaje, buď historické, nebo implikované, které zahrnují údaje z krizového úvěrového období, a budou takové údaje používat způsobem, který je v souladu s metodou použitou pro kalibraci modelu EPE na stávající údaje.
5. Pro hodnocení efektivity své zátěžové kalibrace pro EEPE instituce vytvoří několik srovnávacích portfolií, které jsou citlivé vůči hlavním rizikovým faktorům, kterým je instituce vystavena. Expozici vůči těmto srovnávacím portfoliím lze vypočítat za použití a) zátěžové metodiky založené na stávajících tržních hodnotách a parametrech modelu kalibrovaných na krizové podmínky na trhu, a b) expozice vytvářené po dobu trvání krizového období, ale při uplatnění metody stanovené v tomto oddílu (konec tržní hodnoty krizového období, volatility a korelace za tříleté krizové období).
Příslušné orgány budou požadovat, aby instituce upravila zátěžovou kalibraci, pokud se expozice těchto srovnávacích portfolií navzájem výrazně liší.
6. Instituce podrobí model procesu validace, který je jasně stanoven v zásadách a postupech institucí. Tento proces validace musí:
a)
upřesnit druh testování potřebný k zajištění integrity modelu a stanovit podmínky, za kterých jsou předpoklady, ze kterých model vychází, nevhodné, a mohou mít proto za následek podcenění EPE;
b)
zahrnovat přezkoumání komplexnosti modelu.
7. Instituce dohlíží na příslušná rizika a musí mít zavedeny postupy pro upravení svých odhadů EEPE, pokud se tato rizika stanou významnými. Instituce v souladu s tímto odstavcem:
a)
stanoví a řídí své expozice vůči specifickým rizikům pozitivní korelace, které vznikají způsobem uvedeným v čl. 291 odst. 1 písm. b), a expozice vůči obecným rizikům pozitivní korelace, které vznikají způsobem uvedeným v čl. 291 odst. 1 písm. a);
b)
u expozic, jejichž rizikový profil se po jednom roce zvyšuje, pravidelně srovnává odhad příslušné výše expozice v průběhu jednoho roku se stejnou výší expozice v průběhu trvání expozice;
c)
u expozic se zbytkovou splatností kratší než jeden rok pravidelně srovnává reprodukční náklady (stávající expozici) a uskutečněný profil expozice a uchovává údaje, které toto srovnání umožní.
8. Instituce musí používat interní postupy, kterými ještě před zahrnutím transakce do skupiny transakcí se započtením ověřuje, zda se na transakci vztahuje právoplatná smlouva o započtení splňující požadavky stanovené v oddílu 7.
9. Instituce, která využívá kolaterálu ke snižování CCR, musí mít interní postupy k ověření toho, že kolaterál vyhovuje standardům právní jistoty stanoveným v kapitole 4, před zohledněním jeho účinků ve svých výpočtech.
10. EBA sleduje řadu postupů v této oblasti a v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010 vydává pokyny k použití tohoto článku.
Článek 293
Požadavky na systém řízení rizik
1. Instituce musí splňovat tyto požadavky:
a)
musí splňovat kvalitativní požadavky uvedené v části třetí hlavě IV kapitole 5;
b)
musí provádět pravidelný program zpětného testování za pomoci srovnání měření rizik na základě modelu s realizovaným měřením rizik a hypotetických změn založených na statických pozicích s realizovaným měřením;
c)
musí provádět počáteční validaci a stálý pravidelný přezkum svého modelu expozice s CCR a měření rizik na základě tohoto modelu. Validace a přezkum jsou nezávislé na vývoji modelu;
d)
vedoucí orgán a vrcholné vedení se musí účastnit procesu kontroly rizika a musí zajistit, aby na kontrolu úvěrového rizika a úvěrového rizika protistrany byly přiděleny adekvátní zdroje. V tomto ohledu musí být denní zprávy, připravené nezávislým útvarem řízení rizika zřízeným podle čl. 287 odst. 1 písm. a), přezkoumány řídícími pracovníky s dostatečným postavením a autoritou, aby prosadili jak snížení pozic provedených jednotlivými obchodníky, tak snížení celkové rizikové expozice instituce;
e)
interní model měření rizika expozice musí být propojen s každodenním procesem řízení rizika instituce;
f)
systém pro měření rizik se používá spolu s interními limity obchodování a limity expozice. V tomto ohledu limity expozice musí souviset s modelem měření rizik instituce způsobem, který je v průběhu času stálý a dobře srozumitelný, obchodníkům, vedoucím úvěrových oddělení a vrcholnému vedení;
g)
instituce zajistí, aby byl její systém řízení rizik dobře dokumentován. Bude zejména uchovávat zdokumentovaný soubor interních strategií, kontrolních mechanismů a postupů, týkajících se provozu systému řízení rizik a nástrojů zajišťujících dodržování těchto zásad;
h)
v rámci procesu vnitřního auditu instituce musí být pravidelně prováděn nezávislý přezkum systému měření rizika. Tento přezkum se musí vztahovat jak na činnosti obchodních útvarů, tak i na činnosti nezávislého útvaru řízení rizika. Přezkum celkového procesu řízení rizika se provádí v pravidelných intervalech (alespoň jednou ročně) a zaměřuje se přinejmenším na všechny položky uvedené v článku 288;
i)
průběžná validace modelů úvěrového rizika protistrany, včetně zpětného testování, bude pravidelně přezkoumávána řídícími pracovníky, jež disponují dostatečnou pravomocí k přijetí rozhodnutí ohledně řešení slabých stránek modelů.
2. Příslušné orgány při stanovení úrovně hodnoty alfa podle čl. 284 odst. 4 zohlední rozsah, v němž instituce splňuje požadavky odstavce 1. Pouze instituce, které splňují tyto požadavky v plném rozsahu, jsou způsobilé pro použití minimálního násobícího koeficientu.
3. Instituce musí dokumentovat postup počáteční a průběžné validace svého modelu expozice s CCR a výpočet měření rizika na základě modelů s takovou mírou podrobnosti, která umožní třetí straně znovu vytvořit analýzu a provést měření rizik. V této dokumentaci bude uvedena frekvence provádění analýzy zpětného testování a jakékoli další průběžné validace, způsob, jakým je validace prováděna s ohledem na toky údajů a portfolia, a analýzy, které byly použity.
4. Instituce definuje kritéria, za jejichž pomoci hodnotí své modely expozice s CCR a modely, které vstupují do výpočtu expozice, a uchovává zásady v písemné formě, které popisují postup, kterým je identifikován nepřijatelný výkon a provedena náprava.
5. Instituce uvede, jakým způsobem jsou vytvořena reprezentativní portfolia protistran, pro účely validace modelu expozice s CCR a měření rizik za jeho pomoci.
6. Validace modelů expozice s CCR a měření rizik za jejich pomoci, která vytváří předvídaná rozložení, zohlední více než jeden statistický údaj předvídaného rozložení.
Článek 294
Validační požadavky
1. Instituce v rámci počáteční a průběžné validace svého modelu expozice s CCR a měření rizik za jeho pomoci zajistí, aby byly splněny následující požadavky:
a)
aby instituce získala svolení příslušných orgánů podle čl. 283 odst. 1, musí nejprve provést zpětné testování za použití historických údajů, týkajících se pohybů faktorů tržního rizika. Toto zpětné testování zohlední řadu odlišných prognóz časových horizontů alespoň za období jednoho roku u řady různých inicializačních dat, které pokrývají širokou škálu tržních podmínek;
b)
instituce používající postup uvedený v čl. 285 odst. 1 písm. b) pravidelně ověřují svůj model testováním, zda se uskutečněné stávající expozice shodují s prognózou v průběhu všech období krytí rizika marží v rámci jednoho roku. Pokud mají některé obchodní transakce ve skupině transakcí se započtením splatnost kratší než jeden rok a skupina transakcí se započtením má bez těchto transakcí vyšší faktor citlivosti vůči riziku, ověření tuto skutečnost zohlední;
c)
provede zpětný test fungování svého modelu expozice s CCR a příslušných měření rizik za pomoci tohoto modelu, jakož i prognóz faktoru tržního rizika. U zajištěných obchodních transakcí musí zohledněné prognózované časové horizonty zahrnovat časové horizonty odrážející typická období krytí rizika marží, použitá u zajištěných či maržových obchodů;
d)
pokud z validace modelu vyplývá, že je efektivní EPE podceněno, instituce přijme nezbytná opatření k odstranění nepřesnosti modelu;
e)
testuje modely oceňování používané pro výpočet expozice s CCR pro daný scénář budoucích šoků faktorů tržního rizika jako součást počátečního a průběžného modelového validačního procesu. Modely oceňování opcí musí stanovit nelinearity hodnoty opce vzhledem k faktorům tržního rizika;
f)
model expozice s CCR musí zachytit informace specifické pro transakce, které jsou nezbytné k tomu, aby bylo možné provést sloučení expozic na úrovni skupin transakcí se započtením. Instituce ověřuje, že transakce jsou přiděleny řádným skupinám transakcí se započtením v rámci modelu;
g)
model expozice s CCR musí zahrnovat informace týkající se dané transakce, aby byly zachyceny dopady zajištění. Musí zohlednit jak současnou výši zajištění, tak zajištění, které si mezi sebou protistrany v budoucnu vymění. Takový model zachycuje povahu maržových dohod, které jsou jednostranné či dvoustranné, četnost výzev k dodatkové úhradě, období krytí rizika marží, minimální práh expozic bez zajištění, které jsou instituce ochotny přijmout, a minimální hodnotu převodu. Takový model musí buď znázornit změnu ocenění podle tržní hodnoty složeného kolaterálu, nebo uplatnit pravidla stanovená v kapitole 4;
h)
modelový validační proces musí zahrnovat statické historické zpětné testování reprezentativních portfolií protistrany. Instituce provádí tato zpětná testování několika reprezentativních skutečných či hypotetických portfolií protistran v pravidelných intervalech. Tato reprezentativní portfolia se vybírají na základě citlivosti vůči faktorům podstatného rizika a kombinacím rizikových faktorů, kterým je instituce vystavena;
i)
instituce provede zpětné testování klíčových předpokladů modelu expozice s CCR a příslušných měření rizik, včetně modelovaného vztahu mezi různými časovými vrcholy příslušejícími k témuž rizikovému faktoru a modelovanými vztahy mezi rizikovými faktory;
j)
fungování modelů expozice s CCR a měření rizik za jejich pomoci bude podléhat příslušné praxi zpětného testování. Program zpětného testování bude s to identifikovat špatné fungování měření rizik v rámci modelu EPE;
k)
instituce ověří své modely expozice s CCR a veškerá měření rizik v časových horizontech odpovídajících splatnosti obchodů, pro něž se pro výpočet expozice použije IMM podle článku 283;
l)
instituce pravidelně testuje modely oceňování používané pro výpočet expozice protistrany na základě příslušných nezávislých referenčních hodnot v rámci průběžného modelového validačního procesu;
m)
průběžná validace modelu expozice s CCR instituce a příslušného měření rizik bude zahrnovat hodnocení přiměřenosti fungování v poslední době;
n)
frekvence, s jakou jsou aktualizovány parametry modelu expozice s CCR, bude posouzena institucí v rámci počátečního a průběžného procesu validace;
o)
v rámci počáteční a průběžné validace modelu expozice s CCR se posoudí, zda jsou výpočty úrovně protistrany a expozice skupiny transakcí se započtením vhodné, či nikoli.
2. Míru, jež je konzervativnější než metrická míra použitá k výpočtu regulatorní hodnoty expozice pro každou protistranu, lze s předchozím svolením příslušných orgánů použít místo součinu koeficientu alfa a efektivní EPE. Stupeň relativní konzervativnosti bude posouzen na základě předchozího schválení příslušných orgánů a v rámci pravidelného přezkumu v rámci dohledu modelů EPE orgány dohledu. Instituce konzervativnost pravidelně ověřuje. Průběžné hodnocení fungování modelu zahrnuje všechny protistrany, pro něž se modely používají.
3. Pokud zpětné testování naznačuje, že model není dostatečně přesný, příslušné orgány musí odvolat svolení modelu nebo stanovit příslušná opatření, aby zajistily, že bude model ihned vylepšen.
Oddíl 7
Smluvní započtení
Článek 295
Uznání smluvního započtení za faktor snižující riziko
Instituce mohou v souladu s článkem 298 považovat za faktor snižující riziko pouze následující druhy dohod o započtení, u nichž byla smlouva o započtení uznána příslušnými orgány v souladu s článkem 296 a instituce splňuje požadavky stanovené v článku 297:
a)
dvoustranné smlouvy o novaci mezi institucí a její protistranou, podle níž se vzájemné pohledávky a závazky automaticky slučují takovým způsobem, že se při každé novaci stanoví jediná čistá částka a tím vytvoří jediná nová smlouva, která nahrazuje veškeré předešlé smlouvy a všechny závazky mezi stranami na základě těchto smluv a je závazná pro všechny strany;
b)
jiné dvoustranné dohody o započtení mezi institucí a její protistranou;
c)
pokud jde o instituce, kterým bylo schváleno používání metody stanovené v oddílu 6 - dohody o křížovém započtení, které se týkají transakcí spadajících do rámce této metody. Příslušné orgány předloží EBA zprávu obsahující seznam schválených dohod o křížovém započtení.
Započtení napříč transakcemi uzavřenými ze strany různých právních subjektů skupiny se pro účely výpočtu kapitálových požadavků neuznává.
Článek 296
Uznání dohod o započtení
1. Příslušné orgány uznají dohodu o započtení, pouze pokud jsou splněny podmínky podle odstavce 2 a, pokud je to vhodné, podle odstavce 3.
2. Všechny dohody o započtení, které instituce používají pro účely stanovení hodnoty expozice podle této části, musí splňovat následující podmínky:
a)
instituce uzavřela se svou protistranou dohodu o započtení, která vytváří jediný právní závazek pokrývající všechny zahrnuté operace tak, že v případě selhání protistrany by instituci vznikl nárok na výplatu nebo povinnost uhrazení pouze pro čisté částky kladných a záporných hodnot zahrnutých jednotlivých operací, oceněných podle tržní hodnoty;
b)
instituce dala příslušným orgánům k dispozici písemné a odůvodněné právní posudky prokazující, že v případě právního napadení dohody o započtení by pohledávky a závazky instituce nepřekročily hodnoty uvedené v písmenu a). Právní posudek musí odkazovat na platné právní předpisy:
i)
státu, v němž má protistrana své sídlo;
ii)
státu, na jehož území se pobočka nachází, v případě pobočky podniku, která se nachází v jiné zemi, než je sídlo podniku;
iii)
státu, jehož právním řádem se řídí jednotlivé operace zahrnuté do dohody o započtení;
iv)
státu, jehož právním řádem se řídí veškeré smlouvy nebo dohody potřebné ke splnění smluvního započtení;
c)
úvěrové riziko každé protistrany se sčítá tak, aby se dospělo k jediné legální expozici napříč transakcemi s každou protistranou. Tato souhrnná hodnota je využívána při stanovování úvěrových limitů a při určování vnitřně stanoveného kapitálu;
d)
smlouva nesmí obsahovat žádné ustanovení, které v případě platebního selhání protistrany umožňuje protistraně, u níž nedošlo k selhání, provádět pouze částečné nebo žádné platby do konkursní podstaty protistrany, a to i v případech, kdy je strana v platební neschopnosti čistým věřitelem (tj. doložku o odstoupení).
Má-li některý z příslušných orgánů pochybnosti o tom, zda je smluvní započtení platné a vymahatelné podle právních předpisů států uvedených v písmenu b) nebude dohoda o započtení uznána za faktor snižující riziko pro kteroukoliv z protistran. Příslušné orgány se vzájemně informují.
3. Právní posudky uvedené v písmenu b) mohou být vypracovány s ohledem na druhy dohod o započtení. Dohody o křížovém započtení musí splňovat následující dodatečné podmínky:
a)
čistá částka uvedená v odst. 2 písm. a) je čistou částkou kladných i záporných konečných hodnot každé jednotlivé dvoustranné rámcové dohody a kladného i záporného ocenění jednotlivých transakcí podle tržní hodnoty (tj. čistou částkou křížového započtení);
b)
právní posudky uvedené v odst. 2 písm. b) musí posoudit platnost a vymahatelnost celé dohody o křížovém započtení podle podmínek v ní stanovených a dopad započtení na věcná ustanovení každé zahrnuté jednotlivé dvoustranné rámcové dohody.
Článek 297
Závazky institucí
1. Instituce musí zavést a udržovat postupy k zajištění toho, aby právní platnost a vymahatelnost jejího smluvního započtení byla přezkoumána s ohledem na změny relevantních právních řádů uvedených v čl. 296 odst. 2 písm. b).
2. Instituce musí ve svých spisech uchovávat veškerou požadovanou dokumentaci vztahující se ke smluvnímu započtení.
3. Instituce zahrne vliv započtení do celkového úvěrového rizika protistrany a řídí úvěrová rizika protistrany na základě tohoto vlivu.
4. V případě dohody o křížovém započtení podle článku 295 musí instituce dodržovat postupy podle čl. 296 odst. 2 písm. c), aby si ověřila, že každá transakce, která má být zahrnuta do skupiny transakcí se započtením, je ošetřena právním posudkem podle čl. 296 odst. 2 písm. b).
Pokud jde o dohodu o křížovém započtení, instituce se musí i nadále řídit požadavky týkajícími se uznání dvoustranného započtení nebo požadavky kapitoly 4 týkajícími se uznání sníženého úvěrového rizika s ohledem na každou zahrnutou jednotlivou dvoustrannou rámcovou dohodu a transakci.
Článek 298
Účinky uznání započtení za faktor snižující riziko
1. Na dohody o započtení se použijí tyto postupy:
a)
započtení pro účely oddílů 5 a 6 se uznává tak, jak je popsáno v těchto oddílech;
b)
v případě smlouvy o novaci mohou být oceňovány jednotlivé čisté hodnoty stanovené touto smlouvou o novaci a nikoliv dotyčné hrubé hodnoty.
Při použití oddílu 3 mohou instituce smlouvu o novaci zohlednit při určování:
i)
současných reprodukčních nákladů podle čl. 274 odst. 1;
ii)
pomyslné jistiny nebo podkladové hodnoty uvedené v čl. 274 odst. 2.
Při použití oddílu 4 mohou instituce při stanovení pomyslné částky uvedené v čl. 275 odst. 1 zohlednit smlouvu o novaci pro účely výpočtu pomyslné jistiny. V takových případech použijí instituce procentní sazby v tabulce č. 3.
c)
v případě ostatních dohod o započtení instituce použijí oddíl 3 takto:
i)
současné reprodukční náklady uvedené v čl. 274 odst. 1 pro kontrakty zahrnuté v dohodě o započtení musí být získány pomocí současných hypotetických čistých reprodukčních nákladů vyplývajících z této dohody; pokud započtení vede k čistému závazku instituce, která provádí výpočet čistých reprodukčních nákladů, považují se současné reprodukční náklady za rovny „0“;
ii)
číselná hodnota možné budoucí expozice uvedené v čl. 274 odst. 2 pro všechny kontrakty zahrnuté v dohodě o započtení musí být snížena podle následujícího vzorce:
kde:
PCEred
=
snížená hodnota možné budoucí expozice u všech kontraktů s danou protistranou zahrnutých do právně platné dvoustranné dohody o započtení;
PCEgross
=
úhrn hodnot možné budoucí expozice u všech kontraktů s danou protistranou, které jsou zahrnuty do právně platné dvoustranné dohody o započtení a vypočteny vynásobením jejich pomyslných jistin procentními sazbami stanovenými v tabulce č. 1;
NGR
=
poměr čistý/hrubý, který se vypočítá jako podíl čistých reprodukčních nákladů pro všechny kontrakty zahrnuté do právně závazné dvoustranné dohody o započtení s danou protistranou (čitatel) a hrubých reprodukčních nákladů pro všechny kontrakty zahrnuté do právně závazné dvoustranné dohody o započtení s touto protistranou (jmenovatel).
2. Při provádění výpočtu potenciální budoucí expozice podle vzorce stanoveného v odstavci 1 mohou instituce nakládat s dokonale si odpovídajícími kontrakty zahrnutými do dohody o započtení jako s jediným kontraktem, jehož pomyslná jistina se rovná čistým příjmům.
Při použití čl. 275 odst. 1 mohou instituce nakládat s dokonale si odpovídajícími kontrakty zahrnutými do dohody o započtení jako s jediným kontraktem, jehož pomyslná jistina se rovná čistým příjmům; pomyslná jistina se vynásobí procentní sazbou uvedenou v tabulce č. 3.
Pro účely tohoto odstavce se dokonale si odpovídajícími kontrakty rozumí termínové (forwardové) měnové kontrakty nebo podobné kontrakty, ve kterých se pomyslná jistina rovná peněžním tokům, jestliže splatnost peněžních toků připadá na stejné datum a je zcela ve stejné měně.
3. Pro všechny ostatní kontrakty zahrnuté do dohody o započtení lze snížit dané sazby, jak je uvedeno v tabulce č. 6:
Tabulka č. 6
Původní doba splatnosti
Úrokové kontrakty
Měnové kontrakty
Jeden rok nebo méně
0,35 %
1,50 %
Více než rok, ale ne více než dva roky
0,75 %
3,75 %
Za každý další rok
0,75 %
2,25 %
4. V případě úrokových kontraktů mohou instituce se souhlasem příslušných orgánů zvolit buď původní splatnost, nebo zbytkovou splatnost.
Oddíl 8
Položky v obchodním portfoliu
Článek 299
Položky v obchodním portfoliu
1. Pro účely použití tohoto článku obsahuje příloha II odkaz na derivátové nástroje k převodu úvěrového rizika, jak je uvedeno v bodu 8 oddílu C přílohy I směrnice 2004/39/ES.
2. Při výpočtu objemu rizikově vážených expozic pro riziko protistrany u položek v obchodním portfoliu musí instituce dodržovat následující zásady:
a)
v případě swapu veškerých výnosů a swapu úvěrového selhání se pro získání číselné hodnoty případné budoucí expozice podle metody stanovené v oddíle 3 jmenovitá hodnota nástroje vynásobí těmito procentuálními hodnotami:
i)
5 %, je-li referenční závazek takového typu, že pokud by dal vzniknout přímé expozici instituce, jednalo by se pro účely části třetí hlavy IV kapitoly 2 o způsobilou položku;
ii)
10 %, je-li referenční závazek takového typu, že pokud by dal vzniknout přímé expozici instituce, nejednalo by se pro účely části třetí hlavy IV kapitoly 2 o způsobilou položku.
V případě instituce, jejíž expozice vznikající ze swapu úvěrového selhání představuje dlouhou pozici v podkladovém nástroji, lze na možnou budoucí úvěrovou expozici použít číselnou hodnotu 0 % za předpokladu, že swap úvěrového selhání nepodléhá uzavření v případě platební neschopnosti subjektu, jehož expozice vznikající ze swapu představuje krátkou pozici v podkladovém nástroji, ačkoliv u podkladového nástroje selhání nenastalo.
Tam, kde úvěrový derivát poskytuje zajištění ve vztahu k „n-tému případu selhání“ z určitého počtu podkladových závazků, instituce stanoví, který z procentních údajů stanovených v prvním pododstavci se použije, s pomocí závazku n-té nejnižší úvěrové kvality, jež by se v případě, že instituci závazek vznikne, stal způsobilou položkou pro účely části třetí hlavy IV kapitoly 2;
b)
instituce nesmí pro uznání účinků finančního kolaterálu použít jednoduchou metodu finančního kolaterálu stanovenou v článku 222;
c)
v případě repo obchodů nebo půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit vykázaných v obchodním portfoliu, mohou instituce uznat jako způsobilý kolaterál veškeré finanční nástroje a komodity, které jsou způsobilé k zahrnutí do obchodního portfolia;
d)
pro expozice z titulu nástrojů OTC derivátů zahrnutých do obchodního portfolia mohou instituce uznat jako způsobilý kolaterál komodit, které jsou způsobilé k zahrnutí do obchodního portfolia;
e)
pro účely výpočtu koeficientu volatility se tam, kde jsou takové finanční nástroje nebo komodity, které nejsou uznány podle kapitoly 4, půjčovány, prodávány nebo poskytovány, nebo vypůjčovány, nakupovány nebo obdrženy jako kolaterál či jiným způsobem v rámci takové transakce a instituce používá regulatorní koeficient volatility podle kapitoly 4 oddílu 3, zachází instituce s takovými nástroji a komoditami stejným způsobem jako s akciemi nezahrnutými do hlavního indexu a kotovanými na uznávané burze;
f)
pokud instituce používá vlastní odhady koeficientu volatility podle kapitoly 4 oddílu 3 pro finanční nástroje nebo komodity, které nejsou uznány podle kapitoly 4, musí koeficient volatility vypočítat pro každou individuální položku. Pokud instituci bylo schváleno používání přístupu interních modelů podle kapitoly 4, může také tento přístup použít v obchodním portfoliu;
g)
ve vztahu k uznávání rámcových dohod o započtení, jež se týkají repo obchodů, půjček nebo výpůjček cenných papírů nebo komodit nebo ostatních transakcí na kapitálovém trhu, uznají instituce započtení mezi pozicemi v obchodním portfoliu a pozicemi v investičním portfoliu, pouze pokud započtené transakce splňují tyto podmínky:
i)
veškeré transakce jsou denně oceňovány podle tržní hodnoty;
ii)
jakoukoli položku, která je vypůjčena, nakoupena nebo obdržena v rámci transakcí, lze uznat jako uznatelný finanční kolaterál podle kapitoly 4, aniž by se použila ustanovení písmen c) až f) tohoto odstavce;
h)
tam, kde úvěrový derivát zahrnutý do obchodního portfolia tvoří součást interního zajištění a zajištění úvěrového rizika je uznané podle tohoto nařízení v souladu s článkem 204, použijí instituce jeden z těchto postupů:
i)
zachází s ním, jako by neexistovalo riziko protistrany vyplývající z pozice v úvěrovém derivátu;
ii)
pro účely výpočtu kapitálových požadavků k úvěrovému riziku protistrany konzistentně zařazují všechny úvěrové deriváty do obchodního portfolia, které tvoří součást interního zajištění nebo jsou nakoupeny jako zajištění úvěrového rizika protistrany, je-li zajištění úvěrového rizika uznáno podle kapitoly 4.
Oddíl 9
Kapitálové požadavky pro expozice vůči ústřední protistraně
Článek 300
Definice
Pro účely tohoto oddílu se použijí tyto definice:
(1)
„odolná vůči úpadku (bankruptcy remote)“ jsou taková aktiva klienta, pro něž byla zavedena účinná opatření, která zajistí, že tato aktiva nebudou k dispozici věřitelům ústřední protistrany nebo člena clearingového systému v případě platební neschopnosti této ústřední protistrany nebo člena clearingového systému nebo že tato aktiva nebudou k dispozici členovi clearingového systému na krytí ztrát plynoucích ze selhání jiného klienta či klientů než těch, kteří tato aktiva poskytli;
(2)
„transakcí související s ústřední protistranou“ se rozumí smlouva nebo transakce uvedená v čl. 301 odst. 1 mezi klientem a členem clearingového systému, která přímo souvisí se smlouvou nebo transakcí uvedenou v uvedeném odstavci mezi tímto členem clearingového systému a ústřední protistranou;
(3)
„členem clearingového systému“ se rozumí člen clearingového systému ve smyslu čl. 2 bodu 14 nařízení (EU) č. 648/2012;
(4)
„klientem“ se rozumí klient ve smyslu čl. 2 bodu 15 nařízení (EU) č. 648/2012 nebo podnik, který uzavřel nepřímé ujednání o clearingu s členem clearingového systému ve smyslu čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení.
Článek 301
Věcná působnost
1. Tento oddíl se vztahuje na následující smlouvy a transakce, které dosud nebyly s ústřední protistranou vypořádány:
a)
smlouvy uvedené v příloze II a úvěrové deriváty;
b)
repo obchody;
c)
transakce půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit;
d)
transakce s delší dobou vypořádání;
e)
maržové obchody.
2. Instituce si mohou zvolit, zda na nevypořádané smlouvy a transakce se způsobilou ústřední protistranou podle odstavce 1 použijí jeden z těchto dvou postupů:
a)
postup pro obchodní expozice stanovený v článku 306, kromě postupu stanoveného v odst. 1 písm. b) uvedeného článku, a pro expozice vůči příspěvkům do fondu pro riziko selhání podle článku 307;
b)
postup stanovený v článku 310.
3. Instituce použijí postup stanovený v článku 306, kromě postupu stanoveného v odst. 1 písm. a) uvedeného článku, a případně v článku 309 na nevypořádané smlouvy a transakce s nezpůsobilými ústředními protistranami uvedenými v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 302
Sledování expozic vůči ústředním protistranám
1. Instituce sledují všechny své expozice vůči ústředním protistranám a stanoví postupy pro pravidelné podávání zpráv o těchto expozicích vrcholnému vedení a příslušnému výboru či výborům vedoucího orgánu.
2. Instituce prostřednictvím vhodné analýzy scénářů a zátěžového testování posoudí, zda úroveň kapitálu drženého proti expozicím vůči ústřední protistraně, včetně případných budoucích úvěrových expozic, expozic vůči příspěvkům do fondu pro riziko selhání a, pokud instituce působí jako člen clearingového systému, expozic vyplývajících ze smluvních ujednání podle článku 304, vhodným způsobem odpovídá rizikům neodmyslitelně spjatým s těmito expozicemi.
Článek 303
Zacházení s expozicemi členů clearingového systému vůči ústřední protistraně
1. V případě, že instituce působí jako člen clearingového systému, ať už pro své vlastní účely nebo jako finanční zprostředkovatel mezi klientem a ústřední protistranou, vypočítá kapitálové požadavky pro svoje expozice vůči ústřední protistraně v souladu s článkem 301 odst. 2 a 3.
2. V případě, že instituce působí jako člen clearingového systému a v této funkci působí jako finanční zprostředkovatel mezi klientem a ústřední protistranou, vypočítá kapitálové požadavky pro svoje transakce s klientem související s ústřední protistranou v souladu s oddíly 1 až 8 této kapitoly.
3. V případě, že instituce je klientem člena clearingového systému, vypočítá kapitálové požadavky pro svoje transakce s tímto členem clearingového systému související s ústřední protistranou v souladu s oddíly 1 až 8 této kapitoly.
4. Jako alternativu k postupu uvedenému v odstavci 3 může instituce, která je klientem, vypočítat kapitálové požadavky pro svoje transakce se členem clearingového systému související s ústřední protistranou v souladu s čl. 305 odst. 2 za předpokladu, že jsou splněny obě tyto podmínky:
a)
pozice a aktiva dotčené instituce, které souvisejí s uvedenými transakcemi, jsou na úrovni člena clearingového systému i ústřední protistrany rozlišovány a odděleny ve smyslu článku 39 nařízení (EU) č. 648/2012 na úrovni člena clearingového systému i příslušné ústřední protistrany od pozic a aktiv člena clearingového systému a ostatních klientů tohoto člena clearingového systému a v důsledku tohoto oddělení jsou tyto pozice a aktiva v případě selhání nebo platební neschopnosti člena clearingového systému nebo jednoho nebo více jeho dalších klientů odolné vůči úpadku;
b)
právní a správní předpisy a smluvní ujednání, které se týkají dotčené instituce nebo ústřední protistrany nebo je zavazují, zajistí v případě selhání nebo platební neschopnosti člena clearingového systému převod pozic instituce, které souvisejí s uvedenými smlouvami a transakcemi, a odpovídající kolaterál k jinému členovi clearingového systému v rámci příslušného období krytí rizika marží.
5. V případě, že instituce působící jako člen clearingového systému vstoupí do smluvního ujednání s klientem jiného člena clearingového systému s cílem zajistit klientovi převoditelnost aktiv a pozic uvedených v odst. 4 písm. b), může tato instituce přidělit podmíněnému závazku, který tímto smluvním ujednáním vznikne, nulovou hodnotu expozice.
Článek 304
Zacházení s expozicemi členů clearingového systému vůči klientům
1. V případě, že instituce působí jako člen clearingového systému a v rámci této funkce jako finanční zprostředkovatel mezi klientem a ústřední protistranou, vypočítá kapitálové požadavky pro svoje transakce s klientem související s ústřední protistranou v souladu s oddíly 1 až 8 této kapitoly a případně s částí třetí hlavou VI.
2. V případě, že instituce působící jako člen clearingového systému vstoupí do smluvního ujednání s klientem jiného člena clearingového systému, které tomuto klientovi usnadňuje v souladu s čl. 48 odst. 5 a 6 nařízení (EU) č. 648/2012 převod pozic a kolaterálu uvedených v čl. 305 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení, a tímto smluvním ujednáním vznikne instituci podmíněný závazek, může instituce pro daný podmíněný závazek přidělit expozici nulovou hodnotu.
3. Instituce působící jako člen clearingového systému může při výpočtu požadavku na kapitál pro své expozice vůči klientům v souladu s metodou interního modelu použít kratší období krytí rizika marží. Období krytí rizika marží, které instituce použije, nesmí být kratší než pět dní.
4. Instituce působící jako člen clearingového systému může při výpočtu požadavku na kapitál pro své expozice vůči klientům v souladu s metodou oceňování podle tržní hodnoty, standardizovanou metodou nebo metodou původní expozice vynásobit svou hodnotu expozice vůči selhání (EAD) skalárovou hodnotou. Skalárové hodnoty, které mohou instituce použít, jsou tyto:
a)
0,71 v případě období krytí rizika marží v délce pěti dní;
b)
0,77 v případě období krytí rizika marží v délce šesti dní;
c)
0,84 v případě období krytí rizika marží v délce sedmi dní;
d)
0,89 v případě období krytí rizika marží v délce osmi dní;
e)
0,95 v případě období krytí rizika marží v délce devíti dní;
f)
1 v případě období krytí rizika marží v délce deseti nebo více dní.
5. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro vymezení období krytí rizika marží, která mohou instituce použít pro účely odstavce 3 a 4.
Při vypracovávání těchto návrhů regulačních technických norem se EBA řídí těmito zásadami:
a)
vymezí období krytí rizika marží pro všechny druhy smluv a transakcí uvedených v čl. 301 odst. 1;
b)
období krytí rizika marží, která mají být vymezena v písm. a), zohledňují období uzavření smluv a transakcí uvedených v tomto písmeni.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. června 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 305
Zacházení s expozicemi klientů
1. V případě, že je instituce klientem, vypočítá kapitálové požadavky pro svoje transakce se svým členem clearingového systému související s ústřední protistranou v souladu s oddíly 1 až 8 této kapitoly a případně částí III hlavou VI.
2. Aniž je dotčen postup uvedený v odstavci 1, je-li instituce klientem, může vypočítat kapitálové požadavky pro svoje obchodní expozice vůči členovi clearingového systému pro transakce související s ústřední protistranou v souladu s článkem 306 za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
pozice a aktiva dotčené instituce, které souvisejí s uvedenými transakcemi, jsou na úrovni člena clearingového systému i ústřední protistrany rozlišovány a odděleny od pozic a aktiv člena clearingového systému a dalších klientů tohoto člena clearingového systému a v důsledku tohoto rozlišení a oddělení jsou tyto pozice a aktiva odolné vůči úpadku v případě selhání nebo platební neschopnosti člena clearingového systému nebo jednoho nebo více jeho dalších klientů;
b)
právní a správní předpisy a smluvní ujednání, jež se týkají dotčené instituce nebo ústřední protistrany nebo je zavazují, usnadňují převod pozic klienta souvisejících s uvedenými smlouvami a transakcemi, jakož i a odpovídajícího kolaterálu k jinému členovi clearingového systému v rámci příslušného období krytí rizika marží, pokud dojde k selhání nebo platební neschopnosti původního člena clearingového systému. Za takových okolností musí být pozice klienta a kolaterál převedeny na úrovni tržní hodnoty, pokud klient nepožádá o uzavření pozice na úrovni tržní hodnoty;
c)
instituce má k dispozici nezávislé, písemné a odůvodněné právní stanovisko, z jehož závěrů vyplývá, že v případě právního sporu by příslušné soudy a správní orgány shledaly, že klient nenese žádné ztráty z důvodu platební neschopnosti jejího člena clearingového systému nebo kteréhokoli z klientů jejích členů clearingového systému, podle právních předpisů v rámci jurisdikce dané instituce, jejích členů clearingového systému a ústřední protistrany, podle právního předpisu upravujícího transakce a smlouvy, jejichž clearing instituce provádí prostřednictvím ústřední protistrany, podle právního předpisu upravujícího kolaterál, a podle právního předpisu upravujícího každou smlouvu či každé ujednání nezbytné pro splnění podmínek stanovených v písmenu b).;
d)
ústřední protistrana je způsobilou ústřední protistranou.
3. Aniž jsou dotčeny podmínky stanovené v odstavci 2, pokud instituce, která je klientem, není chráněna před ztrátami v případě společného selhání člena clearingového systému a jiného klienta člena clearingového systému, přičemž jsou však splněny všechny ostatní podmínky stanovené v odstavci 2, klient může vypočítat kapitálové požadavky pro svoje expozice vůči svému členovi clearingového systému pro transakce související s ústřední protistranou v souladu s článkem 306, za podmínky, že při tom nahradí rizikovou váhu ve výši 2 % uvedenou v odst. 1 písm. a) uvedeného článku rizikovou vahou ve výši 4 %.
4. V případě, že instituce, která je klientem, má přístup ke službám ústřední protistrany prostřednictvím nepřímých ujednání o clearingu v souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012, může tato instituce použít postup stanovený v odstavci 2 nebo 3, jsou-li splněny podmínky obou těchto odstavců na všech úrovních řetězce zprostředkovatelů.
Článek 306
Kapitálové požadavky pro obchodní expozice
1. Instituce použije na své obchodní expozice vůči ústředním protistranám tento postup:
a)
na hodnoty expozic u všech svých obchodních expozic vůči způsobilým ústředním protistranám použije rizikovou váhu 2 %;
b)
na všechny své obchodní expozice vůči nezpůsobilým ústředním protistranám použije rizikovou váhu, která byla použita pro standardizovaný přístup k úvěrovému riziku podle čl. 107 odst. 2 bodu b).
c)
v případech, kdy instituce postupuje jako finanční prostředník mezi klientem a ústřední protistranou a podmínky transakce související s ústřední protistranou stanoví, že instituce není povinna proplatit klientovi jakékoli ztráty, které utrpěl kvůli změnám hodnoty této transakce v případě selhání ústřední protistrany. Hodnota expozice u transakce s ústřední protistranou odpovídající uvedené transakci související s ústřední protistranou se rovná nule.
2. Pokud jsou aktiva, která byla dána do úschovy jako kolaterál ústřední protistraně nebo členu clearingového systému, odolná vůči úpadku, může bez ohledu na odstavec 1 instituce v případě, že se ústřední protistrana, člen clearingového systému nebo jeden nebo více dalších klientů člena clearingového systému dostane do platební neschopnosti, přidělit expozici úvěrového rizika protistrany u těchto aktiv nulovou hodnotu expozice.
3. Instituce provede výpočet hodnot expozice svých obchodních expozic vůči ústřední protistraně v souladu s oddíly 1 až 8 této kapitoly.
4. Instituce vypočítá hodnotu rizikově vážené expozice u svých obchodních expozic vůči ústředním protistranám pro účely čl. 92 odst. 3 jako součet hodnot expozic svých obchodních expozic vůči ústředním protistranám, které se vypočítají v souladu s odstavci 2 a 3 tohoto článku a vynásobí rizikovou váhou stanovenou v souladu s odstavcem 1 tohoto článku.
Článek 307
Kapitálové požadavky pro předfinancované příspěvky do fondu pro riziko selhání ústřední protistrany
Instituce, která působí jako člen clearingového systému, použije na expozice vyplývající z jejích příspěvků do fondu pro riziko selhání ústřední protistrany tento postup:.
a)
vypočítá kapitálové požadavky pro své předfinancované příspěvky do fondu pro riziko selhání způsobilé ústřední protistrany v souladu s přístupem stanoveným v článku 308.
b)
vypočítá kapitálové požadavky pro své předfinancované příspěvky do fondu pro riziko selhání nezpůsobilé ústřední protistrany v souladu s přístupem stanoveným v článku 309.
Článek 308
Kapitálové požadavky pro předfinancované příspěvky do fondu pro riziko selhání způsobilé ústřední protistrany
1. Hodnotou expozice u předfinancovaného příspěvku instituce do fondu pro riziko selhání způsobilé ústřední protistrany (DFi) je splacená částka nebo tržní hodnota aktiv vydaných danou institucí snížená o každou částku ze zaplaceného příspěvku, kterou již způsobilá ústřední strana použila na pokrytí svých ztrát v důsledku selhání jednoho nebo více jejích členů clearingového systému.
2. Instituce vypočítá kapitálový požadavek (Ki) na pokrytí nákladů na expozici vyplývající z jejího předfinancovaného příspěvku (DFi) takto:
kde:
β
=
koeficient koncentrace sdělený instituci ústřední protistranou;
N
=
počet členů clearingového systému sdělený instituci ústřední protistranou;
DFCM
=
součet předfinancovaných příspěvků všech členů clearingového systému ústřední protistrany sdělený instituci ústřední protistranou;
KCM
=
součet kapitálových požadavků všech členů clearingového systému ústřední protistrany vypočtený v souladu s platným vzorcem uvedeným v odstavci 3 .
3. Instituce vypočítá KCM takto:
a)
pokud KCCP ≤ DFCCP, instituce použije tento vzorec:
;
b)
pokud DFCCP KCCP ≤DF*, instituce použije tento vzorec:
;
c)
pokud DF* KCCP, instituce použije tento vzorec:
kde:
DFCCP
=
předfinancované finanční prostředky ústřední protistrany sdělené instituci ústřední protistranou;
KCCP
=
hypotetický kapitál ústřední protistrany sdělený instituci ústřední protistranou;
DF*
=
;
=
;
=
průměrný předfinancovaný příspěvek, , sdělený instituci ústřední protistranou;
c1
=
kapitálový faktor se rovná;
c2
=
kapitálový faktor se rovná 100 %;
μ
=
1,2.
4. Instituce vypočítá objemy rizikově vážených expozic u expozic vyplývajících z předfinancovaného příspěvku instituce pro účely čl. 92 odst. 3jako kapitálový požadavek (Ki) stanovený v souladu s odstavcem 2, který se vynásobí číslem 12,5.
5. Pokud je KCCP roven nule, instituce pro účely výpočtu v odstavci 3 použije hodnotu pro c1 ve výši 0,16 %.
Článek 309
Kapitálové požadavky pro předfinancované příspěvky do fondu pro riziko selhání nezpůsobilé ústřední protistrany a pro příspěvky osobního zajištění do fondu nezpůsobilé ústřední protistrany
1. Instituce použije níže uvedený vzorec pro výpočet kapitálového požadavku (Ki) pro expozice vyplývající z jejích předfinancovaných příspěvků do fondu pro riziko selhání nezpůsobilé ústřední protistrany (DFi) a z příspěvků osobního zajištění (UCi) pro takovou ústřední protistranu:
kde: c2·a μ jsou definovány podle čl. 308 odst. 3.
2. Pro účely odstavce 1 se za příspěvky osobního zajištění považují příspěvky, které má instituce působící jako člen clearingového systému na základě smluvního závazku poskytnout ústřední protistraně poté, co tato ústřední protistrana vyčerpala svůj fond pro riziko selhání na pokrytí ztrát vzniklých v důsledku selhání jednoho nebo více členů jejího clearingového systému.
3. Instituce vypočítá objemy rizikově vážených expozic u expozic vyplývajících z předfinancovaného příspěvku pro účely čl. 92 odst. 3 instituce jako kapitálový požadavek (Ki) stanovený v souladu s odstavcem 1, který se vynásobí číslem 12,5.
Článek 310
Alternativní výpočet kapitálového požadavku pro expozice vůči způsobilé ústřední protistraně
Instituce použije níže uvedený vzorec pro výpočet kapitálového požadavku (Ki) pro expozice vyplývající z jejích obchodních expozic a z obchodních expozic jejího klienta (TEi) a předfinancovaných příspěvků (DFi) do fondu pro riziko selhání způsobilé ústřední protistrany:
Článek 311
Kapitálové požadavky pro expozice vůči ústředním protistranám, které přestanou splňovat určité podmínky
1. Instituce použije postup stanovený v tomto článku, je-li splněna jedna nebo obě níže uvedené podmínky:
a)
instituce obdržela od ústřední protistrany oznámení požadované podle čl. 50b písm. j) bodu ii) nařízení (EU) č. 648/2012 o tom, že ústřední protistrana přestala provádět výpočet KCCP;
b)
instituce se na základě veřejného oznámení nebo oznámení příslušného orgánu ústřední protistrany, kterou instituce využívá, nebo od ústřední protistrany samé dozví, že ústřední protistrana již nebude vyhovovat podmínkám pro povolení případně uznání.
2. Je-li splněna pouze podmínka uvedená v odst. 1 písm. a), příslušný orgán dané instituce ověří důvody, proč ústřední protistrana přestala provádět výpočet KCCP.
Pokud se příslušný orgán domnívá, že důvody uvedené v prvním pododstavci jsou opodstatněné, může udělit svolení institucím ve svém členském státě, aby pro své obchodní expozice a příspěvky do fondu pro riziko selhání dané ústřední protistrany použily postup stanovený v článku 310. Při vydávání tohoto svolení příslušný orgán zveřejní důvody svého rozhodnutí.
Pokud se příslušný orgán domnívá, že důvody uvedené v prvním pododstavci nejsou opodstatněné, všechny instituce v jeho členském státě použijí postup stanovený v odst. 3 písm. a) a d) tohoto článku, bez ohledu na to, jaký postup zvolily v souladu s čl. 301 odst. 2.
3. Jsou-li splněny podmínky odst. 1 písm. b), bez ohledu na to, zda jsou splněny podmínky písm. a) uvedeného odstavce či nikoli, musí daná instituce do 3 měsíců od okamžiku, kdy nastala situace podle odst. 1 písm. b) uvedeného odstavce, nebo dříve, pokud o to příslušný orgán instituce požádá, učinit tyto kroky s ohledem na své expozice vůči dané ústřední protistraně:
a)
přestat používat postup, jaký si instituce zvolila podle čl. 301 odst. 2a;
b)
použít na své obchodní expozice vůči dané ústřední protistraně postup stanovený v čl. 306 odst. 1 písm. b);
c)
použít na pro předfinancované příspěvky do fondu pro riziko selhání dané ústřední protistrany a pro příspěvky osobního zajištění do fondu dané ústřední protistrany postup stanovený v článku 309;
d)
zacházet s expozicemi vůči dané ústřední protistraně jinými, než jsou expozice uvedené v písmenech b) a c), jako s expozicemi vůči podnikům v souladu se standardizovaným přístupem k úvěrovému riziku, jak je uvedeno v kapitole 2.
HLAVA III
KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY K OPERAČNÍMU RIZIKU
KAPITOLA 1
Obecné zásady, kterými se řídí používání různých přístupů
Článek 312
Svolení a oznámení
1. Aby mohly používat standardizovaný přístup, musí instituce kromě obecných standardů v oblasti řízení rizik uvedených v článcích 74 a 85 směrnice 2013/36/EU splňovat i kritéria stanovená v článku 320. Instituce musí před použitím standardizovaného přístupu uvědomit příslušné orgány.
Příslušné orgány povolí institucím, aby použily alternativní relevantní ukazatel pro linie podnikání „retailové bankovnictví“ a „komerční bankovnictví“, v případě, že podmínky stanovené v čl. 319 odst. 2 a v článku 320 jsou splněny.
2. Příslušné orgány povolí institucím, aby využívaly pokročilé přístupy k měření založené na vlastních systémech měření operačního rizika, pokud byly splněny všechny kvalitativní a kvantitativní standardy stanovené v článcích 321 a 322 a pokud instituce splňují obecné standardy v oblasti řízení rizik uvedené v článcích 74 a 85 směrnice 2013/36/EU a v hlavě VII kapitole 3 oddíle II uvedené směrnice.
Pokud instituce chtějí provádět podstatná rozšíření a změny těchto pokročilých přístupů k měření, musí rovněž požádat své příslušné orgány o svolení. Příslušné orgány udělí svolení pouze tehdy, pokud instituce i po těchto podstatných rozšířeních a změnách nadále splňují standardy uvedené v prvním pododstavci.
3. Instituce oznámí příslušným orgánům všechny změny ve svých modelech pokročilých přístupů k měření.
4. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění těchto otázek:
a)
metodika hodnocení, v rámci níž mohou příslušné orgány institucím povolit použití pokročilých přístupů k měření;
b)
podmínky pro posouzení podstatnosti rozšíření a změn pokročilých přístupů k měření;
c)
způsoby oznámování požadovaného v odstavci 3.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 313
Návrat k použití méně propracovaných přístupů
1. Instituce, které používají standardizovaný přístup, se nesmějí navrátit k používání přístupu základního ukazatele, pokud nejsou splněny podmínky stanovené v odstavci 3.
2. Instituce, které používají pokročilé přístupy k měření, se nesmějí navrátit k používání standardizovaného přístupu nebo přístupu základního ukazatele, pokud nejsou splněny podmínky stanovené v odstavci 3.
3. Instituce se může navrátit k použití méně propracovaného přístupu pro operační riziko, pokud jsou splněny obě následující podmínky:
a)
instituce prokáže ke spokojenosti příslušného orgánu, že použití méně propracovaného přístupu se nenavrhuje proto, aby se snížily kapitálové požadavky instituce související s operačním rizikem, že je nezbytné na základě povahy a složitosti instituce a že nebude mít podstatný nepříznivý dopad na solventnost instituce nebo její schopnost účinně řídit operační riziko;
b)
instituce již obdržela předchozí svolení příslušného orgánu.
Článek 314
Kombinované používání různých přístupů
1. Instituce mohou použít kombinaci přístupů za předpokladu, že získají svolení od příslušných orgánů. Příslušné orgány udělí toto svolení v případě, že jsou splněny odpovídající požadavky stanovené v odstavcích 2 až 4.
2. Instituce může používat pokročilý přístup k měření v kombinaci s přístupem základního ukazatele nebo se standardizovaným přístupem, pokud jsou splněny obě následující podmínky:
a)
kombinace přístupů používaných institucí zachycuje všechna její operační rizika a příslušné orgány jsou spokojeny s metodikou používanou institucí k pokrytí různých činností, zeměpisných oblastí, právních struktur nebo jiných interně stanovených relevantních dělení;
b)
kritéria stanovená v článku 320 a standardy stanovené v článcích 321 a 322 jsou splněny u těch činností, u nichž se používá standardizovaný přístup nebo pokročilý přístup k měření.
3. Pro instituce, které chtějí používat pokročilý přístup k měření v kombinaci s přístupem základního ukazatele nebo se standardizovaným přístupem, příslušné orgány uloží pro udělení svolení tyto dodatečné podmínky:
a)
k datu zavedení pokročilého přístupu k měření je významná část operačních rizik úvěrové instituce tímto přístupem zachycena;
b)
instituce se zaváže, že pokročilý přístup k měření použije na podstatnou část svých operací podle časového harmonogramu, který byl předložen příslušným orgánům, jež ho schválily.
4. Instituce mohou požádat o svolení od příslušného orgánu, aby mohly využít kombinace přístupu základního ukazatele a standardizovaného přístupu, pouze za výjimečných okolností, jako je například nedávné převzetí nové obchodní jednotky, které může vyžadovat přechodné období pro používání standardizovaného přístupu.
Příslušný orgán toto svolení udělí pouze tehdy, pokud se instituce zavázala, že použije standardizovaný přístup podle časového harmonogramu předloženého příslušnému orgánu, jenž ho schválil.
5. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění těchto otázek:
a)
podmínky, které příslušné orgány použijí při posuzování metodiky uvedené v odst. 2 písm. a);
b)
podmínky, jež musí příslušné orgány použít při rozhodování o tom, zda uložit dodatečné podmínky uvedené v odstavci 3.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2016.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
KAPITOLA 2
Přístup základního ukazatele
Článek 315
Kapitálový požadavek
1. Podle přístupu základního ukazatele se kapitálový požadavek k operačnímu riziku rovná 15 % tříletého průměru relevantního ukazatele stanoveného v článku 316.
Instituce musí vypočítat tříletý průměr relevantního ukazatele na základě posledních tří dvanáctiměsíčních sledování ke konci účetního roku. Nejsou-li k dispozici auditované údaje, mohou instituce použít obchodní odhady.
2. Pokud instituce vyvíjí činnost po dobu kratší než tři roky, může pro výpočet relevantního ukazatele použít výhledové obchodní odhady, a to za předpokladu, že jakmile budou k dispozici historické údaje, začne je používat.
3. Pokud může instituce svému příslušnému orgánu prokázat, že by v důsledku fúze, pořízení nebo zbavení se některých subjektů či sloučení nebo ukončení činností použití tříletého průměru k výpočtu relevantního ukazatele vedlo ke zkreslenému odhadu kapitálového požadavku k operačnímu riziku, může příslušný orgán instituci povolit, aby pozměnila výpočet způsobem, který by tyto skutečnosti zohlednil, a řádně o tom informuje orgán EBA. Příslušný orgán může za daných okolností z vlastního podnětu instituci rovněž nařídit, aby tento výpočet pozměnila.
4. Pokud je v případě některého sledování relevantní ukazatel záporný nebo roven nule, instituce tento údaj při výpočtu tříletého průměru nezohlední. Instituce musí vypočítat tříletý průměr jako součet kladných hodnot vydělený počtem těchto kladných hodnot.
Článek 316
Relevantní ukazatel
1. Pro instituce, jež používají účetní standardy stanovené ve směrnici 86/635/EHS na základě účetních kategorií ve výsledovce institucí podle článku 27 uvedené směrnice, je relevantním ukazatelem součet položek uvedených v tabulce č. 1 tohoto odstavce. Instituce do součtu zahrnou každou položku s příslušným kladným nebo záporným znaménkem.
Tabulka č. 1
1
Výnosy z úroků a podobné výnosy
2
Náklady na úroky a podobné náklady
3
Výnosy z akcií, podílů a jiných cenných papírů s proměnlivým/pevným výnosem
4
Výnosy z poplatků a provizí
5
Náklady na poplatky a provize
6
Čistý zisk nebo ztráta z finančních operací
7
Ostatní provozní výnosy
Instituce přizpůsobí tyto prvky tak, aby odrážely následující požadavky:
a)
instituce musí relevantní ukazatel vypočítat před odečtením rezerv a provozních nákladů. Instituce musí do provozních nákladů zahrnout poplatky za služby outsourcingu prováděné třetí stranou, která není mateřským podnikem nebo dceřiným podnikem instituce nebo dceřiným podnikem mateřského podniku, který je zároveň mateřským podnikem instituce. Instituce mohou používat výdaje na outsourcing služeb poskytovaných třetími stranami ke snížení relevantního ukazatele, pokud dané výdaje vznikly u podniku, který podléhá pravidlům určeným tímto nařízením nebo rovnocenným pravidlům;
b)
instituce nesmí při výpočtu relevantního ukazatele použít tyto prvky:
i)
realizovaný zisk/ztráta z prodeje položek investičního portfolia;
ii)
mimořádné a nepravidelné výnosy;
iii)
výnosy z pojistného plnění;
c)
je-li přecenění nástrojů obchodního portfolia vykázáno ve výsledovce, mohou instituce toto přecenění zahrnout. Pokud instituce použijí čl. 36 odst. 2 směrnice 86/635/EHS, musí zahrnout přecenění vykázané ve výsledovce.
2. Pokud instituce používají účetní standardy odlišné od těch, které jsou stanoveny ve směrnici 86/635/EHS, vypočítají relevantní ukazatel na základě údajů, které nejlépe odpovídají definici uvedené v tomto článku.
3. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro určení metodiky výpočtu relevantního ukazatele uvedeného v odstavci 2.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2017.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
KAPITOLA 3
Standardizovaný přístup
Článek 317
Kapitálový požadavek
1. Podle standardizovaného přístupu instituce rozdělí své činnosti do linií podnikání uvedených v odstavci 4 tabulce č. 2 a v souladu se zásadami stanovenými v článku 318.
2. Instituce vypočítá kapitálový požadavek k operačnímu riziku jako tříletý průměr součtu ročních kapitálových požadavků všech linií podnikání uvedených v odstavci 4 tabulce č. 2. Roční kapitálový požadavek pro každou linii podnikání se rovná součinu odpovídajícího faktoru beta uvedeného v této tabulce a části relevantního ukazatele přiřazené příslušné linii podnikání.
3. V kterémkoli daném roce mohou instituce vyrovnat záporné kapitálové požadavky vyplývající ze záporné části příslušného relevantního ukazatele v kterékoli linii podnikání kladným kapitálovým požadavkem v ostatních liniích podnikání bez omezení. Pokud je však souhrnný kapitálový požadavek všech linií podnikání v daném roce záporný, použije instituce pro daný rok v čitateli nulovou hodnotu.
4. Instituce vypočítá tříletý průměr součtu uvedeného v odstavci 2 na základě posledních tří dvanáctiměsíčních sledování ke konci účetního roku. Nejsou-li k dispozici auditované údaje, mohou instituce použít obchodní odhady.
Pokud může instituce svému příslušnému orgánu prokázat, že - v důsledku fúze, pořízení nebo zbavení se některých subjektů či sloučení nebo ukončení činností - by použití tříletého průměru k výpočtu relevantního ukazatele vedlo ke zkreslenému odhadu kapitálového požadavku k operačnímu riziku, může příslušný orgán institucím povolit, aby pozměnily výpočet způsobem, který by tyto skutečnosti zohlednil, a řádně o tom informuje EBA. Příslušný orgán může za daných okolností z vlastního podnětu instituci rovněž nařídit, aby tento výpočet pozměnila.
Pokud instituce vyvíjí činnost po dobu kratší než tři roky, může pro výpočet relevantního ukazatele použít výhledové obchodní odhady, a to za předpokladu, že jakmile budou k dispozici historické údaje, začne je používat.
Tabulka č. 2
Linie podnikání
Seznam činností
Procento
(faktor beta)
Podnikové finance
Upisování finančních nástrojů nebo umisťování finančních nástrojů na základě neodvolatelného závazku
Služby spojené s upisováním
Investiční poradenství
Poradenství podnikům ve věcech kapitálové struktury, odvětvové strategie a v souvisejících otázkách, poradenství a služby v oblasti fúzí a koupě podniků
Investiční výzkum a finanční analýza a jiné formy všeobecných doporučení ohledně transakcí s finančními nástroji
18 %
Obchodování na finančních trzích
Obchodování na vlastní účet
Peněžní makléřství
Přijímání a převody příkazů vztahujících se k jednomu či několika finančním nástrojům
Provádění klientských příkazů
Umisťování finančních nástrojů bez neodvolatelného závazku
Provozování mnohostranných systémů obchodování
18 %
Retailové makléřství
(Činnosti pro fyzické osoby nebo malé a střední podniky splňující kritéria vymezená v článku 123 pro kategorii retailových expozic)
Přijímání a převody příkazů vztahujících se k jednomu či několika finančním nástrojům
Provádění klientských příkazů
Umisťování finančních nástrojů bez neodvolatelného závazku
12 %
Komerční bankovnictví
Přijímání vkladů a jiných splatných peněžních prostředků
Poskytování úvěrů
Finanční leasing
Záruky a přísliby
15 %
Retailové bankovnictví
(Činnosti pro fyzické osoby nebo malé a střední podniky splňující kritéria vymezená v článku 123 pro kategorii retailových expozic)
Přijímání vkladů a jiných splatných peněžních prostředků
Poskytování úvěrů
Finanční leasing
Záruky a přísliby
12 %
Provádění plateb a vypořádání
Služby týkající se převodu peněžních prostředků
Vydávání a správa platebních prostředků
18 %
Služby z pověření
Uložení a správa finančních nástrojů na účet klienta, včetně opatrovnictví a souvisejících služeb jako například správa peněžních prostředků či kolaterálu Správa aktiv
15 %
Správa aktiv
Správa portfolií
Správa v subjektech kolektivního investování
Jiné formy správy aktiv
12 %
Článek 318
Zásady pro přiřazování k liniím podnikání
1. Instituce stanoví a zdokumentuje konkrétní zásady a kritéria pro přiřazování relevantního ukazatele pro existující linie podnikání a činnosti do standardizovaného rámce stanoveného v článku 317. Tyto zásady a kritéria pak přezkoumává a upravuje podle potřeby pro nové či změněné podnikatelské činnosti a rizika.
2. Instituce použijí pro přiřazování k liniím podnikání tyto zásady:
a)
instituce přiřadí všechny činnosti k liniím podnikání tak, aby na jedné straně nedocházelo k překrývání a na druhé straně žádná činnost nebyla vynechána;
b)
instituce přiřadí jakoukoliv činnost, kterou nelze jednoznačně přiřadit k žádné linii podnikání daného rámce, která však představuje pomocnou činnost pro jinou činnost do rámce zahrnutou, do stejné linie podnikání jako tu činnost, kterou podporuje. Podporuje-li pomocná činnost více než jednu linii podnikání, přiřadí ji instituce podle objektivního kritéria;
c)
pokud některou činnost nelze přiřadit ke konkrétní linii podnikání, instituce použije linii podnikání, která vede k největšímu požadavku na kapitál. K téže linii podnikání pak budou přiřazeny i pomocné činnosti, které jsou spojeny s takovou činností;
d)
instituce mohou k přidělení relevantního ukazatele k liniím podnikání používat interní oceňovací metody. Náklady vzniklé v jedné linii podnikání, které věcně souvisejí s jinou linií podnikání, mohou být převedeny do té linie podnikání, se kterou věcně souvisejí;
e)
přiřazování činností k liniím podnikání pro účely stanovení požadavků na kapitál k operačnímu riziku musí být konzistentní s kategoriemi, které instituce používají pro úvěrové a tržní riziko;
f)
za zásady přiřazování odpovídá vrcholné vedení pod kontrolou vedoucího orgánu instituce;
g)
orgány podrobí postupy pro přiřazování k liniím podnikání nezávislému přezkoumání.
3. EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro určení podmínek uplatňování zásad pro přiřazování k liniím podnikání uvedených v tomto článku.
EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 31. prosince 2017.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 319
Alternativní standardizovaný přístup
1. V rámci alternativního standardizovaného přístupu pro linie podnikání „retailové bankovnictví“ a „komerční bankovnictví“ dodrží instituce následující zásady:
a)
relevantní ukazatel je normalizovaný ukazatel výnosu, který se rovná nominální hodnotě úvěrů a půjček vynásobené koeficientem 0,035;
b)
úvěry a půjčkami se rozumí celková čerpaná částka v odpovídajících úvěrových portfoliích. Do linie podnikání „komerční bankovnictví“ zahrnují instituce také cenné papíry držené v investičním portfoliu v nominální hodnotě úvěrů a půjček.
2. Aby jim bylo povoleno používat alternativní standardizovaný přístup, musí instituce splňovat všechny tyto podmínky:
a)
jejich retailové nebo komerční bankovní činnosti vytvářejí alespoň 90 % jejich příjmu;
b)
významná část jejich retailových nebo komerčních bankovních činností je tvořena půjčkami, se kterými je spojena vysoká PD;
c)
alternativní standardizovaný přístup představuje vhodný základ pro výpočet kapitálového požadavku k operačnímu riziku.
Článek 320
Kritéria pro standardizovaný přístup
Kritéria, na která se odkazuje v čl. 312 odst. 1 prvním pododstavci, jsou tato:
a)
instituce musí mít řádně zdokumentovaný systém hodnocení a řízení operačního rizika s jasně stanovenými povinnostmi v rámci tohoto systému. Musí určit své expozice vůči operačnímu riziku a průběžně sledovat údaje týkající se operačního rizika, včetně údajů o podstatných ztrátách. Tento systém musí být podrobován pravidelnému nezávislému přezkumu prováděnému interní nebo třetí stranou disponující znalostmi, které jsou k provádění takového přezkumu zapotřebí;
b)
systém hodnocení operačního rizika musí být úzce začleněn do postupů pro řízení rizik dané instituce. Jeho výsledky musejí být nedílnou součástí procesu sledování a kontroly rizikového profilu dané instituce v oblasti operačního rizika;
c)
instituce musí zavést systém podávání zpráv vrcholnému vedení, v jehož rámci příslušné útvary dané instituce obdrží zprávy o operačním riziku. Instituce musí mít zavedeny postupy pro podniknutí odpovídajících opatření v závislosti na informacích obsažených ve zprávách pro vedení.
KAPITOLA 4
Pokročilé přístupy k měření
Článek 321
Kvalitativní standardy
Kvalitativní standardy, na které se odkazuje v čl. 312 odst. 2, jsou tyto:
a)
interní systém instituce pro měření operačního rizika je úzce začleněn do každodenních postupů pro řízení rizik;
b)
instituce má nezávislý útvar pro řízení rizika v oblasti operačního rizika;
c)
instituce má zavedeno pravidelné podávání zpráv o expozicích vůči operačnímu riziku a o ztrátách a má zavedeny postupy pro podniknutí náležitých nápravných opatření;
d)
systém řízení rizik instituce je důkladně zdokumentován. Instituce má k dispozici postupy, kterými zajistí dodržování stanovených pravidel, a zásady pro případ jejich nedodržení;
e)
instituce podrobuje své postupy pro řízení operačního rizika a systémy pro jeho měření pravidelnému přezkumu, který provádějí interní nebo externí auditoři;
f)
interní procesy validace v instituci probíhají řádným a účinným způsobem;
g)
toky údajů a procesy spojené se systémem instituce pro měření rizik jsou transparentní a dostupné.
Článek 322
Kvantitativní standardy
1. Kvantitativní standardy, na něž se odkazuje v čl. 312 odst. 2, zahrnují standardy týkající se procesu, interních údajů, externích údajů, analýzy scénářů, podnikatelského prostředí a faktorů interní kontroly stanovených v odstavcích 2 až 6.
2. Standardy týkající se procesu jsou následující:
a)
instituce vypočítá svůj kapitálový požadavek tak, aby zahrnoval jak očekávanou, tak neočekávanou ztrátu, pokud očekávaná ztráta není přiměřeným způsobem zachycena v jejich interních obchodních postupech. Měření operačního rizika musí zachycovat potenciální málo četné závažné události, přičemž je nutno v průběhu jednoho roku dosáhnout standardu spolehlivosti srovnatelného s intervalem spolehlivosti 99,9 %.
b)
systém instituce pro měření operačního rizika zahrnuje používání interních údajů, externích údajů, analýzy scénářů a faktorů zohledňujících podnikatelské prostředí a systémy interní kontroly stanovené v odstavcích 3 až 6. Instituce má řádně zdokumentovaný přístup k vážení použití těchto čtyř prvků ve svém celkovém systému měření operačního rizika;
c)
systém instituce pro měření rizika musí zachytit hlavní faktory, které jsou zdrojem rizika a které ovlivňují tvar křivky odhadovaného rozdělení ztrát;
d)
instituce může uznat korelace mezi jednotlivými kategoriemi ztrát z operačního rizika v rámci jednotlivých odhadů operačního rizika, pouze pokud jsou její systémy pro měření těchto korelací spolehlivé, jsou používány konzistentně a zohledňují nejistotu spojenou s takovými odhady korelací, zejména v krizových obdobích. Instituce platnost svých předpokladů korelace ověřuje za použití vhodných kvantitativních a kvalitativních technik;
e)
systém instituce pro měření rizika je vnitřně konzistentní a musí zamezit vícenásobnému užití těch kvalitativních odhadů či technik snižování rizika, které již byly zohledněny v jiných oblastech tohoto nařízení.
3. Standardy týkající se interních údajů jsou následující:
a)
instituce založí svá interní měření operačního rizika na minimálně pětiletém období sledování. V případě prvního použití pokročilého přístupu k měření může instituce použít tříleté období sledování;
b)
instituce je schopna přiřadit interní údaje o minulých ztrátách k liniím podnikání definovaným v článku 317 a k druhům událostí definovaným v článku 324 a na požádání poskytnout tyto údaje příslušným orgánům. Za výjimečných okolností může instituce přiřadit ztráty, které postihují celou instituci, k dodatečné linii podnikání „podnikové položky“. Instituce má zavedena zdokumentovaná, objektivní kritéria pro přiřazování ztrát k uvedeným obchodním liniím a druhům událostí. Instituce zaznamenává ztráty z operačního rizika, které se vztahují k úvěrovému riziku a které instituce v minulosti zahrnovala do interních databází pro účely úvěrového rizika, v databázích pro účely operačního rizika a označuje je zvlášť. Pokud se vyžaduje, aby instituce s těmito ztrátami pro účely výpočtu požadavků na kapitál nadále zacházela jako s úvěrovým rizikem, nepodléhají kapitálovému požadavku k operačnímu riziku. Ztráty z operačního rizika, které se vztahují k tržním rizikům, instituce zahrne do výpočtu kapitálového požadavku k operačnímu riziku;
c)
interní údaje o ztrátách úvěrové instituce musí být komplexní, tzn. že musí zachycovat všechny podstatné činnosti a expozice vůči všem příslušným podsystémům a zeměpisných oblastem. Instituce musí být schopna doložit, že jakékoli nezachycené činnosti nebo expozice, jak samostatně, tak i v kombinaci, by neměly podstatný dopad na celkové odhady rizika. Instituce stanoví odpovídající minimální prahové úrovně ztrát pro sběr interních údajů o ztrátách;
d)
kromě informací o hrubém objemu ztrát úvěrová instituce shromažďuje i informace o datu ztrátové události, o jakémkoli výtěžku z dané hrubé ztráty a též popisné informace o rizikových faktorech nebo příčinách ztrátové události;
e)
instituce má zavedena konkrétní kritéria pro přiřazování údajů o ztrátách vzniklých při ztrátové události v centralizovaném útvaru nebo vzniklých při činnosti, která zasahuje více než jednu linii podnikání, i při souvisejících ztrátových událostech v průběhu času;
f)
instituce má zavedeny zdokumentované postupy pro posuzování trvající relevantnosti údajů o minulých ztrátách, včetně situací, kdy převáží lidský úsudek, použije se škálování či jiné úpravy; musí v nich být též stanoveno, v jakém rozsahu mohou být výše popsané úpravy použity a kdo jejich použití schvaluje.
4. Kvalifikační standardy týkající se externích údajů jsou tyto:
a)
systém instituce pro měření operačního rizika využívá relevantní externí údaje, zejména pokud existuje důvod k domněnce, že je instituce vystavena málo četným, avšak potenciálně velmi závažným ztrátám. Instituce má systematický postup, pomocí nějž stanoví, pro jaké situace použije externí údaje a jakým způsobem budou tyto údaje začleněny do jejího systému měření;
b)
instituce musí pravidelně přezkoumávat podmínky a postupy pro externí údaje, dokumentovat je a podrobovat je pravidelnému nezávislému přezkumu.
5. Instituce využívá analýzu scénářů založených na odborných odhadech společně s externími údaji k ohodnocení své expozice vůči událostem, které mohou způsobit významnou ztrátu. Instituce průběžně potvrzuje a přehodnocuje tato hodnocení prostřednictvím srovnání s údaji o skutečných ztrátách, aby byla zajištěna jejich smysluplnost.
6. Kvalifikační standardy týkající se podnikatelského prostředí a faktorů interní kontroly jsou tyto:
a)
metodika instituce pro hodnocení rizika používaná na úrovni celého podniku zachycuje klíčové faktory podnikatelského prostředí a interní kontroly, které mohou změnit její rizikový profil z hlediska operačního rizika;
b)
instituce odůvodní výběr každého jednotlivého faktoru tím, že podle její zkušenosti a názoru odborníků z dotčených oblastí podnikání se jedná o faktor významně ovlivňující riziko;
c)
instituce je schopna zdůvodnit příslušným orgánům citlivost odhadů rizika na změny faktorů a poměrnou váhu jednotlivých faktorů. Kromě zachycení změn ve velikosti rizika, které nastaly díky zlepšení v jeho řízení, musí rámec instituce pro měření rizika též zachycovat potenciální nárůst rizika způsobený vykonáváním složitějších činností či nárůstem objemu obchodních činností;
d)
instituce dokumentuje svůj rámec měření rizik a podrobuje ho nezávislému přezkumu v rámci instituce i ze strany příslušných orgánů. Instituce průběžně potvrzuje a přehodnocuje proces a jeho výsledky prostřednictvím srovnání se skutečnými interními údaji o ztrátách a s relevantními externími údaji.
Článek 323
Vliv pojištění a jiných mechanismů převodu rizika
1. Pokud jsou splněny podmínky uvedené v odstavcích 2 až 5, povolí příslušné orgány institucím zohlednit vliv pojištění a jiných mechanismů převodu rizika, jestliže jsou úvěrové instituce schopny prokázat, že dochází k jednoznačnému účinku snižování rizik.
2. Poskytovatel pojištění musí být oprávněn poskytovat pojištění nebo zajištění a musí mít rating minimální schopnosti vyplácet pojistné plnění vypracovaný externí ratingovou agenturou, který podle vymezení EBA odpovídá třetímu nebo vyššímu stupni úvěrové kvality podle pravidel pro rizikové vážení expozic pro instituce podle hlavy II kapitoly 2.
3. Pojištění a rámec pojištění institucí musí vyhovovat všem následujícím podmínkám:
a)
počáteční platnost pojistné smlouvy nesmí být kratší než jeden rok. V případě pojistných smluv se zbytkovou platností kratší než jeden rok musí instituce provést náležité snížení hodnoty, kterým zohlední zkracující se zbytkovou platnost dané pojistné smlouvy; v případě pojistných smluv se zbytkovou platností 90 dní nebo kratší může toto snížení dosáhnout až plných 100 %;
b)
minimální výpovědní lhůta pro zrušení dané pojistné smlouvy je alespoň 90 dní;
c)
pojistná smlouva neobsahuje žádné výluky z pojištění či omezení způsobená zásahem orgánu dohledu nebo takové výluky či omezení, která v případě úpadku instituce zabraňují konkursnímu správci či likvidátorovi instituce vymáhat náhradu utrpěných škod či výdajů vzniklých instituci, s výjimkou událostí, ke kterým došlo po zahájení nucené správy či řízení směřujícího k likvidaci dané instituce. Pojistná smlouva však může vyloučit jakoukoli pokutu, penále nebo náhradu škody plnící sankční funkci v důsledku kroků podniknutých příslušnými orgány;
d)
výpočty účinků snižování rizika musí zohledňovat pojistné krytí transparentním a konzistentním způsobem ve vztahu ke skutečné pravděpodobnosti a dopadu ztrát použitých při celkovém stanovování kapitálových požadavků k operačnímu riziku;
e)
pojištění poskytuje třetí strana. V případě pojištění poskytnutého kaptivními pojišťovnami a přidruženými subjekty musí být expozice převedena na nezávislou třetí stranu splňující kritéria způsobilosti vymezená v odstavci 2;
f)
postupy pro zohlednění pojištění jsou řádně zdůvodněny a zdokumentovány.
4. Metodika zohledňování pojištění musí prostřednictvím diskontů nebo snížení zohledňované hodnoty pojištění zachycovat všechny následující prvky:
a)
zbytkovou platnost pojistné smlouvy, pokud je kratší než jeden rok;
b)
lhůtu pro zrušení pojistné smlouvy, pokud je kratší než jeden rok;
c)
nejistotu v platbách a nesoulad v krytí pojistnými smlouvami.
5. Snížení kapitálových požadavků plynoucí ze zohlednění pojištění a jiných mechanismů převodu rizik nesmí přesáhnout 20 % výše kapitálového požadavku k operačnímu riziku před zohledněním technik snižování rizika.
Článek 324
Klasifikace druhů ztrátových událostí
Ztrátové události, na které se odkazuje v čl. 322 odst. 3 písm. b), jsou tyto:
Tabulka č. 3
Typ události
Definice
Interní podvod
Ztráty způsobené jednáním, jehož úmyslem je podvodně připravit o majetek, zpronevěřit jej nebo obejít předpisy, zákony či firemní zásady, vyjma případů diskriminace nebo sociální a kulturní odlišnosti, kterého se účastní alespoň jedna interní strana
Externí podvod
Ztráty způsobené jednáním třetí strany, jehož úmyslem je podvodně připravit o majetek, zpronevěřit jej nebo obejít zákon
Postupy při zaměstnávání a bezpečnost na pracovišti
Ztráty způsobené jednáním, které je v rozporu se zákony nebo dohodami týkajícími se zaměstnávání, ochrany zdraví a bezpečnosti, ztráty způsobené platbami z důvodu újmy na zdraví nebo z důvodu diskriminace či sociální a kulturní odlišnosti
Klienti, produkty a obchodní postupy
Ztráty způsobené neúmyslným jednáním nebo nedbalostí, v jejichž důsledku nebyl splněn obchodní závazek vůči některým klientům (včetně požadavků důvěrnosti či přiměřenosti jednání) nebo ztráty způsobené povahou nebo formou produktu
Škody na hmotném majetku
Ztráty způsobené ztrátou nebo poškozením hmotného majetku přírodní katastrofou nebo jinými událostmi
Přerušení obchodní činnosti a selhání systému
Ztráty způsobené přerušením obchodní činnosti nebo selháním systému
Provádění transakcí, dodávky a řízení procesů
Ztráty způsobené chybami při zpracovávání transakcí nebo při řízení procesů, ztráty plynoucí ze vztahů s obchodními protistranami a dodavateli
HLAVA IV
KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY K TRŽNÍMU RIZIKU
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 325
Kompenzace konsolidovaných požadavků
1. S výhradou odstavce 2 a pouze pro účely výpočtu čistých pozic a kapitálových požadavků v souladu s touto hlavou na konsolidovaném základě mohou instituce využít pozice v jedné instituci nebo podniku k vykompenzování pozic v jiné instituci nebo podniku.
2. Instituce mohou použít odstavec 1 pouze se svolením příslušných orgánů, které je uděleno, pokud jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
kapitál je uvnitř skupiny uspokojivě rozdělen;
b)
regulační, právní nebo smluvní rámec, v němž tyto instituce působí, zaručuje vzájemnou finanční podporu uvnitř skupiny.
3. U podniků se sídlem ve třetích zemích musí být kromě podmínek uvedených v odstavci 2 splněny i všechny následující podmínky:
a)
tyto podniky obdržely povolení ve třetí zemi a odpovídají definici úvěrové instituce nebo jsou uznanými investičními podniky z třetích zemí;
b)
tyto podniky individuálně splňují kapitálové požadavky ekvivalentní požadavkům stanoveným v tomto nařízení;
c)
v dotyčných třetích zemích neexistují předpisy, které by podstatně ovlivňovaly převod prostředků v rámci skupiny.
KAPITOLA 2
Kapitálové požadavky k pozičnímu riziku
Oddíl 1
Obecná ustanovení a zvláštní nástroje
Článek 326
Kapitálové požadavky k pozičnímu riziku
Kapitálový požadavek instituce k pozičnímu riziku je součtem kapitálových požadavků k obecnému a specifickému riziku jejích pozic v dluhových a akciových nástrojích. Sekuritizovaná pozice v obchodním portfoliu se posuzuje jako dluhový nástroj.
Článek 327
Započtení
1. Absolutní hodnota přebytku dlouhých (krátkých) pozic instituce nad jejími krátkými (dlouhými) pozicemi ve stejných akciích, dluhopisech a konvertibilních cenných papírech a totožných finančních futures, opcích, opčních listech a krytých opčních listech je její čistá pozice v každém z těchto rozdílných nástrojů. Při výpočtu čisté pozice se pozice v derivátových nástrojích posuzují podle článků 328 až 330. Při výpočtu kapitálových požadavků ke specifickému riziku podle článku 336 se nebere v úvahu skutečnost, zda instituce drží vlastní dluhové nástroje.
2. Není povoleno započtení pozice v konvertibilním cenném papíru proti kompenzující pozici v podkladovém nástroji, pokud příslušné orgány nepřijmou postup, podle něhož se bere v úvahu pravděpodobnost toho, že určitý konvertibilní cenný papír bude konvertován, nebo pokud stanoví kapitálový požadavek pro krytí možných ztrát při konverzi. Tyto přístupy nebo kapitálové požadavky musí být oznámeny orgánu EBA. EBA sleduje celou škálu postupů v této oblasti a v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010 vydává pokyny.
3. Veškeré čisté pozice, bez ohledu na jejich znaménka, je nutno před jejich celkovým součtem denně převádět na vykazovací měnu instituce pomocí převažujícího spotového směnného kurzu.
Článek 328
Úrokové futures a forwardy
1. Úrokové futures, dohody o forwardových úrokových mírách (FRA) a forwardové závazky k nákupu či prodeji dluhových nástrojů se posuzují jako kombinace dlouhých a krátkých pozic. Dlouhá pozice u úrokových futures se tedy posuzuje jako kombinace výpůjčky splatné v den dodávky smlouvy o futures a držení aktiva se splatností v den splatnosti podkladového nástroje nebo podkladové pomyslné pozice dotyčné smlouvy o futures. Podobně se prodaná dohoda o forwardové úrokové míře posuzuje jako dlouhá pozice se splatností v den vypořádání plus doba od počátku do konce úrokového období a jako krátká pozice se splatností v den vypořádání. Výpůjčka i držení aktiva se pro výpočet kapitálového požadavku ke specifickému riziku úrokových futures a dohod o FRA zahrne do první kategorie stanovené v článku 336 tabulce č. 1. Forwardový závazek k nákupu dluhového nástroje se posuzuje jako kombinace výpůjčky s dnem splatnosti v den dodání a dlouhé (spotové) pozice dluhového nástroje samého. Výpůjčka se pro účely specifického rizika zahrne do první kategorie stanovené v článku 336 tabulce č. 1 a dluhový nástroj do odpovídající kolonky v téže tabulce.
2. Pro účely tohoto článku se „dlouhou pozicí“ rozumí pozice, v níž instituce stanovila úrokovou sazbu, kterou dostane v určitou dobu v budoucnosti, a „krátkou pozicí“ se rozumí pozice, v níž stanovila úrokovou sazbu, kterou zaplatí v určitou dobu v budoucnosti.
Článek 329
Opce a opční listy
1. Opce a opční listy na úrokové sazby, dluhové nástroje, akcie, indexy akcií, finanční futures, swapy a cizí měny se posuzují, jako by to byly pozice v hodnotě částky podkladového nástroje příslušné opce vynásobené její deltou pro účely této kapitoly. Tyto pozice lze započíst proti kompenzujícím pozicím v identických podkladových cenných papírech nebo derivátech. Použitý parametr delta je delta stanovená příslušnou burzou. Pro OTC opce nebo tam, kde parametr delta není k dispozici z příslušné burzy, může instituce tento parametr jako takový vypočítat pomocí vhodného modelu, se svolením příslušných orgánů. Svolení bude uděleno, jestliže model vhodným způsobem provádí odhad míry změny hodnoty opce nebo opčního listu vzhledem k malým změnám tržních cen podkladových položek.
2. Instituce musí odpovídajícím způsobem v kapitálových požadavcích zohlednit kromě rizika delta i jiná rizika, která jsou s opcemi spojena.
3. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem, které definují řadu metod, jak zohlednit v kapitálových požadavcích kromě rizika delta i jiná rizika, na něž odkazuje odstavec 2, způsobem přiměřeným rozsahu a složitosti činností jednotlivých institucí v oblasti opcí a opčních listů.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2013.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
4. Před vstupem technických norem uvedených v odstavci 3 v platnost mohou příslušné orgány pokračovat v používání stávajících vnitrostátních postupů, pokud příslušné orgány použily tyto postupy před 31. prosincem 2013.
Článek 330
Swapy
Swapy se pro účely úrokového rizika posuzují jako rozvahové nástroje. Úrokový swap, podle kterého instituce obdrží pohyblivý úrok a zaplatí pevný úrok, se tak posuzuje jako ekvivalent dlouhé pozice v nástroji s pohyblivou úrokovou sazbou se splatností rovnající se období do příštího stanovení úroku a krátké pozice v nástroji s pevnou úrokovou sazbou se stejnou splatností, jako je splatnost swapu.
Článek 331
Úrokové riziko u derivátových nástrojů
1. Instituce, které provádějí denně tržní ocenění a řídí úrokové riziko u derivátových nástrojů uvedených v článcích 328 až 330 na základě diskontovaného peněžního toku, mohou, se svolením příslušných orgánů, používat modely citlivosti pro výpočet pozic uvedených ve zmíněných článcích a mohou je používat pro jakýkoli dluhopis, který je během zbytkové splatnosti umořován postupně, nikoliv jedním konečným splacením jistiny. Svolení bude uděleno, pokud tyto modely vytvářejí pozice se stejnou citlivostí na změny úrokových sazeb jako podkladové peněžní toky. Tato citlivost se posoudí s přihlédnutím k nezávislým pohybům vzorových sazeb na křivce úrokových výnosů, s minimálně jedním bodem citlivosti v každém z pásem splatnosti uvedeném v článku 339 tabulce č. 2. Pozice se zahrnují do výpočtu kapitálových požadavků k obecnému riziku u dluhových nástrojů.
2. Instituce, které nepoužívají modely podle odstavce 1, mohou za plně kompenzující považovat jakékoli pozice v derivátových nástrojích uvedených v článcích 328 až 330, které splňují alespoň tyto podmínky:
a)
pozice mají stejnou hodnotu a jsou denominovány ve stejné měně;
b)
referenční sazby (pro pozice s pohyblivou sazbou) nebo kupony (pro pozice s pevnou sazbou) se do značné míry shodují;
c)
příští datum stanovení úrokové sazby (pro pozice s pohyblivou sazbou) nebo zbytkové splatnosti (pro pozice s kuponem s pevnou sazbou) se nacházejí v rámci těchto mezí:
i)
u lhůt kratších než jeden měsíc: tentýž den;
ii)
u lhůt mezi jedním měsícem a jedním rokem: do sedmi dnů;
iii)
u lhůt delších než jeden rok: do třiceti dnů.
Článek 332
Úvěrové deriváty
1. Při výpočtu kapitálového požadavku k obecnému a specifickému riziku strany, která úvěrové riziko podstupuje („poskytovatel zajištění“), se musí použít pomyslná částka smlouvy o úvěrovém derivátu, není-li stanoveno jinak. Bez ohledu na první větu se může instituce rozhodnout, že pomyslnou hodnotu nahradí součtem pomyslné hodnoty a čisté změny tržní hodnoty úvěrového derivátu od zahájení obchodování, přičemž čistá změna hodnoty směrem dolů z pohledu poskytovatele zajištění ponese záporné znaménko. Pro účely výpočtu požadavků ke specifickému riziku, s výjimkou swapů veškerých výnosů, se použije splatnost smlouvy o úvěrovém derivátu namísto splatnosti závazku. Pozice se stanovují takto:
a)
swap veškerých výnosů vytváří dlouhou pozici v obecném riziku referenčního závazku a krátkou pozici v obecném riziku vládního dluhopisu se splatností, která odpovídá době do dalšího stanovení úrokové míry, kterému je přidělena riziková váha 0 % v souladu s hlavou II kapitolou 2. Vytváří rovněž dlouhou pozici ve specifickém riziku referenčního závazku;
b)
swap úvěrového selhání nevytváří pozici v obecném riziku. Pro účely specifického rizika instituce vykáže syntetickou dlouhou pozici v závazku referenčního subjektu, ledaže má tento swap externí úvěrové hodnocení a splňuje podmínky stanovené pro kvalifikovaný nástroj - v tom případě se vykáže dlouhá pozice v daném swapu. Jsou-li součástí swapu prémie či úrokové platby, pohlíží se na tyto peněžní toky jako na pomyslné pozice ve vládních dluhopisech;
c)
úvěrový dluhový cenný papír s jedním dlužníkem vytváří dlouhou pozici v obecném riziku samotného dluhového cenného papíru jako úrokový produkt. Pro účely specifického rizika je vytvořena syntetická dlouhá pozice v závazku referenčního subjektu. Další dlouhá pozice je v riziku emitenta dluhového cenného papíru. Pokud má úvěrový dluhový cenný papír externí rating a splňuje podmínky pro kvalifikovaný nástroj, lze uvést pouze jedinou dlouhou pozici ve specifickém riziku dluhového cenného papíru;
d)
úvěrový dluhový cenný papír s více dlužníky poskytující proporcionální zajištění vytváří kromě dlouhé pozice ve specifickém riziku emitenta dluhového cenného papíru pozici v každém referenčním subjektu, s tím, že celková pomyslná částka smlouvy je rozložena napříč pozicemi podle podílu celkové pomyslné částky, kterou představuje každá expozice vůči referenčnímu subjektu. Tam, kde lze zvolit více než jeden závazek referenčního subjektu, je specifické riziko určeno podle závazku, jehož riziková váha je nejvyšší.
e)
v případě úvěrového derivátu, kde úvěrová událost vyplývá ze selhání prvního referenčního nástroje, vzniká pozice ve výši pomyslné hodnoty závazku každého referenčního subjektu. Je-li však výše maximálního možného plnění v případě úvěrové události nižší než kapitálový požadavek stanovený postupem podle první věty tohoto odstavce, lze maximální výši plnění použít jako kapitálový požadavek ke specifickému riziku.
V případě úvěrového derivátu, kde úvěrová událost vyplývá ze selhání n-tého referenčního nástroje, vzniká pozice ve výši pomyslné hodnoty závazku každého referenčního subjektu s výjimkou n-1 referenčních subjektů s nejnižším kapitálovým požadavkem ke specifickému riziku. Je-li však výše maximálního možného plnění v případě úvěrové události nižší než kapitálový požadavek stanovený postupem podle první věty tohoto odstavce, lze ji použít jako kapitálový požadavek ke specifickému riziku.
Pokud má úvěrový derivát, kde úvěrová událost vyplývá ze selhání n-tého referenčního nástroje (úvěrový derivát n-tého selhání), externí rating, poskytovatel zajištění vypočítá kapitálový požadavek ke specifickému riziku pomocí ratingu daného derivátu a uplatní příslušné použitelné rizikové váhy pro sekuritizace.
2. Pro stranu, která úvěrové riziko převádí („příjemce zajištění“), jsou pozice stanoveny zrcadlově oproti prodávajícímu zajištění, s výjimkou úvěrového dluhového cenného papíru (kde nevzniká žádná krátká pozice v riziku emitenta). Při výpočtu kapitálového požadavku pro příjemce zajištění se použije pomyslná částka smlouvy o úvěrovém derivátu. Bez ohledu na první větu se může instituce rozhodnout, že pomyslnou hodnotu nahradí součtem pomyslné hodnoty a čisté změny tržní hodnoty úvěrového derivátu od zahájení obchodování, přičemž čistá změna hodnoty směrem dolů z pohledu poskytovatele zajištění ponese záporné znaménko. Jestliže v určitém okamžiku existuje kupní opce v kombinaci s navýšením úrokové sazby, je na tento okamžik nahlíženo jako na splatnost zajištění.
3. Úvěrové deriváty podle čl. 338 odst. 1 nebo 3 jsou zahrnuty pouze v určení kapitálového požadavku ke specifickému riziku podle čl. 338 odst. 4.
Článek 333
Cenné papíry prodané v rámci repa nebo půjčky cenných papírů
Převodce cenných papírů nebo zaručených práv vztahujících se na cenné papíry v rámci repa a půjčovatel cenných papírů v případě půjček cenných papírů zahrnou tyto cenné papíry do výpočtu svého kapitálového požadavku podle této kapitoly, pokud jsou tyto cenné papíry pozicemi obchodního portfolia.
Oddíl 2
Dluhové nástroje
Článek 334
Čisté pozice v dluhových nástrojích
Čisté pozice se klasifikují podle měny, v níž jsou denominovány, a kapitálový požadavek se vypočte k obecnému a specifickému riziku v každé jednotlivé měně odděleně.
Pododdíl 1
Specifické riziko
Článek 335
Strop kapitálového požadavku pro čistou pozici
Instituce může stanovit strop kapitálového požadavku ke specifickému riziku čisté pozice v dluhovém nástroji ve výši maximální možné ztráty související s rizikem selhání. U krátké pozice může být tento limit vypočítáván jako změna v hodnotě vyplývající ze skutečnosti, že nástroj, případně podkladové složky okamžitě přestanou obsahovat riziko selhání.
Článek 336
Kapitálový požadavek pro nesekuritizované dluhové nástroje
1. Instituce přiřadí své čisté pozice v obchodním portfoliu v nástrojích, které nejsou sekuritizovanými pozicemi vypočtenými podle článku 327, do příslušných kategorií v tabulce č. 1 na základě emitenta nebo dlužníka, externího nebo interního úvěrového hodnocení a zbytkové splatnosti, a pak je vynásobí váhou uvedenou v dané tabulce. Poté sečte své vážené pozice vyplývající z použití tohoto článku (bez ohledu na to, zda jsou dlouhé nebo krátké), a vypočítá tak svůj kapitálový požadavek ke specifickému riziku.
Tabulka č. 1
Kategorie
Kapitálový požadavek ke specifickému riziku
Dluhové cenné papíry, které by podle standardizovaného přístupu pro úvěrové riziko obdržely rizikovou váhu 0 %.
0 %
Dluhové cenné papíry, které by podle standardizovaného přístupu pro úvěrové riziko obdržely 20 % nebo 50 % rizikovou váhu, a ostatní způsobilé položky vymezené v odstavci 4.
0,25 % (zbytková splatnost je šest měsíců a méně)
1,00 % (zbytková splatnost je delší než šest měsíců a kratší nebo rovna 24 měsícům)
1,60 % (zbytková splatnost převyšuje 24 měsíců)
Dluhové cenné papíry, které by podle standardizovaného přístupu pro úvěrové riziko obdržely rizikovou váhu 100 %.
8,00 %
Dluhové cenné papíry, které by podle standardizovaného přístupu pro úvěrové riziko obdržely rizikovou váhu 150 %.
12,00 %
2. Aby se instituce, které uplatňují přístup IRB na kategorii expozic, do níž patří emitent dluhového nástroje, mohly kvalifikovat pro rizikovou váhu podle standardizovaného přístupu pro úvěrové riziko podle odstavce 1, musí mít emitent expozice interní rating s pravděpodobností selhání (PD) stejnou nebo nižší, než je ta, která je spojena s odpovídajícím stupněm úvěrové kvality podle standardizovaného přístupu.
3. Instituce mohou vypočítat požadavek ke specifickému riziku pro všechny dluhopisy, které splňují podmínky pro 10 % rizikovou váhu v souladu s postupem stanoveným v čl. 129 odst. 5 a 6 jako polovinu použitelného kapitálového požadavku ke specifickému riziku pro druhou kategorii v tabulce č. 1.
4. Ostatní způsobilé položky jsou:
a)
dlouhé a krátké pozice v aktivech, pro která není k dispozici úvěrové hodnocení od určené externí ratingové agentury a která splňují všechny tyto podmínky:
i)
jsou dotyčnou institucí považována za dostatečně likvidní;
ii)
jejich investiční kvalita je podle vlastního uvážení instituce alespoň rovnocenná s investiční kvalitou aktiv uvedených v tabulce č. 1 druhém řádku;
iii)
jsou registrována na alespoň jednom regulovaném trhu v členském státě nebo na burze ve třetí zemi za předpokladu, že burza je uznána ze strany příslušných orgánů daného členského státu;
b)
dlouhé a krátké pozice v aktivech emitovaných institucemi, které podléhají kapitálovým požadavkům stanoveným v tomto nařízení, která jsou dotyčnou institucí považována za dostatečně likvidní a jejichž investiční kvalita je podle vlastního uvážení instituce alespoň rovnocenná investiční kvalitě aktiv uvedených v tabulce č. 1 druhém řádku;
c)
cenné papíry vydané institucemi, u nichž se má za to, že mají stejnou nebo vyšší úvěrovou kvalitu než emise se stupněm úvěrové kvality 2 podle standardizovaného přístupu pro úvěrové riziko expozic vůči institucím, a na které se vztahují režimy dohledu a regulaci srovnatelné s těmi podle tohoto nařízení a směrnice 2013/36/EU.
Instituce, které využívají písmeno c) nebo d), musí mít zavedenu zdokumentovanou metodiku posuzování, zda aktiva splňují požadavky v těchto bodech, a oznámí tuto metodiku příslušným orgánům.
Článek 337
Kapitálový požadavek pro sekuritizované nástroje
1. U nástrojů v obchodním portfoliu, které jsou sekuritizovanými pozicemi, váží instituce své čisté pozice vypočtené podle čl. 327 odst. 1 následujícími hodnotami:
a)
u sekuritizovaných pozic, na které by se v investičním portfoliu stejné instituce vztahoval standardizovaný přístup pro úvěrové riziko, 8 % rizikové váhy podle standardizovaného přístupu stanoveného v hlavě II kapitole 5 oddílu 3;
b)
u sekuritizovaných pozic, na které by se v investičním portfoliu stejné instituce vztahoval přístup IRB, 8 % rizikové váhy podle přístupu IRB stanoveného v hlavě II kapitole 5 oddílu 3.
2. Metoda regulatorního vzorce uvedená v článku 262 se může použít, pokud instituce může vypracovat odhady PD, popřípadě hodnotu expozice a LGD, jako vstupy pro metodu regulatorního vzorce v souladu s požadavky pro odhad těchto parametrů v rámci IRB přístupu podle hlavy II kapitoly 3.
Jiná instituce než instituce, která je původcem, jež může použít tuto metodu pro stejnou sekuritizovanou pozici ve svém investičním portfoliu, může tuto metodu využívat pouze se svolením příslušných orgánů, které je uděleno v případě, že instituce splňuje podmínku uvedenou v prvním pododstavci.
Odhady PD a LGD jako vstupy pro metodu regulačního vzorce mohou být případně rovněž založené na odhadech, jež jsou odvozené z přístupu IRC u instituce, které bylo uděleno svolení používat interní model pro specifické riziko u dluhových nástrojů. Této alternativy lze využít pouze se svolením příslušných orgánů, které bude uděleno, jestliže tyto odhady splňují kvantitativní požadavky pro přístup IRB stanovený v hlavě II kapitole 3.
V souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010 vydá EBA pokyny o použití odhadů PD a LGD jako vstupů v případech, kdy jsou tyto odhady založeny na přístupu IRC.
3. U sekuritizovaných pozic, které jsou předmětem dodatečné rizikové váhy v souladu s článkem 407, se použije 8 % celkové rizikové váhy.
S výjimkou sekuritizovaných pozic, s nimiž se zachází podle čl. 338 odst. 4, sečte instituce pro výpočet kapitálového požadavku ke specifickému riziku své vážené pozice vyplývající z použití tohoto článku (bez ohledu na to, zda jsou dlouhé nebo krátké).
4. Odchylně od odstavce 3 druhého pododstavce po přechodné období končící dnem 31. prosince 2014 sečte instituce odděleně své vážené čisté dlouhé pozice a své vážené čisté krátké pozice. Vyšší z těchto součtů bude kapitálovým požadavkem ke specifickému riziku. Po toto přechodné období nicméně instituce podává příslušnému orgánu domovského členského státu čtvrtletní zprávy o celkovém součtu svých vážených čistých dlouhých a čistých krátkých pozic v členění podle druhů podkladových aktiv.
5. Pokud instituce, která je původcem tradiční sekuritizace, nesplňuje podmínky pro převod významného rizika podle článku 243, zahrne do výpočtu svých kapitálových požadavků podle tohoto článku sekuritizované expozice namísto svých sekuritizačních pozic plynoucích z této sekuritizace.
Pokud instituce, která je původcem syntetické sekuritizace, nesplňuje podmínky pro převod významného rizika podle článku 244, zahrne do výpočtu svých kapitálových požadavků podle tohoto článku sekuritizované expozice vůči této sekuritizaci, ale žádnou úvěrovou ochranu získanou pro sekuritizované portfolio.
Článek 338
Kapitálový požadavek pro portfolio obchodování s korelací
1. Portfolio obchodování s korelací se skládá ze sekuritizovaných pozic a úvěrových derivátů n-tého selhání, které splňují všechna tato kritéria:
a)
pozice nejsou resekuritizovanými pozicemi, opcemi na sekuritizované tranše ani jakýmikoli dalšími deriváty sekuritizovaných expozic, které neposkytují poměrný podíl na výnosech sekuritizované tranše, a
b)
veškeré referenční nástroje odpovídají jednomu z těchto typů:
i)
nástroje na jedno jméno, včetně úvěrových derivátů na jedno jméno, pro něž existuje likvidní obousměrný trh;
ii)
běžně obchodované indexy založené na těchto referenčních nástrojích.
Předpokládá se, že obousměrný trh existuje tam, kde existují nezávislé nabídky na nákup a prodej učiněné v dobré víře, takže lze během jednoho dne určit cenu, která má přiměřený vztah k poslední prodejní ceně nebo k běžným konkurenčním nabídkám na nákup a prodej učiněným v dobré víře a vypořádání při této ceně je možné provést během relativně krátké doby, která odpovídá obchodním zvyklostem.
2. Součástí portfolia obchodování s korelací nemohou být pozice, které se vztahují k jedné z těchto položek:
a)
podkladovému nástroji, který by v investičním portfoliu instituce mohl být zařazen do kategorií expozice „retailové expozice“ nebo „expozice zajištěné nemovitostmi“ podle standardizovaného přístupu pro úvěrové riziko;
b)
pohledávce za jednotku pro speciální účel, která je přímo či nepřímo zajištěna pozicí, jež by sama o sobě nebyla způsobilá k zahrnutí do portfolia obchodování s korelací podle odstavce 1 a tohoto odstavce.
3. Instituce mohou do portfolia obchodování s korelací zahrnout pozice, které nejsou sekuritizovanými pozicemi ani úvěrovými deriváty n-tého selhání, avšak zajišťují jiné pozice tohoto portfolia, pokud pro tento nástroj nebo jeho podklady existuje likvidní obousměrný trh popsaný v posledním pododstavci odstavce 1.
4. Jako kapitálový požadavek ke specifickému riziku pro portfolio obchodování s korelací stanoví instituce vyšší z těchto částek:
a)
celkový kapitálový požadavek ke specifickému riziku, který by se vztahoval pouze na čisté dlouhé pozice portfolia obchodování s korelací;
b)
celkový kapitálový požadavek ke specifickému riziku, který by se vztahoval pouze na čisté krátké pozice portfolia obchodování s korelací.
Pododdíl 2
Obecné riziko
Článek 339
Výpočet obecného rizika založený na splatnosti
1. Pro výpočet kapitálových požadavků k obecnému riziku se všechny pozice váží podle splatnosti, jak je vysvětleno v odstavci 2, aby se vypočetla výše kapitálu potřebného na jejich krytí. Tento požadavek se sníží, když je držena vážená pozice současně s opačnou váženou pozicí ve stejném pásmu splatnosti. Kapitálový požadavek se sníží také v případě, že opačné vážené pozice spadají do různých pásem splatnosti, přičemž velikost snížení závisí jak na tom, zda obě pozice spadají nebo nespadají do stejné zóny, tak na tom, do které zóny spadají.
2. Instituce přiřadí své čisté pozice do příslušných pásem splatnosti v odstavci 4 tabulce č. 2 sloupci 2 nebo 3. Přiřazení provede na základě zbytkové splatnosti u nástrojů s pevnou úrokovou sazbou a na základě období zbývajícího do dalšího stanovení úrokové sazby v případě nástrojů, u nichž je úroková sazba pohyblivá až do konečné splatnosti. Instituce také rozlišuje mezi dluhovými nástroji s kuponem 3 % nebo vyšším a dluhovými nástroji s kuponem nižším než 3 % a zařadí je podle toho v tabulce č. 2 do sloupce 2 nebo do sloupce 3. Pak každý vynásobí vahou pro příslušné pásmo splatnosti v tabulce č. 2 ve sloupci 4.
3. Poté vypočítá součet vážených dlouhých pozic a součet vážených krátkých pozic v každém pásmu splatnosti. Částka součtu vážených dlouhých pozic, které jsou kompenzovány se součtem vážených krátkých pozic v daném pásmu splatnosti, je kompenzovaná vážená pozice v daném pásmu a zbývající dlouhá nebo krátká pozice je nekompenzovaná vážená pozice v témže pásmu. Poté se vypočte součet kompenzovaných vážených pozic ze všech pásem.
4. Instituce vypočte součet nekompenzovaných vážených dlouhých pozic za jednotlivá pásma zahrnutá v každé ze zón v tabulce č. 2, a odvodí tak nekompenzovanou váženou dlouhou pozici pro každou zónu. Podobně se provede součet nekompenzovaných vážených krátkých pozic za každé pásmo v dané zóně, a vypočítá se tak nekompenzovaná vážená krátká pozice pro tuto zónu. Ta část nekompenzované vážené dlouhé pozice pro danou zónu, která se kompenzuje s nekompenzovanou váženou krátkou pozicí pro stejnou zónu, je kompenzovaná vážená pozice pro tuto zónu. Ta část nekompenzované vážené dlouhé pozice nebo nekompenzované vážené krátké pozice pro určitou zónu, kterou nelze dále kompenzovat, je nekompenzovaná vážená pozice pro tuto zónu.
Tabulka č. 2
Zóna
Pásmo splatnosti
Váha (v %)
Předpokládaná změna úrokové sazby (v %)
Kupon 3 % nebo více
Kupon méně než 3 %
Jedna
0 ≤ 1 měsíc
0 ≤ 1 měsíc
0,00
-
1 ≤ 3 měsíců
1 ≤ 3 měsíců
0,20
1,00
3 ≤ 6 měsíců
3 ≤ 6 měsíců
0,40
1,00
6 ≤ 12 měsíců
6 ≤ 12 měsíců
0,70
1,00
Dvě
1 ≤ 2 roky
1,0 ≤ 1,9 let
1,25
0,90
2 ≤ 3 roky
1,9 ≤ 2,8 let
1,75
0,80
3 ≤ 4 roky
2,8 ≤ 3,6 let
2,25
0,75
Tři
4 ≤ 5 let
3,6 ≤ 4,3 let
2,75
0,75
5 ≤ 7 let
4,3 ≤ 5,7 let
3,25
0,70
7 ≤ 10 let
5,7 ≤ 7,3 let
3,75
0,65
10 ≤ 15 let
7,3 ≤ 9,3 let
4,50
0,60
15 ≤ 20 let
9,3 ≤ 10,6 let
5,25
0,60
20 let
10,6 ≤ 12,0 let
6,00
0,60
12,0 ≤ 20,0 let
8,00
0,60
20 let
12,50
0,60
5. Částka nekompenzované vážené dlouhé nebo krátké pozice v zóně jedna, která se kompenzuje s nekompenzovanou váženou krátkou nebo dlouhou pozicí v zóně dva, pak bude kompenzovanou váženou pozicí mezi zónami jedna a dvě. Stejný výpočet se pak provede u té části nekompenzované vážené pozice v zóně dvě, která zbývá, a nekompenzované vážené pozice v zóně tři, a vypočítá se tak kompenzovaná vážená pozice mezi zónami dvě a tři.
6. Instituce může změnit sled v odstavci 5 tak, že vypočítá kompenzovanou váženou pozici mezi zónami dvě a tři před výpočtem uvedené pozice mezi zónami jedna a dvě.
7. Zbytek nekompenzované vážené pozice v zóně jedna se pak kompenzuje s tím, co zbývá v zóně tři po kompenzaci se zónou dvě, a odvodí se tak kompenzovaná vážená pozice mezi zónami jedna a tři.
8. Po provedení tří oddělených kompenzačních výpočtů v odstavcích 5, 6 a 7 se zbývající pozice sečtou.
9. Kapitálový požadavek instituce se pak vypočítá jako součet
a)
10 % součtu kompenzovaných vážených pozic ve všech pásmech splatnosti;
b)
40 % kompenzované vážené pozice v zóně jedna;
c)
30 % kompenzované vážené pozice v zóně dvě;
d)
30 % kompenzované vážené pozice v zóně tři;
e)
40 % kompenzovaných vážených pozic mezi zónami jedna a dvě a mezi zónami dvě a tři;
f)
150 % kompenzované vážené pozice mezi zónami jedna a tři;
g)
100 % zbylých nekompenzovaných vážených pozic.
Článek 340
Výpočet obecného rizika založený na duraci
1. Místo přístupu stanoveného v článku 339 mohou instituce pro výpočet kapitálového požadavku k obecnému riziku u dluhových nástrojů využívat přístup, který využívá duraci, za předpokladu, že jej využívají soustavně.
2. V rámci přístupu založeného na duraci uvedeného v odstavci 1 instituce vypočítá z tržní hodnoty každého dluhového nástroje s pevnou úrokovou sazbou jeho výnos do doby splatnosti, což je implicitní diskontní sazba pro tento nástroj. V případě nástrojů s pohyblivou úrokovou sazbou instituce vypočítá z tržní hodnoty každého nástroje jeho výnos za předpokladu, že jistina je splatná v době, kdy může dojít k příští změně úrokové sazby.
3. Instituce poté vypočítá modifikovanou duraci každého dluhového nástroje podle následujícího vzorce:
kde:
D
=
durace vypočítaná podle následujícího vzorce:
kde:
R
=
výnos do doby splatnosti;
Ct
=
platba v hotovosti v době t;
M
=
celková doba splatnosti.
Při výpočtu modifikované durace pro dluhové nástroje, u nichž je riziko, že budou předčasně splaceny, je třeba provést opravu. EBA v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010 vydá pokyny, jak provádět tyto opravy.
4. Instituce pak zařadí každý dluhový nástroj do příslušné zóny v tabulce č. 3. Zařazení provede na základě modifikované durace každého nástroje.
Tabulka č. 3
Zóna
Modifikovaná doba trvání
(v letech)
Předpokládaný úrok (změna v %)
Jedna
0 ≤ 1,0
1,0
Dvě
1,0 ≤ 3,6
0,85
Tři
3,6
0,7
5. Instituce pak vypočítá pozici váženou duraci pro každý nástroj tak, že vynásobí jeho tržní cenu jeho modifikovanou durací a předpokládanou změnou úrokové sazby pro nástroj s příslušnou modifikovanou durací (viz sloupec 3 v tabulce č. 3).
6. Instituce vypočítá své dlouhé pozice vážené durace a krátké pozice vážené durace v každé zóně. Částka jejích dlouhých pozic vážených durací kompenzovaná s částkou krátkých pozic vážených durací v každé zóně pak bude kompenzovanou pozicí váženou durací pro tuto zónu.
Instituce pak vypočítá nekompenzované pozice vážené durace pro každou zónu. Poté použije postup pro nekompenzované vážené pozice uvedený v čl. 339 odst. 5 až 8.
7. Kapitálový požadavek instituce se pak vypočítá jako součet následujícího:
a)
2 % kompenzované pozice vážené durací pro každou zónu;
b)
40 % kompenzovaných pozic vážených durací mezi zónami jedna a dvě a mezi zónami dvě a tři;
c)
150 % kompenzované pozice vážené durací mezi zónami jedna a tři;
d)
100 % zbylých nekompenzovaných pozic vážených durací.
Oddíl 3
Akcie
Článek 341
Čisté pozice v akciových nástrojích
1. Instituce sečte odděleně veškeré své čisté dlouhé pozice a veškeré své čisté krátké pozice podle článku 327. Součet absolutních hodnot těchto dvou čísel je její celková hrubá pozice.
2. Instituce vypočítá zvlášť pro každý trh rozdíl mezi součtem čistých dlouhých a čistých krátkých pozic. Součet absolutních hodnot těchto rozdílů je její celková čistá pozice.
3. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem, které definují termín „trh“ uvedený v odstavci 2.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. ledna 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 342
Specifické riziko akciových nástrojů
Pro výpočet kapitálového požadavku ke specifickému riziku vynásobí instituce svou celkovou hrubou pozici 8 %.
Článek 343
Obecné riziko akciových nástrojů
Kapitálový požadavek k obecnému riziku je celková čistá pozice instituce vynásobená 8 %.
Článek 344
Akciové indexy
1. EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem, které budou obsahovat seznam akciových indexů, pro něž jsou k dispozici postupy stanovené v druhé větě odst. 4.
EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 1. ledna 2014.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
2. Než technické normy uvedené v odstavci 1 vstoupí v platnost, mohou instituce nadále používat postup uvedený v odstavcích 3 a 4, pokud příslušné orgány uplatňovaly tento postup před 1. lednem 2014.
3. Futures na akciové indexy, delta ekvivalenty opcí na futures na akciové indexy a opcí na akciové indexy, dále souhrnně jen „futures na akciové indexy“, lze rozložit na pozice v jednotlivých akciích, které je tvoří. Tyto pozice lze posuzovat jako podkladové pozice v příslušných akciích a lze je odečíst od opačných pozic přímo v podkladových akciích. Instituce uvědomí příslušný orgán o využití tohoto postupu.
4. Jestliže se future na akciový index nerozloží na své podkladové pozice, posuzuje se tak, jako by to byla jednotlivá akcie. Specifické riziko u této individuální akcie lze však pominout, pokud je dotyčný future na akciový index obchodován na burze a pokud představuje relevantní vhodně diverzifikovaný index.
Oddíl 4
Upisování
Článek 345
Snížení čistých pozic
1. V případě upisování dluhových nebo akciových nástrojů mohou instituce pro výpočet svých kapitálových požadavků použít následující postup. Instituce nejprve vypočítá čisté pozice odečtením upsaných pozic, které upsaly nebo za které spoluručí třetí strany na základě formálních dohod. Čisté pozice pak instituce sníží pomocí koeficientů v tabulce č. 4 a vypočte své kapitálové požadavky za použití snížených upsaných pozic.
Tabulka č. 4
pracovní den 0:
100 %
pracovní den 1:
90 %
pracovní dny 2 až 3:
75 %
pracovní den 4:
50 %
pracovní den 5:
25 %
po pracovním dnu 5:
0 %
„Pracovní den 0“ je pracovní den, kdy se instituce bezpodmínečně zaváže přijmout známé množství cenných papírů za dohodnutou cenu.
2. Instituce informují příslušné orgány o využití odstavce 1.
Oddíl 5
Kapitálové požadavky ke specifickému riziku pozic, které jsou zajištěny úvěrovými deriváty
Článek 346
Kompenzace při zajištění úvěrovými deriváty
1. V souladu se zásadami uvedenými v odstavcích 2 až 6 lze provádět kompenzace při zajištění úvěrovými deriváty.
2. Instituce zachází s pozicí v úvěrovém derivátu jako s jednou „částí (leg)“ a se zajištěnou pozicí, která má stejnou nominální, případně pomyslnou hodnotu, jako s druhou „částí (leg)“.
3. Plnou kompenzaci lze provést, pokud se hodnota obou částí vždy pohybuje v opačném směru a zhruba ve stejné míře. To nastává v těchto případech:
a)
obě části se skládají ze zcela identických nástrojů;
b)
dlouhá hotovostní pozice je zajišťována swapem veškerých výnosů (nebo obráceně) a existuje přesný soulad mezi referenčním závazkem a podkladovou expozicí (tj. hotovostní pozicí). Splatnost samotného swapu může být odlišná od splatnosti podkladové expozice.
V těchto situacích se na žádnou část pozice nevztahuje kapitálový požadavek ke specifickému riziku.
4. Pokud se hodnota obou částí vždy pohybuje v opačném směru a pokud existuje přesný soulad mezi referenčním závazkem, splatností referenčního závazku i úvěrového derivátu a měnou podkladové expozice, uplatní se kompenzace ve výši 80 %. Kromě toho nesmí klíčové prvky smlouvy o úvěrovém derivátu vést k tomu, aby se cenový pohyb úvěrového derivátu podstatně lišil od cenových pohybů hotovostní pozice. S ohledem na míru, ve které transakce uskutečňuje přenos rizika, se kompenzace ve výši 80 % pro účely specifického rizika použije na tu stranu transakce, která má vyšší kapitálový požadavek, zatímco kapitálový požadavek ke specifickému riziku druhé strany transakce je nulový.
5. Částečnou kompenzaci lze provést, mimo situace v odstavcích 3 a 4, v těchto situacích:
a)
pozice splňuje podmínky odst. 3 písm. b), avšak existuje nesoulad v aktivech mezi referenčním závazkem a podkladovou expozicí. Pozice však splňují tyto požadavky:
i)
referenční závazek je postaven na roveň nebo je podřízen podkladovému závazku,
ii)
podkladový závazek a referenční závazek mají téhož dlužníka a jsou opatřeny právně vymahatelnou doložkou křížového selhání nebo doložkou křížového urychlení;
b)
pozice splňuje podmínky odst. 3 písm. a) nebo odstavce 4, avšak existuje nesoulad z hlediska měny nebo splatnosti mezi zajištěním úvěrového rizika a podkladovým aktivem. Nesoulad měn se zahrne do kapitálového požadavku k měnovému riziku;
c)
pozice splňuje podmínky odstavce 4, avšak existuje nesoulad v aktivech mezi hotovostní pozicí a úvěrovým derivátem. Podkladové aktivum však patří do (splnitelných) závazků v dokumentaci úvěrového derivátu.
Pro provedení částečné kompenzace se použije namísto sčítání kapitálových požadavků ke specifickému riziku za každou stranu transakce pouze vyšší z obou kapitálových požadavků.
6. Ve všech situacích, které nesplňují podmínky odstavců 3 až 5, se kapitálový požadavek ke specifickému riziku vypočítá pro každou stranu transakce zvlášť.
Článek 347
Kompenzace při zajištění úvěrovými deriváty prvního selhání a úvěrovými deriváty n-tého selhání
V případě úvěrových derivátů prvního selhání a úvěrových derivátů n-tého selhání se při kompenzaci podle článku 346 postupuje následujícím způsobem:
a)
v případě, že instituce obdrží zajištění úvěrového rizika pro několik podkladových referenčních nástrojů úvěrového derivátu s podmínkou, že první selhání kteréhokoliv z aktiv je důvodem k plnění ze zajištění a že tato úvěrová událost ukončuje smlouvu, může instituce kompenzovat specifické riziko u toho z podkladových referenčních nástrojů, pro který platí nejnižší kapitálový požadavek ke specifickému riziku podle tabulky č. 1 v článku 336;
b)
v případě, že důvodem k plnění ze zajištění úvěrového rizika je n-té selhání kterékoliv z expozic, může kupující zajištění kompenzovat specifické riziko, pouze pokud bylo zajištění poskytnuto také pro selhání 1 až (n-1) nebo pokud již selhání 1 až (n-1) nastala. V takovém případě se bude postupovat metodiky stanovené v písmenu a) pro úvěrové deriváty prvního selhání pozměněné odpovídajícím způsobem pro produkty n-tého selhání.
Oddíl 6
Kapitálové požadavky pro subjekty kolektivního investování
Článek 348
Kapitálové požadavky pro subjekty kolektivního investování
1. Aniž jsou dotčena ostatní ustanovení tohoto oddílu, podléhají pozice v subjektech kolektivního investování kapitálovému požadavku k pozičnímu riziku, zahrnujícímu specifické a obecné riziko, ve výši 32 %. Aniž je dotčen článek 353 ve spojení s pozměněnou metodou zacházení se zlatem podle čl. 352 odst. 4 a čl. 367 odst. 2 písm. b), podléhají pozice v subjektech kolektivního investování kapitálovému požadavku k pozičnímu riziku, zahrnujícímu specifické a obecné riziko, a měnovému riziku ve výši 40 %.
2. Pokud není v článku 350 uvedeno jinak, není povoleno započtení mezi podkladovými investicemi subjektu kolektivního investování a ostatními pozicemi drženými institucí.
Článek 349
Obecná kritéria pro subjekty kolektivního investování
Subjekty kolektivního investování jsou způsobilé pro přístup stanovený v článku 350, pokud jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
prospekt subjektu kolektivního investování nebo jiný rovnocenný dokument obsahuje všechny následující body:
i)
kategorie aktiv, do kterých je danému subjektu kolektivního investování povoleno investovat;
ii)
pokud pro jeho investice platí určité limity, pak tyto relativní limity a způsoby jejich výpočtu;
iii)
pokud je přípustná páka, její maximální možná míra;
iv)
pokud je přípustné uzavírání obchodů v oblasti OTC finančních derivátů či repo obchodů nebo půjčky či výpůjčky cenných papírů, zásady omezování rizika protistrany plynoucího z těchto transakcí;
b)
daný subjekt kolektivního investování podává pololetní a roční zprávy o své podnikatelské činnosti, aby tak mohla být vyhodnocena jeho aktiva a závazky, výsledek hospodaření a činnost za dané období;
c)
na žádost držitele podílu budou akcie nebo podílové jednotky v subjektu kolektivního investování odkoupeny v hotovosti na denní bázi z aktiv subjektu;
d)
investice do subjektu kolektivního investování jsou odděleny od aktiv správce subjektu kolektivního investování;
e)
investující instituce přiměřeným způsobem hodnotí riziko spojené se subjektem kolektivního investování;
f)
subjekty kolektivního investování jsou spravovány osobami, které podléhají dohledu podle směrnice 2009/65/ES nebo rovnocenného právního předpisu.
Článek 350
Specifické metody pro subjekty kolektivního investování
1. Pokud jsou instituci známy podkladové investice subjektu kolektivního investování na denní bázi, může instituce k těmto podkladovým investicím přihlédnout při výpočtu kapitálových požadavků k pozičnímu riziku, zahrnujícímu obecné a specifické riziko. V rámci takového přístupu se s pozicemi v subjektech kolektivního investování zachází jako s pozicemi v podkladových investicích subjektu kolektivního investování. Započtení lze povolit mezi pozicemi v podkladových investicích subjektu kolektivního investování a ostatními pozicemi drženými institucí za podmínky, že instituce drží dostatečné množství akcií nebo podílových jednotek k tomu, aby bylo možné uskutečnit splacení/vytvoření výměnou za podkladové investice.
2. Instituce mohou vypočítat kapitálové požadavky k pozičnímu riziku, zahrnujícímu obecné a specifické riziko, pro pozice v subjektech kolektivního investování tak, že vezmou v úvahu hypotetické pozice nezbytné k napodobení složení a výkonu externě stanoveného indexu nebo pevného koše akcií či dluhových cenných papírů uvedených v písmenu a) níže, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
účelem oprávnění subjektu kolektivního investování je napodobit složení a výkon externě stanoveného indexu nebo pevného koše akcií či dluhových cenných papírů;
b)
za období alespoň šesti měsíců lze jednoznačně zjistit minimální korelační koeficient mezi denními výnosy ze subjektu kolektivního investování a indexu nebo koše akcií či dluhových cenných papírů, který sleduje, ve výši 0,9..
3. Pokud nejsou instituci podkladové investice subjektu kolektivního investování známy na denní bázi, může instituce vypočítat kapitálové požadavky k pozičnímu riziku, zahrnujícímu obecné a specifické riziko, při splnění těchto podmínek:
a)
předpokládá se, že daný subjekt kolektivního investování nejprve investuje do těch kategorií aktiv, na které se vztahuje nejvyšší kapitálový požadavek k obecnému a specifickému riziku odděleně, a to až do maximální výše, k níž je oprávněn, a poté dále investuje v sestupném pořadí, dokud nedosáhne maximálního limitu pro celkové investice. S pozicí v subjektu kolektivního investování se zachází jako s přímou investicí do předpokládané pozice;
b)
při výpočtu svého kapitálového požadavku k obecnému a specifickému riziku odděleně vezmou instituce v úvahu maximální nepřímou expozici, které by mohly dosáhnout, kdyby prostřednictvím subjektu kolektivního investování zaujaly pozice s využitím páky, a sice tím, že proporcionálně zvýší pozici v subjektu kolektivního investování až do úrovně maximální expozice vůči položkám podkladových investic, k níž je oprávněn;
c)
pokud by kapitálový požadavek k obecnému a specifickému riziku podle tohoto odstavce převyšoval požadavek stanovený v čl. 348 odst. 1, bude kapitálový požadavek omezen na uvedenou úroveň.
4. Instituce mohou při výpočtu a vykazování kapitálových požadavků k pozičnímu riziku pro pozice v subjektech kolektivního investování splňujících podmínky odstavců 1 až 4, v souladu s metodami stanovenými v této kapitole, spoléhat na tyto třetí strany:
a)
depozitáře subjektu kolektivního investování za předpokladu, že subjekt kolektivního investování investuje výhradně do cenných papírů a ukládá všechny cenné papíry do tohoto depozitáře;
b)
v případě jiných subjektů kolektivního investování správcovskou společnost subjektu kolektivního investování za předpokladu, že tato správcovská společnost splňuje kritéria stanovená v čl. 132 odst. 3 písm. a).
Správnost výpočtu potvrdí externí auditor.
KAPITOLA 3
Kapitálové požadavky k měnovému riziku
Článek 351
De minimis a vážení u měnového rizika
Pokud součet celkové čisté měnové pozice instituce a její čisté pozice ve zlatě, vypočítaný v souladu s postupem stanoveným v článku 352, včetně veškerých měnových pozic a pozic ve zlatě, pro něž jsou kapitálové požadavky vypočítány pomocí interního modelu, přesahuje 2 % jejího celkového kapitálu, vypočítá instituce kapitálový požadavek k měnovému riziku. Kapitálový požadavek k měnovému riziku je součtem celkové čisté měnové pozice a čisté pozice ve zlatě ve vykazovací měně vynásobený 8 %.
Článek 352
Výpočet celkové čisté měnové pozice
1. Čistá otevřená pozice instituce v každé měně (včetně vykazovací měny) a ve zlatě se vypočítá jako součet těchto položek (kladných nebo záporných):
a)
čisté spotové pozice (tj. všechny položky aktiv minus všechny položky závazků, včetně naběhlých úroků v příslušné měně, nebo pro zlato čistá spotová pozice ve zlatě);
b)
čisté forwardové pozice, což jsou všechny částky, které mají být obdrženy, minus všechny částky, které mají být vyplaceny v rámci forwardových měnových transakcí a transakcí ve zlatě, včetně měnových futures a futures ve zlatě a jistiny měnových swapů nezahrnutých do spotové pozice;
c)
neodvolatelných záruk a podobných nástrojů, které budou určitě využity a pravděpodobně je nebude možné získat zpět;
d)
čistého delta ekvivalentu nebo ekvivalentu vypočteného na základě delty celkového souhrnu opcí měnových a ve zlatě;
e)
tržní hodnoty jiných opcí.
Parametr delta použitý pro účely písmene d) je delta příslušné burzy. Pro OTC opce nebo tam, kde parametr delta není k dispozici z příslušné burzy, může instituce tento parametr jako takový vypočítat pomocí vhodného modelu, se svolením příslušných orgánů. Svolení bude uděleno, jestliže model vhodným způsobem provádí odhad míry změny hodnoty opce nebo opčního listu vzhledem k malým změnám tržních cen podkladových položek.
Instituce může zahrnout čisté budoucí výnosy/náklady, které ještě nevznikly, ale jsou již plně zajištěné, pokud tak činí soustavně.
Instituce může rozdělit čisté pozice ve složených měnách na jednotlivé měny podle platného poměru složení.
2. Z výpočtu čistých otevřených měnových pozic lze se svolením příslušných orgánů vyloučit veškeré pozice, které instituce vědomě převzala, aby se zajistila vůči nepříznivému působení změn směnného kurzu na své poměry kapitálu podle čl. 92 odst. 1. Takové pozice musí být neobchodní nebo strukturální povahy a jakákoli změna podmínek jejich vyloučení je předmětem zvláštního svolení příslušných orgánů. Stejným způsobem za stejných podmínek se posuzují pozice, které instituce má a které se vztahují k položkám, jež jsou už odečteny při výpočtu kapitálu.
3. Instituce může při výpočtu čisté otevřené pozice v každé měně a ve zlatě použít čistou současnou hodnotu, a to za předpokladu, že tento přístup používá soustavně.
4. Čisté krátké a dlouhé pozice v každé měně s výjimkou vykazovací měny a čistá dlouhá nebo krátká pozice ve zlatě budou přepočteny pomocí spotových směnných kurzů na vykazovací měnu. Pak se odděleně sečtou, aby se získal celkový objem čistých krátkých pozic a celkový objem čistých dlouhých pozic. Vyšší z těchto dvou celkových částek pak bude celková čistá měnová pozice instituce.
5. Instituce musí při výpočtu kapitálových požadavků odpovídajícím způsobem zohlednit kromě rizika delta i jiná rizika, která jsou s opcemi spojena.
6. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem, které definují soubor metod, jak v kapitálových požadavcích zohlednit kromě rizika delta i jiná rizika způsobem přiměřeným rozsahu a složitosti činností jednotlivých institucí v oblasti opcí.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2013.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Před vstupem technických norem uvedených v prvním pododstavci v platnost mohou příslušné orgány pokračovat v používání stávajících vnitrostátních postupů, pokud příslušné orgány použily tyto postupy před 31. prosincem 2013.
Článek 353
Měnové riziko u subjektů kolektivního investování
1. Pro účely článku 352 se u subjektů kolektivního investování zohlední jejich skutečné měnové pozice.
2. Instituce se mohou spolehnout na zprávy těchto třetích stran o měnových pozicích v subjektu kolektivního investování:
a)
depozitář subjektu kolektivního investování za předpokladu, že subjekt kolektivního investování investuje výhradně do cenných papírů a ukládá všechny cenné papíry do tohoto depozitáře;
b)
v případě jiných subjektů kolektivního investování správcovské společnosti subjektu kolektivního investování za předpokladu, že tato správcovská společnost splňuje kritéria stanovená v čl. 132 odst. 3 písm. a).
Správnost výpočtu potvrdí externí auditor.
3. Pokud instituci nejsou známy měnové pozice v subjektu kolektivního investování, předpokládá se, že subjekt kolektivního investování v maximální možné míře povolené v rámci svého oprávnění investoval do měnových nástrojů, a instituce pro pozice obchodního portfolia zohlední při výpočtu kapitálového požadavku k měnovému riziku maximální nepřímou expozici, které by mohla dosáhnout zaujmutím pozic s využitím páky prostřednictvím subjektu kolektivního investování. Toto se uskuteční proporcionálním navýšením pozice v subjektu kolektivního investování do úrovně maximální expozice vůči položkám podkladových investic plynoucí z investičního oprávnění. S předpokládanou pozicí subjektu kolektivního investování v cizí měně se zachází jako se samostatnou měnou způsobem, jakým se zachází s investicemi ve zlatě, s výhradou připočtení celkové dlouhé pozice k celkové dlouhé otevřené měnové pozici a celkové krátké pozice k celkové krátké otevřené měnové pozici, pokud je směr investic subjektu kolektivního investování znám. Započtení mezi takovými pozicemi před výpočtem není přípustné.
Článek 354
Silně korelované měny
1. U pozic v relevantních silně korelovaných měnách mohou instituce stanovit nižší kapitálové požadavky. Dvě měny lze pokládat za silně korelované pouze v případě, že pravděpodobnost ztráty, která se vypočítává na základě denních směnných kurzů za předcházející období tří nebo pěti let, týká se stejných a opačných pozic v těchto měnách v následujících deseti pracovních dnech a činí nejvýše 4 % hodnoty příslušné kompenzované pozice (vyjádřené ve vykazovací měně), je alespoň 99 %, když se použije tříleté období sledování, a 95 %, když se použije pětileté období sledování. Kapitálový požadavek u kompenzované pozice ve dvou silně korelovaných měnách činí 4 % krát hodnota kompenzované pozice.
2. Při výpočtu požadavků podle této kapitoly nemusí instituce brát zřetel na pozice v měnách, které jsou předmětem právně závazné mezivládní dohody o omezení jejich výkyvů vůči jiným měnám zahrnutým ve stejné dohodě. Instituce vypočítají své kompenzované pozice v těchto měnách a uplatní na ně kapitálový požadavek, který není nižší než polovina maximální povolené odchylky stanovené v dotyčné mezivládní dohodě ohledně příslušných měn.
3. EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem uvádějících seznam měn, pro které je k dispozici postup stanovený v odstavci 1.
EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 1. ledna 2014.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
4. Kapitálový požadavek u kompenzovaných pozic v měnách členských států účastnících se druhé fáze hospodářské a měnové unie může být vypočten jako 1,6 % hodnoty těchto kompenzovaných pozic.
5. Do celkové čisté otevřené pozice podle čl. 352 odst. 4 se zahrnují pouze nekompenzované pozice v měnách uvedených v tomto článku.
6. Pokud z údajů o denních směnných kurzech za předcházející období tří nebo pěti let - týkajících se stejných i opačných pozic v určitých dvou měnách během následujících 10 pracovních dní - vyplývá, že tyto dvě měny jsou zcela pozitivně korelované a dotyčná instituce se může vždy dostat do situace, že rozpětí nabídka/poptávka bude u příslušných obchodů nulové, může tato instituce na základě výslovného svolení příslušného orgánu uplatňovat do konce roku 2017 kapitálový požadavek ve výši 0 %.
KAPITOLA 4
Kapitálové požadavky ke komoditnímu riziku
Článek 355
Výběr metody pro komoditní riziko
S výhradou článků 356 až 358 instituce vypočítají kapitálový požadavek ke komoditnímu riziku pomocí jedné z metod stanovených v článcích 359, 360 a 361.
Článek 356
Obchod s vedlejšími komoditami
1. Instituce obchodující s vedlejšími zemědělskými komoditami mohou určit kapitálové požadavky ke svým skutečným zásobám komodit na konci každého roku pro následující rok, pokud jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
v kterémkoli okamžiku během roku drží kapitál pro toto riziko, jehož objem není nižší než průměrný kapitálový požadavek k tomuto riziku pro nadcházející rok stanovený konzervativním odhadem;
b)
konzervativně odhadují očekávanou volatilitu hodnoty vypočítané podle písmene a);
c)
jejich průměrný kapitálový požadavek k tomuto riziku nepřesahuje 5 % jejich kapitálu nebo 1 milion EUR a s ohledem na volatilitu odhadnutou v souladu s písmenem b) předpokládané maximální kapitálové požadavky nepřesahují 6,5 % jejich kapitálu;
d)
instituce průběžně monitorují, zda odhady prováděné podle písmen a) a b) nadále odrážejí skutečnou situaci.
2. Instituce informují příslušné orgány o využití možnosti uvedené v odstavci 1.
Článek 357
Pozice v komoditách
1. Každá pozice v komoditách nebo komoditních derivátech se vyjadřuje ve standardní jednotce měření. Spotová cena jednotlivých komodit se vyjadřuje ve vykazovací měně.
2. Pozice ve zlatě nebo derivátech zlata jsou považovány za pozice vystavené měnovému riziku a pro účely výpočtu komoditního rizika se s nimi zachází podle potřeby v souladu s kapitolou 3 nebo 5.
3. Pro účely čl. 360 odst. 1 je přebytek dlouhých pozic instituce ve srovnání s jejími krátkými pozicemi a naopak ve stejné komoditě a stejných komoditních futures, opcích a opčních listech její čistou pozicí v dané komoditě. S derivátovými nástroji se zachází, jak je stanoveno v článku 358, jako s pozicemi v podkladové komoditě.
4. Pro účely výpočtu pozice v komoditě se s těmito pozicemi zachází jako s pozicemi ve stejné komoditě:
a)
pozice v různých podkategoriích komodity, pokud jsou podkategorie vzájemně zastupitelné;
b)
pozice v podobných komoditách, jestliže se jedná o blízké substituty a jestliže může být za období minimálně jednoho roku jednoznačně zjištěna minimální korelace 0,9 mezi cenovými pohyby.
Článek 358
Specifické nástroje
1. Komoditní futures a forwardové závazky k nákupu či prodeji jednotlivých komodit se zahrnují do systému měření rizika jako pomyslné částky vyjádřené ve standardní jednotce měření a je jim přiřazena splatnost s ohledem na den uplynutí platnosti.
2. S komoditními swapy, při nichž je jednou stranou transakce pevná cena a druhou stranou současná tržní cena, se zachází jako s řadou pozic odpovídajících pomyslné hodnotě smlouvy, přičemž jedna pozice případně odpovídá jedné platbě swapu a zahrnuje se do pásma splatnosti podle čl. 359 odst. 1. Platí-li instituce pevnou cenu a obdrží cenu plovoucí, jde o dlouhé pozice, obdrží-li instituce pevnou cenu a platí plovoucí, jde o krátké pozice. Komoditní swapy, při nichž se strany transakce týkají různých komodit, se v rámci metody splatností zanesou odděleně pro obě komodity do příslušné kolonky.
3. S opcemi a opčními listy na komodity nebo na komoditní deriváty se pro účely této kapitoly zachází jako s pozicemi, jejichž hodnota odpovídá hodnotě podkladu opce vynásobené její deltou. Takové pozice mohou být kompenzovány proti vyrovnávacím pozicím v identické podkladové komoditě nebo komoditním derivátu. Použitý parametr delta je delta stanovená příslušnou burzou. Pro OTC opce nebo tam, kde parametr delta není k dispozici z příslušné burzy, může instituce tento parametr jako takový vypočítat pomocí vhodného modelu, se svolením příslušných orgánů. Svolení je uděleno, jestliže model vhodným způsobem provádí odhad míry změny hodnoty opce nebo opčního listu vzhledem k malým změnám tržních cen podkladových položek.
Instituce musí při výpočtu kapitálových požadavků odpovídajícím způsobem zohlednit kromě rizika delta i jiná rizika, která jsou s opcemi spojena.
4. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem, které definují soubor metod, jak v kapitálových požadavcích zohlednit kromě rizika delta i jiná rizika způsobem přiměřeným rozsahu a složitosti činností jednotlivých institucí v oblasti opcí.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2013.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Před vstupem technických norem uvedených v prvním pododstavci v platnost mohou příslušné orgány pokračovat v používání stávajících vnitrostátních postupů, pokud příslušné orgány použily tyto postupy před 31. prosincem 2013.
5. Pokud instituce odpovídá jednomu z následujících typů, zahrne do výpočtu svého kapitálového požadavku ke komoditnímu riziku dotyčné komodity:
a)
převodce komodit nebo zaručených práv vztahujících se k vlastnictví komodit v rámci rep;
b)
půjčovatel komodit v případě půjček komodit.
Článek 359
Metoda splatností
1. Instituce použije pro každou komoditu samostatnou tabulku splatností odpovídající tabulce č. 1. Všechny pozice v dotyčné komoditě se zařazují do odpovídajících pásem splatnosti. Fyzické zásoby se zařazují do prvního pásma splatnosti mezi 0 a 1 měsíc včetně.
Tabulka č. 1
Pásmo splatnosti
(1)
Rozdílová sazba (spread-rate) (v %)
(2)
0 ≤ 1 měsíc
1,50
1 ≤ 3 měsíce
1,50
3 ≤ 6 měsíců
1,50
6 ≤ 12 měsíců
1,50
1 ≤ 2 roky
1,50
2 ≤ 3 roky
1,50
3 roky
1,50
2. Pozice ve stejné komoditě lze kompenzovat a jako čisté zařadit do odpovídajících pásem splatnosti v těchto případech:
a)
pozice ve smlouvách, které mají stejný termín splatnosti;
b)
pozice ve smlouvách, jejichž splatnost se liší maximálně o 10 dnů, pokud jsou obchodovány na trzích s denními termíny dodávky.
3. Instituce pak v každém pásmu splatnosti vypočítají sumu dlouhých pozic a sumu krátkých pozic. Částka dlouhých pozic, která se porovná s krátkými pozicemi uvnitř daného pásma splatnosti, představuje kompenzovanou pozici v tomto pásmu, zatímco zbytková dlouhá nebo krátká pozice je nekompenzovanou pozicí v tomto pásmu.
4. Část nekompenzované dlouhé pozice pro dané pásmo splatnosti, která je kompenzována nekompenzovanou krátkou pozicí pro pásmo s delší splatností a naopak, představuje kompenzovanou pozici mezi dvěma pásmy splatnosti. Část nekompenzované dlouhé nebo nekompenzované krátké pozice, která nemůže být takto kompenzována, představuje nekompenzovanou pozici.
5. Kapitálový požadavek instituce pro každou komoditu se vypočítá na základě odpovídající tabulky splatností jako součet:
a)
sumy kompenzovaných dlouhých a krátkých pozic, která je vynásobena příslušnou rozdílovou sazbou uvedenou ve druhém sloupci tabulky č. 1 pro každé pásmo splatnosti a spotovou cenou komodity;
b)
kompenzované pozice mezi dvěma pásmy splatnosti pro každé pásmo splatnosti, do kterého je nekompenzovaná pozice převáděna, vynásobené sazbou držení 0,6 % a spotovou cenou komodity;
c)
zbytkových nekompenzovaných pozic vynásobených přímou sazbou 15 % a spotovou cenou komodity.
6. Celkový kapitálový požadavek instituce ke komoditnímu riziku se vypočítá jako součet kapitálových požadavků pro každou komoditu vypočítaných podle odstavce 5.
Článek 360
Zjednodušená metoda
1. Kapitálový požadavek instituce pro každou komoditu se vypočítá jako součet následujícího:
a)
15 % čisté pozice bez ohledu na to, zda jde o dlouhou nebo krátkou pozici, vynásobeno spotovou cenou komodity;
b)
3 % hrubé pozice, dlouhé plus krátké, vynásobeno spotovou cenou komodity.
2. Celkový kapitálový požadavek instituce ke komoditnímu riziku se vypočítá jako součet kapitálových požadavků pro každou komoditu vypočítaných podle odstavce 1.
Článek 361
Rozšířená metoda splatností
Instituce mohou namísto sazeb uvedených v článku 359 použít minimálních rozdílových sazeb (spread-rate), sazeb držení (carry-rate) a přímých sazeb (outright-rate), jak jsou stanoveny v následující tabulce č. 2, za předpokladu, že:
a)
se ve významném měřítku účastní obchodování s komoditami;
b)
mají vhodně diverzifikované komoditní portfolio;
c)
zatím nejsou schopny pro účely výpočtu kapitálového požadavku ke komoditnímu riziku používat interní modely.
Tabulka č. 2
Drahé kovy
(kromě zlata)
Základní kovy
Zemědělské produkty
(netrvanlivé)
Ostatní, včetně energetických produktů
Sazba rozdílová (%)
1,0
1,2
1,5
1,5
Sazba držení (%)
0,3
0,5
0,6
0,6
Sazba přímá (%)
8
10
12
15
Instituce oznámí příslušným orgánům, že tento článek využívají, spolu s doložením svého úsilí zavést interní model pro účely výpočtu kapitálového požadavku ke komoditnímu riziku.
KAPITOLA 5
Využití interních modelů pro výpočet kapitálových požadavků
Oddíl 1
Svolení a kapitálové požadavky
Článek 362
Specifické a obecné riziko
Poziční riziko u obchodovaného dluhového nebo akciového nástroje nebo jejich derivátu může být pro účely této kapitoly rozděleno na dvě složky. První je složka specifického rizika, která představuje riziko změny v ceně příslušného nástroje v důsledku faktorů ve vztahu k jeho emitentovi nebo v případě derivátů k emitentovi podkladového nástroje. Složka obecného rizika představuje riziko změny v ceně příslušného nástroje (v případě obchodovaného dluhového nástroje nebo dluhového derivátu) v důsledku změny v úrovni úrokových sazeb nebo (v případě akcií nebo akciových derivátů) rozsáhlého pohybu na akciovém trhu nespojeného se specifickými atributy jednotlivých cenných papírů.
Článek 363
Svolení používat interní modely
1. Po ověření, zda daná instituce dodržuje příslušné požadavky oddílů 2, 3 a 4, udělí příslušné orgány instituci svolení vypočítávat své kapitálové požadavky k jedné nebo více z níže uvedených kategorií rizik s využitím svých interních modelů namísto metod uvedených v kapitolách 2 až 4 nebo v kombinaci s nimi:
a)
obecné riziko akciových nástrojů;
b)
specifické riziko akciových nástrojů;
c)
obecné riziko dluhových nástrojů;
d)
specifické riziko dluhových nástrojů;
e)
měnové riziko;
f)
komoditní riziko.
2. U kategorií rizik, pro které nebylo instituci uděleno svolení uvedené v odstavci 1 k využívání jejích interních modelů, instituce nadále vypočítává kapitálové požadavky v souladu s relevantními požadavky uvedenými v kapitolách 2, 3 a 4. Svolení ze strany příslušných orgánů k použití interních modelů se vyžaduje pro každou kategorii rizik a toto svolení se udělí pouze pokud interní modely pokrývají významnou část pozic určité kategorie rizik.
3. Podstatné změny v použití interních modelů, k jejichž použití instituce obdržela svolení, rozšíření použití interních modelů, k jejichž použití instituce obdržela svolení, zejména na další kategorie rizik, a původní výpočet stresové hodnoty v riziku podle čl. 365 odst. 2 vyžadují samostatné svolení příslušného orgánu.
Instituce oznámí příslušným orgánům všechna další rozšíření a změny v užívání těchto interních modelů, k jejichž použití instituce obdržela svolení.
4. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění těchto otázek:
a)
podmínky pro posouzení, jak podstatné je rozšíření a změny v používání interních modelů;
b)
metodika hodnocení, podle nějž mohou příslušné orgány institucím povolit použití interních modelů.
c)
podmínky, za kterých se část pozic, na něž se vztahuje interní model v rámci určité kategorie rizik, považuje za „významnou“ podle odstavce 2.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 364
Kapitálové požadavky při použití interních modelů
1. Každá instituce používající interní model musí kromě kapitálových požadavků vypočítaných v souladu s kapitolami 2, 3 a 4 u těch kategorií rizika, pro které nebylo uděleno svolení používat interní model, splňovat kapitálový požadavek vyjádřený jako součet písmen a) a b):
a)
vyšší z těchto hodnot:
i)
denní výše hodnoty v riziku z předchozího dne vypočtená podle čl. 365 odst. 1 (VaRt-1),
ii)
průměr denní výše hodnoty v riziku vypočítané v souladu s čl. 365 odst. 1 v předcházejících 60 obchodních dnech (VaRavg), který se vynásobí multiplikačním faktorem (mc) podle článku 366;
b)
vyšší z těchto hodnot:
i)
poslední dostupná stresová hodnota v riziku instituce vypočtená podle čl. 365 odst. 2 (sVaRt-1), a
ii)
průměr stresových hodnot v riziku vypočtených způsobem a s četností podle čl. 365 odst. 2 v předcházejících 60 obchodních dnech (sVaRavg), který se vynásobí multiplikačním faktorem (ms) podle článku 366.
2. Instituce, které pro výpočet svého kapitálového požadavku ke specifickému riziku dluhových nástrojů používají interní model, musí splňovat dodatečné kapitálové požadavky vyjádřené jako součet písmen a) a b):
a)
Kapitálový požadavek vypočtený v souladu s články 337 a 338 ke specifickému riziku sekuritizovaných pozic a úvěrových derivátů n-tého selhání v obchodním portfoliu s výjimkou těch, které jsou začleněny do kapitálového požadavku ke specifickému riziku portfolia obchodování s korelací v souladu s oddílem 5, a případně i kapitálový požadavek ke specifickému riziku v souladu s kapitolou 2 oddílem 6 pro ty pozice v subjektech kolektivního investování, pro které nebyly splněny podmínky stanovené v čl. 350 odst. 1 ani v čl. 350 odst. 2;
b)
vyšší z těchto hodnot:
i)
nejnovější hodnota dodatečného rizika selhání a migrace vypočtená v souladu s oddílem 3,
ii)
průměr tohoto čísla během předchozích 12 týdnů.
3. Instituce, které mají portfolio obchodování s korelací, jež splňuje požadavky stanovené v čl. 338 odst. 1 až 3, se může rozhodnout, zda splní kapitálový požadavek na základě článku 377 namísto čl. 338 odst. 4 vypočítaný jako vyšší z těchto hodnot:
a)
nejnovější hodnota rizika pro portfolio obchodování s korelací vypočtená v souladu s oddílem 5;
b)
průměr tohoto čísla během předchozích 12 týdnů;
c)
8 % kapitálového požadavku, který by byl v době výpočtu nejnovější hodnoty rizika uvedené v písmenu a) tohoto odstavce vypočten v souladu s čl. 338 odst. 4 pro všechny tyto pozice začleněné do interního modelu pro portfolio obchodování s korelací.
Oddíl 2
Obecné požadavky
Článek 365
Výpočet VaR a stresové VaR
1. Pro výpočet výše hodnoty v riziku podle článku 364 musí být splněny tyto požadavky:
a)
denní výpočet výše hodnoty v riziku;
b)
99 % jednostranný interval spolehlivosti;
c)
desetidenní období držení;
d)
období efektivního historického pozorování nejméně jeden rok kromě případů, kdy je kratší období pozorování odůvodněno významným vzrůstem cenové volatility;
e)
nejméně měsíční aktualizace datových souborů.
Instituce může používat výše hodnoty v riziku vypočtené podle doby držení kratší než 10 dnů, navýšené až na 10 dnů pomocí vhodné metodiky, jež je pravidelně přezkoumávána.
2. Kromě toho musí instituce nejméně jednou týdně vypočítat „stresovou hodnotu v riziku“ aktuálního portfolia, v souladu s požadavky stanovenými v odstavci 1, se vstupy z modelu hodnoty v riziku kalibrovanými podle historických údajů ze souvislého dvanáctiměsíčního období velké finanční zátěže významné pro portfolio instituce. Výběr těchto historických údajů podléhá alespoň ročnímu přezkumu ze strany instituce, která oznámí výsledek příslušným orgánům. EBA sleduje škálu postupů pro výpočet stresové hodnoty v riziku a v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010 vydává pokyny pro takové postupy.
Článek 366
Regulační zpětné testování a multiplikační faktory
1. Výsledky výpočtů uvedených v článku 365 se zvyšují pomocí multiplikačních faktorů (mc) a (ms).
2. Každý z multiplikačních faktorů (mc) a (ms) je součtem nejméně 3 a plus faktoru mezi 0 a 1 podle tabulky č. 1. Tento plus faktor závisí na počtu překročení hodnoty v riziku stanovené v čl. 365 odst. 1 za posledních 250 obchodních dnů podle zpětného testování prováděného institucí.
Tabulka č. 1
Počet překročení
plus faktor
méně než 5
0,00
5
0,40
6
0,50
7
0,65
8
0,75
9
0,85
10 nebo více
1,00
3. Instituce počítají denní překročení na základě zpětného testování hypotetických a skutečných změn v hodnotě portfolia. Za překročení se považuje, pokud jednodenní změna hodnoty portfolia překročí výši hodnoty v riziku pro dotyčný den, vypočítanou pomocí interního modelu instituce. Za účelem určení plus faktoru se počet překročení vyhodnocuje alespoň čtvrtletně a rovná se vyššímu z počtu překročení na základě hypotetických a skutečných změn hodnoty portfolia.
Zpětné testování hypotetických změn hodnoty portfolia je založeno na srovnání mezi hodnotou portfolia ke konci dne a jeho hodnotou na konci následujícího dne za předpokladu nezměněných pozic.
Zpětné testování skutečných změn hodnoty portfolia je založeno na srovnání mezi hodnotou portfolia ke konci dne a jeho skutečnou hodnotou ke konci následujícího dne bez poplatků, provizí a čistého úrokového výnosu.
4. Příslušné orgány mohou v jednotlivých případech omezit plus faktor na ten, který vyplývá z překročení na základě hypotetických změn, pokud počet překročení podle skutečných změn nevyplývá z nedostatků v interním modelu.
5. Instituce oznámí příslušným orgánům neprodleně, v každém případě nejpozději do pěti pracovních dnů, překročení, která byla zjištěna v rámci zpětného testování, aby umožnily příslušným orgánům průběžně dohlížet na přiměřenost multiplikačních faktorů.
Článek 367
Požadavky na měření rizika
1. Jakýkoli interní model použitý pro výpočet kapitálových požadavků k pozičnímu riziku, měnovému riziku a komoditnímu riziku a jakýkoli interní model obchodování s korelací musí splňovat všechny následující požadavky:
a)
model přesně zachycuje všechna podstatná cenová rizika;
b)
model zachycuje v závislosti na míře aktivity instituce na příslušných trzích dostatečný počet rizikových faktorů. Je-li určitý rizikový faktor součástí modelu oceňování instituce, ale nikoli modelu měření rizika, musí být instituce schopna toto nezařazení do modelu odůvodnit ke spokojenosti příslušného orgánu. Model měření rizika zachycuje pro opce a jiné produkty nelineárnosti a také riziko korelace a bazické riziko. Jsou-li pro rizikové faktory používány zástupné ukazatele, vykazují pro skutečnou drženou pozici spolehlivé záznamy minulého vývoje.
2. Jakýkoli interní model použitý pro výpočet kapitálových požadavků k pozičnímu riziku, měnovému riziku a komoditnímu riziku musí splňovat všechny následující požadavky:
a)
model zahrnuje soubor rizikových faktorů odpovídajících úrokovým mírám v každé měně, ve které má instituce rozvahové nebo podrozvahové pozice citlivé na úrokové míry. Instituce profiluje výnosové křivky pomocí jednoho z obecně uznávaných postupů. Pro podstatné expozice vůči úrokovému riziku v hlavních měnách a na hlavních trzích se výnosová křivka rozděluje do minimálně šesti segmentů splatnosti, aby byly zachyceny změny volatility úrokových měr na výnosové křivce. Model musí také zachycovat riziko ne zcela korelovaných pohybů mezi různými výnosovými křivkami;
b)
model zahrnuje rizikové faktory týkající se zlata a jednotlivých cizích měn, ve kterých jsou pozice instituce denominovány. Pro subjekty kolektivního investování se zohlední skutečné měnové pozice subjektu kolektivního investování. Instituce se mohou spolehnout na informace třetí strany o měnových pozicích subjektu kolektivního investování, je-li správnost těchto informací náležitým způsobem zajištěna. Jestliže instituci nejsou známy měnové pozice subjektu kolektivního investování, tato pozice se izoluje a zachází se s ní v souladu s čl. 353 odst. 3;
c)
model zahrnuje nejméně jeden samostatný rizikový faktor pro každý z akciových trhů, na kterých instituce drží významnější pozice;
d)
model zahrnuje nejméně jeden samostatný rizikový faktor pro každou komoditu, ve které instituce drží významnější pozice. Model také zachycuje riziko ne zcela korelovaných pohybů mezi podobnými, nikoliv však identickými komoditami, a expozici vůči změnám forwardových cen vyplývající z nesouladu splatností. Zohledňuje rovněž charakteristiky trhu, zejména dodací lhůty a možnosti obchodníků k uzavírání pozic;
e)
interní model instituce konzervativně hodnotí riziko vznikající z méně likvidních pozic a pozic s omezenou transparentností cen podle realistických tržních scénářů. Kromě toho splňuje minimální standardy pro údaje. Zástupné ukazatele musí být přiměřeně konzervativní a lze je používat pouze tehdy, pokud jsou dostupné údaje nedostačující nebo neodrážejí skutečnou volatilitu pozice nebo portfolia.
3. Instituce mohou v rámci jakéhokoli interního modelu použitého pro účely této kapitoly používat empirické korelace v rámci jednotlivých kategorií rizika a mezi nimi pouze tehdy, pokud je přístup instituce k měření korelací přiměřený a řádně používaný.
Článek 368
Kvalitativní požadavky
1. Jakýkoli interní model použitý pro účely této kapitoly musí být koncepčně správný a řádně používaný, a zejména musí být splněny tyto kvalitativní požadavky:
a)
jakýkoli interní model použitý pro výpočet kapitálových požadavků k pozičnímu riziku, měnovému riziku nebo komoditnímu riziku je úzce začleněn do procesu každodenního řízení rizik instituce a slouží jako základ pro hlášení rizikových expozic vrcholnému vedení instituce;
b)
instituce mají útvar řízení rizik, který je nezávislý na obchodních útvarech a podléhá přímo vrcholnému vedení instituce. Útvar je odpovědný za tvorbu a používání interního modelu používaného pro účely této kapitoly. Útvar provádí počáteční a průběžné validace jakéhokoli interního modelu používaného pro účely této kapitoly a současně je odpovědný za celkový proces řízení rizik. Útvar denně vypracovává a analyzuje zprávy o výstupech jakéhokoli interního modelu používaného pro výpočet kapitálového požadavku k pozičnímu riziku, měnovému riziku a komoditnímu riziku a o vhodných opatřeních, která je třeba přijmout ohledně limitů obchodování;
c)
vedoucí orgán a vrcholné vedení instituce se aktivně účastní procesu řízení rizik a denní zprávy vypracované útvarem řízení rizik jsou přezkoumávány řídícími pracovníky, jež disponují dostatečnou pravomocí k prosazení jak redukce pozic zaujatých jednotlivými obchodníky, tak i celkové rizikové expozice instituce;
d)
instituce mají dostatečný počet zaměstnanců, kteří umějí používat propracované interní modely, a to včetně těch, které se používají pro účely této kapitoly, v oblastech obchodování, řízení rizik, auditu a back-office;
e)
instituce mají zavedené postupy, kterými sledují a zajišťují dodržování zdokumentovaného souboru interních strategií a kontrol týkajících se celkového fungování svých interních modelů, a to včetně těch, které se používají pro účely této kapitoly;
f)
u jakéhokoli interního modelu použitého pro účely této kapitoly musí být prokázána přijatelná přesnost v měření rizik;
g)
instituce často provádějí důkladné zátěžové testování, včetně reverzních zátěžových testů, které zahrnuje jakýkoli interní model používaný pro účely této kapitoly, a výsledky těchto zátěžových testů přezkoumává vrcholné vedení a zohledňuje je při stanovování strategií a limitů. Tento proces se zaměřuje zejména na nelikvidnost trhů v krizových podmínkách na trhu, riziko koncentrace, jednosměrné trhy, riziko událostí a riziko náhlého selhání (jump-to-default), nelinearitu produktů, pozice hluboko mimo peníze, pozice podléhající zvětšujícím se rozdílům cen a další rizika, která nemusí být přiměřeně zachycena v interních modelech. Aplikované výkyvy musí zohlednit povahu portfolia a dobu, která by mohla být nutná pro zajištění nebo zvládnutí rizik za ztížených tržních podmínek;
h)
jako součást svého běžného výkonu vnitřního auditu provádějí instituce nezávislý přezkum svých interních modelů, a to včetně těch, které se používají pro účely této kapitoly.
2. Přezkum uvedený v odst. 1 písm. h) se vztahuje jak na činnosti obchodních útvarů, tak i na činnosti nezávislého útvaru řízení rizik. Nejméně jednou ročně instituce provede přezkum svého celkového procesu řízení rizik. Tento přezkum se vztahuje na tyto prvky:
a)
adekvátnost dokumentace o systému a procesu řízení rizik a o organizaci útvaru řízení rizik;
b)
začlenění měření rizika do každodenního řízení rizika a spolehlivost informačního systému pro vedení instituce;
c)
postup používaný institucí pro schvalování modelů oceňování rizika a systémy oceňování, které používají pracovníci útvaru sjednávání obchodů (front office) a útvaru vypořádání obchodů (back office);
d)
rozsah rizik zachycených interním modelem pro měření rizika a validaci jakýchkoli podstatných změn v interním modelu pro měření rizika;
e)
přesnost a úplnost údajů o pozicích, přesnost a přiměřenost předpokladů volatility a korelace a přesnost při oceňování a výpočtech citlivosti na riziko;
f)
ověřovací postup, kterého instituce využívá k vyhodnocování jednotnosti, časové příhodnosti, spolehlivosti a nezávislosti zdrojů údajů používaných v interním modelu;
g)
ověřovací postup, kterého instituce využívá k vyhodnocování zpětného testování, pomocí něhož hodnotí přesnost interního modelu.
3. Instituce sledují vývoj technik a osvědčených postupů a využívají jich ve všech svých interních modelech, jež se používají pro účely této kapitoly.
Článek 369
Interní validace
1. Instituce zavedou postupy, kterými zajistí, aby všechny jejich interní modely používané pro účely této kapitoly byly adekvátně validovány přiměřeně kvalifikovanými stranami nezávislými na vývojovém procesu, a tím bylo zaručeno, že jsou koncepčně správné a odpovídajícím způsobem zahrnují všechna podstatná rizika. Validace se provádí zpočátku, když je interní model vyvinut, a vždy, když jsou v něm provedeny významné změny. Validace se provádí také v pravidelných intervalech, ale zejména když dojde k významným strukturálním změnám na trhu nebo ke změnám ve složení portfolia, které by mohly vést k tomu, že interní model již není adekvátní. Instituce sledují vývoj technik a osvědčených postupů pro interní validaci a zavádějí nové poznatky do praxe. Validace interního modelu se neomezuje na zpětné testování, ale zahrnuje přinejmenším také tyto prvky:
a)
testy prokazující, že veškeré předpoklady v interním modelu jsou přiměřené a nepodceňují nebo nepřeceňují rizika;
b)
vedle regulatorních programů zpětného testování provádějí samy instituce validační testy interního modelu týkající se rizik a struktury jejich portfolií, včetně zpětného testování;
c)
využití hypotetických portfolií, aby se zajistilo, že interní model je schopen zohlednit specifické strukturální vlastnosti, které se mohou objevit, například podstatná bazická rizika a riziko koncentrace.
2. Instituce provádějí zpětné testování jak pro skutečné, tak pro hypotetické změny hodnoty portfolia.
Oddíl 3
Zvláštní požadavky na modelování specifického rizika
Článek 370
Požadavky na modelování specifického rizika
Interní model používaný pro výpočet kapitálových požadavků ke specifickému riziku a interní model pro obchodování s korelací musí splňovat tyto dodatečné požadavky:
a)
objasňuje historické cenové pohyby v portfoliu;
b)
zachycuje koncentrace z hlediska velikosti a změn skladby portfolia;
c)
správně funguje také v nepříznivých podmínkách;
d)
je validován pomocí zpětného testování, na jehož základě se posuzuje, zda je specifické riziko přesně zachyceno. Pokud instituce provádí toto zpětné testování na základě relevantních subportfolií, musí být tato subportfolia vybírána stále stejným způsobem;
e)
zachycuje bazické riziko vázané na daný titul, a je zejména citlivý k podstatným idiosynkratickým rozdílům mezi podobnými, nikoli však identickými pozicemi;
f)
zachycuje riziko událostí.
Článek 371
Vyloučení z modelů specifického rizika
1. Instituce se může rozhodnout, že z výpočtu svého kapitálového požadavku ke specifickému riziku pomocí interního modelu vyloučí ty pozice, u nichž splňuje kapitálový požadavek ke specifickému riziku v souladu s čl. 332 odst. 1 písm. e) nebo článkem 337 s výjimkou těch pozic, na něž se vztahuje přístup podle článku 377.
2. Instituce se může rozhodnout, že ve svém interním modelu nebude zachycovat rizika selhání a migrace u obchodovaných dluhových nástrojů, pokud tato rizika zachycuje prostřednictvím požadavků stanovených v oddíle 4.
Oddíl 4
Interní model pro dodatečné riziko selhání a migrace
Článek 372
Požadavek mít interní model IRC
Instituce, která používá interní model pro výpočet kapitálových požadavků ke specifickému riziku obchodovaných dluhových nástrojů, zavede také interní model pro dodatečné riziko selhání a migrace (IRC), pomocí nějž zachytí vedle rizik zachycených výpočtem hodnot v riziku, popsaným v čl. 365 odst. 1, i dodatečná rizika selhání a migrace pozic jejího obchodního portfolia. Instituce musí prokázat, že její interní model splňuje níže uvedené standardy za předpokladu konstantní úrovně rizika a případně upravené tak, aby odrážely dopad likvidity, koncentrací, zajišťování a přítomnosti opčních charakteristik:
a)
interní model umožňuje smysluplné rozlišení rizika a přesné a konzistentní odhady dodatečného rizika selhání a migrace;
b)
odhady potenciálních ztrát získané pomocí interního modelu plní zásadní úlohu při řízení rizik prováděném danou institucí;
c)
údaje o trhu a pozicích využívané pro účely interního modelu jsou aktuální a jsou podrobovány odpovídajícímu hodnocení kvality;
d)
jsou splněny požadavky uvedené v čl. 367 odst. 3, článku 368, čl.369 odst. 1 a v čl.370 písm. b), c), e) a f).
EBA vydá pokyny týkající se požadavků uvedených v článcích 373 až 376.
Článek 373
Rozsah použití interního modelu IRC
Interní model IRC zahrnuje všechny pozice, pro které platí kapitálový požadavek ke specifickému úrokovému riziku včetně těch, pro které platí 0 % kapitálový požadavek ke specifickému riziku podle článku 336, ale nezahrnuje sekuritizované pozice a úvěrové deriváty n-tého selhání.
Instituce může, se svolením příslušných orgánů, rozhodnout, že bude do modelu IRC soustavně zahrnovat všechny kótované akciové pozice a derivátové pozice odvozené od kótovaných akcií. Svolení se udělí, pokud je takové zařazení v souladu se způsobem, jakým instituce interně měří a řídí riziko.
Článek 374
Parametry interního modelu IRC
1. Instituce používají interní model pro výpočet hodnoty, která vyjadřuje ztráty způsobené selháním a migracemi mezi interními či externími ratingy s 99,9 % intervalem spolehlivosti za horizont jednoho roku. Instituce vypočítají tuto hodnotu alespoň jednou týdně.
2. Korelační předpoklady jsou podpořeny analýzou objektivních údajů v koncepčně správném rámci. Interní model přiměřeně odráží koncentrace emitentů. Odráží rovněž koncentrace, které mohou za krizových podmínek vznikat v rámci kategorií produktů a napříč těmito kategoriemi.
3. Interní model IRC odráží dopad korelací mezi případy selhání a migrace. Dopad diverzifikace mezi případy selhání a migrace na jedné straně a ostatními rizikovými faktory na straně druhé tento model odrážet nesmí.
4. Interní model je založen na předpokladu konstantní úrovně rizika po dobu horizontu v délce jednoho roku, z čehož vyplývá, že dané jednotlivé pozice či skupiny pozic v obchodním portfoliu, u nichž během jejich horizontu likvidity došlo k selhání či migraci, jsou na konci horizontu likvidity přeskládány tak, aby dosáhly počáteční úrovně rizika. Alternativně se instituce může rozhodnout, že bude konzistentně používat předpoklad konstantní pozice po dobu jednoho roku.
5. Horizonty likvidity se stanoví podle doby potřebné k prodeji pozice nebo zajištění všech podstatných relevantních cenových rizik za krizových podmínek na trhu, se zvláštním přihlédnutím k velikosti dané pozice. Horizonty likvidity odrážejí skutečné postupy a zkušenosti z období systematických i idiosynkratických stresů. Horizont likvidity je měřen za konzervativních předpokladů a je dostatečně dlouhý k tomu, aby samotný akt prodeje či zajištění podstatně neovlivnil cenu, za kterou by se prodej nebo zajištění uskutečnily.
6. Pro určení vhodného horizontu likvidity pro pozici či skupinu pozic platí minimální období tří měsíců.
7. Určení vhodného horizontu likvidity pro pozici či skupinu pozic musí zohlednit interní zásady instituce týkající se úprav ocenění a řízení nehybných pozic. Jestliže instituce určuje horizonty likvidity spíše pro skupiny pozic než pro jednotlivé pozice, kritéria pro definování skupin pozic jsou stanovena způsobem, který smysluplně odráží rozdíly v úrovni likvidity. Horizonty likvidity pro koncentrované pozice jsou delší, a odrážejí tak delší období nutné k uzavření takových pozic. Horizont likvidity pro aktiva uskladněná k sekuritizaci (securitisation warehouse) odráží dobu nutnou k vytvoření, prodeji a sekuritizaci aktiv nebo k zajištění podstatných rizikových faktorů za krizových podmínek na trhu.
Článek 375
Zohlednění zajištění v interním modelu IRC
1. Do interního modelu instituce k zachycování dodatečných rizik selhání a migrace lze začlenit zajištění. Pozice lze kompenzovat, pokud se dlouhé a krátké pozice týkají stejného finančního nástroje. Zajištění nebo diversifikační efekty spojené s dlouhými a krátkými pozicemi se zahrnutím různých nástrojů nebo různých cenných papírů vydaných týmž dlužníkem i s dlouhými a krátkými pozicemi u různých emitentů lze zohlednit pouze explicitním modelováním hrubých dlouhých a krátkých pozic v různých nástrojích. Instituce zohlední dopad podstatných rizik, která by mohla vzniknout v intervalu mezi okamžikem splatnosti zajištění a horizontem likvidity, i možnou přítomnost významných bazických rizik v zajišťovacích strategiích podle produktu, seniority v kapitálové struktuře, interního či externího ratingu, doby splatnosti, roku původu a jiných rozdílů v nástrojích. Instituce zohledňuje zajištění pouze v rozsahu, v němž je lze zachovat i v situaci, kdy se u dlužníka zvyšuje pravděpodobnost úvěrové či jiné události.
2. U pozic v obchodním portfoliu zajištěných pomocí dynamických zajišťovacích strategií lze zohlednit přeskládání zajištění v rámci horizontu likvidity zajištěné pozice za předpokladu, že instituce:
a)
se rozhodne modelovat přeskládání zajištění konzistentně v celé příslušné skupině pozic obchodního portfolia;
b)
prokáže, že zohlednění výsledků přeskládání vede k lepšímu měření rizik, a
c)
prokáže, že trhy pro zajišťující nástroje jsou dostatečně likvidní na to, aby toto přeskládání i v krizových obdobích umožnily. Veškerá zbytková rizika vyplývající z dynamických zajišťovacích strategií musí být zohledněna v kapitálovém požadavku.
Článek 376
Zvláštní požadavky na interní model IRC
1. Interní model k zachycování dodatečných rizik selhání a migrace odráží nelineární dopad opcí, strukturovaných úvěrových derivátů a ostatních pozic s podstatným nelineárním chováním vzhledem k cenovým pohybům. Instituce rovněž řádně zohlední rizika modelů přítomná v oceňování a odhadování cenových rizik spojených s takovými produkty.
2. Interní model je založen na údajích, které jsou objektivní a aktuální.
3. Při nezávislém přezkoumávání a validaci svých interních modelů používaných pro účely této kapitoly, a to i pro účely systému měření rizika, instituce provádí zejména všechny tyto činnosti:
a)
ověří, zda je její modelovací přístup ke korelacím a cenovým změnám pro její portfolio vhodný, včetně volby a vah jejích faktorů systémového rizika;
b)
provede různé zátěžové testy včetně analýzy citlivosti a analýzy scénářů s cílem vyhodnotit kvalitativní a kvantitativní oprávněnost interního modelu, zvláště pokud jde o zacházení s koncentrovanými pozicemi. Tyto testy nesmí být omezeny na škálu zaznamenaných historických událostí;
c)
uskuteční vhodnou kvantitativní validaci včetně příslušných interních standardů (benchmarks) modelování.
4. Interní model musí být konzistentní s interními metodikami řízení rizik pro určování, měření a řízení obchodních rizik používanými v dané instituci.
5. Instituce musí dokumentovat své interní modely tak, aby byly její předpoklady ohledně korelací a dalších prvků modelovacího postupu pro příslušné orgány transparentní.
6. Interní model konzervativně hodnotí riziko vznikající z méně likvidních pozic a pozic s omezenou transparentností cen za realistických tržních scénářů. Kromě toho splňuje minimální standardy pro údaje. Zástupné ukazatele jsou přiměřeně konzervativní a lze je používat pouze tehdy, pokud jsou dostupné údaje nedostačující nebo neodrážejí skutečnou volatilitu pozice nebo portfolia.
Oddíl 5
Interní model pro obchodování s korelací
Článek 377
Požadavky na interní model pro obchodování s korelací
1. Příslušné orgány udělí svolení používat interní model pro kapitálový požadavek u obchodního portfolia s korelací namísto kapitálového požadavku podle článku 338 institucím, kterým je povoleno používat interní model pro specifické riziko dluhových nástrojů a které splňují požadavky stanovené v odstavcích 2 až 6 tohoto článku, v čl. 367 odst. 1 a odst. 3, v článku 368, čl. 369 odst. 1 a čl. 370 písm. a), b), c), e) a f).
2. Instituce použije tento interní model pro výpočet hodnoty, která přiměřeně zachytí všechna cenová rizika s 99,9 % intervalem spolehlivosti po dobu horizontu v délce jednoho roku za předpokladu konstantní úrovně rizika a případně bude upravena tak, aby odrážela vliv likvidity, koncentrací, zajištění a přítomnosti opčních charakteristik. Instituce vypočítají tuto hodnotu alespoň jednou týdně.
3. Model uvedený v odstavci 1 náležitě zachytí tato rizika:
a)
kumulativní riziko vyplývající z vícenásobných selhání u tranšovaných produktů, včetně různého řazení selhání;
b)
riziko úvěrového rozpětí, včetně gama efektů a křížových gama efektů;
c)
volatilitu implikovaných korelací, včetně křížového efektu mezi rozpětími a korelacemi;
d)
bazické riziko včetně:
i)
bazického rozdílu mezi úvěrovým rozpětím indexu a úvěrovým rozpětím jeho jednotlivých složek a
ii)
bazického rozdílu mezi implikovanou korelací indexu a implikovanou korelací individuálního portfolia (bespoke portfolios);
e)
volatilitu míry výtěžnosti, jelikož tato volatilita souvisí s tím, že míra výtěžnosti má tendenci ovlivňovat ceny tranší;
f)
riziko podhodnocení nákladu zajištění (hedge slippage) vzhledem ke skutečnosti, že komplexní riziková míra využívá dynamické zajišťování, a potenciální náklady na přeskládání těchto zajištění;
g)
jakákoli další podstatná cenová rizika pozic v portfoliu obchodování s korelací.
4. Instituce v rámci modelu uvedeného v odstavci 1 použije dostatek tržních údajů, aby tak zajistila plné zachycení zásadních rizik těchto expozic ve svém interním přístupu, v souladu s požadavky stanovenými v tomto článku. Instituce rovněž prokáže příslušným orgánům prostřednictvím zpětného testování nebo jinými vhodnými prostředky, že její model dokáže odpovídajícím způsobem objasnit historické cenové změny těchto produktů.
Instituce zavede odpovídající zásady a postupy pro oddělení pozic, pro které má svolení začlenit je do kapitálového požadavku v souladu s tímto článkem, od jiných pozic, pro které takové svolení nemá.
5. Instituce pravidelně podrobí portfolio všech pozic zahrnutých do modelu uvedeného v odstavci 1 souboru zvláštních, předem stanovených zátěžových scénářů. Tyto zátěžové scénáře zkoumají účinky krizových podmínek na míry selhání, míry výtěžnosti, úvěrová rozpětí, bazické riziko a účinky korelací a jiných relevantních rizikových faktorů na portfolio obchodování s korelací. Instituce tyto zátěžové scénáře použije alespoň jednou týdně a alespoň jednou za čtvrt roku podá příslušným orgánům zprávu o výsledcích, která bude zahrnovat srovnání s kapitálovým požadavkem dané instituce stanoveným podle tohoto článku. Jakékoli případy, kdy zátěžové testy ukazují na podstatně nedostatečný kapitálový požadavek pro portfolio obchodování s korelací, jsou oprávněnému orgánu dohledu včas hlášeny. EBA vydá pokyny pro používání zátěžových scénářů určených pro portfolio obchodování s korelací.
6. Interní model instituce konzervativně hodnotí riziko vznikající z méně likvidních pozic a pozic s omezenou transparentností cen za realistických tržních scénářů. Kromě toho splňuje minimální standardy pro údaje. Zástupné ukazatele jsou přiměřeně konzervativní a lze je používat pouze tehdy, pokud jsou dostupné údaje nedostačující nebo neodrážejí skutečnou volatilitu pozice nebo portfolia.
HLAVA V
KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY K VYPOŘÁDACÍMU RIZIKU
Článek 378
Vypořádací riziko a riziko dodání
V případě transakcí, v nichž dluhové nástroje, akcie, cizí měny a komodity (kromě repo obchodů a půjček nebo výpůjček cenných papírů nebo komodit) nejsou vypořádány po řádném datu dodání, instituce vypočítá cenový rozdíl, kterému je vystavena.
Cenový rozdíl se vypočítá jako rozdíl mezi dohodnutou vypořádací cenou za dotyčný dluhový nástroj, akcii, cizí měnu nebo komoditu a jejich aktuální tržní hodnotou, pokud by tento rozdíl mohl znamenat pro úvěrovou instituci ztrátu.
Instituce cenový rozdíl vynásobí příslušným koeficientem v pravém sloupci níže uvedené tabulky č. 1 za účelem výpočtu kapitálového požadavku instituce k vypořádacímu riziku.
Tabulka č. 1
Počet pracovních dnů po řádném dni vypořádání
(%)
5 - 15
8
16 - 30
50
31 - 45
75
46 nebo více
100
Článek 379
Volné dodávky
1. Od instituce se požaduje, aby držela kapitál, jak je stanoveno v tabulce č. 2, pokud:
a)
zaplatila za cenné papíry, cizí měny nebo komodity dříve, než je obdržela, nebo dodala cenné papíry, cizí měny nebo komodity dříve, než za ně dostala zaplaceno;
b)
v případě přeshraničních transakcí uplynul jeden nebo více dnů od provedení platby nebo dodávky.
Tabulka č. 2
Kapitálové zacházení s volnými dodávkami
Sloupec 1
Sloupec 2
Sloupec 3
Sloupec 4
Typ transakce
Až do první smluvní platby nebo dodávky
Od první smluvní platby nebo dodávky až do čtyř dnů po druhé smluvní platbě nebo dodávce
Od 5 pracovních dnů po druhé smluvní platbě nebo dodávce až do zániku transakce
Volné dodávky
Bez kapitálového požadavku
Zacházet jako s expozicí
Zacházet jako s expozičním rizikem s váhou 1 250 %
2. Při uplatňování rizikové váhy na expozice volných dodávek, se kterými se zachází podle sloupce 3 v tabulce č. 2, mohou instituce využívající přístup IRB stanovený v části třetí hlavě II kapitole 3 přiřadit protistranám, pro které nemají jinou expozici investičního portfolia, PD na základě externího ratingu protistrany. Instituce používající vlastní odhady LGD mohou uplatnit LGD stanovené v čl. 161 odst. 1 na expozice volných dodávek, které se posuzují podle sloupce 3 v tabulce č. 2, za předpokladu, že tento postup uplatní na všechny takové expozice. Alternativně mohou instituce používající přístup IRB stanovený v části třetí hlavě II kapitole 3 uplatnit rizikové váhy podle standardizovaného přístupu stanoveného v části třetí hlavě II kapitole 2 za předpokladu, že je uplatní na všechny takové expozice, nebo mohou na všechny takové expozice uplatnit 100 % rizikovou váhu.
Pokud není výše kladné expozice vyplývající z transakcí v rámci volných dodávek podstatná, mohou instituce na tyto expozice uplatnit rizikovou váhu 100 % kromě případů, kdy je třeba na tyto expozice uplatnit rizikovou váhu 1 250 % v souladu se sloupcem 4 tabulky č. 2 v odstavci 1.
3. Jako alternativu k používání rizikové váhy 1 250 % na expozice volných dodávek podle sloupce 4 tabulky č. 2 v odstavci 1 může instituce odečíst převedenou hodnotu plus stávající pozitivní expozici těchto expozic vůči položkám kmenového kapitálu tier 1 v souladu se čl. 36 odst. 1 písm. k).
Článek 380
Upuštění od požadavků
Pokud dojde k systémovému selhání celého vypořádacího nebo clearingového systému nebo ústřední protistrany, mohou příslušné orgány upustit od kapitálových požadavků vypočtených podle článků 378 a 379, dokud nedojde k nápravě situace. V tomto případě nebude selhání protistrany při vypořádání obchodu považováno za selhání pro účely úvěrového rizika.
HLAVA VI
KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY K RIZIKU ÚVĚROVÉ ÚPRAVY V OCENĚNÍ
Článek 381
Význam pojmu „úvěrová úprava v ocenění“
Pro účely této hlavy a hlavy II kapitoly 6 se „úvěrovou úpravou v ocenění“ (credit valuation adjustment, dále jen „CVA“) rozumí úprava v ocenění portfolia transakcí s protistranou, které bylo stanoveno tržní cenou střed. Tato úprava odráží aktuální tržní hodnotu úvěrového rizika protistrany vůči instituci, ovšem neodráží aktuální tržní hodnotu úvěrového rizika instituce vůči protistraně.
Článek 382
Oblast působnosti
1. Instituce vypočítá kapitálové požadavky k riziku CVA v souladu s touto hlavou u všech OTC derivátových nástrojů pro všechny své obchodní činnosti, s výjimkou úvěrových derivátů uznaných ke snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko.
2. Instituce zahrnou transakce s financováním cenných papírů do výpočtu kapitálových požadavků podle odstavce 1, pokud příslušný orgán rozhodne, že expozice dané instituce vůči riziku CVA vyplývajícímu z těchto operací jsou podstatné.
3. Transakce se způsobilou ústřední protistranou a transakce mezi klientem a členem clearingového systému, pokud člen clearingového systému působí jako prostředník mezi klientem a způsobilou ústřední protistranou a dané transakce způsobují vznik obchodní expozice člena clearingového systému vůči způsobilé ústřední protistraně, se vylučují z kapitálových požadavků k riziku CVA.
4. Z kapitálových požadavků k riziku CVA se vylučují tyto transakce:
a)
operace s nefinančními protistranami podle definice uvedené v čl. 2 bodu 9 nařízení (EU) č. 648/2012, nebo operace s nefinančními protistranami usazenými ve třetí zemi, pokud tyto operace nepřekročí clearingový práh podle čl. 10 odst. 3 a 4 uvedeného nařízení.
b)
obchody uvnitř skupiny podle článku 3 nařízení (EU) č. 648/2012, pokud členské státy nepřijmou vnitrostátní právní předpisy požadující strukturální oddělení v rámci bankovní skupiny, přičemž v takovém případě mohou příslušné orgány požadovat, aby byly tyto obchody uvnitř skupiny mezi strukturálně oddělenými institucemi zahrnuty do kapitálových požadavků;
c)
operace s protistranami podle čl. 2 bodu 10 nařízení (EU) č. 648/2012, na něž se vztahují přechodná ustanovení čl. 89 odst. 1 uvedeného nařízení, dokud tato přechodná ustanovení nepřestanou být použitelná;
d)
operace s protistranami podle čl. 1 odst. 4 písm. a) a b) a odst. 5 písm. a), b) a c) nařízení (EU) č. 648/2012 a operace s protistranami, pro něž je v článku 115 tohoto nařízení stanovena riziková váha 0 % pro expozice vůči takovým protistranám.
Výjimka z požadavku CVA vůči takovým operacím podle tohoto odstavce písm. c), které jsou podniknuty během přechodného období stanoveného v čl. 89 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012, by se uplatní po celou dobu smlouvy týkající se takové operace.
5. EBA provede do 1. ledna 2015 a poté každé dva roky přezkum s ohledem na vývoj v oblasti mezinárodní regulace, mimo jiné o potenciálních metodikách nastavení a prahů pro uplatnění požadavků CVA vůči nefinačním protistranám usazeným ve třetí zemi.
EBA ve spolupráci s orgánem ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro stanovení postupů, jimiž by se operace s nefinančními protistranami usazenými ve třetí zemi vyňaly z kapitálových požadavků pro riziko CVA.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do šesti měsíců ode dne provedení přezkumu uvedeného v prvním pododstavci.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v druhém pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.];
Článek 383
Pokročilá metoda
1. Instituce, která má svolení používat interní model pro specifické riziko dluhových nástrojů v souladu s čl. 363 odst. 1 písm. d), pro všechny transakce, pro které má svolení k použití metody interního modelu pro určení hodnoty expozice u přidružené expozice úvěrového rizika protistrany v souladu s článkem 283, stanoví kapitálové požadavky k riziku CVA modelováním dopadu změn úvěrových rozpětí protistrany na CVA všech protistran těchto transakcí, s přihlédnutím k zajištěním CVA, která jsou způsobilá podle článku 386.
Instituce použije svůj interní model pro stanovení kapitálových požadavků ke specifickému riziku spojenému s obchodovanými dluhovými pozicemi a uplatní 99 % interval spolehlivosti a období držení rovnocenné 10 dnům. Interní model je třeba použít takovým způsobem, aby simuloval změny úvěrového rozpětí protistran, ale nemodeloval citlivost CVA na změny jiných tržních faktorů, včetně změny v hodnotě referenčního aktiva, komodity, měny nebo úrokové sazby derivátu.
Kapitálové požadavky k riziku CVA pro každou protistranu se vypočítají v souladu s tímto vzorcem:
kde:
ti
=
čas i-tého přecenění s počátkem v t0= 0;
tT
=
nejdelší smluvní splatnost z celé skupiny transakcí se započtením s protistranou;
si
=
je úvěrové rozpětí protistrany vztahující se k časovému vrcholu ti použité pro výpočet CVA protistrany. Pokud je známo rozpětí swapu úvěrového selhání protistrany, instituce použije toto rozpětí. Pokud toto rozpětí swapu úvěrového selhání známo není, instituce použije zástupný indikátor rozpětí přiměřený ratingu, odvětví a regionu protistrany;
LGDMKT
=
LGD protistrany, která je založena na rozpětí tržního nástroje protistrany, pokud je nástroj protistrany znám. Pokud nástroj protistrany znám není, musí být založena na zástupných indikátorech rozpětí, které jsou přiměřené s ohledem na rating, odvětví a region protistrany.
První člen součtu představuje aproximaci tržní implikované podmíněné pravděpodobnosti selhání ke kterému by došlo mezi dobami ti-1 a ti;
EEi
=
očekávaná expozice vůči protistraně v čase přecenění ti, přičemž expozice plynoucí z různých skupin transakcí se započtením vůči stejné protistraně se sčítají a nejdelší splatnost každé skupiny transakcí se započtením je dána nejdelší smluvní splatností ve skupině transakcí se započtením; v případě maržového obchodování musí instituce použít zacházení stanovené v odstavci 3, pokud instituce používá pro maržové obchodování míry EPE uvedené v čl. 285 odst. 1 písm. a) nebo písm. b);
Di
=
bezrizikový diskontní faktor v čase ti, kde D0 = 1.
2. Při výpočtu kapitálových požadavků k riziku CVA pro protistranu založí instituce všechny vstupy do svého interního modelu pro specifické riziko dluhových nástrojů na těchto vzorcích (podle toho, který je vhodný):
a)
pokud je model založen na úplném přecenění, je nutno přímo použít vzorec uvedený v odstavci 1.
b)
pokud je model založen na citlivosti na úvěrová rozpětí pro specifické časové vrcholy, instituce založí každou citlivost na úvěrové rozpětí („Regulatorní CS01“) na tomto vzorci:
Pro poslední časový úsek i = T je odpovídajícím vzorcem
c)
pokud model využívá citlivostí na úvěrové rozpětí, pokud jde o paralelní posuny v úvěrovém rozpětí, instituce použije tento vzorec:
d)
pokud model využívá citlivostí druhého řádu na posuny v úvěrových rozpětích (gama rozpětí), vypočítá se gama podle vzorce v odstavci 1.
3. Instituce používající míry EPE pro kolateralizované OTC deriváty uvedené v čl. 285 odst. 1 písm. a) nebo b) postupují při stanovování kapitálových požadavků k riziku CVA v souladu s odstavcem 1 takto:
a)
předpokládají konstantní profil očekávaných expozic;
b)
stanoví očekávanou expozici rovnu efektivní očekávané expozici vypočítané podle čl. 285 odst. 1 písm. b) pro splatnosti rovnající se větší z těchto hodnot:
i)
polovina nejdelší splatnosti vyskytující se ve skupině transakcí se započtením;
ii)
pomyslná vážená průměrná splatnost všech transakcí v rámci skupiny transakcí se započtením.
4. Instituce, které je uděleno svolení příslušným orgánem v souladu s článkem 283 používat metodu interního modelu pro výpočet hodnot expozice ve vztahu k většině její činnosti, ale která používá metody stanovené v hlavě II kapitole 6 oddíle 3, 4 nebo 5 pro menší portfolia a které je uděleno povolení používat přístup interních modelů pro specifické riziko dluhových nástrojů v souladu s čl.363 odst. 1 písm. d), může se svolením příslušných orgánů vypočítat kapitálové požadavky k riziku CVA v souladu s odstavcem 1 pro skupiny transakcí se započtením nezahrnuté do metody interního modelu. Příslušné orgány udělí toto svolení pouze tehdy, pokud instituce používá metody stanovené v hlavě II kapitole 6 oddíle 3, 4 nebo 5 pro omezený počet malých portfolií.
Pro účely výpočtu podle předchozího pododstavce, a pokud model použitý v rámci metody interního modelu nevytvoří profil očekávaných expozic, postupují instituce takto:
a)
předpokládají konstantní profil očekávaných expozic;
b)
stanoví očekávané expozice jako rovnající se hodnotě expozice vypočtené podle metod stanovených v hlavě II kapitole 6 oddíle 3, 4 nebo 5 nebo podle metody interního modelu pro splatnost rovnající se větší z těchto hodnot:
i)
polovina nejdelší splatnosti vyskytující se ve skupině transakcí se započtením;
ii)
pomyslná vážená průměrná splatnost všech transakcí v rámci skupiny transakcí se započtením.
5. Instituce stanoví kapitálové požadavky k riziku CVA v souladu s čl. 364 odst. 1 a články 365 a 367 jako součet nestresových a stresových hodnot v riziku, které se vypočtou takto:
a)
pro nestresovou hodnotu v riziku se použije stávající kalibrace parametrů pro očekávané expozice, jak je uvedeno v čl. 292 odst. 2 prvním pododstavci;
b)
pro stresovou hodnotu v riziku se použijí budoucí profily očekávaných expozic protistrany s využitím zátěžové kalibrace uvedené v čl. 292 odst. 2 druhém pododstavci. Krizové období pro parametry úvěrového rozpětí je nejvážnější jednoleté krizové období, které lze identifikovat v rámci tříletého krizového období použitého pro parametry expozice;
c)
pro tyto výpočty se použije koeficient násobení třemi zavedený ve výpočtu kapitálových požadavků na základě hodnoty v riziku a stresové hodnoty v riziku. EBA sleduje důslednost veškerých rozhodnutí orgánů dohledu vedoucích k uplatnění vyššího násobku, než je uvedený trojnásobek vstupních údajů hodnoty v riziku a stresové hodnoty v riziku, na jejichž základě se stanoví požadavek CVA. Příslušné orgány, které uplatní koeficient vyšší než tři, předloží orgánu EBA písemné odůvodnění;
d)
výpočet se provede alespoň jednou měsíčně a očekávaná expozice, která se použije, se vypočítá se stejně často. Pokud je použita nižší než denní četnost, pro účely výpočtu stanoveného v čl. 364 odst. 1 písm. a) bodu ii) a písm. b) bodu ii) použijí instituce průměr za období tří měsíců.
6. V případě expozic vůči protistraně, pro níž interní model instituce pro specifické riziko dluhových nástrojů nestanovuje zástupný indikátor rozpětí, který je přiměřený s ohledem na kritéria ratingu, odvětví a regionu protistrany, použije instituce pro výpočet kapitálových požadavků k riziku CVA metodu stanovenou v článku 384.
7. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž podrobněji upřesní:
a)
jak má být vymezen zástupný indikátor rozpětí pomocí schváleného interního modelu pro specifické riziko dluhových nástrojů dané instituce pro účely určení si a LGDMKT podle odstavce 1;
b)
počet a velikost portfolií, které splňují kritérium omezeného počtu malých portfolií uvedené v odstavci 4.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. ledna 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 384
Standardizovaná metoda
1. Instituce, která nevypočítává kapitálové požadavky k riziku CVA pro své protistrany v souladu s článkem 383, vypočítá kapitálové požadavky portfolia k riziku CVA pro každou protistranu podle níže uvedeného vzorce, přičemž zohlední zajištění CVA, která jsou způsobilá podle článku 386:
kde:
h
=
roční rizikový horizont (v ročních jednotkách); h = 1;
wi
=
váha použitelná na protistranu „i“.
Protistraně „i“ je přiřazena jedna ze šesti vah wi na základě externího úvěrového hodnocení vypracovaného určenou externí ratingovou agenturou, jak je uvedeno v tabulce č. 1. U protistran, pro které není k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou:
a)
instituce používající přístup podle hlavy II kapitoly 3 přiřadí internímu ratingu protistrany jedno z úvěrových hodnocení;
b)
instituce používající přístup podle hlavy II kapitoly 2 přidělí této protistraně váhu wi = 1,0 %. Pokud však instituce použije na rizikovou váhu expozice úvěrového rizika protistrany vůči této protistraně článek 128, přidělí se váha wi = 3,0 %.
=
celková hodnota expozice úvěrového rizika protistrany „i“ (součet v rámci celé skupiny transakcí se započtením) včetně dopadu kolaterálu v souladu s metodami stanovenými v hlavě II kapitole 6 oddílech 3 až 6, podle potřeby, na výpočet kapitálových požadavků k úvěrovému riziku protistrany pro tuto protistranu. Instituce používající jednu z metod uvedených v hlavě II kapitole 6 oddílech 3 a 4 mohou jako hodnotu EADitotal použít plně upravenou hodnotu expozice v souladu s čl. 223 odst. 5.
U institucí, které nepoužívají metodu stanovenou v hlavě II kapitole 6 oddíle 6 se expozice diskontuje použitím tohoto činitele:
Bi
=
pomyslná hodnota nakoupených zajištění swapů úvěrového selhání na jedno jméno (jejich součet, pokud jde o více než jednu pozici) odkazujících na protistranu „i“ a používaných k zajištění rizika CVA.
Tato pomyslná částka musí být diskontována s použitím tohoto činitele:
Bind
=
plná pomyslná hodnota jednoho nebo více swapů úvěrového selhání založených na indexu, nakoupených k zajištění a použitých k zajištění rizika CVA.
Tato pomyslná částka musí být diskontována s použitím tohoto činitele:
wind
=
váha použitelná na zajištění založené na indexu.
Instituce stanoví hodnotu wind na základě výpočtu váženého průměru wi, který je použitelný pro jednotlivé složky tohoto indexu;
Mi
=
efektivní splatnost transakcí s protistranou i.
U instituce, která používá metodu stanovenou v hlavě II kapitole 6 oddíle 6, se Mi vypočítá podle čl. 162 odst. 2 písm. g). Pro tyto účely však nesmí být Mi omezena na pět let, ale na nejdelší smluvní zbývající dobu splatnosti ve skupině transakcí se započtením;
U instituce, která nepoužívá metodu stanovenou v hlavě II kapitole 6 oddíle 6, je Mi průměrná pomyslná vážená splatnost podle čl. 162 odst. 2 písm. b); Pro tyto účely však nesmí být Mi omezena na pět let, ale na nejdelší smluvní zbývající dobu splatnosti ve skupině transakcí se započtením;
=
splatnost zajišťovacího nástroje s pomyslnou Bi (množství Mi hedge Bi se sečtou, pokud jde o několik pozic);
Mind
=
splatnost indexového zajištění.
V případě více než jedné pozice se zajištěním založeným na indexu je Mind průměrná splatnost vážená pomyslnými hodnotami.
2. Pokud je protistrana zahrnuta do indexu, na němž je založen swap úvěrového selhání použitý pro zajištění úvěrového rizika protistrany, instituce může odečíst pomyslnou částku, kterou by bylo možné přiřadit uvedené protistraně v souladu s váhou jejího referenčního nástroje, od pomyslné hodnoty CDS založeného na indexu a posuzovat ji jako zajištění na jedno jméno (Bi) jednotlivé protistrany se splatností založenou na splatnosti indexu.
Tabulka č. 1
Stupeň úvěrové kvality
Váha wi
1
0,7 %
2
0,8 %
3
1,0 %
4
2,0 %
5
3,0 %
6
10,0 %
Článek 385
Alternativa k metodám CVA pro výpočet kapitálových požadavků
Instituce používající metodu původní expozice podle článku 275 mohou alternativně k článku 384 pro nástroje uvedené v článku 382 a s výhradou předchozího souhlasu příslušného orgánu vynásobit výsledné objemy rizikově vážených expozic koeficientem v hodnotě 10 pro zjištění úvěrového rizika protistran u těchto expozic, namísto výpočtu kapitálových požadavků k riziku CVA.
Článek 386
Způsobilá zajištění
1. Zajištění jsou „způsobilými zajištěními“ pro účely výpočtu kapitálových požadavků k riziku CVA podle článků 383 a 384 pouze tehdy, pokud se používají za účelem snížení rizik CVA a jsou jako taková řízena a odpovídají jednomu z těchto typů:
a)
swapy úvěrového selhání na jedno jméno nebo jiné rovnocenné zajišťovací nástroje odkazující přímo na protistranu;
b)
swapy úvěrového selhání založené na indexu za předpokladu, že jakákoli báze mezi rozpětím jednotlivé protistrany a rozpětím nástroje, který náleží do indexu, na němž je swap úvěrového selhání založen, se ke spokojenosti příslušného orgánu odráží v hodnotě v riziku.
Požadavek v písmenu b), že jakákoli báze mezi rozpětím jednotlivé protistrany a rozpětím nástrojů indexů, na kterých jsou založena zajištění swapů úvěrového selhání, se odráží v hodnotě v riziku, se uplatní rovněž na případy, kdy se pro rozpětí protistrany použije zástupných indikátorů.
U všech protistran, pro které se použije zástupných indikátorů, instituce použije přiměřené bazické časové řady z reprezentativní skupiny podobných jmen, u kterých je rozpětí k dispozici.
Není-li příslušný orgán spokojen s tím, jak je zohledněna báze mezi rozpětím jednotlivých protistran a rozpětími nástrojů indexů, na kterých jsou založena zajištění swapů úvěrového selhání, pak instituce zohlední pouze 50 % pomyslné hodnoty tohoto zajištění při výpočtu hodnoty v riziku.
Nadměrné zajištění expozic vůči swapům úvěrového selhání na jedno jméno metodou stanovenou v článku 383 není dovoleno.
2. Instituce při výpočtu kapitálových požadavků k riziku CVA nezohlední jiné typy zajištění rizika protistrany. Zejména tranšované swapy nebo swapy úvěrového selhání n-tého selhání a úvěrové dluhové cenné papíry n-tého selhání nejsou způsobilými zajištěními pro účely výpočtu kapitálových požadavků k riziku CVA.
3. Způsobilá zajištění, která jsou zahrnuta do výpočtu kapitálových požadavků k riziku CVA, nelze zahrnout do výpočtu kapitálových požadavků ke specifickému riziku, jak je stanoven v hlavě IV, nebo posuzovat jako snížení jiného úvěrového rizika než úvěrového rizika protistrany u stejného portfolia transakcí.
ČÁST ČTVRTÁ
VELKÉ EXPOZICE
Článek 387
Předmět
Instituce sledují a řídí své velké expozice v souladu s touto částí.
Článek 388
Negativní působnost
Tato část se nepoužije na investiční podniky, které splňují kritéria stanovená v čl. 95 odst. 1 nebo v čl. 96 odst. 1.
Tato část se nepoužije na skupinu na základě její konsolidované situace, pokud tato skupina zahrnuje pouze investiční podniky podle čl. 95 odst. 1 nebo čl. 96 odst. 1 a pomocné společnosti, a v případě, že součástí této skupiny nejsou úvěrové instituce.
Článek 389
Definice
Pro účely této části se „expozicí“ rozumí jakékoli aktivum nebo podrozvahová položka uvedené v části třetí hlavě II kapitole 2 bez uplatnění rizikové váhy nebo stupně rizika.
Článek 390
Výpočet hodnoty expozice
1. Hodnota expozice vyplývající z položek uvedených v příloze II se vypočítá podle jedné z metod stanovených v části třetí hlavě II kapitole 6.
2. Instituce se svolením použít metodu interního modelu v souladu s článkem 283 mohou tuto metodu použít pro výpočet hodnoty expozice repo obchodů, půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit, maržových obchodů a transakcí s delší dobou vypořádání.
3. Instituce, které vypočítávají kapitálové požadavky pro své obchody zahrnuté v obchodním portfoliu podle části třetí hlavy IV kapitoly 2 článku 299 a části třetí hlavy V, a případně části třetí hlavy IV kapitoly 5, vypočítají expozice vůči jednotlivým klientům, které vznikají v obchodním portfoliu, sečtením těchto položek:
a)
kladné převahy dlouhých pozic instituce nad jejími krátkými pozicemi u všech finančních nástrojů emitovaných daným klientem, přičemž se čistá pozice u každého z různých nástrojů vypočítá podle metod uvedených v části třetí hlavě IV kapitole 2;
b)
čisté expozice v případě upsání dluhových nebo akciových nástrojů;
c)
expozic vyplývajících z transakcí, dohod a smluv s dotyčným klientem uvedených v článcích 299 a 378 až 380, přičemž tyto expozice se vypočítají způsobem stanoveným v uvedených článcích pro výpočet hodnot expozice.
Pro účely písmene b) se čistá expozice vypočítá tak, že se odečtou ty pozice z upsání, které upsaly nebo za které spoluručí třetí strany na základě formální dohody, snížené o faktory uvedené v článku 345.
Pro účely písmene b) instituce zřídí systémy pro sledování a řízení upsaných expozic mezi dobou počátečního závazku a následujícím pracovním dnem s přihlédnutím k povaze rizik podstupovaných na dotyčných trzích.
Pro účely písmene c) se z odkazu v článku 299 vyloučí část třetí hlava II kapitola 3.
4. Celkové expozice vůči jednotlivým klientům nebo ekonomicky spjatým skupinám klientů se vypočítají jako součet expozic obchodního portfolia a investičního portfolia.
5. Expozice vůči ekonomicky spjatým skupinám klientů se vypočítají jako součet expozic vůči jednotlivým klientům ve skupině.
6. Expozice nezahrnují:
a)
v případě devizových operací expozice s obvyklým průběhem vypořádání do dvou pracovních dnů po zaplacení;
b)
v případě koupě nebo prodeje cenných papírů expozice s obvyklým průběhem vypořádání do pěti pracovních dnů po zaplacení nebo dodání cenných papírů podle toho, k čemu dojde dřív;
c)
v případě poskytování služeb převodů peněz, včetně provádění platebních služeb, clearingu a vypořádání v jakékoli měně a korespondenčního bankovnictví nebo clearingu finančních nástrojů a vypořádání transakcí a úschovy pro klienty, opožděné příjmy prostředků financování a jiné expozice vzniklé z důvodu činnosti klienta, které trvají nejdéle do následujícího pracovního dne;
d)
v případě poskytování služeb převodů peněz, včetně provádění platebních služeb, clearingu a vypořádání v jakékoli měně a korespondenčního bankovnictví, expozice v horizontu jednoho dne (intra-day) vůči institucím poskytujícím tyto služby;
e)
expozice odečtené z kapitálu v souladu se články 36, 56 a 66.
7. Za účelem zjištění celkové expozice vůči klientovi nebo ekonomicky spjaté skupině klientů, pokud jde o klienty, vůči nimž má instituce expozice na základě transakcí uvedených v čl. 112 písm. m) a o) nebo na základě jiných transakcí, u nichž existuje expozice vůči podkladovým aktivům, instituce posoudí své podkladové expozice s přihlédnutím k ekonomické podstatě struktury transakce a rizikům spojeným se strukturou vlastní transakce, aby určila, zda tato struktura představuje dodatečnou expozici.
8. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění těchto otázek:
a)
podmínky a metodiky používané k určení celkové expozice vůči klientovi nebo ekonomicky spjaté skupině klientů, pokud jde o druhy expozic uvedené v odstavci 7;
b)
podmínky, za nichž struktura transakce uvedená v odstavci 7 nepředstavuje dodatečnou expozici.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. ledna 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 391
Definice instituce pro účely týkající se velkých expozic
Pro účely výpočtu hodnoty expozic v souladu s touto částí pojem „instituce“ zahrnuje rovněž všechny soukromé nebo veřejné podniky včetně jejich poboček, které by, kdyby byly usazeny v Unii, odpovídaly definici pojmu „instituce“ a získaly povolení ve třetí zemi, která uplatňuje požadavky v oblasti obezřetnostního dohledu a regulace, jež jsou přinejmenším rovnocenné požadavkům uplatňovaným v Unii.
Článek 392
Definice velké expozice
Expozice instituce vůči klientovi nebo ekonomicky spjaté skupině klientů se považuje ze velkou, představuje-li její hodnota alespoň 10 % použitelného kapitálu instituce.
Článek 393
Schopnost identifikovat a řídit velkou expozici
Instituce musí mít řádné administrativní a účetní postupy a odpovídající mechanismy vnitřní kontroly pro účely určování, řízení, sledování, podávání zpráv a pro záznam všech velkých expozic a jejich následných změn v souladu s tímto nařízením.
Článek 394
Požadavky týkající se podávání zpráv
1. Instituce podá příslušným orgánům o každé velké expozici včetně velkých expozic, které jsou vyňaty z působnosti čl. 395 odst. 1, zprávu obsahující tyto informace:
a)
určení klienta nebo ekonomicky spjaté skupiny klientů, vůči kterým má instituce velkou expozici;
b)
hodnotu expozice před případným zohledněním účinku snižování úvěrového rizika;
c)
typ majetkového nebo osobního zajištění úvěrového rizika, pokud je použito;
d)
hodnotu expozice po zohlednění účinku snižování úvěrového rizika vypočítanou pro účely čl. 395 odst. 1.
V případě, že se na instituci vztahuje ustanovení části třetí hlavy II kapitoly 3, dá příslušným orgánům k dispozici údaje o svých 20 největších expozicích na konsolidovaném základě vyjma těch, které jsou vyňaty z působnosti čl. 395 odst. 1.
2. Kromě zprávy obsahující informace uvedené v odstavci 1 podá instituce příslušným orgánům, pokud jde o jejích 10 největších expozic na konsolidovaném základě vůči institucím, jakož i o jejích 10 největších expozic na konsolidovaném základě vůči neregulovaným finančním subjektům, včetně velkých expozic vyjmutých z uplatňování čl. 395 odst. 1, zprávu obsahující tyto informace:
a)
určení klienta nebo ekonomicky spjaté skupiny klientů, vůči kterým má instituce velkou expozici;
b)
hodnotu expozice před případným zohledněním účinku snižování úvěrového rizika;
c)
typ majetkového nebo osobního zajištění úvěrového rizika, pokud je použito;
d)
hodnotu expozice po zohlednění účinku snižování úvěrového rizika vypočítanou pro účely čl. 395 odst. 1;
e)
očekávané ukončení expozice vyjádřené v podobě částky splatné v rámci měsíčních košů splatnosti až to jednoho roku, čtvrtletních košů splatnosti až do tří let a poté každoročně.
3. Zpráva se podává alespoň dvakrát ročně.
4. EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro upřesnění:
a)
jednotné formáty pro podávání zpráv uvedených v odstavci 3, které musí být přiměřené povaze, rozsahu a komplexnosti činností instituce, a pokyny pro používání těchto formátů;
b)
četnost a data podávání zpráv uvedených v odstavci 3;
c)
IT řešení použitelná pro podávání zpráv uvedených v odstavci 3.
EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 1. ledna 2014.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 395
Limity velkých expozic
1. Instituce nesmí být vystavena expozici vůči klientovi nebo ekonomicky spjaté skupině klientů, jejíž hodnota po zohlednění účinku snižování úvěrového rizika v souladu s články 399 až 403 přesahuje 25 % jejího použitelného kapitálu. Pokud je uvedený klient institucí nebo pokud ekonomicky spjatá skupina klientů zahrnuje jednu či více institucí, nesmí tato hodnota přesáhnout 25 % použitelného kapitálu instituce nebo částku 150 milionů EUR podle toho, co je vyšší, za podmínky, že součet hodnot expozic po zohlednění účinku snižování úvěrového rizika v souladu s články 399 až 403 vůči všem ekonomicky spjatým klientům, kteří nejsou institucemi, nepřesahuje 25 % použitelného kapitálu instituce.
Pokud bude částka 150 milionů EUR vyšší než 25 % použitelného kapitálu instituce, hodnota expozice po zohlednění účinku snižování úvěrového rizika v souladu s články 399 až 403 nesmí překročit přiměřený limit s ohledem na použitelný kapitál instituce. Instituce stanoví tento limit v souladu se zásadami a postupy uvedenými v článku 81 směrnice 2013/36/EU s cílem řešit a kontrolovat riziko koncentrace. Tento limit nesmí překročit 100 % použitelného kapitálu instituce.
Příslušné orgány mohou stanovit nižší limit než 150 milionů EUR a informují o tom EBA a Komisi.
2. V souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010 zohlední EBA účinek snížení úvěrového rizika v souladu s články 399 až 403 i výsledky vývoje v oblasti stínového bankovnictví a velkých expozic na úrovni Unie a na mezinárodní úrovni, a vydá do 31. prosince 2014 pokyny s cílem stanovit přiměřené souhrnné limity pro takové expozice nebo přísnější individuální limity pro expozice vůči subjektům stínového bankovnictví, které provádějí bankovní činnosti mimo regulační rámec.
Při vypracování těchto pokynů zváží EBA, zda by zavedení dodatečných limitů mělo škodlivý dopad na rizikový profil institucí usazených v Unii, na poskytování úvěrů pro reálnou ekonomiku nebo na stabilitu a řádné fungování finančních trhů.
Do 31. prosince 2015 Komise posoudí vhodnost a dopad ukládání limitů na expozice vůči subjektům stínového bankovnictví, které provádějí bankovní činnosti mimo regulační rámec a zohlední vývoj na úrovni Unie a mezinárodní vývoj v oblasti stínového bankovnictví a velkých expozic, jakož i snižování úvěrového rizika v souladu s články 399 až 403. Komise předloží zprávu Evropskému parlamentu a Radě spolu s případným legislativním návrhem týkajícím se limitů expozic vůči subjektům stínového bankovnictví, které provádějí bankovní činnosti mimo regulační rámec.
3. S výhradou článku 396 instituce vždy dodrží příslušný limit stanovený v odstavci 1.
4. Aktiva představující pohledávky a jiné expozice vůči uznaným investičním podnikům z třetích zemí mohou podléhat stejnému zacházení stanovené v odstavci 1.
5. Limity stanovené v tomto článku lze překročit u expozic v obchodním portfoliu instituce, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
riziko investičního portfolia vůči danému klientovi nebo ekonomicky spjaté skupině klientů nepřekračuje limit stanovený v odstavci 1, přičemž tento limit je vypočítán s ohledem na použitelný kapitál, takže převýšení vzniká výlučně v obchodním portfoliu;
b)
instituce splňuje dodatečný kapitálový požadavek na částky převyšující limit stanovený v odstavci 1, který se vypočítá v souladu s články 397 a 398;
c)
tam, kde uplynulo deset dnů nebo méně od překročení limitů, nepřevýší expozice vůči danému klientovi nebo ekonomicky spjaté skupině klientů v obchodním portfoliu 500 % použitelného kapitálu instituce;
d)
jakékoliv překročení limitů, které trvalo déle než deset dnů, nepřevyšuje ve svém součtu 600 % použitelného kapitálu instituce.
V každém případě, kdy dojde k překročení limitu, instituce neprodleně podá příslušným orgánům zprávu o částce převýšení a jménu příslušného klienta a případně o jménu ekonomicky spjaté skupiny klientů.
6. Pro účely tohoto odstavce se strukturálními opatřeními rozumí opatření přijatá členským státem a prováděná příslušnými orgány tohoto členského státu předtím, než vstoupí v platnost právní akt výslovně harmonizující taková opatření, která požadují, aby úvěrové instituce povolené v tomto členském státě omezily své expozice vůči různým právním subjektům podle svých činností, bez ohledu na to, kde jsou takové činnosti prováděny, s cílem ochránit vkladatele a zachovat finanční stabilitu.
Bez ohledu na odstavec 1 tohoto článku a čl. 400 odst. 1 písm. f), v případech, kdy členské státy ve svém vnitrostátním právu vyžadují přijetí strukturálních opatření v rámci určité bankovní skupiny, mohou příslušné orgány požadovat po institucích příslušné bankovní skupiny držící vklady, které podléhají systému pojištění vkladů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES ze dne 30. května 1994 o systémech pojištění vkladů (30) nebo rovnocennému systému pojištění vkladů ve třetí zemi, aby uplatnily limit velkých expozic nižší než 25 %, avšak nejméně 15 %, v období od 31. prosince 2014 do 30. června 2015, a nejméně 10 % od 1. července 2015, a to na subkonsolidovaném základě podle čl. 11 odst. 5, vůči expozicím uvnitř skupiny v případě, že tyto expozice obsahují expozice vůči subjektu, který nepatří do stejné podskupiny, pokud jde o příslušná strukturální opatření.
Pro účely tohoto odstavce musí být splněny tyto podmínky:
a)
všechny subjekty patřící do stejné podskupiny, pokud jde o příslušná strukturální opatření, se považují za jednoho klienta nebo ekonomicky spjatou skupinu klientů;
b)
příslušné orgány uplatňují jednotný limit vůči expozicím uvedeným v prvním pododstavci.
Uplatněním tohoto přístupu není dotčen účinný dohled na konsolidovaném základě a jeho uplatnění nesmí vést k neúměrným nepříznivým účinkům na finanční systém jako celek nebo jeho části v jiných členských státech nebo v Unii jako celku ani nesmí představovat nebo vytvářet překážku bránící fungování vnitřního trhu.
7. Dříve, než přijmou konkrétní strukturální opatření podle odstavce 6, související s velkými expozicemi, musí příslušné orgány oznámit Radě, Komisi, dotyčným příslušným orgánům a orgánu EBA nejméně dva měsíce před zveřejněním rozhodnutí o přijetí strukturálního opatření všechny níže uvedené skutečnosti a předložit k nim relevantní kvantitativní nebo kvalitativní podklady:
a)
rozsah činností, na něž se vztahují strukturální opatření;
b)
vysvětlení, z jakého důvodu jsou taková navrhovaná opatření považována za vhodná, účinná a přiměřená, pokud jde o ochranu vkladatelů;
c)
posouzení pravděpodobného pozitivního nebo negativního dopadu těchto opatření na vnitřní trh, a to na základě informací, které má daný členský stát k dispozici.
8. Pravomoc přijmout prováděcí akt za účelem přijetí nebo odmítnutí navrhovaných vnitrostátních opatření podle odstavce 7 je přenesena na Komisi, která jedná v souladu s postupem podle čl. 464 odst. 2.
EBA zašle do jednoho měsíce od obdržení oznámení podle odstavce 7 Radě, Komisi a dotyčnému členskému státu své stanovisko k bodům zmíněným v uvedeném odstavci. Dotyčné příslušné orgány mohou rovněž předložit Radě, Komisi a dotyčnému členskému státu svá stanoviska k bodům zmíněným v uvedeném odstavci.
Komise v co největší míře zohlední stanoviska uvedená v druhém pododstavci, a pokud existují spolehlivé a přesvědčivé důkazy o tom, že příslušná opatření mají nepříznivý dopad na vnitřní trh, jež převažuje nad přínosy finanční stability, navrhovaná vnitrostátní opatření do dvou měsíců od obdržení oznámení zamítne. V opačném případě Komise přijme navrhovaná vnitrostátní opatření na počáteční období dvou let, přičemž tato opatření mohou případně podléhat změnám.
Komise zamítne navrhovaná vnitrostátní opatření pouze v případě, že se domnívá, že navrhovaná vnitrostátní opatření mají v dalších členských státech nebo v celé Unii nepřiměřeně nepříznivé dopady na celý finanční systém nebo na jeho části, čímž představují nebo vytvářejí překážku fungování vnitřního trhu nebo volného pohybu kapitálu v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování EU.
Hodnocení Komise zohlední stanovisko EBA a zohlední i podklady předložené podle odstavce 7.
Před skončením platnosti příslušných opatření mohou příslušné orgány navrhnout nová opatření k prodloužení období provádění vždy na dodatečné období dvou let. V takovém případě o tom informují Komisi, Radu, dotyčné příslušné orgány a EBA. Schválení nových opatření podléhá postupu stanovenému v tomto článku. Tímto článkem nejsou dotčena ustanovení článku 458.
Článek 396
Soulad s požadavky na velkou expozici
1. Pokud ve výjimečných případech expozice instituce přesáhnou limit stanovený v čl. 395 odst. 1, oznámí instituce hodnotu expozice bezodkladně příslušným orgánům, které mohou, pokud to okolnosti vyžadují, poskytnout instituci časově omezené období, aby dosáhla souladu s limitem.
Pokud se použije částka 150 milionů EUR uvedená v čl. 395 odst. 1, příslušné orgány mohou v jednotlivých případech povolit překročení limitu 100 % použitelného kapitálu dané instituce.
2. Jestliže se podle čl. 7 odst. 1 upustí od požadavku, aby instituce plnila na individuálním nebo subkonsolidovaném základě povinnosti stanovené v této části, nebo jestliže se v případě mateřské instituce v členském státě použijí ustanovení článku 9, musí být přijata opatření zajišťující uspokojivé rozložení rizik uvnitř skupiny.
Článek 397
Výpočet dodatečných kapitálových požadavků pro velké expozice v obchodním portfoliu
1. Převýšení uvedené v čl. 395 odst. 5 písm. b) se vypočítá tak, že se vyberou ty složky celkové obchodní expozice vůči danému klientovi nebo ekonomicky spjaté skupině klientů, které mají nejvyšší požadavky ke specifickému riziku v části třetí hlavě IV kapitole 2 nebo požadavky v článku 299 a v části třetí hlavě V, jejichž součet se rovná částce převýšení uvedené v čl. 395 odst. 5 písm. a).
2. Tam, kde převýšení netrvá déle než deset dnů, činí dodatečný kapitálový požadavek u těchto složek 200 % požadavků uvedených v odstavci 1.
3. Od uplynutí deseti dnů po vzniku převýšení se složky převýšení vybrané podle odstavce 1 zanesou na příslušnou řádku ve sloupci 1 tabulky č. 1 ve vzestupném pořadí podle požadavků ke specifickému riziku v části třetí hlavě IV kapitole 2 nebo požadavků v článku 299 a části třetí hlavě V. Dodatečný kapitálový požadavek se rovná součtu požadavků ke specifickému riziku v části třetí hlavě IV kapitole 2 nebo požadavků v článku 299 a v části třetí hlavě V pro tyto složky, vynásobenému odpovídajícím činitelem ve sloupci 2 tabulky č. 1.
Tabulka č. 1
Sloupec 1: Překročení limitů
(na základě procenta použitelného kapitálu)
Sloupec 2: Činitelé
Do 40 %
200 %
Od 40 do 60 %
300 %
Od 60 do 80 %
400 %
Od 80 do 100 %
500 %
Od 100 do 250 %
600 %
Nad 250 %
900 %
Článek 398
Postupy, jak zabránit institucím ve vyhýbání se dodatečnému kapitálovému požadavku
Instituce se nesmí úmyslně vyhnout dodatečným kapitálovým požadavkům stanoveným v článku 397, které by jinak musely splnit, k expozicím překračujícím limit stanovený v čl. 395 odst. 1, jakmile tyto expozice trvaly déle než 10 dnů, dočasným převedením expozic do jiné společnosti, ať už v rámci stejné skupiny nebo ne, nebo prováděním umělých transakcí k uzavření expozice v průběhu tohoto desetidenního období a vytvoření nové expozice.
Instituce mají systémy, které zajistí, aby každý převod, který má účinek uvedený v prvním pododstavci, byl okamžitě hlášen příslušným orgánům.
Článek 399
Uznatelné techniky snižování úvěrového rizika
1. Pojem „záruka“ zahrnuje pro účely článků 400 až 403 úvěrové deriváty uznané podle části třetí hlavy II kapitoly 4 s výjimkou úvěrových dluhových cenných papírů.
2. S výhradou odstavce 3 tohoto článku v případech, kdy je podle článků 400 až 403 povoleno uznání majetkového nebo osobního zajištění úvěrového rizika, je nutno dodržet požadavky na způsobilost a jiné minimální požadavky stanovené v části třetí hlavě II kapitole 4.
3. Pokud se instituce řídí čl. 401 odst. 2, je uznání majetkového zajištění úvěrového rizika podmíněno splněním příslušných požadavků uvedených v části třetí hlavě II kapitole 3. Pro účely této části instituce nezohlední kolaterál uvedený v čl. 199 odst. 5 až 7, pokud to není povoleno podle článku 402.
4. Instituce pokud možno provádějí rozbor svých expozic vůči poskytovatelům kolaterálu, poskytovatelům osobního zajištění úvěrového rizika a vůči podkladovým aktivům podle čl. 390 odst. 7 z důvodu možné koncentrace, a kde je to vhodné, aby učinily opatření a oznámily příslušnému orgánu všechna významná zjištění.
Článek 400
Výjimky
1. Tyto expozice jsou vyňaty z působnosti čl. 395 odst. 1:
a)
aktiva představující pohledávky vůči ústředním vládám, centrálním bankám nebo subjektům veřejného sektoru, kterým by nezajištěným byla přidělena riziková váha 0 % podle části třetí hlavy II kapitoly 2;
b)
aktiva představující pohledávky vůči mezinárodním organizacím nebo mezinárodním rozvojovým bankám, kterým by nezajištěným byla přidělena riziková váha 0 % podle části třetí hlavy II kapitoly 2;
c)
aktiva představující pohledávky kryté výslovnou zárukou ústředních vlád, centrálních bank, mezinárodních organizací, mezinárodních rozvojových bank nebo subjektů veřejného sektoru, v nichž by nezajištěným pohledávkám vůči subjektu poskytujícímu záruku byla přidělena podle části třetí hlavy II kapitoly 2 riziková váha 0 %;
d)
jiné expozice vůči ústředním vládám, centrálním bankám, mezinárodním organizacím, mezinárodním rozvojovým bankám nebo subjektům veřejného sektoru nebo expozice, za něž výše uvedené subjekty ručí, jestliže by nezajištěným pohledávkám vůči subjektu, vůči němuž existuje expozice nebo který za ni ručí, byla přidělena podle části třetí hlavy II kapitoly 2 riziková váha 0 %;
e)
aktiva představující pohledávky vůči regionálním vládám nebo místním orgánům členských států, pokud by těmto pohledávkám byla přidělena podle části třetí hlavy II kapitoly 2 riziková váha 0 %, a jiné expozice vůči těmto regionálním vládám nebo místním orgánům nebo jimi zaručené pohledávky, kterým by podle části třetí hlavy II kapitoly 2 byla přidělena riziková váha 0 %;
f)
expozice vůči protistranám uvedené v čl. 113 odst. 6 nebo 7, pokud by jim byla podle části třetí hlavy II kapitoly 2 přidělena riziková váha 0 %. S expozicemi nesplňujícími tato kritéria bude zacházeno jako s expozicemi vůči třetí straně, ať jsou vyňaty z působnosti čl. 395 odst. 1, či nikoli;
g)
aktiva a jiné expozice zajištěné kolaterálem ve formě hotovostních vkladů u instituce poskytující úvěr nebo u instituce, která je mateřským nebo dceřiným podnikem instituce poskytující úvěr;
h)
aktiva a jiné expozice zajištěné kolaterálem ve formě vkladních listů vydaných institucí poskytující úvěr nebo institucí, která je mateřským nebo dceřiným podnikem instituce poskytující úvěr, a uložených u některé z nich;
i)
expozice vzniklé na základě nevyčerpaných úvěrových příslibů klasifikovaných v příloze I jako podrozvahové položky s nízkým rizikem za předpokladu, že byla uzavřena dohoda s klientem nebo ekonomicky spjatou skupinou klientů, na jejímž základě lze úvěrový příslib čerpat pouze v případě, že je zjištěno, že čerpání nezpůsobí převýšení limitu podle čl. 395 odst. 1;
j)
obchodní expozice vůči ústředním protistranám a příspěvky ústředním protistranám do fondu pro riziko selhání;
k)
expozice vůči systémům pojištění vkladů podle směrnice 94/19/ES, které vyplývají z financování těchto systémů, pokud členské instituce systému mají právní nebo smluvní povinnost systém financovat.
Má se za to, že hotovost obdržená na základě úvěrového dluhového cenného papíru vydaného institucí stejně jako úvěry, které protistrana poskytla úvěrové instituci, a vklady protistrany u úvěrové instituce, které jsou předmětem dohody o rozvahovém započtení podle části třetí hlavy II kapitoly 4, spadají pod písmeno g).
2. Příslušné orgány mohou zcela nebo částečně vyjmout tyto expozice:
a)
kryté dluhopisy ve smyslu čl. 129 odst. 1, 3 a 6;
b)
aktiva představující pohledávky vůči regionálním vládám nebo místním orgánům členských států, pokud by těmto pohledávkám byla přidělena podle části třetí hlavy II kapitoly 2 riziková váha 20 %, a jiné expozice vůči těmto regionálním vládám nebo místním orgánům nebo jimi zaručené pohledávky, kterým by podle části třetí hlavy II kapitoly 2 byla přidělena riziková váha 20 %;
c)
expozice včetně účastí nebo jiných druhů kapitálových investic instituce vůči mateřskému podniku, vůči jiným dceřiným podnikům takového mateřského podniku nebo vůči jeho vlastním dceřiným podnikům, podléhají-li tyto podniky témuž dohledu na konsolidovaném základě jako sama instituce v souladu s tímto nařízením, směrnicí 2002/87/ES nebo s rovnocennými normami platnými ve třetí zemi; s expozicemi nesplňujícími tato kritéria bude zacházeno jako s expozicemi vůči třetí straně, ať jsou vyňaty z působnosti čl. 395 odst. 1, či nikoli;
d)
aktiva představující pohledávky a jiné expozice včetně účastí nebo jiných druhů kapitálových investic vůči regionálním nebo ústředním úvěrovým institucím, se kterými je úvěrová instituce sdružena v síti v souladu s právními předpisy nebo stanovami a které jsou podle těchto předpisů nebo stanov odpovědné za hotovostní clearingové operace v rámci sítě;
e)
aktiva představující pohledávky a jiné expozice vůči úvěrovým institucím vzniklé úvěrovým institucím, z nichž jedna provozuje činnost na nekonkurenčním základě a poskytuje úvěry nebo záruky za ně podle legislativních programů nebo svých stanov na podporu přesně vymezených hospodářských odvětví, které podléhají určité formě státního dohledu a omezením využití poskytovaných úvěrů, pokud příslušné expozice vzniknou z takových úvěrů přenášených na příjemce prostřednictvím úvěrových institucí nebo ze záruk za tyto úvěry;
f)
aktiva představující pohledávky a jiné expozice vůči institucím za podmínky, že tyto expozice nepředstavují kapitál takové instituce, netrvají déle než do následujícího obchodního dne a nejsou denominovány v některé z hlavních obchodních měn;
g)
aktiva představující pohledávky vůči centrálním bankám ve formě požadovaných minimálních rezerv držených těmito centrálními bankami, které jsou denominovány v jejich národních měnách;
h)
aktiva představující pohledávky vůči ústředním vládám v podobě zákonných požadavků na likviditu, která jsou uložena ve vládních cenných papírech, jež jsou denominovány a financovány v jejich národních měnách, pokud příslušné orgány rozhodnou, že úvěrové hodnocení těchto ústředních vlád stanovené určenou externí ratingovou agenturou odpovídá investičnímu stupni;
i)
50 % podrozvahových dokumentárních akreditivů se středně nízkým a nízkým rizikem a podrozvahových nevyčerpaných úvěrových příslibů se středně nízkým a nízkým rizikem podle přílohy I a se souhlasem příslušných orgánů 80 % jiných záruk než záruk na úvěry, které vyplývají z právních předpisů a které svým členům poskytují vzájemné záruční společnosti mající postavení úvěrových institucí;
j)
záruky vyžadované zákonem, které jsou používány v případě, že hypoteční půjčka financovaná vydáváním hypotečních dluhopisů je vyplacena vypůjčovateli před konečnou registrací hypotéky v katastru, pokud daná záruka není používána pro snížení rizika při výpočtu objemů rizikově vážených expozic;
k)
aktiva představující pohledávky a jiné expozice vůči uznávaným burzám.
3. Příslušné orgány mohou výjimku stanovenou v odstavci 2 použít pouze v případě, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
zvláštní povaha expozice, protistrany nebo vztahu mezi institucí a protistranou eliminují nebo snižují riziko expozice a
b)
případné zbývající riziko koncentrace lze vyřešit jinými stejně účinnými prostředky, jako například pomocí opatření, postupů a mechanismů stanovených v článku 81 směrnice 2013/36/EU.
Příslušné orgány informují orgán EBA o tom, zda mají v souladu s písmeny a) a b) tohoto odstavce v úmyslu využít některou z výjimek stanovených v odstavci 2, a své rozhodnutí s orgánem EBA konzultují.
Článek 401
Výpočet účinku, jaký má použití technik snižování úvěrového rizika
1. Při výpočtu hodnoty expozic pro účely čl. 395 odst. 1 může instituce použít „plně upravenou hodnotu expozice“ vypočítanou podle části třetí hlavy II kapitoly 4, přičemž se zohlední snížení úvěrového rizika, koeficient volatility a jakýkoli nesoulad splatnosti (E*).
2. Instituce, které je uděleno svolení používat vlastní odhady LGD a konverzních faktorů pro kategorii expozic podle části třetí hlavy II kapitoly 3, může, se svolením příslušných orgánů, uznávat účinky finančního kolaterálu při výpočtu hodnoty expozice pro účely čl. 395 odst. 1.
Příslušné orgány udělí svolení uvedené v předchozím pododstavci pouze tehdy, pokud instituce může odhadnout účinky finančního kolaterálu na své expozice odděleně od ostatních aspektů týkajících se LGD.
Odhady provedené institucí jsou dostatečně vhodné pro snížení hodnoty expozice s cílem dodržovat ustanovení článku 395.
Instituce, které je povoleno používat vlastní odhady účinku finančního kolaterálu, je použije konzistentně s přístupem uplatňovaným při výpočtu kapitálových požadavků v souladu s tímto nařízením.
Instituce, které je povoleno používat vlastní odhady LGD a konverzních faktorů pro kategorii expozic podle části třetí hlavy II kapitoly 3 a která nevypočítává hodnotu svých expozic metodou uvedenou v prvním pododstavci tohoto článku, může používat pro výpočet hodnoty expozic komplexní metodu finančního kolaterálu nebo přístup uvedený v čl. 403 odst. 1 písm. b).
3. Instituce, která používá komplexní metodu finančního kolaterálu nebo které je povoleno používat při výpočtu hodnoty expozice pro účely čl. 395 odst. 1 metodu popsanou v odstavci 2 tohoto článku, provádí pravidelné zátěžové testy svých koncentrací úvěrového rizika, včetně rizika ve vztahu k realizovatelné hodnotě jakéhokoli přijatého kolaterálu.
Tyto pravidelné zátěžové testy uvedené v prvním pododstavci se zaměří na rizika vyplývající z potenciálních změn tržních podmínek, které by mohly nepříznivě ovlivnit kapitálovou přiměřenost institucí, a rizika vyplývající z realizace kolaterálu v krizových podmínkách.
Provedené zátěžové testy musí být přiměřené a vhodné pro vyhodnocení takových rizik.
V případě, že pravidelný zátěžový test poukáže na nižší realizovatelnou hodnotu přijatého kolaterálu, než by bylo povoleno zohlednit při použití komplexní metody finančního kolaterálu, případně metody uvedené v odstavci 2, hodnota kolaterálu, která může být uznána při výpočtu hodnoty expozic pro účely čl. 395 odst. 1, se odpovídajícím způsobem sníží.
Instituce uvedené v prvním pododstavci zahrnou do svých strategií k řešení rizika koncentrace:
a)
zásady a postupy pro řešení rizik vyplývajících z nesouladu splatnosti expozic a jakéhokoli jejich úvěrového zajištění;
b)
zásady a postupy pro případ, že zátěžový test poukáže na nižší realizovatelnou hodnotu kolaterálu, než by byla zohledněna při použití komplexní metody finančního kolaterálu nebo metody uvedené v odstavci 2;
c)
zásady a postupy související s rizikem koncentrace vyplývajícím z používání technik snižování úvěrového rizika, a zejména s velkými nepřímými expozicemi, například vůči jedinému emitentovi cenných papírů přijatých jako kolaterál.
Článek 402
Expozice vznikající z poskytování hypoték
1. Pro výpočet hodnoty expozic pro účely článku 395 může instituce snížit hodnotu expozice nebo jakékoli části expozice plně zajištěné nemovitostí v souladu s čl. 125 odst. 1 o zastavenou výši tržní nebo zástavní hodnoty dotčené nemovitosti, avšak nejvýše o 50 % tržní hodnoty nebo 60 % zástavní hodnoty nemovitosti v členských státech, které právními předpisy určily přísná kritéria pro stanovení zástavní hodnoty nemovitosti, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
příslušné orgány členských států nestanovily rizikovou váhu vyšší než 35 % pro expozice nebo části expozic zajištěné obytnými nemovitostmi v souladu s čl. 124 odst. 2;
b)
expozice nebo část expozice je plně zajištěna
i)
zástavním právem k obytné nemovitosti nebo obdobnou jistotou; nebo
ii)
obytnou nemovitostí v případě nájemních operací, kdy si pronajímatel ponechává plné vlastnictví obytné nemovitosti a nájemce dosud nevyužil svého předkupního práva;
c)
jsou splněny požadavky uvedené v článku 208 a čl. 229 odst. 1.
2. Pro výpočet hodnoty expozic pro účely článku 395 může instituce snížit hodnotu expozice nebo jakékoli části expozice plně zajištěné nemovitostí v souladu s čl. 126 odst. 1 o zastavenou výši tržní nebo zástavní hodnoty dotčené nemovitosti, avšak nejvýše o 50 % tržní hodnoty nebo 60 % zástavní hodnoty nemovitosti v členských státech, které právními předpisy určily přísná kritéria pro stanovení zástavní hodnoty nemovitosti, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
příslušné orgány členských států nestanovily rizikovou váhu vyšší než 50 % pro expozice nebo části expozic zajištěné obchodními nemovitostmi v souladu s čl. 124 odst. 2;
b)
expozice je plně zajištěna:
i)
zástavními právy ke kancelářím nebo jiným obchodním prostorám; nebo
ii)
kancelářemi nebo jinými obchodními prostorami a expozicemi souvisejícími s transakcemi, které se týkají pronájmů nemovitostí.
c)
jsou splněny požadavky uvedené v čl. 126 odst. 2 písm. a), článku 208 a v čl. 229 odst. 1;
d)
obchodní nemovitost je stavebně zcela dokončena.
3. Instituce může s expozicí vůči protistraně, která vyplývá z reverzního repa, na jehož základě instituce od protistrany odkoupila neakcesorická samostatná hypoteční zástavní práva k nemovitostem třetích stran, zacházet jako s řadou individuálních expozic vůči každé z těchto třetích stran, za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
protistranou je instituce;
b)
expozice je plně zajištěna zástavními právy k nemovitostem daných třetích stran, která instituce odkoupila, a instituce může tato zástavní práva vykonávat;
c)
instituce zajistila splnění požadavků stanovených v článku 208 a v čl. 229 odst. 1;
d)
instituce se v případě selhání, platební neschopnosti nebo likvidace protistrany stane osobou oprávněnou z nároků, které protistrana vůči daným třetím stranám má;
e)
instituce podá příslušným orgánům v souladu s článkem 394 zprávu o celkovém objemu expozic vůči každé další instituci, s nimiž zachází v souladu s tímto odstavcem.
Pro tyto účely instituce předpokládá, že její expozice vůči každé z těchto třetích stran odpovídá výši pohledávky protistrany vůči dané třetí straně, a nikoli příslušnému objemu expozice vůči protistraně. S případnou zbývající částí expozice vůči této protistraně se nadále zachází jako s expozicí vůči protistraně.
Článek 403
Substituční přístup
1. Je-li expozice vůči klientovi zajištěna třetí stranou nebo je-li zajištěna kolaterálem vydaným třetí stranou, může instituce:
a)
zacházet s částí expozice, která je zajištěna, jako s expozicí vůči ručiteli namísto vůči klientovi, pokud by byla nezajištěné expozici vůči ručiteli přidělena riziková váha stejná nebo nižší než riziková váha nezajištěné expozice vůči klientovi podle části třetí hlavy II kapitoly 2;
b)
zacházet s částí expozice zajištěné tržní hodnotou uznaného kolaterálu jako s expozicí vůči třetí straně namísto vůči klientovi, je-li expozice zajištěna kolaterálem a pokud by byla části expozice zajištěné kolaterálem přidělena riziková váha stejná nebo nižší než riziková váha nezajištěné expozice vůči klientovi podle části třetí hlavy II kapitoly 2.
Přístup uvedený v prvním pododstavci písmene b) instituce nepoužije v případě nesouladu mezi splatností expozice a splatností zajištění.
Pro účely této části může instituce použít jak komplexní metodu finančního kolaterálu, tak zacházení stanovené v prvním pododstavci písmene b) pouze pokud je povoleno použít jak komplexní metodu finančního kolaterálu, tak jednoduchou metodu finančního kolaterálu pro účely článku 92.
2. Pokud instituce použije odst. 1 písm. a):
a)
jestliže je záruka denominována v jiné měně, než ve které je denominována expozice, vypočítá se hodnota expozice, která se považuje za krytou, v souladu s ustanoveními upravujícími nesoulad měn v případě osobního zajištění úvěrového rizika stanovenými v části třetí hlavě II kapitole 4;
b)
postupuje se v případě nesouladu mezi splatností expozice a splatností zajištění v souladu s ustanoveními upravujícími nesoulad splatností stanovenými v části třetí hlavě II kapitole 4;
c)
částečné krytí lze uznat v souladu s postupem stanoveným v části třetí hlavě II kapitole 4.
ČÁST PÁTÁ
EXPOZICE VŮČI PŘEVEDENÉMU ÚVĚROVÉMU RIZIKU
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ PRO TUTO ČÁST
Článek 404
Oblast působnosti
Hlavy II a III se použijí na nové sekuritizace emitované od 1. ledna 2011. Hlavy II a III se po 31. prosinci 2014 použijí na stávající sekuritizace, pokud budou po tomto datu doplněny či nahrazeny nové podkladové expozice.
HLAVA II
POŽADAVKY PRO INSTITUCE, KTERÉ JSOU INVESTORY
Článek 405
Podíl, který si emitent ponechá
1. Instituce, která nejedná jako původce, sponzor nebo původní věřitel, může být vystavena úvěrovému riziku ze sekuritizované pozice ve svém obchodním či investičním portfoliu pouze tehdy, pokud ji původce, sponzor nebo původní věřitel výslovně informoval o tom, že si průběžně ponechá podstatný čistý ekonomický podíl, který činí v každém případě nejméně 5 %.
Ponecháním podstatného čistého ekonomického podílu ve výši nejméně 5 % se rozumí pouze tyto případy:
a)
ponechání nejméně 5 % nominální hodnoty každé tranše prodané investorům či na ně převedené;
b)
v případě sekuritizace revolvingových expozic ponechání podílu původce ve výši nejméně 5 % nominální hodnoty sekuritizovaných expozic;
c)
ponechání náhodně zvolených expozic, odpovídajících nejméně 5 % nominální hodnoty sekuritizovaných expozic, pokud by tyto expozice jinak byly sekuritizovány v rámci sekuritizace, za předpokladu, že počet expozic určených k potenciální sekuritizaci činí při vzniku nejméně 100;
d)
ponechání tranše první ztráty a případně jiných tranší, které mají stejný nebo horší profil rizika než tranše převedené na investory nebo jim prodané a nejsou splatné dříve než tyto tranše, tak aby ponechané expozice v celkovém součtu činily nejméně 5 % nominální hodnoty sekuritizovaných expozic;
e)
ponechání první ztrátové expozice v hodnotě minimálně 5 % z každé sekuritizované expozice v rámci sekuritizace.
Výše čistého ekonomického podílu se určuje při vzniku a průběžně se zachovává. Čistý ekonomický podíl, včetně ponechaných pozic, podílu nebo expozice, nesmí být předmětem žádného snižování úvěrového rizika nebo jakékoli krátké pozice či jiného zajištění a nesmí být prodán. Čistý ekonomický podíl se stanoví podle pomyslné hodnoty podrozvahových položek.
Požadavky na ponechání čistého ekonomického podílu nesmí být pro žádnou sekuritizaci uplatňovány vícenásobně.
2. Pokud mateřská úvěrová instituce v EU, finanční holdingová společnost v EU, smíšená finanční holdingová společnost v EU nebo některý z jejich dceřiných podniků sekuritizuje jakožto původce či sponzor expozice vůči několika úvěrovým institucím, investičním podnikům nebo jiným finančním institucím, jež spadají do oblasti působnosti dohledu na konsolidovaném základě, lze požadavek uvedený v odstavci 1 splnit na základě konsolidované situace dotčené mateřské úvěrové instituce v EU, finanční holdingové společnosti v EU nebo smíšené finanční holdingové společnosti v EU.
První pododstavec se použije pouze v případě, kdy se úvěrové instituce, investiční podniky nebo finanční instituce, které vytvořily sekuritizované expozice, zavázaly, že budou plnit požadavky stanovené v článku 408 a včas původci nebo sponzorovi a mateřské úvěrové instituci v EU, finanční holdingové společnosti v EU nebo smíšené finanční holdingové společnosti v EU dodají informace nutné pro splnění požadavků uvedených v článku 409.
3. Odstavec 1 se nepoužije, pokud sekuritizované expozice představují expozice vůči níže uvedeným subjektům nebo jsou jimi plně, nepodmíněně a neodvolatelně zaručené:
a)
ústřední vlády nebo centrální banky;
b)
regionální vlády, místní orgány a subjekty veřejného sektoru členských států;
c)
instituce, jimž je v souladu s částí třetí hlavou II kapitolou 2 přidělena riziková váha nejvýše 50 %;
d)
mezinárodní rozvojové banky.
4. Odstavec 1 se nepoužije na transakce založené na jasném, transparentním a dostupném indexu, jehož podkladové referenční nástroje jsou shodné s těmi, které tvoří široce obchodovaný index, nebo se jedná o obchodovatelné cenné papíry, které nejsou sekuritizovanými pozicemi.
Článek 406
Náležitá péče
1. Před tím, než se vystaví rizikům ze sekuritizace, a případně i poté musí být instituce schopny příslušným orgánům prokázat pro každou svou jednotlivou sekuritizovanou pozici, že mají celkové a široké povědomí o formálních zásadách a postupech, které zavedly a které jsou přiměřené jejich obchodnímu i investičnímu portfoliu a odpovídají profilu rizika jejich investic do sekuritizovaných pozic pro analýzu a zaznamenávání:
a)
informací zpřístupněných původci, sponzory nebo původními věřiteli podle čl. 405 odst. 1 ke konkretizaci čistého ekonomického podílu, který průběžně drží v sekuritizaci;
b)
rizikové charakteristiky jednotlivých sekuritizovaných pozic;
c)
rizikové charakteristiky podkladových expozic sekuritizovaných pozic;
d)
reputací a ztrát vzniklých z předchozích sekuritizací původců nebo sponzorů v příslušných kategoriích podkladových expozic sekuritizovaných pozic;
e)
prohlášení a zpřístupnění informací učiněných původci nebo sponzory či jejich zástupci nebo poradci o jejich hloubkové kontrole sekuritizovaných expozic a případně o kvalitě doprovodného kolaterálu sekuritizovaných expozic;
f)
v příslušných případech metod a koncepcí, na nichž je založeno oceňování kolaterálu podporujícího sekuritizované expozice, a zásad přijatých původcem nebo sponzorem k zajištění nezávislosti oceňovatele;
g)
všech strukturálních rysů sekuritizace, které mohou podstatně ovlivnit výkonnost sekuritizované pozice dané instituce, jako jsou smluvní rozložení toků hotovosti a s nimi související spouštěcí mechanismy, úvěrová posílení, posílení likvidity, spouštěcí mechanismy založené na tržní ceně a definice selhání specifické pro daný kontrakt.
Instituce pravidelně provádějí své vlastní zátěžové testy přiměřené jejich sekuritizovaným pozicím. Za tímto účelem se instituce mohou spoléhat na finanční modely vytvořené externími ratingovými agenturami za předpokladu, že instituce mohou na požádání prokázat, že před investováním věnovaly náležitou péči validaci relevantních předpokladů modelů a jejich strukturování a porozumění metodice, předpokladům a výsledkům.
2. Instituce, jež nejednají jako původci, sponzoři nebo původní poskytovatelé půjček, vytvoří formální postupy přiměřené svému obchodnímu i investičnímu portfoliu a odpovídající rizikovému profilu svých investic do sekuritizovaných pozic pro průběžné a včasné sledování informací o výkonnosti podkladových expozic svých sekuritizovaných pozic. V příslušných případech to zahrnuje druh expozice, procento úvěrů po splatnosti více než 30, 60 a 90 dní, míry selhání, sazby u předčasného splacení, úvěry, u nichž bylo zahájeno vymáhání zajištění, druhy a využití kolaterálu, rozložení četnosti úvěrového hodnocení nebo jiných měření úvěruschopnosti podkladových expozic, odvětvovou a geografickou diverzifikaci, rozložení četnosti poměrů úvěru k hodnotě s šířkou pásem, která umožňují příslušnou analýzu citlivosti. V případě, že podkladové expozice jsou samy sekuritizovanými pozicemi, musí mít instituce informace uvedené v tomto pododstavci nejen o podkladových sekuritizovaných tranších, jako je název emitenta a kvalita úvěru, ale také o charakteristikách a výkonnosti seskupení podkládajících tyto sekuritizované tranše.
Instituce rovněž použijí stejné normy analýzy na účasti nebo úpisy u emisí sekuritizací nakupovaných od třetích stran, ať už takové účasti nebo úpisy mají být drženy v jejich obchodním portfoliu, nebo v jejich investičním portfoliu.
Článek 407
Dodatečná riziková váha
Pokud instituce nesplňuje požadavky podle článku 405, 406 nebo 409 v jakémkoli podstatném ohledu z důvodu své nedbalosti nebo opomenutí, příslušné orgány uplatní přiměřenou dodatečnou rizikovou váhu ve výši nejméně 250 % té rizikové váhy, která se použije na příslušné sekuritizované pozice způsobem stanoveným v čl. 245 odst. 6 nebo v čl. 337 odst. 3 (výsledná riziková váha nepřesáhne 1 250 %). Dodatečná riziková váha postupně narůstá s každým dalším porušením ustanovení o náležité péči.
Příslušné orgány zohlední výjimky pro určité sekuritizace uvedené v čl. 405 odst. 3 snížením rizikové váhy, kterou by jinak uplatnily podle tohoto článku ve vztahu k sekuritizaci, na niž se použije čl. 405 odst. 3.
HLAVA III
POŽADAVKY NA INSTITUCE, KTERÉ JSOU SPONZORY A PŮVODCI
Článek 408
Kritéria pro poskytování úvěrů
Instituce, které jsou sponzory a původci, použijí táž spolehlivá a jednoznačně stanovená kritéria pro poskytování úvěrů v souladu s požadavky článku 79 směrnice 2013/36/EU na expozice, které mají být sekuritizovány, jaká používají na expozice, které mají být drženy v jejich vlastním investičním portfoliu. Za tímto účelem instituce, které jsou původci a sponzory, použijí stejné postupy pro schvalování a případně změnu, obnovení a refinancování úvěrů.
V případě, že požadavky uvedené v prvním pododstavci tohoto článku nejsou splněny, instituce, která je původcem, nepoužije čl. 245 odst. 1 a nesmí jí být povoleno vyloučit sekuritizované expozice z výpočtu kapitálových požadavků podle tohoto nařízení.
Článek 409
Informační povinnost k investorům
Instituce, které jednají jako původce, sponzor nebo původní věřitel, zpřístupní investorům informace o míře svého závazku podle článku 405 ponechat čistý ekonomický podíl v sekuritizaci. Instituce, které jsou sponzory a původci, zajistí, aby budoucí investoři měli snadný přístup ke všem příslušným podstatným údajům o úvěrové kvalitě a výkonnosti jednotlivých podkladových expozic, peněžních tocích a doprovodném kolaterálu sekuritizované expozice, jakož i k takovým informacím, které jsou nezbytné k provedení uceleného a informačně kvalitního zátěžového testu peněžních toků a hodnot doprovodného kolaterálu podkladové expozice. Pro tyto účely se příslušné podstatné údaje stanoví ke dni sekuritizace a případně podle povahy sekuritizace i poté.
Článek 410
Jednotné podmínky použití
1. EBA každoročně podá Komisi zprávu o opatřeních přijatých příslušnými orgány v zájmu zajištění souladu s požadavky hlavy II a III ze strany institucí.
2. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž podrobněji upřesní:
a)
požadavky stanovené v článcích 405 a 406 použitelné pro instituce, jež začínají být vystavovány riziku ze sekuritizace;
b)
požadavky na ponechání čistého ekonomického podílu, včetně ponechání podstatného čistého ekonomického podílu podle článku 405 a úroveň tohoto ponechání;
c)
požadavky týkající se náležité péče stanovené v článku 406 pro instituce, jež začínají být vystavovány úvěrovému riziku ze sekuritizované pozice; a
d)
požadavky stanovené v článcích 408 a 409 použitelné pro instituce, které jsou sponzory, a instituce, které jsou původci;
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. ledna 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
3. EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro usnadnění sbližování postupů dohledu s ohledem na provádění článku 407, včetně opatření, která mají být přijata v případě porušení povinností náležité péče a řízení rizik.
EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 1. ledna 2014.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
ČÁST ŠESTÁ
LIKVIDITA
HLAVA I
DEFINICE A POŽADAVEK KRYTÍ LIKVIDITY
Článek 411
Definice
Pro účely této části se rozumí:
1)
„finančním zákazníkem“ zákazník, který vykonává jednu nebo více činností uvedených v příloze I směrnice 2013/36/EU jako svou hlavní činnost nebo působí jako některý z těchto subjektů:
a)
úvěrová instituce;
b)
investiční podnik;
c)
sekuritizační jednotka pro speciální účel;
d)
subjekt kolektivního investování;
e)
neotevřený investiční program;
f)
pojišťovna;
g)
finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost;
2)
„retailovým vkladem“ závazek vůči fyzické osobě nebo malému a střednímu podniku, pokud by tuto fyzickou osobu nebo podnik bylo možné považovat za kategorii retailových expozic v rámci standardizovaného přístupu nebo přístupu IRB pro úvěrové riziko, nebo závazek vůči společnosti způsobilé pro zacházení stanovené v čl. 153 odst. 4, a pokud celkové vklady všech takových podniků v rámci skupiny nepřekročí 1 milion EUR.
Článek 412
Požadavek krytí likvidity
1. Instituce drží likvidní aktiva, přičemž součet hodnot těchto aktiv pokrývá odtok likvidity minus přítok likvidity za krizových podmínek tak, aby bylo zajištěno, že instituce udržují likviditní rezervy, které jsou přiměřené, aby čelily případné nerovnováze mezi přítokem likvidity a odtokem likvidity za vážných krizových podmínek po dobu třiceti dní. V krizové situaci mohou instituce použít svá likvidní aktiva na krytí svého čistého odtoku likvidity.
2. Instituce nezapočítávají dvojmo přítok likvidity a likvidní aktiva.
3. Instituce mohou použít likvidní aktiva uvedená v odstavci 1 ke splnění svých závazků za krizových podmínek, jak je uvedeno v článku 414.
4. Ustanovení uvedená v hlavě II se použijí výhradně pro účely upřesnění povinností týkajících se podávání zpráv stanovených v článku 415.
5. Předtím, než budou v Unii v souladu s článkem 460 stanoveny a plně zavedeny závazné minimální standardy pro požadavky krytí likvidity, mohou členské státy v oblasti požadavků týkajících se likvidity zachovat nebo zavést vnitrostátní opatření. Členské státy nebo příslušné orgány mohou požadovat, aby instituce s vnitrostátním povolením nebo podskupiny těchto institucí plnily vyšší požadavek krytí likvidity až do úrovně 100 %, dokud nebude minimální standard plně zaveden ve výši 100 % v souladu s článkem 460.
Článek 413
Stabilní financování
1. Instituce zajistí, aby dlouhodobé závazky byly přiměřeně kryty různorodými nástroji stabilního financování za běžných i krizových podmínek.
2. Ustanovení uvedená v hlavě III se použijí výhradně pro účely upřesnění povinností týkajících se podávání zpráv stanovených v článku 415.
3. Předtím, než budou v Unii v souladu s článkem 510 stanoveny a zavedeny závazné minimální standardy pro požadavky čistého stabilní financování, mohou členské státy v oblasti požadavků na stabilní financování zachovat nebo zavést vnitrostátní opatření.
Článek 414
Soulad s požadavky na likviditu
Pokud instituce nesplňuje požadavek stanovený v čl. 412 odst. 1 nebo obecnou povinnost stanovenou v čl. 413 odst. 1, nebo jejich nesplnění předpokládá, a to i v krizové situaci, neprodleně o této skutečnosti vyrozumí příslušné orgány a bez zbytečného odkladu jim předloží plán pro včasné obnovení souladu s článkem 412 nebo čl. 413 odst. 1. Dokud není soulad obnoven, podává instituce do konce každého obchodního dne zprávu o položkách uvedených v hlavě II nebo případně v hlavě III, pokud příslušný orgán nepovolí pro podávání zpráv nižší četnost nebo delší prodlevy. Příslušné orgány udělí takové povolení pouze na základě individuální situace instituce a s přihlédnutím k rozsahu a složitosti činností instituce. Sledují provádění plánu na obnovení souladu a případně vyžadují rychlejší obnovení.
HLAVA II
PODÁVÁNÍ ZPRÁV TÝKAJÍCÍCH SE LIKVIDITY
Článek 415
Povinnost podávat zprávy a formát zpráv
1. Instituce podávají příslušným orgánům zprávy o položkách a jejich částech podle hlav II a III, včetně skladby svých likvidních aktiv podle článku 416, v jedné měně bez ohledu na jejich skutečnou denominaci. Dokud nebude požadavek krytí likvidity uvedený v části šesté plně stanoven a uplatňován jako minimální standard podle článku 460, instituce podávají zprávy o položkách uvedených v hlavě II a příloze III. Instituce podávají zprávy o položkách uvedených v hlavě III. Zprávy se podávají nejméně jednou měsíčně, pokud jde o položky uvedené v hlavě II a příloze III, a nejméně čtvrtletně, pokud jde o položky uvedené v hlavě III.
Formáty zpráv zahrnou veškeré nezbytné informace a umožní orgánu EBA posoudit, zda byly řádně uvolněny zajištěné úvěrové transakce a kolaterálové swapy v případech, kdy likvidní aktiva uvedená v čl. 416 odst. 1 písm. a), b) a c) byla obdržena oproti kolaterálu, který podle čl. 416 odst. 1 písm. a), b) a c) není způsobilý.
2. Instituce podávají příslušným orgánům domovského členského státu zprávy o položkách uvedených v odstavci 1 v měně uvedené níže, pokud
a)
má celkové závazky v jiné měně, než je vykazovací měna podle odstavce 1, ve výši rovnající se nebo větší než 5 % celkových závazků instituce nebo jediné podskupiny pro účely likvidity, nebo
b)
má významnou pobočku podle článku 51 směrnice 2013/36/EU v hostitelském členském státě, který používá jinou měnu, než je vykazovací měna podle odstavce 1 tohoto článku.
3. EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro upřesnění:
a)
jednotných formátů a řešení v oblasti informačních technologií spolu s pokyny, pokud jde o četnost, sledovaná období a lhůty pro zasílání zpráv. Formáty a četnost podávání zpráv jsou přiměřené povaze, rozsahu a komplexnosti jednotlivých činností institucí a zahrnují zprávy vyžadované podle odstavců 1 a 2;
b)
požadavku vyžadovaného doplňkového měření sledování likvidity, které příslušným orgánům umožní získat ucelený pohled na profil rizika likvidity, přiměřeně povaze, rozsahu a komplexnosti činnosti instituce;
EBA předloží Komisi tyto návrhy prováděcích technických norem pro položky uvedené v písmeni a) do 1. února 2015 a pro položky uvedené v písmeni b) do 1. ledna 2014.
Dokud nebudou plně zavedeny závazné požadavky týkající se likvidity, mohou příslušné orgány i nadále shromažďovat informace prostřednictvím nástrojů sledování pro účely sledování souladu s vnitrostátními standardy platnými pro likviditu.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
4. Příslušné orgány domovského členského státu na vyžádání včas poskytnou elektronickými prostředky příslušným orgánům, národní centrální bance hostitelských členských států a orgánu EBA jednotlivé zprávy podávané v souladu s tímto článkem.
5. Příslušné orgány, které podle článku 112 směrnice 2013/36/EU vykonávají dohled na konsolidovaném základě, na vyžádání včas poskytnou elektronickými prostředky níže uvedeným orgánům všechny zprávy předložené institucí podle jednotných formátů zpráv podle odstavce 3:
a)
příslušným orgánům a národní centrální bance hostitelských členských států, v nichž se nacházejí významné pobočky podle článku 51 směrnice 2013/36/EU mateřské instituce nebo instituce kontrolované stejnou mateřskou finanční holdingovou společností;
b)
příslušným orgánům, které povolily dceřiné podniky mateřské instituce nebo instituce kontrolované stejnou mateřskou finanční holdingovou společností a centrální bance téhož členského státu;
c)
orgánu EBA;
d)
ECB.
6. Příslušné orgány, jež instituci, která je dceřiným podnikem mateřského podniku nebo mateřské finanční holdingové společnosti, povolily, na vyžádání včas poskytnou elektronickými prostředky příslušným orgánům, které vykonávají dohled na konsolidovaném základě podle článku 111 směrnice 2013/36/EU, centrální bance členského státu, ve kterém je instituce povolena, a orgánu EBA na jejich žádost všechny zprávy předložené touto institucí podle jednotných formátů zpráv uvedených v odstavci 3.
Článek 416
Podávání zpráv o likvidních aktivech
1. Instituce podávají zprávy o níže uvedených položkách jako o likvidních aktivech, pokud je nevylučuje odstavec 2, a pouze tehdy, pokud likvidní aktiva splňují podmínky uvedené v odstavci 3:
a)
o hotovosti u centrálních bank a expozicích vůči nim v rozsahu, v jakém je možno tyto expozice kdykoliv v krizové situaci zrušit. Pokud jde o vklady držené centrálními bankami, usiluje příslušný orgán a centrální banka o dosažení společného výkladu rozsahu, v jakém je možné minimální rezervy v krizové situaci zrušit;
b)
o jiných převoditelných aktivech, která jsou velmi vysoce likvidní a mají velmi vysokou úvěrovou kvalitu;
c)
o převoditelných aktivech představujících pohledávky za:
i)
ústřední vládou členského státu nebo regionem s fiskální autonomií k výběru daní, nebo ústřední vládou třetí země v domácí měně ústřední nebo regionální vlády, jestliže je instituce vystavena riziku likvidity v daném členském státě nebo třetí zemi, které kryje držením těchto likvidních aktiv,
ii)
centrálními bankami a subjekty veřejného sektoru na jiné úrovni, než je úroveň ústřední vlády, v domácí měně příslušné centrální banky a subjektu veřejného sektoru,
iii)
Bankou pro mezinárodní platby, Mezinárodním měnovým fondem, Komisí a mezinárodními rozvojovými bankami;
iv)
evropský nástrojem finanční stability a evropským mechanismem stability; nebo jsou těmito subjekty zaručeny.
d)
o převoditelných aktivech, která jsou vysoce likvidní a mají vysokou úvěrovou kvalitu;
e)
o pohotovostních úvěrových příslibech poskytovaných centrálními bankami v oblasti působnosti měnové politiky v rozsahu, v jakém tyto nástroje nejsou zajištěny likvidními aktivy, a s výjimkou případů nouzového poskytnutí likvidity;
f)
v případě, že je úvěrová instituce v souladu s právními předpisy nebo stanovami součástí sítě, o právními předpisy nebo stanovami požadovaných minimálních vkladech u ústřední úvěrové instituce a o dalším dle stanov nebo smlouvy dostupném likvidním financování od ústřední úvěrové instituce nebo institucí, které jsou členy sítě podle čl. 113 odst. 7 nebo jsou způsobilé pro výjimku podle článku 10, a to v rozsahu, v jakém toto financování není zajištěno likvidními aktivy.
Až do upřesnění jednotné definice vysoké a velmi vysoké likvidity a vysoké a velmi vysoké úvěrové kvality v souladu s článkem 460, instituce samy identifikují převoditelná aktiva v dané měně, která jsou vysoce nebo velmi vysoce likvidní a mají vysokou nebo velmi vysokou úvěrovou kvalitu. Až do upřesnění jednotné definice mohou příslušné orgány, s přihlédnutím ke kritériím uvedeným v čl. 509 odst. 3, 4 a 5, poskytnout obecné pokyny, kterými se instituce bude řídit při určování vysoce a velmi vysoce likvidních aktiv a vysoké a velmi vysoké úvěrové kvality. Pokud takové pokyny neexistují, instituce k tomuto účelu používá transparentní a objektivní kritéria, včetně některých nebo všech kritérií uvedených v čl. 509 odst. 3, 4 a 5.
2. Za likvidní aktiva se nepovažují:
a)
aktiva vydaná úvěrovou institucí, pokud nesplňují jednu z těchto podmínek:
i)
jedná se o dluhopisy, se kterými se zachází podle čl. 129 odst. 4 nebo 5, nebo nástroje, které jsou zajištěné aktivy a mají nejvyšší úvěrovou kvalitu podle ustanovení EBA v souladu s kritérii uvedenými v čl. 509 odst. 3, 4 a 5;
ii)
jedná se o dluhopisy uvedené v čl. 52 odst. 4 směrnice 2009/65/ES, avšak jiné než ty, které jsou uvedené v bodě i) tohoto písmene;
iii)
úvěrová instituce byla zřízena ústřední nebo regionální vládou členského státu a tato vláda má povinnost chránit hospodářskou základnu instituce a zachovávat její životaschopnost po celou dobu její činnosti, nebo je aktivum uvedenou vládou výslovně zaručeno, nebo je nejméně 90 % úvěrů poskytnutých danou institucí přímo nebo nepřímo zaručeno takovou vládou a příslušné aktivum se používá především k financování podpůrných úvěrů poskytnutých na nekonkurenční, neziskové bázi za účelem podpory cílů veřejné politiky uvedené vlády;
b)
aktiva, která jsou poskytnuta jako kolaterál instituci v rámci reverzního repa a transakce s financováním cenných papírů, která jsou držena institucí pouze pro zmírnění úvěrového rizika a která nejsou podle právních předpisů a podle smlouvy k dispozici pro použití institucí;
c)
aktiva vydaná kterýmkoli z těchto subjektů
i)
investičním podnikem;
ii)
pojišťovnou;
iii)
finanční holdingovou společností;
iv)
smíšenou finanční holdingovou společností;
v)
jakýmkoli jiným subjektem, který vykonává jednu nebo více činností uvedených v příloze I směrnice 2013/36/EU jako svou hlavní činnost.
3. V souladu s odstavcem 1 instituce podávají zprávy o aktivech, která splňují tyto podmínky pro likvidní aktiva:
a)
jsou nezatížená nebo jsou k dispozici v rámci seskupení kolaterálu, aby byla použita k získání dodatečného financování v rámci přislíbených avšak dosud nefinancovaných úvěrových linek, které jsou instituci k dispozici;
b)
nejsou vydána samotnou institucí nebo její mateřskou institucí nebo dceřinými institucemi nebo jiným dceřiným podnikem mateřské instituce nebo mateřské finanční holdingové společnosti;
c)
účastníci trhu se obecně dohodnou na jejich ceně, kterou lze na trhu snadno sledovat, nebo může být jejich cena určena vzorcem, který je snadné vypočítat na základě veřejně dostupných vstupů, přičemž cena nezávisí na předpokladech, jako tomu je obvykle u strukturovaných nebo exotických produktů;
d)
jsou způsobilým kolaterálem pro standardní likviditní operace centrální banky v členském státě nebo centrální banky třetí země, pokud jsou likvidní aktiva držena za účelem krytí odtoku likvidity v měně této třetí země;
e)
jsou kotované na uznané burze nebo jsou obchodovatelné v aktivním přímém prodeji nebo prostřednictvím prostého repa na schválených repo trzích. Tato kritéria se posoudí pro každý trh zvlášť.
Podmínky stanovené v prvním pododstavci písm. c), d) a e) se nepoužijí na aktiva uvedená v odst. 1 písm. e).
Podmínka uvedená v prvním pododstavci písm. d) se nepoužije v případě likvidních aktiv držených k pokrytí odtoku likvidity v měně, ve které existuje velmi úzká definice způsobilosti pro centrální banku. V případě likvidních aktiv denominovaných v měnách třetích zemí se tato výjimka použije pouze tehdy, pokud příslušné orgány dané třetí země použijí stejnou nebo rovnocennou výjimku.
4. Bez ohledu na ustanovení odstavců 1, 2 a 3, do stanovení závazných požadavků týkajících se likvidity v souladu s článkem 460 a v souladu s odst. 1 druhým pododstavcem tohoto článku instituce podávají zprávy:
a)
o jiných obchodovatelných aktivech způsobilých pro jiné než centrální banky, jako jsou akcie a zlato, na základě transparentních a objektivních kritérií, včetně některých nebo všech kritérií uvedených v čl. 509 odst. 3, 4 a 5;
b)
o jiných obchodovatelných aktivech způsobilých pro centrální banky, jako jsou nástroje, které jsou zajištěné aktivy a mají nejvyšší úvěrovou kvalitu podle ustanovení EBA v souladu s kritérii uvedenými v čl. 509 odst. 3, 4 a 5;
c)
o jiných aktivech způsobilých pro centrální banky, jež však nejsou obchodovatelná, jako jsou úvěrové pohledávky podle ustanovení EBA v souladu s kritérii uvedenými v čl. 509 odst. 3, 4 a 5.
5. EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem s uvedením měn, které splňují podmínky uvedené v odst. 3 třetím pododstavci.
EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 31. března 2014.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Dokud nevstoupí technické normy uvedené v třetím pododstavci v platnost, mohou instituce i nadále používat postup uvedený v odst. 3 druhém pododstavci, pokud ho příslušné orgány používaly před 1. ledna 2014.
6. Akcie nebo podílové jednotky v subjektech kolektivního investování lze považovat za likvidní aktiva do absolutního objemu 500 milionů EUR v portfoliu likvidních aktiv jednotlivých institucí za předpokladu, že jsou splněny požadavky uvedené v čl. 132 odst. 3 a že subjekt kolektivního investování investuje pouze do likvidních aktiv uvedených v odstavci 1 tohoto článku, s výjimkou derivátů ke snižování úrokového, úvěrového nebo měnového rizika.
Použití nebo potenciální použití derivátových nástrojů ze strany subjektu kolektivního investování za účelem zajištění rizik povolených investic nepředstavuje překážku pro způsobilost tohoto subjektu. Není-li hodnota akcií nebo podílových jednotek v subjektu kolektivního investování pravidelně tržně oceňována třetími stranami uvedenými v čl. 418 odst. 4 písm. a) a b) a příslušný orgán nepovažuje za splněný požadavek, že má instituce vypracovat spolehlivé metodiky a postupy pro toto oceňování podle první věty čl. 418 odst. 4, nejsou tyto akcie nebo podíly v dotyčném subjektu kolektivního investování považovány za likvidní aktiva.
7. Pokud likvidní aktivum přestane být v rámci zásoby likvidních aktiv způsobilé, může je instituce nicméně i nadále považovat za likvidní aktivum po dobu následujících 30 kalendářních dnů. Pokud přestane být likvidní aktivum v subjektu kolektivního investování způsobilé pro postup uvedený v odstavci 6, akcie nebo podílová jednotka v subjektu kolektivního investování může být přesto považována za likvidní aktivum po dobu následujících 30 dnů za předpokladu, že tato aktiva nepředstavují více než 10 % celkových aktiv tohoto subjektu kolektivního investování.
Článek 417
Provozní požadavky na držení likvidních aktiv
Instituce podává zprávy pouze o těch likvidních aktivech, jejichž držení splňuje tyto podmínky:
a)
jsou vhodně diverzifikována. Diverzifikace není požadována, pokud jde o aktiva odpovídající čl. 416 odst. 1 písm. a), b) a c);
b)
jsou právně a prakticky snadno k dispozici kdykoli v průběhu následujících 30 dnů ke zpeněžení prostřednictvím přímého prodeje nebo prostého repa na schválených repo trzích za účelem plnění splatných závazků. Likvidní aktiva uvedená v čl. 416 odst. 1 písm. c), která jsou držena ve třetích zemích, kde existují omezení převodu nebo která jsou denominována v nesměnitelné měně, se považují za dostupná pouze v rozsahu, v jakém odpovídají odtoku v dané třetí zemi nebo v dané měně, ledaže příslušná instituce může prokázat příslušným orgánům, že je přiměřeně zajištěna proti souvisejícímu měnovému riziku;
c)
likvidní aktiva jsou kontrolována funkcí řízení likvidity;
d)
část likvidních aktiv, s výjimkou likvidních aktiv uvedených v čl. 416 odst. 1 písm. a), c) a e), je pravidelně a nejméně jednou ročně zpeněžena prostřednictvím přímého prodeje nebo prostých rep na schválených repo trzích, a to pro tyto účely:
i)
testování přístupu těchto aktiv na trh;
ii)
testování účinnosti procesů pro zpeněžení aktiv;
iii)
testování použitelnosti aktiv;
iv)
minimalizace rizika negativních signálů během krizového období;
e)
cenová rizika spojená s aktivy mohou být zajištěna, ale likvidní aktiva jsou předmětem přiměřených interních opatření, která zajistí, že v případě potřeby budou okamžitě k dispozici pokladně, a zejména že nebudou použity v jiných probíhajících operacích, včetně:
i)
zajištění nebo jiných obchodních strategií;
ii)
poskytování úvěrových posílení ve strukturovaných transakcích;
iii)
pokrytí provozních nákladů;
f)
hodnota likvidních aktiv je v souladu s rozdělením podle měny odtoku likvidity po odečtení přítoku.
Článek 418
Ocenění likvidních aktiv
1. Hodnota likvidního aktiva, která se uvede ve zprávě, je jeho tržní hodnotou, dále sníženou o srážky při ocenění, které odrážejí nejméně duraci aktiva, úvěrové riziko a riziko ztráty likvidity aktiva a repo srážky odpovídající období všeobecné krize na trhu. Srážky při ocenění nesmí být nižší než 15 % u aktiv uvedených v čl. 416 odst. 1 písm. d). Pokud instituce zajišťuje cenové riziko související s aktivem, bere v úvahu peněžní tok vyplývající z možnosti uzavřít zajišťovací vztah.
2. Akcie nebo podílové jednotky v subjektech kolektivního investování uvedené v čl. 416 odst. 6 podléhají srážkám při ocenění se zohledněním podkladových aktiv takto:
a)
0 % na aktiva uvedená v čl. 416 odst. 1 písm. a);
b)
5 % na aktiva uvedená v čl. 416 odst. 1 písm. b) a c);
c)
20 % na aktiva uvedená v čl. 416 odst. 1 písm. d).
3. Přístup se zohledněním uvedený v odstavci 2 se uplatňuje takto:
a)
pokud je instituce obeznámena s podkladovými expozicemi subjektu kolektivního investování, může je zohlednit, aby je zařadila v souladu čl. 416 odst. 1 písm. a) až d);
b)
pokud instituce není obeznámena s podkladovými expozicemi subjektu kolektivního investování, předpokládá se, že daný subjekt kolektivního investování investuje v maximálním objemu, který mu povoluje jeho oprávnění, v sestupném pořadí podle typů aktiv uvedených v čl. 416 odst. 1 písm. a) až d), dokud nedosáhne maximálního limitu pro celkové investice.
4. Instituce vyvinou spolehlivé metodiky a postupy pro výpočet a oznamování tržní hodnoty a srážek pro akcie nebo jednotky v subjektech kolektivního investování. Pouze v případech, kdy mohou příslušnému orgánu uspokojivě prokázat, že význam expozic neodůvodňuje vývoj jejich vlastních metodik, mohou instituce v souladu s metodami stanovenými v odst. 3 písm. a) a b) při výpočtu a oznamování srážek pro akcie nebo podílové jednotky v subjektech kolektivního investování spoléhat na níže uvedené třetí strany:
a)
depozitář subjektu kolektivního investování za předpokladu, že subjekt kolektivního investování investuje výhradně do cenných papírů a ukládá všechny cenné papíry do tohoto depozitáře;
b)
v případě jiných subjektů kolektivního investování společnost, která subjekt kolektivního investování spravuje, za předpokladu, že tato společnost splňuje kritéria stanovená v čl. 132 odst. 3 písm. a).
Správnost výpočtů depozitáře nebo společnosti, která subjekty kolektivního investování spravuje, potvrzuje externí auditor.
Článek 419
Měny s omezeními dostupnosti likvidních aktiv
1. EBA posoudí, zda jsou institucím dostupná likvidní aktiva uvedená v čl. 416 odst. 1 písm. b) v měnách, které jsou relevantní pro instituce usazené v Unii.
2. Pokud odůvodněné potřeby likvidních aktiv s ohledem na požadavek uvedený v článku 412 převyšují dostupnost těchto likvidních aktiv v určité měně, použije se jedna nebo více z těchto odchylek:
a)
odchylně od čl. 417 písm. f) může být denominace likvidních aktiv v nesouladu s měnovým rozložením odtoku likvidity po odečtení přítoku;
b)
v případě měn některého členského státu nebo třetích zemí mohou být požadovaná likvidní aktiva nahrazena úvěrovými linkami centrální banky tohoto členského státu nebo třetí země, které jsou smluvně neodvolatelně vázány na následujících 30 dnů a jsou oceněny reálnými cenami, nezávisle na čerpané výši, za předpokladu, že příslušné orgány tohoto členského státu nebo příslušné třetí země učiní totéž a tento členský stát nebo třetí země uplatňuje srovnatelné požadavky na podávání zpráv.
3. Odchylky použité v souladu s odstavcem 2 jsou nepřímo úměrné dostupnosti příslušných aktiv. Odůvodněné potřeby institucí se hodnotí s ohledem na jejich schopnost snížit řádným řízením likvidity potřebu těchto likvidních aktiv a držení daných aktiv jinými účastníky trhu.
4. EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem uvádějících seznam měn, které splňují požadavky stanovené v tomto článku.
EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 31. března 2014.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
5. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění odchylek uvedených v odstavci 2, včetně podmínek jejich uplatňování.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. března 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 420
Odtok likvidity
1. Do doby stanovení požadavku týkajícího se likvidity v souladu s článkem 460 zahrne vykazovaný odtok likvidity tyto informace:
a)
stávající dlužnou částku za retailové vklady, jak je stanoveno v článku 421;
b)
stávající dlužnou částku za ostatní závazky, které dosáhnou splatnosti a které mohou být vyžádány vydávajícími institucemi nebo poskytovatelem financování nebo jsou spojeny s implicitním očekáváním poskytovatele financování, že by instituce splatila závazek v průběhu následujících 30 dnů, jak je stanoveno v článku 422;
c)
dodatečný odtok podle článku 423;
d)
maximální objem, který lze čerpat v průběhu následujících 30 dnů z poskytnutých nevyčerpaných úvěrových a likviditních příslibů, jak je uvedeno v článku 424;
e)
dodatečný odtok, který je vymezen v posouzení podle odstavce 2.
2. Instituce pravidelně posuzují pravděpodobnost a potenciální objem odtoku likvidity v průběhu následujících 30 dnů, pokud jde o dotčené produkty nebo služby, které nejsou zachyceny v článcích 422, 423 a 424 a které tyto instituce nabízejí nebo financují nebo které by potenciální kupující považovali za související s těmito institucemi, včetně mimo jiné odtoku likvidity vyplývajícího z jakýchkoli smluvních opatření, jako jsou jiné podrozvahové a podmíněné závazky financovat, včetně mimo jiné přislíbených nástrojů financování, nevyčerpaných úvěrů a zálohových plateb profesionálním protistranám, sjednaných, ale dosud nevyčerpaných hypoték, kreditních karet, přečerpání, plánovaného odtoku souvisejícího s obnovením nebo poskytnutím nových retailových nebo mezibankovních úvěrů, plánovaných plateb z derivátů a produktů souvisejících s podrozvahovým financováním obchodu uvedených v článku 429 a příloze I. Tento odtok se posuzuje za předpokladu kombinovaného idiosynkratického a krizového tržního scénáře.
Pro toto posouzení instituce zejména zohlední podstatné poškození pověsti, které by mohlo být výsledkem neposkytnutí podpory likvidity těmto produktům nebo službám. Instituce podávají nejméně jednou ročně příslušným orgánům zprávy o těch produktech a službách, u nichž jsou pravděpodobnost realizace a potenciální objem odtoku likvidity uvedený v prvním pododstavci podstatné, a příslušné orgány určí odtok, který jim má být přiřazen. Příslušné orgány mohou uplatnit sazbu odtoku až do výše 5 % pro produkty související s podrozvahovým financováním obchodu uvedené v článku 429 a příloze I.
Příslušné orgány podávají nejméně jednou ročně zprávu orgánu EBA o druzích produktů nebo služeb, pro které na základě zpráv institucí určily odtok. V této zprávě rovněž vysvětlí metodiku použitou k určení odtoku.
Článek 421
Odtok retailových vkladů
1. Instituce podají samostatnou zprávu o výši retailových vkladů, které jsou kryty systémem pojištění vkladů podle směrnice 94/19/ES nebo rovnocenným systémem pojištění vkladů ve třetí zemi, a vynásobí ji koeficientem ve výši nejméně 5 %, jestliže vklad je buď:
a)
součástí vzniklého vztahu, který činí výběr vysoce nepravděpodobným, nebo
b)
je držen na transakčním účtu, včetně účtů, na které jsou pravidelně připisovány platy.
2. Instituce vynásobí ostatní retailové vklady, které nejsou uvedeny v odstavci 1, koeficientem ve výši nejméně 10 %.
3. S přihlédnutím k chování místních vkladatelů, o němž podají informace příslušné orgány, EBA do 1. ledna 2014 vydá pokyny ohledně kritérií k určení podmínek uplatňování odstavců 1 a 2, pokud jde o identifikaci retailových vkladů spojených s odlišným odtokem a definice těchto produktů pro účely této hlavy. Tyto pokyny zohlední, s jakou pravděpodobností povedou tyto vklady k odtoku likvidity v následujících 30 dnech. Tento odtok se posuzuje za předpokladu kombinovaného idiosynkratického a krizového tržního scénáře.
4. Bez ohledu na odstavce 1 a 2 vynásobí instituce retailové vklady, které přijaly ve třetích zemích, vyšším procentem, než je stanoveno v uvedených odstavcích, je-li procento stanoveno srovnatelnými požadavky na podávání zpráv třetí země.
5. Instituce mohou z výpočtu odtoku vyjmout určité jasně vymezené kategorie retailových vkladů pod podmínkou, že instituce v každém případě přísně uplatňuje tyto podmínky na celou kategorii daných vkladů, pokud se nejedná o jednotlivě odůvodněné případy finančních nesnází vkladatele:
a)
vkladateli není povoleno vklad vybrat v průběhu 30 dnů, nebo
b)
v případě předčasného výběru v průběhu 30 dnů musí vkladatel zaplatit sankci, která zahrnuje ztrátu úroku za období mezi datem výběru a datem smluvní splatnosti plus významnou sankci, která nemusí být vyšší než úrok za období mezi datem vkladu a datem výběru.
Článek 422
Odtok ostatních závazků
1. Instituce vynásobí závazky vyplývající z vlastních provozních výdajů instituce koeficientem ve výši 0 %.
2. Instituce vynásobí závazky vyplývající ze zajištěných půjček a transakcí na kapitálovém trhu ve smyslu čl. 192 bodu 3:
a)
koeficientem ve výši 0 % do výše hodnoty likvidních aktiv podle článku 418 v případě zajištění aktivy, která lze považovat za likvidní aktiva podle článku 416;
b)
koeficientem ve výši 100 % nad výši hodnoty likvidních aktiv podle článku 418 v případě zajištění aktivy, která lze považovat za likvidní aktiva podle článku 416;
c)
koeficientem ve výši 100 % v případě zajištění aktivy, která nelze považovat za likvidní aktiva podle článku 416, s výjimkou transakcí podle písmen d) a e) tohoto odstavce;
d)
koeficientem ve výši 25 % v případě zajištění aktivy, která nelze považovat za likvidní aktiva podle článku 416, je-li věřitelem ústřední vláda, subjekt veřejného sektoru členského státu, v němž byla úvěrová instituce povolena nebo v němž zřídila pobočku, nebo mezinárodní rozvojová banka. Subjekty veřejného sektoru, s nimiž je takto zacházeno, jsou omezeny na subjekty s rizikovou váhou 20 % nebo nižší v souladu s částí třetí hlavou II kapitolou 2;
e)
koeficientem ve výši 0 %, pokud je věřitelem centrální banka.
3. Instituce vynásobí závazky vyplývající z vkladů, které musí být drženy:
a)
vkladatelem s cílem získat od příslušné instituce clearing, služby úschovy, správy hotovosti nebo jiných srovnatelných služeb;
b)
v kontextu společného sdílení úkolů v rámci institucionálního systému ochrany, který splňuje požadavky čl. 113 odst. 7, nebo jako právní nebo zákonný minimální vklad jiného subjektu, který je členem téhož institucionálního systému ochrany;
c)
vkladatelem v rámci jiného zavedeného operačního vztahu, než který je uveden v písmenu a);
d)
vkladatelem za účelem využívání služeb hotovostního clearingu a služeb ústřední úvěrové instituce a v případě, že dotyčná úvěrová instituce je v souladu s právními předpisy nebo stanovami součástí sítě;
koeficientem ve výši 5 % v případě písmene a) v rozsahu, ve kterém jsou kryty systémem pojištění vkladů podle směrnice 94/19/ES nebo rovnocenným systémem pojištění vkladů ve třetí zemi, a koeficientem ve výši 25 % v ostatních případech.
Vklady úvěrových institucí u ústředních úvěrových institucí, které jsou považovány za likvidní aktiva podle čl. 416 odst. 1 písm. f), se vynásobí 100 % sazbou odtoku.
4. Clearing, služby úschovy, správy hotovosti nebo jiné srovnatelné služby uvedené v odst. 3 písm. a) a d) se vztahují pouze na dané služby v rozsahu, ve kterém jsou poskytovány v rámci zavedených vztahů, na nichž vkladatel značně závisí. Nespočívají pouze v korespondenčním bankovnictví nebo makléřských službách a instituce má důkazy, že není možné, aby klient částky řádně splatné vybral v průběhu 30 dní, aniž by tím ohrozil svůj provoz.
Až do přijetí jednotné definice zavedeného operačního vztahu uvedeného v odst. 3 písm. c) instituce samy stanoví kritéria pro určení zavedeného operačního vztahu, u něhož mají důkazy, že není možné, aby klient částky řádně splatné v průběhu 30 dní vybral, aniž by tím ohrozil jejich provoz, a tato kritéria oznámí příslušným orgánům. Při neexistenci jednotné definice mohou příslušné orgány poskytovat obecné pokyny, jimiž se musí instituce řídit při určování vkladů držených vkladatelem v rámci zavedeného operačního vztahu.
5. Instituce násobí koeficientem 40 % závazky vyplývající z vkladů klientů, kteří nejsou finančními zákazníky v rozsahu, v jakém se na ně nevztahují odstavce 3 a 4, a koeficientem 20 % tyto závazky, na které se vztahuje systém pojištění vkladů podle směrnice 94/19/ES nebo rovnocenný systém pojištění vkladů ve třetí zemi.
6. Instituce zohledňují přítok a odtok očekávaný v průběhu 30 dní vyplývající ze smluv uvedených v příloze II na základě čisté hodnoty napříč protistranami a vynásobí je koeficientem ve výši 100 % v případě čistého odtoku. Čistou hodnotou se rozumí rovněž čistá hodnota kolaterálu, který bude přijat a který lze považovat za likvidní aktiva v souladu s článkem 416.
7. Instituce samostatně vykazují jiné závazky, které nespadají do odstavců 1 až 5.
8. Příslušné orgány mohou na základě individuálního posouzení udělit svolení uplatňovat nižší procentní hodnotu odtoku na závazky uvedené v odstavci 7, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
vkladatel je:
i)
mateřská nebo dceřiná instituce příslušné instituce nebo jiný dceřiný podnik téže mateřské instituce;
ii)
spojený s institucí vztahem ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS;
iii)
instituce spadající do stejného institucionálního systému ochrany splňujícího požadavky čl. 113 odst. 7;
iv)
ústřední instituce nebo člen sítě v souladu s čl. 400 odst. 2 písm. d);
b)
existují důvody k očekávání nižšího odtoku v průběhu následujících 30 dnů i v případě kombinovaného idiosynkratického a krizového tržního scénáře;
c)
odchylně od článku 425 vkladatel uplatňuje odpovídající symetrický nebo konzervativnější přítok;
d)
instituce a vkladatel jsou usazeni ve stejném členském státě.
9. Příslušné orgány mohou v případě použití čl. 20 odst. 1 písm. b) upustit od podmínek stanovených v odst. 8 písm. d). V takovém případě musí být splněna dodatečná objektivní kritéria stanovená v aktu v přenesené pravomoci podle článku 460. Pokud je povoleno uplatňování takového nižšího odtoku, příslušné orgány o výsledku postupu uvedeného v čl. 20 odst. 1 písm. b) informují orgán EBA. Příslušné orgány pravidelně přezkoumávají plnění podmínek takového nižšího odtoku.
10. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro další upřesnění dodatečných objektivních kritérií uvedených v odstavci 9.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. ledna 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 423
Dodatečný odtok
1. Kolaterál jiný než aktiva uvedená v čl. 416 odst. 1 písm. a), b) a c), který instituce složí v souvislosti se smlouvami uvedenými v příloze II a s úvěrovými deriváty, podléhá dodatečnému odtoku ve výši 20 %.
2. Instituce oznámí příslušným orgánům veškeré uzavřené smlouvy, podle jejichž smluvních podmínek dochází během 30 dnů v důsledku podstatného zhoršení úvěrové kvality instituce k odtoku likvidity nebo ke vzniku dodatečných potřeb kolaterálu. Pokud příslušné orgány považují tyto smlouvy za podstatné ve vztahu k možnému odtoku likvidity instituce, požadují, aby instituce doplnila dodatečný odtok u těchto smluv odpovídající dodatečným potřebám kolaterálu v důsledku podstatného zhoršení úvěrové kvality instituce, jako je snížení jejího úvěrového hodnocení o tři stupně. Instituce rozsah tohoto podstatného zhoršení pravidelně přezkoumává s ohledem na relevantní aspekty smluv, které uzavřela, a výsledek svého přezkumu oznámí příslušným orgánům.
3. Instituce doplňuje dodatečný odtok odpovídající potřebám kolaterálu, který by byl výsledkem dopadu nepříznivého tržního scénáře na derivátové transakce instituce, na její transakce financování a jiné smlouvy, jestliže jsou podstatné.
EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro určení podmínek uplatňování s ohledem na podstatnost a metody měření tohoto dodatečného odtoku.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. března 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené ve druhém pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
4. Instituce doplní dodatečný odtok odpovídající tržní hodnotě cenných papírů nebo ostatních aktiv prodaných nedávno, které budou doručeny v průběhu 30 dnů, pokud nedrží cenné papíry k doručení nebo je nepůjčila za podmínek, které vyžadují jejich navrácení až po uplynutí 30 dnů, a cenné papíry nejsou součástí jejích likvidních aktiv.
5. Instituce doplní dodatečný odtok odpovídající:
a)
přebytečnému kolaterálu drženému institucí, o který může na základě smlouvy příslušná protistrana kdykoli požádat;
b)
kolaterálu, který má být vrácen protistraně;
c)
kolaterálu odpovídajícímu aktivům, která lze považovat za likvidní aktiva pro účely článku 416 a která lze nahradit aktivy odpovídajícími aktivům, která nelze považovat za likvidní aktiva pro účely článku 416 bez souhlasu instituce.
6. Vklady přijaté jako kolaterál se nepovažují za závazky pro účely článku 422, ale v příslušných případech budou podléhat ustanovením tohoto článku.
Článek 424
Odtok z úvěrových a likviditních příslibů
1. Instituce podává zprávy o odtoku z poskytnutých úvěrových a likviditních příslibů, který se určí jako procentní podíl z maximální částky, která může být čerpána během následujících 30 dnů. Tuto maximální částku, kterou lze čerpat, je možné posoudit bez jakéhokoli požadavku na likviditu, jenž by byl závazně stanoven podle čl. 420 odst. 2 pro podrozvahové položky týkající se financování obchodu, a bez hodnoty kolaterálu podle článku 418, pokud může instituce kolaterál opětovně použít a pokud je kolaterál držen ve formě likvidních aktiv v souladu s článkem 416. Poskytnutým kolaterálem nesmí být aktiva vydaná protistranou příslibu nebo jedním z jejích přidružených subjektů. Pokud má instituce k dispozici nezbytné informace, maximální částka, kterou lze čerpat v rámci úvěrových a likviditních příslibů, se určí jako maximální částka, která by mohla být čerpána, pokud by vlastní závazky protistrany byly splatné během následujících 30 dnů nebo pokud by měl být během tohoto období dodržen předem stanovený smluvní harmonogram čerpání.
2. Maximální částka, kterou lze čerpat z poskytnutých nevyčerpaných úvěrových a likviditních příslibů během následujících 30 dnů, se vynásobí koeficientem ve výši 5 %, pokud je lze považovat za kategorii retailových expozic v rámci standardizovaného přístupu nebo přístupu IRB pro úvěrové riziko.
3. Maximální částka, kterou lze čerpat z poskytnutých nevyčerpaných úvěrových a likviditních příslibů během následujících 30 dnů, se vynásobí koeficientem ve výši 10 %, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
nelze je považovat za kategorii retailových expozic v rámci standardizovaného přístupu nebo přístupu IRB pro úvěrové riziko;
b)
byly poskytnuty klientům, kteří nejsou finančními zákazníky;
c)
nebyly poskytnuty za účelem nahrazení finančních prostředků klienta v situacích, kdy není možné, aby získal své finanční požadavky na finančních trzích.
4. Částka likviditního příslibu, která byla poskytnuta sekuritizačním jednotkám pro speciální účel s cílem umožnit jim nákup jiných aktiv než cenných papírů od klientů, kteří nejsou finančními zákazníky, se vynásobí 10 % v takovém rozsahu, v jakém přesahuje objem aktiv nakupovaných v dané době od klientů a pokud maximální částka, kterou lze čerpat, je smluvně omezena na objem aktiv v dané době nakupovaných.
5. Instituce podávají zprávu o maximální částce, kterou je možné čerpat z jiných poskytnutých nevyčerpaných úvěrových a likviditních příslibů během následujících 30 dnů. Toto se použije zejména pro:
a)
likviditní přísliby, které instituce poskytla jiným sekuritizačním jednotkám pro speciální účel, než které jsou uvedeny v odst. 3 písm. b);
b)
ujednání, v rámci kterých se po instituci vyžaduje, aby nakoupila aktiva od sekuritizační jednotky pro speciální účel nebo si je s ní vyměnila;
c)
přísliby poskytnuté úvěrovým institucím;
d)
přísliby poskytnuté finančním institucím a investičním podnikům.
6. Odchylně od odstavce 5 mohou instituce, které byly zřízeny a jsou financovány ústřední nebo regionální vládou alespoň jednoho členského státu, uplatňovat postupy stanovené v odstavcích 2 a 3 také v případě úvěrových a likviditních příslibů, které jsou poskytovány institucím za výhradním účelem přímo nebo nepřímo financovaných podpůrných úvěrů, které lze považovat za kategorie expozic uvedené v těchto odstavcích. Jsou-li tyto podpůrné úvěry poskytovány prostřednictvím jiné instituce jakožto zprostředkovatele (průchozí úvěry), mohou instituce odchylně od čl. 425 odst. 2 písm. d) uplatňovat symetrický přítok a odtok. Tyto podpůrné úvěry jsou k dispozici pouze osobám, které nejsou finančními zákazníky, na nekonkurenční, neziskové bázi za účelem podpory cílů veřejné politiky Unie nebo ústřední nebo regionální vlády daného členského státu. Čerpání takových příslibů je možné pouze v návaznosti na přiměřeně očekávanou poptávku po podpůrných úvěrech a až do částky takové poptávky související s následným podáním zpráv o využití uvolněných finančních prostředků.
Článek 425
Přítok
1. Instituce podává zprávy o svém přítoku likvidity. Limitovaným přítokem likvidity se rozumí přítok likvidity, který je omezen na 75 % odtoku likvidity. Instituce mohou z tohoto limitu vyjmout přítok likvidity z vkladů uložených u ostatních institucí, se kterými lze zacházet podle čl. 113 odst. 6 nebo 7. Instituce mohou z tohoto limitu vyjmout přítok likvidity ze splatných peněžních částek od dlužníků a investorů do dluhopisů souvisejících s hypotečními úvěry financovanými z dluhopisů, se kterými lze zacházet podle čl. 129 odst. 4, 5 nebo 6, nebo z dluhopisů uvedených v čl. 52 odst. 4 směrnice 2009/65/ES. Instituce mohou vyjmout přítok z podpůrných úvěrů, které instituce zprostředkovala. S výhradou předchozího souhlasu příslušným orgánem odpovědným za dohled na individuálním základě může instituce úplně nebo zčásti vyjmout přítok, pokud je poskytovatel mateřskou nebo dceřinou institucí příslušné instituce nebo jiným dceřiným podnikem stejné mateřské instituce nebo je spojen s danou instituci vztahem ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS.
2. Přítok likvidity se měří v průběhu nadcházejících 30 dnů. Obsahuje pouze smluvní přítok z expozic, které nejsou po splatnosti a u kterých instituce nemá důvod v průběhu daných 30 dní očekávat neplnění. Přítok likvidity se vykazuje úplně, přičemž níže uvedený přítok se vykazuje samostatně:
a)
peněžní částky splatné od zákazníků, kteří nejsou finančními zákazníky, za účelem platby jistiny se sníží o 50 % jejich hodnoty nebo o smluvní závazky vůči těmto zákazníkům poskytnout jim financování, podle toho, co je vyšší. Toto se nevztahuje na peněžní částky splatné ze zajištěných půjček a transakcí na kapitálovém trhu, jak jsou definovány v čl. 192 bodu 3, které jsou zajištěny likvidními aktivy v souladu s článkem 416, jak je uvedeno v písmeni d) tohoto odstavce.
Odchylně od prvního pododstavce tohoto písmena mohou instituce, které obdržely příslib podle čl. 424 odst. 6 k tomu, aby vyplatily podpůrný úvěr konečnému příjemci, zohlednit přítok až do výše odtoku, který uplatňují u odpovídajícího příslibu poskytnout tyto podpůrné úvěry;
b)
peněžní částky splatné z transakcí financování obchodu uvedených v čl. 162 odst. 3 druhém pododstavci písm. b) se zbytkovou splatností až do 30 dnů se zohlední úplně jako přítok;
c)
aktiva s neurčeným datem ukončení smlouvy se zohlední ve výši 20 % přítoku za předpokladu, že banka může na základě smlouvy odstoupit a požadovat platbu v průběhu 30 dnů;
d)
peněžní částky splatné ze zajištěných půjček a transakcí na kapitálovém trhu, jak jsou definovány v čl. 192 bodu 3, pokud jsou zajištěny likvidními aktivy podle čl. 416 odst. 1, se nezohlední až do výše hodnoty těchto likvidních aktiv snížené o srážky při ocenění a plně se zohlední u zbývajících splatných peněžních částek;
e)
splatné peněžní částky, se kterými instituce, která je dluží, zachází podle čl. 422 odst. 3 a 4, se vynásobí odpovídajícím symetrickým přítokem;
f)
peněžní částky splatné z pozic v kapitálových nástrojích zahrnutých do hlavního indexu, pokud se likvidní aktiva nezapočítávají dvojmo.
g)
jakékoli nevyčerpané úvěrové nebo likviditní přísliby a jiné přijaté závazky se nezohlední;
3. Přítok a odtok očekávaný v průběhu 30 dnů ze smluv uvedených v příloze II, se odrazí na základě čisté hodnoty napříč protistranami a vynásobí se koeficientem ve výši 100 % čistého přítoku. Čistou hodnotou se rozumí rovněž čistá hodnota kolaterálu, který bude přijat a který lze považovat za likvidní aktiva v souladu s článkem 416.
4. Odchylně od odst. 2 písm. g) mohou příslušné orgány na základě individuálního posouzení udělit svolení uplatňovat vyšší přítok pro úvěrové a likviditní přísliby, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
existují důvody k očekávání vyššího přítoku i v případě kombinované tržní a idiosynkratické krize poskytovatele;
b)
protistranou je mateřská nebo dceřiná instituce dané instituce nebo jiný dceřiný podnik téže mateřské instituce nebo je protistrana spojena s danou institucí vztahem ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS nebo je protistranou člen téhož institucionálního systému ochrany podle čl. 113 odst. 7 tohoto nařízení nebo ústřední institucí nebo členem sítě, na niž se vztahuje výjimka podle článku 10 tohoto nařízení;
c)
odchylně od článků 422, 423 a 424 protistrana uplatňuje odpovídající symetrický nebo konzervativnější odtok;
d)
instituce a protistrana jsou usazeny ve stejném členském státě.
5. Příslušné orgány mohou v případě použití čl. 20 odst. 1 písm. b) upustit od podmínky stanovené v odst. 4 písm. d). V takovém případě musí být splněna dodatečná objektivní kritéria stanovená v aktu v přenesené pravomoci podle článku 460. Pokud je povoleno uplatňování takového vyššího odtoku, příslušné orgány o výsledku postupu uvedeného v čl. 19 odst. 1 písm. b) informují orgán EBA. Příslušné orgány pravidelně přezkoumávají plnění podmínek takového vyššího odtoku.
6. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro další upřesnění dodatečných objektivních kritérií uvedených v odstavci 5.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. ledna 2015
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
7. Instituce nepodávají zprávy o přítoku ze všech likvidních aktiv vykázaných v souladu s článkem 416, ale jen o platbách splatných za aktiva, které se neodrážejí v tržní hodnotě aktiva.
8. Instituce nepodává zprávy o přítoku z jakýchkoli nově přijatých závazků.
9. Instituce zohledňuje přítok likvidity, který obdrží ve třetích zemích, kde existují omezení převodu, nebo který je denominován v nesměnitelných měnách, pouze v rozsahu, v jakém odpovídá odtoku v dané třetí zemi nebo v dané měně.
Článek 426
Aktualizace budoucích požadavků na likviditu
Poté, co Komise přijme akt v přenesené pravomoci týkající se požadavku na likviditu v souladu s článkem 460, může EBA vypracovat návrh prováděcích technických norem pro upřesnění podmínek stanovených v čl. 421 odst. 1, v článku 422, s výjimkou odstavců 8, 9 a 10 uvedeného článku, a v článku 424, aby byly zohledněny mezinárodně dohodnuté standardy.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v tomto odstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
HLAVA III
PODÁVÁNÍ ZPRÁV O STABILNÍM FINANCOVÁNÍ
Článek 427
Položky zajišťující stabilní financování
1. Instituce podávají příslušným orgánům zprávy v souladu s požadavky na podávání zpráv uvedenými v čl. 415 odst. 1 a v souladu s jednotnými formáty zpráv podle čl. 415 odst. 3 o těchto položkách s cílem umožnit posouzení dostupnosti stabilního financování:
a)
kapitál po zohlednění případných odpočtů:
i)
kapitálové nástroje zahrnované do kapitálu tier 1,
ii)
kapitálové nástroje zahrnované do kapitálu tier 2,
iii)
další prioritní akcie a kapitálové nástroje nad rámec přípustného objemu kapitálu tier 2, jejichž efektivní splatnost je alespoň jeden rok,
b)
tyto závazky, které nejsou zahrnuty v písmenu a):
i)
retailové vklady, se kterými lze zacházet podle čl. 421 odst. 1;
ii)
retailové vklady, se kterými lze zacházet podle čl. 421 odst. 2;
iii)
vklady, se kterými lze zacházet podle čl. 422 odst. 3 a 4;
iv)
z vkladů uvedených v bodě iii) ty, které podléhají systému pojištění vkladů podle směrnice 94/19/ES nebo rovnocennému systému pojištění vkladů ve třetí zemi ve smyslu čl. 421 odst. 2;
v)
z vkladů uvedených v bodě iii) ty, které spadají pod čl. 422 odst. 3 písm. b);
vi)
z vkladů uvedených v bodě iii) ty, které spadají pod čl. 422 odst. 3 písm. d);
vii)
vložené částky nespadající pod bod i), ii) nebo iii), pokud nejsou vloženy finančními zákazníky;
viii)
všechny finanční prostředky získané od finančních zákazníků;
ix)
samostatně částky, které spadají pod bod vii) a viii), financování ze zajištěných půjček a transakce na kapitálovém trhu, jak jsou definovány v čl. 192 bodu 3:
-
které jsou zajištěny aktivy, jež lze považovat za likvidní aktiva podle článku 416;
-
které jsou zajištěny jinými aktivy;
x)
závazky vyplývající z vydaných cenných papírů, se kterými lze zacházet podle čl. 129 odst. 4 nebo 5 nebo způsobem vymezeným v čl. 52 odst. 4 směrnice 2009/65/ES;
xi)
tyto ostatní závazky vyplývající z vydaných cenných papírů, které nespadají pod písmeno a):
-
závazky vyplývající z vydaných cenných papírů s efektivní splatností alespoň jeden rok;
-
závazky vyplývající z vydaných cenných papírů s efektivní splatností méně než jeden rok;
xii)
všechny ostatní závazky.
2. Je-li to možné, všechny položky se uvádějí v těchto pěti koších podle data jejich splatnosti a nejbližšího data, kdy mohou být smluvně splaceny, podle toho, co je dříve:
a)
během tří měsíců;
b)
mezi třemi a šesti měsíci;
c)
mezi šesti a devíti měsíci;
d)
mezi devíti a dvanácti měsíci;
e)
po dvanácti měsících.
Článek 428
Položky vyžadující stabilní financování
1. Pokud nejsou níže uvedené položky odečteny od kapitálu, podávají se o nich zprávy příslušným orgánům samostatně, aby bylo možné posoudit dostupnost stabilního financování:
a)
aktiva, která lze považovat za likvidní aktiva podle článku 416, rozčleněná podle druhu aktiva;
b)
tyto cenné papíry a nástroje peněžního trhu, které nejsou zahrnuty v písmenu a);
i)
aktiva, jež splňují podmínky pro stupeň úvěrové kvality 1 podle článku 122;
ii)
aktiva, jež splňují podmínky pro stupeň úvěrové kvality 2 podle článku 122;
iii)
jiná aktiva;
c)
majetkové cenné papíry nefinančních subjektů zahrnutých do hlavního indexu uznaného regulovaného trhu;
d)
ostatní majetkové cenné papíry;
e)
zlato;
f)
ostatní drahé kovy;
g)
neobnovitelné úvěry a jiné pohledávky, a samostatně ty neobnovitelné úvěry a jiné pohledávky, kdy dlužníky jsou:
i)
fyzické osoby jiné než soukromí podnikatelé a osobní společnosti;
ii)
malé a střední podniky, které lze považovat za kategorii retailových expozic v rámci standardizovaného přístupu nebo přístupu IRB pro úvěrové riziko, nebo společnost, která je způsobilá pro zacházení stanovené v čl. 153 odst. 4, pokud je celkový vklad vložen tímto klientem nebo ekonomicky spjatou skupinou klientů nižší než 1 milion EUR;
iii)
ústřední vlády, centrální banky a subjekty veřejného sektoru;
iv)
klienti neuvedení v bodech i) a ii) jiní než finanční zákazníci;
v)
klienti neuvedení v bodech i), ii) a iii), kteří jsou finančními zákazníky, a z nich samostatně ti, kteří jsou úvěrovými institucemi a jinými finančními zákazníky;
h)
neobnovitelné úvěry a jiné pohledávky uvedené v písmenu g), a z nich samostatně ty, které jsou:
i)
zajištěné obchodními nemovitostmi;
ii)
zajištěné obytnými nemovitostmi;
iii)
spolufinancované (postoupením) prostřednictvím dluhopisů, se kterým lze zacházet podle čl. 129 odst. 4 nebo 5 nebo prostřednictvím dluhopisů uvedených v čl. 52 odst. 4 směrnice 2009/65/ES;
i)
deriváty, pohledávky;
j)
všechna ostatní aktiva;
k)
poskytnuté nevyčerpané úvěrové přísliby, které lze podle přílohy I považovat za položky se „středním rizikem“ nebo „středně nízkým rizikem“.
2. Je-li to možné, všechny položky se uvádějí v pěti koších uvedených v čl. 427 odst. 2.
ČÁST SEDMÁ
PÁKA
Článek 429
Výpočet pákového poměru
1. Instituce vypočítají svůj pákový poměr podle metodiky stanovené v odstavcích 2 až 11.
2. Pákový poměr se vypočítá jako hodnota kapitálu instituce dělená celkovou mírou expozic dané instituce a vyjadřuje se v procentech.
Instituce vypočítají pákový poměr jako aritmetický průměr měsíčních pákových poměrů za čtvrtletí.
3. Pro účely odstavce 2 je hodnotou kapitálu hodnota kapitálu tier 1.
4. Celková míra expozic je součet hodnot expozic všech aktiv a podrozvahových položek, které nejsou odečteny při určování hodnoty kapitálu podle odstavce 3.
Pokud instituce zahrnují subjekt finančního sektoru, v němž mají významnou investici podle článku 43, do své konsolidace podle použitelného účetního rámce, ale nikoliv do své obezřetnostní konsolidace podle části první hlavy II kapitoly 2, stanoví hodnotu expozice pro tuto významnou investici ne podle odst. 5 písm. a) tohoto článku, ale jako částku, která se získá vynásobením částky definované v písmenu a) tohoto pododstavce a koeficientu definovaného v písmenu b) tohoto pododstavce:
a)
součet hodnot expozic pro všechny expozice subjektu finančního sektoru, ve kterém je držena významná investice;
b)
celkový objem všech přímých, nepřímých a syntetických kapitálových investic instituce do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 subjektu finančního sektoru, jenž není odečten podle článku 47 a čl. 48 odst. 1 písm. b), vydělený celkovým objemem těchto položek.
5. Instituce určí hodnotu expozic pro aktiva v souladu s těmito zásadami:
a)
hodnotami expozic pro aktiva, kromě smluv uvedených v příloze II a úvěrových derivátů, se rozumí hodnoty expozic podle čl. 111 odst. 1 první větě;
b)
nabytý fyzický nebo finanční kolaterál, nabyté záruky nebo snižování úvěrového rizika se nepoužijí ke snížení hodnot expozic aktiv;
c)
úvěry se nesnižují o vklady;
6. Instituce určují hodnoty expozic u smluv uvedených v příloze II a úvěrových derivátů, včetně těch, které jsou podrozvahovými položkami, metodou stanovenou v článku 274.
Při určování hodnoty expozice u smluv uvedených v příloze II a úvěrových derivátů instituce zohlední dopady smluv o novaci a ostatních dohod o započtení, s výjimkou dohod o smluvním křížovém započtení v souladu s článkem 295.
7. Odchylně od odstavce 6 mohou instituce použít metodu stanovenou v článku 275 k určení hodnoty expozice u smluv uvedených v příloze II bodech 1 a 2 pouze tehdy, pokud tuto metodu používají také ke stanovení hodnoty expozice u těchto smluv pro účely splnění požadavků na kapitál uvedených v článku 92.
8. Při určování možné budoucí úvěrové expozice u úvěrových derivátů uplatní instituce zásady stanovené v čl. 299 odst. 2 na všechny své úvěrové deriváty, a nikoliv pouze na ty deriváty, které jsou zařazeny do obchodního portfolia.
9. Instituce stanoví hodnotu expozice aktiv zahrnutých do repo obchodů, půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit, transakcí s delší dobou vypořádání a maržových obchodů, včetně těch, které jsou podrozvahovými položkami, v souladu s čl. 220 odst. 1 až 3 a článkem 222 a zohlední účinky rámcových dohod o započtení, kromě dohod o smluvním křížovém započtení, podle článku 206.
10. Instituce určuje hodnotu expozic podrozvahových položek, kromě položek uvedených v odstavcích 6 a 9 tohoto článku, v souladu s čl. 111 odst. 1, s výhradou těchto změn konverzních faktorů obsažených v uvedeném článku:
a)
konverzní faktor, který se použije na nominální hodnotu u nevyčerpaných úvěrových příslibů, které lze kdykoli bezpodmínečně a bez výpovědi zrušit, podle přílohy I bodu 4 písm. a) a b), činí 10 %;
b)
konverzní faktor pro podrozvahové položky financování obchodu, které jsou uvedeny v příloze I bodu. 3 písm. a) a jsou spojeny se středně nízkým rizikem, a pro podrozvahové položky související se státem podporovanými vývozními úvěry, které jsou uvedeny v příloze I bodu 3 písm. b) podbodu i), činí 20 %;
c)
konverzní faktor pro podrozvahové položky financování obchodu, které jsou uvedeny v příloze I bodu 2 písm. a) a bodu. 2 písm. b) podbodu i) a jsou spojeny se středním rizikem, a pro podrozvahové položky související se státem podporovaným financováním vývozu, které jsou uvedeny v příloze I bodu 2 písm. b) podbodu ii), činí 50 %;
d)
konverzní faktor pro všechny ostatní podrozvahové položky uvedené v příloze I činí 100 %.
11. Pokud se podle vnitrostátních všeobecně přijímaných účetních zásad aktiva ve svěřenecké správě zaúčtovávají v rozvaze podle článku 10 směrnice 86/635/EHS, je možné tato aktiva z celkové míry expozice pro účely pákového poměru vyjmout, pokud splňují kritéria pro nezaúčtování stanovená v mezinárodním účetním standardu(IAS) 39 podle nařízení (ES) č. 1606/2002, a případně kritéria pro vynětí z konsolidace stanovená v mezinárodním standardu účetního výkaznictví (IFRS) 10 podle nařízení (ES) č. 1606/2002.
Článek 430
Požadavky týkající se podávání zpráv
1. Instituce předloží příslušným orgánům veškeré nezbytné informace o pákovém poměru a jeho částech podle článku 429. Příslušné orgány vezmou v úvahu tyto informace při přezkumu v rámci dohledu uvedeném v článku 97 směrnice 2013/36/EU.
Instituce rovněž předloží příslušným orgánům informace požadované pro účely přípravy zprávy podle článku 511.
Příslušné orgány předkládají orgánu EBA informace získané od institucí na jeho žádost za účelem usnadnění přezkumu uvedeného v článku 511.
2. Pro účely požadavků na podávání zpráv uvedených v odstavci 1 vypracuje EBA návrhy prováděcích technických norem k určení jednotné šablony pro podávání zpráv, pokynů, jak tuto šablonu používat, četnosti a lhůt pro podávání zpráv a řešení v oblasti informačních technologií.
EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 1. února 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
ČÁST OSMÁ
ZPŘÍSTUPŇOVÁNÍ INFORMACÍ INSTITUCEMI
HLAVA I
OBECNÉ ZÁSADY
Článek 431
Rozsah požadavků na zpřístupňování informací
1. Instituce veřejně zpřístupňují informace stanovené v hlavě II, s výhradou ustanovení uvedených v článku 432.
2. Svolení nástrojů a metodik uvedených v hlavě III příslušnými orgány podle části třetí je podmíněno tím, že instituce zveřejní informace stanovené v uvedené hlavě.
3. Instituce přijmou formální zásady pro plnění požadavků na zpřístupňování informací stanovené v této části a zavedou zásady pro posuzování přiměřenosti zpřístupňovaných informací, včetně jejich ověřování a četnosti. Instituce zavedou rovněž zásady pro posuzování toho, zda jimi zpřístupněné informace plně informují účastníky trhu o rizikovém profilu daných institucí.
Jestliže tyto zpřístupněné informace neinformují účastníky trhu o rizikovém profilu v plném rozsahu, instituce veřejně zpřístupní kromě informací požadovaných podle odstavce 1 další nezbytné informace. Jsou však povinny zpřístupňovat pouze informace, jež jsou podstatné a nejsou vyhrazené nebo důvěrné podle článku 432.
4. Instituce na vyžádání vysvětlí svá rozhodnutí týkající se ratingů malým a středním podnikům a jiným podnikům, které žádají o úvěry, přičemž toto vysvětlení na požádání poskytnou písemně. Správní náklady na poskytnutí vysvětlení musí být přiměřené k výši úvěru.
Článek 432
Nepodstatné, vyhrazené nebo důvěrné informace
1. Instituce nemusí zpřístupňovat některé z informací vyjmenovaných v hlavě II, jestliže informace, které by byly zpřístupněny, se nepovažují za podstatné, s výjimkou zpřístupňování informací stanovených v čl. 435 odst. 2 písm. c), článku 437 a článku 450.
Při zpřístupňování se informace považují za podstatné, jestliže by jejich opomenutí nebo nesprávné uvedení mohlo změnit nebo ovlivnit posuzování nebo rozhodování uživatele spoléhajícího na tyto informace při rozhodování o ekonomických záležitostech.
V souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010 vydá EBA do 31. prosince 2014 pokyny stanovící způsob, jakým instituce určí podstatnost v souvislosti s požadavky na zpřístupňování informací podle hlavy II.
2. Instituce mohou také vynechat některé z položek zpřístupňovaných informací vyjmenovaných v hlavách II a III, pokud tyto položky zahrnují informace, které jsou považovány za vyhrazené nebo důvěrné v souladu s druhým a třetím pododstavcem, s výjimkou zpřístupňování informací stanovených v článcích 437 a 450.
Informace se z hlediska instituce považují za vyhrazené, pokud by jejich veřejné zpřístupňování ohrozilo její konkurenční postavení. Může se jednat o informace o produktech nebo systémech, které by, pokud by se o nich dozvěděli konkurenti, snížily hodnotu investic instituce.
Informace se považují za důvěrné, pokud existují závazky vůči zákazníkům nebo jiné vztahy s protistranami zavazující instituci k důvěrnosti.
V souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010 vydá EBA do 31. prosince 2014 pokyny stanovící způsob, jakým instituce určí vyhrazenost a důvěrnost v souvislosti s požadavky na zpřístupňování informací podle hlav II a III.
3. Ve výjimečných případech uvedených v odstavci 2 dotčená instituce ve svém zpřístupňování uvede, že určité položky informací nebyly zpřístupněny a důvody jejich nezpřístupňování, a zveřejní obecnější informace o daném tématu, na nějž se uplatňuje požadavek na zpřístupňování informací, pokud uvedené informace nejsou klasifikovány jako vyhrazené nebo důvěrné.
4. Ustanovení odstavců 1, 2 a 3 se nedotýkají rozsahu odpovědnosti za nezveřejnění podstatných informací.
Článek 433
Četnost zpřístupňování informací
Instituce zveřejňují zpřístupněné informace vyžadované v této části alespoň jednou ročně.
Každoročně zpřístupňované informace se zveřejňují ve spojení s datem zveřejnění účetní závěrky.
Instituce posoudí, zda je nutné zveřejňovat některé nebo všechny zpřístupňované informace častěji než jednou ročně vzhledem k charakteru své činnosti, jako například rozsahu operací, škále činností, přítomnosti v různých zemích, angažovanosti v různých finančních sektorech a účasti na mezinárodních finančních trzích a v platebních, vypořádacích a clearingových systémech. Při tomto posuzování zejména věnují pozornost možné potřebě častějšího zpřístupňování položek informací stanovených v článku 437 a v čl. 438 písm. c) až f) a informací o rizikové expozici a jiných položkách, které se mohou rychle měnit.
V souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010 vydá EBA do 31. prosince 2014 pokyny týkající se institucí posuzujících častější zpřístupňování podle hlav II a III.
Článek 434
Způsob zpřístupňování informací
1. Instituce mohou samy určit, kde a na jakém nosiči zpřístupní požadované údaje a jak je ověří, aby byly řádně splněny požadavky na zpřístupňování stanovené v této části. V proveditelné míře se všechny požadované informace zpřístupní na jednom nosiči nebo místě. Pokud byly podobné informace zpřístupněny na dvou nebo více nosičích, je odkaz na obdobné informace na ostatních nosičích součástí každého z nosičů.
2. Rovnocenné zpřístupňování informací, které instituce provedly podle požadavků na účetnictví, kotování na burze nebo jiných požadavků, lze považovat za splnění této části. Jestliže nejsou zpřístupňované informace zahrnuty do účetní závěrky, instituce jednoznačně v účetní závěrce uvedou, kde je lze nalézt.
HLAVA II
TECHNICKÁ KRITÉRIA PRO TRANSPARENTNOST A ZPŘÍSTUPŇOVÁNÍ INFORMACÍ
Článek 435
Cíle a zásady řízení rizik
1. Instituce zpřístupňují informace o svých cílech a zásadách v oblasti řízení rizik pro jednotlivé kategorie rizik včetně rizik uvedených v této hlavě. Zpřístupňují se tyto informace:
a)
strategie a procesy řízení uvedených rizik;
b)
struktura a organizace příslušné funkce řízení rizik včetně informací o její pravomoci a statutu nebo jiných příslušných uspořádáních;
c)
rozsah a povaha systémů hlášení a měření rizik;
d)
zásady pro zajištění a snižování rizika a strategie a postupy pro sledování trvalé efektivity zajištění a snižování rizika;
e)
prohlášení schválené vedoucím orgánem o přiměřenosti opatření k řízení rizik instituce poskytující ujištění, že zavedené systémy řízení rizik jsou přiměřené s ohledem na profil a strategii instituce;
f)
stručné prohlášení o riziku schválené vedoucím orgánem, které výstižně popisuje celkový rizikový profil instituce související se strategií podnikání. Toto prohlášení obsahuje klíčové ukazatele a údaje, které poskytují externím zúčastněným stranám komplexní představu o řízení rizika institucí, včetně toho, jak je rizikový profil instituce propojen s tolerancí k riziku stanovenou vedoucím orgánem.
2. Instituce zpřístupňují dále uvedené informace týkající se systémů správy a řízení včetně pravidelných aktualizací prováděných minimálně jednou ročně:
a)
počet míst ve vedoucích orgánech společností správní radě zastávaný členem vedoucího orgánu;
b)
politika náboru pracovníků pro výběr členů vedoucího orgánu a jejich skutečné znalosti, dovednosti a zkušenosti;
c)
politika rozmanitosti s ohledem na výběr členů vedoucího orgánu, jeho cíle a příslušné specifické cíle stanovené v této politice a míru, v jaké bylo těchto obecných a specifických cílů dosaženo;
d)
zda instituce zřídila zvláštní výbor pro rizika a kolikrát tento výbor zasedal;
e)
popis toku informací o riziku pro vedoucí orgán.
Článek 436
Oblast působnosti
Instituce zpřístupňují dále uvedené informace týkající se oblasti působnosti požadavků stanovených v tomto nařízení v souladu se směrnicí 2013/36/EU:
a)
název instituce, pro kterou platí požadavky podle tohoto nařízení;
b)
uvedení rozdílů v konsolidovaném základě pro účely účetnictví a obezřetnostního dohledu se stručným popisem subjektů a vysvětlením, zda jsou:
i)
plně konsolidovány;
ii)
poměrně konsolidovány;
iii)
odečteny od kapitálu;
iv)
nejsou ani konsolidovány ani odečteny;
c)
jakékoli současné nebo předpokládané podstatné věcné nebo právní překážky bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mezi mateřským podnikem a jeho dceřinými podniky;
d)
souhrnnou částku, o niž je skutečný kapitál nižší, než je požadováno, ve všech dceřiných podnicích nezahrnutých do konsolidace a název nebo názvy těchto dceřiných podniků;
e)
případně okolnosti, za nichž jsou ustanovení stanovená v článcích 7 a 9 využívána.
Článek 437
Kapitál
1. Instituce zpřístupňují níže uvedené informace týkající se jejich kapitálu:
a)
úplné sesouhlasení položek kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1, položek kapitálu tier 2 a filtrů a odpočtů uplatněných podle článků 32 až 35, 36, 56, 66 a 79 na kapitál instituce a rozvahu v rámci auditované účetní závěrky instituce;
b)
popis hlavních rysů nástrojů kmenového kapitálu tier 1 a vedlejšího kapitálu tier 1 a nástrojů kapitálu tier 2 emitovaných institucí;
c)
podmínky všech nástrojů kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2 v plném znění;
d)
odděleně zpřístupní informace o povaze a objemech:
i)
každého obezřetnostního filtru uplatněného podle článků 32 až 35;
ii)
každého odpočtu provedeného podle článků 36, 56 a 66;
iii)
položek, které nebyly odečteny v souladu s články 47, 48, 56, 66 a 79;
e)
popis všech omezení uplatněných na výpočet kapitálu v souladu s tímto nařízením a nástrojů, obezřetnostních filtrů a odpočtů, na které se tato omezení použijí;
f)
pokud instituce zpřístupňují kapitálové poměry vypočtené pomocí složek kapitálu určených na jiném základě, než který je stanoven v tomto nařízení, komplexní objasnění základu použitého pro výpočet těchto poměrů kapitálu.
2. EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro stanovení jednotných šablon pro zpřístupňování informací podle odst. 1 písm. a), b), d) a e).
EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 1. února 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 438
Požadavky na kapitál
Instituce zpřístupňují níže uvedené informace týkající se splnění požadavků stanovených v článku 92 tohoto nařízení a v článku 73 směrnice 2013/36/EU:
a)
shrnutí přístupu instituce k hodnocení přiměřenosti jejího vnitřně stanoveného kapitálu vzhledem k současným a budoucím činnostem;
b)
na vyžádání daného příslušného orgánu výsledek interního postupu instituce pro hodnocení kapitálové přiměřenosti včetně složení dodatečných kapitálových požadavků na základě procesu dohledu uvedené v čl. 104 odst. 1 písm. a) směrnice 2013/36/EU;
c)
v případě institucí, které počítají objem rizikově vážených expozic podle části třetí hlavy II kapitoly 2, 8 % objemu rizikově vážených expozic pro každou kategorii expozic uvedenou v článku 112;
d)
v případě institucí, které počítají objem rizikově vážených expozic podle části třetí hlavy II kapitoly 3, 8 % objemu rizikově vážených expozic pro každou kategorii expozic uvedenou v článku 147. V případě kategorie retailových expozic se tento požadavek použije na každou kategorii expozic, které odpovídají různé korelace podle čl. 154 odst. 1 až 4. V případě kategorie akciových expozic se tento požadavek použije na:
i)
každý z přístupů uvedených v článku 155;
ii)
akciové expozice obchodované na regulovaných trzích, akciové expozice neobchodované na regulovaných trzích v dostatečně diverzifikovaných portfoliích a jiné expozice;
iii)
expozice, které v oblasti kapitálových požadavků podléhají přechodným pravidlům dohledu;
iv)
expozice, které v oblasti kapitálových požadavků podléhají ustanovením o zachování právních účinků;
e)
kapitálové požadavky vypočítané podle čl. 92 odst. 3 písm. b) a c);
f)
kapitálové požadavky vypočítané podle části třetí hlavy III kapitol 2, 3 a 4 a zpřístupňované odděleně.
Instituce, které počítají objem rizikově vážených expozic podle čl. 153 odst. 5 nebo čl. 155 odst. 2, zpřístupňují expozice přiřazené k jednotlivým kategoriím v tabulce č. 1 v čl. 153 odst. 5 nebo k jednotlivým rizikovým váhám zmíněným v čl. 155 odst. 2.
Článek 439
Expozice vůči úvěrovému riziku protistrany
Instituce zpřístupňují níže uvedené informace týkající se expozice instituce úvěrovému riziku protistrany uvedené v části třetí hlavě II kapitole 6:
a)
diskusi metodiky použité pro přiřazení vnitřně stanoveného kapitálu a úvěrových limitů pro úvěrové expozice vůči protistraně;
b)
diskusi zásad zajištění kolaterálem a ustavení úvěrových rezerv;
c)
diskusi zásad týkajících se expozic rizika pozitivní korelace;
d)
diskusi dopadu výše kolaterálu, kterou by instituce musely poskytnout v případě snížení svého ratingu;
e)
hrubou kladnou reálnou hodnotu smluv, prospěch ze započtení, započtenou současnou úvěrovou expozici, kolaterál v držení instituce a čistou úvěrovou expozici z derivátu. Čistá úvěrová expozice z derivátu je úvěrová expozice u derivátových transakcí po zohlednění prospěchu z právně vymahatelných dohod o započtení a opatření týkajících se kolaterálu;
f)
měření hodnoty expozice metodami stanovenými v části třetí hlavě II kapitole 6 oddílech 3 až 6, podle toho, která metoda se použije;
g)
pomyslnou hodnotu zajišťovacích operací s úvěrovými deriváty a rozdělení současné úvěrové expozice podle druhů úvěrové expozice;
h)
pomyslné objemy úvěrových derivátových transakcí, odděleně podle použití pro vlastní úvěrové portfolio instituce a v rámci zprostředkovatelské činnosti, včetně rozdělení použitých úvěrových derivátových produktů členěných dále podle koupeného a prodaného zajištění v rámci každé skupiny produktů;
i)
odhad α, pokud k němu instituce obdržela svolení příslušných orgánů.
Článek 440
Kapitálové rezervy
1. Instituce zpřístupňuje níže uvedené informace týkající se dodržování požadavku na proticyklickou kapitálovou rezervu podle hlavy VII kapitoly 4 směrnice 2013/36/EU:
a)
zeměpisné rozdělení svých úvěrových expozic relevantních pro výpočet proticyklické kapitálové rezervy;
b)
objem proticyklické kapitálové rezervy stanovené konkrétně pro danou instituci.
2. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem upřesňujících požadavky na zpřístupňování informací stanovených v odstavci 1.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 441
Ukazatele globálního systémového významu
1. Instituce identifikované jako G-SVI v souladu s článkem 131 směrnice 2013/36/EU zveřejňují každoročně hodnoty ukazatelů použitých pro stanovení hodnocení instituce v souladu s identifikační metodikou podle uvedeného článku.
2. EBA vypracuje návrh prováděcích technických norem s cílem stanovit jednotné formáty a datum pro účely zveřejnění informací podle odstavce 1. Při vypracování těchto technických norem zohlední EBA mezinárodní standardy.
EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 1. července 2014.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 442
Úpravy o úvěrové riziko
Instituce zpřístupňují níže uvedené informace týkající se expozice instituce úvěrovému riziku a riziku rozmělnění:
a)
definice pojmů „po splatnosti“ a „se sníženou hodnotou“ pro účely účetnictví;
b)
popis přístupů a metod přijatých pro určení specifických a obecných úprav o úvěrové riziko;
c)
celkový objem expozic po účetních kompenzacích a bez zohlednění účinků snižování úvěrového rizika a průměrný objem expozic za celé období v členění podle jednotlivých kategorií expozic;
d)
zeměpisné rozdělení expozic, a to v členění ve významných oblastech podle podstatných kategorií expozic, případně s dalšími podrobnostmi;
e)
rozdělení expozic podle odvětví nebo druhu protistrany, a to v členění podle kategorií expozic, včetně uvedení expozice vůči malým a středním podnikům, případně s dalšími podrobnostmi;
f)
rozdělení všech expozic podle zbytkové splatnosti, a to v členění podle jednotlivých kategorií expozic, případně s dalšími podrobnostmi;
g)
za každé významné odvětví nebo druh protistrany výši:
i)
expozic se sníženou hodnotou a expozic po splatnosti, uvedené odděleně;
ii)
specifických a obecných úprav o úvěrové riziko;
iii)
nákladů na specifické a obecné úpravy o úvěrové riziko během vykazovaného období;
h)
objem expozic se sníženou hodnotou a expozic po splatnosti, uvedených odděleně, v členění podle významných zeměpisných oblastí, včetně, je-li to vhodné, výše specifických a obecných úprav o úvěrové riziko spojené s jednotlivými zeměpisnými oblastmi;
i)
sesouhlasení změn ve specifických a obecných úpravách o úvěrové riziko u expozic se sníženou hodnotou, uvedené odděleně. Tyto informace musí obsahovat:
i)
popis druhu specifických a obecných úprav o úvěrové riziko;
ii)
počáteční zůstatky;
iii)
výše úprav v průběhu vykazovaného období;
iv)
objemy vyčleněné nebo rezervované na odhadované pravděpodobné ztráty z expozic během vykazovaného období, jakékoliv jiné úpravy včetně úprav v důsledku kursových rozdílů, podnikové kombinace, převzetí a zcizení dceřiných podniků a převody mezi úpravami o úvěrové riziko;
v)
konečné zůstatky.
Specifické úpravy o úvěrové riziko a zpětně získané částky uvedené přímo ve výsledovce se musí zpřístupňovat odděleně.
Článek 443
Nezatížená aktiva
EBA vydá do 30. června 2014 pokyny stanovující zveřejňování nezatížených aktiv, přičemž zohlední doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2012/2 ze dne 20. prosince 2012 o financování úvěrových institucí (31), a zejména doporučení D - transparentnost trhu týkající se zatížení aktiv. Tyto pokyny se přijímají v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010.
EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro stanovení zveřejňování účetní hodnoty podle kategorií expozice a posouzení kvality a celkové částky účetní hodnoty, která není zatížena, přičemž se zohlední doporučení ESRB/2012/2, za podmínky, že EBA ve své zprávě dojde k závěru, že takové dodatečné zveřejnění poskytne spolehlivé a významné informace.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. ledna 2016.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 444
Použití externích ratingových agentur
V případě institucí, které počítají objem rizikově vážených expozic podle části třetí hlavy II kapitoly 2, se za každou kategorii expozic uvedenou v článku 112 zpřístupňují tyto informace:
a)
názvy určených externích ratingových agentur a exportních úvěrových agentur a důvody pro případné změny;
b)
kategorie expozic, pro které jsou jednotlivé externí ratingové agentury nebo exportní úvěrové agentury používány;
c)
popis postupu používaného k převodu úvěrových hodnocení emitenta a emise na položky, které nejsou součástí obchodního portfolia;
d)
přiřazení externího ratingu jednotlivých určených externích ratingových agentur nebo exportních úvěrových agentur stupňům úvěrové kvality stanoveným v části třetí hlavě II kapitole 2, přičemž tato informace nemusí být zpřístupněna, pokud instituce splňuje standardní způsob přiřazování zveřejněný orgánem EBA;
e)
hodnoty expozic a hodnoty expozic po snižování úvěrového rizika přiřazené jednotlivým stupňům úvěrové kvality předepsaným v části třetí hlavě II kapitole 2, jakož i ty, které byly odečteny od kapitálu.
Článek 445
Expozice vůči tržnímu riziku
Instituce, které počítají kapitálové požadavky podle čl. 92 odst. 3 písm. b) a c), zpřístupňují tyto požadavky odděleně pro jednotlivá rizika zmiňovaná v uvedených ustanoveních. Kromě toho se odděleně zpřístupňuje kapitálový požadavek ke specifickému úrokovému riziku sekuritizovaných pozic.
Článek 446
Operační riziko
Instituce zpřístupňují přístupy používané danou institucí pro hodnocení kapitálových požadavků k operačnímu riziku; popis metodiky stanovené v čl. 312 odst. 2, pokud ji instituce používá, včetně diskuse příslušných vnitřních a vnějších faktorů zohledněných v přístupu instituce k měření, a v případě dílčího používání je třeba uvést rozsah a pokrytí jednotlivých metodik, které jsou používány.
Článek 447
Akciové expozice nezahrnuté do obchodního portfolia
Instituce zpřístupňují níže uvedené informace týkající se akciových expozic nezahrnutých do obchodního portfolia:
a)
rozlišení expozic na základě jejich cílů, včetně vztahu ke kapitálovým výnosům a strategických důvodů, a přehled použitých účetních technik a metodik oceňování, včetně hlavních předpokladů a postupů ovlivňujících oceňování a jakýchkoliv významných změn v těchto postupech;
b)
účetní hodnotu, reálnou hodnotu a, v případě akcií obchodovaných na regulovaných trzích, srovnání s tržní cenou, pokud se podstatně liší od reálné hodnoty;
c)
druhy, povahu a objemy expozic obchodovaných na regulovaných trzích, akciových expozic neobchodovaných na regulovaných trzích v dostatečně diverzifikovaných portfoliích a jiných expozic;
d)
kumulativní výši realizovaných zisků nebo ztrát z prodeje a likvidace v daném období; a
e)
celkovou výši nerealizovaných zisků nebo ztrát, celkovou výši oceňovacích rozdílů a kteroukoli z těchto částek zahrnutých do původního nebo dodatečného kapitálu.
Článek 448
Expozice vůči úrokovému riziku u pozic nezahrnutých do obchodního portfolia
Instituce zpřístupňují níže uvedené informace o své expozici úrokovému riziku u pozic nezahrnutých do obchodního portfolia:
a)
povahu úrokového rizika a hlavní předpoklady (včetně předpokladů ohledně předčasného splacení úvěrů a vývoj vkladů splatných na požádání) a četnost měření úrokového rizika;
b)
kolísání zisků, ekonomickou hodnotu nebo jiné relevantní měřítko používané vedením k měření prudkých výkyvů úrokových sazeb směrem nahoru a dolů v souladu s metodou používanou vedením pro měření úrokového rizika, v členění podle jednotlivých měn.
Článek 449
Expozice vůči sekuritizovaným pozicím
Instituce, které počítají objem rizikově vážených expozic podle části třetí hlavy II kapitoly 5 nebo kapitálové požadavky podle článku 337 nebo 338, zpřístupňují tyto informace, v případě potřeby odděleně pro obchodní a investiční portfolio:
a)
popis cílů instituce v souvislosti se sekuritizací;
b)
povahu ostatních rizik včetně rizika likvidity spojeného se sekuritizovanými aktivy;
c)
druh rizik z hlediska nadřízenosti podkladových sekuritizovaných pozic a z hlediska podkladových aktiv těchto sekuritizovaných pozic převzatých a držených v resekuritizaci;
d)
jednotlivé role, které instituce hraje v procesu sekuritizace;
e)
přibližný rozsah působení instituce v jednotlivých rolích uvedených v písmeni d);
f)
popis postupů pro sledování změn úvěrového a tržního rizika sekuritizovaných expozic včetně toho, jaké dopady na sekuritizované expozice má vývoj podkladových aktiv, a popis, jak se tyto postupy liší pro resekuritizované expozice;
g)
popis politiky instituce upravující používání zajištění a osobní zajištění ke snižování rizik držených sekuritizovaných a resekuritizovaných expozic, včetně identifikace protistran, které jsou zdrojem podstatného zajištění podle druhu rizikové expozice;
h)
přístupy k výpočtu objemu rizikově vážených expozic, které instituce používá v souvislosti se sekuritizací včetně informace, jaký přístup se používá pro jaký druh sekuritizované expozice;
i)
druhy sekuritizačních jednotek pro speciální účel, které instituce v roli sponzora používá k sekuritizaci expozic vůči třetím stranám, včetně toho, zda, v jaké formě a v jakém rozsahu má instituce expozice vůči těmto sekuritizačním jednotkám pro speciální účel, uváděné odděleně pro rozvahové a podrozvahové expozice, jakož i seznam subjektů, které instituce řídí nebo jimž poskytuje poradenství a které investují buď do sekuritizovaných pozic, jež instituce sekuritizovala, nebo do sekuritizačních jednotek pro speciální účel, jež instituce sponzoruje;
j)
shrnutí účetních metod instituce použitých pro sekuritizaci včetně informací:
i)
zda jsou transakce vykázány jako prodej nebo financování;
ii)
o uznání zisků z prodeje;
iii)
o metodách, hlavních předpokladech a vstupech při ocenění sekuritizovaných pozic a příslušných změnách oproti předchozímu období;
iv)
o zacházení se syntetickými sekuritizacemi, pokud se jím již nezabývají jiné účetní metody;
v)
o způsobech ocenění aktiv čekajících na sekuritizaci a o tom, zda jsou evidované v investičním nebo obchodním portfoliu instituce;
vi)
o zásadách pro uznávání rozvahových závazků za ujednání, která by od instituce mohla vyžadovat poskytnutí finanční podpory pro sekuritizovaná aktiva;
k)
názvy externích ratingových agentur použitých pro sekuritizace a druhy expozic v členění podle jednotlivých použitých agentur;
l)
případně popis metody interního hodnocení podle části třetí hlavy II kapitoly 5 oddílu 3 včetně struktury procesu interního hodnocení a vztahu mezi interním hodnocením a externím hodnocením, použití interního hodnocení pro jiné účely než pro stanovení kapitálového požadavku metodou interního hodnocení, kontrolních mechanismů pro proces interního hodnocení včetně diskuse nezávislosti, odpovědnosti a přezkumu procesu interního hodnocení, informace o druzích expozic, pro které se proces interního hodnocení použije, a o zátěžových faktorech použitých k určení úrovní úvěrového posílení podle druhu expozice;
m)
vysvětlení významných kvantitativních změn v informacích zpřístupněných podle písmen n) až q) od posledního vykazovaného období;
n)
odděleně pro obchodní a investiční portfolio tyto informace, a to v členění podle druhu expozice:
i)
celkový objem nesplacených expozic sekuritizovaných institucí, odděleně pro tradiční a syntetické sekuritizace a sekuritizace, v nichž je instituce pouze sponzorem;
ii)
souhrnný objem ponechaných nebo nakoupených rozvahových sekuritizovaných pozic a podrozvahových sekuritizovaných expozic;
iii)
souhrnný objem aktiv čekajících na sekuritizaci;
iv)
u sekuritizovaných facilit podléhajících předčasnému umoření souhrnný objem čerpaných expozic připadajících na podíl původce a souhrnný objem čerpaných investic připadajících na podíly investorů, souhrnné kapitálové požadavky vzniklé instituci vůči podílu původce a souhrnné kapitálové požadavky vzniklé instituci vůči podílům investora na čerpaných zůstatcích a na nečerpaných úvěrových linkách;
v)
objem sekuritizovaných pozic, které byly odečteny od kapitálu nebo jimž byla přidělena riziková váha 1 250 %;
vi)
shrnutí o sekuritizaci v běžném období včetně objemu sekuritizovaných expozic a uznaného zisku nebo ztráty z prodeje;
o)
zvlášť pro obchodní a investiční portfolio tyto informace:
i)
souhrnný objem ponechaných nebo nakoupených sekuritizovaných pozic, a s nimi spojených kapitálových požadavků, v členění na sekuritizované a resekuritizované expozice členěné dále podle rizikových vah nebo kapitálových požadavků, a jaký přístup pro jaký kapitálový požadavek byl použit;
ii)
souhrnný objem ponechaných nebo nakoupených resekuritizovaných expozic v členění na expozice před a po zajištění/pojištění a expozice vůči finančním ručitelům v členění podle kategorií úvěruschopnosti ručitele nebo jména ručitele;
p)
u investičního portfolia a v souvislosti s expozicemi sekuritizovanými institucí objem aktiv se sníženou hodnotou / po splatnosti sekuritizovaných institucí a ztráty uznané institucí v běžném období, obojí v členění podle druhu expozice;
q)
u obchodního portfolia celkový objem nesplacených expozic sekuritizovaných institucí a podléhajících kapitálovému požadavku k tržnímu riziku v členění na expozice z tradiční/syntetické sekuritizace a podle druhu expozice;
r)
případně informaci, zda instituce poskytla podporu ve smyslu čl. 248 odst. 1 a dopad na kapitál.
Článek 450
Zásady odměňování
1. Instituce zpřístupňují alespoň níže uvedené informace týkající se jejích zásad a postupů odměňování těch kategorií pracovníků, jejichž pracovní činnosti mají podstatný dopad na rizikový profil dané instituce:
a)
informace o rozhodovacím procesu použitém pro stanovení zásad odměňování, jakož i počet zasedání hlavního orgánu instituce, jenž na odměňování dohlíží během příslušného účetního období, včetně případných informací o složení a mandátu výboru pro odměňování, o externím poradci, jehož služby byly využity při stanovování zásad odměňování, a úlohy příslušných zainteresovaných subjektů;
b)
informace o vazbě mezi odměnou a výkonností;
c)
nejdůležitější charakteristiky systému odměňování, včetně informací o kritériích používaných k měření výkonnosti, o úpravách o riziko, zásadách pro oddálení nároku na pohyblivou složku odměny a kritériích pro jejich přiznání;
d)
poměry mezi stálou a pohyblivou složkou odměny stanovené podle čl. 94 odst. 1 písm. g) směrnice 2013/36/EU;
e)
informace o výkonnostních kritériích, na nichž je založeno přiznání nároku na akcie, opce nebo pohyblivé složky odměny;
f)
hlavní parametry a zdůvodnění všech systémů pohyblivých složek odměny a dalších nepeněžních výhod;
g)
souhrnné kvantitativní informace o odměnách v členění podle oblasti podnikání;
h)
souhrnné kvantitativní informace o odměnách v členění na vrcholné vedení a na pracovníky, jejichž činnost má podstatný dopad na rizikový profil instituce, s uvedením:
i)
výše odměn v účetním období v členění na pevnou a pohyblivou složku odměny a počet příjemců;
ii)
výše a forem pohyblivé složky odměny v členění podle formy na peněžní odměny, akcie, nástroje spojené s akciemi a ostatní;
iii)
výše dosud nevyplacených, oddálených odměn v členění na již přiznané a nepřiznané nároky;
iv)
výše oddálených odměn přiznaných během daného účetního období v členění na částky vyplacené a částky, o které byly odměny sníženy v důsledku úprav na základě výkonnosti;
v)
výše odměn na nově vzniklé pracovní poměry a výše odstupného, vyplacené v účetním období, a počtu jejich příjemců;
vi)
výše odstupného přiznaného v účetním období, počtu příjemců a nejvyšší částky odstupného přiznané jedné osobě;
i)
počet osob, kterým byly v účetním období vyplaceny odměny ve výši 1 milionu EUR nebo více, v případě odměn pohybujících se mezi 1 milionem EUR a 5 miliony EUR v členění na pásma vyplacených odměn po 500 000 EUR a v případě odměn ve výši 5 milionů EUR a více v členění na pásma vyplacených odměn po 1 milionu EUR.
j)
na žádost členského státu nebo příslušného orgánu, celkové odměny pro každého člena vedoucího orgánu nebo vrcholného vedení.
2. Instituce, které jsou významné z hlediska své velikosti, vnitřní organizace a povahy, rozsahu a složitosti svých činností, zpřístupní kvantitativní informace uvedené v tomto článku rovněž na úrovni členů vedoucího orgánu instituce.
Instituce dodržují požadavky stanovené v tomto článku způsobem, který odpovídá jejich velikosti, vnitřní organizaci a povaze, rozsahu a složitosti jejich činností, aniž je dotčena směrnice 95/46/ES.
Článek 451
Páka
1. Instituce zpřístupňují níže uvedené informace týkající se jejich pákového poměru vypočteného podle článku 429 a jejich řízení rizika nadměrné páky:
a)
pákový poměr a způsob, jak instituce uplatňuje čl. 499 odst. 2 a 3;
b)
rozčlenění celkové míry expozice a sesouhlasení celkové míry expozice s důležitými informacemi zpřístupněnými ve zveřejněné účetní závěrce;
c)
případně objem odúčtovaných položek ve svěřenecké správě podle čl. 429 odst. 11;
d)
popis postupů použitých k řízení rizika nadměrné páky;
e)
popis faktorů, které měly vliv na pákový poměr během období, kterého se zpřístupněný pákový poměr týká.
2. EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro stanovení jednotné šablony pro zpřístupňování informací uvedených v odstavci 1 a pokynů, jak tyto šablony používat.
EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 30. června 2014.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
HLAVA III
KVALIFIKAČNÍ POŽADAVKY PRO POUŽÍVÁNÍ URČITÝCH NÁSTROJŮ NEBO METODIK
Článek 452
Použití přístupu IRB k úvěrovému riziku
Instituce, které počítají objem rizikově vážených expozic použitím přístupu IRB, zpřístupňují tyto informace
a)
svolení přístupu nebo schváleného přechodu příslušným orgánem;
b)
vysvětlení a přezkum:
i)
struktury systémů interních ratingů a vztahu mezi interním a externím ratingem;
ii)
použití interních odhadů pro jiné účely, než je výpočet objemu rizikově vážených expozic podle části třetí hlavy II kapitoly 3;
iii)
postupu řízení a uznávání technik snižování úvěrového rizika;
iv)
kontrolních mechanismů pro systémy hodnocení včetně popisu jejich nezávislosti a odpovědnosti a přezkumu systémů hodnocení;
c)
popis procesu interních ratingů, a to odděleně pro tyto kategorie expozic:
i)
vůči ústředním vládám a centrálním bankám;
ii)
vůči institucím;
iii)
podnikové, včetně vůči malým a středním podnikům, specializované úvěrové expozice a podnikové pohledávky nabyté za úplatu;
iv)
retailové, za každou kategorii expozic, které odpovídají různé korelace podle čl. 154 odst. 1 až 4;
v)
akciové;
d)
hodnoty expozic pro každou kategorii expozic uvedenou v článku 147. Expozice vůči ústředním vládám a centrálním bankám, institucím a podnikové expozice, u nichž instituce použijí pro výpočet objemu rizikově vážených expozic vlastní odhady LGD nebo konverzních faktorů, se zpřístupňují odděleně od expozic, pro které instituce takové odhady nepoužijí;
e)
za každou kategorii expozic (expozice vůči ústředním vládám a centrálním bankám, vůči institucím, podnikové expozice, akciové expozice) a při dostatečném počtu stupňů dlužníků (včetně selhání), aby byla zajištěna dostatečná diferenciace úvěrového rizika, instituce zpřístupňují:
i)
celkové expozice, včetně za tyto kategorie expozic: vůči ústředním vládám a centrálním bankám, vůči institucím a podnikové expozice, součet nesplacených úvěrů a hodnoty expozic z nevyčerpaných příslibů; v případě akciových expozic nesplacenou částku;
ii)
expozicí váženou průměrnou rizikovou váhu;
iii)
v případě institucí, které pro výpočet objemu rizikově vážených expozic používají vlastní odhady konverzních faktorů, objem nevyčerpaných příslibů a hodnoty expozicí vážené průměrné hodnoty expozic pro každou kategorii expozic;
f)
v případě kategorie retailových expozic a všech kategorií stanovených v písm. c) bodě iv) buď informace uvedené v písmenu e) (případně na základě seskupení), nebo analýzu expozic (nesplacené úvěry a hodnoty expozic u nevyčerpaných příslibů) založenou na dostatečném počtu stupňů EL, aby bylo zajištěno smysluplné rozlišení úvěrového rizika (případně na základě seskupení);
g)
skutečné specifické úpravy o úvěrové riziko v předchozím období pro každou kategorii expozic (v případě retailových expozic pro každou kategorii stanovenou v písm. c) bodě iv)) a informace o tom, jak se liší od dřívějších zkušeností;
h)
popis faktorů, které ovlivnily údaje o ztrátách v předchozím období (např. zda instituce zaznamenala nadprůměrné podíly selhání, nadprůměrné hodnoty LGD nebo nadprůměrné konverzní faktory);
i)
odhady instituce ve srovnání se skutečnými výsledky za delší období. Tato část přinejmenším obsahuje informace o odhadech ztrát ve srovnání se skutečnými ztrátami v jednotlivých kategoriích expozic (v případě retailových expozic pro jednotlivé kategorie stanovené v písm. c) bodě iv)) za dostatečně dlouhé období, aby bylo možno spolehlivě posoudit fungování procesů interních ratingů pro každou kategorii expozic (v případě retailových expozic u jednotlivých kategorií stanovených v písm. c) bodě iv)). Instituce případně poskytnou také analýzu hodnot PD, a v případě institucí, které používají vlastní odhady LGD nebo konverzních faktorů, výsledné hodnoty LGD a konverzních faktorů ve srovnání s odhady poskytnutými ve zpřístupňování informací o kvantitativním hodnocení rizik stanoveném v tomto článku;
j)
pro všechny kategorie expozic uvedených v článku 147 a pro každou kategorii expozic, kterým odpovídají různé korelace uvedené v čl. 154 odst. 1 až 4:
i)
v případě institucí, které pro výpočet objemu rizikově vážených expozic používají vlastní odhady LGD, expozicí váženou průměrnou hodnotu LGD a PD vyjádřenou v procentech za každou příslušnou zeměpisnou oblast úvěrových expozic;
ii)
v případě institucí, které nepoužívají vlastní odhady LGD, expozicí váženou průměrnou hodnotu PD v procentech za každou příslušnou zeměpisnou oblast úvěrových expozic.
Pro účely písmene c) musí popis obsahovat druhy expozic zahrnutých do dané kategorie expozic, definice, metody a údaje pro odhad a validaci hodnot PD, a případně hodnot LGD a konverzních faktorů, včetně předpokladů použitých při odvozování těchto proměnných, a popisy podstatných odchylek od definice selhání uvedené v článku 178, včetně širokých segmentů ovlivněných těmito odchylkami.
Pro účely písmene j) se příslušnou zeměpisnou oblastí úvěrové expozice rozumí expozice v členských státech, ve kterých byla instituce povolena, a členské státy nebo třetí země, ve kterých instituce vykonávají činnost prostřednictvím pobočky nebo dceřiného podniku.
Článek 453
Použití technik snižování úvěrového rizika
Instituce uplatňující techniky snižování úvěrového rizika zpřístupňují tyto informace:
a)
zásady a procesy používání rozvahového a podrozvahového započtení s uvedením rozsahu, v jakém jej subjekt používá;
b)
zásady a procesy oceňování a řízení kolaterálu;
c)
popis používaných hlavních druhů kolaterálu;
d)
hlavní druhy ručitelů a protistran u úvěrových derivátů a jejich úvěruschopnost;
e)
informace o koncentracích tržního nebo úvěrového rizika v rámci snižování úvěrového rizika;
f)
v případě institucí, které počítají objem rizikově vážených expozic podle standardizovaného přístupu nebo přístupu IRB, ale nestanoví vlastní odhady hodnoty LGD nebo konverzních faktorů vzhledem k dané kategorii expozic, odděleně za každou kategorii expozic celkovou hodnotu expozic (případně po rozvahovém nebo podrozvahovém započtení), která je kryta - po použití koeficientů volatility - způsobilým finančním kolaterálem a jiným způsobilým kolaterálem;
g)
v případě institucí, které počítají objem rizikově vážených expozic podle standardizovaného přístupu nebo přístupu IRB, odděleně za každou kategorii expozic celkovou expozici (případně po rozvahovém nebo podrozvahovém započtení), která je kryta zárukami nebo úvěrovými deriváty. V případě kategorie akciových expozic se tento požadavek uplatňuje na každý z přístupů uvedených v článku 155.
Článek 454
Použití pokročilých přístupů k měření operačního rizika
Instituce, které pro výpočet kapitálových požadavků k operačnímu riziku používají přístupy stanovené v článcích 321 až 324, zpřístupňují popis použití pojištění a jiných mechanismů převodu rizika pro účely snižování uvedeného rizika.
Článek 455
Použití interních modelů pro tržní riziko
Instituce, které počítají kapitálové požadavky podle článku 363, zpřístupňují tyto informace:
a)
pro každé dílčí portfolio:
i)
charakteristiky použitých modelů;
ii)
případně u interních modelů pro dodatečné riziko selhání a migrace a pro obchodování s korelací použité metodiky a rizika měřená s použitím interního modelu včetně popisu přístupu použitého institucí k určení horizontů likvidity, metodiky použité s cílem získat hodnocení kapitálu splňující požadovaný standard spolehlivosti a přístupy použité při validaci modelu;
iii)
popis zátěžového testování uplatněného na dané dílčí portfolio;
iv)
popis přístupů používaných pro zpětné testování a validaci přesnosti a konzistentnosti interních modelů a procesů modelování;
b)
rozsah svolení uděleného příslušným orgánem;
c)
popis rozsahu a metodik pro splnění požadavků stanovených v článcích 104 a 105;
d)
nejvyšší, nejnižší a střední hodnotu:
i)
denní výše hodnot v riziku za vykazované období a ke konci období;
ii)
výše hodnot v riziku za krizových podmínek za vykazované období a ke konci období;
iii)
výše rizik pro dodatečné riziko selhání a migrace a pro specifické riziko portfolia obchodování s korelací během vykazovaného období a ke konci období;
e)
prvky kapitálového požadavku podle článku 364;
f)
vážený průměrný horizont likvidity pro každé dílčí portfolio, na které se použijí interní modely pro dodatečné riziko selhání a migrace a pro obchodování s korelací;
g)
porovnání denní výše hodnot v riziku ke konci dne a jednodenních změn hodnoty portfolia na konci následujícího obchodního dne spolu s analýzou veškerých významných překročení během vykazovaného období.
ČÁST DEVÁTÁ
AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ AKTY
Článek 456
Akty v přenesené pravomoci
1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 462, pokud jde o:
a)
vyjasnění definic stanovených v článcích 4, 5, 142, 153, 192, 242, 272, 300, 381 a 411 s cílem zajistit jednotné uplatňování tohoto nařízení;
b)
vyjasnění definic stanovených v článcích 4, 5, 142, 153, 192, 242, 272, 300, 381 a 411 s cílem zohlednit při uplatňování tohoto nařízení vývoj na finančních trzích;
c)
změnu seznamu kategorií expozic uvedených v článcích 112 a 147 s cílem zohlednit vývoj na finančních trzích;
d)
objem specifikovaný v čl. 123 písm. c), čl. 147 odst. 5 písm. a), čl. 153 odst. 4 a čl. 162 odst. 4 s cílem zohlednit účinky inflace;
e)
seznam a klasifikace podrozvahových položek v přílohách I a II s cílem zohlednit vývoj na finančních trzích;
f)
úpravu kategorií investičních podniků v čl. 95 odst. 1 a čl. 96 odst. 1 s cílem zohlednit vývoj na finančních trzích;
g)
vyjasnění požadavku stanoveného v článku 97 s cílem zajistit jednotné uplatňování tohoto nařízení;
h)
změnu kapitálových požadavků podle článků 301 až 311 tohoto nařízení a článků 50a až 50d nařízení (EU) č. 648/2012 s ohledem na vypracování nebo pozměnění mezinárodních standardů pro expozice vůči ústřední protistraně;
i)
vyjasnění podmínek, na něž jsou vázány výjimky stanovené v článku 400;
j)
změnu míry kapitálu a celkové míry expozice pákového poměru podle čl. 429 odst. 2 za účelem nápravy jakýchkoli nedostatků zjištěných na základě zpráv uvedených v čl. 430 odst. 1 před tím, než jsou instituce povinny zveřejnit pákový poměr, jak je stanoveno v čl. 451 odst. 1) písm. a).
2. EBA provádí sledování kapitálových požadavků k riziku úvěrové úpravy v ocenění a do 1. ledna 2015 předloží Komisi zprávu. Ve zprávě zejména posoudí:
a)
přístup k riziku CVA jakožto samostatnému požadavku ve srovnání se situací, kdy je nedílnou složkou rámce pro tržní rizika;
b)
oblast působnosti požadavku týkajícího se rizika CVA, včetně výjimky stanovené v článku 482;
c)
způsobilá zajištění;
d)
výpočet kapitálových požadavků pro riziko CVA.
Na základě této zprávy a v případě, že z příslušných závěrů vyplývá, že je takové opatření nezbytné, je Komise rovněž zmocněna k přijetí aktu v přenesené pravomoci v souladu s článkem 462 s cílem pozměnit tyto položky.
Článek 457
Technické úpravy a opravy
Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 462, pokud jde o provedení technických úprav a oprav jiných než podstatných prvků s cílem zohlednit nový vývoj v oblasti nových finančních produktů nebo činností, za účelem provedení úprav se zřetelem na vývoj po přijetí tohoto nařízení v jiných legislativních aktech Unie o finančních službách a účetnictví včetně účetních standardů podle nařízení (ES) č. 1606/2002 v těchto ustanoveních týkajících se:
a)
kapitálových požadavků k úvěrovému riziku stanovených v článcích 111 až 134 a v článcích 143 až 191;
b)
účinků snižování úvěrového rizika v souladu s články 193 až 241;
c)
kapitálových požadavků pro sekuritizaci stanovených v článcích 243 až 266;
d)
kapitálových požadavků k úvěrovému riziku protistrany v souladu s články 272 až 311;
e)
kapitálových požadavků k operačnímu riziku stanovených v článcích 315 až 324;
f)
kapitálových požadavků k tržnímu riziku stanovených v článcích 325 až 377;
g)
kapitálových požadavků k vypořádacímu riziku stanovených v článcích 378 a 379;
h)
kapitálových požadavků k riziku úvěrové úpravy v ocenění stanovené v článcích 383, 384 a 386;
i)
části druhé a článku 99 pouze v důsledku vývoje účetních standardů nebo požadavků, které zohledňují právní předpisy Unie
Článek 458
Makroobezřetnostní nebo systémové riziko zjištěné na úrovni členského státu
1. Členské státy určí orgán odpovědný za uplatňování tohoto článku. Tímto orgánem bude příslušný orgán nebo pověřený orgán.
2. Pokud orgán určený podle odstavce 1 zjistí, že ve finančním systému došlo ke změnám velikosti makroobezřetnostního nebo systémového rizika, které mohou mít závažné nepříznivé důsledky pro finanční systém a reálnou ekonomiku v konkrétním členském státě a které by podle názoru orgánu určeného podle odstavce 1 bylo lepší řešit prostřednictvím přísnějších opatření na vnitrostátní úrovni, uvědomí o této skutečnosti Evropský parlament, Komisi, Radu, ESRB a EBA a předloží příslušné kvantitativní nebo kvalitativní důkazy všech níže uvedených skutečností:
a)
změny velikosti makroobezřetnostního nebo systémového rizika;
b)
důvody, proč by uvedená změna mohla představovat hrozbu pro finanční stabilitu na vnitrostátní úrovni;
c)
odůvodnění, proč články 124 a 164 tohoto nařízení a články 101, 103, 104, 105, 133 a 136 směrnice 2013/36/EU nemohou zjištěné makroobezřetnostní nebo systémové riziko s přihlédnutím k relativní účinnosti těchto opatření dostatečně vyřešit;
d)
návrh vnitrostátních opatření pro instituce s vnitrostátním povolením nebo podskupinu těchto institucí, jejich účelem je zmírnit změnu velikosti rizika a jež se týkají:
i)
úrovně kapitálu stanovené v článku 92;
ii)
požadavků týkajících se velkých expozic stanovených v článku 392 a článcích 395 až 403;
iii)
požadavků na zveřejňování informací stanovených v článcích 431 až 455;
iv)
výše bezpečnostní kapitálové rezervy podle článku 129 směrnice 2013/36/EU;
v)
požadavků na likviditu stanovených v části šesté;
vi)
rizikových vah pro ošetření bublin v odvětví obytných a obchodních nemovitostí; nebo
vii)
expozic uvnitř finančního sektoru;
e)
vysvětlení, proč orgán určený podle odstavce 1 považuje navrhovaná opatření za vhodná, účinná a přiměřená k řešení dané situace a
f)
posouzení pravděpodobného pozitivního nebo negativního dopadu navrhovaných opatření na jednotný trh, a to na základě informací, které má daný členský stát k dispozici.
3. Získá-li orgán určený podle odstavce 1 povolení uplatnit vnitrostátní opatření podle tohoto článku, poskytne dotčeným příslušným orgánům nebo pověřeným orgánům v jiných zemích veškeré relevantní informace.
4. Pravomoc přijmout prováděcí akt s cílem zamítnout navrhovaná vnitrostátní opatření podle odst. 2 písm. d) je svěřena Radě, která jedná kvalifikovanou většinou, na návrh Komise.
ESRB a EBA zašlou do jednoho měsíce od obdržení oznámení podle odstavce 2 Radě, Komisi a dotčenému členskému státu svá stanoviska k bodům zmíněným v uvedeném odstavci 2.
Pokud existují spolehlivé, silné a podrobné důkazy, že příslušné opatření bude mít negativní dopad na jednotný trh, jenž převáží přínosy v oblasti finanční stability vyplývající ze snížení zjištěného makroobezřetnostního nebo systémového rizika, Komise zohlední co nejvíce stanoviska uvedená v druhém pododstavci a ve lhůtě jednoho měsíce může navrhnout Radě prováděcí akt k zamítnutí navrhovaných vnitrostátních opatření.
Pokud Komise v uvedené lhůtě jednoho měsíce nepředloží žádný návrh, může dotčený členský stát okamžitě přijmout navrhovaná vnitrostátní opatření na dobu nejvýše dvou let nebo dokud makroobezřetnostní nebo systémové riziko nepřestane existovat, pokud se tak stane dříve.
Rada přijme rozhodnutí o návrhu předloženém Komisí během jednoho měsíce po obdržení návrhu a uvede důvody zamítnutí nebo nezamítnutí navrhovaných vnitrostátních opatření.
Rada zamítne navrhovaná vnitrostátní opatření pouze v případě, že bude toho názoru, že nejsou splněny tyto podmínky:
a)
změny velikosti makroobezřetnostního nebo systémového rizika jsou takové povahy, že ohrožují finanční stabilitu na vnitrostátní úrovni;
b)
články 124 a 160 tohoto nařízení a články 101, 103, 104, 105, 133 a 136 směrnice 2013/36/EU nemohou zjištěné makroobezřetnostní nebo systémové riziko s přihlédnutím k relativní účinnosti těchto opatření dostatečně vyřešit;
c)
navrhovaná vnitrostátní opatření jsou pro vyřešení zjištěného makroobezřetnostního nebo systémového rizika vhodnější a nemají neúměrné nepříznivé účinky na finanční systém jako celek nebo jeho části v jiných členských státech nebo v Unii jako celku tím, že by bránila fungování vnitřního trhu nebo že by vytvářela překážky bránící jeho fungování;
d)
problém se týká pouze jednoho členského státu; a
e)
rizika dosud nejsou řešena jinými opatřeními stanovenými v tomto nařízení nebo ve směrnici 2013/36/EU.
Rada ve svém posouzení zohlední stanovisko ESRB a EBA a vychází z důkazů, které v souladu s odstavcem 2 předložil orgán určený podle odstavce 1.
Pokud Rada nepřijme prováděcí akt o zamítnutí navrhovaných vnitrostátních opatření ve lhůtě jednoho měsíce po obdržení návrhu Komise, může příslušný členský stát přijmout příslušná opatření a uplatňovat je po dobu nejvýše dvou let nebo dokud makroobezřetnostní nebo systémové riziko nepřestane existovat, pokud se tak stane dříve.
5. Ostatní členské státy mohou opatření stanovená v souladu s tímto článkem uznat a uplatnit na jimi povolené pobočky nacházející se v členském státě, který získal povolení k uplatňování těchto opatření.
6. Pokud členské státy uznají opatření stanovená v souladu s tímto článkem, vyrozumí o této skutečnosti Radu, Komisi, orgán EBA, ESRB a členský stát, který získal povolení k uplatňování těchto opatření.
7. Při rozhodování o uznání opatření stanovených v souladu s tímto článkem členský stát zohlední kritéria uvedená v odstavci 4.
8. Členský stát, který získal povolení k uplatňování opatření, může požádat ESRB o vydání doporučení podle článku 16 nařízení (EU) č. 1092/2010 určeného pro jeden nebo více členských států, které opatření neuznají.
9. Před skončením platnosti povolení vydaného podle odstavce 4 členský stát v konzultaci s ESRB a orgánem EBA danou situaci přezkoumá a může podle potřeby postupem uvedeným v odstavci 4 přijmout nové rozhodnutí o prodloužení doby uplatňování vnitrostátních opatření vždy o jeden další rok. Po prvním prodloužení Komise v konzultaci s ESRB a orgánem EBA situaci alespoň jednou ročně přezkoumá.
10. Bez ohledu na postup uvedený v odstavcích 3 až 9 mohou členské státy u expozic stanovených v odst. 2 písm. d) bodech vi) a vii) tohoto článku zvýšit rizikové váhy nad rámec vah stanovených v tomto nařízení až o 25 % a zpřísnit limit velkých expozic stanovený v článku 395 až o 15 %, a to na dobu nejvýše dvou let nebo dokud makroobezřetnostní nebo systémové riziko nepřestane existovat, pokud se tak stane dříve, za předpokladu, že jsou splněny podmínky a požadavky týkající se oznamování uvedené v odstavci 2 tohoto článku.
Článek 459
Obezřetnostní požadavky
Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 462 za účelem uložení přísnějších obezřetnostních požadavků pro expozice na dobu jednoho roku, pokud je to nezbytné pro zohlednění změn ve velikosti mikroobezřetnostních a makroobezřetnostních rizik, která vyplývají z vývoje na trhu v Unii nebo na trhu mimo Unii, jenž má dopad na všechny členské státy, a v případech, kdy nástroje tohoto nařízení a směrnice 2013/36/EU nepostačují k řešení těchto rizik, zejména na základě doporučení nebo stanoviska ESRB nebo EBA, jež se týkají:
a)
úrovně kapitálu stanovené v článku 92;
b)
požadavků týkajících se velkých expozic stanovených v článku 392 a článcích 395 až 403;
c)
požadavků na zveřejňování informací stanovených v článcích 431 až 455.
Komise za přispění ESRB předloží minimálně jednou ročně Evropskému parlamentu a Radě zprávu o vývoji na trhu, na základě kterého by mohlo být potřebné použít tento článek.
Článek 460
Likvidita
1. Komise je zmocněna k přijetí aktu v přenesené pravomoci v souladu s článkem 462 s cílem podrobně rozvést obecný požadavek uvedený v čl. 412 odst. 1. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle tohoto odstavce vychází z položek, jež mají být oznámeny podle části šesté hlavy II a podle přílohy III, stanoví, za jakých okolností musí příslušné orgány nařídit úvěrovým institucím konkrétní úrovně přítoku a odtoku s cílem pokrýt konkrétní rizika, kterým jsou tyto úvěrové instituce vystaveny, a respektuje prahové hodnoty uvedené v odstavci 2.
2. Požadavek krytí likvidity uvedený v článku 412 se zavede postupně takto:
a)
60 % požadavku krytí likvidity v roce 2015;
b)
70 % od 1. ledna 2016;
c)
80 % od 1. ledna 2017;
d)
100 % od 1. ledna 2018.
Komise za tímto účelem zohlední zprávy uvedené v čl. 509 odst. 1, 2 a 3 a mezinárodní standardy vypracované mezinárodními fóry, jakož i zvláštní podmínky v Unii.
Komise přijme akt v přenesené pravomoci podle odstavce 1 do 30. června 2014. Tento akt vstoupí v platnost do 31. prosince 2014, avšak nepoužije se dříve než 1. ledna 2015.
Článek 461
Přehled postupného zavádění požadavku krytí likvidity
1. Po konzultaci s ESRB podá orgán EBA do 30. června 2016 Komisi zprávu, zda by postupné zavádění požadavku krytí likvidity podle čl. 460 odst. 2 nemělo být změněno. Taková analýza řádně zohlední vývoj na trhu a v oblasti mezinárodní regulace, jakož i zvláštní podmínky v Unii.
Orgán EBA ve své zprávě zejména posoudí, zda je vhodné zavedení 100 % minimálního závazného standardu odložit do 1. ledna 2019. Ve zprávě se zohlední výroční zprávy uvedené v čl. 509 odst. 1, relevantní údaje týkající se trhu a doporučení všech příslušných orgánů.
2. Pokud bude nutné řešit tržní vývoj a vývoj v jiných oblastech, Komise je zmocněna k přijetí aktu v přenesené pravomoci podle článku 462 s cílem pozměnit postupné zavádění uvedené v článku 460 a odložit do roku 2019 zavedení 100 % závazného minimálního standardu pro požadavek krytí likvidity podle čl. 412 odst. 1 a uplatnit v roce 2018 90% závazný minimální standard pro požadavek krytí likvidity.
Pro účely posouzení nezbytnosti odkladu zohlední Komise zprávu a hodnocení podle odstavce 1.
Akt v přenesené pravomoci přijatý podle tohoto článku se nepoužije před 1. lednem 2018 a vstoupí v platnost do 30. června 2017.
Článek 462
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 456 až 460 je svěřena Komisi na dobu neurčitou od 31. prosince 2014.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 456 až 460 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku dnem následujícím po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 456 až 460 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví.. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
Článek 463
Námitky proti regulačním technickým normám
Pokud Komise přijme regulační technickou normu podle tohoto nařízení, která je totožná s návrhem regulační technické normy předloženým EBA, lhůta, v níž mohou Evropský parlament a Rada vznést námitky vůči této regulační technické normě, je jeden měsíc ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se uvedená lhůta prodlouží o jeden měsíc. Odchylně od čl. 13 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (EU) č. 1093/2010 lze lhůtu, v níž mohou Evropský parlament nebo Rada vyslovit námitky proti dané regulační technické normě, případně prodloužit ještě o jeden měsíc.
Článek 464
Evropský bankovní výbor
1. Komisi je nápomocen Evropský bankovní výbor zřízený rozhodnutím Komise 2004/10/ES (32). Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
ČÁST DESÁTÁ
PŘECHODNÁ USTANOVENÍ, ZPRÁVY, PŘEZKUMY A ZMĚNY
HLAVA I
PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
KAPITOLA 1
Požadavky na kapitál, nerealizované zisky a ztráty při oceňování reálnou hodnotou a odpočty
Oddíl 1
Požadavky na kapitál
Článek 465
Požadavky na kapitál
1. Odchylně od písm. a) a b) čl. 92 odst. 1 v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014 platí tyto požadavky na kapitál:
a)
poměr kmenového kapitálu tier 1 na úrovni, která spadá do rozmezí 4 až 4,5 %;
b)
kapitálový poměr tier 1 na úrovni, která spadá do rozmezí 5,5 až 6 %.
2. Příslušné orgány určí a zveřejní úrovně poměru kmenového kapitálu tier 1 a kapitálového poměru tier 1, které musí instituce splňovat nebo překračovat, v rozmezích uvedených v odstavci 1.
Článek 466
První uplatnění Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS)
Odchylně od čl. 24 odst. 2 povolí příslušné orgány institucím, po nichž je požadováno oceňování aktiv a podrozvahových položek a stanovení kapitálu v souladu s Mezinárodními účetními standardy dle nařízení (ES) č. 1606/2002, lhůtu 24 měsíců na zavedení nezbytných interních postupů a technických požadavků.
Oddíl 2
Nerealizované zisky a ztráty při oceňování reálnou hodnotou
Článek 467
Nerealizované ztráty při oceňování reálnou hodnotou
1. Odchylně od článku 35 zahrnou v průběhu období od 1 ledna 2014 do 31. prosince 2017 instituce do výpočtu položek svého kmenového kapitálu tier 1 pouze použitelný procentní podíl nerealizovaných ztrát souvisejících s aktivy nebo pasivy oceněnými reálnou hodnotou a vykázaných v rozvaze, s výjimkou těch, které jsou uvedeny v článku 33, a všech jiných nerealizovaných ztrát vykázaných ve výsledovce.
2. Použitelný procentní podíl pro účely odstavce 1 musí být v těchto rozmezích:
a)
20 až 100 % po celé období od 1 ledna 2014 do 31. prosince 2014;
b)
40 až 100 % během období od 1. ledna do 31. prosince 2015;
c)
60 až 100 % během období od 1. ledna do 31. prosince 2016; a
d)
80 až 100 % v období od 1. ledna do 31. prosince 2017.
Odchylně od odstavce 1 mohou příslušné orgány v případě, že takové zacházení bylo uplatněno před 1. ledna 2014, povolit institucím neuvádět v žádné části kapitálu nerealizované zisky nebo ztráty z expozic vůči ústředním vládám zařazených do kategorie „Realizovatelné“ standardu IAS 39 potvrzeného EU.
Zacházení stanovené v druhém pododstavci se uplatní do té doby, dokud Komise nepřijme nařízení na základě nařízení (ES) č. 1606/2002, kterým se potvrzuje mezinárodní standard účetního výkaznictví nahrazující standard IAS 39.
3. Příslušné orgány určí a zveřejní použitelný procentní podíl v mezích uvedených v odst. 2 písm. a) až d).
Článek 468
Nerealizované zisky při oceňování reálnou hodnotou
1. Odchylně od článku 35, v průběhu období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2017 instituce vyloučí z položek svého kmenového kapitálu tier 1 použitelný procentní podíl nerealizovaných zisků souvisejících s aktivy nebo pasivy oceněnými reálnou hodnotou a vykázaných v rozvaze, s výjimkou těch, které jsou uvedeny v článku 33, a všech jiných nerealizovaných zisků s výjimkou zisků souvisejících s investičním nemovitým majetkem a vykázaných ve výsledovce. Výsledná zbytková částka nebude vyloučena z položek kmenového kapitálu tier 1.
2. Pro účely odstavce 1 se použitelný procentní podíl rovná 100 % během období od 1 ledna 2014 do 31. prosince 2014 a po tomto datu spadá do těchto rozmezí:
a)
60 až 100 % během období od 1. ledna do 31. prosince 2015;
b)
40 až 100 % během období od 1. ledna do 31. prosince 2016;
c)
20 až 100 % během období od 1. ledna do 31. prosince 2017;
Od 1. ledna 2015, pokud podle článku 467 vyžaduje příslušný orgán po institucích, aby do výpočtu kmenového kapitálu tier 1 zahrnuly 100 % jejich nerealizovaných ztrát oceněných reálnou hodnotou, příslušný orgán může rovněž povolit institucím zahrnout to tohoto výpočtu 100 % jejich nerealizovaných zisků oceněných reálnou hodnotou.
Od 1. ledna 2015, pokud příslušný orgán požaduje podle článku 467 po instituci, aby do výpočtu kmenového kapitálu tier 1 zahrnula procentní podíl nerealizovaných ztrát oceněných reálnou hodnotou, nesmí tento příslušný orgán stanovit použitelný procentní podíl nerealizovaných zisků podle odstavce 2 tohoto článku, který přesahuje použitelný procentní podíl nerealizovaných ztrát stanovený podle článku 467.
3. Příslušné orgány určí a zveřejní použitelný procentní podíl nerealizovaných zisků v mezích uvedených v odst. 2 písm. a) až c), který se nevyloučí z kmenového kapitálu tier 1.
4. Odchylně od čl. 33 odst. 1 písm. c) instituce během období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2017 zahrnou do svého kapitálu použitelný procentní podíl zisků a ztrát v reálné hodnotě dle článku 478 z derivátových závazků vzniklých z vlastního úvěrového rizika.
Oddíl 3
Odpočty
Pododdíl 1
Odpočty od položek kmenového kapitálu tier 1
Článek 469
Odpočty od položek kmenového kapitálu tier 1
1. Odchylně od čl. 36 odst. 1 se v průběhu období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2017 použije tento postup:
a)
instituce odečte od položek kmenového kapitálu tier 1 použitelný procentní podíl uvedený v článku 478 z částek, které je třeba odečíst podle čl. 36 odst. 1 písm. a) až h), s výjimkou odložených daňových pohledávek závislých na budoucím zisku a vyplývajících z přechodných rozdílů;
b)
instituce použijí odpovídající ustanovení uvedená v článku 472 na zbytkové částky položek, které je třeba odečíst podle čl. 36 odst. 1 písm. a) až h), s výjimkou odložených daňových pohledávek závislých na budoucím zisku a vyplývajících z přechodných rozdílů;
c)
instituce odečte od položek kmenového kapitálu tier 1 použitelný procentní podíl uvedený v článku 478 z celkové částky, který je třeba po uplatnění článku 470 odečíst podle čl. 36 odst. 1 písm. c) a i);
d)
instituce uplatní požadavky stanovené v čl. 472 odst. 5 nebo 11 podle toho, který je použitelný, na celkovou zbytkovou částku položek, které je třeba po uplatnění článku 470 odečíst podle čl. 36 odst. 1 písm. c) a i).
2. Instituce určí část celkové zbytkové částky uvedené v odst. 1 písm. d), na kterou se vztahuje čl. 472 odst. 5, vydělením částky uvedené v písmenu a) tohoto odstavce částkou uvedenou v písmenu b) tohoto odstavce:
a)
výše odložených daňových pohledávek, které jsou závislé na budoucím zisku a vyplývají z přechodných rozdílů, uvedených v článku 470 odst. 2 písm. a);
b)
součet částek uvedených v čl. 470 odst. 2 písm. a) a b).
3. Instituce určí část celkové zbytkové částky uvedené v odst. 1 písm. d), na kterou se vztahuje čl. 472 odst. 11, vydělením částky uvedené v písmenu a) tohoto odstavce částkou uvedenou v písmenu b) tohoto odstavce:
a)
částka přímých a nepřímých kapitálových investic do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 uvedených v článku 470 odst. 2 písm. b);
b)
součet částek uvedených v čl. 470 odst. 2 písm. a) a b).
Článek 470
Výjimky z odpočtů od položek kmenového kapitálu tier 1
1. Pro účely tohoto článku zahrnují příslušné položky kmenového kapitálu tier 1 i položky kmenového kapitálu tier 1 instituce vypočítané s použitím ustanovení článků 32 až 35 a odpočtů podle čl. 36 odst. 1 písm. a) až h), písm. k) bodu ii) až v) a písm. l), s výjimkou odložených daňových pohledávek závislých na budoucím zisku a vyplývajících z přechodných rozdílů.
2. Odchylně od čl. 48 odst. 1 neprovedou během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2017 instituce odpočet položek uvedených v písmenech a) a b) tohoto odstavce, které jsou v součtu rovny nejvýše 15 % příslušných položek kmenového kapitálu tier 1 dané instituce:
a)
odložené daňové pohledávky, které jsou závislé na budoucí ziskovosti, které vyplývají z přechodných rozdílů a které jsou v součtu rovny nejvýše 10 % příslušných položek kmenového kapitálu tier 1;
b)
pokud instituce významně investuje do subjektu finančního sektoru, přímé, nepřímé a syntetické kapitálové investice instituce do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 tohoto subjektu, jež jsou v součtu rovny nejvýše 10 % příslušných položek kmenového kapitálu tier 1.
3. Odchylně od čl. 48 odst. 4 se na položky, pro něž platí výjimka podle odstavce 2 tohoto článku, použije riziková váha 250 %. Na položky uvedené v odst. 2 písm. b) tohoto článku se vztahují příslušné požadavky části třetí hlavy IV.
Článek 471
Výjimky z odpočtů kapitálových investic do pojišťoven od položek kmenového kapitálu tier 1
1. Odchylně od čl. 49 odst. 1 mohou během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2022 příslušné orgány povolit institucím neodečítat kapitálové investice do pojišťoven, zajišťoven a pojišťovacích holdingových společností, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
podmínky stanovené v čl. 49 odst. 1 písm. a), c) a e);
b)
příslušné orgány jsou spokojeny s úrovní kontroly rizika a s postupy finanční analýzy specificky přijatými institucí za účelem dohledu nad investicí do podniku nebo holdingové společnosti;
c)
kapitálové investice instituce do pojišťovny, zajišťovny nebo pojišťovací holdingové společnosti nepřevyšují 15 % nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 vydaných pojišťovacím subjektem k 31. prosinci 2012 a v období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2022;
d)
výše kapitálových investic, která není odečtena, nepřevyšuje výši kapitálové investice do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 pojišťovny, zajišťovny nebo pojišťovací holdingové společnosti k 31. prosinci 2012.
2. Kapitálové investice, které nejsou odečteny podle odstavce 1, se považují za expozice a použije se na ně riziková váha 370 %.
Článek 472
Položky neodečtené od kmenového kapitálu tier 1
1. Odchylně od čl. 33 odst. 1 písm. c) a čl. 36 odst. 1 písm. a) až i) použijí v průběhu období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2017 instituce tento článek na zbytkové částky položek podle čl. 468 odst. 4 a případně podle čl. 469 odst. 1 písm. b) a d).
2. Zbytková částka úprav v ocenění týkajících se derivátových závazků vyplývajících z vlastního úvěrového rizika příslušné instituce se neodečítá.
3. Se zbytkovou částkou ztrát v běžném účetním roce uvedenou v čl. 36 odst. 1 písm. a) instituce zacházejí takto:
a)
ztráty, které jsou podstatné, se odečtou od položek tier 1;
b)
ztráty, které nejsou podstatné, se neodečítají.
4. Instituce odečte zbytkovou částku nehmotných aktiv uvedenou v čl. 36 odst. 1 písm. b) od položek tier 1.
5. Zbytková částka odložených daňových pohledávek podle čl. 36 odst. 1 písm. c) se neodečítá a uplatní se na ni riziková váha 0 %.
6. Zbytková částka položek uvedených v čl. 36 odst. 1 písm. d) se odečte z poloviny od položek tier 1 a z druhé poloviny od položek tier 2.
7. Zbytková částka aktiv penzijního fondu definovaných požitků uvedených v čl. 36 odst. 1 písm. e) se neodečítá od žádného prvku kapitálu a je zahrnuta do položek kmenového kapitálu tier 1, pokud by tato částka byla uznána jako původní kapitál podle vnitrostátních prováděcích opatření k čl. 57 písm. a) až ca) směrnice 2006/48/ES.
8. Se zbytkovou částkou kapitálových investic do nástrojů zahrnovaných do vlastního kmenového kapitálu tier 1 uvedenou v čl. 36 odst. 1 písm. f) instituce zacházejí takto:
a)
částka přímých kapitálových investic se odečte od položek tier 1;
b)
částka nepřímých a syntetických kapitálových investic, včetně nástrojů zahrnovaných do vlastního kmenového kapitálu tier 1, které by instituce mohla být povinna odkoupit na základě stávajícího nebo podmíněného smluvního závazku, se neodečítá a uplatní se na ni podle potřeby riziková váha v souladu částí třetí hlavou II kapitolou 2 nebo 3 a požadavky stanovené v části třetí hlavě IV.
9. Se zbytkovou částkou kapitálových investic do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 subjektů finančního sektoru, se kterými je instituce ve vztahu vzájemné účasti, uvedenou v čl. 36 odst. 1 písm. g) instituce zacházejí takto:
a)
pokud instituce významně neinvestuje do subjektu finančního sektoru, zachází se s částkou její účasti v nástrojích zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 tohoto subjektu, jako by spadala pod čl. 36 odst. 1 písm. h);
b)
pokud instituce má v tomto subjektu finančního sektoru významné investice, s částkou jejích kapitálových investic do nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 příslušného subjektu se zachází, jako by spadala pod čl. 36 odst. 1 písm. i).
10. Se zbytkovými částkami položek uvedených v čl. 36 odst. 1 písm. h) instituce zacházejí takto:
a)
částky, které je třeba odečíst a které se vztahují k přímým kapitálovým investicím, se odečtou z poloviny od položek tier 1 a z druhé poloviny od položek tier 2;
b)
částky, které se vztahují k nepřímým a syntetickým kapitálovým investicím, se neodečítají a uplatní se na ně podle potřeby riziková váhy v souladu s částí třetí hlavou II kapitolou 2 nebo 3 a požadavky stanovené v části třetí hlavě IV.
11. Se zbytkovými částkami položek uvedených v čl. 36 odst. 1 písm. i) instituce zacházejí takto:
a)
částky, které je třeba odečíst a které se vztahují k přímým kapitálovým investicím, se odečtou z poloviny od položek tier 1 a z druhé poloviny od položek tier 2;
b)
částky, které se vztahují k nepřímým a syntetickým kapitálovým investicím, se neodečítají a uplatní se na ně podle potřeby riziková váha v souladu s částí třetí hlavou II kapitolou 2 nebo 3 a požadavky stanovené v části třetí hlavě IV.
Článek 473
Zavedení změn standardu IAS 19
1. Odchylně od článku 481, v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2018 mohou příslušné orgány povolit institucím, které připravují své účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými postupem podle čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002, aby do svého kmenového kapitálu tier 1 doplnily použitelnou částku podle odstavce 2 nebo 3 tohoto článku, případně vynásobenou koeficientem podle odstavce 4.
2. Použitelná částka se vypočítá tak, že se od celkové částky podle písmene a) odečte celková částka podle písmene b):
a)
instituce stanoví hodnotu aktiv svých penzijních fondů nebo plánů definovaných požitků v souladu s nařízením (ES) č. 1126/2008 (33) ve znění nařízení (EU) č. 1205/2011 (34). Instituce poté odečtou od hodnoty těchto aktiv hodnoty závazků v rámci týchž fondů nebo plánů, které se určí podle stejných účetních pravidel.
b)
instituce stanoví hodnotu svých penzijních fondů nebo plánů definovaných požitků podle pravidel stanovených v nařízení (ES) č. 1126/2008. Instituce poté odečtou od hodnoty těchto aktiv hodnoty závazků v rámci týchž fondů nebo plánů, které se určí podle stejných účetních pravidel.
3. Částka stanovená podle odstavce 2 se omezuje na částku, jejíž odpočet od kapitálu není požadován, před 1. ledna 2014, podle vnitrostátních prováděcích opatření směrnice 2006/48/ES, pokud tato vnitrostátní prováděcí opatření budou v způsobilá pro zacházení stanovené v článku 481 tohoto nařízení v daném členském státě.
4. Použijí se tyto koeficienty:
a)
1 v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014;
b)
0,8 během období od 1. ledna do 31. prosince 2015;
c)
0,6 během období od 1. ledna do 31. prosince 2016;
d)
0,4 během období od 1. ledna do 31. prosince 2017;
e)
0,2 během období od 1. ledna do 31. prosince 2018.
5. Instituce zpřístupní hodnoty aktiv a závazků podle odstavce 2 ve svých zveřejněných účetních závěrkách.
Pododdíl 2
Odpočty od položek vedlejšího kapitálu tier 1
Článek 474
Odpočty od položek kapitálu tier 1
Odchylně od článku 56 platí v průběhu období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2017 toto:
a)
instituce odečtou od položek vedlejšího kapitálu tier 1 použitelný procentní podíl uvedený v článku 478 z částek, které je třeba odečíst podle článku 56;
b)
na zbytkové částky položek, které je třeba odečíst podle článku 56, uplatní instituce požadavky stanovené v článku 475.
Článek 475
Položky neodečtené od položek vedlejšího kapitálu tier 1
1. Odchylně od článku 56 platí během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2017 pro zbytkové částky uvedené v čl. 474 písm. b) požadavky stanovené v tomto článku.
2. Se zbytkovou částkou položek uvedených v čl. 56 písm. a) instituce zacházejí takto:
a)
přímé kapitálové investice do nástroje zahrnovaného do vedlejšího kapitálu tier 1 se odečtou v účetní hodnotě od položek tier 1;
b)
nepřímé a syntetické kapitálové investice do nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1, včetně nástrojů zahrnovaných do vlastního vedlejšího kapitálu tier 1, které by instituce mohla být povinna odkoupit na základě stávajícího nebo podmíněného smluvního závazku, se neodečítají a uplatní se na ně podle potřeby riziková váha v souladu částí třetí hlavou II kapitolou 2 nebo 3 a požadavky stanovené v části třetí hlavě IV.
3. Se zbytkovou částkou položek uvedených v čl. 56 písm. b) instituce zacházejí takto:
a)
pokud instituce významně neinvestuje do subjektu finančního sektoru, s nímž je ve vztahu vzájemné účasti, s částkou jejích přímých, nepřímých a syntetických kapitálových investic do těchto nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 uvedeného subjektu se zachází, jako by spadala pod čl. 56 písm. c);
b)
pokud má instituce významné investice do subjektu finančního sektoru, s nímž je ve vztahu vzájemné účasti, s částkou jejích přímých, nepřímých a syntetických kapitálových investic do těchto nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 uvedeného subjektu se zachází, jako by spadala pod čl. 56 písm. d).
4. Se zbytkovou částkou položek uvedených v čl. 56 písm. c) a d) instituce zacházejí takto:
a)
částka vztahující se k přímým kapitálovým investicím, kterou je třeba odečíst v souladu s čl. 56 písm. c) a d), se odečte z poloviny od položek tier 1 a z druhé poloviny od položek tier 2;
b)
částka vztahující se k nepřímým a syntetickým kapitálovým investicím, kterou je třeba odečíst v souladu s čl. 56 písm. c) a d), se neodečítá a uplatní se na ni podle potřeby riziková váha v souladu s částí třetí hlavou II kapitolou 2 nebo 3 a požadavky části třetí hlavy IV.
Pododdíl 3
Odpočty od položek kapitálu tier 2
Článek 476
Odpočty od položek kapitálu tier 2
Odchylně od článku 66 platí v průběhu období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2017 toto:
a)
instituce odečtou od položek kapitálu tier 2 použitelný procentní podíl uvedený v článku 478 z částek, které je třeba odečíst podle článku 66;
b)
na zbytkové částky, které je třeba odečíst podle článku 66, instituce uplatní požadavky stanovené v článku 477.
Článek 477
Odpočty od položek kapitálu tier 2
1. Odchylně od článku 66 platí během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2017 pro zbytkové částky uvedené v čl. 476 písm. b) požadavky stanovené v tomto článku.
2. Se zbytkovou částkou položek uvedených v čl. 66 písm. a) instituce zacházejí takto:
a)
přímé kapitálové investice do nástrojů zahrnovaných do kapitálu tier 2 se odečtou v účetní hodnotě od položek tier 2;
b)
nepřímé a syntetické kapitálové investice do nástrojů zahrnovaných do kapitálu tier 2, včetně nástrojů zahrnovaných do vlastního kapitálu tier 2, které by instituce mohla být povinna odkoupit na základě stávajícího nebo podmíněného smluvního závazku, se neodečítají a uplatní se na ně podle potřeby riziková váha v souladu s částí třetí hlavou II kapitolou 2 nebo 3 a požadavky stanovené v části třetí hlavě IV.
3. Se zbytkovou částkou položek uvedených v čl. 66 písm. b) instituce zacházejí takto:
a)
pokud instituce významně neinvestuje do subjektu finančního sektoru, s nímž je ve vztahu vzájemné účasti, s částkou jejích přímých, nepřímých a syntetických kapitálových investic do těchto nástrojů zahrnovaných do kapitálu tier 2 uvedeného subjektu se zachází, jako by spadala pod čl. 66 písm. c);
b)
pokud má instituce významné investice do subjektu finančního sektoru, s nímž je ve vztahu vzájemné účasti, s částkou jejích přímých, nepřímých a syntetických kapitálových investic do těchto nástrojů zahrnovaných do kapitálu tier 2 uvedeného subjektu finančního sektoru se zachází, jako by spadala pod čl. 66 písm. d).
4. Se zbytkovou částkou položek uvedených v čl. 66 písm. c) a d) instituce zacházejí takto:
a)
částka vztahující se k přímým kapitálovým investicím, kterou je třeba odečíst v souladu s čl. 66 písm. c) a d), se odečte z poloviny od položek tier 1 a z druhé poloviny od položek tier 2;
b)
částka vztahující se k nepřímým a syntetickým kapitálovým investicím, kterou je třeba odečíst v souladu s čl. 66 písm. c) a d), se neodečítá a uplatní se na ni podle potřeby riziková váha v souladu s částí třetí hlavou II kapitolou 2 nebo 3 a požadavky části třetí hlavy IV.
Pododdíl 4
Použitelné procentní podíly pro odpočet
Článek 478
Použitelné procentní podíly pro odpočet od položek kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2
1. Použitelný procentní podíl pro účely čl. 468 odst. 4, čl. 469 odst. 1 písm. a) a c), čl. 474 písm. a) a čl. 476 písm. a) spadá do těchto rozmezí:
a)
20 až 100 % po celé období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014;
b)
40 až 100 % během období od 1. ledna do 31. prosince 2015;
c)
60 až 100 % během období od 1. ledna do 31. prosince 2016;
d)
80 až 100 % v období od 1. ledna do 31. prosince 2017.
2. Odchylně od odstavce 1 spadají pro položky uvedené v čl. 36 odst. 1 písm. c), které existovaly před …*, použitelné procentní podíly pro účely čl. 469 odst. 1 písm. c) do těchto rozpětí:
a)
0 až 100 % pro období od 1. ledna 2014 do 2. ledna 2015;
b)
10 až 100 % pro období počínající 2. ledna 2015 a končící 2. ledna 2016;
c)
20 až 100 % pro období počínající 2. ledna 2016 a končící 2. ledna 2017;
d)
30 až 100 % pro období počínající 2. ledna 2017 a končící 2. ledna 2018;
e)
40 až 100 % pro období počínající 2. ledna 2018 a končící 2. ledna 2019;
f)
50 až 100 % pro období počínající 2. ledna 2019 a končící 2. ledna 2020;
g)
60 až 100 % pro období počínající 2. ledna 2020 a končící 2. ledna 2021;
h)
70 až 100 % pro období počínající 2. ledna 2021 a končící 2. ledna 2022;
i)
80 až 100 % pro období počínající 2. ledna 2022 a končící 2. ledna 2023;
j)
90 až 100 % pro období počínající 2. ledna 2023 a 2. ledna 2024.
3. Příslušné orgány určí a zveřejní použitelný procentní podíl v rozmezích uvedených v odstavcích 1 a 2 pro každý z těchto odpočtů:
a)
jednotlivé odpočty vyžadované podle čl. 36 odst. 1 písm. a) až h), s výjimkou odložených daňových pohledávek závislých na budoucím zisku a vyplývajících z přechodných rozdílů;
b)
celkový objem odložených daňových pohledávek závislých na budoucím zisku a vyplývajících z přechodných rozdílů a dále položek uvedených v čl. 36 odst. 1 písm. i), který je třeba odečíst podle článku 48;
c)
každý odpočet vyžadovaný podle čl. 56 písm. b) až d);
d)
každý odpočet vyžadovaný podle čl. 66 písm. b) až d).
Oddíl 4
Menšinové podíly a nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2 vydané dceřinými podniky
Článek 479
Uznání nástrojů a položek, které nelze považovat za menšinové podíly, v konsolidovaném kmenovém kapitálu tier 1
1. Odchylně od části druhé hlavy II stanoví v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2017 příslušné orgány v souladu s odstavci 2 a 3 tohoto článku, že položky, jež lze podle vnitrostátních prováděcích předpisů k článku 65 směrnice 2006/48/ES považovat za konsolidované rezervní fondy a jež nelze z kteréhokoli z níže uvedených důvodů považovat za konsolidovaný kmenový kapitál tier 1, budou uznány za konsolidovaný kapitál:
a)
nástroj nelze považovat za nástroj zahrnovaný do kmenového kapitálu tier 1, a související nerozdělený zisk a emisní ážio proto nelze považovat za konsolidované položky kmenového kapitálu tier 1;
b)
položky jsou nezpůsobilé v důsledku čl. 81 odst. 2;
c)
položky jsou nezpůsobilé,jelikož dceřiný podnik není institucí nebo subjektem, pro který platí na základě použitelného vnitrostátního práva požadavky tohoto nařízení a směrnice 2013/36/EU;
d)
položky jsou nezpůsobilé,jelikož dceřiný podnik není v plném rozsahu zahrnut do konsolidace podle části první hlavy II kapitoly 2.
2. Použitelný procentní podíl položek uvedených v odstavci 1, který lze považovat za konsolidované rezervní fondy v souladu s vnitrostátními prováděcími opatřeními k článku 65 směrnice 2006/48/ES, se považuje za konsolidovaný kmenový kapitál tier 1.
3. Pro účely odstavce 2 spadají použitelné procentní podíly do těchto rozmezí:
a)
0 až 80 % během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014;
b)
0 až 60 % během období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015;
c)
0 až 40 % během období od 1. ledna 2016 do 31. prosince 2016;
d)
0 až 20 % během období od 1. ledna do 2017 do 31. prosince 2017.
4. Příslušné orgány stanoví a zveřejní použitelný procentní podíl v rozmezích uvedených v odstavci 3.
Článek 480
Uznání menšinových podílů a kvalifikovaného vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2 v konsolidovaném kapitálu
1. Odchylně od čl. 84 odst. 1 písm. b), čl. 85 odst. 1 písm. b) a čl. 87 odst. 1 písm. b) se během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2017 procentuální podíly uvedené v těchto článcích násobí příslušným koeficientem.
2. Pro účely odstavce 1 spadají použitelné koeficienty do těchto rozmezí:
a)
0,2 až 1 během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014;
b)
0,4 až 1 během období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015;
c)
0,6 až 1 během období od 1. ledna 2016 do 31. prosince 2016; a
d)
0,8 až 1 během období od 1. ledna 2017 do 31. prosince 2017.
3. Příslušné orgány stanoví a zveřejní hodnotu použitelného koeficientu v rozmezích uvedených v odstavci 2.
Oddíl 5
Dodatečné filtry a odpočty
Článek 481
Dodatečné filtry a odpočty
1. Odchylně od článků 32 až 36, 56 a 66 provedou v období 1. ledna 2014 do 31. prosince 2017 instituce úpravy, které nejsou požadovány v souladu s částí druhou tohoto nařízení, k zahrnutí použitelných procentních podílů filtrů nebo odpočtů, které vyžadují vnitrostátní prováděcí opatření k článkům 57, 61, 63, 63a, 64 a 66 směrnice 2006/48/ES a články 13 a 16 směrnice 2006/49/ES, do položek kmenového kapitálu tier 1, do položek kapitálu tier 1, do položek kapitálu tier 2 nebo do položek kapitálu nebo k jejich odpočtu z uvedených kapitálů.
2. Odchylně od čl. 36 odst. 1 písm. i) a čl. 49 odst. 1 a 3 mohou příslušné orgány v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014 institucím nařídit nebo povolit, aby namísto odpočtu požadovaného podle čl. 36 odst. 1 uplatňovaly metody uvedené v čl. 49 odst. 1, pokud nejsou splněny požadavky stanovené v čl. 49 odst. 1 písm. b) a e). V takových případech se podíl investic do kapitálových nástrojů subjektu finančního sektoru, v němž má mateřský podnik významnou investici, která nemusí být odečtena v souladu s čl. 49 odst. 1, určí na základě použitelného procentního podílu podle odstavce 4 tohoto článku. Na neodpočtenou částku se vztahují příslušné požadavky čl. 49 odst. 4.
3. Pro účely odstavce 1 spadají použitelné procentní podíly do těchto rozmezí:
a)
0 až 80 % během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014;
b)
0 až 60 % během období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015;
c)
0 až 40 % během období od 1. ledna 2016 do 31. prosince 2016;
d)
0 až 20 % během období od 1. ledna do 201731. prosince 2017.
4. Pro účely odstavce 2 spadají použitelné procentní podíly do rozmezí 0 až 50 % během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014.
5. Pro každý filtr nebo odpočet uvedený v odstavci 1 a 2 příslušné orgány stanoví a zveřejní použitelné procentní podíly v rozmezích uvedených v odstavci 3 a 4.
6. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž stanoví podmínky, podle nichž příslušné orgány určí, zda úpravy, nebo jejich prvky, provedené v rámci kapitálu v souladu s vnitrostátními prováděcími opatřeními ke směrnici 2006/48/ES nebo směrnici 2006/49/ES, které nejsou uvedeny v části druhé tohoto nařízení, musí být pro účely tohoto článku provedeny i v rámci položek kmenového kapitálu tier 1, položek vedlejšího kapitálu tier 1, položek kapitálu tier 1, položek kapitálu Tier 2 nebo kapitálu.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi 1. února 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 482
Oblast působnosti pro derivátové transakce uzavřené s penzijními fondy
Pokud jde o transakce uvedené v článku 89 nařízení (EU) č. 648/2012 a uzavřené se složkami penzijního systému, jak jsou definovány v článku 2 uvedeného nařízení, instituce neprovádějí výpočet kapitálových požadavků k riziku CVA, jak je stanoveno v čl. 382 odst. 4 písm. c) tohoto nařízení.
KAPITOLA 2
Zachování právních účinků kapitálových nástrojů
Oddíl 1
Nástroje, které přestavují státní podporu
Článek 483
Zachování právních účinků nástrojů státní podpory
1. Odchylně od článků 26 až 29, 51, 52, 62 a 63 se během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2017 tento článek vztahuje na kapitálové nástroje a položky, jestliže jsou splněny tyto podmínky:
a)
nástroje byly vydány před 1. ledna 2014;
b)
nástroje byly vydány v kontextu rekapitalizačních opatření podle pravidel pro státní podporu. Pokud část těchto nástrojů upsali soukromí investoři, musí být tyto nástroje vydány před 30. červnem 2012 a ve spojení s těmi částmi, které upsal členský stát;
c)
Komise tyto nástroje považovala za slučitelné s vnitřním trhem podle článku 107 Smlouvy o fungování EU;
d)
v případě, že nástroje upsali členský stát i soukromí investoři, dojde-li k částečnému splacení nástrojů upsaných členským státem, odpovídající podíl části nástrojů upsané soukromými investory zůstane zachován podle článku 484. Dojde-li ke splacení všech nástrojů upsaných členským státem, zbývající nástroje upsané soukromými investory zůstanou zachovány podle článku 484.
2. Nástroje, které splňují podmínky vnitrostátních prováděcích opatření k čl. 57 písm. a) směrnice 2006/48/ES, se považují za nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1 bez ohledu na tyto skutečnosti:
a)
nejsou splněny podmínky stanovené v článku 28 tohoto nařízení;
b)
nástroje vydal podnik uvedený v článku 27 tohoto nařízení a podmínky stanovené v článku 28 tohoto nařízení nebo v příslušných případech v článku 29 tohoto nařízení, nejsou splněny.
3. Nástroje uvedené v odst. 1 písm. c) tohoto článku, které nesplňují podmínky vnitrostátních prováděcích opatření k čl. 57 písm. a) směrnice 2006/48/ES, se bez ohledu na to, že nejsou splněny požadavky podle odst. 2 písm. a) nebo b) tohoto článku, považují za nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, pokud jsou splněny požadavky uvedené v odstavci 8 tohoto článku.
Nástroje, které se podle prvního pododstavce považují za nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, se nesmí považovat za nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1 nebo nástroje zahrnované do kapitálu tier 2 podle odstavců 5 nebo 7.
4. Nástroje, které splňují podmínky vnitrostátních prováděcích opatření k čl. 57 písm. ca) a čl. 66 odst. 1 směrnice 2006/48/ES, se považují za nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1 bez ohledu na to, že podmínky stanovené v čl. 52 odst. 1 tohoto nařízení nejsou splněny.
5. Nástroje uvedené v odst. 1 písm. c) tohoto článku, které nesplňují podmínky vnitrostátních prováděcích opatření k čl. 57 písm. ca) směrnice 2006/48/ES, se bez ohledu na to, že nejsou splněny podmínky stanovené v čl. 52 odst. 1 tohoto nařízení, považují za nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1, pokud jsou splněny požadavky uvedené v odstavci 8 tohoto článku.
Nástroje, které se podle prvního pododstavce považují za nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1, se nesmí považovat za nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1 nebo nástroje zahrnované do kapitálu tier 2 podle odstavců 3 nebo 7.
6. Položky, které splňují podmínky vnitrostátních prováděcích opatření k čl. 57 písm. f), g) nebo h) a čl. 66 odst. 1 směrnice 2006/48/ES, se považují za nástroje zahrnované do kapitálu tier 2 bez ohledu na to, že tyto položky nejsou uvedeny v článku 62 tohoto nařízení nebo že podmínky stanovené v článku 63 tohoto nařízení nejsou splněny.
7. Nástroje uvedené v odst. 1 písm. c) tohoto článku, které nesplňují podmínky vnitrostátních prováděcích opatření k čl. 57 písm. f), g) nebo h) a čl. 66 odst. 1 směrnice 2006/48/ES, se bez ohledu na to, že tyto položky nejsou uvedeny v článku 62 tohoto nařízení nebo že nejsou splněny podmínky stanovené v článku 63 tohoto nařízení, považují za nástroje zahrnované do kapitálu tier 2, pokud jsou splněny požadavky uvedené v odstavci 8 tohoto článku.
Nástroje, které se podle prvního pododstavce považují za nástroje zahrnované do kapitálu tier 2, se nesmí považovat za nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1 nebo nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1 podle odstavců 3 nebo 5.
8. Nástroje uvedené v odstavcích 3, 5 a 7 lze považovat za kapitálové nástroje podle uvedených odstavců pouze tehdy, je-li splněna podmínka stanovená v odst. 1 písm. a) a jsou-li tyto nástroje vydány institucemi se sídlem v členském státě, který realizuje ekonomický ozdravný program, a vydání těchto nástrojů je dohodnuto nebo je použitelné v rámci tohoto programu.
Oddíl 2
Nástroje, které nepředstavují státní podporu
Pododdíl 1
Způsobilost pro zachování právních účinků a jeho limity
Článek 484
Způsobilost pro zachování právních účinků položek kvalifikovaných jako kapitál podle vnitrostátních prováděcích opatření ke směrnici 2006/48/ES
1. Tento článek se použije pouze na nástroje a položky, které byly vydány nebo byly použitelné jako kapitál před 31. prosincem 2011 a nejsou uvedeny v čl. 483 odst. 1.
2. Odchylně od článků 26 až 29, 51, 52, 62 a 63 se tento článek použije v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2021.
3. S výhradou článku 485 tohoto nařízení a omezení uvedeného v čl. 486 odst. 2 tohoto nařízení se kapitál ve smyslu článku 22 směrnice 86/635/EHS a související emisní ážio považované za původní kapitál podle vnitrostátních prováděcích opatření ke čl. 57 písm. a) směrnice 2006/48/ES považují za položky kmenového kapitálu tier 1 bez ohledu na to, že tento kapitál nesplňuje podmínky stanovené v článku 28 nebo v příslušných případech v použití článku 29 tohoto nařízení.
4. S výhradou omezení uvedeného v čl. 486 odst. 3 tohoto nařízení se nástroje a související emisní ážio považované za původní kapitál podle vnitrostátních prováděcích opatření ke čl. 57 písm. ca) a ke čl. 154 odst. 8 a 9 směrnice 2006/48/ES považují za položky vedlejšího kapitálu tier 1 bez ohledu na to, že nejsou splněny podmínky stanovené v článku 52 tohoto nařízení.
5. S výhradou omezení uvedených v čl. 486 odst. 4 tohoto nařízení se položky a související emisní ážio splňující podmínky podle vnitrostátních prováděcích opatření ke čl. 57 písm. e), f), g) nebo h) směrnice 2006/48/ES považují za položky kapitálu tier 2 bez ohledu na to, že tyto položky nejsou zahrnuty v článku 62 tohoto nařízení nebo že nejsou splněny podmínky stanovené v článku 63 tohoto nařízení.
Článek 485
Způsobilost emisního ážia souvisejícího s položkami, které jsou podle vnitrostátních prováděcích opatření ke směrnici 2006/48/ES považovány za kapitál, k zahrnutí do kmenového kapitálu tier 1
1. Tento článek se použije pouze na nástroje, které byly vydány před 31. prosincem 2010 a nejsou uvedeny v čl. 483 odst. 1.
2. Emisní ážio související s kapitálem ve smyslu článku 22 směrnice 86/635/EHS, které je podle vnitrostátních prováděcích opatření k čl. 57 písm. a) směrnice 2006/48/ES považováno za původní kapitál, se považuje za položky kmenového kapitálu tier 1, pokud splňují podmínky stanovené v čl. 28 písm. i) a j) tohoto nařízení.
Článek 486
Limity zachování právních účinků položek v rámci položek kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2
1. Během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2021 je míra, do jaké se nástroje a položky uvedené v článku 484 považují za kapitál, omezena v souladu s tímto článkem.
2. Výše položek uvedených v čl. 484 odst. 3, které se považují za položky kmenového kapitálu tier 1, je omezena na použitelný procentní podíl součtu částek uvedených v písmenech a) a b) tohoto odstavce:
a)
nominální hodnota kapitálu uvedeného v čl. 484 odst. 3, který byl v emisi dne 31. prosince 2012;
b)
emisní ážio související s položkami uvedenými v písmenu a).
3. Výše položek uvedených v čl. 484 odst. 4, jež se považují za položky vedlejšího kapitálu tier 1, je omezena na použitelný procentní podíl vynásobený rozdílem součtu částek uvedených v písmenech a) a b) tohoto odstavce a součtu částek uvedených v písmenech c) až f) tohoto odstavce:
a)
nominální hodnota nástrojů uvedených v čl. 484 odst. 4, které byly stále v emisi dne 31. prosince 2012;
b)
emisní ážio související s nástroji uvedenými v písmenu a);
c)
částka nástrojů uvedených v čl. 484 odst. 4, které dne 31. prosince 2012 překračovaly limity stanovené ve vnitrostátních prováděcích opatřeních k čl. 66 odst. 1 písm. a) a čl. 66 odst. 1a směrnice 2006/48/ES;
d)
emisní ážio související s nástroji uvedenými v písmenu c);
e)
nominální hodnota nástrojů uvedených v čl. 484 odst. 4, které byly v emisi dne 31. prosince 2012, ale nepovažují se za nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1 podle čl. 489 odst. 4;
f)
emisní ážio související s nástroji uvedenými v písmenu e).
4. Výše položek uvedených v čl. 484 odst. 5, které lze považovat za položky kapitálu tier 2, je omezena na použitelný procentní podíl vynásobený rozdílem součtu částek uvedených v písmenech a) až d) tohoto odstavce a součtu částek uvedených v písmenech e) až h) tohoto odstavce:
a)
nominální hodnota nástrojů uvedených v čl. 484 odst. 5, které byly stále v emisi dne 31. prosince 2012;
b)
emisní ážio související s nástroji uvedenými v písmenu a);
c)
nominální hodnota podřízeného dluhového kapitálu, který byl stále v emisi dne 31. prosince, snížená o částku požadovanou vnitrostátními prováděcími opatřeními k čl. 64 odst. 3 písm. c) směrnice 2006/48/ES;
d)
nominální hodnota položek uvedených v čl. 484 odst. 5, jiných než nástroje a podřízený dluhový kapitál uvedené v písmenech a) a c) tohoto odstavce, které byly v emisi dne 31. prosince 2012;
e)
nominální hodnota nástrojů a položek uvedených v čl. 484 odst. 5, které byly v emisi dne 31. prosince 2012 a které překračují limity stanovené ve vnitrostátních prováděcích opatřeních k čl. 66 odst. 1 písm. a) směrnice 2006/48/ES;
f)
emisní ážio související s nástroji uvedenými v písmenu e);
g)
nominální hodnota nástrojů uvedených v čl. 484 odst. 5, které byly v emisi dne 31. prosince 2012 a které nelze považovat za položky kapitálu tier 2 podle čl. 490 odst. 4;
h)
emisní ážio související s nástroji uvedenými v písmenu g).
5. Pro účely tohoto článku spadají použitelné procentní podíly uvedené v odstavcích 2 až 4 do těchto rozmezí:
a)
60 až 80 % během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014;
b)
40 až 70 % během období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015;
c)
20 až 60 % během období od 1. ledna 2016 do 31. prosince 2016;
d)
0 % až 50 % během období od 1. ledna 2017 do 31. prosince 2017;
e)
0 % až 40 % během období od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2018;
f)
0 % až 30 % během období od 1. ledna 2019 do 31. prosince 2019;
g)
0 % až 20 % během období od 1. ledna 2020 do 31. prosince 2020;
h)
0 až 10 % během období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021.
6. Příslušné orgány stanoví a zveřejní použitelné procentní podíly v rozmezích uvedených v odstavci 5.
Článek 487
Položky vyloučené ze zachování právních účinků v rámci položek kmenového kapitálu tier 1 nebo vedlejšího kapitálu tier 1 v ostatních složkách kapitálu
1. Odchylně od článků 51, 52, 62 a 63 mohou během období 1. ledna 2014 do 31. prosince 2021 instituce zacházet s kapitálem a souvisejícím emisním ážiem uvedenými v čl. 484 odst. 3, které nepatří do položek kmenového kapitálu tier 1, neboť překračují použitelný procentní podíl uvedený v čl. 486 odst. 2, jako s položkami uvedenými v čl. 484 odst. 4, a to v rozsahu, v jakém zahrnutí tohoto kapitálu a souvisejícího emisního ážia nepřesahuje použitelný procentní limit uvedený v čl. 486 odst. 3.
2. Odchylně od článků 51, 52, 62 a 63 mohou během období 1. ledna 2014 do 31. prosince 2021 instituce zacházet s níže uvedenými položkami jako s položkami uvedenými v čl. 484 odst. 5, pokud jejich zahrnutí nepřekročí použitelný procentní limit uvedený v čl. 486 odst. 4:
a)
kapitál a související emisní ážio uvedené v čl. 484 odst. 3, které nepatří mezi položky kmenového kapitálu tier 1, neboť překračují použitelný procentní podíl uvedený v čl. 486 odst. 2;
b)
nástroje a související emisní ážio uvedené v čl. 484 odst. 4, které překračují použitelný procentní podíl uvedený v čl. 486 odst. 3.
3. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž upřesní podmínky zacházení s kapitálovými nástroji uvedenými v odstavcích 1 a 2, jako by spadaly pod čl. 486 odst. 4 nebo 5, během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2021.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi 1. února 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 488
Umořování položek, pro něž platí zachování právních účinků jako pro položky kapitálu tier 2
Pro položky uvedené v čl. 484 odst. 5, které se považují za položky kapitálu tier 2 podle čl. 484 odst. 5 nebo čl. 486 odst. 4, platí požadavky stanovené v článku 64.
Pododdíl 2
Zahrnutí nástrojů s kupní opcí a pobídkou ke splacení do položek vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2
Článek 489
Hybridní nástroje s kupní opcí a pobídkou ke splacení
1. Odchylně od článků 51 a 52 platí během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2021 pro nástroje, které jsou uvedeny v čl. 484 odst. 4 a zahrnují ve svých podmínkách kupní opce s pobídkou ke splacení ze strany instituce, požadavky stanovené v odstavcích 2 až 7 tohoto článku.
2. Nástroje se považují za nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
instituce byla schopna využít kupní opce s pobídkou ke splacení pouze před 1. lednem 2013;
b)
instituce kupní opce nevyužila;
c)
podmínky stanovené v článku 52 jsou splněny od 1. ledna 2013.
3. Nástroje se považují za nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1 s omezeným uznáním v souladu s čl. 484 odst. 4 do data jejich skutečné splatnosti a poté se považují za položky vedlejšího kapitálu tier 1 bez omezení za předpokladu, že:
a)
instituce byla schopna využít kupní opce s pobídkou ke splacení až 1. ledna 2013 nebo poté;
b)
instituce kupní opce ke dni skutečné splatnosti nástrojů nevyužila;
c)
podmínky stanovené v článku 52 jsou splněny od data skutečné splatnosti nástrojů.
4. Nástroje se nepovažují za nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1 a nevztahuje se na ně čl. 484 odst. 4 od 1. ledna 2014, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
instituce byla schopna využít kupní opce s pobídkou ke splacení mezi 31. prosincem 2011 a 1. lednem 2013;
b)
instituce kupní opce ke dni skutečné splatnosti nástrojů nevyužila;
c)
podmínky stanovené v článku 52 nejsou od data skutečné splatnosti nástrojů splněny.
5. Nástroje se považují za nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1 s omezeným uznáním v souladu s čl. 484 odst. 4 do data jejich skutečné splatnosti a nepovažují se poté za nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
instituce byla schopna využít kupní opce s pobídkou ke splacení 1. ledna 2013 nebo poté;
b)
instituce kupní opce ke dni skutečné splatnosti nástrojů nevyužila;
c)
podmínky stanovené v článku 52 nejsou od data skutečné splatnosti nástrojů splněny.
6. Nástroje se považují za nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1 v souladu s čl. 484 odst. 4, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
instituce byla schopna využít kupní opce s pobídkou ke splacení pouze 31. prosince 2011 nebo předtím;
b)
instituce kupní opce ke dni skutečné splatnosti nástrojů nevyužila;
c)
podmínky stanovené v článku 52 nebyly od data skutečné splatnosti nástrojů splněny.
Článek 490
Položky kapitálu tier 2 s pobídkou ke splacení
1. Odchylně od článků 62 a 63 platí během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2021 pro položky uvedené v čl. 484 odst. 5, které splňují podmínky vnitrostátních prováděcích opatření k čl. 57 písm. f) nebo h) směrnice 2006/48/ES a zahrnují ve svých podmínkách kupní opce s pobídkou ke splacení ze strany instituce, požadavky stanovené v odstavcích 2 až 7 tohoto článku.
2. Položky se považují nástroje zahrnované do kapitálu tier 2, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
instituce byla schopna využít kupní opce s pobídkou ke splacení pouze před 1. lednem 2013;
b)
instituce kupní opce nevyužila;
c)
podmínky stanovené v článku 63 jsou splněny od 1. ledna 2013.
3. Položky se považují za položky kapitálu tier 2 v souladu s čl. 484 odst. 5 do data jejich skutečné splatnosti a poté se považují za položky kapitálu tier 2 bez omezení za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
instituce byla schopna využít kupní opce s pobídkou ke splacení až 1. ledna 2013 nebo poté;
b)
instituce kupní opce ke dni skutečné splatnosti položek nevyužila;
c)
podmínky stanovené v článku 63 jsou splněny od data skutečné splatnosti položek.
4. Od 1. ledna 2013 se položky nepovažují za položky kapitálu tier 2, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
instituce byla schopna využít kupní opce s pobídkou ke splacení pouze mezi 31. prosincem 2011 a 1. lednem 2013;
b)
instituce kupní opce ke dni skutečné splatnosti položek nevyužila;
c)
podmínky stanovené v článku 63 nejsou od data skutečné splatnosti položek splněny.
5. Položky se považují za položky kapitálu tier 2 s omezeným uznáním v souladu s čl. 484 odst. 5 do data jejich skutečné splatnosti a nepovažují se poté za položky kapitálu tier 2, pokud:
a)
instituce byla schopna využít kupní opce s pobídkou ke splacení 1. ledna 2013 nebo poté;
b)
instituce kupní opce ke dni jejich skutečné splatnosti nevyužila;
c)
podmínky stanovené v článku 63 nejsou od data skutečné splatnosti položek splněny.
6. Položky se považují za položky kapitálu tier 2 v souladu s čl. 484 odst. 5, pokud:
a)
instituce byla schopna využít kupní opce s pobídkou ke splacení pouze 31. prosince 2011 nebo předtím;
b)
instituce kupní opce ke dni skutečné splatnosti položek nevyužila;
c)
podmínky stanovené v článku 63 nejsou od data skutečné splatnosti položek splněny.
Článek 491
Skutečná splatnost
Pro účely článků 489 a 490 se skutečná splatnost stanoví takto:
a)
pro položky uvedené v odstavcích 3 a 5 těchto článků je to datum první kupní opce s pobídkou ke splacení, k níž dojde 1. ledna 2013 nebo poté;
b)
pro položky uvedené v odstavcích 4 těchto článků je to datum první kupní opce s pobídkou ke splacení, k níž dojde mezi 31. prosincem 2011 a 1. lednem 2013;
c)
pro položky uvedené v odstavci 6 těchto článků je to datum první kupní opce s pobídkou ke splacení před 31. prosincem 2011.
KAPITOLA 3
Přechodná ustanovení pro zpřístupňování informací o kapitálu
Článek 492
Zpřístupňování informací o kapitálu
1. Instituce použijí tento článek během období 1. ledna 2014 do 31. prosince 2021.
2. Během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2015 instituce zpřístupní informace o tom, do jaké míry úrovně kmenového kapitálu tier 1 a kapitálu tier 1 překročily požadavky stanovené v článku 465.
3. Během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2017 instituce zpřístupní tyto dodatečné informace o svém kapitálu:
a)
povahu a účinek jednotlivých filtrů a odpočtů uplatněných v souladu s články 467 až 470, 474, 476 a 479 na kmenový kapitál tier 1, vedlejší kapitál tier 1, kapitál tier 2 a kapitál;
b)
částky menšinových podílů a nástrojů zahrnovaných do vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2 a souvisejícího nerozděleného zisku a emisního ážia, vydaných dceřinými podniky, které jsou zahrnuty do konsolidovaného kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1, kapitálu tier 2 a kapitálu v souladu s kapitolou 1 oddílem 4;
c)
účinek jednotlivých filtrů a odpočtů uplatněných v souladu s článkem 481 na kmenový kapitál tier 1, vedlejší kapitál tier 1, kapitál tier 2 a kapitál;
d)
povahu a výši položek, které se považují za položky kmenového kapitálu tier 1, položky kapitálu tier 1 a položky kapitálu tier 2 na základě uplatnění odchylek uvedených v kapitole 2 oddíle 2.
4. Během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2021 instituce zpřístupní informace o hodnotě nástrojů, které se považují za nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1 a nástroje zahrnované do kapitálu tier 2 na základě použití článku 484.
5. EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro specifikaci jednotných šablon pro zpřístupňování podle tohoto článku. Šablony zahrnou položky uvedené v čl. 437 odst. 1 písm. a), b), d) a e), jak byly pozměněny v kapitole 1 a 2 této hlavy.
EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 1. února 2014.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
KAPITOLA 4
Velké expozice, kapitálové požadavky, páka a úroveň Basilej I
Článek 493
Přechodná ustanovení pro velké expozice
1. Ustanovení o velkých expozicích uvedená v čl. 387 až 403 se nevztahují na investiční podniky, jejichž hlavní podnikatelskou činností je výhradně poskytování investičních služeb nebo provádění investičních činností ve vztahu k finančním nástrojům stanoveným v oddíle C bodech 5, 6, 7, 9 a 10 přílohy I směrnice 2004/39/ES a na něž se nevztahovala k 31. prosinci 2006 směrnice Rady 93/22/EHS ze dne 10. května 1993 o investičních službách v oblasti cenných papírů (35). Tato výjimka platí do 31. prosince 2017 nebo do dne vstupu jakékoli změny podle odstavce 2 tohoto článku v platnost, podle toho, co nastane dříve.
2. Do 31. prosince 2015 předloží Komise na základě veřejné konzultace a po projednání s příslušnými orgány Evropskému parlamentu a Radě zprávu o:
a)
vhodném systému obezřetnostního dohledu nad investičními podniky, jejichž hlavní podnikatelskou činností je výhradně poskytování investičních služeb nebo provádění investičních činností ve vztahu ke komoditním a finančním derivátům stanoveným v oddíle C bodech 5, 6, 7, 9 a 10 přílohy I směrnice 2004/39/ES;
b)
potřebnosti změny směrnice 2004/39/ES pro vytvoření další kategorie investičního podniku, jehož hlavní podnikatelskou činností je poskytování investičních služeb nebo provádění investičních činností ve vztahu k finančním nástrojům stanoveným v oddílu C bodech 5, 6, 7, 9 a 10 přílohy I směrnice 2004/39/ES ve vztahu k dodávkám energií.
Na základě této zprávy může Komise předložit návrhy na změny tohoto nařízení.
3. Odchylně od čl. 400 odst. 2 a 3 mohou členské státy po přechodné období do vstupu jakéhokoli právního aktu vyplývajícího z přezkumu podle článku 507 v platnost, avšak nikoli po dni 2. ledna 2029 zcela nebo částečně vyjmout z působnosti čl. 395 odst. 1 tyto expozice:
a)
kryté dluhopisy podle čl. 129 odst. 1, 3 a 6;
b)
aktiva představující pohledávky vůči regionálním vládám nebo místním orgánům členských států, pokud by těmto pohledávkám byla přidělena podle části třetí hlavy II kapitoly 2 riziková váha 20 %, a jiné expozice vůči těmto regionálním vládám nebo místním orgánům nebo jimi zaručené pohledávky, kterým by podle části třetí hlavy II kapitoly 2 byla přidělena riziková váha 20 %;
c)
expozice včetně účastí nebo jiných druhů kapitálových investic instituce vůči mateřskému podniku, vůči jiným dceřiným podnikům takového mateřského podniku nebo vůči jeho vlastním dceřiným podnikům, podléhají-li tyto podniky témuž dohledu na konsolidovaném základě jako sama instituce v souladu s tímto nařízením, směrnicí 2002/87/ES nebo s rovnocennými normami platnými ve třetí zemi. S expozicemi nesplňujícími tato kritéria bude zacházeno jako s expozicemi vůči třetí osobě, ať jsou vyňaty z působnosti čl. 395 odst. 1 tohoto nařízení, nebo nikoli;
d)
aktiva představující pohledávky a jiné expozice včetně účastí nebo jiných druhů kapitálových investic vůči regionálním nebo ústředním úvěrovým institucím, se kterými je úvěrová instituce sdružena v síti v souladu s právními předpisy nebo stanovami a které jsou podle těchto předpisů nebo stanov odpovědné za hotovostní clearingové operace v rámci sítě;
e)
aktiva představující pohledávky a jiné expozice vůči úvěrovým institucím vzniklé úvěrovým institucím, z nichž jedna provozuje činnost na nekonkurenčním základě a poskytuje úvěry nebo záruky za ně podle legislativních programů nebo svých stanov na podporu přesně vymezených hospodářských odvětví, které podléhají určité formě státního dohledu a omezením využití poskytovaných úvěrů, pokud příslušné expozice vzniknou z takových úvěrů přenášených na příjemce prostřednictvím úvěrových institucí nebo ze záruk za tyto úvěry;
f)
aktiva představující pohledávky a jiné expozice vůči institucím za podmínky, že tyto expozice nepředstavují kapitál takové instituce, netrvají déle než do následujícího obchodního dne a nejsou denominovány v některé z hlavních obchodních měn;
g)
aktiva představující pohledávky vůči centrálním bankám ve formě požadovaných minimálních rezerv držených těmito centrálními bankami, které jsou denominovány v jejich národních měnách;
h)
aktiva představující pohledávky vůči ústředním vládám v podobě zákonných požadavků na likviditu, která jsou uložena ve vládních cenných papírech, jež jsou denominovány a financovány v jejich národních měnách, pokud příslušné orgány rozhodnou, že úvěrové hodnocení těchto ústředních vlád stanovené určenou externí ratingovou agenturou odpovídá investičnímu stupni;
i)
50 % podrozvahových dokumentárních akreditivů se středně nízkým a nízkým rizikem a podrozvahových nevyčerpaných úvěrových příslibů se středně nízkým a nízkým rizikem podle přílohy I a se souhlasem příslušných orgánů 80 % jiných záruk než záruk na úvěry, které vyplývají z právních předpisů a které svým členům poskytují vzájemné záruční společnosti mající postavení úvěrových institucí;
j)
záruky vyžadované zákonem, které jsou používány v případě, že hypoteční půjčka financovaná vydáváním hypotečních dluhopisů je vyplacena vypůjčovateli před konečnou registrací hypotéky v katastru, pokud daná záruka není používána pro snížení rizika při výpočtu objemu rizikově vážených expozic;
k)
aktiva představující pohledávky a jiné expozice vůči uznávaným burzám.
Článek 494
Přechodná ustanovení pro použitelný kapitál
Odchylně od čl. 4 odst. 1 bodu 71 písm. b) může být do použitelného kapitálu zahrnut kapitál tier 2 až do výše:
a)
100 % kapitálu tier 1 během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014;
b)
75 % kapitálu tier 1 během období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015;
c)
50 % kapitálu tier 1 během období od 1. ledna 2016 do 31. prosince 2016.
Článek 495
Zacházení s akciovými expozicemi podle přístupu IRB
1. Odchylně od části třetí kapitoly 3, až do 31. prosince 2017 mohou příslušné orgány přiznat výjimku ze zacházení IRB některým kategoriím akciových expozic držených institucemi a dceřinými podniky v EU institucí v daném členském státě, a to k 31. prosinci 2007. Příslušný orgán zveřejní kategorie akciových expozic, u kterých lze využít tohoto zacházení v souladu s článkem 143 směrnice 2013/36/EU.
Vyjmuté pozice se měří počtem podílů držených k 31. prosinci 2007 a jakýchkoli dalších podílů, jejichž vlastnictví vyplývá přímo z držení daných kapitálových investic, pokud tyto podíly nezvyšují poměrný podíl vlastnictví ve společnosti pro správu portfolia.
Jestliže nabytí účasti zvýší poměrný podíl vlastnictví v konkrétní kapitálové investici, výjimka se na toto zvýšení nevztahuje. Výjimka se nevztahuje ani na kapitálové investice, na něž se původně vztahovala, ale které byly prodány a pak zpětně odkoupeny.
Akciové expozice, na něž se vztahuje toto ustanovení, podléhají kapitálovým požadavkům vypočítaným v souladu se standardizovaným přístupem podle části třetí hlavy II kapitoly 2, popřípadě požadavkům stanoveným v části třetí hlavě IV.
Příslušné orgány oznámí Komisi a EBA provádění tohoto odstavce.
2. Při výpočtu objem rizikově vážených expozic pro účely čl. 114 odst. 4 se až do 31. prosince 2015 expozicím vůči ústředním vládám nebo centrálním bankám členských států, které jsou denominovány a financovány v národní měně kteréhokoli členského státu, přidělí stejná riziková váha, která by se uplatnila v případě, že by tyto expozice byly denominovány a financovány v jejich národní měně.
3. EBA vypracuje návrh regulačních technických norem pro stanovení podmínek, za kterých příslušné orgány přiznají výjimku uvedenou v odstavci 1.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. června 2014.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 496
Kapitálové požadavky pro kryté dluhopisy
1. Do 31. prosince 2017 mohou příslušné orgány zcela nebo částečně upustit od uplatňování 10 % limitu pro dluhopisy s přednostním vypořádáním vydané francouzskými Fonds Communs de Créances nebo sekuritizačními společnostmi, které jsou francouzským Fonds Communs de Créances rovnocenné, jak je uvedeno v čl. 129 odst. 1 písm. d) a e), pokud jsou splněny obě tyto podmínky:
a)
sekuritizované expozice týkající se obytných nebo obchodních nemovitostí pochází od člena stejné konsolidované skupiny, jejímž členem je emitent krytých dluhopisů, nebo od subjektu přidruženého ke stejnému ústřednímu subjektu, k němuž je přidružen emitent krytých dluhopisů, přičemž příslušnost ke stejné skupině nebo přidružení ke stejnému orgánu jsou určeny v době, kdy jsou dluhopisy s přednostním vypořádáním použity jako kolaterál pro kryté dluhopisy; a
b)
člen stejné konsolidované skupiny, jejímž členem je emitent krytých dluhopisů, nebo subjekt přidružený ke stejnému ústřednímu subjektu, k němuž je přidružen emitent krytých dluhopisů, si ponechá celou tranši první ztráty podporující tyto dluhopisy s přednostním vypořádáním.
2. Do 31. prosince 2014 se pro účely čl. 129 odst. 1 písm. c) považují přednostní nezajištěné expozice instituce, které podle vnitrostátních právních předpisů před vstupem tohoto nařízení v platnost splňují podmínky pro přidělení rizikové váhy 20 %, za expozice splňující podmínky stupně úvěrové kvality 1.
3. Do 31. prosince 2014 se pro účely čl. 129 odst. 5 přednostní nezajištěné expozice instituce, které podle vnitrostátních právních předpisů před vstupem tohoto nařízení v platnost splňují podmínky pro přidělení rizikové váhy 20 %, považují za expozice splňující podmínky pro přidělení rizikové váhy 20 %.
Článek 497
Kapitálové požadavky pro expozice vůči ústředním protistranám
1. Do 15 měsíců po vstupu v platnost poslední z jedenácti regulačních technických norem uvedených na konci čl. 89 odst. 3 prvního pododstavce nařízení (EU) č. 648/2012 nebo do přijetí rozhodnutí podle článku 14 uvedeného nařízení o povolení ústřední protistrany, podle toho, co nastane dříve, může instituce takovou ústřední protistranu pokládat za způsobilou ústřední protistranu, pokud je splněna podmínka uvedená v první části uvedeného pododstavce.
2. Do 15 měsíců po vstupu v platnost poslední z jedenácti regulačních technických norem uvedených na konci čl. 89 odst. 3 druhého pododstavce nařízení (EU) č. 648/2012 nebo do přijetí rozhodnutí podle článku 25 uvedeného nařízení o uznání ústřední protistrany usazené v třetí zemi, podle toho, co nastane dříve, může instituce takovou ústřední protistranu pokládat za způsobilou ústřední protistranu.
3. Za mimořádných okolností, kdy je nutné a přiměřené zamezit narušení mezinárodních finančních trhů, může Komise přijmout prováděcí akt podle článku 5 nařízení (EU) č. 182/2011 s cílem prodloužit platnost přechodných ustanovení v odstavcích 1 a 2 tohoto článku o dalších šest měsíců.
4. Do uplynutí lhůt uvedených v odstavcích 1 a 2 a prodloužených podle odstavce 3 v případě, že ústřední protistrana nemá fond pro riziko selhání a nesjednala si s členy svého clearingového systému závazné smluvní ujednání, které jí umožňuje zcela nebo zčásti využívat počáteční marži přijatou od členů svého clearingového systému, jako by se jednalo o předfinancované příspěvky, instituce nahradí příslušný vzorec pro výpočet kapitálového požadavku (Ki) uvedeného v čl. 308 odst. 2 tímto:
kde:
IMi
=
počáteční marže složená členem clearingového systému (i) ústřední protistraně;
IM
=
celková částka počáteční marže sdělená instituci ústřední protistranou.
Článek 498
Výjimky pro obchodníky s komoditami
1. Ustanovení o kapitálových požadavcích uvedená v tomto nařízení se nevztahují na investiční podniky, jejichž hlavní podnikatelskou činností je výhradně poskytování investičních služeb nebo provádění investičních činností ve vztahu k finančním nástrojům uvedeným v bodech 5, 6, 7, 9 a 10 oddílu C přílohy I směrnice 2004/39/ES, na které se k 31. prosinci 2006 nevztahovala směrnice 93/22/EHS.
Tato výjimka platí do 31. prosince 2017 nebo do dne vstupu v platnost jakékoli změny podle odstavců 2 a 3, podle toho, co nastane dříve.
2. Do 31. prosince 2015 předloží Komise na základě veřejné konzultace a po projednání s příslušnými orgány Evropskému parlamentu a Radě zprávu o:
a)
vhodném systému obezřetnostního dohledu nad investičními podniky, jejichž hlavní podnikatelskou činností je výhradně poskytování investičních služeb nebo provádění investičních činností ve vztahu ke komoditním a finančním derivátům stanoveným v oddíle C bodech 5, 6, 7, 9 a 10 přílohy I směrnice 2004/39/ES;
b)
potřebnosti změny směrnice 2004/39/ES pro vytvoření další kategorie investičního podniku, jehož hlavní podnikatelskou činností je poskytování investičních služeb nebo provádění investičních činností ve vztahu k finančním nástrojům stanoveným v oddíle C bodech 5, 6, 7, 9 a 10 přílohy I směrnice 2004/39/ES ve vztahu k dodávce energie, včetně elektřiny, uhlí, plynu a ropy.
3. Na základě zprávy uvedené v odstavci 2 může Komise předložit návrhy na změny tohoto nařízení.
Článek 499
Páka
1. Odchylně od článků 429 a 430 během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2021 instituce vypočítají a oznámí pákový poměr s použitím obou níže uvedených měr kapitálu:
a)
kapitál tier 1;
b)
kapitál tier 1, s výhradou odchylek stanovených v kapitolách 1 a 2 této hlavy.
2. Odchylně od čl. 451 odst. 1 si instituce může zvolit, zda zpřístupní informace o pákovém poměru založené buď pouze na jedné, nebo na obou definicích míry kapitálu uvedených v odst. 1 písm. a) a b) tohoto článku. Pokud instituce změní své rozhodnutí, o kterém pákovém poměru zpřístupní informace, musí první následující zpřístupněné sdělení obsahovat souhrnnou informaci o všech pákových poměrech, o nichž byly zveřejněny informace až do okamžiku, kdy ke změně rozhodnutí došlo.
3. Odchylně od čl. 429 odst. 2 mohou během období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2017 příslušné orgány institucím povolit, aby vypočítávaly pákové poměry čtvrtletně, pokud se domnívají, že instituce nemusí mít dostatečně kvalitní údaje pro výpočet pákového poměru, který je aritmetickým průměrem měsíčních pákových poměrů za čtvrtletí.
Článek 500
Přechodná ustanovení - úroveň Basilej I
1. Instituce, které vypočítávají objem rizikově vážených expozic v souladu s částí třetí hlavou II kapitolou 3, a instituce, které používají pokročilý přístup k měření podle části třetí hlavy III kapitoly 4 pro výpočet kapitálových požadavků k operačnímu riziku, splní do 31. prosince 2017 oba tyto požadavky:
a)
držet kapitál, jak je stanoven v článku 92;
b)
držet kapitál, který je za všech okolností vyšší nebo roven 80 % celkové minimální částky kapitálu, který by daná instituce byla povinna držet podle článku 4 směrnice 93/6/EHS, neboť uvedená směrnice a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES ze dne 20. března 2000 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (36) byly v platnosti před 1. lednem 2007.
2. S výhradou souhlasu příslušných orgánů může být částka uvedená v odst. 1 písm. b) nahrazena požadavkem na držení kapitálu, který je za všech okolností vyšší nebo roven 80 % kapitálu, jehož držení příslušnou institucí by bylo požadováno podle článku 92 s ohledem na výpočet objemu rizikově vážených expozic v souladu s částí třetí hlavou II kapitolou 2 a případně částí třetí hlavou III kapitolou 2 nebo 3, namísto v souladu s částí třetí hlavou II kapitolou 3 nebo případně částí třetí hlavou III kapitolou 4.
3. Úvěrová instituce může odstavec 2 uplatnit pouze v případě, že pro výpočet svých kapitálových požadavků začala dle svého prohlášení používat přístup IRB nebo pokročilé přístupy k měření od 1. ledna 2010 nebo později.
4. Dodržování požadavků podle odst. 1 písm. b) se provádí na základě objemů kapitálu, které jsou plně upraveny tak, aby odrážely rozdíly mezi výpočtem kapitálu podle směrnice 93/6/EHS a směrnice 2000/12/ES, ve znění platném před 1. lednem 2007, a výpočtem kapitálu podle tohoto nařízení, které vyplývají z odděleného zacházení s očekávanými a neočekávanými ztrátami podle části třetí hlavy II kapitoly 3 tohoto nařízení.
5. Příslušné orgány mohou, po konzultaci s EBA, upustit od uplatňování odst. 1 písm. b) na instituce za předpokladu, že všechny požadavky pro přístup IRB stanovené v části třetí hlavě II kapitole 3 oddíle 6 nebo případně kvalifikační kritéria pro využívání pokročilého přístupu k měření stanovená v části třetí hlavě III kapitole 4 jsou splněny.
6. Komise podá do 1. ledna 2017 zprávu Evropskému parlamentu a Radě o tom, zda je vhodné prodloužit uplatňování příslušné úrovně Basilej I po 31. prosinci 2017 s cílem zajistit, aby v souvislosti s interními modely existovala určitá mez, přičemž zohlední mezinárodní vývoj a mezinárodně dohodnuté standardy. V případě potřeby se ke zprávě připojí legislativní návrh.
Článek 501
Kapitálové požadavky k úvěrovému riziku týkající se expozic vůči malým a středním podnikům
1. Kapitálové požadavky k úvěrovému riziku týkající se expozic vůči malým a středním podnikům se vynásobí koeficientem 0,7619.
2. Pro účely tohoto článku:
a)
jsou expozice zahrnuty do kategorie retailových nebo podnikových expozic nebo zajištěny nemovitostmi. Expozice v selhání jsou vyloučeny.
b)
malé a střední podniky jsou definovány v souladu s doporučením Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (37). Z kritérií uvedených v článku 2 přílohy tohoto doporučení se zohlední jen roční obrat;
c)
celková částka, kterou dlužící klient nebo ekonomicky spjatá skupina dlužníků dluží instituci a mateřským podnikům a jejich dceřiným podnikům, včetně jakékoli expozice v selhání, ale s výjimkou pohledávek nebo podmíněných pohledávek zajištěných obytnými nemovitostmi, nepřekročí, podle informací, které má instituce k dispozici, 1,5 milionu EUR. Instituce podnikne patřičné kroky k získání takových informací.
3. Instituce podávají každé tři měsíce příslušným orgánům zprávu o celkovém objemu expozic vůči malým a středním podnikům vypočteném v souladu s odstavcem 2.
4. Komise vypracuje do 2. ledna 2017 zprávu o dopadu kapitálových požadavků stanovených v tomto nařízení na poskytování úvěrů malým a středním podnikům a fyzickým osobám a předloží tuto zprávu Evropskému parlamentu a Radě, případně spolu s legislativním návrhem.
5. Pro účely odstavce 4 podá EBA Komisi zprávu o:
a)
analýze vývoje trendů poskytování úvěrů malým a středním podnikům v průběhu období uvedeného v odstavci 4;
b)
analýze skutečné rizikovosti malých a středních podniků Unie v průběhu celého hospodářského cyklu;
c)
konzistentnosti kapitálových požadavků uvedených v tomto nařízení k úvěrovému riziku z expozic vůči malým a středním podnikům včetně výsledků analýzy podle písmen a) a b).
HLAVA II
ZPRÁVY A PŘEZKUM
Článek 502
Cykličnost kapitálových požadavků
Komise ve spolupráci s EBA, ESRB a se členskými státy a se zřetelem ke stanovisku ECB pravidelně kontroluje, zda toto nařízení jako celek, spolu se směrnicí 2013/36/EU, má významný dopad na hospodářský cyklus, a v návaznosti na tuto kontrolu zváží, zda existuje důvod k přijetí jakýchkoli nápravných opatření. Do 31. prosince 2013 EBA oznámí Komisi, zda a jak by mělo dojít ke sblížení metodik institucí v rámci přístupu IRB s cílem dosáhnout srovnatelnějších kapitálových požadavků a zmírnit procykličnost.
Na základě této analýzy a se zřetelem ke stanovisku ECB Komise vypracuje jednou za dva roky zprávu, kterou předloží spolu s vhodnými návrhy Evropskému parlamentu a Radě. Příspěvky od stran přijímajících úvěr a poskytujících úvěr se při vypracování zprávy berou ve vhodné míře na vědomí.
Do 31. prosince 2014 přezkoumá Komise uplatňování čl. 33 odst. 1 písm. c) a vypracuje o něm zprávu, kterou předloží Evropskému parlamentu a Radě, případně spolu s legislativním návrhem.
S ohledem na možné vypuštění čl. 33 odst. 1 písm. c) a na jeho možné uplatnění na úrovni Unie přezkum prověří zejména zavedení dostatečných záruk pro zajištění finanční stability ve všech členských státech.
Článek 503
Kapitálové požadavky pro expozice ve formě krytých dluhopisů
1. Komise podá do 31. prosince 2014 po konzultaci s EBA Evropskému parlamentu a Radě zprávu, spolu s vhodnými návrhy, zda rizikové váhy stanovené v článku 129 a kapitálové požadavky ke specifickému riziku v čl. 336 odst. 3 jsou přiměřené pro všechny nástroje, které splňují podmínky pro toto zacházení, a zda jsou kritéria v článku 129 přiměřená.
2. Zpráva a návrhy uvedené v odstavci 1 zohledňují:
a)
míru, v jaké stávající regulativní kapitálové požadavky vztahující se na kryté dluhopisy odpovídajícím způsobem diferencují mezi rozdíly v úvěrové kvalitě krytých dluhopisů a kolaterálem, jimž jsou kryté dluhopisy zajištěny, včetně míry rozdílů mezi členskými státy;
b)
transparentnost trhu s krytými dluhopisy a míru, v níž investorům usnadňuje komplexní vnitřní analýzu úvěrového rizika krytých dluhopisů a kolaterálu, jimž jsou zajištěny, a k oddělení majetku v případě platební neschopnosti emitenta, včetně zmírňujících účinků výchozího přísného vnitrostátního právního rámce podle článku 129 tohoto nařízení a čl. 52 odst. 4 směrnice 2009/65/ES na celkovou úvěrovou kvalitu krytého dluhopisu a jejich důsledků pro úroveň transparentnosti pro potřeby investorů; a
c)
míru, v níž vydání krytého dluhopisu úvěrovou institucí ovlivňuje úvěrové riziko, jemuž jsou vystaveni další věřitelé vydávající instituce.
3. Komise podá do 31. prosince 2014 po konzultaci EBA Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, zda úvěry zajištěné leteckými dopravními prostředky (zástavním právem k leteckým dopravním prostředkům) a úvěry na bydlení zajištěné zárukou, nikoliv však zaevidovaným zástavním právem, by měly za určitých podmínek být považovány za způsobilá aktiva podle článku 129.
4. Komise přezkoumá do 31. prosince 2016 vhodnost odchylky stanovené v článku 496 a případně vhodnost rozšíření stejného zacházení na jakýkoliv jiný typ krytého dluhopisu. Na základě tohoto přezkumu může Komise případně přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 462 k tomu, aby tato odchylka nabyla trvalé platnosti, nebo předložit legislativní návrhy na rozšíření této odchylky na jiné typy krytých dluhopisů.
Článek 504
Kapitálové nástroje upsané veřejnými orgány v mimořádných situacích
Komise podá do 31. prosince 2016 po konzultaci s orgánem EBA zprávu Evropskému parlamentu a Radě spolu s případnými vhodnými návrhy, zda je třeba zacházení uvedené v článku 31 pozměnit nebo vypustit.
Článek 505
Přezkum dlouhodobého financování
Komise podá do 31. prosince 2014 Evropskému parlamentu a Radě zprávu včetně případných vhodných návrhů o přiměřenosti požadavků tohoto nařízení s ohledem na potřebu zajistit odpovídající úrovně financování pro všechny formy dlouhodobého financování hospodářství, včetně rozhodujících infrastrukturních projektů v Unii v oblasti dopravy, energetiky a komunikací.
Článek 506
Úvěrové riziko - definice selhání
EBA podá do 31. prosince 2017 Komisi zprávu o tom, jaký bude mít nahrazení 90denní lhůty po splatnosti 180denní lhůtou podle čl. 178 odst. 1 písm. b) dopad na objem rizikově vážených expozic, a o vhodnosti pokračování uplatňování uvedeného ustanovení po 31. prosinci 2019.
Na základě této zprávy může Komise předložit legislativní návrh změny tohoto nařízení.
Článek 507
Velké expozice
Komise provede do 31. prosince 2015 přezkum a vypracuje zprávu o uplatňování čl. 400 odst. 1 písm. j) a čl. 400 odst. 2 včetně toho, zda udělování výjimek stanovených v čl. 400 odst. 2 by má být dobrovolné, a předloží tuto zprávu Evropskému parlamentu a Radě, případně spolu s legislativním návrhem.
S ohledem na možné zrušení diskrečních pravomocí členských států podle čl. 400 odst. 2 písm. c) a na jejich případné uplatňování na úrovni Unie se Komise v tomto přezkumu zejména soustředí na účinnost řízení rizik skupin a současně zajistí zavedení dostatečných záruk s cílem zajistit finanční stabilitu ve všech členských státech, pod jejichž jurisdikci spadá subjekt dotčené skupiny.
Článek 508
Úroveň použití
1. Komise přezkoumá do 31. prosince 2014 uplatňování článků části první hlavy II a čl. 113 odst. 6 a 7 a vypracuje o něm zprávu, kterou předloží Evropskému parlamentu a Radě, případně spolu s legislativním návrhem.
2. Komise vypracuje do 31. prosince 2015 zprávu o tom, zda a jak by se požadavek krytí likvidity stanovený v části šesté měl uplatňovat na investiční podniky, a po konzultaci s EBA předloží tuto zprávu Evropskému parlamentu a Radě, případně spolu s legislativním návrhem.
3. Komise předloží do 31. prosince 2015 po konzultaci s orgány EBA a ESMA a s ohledem na jednání s příslušnými orgány Evropskému parlamentu a Radě zprávu o vhodném režimu pro obezřetnostní dohled nad investičními podniky a podniky uvedenými v čl. 4 odst.1 bodu 2 písm. b) a c). V případě potřeby se ke zprávě připojí legislativní návrh.
Článek 509
Požadavky na likviditu
1. EBA sleduje a hodnotí zprávy vypracované v souladu s čl. 415 odst. 1, ve všech měnách a podle různých modelů podnikání. EBA podá po konzultaci s ESRB, nefinančními koncovými uživateli, bankovním odvětvím, příslušnými orgány a centrálními bankami ESCB každoročně a poprvé do 31. prosince 2013 Komisi zprávu, zda je pravděpodobné, že vymezení obecného požadavku krytí likvidity v části šesté na základě položek, které mají být vykazovány podle části šesté hlavy II a přílohy III, buď jednotlivě nebo hromadně, bude mít podstatný nepříznivý dopad na podnikání a rizikový profil institucí usazených v Unii nebo na stabilitu a řádné fungování finančních trhů nebo hospodářství a stabilitu nabídky bankovních úvěrů, se zvláštním zaměřením na úvěrování malých a středních podniků, a na financování obchodu, včetně úvěrů v rámci oficiálních režimů pojištění vývozních úvěrů.
Zpráva uvedená v prvním pododstavci náležitě zohlední vývoj na trzích a v oblasti mezinárodní regulace, jakož i interakce požadavku krytí likvidity s jinými obezřetnostními požadavky podle tohoto nařízení, jako jsou kapitálové poměry založené na riziku stanovené v článku 92 nebo pákové poměry.
Evropský parlament a Rada mají příležitost se ke zprávě uvedené v prvním pododstavci vyjádřit.
2. EBA posoudí ve zprávě uvedené v odstavci 1 zejména tyto aspekty:
a)
zajištění mechanismů omezujících hodnotu přítoku likvidity, zejména pokud jde o stanovení vhodného limitu přítoku a podmínek pro jeho uplatňování s ohledem na různé modely podnikání, včetně průchozího financování, faktoringu, leasingu, krytých dluhopisů, hypoték, vydávání krytých dluhopisů, a rozsahu, v jakém by měl být uvedený limit pozměněn nebo odstraněn, aby se zohlednily specifické podmínky specializovaného financování;
b)
nastavení přítoku a odtoku podle části šesté hlavy II, zejména podle čl. 422 odst. 7 a čl. 425 odst. 2;
c)
zajištění mechanismů omezujících krytí požadavků na likviditu určitými kategoriemi likvidních aktiv, zejména posouzení vhodného minimálního procentního podílu pro likvidní aktiva podle čl. 416 odst. 1 písm. a), b) a c) na celkových likvidních aktivech, testování 60 % prahové hodnoty a zohlednění vývoje v oblasti mezinárodní regulace. Dlužná a splatná aktiva nebo aktiva svolatelná do 30 kalendářních dnů by se neměla započítávat do limitu, pokud nebyla získána oproti kolaterálu, který rovněž splňuje podmínky čl. 416 odst. 1 písm. a), b) a c);
d)
stanovení zvláštních snížených odtokových nebo vyšších přítokových sazeb pro finanční toky uvnitř skupiny s upřesněním, za jakých podmínek by tyto zvláštní přítokové a odtokové sazby byly z hlediska obezřetnosti opodstatněné, a stanovení vysoce kvalitního konceptu metodiky využívající objektivní kritéria a parametry k určení zvláštních úrovní přítoků a odtoků mezi institucí a protistranou v případě, že nejsou usazeny ve stejném členském státě;
e)
nastavení sazeb čerpání použitelných na nevyčerpané úvěrové a likviditní přísliby, na něž se vztahuje čl. 424 odst. 3 a 5. EBA zejména testuje 100 % sazbu čerpání;
f)
definici retailového vkladu uvedenou v čl. 411 bodu. 2, zejména přiměřenost zavedení prahové hodnoty pro vklady fyzických osob;
g)
nutnost zavedení nové kategorie retailového vkladu s nižším odtokem s ohledem na zvláštní charakteristiky takových vkladů, které by mohly odůvodnit nižší odtokovou sazbu, přičemž se zohlední mezinárodní vývoj;“
h)
odchylky od požadavků na skladbu likvidních aktiv, které budou instituce povinny držet, pokud souhrnné opodstatněné potřeby institucí s ohledem na likvidní aktiva přesahují v dané měně dostupnost těchto likvidních aktiv, a podmínky, jimž by tyto odchylky měly podléhat;
i)
definici finančních produktů, které jsou v souladu s právem šária, jako alternativy k aktivům, která by byla považována za likvidní aktiva pro účely článku 416, pro použití v bankách, které jsou v souladu s právem šária;
j)
definici krizových podmínek, včetně zásad pro použití zásob likvidních aktiv a nezbytných reakcí dohledu, za nichž by instituce mohly svá likvidní aktiva použít ke splnění odtoku likvidity, a způsobů řešení nesplnění těchto podmínek;
k)
definici zavedeného operačního vztahu pro nefinančního zákazníka, jak je uvedeno v čl. 422 odst. 3 písm. c);
l)
nastavení odtokové sazby použitelné v korespondenčním bankovnictví a makléřských službách, jak je uvedeno v čl. 422 odst. 4 prvním pododstavci;
m)
mechanismech zachování právních účinků u vládou zaručených dluhopisů, které byly vydány úvěrovým institucím v rámci podpůrných vládních opaření s povolením státní podpory v rámci Unie, jako např. dluhopisy vydané Národní agenturou pro správu aktiv (National Asset Management Agency, NAMA) v Irsku a španělskou Společností pro správu aktiv ve Španělsku, jež mají jako aktiva s velmi vysokou likviditou a úvěrovou kvalitou odstranit problémová aktiva z rozvah úvěrových institucí, nejpozději do prosince 2023.
3. EBA podá po konzultaci s ESMA a ECB do 31. prosince 2013 Komisi zprávu o vhodných jednotných definicích a o převoditelných aktivech s vysokou a velmi vysokou likviditou a úvěrovou kvalitou pro účely článku 416, jakož i o náležitém snížení hodnoty aktiv, která by bylo možné považovat za likvidní aktiva pro účely článku 416, s výjimkou aktiv uvedených v čl. 416 odst. 1 písm. a), b) a c).
Evropský parlament a Rada mají příležitost se ke zprávě vyjádřit.
Tato zpráva uvedená v prvním pododstavci rovněž zváží:
a)
jiné kategorie aktiv, zejména cenné papíry zajištěné hypotékami na obytné nemovitosti (RMBS), které mají vysokou likviditu a úvěrovou kvalitu,
b)
jiné kategorie cenných papírů nebo úvěrů způsobilých pro centrální banky, jako například dluhopisy nebo obchodní cenné papíry místních vlád, a
c)
jiná obchodovatelná aktiva, která jsou způsobilá pro jiné než centrální banky, jako například akcie kotované na uznané burze, zlato, kapitálové nástroje zahrnuté do hlavního indexu, zaručené dluhopisy, kryté dluhopisy, podnikové dluhopisy a fondy založené na těchto aktivech.
4. Ve zprávě uvedené v odstavci 3 se rovněž zváží, zda a v jakém rozsahu by měly být pohotovostní úvěrové přísliby uvedené v čl. 416 odst. 1 písm. e) zahrnovány jako likvidní aktiva s ohledem na mezinárodní vývoj a s ohledem na zvláštní evropské podmínky, včetně způsobu, jakým je v Unii prováděna měnová politika.
EBA zejména ověří vhodnost níže uvedených kritérií a přiměřené úrovně pro tyto definice:
a)
minimální objem obchodu s aktivy;
b)
minimální objem zbývajících aktiv;
c)
transparentní tvorba cen a informace po provedení obchodu;
d)
stupně úvěrové kvality uvedené v části třetí hlavě II kapitole 2;
e)
ověřený záznam cenové stability;
f)
průměrný objem obchodu a jeho průměrná velikost;
g)
maximální rozpětí nabídky a poptávky;
h)
zbývající doba splatnosti;
i)
minimální poměr obratu.
5. Do 31. ledna 2014 dále EBA podá zprávu o:
a)
jednotných definicích vysoké a velmi vysoké likvidity a úvěrové kvality;
b)
možných nezamýšlených důsledcích definice likvidních aktiv na provádění operací měnové politiky a o rozsahu, v jakém:
i)
může seznam likvidních aktiv, který není vázaný na seznam aktiv způsobilých pro centrální banku, instituce pobízet k tomu, aby v rámci refinančních operací předkládaly způsobilá aktiva, která nespadají do definice likvidních aktiv;
ii)
může regulace likvidity odrazovat instituce od půjček a výpůjček na nezajištěném peněžním trhu a zda to může při provádění měnové politiky zpochybnit cílování zaměřené na EONIA;
iii)
může zavedení požadavku krytí likvidity centrálním bankám ztížit jejich úsilí o zajištění cenové stability prostřednictvím stávajícího rámce a nástrojů měnové politiky;
c)
provozních požadavcích na držení likvidních aktiv, jak je uvedeno v čl. 417 písm. b) až f), v souladu s vývojem v oblasti mezinárodní regulace.
Článek 510
Požadavky čistého stabilního financování
1. Do 31. prosince 2015 podá EBA Komisi zprávu založenou na položkách, které mají být vykázány podle části šesté hlavy III, o tom, zda a jakým způsobem by bylo vhodné zajistit, aby instituce využívaly stabilních zdrojů financování, včetně posouzení dopadu na podnikání a rizikový profil institucí usazených v Unii nebo na finanční trhy nebo hospodářství a bankovní úvěry, se zvláštním zaměřením na úvěry pro malé a střední podniky a financování obchodu, včetně úvěrů v rámci oficiálních režimů pojištění vývozních úvěrů a modelů průchozího financování, včetně spolufinancovaných hypotečních úvěrů. EBA provede zejména analýzu dopadu stabilních zdrojů financování na struktury refinancování různých bankovních modelů v Unii.
2. EBA rovněž podá do 31. prosince 2015 Komisi zprávu založenou na položkách vykazovaných podle části šesté hlavy III a v souladu s jednotnými formáty zpráv podle čl. 415 odst. 3 písm. a) a po konzultaci s ESRB, která se bude týkat metodik pro stanovení výše stabilního financování dostupné institucím a institucemi požadované a vhodných jednotných definic pro výpočet takového požadavku čistého stabilního financování, přičemž se zaměří zejména na:
a)
kategorie a váhy uplatňované na zdroje stabilního financování dle čl. 427 odst. 1;
b)
kategorie a váhy uplatňované za účelem určení požadavku stabilního financování dle čl. 428 odst. 1;
c)
metodiky stanoví vhodná motivační a demotivační opatření, která budou stimulovat stabilnější a dlouhodobější financování aktiv, obchodních aktivit, investic a financování institucí;
d)
nutnost rozvíjet různé metodiky pro různé druhy institucí.
3. Komise případně předloží do 31. prosince 2016 legislativní návrh Evropskému parlamentu a Radě ohledně způsobu, jak zajistit, aby instituce využívaly stabilní zdroje financování, přičemž vezme v úvahu zprávy uvedené v odstavcích 1 a 2 a plně zohlední různorodost bankovního sektoru v Unii.
Článek 511
Páka
1. Komise předloží do 31. prosince 2016 Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dopadu a účinnosti pákového poměru na základě výsledků zprávy uvedené v odstavci 3.
2. V případě potřeby se ke zprávě připojí legislativní návrh na zavedení přiměřeného počtu úrovní pákového poměru, kterých budou instituce sledující různé modely podnikání muset dosáhnout, s návrhem na odpovídající nastavení těchto úrovní a veškeré vhodné úpravy míry kapitálu a míry celkových expozic podle článku 429, případně spolu s veškerými souvisejícími s opatřeními v oblasti flexibility, včetně vhodných změn v článku 458 s cílem zavést pákový poměr v rámci opatření zahrnutých do uvedeného článku.
3. Pro účely odstavce 1 podá EBA Komisi do 31. října 2016 zprávu alespoň o těchto otázkách:
a)
zda je rámec pro pákový poměr stanovený tímto nařízením a články 87 a 98 směrnice 2013/36/EU vhodným nástrojem pro potlačení rizika nadměrné páky ze strany institucí přiměřeným způsobem a na přiměřené úrovni;
b)
o identifikaci modelů podnikání, které odrážejí celkové rizikové profily institucí a o zavedení diferencovaných úrovní pákového poměru pro tyto modely podnikání;
c)
zda požadavky stanovené v článcích 76 a 87 směrnice 2013/36/EU v souladu s články 73 a 97 směrnice 2013/36/EU pro řešení rizika nadměrné páky jsou dostatečné k zajištění řádného řízení tohoto rizika institucemi, a pokud ne, která další zlepšení jsou třeba v zájmu dosažení těchto cílů;
d)
zda - a pokud ano, jaké - změny metodiky výpočtu uvedené v článku 429 by byly nezbytné k zajištění toho, aby pákový poměr mohl být použit jako vhodný ukazatel rizika nadměrné páky u dané instituce;
e)
zda v rámci výpočtu celkové míry expozic pákového poměru se hodnota expozice smluv uvedených v příloze II stanovená pomocí metody původní expozice podstatně liší od hodnoty expozice určené pomocí metody oceňování podle tržní hodnoty;
f)
zda použití kapitálu nebo kmenového kapitálu tier 1 jako míry kapitálu pákového poměru by mohlo být vhodnější pro zamýšlený účel sledování rizika nadměrné páky, a pokud ano, jaké by mělo být odpovídající nastavení pákového poměru;
g)
zda je konverzní faktor uvedený v čl. 429 odst. 10 písm. a) pro nevyčerpané úvěrové přísliby, které lze kdykoli bezpodmínečně a bez výpovědi zrušit, přiměřeně konzervativní na základě důkazů shromážděných během období pozorování;
h)
zda je četnost a formát zpřístupňování položek zmiňovaných v článku 451 odpovídající;
i)
jaká by byla vhodná úroveň pro pákový poměr pro jednotlivé modely podnikání identifikované podle písmene b);
j)
zda by mělo být definováno rozmezí pro každou úroveň pákového poměru;
k)
zda by zavedení pákového poměr jako požadavku na instituce vyžadovalo jakékoli změny v rámci pro pákový poměr stanoveném tímto nařízením, a pokud ano, jaké;
l)
zda by zavedení pákového poměru jako požadavku pro instituce účinně omezilo riziko nadměrné páky, a pokud ano, zda by úroveň pákového poměru měla být stejná pro všechny instituce, nebo by se měla stanovit podle rizikového profilu a modelu podnikání, jakož i podle velikosti institucí, a v této souvislosti, jaké dodatečné nastavení či přechodné období by bylo požadováno.
4. Zpráva uvedená v odstavci 3 musí zahrnovat alespoň období od 1. ledna 2014 do 30. června 2016 a musí brát v úvahu alespoň toto:
a)
dopad zavedení pákového poměru, určeného v souladu s článkem 429, jako požadavek, který by instituce byly povinny splnit, na:
i)
finanční trhy obecně, a zejména na trhy pro repo obchody, deriváty a kryté dluhopisy;
ii)
stabilitu institucí;
iii)
modely podnikání a struktury rozvah institucí, zejména pokud jde o nízkorizikové oblasti obchodování, jako jsou podpůrné úvěry veřejných rozvojových bank, financování obcí, financování obytných nemovitostí a další nízkorizikové oblasti, které se řídí vnitrostátním právem;
iv)
migraci expozic vůči subjektům, které nejsou předmětem obezřetnostního dohledu;
v)
finanční inovace, zejména na vývoj nástrojů se zahrnutou pákou;
vi)
rizikové chování institucí;
vii)
činnosti týkající se clearingu, vypořádání a úschovy a fungování ústřední protistrany;
viii)
cykličnost míry kapitálu a celkové míry expozic pákového poměru;
ix)
bankovní úvěry, se zvláštním zaměřením na úvěry pro malé a střední podniky, místní orgány, regionální orgány a subjekty veřejného sektoru a na financování obchodu, včetně úvěrů v rámci oficiálních režimů pojištění vývozních úvěrů;
b)
interakci pákového poměru s kapitálovými požadavky založenými na riziku a požadavky na likviditu stanovené v tomto nařízení;
c)
dopad účetních rozdílů mezi účetními standardy použitelnými podle nařízení (ES) č. 1606/2002, účetními standardy použitelnými podle směrnice 86/635/EHS a podle jiného použitelného účetního rámce a dalších relevantních účetních rámců na srovnatelnost pákového poměru.
Článek 512
Expozice vůči převedenému úvěrovému riziku
Komise předloží do 31. prosince 2014 Evropskému parlamentu a Radě zprávu o používání a účinnosti ustanovení části páté s ohledem na vývoj na mezinárodním trhu.
Článek 513
Makroobezřetnostní požadavky
1. Do 30. června 2014 Evropská komise po konzultaci s ESRB a EBA přezkoumá, zda jsou makroobezřetnostní požadavky obsažené v tomto nařízení a ve směrnici 2013/36/EU dostatečné pro snížení systémových rizik v odvětvích, regionech a členských státech, a současně posoudí:
a)
zda jsou stávající makroobezřetnostní nástroje stanovené v tomto nařízení a ve směrnici 2013/36/EU účinné, účelné a transparentní;
b)
zda jsou rozsah a případná míra překrývání jednotlivých makroobezřetnostních nástrojů určených k řešení podobných rizik, které jsou stanoveny v tomto nařízení a ve směrnici 2013/36/EU, přiměřené, a případně navrhne nové makroobezřetnostní požadavky;
c)
jakým způsobem se mezinárodně dohodnuté standardy pro systémové instituce a ustanovení tohoto nařízení a směrnice 2013/36/EU vzájemně ovlivňují a případně navrhne nová pravidla zohledňující tyto mezinárodně dohodnuté standardy.
2. Do 31. prosince 2014 podá Komise na základě konzultací s ESRB a EBA zprávu Evropskému parlamentu a Radě o posouzení uvedeném v odstavci 1 a případně Evropskému parlamentu a Radě předloží legislativní návrh.
Článek 514
Úvěrové riziko protistrany a metoda původní expozice
Do 31. prosince 2016 přezkoumá Komise uplatňování článku 275 a vypracuje o něm zprávu, kterou předloží Evropskému parlamentu a Radě, případně i s legislativním návrhem.
Článek 515
Sledování a hodnocení
1. EBA a ESMA do 2. ledna 2015 vypracují zprávu o fungování tohoto nařízení se souvisejícími povinnostmi podle nařízení (EU) č. 648/2012, a zejména pokud jde o instituce provozující ústřední protistranu, aby se zabránilo zdvojování požadavků u derivátových transakcí, a zamezilo se tak zvýšenému regulačnímu riziku a zvýšeným nákladům na monitorování ze strany příslušných orgánů.
2. EBA sleduje a hodnotí fungování ustanovení o kapitálových požadavcích pro expozice vůči ústřední protistraně, jak stanoví část třetí hlava II kapitola 6 oddíl 9. Do 1. ledna 2015 podá EBA Komisi zprávu o dopadu a účinnosti těchto ustanovení.
3. Do 31. prosince 2016 Komise přezkoumá sladění tohoto nařízení se souvisejícími povinnostmi v rámci nařízení (EU) č. 648/2012, kapitálové požadavky uvedené v části třetí hlavě II kapitoly 6 oddílu 9, vypracuje o tom zprávu a tuto zprávu předloží Evropskému parlamentu a Radě, případně i s legislativním návrhem.
Článek 516
Dlouhodobé financování
Do 31. prosince 2015 podá Komise zprávu o dopadu tohoto nařízení na vznik pobídek k dlouhodobým investicím do infrastruktury podporující růst.
Článek 517
Definice použitelného kapitálu
Do 31. prosince 2014 přezkoumá Komise vhodnost definice použitelného kapitálu používané pro účely části druhé hlavy III a části čtvrté a předloží o tom zprávu Evropskému parlamentu a Radě, případně s legislativním návrhem.
Článek 518
Přezkum kapitálových nástrojů, které mohou být odepsány nebo převedeny v okamžiku neživotaschopnosti
Do 31. prosince 2015 Komise přezkoumá, zda by toto nařízení mělo obsahovat požadavek, podle něhož by nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1 nebo tier 2 měly být odepsány, je-li stanoveno, že příslušná instituce přestala být životaschopná, a podá o tom zprávu. Komise tuto zprávu předloží Evropskému parlamentu a Radě, případně spolu s legislativním návrhem.
Článek 519
Odpočty aktiv penzijního fondu definovaných požitků od položek kmenového kapitálu tier 1
EBA připraví do 30. června 2014 zprávu o tom, zda revidovaný standard IAS 19 ve spojení s odpočtem čistých penzijních aktiv, jak je uvedeno v čl. 36 odst. 1 písm. e), a změny v čistých penzijních závazcích nepovedou k nežádoucí volatilitě kapitálu institucí.
Komise zohlední zprávu EBA a připraví do 31. prosince 2014 zprávu pro Evropský parlament a Radu o otázce uvedené v prvním pododstavci, případně spolu s legislativním návrhem s cílem zavést pro výpočet kapitálu zacházení upravující aktiva nebo závazky penzijního fondu definovaných čistých požitků.
HLAVA III
ZMĚNY
Článek 520
Změny nařízení (EU) č. 648/2012
Nařízení (EU) č. 648/2012 se mění takto:
1)
V hlavě IV se doplňuje nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA 4
Výpočty a podávání zpráv pro účely nařízení (EU) č. 575/2013
Článek 50a
Výpočet KCCP
1. Pro účely článku 308 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2012 ze dne 26 června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky (38), pokud ústřední protistrana obdržela oznámení podle čl. 301 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení, vypočítá KCCP, jak je uveden v odstavci 2 tohoto článku pro všechny smlouvy a transakce, jejichž clearing provádí pro všechny členy svého clearingového systému, na které se vztahuje příslušný fond pro riziko selhání.
2. Ústřední protistrana vypočítá hypotetický kapitál (KCCP) takto:
kde:
EBRMi
=
hodnota expozice před snižováním rizika, jež se rovná hodnotě expozice ústřední protistrany vůči členovi clearingového systému i, která vyplývá ze všech smluv a transakcí s tímto členem, vypočtená bez zohlednění kolaterálu složeného tímto členem clearingového systému;
IMi
=
počáteční marže složená členem clearingového systému i ústřední protistraně;
DFi
=
předfinancovaný příspěvek člena clearingového systému i;
RW
=
riziková váha 20 %;
kapitálový poměr
=
8 %.
3. Ústřední protistrana provede výpočet požadovaný podle odstavce 2 nejméně jednou za čtvrt roku nebo častěji, pokud to vyžadují příslušné orgány těch z členů jejího clearingového systému, kteří jsou institucemi.
4. EBA vypracuje návrh prováděcích technických norem s cílem upřesnit pro účely odstavce 3:
a)
četnost a data výpočtů uvedených v odstavci 2;
b)
stav, kdy příslušný orgán instituce působící jako člen clearingového systému může vyžadovat vyšší četnost provádění výpočtu a podávání zpráv, než je uvedeno v písmeni a).
EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 1. ledna 2014.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 50b
Obecná pravidla pro výpočet KCCP
Pro účely výpočtu uvedeného v čl. 50a odst. 2 se použijí tato ustanovení:
a)
ústřední protistrana vypočítá hodnotu expozic, které má vůči členům svého clearingového systému takto:
i)
pro expozice vyplývající ze smluv a transakcí uvedených v čl. 301 odst. 1 písm. a) a d) nařízení (EU) č. 575/2013;
ii)
pro expozice vyplývající ze smluv a transakcí uvedených v čl. 301 odst. 1 písm. b), c) a e) nařízení (EU) č. 575/2013 provede výpočet v souladu s komplexní metodou finančního kolaterálu uvedenou v článku 223 uvedeného nařízení a s regulatorními koeficienty volatility uvedenými v článcích 223 a 224 uvedeného nařízení. Výjimka podle čl. 285 odst. 3 písm. a) uvedeného nařízení se nepoužije;
iii)
pro expozice vyplývající z transakcí, které nejsou uvedené v čl. 301 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 a zahrnují pouze vypořádací riziko, provede výpočet v souladu s částí třetí hlavy V uvedeného nařízení;
b)
pro instituce spadající do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 575/2013 jsou skupiny transakcí se započtením stejné jako ty, které jsou definovány v části třetí hlavě II uvedeného nařízení;
c)
při výpočtu hodnot podle písmene a) odečte ústřední protistrana od svých expozic kolaterál složený členy jejího clearingového systému přiměřeně snížený o regulatorní koeficienty volatility v souladu s komplexní metodou finančního kolaterálu uvedenou v článku 224 nařízení (EU) č. 575/2013;
d)
ústřední protistrana vypočítá expozici z repo obchodu vůči členům svého clearingového systému podle komplexní metody finančního kolaterálu, s využitím regulativních koeficientů volatility, stanovené v článcích 223 a 224 nařízení (EU) č. 575/2013;
e)
v případě, že ústřední protistrana má expozice vůči jedné nebo více ústředním protistranám, musí s takovými expozicemi zacházet, jako by se jednalo o expozice vůči členům clearingového systému, a zahrnout veškeré marže nebo předfinancované příspěvky přijaté od těchto ústředních protistran do výpočtu KCCP;
f)
v případě, že si ústřední protistrana sjednala se členy svého clearingového systému závazné smluvní ujednání, které jí umožňuje zcela nebo z části využívat počáteční marži přijatou od členů svého clearingového systému, jako by se jednalo o předfinancované příspěvky, považuje ústřední protistrana pro účely výpočtu v odstavci 1 tuto počáteční marži za předfinancovaný příspěvek, a nikoli za počáteční marži;
g)
pokud ústřední protistrana použije metodu oceňování podle tržní hodnoty, nahradí vzorec uvedený v čl. 298 odst. 1 písm. c) bodu ii) nařízení (EU) č. 575/2013 tímto vzorcem:
;
kde čitatel v NGR je vypočítán podle čl. 274 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013, a to bezprostředně předtím, než dojde k faktické výměně variační marže na konci vypořádacího období, a jmenovatelem jsou hrubé reprodukční náklady;
h)
pokud ústřední protistrana použije metodu oceňování podle tržní hodnoty uvedenou v článku 274 nařízení (EU) č. 575/2013, nahradí vzorec uvedený v čl. 298 odst. 1 písm. c) bodu ii) uvedeného nařízení tímto vzorcem:
kde čitatel v NGR je vypočítán podle čl. 274 odst. 1 nařízení (EU) č. 575./2013*, a to bezprostředně předtím, než dojde k faktické výměně variační marže na konci vypořádacího období, a jmenovatelem jsou hrubé reprodukční náklady;
i)
v případě, že ústřední protistrana nemůže vypočítat hodnotu NGR, jak je stanoveno v čl. 298 odst. 1 písm. c) bodě ii) nařízení (EU) č. 575/2013, uplatní tento postup:
i)
oznámí těm členům svého clearingového systému, kteří jsou institucemi, a jejich příslušným orgánům, že není schopna vypočítat hodnotu NGR, a důvody, pro něž výpočet nelze provést;
ii)
po dobu 3 měsíců může pro výpočet PCEred uvedený v písm. g) použít hodnotu NGR 0,3;
j)
pokud nebude ústřední protistrana na konci období uvedeného v písm. i) bodě ii) stále schopna vypočítat hodnotu NGR, uplatní následující postup:
i)
přestane provádět výpočet KCCP;
ii)
informuje ty ze členů svého clearingového systému, kteří jsou institucemi, a jejich příslušné orgány o tom, že přestala provádět výpočet KCCP;
k)
pro výpočet případné budoucí expozice u opcí a swapcí v souladu s metodou oceňování podle tržní hodnoty stanovenou v článku 274 nařízení (EU) č. 575/2013 vynásobí ústřední protistrana pomyslnou částku smlouvy absolutní hodnotou delta opce
, jak je stanoveno v čl. 280 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení;
l)
pokud má ústřední protistrana více než jeden fond pro riziko selhání, provede výpočet uvedený v čl. 50a odst. 2 pro každý fond pro riziko selhání zvlášť.
Článek 50c
Podávání informací
1. Pro účely článku 308 nařízení (EU) č. 575/2013 podává ústřední protistrana členům svého clearingového systému, kteří jsou institucemi, a jejich příslušným orgánům tyto informace:
a)
hypotetický kapitál (KCCP);
b)
součet předfinancovaných příspěvků (DFCM);
c)
výši svých předfinancovaných finančních prostředků, které je nutné použít - ze zákona nebo z důvodu smluvního ujednání se členy clearingového systému - k pokrytí ztráty plynoucí ze selhání jednoho nebo více členů jejího clearingového systému před použitím příspěvků do fondu pro riziko selhání ostatních členů clearingového systému (DFCCP);
d)
celkový počet členů svého clearingového systému (N);
e)
koeficient koncentrace (β), jak je stanoven v článku 50d;
f)
součet všech smluvně stanovených příspěvků
.Pokud má ústřední protistrana více než jeden fond pro riziko selhání, podá informace podle prvního pododstavce pro každý fond pro riziko selhání zvlášť.
2. Ústřední protistrana vyrozumí ty ze členů svého clearingového systému, kteří jsou institucemi, nejméně jednou za čtvrt roku nebo častěji, pokud to vyžadují příslušné orgány těchto členů clearingového systému.
3. EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro upřesnění těchto otázek:
a)
jednotná šablona pro účely podávání informací podle odstavce 1;
b)
četnost a lhůty podávání informací podle odstavce 2;
c)
stav, kdy příslušný orgán instituce působící jako člen clearingového systému může vyžadovat vyšší četnost podávání informací, než je stanoveno v písmeni b).
EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 1. ledna 2014.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 50d
Výpočet specifických položek, které mají být vykazovány ústřední protistranou
Pro účely článku 50c se platí toto:
a)
pokud pravidla ústřední protistrany stanoví, že musí všechny nebo část svých finančních prostředků použít souběžně na předfinancované příspěvky členů svého clearingového systému takovým způsobem, že budou tyto zdroje rovnocenné předfinancovaným příspěvkům člena clearingového systému s ohledem na to, jak absorbují ztráty, které ústřední protistrana utrpí v případě selhání nebo platební neschopnosti jednoho nebo více členů jejího clearingového systému, přičte ústřední protistrana odpovídají výši těchto zdrojů k DFCM;
b)
pokud pravidla ústřední protistrany stanoví, že musí všechny nebo část svých finančních prostředků použít na pokrytí ztráty z důvodu selhání jednoho nebo více členů jejího clearingového systému poté, co vyčerpá svůj fond pro riziko selhání, ale předtím, než požádá o smluvně stanovené příspěvky členů svého clearingového systému, přičte ústřední protistrana odpovídající výši těchto dodatečných finančních prostředků
k celkové výši předfinancovaných příspěvků (DF) tímto způsobem: .
c)
ústřední protistrana vypočítá koeficient koncentrace (β) podle tohoto vzorce:
kde:
PCEred,i
=
snížená hodnota možné budoucí úvěrové expozice za všechny smlouvy a transakce ústřední protistrany se členem clearingového systému i;
PCEred,1
=
snížená hodnota možné budoucí expozice u všech smluv a transakcí ústřední protistrany se členem clearingového systému, u něhož existuje největší hodnota PCEred;
PCEred,2
=
snížená hodnota možné budoucí úvěrové expozice za všechny smlouvy a transakce ústřední protistrany se členem clearingového systému, u něhož existuje druhá nejvyšší hodnota PCEred.
(38) Úř. věst. L 176, 27.6.2013, p. 1“" 						
2)
V čl. 11 odst. 15 se zrušuje písmeno b);
3)
V článku 89 se vkládá nový odstavec, který zní:
„5a. Do 15 měsíců po vstupu v platnost poslední z jedenácti regulačních technických norem uvedených na konci odst. 3 prvního pododstavce nebo do přijetí rozhodnutí podle článku 14 o povolení ústřední protistrany, podle toho, co nastane dříve, tato ústřední protistrana uplatní zacházení uvedené v třetím pododstavci tohoto odstavce.
Do 15 měsíců po vstupu v platnost poslední z jedenácti regulačních technických norem uvedených na konci odst. 3 druhého pododstavce tohoto článku nebo do přijetí rozhodnutí podle článku 25 o uznání ústřední protistrany, podle toho, co nastane dříve, tato ústřední protistrana uplatní zacházení uvedené v třetím pododstavci.
Pokud ústřední protistrana nemá fond pro riziko selhání a nesjednala si s členy svého clearingového systému závazné smluvní ujednání, které jí umožňuje zcela nebo zčásti využívat počáteční marži přijatou od členů svého clearingového systému, jako by se jednalo o předfinancované příspěvky, musí informace, které má podívat podle čl. 50c odst. 1 zahrnovat celkovou částku počáteční marže přijaté od členů jejího clearingového systému.
Lhůty v prvním a druhém pododstavci tohoto odstavce mohou být prodlouženy o dalších šest měsíců, pokud Komise přijme prováděcí akt uvedený v čl. 497 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013“
ČÁST JEDENÁCTÁ
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 521
Vstup v platnost a datum použitelnosti
1. Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Toto nařízení se použije ode dne 1. ledna 2014, s výjimkou:
a)
čl. 8 odst. 3, článku 21 a čl. 451 odst. 1, jež se použijí ode dne 1. ledna 2015;
b)
čl. 413 odst. 1, jež se použije ode dne 1. ledna 2016;
c)
těch ustanovení tohoto nařízení, podle nichž mají evropské orgány dohledu povinnost předkládat Komisi návrhy technických norem, a dále těch ustanovení tohoto nařízení, jimiž je Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů a jež se použijí ode dne 31. prosince 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. června 2013
REGOLAMENT (UE) 575/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-26 ta’ Ġunju 2013
dwar ir-rekwiżiti prudenzjali għall-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment u li jemenda r-Regolament (UE) Nru 648/2012
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 114 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz ta’ att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (2),
Waqt li jaġixxu f'konformità mal-proċedura leġislattiva ordinarja,
Billi:
(1)
Id-Dikjarazzjoni tal-G-20 tat-2 ta’ April 2009 dwar it-Tisħiħ tas-Sistema Finanzjarja għamlet appell għal sforzi konsistenti fuq livell internazzjonali li jkunu mmirati lejn it-tisħiħ tat-trasparenza, l-obbligu ta' rendikont u r-regolamentazzjoni permezz ta' titjib fil-kwantità u l-kwalità ta' kapital fis-sistema bankarja ladarba jkun żgurat ir-rilanċ ekonomiku. Dik id-dikjarazzjoni għamlet appell wkoll għall-introduzzjoni ta’ miżura supplimentari mhux ibbażata fuq ir-riskju li jkun fiha l-akkumulazzjoni tal-lieva finanzjarja fis-sistema bankarja u l-iżvilupp ta’ qafas għal riżervi ta' likwidità aktar b'saħħithom. Bi tweġiba għall-mandat mogħti mill-G-20, f’Settembru 2009, il-Grupp tal-Gvernaturi tal-Banek Ċentrali u l-Kapijiet tas-Superviżjoni (GHOS) qabel dwar għadd ta’ miżuri li jsaħħu r-regolamentazzjoni tas-settur bankarju. Dawk il-miżuri ġew approvati mill-mexxejja tal-G-20 fis-Summit tagħhom f’Pittsburgh fl-24-25 ta’ Settembru 2009 u ġew stipulati fid-dettall f’Diċembru 2009. F’Lulju u Settembru 2010, il-GHOS ħareġ żewġ dikjarazzjonijiet oħrajn rigward it-tfassil u l-kalibrar ta’ dawk il-miżuri ġodda, u f’Diċembru 2010, il-Kumitat ta’ Basel dwar is-Superviżjoni Bankarja (BCBS) ippubblika l-miżuri finali, li jissejħu l-qafas ta' Basel III.
(2)
Il-Grupp ta’ Livell Għoli dwar is-Sorveljanza Finanzjarja fl-UE ppresedut minn Jacques de Larosière (il-"Grupp de Larosière") stieden lill-Unjoni biex tiżviluppa sett aktar armonizzat ta’ regolamenti finanzjarji. Fil-kuntest tal-arkitettura superviżorja Ewropea futura, il-Kunsill Ewropew tat-18 u d-19 ta’ Ġunju 2009 enfasizza wkoll il-ħtieġa li tiġi stabbilita ‘Ġabra Unika Ewropea ta' Regoli’ applikabbli għall-istituzzjonijiet ta’ kreditu u d-ditti ta' investiment kollha fis-suq intern.
(3)
Kif iddikjarat fir-rapport tal-Grupp de Larosière tal-25 ta’ Frar 2009 (ir-"rapport de Larosière"), "Stat Membru għandu jkun jista' jadotta miżuri regolatorji nazzjonali aktar stretti li jitqiesu li huma adattati lokalment għas-salvagwardja tal-istabbiltà finanzjarja sakemm il-prinċipji tas-suq intern u l-istandards ewlenin minimi miftiehma jkunu rispettati".
(4)
Id-Direttiva 2006/48/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta’ Ġunju 2006 rigward il-bidu u l-eżerċizzju tan-negozju tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu (3) u d-Direttiva 2006/49/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta’ Ġunju 2006 dwar l-adegwatezza tal-kapital ta’ kumpanniji tal-investiment u l-istituzzjonijiet ta’ kreditu (4) ġew emendati b’mod sinifikanti f’diversi okkażjonijiet. Ħafna dispożizzjonijiet tad-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE huma applikabbli kemm għall-istituzzjonijiet ta' kreditu kif ukoll għad-ditti ta' investiment. Sabiex l-affarijiet ikunu ċari u sabiex tiġi żgurata applikazzjoni koerenti ta' dawn id-dispożizzjonijiet, dawn għandhom jingħaqdu f'atti leġislattivi ġodda li huma applikabbli kemm għal istituzzjonijiet ta' kreditu kif ukoll għal ditti ta' investiment, prinċipalment dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5). Għal aċċessibbiltà akbar, id-dispożizzjonijiet tal-Annessi għad-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE għandhom jiġu integrati fid-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2013/36/UE u dan ir-Regolament.
(5)
Flimkien, dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE għandhom jiffurmaw il-qafas ġuridiku li jirregola l-aċċess għall-attività, il-qafas superviżorju u r-regoli prudenzjali għall-istituzzjonijiet ta’ kreditu u d-ditti ta' investiment (imsejħa flimkien bħala "istituzzjonijiet"). Għaldaqstant, dan ir-Regolament għandu jinqara flimkien ma' dik id- Direttiva.
(6)
Id-Direttiva 2013/36/UE, ibbażata fuq l-Artikolu 53(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) għandu, fost l-oħrajn, ikun fiha d-dispożizzjonijiet rigward l-aċċess għall-attività tal-istituzzjonijiet, il-modalitajiet għall-governanza tagħhom, u l-qafas superviżorju tagħhom, bħad-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-awtorizzazzjoni tan-negozju, l-akkwist ta' holdings azzjonarji kwalifikanti, l-eżerċizzju tal-libertà tal-istabbiliment u tal-libertà ta' forniment ta' servizzi, is-setgħat tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri tal-oriġni u dak ospitanti f'dan ir-rigward u d-dispożizzjonijiet li jirregolaw il-kapital inizjali u l-analiżi superviżorja tal-istituzzjonijiet.
(7)
Dan ir-Regolament għandu, fost l-oħrajn, ikun fih ir-rekwiżiti prudenzjali għall-istituzzjonijiet marbutin strettament mal-funzjonament tas-swieq tas-servizzi bankarji u finanzjarji u huma maħsuba biex jiżguraw l-istabbiltà finanzjarja tal-operaturi f’dawk is-swieq kif ukoll livell għoli ta’ protezzjoni tal-investituri u d-depożituri. Dan ir-Regolament għandu l-għan li jikkontribwixxi b’mod determinanti għall-funzjonament bla xkiel tas-suq intern u konsegwentement, għandu jkun ibbażat fuq id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 114 TFUE, kif interpretat f’konformità mal-każistika konsistenti tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea.
(8)
Id-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE, għalkemm armonizzaw ir-regoli tal-Istati Membri fil-qasam tas-superviżjoni prudenzjali sa ċertu grad, jinkludu numru sinifikanti ta’ opzjonijiet u possibbiltajiet għall-Istati Membri biex jimponu regoli aktar stretti minn dawk stabbiliti minn dawk id-Direttivi. Dan jirriżulta f'diverġenzi bejn ir-regoli nazzjonali li jistgħu jostakolaw il-forniment transkonfinali ta' servizzi u l-libertà ta' stabbiliment u b’hekk jinħolqu ostakoli għall-funzjonament bla xkiel tas-suq intern.
(9)
Għal raġunijiet ta' ċertezza legali u minħabba l-ħtieġa għal opportunitajiet indaqs fl-Unjoni, sett uniku ta' regolamenti għall-parteċipanti tas-suq kollha huwa element ewlieni għall-funzjonament tas-suq intern. Sabiex jiġu evitati distorsjonijiet tas-suq u l-arbitraġġ regolatorju, ir-rekwiżiti minimi prudenzjali għandhom għalhekk jiżguraw armonizzazzjoni massima. B'konsegwenza, il-perjodi transizzjonali previsti f'dan ir-Regolament huma essenzjali biex dan ir-Regolament jiġi implimentat bla xkiel u biex tiġi evitata l-inċertezza għas-swieq.
(10)
Wara li kkunsidra l-ħidma tal-Grupp għall-Implimentazzjoni tal-Istandards tal-Kumitat ta' Basel dwar is-Superviżjoni Bankarja (BCBS) fil-monitoraġġ u l-analiżi tal-implimentazzjoni mill-Istati Membri tal-qafas Basel III, il-Kummissjoni għandha tipprovdi rapporti ta' aġġornament fuq bażi kontinwa, u minn tal-inqas wara l-pubblikazzjoni ta' kull Rapport dwar il-Progress mill-BCBS, dwar l-implimentazzjoni u l-adozzjoni domestika tal-qafas ta' Basel III f'ġurisdizzjonijiet ewlenin oħra, inkluża valutazzjoni tal-konsistenza tal-leġislazzjoni jew tar-regolamenti ta' pajjiżi oħra mal-istandards minimi internazzjonali, sabiex jiġu identifikati differenzi li jistgħu jqajmu tħassib dwar jekk il-kondizzjonijiet ta' kompetizzjoni humiex indaqs.
(11)
Sabiex jitneħħew l-ostakli għall-kummerċ u t-tfixkil fil-kompetizzjoni li jirriżultaw minn diverġenzi bejn il-liġijiet nazzjonali u biex ikun evitat li jitnisslu ostakli oħra potenzjali għall-kummerċ u tfixil sinifikanti fil-kompetizzjoni, huwa meħtieġ, għalhekk, li jiġi adottat Regolament li jistabbilixxi regoli uniformi applikabbli fl-Istati Membri kollha.
(12)
It-tfassil tar-rekwiżiti prudenzjali fl-għamla ta’ regolament jiżgura li dawk ir-rekwiżiti jkunu applikabbli direttament. Dan għandu jiżgura kondizzjonijiet uniformi billi jiġu evitati rekwiżiti nazzjonali diverġenti bħala riżultat tat-traspożizzjoni ta' direttiva. Dan ir-Regolament ser ifisser li l-istituzzjonijiet kollha isegwu l-istess regoli fl-Unjoni kollha, li ser jagħti spinta wkoll lill-fiduċja fl-istabbiltà tal-istituzzjonijiet, speċjalment fi żminijiet ta’ stress. Regolament ser inaqqas ukoll il-kumplessità regolatorja u l-ispejjeż tal-konformità tal-kumpanniji, speċjalment għall-istituzzjonijiet li joperaw fuq bażi transkonfinali, u jikkontribwixxi għall-eliminazzjoni ta’ tfixkil fil-kompetizzjoni. Fir-rigward tal-pekuljarità tas-swieq tal-proprjetà immobbli li jkunu kkaratterizzati minn żviluppi ekonomiċi u differenzi ġurisdizzjonali li jkunu speċifiċi għall-Istati Membri, reġjuni jew żoni lokali, l-awtoritajiet kompetenti għandhom ikunu jistgħu jistabbilixxu piżijiet tar-riskju ogħla jew li japplikaw kriterji aktar stretti bbażati fuq l-esperjenza ta’ inadempjenza u l-iżviluppi tas-suq mistennija għall-iskoperturi koperti minn ipoteki fuq proprjetà immobbli f’oqsma speċifiċi.
(13)
F'oqsma mhux koperti b'dan ir-Regolament, bħal il-provvista dinamika, id-dispożizzjonijiet dwar l-iskemi nazzjonali ta' bonds koperti mhux relatati mat-trattament ta' bonds koperti skont ir-regoli stabbiliti b'dan ir-Regolament, l-akkwist u ż-żamma ta' holdings kemm fis-settur finanzjarju kif ukoll f'dak mhux finanzjarju għal fini mhux relatati mar-rekwiżiti prudenzjali speċifikati f'dan ir-Regolament, l-awtoritajiet kompetenti jew l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jimponu regoli nazzjonali, dment li ma jkunux inkonsistenti ma' dan ir-Regolament.
(14)
L-aktar rakkomandazzjonijiet importanti promossi fir-rapport de Larosière u implimentati aktar tard fl-Unjoni kienu l-istabbiliment ta' ġabra unika Ewropea ta' regoli u qafas Ewropew għas-superviżjoni makroprudenzjali fejn iż-żewġ elementi flimkien kienu mmirati li jiżguraw l-istabbiltà finanzjarja. Il-Ġabra Unika Ewropea ta' Regoli tiżgura qafas regolatorju robust u uniformi li jiffaċilita l-funzjonament tas-suq intern u jimpedixxi l-opportunitajiet ta' arbitraġġ regolatorju. Fis-suq intern għas-servizzi finanzjarji, ir-riskji makroprudenzjali jistgħu, madankollu, ivarjaw f'għadd ta' modi b'firxa ta' speċifiċitajiet nazzjonali, li jirriżultaw f'varjazzjonijiet li jkunu jistgħu jiġu osservati pereżempju fir-rigward tal-istruttura u d-daqs tas-settur bankarju b'paragun mal-ekonomija usa' u ċ-ċiklu tal-kreditu.
(15)
Għadd ta' għodod għall-prevenzjoni u l-mitigazzjoni ta' riskji makroprudenzjali u sistemiċi ġew integrati f'dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE biex tiġi żgurata l-flessibbiltà filwaqt li fl-istess ħin jiġi żgurat li l-użu ta' dawk l-għodod ikun soġġett għal kontroll adatt biex ma ssirx ħsara lill-funzjonament tas-suq intern filwaqt li jiġi żgurat ukoll li l-użu ta' tali għodod ikun trasparenti u konsistenti.
(16)
Lil hinn mill-għodda ta' riżerva għar-riskju sistemiku inkluż fid-Direttiva 2013/36/UE, fejn ir-riskji makroprudenzjali jew sistemiċi jirrigwardaw Stat Membru, l-awtoritajiet kompetenti jew maħturin tal-Istat Membru rilevanti għandu jkollhom il-possibbiltà li jindirizzaw dawk ir-riskji permezz ta' ċerti miżuri makroprudenzjali nazzjonali speċifiċi, meta dan jitqies li jkun aktar effettiv għat-trattament ta' dawk ir-riskji. Il-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku ("BERS") stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 1092/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Novembru 2010 (6) u l-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Bankarja Ewropea) ("ABE") stabbiliti mir-Regolament (UE) Nru 1093/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Novembru 2010 (7) għandu jkollhom l-opportunità jagħtu l-opinjonijiet tagħhom dwar jekk il-kondizzjonijiet għal tali miżuri makroprudenzjali nazzjonali ġewx sodisfatti u għandu jkun hemm mekkaniżmu tal-Unjoni biex il-miżuri nazzjonali ma jitħallewx jitkomplew, f'każ li jkun hemm xhieda qawwija ħafna li l-kondizzjonijiet rilevanti ma ġewx sodisfatti. Filwaqt li dan ir-Regolament jistabbilixxi regoli makroprudenzjali uniformi għall-istituzzjonijiet, l-Istati Membri jżommi rwol ta' mexxej fis-superviżjoni makroprudenzjali minħabba l-kompetenza esperta tagħhom u r-responsabbiltajiet eżistenti tagħhom fir-rigward tal-istabbiltà finanzjarja. F'dak il-każ speċifiku, peress li d-deċiżjoni biex tiġi adottata kwalunkwe miżura markoprudenzjali nazzjonali tinkludi ċerti valutazzjonijiet marbuta mar-riskji li fl-aħħar mill-aħħar jistgħu jaffettwaw is-sitwazzjoni makroekonomika, fiskali u baġitarja tal-Istat Membru rilevanti, jeħtieġ li s-setgħa ta' rifjut tal-miżuri makroprudenzjali nazzjonali proposti tingħata lill-Kunsill, f'konformità mal-Artikolu 291 tat-TFUE, li jaġixxi fuq proposta mill-Kummissjoni.
(17)
Fejn il-Kummissjoni tkun ippreżentat lill-Kunsill proposta biex jiġu rifjutati miżuri makroprudenzjali nazzjonali, il-Kunsill għandu jeżamina dak il-proposta mingħajr dewmien u jiddeċiedi jekk jirrifjutax jew le il-miżuri nazzjonali. Jista' jittieħed vot f'konformità mar-Regoli ta' Proċedura tal-Kunsill (8) fuq it-talba ta' Stat Membru jew tal-Kummissjoni. F'konformita mal-Artikolu 296 tat-TFUE, il-Kunsill għandu jiddikjara r-raġunijiet għad-deċiżjoni tiegħu fir-rigward tal-kondizzjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament għall-intervent tiegħu. Meta titqies l-importanza tar-riskju makroprudenzjali u sistemiku għas-suq finanzjarju tal-Istat Membru kkonċernat u għalhekk il-ħtieġa għal reazzjoni rapida, huwa importanti li l-limitu ta' żmien għal deċiżjoni tal-Kunsill bħal din ikun stipulat għal xahar. Jekk il-Kunsill, wara li jkun eżamina fid-dettall il-proposta mill-Kummissjoni biex jiġu rrifjutati l-miżuri nazzjonali proposti, jasal għall-konklużjoni li l-kondizzjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament għar-rifjut tal-miżuri nazzjonali ma ġewx sodisfatti, hu għandu dejjem jagħti r-raġunijiet tiegħu b'mod ċar u mingħajr ambigwità.
(18)
Sal-armonizzazzjoni tar-rekwiżiti ta' likwidità fl-2015 u l-armonizzazzjoni tal-Proporzjon ta' lieva finanzjarja fl-2018, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu japplikaw tali miżuri skont kif huma jqisu adatt, inklużi miżuri biex jiġi mitigat ir-riskju makroprudenzjali jew sistemiku fi Stat Membru speċifiku.
(19)
Għandu jkun possibbli li jiġu applikati r-riżervi għar-riskji sistemiċi jew il-miżuri individwali meħudin mill-Istati Membri biex jindirizzaw ir-riskji sistemiċi fir-rigward ta' dawk l-Istati Membri, għas-settur bankarju b'mod ġenerali jew għal wieħed jew aktar mis-subsettijiet tas-settur, jiġifieri subsettijiet ta' istituzzjonijiet li jeżibixxu profili ta' riskju simili fl-attivitajiet tan-negozju tagħhom, jew għall-iskoperturi għal settur ekonomiku jew ġeografiku domestiku wieħed jew aktar fis-settur bankarju kollu.
(20)
Jekk l-awtoritajiet maħturin minn żewġ Stati Membri jew aktar jidentifikaw l-istess bidliet fl-intensità tar-riskju sistemiku jew makroprudenzjali li jinvolvu riskju għall-istabbiltà finanzjarja fil-livell nazzjonali f'kull Stat Membru, li l-awtoritajiet maħturin iqisu li jiġi indirizzat aħjar permezz ta' miżuri nazzjonali, l-Istati Membri jistgħu jippreżentaw notifika konġunta lill-Kunsill, lill-Kummissjoni, lill-BERS u lill-ABE. Meta jinnotifikaw lill-Kunsill, lill-Kummissjoni, lill-BERS u lill-ABE l-Istati Membri għandhom jippreżentaw l-evidenza rilevanti, inkluż ġustifikazzjoni tan-notifika konġunta.
(21)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta att iddelegat li jżid b'mod temporanju l-livell tar-rekwiżiti ta' fondi proprji, ir-rekwiżiti għal skoperturi kbar u r-rekwiżiti tad-divulgazzjoni pubblika. Tali dispożizzjonijiet għandhom ikunu applikabbli għal perijodu ta' sena, dment li l-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jkunux oġġezzjonaw għall-att iddelegat fi żmien perijodu ta’ tliet xhur. Il-Kummissjoni għandha tiddikjara r-raġunijiet għall-użu ta' tali proċedura. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa biss li timponi rekwiżiti prudenzjali aktar strett għal skoperturi li jirriżultaw minn żviluppi fis-suq fl-Unjoni jew minn żviluppi barra mill-Unjoni li jaffettwaw l-Istati Membri kollha.
(22)
L-analiżi tar-regola makroprudenzjali hi ġustifikata bil-għan li l-Kummissjoni tivvaluta, fost affarijiet oħrajn, jekk l-għodod makroprudenzjali f'dan ir-Regolament jew fid-Direttiva 2013/36/UE humiex effettivi, effiċjenti u trasparenti, jekk għandhomx jiġu proposti strumenti ġodda, jekk il-kopertura u l-gradi ta' dupplikazzjoni potenzjali tal-għodod makroprudenzjali biex jiġu mmirati riskji simili f'dan ir-Regolament jew fid-Direttiva 2013/36/UE humiex adatti u kif l-istandards maqbula b'mod internazzjonali għall-istituzzjonijiet importanti sistematikament jinteraġixxu ma' dan ir-Regolament jew fid-Direttiva 2013/36/UE.
(23)
Meta l-Istati Membri jadottaw linji gwida b'kamp ta' applikazzjoni ġenerali, b’mod partikolari f’oqsma fejn l-adozzjoni mill-Kummissjoni ta’ abbozzi ta’ standards tekniċi hija pendenti, dawk il-linji gwida m’għandhomx jikkontradixxu d-dritt tal-Unjoni jew jimminaw l-applikazzjoni tiegħu.
(24)
Dan ir-Regolament ma jwaqqafx lill-Istati Membri milli jimponu, fejn xieraq, rekwiżiti ekwivalenti fuq impriżi li ma jaqgħux fil-kamp ta’ applikazzjoni tiegħu.
(25)
Ir-rekwiżiti prudenzjali ġenerali stipulati f’dan ir-Regolament huma ssupplimentati b’arranġamenti individwali li jiġu deċiżi mill-awtoritajiet kompetenti bħala riżultat tal-analiżi superviżorja kontinwa tagħhom ta’ istituzzjonijiet individwali. Il-firxa ta’ tali arranġamenti superviżorji għandha, fost l-oħrajn, tiġi stipulata fid-Direttiva 2013/36/UE peress li l-awtoritajiet kompetenti għandhom ikunu jistgħu jeżerċitaw il-ġudizzju tagħhom rigward liema arranġamenti għandhom jiġu imposti.
(26)
Dan ir-Regolament m’għandux jaffettwa l-kapaċità tal-awtoritajiet kompetenti li jimponu rekwiżiti speċifiċi skont l-analiżi superviżorja u l-proċess ta’ evalwazzjoni stipulati fid-Direttiva 2013/36/UE li għandhom jitfasslu skont il-profil ta’ riskju speċifiku tal-istituzzjonijiet.
(27)
Ir-Regolament (UE) Nru 1093/2010 għandu l-għan li jtejjeb il-kwalità u l-konsistenza tas-superviżjoni nazzjonali u jsaħħaħ is-superviżjoni ta’ gruppi transfruntieri.
(28)
Minħabba ż-żieda fl-għadd tal-kompiti mogħtija lill-ABE b'dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE, il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni għandhom jiżguraw li jitqiegħdu għad-dispożizzjoni riżorsi umani u finanzjarji adegwati.
(29)
Ir-Regolament (UE) Nru 1093/2010 jeħtieġ li l-ABE taġixxi fil-kamp ta’ applikazzjoni tad-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE. L-ABE hija meħtieġa wkoll li taġixxi fil-qasam tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet fir-rigward ta’ kwistjonijiet mhux koperti direttament f’dawk id-Direttivi, dment li tali azzjonijiet ikunu meħtieġa biex tkun żgurata l-applikazzjoni effettiva u konsistenti ta’ dawk id-Direttivi. Dan ir-Regolament għandu jqis ir-rwol u l-funzjoni tal-ABE u jiffaċilita l-eżerċizzju tas-setgħat tal-ABE stipulati fir-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
(30)
Wara l-perijodu ta' osservazzjoni u l-implimentazzjoni sħiħa ta' rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità f'konformità ma' dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tivvaluta jekk l-għoti ta' setgħa ta' inizjattiva lill-ABE biex tintervjeni b'medjazzjoni vinkolanti fir-rigward ta' deċiżjonijiet konġunti mill-awtoritajiet kompetenti taħt l-Artikoli 20 u 21 ta' dan ir-Regolament jkunux jiffaċilitaw il-formazzjoni u l-operat prattiċi ta' sottogruppi ta' likwidità unika kif ukoll id-determinazzjoni ta' jekk kriterji għal trattament speċifiku fost il-grupp għal istituzzjonijiet transkonfinali jintlaħqux. Għalhekk, f'dak iż-żmien, bħala parti minn wieħed mir-rapporti regolari dwar l-operat tal-ABE skont l-Artikolu 81 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, il-Kummissjoni għandha teżamina b'mod speċifiku l-ħtieġa li tagħti tali setgħat lill-ABE u tinkludi r-riżultati ta' dan l-eżami fir-rapport tagħha, li għandu jkun akkumpanjat minn proposti leġislattivi adatti, fejn opportun.
(31)
Ir-rapport de Larosière iddikjara li s-superviżjoni mikroprudenzjali ma tistax tissalvagwardja b'mod effettiv l-istabbiltà finanzjarja mingħajr ma tqis b'mod adegwat l-iżviluppi fil-livell makro, filwaqt li s-superviżjoni makroprudenzjali ma tagħmilx sens sakemm b'xi mod ma jkollhiex impatt fuq is-superviżjoni fil-livell mikro. Il-kooperazzjoni mill-qrib bejn l-ABE u l-BERS hija essenzjali sabiex tingħata effettività sħiħa lill-operat tal-BERS u s-segwitu għat-twissijiet u r-rakkomandazzjonijiet tiegħu. B'mod partikolari, l-ABE għandha tkun tista' tittrasmetti lill-BERS l-informazzjoni rilevanti kollha miġbura mill-awtoritajiet kompetenti skont l-obbligi ta' rappurtar stabbiliti f'dan ir-Regolament.
(32)
Fid-dawl tal-effetti devastanti tal-aħħar kriżi finanzjarja l-objettivi globali ta' dan ir-Regolament huma li jitħeġġu l-attivitajiet bankarji ekonomikament utli li jservu l-interess ġenerali u li tiġi skoraġġuta l-ispekulazzjoni finanzjarja insostenibbli li fir-realtà ma għandha l-ebda valur miżjud. Dan jimplika riforma komprensiva tal-modi kif it-tfaddil jiġi dirett f'investimenti produttivi. Sabiex jiġi salvagwardat ambjent bankarju sostenibbli u varjat fl-Unjoni, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jingħataw is-setgħa li jimponu rekwiżiti kapitali aktar għoljin fir-rigward ta' istituzzjonijiet sistemikament importanti li huma kapaċi, minħabba l-attivitajiet kummerċjali tagħhom, li jippreżentaw theddida għall-ekonomija globali.
(33)
Ir-rekwiżiti finanzjarji ekwivalenti għall-istituzzjonijiet li jżommu flus jew titoli li jappartjenu għall-klijenti tagħhom huma meħtieġa biex ikunu żgurati salvagwardji simili għal min ifaddal u kondizzjonijiet ekwi ta' kompetizzjoni bejn gruppi komparabbli ta’ istituzzjonijiet.
(34)
Minħabba li l-istituzzjonijiet fis-suq intern huma involuti f’kompetizzjoni diretta, ir-rekwiżiti tal-monitoraġġ għandhom ikunu ekwivalenti fl-Unjoni kollha b'kont meħud tal-profili ta' riskju differenti tal-istituzzjonijiet.
(35)
Kull meta matul is-superviżjoni jkun meħtieġ li jiġi ddeterminat l-ammont tal-fondi proprji konsolidati ta’ grupp ta’ istituzzjonijiet, il-kalkolu għandu jsir f’konformità ma’ dan ir-Regolament.
(36)
Skont dan ir-Regolament ir-rekwiżiti tal-fondi proprji japplikaw fuq bażi individwali u bażi konsolidata, dment li l-awtoritajiet kompetenti ma japplikawx is-superviżjoni fuq bażi individwali meta jqisu li dan ikun adatt. Superviżjoni individwali, konsolidata u transfruntiera konsolidata huma strumenti utli fis-superviżjoni ta’ istituzzjonijiet.
(37)
Sabiex tkun żgurata solvenza adegwata tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu u d-ditti ta' investiment fi grupp huwa essenzjali li r-rekwiżiti ta' kapital japplikaw abbażi tas-sitwazzjoni konsolidata ta’ dawk l-istituzzjonijiet fil-grupp. Sabiex ikun żgurat li fondi proprji jiġu distribwiti b’mod adegwat fil-grupp u jkunu disponibbli biex ikun protett it-tfaddil meta jkun meħtieġ, ir-rekwiżiti ta' kapital għandhom japplikaw għal istituzzjonijiet individwali fi grupp, dment li dan l-objettiv ma jkunx jista’ jinkiseb effettivament b’xi mod ieħor.
(38)
L-interessi minoritarji li jirriżultaw minn kumpanniji azzjonarji finanzjarji intermedjarji li huma soġġetti għar-rekwiżiti ta' dan ir-Regolament fuq bażi subkonsolidata jistgħu jkunu eliġibbli wkoll, fil-limiti rilevanti, bħala kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-grupp fuq bażi konsolidata, peress li l-kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta' kumpannija azzjonarja finanzjarja intermedjarja attribwibbli għall-interessi tal-minoranza u l-parti tal-istess kapital attribwibbli għall-kumpannija prinċipali t-tnejn li huma jappoġġaw pari passu t-telf tas-sussidjarji tagħhom meta dan iseħħ.
(39)
It-teknika kontabilistika preċiża li għandha tintuża għall-kalkolu tal-fondi proprji, l-adegwatezza tagħhom għar-riskju li għalih tkun esposta istituzzjoni, u għall-valutazzjoni tal-konċentrazzjoni tal-iskoperturi għandha tieħu kont tad-dispożizzjonijiet tad-Direttiva tal-Kunsill 86/635/KEE tat-8 ta’ Diċembru 1986 dwar il-kontijiet annwali u l-kontijiet konsolidati ta’ banek u istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn (9), li tinkorpora ċerti adattamenti tad-dispożizzjonijiet tas-SABE' Direttiva tal-Kunsill 83/349/KEE tat-13 ta’ Ġunju tal-1983 dwar il-kontijiet konsolidati (10) jew tar-Regolament (KE) Nru 1606/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta’ Lulju 2002 rigward l-applikazzjoni ta' standards internazzjonali tal-kontabbiltà (11), skont liema waħda tirregola l-kontabbiltà tal-istituzzjonijiet skont id-dritt nazzjonali.
(40)
Għall-fini li tkun żgurata solvenza adegwata huwa importanti li jkunu stabbiliti r-rekwiżiti ta' kapital li jippeżaw l-assi u l-elementi li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ skont il-grad tar-riskju.
(41)
Fis-26 ta’ Ġunju 2004, il-BCBS adotta ftehim qafas dwar il-konverġenza internazzjonali tal-kalkolu tal-kapital u r-rekwiżiti ta' kapital (‘Qafas ta’ Basel II’). Id-dispożizzjonijiet fid-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE li dan ir-Regolament inkorpora jifformaw l-ekwivalenti għad-dispożizzjonijiet tal-qafas ta’ Basel II. Konsegwentement, peress li jinkorpora l-elementi supplimentari tal-qafas ta’ Basel III, dan ir-Regolament jifforma l-ekwivalenti għad-dispożizzjonijiet tal-oqfsa ta’ Basel II u III.
(42)
Huwa essenzjali li jittieħed kont tad-diversità tal-istituzzjonijiet fl-Unjoni billi jkunu pprovduti approċċi alternattivi għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta' kapital għar-riskju tal-kreditu li jinkorporaw livelli differenti ta’ sensittività għar-riskju u li jeħtieġu gradi differenti ta’ sofistikazzjoni. L-użu ta’ klassifikazzjonijiet esterni u l-estimi proprji tal-istituzzjonijiet tal-parametri tar-riskju tal-kreditu individwali jirrappreżenta titjib sinifikanti fis-sensittività tar-riskju u l-korrettezza prudenzjali tar-regoli dwar ir-riskju tal-kreditu. L-istituzzjonijiet għandhom ikunu inkoraġġuti jagħmlu progress lejn approċċi aktar senstittivi għar-riskju. Meta jipproduċu l-estimi meħtieġa għall-applikazzjoni ta' approċċi għar-riskju tal-kreditu ta’ dan ir-Regolament, l-istituzzjonijiet għandhom itejbu l-kalkolu tar-riskju tal-kreditu u l-proċessi ta' ġestjoni tagħhom biex ikunu disponibbli metodi biex jiġu ddeterminati r-rekwiżiti regolatorji ta’ fondi proprji li jirriflettu n-natura, id-daqs u l-kumplessità tal-proċessi tal-istituzzjonijiet individwali. F’dan ir-rigward, l-ipproċessar tad-data relatata mal-kisba u l-ġestjoni tal-iskoperturi għall-klijenti għandu jitqies li jinkludi l-iżvilupp u l-validazzjoni ta’ sistemi tal-ġestjoni u l-kalkolu tar-riskju tal-kreditu. Dak iservi mhux biss biex jiġu ssodisfati l-interessi leġittimi tal-istituzzjonijiet iżda wkoll għall-fini ta’ dan ir-Regolament, biex jintużaw metodi aħjar għall-kalkolu u l-ġestjoni tar-riskju kif ukoll biex jintużaw għall-fini regolatorji ta’ fondi proprji. Minkejja dan, l-approċċi aktar sensittivi għar-riskju jeħtieġu ħila esperta u riżorsi konsiderevoli kif ukoll data ta' kwalità għolja u volum suffiċjenti. L-istituzzjonijiet għandhom għalhekk jikkonformaw ma' standards għoljin qabel ma japplikaw dawk l-approċċi għal fini regolatorji ta' fondi proprji. Meta titqies il-ħidma li għaddejja biex jiġu żgurati garanziji ta' kontinġenza għal mudelli interni, il-Kummissjoni għandha tħejji rapport dwar il-possibbiltà li jiġi estiż ir-rekwiżit minimu ta' Basel I flimkien ma' proposta leġislattiva, jekk opportun.
(43)
Ir-rekwiżiti ta' kapital għandhom ikunu proporzjonati għar-riskji indirizzati. B’mod partikolari, it-tnaqqis fil-livelli tar-riskju li joriġina meta wieħed ikollu numru kbir ta’ skoperturi relattivament żgħar għandu jkun rifless fir-rekwiżiti.
(44)
L-impriżi żgħar u ta' daqs medju (SMEs) huma wieħed mill-pilastri tal-ekonomija tal-Unjoni minħabba r-rwol fundamentali tagħhom fil-ħolqien tat-tkabbir ekonomiku u tal-impjiegi. L-irkupru u t-tkabbir futur tal-Ekonomija tal-Unjoni jiddependu ħafna mid-disponibbiltà ta' kapital u finanzjament għall-SMEs stabbiliti fl-Unjoni biex iwettqu l-investimenti meħtieġa għall-adozzjoni ta' teknoloġiji u tagħmir ġodda biex tiżdied il-kompetittività tagħhom. L-ammont limitat ta' sorsi alternattivi ta' finanzjament għamel mod li l-SMEs stabbiliti fl-Unjoni saru saħansitra aktar sensittivi għall-impatt tal-kriżi bankarja. Għaldaqstant huwa importanti li jimtela' d-distakk eżistenti fil-finanzjament għall-SMEs u jiġi żgurat fluss adegwat ta' kreditu bankarju għall-SMEs fil-kuntest attwali. L-imposti ta' kapital għal skoperturi għal SMEs għandhom jitnaqqsu permzz tal-applikazzjoni ta' fattur ta' appoġġ daqs 0,7619 biex l-istituzzjonijiet ta' kreditu jkunu jistgħu jżidu s-self lill-SMEs. Biex jinkiseb dan l-objettiv, l-istituzzjonijiet ta' kreditu għandhom jużaw b'mod effikaċi tnaqqis tar-rekwiżiti tal-kapital proprju prodotti bl-applikazzjoni tal-fattur ta' appoġġ għall-fini esklużiv li jiġi provdut fluss adegwat ta' kreditu għall-SMEs stabbiliti fl-Unjoni. L-awtoritajiet kompetenti għandhom iwettqu monitoraġġ perjodiku tal-ammont totali tal-iskoperturi lill-SMes tal-istituzzjonijiet ta' kreditu u l-ammont totali tat-tnaqqis fil-kapital.
(45)
F’konformità mad-deċiżjoni tal-BCBS, kif approvata mill-GHOS fl-10 ta’ Jannar 2011, l-istrumenti kollha ta’ Grad 1 u Grad 2 addizzjonali ta’ istituzzjoni għandhom ikunu kapaċi b’mod sħiħ u permanenti jitnaqqsu fil-valur jew jinqelbu f’kapital ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 fil-mument tan-nonvijabbiltà tal-istituzzjoni. Il-leġislazzjoni meħtieġa biex jiġi żgurat li l-istrumenti ta' fondi proprji jkunu soġġetti għall-mekkaniżmu ta' assorbiment tat-telf addizzjonali għandha tiddaħħal fil-liġi tal-Unjoni bħala parti mir-rekwiżiti marbuta mal-irkupru u r-riżoluzzjoni tal-istituzzjonijiet. Jekk sal-31 ta’ Diċembru 2015, il-liġi tal-Unjoni li tirregola r-rekwiżit li l-istrumenti ta' kapital għandhom ikunu jistgħu jitnaqqsu għall-valur għal żero b’mod sħiħ u permanenti jew jinqelbu fi strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 f'każ li ma tkunx ġiet adottata istituzzjoni m'għadhiex meqjusa vijabbli, il-Kummissjoni għandha teżamina u tirrapporta dwar jekk tali dispożizzjoni għandhiex tiġi inkluża f'dan ir-Regolament u, fid-dawl ta' dak ir-rieżami, tressaq proposti leġislattivi adatti.
(46)
Id-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament jirrispettaw il-prinċipju ta’ proporzjonalità, meta jitqiesu b’mod partikolari d-diversità fid-daqs u l-iskala tal-operazzjonijiet u l-firxa ta' attivitajiet tal-istituzzjonijiet. Ir-rispett għall-prinċipju tal-proporzjonalità jfisser ukoll li l-proċeduri tal-klassifikazzjoni l-aktar sempliċi possibbli, anki fl-Approċċ Ibbażat fuq Klassifikazzjonijiet Interni (Approċċ ‘IRB’), huma rikonoxxuti għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li r-rekwiżiti stabbiliti f’dan ir-Regolament japplikaw b’mod proporzjonat man-natura, l-iskala u l-kumplessità tar-riskji assoċjati mal-mudell kummerċjali u l-attivitajiet ta' istituzzjoni. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-atti ddelegati u ta' implimentazzjoni, l-istandards tekniċi regolatorji u l-istandards tekniċi implimentattivi jkunu konsistenti mal-prinċipju ta' proporzjonalità, sabiex jiġi garantit li dan ir-Regolament jiġi applikat b’mod proporzjonat. L-ABE, għalhekk, għandha tiżgura li l-istandards tekniċi regolatorji u ta’ implimentazzjoni kollha jiġu abbozzati b’mod li jkunu konsistenti mal-prinċipju ta' proporzjonalità u jħarsuh.
(47)
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu attenzjoni xierqa għal każijiet fejn jissuspettaw li l-informazzjoni ġiet meqjusa bħala riżervata jew kunfidenzjali sabiex jiġi evitat l-iżvelar ta' tali informazzjoni. Għalkemm istituzzjoni tista' tagħżel li ma tiżvelax informazzjoni billi l-informazzjoni hija meqjusa bħala riżervata jew kunfidenzjali, il-fatt li l-informazzjoni qed titqies riżervata jew kunfidenzjali ma għandux ineħħi r-responsabbiltà li tirriżulta minn nuqqas ta' żvelar ta' dik l-informazzjoni meta tali żvelar jinsab li għandu effett materjali.
(48)
In-natura ‘evoluttiva’ ta’ dan ir-Regolament tippermetti lill-istituzzjonijiet biex jagħżlu fost tliet approċċi għar-riskju tal-kreditu ta’ kumplessità differenti. Sabiex b'mod speċjali l-istituzzjonijiet żgħar ikunu jistgħu jagħżlu Approċċ IRB aktar sensittiv għar-riskju, id-dispożizzjonijiet rilevanti għandhom jinqraw bħala li l-klassijiet tal-iskoperturi jinkludu l-iskoperturi kollha li jkunu, direttament jew indirettament, imqiegħda fuq l-istess livell magħhom f’dan ir-Regolament kollu. Bħala regola ġenerali, l-awtoritajiet kompetenti m’għandhomx jiddiskriminaw bejn it-tliet approċċi fir-rigward tal-Proċess tal-Analiżi Superviżorja, jiġifieri l-istituzzjonijiet li joperaw skont id-dispożizzjonijiet tal-Approċċ Standardizzat m’għandhomx għal dik ir-raġuni biss jiġu sorveljati fuq bażi aktar stretta.
(49)
Għandu jingħata rikonoxximent akbar lit-tekniki tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu fi ħdan il-qafas tar-regoli mfassla biex ikun żgurat li s-solvenza ma tkunx imminata minn rikonoxximent mhux xieraq. Il-kollateral bankarju ordinarju attwali rilevanti tal-Istati Membri għall-mitigazzjoni tar-riskji tal-kreditu, kull meta jkun possibbli, għandu jiġi rikonoxxut fl-Approċċ Standardizzat, iżda wkoll fl-approċċi l-oħrajn.
(50)
Sabiex ikun żgurat li r-riskji u t-tnaqqis tar-riskji li jirriżultaw mill-attivitajiet ta’ titolizzazzjoni u investimenti tal-istituzzjonijiet jiġu riflessi b'mod adatt fir-rekwiżiti ta' kapital tal-istituzzjonijiet, jeħtieġ li jiġu inklużi regoli li jipprevedu trattament sensittiv għar-riskju u prudenzjalment sod ta’ tali attivitajiet u investimenti. Għal din il-fini, hija meħtieġa definizzjoni ċara u inklużiva ta' titolizzazzjoni li taqbad kull transazzjoni jew skema li biha r-riskju ta’ kreditu assoċjat mal-iskopertura jew aggregazzjoni ta’ skoperturi jkun segmentat. Skopertura li toħloq obbligu ta' pagament dirett għal transazzjoni jew skema użata biex tiffinanzja jew topera assi fiżiċi m'għandhiex titqies bħala skopertura għal titolizzazzjoni, anke jekk it-transazzjoni jew skema għandha obbligi ta' pagament ta' senjorità differenti.
(51)
Flimkien ma' sorveljanza mmirata biex tiżgura stabbiltà finanzjarja, hemm il-ħtieġa ta' mekkaniżmi mfassla biex isaħħu u jiżviluppaw is-sorveljanza u l-prevenzjoni effettiva ta’ lakuni potenzjali sabiex jiżguraw l-allokazzjoni ottimali tal-kapital fid-dawl tal-isfidi u l-objettivi makroekonomiċi, b'mod partikolari fir-rigward ta' investiment fit-tul fl-ekonomija reali.
(52)
Ir-riskju operattiv huwa riskju sinifikanti li jiffaċċaw l-istituzzjonijiet li jeħtieġu kopertura tal-fondi proprji. Huwa essenzjali li jittieħed kont tad-diversità tal-istituzzjonijiet fl-Unjoni billi jkunu pprovduti approċċi alternattivi għall-kalkolu tar-rekwiżiti tar-riskju operattiv li jinkorporaw livelli differenti ta’ sensittività għar-riskju u li jeħtieġu gradi differenti ta’ sofistikazzjoni. Għandu jkun hemm inċentivi adatti għall-istituzzjonijiet biex isir progress lejn approċċi aktar sensittivi għar-riskju. Fid-dawl tal-istat avvanzat emerġenti għall-kalkolu u l-ġestjoni tar-riskju operattiv ir-regoli għandhom jinżammu taħt analiżi kontinwa u għandhom jiġu aġġornati kif jixraq inkluż fir-rigward tal-imposti għal linji ta’ negozju differenti u r-rikonoxximent tat-tekniki tal-mitigazzjoni tar-riskju. F’dan ir-rigward għandha tingħata attenzjoni partikolari li titqies l-assigurazzjoni fl-approċċi sempliċi għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta' kapital għar-riskju operattiv.
(53)
Il-monitoraġġ u l-kontroll tal-iskoperturi ta' istituzzjoni għandhom ikunu parti integrali mis-superviżjoni tagħha. Għaldaqstant, konċentrazzjoni eċċessiva ta’ skoperturi għal klijent wieħed jew grupp ta’ klijenti relatati bejniethom jista’ jirriżulta f’riskju inaċċettabbli ta’ telf. Tali sitwazzjoni tista’ titqies bħala preġudizzjali għas-solvenza ta' istituzzjoni.
(54)
Fid-determinazzjoni tal-eżistenza ta’ grupp ta’ klijenti relatati bejniethom u b’hekk skoperturi li jikkostitwixxu riskju wieħed, huwa importanti wkoll li jitqiesu r-riskji li joriġinaw minn sors komuni ta’ finanzjament sinifikanti pprovdut mill-istituzzjoni nnifisha, il-grupp finanzjarju tagħha jew il-partijiet relatati magħha.
(55)
Waqt li jkun mixtieq li l-kalkolu tal-valur tal-iskopertura jkun bbażat fuq dak ipprovdut għall-fini tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji, ikun adatt li jiġu adottati regoli għall-monitoraġġ ta’ skoperturi kbar mingħajr ma jkunu applikati piżijiet tar-riskju jew livelli tar-riskju. Barra minn hekk, it-tekniki tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu applikati fir-reġim tas-solvenza tfasslu bil-premessa ta’ riskju tal-kreditu ddiversifikat sewwa. Fil-każ ta’ skoperturi kbar li jittrattaw ir-riskju ta' konċentrazzjoni ta’ isem wieħed, ir-riskju tal-kreditu ma jkunx iddiversifikat sewwa. L-effetti ta’ dawn it-tekniki għandhom għaldaqstant ikunu soġġetti għal salvagwardji prudenzjali. F’dan il-kuntest, huwa meħtieġ li jkun previst l-irkupru effettiv tal-protezzjoni tal-kreditu għall-fini ta' skoperturi kbar.
(56)
Peress li t-telf li jirriżulta minn skopertura ta’ istituzzjoni jista’ jkun gravi daqs telf minn kwalunkwe skopertura oħra, tali skoperturi għandhom jiġu trattati u rrapportati bl-istess mod bħal kwalunkwe skopertura oħra. Ġie introdott limitu kwantitattiv alternattiv biex itaffi l-impatt sproporzjonat ta’ tali approċċ fuq istituzzjonijiet iżgħar. Barra minn hekk, l-iskoperturi fuq terminu qasir ħafna marbutin mat-trasmissjoni ta’ flus inkluż it-twettiq ta’ servizzi ta’ pagamenti, servizzi ta' kklerjar, saldu u kustodja għall-klijienti huma eżenti sabiex jiġi ffaċilitat il-funzjonament bla xkiel tas-swieq finanzjarji u tal-infrastruttura relatata. Dawk is-servizzi jkopru, pereżempju, it-twettiq tal-ikklerjar u s-saldu ta' flus kontanti u attivitajiet simili sabiex ikun iffaċilitat is-saldu. L-iskoperturi relatati jinkludu skoperturi li jistgħu ma jkunux prevedibbli u għalhekk mhumiex taħt il-kontroll komplet ta' istituzzjoni ta’ kreditu, fost l-oħrajn, bilanċi fuq kontijiet interbankarji li jirriżultaw minn pagamenti ta’ klijenti, inklużi tariffi u mgħaxxijiet ikkreditati jew iddebitati, u pagamentijiet oħra għas-servizzi għall-klijenti, kif ukoll il-kollateral mogħti jew irċevut.
(57)
Huwa importanti li l-interessi tal-impriżi li "jirripakkjaw" is-self f’titoli kummerċjabbli u fi strumenti finanzjarji oħra (oriġinaturi jew sponsers) u l-impriżi li jinvestu f’dawn it-titoli jew l-istrumenti (investituri) jiġu allinjati. Sabiex dan iseħħ, l-oriġinatur jew l-isponser għandu jżomm interess sinifikanti fl-assi sottostanti. Għalhekk huwa importanti għall-oriġinaturi jew l-isponsers li jżommu skopertura għar-riskju tas-self inkwistjoni. B’mod iżjed ġenerali, transazzjonijiet ta’ titolizzazzjoni m’għandhomx ikunu strutturati b’tali mod li jevitaw l-applikazzjoni tar-rekwiżit tar-ritenzjoni, b’mod partikolari permezz ta’ kwalunkwe tariffa jew struttura ta’ primjum jew it-tnejn. Ritenzjoni bħal din għandha tkun applikabbli fis-sitwazzjonijiet kollha fejn is-sustanza ekonomika ta’ titolizzazzjoni tkun applikabbli, ikunu x’ikunu l-istrutturi jew l-istrumenti ġuridiċi li jintużaw biex tinkiseb din is-sustanza ekonomika. B’mod partikolari f’każ fejn ikun hemm trasferiment ta’ riskju tal-kreditu permezz ta’ titolizzazzjoni, l-investituri għandhom jiddeċiedu biss wara li jkunu wettqu d-diliġenza dovuta b’mod sħiħ, li għaliha jeħtieġu informazzjoni adegwata dwar it-titolizzazzjonijiet.
(58)
Dan ir-Regolament jipprevedi wkoll li m’għandux ikun hemm applikazzjonijiet multipli tar-rekwiżit ta’ ritenzjoni. Għal kwalunkwe titolizzazzjoni jkun biżżejjed li l-oriġinatur, l-isponser jew il-mutwanti oriġinali jkun soġġett għar-rekwiżit. B'mod simili, meta t-transazzjonijiet ta' titolizzazzjoni jkun fihom titolizzazzjonijiet oħra bħala sottostanti, ir-rekwiżit tar-ritenzjoni għandu jkun applikat biss għat-titolizzazzjoni li tkun soġġetta għall-investiment. Oġġetti riċevibbli mixtrija m’għandhomx ikunu soġġetti għar-rekwiżit ta’ ritenzjoni jekk joriġinaw minn attività korporattiva fejn huma jiġu ttrasferiti jew mibjugħin biex tkun iffinanzjata tali attività. L-awtoritajiet kompetenti għandhom japplikaw il-piż tar-riskju fir-rigward ta’ nonkonformità mad-diliġenza dovuta u l-obbligi ta’ ġestjoni tar-riskju fir-rigward tat-titolizzazzjoni għal ksur mhux trivjali tal-politiki u l-proċeduri li jkunu rilevanti għall-analiżi tar-riskji sottostanti. Il-Kummissjoni għandha tevalwa wkoll jekk l-evitar ta' applikazzjonijiet multipli tar-rekwiżit ta' ritenzjoni jistax iwassal għal prattiki biex wieħed jaħrab mir-rekwiżit ta' ritenzjoni u jekk ir-regoli dwar it-titolizzazzjoni jkunux qed jiġu infurzati b'mod effettiv mill-awtoritajiet kompetenti.
(59)
Għandha tiġi eżerċitata d-diliġenza dovuta sabiex jiġu vvalutati b’mod adatt ir-riskji li joriġinaw minn skoperturi ta’ titolizzazzjoni kemm fil-portafoll tan-negozjar kif ukoll fil-portafoll mhux ta' negozjar. Barra minn hekk, l-obbligi tad-diliġenza dovuta jeħtieġ li jkunu proporzjonati. Il-proċeduri ta’ diliġenza dovuta għandhom jikkontribwixxu biex titrawwem fiduċja akbar bejn l-oriġinaturi, l-isponsers u l-investituri. Għalhekk huwa mixtieq li informazzjoni rilevanti rigward il-proċeduri ta’ diliġenza dovuta jkunu żvelati b’mod adatt.
(60)
Meta istituzzjoni jkollha skopertura għall-impriża prinċipali tagħha stess jew għal sussidjarji oħrajn tal-impriża prinċipali, tkun meħtieġa prudenza partikolari. Il-ġestjoni ta’ tali skoperturi meħuda mill- istituzzjonijiet għandha titwettaq b’mod kompletament awtonomu, f’konformità mal-prinċipji ta’ ġestjoni korretta, mingħajr ma jitqiesu konsiderazzjonijiet oħrajn. Dan hu importanti speċjalment fil-każ ta' skoperturi kbar u f'każijiet li mhumiex sempliċiment relatati mal-amministrazzjoni fi ħdan il-grupp jew transazzjonijiet tas-soltu fi ħdan il-grupp. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu attenzjoni partikolari lil tali skoperturi fi ħdan il-grupp. Madankollu, mhux meħtieġ li tali standards jiġu applikati meta l-impriża prinċipali tkun kumpannija azzjonarja finanzjarja jew istituzzjoni ta’ kreditu jew meta is-sussidjarji l-oħrajn ikunu istituzzjonijiet ta’ kreditu jew finanzjarji jew impriżi li joffru servizzi anċillari, dment li tali impriżi kollha jkunu koperti mis-superviżjoni tal-istituzzjoni ta’ kreditu fuq bażi konsolidata.
(61)
Fid-dawl tas-sensittività għar-riskju tar-regoli relatati mar-rekwiżiti ta' kapital, huwa mixtieq li jinżamm taħt analiżi kontinwu jekk dawn ikollhomx effetti sinifikanti fuq iċ-ċiklu ekonomiku. Il-Kummissjoni, filwaqt li tieħu kont tal-kontribuzzjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE), għandha tirrapporta dwar dawn l-aspetti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(62)
Ir-rekwiżiti ta' kapital għall-kummerċjanti tal-prodotti bażiċi, inklużi dawk il-kummerċjanti attwalment eżentati mir-rekwiżiti tad-Direttiva 2004/39/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ April 2004 dwar is-swieq fl-istrumenti finanzjarji (12), għandhom jiġu analizzati.
(63)
L-objettiv tal-liberalizzazzjoni tas-swieq tal-gass u l-elettriku huwa ekonomikament u politikament importanti għall-Unjoni. Għal din ir-raġuni, ir-rekwiżiti ta' kapital u regoli prudenzjali oħrajn li għandhom jiġu applikati għal ditti attivi f’dawk is-swieq għandhom ikunu propozjonati u m’għandhomx jinterferixxu bla bżonn fil-kisba tal-objettiv tal-liberalizzazzjoni. Dan l-objettiv għandu, b’mod partikolari, jitqies meta jitwettqu analiżijiet ta' dan ir-Regolament.
(64)
L-istituzzjonijiet li jinvestu f’rititolizzazzjonijiet għandhom jeżerċitaw id-diliġenza dovuta inkluż fir-rigward tat-titolizzazzjonijiet sottostanti u l-iskoperturi mhux ta’ titolizzazzjoni li finalment huma bbażati fuqhom tal-ewwel. L-istituzzjonijiet għandhom jivvalutaw jekk l-iskoperturi fil-kuntest ta’ programmi ta’ karti kummerċjali ggarantiti b'assi jikkostitwixxux skoperturi ta’ rititolizzazzjonijiet, inklużi dawk fil-kuntest ta’ programmi li jakkwistaw segmenti superjuri ta’ aggregazzjonijiet separati ta’ self sħiħ meta l-ebda wieħed minn dan is-self ma jkun skopertura ta’ titolizzazzjoni jew rititolizzazzjoni, u meta l-protezzjoni għall-ewwel telf għal kull investiment ikun ipprovdut mill-bejjiegħ tas-self. Fis-sitwazzjoni tal-aħħar, il-faċilità tal-likwidità speċifika għall-aggregazzjoni ġeneralment ma għandhiex tiġi kkunsidrata bħala skopertura ta’ rititolizzazzjoni peress li din tirrappreżenta segment minn aggregazzjoni ta’ assi unika (jiġifieri, l-aggregazzjoni applikabbli ta’ self sħiħ) li ma jkun fih l-ebda skopertura ta’ titolizzazzjoni. B’kuntrast ma' dan, titjib tal-kreditu mifrux mal-programm kollu li jkopri biss parti mit-telf lil hinn mill-protezzjoni pprovduta mill-bejjiegħ fid-diversi aggregazzjonijiet ġeneralment ikun jikkostitwixxi t-tqassim f’segmenti tar-riskju ta’ aggregazzjoni ta’ assi multipli li jkun fiha tal-inqas skopertura ta’ titolizzazzjoni waħda, u għaldaqstant tkun skopertura ta’ rititolizzazzjoni. Madankollu, jekk tali programm jiffinanzja lilu nnifsu kompletament bi klassi waħda ta’ karta kummerċjali, u jekk it-titjib tal-kreditu mifrux mal-programm kollu ma jkunx rititolizzazzjoni jew il-karta kummerċjali tkun appoġġata b’mod sħiħ mill-istituzzjoni li tkun qed tisponserjah, u tħalli lill-investitur fil-karta kummerċjali effettivament espost għar-riskju ta’ inadempjenza tal-isponser minflok tal-aggregazzjonijiet jew l-assi sottostanti, dik il-karta kummerċjali ġeneralment m’għandhiex titqies bħala skopertura ta’ rititolizzazzjoni.
(65)
Id-dispożizzjonijiet dwar il-valutazzjoni prudenti għall-portafoll tan-negozjar għandhom japplikaw għall-istrumenti kollha kkalkulati fil-valur ġust, kemm jekk fil-portafoll tan-negozjar kif ukoll jekk fil-portafoll mhux ta' negozjar tal-istituzzjonijiet. Għandu jiġi ċċarat li, meta l-applikazzjoni tal-valutazzjoni prudenti twassal għal valur riportat iċken milli attwalment rikonoxxut fil-kontijiet, il-valur assolut tad-differenza għandu jitnaqqas mill-fondi proprji.
(66)
L-istituzzjonijiet għandu jkollhom għażla jekk japplikawx rekwiżit kapitali għal jew inaqqsu mill-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 dawk il-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jirċievu piż tar-riskju ta’ 1 250 % skont dan ir-Regolament, irrispettivament minn jekk il-pożizzjonijiet ikunux fil-portafoll tan-negozjar jew fil-portafoll mhux ta' negozjar.
(67)
L-istituzzjonijiet oriġinaturi jew sponser m’għandhomx ikunu jistgħu jduru mal-projbizzjoni ta’ appoġġ impliċitu billi jużaw il-portafolli tan-negozjar tagħhom sabiex jipprovdu tali appoġġ.
(68)
Mingħajr preġudizzju għad-divulgazzjoni espliċitament meħtieġ minn dan ir-Regolament, l-għan tar-rekwiżiti tad-divulgazzjoni għandu jkun li jipprovdu lill-parteċipanti tas-suq b’informazzjoni preċiża u komprensiva rigward il-profil tar-riskju tal-istituzzjonijiet individwali. L-istituzzjonijiet għandhom għaldaqstant ikunu meħtieġa jiżvelaw informazzjoni addizzjonali mhux espliċitament elenkata f’dan ir-Regolament meta tali divulgazzjoni tkun meħtieġa biex ikun issodisfat dan l-għan. Fl-istess waqt, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu l-attenzjoni xierqa lil każijiet fejn jissuspettaw li l-informazzjoni titqies bħala koperta mid-dritt ta' proprjetà jew kunfidenzjali minn istituzzjoni sabiex jiġi evitat l-iżvelar ta' tali informazzjoni.
(69)
Meta l-valutazzjoni tal-kreditu esterna għal pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni tinkorpora l-effett tal-protezzjoni tal-kreditu pprovduta mill-istituzzjoni ta’ kreditu nnifisha, l-istituzzjoni m’għandhiex tkun tista' tibbenefika mill-piż tar-riskju aktar baxx li jirriżulta minn dik il-protezzjoni. Il-pożizzjoni ta' titolizzazzjoni m'għandhiex titnaqqas mill-kapital jekk ikun hemm modi oħra kif jiġi ddeterminat il-piż ta’ riskju f'konformità mar-riskju attwali tal-pożizzjoni, li ma jqisux dik il-protezzjoni tal-kreditu.
(70)
Minħabba l-prestazzjoni dgħajfa reċenti tagħhom, l-istandards għall-mudelli interni għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta' kapital tar-riskju tas-suq għandhom jissaħħu. B’mod partikolari, il-qabda tar-riskji tagħhom għandha titlesta fir-rigward tar-riskji tal-kreditu fil-portafoll tan-negozjar. Barra minn hekk, l-imposti ta' kapital għandhom jinkludu komponent adegwat għall-kondizzjonijiet ta’ stress biex jissaħħu r-rekwiżiti ta' kapital fid-dawl tal-kondizzjonijiet tas-suq li jkunu qegħdin jiddeterjoraw u sabiex jitnaqqas il-potenzjal għal proċikliċità. L-istituzzjonijiet għandhom iwettqu wkoll retrotestijiet tal-istress biex jeżaminaw liema xenarji jistgħu jippreżentaw sfida għall-vijabbiltà tal-istituzzjonijiet dment li ma jkunux jistgħu jippruvaw li jistgħu jgħaddu mingħajr test ta’ dan it-tip. B'kont meħud tad-diffikultajiet partikolari reċenti tat-trattament tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni bl-użu ta’ approċċi bbażati fuq mudelli interni, ir-rikonoxximent tal-immudellar tal-istituzzjonijiet tair-riskji tat-titolizzazzjoni biex jikkalkulaw ir-rekwiżiti ta' kapital fil-portafolli tan-negozjar għandha tkun limitata u għandha tkun meħtieġa b’mod awtomatiku imposta ta' kapital standardizzata għall-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni fil-portafoll tan-negozjar.
(71)
Dan ir-Regolament jistabbilixxi eċċezzjonijiet limitati għal ċerti attivitajiet ta’ kummerċ ta’ korrelazzjoni, li f’konformità magħhom l-istituzzjoni tista’ titħalla mis-superviżur tagħha tikkalkula imposta ta' kapital komprensiva għar-riskju soġġett għal rekwiżiti stretti. F’każijiet bħal dawn l-istituzzjoni għandha tiġi meħtieġa tissoġġetta lil tali attivitajiet għal imposta ta' kapital daqs l-ogħla imposta ta' kapital f'konformità ma' dak l-approċċ żviluppat internament u 8 % tal-imposta ta’ kapital għal riskji speċifiċi f'konformità mal-metodu ta' kalkolu standardizzat. Hija m’għandhiex tkun meħtieġa tissoġġetta lil dawk l-iskoperturi għall-imposta inkrimentali għar-riskju iżda dawn għandhom jiġu inkorporati kemm fil-miżuri tal-valur fir-riskju kif ukoll fil-miżuri tal-valur fir-riskju taħt stress.
(72)
Minħabba n-natura u d-daqs tat-telf mhux mistenni imġarrab mill-istituzzjonijiet matul il-kriżi finanzjarja u ekonomika, huwa meħtieġ li tittejjeb aktar il-kwalità u l-armonizzazzjoni tal-fondi proprji li l-istituzzjonijiet huma meħtieġa li jżommu. Dan għandu jinkludi l-introduzzjoni ta’ definizzjoni ġdida tal-elementi prinċipali tal-kapital disponibbli biex ikun assorbit it-telf mhux mistenni meta jfeġġ, titjib għad-definizzjoni ta’ kapital ibridu u rekwiżiti prudenzjali uniformi għal fondi proprji. Huwa meħtieġ ukoll li jiżdied b’mod sinifikanti l-livell ta’ fondi proprji, inklużi l-proporzjonijiet kapitali ġodda li jiffokaw fuq l-elementi prinċipali tal-fondi proprji disponibbli biex ikun assorbit it-telf meta jfeġġ. Huwa mistenni li l-istituzzjonijiet li l-ishma tagħhom huma ammessi għall-kummerċ f'suq regolat għandhom jissodisfawir-rekwiżiti ta' kapital tagħhom fir-rigward tal-elementi prinċipali tal-kapital b'tali ishma li jissodisfaw sett ta' kriterji rigorużi għall-istrumenti ta' kapital prinċipali u r-riżervi ddikjarati tal-istituzzjoni biss. Sabiex jittieħed kont adegwat tad-diversità ta' forom legali li taħthom qed joperaw istituzzjonijiet fl-Unjoni, is-sett ta’ kriterji stretti għall-istrumenti kapitali prinċipali għandu jiżgura li l-istrumenti ta' kapital prinċipali għal istituzzjonijiet li l-ishma tagħhom mhux ammessi għall-kummerċ f'suq regolat jkunu tal-ogħla kwalità. Dan m'għandux jimpedixxi lill-istituzzjonijiet milli jħallsu fir-rigward ta' ishma li jkollhom drittijiet ta' votazzjoni differenzjati jew li jkunu mingħajr drittijiet ta' votazzjoni, distribuzzjonijiet li jkunu multiplu ta' dawk imħallsa fuq ishma li għandhom livelli relattivament ogħla ta' drittijiet ta' votazzjoni, dment li jiġu rispettati, irrispettivament mil-livell tad-drittijiet ta' votazzjoni, il-kriterji stretti għall-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 inklużi dawk relatati mal-flessibbiltà ta' pagamenti, u dment li fejn issir distribuzzjoni din titħalla fuq l-ishma kollha maħruġa mill-istituzzjoni kkonċernata.
(73)
L-iskoperturi marbuta mal-finanzjament tan-negozji huma diversi fin-natura tagħhom iżda jikkondividu karatteristiċi komuni bħal pereżempju li huma ta' valur żgħir u ta' durata qasira u għandhom sors identifikabbli ta' pagament lura. Dawn huma sostnuti minn movimenti ta' merkanzija u servizzi li jappoġġaw l-ekonomija reali u fil-maġġoranza tal-każijiet jgħinu kumpanniji żgħar fil-bżonnijiet ta' kuljum tagħhom, b'hekk joħolqu tkabbir ekonomiku u opportunitajiet ta' impjieg. Is-soltu ikun hemm tqabbil bejn id-dħul u l-ħruġ u għaldaqstant ir-riskju ta' likwidità hu għalhekk limitat.
(74)
Huwa xieraq li l-ABE żżomm lista aġġornata tal-forom kollha ta' strumenti kapitali f'kull Stat Membru li jikkwalifikaw bħala strumenti Ekwità Komuni ta' Grad 1. L-ABE għandha tneħħi minn dik il-lista l-istrumenti ta' għajnuna nonstatali maħruġa wara d-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament li ma jissodisfawx il-kriterji speċifikati f'dan ir-Regolament u għandha tħabbar pubblikament din it-tneħħija. Meta strumenti mneħħija mil-lista mill-ABE jkomplu jiġu rikonoxxuti wara t-tħabbir tal-ABE, l-ABE għandha teżerċita s-setgħat kollha tagħha, b'mod partikolari dawk ikkonferiti mill-Artikolu 17 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010 rigward ksur tad-dritt tal-Unjoni. Wieħed għandu jiftakar li mekkaniżmu fi tliet passi japplika għal rispons proporzjonat għal każijiet ta' applikazzjoni ħażina jew insuffiċjenti tad-dritt tal-Unjoni, fejn, bħala l-ewwel pass, l-ABE għandha s-setgħa tinvestiga applikazzjoni allegatament ħażina jew insuffiċjenti tal-obbligi skont id-dritt tal-Unjoni mill-awtoritajiet nazzjonali fil-prassi superviżorja tagħhom, konkluża b'rakkomandazzjoni. It-tieni, fejn l-awtorità kompetenti nazzjonali ma ssegwix ir-rakkomandazzjoni, il-Kummissjoni għandha s-setgħa toħroġ opinjoni formali li tieħu kont tar-rakkomandazzjoni tal-ABE, li titlob li l-awtorità kompetenti tieħu l-azzjonijiet meħtieġa biex tiżgura l-konformità mad-dritt tal-Unjoni. It-tielet, sabiex jingħelbu sitwazzjonijiet eċċezzjonali ta' nuqqas persistenti ta' azzjoni mill-awtorità kompetenti kkonċernata, l-ABE għandha s-setgħa, bħala l-aħħar alternattiva, tadotta deċiżjonijiet indirizzati lejn istituzzjonijiet finanzjarji individwali. Barra minn hekk, wieħed għandu jiftakar li, skont l-Artikolu 258 tat-TFUE, f'każ li l-Kummissjoni tqis li Stat Membru naqas milli jissodisfa obbligu skont it-Trattati, hi għandha s-setgħa tressaq il-kwistjoni quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea.
(75)
Dan ir-Regolament ma għandux jaffettwa l-kapaċità tal-awtoritajiet kompetenti li jżommu l-proċessi ta' qabel l-approvazzjoni rigward il-kuntratti li jirregolaw l-istrumenti kapitali tal-Grad 1 u Grad 2 Addizzjonali. F'dawk il-każijiet tali strumenti kapitali għandhom jiġu kkalkulati biss għall-kapital tal-Grad 1 jew il-kapital tal-Grad 2 Addizzjonali tal-istituzzjoni ladarba jkunu temmew b'suċċess dawn il-proċessi ta' approvazzjoni.
(76)
Għall-finijiet ta’ tisħiħ tad-dixxiplina tas-suq u t-titjib tal-istabbiltà finanzjarja huwa meħtieġ li jkunu introdotti rekwiżiti aktar dettaljati għall-iżvelar tal-forma u n-natura tal-kapital regolatorju u l-aġġustamenti prudenzjali magħmula sabiex ikun żgurat li l-investituri u d-depożituri jkunu informati tajjeb b'mod suffiċjenti rigward is-solvenza tal-istituzzjonijiet.
(77)
Hu neċessarju wkoll li l-awtoritajiet kompetenti jkollhom għarfien dwar il-livell, tal-anqas f’termini aggregati, ta’ ftehimiet ta’ riakkwist, self ta’ titoli u s-suriet kollha ta’ vinkoli tal-assi. Din l-informazzjoni għandha tiġi rrappurtata lill-awtoritajiet kompetenti. Għall-finijiet ta’ tisħiħ tad-dixxiplina tas-suq, għandu jkun hemm rekwiżiti aktar dettaljati għad-divulgazzjoni tal-ftehimiet ta' riakkwist u l-kisba ta' finanzjament.
(78)
Id-definizzjoni l-ġdida għar-rekwiżiti tal-kapital u ta' kapital regolatorji għandha tkun introdotta b’mod li jittieħed kont tal-fatt li hemm punti ta' tluq u ċirkostanzi nazzjonali differenti, b'varjazzjoni inizjali dwar l-istandards il-ġodda matul il-perijodu ta’ transizzjoni. Sabiex tkun żgurata l-kontinwità adatta fil-livell ta’ fondi proprji, l-istrumenti maħruġa fil-kuntest ta' miżura ta' rikapitalizzazzjoni skont ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat u maħruġa qabel id-data ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament ser ikollhom anterjorità għat-tul tal-perijodu ta’ transizzjoni. Is-serħan fuq l-għajnuna mill-Istat għandu jitnaqqas kemm jista' jkun fil-futur. Madankollu, safejn l-għajnuna mill-istat tkun meħtieġa f'ċerti sitwazzjonijiet, dan ir-Regolament għandu jipprevedi qafas biex jiġu trattati sitwazzjonijiet bħal dawn. B'mod partikolari, dan ir-Regolament għandu jispeċifika liema għandu jkun it-trattament għall-istrumenti ta' fondi proprji maħruġa fil-kuntest ta' miżura ta' rikapitalizzazzjoni skont ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat. Il-possibbiltà li l-istituzzjonijiet jibbenefikaw minn tali trattament għandha tkun soġġetta għal kondizzjonijiet stretti. Barra minn hekk, safejn tali trattament jippermetti devjazzjonijiet mill-kriterji l-ġodda dwar il-kwalità tal-istrumenti ta' fondi proprji dawk id-devjazzjonijiet għandhom ikunu limitati kemm jista' jkun. It-trattament għall-istrumenti ta' kapital eżistenti maħruġa fil-kuntest ta' miżura ta' rikapitalizzazzjoni skont ir-regoli dwar l-għajnuna mill-istat, għandu jagħmel distinzjoni ċara bejn dawk l-istrumenti ta' kapital li jikkonformaw mar-rekwiżiti ta' dan ir-Regolament u dawk li ma jikkonformawx. Għaldaqstant għandhom jiġu stabbiliti f'dan ir-Regolament dispożizzjonijiet transizzjonali adegwati għal dan l-aħħar każ.
(79)
Id-Direttiva 2006/48/KE ħtieġet lill-istituzzjonijiet ta' kreditu li jipprovdu fondi proprji li jkunu tal-inqas ugwali għall-ammonti minimi speċifikati sal-31 ta’ Diċembru 2011. Fid-dawl tal-effetti kontinwi tal-kriżi finanzjarja fis-settur bankarju u l-estensjoni tal-arranġamenti transizzjonali għar-rekwiżiti ta' kapital adottati mill-BCBS, huwa adatt li jkun introdott mill-ġdid limitu minimu għal perijodu limitat ta’ żmien sakemm l-ammonti suffiċjenti ta’ fondi proprji jkunu ġew stabbiliti f’konformità mal-arranġamenti transizzjonali ta’ fondi proprji previsti f’dan ir-Regolament li ser jiddaħħlu f’fażijiet b’mod progressiv mid-data tal-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament sal-2019.
(80)
Għal gruppi li jinkludu negozju bankarju jew ta’ investiment u negozju tal-assigurazzjoni sinifikanti, id-Direttiva 2002/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Diċembru 2002 dwar is-superviżjoni supplementari ta' istituzzjonijiet ta' kreditu, dwar impriżi ta' assigurazzjoni u ditti tal-investiment f'konglomerat finanzjarju (13), tipprevedi regoli speċifiċi biex ikun indirizzat tali ‘għadd doppju’ tal-kapital. Id-Direttiva 2002/87/KE hija bbażata fuq prinċipji maqbula fuq livell internazzjonali għat-trattament tar-riskju fis-setturi kollha. Dan ir-Regolament isaħħaħ il-mod kif dawk ir-regoli għal konglomerati finanzjarji għandhom japplikaw għal gruppi ta’ kumpanniji bankarji u tal-investiment, biex tkun żgurata l-applikazzjoni robusta u konsistenti tagħhom. Kull bidla oħra li tkun meħtieġa ser tiġi indirizzata fl-analiżi tad-Direttiva 2002/87/KE, li hija mistennija fl-2015.
(81)
Il-kriżi finanzjarja enfasizzat li l-istituzzjonijiet issottovalutaw bil-kbir il-livell ta’ riskju ta’ kreditu tal-kontroparti assoċjat mad-derivati barra l-borża (OTC). Dan wassal lill-G-20, f’Settembru 2009, biex jappellaw għal aktar derivati OTC sabiex jiġu kklerjati permezz ta’ kontroparti ċentrali (CCP). Barra minn hekk, huma riedu li dawn id-derivati OTC li ma setgħux jiġu kklerjati ċentralment ikunu soġġetti għal rekwiżiti ogħla ta’ fondi proprji sabiex ikunu riflessi b'mod adatt ir-riskji ogħla assoċjati magħhom.
(82)
B’segwitu għall-appell tal-G-20, il-BCBS, bħala parti mill-qafas ta' Basel III, materjalment bidel ir-reġim tar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti. Il-qafas ta' Basel III hija mistennija li żżid b’mod sinifikanti r-rekwiżiti ta’ fondi proprji assoċjati mad-derivati OTC u t-transazzjonijiet li jiffinanzjaw it-titoli tal-istituzzjonijiet u li toħloq inċentivi importanti għall-istituzzjonijiet li jużaw is-CCPs. Il-qafas ta' Basel III hija mistennija wkoll li tipprovdi aktar inċentivi biex jissaħħaħ l-immaniġjar tar-riskju tal-iskoperturi tar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti u li tirrevedi r-reġim attwali għat-trattament tal-iskoperturi tar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti għas-CCPs.
(83)
L-istituzzjonijiet għandhom iżommu fondi proprji addizzjonali minħabba r-riskju tal-aġġustament fil-valwazzjoni tal-kreditu li jitnissel mid-derivati OTC. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ukoll korrelazzjoni tal-valur tal-assi ogħla fil-kalkolu tar-rekwiżiti tal-fondi proprji tal-iskoperturi tar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti li jitnissel mid-derivati OTC u t-transazzjonijiet li jiffinanzjaw it-titoli lil ċerti istituzzjonijiet finanzjarji. L-istituzzjonijiet għandhom ukoll jiġu rikjesti li jtejbu konsiderevolment il-kejl u l-immaniġjar tar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti billi jindirizzaw aħjar ir-riskju ta’ korrelazzjoni sfavorevoli, kontropartijiet u kollateral b’ingranaġġ għoli ħafna, akkumpanjati mit-titjib korrispondenti fl-oqsma tar-retrotestjar u l-ittestjar tal-istress.
(84)
L-iskoperturi kummerċjali għal CCPs ġeneralment jibbenefikaw minn kalkolu tal-valur nett multilaterali u mekkanmiżmu ta’ kondiviżjoni tat-telf ipprovduti mis-CCPs. Bħala konsegwenza, huma jinvolvu riskju ta’ kreditu tal-kontroparti aktar baxx u għaldaqstant għandhom ikunu soġġetti għal rekwiżit ta’ fondi proprji baxx ħafna. Fl-istess waqt, dan ir-rekwiżit għandu jkun pożittiv sabiex jiżgura li l-istituzzjonijiet jintraċċaw u jissorveljaw l-iskoperturi tagħhom għas-CCPs bħala parti minn ġestjoni tajba tar-riskju u biex jiġi rifless li anki l-iskoperturi kummerċjali għas-CCPs mhumiex ħielsa mir-riskju.
(85)
Il-fond ta’ inadempjenza tas-CCPs huwa mekkaniżmu li jippermetti l-kondiviżjoni (mutwalizzazzjoni) tat-telf fost il-membri tas-CCPs li jikklerjaw. Dan jintuża fejn it-telf imġarrab mis-CCP wara l-inadempjenza ta’ membru tal-ikklerjar ikun ikbar mill-marġini u l-kontribuzzjonijiet tal-fond tal-inadempjenza pprovduti minn dak il-membru tal-ikklerjar u kwalunkwe difiża oħra li tista' tintuża mis-CCP qabel ma jsir rikors għall-kontribuzzjonijiet tal-fond tal-inadempjenza tal-kumplament tal-membri tal-ikklerjar. Fid-dawl ta' dan, ir-riskju ta’ telf assoċjat mal-iskoperturi mill-kontribuzzjonijiet tal-fond tal-inadempjenza huwa ogħla minn dak assoċjat mal-iskoperturi kummerċjali. Għaldaqstant, dan it-tip ta’ skoperturi għandu jkun soġġett għal rekwiżit ta’ fondi proprji ogħla.
(86)
Il-“kapital ipotetiku” ta’ CCP għandu jkun fattur varjabbli meħtieġ biex ikun determinat ir-rekwiżit tal-fondi proprji għall-iskoperturi ta’ membru tal-ikklerjar mill-kontribuzzjonijiet tiegħu għall-fond ta’ inadempjenza ta’ CCP. Dan m’għandux jinftiehem mod ieħor. B'mod partikolari, m’għandux jinftiehem bħala l-ammont tal-kapital li l-awtorità kompetenti tinħtieġ li jinżamm minn CCP.
(87)
L-analiżi tat-trattament tar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti, u b’mod partikolari l-istabbiliment ta’ rekwiżiti ta’ fondi proprji ogħla għal kuntratti ta’ derivati bilaterali sabiex jirriflettu r-riskju ogħla li tali kuntratti joħolqu għas-sistema finanzjarja, tifforma parti integrali mill-isforzi tal-Kummissjoni biex tiżgura swieq tad-derivati effiċjenti, sikuri u sodi. Konsegwentement, dan ir-Regolament jikkumplementa ir-Regolament (UE) Nru 648/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-4 ta’ Lulju 2012 dwar derivati OTC, kontropartijiet ċentrali u repożitorji tad-data dwar it-transazzjonijiet (14).
(88)
Il-Kummissjoni għandha tanalizza l-eżenzjonijiet rilevanti għal skoperturi kbar sal-31 ta’ Diċembru 2015. Sakemm ikun hemm eżitu għal dik l-analiżi, l-Istati Membri għandhom ikomplu jitħallew jiddeċiedu dwar l-eżenzjoni ta' ċerti skoperturi kbar minn dawk ir-regoli għal perijodu transizzjonali suffiċjentement twil. Filwaqt li tibni fuq il-ħidma li saret fil-kuntest tat-tħejjija u n-negozjati tad-Direttiva 2009/111/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Settembru 2009 li temenda d-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE u 2007/64/KE dwar banek affiljati ma’ istituzzjonijiet ċentrali, ċerti elementi ta’ fondi proprji, espożizzjonijiet kbar, arranġamenti superviżorji, u l-ġestjoni tal-kriżijiet (15) u b'kont meħud tal-iżviluppi internazzjonali u tal-Unjoni dwar dawk il-kwistjonijiet, il-Kummissjoni għandha tanalizza jekk dawk l-eżenzjonijiet għandhomx ikomplu jiġu applikati b'mod diskrezzjonali jew b'mod aktar ġenerali u dwar jekk ir-riskji relatati ma' dawk l-iskoperturi humiex indirizzati b'mezzi aktar effettivi stipulati f'dan ir-Regolament.
(89)
Sabiex jiġi żgurat li l-eżenzjonijiet tal-iskoperturi mill-awtoritajiet kompetenti ma jippreġudikawx il-koerenza tar-regoli uniformi stabbiliti b'dan ir-Regolament fuq bażi permanenti, wara perijodu transizzjonali, u fin-nuqqas ta' kwalunkwe eżitu ta' dik l-analiżi, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkonsultaw lill-ABE dwar jekk huwiex adatt jew le li jkompli jsir użu mill-possibbiltà li jeżentaw ċerti skoperturi.
(90)
Is-snin preċedenti għall-kriżi finanzjarja kienu kkaratterizzati minn konċentrazzjoni eċċessiva fl-iskoperturi tal-istituzzjonijiet fir-rigward tal-fondi proprji tagħhom (lieva finanzjarja). Matul il-kriżi finanzjarja, it-telf u n-nuqqas ta’ finanzjament ġiegħel lill-istituzzjonijiet li jnaqqsu b’mod sinifikanti l-lieva finanzjarja tagħhom fuq perijodu ta' żmien qasir. Dan amplifika l-pressjoni ’l isfel fuq il-prezzijiet tal-assi, ikkawża aktar telf kemm għall-istituzzjonijiet li, konsegwentement, ġab miegħu aktar tnaqqis fil-fondi proprji tagħhom. Ir-riżultati finali ta’ dan il-moviment negattiv kienu tnaqqis fid-disponibbiltà tal-kreditu għall-ekonomija reali u kriżi aktar profonda u itwal.
(91)
Ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji bbażati fuq ir-riskju huma essenzjali biex jiġu żgurati fondi proprji biżżejjed għall-kopertura tat-telf mhux mistenni. Madankollu, il-kriżi wriet li dawk ir-rekwiżiti waħedhom mhumiex biżżejjed biex jevitaw li l-istituzzjonijiet jidħlu għal riskji eċċessivi u mhux sostenibbli ta' lieva finanzjarja.
(92)
F’Settembru 2009, il-G-20 intrabtu li jiżviluppaw regoli maqbula fuq livell internazzjonali biex jiskoraġġixxu lieva finanzjarja eċċessiva. Għal dak il-għan, huma appoġġaw l-introduzzjoni ta’ proporzjon ta’ lieva finanzjarja bħala miżura supplimentari għall-qafas ta’ Basel II.
(93)
F’Diċembru 2010, il-BCBS ippubblika linji gwida li jiddefinixxu l-metodoloġija għall-kalkolu tal-proporzjon tal-lieva finanzjarja. Dawk ir-regoli jipprevedu perijodu ta’ osservazzjoni mill-1 ta’ Jannar 2013 sal-1 ta’ Jannar 2017 li matulu, il-proporzjon tal-lieva finanzjarja, il-komponenti tagħha u l-imġiba tagħha fir-rigward tar-rekwiżit ibbażat fuq ir-riskju ser jiġu ssorveljati. Abbażi tar-riżultati tal-perijodu ta’ osservazzjoni, il-BCBS biħsiebu jagħmel aġġustamenti finali għad-definizzjoni u l-kalibrar tal-proporzjon tal-lieva finanzjarja fl-ewwel nofs tal-2017, bil-għan li ssir migrazzjoni għal rekwiżit vinkolanti fl-1 ta’ Jannar 2018 ibbażat fuq analiżi u kalibrar adatti. Il-linji gwida tal-BCBS jipprevedu wkoll id-divulgazzjoni tal-proporzjon tal-lieva finanzjarja u l-komponenti tagħha li jibda fl-1 ta’ Jannar 2015.
(94)
Il-proporzjon tal-lieva finanzjarja huwa strument regolatorju u superviżorju ġdid għall-Unjoni. F’konformità mal-ftehimiet internazzjonali, huwa għandu l-ewwel ikun introdott bħala aspett addizzjonali li jista’ jkun applikat fir-rigward tal-istituzzjonijiet individwali skont id-diskrezzjoni tal-awtoritajiet superviżorji. L-obbligi tar-rapportar għall-istituzzjonijiet jippermettu analiżi u kalibrar adatti, bil-għan li ssir il-migrazzjoni għal miżura vinkolanti fl-2018.
(95)
Meta jiġi analizzat l-impatt tal-proporzjon tal-lieva finanzjarja fuq mudelli kummerċjali differenti, għandha tingħata attenzjoni partikolari għall-mudelli kummerċjali li jitqiesu li jinvolvu riskju baxx, bħas-self bl-ipoteki u s-self speċjalizzat ma’ gvernijiet reġjonali, awtoritajiet lokali jew entitajiet tas-settur pubbliku. L-ABE, abbażi tad-data li tirċievi u s-sejbiet tal-analiżi superviżorja waqt perijodu ta' osservazzjoni, għandha tiżviluppa, f'kooperazzjoni mal-awtoritajiet kompetenti, klassifikazzjoni tal-mudelli kummerċjali u r-riskji. Abbażi ta' analiżi adatti, u anki b'kont meħud tad-data storika jew ix-xenarji ta' stress, għandu jkun hemm valutazzjoni tal-livelli adegwati tal-proporzjon tal-lieva li jissalvagwardjaw ir-reżistenza tal-mudelli kummerċjali rispettivi u jekk il-livelli tal-proporzjon tal-lieva għandhomx jiġu stabbiliti bħala limiti jew bħala firxiet. Wara l-perijodu ta' osservazzjoni u l-kalibrazzjoni tal-liveli rispettivi tal-proporzjon tal-lieva, u abbażi tal-valutazzjoni, l-ABE tista' tippubblika analiżi statistika adegwata, inklużi medji u devjazzjonijiet standard, tal-proporzjon tal-lieva. Wara l-adozzjoni tar-rekwiżiti tal-proporzjon tal-lieva, l-ABE għandha tippubblika analiżi statistika adegwata, inklużi medji u devjazzjonijiet standard, tal-proporzjon tal-lieva meta mqabbel mal-kategoriji identifikati ta' istituzzjonijiet.
(96)
L-istituzzjonijiet għandhom jissorveljaw il-livell u l-bidliet fil-proporzjon tal-lieva finanzjarja kif ukoll ir-riskju tal-lieva finanzjarja bħala parti mill-proċess ta’ valutazzjoni interna dwar l-adegwatezza tal-kapital (ICAAP). Tali monitoraġġ għandu jkun inkluż fil-proċess ta' analiżi superviżorja. B'mod partikolari, wara d-dħul fis-seħħ tar-rekwiżiti marbuta mal-proporzjon tal-lieva, l-awtoritajiet kompetenti għandhom iwettqu monitoraġġ tal-iżviluppi fil-mudell kummerċjali u l-profil ta' riskju korrispondenti sabiex jiżguraw klassifikazzjoni aġġornata u tajba tal-istituzzjonijiet.
(97)
L-istrutturi ta’ governanza tajba, it-trasparenza u d-divulgazzjoni huma essenzjali għal politiki validi ta’ remunerazzjoni. Sabiex tkun żgurata trasparenza adegwata għas-suq tal-istrutturi ta’ remunerazzjoni tagħhom u r-riskju assoċjat, l-istituzzjonijiet għandhom jiżvelaw informazzjoni dettaljata dwar il-politiki, il-prattiki ta’ remunerazzjoni tagħhom u, għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità, l-ammonti aggregati għal dawk il-membri tal-persunal li l-attivitajiet professjonali tagħhom ikollhom impatt materjali fuq il-profil tar-riskju tal-istituzzjoni. Dik l-informazzjoni għandha tkun disponibbli għall-partijiet interessati kollha. Dawk ir-rekwiżiti partikolari għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għal rekwiżiti ta' divulgazzjoni aktar ġenerali dwar politiki ta' remunerazzjoni applikabbli b'mod orizzontali fis-setturi kollha. Barra minn hekk, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jitolbu lill-istituzzjonijiet li jagħmlu disponibbli informazzjoni aktar dettaljata dwar ir-remunerazzjoni.
(98)
Ir-rikonoxximent ta' aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu bħala istituzzjoni esterna tal-valutazzjoni tal-kreditu (ECAI) ma għandux iżid l-esklużjoni minn suq diġà dominat minn tliet impriżi prinċipali. L-ABE u l-banek ċentrali tas-SEBĊ għandhom, mingħajr ma jagħmlu l-proċess aktar faċli jew inqas eżiġenti, jipprevedi r-rikonoxximent ta' aktar aġenziji tal-klassifikazzjoni tal-kreditu bħala ECAIs bħala mod biex is-suq jinfetaħ għal impriżi oħra.
(99)
Id-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Ottubru 1995 dwar il-protezzjoni ta’ individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali u dwar il-moviment liberu ta’ dik id-data (16) u r-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta' individwu fir-rigward tal-ipproċessar ta' data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Komunità u dwar il-movement liberu ta' dik id-data (17), għandhom ikunu applikabbli b’mod sħiħ għall-ipproċessar tad-data personali għall-fini ta’ dan ir-Regolament.
(100)
L-istituzzjonijiet għandhom iżommu riżerva diversifikata ta' assi likwidi li jistgħu jużaw biex ikopru l-ħtiġijiet ta’ likwidità waqt stress fil-likwidità fuq perijodu ta' żmien qasir. Peress li mhux possibbli li wieħed ikun jaf ex-ante b'ċertezza liema assi speċifiċi f'kull klassi ta' assi jistgħu jkunu soġġetti għal xokkijiet ex-post, huwa xieraq li tiġi promossa riżerva ta' likwidità diversifikata u ta' kwalità għolja magħmula minn kategoriji ta' assi differenti. Konċentrazzjoni ta' assi u dipendenza żejda fuq il-likwidità tas-suq joħolqu riskju sistemiku għas-settur finanzjarju u għandhom jiġu evitati. Għandha għalhekk titqies sensiela wiesgħa ta' assi ta' kwalità waqt perijodu inizjali ta' osservazzjoni li jkunu ser jintużaw għall-iżvilupp ta' definizzjoni ta' rekwiżit tal-kopertura tal-likwidità. Fit-tfassil ta' definizzjoni uniformi ta' assi likwidi, tal-inqas bonds tal-gvern u bonds koperti nnegozjati fi swieq trasparenti b'fatturat kontinwu jkunu mistennija jitqiesu bħala assi ta' likwidità estremament għolja u ta' kwalità ta' kreditu. Ikun ukoll xieraq li l-assi li jikkorrispondu għall-Artikolu 416(1)(a) sa (c) għandhom jiġu inklużi fir-riżerva mingħajr limitazzjonijiet. Meta istituzzjonijiet jużaw l-istokk ta' likwidità, huma għandhom jistabbilixxu pjan biex jirkupraw il-pussess tagħhom ta’ assi likwidi u l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw l-adegwatezza tal-pjan u l-implimentazzjoni tiegħu.
(101)
L-istokk ta’ assi likwidi għandu jkun disponibbli fi kwalunkwe ħin biex jissodisfa l-flussi ta’ ħruġ tal-likwidità. Il-livell tal-ħtiġijiet tal-likwidità waqt stress fil-likwidità fuq perijodu ta' żmien qasir għandu jkun iddeterminat b’mod standardizzat sabiex ikunu żgurati standard ta' sodezza uniformi u kondizzjonijiet indaqs. Għandu jkun żgurat li tali determinazzjoni standardizzata m’għandhiex konsegwenzi mhux intenzjonati għas-swieq finanzjarji, l-estensjoni tal-kreditu u t-tkabbir ekonomiku, filwaqt li jittieħed kont tal-mudelli kummerċjali u ta' investiment u l-ambjenti ta’ finanzjament differenti tal-istituzzjonijiet madwar l-Unjoni. Għal dan il-għan, ir-rekwiżit ta’ kopertura tal-likwidità għandu jkun soġġett għal perijodu ta’ osservazzjoni. Abbażi tal-osservazzjonijiet u bl-appoġġ ta' rapporti tal-ABE, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta att iddelegat biex tintroduċi fi żmien opportun rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità dettaljat u armonizzat għall-Unjoni. Sabiex tiġi żgurata l-armonizzazzjoni globali fil-qasam tar-regolamentazzjoni tal-likwidità kwalunkwe att iddelegat biex jiġi introdott ir-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità għandu jkun jista' jitqabbel mal-proporzjon ta' kopertura tal-likwidità stabbilit fil-qafas internazzjonali finali għall-kalkolu, l-istandards u l-monitoraġġ tar-riskji tal-likwidità tal- BCBS b'kont meħud tal-ispeċifiċitajiet tal-Unjoni u nazzjonali.
(102)
Għal dak l-għan, matul il-perijodu ta' osservazzjoni, l-ABE għandha tanalizza u tivvaluta, fost l-oħrajn, l-adegwatezza ta' limitu ta' 60 % fuq l-assi likwidi ta' livell 1, u limitu ta' 75 % tad-dħul u l-ħruġ u l-introduzzjoni gradwali tar-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità minn 60 % mill-1 ta’ Jannar 2015 li jiżdied fuq bażi gradwata sa 100 %. Meta tivvaluta u tirrapporta dwar id-definizzjonijiet uniformi tal-istokk ta' assi likwidi, l-ABE għandha tqis id-definizzjoni mill-BCBS ta' assi likwiti ta' kwalità għolja (HQLA) għall-bażi tal-analiżi tagħha, b'kont meħud tal-ispeċifiċitajiet tal-Unjoni u nazzjonali. Filwaqt li l-ABE għandha tidentifika dawk il-muniti fejn il-ħtiġijiet tal-istituzzjonijiet stabbiliti fl-Unjoni għall-assi likwidi jaqbżu d-disponibbiltà ta' dawk l-assi likwidi f'dik il-munita, ta' kull sena l-ABE għandha teżamina wkoll jekk id-derogi, inkużi dawk identifikati f'dan ir-Regolament, għandhomx japplikaw. Barra minn hekk, ta' kull sena l-ABE għandha tivvaluta jekk b'rabta ma' kwalunkwe deroga bħal din kif ukoll derogi diġà identifikati f'dan ir-Regolament, għandhomx jiġu mehmużin xi kundizzjonijiet addizzjonali għall-użu tagħhom minn istituzzjonijiet stabbiliti fl-Unjoni jew jekk kundizzjonijiet eżistenti għandhomx jiġu riveduti. L-ABE għandha tippreżenta r-riżultati tal-analiżi tagħha f'rapport annwali lill-Kummissjoni.
(103)
Bil-ħsieb li tiżdied l-effiċjenza u jitnaqqas il-piż amministrattiv, l-ABE għandha tistabbilixxi qafas ta' rappurtar koerenti abbażi ta' sensiela armonizzata ta' standards għar-rekwiżiti ta' likwidità li għandha tiġi applikata fl-Unjoni kollha. Għal dan l-għan l-ABE għandha tiżviluppa formati ta' rappurtar uniformi u soluzzjonijiet tal-IT li jqisu d-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE. Sad-data ta' applikazzjoni tar-rekwiżiti kollha marbuta mal-likwidità, l-istituzzjonijiet għandhom ikomplu jissodisfaw ir-rekwiżiti ta' rappurtar nazzjonali tagħhom.
(104)
L-ABE, f'kooperazzjoni mal-BERS, għandha toħroġ gwida dwar il-prinċipji għall-użu ta' riżerva ta' likwidità f'sitwazzjoni ta' stress.
(105)
Ma jistax jitqies bħal aċċertat li l-istituzzjonijiet ser jirċievu appoġġ ta' likwidità minn istituzzjonijiet oħra li jappartjenu għall-istess grupp meta jkollhom diffikultajiet biex jissodisfaw l-obbligi ta’ pagament tagħhom. Madankollu, soġġett għall-kondizzjonijiet rigorużi u l-ftehim individwali tal-awtoritajiet kompetenti kollha involuti, l-awtoritajiet kompetenti għandhom ikunu jistgħu jirrinunzjaw li japplikaw ir-rekwiżit tal-likwidità għal istituzzjonijiet individwali u jagħmlu lil dawk l-istituzzjonijiet soġġetti għal rekwiżit konsolidat, sabiex dawn ikunu jistgħu jiġġestixxu l-likwidità tagħhom b'mod ċentrali fil-livell tal-grupp jew tas-sottogrupp.
(106)
Bl-istess mod, fejn ma tingħata l-ebda eżenzjoni, il-flussi tal-likwidità bejn żewġ istituzzjonijiet li jappartjenu għall-istess grupp u li huma soġġetti għal superviżjoni konsolidata, meta r-rekwiżit tal-likwidità jsir miżura vinkolanti, għandhom jirċievu rati preferenzjali fuq il-flussi ’l ġewwa u ’l barra biss f'dawk il-każijiet fejn is-salvagwardji kollha meħtieġa jkunu stabbiliti. Trattamenti preferenzjali speċifiċi bħal dawn għandhom jiġu definiti b'mod strett u marbuta mat-twettiq ta' għadd ta' kondizzjonijiet stretti u oġġettivi. It-trattament speċifiku applikabbli għal fluss partikolari fost impriżi ta' grupp għandu jinkiseb permezz ta' metodoloġija li tuża kriterji u parameteri oġġettivi biex jiġu determinati livelli speċifiċi ta' flussi 'l ġewwa u flussi 'l barra bejn l-istituzzjoni u l-kontroparti. Abbażi tal-osservazzjonijiet u b'appoġġ mir-rapport tal-ABE, il-Kummissjoni għandha, kif adatt u bħala parti tal-att iddelegat li hija tadotta skont dan ir-Regolament biex tispeċifika r-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità, tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati biex tistabbilixxi dawn it-trattamenti speċifiċi fost impriżi ta' grupp, il-metodoloġija u l-kriterji oġġettivi li magħhom huma marbutin, kif ukoll il-modalitajiet għal deċiżjonijiet konġunti għall-valutazzjoni ta' dawk il-kriterji.
(107)
Bonds maħruġa mill-Aġenzija Nazzjonali ta' Ġestjoni tal-Assi (NAMA) fl-Irlanda huma ta' importanza partikolari għar-rilanċ tas-settur bankarju Irlandiż u l-ħruġ tagħhom ingħata l-approvazzjoni minn qabel mill-Istati Membri, u ġew approvati bħala għajnuna mill-Istat mill-Kummissjoni bħala miżura ta' appoġġ introdotta biex jitneħħew l-assi difettużi mill-karti tal-bilanċ ta' ċerti istituzzjonijiet ta' kreditu. Il-ħruġ ta' tali bonds, miżura transitorja appoġġata mill-Kummissjoni u l-BĊE, huwa parti integrali fir-ristrutturar tas-sistema bankarja Irlandiża. Tali bonds huma garantiti mill-gvern Irlandiż u huma kollateral eliġibbli mal-awtoritajiet monetarji. Il-Kummissjoni għandha tindirizza mekkaniżmi speċifiċi ta' anterjorità ta' assi trasferibbli maħruġa jew iggarantiti minn entitajiet li għandhom l-approvazzjoni tal-Unjoni dwar għajnuna mill-Istat, bħala parti mill-att iddelegat li hija tadotta skont dan ir-Regolament biex jiġi speċifikat ir-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità. F'dak ir-rigward il-Kummissjoni li tieħu kont tal-fatt li l-istituzzjonijiet li jikkalkulaw ir-rekwiżiti ta' kopertura tal-likwidità skont dan ir-Regolament għandhom jingħataw il-permess li jinkludu senior bonds bħala assi ta' likwidità u ta' kwalità ta' kreditu estremament għoljin sa Diċembru 2019.
(108)
B'mod simili, il-bonds maħruġa mill-Kumpannija ta' Ġestjoni ta' Assi Spanjola huma ta' importanza partikolari għall-irkupru bankarju Spanjol u huma miżura transizzjonali appoġġata mill-Kummissjoni u l-BĊE, bħala parti integrali fir-ristrutturazzjoni tas-sistema bankarja Spanjola. Peress li l-ħruġ tagħhom hu previst fil-Memorandum ta' Ftehim dwar il-Kondizzjonalità tal-Politika tas-Settur Finanzjarju ffirmat mill-Kummissjoni u l-Awtoritajiet Spanjoli fit-23 ta’ Lulju 2012, u t-trasferiment tal-assi jeħtieġ approvazzjoni mill-Kummissjoni bħala miżura ta' għajnuna mill-istat introdotta biex jitneħħew assi danneġġati mill-karti tal-bilanċ ta' ċerti istituzzjonijiet ta' kreditu, u safejn huma ggarantiti mill-gvern Spanjol u huma kollaterali eliġibbli ma' awtoritajiet monetarji. Il-Kummissjoni għandha tindirizza l-mekkaniżmu speċifiċi ta' anterjorità tal-assi trasferibbli maħruġa jew iggarantiti minn entitajiet li jkollhom l-approvazzjoni għall-għajnuna Statali mill-Unjoni bħala parti mill-att iddelegat li hija tadotta skont dan ir-Regolament biex jiġi speċifikat ir-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità. F'dak ir-rigward il-Kummissjoni għandha tieħu kont tal-fatt li l-istituzzjonijiet li jikkalkulaw ir-rekwiżiti ta' kopertura tal-likwidità skont dan ir-Regolament għandhom jingħataw il-permess jinkludu senior bonds tal-Kumpannija ta' Ġestjoni ta' Assi Spanjola bħala assi ta' likwidità estremament għolja u ta' kwalità ta' kreditu tal-inqas sa Diċembru 2023.
(109)
Abbażi tar-rapporti li l-ABE hija meħtieġa li tippreżenta u meta tħejji l-proposta għal att iddelegat dwar ir-rekwiżiti ta' likwidità, il-Kummissjoni għandha wkoll tqis jekk senior bonds maħruġa minn entitajiet legali simili għan-NAMA fl-Irlanda jew il-Kumpannija ta' Ġestjoni ta' Assi Spanjola, stabbiliti għall-istess fini u ta' importanza partikolari għall-irkupru bankarju fi kwalunkwe Stat Membru ieħor, għandhomx jingħataw tali trattament, safejn ikunu ggarantiti mill-gvern ċentrali tal-Istat Membru rilevanti u huma kollaterali eliġibbli ma' awtoritajiet monetarji.
(110)
Meta tiżviluppa l-abbozz ta' standards tekniċi regolatorji biex jiġu determinati l-metodi għall-kejl ta' ħruġ addizzjonali, l-ABE għandha tqis approċċ storiku standardizzat bħala metodu ta' tali kejl.
(111)
Sakemm jiġi introdott il-proporzjon ta’ ffinanzjar stabbli nett (NSFR) bħala standard minimu vinkolanti, l-istituzzjonijiet għandhom josservaw obbligu ġenerali ta' finanzjament. L-obbligu ġenerali ta' finanzjament m'għandux ikun rekwiżit tal-proporzjon. Jekk, sakemm jiġi introdott l-NSFR, jiġi introdott proporzjon ta’ ffinanzjar stabbli bħala standard minimu permezz ta' dispożizzjoni nazzjonali, l-istituzzjonijiet għandhom jikkonformaw ma' dan l-istandard minimu kif meħtieġ.
(112)
Apparti mill-ħtiġijiet ta’ likwidità fuq perijodu ta' żmien qasir, l-istituzzjonijiet għandhom jadottaw ukoll strutturi ta’ finanzjament li jkunu stabbli fuq terminu itwal ta’ żmien. F’Diċembru 2010, il-BCBS qabel li l-NSFR jiċċaqlaq għal standard minimu sal-1 ta’ Jannar 2018 u li l-BCBS jistabbilixxi proċessi rigorużi ta’ rappurtar biex jissorvelja l-proporzjon matul il-perijodu ta’ transizzjoni u li ser ikompli janalizza l-implikazzjonijiet ta’ dawn l-istandards għas-swieq finanzjarji, l-estensjoni tal-kreditu u t-tkabbir ekonomiku, filwaqt li jindirizza l-konsegwenzi mhux maħsuba, skont il-ħtieġa. Il-BCBS b’hekk qabel li l-NSFR ikun soġġett għal perijodu ta’ osservazzjoni u jinkludi klawsola ta’ analiżi. F’dak il-kuntest, l-ABE għandha, abbażi tar-rapportar meħtieġ minn dan ir-Regolament, tevalwa kif għandu jkun iddisinjat rekwiżit ta’ finanzjament stabbli. Abbażi ta' din l-evalwazzjoni, il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill flimkien ma’ kwalunkwe proposta adatta sabiex jiġu introdotti tali rekwiżit sal-2018.
(113)
Punti debboli fil-governanza korporattiva f’numru ta’ istituzzjonijiet ikkontribwixxew għal teħid ta’ riskji eċċessivi u imprudenti fis-settur bankarju li wassal għall-falliment ta’ istituzzjonijiet individwali u problemi sistemiċi.
(114)
Sabiex jiġi ffaċilitat il-monitoraġġ tal-prattiki tal-governanza korporattiva tal-istituzzjonijiet u tittejjeb id-dixxiplina fis-suq, l-istituzzjonijiet għandhom jiżvelaw pubblikament l-arranġamenti tal-governanza korporattiva tagħhom. Il-korpi ta' ġestjoni tagħhom għandhom japprovaw u jiżvelaw pubblikament dikjarazzjoni li tipprovdi aċċertament lill-pubbliku li dawn l-arranġamenti huma adegwati u effiċjenti.
(115)
Sabiex titqies id-diversità tal-mudelli kummerċjali tal-istituzzjonijiet fis-suq intern ċerti rekwiżiti strutturali għal perijodu fit-tul, bħall-NSFR u l-proporzjon tal-lieva għandhom jiġu eżaminati mill-qrib bil-għan tal-promozzjoni ta' varjetà ta' strutturi bankarji sodi li kienu, u għandhom jibqgħu jkunu, ta' servizz għall-ekonomija tal-Unjoni.
(116)
Għall-provvista kontinwa ta' servizzi finanzjarji lil familji u ditti, tinħtieġ struttura ta' finanzjament stabbli. Flussi ta' finanzjament fuq perijodu fit-tul f'sistemi finanzjarji bbażati fuq il-banek f'ħafna Stati Membri ġeneralment jista' jkollhom karatteristiċi differenti minn dawk li jinsabu fi swieq internazzjonali oħra. Barra minn hekk, jistgħu jkunu ġew żviluppati strutturi speċifiċi ta' finanzjament fl-Istati Membri biex jiġi pprovdut finanzjament stabbli għal investiment fuq perijodu fit-tul, inklużi strutturi bankarji deċentralizzati maħsuba biex jidderieġu l-likwidità jew it-titoli ipotekarji speċjalizzati li jinnegozjaw fi swieq ta' likwidità għolja jew li huma investiment tajjeb għal investituri fuq perijodu ta' żmien twil. Dawk il-fatturi strutturali għandhom jitqiesu b'attenzjoni. Huwa essenzjali għal dak il-għan li, ladarba l-istandards internazzjonali jiġu ffinalizzati, l-ABE u l-BERS, fuq il-bażi tar-rappurtar meħtieġ minn dan ir-Regolament, jevalwaw kif għandu jitfassal rekwiżit ta' finanzjament stabbli li jqis bis-sħiħ id-diversità tal-istrutturi ta' finanzjament fis-suq bankarju tal-Unjoni.
(117)
Sabiex tkun żgurata konverġenza progressiva bejn il-livell tal-fondi proprji u l-aġġustamenti prudenzjali applikati għad-definizzjoni ta’ fondi proprji fl-Unjoni u għad-definizzjoni ta’ fondi proprji stabbilita b’dan ir-Regolament matul il-perijodu ta’ tranżizzjoni, id-dħul f’fażijiet tar-rekwiżiti tal-fondi proprji ta’ dan ir-Regolament għandu jseħħ gradwalment. Huwa vitali li jkun żgurat li dan id-dħul f’fażijiet ikun konsistenti mat-titjib reċenti magħmul mill-Istati Membri fil-livelli meħtieġa tal-fondi proprji u mad-definizzjoni ta’ fondi proprji fis-seħħ fl-Istati Membri. Għal dak il-għan, matul il-perijodu ta’ transizzjoni l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeterminaw fi ħdan limiti minimi u massimi definiti kemm għandom jintroduċu rapidament il-livell meħtieġ tal-fondi proprji u l-aġġustamenti prudenzjali stabbiliti f’dan ir-Regolament.
(118)
Sabiex tiġi ffaċilitata t-transizzjoni bla xkiel minn aġġustamenti prudenzjali diverġenti attwalment applikati fl-Istati Membri għas-sett ta’ aġġustamenti prudenzjali stabbiliti f’dan ir-Regolament, l-awtoritajiet kompetenti għandhom ikunu jistgħu, matul il-perijodu ta’ transizzjoni, ikomplu jeħtieġu lill-istituzzjonijiet, sa ċertu limitu, sabiex jagħmlu aġġustamenti prudenzjali għall-fondi proprji li jirrappreżentaw deroga minn dan ir-Regolament.
(119)
Sabiex ikun żgurat li l-istituzzjonijiet ikollhom żmien biżżejjed biex jissodisfaw il-livelli meħtieġa ġodda u d-definizzjoni ta’ fondi proprji, ċerti strumenti ta' kapital li ma jkunux konformi mad-definizzjoni ta’ fondi proprji stabbilita f’dan ir-Regolament għandhom jitneħħew f’fażijiet bejn l-1 ta’ Jannar 2013 u l-31 ta’ Diċembru 2021. Barra minn hekk, ċerti strumenti injettati mill-Istat għandhom jiġu rikonoxxuti b’mod sħiħ fil-fondi proprji għal perijodu limitat. Barra minn hekk, il-kontijiet premium tal-ishma relatati ma' elementi li kienu jikkwalifikaw bħala fondi proprja taħt il-miżuri ta' traspożizzjoni nazzjonali għad-Direttiva 2006/48/KE għandhom f'ċerti ċikostanzi jikkwalifikaw bħala Ekwità Komuni ta' Grad 1.
(120)
Sabiex tkun żgurata konverġenza progressiva lejn regoli uniformi dwar id-divulgazzjoni mill-istituzzjonijiet biex jipprovdu lill-parteċipanti fis-swieq b’informazzjoni preċiża u komprensiva rigward il-profil tar-riskju ta’ istituzzjonijiet individwali, ir-rekwiżiti tad-divulgazzjoni għandhom jiddaħħlu f’fażijiet gradwalment.
(121)
Sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi u l-esperjenza tas-swieq fl-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tkun meħtieġa tippreżenta rapporti lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill, flimkien ma’ proposti leġislattivi, fejn opportun, dwar l-effetti potenzjali tar-rekwiżiti ta' kapital fuq iċ-ċiklu ekonomiku ta’ rekwiżiti minimi ta’ fondi proprji għal skoperturi f’forma ta’ bonds koperti, skoperturi kbar, rekwiżiti tal-likwidità, lieva finanzjarja, skoperturi għal riskju ta’ kreditu trasferit, riskju ta’ kreditu tal-kontroparti u l-metodu ta’ skopertura oriġinali, skoperturi fil-livell tal-konsumatur, fuq id-definizzjoni ta’ kapital eliġibbli, u l-livell tal-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
(122)
Il-fini ewlenija tal-qafas legali għall-istituzzjonijiet ta' kreditu għandu jkun li jiġi żgurat il-funzjonament ta' servizzi vitali għall-ekonomija reali filwaqt li jiġi limitat ir-riskju ta' periklu morali. Is-separazzjoni strutturali ta' attivitajiet bankarji bl-imnut u tal-investiment fi ħdan grupp bankarju tista' tkun strument ċentrali li jsostni dan l-objettiv. L-ebda dispożizzjoni fil-qasam regolatorju attwali ma għandha għalhekk tipprevjeni l-introduzzjoni ta' miżuri għall-effett ta' tali separazzjoni. Il-Kummissjoni għandha tkun meħtieġa tanalizza l-kwistjoni tas-separazzjoni strutturali fl-Unjoni u tippreżenta rapport, flimkien ma' proposti leġislattivi, jekk opportun, lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(123)
Bl-istess mod bil-ħsieb li jiġu mħarsa d-depożituri u tinżamm l-istabbiltà finanzjarja, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu wkoll jadottaw miżuri strutturali li jirrikjedu lill-istituzzjonijiet ta' kreditu awtorizzati f'dak l-Istat Membru li jnaqqsu l-iskoperturi tagħhom għal entitajiet legali differenti skont l-attivitajiet tagħhom, irrispettivament minn fejn jinsabu dawk l-attivitajiet. Madankollu, minħabba li miżuri bħal dawn jista' jkollhom impatt negattiv billi jifframmentaw is-suq intern, huma għandhom jiġu approvati biss taħt kundizzjonijiet stretti sakemm jidħol fis-seħħ att legali futur li espliċitament jarmonizza miżuri bħal dawn.
(124)
Sabiex ikunu speċifikati r-rekwiżiti stabbiliti f’dan ir-Regolament, is-setgħa tal-adozzjoni ta' atti f’konformità mal-Artikolu 290 TFUE għandha tkun iddelegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-aġġustamenti tekniċi għal dan ir-Regolament biex ikunu ċċarati d-definizzjonijiet biex tkun żgurata l-applikazzjoni uniformi ta’ dan ir-Regolament jew biex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji, biex t-terminoloġija tkun allinjata fuq l-atti rilevanti sussegwenti, u d-definizzjonijiet jitfasslu skonthom, biex isir aġġustament tad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament dwar fondi proprji biex jirriflettu l-iżviluppi fl-istandards tal-kontabbiltà jew il-liġi tal-Unjoni, jew fir-rigward tal-konverġenza tal-prattiki superviżorji, biex jitwessgħu l-listi tal-klassijiet tal-iskoperturi għall-fini tal-Approċċ Standardizzat jew l-Approċċ IRB sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji; biex isir aġġustament ta’ ċerti ammonti rilevanti għal dawk il-klassijiet tal-iskoperturi sabiex jittieħed kont tal-effetti tal-inflazzjoni; biex tkun aġġustata l-lista u l-klassifika tal-elementi li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ; u biex ikunu aġġustati d-dispożizzjonijiet speċifiċi u l-kriterji tekniċi dwar it-trattament tar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti, l-Approċċ Standardizzat u l-Approċċ IRB, il-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu, it-titolizzazzjoni, ir-riskju operattiv, ir-riskju tas-suq, il-likwidità, il-lieva finanzjarja u d-divulgazzjoni sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji jew fl-istandards tal-kontabbiltà jew il-liġi tal-Unjoni, jew fir-rigward tal-konverġenza tal-prattiki superviżorji u l-kalkolu tar-riskju u jittieħed kont tal-eżitu tal-analiżi ta’ diversi materji relatati mal-kamp ta' applikazzjoni tad-Direttiva 2004/39/KE.
(125)
Is-setgħa li tadotta atti f’konformità mal-Artikolu 290 TFUE għandha wkoll tkun iddelegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-preskrizzjoni ta’ tnaqqis temporanju fil-livell tal-fondi proprji jew l-piż tar-riskju speċifikati skont dan ir-Regolament sabiex jittieħed kont taċ-ċirkostanzi speċifiċi, biex tkun iċċarata l-eżenzjoni ta’ ċerti skoperturi mill-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament dwar skoperturi kbar, biex ikunu speċifikati l-ammonti rilevanti għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta' kapital għall-portafoll tan-negozjar biex jittieħed kont tal-iżviluppi fl-oqsma ekonomiċi u monetarji, biex isir aġġustament tal-kategoriji tad-ditti ta' investiment eliġibbli għal ċerti derogi għal livelli meħtieġa ta’ fondi proprji biex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji, biex ikun iċċarat ir-rekwiżit li d-ditti ta' investiment iżommu fondi proprji ekwivalenti għal kwart tal-ispejjeż ġenerali (overheads) fissi tas-sena preċedenti biex tkun żgurata applikazzjoni uniformi ta’ dan ir-Regolament, biex ikunu ddeterminati l-elementi tal-fondi proprji li minnhom għandu jsir it-tnaqqis tal-holdings tal-istituzzjoni tal-istrumenti ta' entitajiet rilevanti, biex ikunu introdotti dispożizzjonijiet transizzjonali addizzjonali relatati mat-trattament ta’ qligħ u telf attwarju fil-kalkolu tal-obbligi tal-istituzzjonijiet ta’ pensjonijiet b’benefiċċju definit. Huwa importanti ferm li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma tagħha ta' tħejjija, inkluż fil-livell tal-esperti. Il-Kummissjoni, meta tkun qiegħda tħejji u tfassal atti ddelegati, għandha tiżgura trasmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(126)
F'konformità mad-dikjarazzjoni Nru 39 dwar l-Artikolu 290 TFUE, il-Kummissjoni għandha tkompli tikkonsulta lill-esperti maħtura mill-Istati Membri matul it-tħejjija tal-abbozz tal-atti ddelegati fil-qasam tas-servizzi finanzjarji, f'konformità mal-prassi stabbilita tagħha.
(127)
L-istandards tekniċi fis-servizzi finanzjarji għandhom jiżguraw armonizzazzjoni, kondizzjonijiet uniformi u protezzjoni adegwata tad-depożituri, l-investituri u l-konsumaturi fl-Unjoni. Bħala korp b’ħila espert speċjalizzata ħafna, ikun effiċjenti u adatt li l-ABE tiġi fdata bl-elaborazzjoni ta’ abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji u implimentattivi li ma jinvolvux għażliet tal-politika, biex jiġu ppreżentati lill-Kummissjoni. L-ABE għandha tiżgura proċessi amministrattivi u ta' rappurtar effiċjenti meta tkun qed tabbozza l-istandards tekniċi. Il-formati ta’ rappurtar għandhom ikunu proporzjonati man-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet.
(128)
Il-Kummissjoni għandha tadotta abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji żviluppati mill-ABE fl-oqsma tal-assoċjazzjonijiet reċiproċi, is-soċjetajiet kooperattivi, l-istituzzjonijiet tat-tfaddil jew istituzzjonijiet simili, ċerti strumenti ta’ fondi proprji, aġġustamenti prudenzjali, tnaqqis minn fondi proprji, strumenti ta’ fondi proprji addizzjonali, interessi tal-minoranza, servizzi anċillari għall-banek, trattament tal-aġġustament tar-riskju tal-kreditu, probabbiltà ta' inadempjenza, telf fil-każ ta’ inadempjenza, approċċi għall-ippeżar tar-riskju tal-assi, konverġenza ta’ prattiki superviżorji, likwidità, u arranġamenti transizzjonali għal fondi proprji, permezz ta’ atti ddelegati skont l-Artikolu 290 TFUE u f’konformità mal-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010. Huwa ta' importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet adatti matul il-ħidma ta' tħejjija tagħha, inkluż fil-livell ta' esperti. Il-Kummissjoni u l-ABE għandhom jiżguraw li dawk l-istandards u r-rekwiżiti jkunu jistgħu jiġu applikati mill-istituzzjonijiet kollha kkonċernati b'mod li jkun proporzjonali man-natura, l-iskala u l-kumplessità ta' dawn l-istituzzjonijiet u l-attivitajiet tagħhom.
(129)
L-implimentazzjoni ta' xi atti delegati prevista f'dan ir-Regolament, bħall-att iddelegat li jirrigwarda r-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità. jista’ potenzjalment ikollha impatt sostanzjali fuq l-istituzzjonijiet sorveljati u l-ekonomija reali. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu dejjem infurmati tajjeb dwar l-iżviluppi rilevanti fil-livell internazzjonali u dwar il-ħsieb attwali fil-Kummissjoni diġà qabel il-pubblikazzjoni tal-atti ddelegati.
(130)
Il-Kummissjoni għandha wkoll tingħata s-setgħa li tadotta standards tekniċi implimentattivi żviluppati mill-ABE fir-rigward tal-konsolidazzjoni, id-deċiżjonijiet konġunti, ir-rapportar, id-divulgazzjoni, l-iskoperturi koperti b’ipoteki, il-valutazzjoni tar-riskju, l-approċċi għall-ippeżar tar-riskju tal-assi, il-piżijiet tar-riskju u l-ispeċifikazzjoni ta’ ċerti skoperturi, it-trattament tal-għażliet u l-garanziji, il-pożizzjonijiet fi strumenti ta’ ekwità u kambju, l-użu ta’ mudelli interni, il-lieva finanzjarja, u l-elementi li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ permezz ta' atti ta' implimentazzjoni skont l-Artikolu 291 TFUE u f'konformità mal-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
(131)
Fid-dawl tad-dettall u l-għadd ta' standards tekniċi regolatorji li għandhom jiġu adottati skont dan ir-Regolament, meta l-Kummissjoni tadotta standard tekniku regolatorju li huwa l-istess bħall-abbozz ta' standard tekniku regolatorju ppreżentat mill-ABE, il-perijodu li matulu l-Parlament Ewropew jew il-Kunsill jistgħu joġġezzjonaw għal standard tekniku regolatorju għandu, fejn opportun, jiġi estiż f'xahar. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandha timmira li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji f'waqtu biex tippermetti lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill li jwettqu skrutinju sħiħ, b'kont meħud tal-volum u l-kumplessità tal-istandards tekniċi regolatorji, u d-dettalji tar-Regoli ta' Proċedura, il-kalendarju tax-xogħol u l-kompożizzjoni tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill.
(132)
Sabiex jiġi żgurat grad għoli ta' trasparenza, l-ABE għandha tniedi konsultazzjonijiet marbuta mal-abbozz ta' standards tekniċi msemmija f'dan ir-Regolament. L-ABE u l-Kummissjoni għandhom jibdew iħejju r-rapporti tagħhom dwar ir-rekwiżiti ta' likwidità u l-lieva, kif previst f'dan ir-Regolament, mill-aktar fis possibbli.
(133)
Sabiex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat ta’ implimentazzjoni. Dawk is-setgħat għandhom ikunu eżerċitati f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta' kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta' implimentazzjoni (18).
(134)
B'konformità mal-Artikolu 345 TFUE, li jipprevedi li t-Trattati m'għandhom bl-ebda mod jippreġudikaw ir-regoli fl-Istati Membri li jirregolaw is-sistema tas-sjieda tal-proprjetà, dan ir-Regolament la jiffavorixxi u lanqas jiddiskrimina kontra xi tip ta' sjieda, li tinsab fil-kamp ta' applikazzjoni tiegħu.
(135)
Il-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data ġie kkonsultat f'konformità mal-Artikolu 28(2) tar-Regolament (KE) Nru 45/2001 u adotta opinjoni (19).
(136)
Ir-Regolament (UE) Nru 648/2012 għandu jiġi emendat skont dan,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
PARTI WIEĦED
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
TITOLU I
SUĠĠETT, KAMP TA' APPLIKAZZJONI U DEFINIZZJONIJIET
Artikolu 1
Kamp ta' applikazzjoni
Dan ir-Regolament jistabbilixxi regoli uniformi li jikkonċernaw rekwiżiti prudenzjali ġenerali li l-istituzzjonijiet sorveljati skont id-Direttiva 2013/36/UE għandhom jikkonformaw magħhom fir-rigward tal-elementi li ġejjin:
(a)
rekwiżiti ta’ fondi proprji li jirrelataw ma’ elementi intierament kwantifikabbli, uniformi u standardizzati ta’ riskju tal-kreditu, riskju tas-suq, riskju operattiv u riskju tas-saldu;
(b)
rekwiżiti li jillimitaw skoperturi kbar;
(c)
wara li l-att iddelegat imsemmi fl-Artikolu 460 ikun daħal fis-seħħ, rekwiżiti tal-likwidità li jirrelataw ma’ elementi intierament kkwantifikabbli, uniformi u standardizzati ta’ riskju tal-likwidità;
(d)
rekwiżiti ta’ rapportar li jirrelataw mal-punti (a), (b) u (c) u mal-lieva finanzjarja;
(e)
rekwiżiti ta' divulgazzjoni pubblika.
Dan ir-Regolament ma jirregolax ir-rekwiżiti tal-pubblikazzjoni għal awtoritajiet kompetenti fil-qasam tar-regolazzjoni prudenzjali u s-superviżjoni tal-istituzzjonijiet kif stipulat fid-Direttiva 2013/36/UE.
Artikolu 2
Setgħat superviżorji
Għall-fini tal-iżgurar tal-konformità ma’ dan ir-Regolament, l-awtoritajiet kompetenti għandhom ikollhom is-setgħat u għandhom isegwu l-proċeduri stipulati fid-Direttiva 2013/36/UE.
Artikolu 3
Applikazzjoni ta’ rekwiżiti aktar stretti mill-istituzzjonijiet
Dan ir-Regolament ma jostakolax lill-istituzzjonijiet milli jżommu fondi proprji u l-komponenti tagħhom f’eċċess ta’, jew japplikaw miżuri li jkunu aktar stretti minn, dawk meħtieġa minn dan ir-Regolament.
Artikolu 4
Definizzjonijiet
1. Għall-fini ta’ din id-Deċiżjoni, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‘istituzzjoni ta’ kreditu’ tfisser impriża li n-negozju tagħha jkun li tieħu depożiti jew fondi oħra ripagabbli mingħand il-pubbliku u li tagħti krediti f'isimha stess;
(2)
‘ditta ta' investiment’ tfisser persuna kif definit fil-punt (1) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2004/39/KE, li tkun soġġetta għar-rekwiżiti imposti minn dik id-Direttiva, esklużi dawn li ġejjin:
(a)
istituzzjonijiet ta’ kreditu;
(b)
ditti lokali;
(c)
ditti li mhumiex awtorizzati li jipprovdu s-servizz anċillari msemmi fil-punt (1) tat-Taqsima B tal-Anness I tad-Direttiva 2004/39/KE, li jipprovdu biss wieħed jew aktar mis-servizzi ta' investiment u attivitajiet elenkati fil-punti 1, 2, 4 u 5 tat-Taqsima A tal-Anness I għal dik id-Direttiva, u li mhumiex permessi jżommu flus jew titoli li jappartjenu għall-klijenti tagħhom u li għal dik ir-raġuni ma jistgħu f'ebda mument ikollhom dejn mal-klijenti tagħhom;
(3)
‘istituzzjoni’ tfisser istituzzjoni ta’ kreditu jew ditta ta' investiment;
(4)
‘ditta lokali’ tfisser ditta li tinnegozja għan-nom tagħha stess fi futures finanzjarji jew opzjonijiet jew derivati oħra u fis-swieq tal-flus għall-fini waħdieni ta' kopertura tal-pożizzjonijiet fis-swieq tad-derivati, jew tinnegozja għan-nom ta’ membri oħra ta’ dawk is-swieq u tkun garantita mill-membri tal-ikklerjar tal-istess swieq, fejn ir-responsabbiltà biex tkun żgurata l-eżekuzzjoni tal-kuntratti li tkun daħlet għalihom tali ditta ikunu assunti mill-membri tal-ikklerjar tal-istess swieq;
(5)
‘impriża tal-assigurazzjoni’ tfisser impriża tal-assigurazzjoni kif definit fil-punt (1) tal-Artikolu 13 tad-Direttiva 2009/138/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Novembru 2009 dwar il-bidu u l-eżerċizzju tan-negozju tal-assigurazzjoni u tar-riassigurazzjoni (Solvibbiltà II) (20);
(6)
‘impriża tar-riassigurazzjoni’ tfisser impriża tal-assigurazzjoni kif definit fil-punt (4) tal-Artikolu 13 tad-Direttiva 2009/138/KE;
(7)
‘impriża ta’ investiment kollettiv’ jew ‘CIU’ (collective investment undertaking) tfisser UCITS kif definit fl-Artikolu 1(2) tad-Direttiva 2009/65/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Lulju 2009 dwar il-koordinazzjoni ta’ liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi fir-rigward tal- impriżi ta’ investiment kollettiv f’titoli trasferibbli (UCITS) (21), inkluż, sakemm mhux previst mod ieħor, entitajiet ta' pajjiżi terzi li jwettqu attivitajiet simili, li huma soġġetti għal superviżjoni skont il-liġi tal-Unjoni jew il-liġi ta' pajjiż terz li japplika rekwiżiti superviżorji u regolatorji ta' mill-inqas ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni, AIF kif definit fl-Artikolu 4(1)(a) tad-Direttiva 2011/61/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-8 ta’ Ġunju 2011 dwar Maniġers ta’ Fondi ta’ Investiment Alternattivi (22), AIF mhux tal-UE kif definit fl-Artikolu 4(1)(aa) ta' dik id-Direttiva;
(8)
‘entità tas-settur pubbliku’ tfisser korp amministrattivi mhux kummerċjali responsabbli lejn il-gvernijiet ċentrali, gvernijiet reġjonali jew awtoritajiet lokali, jew lejn l-awtoritajiet li jeżerċitaw l-istess responsabbiltajiet bħall-gvernijiet reġjonali u l-awtoritajiet lokali, jew impriża mhux kummerċjali li hija taħt is-sjieda ta' jew stabbilita jew sponsorjata mill-gvernijiet ċentrali, gvernijiet reġjonali jew awtoritajiet lokali, u li jkollha arranġamenti ta’ garanzija espliċita, u tista' tinkludi korpi awtoamministrati rregolati bil-liġi li jkunu taħt superviżjoni pubblika;
(9)
‘korp ta' ġestjoni’ tfisser korp ta' ġestjoni kif definit fil-punt (7) tal-Artikolu 3(1) tad-Direttiva 2013/36/UE;
(10)
‘amministrazzjoni għolja’ tfisser amministrazzjoni għolja kif definit fil-punt (9) tal-Artikolu 3(1) tad-Direttiva 2013/36/UE;
(11)
‧riskju sistemiku‧ tfisser riskju sistemiku kif definit fil-punt (10) tal-Artikolu 3(1) tad-Direttiva 2013/36/UE;
(12)
‧riskju involut fl-użu tal-mudelli‧ tfisser riskju involut fl-użu tal-mudelli kif definit fil-punt (11) tal-Artikolu 3(1) tad-Direttiva 2013/36/UE;
(13)
‘oriġinatur’ tfisser entità li:
(a)
hi jew permezz ta’ entitajiet relatati, direttament jew indirettament, kienet involuta fil-ftehim oriġinali li ħoloq l-obbligazzjonijiet jew l-obbligazzjonijiet potenzjali tad-debitur jew debitur potenzjali li wassal biex l-iskopertura tkun ittitolizzata; jew
(b)
tixtri l-iskoperturi ta’ parti terza għan-nom tagħha stess u mbagħad tittitolizzahom;
(14)
‘sponser’ tfisser istituzzjoni differenti mill-istituzzjoni oriġinatriċi li tistabilixxi u timmaniġja programm ta’ karta kummerċjali ggarantita b’assi jew skema ta’ titolizzazzjoni li tixtri l-iskoperturi mingħand entitajiet ta’ partijiet terzi;
(15)
‘impriża prinċipali’ tfisser:
(a)
impriża prinċipali skont it-tifsira tal-Artikoli 1 u 2 tad-Direttiva 83/349/KEE;
(b)
għall-finijiet tat-Taqsima II tal-Kapitoli 3 u 4 tat-Titolu VII u t-Titolu VIII tad-Direttiva 2013/36/UE u Parti Ħamsa ta’ dan ir-Regolament, impriża prinċipali skont it-tifsira tal-Artikolu 1(1) tad-Direttiva 83/349/KEE u kwalunkwe impriża li, effettivament teżerċita influwenza dominanti fuq impriża oħra;
(16)
‘sussidjarja’ tfisser:
(a)
impriża sussidjarja skont it-tifsira tal-Artikoli 1 u 2 tad-Direttiva 83/349/KEE;
(b)
impriża sussidjarja skont it-tifsira tal-Artikolu 1(1) tad-Direttiva 83/349/KEE u kwalunkwe impriża li fuqha, impriża prinċipali effettivament teżerċita influwenza dominanti.
Is-sussidjarji ta’ sussidjarji għandhom jitqiesu wkoll bħala sussidjarji tal-impriża li tkun l-impriża prinċipali oriġinali tagħhom;
(17)
‘fergħa’ tfisser post tan-negozju li jifforma parti legalment dipendenti ta’ istituzzjoni u li twettaq b’mod dirett it-transazzjonijiet kollha jew uħud minnhom inerenti fin-negozju ta' istituzzjonijiet;
(18)
‘impriża ta’ servizzi anċillari’ tfisser impriża li l-attività ewlenija tagħha tikkonsisti f'li jkollha jew f'li tamministra proprjetà, tamministra servizzi ta’ proċessar ta’ data, jew attività simili li hija anċillari għall-attività ewlenija ta’ istituzzjoni waħda jew aktar;
(19)
‧kumpannija tal-ġestjoni ta' assi‧ tfisser kumpannija tal-ġestjoni ta' assi kif iddefinita fil-punt (5) tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2002/87/KE u AIFM kif iddefinit fl-Artikolu 49(1)(b) tad-Direttiva 2011/61/UE inkluż, sakemm mhux previst b'mod ieħor, entitajiet ta' pajjiżi terzi, li jwettqu attivitajiet simili, li huma soġġetti għal-liġi ta' pajjiż terz li japplika rekwiżiti superviżorji u regolatorji li huma tal-inqas ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni;
(20)
‘kumpannija azzjonarja finanzjarja’ tfisser istituzzjoni finanzjarja, li s-sussidjarji tagħha jkunu esklużivament jew prinċipalment istituzzjonijiet jew istituzzjonijiet finanzjarji, tal-inqas waħda minn tali sussidjarji tkun istituzzjoni, u li ma tkunx kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta;
(21)
‧kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta’ tfisser kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta kif definit fil-punt (15) tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2002/87/KE;
(22)
‘kumpannija azzjonarja ta’ attività mħallta’ tfisser impriża prinċipali, differenti minn kumpannija azzjonarja finanzjarja jew istituzzjoni jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta, li s-sussidjarji tagħha jinkludu tal-inqas istituzzjoni waħda;
(23)
‘impriża tal-assigurazzjoni ta’ pajjiż terz’ tfisser impriża tal-assigurazzjoni ta’ pajjiż terz kif definit fil-punt (3) tal-Artikolu 13 tad-Direttiva 2009/138/KE;
(24)
‘impriża tar-riassigurazzjoni ta’ pajjiż terz’ tfisser impriża tar-riassigurazzjoni ta’ pajjiż terz kif definit fil-punt (6) tal-Artikolu 13 tad-Direttiva 2009/138/KE;
(25)
‘ditta ta' investiment ta’ pajjiż terz rikonoxxuta’ tfisser kumpannija li tissodisfa l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
jekk kienet stabbilita fl-Unjoni, tkun koperta mid-definizzjoni ta’ ditta ta' investiment;
(b)
tkun awtorizzata f’pajjiż terz;
(c)
tkun soġġetta għal u konformi mar-regoli prudenzjali meqjusa mill-awtoritajiet kompetenti bħala tal-inqas stretti daqs dawk stabbiliti f'dan ir-Regolament jew fid-Direttiva 2013/36/UE;
(26)
‘istituzzjoni finanzjarja’ tfisser impriża oħra għajr istituzzjoni, li l-attività prinċipali tagħha tkun l-akkwiżizzjoni ta’ holdings jew li ssegwi attività waħda jew aktar minn dawk elenkati fil-punti 2 sa 12 u l-punt 15, tal-Anness I għad-Direttiva 2013/36/UE, inkluża kumpannija azzjonarja finanzjarja, kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta, istituzzjoni ta' pagament fis-sens tad-Direttiva 2007/64/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Novembru 2007 dwar is-servizzi ta' ħlas fis-suq intern (23), u kumpannija ta' ġestjoni tal-assi, iżda esklużi kumpanniji azzjonarji tal-assigurazzjoni u kumpanniji azzjonarji tal-assigurazzjoni b'attività mħallta kif definit fil-punt (g) tal-Artikolu 212(1) tad-Direttiva 2009/138/KE;
(27)
‘entità tas-settur finanzjarju tfisser kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
istituzzjoni;
(b)
istituzzjoni finanzjarja;
(c)
impriża ta' servizzi anċillari inkluża fis-sitwazzjoni finanzjarja konsolidata ta' istituzzjoni;
(d)
impriża tal-assigurazzjoni;
(e)
impriża tal-assigurazzjoni ta' pajjiż terz;
(f)
impriża tar-riassigurazzjoni;
(g)
impriża tar-riassigurazzjoni ta' pajjiż terz;
(h)
kumpannija azzjonarja tal-assigurazzjoni;
(i)
kumpannija azzjonarja b'attività mħallta;
(j)
kumpannija azzjonarja tal-assigurazzjoni b'attività mħallta kif definit fil-punt (g) tal-Artikolu 212(1) tad-Direttiva 2009/138/KE;
(k)
impriża eskluża mill-kamp ta' applikazzjoni tad-Direttiva 2009/138/KE skont l-Artikolu 4 ta’ dik id-Direttiva;
(l)
impriża ta' pajjiż terz b'mudell kummerċjali li jista' jitqabbel ma' kwalunkwe waħda mill-entitajiet imsemmija fil-punti (a) sa (k);
(28)
‘istituzzjoni prinċipali fi Stat Membru’ tfisser istituzzjoni fi Stat Membru li jkollha istituzzjoni jew istituzzjoni finanzjarja bħala sussidjarja jew li jkollha holding f’tali istituzzjoni jew istituzzjoni finanzjarja, u li ma tkunx hija nnifisha sussidjarja ta’ istituzzjoni oħra awtorizzata fl-istess Stat Membru, jew ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta stabbilita fl-istess Stat Membru;
(29)
‘istituzzjoni prinċipali tal-UE’ tfisser istituzzjoni prinċipali fi Stat Membru li ma tkunx sussidjarja ta’ istituzzjoni oħra awtorizzata fi kwalunkwe Stat Membru, jew ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta stabbilita fi kwalunkwe Stat Membru;
(30)
‘kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali fi Stat Membru’ tfisser kumpannija azzjonarja finanzjarja li ma tkunx hija stess sussidjarja ta’ istituzzjoni awtorizzata fl-istess Stat Membru, jew ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta stabbilita fl-istess Stat Membru;
(31)
‘kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE’ tfisser kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali fi Stat Membru li ma tkunx sussidjarja ta’ istituzzjoni awtorizzata fi kwalunkwe Stat Membru, jew ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja oħra jew ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta stabbilita fi kwalunkwe Stat Membru;
(32)
‘kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali fi Stat Membru’ tfisser kumpannija azzjonarja finanzjarja li ma tkunx hija stess sussidjarja ta’ istituzzjoni awtorizzata fl-istess Stat Membru, jew ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta stabbilita fl-istess Stat Membru;
(33)
‘kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE’ tfisser kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali fi Stat Membru li ma tkunx sussidjarja ta’ istituzzjoni awtorizzata fi kwalunkwe Stat Membru, jew ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja oħra jew ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta stabbilita fi kwalunkwe Stat Membru;
(34)
‘kontroparti ċentrali’ jew ‧CCP‧ (central counterparty) tfisser CCP kif definit fil-punt (1) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012;
(35)
‘holding’ tfisser holding fis-sens tal-ewwel sentenza tal-Artikolu 17 tar-Raba’ Direttiva tal-Kunsill 78/660/KEE tal-25 ta’ Lulju tal-1978 dwar il-kontijiet annwali ta' ċerti tipi ta' kumpanniji (24), jew is-sjieda, diretta jew indiretta, ta’ 20 % jew aktar tad-drittijiet tal-vot jew kapital ta’ impriża;
(36)
‘holding kwalifikattiva’ tfisser holding diretta jew indiretta f’impriża li tirrapreżenta 10 % jew aktar tal-kapital jew tad-drittijiet tal-vot jew li jagħmluha possibbli li tkun eżerċitata influwenza fuq il-maniġment ta’ dik l-impriża;
(37)
‘kontroll’ tfisser ir-relazzjoni bejn impriża prinċipali u sussidjarja, kif iddefinita fl-Artikolu 1 tad-Direttiva 83/349/KEE, jew l-istandards ta' kontabbiltà li istituzzjoni hija soġġetta għalihom skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002, jew relazzjoni simili bejn kwalunkwe persuna fiżika jew ġuridika u impriża;
(38)
‘rabtiet mill-qrib’ tfisser sitwazzjoni fejn żewġ persuni fiżiċi jew ġuridiċi jew aktar ikunu konnessi b’xi waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
partiċipazzjoni fil-forma ta’ pussess dirett jew permezz ta’ kontroll ta’ 20 % jew aktar tad-drittijiet tal-vot jew tal-kapital ta’ impriża;
(b)
kontroll;
(c)
konnessjoni permanenti tat-tnejn li huma jew ta' kollha mal-istess persuna terza minn relazzjoni ta’ kontroll;
(39)
‘grupp ta’ klijenti konnessi’ tfisser kwalunkwe wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
żewġ persuni fiżiċi jew ġuridiċi jew aktar li, sakemm ma jintweriex mod ieħor, jikkostitwixxu riskju wieħed għaliex wieħed minnhom, direttament jew indirettament, ikollhom kontroll fuq l-ieħor jew l-oħrajn;
(b)
żewġ persuni fiżiċi jew ġuridiċi jew aktar li bejniethom ma jkunx hemm relazzjoni ta’ kontroll kif deskritt fil-punt (a) imma li jridu jitqiesu li jikkostitwixxu riskju wieħed għaliex tant ikunu interkonnessi li, jekk wieħed minnhom kellu jiffaċċja problemi finanzjarji, b’mod partikolari diffikulatjiet fil-finanzjament jew fir-ripagament, l-ieħor jew l-oħrajn kolha probabbilment jiffaċċjaw ukoll diffikulatjiet fil-finanzjament jew fir-ripagament.
Minkejja l-punti (a) u (b), meta gvern ċentrali jkollu kontroll dirett ta’ jew ikun interkonness b'mod dirett ma' iżjed minn persuna waħda fiżika jew ġuridika, is-sett li jikkonsisti mill-gvern ċentrali u l-persuni kollha fiżiċi jew ġuridiċi li huma kkontrollati b'mod dirett jew indirett minnu f'konformità mal-punt (a), jew interkonnessi miegħu f'konformità mal-punt (b), jista' jiġi meqjus li ma jikkostitwixxix grupp ta’ klijenti konnessi. Minflok, l-eżistenza ta' grupp ta’ klijenti konnessi ffurmat mill-gvern ċentrali u persuni fiżiċi u ġuridiċi oħra tista' tkun valutata b'mod separat għal kull persuna direttament ikkontrollata minnu f'konformità mal-punt (a), jew direttament interkonnessa miegħu f'konformità mal-punt (b,) u għall-persuni fiżiċi u ġuridiċi kollha li huma kkontrollati minn dik il-persuna f'konformità mal-punt (a) jew interkonnessi ma' dik il-persuna f'konformità mal-punt (b), inkluż il-gvern ċentrali. L-istess japplika fil-każijiet ta’ gvernijiet reġjonali jew awtoritajet lokali li għalihom japplika l-Artikolu 115(2).
(40)
‘awtorità kompetenti’ tfisser awtorità pubblika jew korp rikonoxxut uffiċjalment mid-dritt nazzjonali, li jingħataw is-setgħa mid-dritt nazzjonali li jissorveljaw istituzzjonijiet bħala parti mis-sistema ta' superviżjoni li tkun operattiva fl-Istat Membru kkonċernat;
(41)
‘superviżur konsolidanti’ tfisser awtorità kompetenti responsabbli għall-eżerċizzju tas-superviżjoni fuq bażi konsolidata tal-istituzzjonijiet prinċipali tal-UE u ta' istituzzjonijiet ikkontrollati minn kumpanniji azzjonarji finanzjarji prinċipali tal-UE jew kumpanniji azzjonarji finanzjarji mħallta prinċipali tal-UE;
(42)
‘awtorizzazzjoni’ tfisser strument maħruġ fi kwalunkwe forma mill-awtoritajiet li permezz tiegħu jingħata d-dritt li jitwettaq in-negozju;
(43)
‘Stat Membru domiċiljari’ tfisser l-Istat Membru li fih istituzzjoni tkun ingħatat awtorizzazzjoni;
(44)
‘Stat Membru ospitanti’ tfisser l-Istat Membru li fih istituzzjoni jkollha fergħa jew li fih tipprovdi servizzi;
(45)
‘banek ċentrali tas-SEBĊ’ tfisser il-banek ċentrali nazzjonali li jkunu membri tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali (ESCB), u l-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE);
(46)
‘banek ċentrali‧ tfisser il-banek ċentrali tas-SEBĊ u l-banek ċentrali ta' pajjiżi terzi;
(47)
‘sitwazzjoni konsolidata’ tfisser is-sitwazzjoni li tirriżulta mill-applikazzjoni tar-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament skont il-Parti Wieħed, Titolu II, Kapitolu 2 għal istituzzjoni bħallikieku dik l-istituzzjoni kienet tifforma, flimkien ma’ entità oħra jew aktar, istituzzjoni waħda;
(48)
‘bażi konsolidata’ tfisser fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata;
(49)
‘bażi subkonsolidata’ tfisser abbażi tas-sitwazzjoni konsolidata ta' istituzzjoni prinċipali, il-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta, bl-esklużjoni ta' sottogrupp ta' entitajiet jew abbażi tas-sitwazzjoni konsolidata ta' istituzzjoni prinċipali, kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta li ma tkunx l-istituzzjoni prinċipali, il-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew il-kumpannija azzjonarja finanzjarja finali;
(50)
‘strument finanzjarju’ tfisser kwalunkwe wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
kuntratt li jiġġenera kemm assi finanzjarji ta’ parti waħda kif ukoll obbligazzjoni finanzjarja jew strument ta’ ekwità ta’ parti oħra;
(b)
strument speċifikat fit-Taqsima C tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE;
(c)
strument finanzjarju derivattiv;
(d)
strument finanzjarju primarju;
(e)
strument ta’ flus.
L-istrumenti msemmija fil-punti (a), (b) u (c) ikunu strumenti finanzjarji biss jekk il-valur tagħhom jidderivi mill-prezz ta’ strument finanzjarju sottostanti jew element, rata jew indiċi sottostanti oħra;
(51)
‘kapital inizjali’ tfisser l-ammont u t-tipi ta’ fondi proprji speċifikati fl-Artikolu 12 tad-Direttiva 2013/36/UE għall-istituzzjonijiet ta’ kreditu u fit-Titolu IV ta’ dik id-Direttiva għad-ditti ta' investiment;
(52)
‘riskju operattiv’ tfisser ir-riskju ta’ telf li jirriżulta minn proċessi interni inadegwati jew li fallew, minn persuni u sistemi jew minn avvenimenti esterni, u jinkludi riskju legali;
(53)
‘riskju ta’ dilwizzjoni’ tfisser ir-riskju li ammont riċevibbli jitnaqqas permezz ta’ krediti ta’ flus jew mhux ta’ flus lid-debitur;
(54)
‘probabbiltà tal-inadempjenza’ jew ‧PD‧ (probability of default) tfisser il-probabbiltà tal-inadempjenza ta’ kontroparti fuq perijodu ta’ sena waħda;
(55)
‘telf fil-każ ta’ inadempjenza‧ jew ‧LGD‧ (loss given default) tfisser il-proporzjon tat-telf fuq skopertura minħabba inadempjenza ta’ kontroparti mal-ammont pendenti fl-inadempjenza;
(56)
‘fattur ta' konverżjoni’ tfisser il-proporzjon tal-ammont kurrentement mhux miġbud ta’ impenn li jista' jinġibed u li għalhekk ikun pendenti fl-inadempjenza mal-ammont kurrentement pendenti tal-impenn, il-firxa tal-impenn jiġi stabbilit skont il-limitu rakkomandat, sakemm il-limitu mhux rakkomandat ma jkunx ogħla;
(57)
‘mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu’ tfisser it-teknika użata minn istituzzjoni biex tnaqqas ir-riskju ta’ kreditu assoċjat ma’ skopertura jew skoperturi li istituzzjoni tkompli żżomm;
(58)
‘protezzjoni ta’ kreditu finanzjata’ tfisser it-teknika tal-mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu meta t-tnaqqis tar-riskju tal-kreditu fuq l-iskopertura ta’ istituzzjoni jidderivi mid-dritt ta’ dik l-istituzzjoni, fil-każ tal-inadempjenza tal-kontroparti jew fl-okkorrenza ta’ avvenimenti ta’ kreditu speċifiċi oħra li jirrelataw mal-kontroparti, li tillikwida, jew li tikseb trasferiment jew approprjazzjoni ta’, jew li żżomm, ċerti assi jew ammonti, jew li tnaqqas l-ammont tal-iskopertura għal, jew li tissostitwixxih bl-ammont tad-differenza bejn l-ammont tal-iskopertura u l-ammont tal-pretensjoni fuq l-istituzzjoni;
(59)
‘protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata’ tfisser il-mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu meta t-tnaqqis tar-riskju ta’ kreditu fuq l-iskopertura ta’ istituzzjoni jidderivi mill-obbligu ta’ parti terza li tħallas ammont fil-każ ta’ inadempjenza tal-mutwatarju jew l-okkorrenza ta’ avvenimenti ta’ kreditu speċifiċi oħra;
(60)
‘strument ta’ flus assimilat’ tfisser ċertifikat ta’ depożitu, bond li jinkludi bond kopert jew kwalunkwe strument mhux subordinat ieħor, li nħareġ minn istituzzjoni, li għaliha l-istituzzjoni diġà tkun irċeviet pagament sħiħ u li jiġi rimborżat mingħajr kondizzjonijiet mill-istituzzjoni bil-valur nominali tiegħu;
(61)
‘titolizzazzjoni’ tfisser transazzjoni jew skema, li biha riskju ta’ kreditu assoċjat mal-iskopertura jew aggregazzjoni ta’ skoperturi tkun segmentata, u jkollha ż-żewġ karatteristiċi li ġejjin:
(a)
pagamenti fit-transazzjoni jew skema jkunu dipendenti fuq il-prestazzjoni tal-iskopertura jew l-aggregazzjoni ta’ skoperturi;
(b)
is-subordinazzjoni tas-segmenti tiddetermina d-distribuzzjoni tat-telf matul il-ħajja kurrenti tat-transazzjoni jew skema;
(62)
‘pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni’ tfisser skopertura għal titolizzazzjoni;
(63)
‘rititolizzazzjoni’ tfisser titolizzazzjoni meta r-riskju assoċjat ma’ aggregazzjoni sottostanti ta’ skoperturi jiġi segmentat u tal-inqas waħda mill-iskoperturi sottostanti tkun pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni;
(64)
‘pożizzjoni ta’ rititolizzazzjoni’ tfisser skopertura għal rititolizzazzjoni;
(65)
‘tisħiħ fil-kreditu’ tfisser arranġament kuntrattwali li bih il-kwalità ta’ kreditu ta’ pożizzjoni f’titolizzazzjoni tittejjeb fir-rigward ta’ dak li kienet tkun, kieku t-titjib ma kienx ġie pprovdut, inkluż it-titjib ipprovdut minn segmenti aktar subordinarji fit-titolizzazzjoni u tipi oħra ta’ protezzjoni ta’ kreditu;
(66)
‘entità ta’ għan speċjali ta’ titolizzazzjoni‧ jew ‧SSPE‧ (securitisation special purpose entity) tfisser fiduċjarja korporattiva jew entità oħra, differenti minn istituzzjoni, organizzata għat-twettiq ta’ titolizzazzjoni jew titolizzazzjonijiet, li l-attivitajiet ta’ dawn ikunu limitati għal dawk xierqa għall-ksib ta’ dak l-objettiv, l-istruttura tagħha tkun maħsuba biex tiżola l-obbligi tal-SSPE minn dawk tal-istituzzjoni oriġinatriċi, u li fiha d-detenturi tal-interessi benefiċjarji jkollhom id-dritt li jagħtu b'rahan jew jiskambjaw dawk l-interessi mingħajr restrizzjoni;
(67)
‘segment’ tfisser segment stabbilit kuntrattwalment tar-riskju ta’ kreditu assoċjat ma’ skopertura jew numru ta’ skoperturi, fejn pożizzjoni fis-segment tinvolvi riskju ta’ kreditu akbar minn jew inqas minn pożizzjoni tal-istess ammont f’kull tali segment ieħor, mingħajr ma titqies il-protezzjoni ta’ kreditu pprovduta minn partijiet terzi direttament lid-detenturi ta’ pożizzjonijiet fis-segment jew f’segmenti oħra;
(68)
‘evalwazzjoni skont il-valur tas-suq’ tfisser il-valwazzjoni tal-pożizzjonijiet bi prezzijiet tal-għeluq disponibbli immedjatement maħruġin minn sors indipendenti, inklużi prezzijiet tal-kambju, prezzijiet ikkwotati fuq l-iskrin, jew kwotazzjonijiet minn diversi sensara finanzjarji indipendenti ta’ reputazzjoni;
(69)
‘evalwazzjoni skont mudell’ tfisser kwalunkwe valwazzjoni li titqabbel ma' parametru referenzjarju, tiġi estrapolata jew ikkalkulata mod ieħor minn input wieħed jew aktar tas-suq;
(70)
‘verifika indipendenti tal-prezz’ tfisser proċess li bih l-inputs ta’ prezzijiet tas-suq jew l-ipprezzar skont mudell ikunu vverifikati regolarment għall-akkuratezza u l-indipendenza;
(71)
‘kapital eliġibbli’ tfisser it-total ta' li ġej:
(a)
Il-kapital ta’ Grad 1 kif imsemmi fl-Artikolu 25;
(b)
Il-kapital ta' Grad 2 kif imsemmi fl-Artikolu 71 li jkun ekwivalenti jew inqas minn terz tal-kapital ta' Grad 1;
(72)
‘kambju rikonoxxut’ tfisser kambju li jissodisfa l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
huwa suq regolat;
(b)
għandu mekkaniżmu tal-ikklerjar li bih il-kuntratti elenkati fl-Anness II ikunu soġġetti għal rekwiżiti tal-marġini ta’ kuljum li, fl-opinjoni tal-awtoritajiet kompetenti, jipprovdi protezzjoni adatta;
(73)
‘benefiċċji tal-pensjoni diskrezzjonarji’ tfisser benefiċċji tal-pensjoni mtejba mogħtija fuq bażi diskrezzjonarja minn istituzzjoni lill-impjegat bħala parti mill-pakkkett ta’ remunerazzjoni varjabbli ta’ dak l-impjegat, li ma jinkludux benefiċċji akkumulati mogħtija lill-impjegat skont it-termini tal-iskema tal-pensjonijiet tal-kumpannija;
(74)
‘valur mutwanti ipotekarju’ tfisser il-valur tal-proprjetà immobbli kif stabbilit minn valutazzjoni prudenzjali tal-kummerċjabbiltà futura tal-proprjetà u jitqiesu l-aspetti sostenibbli fuq terminu twil tal-proprjetà, il-kondizzjonijiet normali u l-kondizzjonijiet tas-suq lokali, l-użu kurrenti u l-użu alternattiv xieraq tal-proprjetà.
(75)
‘proprjetà residenzjali’ tfisser residenza li hija okkupata mis-sid jew il-kerrej tar-residenza, inkluż id-dritt ta' abitazzjoni f'appartament f'kooperattivi ta' djar li jinsabu fl-Isvezja;
(76)
‘valur tas-suq’, tfisser għall-fini ta’ proprjetà immobbli. l-ammont stmat li għalih il-proprjetà għandha tiġi skambjata fid-data tal-valutazzjoni bejn kompratur li jkun wera r-rieda u venditur li jkun wera r-rieda fi transazzjoni distakkata wara kummerċjalizzazzjoni xierqa fejn kull parti tkun aġixxiet b’mod konxjentement, b’mod prudenti u mingħajr ma tkun taħt pressjoni;
(77)
‘qafas tal-kontabbiltà applikabbli‧ tfisser l-istandards ta' kontabbiltà li għalihom l-istituzzjoni tkun soġġetta skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002 jew id-Direttiva 86/635/KEE;
(78)
‘rata ta’ inadempjenza ta’ sena’ tfisser il-proporzjon bejn in-numru tal-inadempjenzi li jseħħu matul perijodu li jibda minn sena qabel sad-data T u n-numru ta’ debituri assenjati għal dan il-grad jew aggregazzjoni sena qabel dik id-data;
(79)
‘finanzjament ta’ proprjetà immobbli spekulattiva’ tfisser self bil-għan ta’ akkwiżizzjoni ta' jew żvilupp dwar jew kostruzzjoni fuq l-art relatata ma' proprjetà immobbli, jew ta' u relatata ma' tali proprjetà, bil-ħsieb ta’ rivendita għall-profitt;
(80)
‘finanzjament tal-kummerċ’ tfisser finanzjament, inklużi garanziji, marbut mal-iskambju ta’ merkanzija u servizzi permezz ta’ prodotti finanzjarji ta’ maturità fissa għal perijodu ta’ żmien qasir, ġeneralment ta' inqas minn sena, mingħajr differiment awtomatiku;
(81)
‘krediti tal-esportazzjoni b'appoġġ uffiċjali’ tfisser self jew krediti għall-finanzjament tal-esportazzjoni ta' merkanzija u servizzi li għalihom aġenzija uffiċjali tal-krediti tal-esportazzjoni tipprovdi garanziji, assigurazzjoni jew finanzjament dirett,
(82)
‘ftehim ta’ xiri mill-ġdid’ u ‘operazzjoni ta' bejgħ bil-patt ta' xiri mill-ġdid’ tfisser kwalunkwe ftehim li fih istituzzjoni jew il-kontroparti tagħha tittrasferixxi titoli jew prodotti jew drittijiet iggarantiti fir-rigward ta’ waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
titolu għal titoli jew prodotti fejn dik il-garanzija tkun inħarġet minn kambju rikonoxxut li jżomm id-drittijiet għat-titoli jew il-prodotti u l-ftehim ma jippermettix lill-istituzzjoni li tittrasferixxi jew tirhan titolu (ta’ sigurtà) jew prodott partikolari fi kwalunkwe ħin lil aktar minn kontroparti waħda, soġġett għal impenn li tixtrihom mill-ġdid;
(b)
titoli jew prodotti sostitwiti tal-istess deskrizzjoni bi prezz speċifiku f’data futura speċifika, jew li ser tkun speċifikata, minn min jittrasferixxi, li jkun ftehim ta’ xiri mill-ġdid għall-istituzzjoni li tbiegħ it-titoli jew prodotti u operazzjoni ta' bejgħ bil-patt ta' xiri mill-ġdid għall-istituzzjoni li tixtrihom;
(83)
‘transazzjoni ta’ xiri mill-ġdid’ tfisser kwalunkwe transazzjoni regolata minn ftehim ta’ xiri mill-ġdid jew minn operazzjoni ta' bejgħ bil-patt ta' xiri mill-ġdid;
(84)
‘ftehim sempliċi ta’ xiri mill-ġdid’ tfisser transazzjoni ta’ xiri mill-ġdid ta’ ass wieħed jew ta' assi simili, mhux kumplessi, kuntrarjament għal ġabra ta’ assi;
(85)
‘pożizzjonijiet miżmuma b’intenzjoni ta' negozjar’ tfisser kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
pożizzjonijiet proprjetarji u pożizzjonijiet li jitnisslu minn servizzi għall-klijenti u mill-appoġġ għall-iskambji (market making);
(b)
pożizzjonijiet maħsuba għar-rivendita f'terminu qasir;
(c)
pożizzjonijiet maħsuba biex jibbenefikaw minn differenzi fil-prezz reali jew mistennija ta' terminu qasir bejn il-prezzijiet tax-xiri u l-prezzijiet tal-bejgħ jew minn varjazzjonijiet oħra fil-prezz jew fir-rata tal-imgħax;
(86)
‘portafoll tan-negozjar’ tfisser il-pożizzjonijiet kollha fl-istrumenti finanzjarji u prodotti miżmuma minn istituzzjoni kemm bil-ħsieb ta’ negozju, jew sabiex ikunu koperti l-pożizzjonijiet bi ħsieb ta’ negozju;
(87)
‘faċilità multilaterali ta' negozjar’ tfisser faċilità multilaterali ta' negozjar kif definit fil-punt 15 tal-Artikolu 4 tad-Direttiva 2004/39/KE;
(88)
‘kontroparti ċentrali li tikkwalifika‧ tfisser kontroparti ċentrali li jew ġiet awtorizzata f'konformità mal-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 jew rikonoxxuta f'konformità mal-Artikolu 25 ta' dak ir-Regolament;
(89)
‘fond ta’ inadempjenza’ tfisser fond stabbilit minn CCP skont l-Artikolu 42 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 u użat skont l-Artikolu 45 ta' dak ir-Regolament;
(90)
‘kontribuzzjoni prefinanzjata għall- fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta' CCP’ tfisser kontribuzzjoni għall-fond ta’ garanzija f'każ ta' inadempjenza ta' CCP li titħallas minn istituzzjoni;
(91)
‧skopertura ta’ negozju‧ tfisser skopertura attwali, inkluża marġini ta' varjazzjoni dovuta lill-membru tal-ikklerjar iżda li għadha ma ġietx riċevuta, u kwalunkwe skopertura potenzjali futura ta' membru tal-ikklerjar jew klijent. lil CCP b'riżultat ta' kuntratti u transazzjonijiet elenkati fil-punti (a) sa (e) tal-Artikolu 301(1), kif ukoll marġini inizjali;
(92)
‘suq regolat’ tfisser suq regolat kif definit fil-punt (14) tal-Artikolu 4 tad-Direttiva 2004/39/KE;
(93)
‘lieva finanzjarja’ tfisser id-daqs relattiv tal-assi ta’ istituzzjoni, l-obbligi li ma jidhrux u l-obbligi kontinġenti ta’ pagament jew ta’ konsenja jew ta’ forniment ta’ kollateral, inklużi l-obbligi minn finanzjament riċevut, impenji magħmula, derivati jew ftehimiet ta’ xiri mill-ġdid, imma esklużi l-obbligi li jistgħu jiġu infurzati biss matul il-likwidazzjoni ta’ istituzzjoni, meta mqabbla mal-fondi proprji ta’ dik l-istituzzjoni;
(94)
‘riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva’ tfisser ir-riskju li jirriżulta mill-vulnerabbiltà ta’ istitizzjoni minħabba lieva finanzjarja jew lieva finanzjarja kontinġenti li tista’ teħtieġ miżuri korrettivi mhux intenzjonati għall-pjan imprenditorjali tagħha, inkluż il-bejgħ b'urġenza ta’ assi li jista’ jirriżulta f’telf jew f’aġġustamenti tal-valutazzjoni tal-assi li jkun fadlilha;
(95)
‧aġġustament ġenerali tar-riskju tal-kreditu‧ tfisser l-ammont tal-provvediment għat-telf speċifiku u ġenerali minħabba r-riskji tal-kreditu fuq is-self li kien rikonoxxut fir-rapporti finanzjarji tal-istituzzjoni f'konformità mal-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(96)
‘kopertura interna’ tfisser pożizzjoni li materjalment tikkumpensa għall-elementi tal-komponent tar-riskju bejn il-pożizzjoni tal-protafoll tan-negozjar u dik tal-protafoll mhux tan-negozjar jew settijiet ta' pożizzjonijiet;
(97)
‧obbligu ta’ riferiment‧ tfisser obbligu użat għall-fini tad-determinazzjoni tal-valur tas-saldu fi flus ta' derivat tal-kreditu;
(98)
‘istituzzjoni esterna tal-valutazzjoni tal-kreditu’ jew ‘ECAI’(external credit assessment institution) tfisser aġenzija ta’ klassifikazzjoni tal-kreditu li hi reġistrata jew ċertifikata skont ir-Regolament (KE) Nru 1060/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Settembru 2009 dwar aġenziji li jiggradaw il-kreditu (25) jew bank ċentrali li joħroġ klassifikazzjonijiet tal-kreditu li huma eżentati mill-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009;
(99)
“ECAI nominata” tfisser ECAI nominata minn istituzzjoni;
(100)
‘introjtu ieħor komprensiv akkumulat’ għandha l-istess tifsira bħal tal-Istandard Internazzjonali tal-Kontabbiltà (IAS) 1, kif applikabbli skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002;
(101)
‧fondi proprji bażiċi‧ tfisser fondi proprji bażiċi skont it-tifsira tal-Artikolu 88 tad- Direttiva 2009/138/KE;
(102)
‘elementi tal-assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 1’ tfisser elementi ta’ fondi proprji bażiċi ta’ impriżi soġġetti għar-rekwiżiti tad-Direttiva 2009/138/KE meta dawk l- elementi jkunu kklassifikati fil-Grad 1 skont it-tifsira tad-Direttiva 2009/138/KE f'konformità mal-Artikolu 94(1) ta’ dik id-Direttiva;
(103)
‘elementi tal-assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 1 addizzjonali’ tfisser elementi ta’ fondi proprji bażiċi ta’ impriżi soġġetti għar-rekwiżiti tad-Direttiva 2009/138/KE fejn dawk l-elementi jkunu kklassifikati fil-Grad 1 fi ħdan it-tifsira tad-Direttiva 2009/138/KE skont l-Artikolu 94(1) ta’ dik id-Direttiva u l-inklużjoni ta’ dawk l-elementi tkun limitata bl-atti ddelegati adottati skont tal-Artikolu 99 ta’ dik id-Direttiva;
(104)
‘elementi tal-assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 2’ tfisser elementi ta’ fondi proprji bażiċi ta’ impriżi soġġetti għar-rekwiżiti tad-Direttiva 2009/138/KE fejn dawk l-elementi jkunu kklassifikati fil-Grad 2 fi ħdan it-tifsira tad-Direttiva 2009/138/KE skont l-Artikolu 94(2) ta’ dik id-Direttiva;
(105)
‘elementi tal-assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 3’ tfisser elementi ta’ fondi proprji bażiċi ta’ impriżi soġġetti għar-rekwiżiti tad-Direttiva 2009/138/KE fejn dawk l-elementi jkunu kklassifikati fil-Grad 3 fi ħdan it-tifsira tad-Direttiva 2009/138/KE skont l-Artikolu 94(3) ta’ dik id-Direttiva;
(106)
‘assi ta’ taxxa differita’ għandha l-istess tifsira bħal dik skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(107)
‘assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profittabbiltà futura’ tfisser l-assi ta’ taxxa differita li l-valur tagħhom fil-ġejjieni jista’ jiġi realizzat biss fil-każ li l-istituzzjoni tiġġenera profitt taxxabbli fil-ġejjieni;
(108)
‘obligazzjonijiet ta’ taxxa differita’ għandha l-istess tifsira bħal dik skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(109)
‘assi ta’ fond tal-pensjoni b’benefiċċju definit’ tfisser l-assi ta’ fond jew pjan tal-pensjoni definit, kif applikabbli, ikkalkulati wara li jkunu tnaqqsu bl-ammont ta’ obbligi skont l-istess fond jew pjan;
(110)
‘distribuzzjonijiet’ tfisser il-pagament ta’ dividendi jew imgħax fi kwalunkwe forma;
(111)
‘impriża finanzjarja’ għandha l-istess tifsira bħal dik skont il-punti (25)(b) u (d) tal-Artikolu 13 tad-Direttiva 2009/138/KE;
(112)
‘fondi għal riskju bankarju ġenerali’ għandha l-istess tifsira bħal dik skont l-Artikolu 38 tad-Direttiva 86/635/KEE;
(113)
‘avvjament’ għandha l-istess tifsira bħal dik skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(114)
‘holding indiretta’ tfisser kwalunkwe skopertura lejn entità intermedja li għandha skopertura għal strumenti ta' kapital maħruġa minn entità tas-settur finanzjarju fejn, f'każ li l-istrumenti ta' kapital maħruġa mill-entità tas-settur finanzjarju jiġu permanentement ikkanċellati, it-telf li ġġarrab l-istituzzjoni bħala riżultat ma jkunx materjalment differenti mit-telf li ġġarrab l-istituzzjoni minn holding diretta ta' dawk l-istrumenti ta' kapital maħruġa mill-entità tas-settur finanzjarju;
(115)
‘assi intanġibbli’ għandha l-istess tifsira bħal dik skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli u tinkludi l-avvjament;
(116)
‘strumenti ta' kapital oħra’ tfisser strumenti ta' kapital maħruġa minn entitajiet tas-settur finanzjarju li ma jikkwalifikawx bħala strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1, Grad 1 addizzjonali jew Grad 2 jew elementi tal-assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 1, elementi tal-assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 1 addizzjonali, elementi tal-assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 2 jew elementi tal-assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 3;
(117)
‘riżervi oħra’ tfisser riżervi fi ħdan it-tifsira tal-qafas tal-kontabbiltà applikabbli li jkunu meħtieġa li jintwerew skont l-istandard tal-kontabbiltà applikabbli, bl-esklużjoni ta’ kwalunkwe ammonti diġà inklużi fi introjtu ieħor komprensiv akkumulat jew qligħ miżmum;
(118)
‘fondi proprji’ tfisser it-total ta’ kapital ta’ Grad 1 u kapital ta’ Grad 2;
(119)
‘strumenti ta’ fondi proprji’ tfisser strumenti ta' kapital maħruġa mill-istituzzjoni li jikkwalifikaw bħala strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1, Grad 1 Addizzjonali jew Grad 2;
(120)
‧interessi minoritarji‧ tfisser l-ammont ta' kapital ta' Grad 1 tal-Ekwità Komuni ta’ sussidjarja ta' istituzzjoni li huwa attribwibbli għal persuni fiżiċi jew ġuridiċi minbarra dawk inklużi fl-ambitu tal-konsolidazzjoni prudenzjali tal-istituzzjoni;
(121)
‘profitt’ għandha l-istess tifsira bħal dik skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(122)
‘holding inkroċjata reċiproka’ tfisser holding minn istituzzjoni ta’ strumenti ta’ fondi proprji jew strumenti ta' kapital oħra maħruġa minn entitajiet tas-settur finanzjarju meta dawk l-entitajiet iżommu wkoll strumenti ta’ fondi proprji maħruġa mill-istituzzjoni;
(123)
‘qligħ miżmum’ tfisser profitti jew telf riportati għas-sena ta’ wara bħala riżultat tal-applikazzjoni finali tal-profitt jew it-telf skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(124)
‘kont tal-primjum azzjonarju’ għandha l-istess tifsira bħal dik skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(125)
‘differenzi temporanji’ għandha l-istess tifsira bħal dik skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(126)
‧holding sintetika‧ tfisser investiment ta' istituzzjoni fi strument finanzjarju li l-valur tiegħu hu marbut direttament mal-valur tal-istrumenti ta' kapital maħruġa minn entità tas-settur finanzjarju;
(127)
‧skema ta' garanzija trasversali‧ tfisser skema li tissodisfa l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-istituzzjonijiet jinsabu fi ħdan l-istess skema ta’ protezzjoni istituzzjonali msemmija fl-Artikolu 113(7);
(b)
l-istituzzjonijiet huma kkonsolidati bis-sħiħ f'konformità mal-Artikolu 1(1)(b), (c) jew (d) jew l-Artikolu 1(2) tad-Direttiva 83/349/KEE u huma inklużi fis-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata ta' istituzzjoni li hija l-istituzzjoni prinċipali fi Stat Membru f'konformità mal-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed ta' dan ir-Regolament u soġġett għar-rekwiżiti tal-fondi proprji;
(c)
l-istituzzjoni prinċipali fi Stat Membru u s-sussidjarji huma stabbiliti fl-istess Stat Membru u huma soġġetti għall-awtorizzazzjoni u s-superviżjoni mill-istess awtorità kompetenti;
(d)
l-istituzzjoni prinċipali fi Stat Membri u s-sussidjarji daħlu f'arranġament ta' responsabbiltà kuntrattwali jew statutorju li jipproteġi lil dawk l-istituzzjonijiet u partikolarment jiżgura l-likwidità u s-solvenza tagħhom, sabiex jiġi evitat il-falliment f'każ li dan isir meħtieġ;
(e)
arranġamenti huma stabbiliti biex jiżguraw l-għoti minnufih ta' mezzi finanzjarji f'termini ta' kapital u likwidità jekk ikun meħtieġ taħt l-arranġament ta' responsabbiltà kuntrattwali jew statutorju msemmi fil-punt (d);
(f)
l-adegwatezza tal-arranġamenti msemmija fil-punti (d) u (e) tkun issorveljata fuq bażi regolari mill-awtorità kompetenti;
(g)
il-perijodu minimu ta' avviż għal ħruġ volontarju ta' sussidjarja mill-arranġament ta' responsabbiltà huwa ta' 10 snin;
(h)
l-awtorità kompetenti għandha s-setgħa li tipprojbixxi ħruġ volontarju ta' sussidjarja mill-arranġament ta' responsabbiltà;
(128)
‧elementi distribwibbli‧ tfisser l-ammont tal-profitti fi tmiem l-aħħar sena finanzjarja flimkien ma kwalunkwe profitt riportat għas-sena ta' wara u riżervi disponibbli għal dak l-għan qabel id-distribuzzjonijiet lil detenturi ta' strumenti ta' fondi proprji bit-tnaqqis ta' kwalunkwe telf riportat għas-sena ta' wara, profitti mhux distribwibbli skont id-dispożizzjonijiet fil-leġislazzjoni jew il-liġijiet sekondarji tal-istituzzjoni u somom li tqiegħdu f'riżervi mhux distribwibbli f'konformità mal-liġi nazzjonali applikabbli jew l-istatuti tal-istituzzjoni, dak it-telf u r-riżervi jiġu ddeterminati abbażi tal-kontijiet individwali tal-istituzzjoni u mhux abbażi tal-kontijiet ikkonsolidati.
2. Meta f'dan ir-Regolament issir referenza għal propjetà immobbli jew proprjetà residenzjali jew kummerċjali immobbli jew ipoteka fuq tali proprjetà, din għandha tinkludi ishma f'kumpanniji Finlandiżi ta’ akkomodazzjoni residenzjali li joperaw skont l-Att tal-Kumpanniji tal-Akkomodazzjoni Finlandiż tal-1991 jew leġislazzjoni sussegwenti ekwivalenti. L-Istati Membri jew l-awtoritajiet kompetenti tagħhom jistgħu jippermettu ishma li jikkostitwixxu proprjetà indiretta ekwivalenti ta’ proprjetà immobbli biex jiġu trattati bħala proprjetà diretta ta’ proprjetà immobbli, dment li tali proprjetà indiretta tkun regolata b'mod speċifiku fil-liġi nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat u, li meta tkun imwiegħda bħala kollaterali, din tipprovdi protezzjoni ekwivalenti għall-kredituri.
3. Il-finanzjament tal-kummerċ kif imsemmi fil-punt (80) tal-paragrafu 1 huwa ġeneralment mingħajr rabta u jeħtieġ dokumentazzjoni transazzjonali ta’ appoġġ sodisfaċenti għal kull talba ta’ ġbid ta’ kreditu li tippermetti r-rifjut tal-finanzjament f’każ ta’ kwalunkwe dubju dwar l-affidabbiltà tal-kreditu jew id-dokumentazzjoni transazzjonali ta’ appoġġ. Il-pagament lura tal-iskoperturi tal-finanzjament tal-kummerċ normalment ma jiddependix minn min jissellef, il-fondi minflok jiġu minn flus kontanti rċevuti minn importaturi jew li jirriżultaw minn dħul mill-bejgħ tal-oġġetti involuti.
Artikolu 5
Definizzjonijiet speċifiċi għar-rekwiżiti ta' kapital għar-riskju tal-kreditu
Għall-finijiet tal-Parti Tlieta, Titolu II, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‧skopertura’ tfisser ass jew element li ma jidhirx fil-karta tal-bilanċ;
(2)
‘telf’ tfisser telf ekonomiku, inkluż effetti materjali ta’ skont, u kostijiet materjali diretti u indiretti assoċjati mal-ġbir fuq l-istrument;
(3)
‘telf mistenni‧ jew ‧EL‧ (expected loss) tfisser il-proporzjon tal-ammont li mistenni jintilef fuq skopertura minħabba inadempjenza potenzjali ta’ kontroparti jew dilwizzjoni fuq perijodu ta’ sena waħda mal-ammont pendenti fl-inadempjenza.
TITOLU II
LIVELL TAL-APPLIKAZZJONI TAR-REKWIŻITI
KAPITOLU 1
Applikazzjoni tar-rekwiżiti fuq bażi individwali
Artikolu 6
Prinċipji Ġenerali
1. L-istituzzjonijiet għandhom jikkonformaw mal-obbligi stabbiliti fil-Partijiet Tnejn sa Ħamsa u Tmienja fuq bażi individwali.
2. Kull istituzzjoni li tkun jew sussidjarja fl-Istat Membru fejn tkun awtorizzata u sorveljata, jew inkella impriża prinċipali, u kull istituzzjoni inkluża fil-konsolidazzjoni skont l-Artikolu 19, m'għandhiex tkun meħtieġa li tikkonforma mal-obbligi stipulati fl-Artikoli 89, 90 u 91 fuq bażi individwali.
3. Kull istituzzjoni li tkun jew impriża prinċipali, jew inkella sussidjarja, u kull istituzzjoni inkluża fil-konsolidazzjoni skont l-Artikolu 19, m'għandhiex tkun meħtieġa li tikkonforma mal-obbligi stipulati fil-Parti Tmienja fuq bażi individwali.
4. Istituzzjonijiet ta' kreditu u ditti ta' investiment li jkunu awtorizzati jipprovdu s-servizzi u l-attivitajiet tal-investiment elenkati fil-punti (3) u (6) tat-Taqsima A tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE għandhom jikkonforma mal-obbligi stipulati fil-Parti Sitta fuq bażi individwali. Sakemm ikun lest ir-rapport tal-Kummissjoni skont l-Artikolu 508(3), l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżentaw id-ditti ta' investiment milli jikkonformaw mal-obbligi stipulati fil-Parti Sitta b'kont meħud tan-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tad-ditti ta' investiment.
5. L-istituzzjonijiet, ħlief għad-ditti ta' investiment imsemmija fl-Artikolu 95(1) u l-Artikolu 96(1) u l-istituzzjonijiet li fir-rigward tagħhom l-awtoritajiet kompetenti jkunu eżerċitaw id-deroga speċifikata fl-Artikolu 7(1) jew (3), għandhom jikkonformaw mal-obbligi stipulati fil-Parti Sebgħa fuq bażi individwali.
Artikolu 7
Deroga għall-applikazzjoni ta’ rekwiżiti prudenzjali fuq bażi individwali
1. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirrinunzjaw għall-applikazzjoni tal-Artikolu 6(1) lil kwalunkwe sussidjarja ta’ istituzzjoni, meta kemm is-sussidjarja kif ukoll l-istituzzjoni jkunu soġġetti għal awtorizzazzjoni u superviżjoni mill-Istat Membru konċernat, u s-sussidjarja tkun inkluża fis-superviżjoni fuq bażi konsolidata tal-istituzzjoni li tkun impriża prinċipali, u l-kondizzjonijiet li ġejjin ikunu ssodisfati kollha, sabiex ikun żgurat li l-fondi proprji jkunu distribwiti b’mod adegwat bejn l-impriża prinċipali u s-sussidjarja:
(a)
ma jkunx hemm impediment kurrenti jew previst materjali prattiku jew ġuridiku għat-trasferiment rapidu ta’ fondi proprji jew ripagament tal-obbligazzjonijiet mill-impriża prinċipali tagħha;
(b)
jew l-impriża prinċipali tissodisfa lill-awtorità kompetenti rigward l-immaniġjar prudenti tas-sussidjarja u ddikjarat, bil-permess tal-awtorità kompetenti, li tiggarantixxi l-impenji li daħlet għalihom is-sussidjarja, jew ir-riskji fis-sussidjarja jkunu ta’ interess negliġibbli;
(c)
il-proċeduri tal-evalwazzjoni, il-kalkolu u l-kontroll tar-riskju tal-impriża prinċipali jkunu jkopru s-sussidjarja;
(d)
l-impriża prinċipali jkollha aktar minn 50 % tad-drittijiet tal-vot marbuta mal-ishma fil-kapital tas-sussidjarja jew ikollha d-dritt li taħtar jew tneħħi il-maġġoranza tal-membri tal-korp maniġerjali tas-sussidjarja.
2. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżerċitaw l-alternattiva prevista fil-paragrafu 1 meta l-impriża prinċipali tkun kumpannija azzjonarja finanzjarja (kumpannija holding finanzjarja) jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta stabbilita fl-istess Stat Membru bħall-istituzzjoni, sakemm tkun soġġetta għall-istess superviżjoni bħal dik eżerċitata fuq l-istituzzjonijiet, u b’mod partikolari għall-istandards stabbiliti fl-Artikolu 11(1).
3. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirrinunzjaw l-applikazzjoni tal-Artikolu 6(1) lil istituzzjoni prinċipali fi Stat Membru meta dik l-istituzzjoni tkun soġġetta għal awtorizzazzjoni u superviżjoni mill-Istat Membru konċernat, u tkun inkluża fis-superviżjoni fuq bażi konsolidata, u l-kondizzjoniet li ġejjin ikunu kollha ssodisfati, sabiex ikun żgurat li l-fondi proprji huma ddistribwiti b’mod adegwat fost l-impriża prinċipali u s-sussidjarji:
(a)
ma jkunx hemm impediment kurrenti jew previst materjali prattiku jew legali għat-trasferiment minnufih ta’ fondi proprji jew ripagament tal-obbligazzjonijiet lill-istituzzjoni prinċipali fi Stat Membru;
(b)
il-proċeduri tal-evalwazzjoni, il-kalkolu u l-kontroll tar-riskju rilevanti għal superviżjoni konsolidata jkopru lill-istituzzjoni prinċipali fi Stat Membru.
L-awtorità kompetenti li tagħmel użu minn dan il-paragrafu għandha tinforma lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri l-oħra kollha.
Artikolu 8
Deroga mill-applikazzjoni ta’ rekwiżiti tal-likwidità fuq bażi individwali
1. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirrinunzjaw totalment jew parzjalment l-applikazzjoni tal-Parti Sitta lil istituzzjoni u lis-sussidjarji tagħha kollha jew uħud minnhom fl-Unjoni u jissorveljawhom bħala sottogrupp tal-likwidità waħdieni sakemm jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni prinċipali fuq bażi konsolidata jew istituzzjoni sussidjarja fuq bażi subkonsolidata tikkonforma mal-obbligi stipulati fil-Parti Sitta;
(b)
l-istituzzjoni prinċipali fuq bażi konsolidata jew l-istituzzjoni sussidjarja fuq bażi subkonsolidata timmonitorja u jkollha superviżjoni fi kwalunkwe waqt fuq il-pożizzjonijiet ta’ likwidità tal-istituzzjonijiet kollha fi ħdan il-grupp jew sottogrupp, li jkunu soġġetti għar-rinunzja u tiżgura livell suffiċjenti ta' likwidità għall-istituzzjonijiet kollha;
(c)
l-istituzzjonijiet ikunu daħlu f’kuntratti li, għas-sodisfazzjon tal-awtoritajiet kompetenti, jiddisponu għall-moviment liberu tal-fondi bejniethom sabiex ikunu jistgħu jissodisfaw l-obbligi tagħhom individwali u konġunti meta jsiru dovuti;
(d)
ma jkunx hemm impediment kurrenti jew previst materjali prattiku jew legali għall-esekuzzjoni tal-kuntratti msemmija f’(c).
Sal-1 ta’ Jannar 2014 il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar kull ostaklu legali li jista' jrendi impossibbli l-applikazzjoni tal-punt (c) tal-ewwel subparagrafu u hi mistiedna tagħmel proposta leġislattiva, jekk ikun xieraq, sal-31 ta’ Diċembru 2015 dwar liema minn dawn l-ostakli għandhom jitneħħew.
2. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirrinunzjaw totalment jew parzjalment l-applikazzjoni tal-Parti Sitta lil istituzzjoni u s-sussidjarji tagħha kollha jew xi wħud minnhom meta l-istituzzjonijiet kollha ta’ sottogrupp tal-likwidità waħdieni jkunu awtorizzati fl-istess Stat Membru u dment li l-kondizzjonijiet fil-paragrafu 1 ikunu ssodisfati.
3. Meta l-istituzzjonijiet ta’ sottogrupp waħdieni tal-likwidità ikunu awtorizzati f’diversi Stati Membri, il-paragrafu 1 għandu jkun applikat biss wara li tkun segwita l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 21 u għall-istituzzjonijiet biss li l-awtoritajiet kompetenti tagħhom jaqblu rigward l-elementi li ġejjin:
(a)
il-valutazzjoni tagħhom tal-konformità tal-organizzazzjoni u tat-trattament tar-riskju tal-likwidità bil-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 86 tad-Direttiva 2013/36/UE fis-sottogrupp waħdieni tal-likwidità;
(b)
id-distribuzzjoni tal-ammonti, il-post u s-sjieda tal-assi likwidi meħtieġa li jridu jinżammu fi ħdan is-sottogrupp waħdieni tal-likwidità;
(c)
id-determinazzjoni tal-ammonti minimi ta’ assi likwidi li jridu jinżammu mill-istituzzjonijiet li għalihom ser tiġi rinunzjata l-applikazzjoni tal-Parti Sitta;
(d)
il-ħtieġa għal parametri aktar stretti minn dawk stabbiliti fil-Parti Sitta;
(e)
kondiviżjoni bla restrizzjoni tal-informazzjoni kollha bejn l-awtoritajiet kompetenti.
(f)
fehim sħiħ tal-implikazzjonijiet ta' tali rinunzja.
4. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu japplikaw ukoll il-paragrafi 1, 2 u 3 għall-istituzzjonijiet li jkunu membri tal-istess skema ta’ protezzjoni istituzzjonali msemmija fl-Artikolu 113(7)(b), sakemm ikunu jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha stabbiliti fl-Artikolu 113(7), u għal istituzzjonijiet oħra marbuta b'relazzjoni msemmija fl-Artikolu 113(6) sakemm jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha stabbiliti fih. L-awtoritajiet kompetenti għandhom f’dak il-każ jiddeterminaw waħda mill-istituzzjonijiet soġġetta għar-rinunzja li tissodisfa l-Parti Sitta fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata tal-istituzzjonijiet kollha tas-sottogrupp waħdieni tal-likwidità.
5. Meta rinunzja tkun ingħatat skont il-paragrafu 1 jew il-paragrafu 2, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu ukoll japplikaw l-Artikolu 86 tad-Direttiva 2013/36/UE, jew partijiet minnha, fil-livell tas-sottogrupp waħdieni tal-likwidità u jirrinunzjaw l-applikazzjoni tal-Artikolu 86 tad-Direttiva 2013/36/UE, jew partijiet minnha, fuq bażi individwali.
Artikolu 9
Metodu ta’ konsolidazzjoni individwali
1. Soġġett għall-paragrafi 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu u għall-Artikolu 144(3) tad-Direttiva 2013/36/UE, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu fuq il-bażi ta’ każ każ lill-istituzzjonijiet prinċipali sabiex jinkorporaw fil-kalkolazzjoni tar-rekwiżit tagħhom skont l-Artikolu 6(1) is-sussidjarji li jissodisfaw il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punti (c) u (d) tal-Artikolu 7(1), u li l-iskoperturi materjali tagħhom jew l-obbligazzjonijiet materjali tagħhom ikunu lejn dik l-istituzzjoni prinċipali.
2. It-trattament stipulat fil-paragrafu 1 għandu jkun permess biss meta l-istituzzjoni prinċipali turi b’mod sħiħ lill-awtoritajiet kompetenti ċ-ċirkostanzi u l-arranġamenti, inklużi l-arranġamenti ġuridiċi, li bis-saħħa tagħhom ma jkunx hemm impediment materjali prattiku jew ġuridiku, u lanqas ma jkunu previsti, għat-trasferiment rapidu tal-fondi proprji, jew ir-ripagament tal-obbligazzjonijiet meta jkun xieraq mis-sussidjarja lill-impriża prinċipali tagħha.
3. Meta awtorità kompetenti teżerċita d-diskrezzjoni stabbilita fil-paragrafu 1, hija għandha fuq bażi regolari u mhux inqas minn darba fis-sena tinforma lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri l-oħra kollha dwar l-użu magħmul mill-paragrafu 1 u ċ-ċirkustanzi u l-arranġamenti msemmija fil-paragrafu 2. Meta s-sussidjarja tkun f’pajjiż terz, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jipprovdu wkoll l-istess informazzjoni lill-awtoritajiet kompetenti ta’ dak il-pajjiż terz.
Artikolu 10
Rinunzja għall-istituzzjonijiet ta’ kreditu affiljati permanentement ma’ korp ċentrali
1. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu, f'konformità mad-dritt nazzjonali, jirrinunzjaw parzjalment jew totalment l-applikazzjoni tar-rekwiżiti stabbiliti fil-Partijiet Tnejn sa Tmienja lil istituzzjoni ta’ kreditu waħda jew aktar li jkunu fl-istess Stat Membru u li jkunu affiljati b’mod permanenti ma’ korp ċentrali li jissorveljawhom u li jkun stabbilit fl-istess Stat Membru, jekk jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-impenji tal-korp ċentrali u l-istituzzjonijiet affiljati jkunu obligazzjonijiet in solidum jew l-impenji tal-istituzzjonijiet affiljati miegħu jkunu ggarantiti totalment mill-korp ċentrali;
(b)
is-solvenza u l-likwidità tal-korp ċentrali u tal-istituzzjonijiet affiljati kollha jkunu mmonitorjati fis-sħuħija tagħhom fuq il-bażi tal-kontijiet konsolidati ta’ dawn l-istituzzjonijiet;
(c)
il-maniġment tal-korp ċentrali jkollu s-setgħa li joħroġ struzzjonijiet lill-maniġment tal-istituzzjonijiet affiljati.
L-Istati Membri jistgħu jżommu u jagħmlu użu mil-leġislazzjoni nazzjonali eżistenti fir-rigward tal-applikazzjoni tal-eżenzjoni msemmija fil-ewwel subparagrafu sakemm din ma tkunx f'konflitt ma' dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE.
2. Fejn l-awtoritajiet kompetenti jkunu sodisfatti li l-kondizzjonijiet stabbiliti fil- paragrafu 1 ikunu ntlaħqu, u fejn ir-responsabbiltajiet jew l-impenji tal-korp ċentrali huma ggarantiti għal kollox mill-istituzzjonijiet affiljati, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżentaw il-korp ċentrali mill-applikazzjoni tal-Parti Tnejn sa Tmienja fuq bażi individwali.
KAPITOLU 2
Konsolidazzjoni prudenzjali
Taqsima 1
Applikazzjoni ta’ rekwiżiti fuq bażi kkonsolidata
Artikolu 11
Trattament ġenerali
1. L-istituzzjonijiet prinċipali fi Stat Membru għandhom jikkonformaw, sal-punt u bil-mod preskritt fl-Artikolu 18, mal-obbligi stabbiliti fil-Partijiet Tnejn sa Erbgħa u fil-Parti Sebgħa fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata tagħhom. L-impriżi prinċipali u s-sussidjarji tagħhom li huma soġġetti għal dan ir-Regolament għandhom jistabbilixxu struttura organizzativa talba u mekkaniżmi ta' kontroll intern adatti sabiex ikun żgurat li d-data meħtieġa għall-konsolidazzjoni tiġi debitament ipproċessata u mibgħuta. B’mod partikolari, huma għandhom jiżguraw li s-sussidjarji li ma jkunux soġġetti għal dan ir-Regolament jimplimentaw l-arranġamenti, il-proċessi u l-mekkaniżmi biex jiżguraw konsolidazzjoni korretta.
2. L-istituzzjonijiet ikkontrollati minn kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew minn kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali fi Stat Membru għandhom jikkonformaw, sal-punt u kif preskritt fl-Artikolu 18, mal-obbligi stabbiliti fil-Partijiet Tnejn sa Erbgħa u fil-Parti Sebgħa fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata ta’ dik il-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta.
Meta aktar minn istituzzjoni waħda tkun ikkontrollata minn kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew minn kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali fi Stat Membru, l-ewwel subparagrafu għandu japplika biss għall-istituzzjoni li għaliha tapplika s-superviżjoni fuq bażi konsolidata skont l-Artikolu 111 tad-Direttiva 2013/36/UE.
3. L-istituzzjonijiet prinċipali tal-UE u l-istituzzjonijiet ikkontrollati minn kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE għandhom jikkonformaw mal-obbligi stabbiliti fil-Parti Sitta fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata ta’ dik l-istituzzjoni prinċipali, il-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta, jekk il-grupp jinkludi istituzzjoni ta’ kreditu jew ditta ta' investiment waħda jew aktar awtorizzati li jipprovdu s-servizzi u l-attivitajiet tal-investiment elenkati fil-punti (3) u (6) tat-Taqsima A tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE. Sakemm ikun lest ir-rapport mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 508(2), u jekk il-grupp jinkludi biss ditti ta' investiment, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżentaw id-ditti ta' investiment milli jikkonformaw mal-obbligi stipulati fil-Parti Sitta fuq bażi kkonsolidata, b'kont meħud tan-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tad-ditta ta' investiment.
4. Meta jiġi applikat l-Artikolu 10, il-korp ċentrali msemmi f’dak l-Artikolu għandu jikkonforma mar-rekwiżiti tal-Parti Tnejn sa Tmienja fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata tal-korp ċentrali kollu kif ikkostitwit flimkien mal-istituzzjonijiet affiljati tiegħu.
5. Minbarra r-rekwiżiti fil-paragrafu 1 sa 4, u mingħajr preġudizzju għal dispożizzjonijiet oħra ta' dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE, meta jkun ġustifikat għal fini ta' superviżjoni mill-ispeċifiċitajiet tar-riskju jew tal-istruttura kapitali ta' istituzzjoni jew fejn Stati Membri jadottaw liġijiet nazzjonali li jirrekjedu s-separazzjoni strutturali ta' attivitajiet fi ħdan grupp bankarju, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirrekjedu li ż-żewġ istituzzjonijiet separati strutturalment jikkonformaw mal-obbligi stipulati fil-Partijiet Tnejn sa Erbgħa u fil-Partijiet Sitta sa Tmienja ta' dan ir-Regolament u fit-Titolu VII tad-Direttiva 2013/36/UE fuq bażi subkonsolidata.
L-applikazzjoni tal-approċċ stipulat fl-ewwel subparagrafu għandha tkun mingħajr preġudizzju għal superviżjoni effettiva fuq bażi konsolidata u ma għandha la timplika effetti negattivi sproporzjonati fuq is-sistema finanzjarja kollha jew partijiet minnha, fi Stati Membri oħra jew fl-Unjoni fl-intier tagħha u lanqas tifforma jew toħloq ostaklu għall-funzjonament tas-suq intern.
Artikolu 12
Kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta kemm b’istituzzjoni ta’ kreditu sussidjarja kif ukoll ditta ta' investiment sussidjarja
Meta kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta jkollha tal-inqas istituzzjoni ta’ kreditu waħda u ditta ta' investiment waħda bħal asussidjarji, ir-rekwiżiti li japplikaw fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata tal-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew tal-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta għandhom japplikaw għall-istituzzjoni ta’ kreditu.
Artikolu 13
Applikazzjoni ta’ rekwiżiti ta' divulgazzjoni fuq bażi kkonsolidata
1. L-istituzzjonijiet prinċipali tal-UE għandhom jikkonformaw mal-obbligi stabbiliti fil-Parti Tmienja fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata tagħhom.
Sussidjarji sinifikanti ta’ istituzzjonijiet prinċipali tal-UE u dawk is-sussidjarji li għandhom sinifikat materjali għas-suq lokali tagħhom għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni speċifikata fl-Artikoli 437, 438, 440, 442, 450, 451 u 453, fuq bażi individwali jew subkonsolidata.
2. L-istituzzjonijiet ikkontrollati minn kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE għandhom jikkonformaw mal-obbligi stabbiliti fil-Parti Tmienja fuq il-bażi tas-sitwazzjoni kkonsolidata ta’ dik il-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta.
Sussidjarji sinifikanti ta’ kumpanniji azzjonarji finanzjarji prinċipali tal-UE jew kumpanniji azzjonarji finanzjarji mħallta prinċipali tal-UE u dawk is-sussidjarji li huma ta' sinifikat materjali għas-suq lokali tagħhom għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni speċifikata fl-Artikolu 437, 438, 440, 442, 450, 451 u 453 fuq bażi individwali jew subkonsolidata.
3. Il-paragrafi 1 u 2 m’għandhomx japplikaw b’mod sħiħ jew parzjali għall-istituzzjonijiet prinċipali tal-UE, istituzzjonijiet ikkontrollati minn kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE, sal-punt sa fejn ikunu inklużi f'diulgazzjonijiet ekwivalenti pprovduti fuq bażi konsolidata minn impriża prinċipali stabbilita f’pajjiż terz.
4. Meta jiġi applikat l-Artikolu 10, il-korp ċentrali msemmi f’dak l-Artikolu għandu jikkonforma mar-rekwiżiti tal-Parti Tmienja fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata tal-korp ċentrali. L-Artikolu 18(1) għandu japplika għall-korp ċentrali u l-istituzzjonijiet affiljati għandhom jiġu ttrattati bħala s-sussidjarji tal-korp ċentrali.
Artikolu 14
Applikazzjoni tar-rekwiżiti tal-Parti Ħamsa fuq bażi konsolidata
1. L-impriżi prinċipali u s-sussidjarji tagħhom soġġetti għal dan ir-Regolament għandhom jissodisfaw l-obbligi stabbiliti fil-Parti Ħamsa fuq bażi konsolidata jew subkonsolidata, biex jiżguraw li l-arranġamenti, il-proċessi u l-mekkaniżmi tagħhom meħtieġa minn dawk id-dispożizzjonijiet ikunu konsistenti u integrati tajjeb u li kwalunkwe data u informazzjoni rilevanti għall-fini tas-superviżjoni jkunu jistgħu jiġu prodotti. B’mod partikolari, huma għandhom jiżguraw li s-sussidjarji li ma jkunux soġġetti għal dan ir-Regolament jimplimentaw l-arranġamenti, il-proċessi u l-mekkaniżmi biex jiżguraw il-konformità ma’ dawk id-dispożizzjonijiet.
2. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw piż tar-riskju addizzjonali f’konformità mal-Artikolu 407 meta japplikaw l-Artikolu 92 fuq bażi konsolidata jew subkonsolidata jekk ir-rekwiżiti tal-Artikoli 405 jew 406 jinkisru fil-livell ta’ entità stabbilita f’pajjiż terz inkluż fil-konsolidazzjoni f’konformità mal-Artikolu 18 jekk il-ksur ikun materjali fir-rigward tal-profil tar-riskju kumplessiv tal-grupp.
3. L-obbligi li jirriżultaw mill-Parti Ħamsa rigward is-sussidjarji, li jkunu stess ma jkunux soġġetti għal dan ir-Regolament, m’għandhomx japplikaw jekk l-istituzzjoni prinċipali tal-UE jew istituzzjonijiet ikkontrollati minn kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE, jistgħu juru lill-awtoritajiet kompetenti li l-applikazzjoni tal-Parti Ħamsa tkun illegali skont il-liġijiet tal-pajjiż terz fejn tkun stabbilita s-sussidjarja.
Artikolu 15
Deroga għall-applikazzjoni tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji fuq bażi konsolidata għal gruppi ta’ ditti ta' investiment
1. Is-superviżur konsolidanti jista' jirrinunzja, fuq bażi ta’ każ b'każ, l-applikazzjoni tal-Parti Tlieta ta' dan ir-Regolament u l-Kapitolu 4, tat-Titolu VII tad-Direttiva 2013/36/UE fuq bażi konsolidata sakemm jeżistu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
kull ditta ta' investiment tal-UE fil-grupp tuża l-kalkolazzjoni alternattiva tal-ammont tal-iskopertura ta’ riskju totali msemmija fl-Artikolu 95(2);
(b)
id-ditti ta' investiment kollha fil-grupp jaqgħu fil-kategoriji tal-Artikoli 95(1) u 96(1);
(c)
kull ditta ta' investiment tal-UE fil-grupp tissodisfa r-rekwiżiti imposti fl-Artikolu 95 fuq bażi individwali u fl-istess waqt tnaqqas mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 kwalunkwe obbligazzjoni kontinġenti favur id-ditti ta' investiment, l-istituzzjonijiet finanzjarji, il-kumpanniji maniġerjali tal-assi u impriża ta’ servizzi anċillari, li altrimenti kienu jkunu kkonsolidati;
(d)
kwalunkwe kumpannija azzjonarja finanzjarja li tkun kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali fi Stat Membru ta’ kwalunkwe ditta ta' investiment fil-grupp ikollha tal-inqas ammont ta’ kapital, iddefinit hawnhekk bħala t-total tal- elementi msemmija fl-Artikoli 26(1), 51(1) u 62(1); biex jiġi kopert it-total ta' dan li ġej:
(i)
it-total tal-valur sħiħ fil-kotba ta’ kwalunkwe holdings, pretensjonijiet subordinati u strumenti msemmija fl-Artikoli 36(1)(h) u (i), l-Artikolu 56(1)(c) u (d), u l-Artikolu 66(1)(c) u (d) f’ditti ta' investiment, istituzzjonijiet finanzjarji, kumpanniji maniġerjali tal-assi u impriżi ta’ servizzi anċillari li altrimenti kienu jkunu kkonsolidati; u
(ii)
l-ammont totali ta’ kwalunkwe obbligazzjoni kontinġenti favur id-ditti ta' investiment, l-istituzzjonijiet finanzjarji, il-kumpanniji maniġerjali tal-assi u impriżi ta’ servizzi anċillari li altrimenti kienu jkunu kkonsolidati;
(e)
il-grupp ma jkunx jinkludi l-istituzzjonijiet ta’ kreditu.
Meta l-kriterji fl-ewwel subparagrafu jkunu ssodisfati, kull ditta ta' investiment tal-UE għandu jkollha fis-seħħ sistemi għall-monitoraġġ u l-kontroll tas-sorsi tal-kapital u l-finanzjament tal-kumpanniji azzjonarji finanzjarji, id-ditti ta' investiment, l-istituzzjonijiet finanzjarji, il-kumpanniji maniġerjali tal-assi u impriżi ta’ servizzi anċillari fi ħdan il-grupp.
2. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu japplikaw ukoll ir-rinunzja jekk il-kumpanniji azzjonarji finanzjarji jkollhom ammont iżgħar ta’ fondi proprji mill-ammont ikkalkulat skont il-paragrafu 1(d), imma mhux iżgħar mit-total tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji imposti fuq bażi individwali lid-ditti ta' investiment, l-istituzzjonijiet finanzjarji, il-kumpanniji maniġerjali tal-assi u impriżi ta’ servizzi anċillari li altrimenti kienu jkunu kkonsolidati u l-ammont totali ta’ kwalunkwe obbligazzjoni kontinġenti favur id-ditti ta' investiment, l-istituzzjonijiet finanzjarji, il-kumpanniji maniġerjali tal-assi u impriżi ta’ servizzi anċillari li altrimenti kienu jkunu kkonsolidati. Għall-fini ta’ dan il-paragrafu, ir-rekwiżit ta’ fondi proprji għal impriżi tal-investiment ta’ pajjiżi terzi, istituzzjonijiet finanzjarji, kumpanniji maniġerjali tal-assi u impriżi ta’ servizzi anċillari jkun rekwiżit nozzjonali ta’ fondi proprji.
Artikolu 16
Deroga għall-applikazzjoni tar-rekwiżiti ta’ proporzjon ta' lieva finanzjarja fuq bażi konsolidata għal gruppi ta’ ditti ta' investiment
Fejn l-entitajiet kollha fi grupp ta' ditti tal-investiemnt, inkluż l-entità prinċipali, ikunu ditti ta' investimenti li huma eżenti mill-applikazzjoni tar-rekwiżiti stipulati fil-Parti Sebgħa fuq bażi individwali skont l-Artikolu 6(5), id-ditta ta' investiment prinċipali tista' tagħżel li ma tapplikax ir-rekwiżiti stipulati fil-Parti Sebgħa fuq bażi konsolidata.
Artikolu 17
Superviżjoni ta’ ditti ta' investiment b’rinunzja mill-applikazzjoni tar-rekwiżit ta’ fondi proprji fuq bażi konsolidata
1. Ditti ta' investiment fi grupp li ngħata r-rinunzja prevista fl-Artikolu 15 għandhom jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti bir-riskji li jistgħu jimminaw il-pożizzjonijiet finanzjarji tagħhom, inklużi dawk assoċjati mal-kompożizzjoni u s-sorsi tal-fondi proprji, il-kapital intern u l-finanzjament tagħhom.
2. Meta l-awtoritajiet kompetenti responsabbli għas-superviżjoni prudenzjali tad-ditta ta' investiment jirrinunzjaw l-obbigu tas-superviżjoni fuq bażi konsolidata kif previst fl-Artikolu 15, huma għandhom iwettqu miżuri xierqa oħra biex jimmonitorjaw ir-riskji, b'mod partikolari skoperturi kbar, tal-grupp kollu, inkluża kwalunkwe impriża li ma tkunx tinsab fi Stat Membru.
3. Meta l-awtoritajiet kompetenti responsabbli għas-superviżjoni prudenzjali tad-ditta ta' investiment jirrinunzjaw l-applikazzjoni tar-rekwiżiti tal-fondi proprji fuq bażi konsolidata kif previst fl-Artikolu 15, ir-rekwiżiti tal-Parti Tmienja għandhom japplikaw fuq bażi individwali.
Taqsima 2
Metodi għal konsolidazzjoni prudenzjali
Artikolu 18
Metodi għal konsolidazzjoni prudenzjali
1. L-istituzzjonijiet li huma meħtieġa jikkonformaw mar-rekwiżiti msemmija fit-Taqsima 1 abbażi tas-sitwazzjoni konsolidata tagħhom għandhom iwettqu konsolidazzjoni sħiħa tal-istituzzjonijiet u l-istituzzjonijiet finanzjarji kollha li jkunu s-sussidjarji tagħha jew, meta jkun rilevanti, is-sussidjarji tal-istess kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali. Il-paragrafi 2 sa 8 ta’ dan l-Artikolu m’għandhomx japplikaw meta tapplika l-Parti Sitta fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata ta’ istituzzjoni.
2. Madankollu, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu fuq il-bażi ta’ każ każ jippermettu konsolidazzjoni proporzjonata skont is-sehem tal-kapital li l-impriża prinċipali jkollha fis-sussidjarja. Konsolidazzjoni proporzjonata tista’ tkun permessa biss meta l-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfati kollha:
(a)
ir-responsabbiltà tal-impriża prinċipali tkun limitata għas-sehem tal-kapital li l-impriża prinċipali għandha fis-sussidjarja fir-rigward tar-responsabbiltà tal-azzjonisti jew il-membri l-oħra;
(b)
is-solvenza ta’ dawk l-azzjonisti jew il-membri l-oħra tkun sodisfaċenti;
(c)
ir-responsabbiltà tal-azzjonisti u l-membri l-oħra tkun stabbilita b’mod ċar b’mod legalment vinkolanti.
3. Fejn l-impriżi jkunu konnessi b’relazzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 12(1) tad-Direttiva 83/349/KEE, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeterminaw dwar kif titwettaq il-konsolidazzjoni.
4. Is-superviżur konsolidanti għandu jeħtieġ il-konsolidazzjoni proporzjonali skont is-sehem tal-kapital miżmum tal-holdings fl-istituzzjonijiet u l-istituzzjonijiet finanzjarji mmaniġġjati minn impriża, inkluż fil-konsolidazzjoni flimkien ma’ impriża waħda jew aktar mhux inklużi fil-konsolidazzjoni, meta r-responsabbiltà ta’ dawk l-impriżi tkun limitata għas-sehem tal-kapital li għandhom.
5. Fil-każ tal-holdings jew rabtiet kapitali oħra għajr dawk imsemmija fil-paragrafu 1 u 2, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jistabbilixxu jekk titwettaqx konsolidazzjoni u l-kif. B’mod partikolari, huma jistgħu jippermettu jew jeħtieġu l-użu tal-metodu tal-ekwità. Dak il-metodu m’għandux, madankollu, jikkostitwixxi inklużjoni tal-impriżi konċernati f’superviżjoni fuq bażi konsolidata.
6. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeterminaw jekk titwettaqx konsolidazzjoni u kif din għandha titwettaq fil-każijiet li ġejjin:
(a)
fejn, fl-opinjoni tal-awtoritajiet kompetenti, istituzzjoni teżerċita influwenza sinifikanti fuq istituzzjoni jew istituzzjoni finanzjarja waħda jew aktar, iżda ma ma jkollhiex holding jew rabtiet kapitali oħra f’dawn l-istituzzjonijiet; u
(b)
fejn żewġ istituzzjonijiet jew istituzzjonijiet finanzjarji jew aktar jitpoġġew taħt maniġment waħdieni differenti minn dak skont il-kuntratt jew klawżoli tal-memoranda jew l-Artikoli ta' assoċjazzjoni tagħhom.
B’mod partikolari, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu, jew jeħtieġu, l-użu tal-metodu li hemm dispost għalih fl-Artikolu 12 tad-Direttiva 83/349/KEE. Dak il-metodu m’għandux, madankollu, jikkostitwixxi inklużjoni tal-impriżi konċernati f’superviżjoni konsolidata.
7. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kondizzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom għandha titwettaq il-konsolidazzjoni fil-każijiet imsemmija fil-paragrafi 2 sa 6 ta’ dan l-Artikolu.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2016.
Is-setgħa hija ddelegata lill-Kummissjoni sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
8. Meta hija meħtieġa superviżjoni konsolidata skont l-Artikolu 111 tad-Direttiva 2013/36/UE, impriżi ta’ servizzi anċillari u kumpanniji maniġerjali tal-assi kif iddefiniti fil-punt (5) tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2002/87/KE għandhom ikunu inklużi f’konsolidazzjonijiet fil-każijiet, u skont il-metodi, stabbiliti f’dan l-Artikolu.
Taqsima 3
Ambitu tal-konsolidazzjoni prudenzjali
Artikolu 19
Entitajiet esklużi mill-ambitu tal-konsolidazzjoni prudenzjali
1. Istituzzjoni, istituzzjoni finanzjarja jew impriża ta’ servizzi anċillari li tkun sussidjarja jew impriża li fiha tinżamm holding, m’hemmx bżonn li tkun inkluża fil-konsolidazzjoni meta l-ammont totali tal-assi u l-elementi li ma jidhrux tal-impriża konċernata jkunu inqas mill-iżgħar miż-żewġ ammonti li ġejjin:
(a)
EUR 10 miljuni;
(b)
1 % tal-ammont totali tal-assi u l-elementi li ma jidhrux tal-impriża prinċipali jew l-impriża li jkollha l-holding.
2. L-awtoritajiet kompetenti responsabbli għat-twettiq ta' superviżjoni fuq bażi konsolidata skont l-Artikolu 111 tad-Direttiva 2013/36/UE jistgħu fuq il-bażi ta’ każ każ jiddeċiedu fil-każijiet li ġejjin li istituzzjoni, istituzzjoni finanzjarja jew impriża ta’ servizzi anċillari li tkun sussidjarja jew li fiha tinżamm holding, ma jkunx hemm għalfejn tiġi inkluża fil-konsolidazzjoni:
(a)
fejn l-impriża konċernata tkun tinsab f’pajjiż terz fejn ikun hemm impedimenti ġuridiċi għat-trasferiment tal-informazzjoni meħtieġa;
(b)
fejn l-impriża konċernata tkun ta’ interess negliġibbli biss fir-rigward tal-objettivi tal-monitoraġġ tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu;
(c)
fejn, fl-opinjoni tal-awtoritajiet kompetenti responsabbli għat-twettiq ta' superviżjoni fuq bażi konsolidata, il-konsolidazzjoni tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-impriża konċernata ma tkunx xierqa jew tkun qarrieqa fir-rigward tal-objettivi tas-superviżjoni tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu.
3. Meta, fil-każijiet imsemmija fil-paragrafu 1 u l-punt (b) tal-paragrafu 2, diversi impriżi jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fihom, huma għandhom madankollu jiġu inklużi fil-konsolidazzjoni meta kollettivament ikunu ta’ interess mhux negliġibbli fir-rigward tal-objettivi speċifikati.
Artikolu 20
Deċiżjonijiet konġunti dwar rekwiżiti prudenzjali
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jaħdmu flimkien, f’konsultazzjoni sħiħa:
(a)
fil-każ ta' applikazzjonijiet għall-permessi msemmija fl-Artikolu 143(1), l-Artikolu 151(4) u (9), l-Artikolu 283, l-Artikolu 312(2) u l-Artikolu 363 rispettivament sottomessi minn istituzzjoni prinċipali tal-UE u s-sussidjarji tagħha, jew b’mod konġunt mis-sussidjarji ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE, biex jiddeċiedu jekk jingħatax il-permess mitlub u jiddeterminaw il-patti u l-kondizzjonijiet, jekk ikun hemm, li tali permess għandu jkun soġġett għalihom;
(b)
għall-fini li jiġi ddeterminat jekk humiex sodisfatti l-kriterji għat-trattament ta' intragrupp speċifiku kif imsemmi fl-Artikolu 422(9) u l-Artikolu 425(5) ikkomplimentati mill-istandards regolatorji tal-ABE msemmija fl-Artikolu 422(10) u l-Artikolu 425(6).
L-applikazzjonijiet għandhom ikunu sottomessi biss lis-superviżur konsolidanti.
L-applikazzjoni msemmija fl-Artikolu 312(2), għandha tinkludi deskrizzjoni tal-metodoloġija użata għall-allokazzjoni tal-kapital tar-riskju operattiv bejn l-entitajiet differenti tal-grupp. L-applikazzjoni għandha tindika jekk l-effetti tad-diversifikazzjoni jkunux intenzjonati li jkunu inklużi fis-sistema tal-kalkolu tar-riskju.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħmlu dak kollu li jistgħu biex jilħqu deċiżjoni konġunta fi żmien sitt xhur fuq:
(a)
l-applikazzjoni msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 1;
(b)
il-valutazzjoni tal-kriterji u d-determinazzjoni tat-trattament speċifiku msemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 1.
Din id-deċiżjoni konġunta għandha tkun stipulata f’dokument li jkun fih id-deċiżjoni motivata bis-sħiħ li għandha tkun ipprovduta lill-applikant mill-awtorità kompetenti msemmija fil-paragrafu 1.
3. Il-perijodu msemmi fil-paragrafu 2 għandu jibda:
(a)
fid-data ta' meta tasal l-applikazzjoni kompluta msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 1 għand is-superviżur konsolidanti. Is-superviżur konsolidanti għandu jibgħat l-applikazzjoni kompluta lill-awtoritajiet kompetenti l-oħra mingħajr dewmien;
(b)
fid-data ta' meta jasal għand l-awtoritajiet kompetenti rapport mħejji min-superviżur konsolidanti li janalizza l-impenji intragrupp fi ħdan il-grupp.
4. Fin-nuqqas ta’ deċiżjoni konġunta bejn l-awtoritajiet kompetenti fi żmien sitt xhur, is-superviżur konsolidanti għandu jieħu d-deċiżjoni tiegħu dwar il-punt (a) tal-paragrafu 1. Id-deċiżjoni tas-superviżur konsolidanti m’għandhiex tillimita s-setgħat tal-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 105 tad-Direttiva 2013/36/UE.
Id-deċiżjoni għandha tkun stipulata f’dokument li jkun fih id-deċiżjoni motivata bis-sħiħ u għandha tqis il-fehmiet u r-riżervi tal-awtoritajiet kompetenti l-oħra mfissra matul il-perijodu ta’ sitt xhur.
Id-deċiżjoni għandha tkun ipprovduta lill-istituzzjoni prinċipali tal-UE, lill-kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew lill-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE u lill-awtoritajiet kompetenti l-oħra mis-superviżur konsolidanti.
Jekk, fi tmiem il-perijodu ta’ sitt xhur, xi awtorità kompetenti konċernata tkun irreferiet il-kwistjoni lill-ABE skont l-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, is-superviżur konsolidanti għandu jiddifferixxi d-deċiżjoni tiegħu dwar il-punt (a) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu u jistenna kwalunkwe deċiżjoni li l-ABE tista’ tieħu skont l-Artikolu 19(3) ta’ dak ir-Regolament dwar id-deċiżjoni tiegħu, u għandu jieħu d-deċiżjoni tiegħu f’konformità mad-deċiżjoni tal-ABE. Il-perijodu ta’ sitt xhur għandu jitqies bħala l-perijodu ta’ konċiljazzjoni skont it-tifsira ta’ dak ir-Regolament. L-ABE għandha tieħu d-deċiżjoni tagħha fi żmien xahar. Il-kwistjoni m’għandhiex tiġi riferuta lill-ABE wara tmiem il-perijodu ta’ sitt xhur jew wara li tkun intlaħqet deċiżjoni konġunta.
5. Fin-nuqqas ta’ deċiżjoni konġunta bejn l-awtoritajiet kompetenti fi żmien sitt xhur, l-awtorità kompetenti responsabbli għas-superviżjoni tas-sussidjarja fuq bażi individwali għandha tieħu d-deċiżjoni tagħha dwar il-punt (b) tal-paragrafu 1.
Id-deċiżjoni għandha tkun stipulata f’dokument li jkun fih id-deċiżjoni motivata bis-sħiħ u għandha tqis il-fehmiet u r-riżervi tal-awtoritajiet kompetenti l-oħra mfissra matul il-perijodu ta’ sitt xhur.
Id-deċiżjoni għandha tkun ipprovduta lis-superviżur konsolidanti li jinforma lill-istituzzjoni prinċipali tal-UE, lill-kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew lill-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE.
Jekk, fi tmiem il-perijodu ta’ sitt xhur, is-superviżur konsolidanti jkun irrefera l-kwistjoni lill-ABE skont l-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, l-awtorità kompetenti responsabbli għas-superviżjoni tas-sussidjarja fuq bażi individwali għandha tiddifferixxi d-deċiżjoni tagħha dwar il-punt (b) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu u jistenna kwalunkwe deċiżjoni li l-ABE tista’ tieħu skont l-Artikolu 19(3) ta’ dak ir-Regolament dwar id-deċiżjoni tiegħu, u għandu jieħu d-deċiżjoni tiegħu f’konformità mad-deċiżjoni tal-ABE. Il-perijodu ta’ sitt xhur għandu jitqies bħala l-perijodu ta’ konċiljazzjoni skont it-tifsira ta’ dak ir-Regolament. L-ABE għandha tieħu d-deċiżjoni tagħha fi żmien xahar. Il-kwistjoni m’għandhiex tiġi riferuta lill-ABE wara tmiem il-perijodu ta’ sitt xhur jew wara li tkun intlaħqet deċiżjoni konġunta.
6. Fejn istituzzjoni prinċipali tal-UE u s-sussidjarji tagħha, is-sussidjarji ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE tuża l-Approċċ ta’ Kalkolu Avvanzat imsemmi fl-Artikolu 312(2) jew l-Approċċ IRB imsemmi fl-Artikolu 143 fuq bażi unifikata, l-awtoritajiet kompetenti, għandhom jippermettu li jiġu ssodisfati l-kriterji tal-kwalifikazzjoni stipulati fl-Artikoli 321 u 322 jew il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3, it-Taqsima 6 rispettivament mill-kumpannija prinċipali u s-sussidjarji tagħha meqjusa flimkien, b’mod li jkun konsistenti mal-istruttura tal-grupp u s-sistemi, il-proċessi u l-metodoloġiji tal-ġestjoni tar-riskju tiegħu.
7. Id-deċiżjonijiet imsemmija fil-paragrafi 2, 4 u 5 għandhom ikunu rikonoxxuti bħala determinanti u għandhom ikunu applikati mill-awtoritajiet kompetenti fl-Istati Membri konċernati.
8. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi tal-implimentazzjon biex tispeċifika l-proċess ta’ deċiżjoni konġunta msemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 1, fir-rigward tal-applikazzjonijiet għall-permessi msemmija fl-Artikolu 143(1), l-Artikolu 151(4) u (9), l-Artikolu 283, l-Artikolu 312(2), u l-Artikolu 363 bil-għan li jitħaffu d-deċiżjonijiet konġunti.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-istandards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 21
Deċiżjonijiet konġunti fil-livell tal-applikazzjoni tar-rekwiżiti tal-likwidità
1. Mal-applikazzjoni ta’ istituzzjoni prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE jew sottosussidjarja ta' konsolidazzjoni ta' istituzzjoni prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE, is-superviżur konsolidanti u l-awtoritajiet kompetenti responsabbli għas-superviżjoni tas-sussidjarji ta’ istituzzjoni prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE fi Stat Membru għandhom jagħmlu dak kollu li jistgħu biex jaslu għal deċiżjoni konġunta dwar jekk humiex sodisfatti l-kondizzjonijiet fil-punti (a) sa (d) tal-Artikolu 8(1) u li tidentifika sottogrupp waħdieni tal-likwidità għall-applikazzjoni tal-Artikolu 8.
Id-deċiżjoni konġunta għandha tittieħed fi żmien sitt xhur wara s-sottomissjoni mis-superviżur konsolidanti ta’ rapport li jidentifika sottogruppi tal-likwidità waħdanin fuq il-bażi tal-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 8. Fil-każ ta’ nuqqas ta’ ftehim matul il-perijodu ta’ sitt xhur, is-superviżur konsolidanti għandu jikkonsulta lill-ABE fuq talba ta’ kwalunkwe awtorità kompetenti oħra konċernata. Is-superviżur konsolidanti jista’ jikkonsulta lill-ABE fuq inizjattiva tiegħu stess.
Id-deċiżjoni konġunta tista’ timponi wkoll limitazzjonijiet fuq il-post u s-sjieda ta’ assi likwidi u tirrikjedi ammonti minimi ta’ assi likwidi biex jinżammu mill- istituzzjonijiet li jkunu eżentati mill-applikazzjoni tal-Parti Sitta.
Id-deċiżjoni konġunta għandha titniżżel f'dokument li jkun fih id-deċiżjoni motivata bis-sħiħ li għandu jiġi ppreżentat lill-istituzzjoni prinċipali tas-sottogrupp tal-likwidità mis-superviżur konsolidanti.
2. Fin-nuqqas ta’ deċiżjoni konġunta fi żmien sitt xhur, kull awtorità kompetenti responsabbli għas-superviżjoni fuq bażi individwali għandha tieħu d-deċiżjoni tagħha.
Madankollu, kwalunkwe awtorità kompetenti tista’ matul il-perijodu ta’ sitt xhur tirreferi l-kwistjoni lill-ABE dwar jekk il-kondizzjonijiet fil-punti (a) sa (d) tal-Artikolu 8(1) ikunux issodisfati. F’dak il-każ, l-ABE tista' twettaq il-medjazzjoni mhux vinkolanti tagħha skont l-Artikolu 31(c) tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010 u l-awtoritajiet kompetenti kollha involuti għandhom jiddeferixxu d-deċiżjonijiet tagħhom sakemm tispiċċa l-medjazzjoni mhux vinkolanti. Meta, waqt il-medjazzjoni, ma jkun intlaħaq ebda qbil mill-awtoritajiet kompetenti fi żmien tliet xhur, kull awtorità kompetenti responsabbli għas-superviżjoni fuq bażi individwali għandha tieħu d-deċiżjoni proprja tagħha b'kont meħud tal-proporzjonalità tal-benefiċċji u r-riskji fil-livell tal-Istat Membru tal-istituzzjoni prinċipali u tal-proporzjonalità tal-benefiċċji u r-riskji fil-livell tal-Istat Membru tas-sussidjarja. Il-kwistjoni m’għandhiex tiġi riferuta lill-ABE wara tmiem il-perijodu ta’ sitt xhur jew wara li tkun intlaħqet deċiżjoni konġunta.
Id-deċiżjoni konġunta msemmija fil-paragrafu 1 u d-deċiżjonijiet imsemmija fit-tieni subparagrafu ta' dan il-paragrafu għandhom ikunu vinkolanti.
3. Kwalunkwe awtorità kompetenti tista’ wkoll matul il-perijodu ta’ sitt xhur tikkonsulta lill-ABE f'każ ta' nuqqas ta' qbil dwar il- kondizzjonijiet fil-punti (a) sa (d) tal-Artikolu 8(3). F’dak il-każ, l-ABE tista' twettaq il-medjazzjoni mhux vinkolanti tagħha skont l-Artikolu 31(c) tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010 u l-awtoritajiet kompetenti kollha involuti għandhom jiddeferixxu d-deċiżjonijiet tagħhom sakemm tispiċċa l-medjazzjoni mhux vinkolanti. Meta, waqt il-medjazzjoni, ma jkun intlaħaq l-ebda ftehim mill-awtoritajiet kompetenti fi żmien tliet xhur, kull awtorità kompetenti responsabbli għas-superviżjoni fuq bażi individwali għandha tieħu d-deċiżjoni tagħha.
Artikolu 22
Subkonsolidazzjoni f'każijiet ta’ entitajiet f’pajjiżi terzi
L-istituzzjonijiet sussidjarji għandhom japplikaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikoli 89 sa 91 u l-Partijiet Tlieta u Ħamsa fuq il-bażi tas-sitwazzjoni subkonsolidata tagħhom jekk dawk l-istituzzjonijiet, jew l-impriża prinċipali fejn tkun kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta, għandhom istituzzjoni jew istituzzjoni finanzjarja bħala sussidjarja f’pajjiż terz, jew ikollhom holding f’tali impriża.
Artikolu 23
Impriżi f’pajjiżi terzi
Għall-fini tal-applikazzjoni tas-superviżjoni fuq bażi konsolidata skont dan il-Kapitolu, it-termini ‘ditta ta' investiment’, ‘istituzzjoni ta’ kreditu’, ‘istituzzjoni finanzjarja’ u ‘istituzzjoni’ għandhom japplikaw ukoll għal impriżi stabbiliti f’pajjiżi terzi li, kieku kienu stabbiliti fl-Unjoni, kienu jissodisfaw id-definizzjonijiet ta’ dawk it-termini fl-Artikolu 4.
Artikolu 24
Valutazzjoni tal-assi u l-elementi li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ
1. Il-valutazzjoni tal-assi u l-elementi li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ għandhom japplikaw f'konformità mal-qafas tal-kontabbiltà applikabbli.
2. B'deroga mill-paragrafu 1, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirrikjedu li istituzzjonijiet jagħmlu l-valutazzjoni tal-assi u l-elementi li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ u d-determinazzjoni tal-fondi proprji f'konformità mal-Istandards Internazzjonali tal-Kontabbiltà kif japplikaw skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002.
PARTI TNEJN
FONDI PROPRJI
TITOLU I
ELEMENTI TA’ FONDI PROPRJI
KAPITOLU 1
Kapital ta’ Grad 1
Artikolu 25
Kapital ta’ Grad 1
Il-kapital ta’ Grad 1 ta’ istituzzjoni jikkonsisti fit-total tal-kapital ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 u kapital ta’ Addizzjonali ta' Grad 1 tal-istituzzjoni.
KAPITOLU 2
Kapital ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1
Taqsima 1
Elementi u strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1
Artikolu 26
Elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1
1. Elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ istituzzjonijiet jikkonsistu f’dawn li ġejjin:
(a)
strumenti kapitali, sakemm il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 28 jew, fejn applikabbli,l-Artikolu 29 ikunu sodisfatti;
(b)
il-kontijiet primjum tal-ishma relatati mal-istrumenti msemmija fil-punt (a);
(c)
qligħ miżmum;
(d)
introjtu ieħor komprensiv akkumulat;
(e)
riżervi oħra;
(f)
fondi għal riskju bankarju ġenerali.
L-elementi msemmija fil-punti (c) sa (f) għandhom jiġu rikonoxxuti bħala Ekwità Komuni ta' Grad 1 biss fejn huma disponibbli għall-istituzzjoni għal użu mingħajr restrizzjonijiet u immedjat biex jiġu koperti r-riskji jew telf hekk kif dawn iseħħu.
2. Għall-fini tal-punt (c) tal-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet jistgħu jinkludu profitt interim jew ta’ tmiem is-sena f’kapital ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 qabel l-istituzzjoni tkun ħadet deċiżjoni formali li tikkonferma l-profitt jew telf finali tal-istituzzjoni għas-sena biss bil-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti. L-awtorità kompetenti għandha tagħti permess, f'każ li jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
dawk il-profitti ġew ivverifikati minn persuni indipendenti tal-istituzzjoni li huma responsabbli għall-verifika tal-kontijiet ta’ dik l-istituzzjoni;
(b)
l-istituzzjoni tkun uriet għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti li kwalunkwe addebitament jew dividend prevedibbli tnaqqas mill-ammont ta’ dak il-profitt.
Verifika tal-profitti interim jew ta’ tmiem is-sena tal-istituzzjoni għandha tipprovdi livell adegwat ta’ aċċertament li dawk il-profitti ġew evalwati skont il-prinċipji stabbiliti fil-qafas tal-kontabbiltà applikabbli
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jevalwaw jekk il-ħruġ ta' strumenti ta' Ekwità Komuni ta’ Grad 1 jissodisfax il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 28, jew fejn applikabbli, l-Artikolu 29. Rigward ħruġ wara 31 ta’ Diċembru 2014 l-istituzzjonijiet għandhom jikklassifikaw l-istrumenti ta' kapital bħala strumenti ta' Ekwità Komuni ta’ Grad 1 biss wara li jingħata permess mill-awtoritajiet kompetenti, li jistgħu jikkonsultaw lill-ABE.
Għal strumenti ta' kapital, bl-eċċezzjoni tal-għajnuna mill-Istat, li huma approvati bħala eliġibbli li jiġu kklassifikati bħala strumenti ta' Ekwità Komuni ta’ Grad 1 mill-awtorità kompetenti iżda fejn, fl-opinjoni tal-ABE, il-konformità mal-kriterji fl-Artikolu 28 jew, fejn applikabblil-Artikolu 29, tkun materjalment kumplessa biex tiġi aċċertata, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jispjegaw ir-raġunament tagħhom lill-ABE.
Abbażi ta' informazzjoni minn kull awtorità kompetenti, l-ABE għandha tistabbilixxi, iżżomm u tippubblika lista tal-forom kollha ta' strumenti kapitali f'kull Stat Membru li jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Ekwità Komuni ta’ Grad 1. L-ABE għandha tistabbilixxi dik il-lista u tippubblikaha sa 1 ta’ Frar 2015 għall-ewwel darba.
L-ABE tista', wara l-proċess ta' analiżi stabbilit fl-Artikolu 80 u, fejn ikun hemm evidenza sinifikanti li dawk l-istrumenti ma jissodisfawx il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 28, jew fejn applikabbli l-Artikolu 29, tiddeċiedi li tneħħi strumenti kapitali ta' għajnuna nonstatali maħruġa wara 31 ta’ Diċembru 2014 mil-lista u tista' tħabbar dan għal dak il-għan.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika t-tifsira ta’ prevedibbli meta jkun qed jiġi ddeterminat jekk kwalunkwe addebitament jew dividend prevedibbli tnaqqasx.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 27
Strumenti ta' kapital ta’soċjetajiet mutwali jew kooperattivi, istituzzjonijiet ta' tfaddil jew istituzzjonijiet simili f’elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1
1. Elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 għandhom jinkludu kwalunkwe strument kapitali maħuġ minn istituzzjoni skont il-patti statutorji tagħha sakemm il-kondizzjonijiet li ġejjin ikunu ssodisfati:
(a)
l-istituzzjoni tkun ta’ tip li hu ddefinit skont id-dritt nazzjonali applikabbli u li l-awtoritajiet kompetenti jqisu li tikkwalifika bħala kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
soċjetà mutwali;
(ii)
soċjetà kooperattiva;
(iii)
istituzzjoni ta' tfaddil;
(iv)
istituzzjoni simili;
(v)
istituzzjoni ta' kreditu li kompletament tappartjeni għal waħda mill-istituzzjonijiet imsemmija fil-punti (i) sa (iv) u li għandha l-approvazzjoni mill-awtorità kompetenti rilevanti biex tuża d-dispożizzjonijiet f'dan l-Artikolu, dment li, u sakemm, 100 % tal-ishma ordinarji maħruġa fl-istituzzjoni ta' kreditu jinżammu direttament jew indirettament minn istituzzjoni msemmija f'dawk il-punti;
(b)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 28 jew, fejn applikabbli,l-Artikolu 29, huma sodisfatti.
Dawk is-soċjetajiet mutwi, is-soċjetajiet kooperattivi jew l-istituzzjonijiet ta' tfaddil rikonoxxuti bħala tali skont il-liġi nazjonali applikabbli qabel il-31 ta’ Diċembru 2012 għandhom ikomplu jkunu klassifikati bħala tali għall-fini ta' din il-Parti, dment li jkomplu jissodisfaw il-kriterji li ddeterminaw dan ir-rikonoxximent.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kondizzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jiddeterminaw li tip ta’ impriża rikonoxxuta skont id-dritt nazzjonali tikkwalifika bħala impriża mutwali, soċjetà kooperattiva, istituzzjoni ta' tfaddil jew istituzzjoni simili għall-fini ta’ din il-Parti.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 28
Strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1
1. L-istrumenti ta' kapital għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 biss jekk il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin jiġu ssodisfati:
(a)
l-istrumenti jinħarġu direttament mill-istituzzjoni bl-approvazzjoni minn qabel tas-sidien tal-istituzzjoni jew, meta permess skont id-dritt nazzjonali applikabbli, mill-korp maniġerjali tal-istituzzjoni;
(b)
l-istrumenti jitħallsu totalment u x-xiri tagħhom ma jkunx iffinanzat direttament jew indirettament mill-isitituzzjoni;
(c)
l-istrumenti jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin fir-rigward tal-klassifikazzjoni tagħhom:
(i)
jikkwalifikaw bħala kapital skont it-tifsira tal-Artikolu 22 tad- Direttiva 83/635/KEE;
(ii)
ikunu kklassifikati bħala ekwità skont it-tifsira tal-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(iii)
ikunu kklassifikati bħala kapital ta’ ekwità għall-fini tal-istabiliment tal- insolvenza fil-karta bilanċjali, meta applikabbli skont il-liġi nazzjonali tal- insolvenza;
(d)
l-istrumenti jintwerew b’mod ċar u separat fuq il-karta bilanċjali fir-rapporti finanzjarji tal-istituzzjoni;
(e)
l-istrumenti jkunu perpetwi;
(f)
istituzzjonijiet u istituzzjonijiet finanzjarji li għalihom l-iskoperturi għall- l-ammont ta' kapital tal-istrumenti ma jistax jitnaqqas jew ripagat, ħlief f’xi wieħed mill-każijiet li ġejjin:
(i)
il-likwidazzjoni tal-istituzzjoni;
(ii)
ix-xiri mill-ġdid diskrezzjonarju tal-istrumenti jew mezzi diskrezzjonali oħra ta’ tnaqqis tal-kapital, meta l-istituzzjoni tkun irċeviet il-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti skont l-Artikolu 77;
(g)
id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti ma jindikawx espressament jew impliċitament li l-ammont ta' kapital tal-istrumenti jitnaqqas jew jista’ jkun li jitnaqqas jew jiġi ripagat ħlief fil-likwidazzjoni tal-istituzzjoni, u l-istituzzjoni b’ebda mod ieħor ma tipprovdi tali indikazzjoni qabel jew waqt il-ħruġ tal-istrumenti, ħlief fil-każ ta’ strumenti msemmija fl-Artikolu 27 meta r-rifjut mill-istituzzjoni li tifdi tali strumenti jkun pprojbit skont id-dritt nazzjonali applikabbli;
(h)
l-istrumenti jissodisfaw il-kondizzjonijiet li ġejjin fir-rigward ta' distribuzzjonijiet:
(i)
ma jkunx hemm trattament ta’ distribuzzjoni preferenzjali rigward l-ordni tal-pagamenti ta’ distribuzzjoni, inklużi fir-rigward ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, u t-termini li jirregolaw l-istrumenti ma jipprovdux drittijiet preferenzjali lill-pagament tad-distribuzzjonijiet;
(ii)
distribuzzjonijiet lid-detenturi tal-istrumenti jistgħu jitħallsu biss mill-elementi distribwibbli;
(iii)
il-kondizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti ma jinkludux limitu massimu jew restrizzjonijiet oħra fuq il-livell massimu tad-distribuzzjonijiet, ħlief fil-każ tal-istrumenti msemmija fl-Artikolu 27.
(iv)
il-livell tad-distribuzzjonijiet ma jkunx iddeterminat fuq il-bażi tal-ammont li għalih l-istrumenti kienu nxtraw fil-ħruġ, ħlief fil-każ tal-istrumenti msemmija fl-Artikolu 27;
(v)
il-kondizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti ma jinkludux obbligu għall-istituzzjoni li tagħmel distribuzzjonijiet lid-detenturi tagħhom u l-istituzzjoni bl-ebda mod ma tkun soġġetta għal tali obbligu;
(vi)
kwalunkwe impriża li jkollha rabtiet mill-qrib mal-entitajiet imsemmija fin-nuqqas ta’ pagament tad-distribuzzjonijiet ma jikkostitwixxix avveniment ta’ inadempjenza tal-istituzzjoni;
(vii)
il-kanċellament ta’ distribuzzjonijiet ma jkun jimponi l-ebda restrizzjoni fuq l-istituzzjoni;
(i)
meta mqabbla mal-istrumenti ta' kapital maħruġa mill-istituzzjoni, l-istrumenti jassorbu l-ewwel u proporzjonalment l-akbar sehem tat-telf meta jseħħ, u kull strument jassorbi t-telf tal-istess grad bħall-istrumenti l-oħra kollha ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1;
(j)
l-istrumenti jikklassifikaw taħt il-pretensjonijiet l-oħra kollha fil-każ ta’ insolvenza jew likwidazzjoni tal-istituzzjoni;
(k)
l-istrumenti jintitolaw lis-sidien tagħhom għal pretensjoni fuq l-assi residwi tal-istituzzjoni, li, fil-każ tal-likwidazzjoni tagħha u wara l-pagament tal-pretensjonijiet superjuri tagħha, tkun pproporzjonata għall-ammont maħruġ ta’ tali strumenti u ma tkunx fissa jew soġġetta għal limitu massimu, ħlief fil-każ tal-istrumenti ta' kapital imsemmija fl-Artikolu 27;
(l)
l-istrumenti ma jkunux koperti, jew soġġetti għal garanzija li ssaħħaħ is-superjorità tal-pretensjoni minn xi waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
l-istituzzjoni jew is-sussidjarji tagħha;
(ii)
l-impriża prinċipali tal-istituzzjoni jew is-sussidjarji tagħha;
(iii)
il-kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew is-sussidjarji tagħha;
(iv)
il-kumpannija azzjonarja ta' attività mħallta jew is-sussidjarji tagħha;
(v)
il-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta u s-sussidjarji tagħha;
(vi)
xi impriża li jkollha rabtiet mill-qrib mal-entitajiet imsemmija fil-punt (i) sa (v);
(m)
l-istrumenti ma jkunux soġġetti għal kwalunkwe arranġament, kuntrattwali jew ta’ tip ieħor, li jtejjeb is-superjorità tal-pretensjonijiet skont l-istrumenti f'insolvenza jew likwidazzjoni.
Il-kondizzjoni stabbilita fil-punt (j) tal-ewwel subparagrafu għandha titqies sodisfatta, minkejja li l-istrumenti huma inklużi fil-Grad 1 jew ta’ Grad 2 Addizzjonali bis-saħħa tal-Artikolu 484(3), dment li jikklassifikaw pari passu.
2. Il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punt (i) tal-paragrafu 1 għandhom jitqiesu sodisfatti minkejja deprezzament fuq bażi permanenti tal-ammont prinċipali ta' strumenti ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 2 Addizzjonali.
Il-kondizzjoni stabbilita fil-punt (f) tal-paragrafu 1 għandha titqies sodisfatta minkejja tnaqqis tal-ammont prinċipali tal-istrument kapitali fi proċedura ta' riżoluzzjoni jew bħala konsegwenza ta' deprezzament ta' strumenti kapitali meħtieġ mill-awtorità ta' riżoluzzjoni responsabbli għall-istituzzjoni.
Il-kondizzjoni stabbilita fil-punt (g) tal-paragrafu 1 għandha titqies sodisfatta minkejja d-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrument kapitali li jindika espliċitament jew impliċitament li l-ammont prinċipali tal-istrument għandu jitnaqqas jew jista' jitnaqqas fi proċedura ta' riżoluzzjoni jew bħala konsegwenza ta' deprezzament ta' strumenti kapitali rikjest mill-awtorità ta' riżoluzzjoni responsabbli għall-istituzzjoni.
3. Il-kondizzjoni stipulata fil-punt (h)(iii) tal-paragrafu 1 għandha titqies sodisfatta minkejja l-istrument li jħallas multiplu tad-dividend, dment li tali multiplu tad-dividend ma jirriżultax f'distribuzzjoni li tikkawża ġibda sproporzjonata fuq il-fondi proprji.
4. Għall-finijiet tal-punt (h)(i) tal-paragrafu 1, distribuzzjonijiet differenzjati għandhom jirriflettu biss drittijiet ta' vot differenzjat. F'dan ir-rigward, distribuzzjonijiet ogħla għandhom japplikaw biss għal strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 b'inqas jew ebda dritt ta' vot.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
il-forom u n-natura applikabbli ta’ finanzjament indirett tal-istrumenti ta' fondi proprji;
(b)
Jekk u meta distribuzzjonijiet multipli jikkostitwixxu ġibda sproporzjonata fuq il-fondi proprji;
(c)
it-tifsira ta’ distribuzzjonijiet preferenzjali.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 29
Strumenti ta' kapital maħruġa minn impriżi mutwali, soċjetajiet kooperattivi, istituzzjonijiet ta' tfaddil u istituzzjonijiet simili
1. L-istrumenti ta' kapital maħruġa minn soċjetà mutwali jew kooperattivi, istituzzjonijiet ta' tfaddil u istituzzjonijiet simili għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 biss jekk il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 28 bil-modifiki li jirriżultaw mill-applikazzjoni ta' dan l-Artikolu, jiġu ssodisfati.
2. Il-kondizzjonijiet li ġejjin għandhom jiġu ssodisfati fir-rigward ta’ tifdija tal-istrumenti ta' kapital:
(a)
ħlief meta pprojbit skont id-dritt nazzjonali applikabbli, l-istituzzjoni għandha tkun tista’ tirrifjuta t-tifdija tal-istrumenti;
(b)
meta r-rifjut mill-istituzzjoni tat-tifdija tal-istrumenti jkun pprojbit skont id-dritt nazzjonali applikabbli, id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istumenti għandhom jagħtu l-kapaċità lill-istituzzjoni li tillimita t-tifdija tagħhom;
(c)
ir-rifjut li tifdi l-istrumenti, jew il-limitazzjoni tat-tifdija tal-istrumenti meta applikabbli, jista' ma jkunx jikkostitwixxi avveniment ta’ inadempjenza tal-istituzzjoni.
3. L-istrumenti ta' kapital jistgħu jinkludu limitu massimu jew restrizzjoni fuq il-livell massimu tad-distribuzzjonijiet biss meta dak il-livell massimu jew restrizzjoni jkun stabbilit skont id-dritt nazzjonali applikabbli jew l-istatut tal-istituzzjoni.
4. Meta l-istrumenti ta' kapital jagħtu lis-sid drittijiet għar-riżervi tal-istituzzjoni fil-każ ta’ insolvenza jew likwidazzjoni li jkunu limitati għall-valur nominali tal-istrumenti, tali limitazzjoni għandha tapplika bl-istess grad għad-detenturi tal-istrumenti l-oħrajn kollha ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 maħruġa minn dik l-istituzzjoni.
Il-kondizzjoni stipulata fl-ewwel subparagrafu hija mingħajr preġudizzju għall-possibbiltà li soċjetà mutwi jew kooperattiva, istituzzjoni ta' tfaddil jew istituzzjoni simili tirrikonoxxi fl-Ekwità Komuni ta’ Grad 1 strumenti li ma jagħtux drittijiet ta' vot lid-detentur u li jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-pretensjoni tad-detenturi tal-istrumenti mingħajr vot fl-insolvenza jew il-likwidazzjoni tal-istituzzjoni tkun proporzjonata għas-sehem mit-total tal-istrumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1li dawn l-istrumenti mingħajr vot jirrappreżentaw;
(b)
l-istrumenti b'xi mod ieħor jikkwalifikaw bħala strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1.
5. Meta l-istrumenti ta' kapital jintitolaw lis-sidien tagħhom għal pretensjoni fuq l-assi tal-istituzzjoni fil-każ tal-insolvenza jew il-likwidazzjoni tagħha li tkun fissa jew soġġetta għal limitu massimu, tali limitazzjoni għandha tapplika sal-istess grad għad-detenturi kollha tal-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta’ Grad 1 maħruġa mill-istituzzjoni.
6. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta' standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika n-natura tal-limitazzjonijiet fuq it-tifdija neċessarja meta r-rifjut tat-tifdija tal-istrumenti ta’ fondi proprji mill-istituzzjoni tkun ipprojbita skont id-dritt nazzjonali applikabbli.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 30
Konsegwenzi għall-fatt li l-kondizzjonijiet għal strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 ma jibqgħux issodisfati
Dawn li ġejjin għandhom japplikaw fejn, fil-każ ta’ strument ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1, il-kondizzjoniiet stabbiliti fl-Artikolu 28 jew, fejn applikabbli, l-Artikolu 29 ma jibqgħux jiġu ssodisfati:
(a)
dak l-istrument għandu immedjatament ma jibqax jikkwalifika bħala strument ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1;
(b)
il-kontijiet tal-primjum azzjonarju b'rabta ma’ dak l-istrument għandhom immedjatament ma jibqgħux jikkwalifikaw bħala elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1.
Artikolu 31
Strumenti kapitali sottoskritti mill-awtoritajiet pubbliċi f'sitwazzjonijiet ta' emerġenza
1. F'sitwazzjonijiet ta' emerġenza, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu l-inklużjoni fl-Ekwità Komuni ta' Grad 1, ta' strumenti kapitali li jikkonformaw tal-inqas mal-kondizzjonijiet stipulati fil-punti (b) sa (e) tal-Artikolu 28(1) meta l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin jiġu sodisfatti:
(a)
l-istrumenti kapitali jkunu nħarġu wara 1 ta’ Jannar 2014
(b)
il-Kummissjoni tqis l-istrumenti kapitali bħala għajnuna mill-istat;
(c)
l-istrumenti kapitali jinħarġu fil-kuntest ta' miżuri ta' rikapitalizzazzjoni skont ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat eżistenti dak iż-żmien;
(d)
l-istrumenti kapitali huma kollha sottoskritti u miżmuma mill-Istat jew minn awtorità pubblika rilevanti jew entità ta' proprjetà pubblika;
(e)
l-istrumenti kapitali jistgħu jassorbu telf;
(f)
ħlief għall-istrumenti ta' kapital imsemmija fl-Artikolu 27, f'każ ta' likwidazzjoni, l-istrumenti kapitali jagħtu d-dritt lill-proprjetarji tagħhom biex jitolbu għall-assi residwi tal-istituzzjoni wara l-pagament tal-pretensjonijiet prijoritarji kollha;
(g)
hemm mekkaniżmi ta' ħruġ adegwati tal-Istat jew, fejn applikabbli, awtorità pubblika jew entità ta' proprjetà pubblika rilevanti;
(h)
l-awtorità kompetenti tat il-permess tagħha minn qabel u ppubblikat id-deċiżjoni tagħha flimkien ma spjegazzjoni ta' dik id-deċiżjoni.
2. Fuq talba motivata mill-awtorità kompetenti rilevanti u f'kooperazzjoni magħha, l-ABE għandha tikkunsidra l-istrumenti kapitali msemmija fil-paragrafu 1 bħala ekwivalenti għall-istrumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 għall-finijiet ta' dan ir-Regolament.
Taqsima 2
Filtri prudenzjali
Artikolu 32
Assi titolizzati
1. Istituzzjoni għandha teskludi minn kwalunkwe element ta’ fondi proprji kwalunkwe żieda fl-ekwità tagħha skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli li tirriżulta minn assi titolizzati, inklużi dawn li ġejjin:
(a)
tali żieda assoċjata ma’ introjtu ta’ marġini futur li jirriżulta fi qligħ fuq il-bejgħ għal dik l-istituzzjoni;
(b)
meta l-istituzzjoni tkun l-oriġinatur ta’ titolizzazzjoni, iż-żidiet netti li jitnisslu mill-kapitalizzazzjoni ta’ introjtu futur mill-assi titolizzati li jipprovdu tisħiħ fil-kreditu lill-pożizzjonijiet fit-titolizzazzjoni.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika aktar il-kunċett ta’ qligħ fuq il-bejgħ imsemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 1.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 33
Koperturi tal-flussi ta' flus u l-bidliet fil-valur tal-obbligazzjonijiet proprji
1. L-istituzzjonijiet m’għandhomx jinkludu l-elementi li ġejjin fi kwalunkwe element ta’ fondi proprji:
(a)
ir-riżervi ta’ valur ġust relatati mal-qligħ jew telf fuq il-koperturi tal-flussi tal-flus ta’ strumenti finanzjarji li ma jkunux valutati f’valur ġust, inklużi l-flussi tal-flus ipproġettati;
(b)
qligħ jew telf fuq obbligazzjonijiet tal-istituzzjoni li jkunu vvalutati b’valur ġust li jirriżulta minn bidliet fl-istat tal-kreditu proprju tal-istituzzjoni;
(c)
kull qligħ u telf b'valur ġust li jirriżulta mir-riskju proprju ta' kreditu tal-istituzzjoni marbut mal-obbligazzjonijiet derivattivi,
2. Għall-fini tal-punt (c) tal-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet m'għandhomx ipaċu l-qligħ u telf b'valur ġust li jirriżulta mir-riskju proprju ta' kreditu tal-istituzzjoni b'dawk li jirriżultaw mir-riskju ta' kreditu tal-kontroparti tagħha.
3. Mingħajr preġudizzju għall-punt (b) tal-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet jistgħu jinkludu l-ammont ta' qligħ u telf fuq l-obbligazzjonijiet tagħhom fil-fondi proprji meta jkunu sodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-obbligazzjonijiet huma fil-forma ta' bonds kif imsemmi fl-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE;
(b)
il-bidliet fil-valur tal-assi u l-obbligazzjonijiet tal-istituzzjoni huma minħabba l-istess bidliet fl-istat tal-kreditu proprju tal-istituzzjoni;
(c)
hemm korrispondenza mill-qrib bejn il-valur tal-bonds imsemmija fil-punt (a) u l-valur tal-assi tal-istituzzjoni;
(d)
huwa possibbli li jinfeda s-self ipotekarju billi jinxtraw lura l-bonds li jiffinanzjaw is-self ipotekarju b'valur tas-suq jew dak nominali.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta'standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika dak li jikkostitwixxi korrispondenza mill-qrib bejn il-valur tal-bonds u l-valur tal-assi, kif imsemmi fil-punt (c) tal-paragrafu 3.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sat-30 ta’ Settembru 2013.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 34
Aġġustamenti fil-valur addizzjonali
L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ir-rekwiżiti tal-Artikolu 105 għall-assi kollha tagħhom imkejla f’valur ġust meta jikkalkulaw l-ammont tal-fondi proprji tagħhom u għandhom inaqqsu mill-kapital ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 l-ammont ta’ kwalunkwe aġġustament fil-valur addizzjonali neċessarju.
Artikolu 35
Qligħ u telf mhux realizzati mkejla b’valur ġust
Ħlief fil-każ tal-elementi msemmija fl-Artikolu 33, l-istituzzjonijiet m’għandhomx jagħmlu aġġustamenti biex ineħħu mill-fondi proprji tagħhom il-qligħ u t-telf mhux realizzati fuq l-assi jew l-obbligazzjonijiet tagħhom imkejla b’valur ġust.
Taqsima 3
Tnaqqis mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, eżenzjonijiet u alternattivi
Subtaqsima 1
Tnaqqis mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1
Artikolu 36
Tnaqqis mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1
1. L-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu dan li ġej mill-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1:
(a)
telf għas-sena finanzjarja kurrenti;
(b)
assi intanġibli;
(c)
assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profittabbiltà futura;
(d)
għall-istituzzjonijiet li jikkalkulaw l-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju li jużaw l-Approċċ Ibbażat fuq Klassifikazzjonijiet Interni (l-Approċċ IRB), l-ammonti negattivi li jirriżultaw mill-kalkolu tal-ammonti ta’ telf mistenni kif stabbilit fl-Artikoli 158 u 159;
(e)
assi ta’ fondi ta’ pensjonijiet b’benefiċċju definit fuq il-karta tal-bilanċ tal-istituzzjoni;
(f)
istituzzjonijiet u istituzzjonijiet finanzjarji li għalihom l-iskoperturi għall-holdings diretti, indiretti u sintetiċi minn istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1, inklużi strumenti proprji ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 li istituzzjoni jkollha obbligu reali jew kontinġenti li tixtri fuq il-bażi ta’ obbligu kuntrattwali eżistenti;
(g)
holdings diretti, indiretti u sintetiċi ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta' entitajiet tas-settur finanzjarju meta dawk l-entitajiet ikollhom holding inkroċjata reċiproka mal-istituzzjoni li l-awtorità kompetenti tqis li kienet iddisinjata biex tkabbar artifiċjalment il-fondi proprji tal-istituzzjoni;
(h)
l-ammont applikabbli tal-holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni ta’ strumenti ta' Ekwità Komuni ta’ Grad 1 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju meta l-istituzzjoni ma jkollhiex investiment sinifikanti f’dawk l-entitajiet;
(i)
l-ammont applikabbli tal-holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju meta l-istituzzjoni jkollha investiment sinifikanti f’dawk l-entitajiet;
(j)
l-ammont tal-elementi meħtieġ li jitnaqqas mill-elementi ta’ Grad 1 Addizzjonali skont l-Artikolu 56 li jeċċedi l-kapital ta’ Grad 1 Addizzjonali tal-istituzzjoni;
(k)
l-ammont tal-iskopertura tal-elementi li ġejjin li jikkwalifikaw għal piż tar-riskju ta’ 1 250 %, meta l-istituzzjoni tnaqqas dak l-ammont tal-iskopertura mill-ammont tal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 bħala alternattiva għall-applikazzjoni ta' piż tar-riskju ta’ 1 250 %:
(i)
holdings kwalifikattivi 'l barra mis-settur finanzjarju;
(ii)
pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni, skont l-Artikolu 243(1)(b), l-Artikolu 244(1)(b) u l-Artikolu 258;
(iii)
konsenji ħielsa, skont l-Artikolu 379(3);
(iv)
pożizzjonijiet f’basket li għalihom istituzzjoni ma tistax tistabilixxi l-piż tar-riskju skont l-Approċċ IRB, f'konformità mal-Artikolu 153(8).
(v)
skoperturi ta' ekwità skont approċċ ibbażat fuq mudelli interni, f'konformità mal-Artikolu 155(4).
(l)
kwalunkwe imposta tat-taxxa relatat mal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 prevista fil-waqt tal-kalkolu tagħha, ħlief meta l-istituzzjoni b’mod adatt taġġusta l-ammont ta’ elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 sakemm tali imposti tat-taxxa jnaqqsu l-ammont li għalih jistgħu jiġu użati dawk l-elementi biex ikunu koperti r-riskji u t-telf.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-applikazzjoni tat-tnaqqis imsemmi fil-punti (a), (c), (e), (f), (h), (i) u (l) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu u tnaqqis relatat imsemmi fil-punti (a), (c), (d) u (f) tal-Artikolu 56 u l-punti (a), (c) u (d) tal-Artikolu 66.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
3. L-ABE għandha tiżviluppa standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika t-tipi ta’ strumenti ta' kapital ta' istituzzjonijiet finanzjarji u, f'konsultazzjoni mal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tal-Assigurazzjoni u l-Pensjonijiet tax-Xogħol) (AEAPX) stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1094/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Novembru 2010 (26), ta' impriżi tal-assigurazzjoni u tar-riassigurazzjoni ta’ pajjizi terzi, u ta' impriżi esklużi mill-kamp ta' applikazzjoni tad-Direttiva 2009/138/KE skont l-Artikolu 4 ta’ dik id-Direttiva li għandhom jitnaqqsu mill-elementi ta’ fondi proprji li ġejjin:
(a)
Elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1;
(b)
Elementi ta’ Addizzjonali ta' Grad 1;
(c)
Elementi ta’ Grad 2.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015 fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 37
Tnaqqis ta’ assi intanġibbli
L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont tal-assi intanġibbli li jrid jitnaqqs skont dawn li ġejjin:
(a)
l-ammont li jrid jitnaqqas għandu jitnaqqas mill-ammont ta’ obbligazzjonijiet ta’ taxxa differita assoċjati li jitneħħew jekk l-assi intanġibbli jsiru deterjorati jew ma jibqgħux rikonoxxuti skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(b)
l-ammont li jrid jitnaqqas għandu jinkludi l-avvjament inkluż fil-valutazzjoni ta’ investimenti sinifikanti tal-istituzzjoni.
Artikolu 38
Tnaqqis ta’ assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profittabbiltà futura
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont ta’ assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profittabbiltà futura li jeħtieġu li jitnaqqsu skont dan l-Artikolu.
2. Ħlief għal meta l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 3 jiġu ssodisfati, l-ammont ta’ assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profittabbiltà futura, għandu jiġi kkalkulat mingħajr ma jitnaqqas bl-ammont ta’ obbligazzjonijiet ta’ taxxa differita assoċjati tal-istituzzjoni.
3. L-ammont ta’ assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profittabbiltà futura jista’ jitnaqqas bl-ammont ta’ obbligazzjonijiet ta’ taxxa differita assoċjati tal-istituzzjoni, sakemm il-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfati:
(a)
l-entità għandha dritt legalment infurzabbli skont id-dritt nazzjonali applikabbli ta' tpaċija ta' dawk l-assi kurrenti ta' taxxa mal-obbligazzjonijiet kurrenti ta' taxxa;
(b)
l- assi ta' taxxa differita u l-obbligazzjonijiet ta' taxxa differita jikkonċernaw taxxi imposti mill-istess awtorità ta' tassazzjoni u fuq l-istess entità taxxabbli.
4. L-obbligazzjonijiet ta’ taxxa differitai assoċjati tal-istituzzjoni użati għall-fini tal-paragrafu 3 ma jistgħux jinkludu obbligazzjonijiet ta’ taxxa differita li jnaqqsu l-ammont ta’ assi intanġibbli jew assi ta’ fondi ta’ pensjonijiet b’benefiċċju definit li jeħtieġ li jitnaqqsu.
5. L-ammont tal-obbligazzjonijiet ta’ taxxa differita assoċjati msemmija fil-paragrafu 4 għandu jiġi allokat bejn dawn li ġejjin:
(a)
assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profitabbiltà futura u jitnisslu minn differenzi temporanji li mhumiex imnaqqsa skont l-Artikolu 48(1);
(b)
assi oħra kollha ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profitabbiltà futura.
L-istituzzjonijiet għandhom jallokaw l-obbligazzjonijiet ta’ taxxa differita assoċjati skont il-proporzjon tal-assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profitabbiltà futura li jkunu rappreżentati mill-elementi msemmija fil-punti (a) u (b).
Artikolu 39
Pagamenti żejda ta' taxxa, riporti ta' telf fiskali u assi ta' taxxa differita li ma jiddependux fuq il-profitabbiltà futura
1. L-elementi li ġejjin m'għandhomx jitnaqqsu mill-fondi proprji u għandhom ikunu soġġetti għal piż tar-riskju skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta, kif applikabbli:
(a)
pagamenti eċċessivi ta’ taxxa mill-istituzzjoni għas-sena kurrenti;
(b)
telf wara t-taxxa fis-sena kurrenti tal-istituzzjoni trasferit lura għas-snin preċedenti li jnissel pretensjoni fuq, jew riċevibbli minn, gvern ċentrali, gvern reġjonali jew awtorità lokali tat-taxxi.
2. Assi ta’ taxxa differita li ma jiddependux fuq il-profitabbiltà futura għandhom ikunu limitati għal assi ta' taxxa differita li jirriżultaw minn differenzi temporanji, meta jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
ikunu sostitwiti b'mod awtomatiku u mandatorju mingħajr dewmien bi kreditu ta' taxxa f'każ li l-istituzzjoni tirrapporta telf meta r-rapporti finanzjarji annwali tal-istituzzjoni jkunu formalment approvati, jew f'każ ta' likwidazzjoni jew insolvenza tal-istituzzjoni;
(b)
istituzzjoni għandha tkun tista', skont il-liġi nazzjonali applikabbli tat-taxxa, tikkumpensa għal kreditu ta' taxxa kif imsemmi fil-punt (a) kontra kwalunkwe obbligazzjoni ta' taxxa tal-istituzzjoni jew kwalunkwe impriża oħra inkluża fl-istess konsolidazzjoni bħall-istituzzjoni għal fini ta' taxxa skont dik il-liġi jew kwalunkwe impriża oħra soġġetta għas-superviżjoni fuq bażi konsolidata f'konformità mal-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed;
(c)
meta l-ammont ta' krediti ta' taxxa kif imsemmi fil-punt (b) jaqbeż l-obbligazzjonijiet tat-taxxa msemmija f'dak il-punt, kwalunkwe tali eċċess jiġi sostitwit mingħajr dewmien bi pretensjoni diretta lill-gvern ċentrali tal-Istat Membru fejn tkun inkorporata l-istituzzjoni.
L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw piż tar-riskju ta' 100 % għall-assi ta' taxxa differita fejn huma ssodisfati l-kondizzjonijiet imniżżlin fil-punti (a), (b) u (c).
Artikolu 40
Tnaqqis ta’ ammonti negattivi li jirriżultaw mill-kalkolu tal-ammonti ta’ telf mistennija
L-ammont li jrid jitnaqqas skont il-punt (d) tal-Artikolu 36(1) m’għandux jitnaqqas permezz ta’ żieda fil-livell tal-assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profittabbiltà futura, jew effetti oħra ta’ taxxa addizzjonali, li jistgħu jseħħu li kieku l-proviżjonijiet kellhom jiżdiedu sal-livell ta’ telf mistenni msemmi fit-Taqsima 3 tal-Kapitolu 3 tat-Titolu I.
Artikolu 41
Tnaqqis ta’ assi ta’ fond tal-pensjoni b’benefiċċju definit
1. Għall-fini tal-punt (e) tal-Artikolu 36(1), l-ammont tal-assi ta’ fond tal-pensjoni b’benefiċċju definit li għandu jitnaqqas għandu jonqos b’dawn li ġejjin:
(a)
l-ammont ta’ kwalunkwe obbligazzjoni għal taxxa differita assoċjata li jista’ jitpaċa jekk l-assi jsiru deterjorati jew ma jibqgħux rikonoxxuti skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(b)
l-ammonti tal-assi fil-fondi ta’ pensjonijiet b’benefiċċju definit li l-istituzzjoni jkollha abbiltà mingħajr restrizzjoni li tuża, sakemm l-isitituzzjoni tkun irċeviet il-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti. Dawk l-assi użati biex jitnaqqas l-ammont li jrid jitnaqqas għandhom jirċievu piż tar-riskju skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kriterji li fuqhom awtorità kompetenti għandha tippermetti istituzzjoni li tnaqqas l-ammont tal-assi fil-fond ta’ pensjonijiet b’benefiċċju definiti kif speċifikat fil-punt (b) tal-paragrafu 1.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni hija ddelegata bis-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 42
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti proprji ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1
Għall-fini tal-punt (f) tal-Artikolu 36(1), l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-holdings ta’ strumenti proprji ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 fuq il-bażi tal-pożizzjonijiet twal grossi soġġett għall-eċċezzjonijiet li ġejjin:
(a)
istituzzjonijiet jistgħu jikkalkulaw l-ammont tal-holdings ta’ strumenti proprji ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 fuq il-bażi tal-pożizzjoni twila netta dment li jiġu sodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-pożizzjonijiet twal u qosra jkunu qegħdin fl-istess skopertura sottostanti u l-pożizzjonijiet qosra ma jinvolvux riskju għall-kontroparti;
(ii)
jew kemm il-pożizzjonijiet twal kif ukoll dawk qosra jinżammu fil-portafoll tan-negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafoll mhux ta' negozjar;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont li jrid jitnaqqas għal holdings diretti, indiretti u sintetiċi ta’ titoli tal-indiċi bil-kalkolazzjoni tal-iskopertura sottostanti għall-istrumenti proprji ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 inklużi f'dawk l-indiċi;
(c)
l-istituzzjonijiet jistgħu jpaċu l-pożizzjonijiet twal gross fi strumenti proprji ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 li jirriżultaw minn holdings ta' titoli ta' indiċi kontra pożizzjonijiet qosra fi strumenti proprji ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 li jirriżultaw minn pożizzjonijiet qosra fl-indiċi sottostanti, inklużi meta dawk il-pożizzjonijiet qosra jinvolvu riskju ta’ kontroparti, dment li jiġu sodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-pożizzjonijiet twal u qosra jkunu qegħdin fl-istess indiċi sottostanti;
(ii)
jew kemm il-pożizzjonijiet twal kif ukoll dawk qosra jinżammu fil-portafoll tan-negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafoll mhux ta' negozjar.
Artikolu 43
Investiment sinifikanti f'entità tas-settur finanzjarju
Għall-fini ta’ tnaqqis, investiment sinifikanti ta’ istituzzjoni f’entità tas-settur finanzjarju għandu jirriżulta meta kwalunkwe waħda minn dawn il-kondizzjonijiet tiġi ssodisfata:
(a)
l-istituzzjoni jkollha sjieda ta’ aktar minn 10 % tal-istrumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 maħruġa minn dik l-entità;
(b)
l-istituzzjoni jkollha rabtiet mill-qrib ma’ dik l-entità u jkollha sjieda ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 maħruġa minn dik l-entità;
(c)
l-istituzzjoni jkollha sjieda ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 maħruġa minn dik l-entità u l-entità ma tkunx inkluża f’konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed iżda tkun inkluża fl-istess konsolidazzjoni ta' kontabbiltà bħall-istituzzjoni għall-fini tar-rapportar finanzjarju skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli.
Artikolu 44
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju u meta istituzzjoni jkollha holding inkroċjata reċiproka mfassla artifiċjalment għall-inflazzjoni tal-fondi proprji
L-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu t-tnaqqis imsemmi fil-punti (g), (h) u (i) tal-Artikolu 36(1) skont dawn li ġejjin:
(a)
il-holdings ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 u strumenti ta' kapital oħra ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju għandhom jiġu kkalkulati fuq il-bażi tal-pożizzjonijiet twal grossi;
(b)
L-elementi tal-assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 1 għandhom jiġu trattati bħala holdings ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 għall-fini tat-tnaqqis.
Artikolu 45
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju
L-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu t-tnaqqisiet meħtieġ fil-punti (h) u (i) tal-Artikolu 36(1) skont id-dispożizzjonijiet li ġejjin:
(a)
huma jistgħu jikkalkulaw holdings diretti, indiretti u sintetiċi ta' strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-entitajiet tas-settur finanzjarju abbażi tal-pożizzjoni netta twila fl-istess skopertura sottostanti dment li jiġu sodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-maturità tal-pożizzjoni qasira taqbel mal-maturità tal-pożizzjoni twila jew għandha maturità residwa ta’ mill-inqas sena;
(ii)
jew kemm il-pożizzjonijiet qosra u dawk twal jinżammu fil-portafoll tan-negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafoll mhux ta' negozjar;
(b)
huma għandhom jiddeterminaw l-ammont li jrid jitnaqqas għal holdings diretti, indiretti u sintetiċi ta’ titoli tal-indiċi bil-kalkolu tal-iskopertura sottostanti għall-istrumenti ta' kapital tal-entitajiet tas-settur finanzjarju f'dawk l-indiċi;
Artikolu 46
Tnaqqis tal-holdings ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 fejn istituzzjoni ma jkollhiex investiment sinifikanti f’entità tas-settur finanzjarju
1. Għall-fini tal-punt (h) tal-Artikolu 36(1), l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-ammont applikabbli li jrid jitnaqqas billi jimmultiplikaw l-ammont imsemmi fil-punt (a) ta' dan il-paragrafu bil-fattur miksub mill-kalkolu msemmi fil-punt (b) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont aggregat li bih il-holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1, Addizzjonali ta' Grad 1 u Grad 2 ta' dawk l-entitajiet tas-settur finanzjarju li fihom l-istituzzjoni ma jkollhiex investiment sinifikanti taqbeż 10 % tal-ammont aggregat tal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni kkalkulat wara li jkunu applikati dawn li ġejjin għall-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1:
(i)
l-Artikoli 32 sa 35;
(ii)
it-tnaqqis imsemmi fil-punti (a) sa (g), punti (k)(ii) sa (v) u l-punt (l) tal-Artikolu 36(1), bl-esklużjoni tal-ammont li jrid jitnaqqas għall-assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profitabbiltà futura u jitnisslu minn differenzi temporanji;
(iii)
l-Artikoli 44 u 45
(b)
l-ammont tal-holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta' dawk l-entitajiet tas-settur finanzjarju li l-istituzzjoni m'għandhiex investiment sinifikanti fihom diviż bl-ammont aggregat ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni ta’ strumenti tal-fondi proprji ta’ dawk l-entitajiet tas-settur finanzjarju.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jeskludu pożizzjonijiet ta' sottoskrizzjoni miżmuma għal ħamest ijiem tax-xogħol jew inqas mill-ammont imsemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 1 u mill-kalkolu tal-fattur imsemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 1.
3. L-ammont li għandu jitnaqqas skont il-paragrafu 1 għandu jinqasam bejn l-istrumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 kollha miżmuma. L-istituzzjonijiet għandhom jistabilixxu l-porzjon tal-holdings ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 li titnaqqas skont il-paragrafu 1 billi l-ammont speċifikat fil-punt (a) ta' dan il-paragrafu jkunmultiplikat bil-proporzjon speċifikat fil-punt (b) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont ta’ holdings li jeħtieġ jitnaqqas skont il-paragrafu 1;
(b)
il-proporzjoni tal-ammont aggregat ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 tas-settur finanzjarju li l-istituzzjoni ma għandhiex investiment sinifikanti fihom rappreżentati minn kull wieħed mill-istrumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 miżmum.
4. L-ammont tal-holdings imsemmi fil-punt (h) tal-Artikolu 36(1) li jkun ugwali għal jew inqas minn 10 % tal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni wara l-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet stabbiliti fil-punti (a)(i) sa (iii) tal-paragrafu 1 m’għandux jitnaqqas u għandu jkun soġġett għall-piż tar-riskji applikabbli skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u r-rekwiżiti stabbiliti fit-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif ikun applikabbli.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu l-porzjon tal-holdings ta’ strumenti tal-fondi proprji li jkunu ppeżati għar-riskju billi jiddividu l-ammont speċifikat fil-punt (a) bl-ammont speċifikat fil-punt (b):
(a)
l-ammont tal-holdings meħtieġ li jkun ippeżat għar-riskju skont il-paragrafu 4;
(b)
l-ammont speċifikat fil-punt (i) diviż bl-ammont speċifikat fil-punt (ii):
(i)
l-ammont totali tal-Istrumenti tal-Grad 1 ta' Ekwità Komuni;
(ii)
l-ammont aggregat ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti tal-Grad 1 ta' Ekwità Komuni ta’ entitajiet fis-settur finanzjarju li l-istituzzjoni ma għandhiex investiment sinifikanti fihom.
Artikolu 47
Tnaqqis tal-holdings ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 meta istituzzjoni jkollha investiment sinifikanti f’entità tas-settur finanzjarju
Għall-fini tal-punt (1) tal-Artikolu 36(1), l-ammont applikabbli li jrid jitnaqqas mill-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 għandu jeskludi pożizzjonijiet ta’ sottoskrizzjoni miżmuma għal ħamest ijiem tax-xogħol jew inqas u għandu jkun stabbilit skont l-Artikoli 44 u 45 u s-Subtaqsima 2.
Subtaqsima 2
Eżenzjonijiet minn u alternattivi għal tnaqqis minn elementi ta' Grad 1 tal-Ekwità Komuni
Artikolu 48
Livell limitu tal-eżenzjonijiet mit-tnaqqis minn elementi TA'Ekwità Komuni ta' Grad 1
1. Meta jsir it-tnaqqis meħtieġ skont il-punti (c) u (i) tal-Artikolu 36(1), l-istituzzjonijiet m’għandhomx ikunu meħtieġa jnaqqsu l-ammont tal-elementi elenkati fil-punti (a) u (b) ta' dan il-paragrafu li bħala aggregat jkunu ugwali għal jew inqas mill-ammont limitu msemmi fil-paragrafu 2:
(a)
assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profitabbiltà futura u jirriżultaw minn differenzi temporanji, u bħala aggregat ikunu ugwali għal jew inqas minn 10 % tal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni kkalkulat wara l- applikazzjoni ta’ dawn li ġejjin:
(i)
l-Artikoli 32 sa 35;
(ii)
il-punti (a) sa (h), il-punti (k)(ii) sa (v) u l-punt (l) tal-Artikolu 36(1), bl-esklużjoni tal-assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq profitabbiltà futura u jirriżultaw minn differenzi temporanji.
(b)
fejn istituzzjoni jkollha investiment sinifikanti f’entità tas-settur finanzjarju, il-holdings diretti, indiretti u sintetiċi ta' dik l-istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ dawk l-entitajiet li bħala aggregat ikunu ugwali għal jew inqas minn 10 % tal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni kkalkulat wara l-applikazzjoni ta’ dawn li ġejjin:
(i)
l-Artikolu 32 sa 35;
(ii)
il-punti (a) sa (h), il-punti (k)(ii) sa (v) u l-punt (l), tal-Artikolu 36(1) bl-esklużjoni tal-assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profittabbiltà futura u jirriżultaw minn differenzi temporanji.
2. Għall-fini tal-paragrafu 1, l-ammont ta' limitu għandu jkun daqs l-ammont imsemmi fil-punt (a) ta' dan il-paragrafu immultiplikat bil-perċentwal imsemmi fil-punt (b) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont residwu ta' elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 wara l-applikazzjoni tal-aġġustamenti u t-tnaqqis fl-Artikoli 32 sa 36 kollha u mingħajr ma jiġu applikati l-eżenzjonijiet speċifikati f'dan l-Artikolu;
(b)
17,65 %.
3. Għall-fini tal-paragrafu 1, istituzzjoni għandha tiddetermina l-porzjon ta' assi ta' taxxa differita fl-ammont totali ta' elementi tal-Ekwità Komuni ta' Grad 1 li mhux meħtieġ li jiġi mnaqqas billi jiġi diviż l-ammont speċifikat fil-punt (a) ta' dan il-paragrafu bl-ammont speċifikat fil-punt (b) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont ta' assi ta' taxxa differita li jiddependi fuq il-profittabilità futura u li ġej minn differenzi temporanji, u li fl-aggregat huma ugwali għal jew inqas minn 10 % tal-elementi tal-Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-isituzzjonijiet;
(b)
it-total ta' dan li ġej:
(i)
l-ammont imsemmi fil-punt (a);
(ii)
l-ammont ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti ta’ fondi proprji ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju li l-istituzzjoni għandha investiment sinifikanti fihom, u li fl-aggregat huma ugwali jew inqas minn 10 % tal-elementi tal-Ekwità Komuni tal-Grad 1 tal-isituzzjoni.
Il-proporzjon ta' investimenti sinifikanti fl-ammont totali ta' elementi li mhux meħtieġ li jiġi mnaqqas huwa ugwali għal wieħed imnaqqas mill-proporzjon imsemmi fl-ewwel subparagrafu.
4. L-ammonti tal-elementi li ma jitnaqqsux skont il-paragrafu 1 għandhom jiġu ppeżati għar-riskju b’250 %.
Artikolu 49
Rekwiżit għal tnaqqis fejn ikunu applikati l-konsolidazzjoni, is-superviżjoni supplementari jew skemi ta' protezzjoni istituzzjonali
1. Għall-fini tal-kalkolu tal-fondi proprji fuq bażi individwali, bażi subkonsolidata jew bażi konsolidata, meta l-awtoritajiet kompetenti jeħtieġu jew jippermettu lill-istituzzjonijiet sabiex japplikaw il-metodu 1, 2 jew 3 tal-Anness I għad-Direttiva 2002/87/KE, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu lill-istituzzjonijiet li ma jkunx hemm tnaqqis fil-holdings ta' istrumenti ta’ fondi proprji ta' entità tas-settur finanzjarju li fiha l-istituzzjoni prinċipali, kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali jew istituzzjoni għandha investiment sinifikanti, sakemm jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punti (a) sa (e) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-entità tas-settur finanzjarju hija impriża tal-assigurazzjoni, impriża tar-riassigurazzjoni jew kumpannija azzjonarja tal-assigurazzjoni;
(b)
l-impriża tal-assigurazzjoni, l-impriża tar-riassigurazzjoni jew il-kumpannija azzjonarja tal-assigurazzjoni tkun inkluża fl-istess superviżjoni supplementari taħt id-Direttiva 2002/87/KE bħall-istituzzjoni prinċipali, il-kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew il-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali jew l-istituzzjoni li jkollha l-holding;
(c)
l-istituzzjoni tkun irċeviet il-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti;
(d)
qabel jingħata l-permess imsemmi fil-punt (c), u fuq bażi kontinwa, l-awtoritjiet kompetenti ikunu ssodisfati li l-livell ta' ġestjoni integrata, il-ġestjoni tar-riskju u kontroll intern rigward l-entitajiet li ser ikunu inklużi fil-kamp ta' applikazzjoni tal-konsolidazzjoni skont il-metodu 1, 2 jew 3 jkun adegwat;
(e)
il-holdings fl-entità jappartjenu lil wieħed minn dawn li ġejjin:
(i)
l-istituzzjoni ta’ kreditu prinċipali;
(ii)
il-kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali;
(iii)
il-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali;
(iv)
l-istituzzjoni;
(v)
sussidjarja ta' waħda mill-entitajiet imsemmija fil-punti (i) sa (iv) li hija inkluża fl-ambitu tal-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed.
Il-metodu magħżul għandu jiġi applikat b’mod konsistenti matul iż-żmien.
2. Għall-fini tal-kalkolu tal-fondi proprji fuq bażi individwali u fuq bażi subkonsolidata, l-istituzzjonijiet soġġetti għas-superviżjoni fuq bażi konsolidata skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed m’għandhomx inaqqsu l-holdings tal-istrumenti ta' fondi proprji maħruġa mill-entitajiet tas-settur finanzjarju inkluż fl-ambitu tas-superviżjoni konsolidata, sakemm l-awtoritajiet kompetenti jiddeterminaw li dak it-tnaqqis huma meħtieġ għal raġunijiet speċifiċi, b'mod partikolari separazzjoni strutturali tal-attivitajiet bankarji u l-ippjanar ta' riżoluzzjonijiet.
L-applikazzjoni tal-approċċ imsemmi fl-ewwel subparagrafu ma għandux jinvolvi effetti negattivi sproporzjonati fuq is-sistema finanzjarja kollha jew partijiet minnha fi Stati Membri oħrajn jew fl-Unjoni kollha li jiffurmaw jew joħolqu ostakolu għall-funzjonament tas-suq intern.
3. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu, għall-fini li jikkalkolaw il-fondi proprji fuq bażi individwali jew subkonsolidata, jippermettu lill-istituzzjonijiet ma jnaqqsux holdings ta' strumenti ta' fondi proprji fil-każijiet li ġejjin:
(a)
meta istituzzjoni jkollha holding f'istituzzjoni oħra u huma sodisfatti l-kondizzjonijiet imsemmija fil-punti (i) sa (v):
(i)
l-istituzzjonijiet jinsabu fi ħdan l-istess skema ta’ protezzjoni istituzzjonali msemmija fl-Artikolu 113(7);
(ii)
l-awtoritajiet kompetenti jkunu taw il-permess imsemmi fl-Artikolu 113(7);
(iii)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 113(7) ikunu ssodisfati;
(iv)
l-iskema ta' protezzjoni istituzzjonali tfassal karta tal-bilanċ ikkonsolidata msemmija fil-punt (e) tal-Artikolu 113(7) jew, f'każ li mhux meħtieġ li jitfasslu kontijiet ikkonsolidati, kalkolu aggregat estiż li jkun, sodisfaċenti f'għajnejn l-awtoritajiet kompetenti, u li hu ekwivalenti għad-dispożizzjonijiet tad-Direttiva tal-Kunsill 86/635/KEE, li jinkorpora ċerti adattamenti għad-dispożizzjonijiet tas-SABE' Direttiva tal-Kunsill 83/349/KEE jew ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002, li jirregola l-kontijiet konsolidati ta' gruppi ta' istituzzjonijiet ta' kreditu. L-ekwivalenza ta' dak il-kalklolu aggregat estiż għandu jiġi vverifikat minn awditur estern u b'mod partikolari li l-użu multiplu ta' elementi eliġibbli għall-kalkolu tal-fondi proprji kif ukoll kwalunkwe ħolqien inadegwat ta' fondi proprji bejn il-membri tal-iskema ta' protezzjoni istituzzjonali jiġu eliminati fil-kalkolu. Il-karta ta' bilanċ konsolidata jew il-kalklolu aggregat estiż għandhom jiġu rapportati lill-awtoritajiet kompetenti mhux inqas frekwentement mill-frekwenza stabbilita fl-Artikoku 99;
(v)
l-istituzzjonijiet inklużi fi skema ta' protezzjoni istituzzjonali jissodisfaw flimkien fuq bażi konsolidata jew aggregata estiża r-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 92 u jwettqu r- rappurtar tal-konformità ma' dawn ir-rekwiżiti skont l-Artikolu 99. Fi ħdan skema ta' protezzjoni istituzzjonali t-tnaqqis tal-imgħax ta' proprjetà ta' membri kooperattivi jew entitajiet legali, li mhumiex membri tal-iskema ta' protezzjoni istituzzjonali, mhuwiex meħtieġ, dment li l-użu multiplu ta' elementi eliġibbli għall-kalkolu tal-fondi proprji kif ukoll kwalunkwe ħolqien inadegwat ta' fondi proprji bejn il-membri tal-iskema ta' protezzjoni istituzzjonali u l-azzjonist minoritarju, meta din tkun istituzzjoni, huma eliminati.
(b)
meta istituzzjoni ta’ kreditu reġjonali jkollha holding fl-istituzzjoni ta’ kreditu ċentrali tagħha jew f’istituzzjoni ta’ kreditu reġjonali oħra u l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punti (a)(i) sa (v) ikunu ssodisfati.
4. Il-holdings fir-rigward ta' liema ma jsirx tnaqqis skont il-paragrafi 1, 2, jew 3 għandhom jikkwalifikaw bħala skoperturi u għandhom ikunu ppeżati għar-riskju skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
5. Fejn istituzzjoni tapplika l-metodu 1 jew 2 tal-Anness I għad-Direttiva 2002/87/KE, l-istituzzjoni għandha tiddivulga r-rekwiżit ta' fondi proprji supplimentari u l-proporzjon ta' adegwatezza tal-kapital tal-konglomerat finanzjarju kif ikkalkulat f'konformità mal-Artikolu 6 u l-Anness I għal dik id-Direttiva.
6. L-ABE, l-AEAPX u l- Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq) (AETS) stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1095/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Novembru 2010 (27) għandhom, permezz tal-Kumitat Konġunt, jiżviluppaw abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex jispeċifikaw għall-fini ta’ dan l-Artikolu l-kondizzjonijiet tal-applikazzjoni tal-metodi ta’ kalkolu elenkati fl-Anness I, il-Parti II tad-Direttiva 2002/87/KE għall-fini tal-alternattivi għat-tnaqqis imsemmi fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu.
L-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom jissottomettu dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni hija ddelegata bis-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 u tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010 rispettivament.
Taqsima 4
Kapital ta'Ekwità Komuni ta' Grad 1
Artikolu 50
Kapital ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1
Il-kapital ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ istituzzjoni għandu jkun jikkonsisti minn elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 wara li jiġu applikati l-aġġustamenti meħtieġa mill-Artikoli 32 sa 35, it-tnaqqisiet skont l-Artikolu 36 u l-eżenzjonijiet u l-alternattivi stabbiliti fl-Artikoli 48, 49 u 79.
KAPITOLU 3
Kapital Addizzjonali ta’ Grad 1
Taqsima 1
Elementi u strumenti Addizzjonali ta' Grad 1
Artikolu 51
Elementi Addizzjonali ta’ Grad 1
Elementi Addizzjonali ta’ Grad 1 għandhom jikkonsistu f'dawn li ġejjin:
(a)
strumenti ta' kapital, meta l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52(1) jiġu ssodisfati;
(b)
il-kontijiet primjum tal-ishma relatati mal-istrumenti msemmija fil-punt (a).
Strumenti inklużi taħt il-punt (a) ma għandhomx jikkwalifikaw bħala elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 jew tal-Grad 2.
Artikolu 52
Elementi Addizzjonali ta’ Grad 1
1. L-istrumenti ta' kapital għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti Addizzjonali ta’ Grad 1 biss jekk jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istrumenti jkunu nħarġu u tħallsu għal kollox;
(b)
l-istrumenti ma nxtrawx minn xi waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
l-istituzzjoni jew is-sussidjarji tagħha;
(ii)
impriża li fiha l-istituzzjoni jkollha holding fil-forma ta’ sjieda, diretta jew permezz ta’ kontroll, ta’ 20 % jew aktar tad-drittijiet tal-vot jew tal-kapital ta’ dik l-impriża;
(c)
ix-xiri tal-istrumenti ma jkunx direttament jew indirettament iffinanzjat mill-istituzzjoni;
(d)
l-istrumenti jikklassifikaw taħt strument ta’ Grad 2 fil-każ tal-insolvenza tal-istituzzjoni;
(e)
l-istrumenti ma jkunux koperti, jew soġġetti għal garanzija li ssaħħaħ is-superjorità tal-pretensjonijiet minn xi waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
l-istituzzjoni jew is-sussidjarji tagħha;
(ii)
l-impriża prinċipali tal-istituzzjoni jew is-sussidjarji tagħha;
(iii)
il-kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew is-sussidjarji tagħha;
(iv)
il-kumpannija azzjonarja ta' attività mħallta jew is-sussidjarji tagħha;
(v)
il-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta jew is-sussidjarji tagħha;
(vi)
kwalunkwe impriża li jkollha rabtiet mill-qrib mal-entitajiet imsemmija fil-punti (i) sa (v);
(f)
l-istrumenti ma jkunux soġġetti għal kwalunkwe arranġament, kuntrattwali jew ta’ tip ieħor, li jtejjeb is-superjorità tal-pretensjonijiet skont l-istrumenti f'insolvenza jew likwidazzjoni.
(g)
l-istrumenti ikunu perpetwi u d-dispożizzjonijiet li jirregolawhom ma fihomx inċentiv biex l-istituzzjoni tifdihom;
(h)
fejn id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti jinkludu dritt ta' xiri wieħed jew aktar, dan id-dritt ta' xiri jista' jiġi eżerċitata għad-diskrezzjoni unika tal-emittent;
(i)
l-istrumenti jistgħu jinxtraw, jinfdew jew jinxtraw mill-ġdid biss meta l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 77 jiġu ssodisfati, u mhux qabel ħames snin wara d-data tal-ħruġ ħlief meta jkunu ssodisfati l-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 78(4);
(j)
id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti ma jindikawx b’mod espliċitu jew impliċitu li l-istrumenti jinxtraw jew jistgħu jinxtraw, jinfdew jew jinxtraw mill-ġdid u l-istituzzjoni ma tagħtix din l-indikazzjoni f’forma oħra, ħlief fil-każijiet li ġejjin:
(i)
il-likwidazzjoni tal-istituzzjoni;
(ii)
ix-xiri mill-ġdid diskrezzjonarju tal-istrumenti jew mezzi diskrezzjonali oħra ta’ tnaqqis tal-ammont tal-Kapital tal-Grad 1 Addizzjonali, meta l-istituzzjoni tkun irċeviet il-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti skont l-Artikolu 77;
(k)
l-istituzzjoni ma tindikax b’mod espliċitu jew impliċitu li l-awtorità kompetenti sejra tagħti l-kunsens għal talba biex tixtri, tifdi jew tixtri mill-ġdid l-istrumenti;
(l)
distribuzzjonijiet skont l-istrumenti jissodisfaw il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
jitħallsu mill-elementi distribwibbli;
(ii)
il-livell ta’ distribuzzjonijiet li jsir fuq l-istrumenti ma jiġix emendat abbażi tal-istatus tal-kreditu tal-istituzzjoni jew l-impriża prinċipali tagħha;
(iii)
id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti jagħtu lill-istituzzjoni diskrezzjoni sħiħa biex fi kwalunkwe waqt tikkanċella d- distribuzzjonijiet fuq l-istrumenti għal perijodu mingħajr limitu u fuq bażi mhux kumulattiva, u l-istituzzjoni tista’ tuża dawn il-pagamenti ikkanċellati mingħajr restrizzjoni sabiex tissodisfa l-obbligi tagħha meta jkunu dovuti;
(iv)
il-kanċellament ta’ distribuzzjonijiet ma jikkostitwixxix każ ta’ inadempjenza tal-stituzzjoni;
(v)
il-kanċellament ta’ distribuzzjonijiet ma jkun jimponi l-ebda restrizzjoni fuq l- istituzzjoni;
(m)
l-istrumenti ma jkunux jikkontribwixxu għad-determinazzjoni li l-obbligazzjonijiet ta’ istituzzjoni jeċċedu l-assi tagħha, fejn dan il-kalkolu jikkostitwixxi test ta’ insolvenza skont id-dritt nazzjonali applikabbli;
(n)
id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti jkunu jeħtieġu li, meta jseħħ avveniment skattatur, l-ammont tal-kapital tal-istrumenti titniżżel fil-valur fuq bażi permamenti jew temporanja jew li l-istrumenti jinqalbu għal strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1;
(o)
id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti ma jkunu jinkludu l-ebda karatteristika li tista’ tfixkel ir-rikapitalizzazzjoni tal-istituzzjoni;
(p)
fejn l-istrumenti ma jinħarġux direttament minn istituzzjoni, iż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin għandhom jiġu sodisfatti:
(i)
l-istrumenti jinħarġu permezz ta' entità fil-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed;
(ii)
ir-rikavati jkunu immedjatament disponibbli għall-istituzzjoni mingħajr limitazzjoni u f’forma li tissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan il-paragrafu.
Il-kondizzjoni stabbilita fil-punt (d) tal-ewwel subparagrafu għandha titqies sodisfatta, minkejja l-istrumenti huma inklużi fil-Grad 1 jew ta’ Grad 2 Addizzjonali bis-saħħa tal-Artikolu 484(3), dment li jikklassifikaw pari passu.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan kollu li ġej:
(a)
il-forma u n-natura tal-inċentivi biex jinfdew;
(b)
in-natura ta' kwalunkwe żieda fil-valur tal-ammont tal-kapital tal-istrument ta’ Grad 1 Addizzjonali b'segwitu għal tnaqqis fil-valur fuq bażi temporanja tal-ammont tal-kapital tiegħu;
(c)
il-proċeduri u l-għażla taż-żmien għal dawn li ġejjin:
(i)
id-determinazzjoni li jkun seħħ avveniment skattatur;
(ii)
iż-żieda fil-valur tal-ammont tal-kapital tal-istrument ta’ Grad 1 Addizzjonali b'segwitu għal tnaqqis fil-valur fuq bażi temporanja tal-ammont tal-kapital tiegħu;
(d)
il-karatteristiċi tal-istrumenti li jistgħu jfixklu r-rikapitalizzazzjoni tal-istituzzjoni;
(e)
l-użu ta’ entitajiet b’għan speċjali għall-ħruġ indirett ta’ strumenti ta’ fondi proprji.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni hija ddelegata bis-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 53
Restrizzjonijiet fuq il-kanċellament ta’ distribuzzjonijiet fuq strumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali u karatteristiċi li jistgħu jfixklu r-rikapitalizzazzjoni tal-istituzzjoni
Għall-finijiet tal-punti (l)(v) u (o) tal-Artikolu 52(1), id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali għandhom, b’mod partikolari, ma jinkludux dawn li ġejjin:
(a)
rekwiżit li jsiru distribuzzjonijiet fuq l-istrumenti fil-każ ta’ distribuzzjoni fuq strument maħruġ minn istituzzjoni li tikklassifika fl-istess grad bħal, jew subordinat minn, strument ta’ Grad 1 Addizzjonali, inkluż strument ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1;
(b)
rekwiżit li l-pagament ta’ distribuzzjonijiet fuq strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1, ta’ Grad 1 Addizzjonali jew ta’ Grad 2 jiġu kkanċellati fil-każ li ma jsirux distribuzzjonijiet fuq dawk l-istrumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali;
(c)
l-obbligu biex il-pagament ta’ imgħax jew ta’ dividend jiġi sostitwit permezz ta’ pagament fi kwalunkwe forma oħra. L-istituzzjoni ma għandhiex altrimenti tkun soġġetta għal tali obbligu.
Artikolu 54
Tnaqqis fil-valur jew konverżjoni ta’ strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali
1. Għall-finijiet tal-punt tal-punt (n) tal-Artikolu 52(1), id-dispożizzjonijiet segwenti għandhom japplikaw għal strumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali:
(a)
avveniment skattatur iseħħ meta l-proporzjon tal-kreditu ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 92(1) jaqa’ taħt xi wieħed minn dawn li ġejjin:
(i)
5,125 %;
(ii)
livell ogħla minn 5,125 %, fejn iddeterminat mill-istituzzjoni u speċifikat fid-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrument;
(b)
fid-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrument, l-istituzzjonijiet jistgħu jispeċifikaw avveniment skattatur wieħed jew aktar b'żieda għal dak imsemmi fil-punt (a);
(c)
fejn id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti jeħtieġu li jiġu kkonvertiti fi strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 meta jseħħ avveniment skattatur, dawk id-dispożizzjonijiet għandhom jispeċifikaw waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
ir-rata ta’ din il-konverżjoni u limitu fuq l-ammont ta’ konverżjoni permess;
(ii)
il-medda li fiha l-istrumenti sejrin jiġu kkonvertiti fi strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1;
(d)
fejn id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti jeħtieġu li meta jseħħ avveniment skattatur l-ammont ta' kapital tagħhom jitniżżawl fil-valur, it-tniżżil fil-valur għandu jnaqqas is-segwenti kollha:
(i)
il-pretensjoni tad-detentur tal-istrument fl-insolvenza jew il-likwidazzjoni tal-istituzzjoni;
(ii)
l-ammont li jrid jitħallas fil-każ tas-sejħa jew fidi tal-istrument;
(iii)
id-distribuzzjonijiet li jkunu saru fuq l-istrument.
2. It-tnaqqis fil-valur jew il-konverżjoni ta' strument ta' Grad 1 Addizzjonali għandu, skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli, jiġġenera elementi li jikkwalifikaw bħala elementi ta' Ekwità Komuni ta’ Grad 1.
3. L-ammont ta' strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali rikonoxxut f'elementi ta' Grad 1 Addizzjonali huwa limitat għall-ammont minimu tal-elementi ta' Ekwità Komuni ta’ Grad 1 li jiġu ġġenerati jekk l-ammont tal-kapital tal-istrumenti ta' Grad 1 Addizzjonali jiġu kompletament imnaqqsa fil-valur jew konvertiti fi strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1.
4. L-ammont aggregat ta' strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali li jrid jonqos fil-valur jew konvertit meta jseħħ avveniment skattatur m'għandux ikun inqas mill-iżjed ammont baxx ta' dawn li ġejjin:
(a)
l-ammont meħtieġ sabiex il-proporzjon ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni jkun restawrat b'mod sħiħ għal 5,125 %;
(b)
l-ammont tal-kapital sħiħ tal-istrument.
5. Meta jseħħ avveniment skattatur, l-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu dan li ġej:
(a)
jinfurmaw immedjatament lill-awtoritajiet kompetenti;
(b)
jinfurmaw lid-detenturi tal-istrumenti ta' Grad 1 Addizzjonali;
(c)
inaqqsu fil-valur l-ammont tal-kapital tal-istrumenti, jew jikkonvertu l-istrumenti fi strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 mingħajr dewmien, iżda mhux aktar tard minn xahar, f'konformità mar-rekwiżit stipulat f'dan l-Artikolu.
6. Istituzzjoni li toħroġ strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali li jikkonvertu għal Ekwità Komuni ta' Grad 1 fil-każ ta' avveniment li joħloq dan għandha tiżgura li l-kapital tas-sehem awtorizzat ikun dejjem suffiċjenti, biex l-istrumenti konvertibbli ta' Grad 1 Addizzjonali bħal dawn ikunu kkonvertiti f'sehmiet jekk iseħħ avveniment li joħloq dan. L-awtorizzazzjonijiet kollha meħtieġa għandhom jinkisbu fid-data tal-ħruġ ta' tali strumenti konvertibbli ta' Grad 1. L-istituzzjoni għandha dejjem iżżomm l-awtorizzazzjoni meħtieġa bil-quddiem biex jinħarġu l-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 li fihom jiġu kkonvertiti tali strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali fil-każ ta' avveniment li joħloq dan.
7. Istituzzjoni li toħroġ strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali li jikkonvertu f'Ekwità Komuni ta' Grad 1 fil-każ ta' avveniment li joħloq dan għandha tiżgura li ma jkunx hemm ostakoli proċedurali għal dik il-konverżjoni permezz tal-inkorporazzjoni jew l-istatuti jew l-arranġamenti kuntrattwali tagħha.
Artikolu 55
Konsegwenzi tal-fatt li ma jibqgħux jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet għal strumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali
Is-segwenti għandhom japplikaw meta, fil-każ ta’ strument ta’ Grad 1 Addizzjonali, il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52(1) ma jibqgħux jiġu ssodisfati:
(a)
dak l-istrument immedjatament ma jibqax jikkwalifika bħala strument ta’ Grad 1 Addizzjonali;
(b)
il-parti tal-kontijiet tal-primjum azzjonarju relatata ma’ dak l-istrument għandha tieqaf immedjatament milli tikkwalifika bħala elementi ta’ Grad 1 Addizzjonali.
Taqsima 2
Tnaqqis minn elementi ta' Grad 1 Addizzjonali
Artikolu 56
Tnaqqis minn elementii ta’ Grad 1 Addizzjonali
L-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu dawn li ġejjin mill-elementi ta’ Grad 1 Addizzjonali:
(a)
holdings diretti, indiretti u sintetiċi minn istituzzjoni tal-istrumenti proprji ta’ Grad 1 Addizzjonali, inkluż strumenti proprji ta’ Grad 1 Addizzjonali li istituzzjoni tista’ tkun obbligata li tixtri bħala riżultat ta’ obbligi kuntrattwali eżistenti;
(b)
holdings diretti, indiretti u sintetiċi tal-istrumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju li magħhom l-istituzzjoni jkollha holdings inkroċjati reċiproki li l-awtorità kompetenti tikkunsidra li tkun ġiet iddisinjata biex artifiċjalment tkabbar il-fondi proprji tal-istituzzjoni;
(c)
l-ammont applikabbli ddeterminat skont l-Artikolu 60 ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi tal-istrumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju, fejn istituzzjoni ma jkollhiex investiment sinifikanti f’dawk l-entitajiet;
(d)
holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju meta l-istituzzjoni jkollha investiment sinifikanti f’dawk l-entitajiet, eskluż pożizzjonijiet ta' sottoskrizzjoni miżmuma għalħamest ijiem tax-xogħol jew inqas;
(e)
l-ammont ta’ elementi meħtieġa li jitnaqqsu minn elementi ta’ Grad 2 skont l-Artikolu 66 li jaqbeż il-kapital ta’ Grad 2 tal-istituzzjoni;
(f)
kull imposta ta’ taxxa relatat ma’ elementi ta’ Grad 1 prevedibbli fil-mument tal-kalkolu tagħha, ħlief fejn l-istituzzjoni b’mod xieraq taġġusta l-ammont ta’ elementi ta’ Grad 1 sa fejn tali impisti ta’ taxxa jnaqqsu l-ammont sa liema dawk l-elementi jistgħu jiġu applikati biex ikopru riskji jew telf.
Artikolu 57
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti proprji ta’ Grad 1 Addizzjonali
Għall-finijiet tal-punt (a) tal-Artikolu 56, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-holdings tal-istrumenti proprji ta’ Grad 1 Addizzjonali abbażi ta’ pożizzjonijiet twal grossi dment li jiġu sodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjonijiet jistgħu jikkalkulaw l-ammont ta’ holdings tal-istrumenti proprji ta’ Grad 1 Addizzjonali abbażi tal-pożizzjoni netta twila dment li jiġu sodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-pożizzjonijiet twal u qosra jkunu qegħdin fl-istess skopertura sottostanti u l-pożizzjonijiet qosra ma jinvolvux riskju għall-kontroparti;
(ii)
jew kemm il-pożizzjonijiet twal kif ukoll dawk qosra jinżammu fil-portafoll tan-negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafoll mhux ta' negozjar;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont li jrid jitnaqqas għal holdings diretti, indiretti jew sintetiċi ta’ titoli tal-indiċi bil-kalkolu tal-iskopertura sottostanti għall-istrumenti proprji ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 f'dawk l-indiċi;
(c)
l-istituzzjonijiet jistgħu jagħmlu netting tal-pożizzjonijiet grossi twal fl-istrumenti proprji ta' Grad 1 Addizzjonali bħala riżultat ta’ holdings ta’ titoli ta' indiċi kontra l-pożizzjonijiet qosra fl-istrumenti proprji ta' Grad 1 Addizzjonali bħala riżultat ta’ pożizzjonijiet qosra fl-indiċi sottostanti, inkluż meta dawk il-pożizzjonijiet qosra jinvolvu riskju għall-kontroparti, dment li jiġu sodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-pożizzjonijiet twal u qosra jinsabu fl-istess indiċi sottostanti;
(ii)
jew kemm il-pożizzjonijiet twal kif ukoll dawk qosra jinżammu jew fil-portafoll tan-negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafoll mhux ta' negozjar;
Artikolu 58
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju u meta istituzzjoni jkollha holding inkroċjata reċiproka artifiċjalment iddisinjata biex tkabbar il-fondi proprji
L-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu t-tnaqqis meħtieġ skont il-punti (b), (c) u (d) tal-Artikolu 56 skont dawn li ġejjin:
(a)
il-holdings ta’ strumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali għandhom jiġu kkalkolati abbażi tal-pożizzjonijiet grossi twal;
(b)
l-elementi ta’ assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 1 Addizzjonali għandhom jiġu ttrattati bħala holdings ta’ strumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali għall-finijiet ta’ tnaqqis.
Artikolu 59
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju
L-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu t-tnaqqis meħtieġ skont il-punti (c) u (d) tal-Artikolu 56 skont is-segwenti:
(a)
huma jistgħu jikkalkulaw holdings diretti, indiretti u sintetiċi strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali tal-entitajiet tas-settur finanzjarju abbażi tal-pożizzjoni netta twila fl-istess skopertura sottostanti dment li jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-maturità tal-pożizzjoni qasira tkun taqbel mal-maturità tal-pożizzjoni t-twila jew ikollha maturità residwa ta’ mill-inqas sena;
(ii)
jew kemm il-pożizzjoni qasira kif ukoll dik twila jinżammu fil-portafoll tan-negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafoll mhux ta' negozjar.
(b)
huma għandhom jiddeterminaw l-ammont li jrid jitnaqqas għal holdings diretti, indiretti u sintetiċi ta’ titoli tal-indiċi bil-kalkolu tal-iskopertura sottostanti għall-istrumenti ta' kapital tal-entitajiet tas-settur finanzjarju f'dawk l-indiċi;
Artikolu 60
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali meta istituzzjoni ma jkollhiex investiment sinifikanti f’entità tas-settur finanzjarju
1. Għall-finijiet tal-punt (c) tal-Artikolu 56, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-ammont applikabbli li jrid jitnaqqas billi jimmultiplikaw l-ammont imsemmi fil-punt (a) ta' dan il-paragrafu bil-fattur derivat mill-kalkolu msemmi fil-punt (b) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont aggregat li bih il-holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1, ta' Grad 1 Addizzjonali u ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju jaqbeż l-10 % tal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni kkalkulat wara li jiġu applikati dawn li ġejjin:
(i)
l-Artikolu 32 sa 35;
(ii)
il-punti (a) sa (g), il-punti (k)(ii) sa (v) u l-punt (l) tal-Artikolu 36(1), bl-esklużjoni tal-assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq profitabbiltà futura u jirriżultaw minn differenzi temporanji;
(iii)
l-Artikoli 44 u 45;
(b)
l-ammont ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti ta' Grad 1 Addizzjonali ta’ dawk l-entitajiet tas-settur finanzjarju li fihom l-istituzzjoni m'għandhiex investiment sinifikanti diviż bl-ammont aggregat tal-holdings diretti, indiretti u sintetiċi kollha mill-istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1, ta' Grad 1 Addizzjonali u ta’ Grad 2 ta’ dawk l-entitajiet tas-settur finanzjarju.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jeskludu pożizzjonijiet ta' sottoskrizzjoni miżmuma għal ħamest ijiem tax-xogħol jew inqas mill-ammont imsemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 1 u mill-kalkolu tal-fattur imsemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 1.
3. L-ammont li għandu jitnaqqas skont il-paragrafu 1 għandu jinqasam bejn l-istrumenti kollha ta’ Grad 1 Addizzjonali miżmuma. L-ammont li għandu jitnaqqas minn kull strument ta' Grad 1 Addizzjonali skont il-paragrafu 1 għandu jiġi kkalkulat billi l-ammont speċifikat fil-punt (a) ta' dan il-paragrafu jiġi multiplikat bil-proporzjon speċifikat fil-punt (b) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont ta’ holdings li jeħtieġ jitnaqqas skont il-paragrafu 1;
(b)
l-ammont speċifikat fil-punt (i) diviż bl-ammont speċifikat fil-punt (ii):
(i)
l-ammont totali tal-istrument ta' Grad 1 Addizzjonali;
(ii)
l-ammont aggregat ta’ holdings diretti,indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti ta' Grad 1 Addizzjonali ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju li l-istituzzjoni m'għandhiex investiment sinifikanti fihom.
4. L-ammont tal-holdings imsemmi fil-punt (c) tal-Artikolu 56 li jkun ugwali għal jew inqas minn 10 % tal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni wara l-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet stabiliti fil-punti (a)(i), (ii) u (iii) tal-paragrafu 1 m’għandux jitnaqqas u għandu jkun soġġett għall-piż tar-riskji applikabbli skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u r-rekwiżiti stabiliti fit-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif ikun applikabbli.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu l-porzjon tal-holdings ta’ strumenti tal-fondi proprji li jkunu ppeżati għar-riskju billi jiddividu l-ammont speċifikat fil-punt (a) bl-ammont speċifikat fil-punt (b):
(a)
l-ammont tal-holdings meħtieġ li jkun ippeżat għar-riskju skont il-paragrafu 4;
(b)
l-ammont speċifikat fil-punt (i) diviż bl-ammont speċifikat fil-punt (ii):
(i)
l-ammont totali tal-Istrumenti tal-Grad 1 ta' Ekwità Komuni;
(ii)
l-ammont aggregat ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti tal-Grad 1 ta' Ekwità Komuni ta’ entitajiet fis-settur finanzjarju li l-istituzzjoni ma għandhiex investiment sinifikanti fihom.
Taqsima 3
Kapital ta’ grad 1 addizzjonali
Artikolu 61
Kapital ta’ Grad 1 Addizzjonali
Il-kapital ta’ Grad 1 Addizzjonali ta’ istituzzjoni għandu jikkonsisti minn elementi ta’ Grad 1 wara t-tnaqqis tal-elementi msemmija fl-Artikolu 56 u wara li jiġi applikat l-Artikolu 79.
KAPITOLU 4
Kapital ta’ Grad 2
Taqsima 1
Elementi u strumenti ta’ grad 2
Artikolu 62
Elementi ta’ Grad 2
Elementi ta’ Grad 2 għandhom jikkonsistu f’dawn li ġejjin:
(a)
strumenti ta’ kapital u self subordinat fejn il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 ikunu ssodisfatti;
(b)
il-kontijiet primjum tal-ishma relatati mal- istrumenti msemmija fil-punt (a);
(c)
għall-istituzzjonijiet li qegħdin jikkalkulaw l-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta, l-aġġustamenti ġenerali tar-riskju ta’ kreditu, gross mill-effetti tat-taxxa, sa 1,25 % tal-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju kkalkulati skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta;
(d)
għall-istituzzjonijiet li qegħdin jikkalkulaw l-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju skont il-Kapitolu 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta, l-ammonti pożittivi, gross mill-effetti tat-taxxa, bħala riżultat tal-kalkolu stabilit fl-Artikoli 158 u 159 sa 0,6 % tal-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju kkalkolati skont il-Kapitolu 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta.
L-elementi inklużi taħt il-punt (a) ma għandhomx jikkwalifikaw bħala elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 1 Addizzjonali.
Artikolu 63
Strumenti ta’ Grad 2
L-istrumenti ta’ kapital u self subordinat għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta’ Grad 2 sakemm il-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfati:
(a)
l-istrumenti jkunu nħarġu jew ikun ingħata s-self subordinat, kif applikabbli, u tħallsu kompletament;
(b)
l-istrumenti ma nxtrawx jew ma jkunx ingħata s-self subordinat, kif applikabbli, minn xi waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
l-istituzzjoni jew is-sussidjarji tagħha;
(ii)
impriża li fiha l-istituzzjoni jkollha parteċipazzjoni fil-forma ta’ sjieda, diretta jew permezz ta’ kontroll, ta’ 20 % jew aktar tad-drittijiet tal-vot jew tal-kapital ta’ dik l-impriża;
(c)
ix-xiri tal-istrumenti jew l-għoti tas-self subordinat, kif applikabbli, ma jkunx direttament jew indirettament iffinanzjat mill-istituzzjoni;
(d)
il-pretensjoni fuq l-ammont ta’ kapital tal-istrumenti skont id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti jew il-pretensjoni tal-ammont prinċipali tas-self subordinat skont id-dispożizzjonijiet li jirregolaw is-self subordinat, kif applikabbli, tkun totalment subordinata għal pretensjonijiet tal-kredituri kollha li ma jkunux subordinati;
(e)
l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, ma jkunux koperti, jew soġġetti għal garanzija li ssaħħaħ is-superjorità tal-pretensjoni minn xi waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
l-istituzzjoni jew is-sussidjarji tagħha;
(ii)
l-impriża prinċipali tal-istituzzjoni jew is-sussidjarji tagħha;
(iii)
il-kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew is-sussidjarji tagħha;
(iv)
il-kumpannija azzjonarja ta’ attività mħallta jew is-sussidjarji tagħha;
(v)
il-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta jew is-sussidjarji tagħha;
(vi)
kwalunkwe impriża li jkollha rabtiet mill-qrib mal-entitajiet imsemmija fil-punt (i) sa (v);
(f)
l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, ma jkunux soġġetti għal xi arranġament li altrimenti jtejjeb is-superjorità tal-pretensjoni taħt l-istrumenti, jew is-self subordinat rispettivament;
(g)
l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, għandhom maturità oriġinali ta’ mill-inqas ħames snin;
(h)
id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, ma jinkludu l-ebda inċentiv biex l-ammont kapitali tagħhom jinfeda jew jitħallas lura, kif applikabbli, mill-istituzzjoni qabel il-maturità tagħhom;
(i)
fejn l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, jinkludu dritt ta’ xiri wieħed jew aktar jew drittijiet ta’ ħlas lura bikri, kif applikabbli, dan id-dritt huwa eżerċitabbli fid-diskrezzjoni totali tal-emittent jew debitu, kif applikabbli;
(j)
l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, jistgħu jinxtraw, jinfdew jew jinxtraw mill-ġdid jew jitħallsu lura b’mod bikri biss meta l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 77 jiġu ssodisfati, u mhux qabel ħames snin wara d-data tal-ħruġ jew l-għoti, kif applikabbli mill-istituzzjoni ħlief meta jkunu ssodisfati l-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 78(4);
(k)
id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, ma jindikawx b’mod espliċitu jew impliċitu li l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, ser jew jistgħu jinxtraw, jinfdew, jinxtraw mill-ġdid jew jitħallsu lura b’mod bikri, kif applikabbli, mill-istituzzjoni għajr f’każ ta’ insolvenza jew il-likwidazzjoni tal-istituzzjoni u l-istituzzjoni ma tipprovdix b’mod ieħor tali indikazzjoni;
(l)
id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, ma jagħtux lid-detentur id-dritt li jgħaġġel il-pagamenti skedati fil-futur tal-imgħax jew tal-ammont tal-kapital, ħlief fil-każ insolvenza jew likwidazzjoni tal-istituzzjoni;
(m)
il-livell ta’ imgħax jew ta’ pagamenti ta’ dividendi, kif applikabbli, dovuti fuq l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, ma jiġix emendat abbażi tal-istatus tal-kreditu tal-istituzzjoni jew l-impriża prinċipali tagħha;
(n)
fejn l-istrumenti ma jinħarġux direttament minn istituzzjoni, jew fejn is-self subordinat ma jiġix riċevut direttament minn istituzzjoni, kif applikabbli, iż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin għandhom jiġu sodisfatti:
(i)
l-istrumenti jinħarġu jew is-self subordinat jiġi riċevut, kif applikabbli, permezz ta’ entità, li hija parti mill-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed;
(ii)
ir-rikavati jkunu immedjatament disponibbli għall-istituzzjoni mingħajr limitazzjoni f’forma li tissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan il-paragrafu.
Artikolu 64
Amortizzazzjoni tal-istrumenti ta’ Grad 2
Il-punt sa fejn strumenti ta’ Grad 2 jikkwalifikaw bħala elementi ta’ Grad 2 matul l-aħħarħames snin ta’ maturità tal-istrumenti jiġi kkalkulat billi r-riżultat derivat mill-kalkolu fil-punt (a) jiġi mmultiplikat bl-ammont imsemmi fil-punt (b) kif ġej:
(a)
l-ammont nominali tal-istrumenti jew is-self subordinat fl-ewwel ġurnata tal-perjodu finali ta’ ħames snin tal- maturità kuntrattwali diviż bin-numru ta’ jiem kalendarji f’dak il-perjodu;
(b)
in-numru ta’ jiem kalendarji ta’ maturità kuntrattwali li jibqa’ tal-istrumenti jew tas-self subordinat.
Artikolu 65
Il-konsegwenzi tal-fat li ma jibqgħux jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet għal strumenti ta’ Grad 2
Meta fil-każ ta’ strument ta’ Grad 2 il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 ma jibqgħux jiġu ssodisfati, għandhom japplikaw dawn li ġejjin:
(a)
dak l-istrument għandu immedjatament ma jibqax jikkwalifika bħala strument ta’ Grad 2;
(b)
il-parti tal-kontijiet tal-primjum azzjonarju relatata ma’ dak l-istrument għandha immedjatament ma tibqax tikkwalifika bħala elementi ta’ Grad 2.
Taqsima 2
Tnaqqis minn elementi ta’ grad 2
Artikolu 66
Tnaqqis minn elementi ta’ Grad 2
Dawn li ġejjin għandhom jitnaqqsu minn elementi ta’ Grad 2:
(a)
holdings diretti, indiretti u sintetiċi minn istituzzjoni ta’ strumenti proprji ta’ Grad 2, inkluż strumenti proprji ta’ Grad 2 li istituzzjoni tista’ tkun obbligata li tixtri bħala riżultat ta’ obbligi kuntrattwali eżistenti;
(b)
holdings diretti, indiretti u sintetiċi tal-istrumenti ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju li magħhom l-istituzzjoni ikollha holdings inkroċjata reċiproka li l- awtorità kompetenti tikkunsidra li tkun ġiet iddisinjata biex artifiċjalment tkabbar il-fondi proprji tal-istituzzjoni;
(c)
l-ammont applikabbli ddeterminat skont l-Artikolu 70 ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi ta’ strumenti ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju, meta istituzzjoni ma jkollhiex investiment sinifikanti f’dawk l-entitajiet;
(d)
holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju fejn l-istituzzjoni jkollha investiment sinifikanti f’dawk l-entitajiet, esklużi pożizzjonijiet ta’ sottoskrizzjoni miżmuma għal inqas minn ħamest ijiem tax-xogħol.
Artikolu 67
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti proprji ta’ Grad 2
Għall-finijiet tal-punt (a) tal-Artikolu 66, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw holdings abbażi tal-pożizzjonijiet grossi twal soġġetti għall-eċċezzjonijiet li ġejjin:
(a)
istituzzjonijiet jistgħu jikkalkulaw l-ammont tal-holdings fuq il-bażi tal-pożizzjoni twila netta dment li jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-pożizzjonijiet twal u qosra jkunu qegħdin fl-istess skopertura sottostanti u l-pożizzjonijiet qosra ma jinvolvux riskju għall-kontroparti;
(ii)
jew kemm il-pożizzjonijiet twal kif ukoll dawk qosra jinżammu fil-portafoll ta’ negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafoll mhux ta’ negozjar;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont li jrid jitnaqqas għal parteċipazzjonijiet diretti, indiretti u sintetiċi ta’ titoli tal-indiċi bil-kalkolu tal-iskopertura sottostanti għall-istrumenti proprji ta’ Grad 2 f’dawk l-indiċi;
(c)
l-istituzzjonijiet jistgħu jikkumpensaw il-pożizzjonijiet grossi twal fl-istrumenti ta’ Grad 2 bħala riżultat ta’ parteċipazzjonijiet ta’ titoli tal-indiċi kontra pożizzjonijiet qosra fl-istrumenti proprji ta’ Grad 2 bħala riżultat ta’ pożizzjonijiet qosra fl-indiċi sottostanti, inkluż fejn dawk il-pożizzjonijiet qosra jinvolvu riskju għall-kontroparti, dment li jiġu ssodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-pożizzjonijiet twal u qosra jkunu qegħdin fl-istess indiċi sottostanti;
(ii)
jew kemm il-pożizzjonijiet twal kif ukoll dawk qosra jinżammu fil-portafoll ta’ negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafoll mhux ta’ negozjar.
Artikolu 68
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju u fejn istituzzjoni jkollha holding inkroċjata reċiproka ddisinjata biex artifiċjalment tkabbar il-fondi proprji
L-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu t-tnaqqis meħtieġ skont il-punti (b), (c) u (d) tal-Artikolu 66 skont dawn li ġejjin:
(a)
holdings ta’ strumenti ta’ Grad 2 għandhom jiġu kkalkolati abbażi tal-pożizzjonijiet grossi twal;
(b)
holdings ta’ elementi ta’ assigurazzjoni bħala fondi proprji ta’ Grad 2 u ta’ elementi ta’ assigurazzjoni bħala fondi proprji ta’ Grad 3 għandhom jiġu ttrattati bħala holdings ta’ strumenti ta’ Grad 2 għall-finijiet ta’ tnaqqis.
Artikolu 69
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju
L-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu t-tnaqqis meħtieġ mill-punti (c) u (d) tal-Artikolu 66 skont is-segwenti:
(a)
huma jistgħu jikkalkulaw holdings diretti, indiretti u sintetiċi ta’ strumenti ta’ Grad 1 tal-entitajiet tas-settur finanzjarju abbażi tal-pożizzjoni netta twila fl-istess skopertura sottostanti dment li jiġu sodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-maturità tal-pożizzjoni qasira tkun taqbel mal-maturità tal-pożizzjoni t-twila jew ikollha maturità residwa ta’ mill-inqas sena;
(ii)
jew kemm il-pożizzjoni twila kif ukoll dik qasira jinżammu fil-portafoll tan-negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafoll mhux ta’ negozjar.
(b)
huma għandhom jiddeterminaw l-ammont li jrid jitnaqqas għal holdings diretti, indiretti u sintetiċi ta’ titoli tal-indiċi billi jikkalkulaw l-iskopertura sottostanti għall- istrumenti ta’ kapital tal-entitajiet tas-settur finanzjarju f’dawk l-indiċi.
Artikolu 70
Tnaqqis ta’ strumenti ta’ Grad 2 meta istituzzjoni ma jkollhiex investiment sinifikanti f’entità rilevanti
1. Għall-finijiet tal-punt (c) tal-Artikolu 66, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-ammont applikabbli li jrid jitnaqqas billi jimmultiplikaw l-ammont imsemmi fil-punt (a) ta’ dan il-paragrafu bil-fattur derivat mill-kalkolu msemmi fil-punt (b) ta’ dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont aggregat li bih il-holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, ta’ Grad 1 Addizzjonali u ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju jaqbeż l-10 % tal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1tal-istituzzjoni kkalkulat wara li jiġu applikati dawn li ġejjin:
(i)
l-Artikolu 32 sa 35;
(ii)
il-punti (a) sa (g), il-punti (k)(ii) sa (v) u l-punt (l) tal-Artikolu 36(1), eskluż l-ammont li jrid jitnaqqas bħala assi ta’ taxxa differita li jiddependi fuq profitabbiltà futura u jirriżulta minn differenzi temporanji;
(iii)
l-Artikoli 44 u 45;
(b)
l-ammont ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju diviż bl-ammont aggregat tal-holdings diretti, indiretti u sintetiċi kollha mill-istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, ta’ Grad 1 Addizzjonali u ta’ Grad 2 ta’ dawk l-entitajiet tas-settur finanzjarju.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jeskludu pożizzjonijiet ta’ sottoskrizzjoni miżmuma għal ħamest ijiem tax-xogħol jew inqas mill-ammont imsemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 1 u mill-kalkolu tal-fattur imsemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 1.
3. L-ammont li għandu jitnaqqas skont il-paragrafu 1 għandu jitqassam f’proporzjon tul kull strument ta’ Grad 2 miżmum. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-porzjon tal-holdings ta’ strumenti ta’ Grad 2 li għandu jitnaqqas billi jiġi multiplikat l-ammont speċifikat fil-punt (a) ta’ dan il-paragrafu bil-propozjon speċifikat fil-punt (b) ta’ dan il-paragrafu:
(a)
ammont totali ta’ holdings li jkun meħtieġ li jitnaqqas skont il-paragrafu 1;
(b)
ammont speċifikat fil-punt (i) diviż bl-ammont speċifikat fil-punt fil-punt (ii):
(i)
ammont totali tal-istrument ta’ Grad 2;
(ii)
ammont aggregat ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju li l-istituzzjoni m’għandhiex investiment sinifikanti fihom.
4. L-ammont tal-holdings imsemmi fil-punt (c) tal-Artikolu 66(1) li jkun ugwali għal jew inqas minn 10 % tal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 tal-istituzzjoni wara l-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet stabbiliti fil-punti (a)(i) sa (iii) tal-paragrafu 1 m’għandux jitnaqqas u għandu jkun soġġett għall-piż tar-riskji applikabbli skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u r-rekwiżiti stabbiliti fit-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif ikun applikabbli.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu l-porzjon tal-holdings ta’ strumenti tal-fondi proprji li jkunu ppeżati għar-riskju billi jiddividu l-ammont speċifikat fil-punt (a) bl-ammont speċifikat fil-punt (b):
(a)
l-ammont tal-holdings meħtieġ li jkun ippeżat għar-riskju skont il-paragrafu 4;
(b)
l-ammont speċifikat fil-punt (i) diviż bl-ammont speċifikat fil-punt (ii):
(i)
l-ammont totali tal-Istrumenti tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni;
(ii)
l-ammont aggregat ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni ta’ entitajiet fis-settur finanzjarju li l-istituzzjoni ma għandhiex investiment sinifikanti fihom.
Taqsima 3
Kapital ta’ grad
Artikolu 71
Kapital ta’ Grad 2
Il-kapital ta’ Grad 2 ta’ istituzzjoni għandu jikkonsisti mill-elementi ta’ Grad 2 tal-istituzzjoni wara t-tnaqqis imsemmi fl-Artikolu 66 u wara li jiġi applikat l-Artikolu 79.
KAPITOLU 5
Fondi proprji
Artikolu 72
Fondi proprji
Il-fondi proprji ta’ istituzzjoni għandhom jikkonsistu mis-somma tal-kapital ta’ Grad 1 u l-kapital ta’ Grad 2 tagħha.
KAPITOLU 6
Rekwiżiti ġenerali
Artikolu 73
Distribuzzjonijiet fuq strumenti ta’ fondi proprji
1. Sstrumenti kapitali li dwarhom istituzzjoni jkollha diskrezzjoni esklużiva biex tiddeċiedi tħallas distribuzzjonijiet f’forma li ma tkunx fi flus kontanti jew strument ta’ fondi proprji m’għandhomx ikunu jistgħu jikkwalifikaw bħala strumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, Addizzjonali ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 2 sakemm l-istituzzjoni ma tkunx irċeviet minn qabel permess mill-awtoritajiet kompetenti.
2. Awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu l-permess imsemmi fil-paragrafu 1 unikament meta jikkunsidraw li l-kondizzjonijiet li ġejjin ikunu ġew issodisfatti:
(a)
l-kapaċità tal-istituzzjoni tikkanċella pagamenti skont l-istrument ma tkunx affettwata ħażin mid-diskrezzjoni msemmija fil-paragrafu 1, jew il-forma li biha jistgħu jsiru d-distribuzzjonijiet;
(b)
l-ħila tal-istrument li jassorbi t-telf ma tkunx affettwata ħażin mid-diskrezzjoni msemmija fil-paragrafu 1, jew mill-forma li biha jistgħu jsiru d-distribuzzjonijiet;
(c)
l-kwalità tal-istrument kapitali ma tonqosx b’xi mod ieħor minħabba d-diskrezzjoni msemmija fil-paragrafu 1, jew minħabba l-forma li biha jistgħu jsiru d-distribuzzjonijiet.
3. L-istrumenti kapitali li dwarhom persuna ġuridika għajr l-istituzzjoni li tkun ħarġithom ikollha d-diskrezzjoni biex tiddeċiedi jew tesiġi li l-pagament ta’ distribuzzjonijiet rigward l-istrument għandhom isiru f’forma li ma tkunx fi flus jew strument ta’ fondi proprji m’għandhomx ikunu jistgħu jikkwalifikaw bħala strumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, Addizzjonali ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 2.
4. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw f’indiċi wiesa’ tas-suq bħala waħda mill-bażijiet biex jiġi determinat il-livell tad-distribuzzjonijiet fuq l-istrumenti Addizzjonali ta’ Grad 1 u ta’ Grad 2.
5. Il-paragrafu 4 m’għandux japplika meta l-istituzzjoni tkun entità ta’ riferiment f’dak l-indiċi wiesa’ tas-suq sakemm ma jiġux issodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
-istituzzjoni tikkunsidra li l-movimenti f’dak l-indiċi wiesa’ tas-suq ma jkunx korrelatat b’mod sinifikanti mal-pożizzjoni tal-kreditu tal-istituzzjonil, l-istituzzjoni prinċipali jew il-kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew il-kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali mħallta jew il-kumpannija azzjonarja prinċipali ta’ attività mħallta tagħha;
(b)
l-awtorità kompetenti ma tkunx waslet għal determinazzjoni differenti minn dik imsemmija fil-punt (a).
6. L-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw u jiżvelaw l-indiċi wesgħin tas-suq li jiddependu fuqhom l-istrumenti tal-kapital tagħhom.
7. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kondizzjonijiet skont liema indiċi għandhom jitqiesu bħala li jikkwalifikaw bħala indiċi wesgħin tas-suq għall-finijiet tal-paragrafu 4.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 74
Holdings ta’ strumenti kapitali maħruġa minn entitajiet regolati tas-settur finanzjarju li ma jikkwalifikawx bħala kapital regolatorju
L-istituzzjonijiet ma għandhomx inaqqsu minn xi element ta’ fondi proprji holdings diretti, indiretti jew sintetiċi ta’ stumenti kapitali maħruġa minn entità regolata tas-settur finanzjarju li ma jikkwalifikawx bħala kapital regolatorju ta’ dik l-entità. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw piżijiet tar-riskju għal dawn il-holdings skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
Artikolu 75
Rekwiżiti ta’ tnaqqis u maturità għall-pożizzjonijiet qosra
Ir-rekwiżiti ta’ maturità għal pożizzjonijiet qosra msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 45, fil-punt (a) tal-Artikolu 59 u l-punt (a) tal-Artikolu 69 għandhom jitqiesu li ntlaħqu fir-rigward ta’ pożizzjonijiet miżmuma meta jkunu ssodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni għandha d-dritt kuntrattwali ta’ bejgħ f’data speċifika fil-futur lill-kontroparti li tipprovdi ħeġġ tal-pożizzjoni twila li qed tiġi ħħeġġjata;
(b)
il-kontroparti li tipprovdi l-ħeġġ lill-istituzzjoni hija kuntrattwalment obbligata li tixtri mill-istituzzjoni f’dik id-data speċifika futura l-pożizzjoni twila msemmija fil-punt (a).
Artikolu 76
Holdings tal-indiċi ta’ strumenti kapitali
1. Għall-finijiet tal-punt (a) tal-Artikolu 42, tal-punt (a) tal-Artikolu 45, tal-punt (a) tal-Artikolu 57, tal-punt (a) tal-Artikolu 59, tal-punt (a) tal-Artikolu 67 u tal-punt (a) tal-Artikolu 69, l-istituzzjonijiet jistgħu jnaqqsu l-ammont ta’ pożizzjoni twila fi strument kapitali bil-porzjon ta’ indiċi li hu magħmul mill-istess skopertura sottostanti li qed tiġi ħħeġġjata, sakemm jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
jew kemm il-pożizzjoni twila li qed tiġi ħħeġġjata kif ukoll il-pożizzjoni qasira f’indiċi użat biex jiħħeġġja dik il-pożizzjoni twila jinżammu fil-portafoll tan-negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafolli mhux ta’ negozjar;
(b)
il-pożizzjonijiet imsemmija fil-punt (a) jinżammu bil-valur ġust fil-karta tal-bilanċ tal-istituzzjoni;
(c)
il-pożizzjoni qasira msemmija fil-punt (a) tikkwalifika bħala ħeġġ effettiv taħt il-proċessi ta’ kontroll intern tal-istituzzjoni;
(d)
l-awtoritajiet kompetenti jivvalutaw l-adegwatezza tal-proċessi ta’ kontroll imsemmija fil-punt (c) minn tal-inqas fuq bażi annwali u jkunu sodisfatti bl-adegwatezza kontinwata tagħhom.
2. Fejn l-awtorità kompetenti tkun tat il-permess minn qabel tagħha, istituzzjoni tista’ tuża stima konservattiva tal-iskopertura sottostanti tal-istituzzjoni għall-istrumenti kapitali inklużi fl-indiċi bħala alternattiva għal istituzzjoni li tikkalkula l-iskopertura tagħha għall-elementi msemmija fil-punt (a) jew (b) jew fit-tnejn li huma:
(a)
l-istrumenti proprji ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, Addizzjonali ta’ Grad 1 u ta’ Grad 2 inklużi fl-indiċi;
(b)
l-istrumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, Addizzjonali ta’ Grad 1 u ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju, inklużi fl-indiċi
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu l-permess imsemmi fil-paragrafu 2 biss meta l-istituzzjoni tkun uriet għas-sodisfazzjon tagħhom li jkun operattivament ta’ piż għall-istituzzjoni li timmonitorja l-iskopertura sottostanti tagħha għall-elementi msemmija fil-punti (a) jew (b) tal-paragrafu 2 jew fit-tnejn li huma, kif applikabbli.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika:
(a)
meta estimu użat bħala alternattiva għall-kalkolu tal-iskopertura sottostanti msemmi fil-paragrafu 2 huwa konservattiv biżżejjed;
(b)
it-tifsira ta’ operazzjonalment ta’ piż għall-finijiet tal-paragrafu 3.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 77
Kondizzjonijiet għat-tnaqqis tal-fondi proprji
Istituzzjoni għandha teħtieġ il-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti biex tagħmel dawn li ġejjin jew wieħed minnhom:
(a)
tnaqqas, jifdi jew tixtri mill-ġdid strumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 maħruġa mill-istituzzjoni f’mod li jkun permess skont id-dritt nazzjonali applikabbli;
(b)
twettaq ix-xiri, il-fidi, il-pagament lura jew ix-xiri mill-ġdid ta’ strumenti Addizzjonali ta’ Grad 1 jew ta’ strumenti ta’ Grad 2 kif applikabbli, qabel id-data tal-maturità kuntrattwali tagħhom.
Artikolu 78
Permess superviżorju għat-tnaqqis tal-fondi proprji
1. L-awtorità kompetenti għandha tagħti permess biex istituzzjoni tnaqqas, tixtri mill-ġdid, tixtri jew tifdi strumenti ta’ Grad 1 tal-Ekwità Komuni, Addizzjonali ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 2 meta xi waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin tiġi ssodisfatta:
(a)
qabel jew fl-istess ħin tal-azzjoni msemmija fl-Artikolu 77, l-istituzzjoni tissostitwixxi l-istrumenti msemmija fl-Artikolu 77 bi strumenti ta’ fondi proprji li jkunu ta’ kwalità ugwali jew ogħla f’termini li jkunu sostenibbli għall-kapaċità tal-introjtu tal-istituzzjoni;
(b)
l-istituzzjoni wriet għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti li l-fondi proprji tal-istituzzjoni sejrin, wara l-azzjoni inkwistjoni, jeċċedu r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 92(1) ta’ dan ir-Regolament u r-rekwiżit ta’ riżerva kombinata ta’ kapital kif definit fil-punt (6) tal-Artikolu 128 tal-Direttiva 2013/36/UE b’marġni li l-awtorità kompetenti tista’ tikkunsidra li jkun meħtieġ abbażi tal-Artikolu 104(3) tad-Direttiva 2013/36/UE
2. Meta skont il-punt (a) tal-paragrafu 1 tkun qed tiġi vvalutata s-sostenibbiltà tal-istrumenti ta’ sostituzzjoni għall-kapaċità ta’ introjtu tal-istituzzjoni, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkunsidraw il-grad sa fejn dawk l-istrumenti kapitali ta’ sostituzzjoni jkunu aktar kostużi għall-istituzzjoni milli dawk li jissostitwixxu.
3. Meta istituzzjoni tieħu azzjoni msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 77 u r-rifjut ta’ tifdija ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 msemmija fl-Artikolu 27 ikun projbit mid-dritt nazzjonali applikabbli, l-awtorità kompetenti tista’ teżenta l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu sakemm l-awtorità kompetenti teħtieġ li l-istituzzjoni tillimita t-tifdija ta’ dawn l-istrumenti fuq bażi xierqa.
4. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jagħtu permess lill-istituzzjonijiet li jifdu strumenti Addizzjonali ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 2 qabel ħames snin mid-data tal-ħruġ iżda biss meta jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet stipulati fil-paragrafu 1 u l-punt (a) jew (b) ta’ dan il-paragrafu:
(a)
ikun hemm bidla fil-klassifika regolatorja ta’ dawk l-istrumenti li tkun x’aktarx tirriżulta fl-esklużjoni tagħhom mill-fondi proprji jew fl-ikklassifikar mill-ġdid bħala forma ta’ kwalità inferjuri ta’ fondi proprji, u jiġu ssodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
l-awtorità kompetenti tikkunsidra li tali bidla hi suffiċjentement ċerta;
(ii)
l-istituzzjoni turi għas-sodisfazzjoni tal-awtoritajiet kompetenti li l- ikklassifikar mill-ġdid regolatorju ta’ dawk l-istrumenti ma kienx raġonevolment prevedibbli fil-ħin tal-ħruġ tagħhom;
(b)
ikun hemm bidla fit-trattament applikabbli tat-taxxa ta’ dawk l-istrumenti li l-istituzzjoni turi għas-sodisfazzjoni tal-awtoritajiet kompetenti li tkun materjali u ma kinitx raġonevolment prevedibbli fil-ħin tal-ħruġ tagħhom.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
it-tifsira ta’ sostenibbli għall-kapaċità tal-introjtu tal-istituzzjoni;
(b)
il-bażijiet xierqa għal-limitazzjoni tat-tifdija msemmija fil-paragrafu 3;
(c)
il-proċess u r-rekwiżiti ta’ data biex istituzzjoni tapplika għall-permess tal-awtorità kompetenti biex twettaq azzjoni msemmija fl-Artikolu 77, inkluż il-proċess li jiġi applikat f’każ ta’ fidi ta’ ishma maħruġa lil membri ta’ soċjetajiet kooperattivi u l-perijodu ta’ żmien għall-ipproċessar ta’ tali applikazzjoni.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 79
Rinunzja temporanja mit-tnaqqis mill-fondi proprji
1. Meta istituzzjoni jkollha strumenti kapitali jew tat self subordinat, kif applikabbli, li jikkwalifikaw bħala strumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, Addizzjonali ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 2 f’entità tas-settur finanzjarju b’mod temporanju u l-awtorità kompetenti tqis li dawk il-holdings ikunu għall-finijiet ta’ operazzjoni ta’ assistenza finanzjarja maħsuba biex jirriorganizzaw u jsalvaw dik l-entità, l-awtorità kompetenti tista’ teżenta fuq bażi temporanja d-dispożizzjonijiet fuq tnaqqis li kieku japplikaw għal dawk l-istrumenti.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kunċett ta’ temporanju għall-finijiet tal-paragrafu 1 u l-kondizzjonijiet skont liema awtorità kompetenti tista’ tqis li dawk il-holdings temporanji jkunu għall-finijiet ta’ operazzjoni ta’ assistenza finanzjarja maħsuba biex torganizza u ssalva lil dik l-entità.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 80
Analiżi kontinwa tal-kwalità tal-fondi proprji
1. L-ABE għandha timmonitorja l-kwalità tal-istrumenti tal-fondi proprji maħruġa minn istituzzjonijiet madwar l-Unjoni u għandha minnufih tinnotifika lill-Kummissjoni fejn ikun hemm evidenza sinifikanti li dawk l-istrumenti ma jilħqux il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 28, jew fejn applikabbli l-Artikolu 29.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom, bla dewmien, fuq talba tal-ABE, jibagħtu l-informazzjoni kollha li l-ABE tqis bħala rilevanti rigward l-istrumenti kapitali ġodda maħruġa sabiex l-ABE tkun tista’ tissorvelja l-kwalità tal-istrumenti tal-fondi proprji maħruġa minn istituzzjonijiet madwar l-Unjoni.
2. Notifika għandha tinkludi dawn li ġejjin:
(a)
spjegazzjoni dettaljata tan-natura u l-grad tan-nuqqas identifikat;
(b)
parir tekniku dwar l-azzjoni mill-Kummissjoni li l-ABE tikkunsidra li tkun meħtieġa;
(c)
żviluppi sinifikanti fil-metodoloġija tal-ABE għall-ittestjar għal stress tas-solvenza tal-istituzzjonijiet.
3. L-ABE għandha tipprovdi parir tekniku lill-Kummissjoni dwar kwalunkwe tibdil sinifikanti li tikkunsidra li jkun meħtieġ għad-definizzjoni tal-fondi proprji bħala riżultat ta’ xi wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
żviluppi rilevanti fl-istandards jew fil-prattika tas-suq;
(b)
tibdil fl-istandards rilevanti ġuridiċi jew kontabilistiċi;
(c)
żviluppi sinifikanti fil-metodoloġija tal-ABE għall-ittestjar għal stress tas-solvenza tal-istituzzjonijiet.
4. L-ABE għandha tipprovdi parir tekniku lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014 dwar trattament possibbli ta’ qligħ mhux realizzat imkejjel f’valur ġust minbarra li tinkludihom f’’Ekwità Komuni ta’ Grad 1 mingħajr aġġustament. Tali rakkomandazzjonijiet għandhom jieħdu kont ta’ żviluppi rilevanti fl-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà u fi ftehimiet internazzjonali dwar standards prudenzjali għall-banek.
TITOLU II
INTERESS MINORITARJU U STRUMENTI TA’ GRAD 1 U TA’ GRAD 2 ADDIZZJONALI MAĦRUĠA MINN SUSSIDJARJI
Artikolu 81
Interessi minoritarji li jikkwalifikaw għal inklużjoni fil-kapital konsolidat ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1
1. Interessi minoritarji għandhom jinkludu s-somma tal-istrumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, il-kontijiet tal-primjum azzjonarju relatati ma’ dawk l-istrumenti, qligħ miżmum, u riżervi oħrajn ta’ sussidjarja fejn il-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfatti:
(a)
is-sussidjarja tkun waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
istituzzjoni;
(ii)
impriża li skont id-dritt nazzjonali applikabbli tkun soġġetta għar-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament u ta’ din id-Direttiva 2013/36/UE;
(b)
is-sussidjarja tkun inkluża totalment fil-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed;
(c)
l-elementi tal-Ekwità Komuni ta’ Grad 1, imsemmija fil-parti introduttorja ta’ dan il-paragrafu jkunu proprjetà ta’ persuni minbarra mill-impriżi inklużi fil-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed.
2. Interessi minoritarji li jkunu direttament jew indirettament iffinanzjati, permezz ta’ entità b’għan speċjali jew b’mod ieħor, mill-impriża prinċipali tal-istituzzjoni, jew is-sussidjarji tagħha ma għandhomx jikkwalifikaw bħala kapital konsolidat ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1.
Artikolu 82
Kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 Addizzjonali, ta’ Grad 1, ta’ Grad 2 u fondi proprji kwalifikattivi
Kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 Addizzjonali, ta’ Grad 1, ta’ Grad 2 u fondi proprji kwalifikattivi għandhom jinkludu l-interess minoritarju, l-istrumenti Addizzjonali ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 2, kif applikabbli, flimkien mal-qligħ miżmum u l-kontijiet tal-primjum azzjonarju relatati, ta’ sussidjarja meta l-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfatti:
(a)
is-sussidjarja tkun waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
istituzzjoni;
(ii)
impriża li skont id-dritt nazzjonali applikabbli tkun soġġetta għar- rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament u ta’ din id-Direttiva 2013/36/UE;
(b)
is-sussidjarja tkun inkluża totalment fl-ambitu tal-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed;
(c)
dawk l-istrumenti jkunu proprjetà ta’ persuni minbarra mill-impriżi inklużi fil-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed.
Artikolu 83
Kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 u ta’ Grad 2 Addizzjonali maħruġ minn entità b’għan speċjali
1. Strumenti ta’ Grad 1 u ta’ Grad 2 Addizzjonali maħruġa minn entità b’għan speċjali, u l-kontijiet tal-primjum azzjonarju relatati jkunu inklużi fil-kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 Addizzjonali, Grad 1 jew ta’ Grad 2 jew fil-fondi proprji kwalifikattivi, kif applikabbli, biss meta l-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfatti:
(a)
l-entità b’għan speċjali li toħroġ dawk l-istrumenti tkun inkluża totalment fil-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed;
(b)
l-istrumenti, u l-kontijiet tal-primjum azzjonarju relatati, ikunu inklużi fil-kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 Addizzjonali biss meta l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52(1) jiġu ssodisfatti;
(c)
l-istrumenti, u l-kontijiet tal-primjum azzjonarju relatati, ikunu inklużi f’kapital kwalifikattiv ta’ Grad 2 biss meta l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 ikunu ssodisfatti;
(d)
l-uniku assi tal-entità b’għan speċjali jkun l-investiment tagħha fil-fondi proprji tal-impriża prinċipali jew sussidjarja tagħha li tkun inkluża b’mod sħiħ fil-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed, li l-forma tiegħu tissodisfa l-kondizzjonijiet rilevanti stabbiliti fl-Artikoli 52(1) jew 63, kif applikabbli.
Fejn l-awtorità kompetenti tikkunsidra li l-assi ta’ entità b’għan speċjali minbarra l-investiment tagħha fil-fondi proprji tal-impriża prinċipali jew sussidjarja tagħha li hija inkluża fl-ambitu tal-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II ta’ Parti Wieħed, huma minimi u insinifikanti għal tali entità, l-awtorità kompetenti tista’ tirrinunzja l-kondizzjoni speċifikata fil-punt (d) tal-ewwel subparagrafu.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika t-tipi ta’ assi li jistgħu jirrigwardaw l-operazzjoni ta’ entitajiet b’għan speċjali u l-kunċetti ta’ minimu u insinifikanti msemmija fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 84
Interessi minoritarji inklużi fil-kapital konsolidat ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont ta’ interessi minoritarji ta’ sussidjarja li jiġi inkluż fil-kapital konsolidat ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 billi jnaqqsu mill-interessi minoritarji ta’ dik l-impriża r-riżultat tal-multiplikazzjoni tal-ammont imsemmi fil-punt (a) bil-perċentwal imsemmi fil-punt (b):
(a)
il-kapital ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 tas-sussidjarja nieqes l-iċken minn dawn li ġejjin:
(i)
l-ammont tal-kapital ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 ta’ dik is-sussidjarja li jkun meħtieġ biex tintlaħaq is-somma tar-rekwiżit stipulat fil-punt (a) tal-Artikolu 92(1), ir-rekwiżiti imsemmija fl-Artikoli 458 u 459, ir-rekwiżiti speċifiċi tal-fondi proprji msemmija fl-Artikolu 104 tad-Direttiva 2013/36/UE ir-rekwiżit ta’ riżerva kombinata ta’ kapital definit fil-punt (6) tal-Artikolu 128 tad-Direttiva 2013/36/UE, ir-rekwiżiti msemmija fl-Artikolu 500 u kwalunkwe regolament superviżorju lokali addizzjonali f’pajjiżi terzi sakemm dawk ir-rekwiżiti għandhom jiġu ssodisfatti mill-kapital tal-Ekwità Komuni ta’ Grad 1;
(ii)
l-ammont tal-kapital konsolidat ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 ta’ dik is-sussidjarja li jkun meħtieġ biex tintlaħaq is-somma tar-rekwiżit stipulat fil-punt (a) tal-Artikolu 92(1), ir-rekwiżiti msemmija fl-Artikoli 458 u 459, ir-rekwiżiti speċifiċi tal-fondi proprji msemmija fl-Artikolu 104 tad-Direttiva 2013/36/UE, ir-rekwiżit ta’ riżerva kombinata ta’ kapital definit fil-punt (6) tal-Artikolu 128 tad-Direttiva 2013/36/UE, ir-rekwiżiti msemmija fl-Artikolu 500 u kwalunkwe regolament superviżorju lokali addizzjonali f’pajjiżi terzi sakemm dawk ir-rekwiżiti għandhom jiġu ssodisfatti mill-kapital tal-Ekwità Komuni ta’ Grad 1.
(b)
l-interessi minoritarji tas-sussidjarja espressi bħala perċentwal tal-istrumenti kollha ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 ta’ dik l-impriża flimkien mal-kontijiet tal-primjum azzjonarju, qligħ miżmum u riżervi oħra relatati.
2. Il-kalkolu msemmi fil-paragrafu 1 għandu jsir fuq bażi subkonsolidata għal kull sussidjarja msemmija fl-Artikolu 81(1).
Istituzzjoni tista’ tagħżel li ma tagħmilx dan il-kalkolu għal sussidjarja kif imsemmi fl-Artikolu 81(1). Fejn istituzzjoni tieħu tali deċiżjoni, l-interess minoritarju ta’ dik is-sussidjarja ma jistax jiġi inkluż fil-kapital konsolidat ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1.
3. Fejn awtorità kompetenti tidderoga mill-applikazzjoni tar-rekwiżiti prudenzjali fuq bażi individwali, kif stipulat fl-Artikolu 7, l-interess minoritarju fis-sussidjarji li għalihom tapplika l-eżenzjoni m’għandux ikun rikonoxxut f’fondi proprji fil-livell subkonsolidat jew konsolidat, kif applikabbli.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kalkolu subkonsolidat meħtieġ f’konformità mal-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, l-Artikoli 85 u 87,
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015 fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
5. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jagħtu eżenzjoni mill-applikazzjoni ta’ dan l-Artikolu lil kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali li tissodisfa l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-attività prinċipali tagħha hija li tikseb holdings;
(b)
hija soġġetta għal superviżjoni prudenzjali fuq bażi kkonsolidata;
(c)
tikkonsolida istituzzjoni sussidjarja li fiha għandha biss holding minoritarju permezz tar-relazzjoni ta’ kontroll definita fl-Artikolu 1 tad-Direttiva 83/349/KEE;
(d)
aktar minn 90 % tal-kapital konsolidat meħtieġ tal-Ekwità Komuni ta’ Grad 1 jirriżulta mill-istituzzjoni sussidjarja msemmija fil-punt c) kkalkulat fuq bażi subkonsolidata.
Fejn, wara 31 ta’ Diċembru 2014, kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali, li tissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-ewwel subparagrafu ssir kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jagħtu r-rinunzja msemmija fl-ewwel subparagrafu lil dik il-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali dment li tissodisfa l-kondizzjonijiet f’dak is-subparagrafu.
6. Fejn l-istituzzjonijiet tal-kreditu affiljati b’mod permanenti f’netwerk ma’ korp ċentrali u istituzzjonijiet stabbiliti fi skema ta’ protezzjoni istituzzjonali soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 113(7) stabbilixxew skema ta’ garanzija trasversali li tipprevedi li m’hemm l-ebda impediment materjali, prattiku jew legali attwali jew previst għat-trasferiment tal-ammont ta’ fondi proprji aktar mir-rekwiżiti regolatorji mill-kontroparti għall-istituzzjoni tal-kreditu, dawn l-istituzzjonijiet huma eżentati mid-dispożizzjonijiet ta’ dan l-Artikolu dwar it-tnaqqis u jistgħu jirrikonoxxu kwalunkwe interess minoritarju li jirriżulta fl-iskema ta’ garanzija trasversali bis-sħiħ.
Artikolu 85
Strumenti kwalifikattivi ta’ Grad 1 inklużi fil-kapital konsolidat ta’ Grad 1
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont kwalifikattiv ta’ kapital ta’ Grad 1 ta’ sussidjarja li jiġi inkluż fil-fondi proprji konsolidati billi jitnaqqas mill-fondi proprji ta’ dik l-impriża r-riżultat tal-multiplikazzjoni tal-ammont imsemmi fil-punt (a) bil-perċentwal imsemmi fil-punt (b).
(a)
il-kapital ta’ Grad 1 tas-sussidjarja nieqes l-iċken minn dawn li ġejjin:
(i)
l-ammont tal-kapital ta’ Grad 1 ta’ dik is-sussidjarja li jkun meħtieġ biex tintlaħaq is-somma tar-rekwiżit stipulat fil-punt (a) tal-Artikolu 92(1), ir-rekwiżiti imsemmija fl-Artikoli 458 u 459, ir-rekwiżiti speċifiċi tal-fondi proprji msemmija fl-Artikolu 104 tad-Direttiva 2013/36/UE, ir-rekwiżit ta’ riżerva kombinata tal-kapital definit fil-punt (6) tal-Artikolu 128 tad-Direttiva 2013/36/UE u r-rekwiżiti msemmija fl-Artikolu 500 u kwalunkwe regolament superviżorju lokali addizzjonali f’pajjiżi terzi sakemm dawk ir-rekwiżiti għandhom jiġu ssodisfatti mill-kapital ta’ Grad 1;
(ii)
l-ammont tal-kapital konsolidat ta’ Grad 1 relatat mas-sussidjarja meħtieġa fuq bażi konsolidata biex tintlaħaq is-somma tar-rekwiżit stipulat fil-punt (a) tal-Artikolu 92(1), ir-rekwiżiti imsemmija fl-Artikoli 458 u 459, ir-rekwiżiti speċifiċi tal-fondi proprji msemmija fl-Artikolu 104 tad-Direttiva 2013/36/UE, ir-rekwiżit ta’ riżerva kombinata tal-kapital definit fil-punt (6) tal-Artikolu 128 tad-Direttiva 2013/36/UE u r-rekwiżiti msemmija fl-Artikolu 500 u kwalunkwe regolament superviżorju lokali addizzjonali f’pajjiżi terzi sakemm dawk ir-rekwiżiti għandhom jiġu ssodisfatti mill-kapital ta’ Grad 1;
(b)
il-kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 tas-sussidjarja mfisser bħala perċentwal tal-istrumenti kollha ta’ Grad 1 ta’ dik l-impriża flimkien mal- kontijiet tal-primjum azzjonarju, il-qligħ miżmum u riżervi oħra relatati.
2. Il-kalkolu msemmi fil-paragrafu 1 għandu jsir fuq bażi subkonsolidata għal kull sussidjarja msemmija fl-Artikolu 81(1).
Istituzzjoni tista’ tagħżel li ma tagħmilx dan il-kalkolu għal sussidjarja kif imsemmi fl-Artikolu 81(1). Fejn istituzzjoni tieħu tali deċiżjoni, il-kapital ta’ Grad 1 ta’ dik is-sussidjarja li jikkwalifika ma jistax jiġi inkluż fil-kapital konsolidat ta’ Grad 1.
3. Fejn awtorità kompetenti tidderoga mill-applikazzjoni tar-rekwiżiti prudenzjali fuq bażi individwali, kif stipulat fl-Artikolu 7, l-istrumenti ta’ Grad 1 fis-sussidjarji li għalihom tapplika l-eżenzjoni m’għandhomx ikunu rikonoxxuti f’fondi proprji fil-livell subkonsolidat jew konsolidat, kif applikabbli.
Artikolu 86
Kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 inkluż fil-kapital konsolidat Addizzjonali ta’ Grad 1
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 84(5) u (6), l-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont ta’ kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 ta’ sussidjarja li jiġi inkluż fil-kapital konsolidat ta’ Grad 1 Addizzjonali billi jnaqqsu mill-kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 ta’ dik l-impriża inkluża fil-kapital konsolidat ta’ Grad 1 l-interessi minoritarji ta’ dik l-impriża li jkunu inklużi fil-kapital konsolidat tal-Ekwità Komuni ta’ Grad 1.
Artikolu 87
Fondi proprji kwalifikattivi inklużi f’fondi proprji konsolidati
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont ta’ fondi proprji kwalifikattivi ta’ sussidjarja li jiġi inkluż fil-fondi proprji konsolidati billi jitnaqqas mill-fondi proprji kwalifikattivi ta’ dik l-impriża r-riżultat tal-multiplikazzjoni tal-ammont imsemmi fil-punt (a) bil-perċentwal imsemmi fil-punt (b):
(a)
il-fondi proprji tas-sussidjarja nieqes l-iċken minn dawn li ġejjin:
(i)
l-ammont tal-fondi proprji tas-sussidjarja meħtieġ biex jissodosfa s-somma tar-rekwiżit stipulat fil-punt (c) tal-Artikolu 92(1), ir-rekwiżiti msemmija fl-Artikoli 458 u 459, ir-rekwiżiti speċifiċi tal-fondi proprji msemmija fl-Artikolu 104 tad-Direttiva 2013/36/UE, ir-rekwiżit ta’ riżerva kombinata tal-kapital definit fil-punt (6) tal-Artikolu 128 tad-Direttiva 2013/36/UE, ir-rekwiżiti msemmija fl-Artikolu 500 u kwalunkwe regolament superviżorju lokali addizzjonali f’pajjiżi terzi;
(ii)
l-ammont tal-fondi proprji li jirrigwarda s-sussidjarja li jkun meħtieġ fuq bażi konsolidata biex tintlaħaq is-somma tar-rekwiżit stipulat fil-punt (c) tal-Artikolu 92(1), ir-rekwiżiti msemmija fl-Artikoli 458 u 459, ir-rekwiżiti speċifiċi tal-fondi proprji msemmija fl-Artikolu 104 tad-Direttiva 2013/36/UE, ir-rekwiżit ta’ riżerva kombinata ta’ kapital definit fil-punt (6) tal-Artikolu 128 tad-Direttiva 2013/36/UE, ir-rekwiżiti msemmija fl-Artikolu 476 u kwalunkwe regolament superviżorju lokali addizzjonali f’pajjiżi terzi;
(b)
il-fondi proprji kwalifikattivi tal-impriża, espressi bħala perċentwal tal-istrumenti kollha tal-fondi proprji tas-sussidjarja li jkunu inklużi fl-elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, Addizzjonali ta’ Grad 1 u ta’ Grad 2 il-kontijiet tal-primjum azzjonarju, il-qligħ miżmum u riżervi oħra relatati.
2. Il-kalkolu msemmi fil-paragrafu 1 għandu jsir fuq bażi subkonsolidata għal kull sussidjarja msemmija fl-Artikolu 81(1).
Istituzzjoni tista’ tagħżel li ma tagħmilx dan il-kalkolu għal sussidjarja kif imsemmi fl-Artikolu 81(1). Fejn istituzzjoni tieħu tali deċiżjoni, il-fondi proprji ta’ dik is-sussidjarja li jikkwalifikaw ma jistgħux jiġu inklużi fil-fondi proprji konsolidati.
3. Fejn awtorità kompetenti tidderoga mill-applikazzjoni tar-rekwiżiti prudenzjali fuq bażi individwali, kif stipulat fl-Artikolu 7, l-istrumenti ta’ fondi proprji fis-sussidjarji li għalihom tapplika l-eżenzjoni m’għandhomx ikunu rikonoxxuti f’fondi proprji fil-livell subkonsolidat jew konsolidat, kif applikabbli.
Artikolu 88
Strumenti tal-fondi proprji kwalifikattivi inklużi fil-kapital konsolidat ta’ Grad 2
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 84(5) u (6), l-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont ta’ fondi proprji kwalifikattivi ta’ sussidjarja li jiġi inkluż fil-kapital konsolidat ta’ Grad 2 billi jnaqqsu mill-fondi proprji kwalifikattivi ta’ dik l-impriża li tkun inkluża fil-fondi proprji konsolidati, il-kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 ta’ dik l-impriża inkluż fil-kapital konsolidat ta’ Grad 1.
TITOLU III
HOLDINGS KWALIFIKATTIVI ’L BARRA MIS-SETTUR FINANZJARJU
Artikolu 89
Ippeżar tar-riskju u l-projbizzjoni ta’ holdings kwalifikattivi ’l barra mis-settur finanzjarju
1. Holding kwalifikattiva, li l-ammont tagħha jaqbeż l-15 % tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni, f’impriża li ma tkunx waħda minn dawn li ġejjin għandha tkun soġġetta għad-dispożizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 3:
(a)
entità tas-settur finanzjarju;
(b)
impriża, li ma tkunx entità tas-settur finanzjarju, li twettaq attivitajiet li l-awtorità kompetenti tikkunsidra li jkunu kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
estensjoni diretta ta’ operazzjoni bankarja; jew
(ii)
anċillari għal operazzjoni bankarja;
(iii)
kiri, factoring, l-amministrazzjoni ta’ unit trusts, il-ġestjoni ta’ servizzi tal-ipproċessar ta’ data jew xi attività simili oħra.
2. L-ammont totali tal-holdings kwalifikattivi ta’ istituzzjoni f’impriżi minbarra dawk imsemmija fil-punti (a) u (b) tal-paragrafu 1 li jaqbeż s-60 % tal-kapital eliġibbli tagħhom għandu jkun soġġett għad-dispożizzjonijiet stipulati fil-paragrafu 3.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom japplikaw ir-rekwiżiti stipulati fil-punt (a) jew (b) għall-holdings kwalifikattivi tal-istituzzjonijiet imsemmija fil-paragrafi 1 u 2:
(a)
għall-finijiet tal-kalkolu tar-rekwiżit ta’ kapital skont il-Parti Tlieta, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw piż tar-riskju ta’ 1 250 % għall-ikbar wieħed minn dawn li ġejjin:
(i)
l-ammont ta’ holdings kwalifikattivi msemmija fil-paragrafu 1 li jaqbeż il-15 % tal-kapital eliġibbli;
(ii)
l-ammont totali ta’ holdings kwalifikattivi msemmija fil-paragrafu 2 li jaqbeż s-60 % tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni;
(b)
l-awtoritajiet kompetenti għandhom jipprojbixxu lill-istituzzjonijiet milli jkollhom holdings kwalifikattivi msemmija fil-paragrafi 1 u 2 li l-ammont tagħhom jaqbeż l-perċentwali ta’ kapital eliġibbli stabbilit f’dawk il-paragrafi.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippubblikaw l-għażla tagħhom ta’ (a) jew (b).
4. Għall-finijiet tal-punt (b) tal-paragrafu 1, l-ABE għandha toħroġ linji gwida li jispeċifikaw il-kunċetti li ġejjin:
(a)
attivitajiet li huma estensjoni diretta ta’ operazzjoni bankarja;
(b)
attivitajiet anċillari għal operazzjoni bankarja;
(c)
attivitajiet simili.
Dawk il-linji gwida għandhom jiġu adottati skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 90
Alternattiva għall-piż tar-riskju ta’ 1 250 %
Bħala alternattiva għall-applikazzjoni ta’ piż tar-riskju ta’ 1 250 % għall-ammonti li jeċċedu l-limiti speċifikati fl-Artikolu 89(1) u (2), l-istituzzjonijiet jistgħu jnaqqsu dawk l-ammonti mill-elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 skont il-punt (k) tal-Artikolu 36(1).
Artikolu 91
Eċċezzjonijiet
1. L-azzjonijiet ta’ impriżi li ma jkunux imsemmija fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 89(1) m’għandhomx jiġu inklużi fil-kalkolu tal-limiti eliġibbli ta’ kapital speċifikati f’dak l-Artikolu meta xi waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin tiġi ssodisfatta:
(a)
dawk l-azzjonijiet ikunu miżmuma temporanjament matul operazzjoni ta’ għajnuna finanzjarji kif imsemmi fl-Artikolu 79;
(b)
iż-żamma ta’ dawk l-azzjonijiet tkun pożizzjoni ta’ sottoskrizzjoni miżmuma għal ħamest ijiem tax-xogħol jew inqas;
(c)
dawk l-azzjonijiet ikunu miżmuma f’isem proprju tal-istituzzjoni u għan-nom ta’ oħrajn.
2. L-azzjonijiet li ma jkunux assi fissi finanzjarji kif imsemmi fl-Artikolu 35(2) tad-Direttiva 86/635/KEE ma għandhomx jiġu inklużi fil-kalkolu speċifikat fl-Artikolu 89.
PARTI TLIETA
REKWIŻITI TA’ KAPITAL
TITOLU I
REKWIŻITI ĠENERALI, VALUTAZZJONI U RAPPURTAR
KAPITOLU 1
Livell meħtieġ ta’ fondi proprji
Taqsima 1
Rekwiżiti ta’fondi proprji għall-istituzzjonijiet
Artikolu 92
Rekwiżiti ta’ fondi proprji
1. Soġġett għall-Artikoli 93 u 94, l-istituzzjonijiet għandhom dejjem jissodisfaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji li ġejjin:
(a)
proporzjon tal-kapital ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 ta’ 4,5 %;
(b)
proporzjon tal-kapital ta’ Grad 1 ta’ 6 %;
(c)
proporzjon totali tal-kapital ta’ 8 %.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-proporzjon tal-kapital tagħhom kif ġej:
(a)
il-proporzjon tal-kapital ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 ikun il-kapital ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 tal-istituzzjoni espress bħala perċentwal tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju;
(b)
il-proporzjon tal-kapital ta’ Grad 1 ikun il-kapital ta’ Grad 1 tal-istituzzjoni espress bħala perċentwal tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju;
(c)
il-proporzjon totali tal-kapital ikun il-fondi proprji tal-istituzzjoni espress bħala perċentwal tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju.
3. L-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju għandu jiġi kkalkulat bħala s-somma tal- punti (a) sa (f) ta’ dan il-paragrafu wara li jitqiesu d-dispożizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 4:
(a)
l-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju għal riskju ta’ kreditu u għal riskju ta’ dilwizzjoni, ikkalkulati skont it-Titolu II u l-Artikolu 379, fir-rigward tal-attivitajiet tan-negozju kollha ta’ istituzzjoni, eskluż l-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju min-negozju fil-portafoll tan-negozjar tal-istituzzjoni;
(b)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji, iddeterminati skont it-Titolu IV ta’ din il-Parti jew tal-Parti Erbgħa, kif applikabbli, għan-negozju fil-portafoll tan-negozjar ta’ istituzzjoni, għal dawn li ġejjin:
(i)
riskji ta’ pożizzjoni;
(ii)
skoperturi kbar li jeċċedu l-limiti speċifikati fl-Artikoli 395 sa 401, sal- limitu li istituzzjoni titħalla taqbeż dawk il-limiti;
(c)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji stabbiliti skont it-Titolu IV jew it-Titolu V bl-eċċezzjoni tal-Artikolu 379, kif applikabbli, għal dawn li ġejjin:
(i)
riskju tal-kambju;
(ii)
riskju ta’ saldu;
(iii)
riskju tal-prodotti;
(d)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji kkalkulati skont it-Titolu VI għar-riskju ta’ aġġustament ta’ valutazzjoni tal-kreditu ta’ strumenti ta’ derivati OTC minbarra derivattivi ta’ kreditu rikonoxxuti li jnaqqsu l-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju għal riskju ta’ kreditu;
(e)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji ddeterminati skont it-Titolu III għal riskju operattiv;
(f)
l-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju stabbiliti skont it-Titolu II għal riskju tal-kontroparti bħala riżultat tan-negozju fil-portafoll tan-negozjar tal-istituzzjoni għat-tipi ta’ transazzjonijiet u ftehimiet li ġejjin:
(i)
kuntratti elenkati fl-Anness II u derivattivi ta’ kreditu;
(ii)
transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid, għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew ta’ prodotti abbażi ta’ titoli jew prodotti;
(iii)
transazzjonijiet ta’ self b’marġni abbażi ta’ titoli jew prodotti;
(iv)
transazzjonijiet ta’ saldu fit-tul.
4. Id-dispożizzjonijiet li ġejjin għandhom japplikaw għall-kalkolu tal-ammont totali tal-iskopertura msemmi fil-paragrafu 3:
(a)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji msemmija fil-punti (c), (d) u (e) ta’ dak il-paragrafu għandhom jinkludu dawk li ġejjin mill-attivitajiet kummerċjali ta’ istituzzjoni;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jimmultiplikaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji stipulati fil-punti (b) sa (e) ta’ dak il-paragrafu bi 12,5.
Artikolu 93
Rekwiżit ta’ kapital inizjali fuq negozju avvjat
1. Il-fondi proprji ta’ istituzzjoni ma jistax ikun li jaqgħu taħt l-ammont ta’ kapital inizjali meħtieġ meta ġiet awtorizzata.
2. L-istituzzjonijiet ta’ kreditu li kienu diġà jeżistu fl-1 ta’ Jannar 1993, li l-ammont tal-fondi proprji li ma jilħaqx l-ammont ta’ kapital inizjali meħtieġ, jistgħu jkomplu bl-attivitajiet tagħhom. F’dak il-każ, l-ammont tal-fondi proprji ta’ dawk l-istituzzjonijiet ma jistax jaqa’ taħt l-ogħla livell li ntlaħaq b’effett mit-22 ta’ Diċembru 1989.
3. Ditti ta’ investiment u ditti awtorizzati li kienu koperti taħt l-Artikolu 6 tad-Direttiva 2006/49/KE li kienu jeżistu qabel il-31 ta’ Diċembru 1995, li l-ammont ta’ fondi proprji tagħhom ma jilħaqx l-ammont ta’ kapital inizjali meħtieġ, jistgħu jkomplu jwettqu l-attivitajiet tagħhom. Il-fondi proprji ta’ dawn id-ditti jew ditti ta’ investiment ma jistax jaqa’ taħt l-ogħla livell ta’ referenza kkalkulat wara d-data tan-notifika li tinsab fid-Direttiva tal-Kunsill 93/6/KEE tal-15 ta’ Marzu 1993 dwar l-adekwatezza ta’ kapital ta’ ditti tal-investiment u l-istituzzjonijiet ta’ kreditu (28). Dak il-livell ta’ referenza għandu jkun il-livell medju ta’ kuljum tal-fondi proprji ikkalkulat fuq perijodu ta’ sitt xhur li jippreċedi id-data tal-kalkolu. Dan għandu jkun ikkalkulat kull sitt xhur fir-rigward tal-perijodu preċedenti korrispondenti.
4. Fejn il-kontroll ta’ istituzzjoni li taqa’ fil-kategorija msemmija fil-paragrafu 2 jew 3 jittieħed minn persuna fiżika jew ġuridika minbarra mill-persuna li preċedentement kienet tikkontrolla l-istituzzjoni, l-ammont tal-fondi proprji ta’ dik l-istituzzjoni għandu jilħaq l-ammont ta’ kapital inizjali meħtieġ.
5. Fejn ikun hemm fużjoni ta’ żewġ istituzzjonijiet jew aktar li jaqgħu fil-kategorija msemmija fil-paragrafi 2 jew 3, l-ammont tal-fondi proprji tal-istituzzjoni bħala riżultat tal-fużjoni ma għandux jaqa’ taħt it-total tal-fondi proprji tal-istituzzjonijiet fużi meta tkun saret il-fużjoni, sakemm l-ammont ta’ kapital inizjali meħtieġ ma jkunx intlaħaq.
6. Fejn l-awtoritajiet kompetenti jikkunsidraw li jkun meħtieġ li biex jiżguraw is-solvenza ta’ istituzzjoni għandu jiġi ssodisfatt ir-rekwiżit stabbilit fil-paragrafu 1, id-dispożizzjonijiet stipulati fil-paragrafi 2 sa 5 ma għandhomx japplikaw.
Artikolu 94
Deroga għal negozji żgħar fil-portafoll tan-negozjar
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jissostitwixxu r-rekwiżit ta’ kapital imsemmi fil-punt (b) tal-Artikolu 92(3) b’rekwiżit ta’ kapital ikkalkulat skont il-punt (a) ta’ dak il-paragrafu fir-rigward tan-negozju fil-portafoll tan-negozjar tagħhom, dment li d-daqs tan-negozju fil-portafoll tan-negozjar kemm li jidher u dak li ma jidhirx fuq il-karta tal-bilanċ tagħhom jissodisfa ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
ikun normalment ta’ inqas minn 5 % tal-assi totali u € 15-il miljun;
(b)
qatt ma jaqbeż is-6 % tal-assi totali u l-€ 20 miljun.
2. Fil-kalkolu tad-daqs ta’ negozju fuq il-karta tal-bilanċ u negozju li ma jidhirx fuq il-karta tal-bilanċ, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej:
(a)
strumenti ta’ dejn għandhom jiġu valutati skont il-prezz tas-suq jew il-valuri nominali tagħhom, l-ekwitajiet skont il-prezz tas-suq tagħhom u d-derivattivi skont il-valuri nominali jew tas-suq tal-istrumenti sottostanti;
(b)
il-valur assolut ta’ pożizzjonijiet twal għandu jingħadd mal-valur assolut ta’ pożizzjonijiet qosra.
3. Meta istituzzjoni tonqos milli tissodisfa l-kondizzjoni fil-punt (b) tal-paragrafu 1 hi għandha tinnotifika minnufih l-awtorità kompetenti. Jekk, wara valutazzjoni mill-awtorità kompetenti, l-awtorità kompetenti tistabbilixxi u tinnotifika lill-istituzzjoni li r-rekwiżit fil-punt (a) tal-paragrafu 1 ma ġiex ssodisfatt, l-istituzzjoni għandha tieqaf tuża l-paragrafu 1 mid-data tar-rappurtar li jmiss.
Taqsima 2
Rekwiżiti ta’fondi proprji għal ditti ta’ investiment li jkollhom awtorizzazzjoni limitata biex jipprovdu servizzi ta’ investiment
Artikolu 95
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għal ditti ta’ investiment li jkollhom awtorizzazzjoni limitata biex jipprovdu servizzi ta’ investiment
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 92(3), ditti ta’ investiment li ma jkunux awtorizzati biex jipprovdu s-servizzi u l-attivitjiet ta’ investiment elenkati fil-punti (3) u (6) tat-Taqsima A tal-Anness I tad-Direttiva 2004/39/KE għandhom jużaw il-kalkolu tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju speċifikat fil-paragrafu 2.
2. Id-ditti ta’ investiment imsemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu u d-ditti msemmija fil-punt 2(c) tal-Artikolu 4(1) li jipprovdu s-servizzi u l-attivitajiet ta’ investiment elenkati fil-punti (2) u (4) tat-Taqsima A għall-Anness I tad-Direttiva 2004/39/KE għandhom jikkalkulaw l-ammont totali ta’ skopertura għar-riskju bħala l-ogħla minn li ġej:
(a)
is-somma tal-elementi msemmija fil-punti (a) sa (d) u (f) tal-Artikolu 92(3) wara li jiġi applikat l-Artikolu 92(4);
(b)
12,5 immultiplikat bl-ammont speċifikat fl-Artikolu 97.
Id-ditti msemmija fil-punt 2(c) tal-Artikolu 4(1) li jipprovdu s-servizzi u l-attivitajiet ta’ investiment elenkati fil-punti (2) u (4) tat-Taqsima A tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE għandhom jissodisfaw ir-rekwiżiti fl-Artikolu 92(1) u (2) abbażi tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju msemmi fl-ewwel subparagrafu.
L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jistabbilixxu r-rekwiżiti għall-fondi proprji għad-ditti msemmija fil-punt 2(c) tal-Artikolu 4(1) li jipprovdu s-servizzi u l-attivitajiet ta’ investiment elenkati fil-punti (2) u (4) tat-Taqsima A tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE bħala r-rewkiżiti tal-fondi proprji li jkunu vinkolanti fuq dawk id-ditti skont il-miżuri nazzjonali ta’ traspożizzjoni fis-seħħ fil-31 ta’ Diċembru 2013 għad-Direttivi 2006/49/KE u 2006/48/KE.
3. Id-ditti ta’ investiment imsemmija fil-paragrafu 1 ikunu soġġetti għad-dispożizzjonijiet l-oħra kollha fir-rigward ta’ riskju operattiv stabbilit fit-Titolu VII, il-Kapitolu 3, it-Taqsima II, Subtaqsima 1 tad-Direttiva 2013/36/UE.
Artikolu 96
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għal ditti ta’ investiment li jżommu kapital inizjali kif jinsab fl- Artikolu 28(2) tad-Direttiva 2013/36/UE
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 92(3), il-kategoriji li ġejjin ta’ ditti ta’ investiment li jżommu kapital inizjali skont l-Artikolu 28(2) tad-Direttiva 2013/36/UE għandhom jużaw il-kalkolu tat-total tal-ammont tal-iskopertura għar-riskju speċifikat fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu:
(a)
ditti ta’ investiment li jinnegozjaw f’isimhom stess għar-raġuni unika ta’ twettiq jew għall-eżekuzzjoni ta’ ordni ta’ klijent jew bil-għan li jiksbu aċċess għal sistemi tal-ikklerjar u saldu jew għal skambju rikonoxxut meta jaġixxu f’kapaċità ta’ aġenzija jew jeżegwixxu ordni ta’ klijent;
(b)
id-ditti ta’ investiment li jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(i)
li ma jżommux flus jew titoli tal-klijenti;
(ii)
li jwettqu biss negozjar għall-kont proprju;
(iii)
li ma jkollhomx klijenti esterni;
(iv)
fejn it-transazzjonijiet tagħhom ta’ eżekuzzjoni u s-saldu jseħħu taħt ir- responsabbiltà ta’ istituzzjoni tal-ikklerjar u jkunu ggarantiti minn dik l- istituzzjoni ta’ ikklerjar.
2. Fil-każ ta’ ditti ta’ investiment imsemmija fil-paragrafu 1, l-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju għandu jiġi kkalkulat bħala s-somma ta’ dan li ġej:
(a)
il-punti (a) sa (d) u (f) tal-Artikolu 92(3) wara li jiġi applikat l-Artikolu 92(4);
(b)
l-ammont imsemmi fl-Artikolu 97 immultiplikat bi 12,5.
3. Id-ditti ta’ investiment imsemmija fil-paragrafu 1 ikunu soġġetti għad-dispożizzjonijiet l-oħra kollha fir-rigward tar-riskju operattiv kif stipulat fit-Titolu VII, il-Kapitolu 3, it-Taqsima II, is-Subtaqsima 1 tad-Direttiva 2013/36/UE.
Artikolu 97
Fondi proprji abbażi tal-Ispejjeż Ġenerali Fissi
1. F’konformità mal-Artikoli 95 u 96, ditta ta’ investiment u ditti msemmija fil-punt 2(c) tal-Artikolu 4(1) li jipprovdu s-servizzi u l-attivitajiet ta’ investiment elenkati fil-punti (2) u (4) tat-Taqsima A tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE għandu jkollhom kapital eliġibbli ta’ mill-inqas kwart tal-ispejjeż indiretti ffissati tas-sena preċedenti.
2. Fejn jkun hemm tibdil fin-negozju ta’ ditta ta’ investiment mis-sena preċedenti li l-awtorità kompetenti tikkunsidrah bħala materjali, l-awtorità kompetenti tista’ taġġusta r-rekwiżit stipulat fil-paragrafu 1.
3. Fejn ditta ta’ investiment ma tkunx wettqet in-negozju tagħha għal sena, li tibda mill-ġurnata li fiha jkun infetaħ in-negozju, ditta ta’ investiment għandha żżomm kapital eliġibbli ta’ mill-inqas kwart tal-ispejjeż ġenerali fissi proġettati fil-pjan tan-negozju tagħha, ħlief meta l-awtorità kompetenti teħtieġ li l-pjan tan-negozju jiġi aġġustat.
4. L-ABE b’konsultazzjoni mal-AETS għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika f’aktar dettall dawn li ġejjin:
(a)
il-kalkolu tar-rekwiżiti biex jinżamm kapital eliġibbli ta’ mill-inqas kwart tal-ispejjeż ġenerali fissi tas-sena preċedenti;
(b)
il-kondizzjonijiet għall-aġġustament mill-awtorità kompetenti tar-rekwiżiti biex jinżamm kapital eliġibbli ta’ mill-inqas kwart tal-ispejjeż ġenerali fissi tas-sena preċedenti;
(c)
il-kalkolu tal-ispejjeż ġenerali fissi proġettati fil-każ ta’ ditta ta’ investiment li ma tkunx temmet negozju għal sena.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Marzu 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 98
Fondi proprji għal ditti ta’ investiment fuq bażi konsolidata
1. Fil-każ tad-ditti ta’ investiment imsemmija fl-Artikolu 95(1) fi grupp, meta dak il-grupp ma jinkludix istituzzjonijiet ta’ kreditu, ditta ta’ investiment prinċipali fi Stat Membru għandha tapplika l-Artikolu 92 fuq livell konsolidat kif ġej:
(a)
billi tuża l-kalkolu tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju speċifikat fl-Artikolu 95(2);
(b)
fondi proprji kkalkulati abbażi tas-sitwazzjoni konsolidata tad-ditta prinċipali tal-investiment jew dik tal-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew tal-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallata, kif applikabbli.
2. Fil-każ ta’ ditti ta’ investiment imsemmija fl-Artikolu 96(1) fi grupp, fejn dak il-grupp ma jinkludix istituzzjonijiet ta’ kreditu, ditta ta’ investiment prinċipali fi Stat Membru u ditta ta’ investiment ikkontrollata minn kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallata għandha tapplika l-Artikolu 92 fuq bażi konsolidata kif ġej:
(a)
għandha tuża l-kalkolu tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju speċifikat fl-Artikolu 96(2);
(b)
għandha tuża fondi proprji kkalkulati abbażi tas-sitwazzjoni konsolidata tad-ditta prinċipali tal-investiment jew dik tal-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew tal-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallata, kif applikabbli, u f’konformità mal-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed.
KAPITOLU 2
Rekwiżiti ta’ kalkolu u ta’ rappurtar
Artikolu 99
Rappurtar dwar ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji u informazzjoni finanzjarja
1. Ir-rappurtar mill-istituzzjonijiet lill-awtoritajiet kompetenti dwar l-obbligi stabbiliti fl-Artikolu 92 għandu jsir mill-inqas fuq bażi semiannwali.
2. L-istituzzjonijiet soġġetti għall-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 1606/2002 u l-istituzzjonijiet ta’ kreditu, minbarra dawk imsemmija fl-Artikolu 4 ta’ dak ir-Regolament li jħejju l-kontijiet konsolidati tagħhom f’konformità mal-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà adottati f’konformità mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 6(2) ta’ dak ir-Regolament, għandhom jirrappurtaw ukoll l-informazzjoni finanzjarja.
3. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeħtieġu li dawk l-istituzzjonijiet tal-kreditu li japplikaw l-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà bħala applikabbli skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002 għar-rappurtar tal-fondi proprji fuq bażi konsolidata skont l-Artikolu 23(2) ta’ dan ir-Regolament jirrappurtaw ukoll l-informazzjoni finanzjarja kif stabbilit fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu.
4. L-informazzjoni finanzjarja msemmija fil-paragrafu 2 u fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 3 għandha tkun rappurtata sa fejn dan ikun meħtieġ sabiex tinkiseb stampa komprensiva tal-profil tar-riskju tal-attivitajiet ta’ istituzzjoni u stampa tar-riskji sistemiċi li joħolqu l-istituzzjonijiet għas-settur finanzjarju jew l-ekonomija reali f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi biex tispeċifika l-formati uniformi, il-frekwenzi, id-dati tar-rappurtar, id-definizzjonijiet u s-soluzzjonijiet tal-informatika li għandhom jiġu applikati fl-Unjoni għar-rappurtar imsemmi fil-paragrafi 1 sa 4.
Ir-rekwiżiti ta’ rappurtar għandhom ikunu proporzjonati man-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
6. Fejn awtorità kompetenti tqis li l-informazzjoni finanzjarja meħtieġa mill-paragrafu 2 tkun neċessarja sabiex tittieħed stampa komprensiva tal-profil ta’ riskju tal-attivitajiet ta’, u stampa tar-riskji sistemiċi lis-settur finanzjarju jew lill-ekonomija reali maħluq minn, istituzzjonijiet minbarra dawk imsemmija fil-paragrafi 2 u 3, li huma soġġetti għal qafas ta’ kontabbiltà bbażat fuq id-Direttiva 86/635/KEE, l-awtorità kompetenti għandha tikkonsulta lill-ABE dwar l-estensjoni tar-rekwiżiti ta’ rappurtar tal-informazzjoni finanzjarja fuq bażi konsolidata lil dawk l-istituzzjonijiet, dment li dawn mhumiex diġà qegħdin jirrappurtaw fuq tali bażi.
L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi biex jiġu speċifikati l-formati li għandhom jintużaw mill-istituzzjonijiet li lilhom l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jestendu r-rekwiżiti ta’ rappurtar dwar l-informazzjoni finanzjarja f’konformità mal-ewwel subparagrafu.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fit-tieni subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
7. Fejn awtorità kompetenti tqis li l-informazzjoni mhux koperta mill-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fil-paragrafu 5 hija meħtieġa għall-iskopijiet stabbiliti fil-paragrafu 4, hija għandha tinnotifika lill-ABE u lill-BERS dwar l-informazzjoni addizzjonali li hija tqis li jinħtieġ li tkun inkluża fl-istandards tekniċi implimentattivimsemmija fil-paragrafu 5.
Artikolu 100
Rekwiżiti addizzjonali ta’ rappurtar
L-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw lill-awtoritajiet kompetenti l-livell, tal-anqas f’termini aggregati, ta’ ftehimiet ta’ riakkwist tagħhom, is-self ta’ titoli u s-suriet kollha ta’ vinkolar tal-assi.
L-ABE għandha tinkludi din l-informazzjoni fl-istandards tekniċi ta’ implimentazzjoni dwar ir-rappurtar imsemmija fl-Artikolu 99(5).
Artikolu 101
Obbligi speċifiċi tar-rappurtar
1. L-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw fuq bażi semiannwali d-data li ġejjin lill-awtoritajiet kompetenti għal kull suq nazzjonali tal-proprjetà li għalih huma esposti:
(a)
telf li ġej minn skoperturi li għalihom istituzzjoni tkun irrikonoxxiet bħala kollateral proprjetà immobbli residenzjali, sal-ammont l-aktar baxx ta’ dak mirhun u 80 % tal-valur tas-suq jew 80 % tal-valur tas-self ipotekarju sakemm ma jiġix deċiż b’mod ieħor skont l-Artikolu 124(2);
(b)
telf kumplessiv li ġej minn skoperturi li għalihom istituzzjoni tkun irrikonoxxiet bħala kollateral proprjetà immobbli residenzjali, sal-parti tal-iskopertura ttrattata bħala totalment iggarantita permezz ta’ proprjetà immobbli residenzjali f’konformità mal-Artikolu 124(1);
(c)
il-valur ta’ skopertura tal-iskoperturi pendenti kollha li għalihom istituzzjoni tkun irrikonoxxiet bħala kollateral proprjetà immobbli residenzjali limitat għall-parti ttrattata bħala kompletament iggarantita permezz ta’ proprjetà immobbli residenzjali f’konformità mal-Artikolu 124(1);
(d)
telf li ġej minn skoperturi li għalihom istituzzjoni tkun irrikonoxxiet bħala kollateral proprjetà immobbli residenzjali, sal-ammont l-aktar baxx ta’ dak mirhun u 50 % tal-valur tas-suq jew 60 % tal-valur tas-self ipotekarju sakemm ma jiġix deċiż b’mod ieħor skont l-Artikolu 124(2);
(e)
telf kumplessiv li ġej minn skoperturi li għalihom istituzzjoni tkun irrikonoxxiet bħala kollateral proprjetà immobbli kummerċjali, sal-parti tal-iskopertura ttrattata bħala totalment iggarantita permezz ta’ proprjetà immobbli kummerċjali f’konformità mal-Artikolu 124(1).
(f)
il-valur ta’ skopertura tal-iskoperturi pendenti kollha li għalihom istituzzjoni tkun irrikonoxxiet bħala kollateral proprjetà immobbli residenzjali limitat għall-parti ttrattata bħala kompletament iggarantita permezz ta’ proprjetà immobbli kummerċjali f’konformità mal-Artikolu 124(1).
2. Id-data msemmija fil-paragrafu 1 għandha tiġi rrappurtata lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru domiċiljarju tal-istituzzjoni rilevanti. Fejn istituzzjoni jkollha fergħa fi Stat Membru ieħor, id-data li tikkonċerna dik il-fergħa għandha wkoll tiġi rappurtata lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti. Id-data għandha tiġi rrappurtata separatament għal kull suq tal-proprjetà fl-Unjoni li għalih tkun esposta l-istituzzjoni rilevanti.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom kull sena jippubblikaw id-data speċifikata fil-punti (a) sa (f) tal-paragrafu 1 fuq bażi aggregata, flimkien ma’ data storika, meta tkun disponibbli. Awtorità kompetenti għandha, fuq talba ta’ awtorità kompetenti oħra fi Stat Membru jew mill-ABE tipprovdi lil dik l-awtorità kompetenti jew lill-ABE informazzjoni aktar dettaljata dwar il-kondizzjoni tas-swieq residenzjali jew tal-proprjetà immobbli kummerċjali f’dak l-Istat Membru.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
il-formati uniformi, id-definizzjonijiet, il-frekwenzi u dati tar-rappurtar, kif ukoll is-soluzzjonijiet tal-informatika, tal-elementi msemmija fil-paragrafu 1;
(b)
il-formati uniformi, id-definizzjonijiet, il-frekwenzi u d-dati tar-rappurtar, kif ukoll is-soluzzjonijiet tal-informatika, tad-data aggregata msemmija fil-paragrafu 2.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
KAPITOLU 3
Portafoll tan-negozjar
Artikolu 102
Rekwiżiti għall-Portafoll tan-Negozjar
1. Il-pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar għandhom jew ikunu mingħajr restrizzjonijiet fir-rigward tan-negozjabbiltà tagħhom jew għandhom ikunu jistgħu jiġu ħħeġġjati.
2. L-intenzjoni ta’ negozjar għandha tintwera fuq bażi tal-istrateġiji, il-politiki u l-proċeduri stabbiliti mill-istituzzjoni biex timmaniġja l-pożizzjoni jew il-portafoll skont l-Artikolu 103.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jistabilixxu u jżommu sistemi u kontrolli biex jimmaniġjaw il-portafoll tan-negozjar tagħhom skont l-Artikoli 104 u 105.
4. L-istituzzjonijiet jistgħu jinkludu ħħeġġjar intern għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ kapital għal riskji ta’ pożizzjoni sakemm dawn jinżammu b’intenzjoni ta’ negozjar u li r-rekwiżiti tal-Artikoli 103 sa 106 jiġu ssodisfatti.
Artikolu 103
Ġestjoni tal-portafoll tan-negozjar
Fl-immaniġjar tal-pożizzjonijiet jew tas-settijiet ta’ pożizzjonijiet tagħha fil-portafoll tan-negozjar, l-istituzzjoni għandha tikkonforma mar-rekwiżit li ġejjin kollha:
(a)
l-istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ strateġija tan-negozjar dokumentata sew għall-pożizzjoni/strument jew portafolji, approvata mill-maniġment superjuri, li għandha tinkludi l-perijodu ta’ holding mistenni;
(b)
l-istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ politiki u proċeduri ddefiniti sew għall-ġestjoni attiva ta’ pożizzjonijiet meħuda fil-post tan-negozjar (trading desk). Dawk il-politiki u proċeduri għandhom jinkludu li ġejjin:
(i)
liema pożizzjonijiet jistgħu jittieħdu mil-liema post tan-negozjar;
(ii)
il-limiti tal-pożizzjoni jkunu stabbiliti u mmonitorjati għall- adegwatezza;
(iii)
in-negozjanti għandhom l-awtonomija biex jieħdu u jimmaniġġjaw il- pożizzjoni fil-limiti miftiehma u skont l-istrateġija approvata;
(iv)
il-pożizzjonijiet jiġu rrapportati lill-maniġment superjuri bħala parti integrali mill-proċess għall-ġestjoni tar-riskju tal-istituzzjoni;
(v)
il-pożizzjonijiet ikunu mmonitorjati attivament b’referenza għal sorsi ta’ informazzjoni tas-suq u ssir valutazzjoni tal-kummerċjabbiltà jew tal-kapaċità li tiġi ħħeġġjata l-pożizzjoni jew ir-riskji tal-komponenti tagħha, inkluż il-valutazzjoni, il-kwalità u d-disponibbiltà tal-input tas-suq għall-proċess ta’ valutazzjoni, il-livell tal-fatturat tas-suq, id-daqs tal-pożizzjonijiet nnegozjati fis-suq;
(vi)
il-proċeduri u kontrolli attivi kontra l-frodi.
(c)
l-istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ politiki u proċeduri ddefiniti b’mod ċar għall-monitoraġġ tal-pożizzjonijiet kontra l-istrateġija tan-negozjar tal-istituzzjoni inkluż il-monitoraġġ tal-fatturat u pożizzjonijiet li għalihom il-perijodu ta’ holding li kien oriġinarjament intiż ikun inqabeż.
Artikolu 104
Inklużjoni fil-Portafoll tan-Negozjar
1. L-istituzzjonijiet għandu jkollhom fis-seħħ politiki u proċeduri ddefiniti b’mod ċar biex jiddeterminaw liema pożizzjonijiet jinkludu fil-portafoll tan-negozjar għall-finijiet tal-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ kapital tagħhom, skont ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 102 u d-definizzjoni ta’ portafoll tan-negozjar skont il-punt (86) tal-Artikolu 4(1), b’kont meħud tal-kapaċitajiet u l-prattiki għall-ġestjoni tar-riskju tal-istituzzjoni. L-istituzzjoni għandha tiddokumenta sew il-konformità tagħha ma’ dawn il-politiki u l-proċeduri u għandha tissottomettihom għal verifika interna perjodika.
2. L-istituzzjonijiet għandu jkollhom fis-seħħ politiki u proċeduri ddefiniti b’mod ċar għall-immaniġjar ġenerali tal-portafoll tan-negozjar. Dawn il-politiki u l-proċeduri għandhom mill-inqas jindirizzaw:
(a)
l-attivitajiet li l-istituzzjoni tikkunsidra li jkunu ta’ negozjar u li jagħmlu parti mill-portafoll tan-negozjar għall-finijiet ta’ rekwiżiti ta’ fondi proprji;
(b)
il-punt sa fejn pożizzjoni tista’ tiġi vvalutata kuljum skont il-prezzijiet tas-suq b’riferiment għal suq likwidu, attiv u fiż-żewġ direzzjonijiet;
(c)
fil-każ ta’ pożizzjonijiet li jiġu valutati skont mudell, il-punt sa fejn l-istituzzjoni tista’:
(i)
tidentifika r-riskji materjali kollha tal-pożizzjoni;
(ii)
tiħħeġġja r-riskji materjali kollha tal-pożizzjoni bi strumenti li għalihom jeżisti suq attiv, likwidu u fiż-żewġ direzzjonijiet;
(iii)
tikseb estimi affidabbli għas-suppożizzjonijiet u l-parametri ewlenin użati fil-mudell;
(d)
il-punt sa fejn l-istituzzjoni tista’, u tkun meħtieġa li, tiġġenera valutazzjonijiet għall-pożizzjoni li jistgħu jiġu vvalidati esternament b’mod konsistenti;
(e)
il-punt sa fejn ir-restrizzjonijiet legali jew ir-rekwiżiti operattivi l-oħra jimpedixxu l-abbiltà tal-istituzzjoni li teffettwa likwidazzjoni jew ħeġġ tal-pożizzjoni fuq terminu qasir;
(f)
il-punt sa fejn l-istituzzjoni tista’, u tkun meħtieġa li, timmaniġġja attivament ir-riskji ta’ pożizzjonijiet fl-operat tan-negozjar tagħha;
(g)
il-punt sa fejn l-istituzzjoni tista’ tittrasferixxi riskji jew pożizzjonijiet bejn il-portafolji mhux tan-negozjar u l-portafolji tan-negozjar u l-kriterji għal dawn it-trasferimenti.
Artikolu 105
Rekwiżiti għal Valutazzjoni Prudenti
1. Il-pożizzjonijiet kollha fil-portafoll tan-negozjar għandhom ikunu soġġetti għall-istandards għal valutazzjoni prudenti speċifikati f’dan l-Artikolu. L-istituzzjonijiet għandhom b’mod partikolari jiżguraw li l-valutazzjoni prudenti tal-pożizzjonijiet tagħhom fil-portafoll tan-negozjar jiksbu grad xieraq ta’ ċertezza wara li jikkunsidraw in-natura dinamika tal-pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar, id-domanda għal solidità prudenzjali u l-mod ta’ operat u l-iskop tar-rekwiżiti kapital fir-rigward tal-pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu u jżommu sistemi u kontrolli suffiċjenti sabiex jipprovdu stimi ta’ valutazzjoni prudenti u affidabbli. Dawk is-sistemi u kontrolli għandhom jinkludu mill-inqas l-elementi li ġejjin:
(a)
politiki u proċeduri dokumentati għall-proċess ta’ valutazzjoni, inkluż ir-responsabbiltajiet iddefiniti b’mod ċar tal-oqsma varji involuti fid-determinazzjoni tal-valutazzjoni, is-sorsi tal-informazzjoni tas-suq u analiżi tal-adegwatezza tagħhom, linji gwida għall-użu ta’ parametri li ma jistgħux jiġu osservati li jirriflettu s-suppożizzjonijiet tal-istituzzjoni dwar dak li l-parteċipanti tas-suq sejrin jużaw fl-ipprezzar tal-pożizzjoni, il-frekwenza ta’ valutazzjoni indipendenti, l-għażla tal-ħin għall-prezzijiet tal-għeluq, il-proċeduri għall-aġġustament tal-valutazzjonijiet, il-proċeduri ta’ verifika tal-għeluq tax-xahar u dawk ad-hoc;
(b)
linji ta’ rappurtar għad-dipartiment responsabbli għall-proċess ta’ valutazzjoni li jkunu ċari u indipendenti mill-uffiċċju tan-negozjar.
Il-linja ta’ rappurtar għandha finalment tkun il-korp maniġerjali.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jirrivalwaw il-pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar mill-inqas darba kuljum.
4. Kull meta jkun possibbli l-istituzzjonijiet għandhom jivvalutaw il-pożizzjonijiet tagħhom skont il-prezzijiet tas-suq, inkluż meta japplikaw it-trattament tal-kapital fil-portafoll tan-negozjar.
5. Meta twettaq valutazzjoni skont il-valur tas-suq, istituzzjoni għandha tuża l-lat l-aktar prudenti ta’ offerta sakemm l-istituzzjoni ma tistax tikkwota prezz medju. Fejn l-istituzzjonijiet jagħmlu użu minn din id-deroga, kull sitt xhur dawn għandhom jinfurmaw lill-awtoritajiet kompetenti tagħhom bil-pożizzjonijiet ikkonċernati u jagħtu evidenza li dawn jistgħu jikkwotaw prezz medju.
6. Fejn ma tkunx possibbli valutazzjoni skont il-prezzijiet tas-suq, l-istituzzjonijiet għandhom b’mod konservattiv jivvalutaw il-pożizzjonijiet u l-portafolji tagħhom skont mudell, inkluż meta jikkalkulaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għal pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar.
7. L-istituzzjonijiet għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti li ġejjin meta jwettqu valutazzjoni skont mudell:
(a)
il-maniġment superjuri għandu jkun konxju tal-elementi tal-portafoll tan-negozjar jew ta’ pożizzjonijiet oħra b’valur ġust li jkunu soġġetti għal valutazzjoni skont mudell u għandhom jifhmu l-materjalità tal-inċertezza li b’hekk tinħoloq fir-rappurtar tar-riskju/prestazzjoni tan-negozju;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jipprovdu inputs tas-suq, fejn possibbli, skont il-prezzijiet tas-suq, u għandhom jivvalutaw l-adegwatezza tal-inputs tas-suq tal-pożizzjoni partikolari li tkun qiegħda tiġi vvalutata u l-parametri tal-mudell fuq bażi frekwenti;
(c)
fejn disponibbli, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw metodoloġiji ta’ valutazzjoni li jkunu prattiki aċċettati tas-suq għal strumenti finanzjarji partikolari jew għal prodotti;
(d)
fejn il-mudell jiġi żviluppat mill-istituzzjoni innifisha, għandu jiġi bbażat fuq suppożizzjonijiet xierqa, li jkunu ġew ivvalutati u kkontestati minn partijiet adegwatament ikkwalifikati b’mod indipendenti mill-proċess ta’ żvilupp;
(e)
l-istituzzjonijiet għandu jkollhom fis-seħħ proċeduri formali għall-kontroll tat-tibdil u għandhom iżommu kopja sigura tal-mudell u jużawha perjodikament biex jikkontrollaw il-valutazzjonijiet;
(f)
il-ġestjoni tar-riskju għandu jkun konxju tal-punti debboli tal-mudelli użati u l-aħjar mod kif dawk jiġu riflessi fir-riżultat tal-valutazzjoni; u
(g)
il-mudelli tal-istituzzjonijiet għandhom ikunu soġġetti għal analiżi perjodika biex tiġi ddeterminata l-akkuratezza tal-prestazzjoni tagħhom, li għandha tinkludi valutazzjoni tal-adegwatezza kontinwata tas-suppożizzjonijiet, l-analiżi tal-profitt u t-telf versus il-fatturi tar-riskji, u t-tqabbil ta’ valuri reali tal-għeluq skont l-eżiti tal-mudelli.
Għall-finijiet tal-punt (d), il-mudell għandu jiġi żviluppat jew approvat indipendentement mill-post tan-negozjar u għandu jiġi ttestjat indipendentement, inkluż il-validazzjoni tal- matematika, is-suppożizzjonijiet u l-implimentazzjoni tas-softwer.
8. L-istituzzjonijiet għandhom iwettqu verifiki indipendenti tal-prezz flimkien mal-valwazzjoni skont il-valur tas-suq jew valwazzjoni skont skont mudell ta’ kuljum. Il-verifika tal-prezzijiet tas-suq u tal-inputs tal-mudelli għandha ssir minn persuna jew minn unità indipendenti minn persuni jew minn unitajiet li jibbenefikaw mill-portafoll tan-negozjar, mill-inqas darba fix-xahar, jew aktar frekwenti skont in-natura tas-suq jew tal-attività tan-negozjar. Meta ma jkunx hemm disponibbli sorsi indipendenti tal-ipprezzar jew is-sorsi tal-ipprezzar ikunu aktar suġġettivi, jistgħu jkunu xierqa miżuri prudenti bħal aġġustamenti fil-valutazzjoni.
9. L-istituzzjonijiet għandhom jistabilixxu u jżommu proċeduri għall-kunsiderazzjoni tal-aġġustamenti fil-valwazzjoni.
10. L-istituzzjonijiet għandhom formalment jikkunsidraw l-aġġustamenti li ġejjin fil-valutazzjoni: firxiet tal-kreditu mhux iggwadanjati, il-kosti ta’ egħluq, ir-riskji operattivi, l-inċertezza tal-prezzijiet tas-suq, it-terminazzjoni bikrija, il-kosti ta’ investiment u finanzjament, il-kosti amministrattivi futuri u, fejn rilevanti, ir-riskju tal-mudell.
11. L-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu u jżommu proċeduri għall-kalkolu ta’ aġġustament għall-valutazzjoni kurrenti ta’ xi pożizzjonijiet anqas likwidi, li partikolarment jistgħu jirriżultaw minn avvenimenti tas-suq jew minn sitwazzjonijiet relatati mal-istituzzjoni bħal pożizzjonijiet konċentrati u/jew pożizzjonijiet li għalihom il-perijodu oriġinali ta’ holding jkun inqabeż. L-istituzzjonijiet għandhom, fejn meħtieġ, jagħmlu dawn l-aġġustamenti minbarra xi tibdil meħtieġ għall-valur tal-pożizzjoni għall-finijiet ta’ rappurtar finanzjarju u għandhom ifasslu dawn l-aġġustamenti biex jirriflettu l-illikwidità tal-pożizzjoni. Skont dawk il-proċeduri, l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw diversi fatturi waqt li jkunu qegħdin jiddeterminaw jekk ikunx hemm il-ħtieġa ta’ aġġustament tal-valutazzjoni għal pożizzjonijiet inqas likwidi. Dawk il-fatturi jinkludu li ġejjin:
(a)
iż-żmien meħtieġ biex tiġi ħħeġġjata l-pożizzjoni jew ir-riskji tagħha;
(b)
il-volatilità u l-medja tal-firxiet ta’ talba/offerta;
(c)
id-disponibbiltà ta’ kwotazzjonijiet tas-suq (in-numru u l-identità ta’ ġeneraturi tas-suq) u l-volatilità u l-medja ta’ volumi ta’ negozjar inkluż volumi ta’ negozjar matul perijodi ta’ stress tas-suq;
(d)
il-konċentrazzjonijiet tas-suq;
(e)
iż-żmien li jgħaddi mit-teħid tal-pożizzjonijiet;
(f)
il-punt sa fejn il-valutazzjoni tkun ibbażata fuq valutazzjoni skont mudell;
(g)
l-impatt ta’ riskji oħra tal-mudell.
12. Meta jużaw valutazzjonijiet minn partijiet terzi jew valutazzjoni skont mudell, l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw jekk għandhomx japplikaw aġġustament tal-valutazzjoni. Barra minn hekk, l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw il-ħtieġa li jiġu stabbiliti aġġustamenti fil-każ ta’ pożizzjonijiet inqas likwidi u jirrevedu fuq bażi kontinwa l-adegwatezza tagħhom. L-istituzzjonijiet għandhom ukoll jivvalutaw b’mod espliċitu il-ħtieġa ta’ aġġustamenti tal-valutazzjoni rigward l-inċertezza tal-inputs ta’ parametri użati mill-mudelli.
13. Fir-rigward ta’ prodotti kumplessi, inkluż skoperturi ta’ titolizzazzjoni u derivattivi tal-kreditu skont l-ordni kronoloġika ta’ inadempjenza, l-istituzzjonijiet għandhom jivvalutaw b’mod espliċitu l-ħtieġa għal aġġustamenti fil-valutazzjoni biex jirriflettu r-riskju tal-mudell assoċjat mal-użu ta’ metodoloġija possibbilment inkorretta ta’ valutazzjoni u r-riskju tal-mudell assoċjat mal-użu ta’ parametri ta’ kalibrazzjoni inosservabbli (u possibbilment skorretti) tal-mudell ta’ valutazzjoni.
14. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kondizzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom ir-rekwiżiti tal-Artikolu 105 għandhom jiġu applikati għall-finijiet tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 106
Iħħeġġjar Intern
1. Ħeġġ intern għandu b’mod partikolari jissodisfa r-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
m’għandhiex tkun primarjament maħsuba biex tevita jew tnaqqas ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji;
(b)
għandha tiġi dokumentata sew u tkun soġġetta għal proċeduri partikolari tal-approvazzjoni interna u ta’ verifika;
(c)
għandha tiġi ttrattata bil-kondizzjonijiet tas-suq;
(d)
ir-riskju tas-suq iġġenerat mill-ħeġġ intern għandu jiġi mmaniġġjat b’mod dinamiku fil-portafoll tan-negozjar skont il-limiti awtorizzati;
(e)
għandu jiġi mmonitorjat sew.
Il-monitoraġġ għandu jiġi żgurat permezz ta’ proċeduri adegwati.
2. Ir-rekwiżiti tal-paragrafu 1 japplikaw mingħajr preġudizzju għar-rekwiżiti applikabbli għall-pożizzjoni ħħeġġjata mhux tal-portafoll tan-negozjar.
3. Permezz ta’ deroga mill-paragrafi 1 u 2, fejn istituzzjoni tiħħeġġja skopertura ta’ riskju fuq il-kreditu mhux tal-portafoll tan-negozjar jew skopertura għar-riskju ta’ kontroparti billi tuża derivat ta’ kreditu mdaħħal fil-portafoll tan-negozjar tagħha permezz ta’ ħedge intern, l-iskopertura għar-riskju mhux tal-protafoll tan-negozjar jew l-iskopertura għar-riskju tal-kontroparti ma għandhomx jitqiesu bħala iħħeġġjati għall-finijiet tal-kalkolu tal-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju sakemm l-istituzzjoni ma tixtrix mingħand parti terza eliġibbli bħala fornitriċi tal-protezzjoni, derivat ta’ kreditu korrispondenti li jkun jissodisfa r-rekwiżiti għall-protezzjoni mhux iffinanzjata ta’ kreditu mhux tal-portafoll tan-negozjar. Mingħajr preġudizzju għall-punt (h) tal-Artikolu 299(2), meta din il-protezzjoni minn terza parti tinxtara u tiġi rikonoxxuta bħala ħeġġ ta’ skopertura mhux tal-portafoll tan-negozjar għall-finijiet tal-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ kapital, la l-kopertura tad-derivat ta’ kreditu intern u lanqas ta’ dak estern ma għandha tiġi inkluża fil-portafoll tan-negozjar għall-finijiet tal-kalkolu ta’ rekwiżiti ta’ kapital.
TITOLU II
REKWIŻITI TA’ KAPITAL GĦAL RISKJU TA’ KREDITU
KAPITOLU 1
Prinċipji Ġenerali
Artikolu 107
Approċċi għal riskju ta’ kreditu
1. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw jew l-Approċċ Standardizzat previst fil-Kapitolu 2 jew, jekk permess mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 143, l-Approċċ Ibbażat fuq il-Klassifikazzjonijiet Interni previst fil-Kapitolu 3 biex jikkalkulaw l-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju tagħhom għall-finijiet tal-punti (a) u (f) tal-Artikolu 92(3).
2. Għall-iskoperturi kummerċjali u għall-kontribuzzjonijiet ta’ fondi tal-inadempjenza għal kontroparti ċentrali, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw it-trattament stipulat fil-Kapitolu 6, Taqsima 9 biex jikkalkulaw l-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju tagħhom għall-finijiet tal-punti (a) u (f) tal-Artikolu 92(3). Għat-tipi l-oħrajn kollha ta’ skoperturi lil kontroparti ċentrali, l-istituzzjonijiet għandhom jittrattaw dawn l-iskoperturi bħala skoperturi lil istituzzjonijiet kif ġej:
(a)
bħala skoperturi għal istituzzjoni għal tipi oħrajn ta’ skoperturi għal CCP kwalifikanti;
(b)
bħala skoperturi għal korporazzjoni għal tipi oħrajn ta’ skoperturi għal CCP mhux kwalifikattiva.
3. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, l-iskoperturi għal ditti tal-investiment ta’ pajjiż terz u l-iskoperturi għal istituzzjonijiet ta’ kreditu ta’ pajjiż terz u skoperturi għal clearing houses ta’ pajjiż terz u l-iskambji għandhom ikunu ttrattati bħala skoperturi għal istituzzjoni biss jew il-pajjiż terz japplika rekwiżiti prudenzjali u superviżorji għal dik l-entità li huma mill-inqas ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni.
4. Għall-finijiet tal-paragrafu 3, il-Kummissjoni tista’ tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, u soġġett għall-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 462(2), deċiżjoni dwar jekk pajjiż terz japplikax arranġamenti superviżorji u regolatorji prudenzjali li tal-anqas ikunu ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni. Fin-nuqqas ta’ tali deċiżjoni, sal-1 ta’ Jannar 2015, l-istituzzjonijiet jistgħu jkomplu jittrattaw l-iskoperturi għal entitajiet imsemmija fil-paragrafu 3 bħala skoperturi għal istituzzjonijiet dment li l-awtoritajiet kompetenti rilevanti jkunu approvaw il-pajjiż terz bħala eliġibbli għal dak it-trattament qabel l-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 108
Użu tat-teknika tal-mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu skont l-Approċċ Standardizzat u l-Approċċ IRB
1. Fir-rigward ta’ skopertura li għaliha istituzzjoni tapplika l-Approċċ Standardizzat skont il-Kapitolu 2 jew tapplika l-Approċċ IRB skont il-Kapitolu 3 iżda mingħajr ma tuża l-istimi tagħha tat-telf fil-każ ta’ inadempjenza (LGD) u tal-fatturi ta’ konverżjoni skont l-Artikolu 151, l-istituzzjoni tista’ tuża l-mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu skont il-Kapitolu 4 għall-kalkolu tal-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju għall-finijiet tal-punti (a) u (f) tal-Artikolu 92(3) jew, kif rilevanti, l-ammonti ta’ telf mistenni għall-finijiet tal-kalkolu msemmi fil-punt (d) tal-Artikolu 36(1) u l-punt (c) tal-Artikolu 62.
2. Fir-rigward ta’ skopertura li għaliha istituzzjoni tapplika l-Approċċ IRB billi tuża l-istimi tagħha tal-LGD u tal-fatturi ta’ konverżjoni skont l-Artikoli 151, l-istituzzjoni tista’ tuża l-mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu skont il-Kapitolu 3.
Artikolu 109
Trattament ta’ skoperturi titolizzati skont l-Approċċ Standardizzat u l-Approċċ IRB
1. Fejn istituzzjoni tuża l-Approċċ Standardizzat skont il-Kapitolu 2 għall-kalkolu tal-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju għall-klassi ta’ skopertura li għaliha r-riskji titolizzati sejrin ikunu assenjati skont l-Artikolu 112, hija għandha tikkalkula l-ammont tal-iskopertura peżat għar-riskju għal pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni skont l-Artikoli 245, 246 u 251 sa 258. L-istituzzjonijiet li jużaw l-Approċċ Standardizzat jistgħu jużaw ukoll l-Approċċ ibbażat fuq Klassifikazzjonijiet Interni meta dan ikun ġie permess skont l-Artikolu 259(3).
2. Fejn istituzzjoni tuża l-Approċċ IRB skont il-Kapitolu 3 għall-kalkolu tal-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju għall-klassi ta’ skopertura li għaliha l-iskopertura titolizzata tkun assenjata skont l-Artikolu 147 hija għandha tikkalkula l-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju skont l-Artikoli 245, 246 u 259 sa 266.
Ħlief fil-każ tal-Approċċ ibbażat fuq Klassifikazzjoni Interna, fejn l-Approċċ IRB jintuża biss għal parti tal-iskoperturi titolizzati sottostanti għal titolizzazzjoni, l-istituzzjoni għandha tuża l-approċċ li jikkorrispondi mas-sehem predominanti ta’ skoperturi titolizzati sottostanti għal din it-titolizzazzjoni.
Artikolu 110
Trattament tal-aġġustament għar-riskju ta’ kreditu
1. L-istituzzjonijiet li japplikaw l-Approċċ Standardizzat għandhom jittrattaw l-aġġustamenti ġenerali għar-riskju ta’ kreditu skont l-Artikolu 62(c).
2. L-istituzzjonijiet li japplikaw l-Approċċ IRB għandhom jittrattaw l-aġġustamenti ġenerali għar-riskju ta’ kreditu skont l-Artikolu 159, l-Artikolu 62(d) u l-Artikolu 36(1)(d).
Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu u tal-Kapitoli 2 u 3, l-aġġustamenti ġenerali u speċifiċi għar-riskju ta’ kreditu għandhom jeskludu l-fondi għal riskji bankarji ġenerali.
3. L-istituzzjonijiet li jużaw l-Approċċ IRB li japplikaw l-Approċċ Standardizzat għal parti tal-iskoperturi tagħhom fuq bażi konsolidata jew individwali, skont l-Artikoli 148 u 150 għandhom jiddeterminaw il-parti tal-aġġustament ġenerali għar-riskju ta’ kreditu li tkun sejra tiġi assenjata għat-trattament tal-aġġustament ġenerali għar-riskju ta’ kreditu skont l-Approċċ Standardizzat u għat-trattament tal-aġġustamenti ġenerali għar-riskju ta’ kreditu skont l-Approċċ IRB kif ġej:
(a)
fejn applikabbli meta istituzzjoni inkluża fil-konsolidazzjoni tapplika b’mod esklussiv l-Approċċ IRB, l-aġġustamenti ġenerali għar-riskju ta’ kreditu ta’ din l-istituzzjoni għandhom jiġu assenjati għat-trattament stabbiliti f’dan il-paragrafu 2;
(b)
fejn applikabbli, meta istituzzjoni inkluża fil-konsolidazzjoni tapplika b’mod esklussiv l-Approċċ Standardizzat, l-aġġustament ġenerali għar-riskju ta’ kreditu ta’ din l-istituzzjoni għandu jiġi assenjat lit-trattament stabbilit fil-paragrafu 1;
(c)
Il-bqija tal-aġġustament għar-riskju ta’ kreditu għandu jiġi assenjat fuq bażi prorata skont il-proporzjon tal-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju soġġett għall-Approċċ Standardizzat u soġġett għall-Approċċ IRB.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kalkolu tal-aġġustamenti speċifiċi għar-riskju ta’ kreditu u l-aġġustamenti ġenerali għar-riskju ta’ kreditu skont il-qafas kontabilistiku applikabbli għal li ġejjin:
(a)
il-valur tal-iskopertura skont l-Approċċ Standardizzat imsemmi fl-Artikolu 111;
(b)
il-valur tal-iskopertura skont l-Approċċ IRB imsemmi fl-Artikoli 166 sa 168;
(c)
it-trattament tal-ammonti ta’ telf mistennija msemmi fl-Artikolu 159;
(d)
il-valur tal-iskopertura għall-kalkolu tal-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju għall-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 246 u 266;
(e)
id-determinazzjoni ta’ inadempjenza skont l-Artikolu 178;
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
KAPITOLU 2
Approċċ standardizzat
Taqsima 1
Prinċipji ġenerali
Artikolu 111
Valur tal-iskopertura
1. Il-valur tal-iskopertura ta’ element ta’ assi għandu jkun il-valur kontabilistiku tagħha li jibqa’ wara li l-aġġustamenti speċifiċi għar-riskju ta’ kreditu, aġġustamenti addizzjonali tal-valur skont l-Artikoli 34 u 110 u t-tnaqqis tal-fondi proprji oħrajn relatati mal-entrata tal-assi jkunu ġew applikati. Il-valur tal-iskopertura ta’ element li ma jidhirx elenkata fl-Anness I għandu jkun il-perċentwal tal-valur nominali tiegħu wara t-tnaqqis ta’ aġġustamenti speċifiċi għar-riskju ta’ kreditu kif ġej:
(a)
100 % jekk huwa element ta’ riskju sħiħ;
(b)
50 % jekk huwa element ta’ riskju medju;
(c)
20 % jekk huwa element ta’ riskju medju/baxx;
(d)
0 % jekk huwa element ta’ riskju baxx.
L-elementi li ma jidhrux imsemmija fit-tieni sentenza tal-ewwel subparagrafu għandhom jiġu assenjati lill-kategoriji ta’ riskju kif indikat fl-Anness I.
Meta istituzzjoni tkun qiegħda tuża l-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju skont l-Artikolu 223, il-valur tal-iskopertura ta’ titoli jew ta’ prodotti mibjugħa, stazzjonati jew mislufa skont transazzjoni ta’ xiri mill-ġdid jew skont transazzjoni ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew ta’ prodotti, u transazzjonijiet ta’ self b’marġni għandu jiżdied bl-aġġustament tal-volatilità xieraq għal tali titoli jew prodotti kif preskritt fl-Artikoli 223 sa 225.
2. Il-valur tal-iskopertura ta’ strument derivattiv elenkat fl-Anness II għandu jiġi ddeterminat skont il-Kapitolu 6 u għandu jitqies l-effetti ta’ kuntratti ta’ novazzjoni u arranġamenti oħra tal-kalkolazzjoni tal-valur nett għall-finijiet ta’ dawk il-metodi skont il-Kapitolu 6. Il-valur tal-iskopertura ta’ transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid, transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew ta’ prodotti, transazzjonijiet b’saldu fit-tul u transazzjonijiet ta’ self b’ marġni jista’ jiġi ddeterminat jew skont il-Kapitolu 6 jew skont il-Kapitolu 4.
3. Meta skopertura tkun soġġetta għal protezzjoni tal-kreditu iffinanzjata, il-valur tal-iskopertura applikabbli għal dak l-element jista’ jiġi emendat skont il-Kapitolu 4.
Artikolu 112
Klassijiet ta’ skopertura
Kull skopertura għandha tiġi assenjata f’waħda mill-klassijiet differenti ta’ skopertura:
(a)
skoperturi għal gvernijiet ċentrali jew għal banek ċentrali;
(b)
skoperturi għal gvernijiet reġjonali jew għal awtoritajiet lokali;
(c)
skoperturi għal entitajiet tas-settur pubbliku;
(d)
skoperturi għal banek multilaterali tal-iżvilupp;
(e)
skoperturi għal organizzazzjonijiet internazzjonali;
(f)
skoperturi għal istituzzjonijiet;
(g)
skoperturi għal impriżi;
(h)
skoperturi fil-livell tal-konsumatur;
(i)
skoperturi ggarantiti b’ipoteki fuq proprjetà immobbli;
(j)
skoperturi f’ inadempjenza;
(k)
skoperturi assoċjati ma’ riskju partikolarment għoli;
(l)
skoperturi fil-forma ta’ bonds koperti;
(m)
elementi li jirrappreżentaw pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni;
(n)
skoperturi għal istituzzjonijiet u għal impriżi b’valutazzjoni tal-kreditu ta’ terminu qasir;
(o)
skoperturi fil-forma ta’ unitajiet jew azzjonijiet f’impriżi ta’ investiment kollettiv (‘CIUs’);
(p)
skoperturi ta’ ekwità;
(q)
elementi oħrajn.
Artikolu 113
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju
1. Biex jiġu kkalkulati l-ammonti ta’ skoperturi peżati għar-riskju, il-piżijiet tar-riskju għandhom jiġu applikati għall-iskoperturi kollha, sakemm dawn ma jkunux tnaqqsu mill-fondi proprji, skont id-dispożizzjonijiet tat-Taqsima 2. L-applikazzjoni tal-piżijiet tar-riskju għandha tkun ibbażata fuq il-klassi ta’ skopertura li fiha tkun assenjata l-iskopertura u, sal-limitu speċifikat fit-Taqsima 2, il-kwalità kreditizja tagħha. Il-kwalità kreditizja tista’ tiġi stabbilita b’referenza għall-valutazzjonijiet tal-kreditu tal-ECAIs (External Credit Assessment Institutions) jew għall-valutazzjonijiet tal-kreditu ta’ Aġenziji dwar Krediti għall-Esportazzjoni skont it-Taqsima 3.
2. Għall-finijiet tal-applikazzjoni ta’ piż tar-riskju, kif imsemmi fil-paragrafu 1, il-valur tal-iskopertura għandu jiġi mmultiplikat bil-piż tar-riskju speċifikat jew stabbilit skont it-Taqsima 2.
3. Fejn skopertura tkun soġġetta għall-protezzjoni tal-kreditu, il-piż tar-riskju applikabbli għal dak l-element jista’ jiġi emendat skont il-Kapitolu 4.
4. L-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju għal skoperturi titolizzati għandhom jiġu kkalkolati skont il-Kapitolu 5.
5. Skoperturi li għalihom ma jkun hemm l-ebda kalkolu previst fit-Taqsima 2 għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 %.
6. Bl-eċċezzjoni ta’ skoperturi li jagħtu lok għal elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, Addizzjonali ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 2, istituzzjoni tista, soġġetta għall-approvazzjoni minn qabel mill-awtoritajiet kompetenti, tiddeċiedi li ma tapplikax ir-rekwiżiti tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għall-iskoperturi ta’ dik l-istituzzjoni għal kontroparti li tkun l-impriża prinċipali tagħha, is-sussidjarja tagħha, sussidjarja tal-impriża prinċipali tagħha jew impriża marbuta b’relazzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 12(1) tad-Direttiva 83/349/KEE. L-awtoritajiet kompetenti huma mogħtija s-setgħa li jagħtu approvazzjoni jekk il-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfatti:
(a)
il-kontroparti tkun istituzzjoni, kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta, istituzzjoni finanzjarja, kumpannija maniġerjali tal-assi jew impriża tas-servizzi anċillari soġġetta għal rekwiżiti prudenzjali adegwati;
(b)
il-kontroparti tkun inkluża fl-istess konsolidazzjoni bħall-istituzzjoni fuq bażi totali;
(c)
il-kontroparti tkun soġġetta għall-istess proċeduri għall-valutazzjoni tar-riskju, ta’ kalkolu u ta’ kontrolli bħall-istituzzjoni;
(d)
il-kontroparti tkun stabbilita fl-istess Stat Membru bħall-istituzzjoni;
(e)
ma jkun hemm l-ebda impediment legali, materjali jew prattiku kurrenti jew previst għat-trasferiment immedjat tal-fondi proprji jew għar-ripagament ta’ obbligazzjonijiet mill-kontroparti għall-istituzzjoni.
Meta l-istituzzjoni, skont dan il-paragrafu, tkun awtorizzata li ma tapplikax ir-rekwiżiti tal-paragrafu 1, hija tista’ tassenja piż tar-riskju ta’ 0 %.
7. Bl-eċċezzjoni ta’ skoperturi li jagħtu lok għal elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, Addizzjonali ta’ Grad 1 u ta’ Grad 2, l-istituzzjonijiet jistgħu, soġġetti għall-permess minn qabel mill-awtoritajiet kompetenti, ma japplikawx ir-rekwiżiti tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għal skoperturi għal kontropartijiet li magħhom l-istituzzjoni tkun daħlet fi skema ta’ protezzjoni istituzzjonali li jkun arranġament kuntrattwali jew obbligu statutorju li jipproteġi lil dawk l-istituzzjonijiet u partikolarment jiżgura l-likwidità u s-solvenza tagħhom biex jiġi evitat il-falliment fejn ikun meħtieġ. L-awtoritajiet kompetenti huma mogħtija s-setgħa li jagħtu permess jekk il-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfatti:
(a)
ir-rekwiżiti stabbiliti fil-punti (a), (d) u (e) tal-paragrafu 6 jiġu ssodisfatti;
(b)
l-arranġamenti jiżguraw li l-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali tkun kapaċi tagħti l-appoġġ neċessarju mill-impenn tagħha permezz ta’ fondi li jkunu diġà għad-dispożizzjoni tagħha;
(c)
l-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali tiddisponi minn sistemi adegwati u stipulati b’mod uniformi għall-monitoraġġ u l-klassifikazzjoni tar-riskju, li tagħti stampa sħiħa tas-sitwazzjonijiet ta’ riskju tal-membri individwali kollha u tal-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali inġenerali, bi possibbiltajiet korrispondenti biex teżerċita influwenza; dawk is-sistemi għandhom jimmonitorjaw b’mod adegwat l-iskoperturi inadempjenti skont l-Artikolu 178(1);
(d)
l-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali twettaq analiżi tar-riskju tagħha stess li tiġi kkomunikata lill-membri individwali;
(e)
l-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali tfassal u tippubblika fuq bażi annwali, rapport konsolidat li jinkludi l-karta bilanċjali, il-kont tal-qligħ u t-telf, ir-rapport tas-sitwazzjoni u r-rapport tar-riskju, li jittratta l-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali inġenerali, jew rapport li jinkludi l-karta tal-bilanċ aggregata, il-kont tal-qligħ u t-telf aggregat, ir-rapport tas-sitwazzjoni u r-rapport tar-riskju, fir-rigward tal-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali inġenerali;
(f)
il-membri fl-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali huma obbligati li jagħtu avviż bil-quddiem ta’ mill-inqas 24 xahar jekk ikunu jixtiequ jtemmu l-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali;
(g)
l-użu multiplu ta’ elementi diversi eliġibbli għall-kalkolu tal-fondi proprji (minn hawn ’il quddiem ‘ingranaġġ multiplu’) kif ukoll kull ħolqien mhux xieraq ta’ fondi proprji bejn il-membri fl-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali għandu jiġi eliminat;
(h)
l-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali għandha tkun ibbażata fuq sħubija wiesgħa tal-istituzzjonijiet tal-kreditu li jkollhom profil tan-negozju prinċipalment omoġenju;
(i)
l-adegwatezza tas-sistemi msemmija fil-punti (c) u (d) tkun approvata u mmonitorjata f’intervalli regolari mill-awtoritajiet kompetenti rilevanti.
Meta l-istituzzjoni, skont dan il-paragrafu, tiddeċiedi li ma tapplikax ir-rekwiżiti tal-paragrafu 1, hija tista’ tassenja piż tar-riskju ta’ 0 %.
Taqsima 2
Piżijiet tar-riskju
Artikolu 114
L-iskoperturi għal gvernijiet ċentrali jew għal banek ċentrali
1. L-iskoperturi għal gvernijiet ċentrali u għal banek ċentrali għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 %, sakemm ma japplikawx it-trattamenti stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 7.
2. L-iskoperturi għal gvernijiet ċentrali u għal banek ċentrali li għalihom tkun disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont it-Tabella 1 li tikkorrispondi għall-valutazzjoni tal-kreditu tal-ECAI skont l-Artikolu 136.
Tabella 1
Skala tal-kwalità tal-kreditu
1
2
3
4
5
6
Piż tar-riskju
0 %
20 %
50 %
100 %
100 %
150 %
3. L-iskoperturi għall-BĊE għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 0 %.
4. L-iskoperturi għall-gvernijiet ċentrali tal-Istati Membri, u għall-banek ċentrali ddenominati u ffinanzjati fil-munita domestika ta’ dak il-gvern ċentrali u tal-bank ċentrali għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 0 %.
5. Sal-31 ta’ Diċembru 2017, għandu jiġi assenjat l-istess piż tar-riskju fir-rigward tal-iskoperturi għall-gvernijiet ċentrali jew il-banek ċentrali tal-Istati Membri denominati u ffinanzjati fil-munita domestika ta’ kwalunkwe Stat Membru bħal dak li jkun applikat għal tali skoperturi denominati u ffinanzjati fil-munita domestika tagħhom.
6. Għall-iskoperturi indikati fil-paragrafu 5:
(a)
fl-2018 l-ammonti kkalkulati tal-iskoperturi ppeżati għar-riskju għandhom ikunu 20 % tal-piż tar-riskju assenjat għal dawn l-iskoperturi skont l-Artikolu 114(2);
(b)
fl-2019 l-ammonti kkalkulati tal-iskoperturi ppeżati għar-riskju għandhom ikunu 50 % tal-piż tar-riskju assenjat għal dawn l-iskoperturi skont l-Artikolu 114(2);
(c)
mill-2020 ’il quddiem l-ammonti kkalkulati tal-iskoperturi ppeżati għar-riskju għandhom ikun 100 % tal-piż tar-riskju assenjat għal dawn l-iskoperturi skont l- Artikolu 114(2).
7. Meta l-awtoritajiet kompetenti ta’ pajjiż terz li japplika arranġamenti superviżorji u regolatorji li jkunu tal-anqas ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni jassenjaw piż tar-riskju li jkun anqas minn dak indikat fil-paragrafi 1 sa 2 għal skoperturi għall-gvern ċentrali u għall-bank ċentrali tagħhom ddenonimati u ffinanzjati fil-munita domestika, l-istituzzjonijiet jistgħu jippeżaw għar-riskju dawn l-iskoperturi bl-istess mod.
Għall-finijiet ta’ dan il-paragrafu, il-Kummissjoni tista’ tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, u soġġetta għall-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 464(2), deċiżjoni dwar jekk pajjiż terz japplikax arranġamenti superviżorji u regolatorji li tal-anqas ikunu ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni. Fin-nuqqas ta’ din id-deċiżjoni, sal-1 ta’ Jannar 2015, l-istituzzjonijiet jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament stabbilit f’dan il-paragrafu għall-iskoperturi tal-gvern ċentrali jew il-bank ċentrali tal-pajjiż terz meta l-awtoritajiet kompetenti rilevanti kienu approvaw il-pajjiż terz bħala eliġibbli għal dak it-trattament qabel l-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 115
L-iskoperturi għal gvernijiet reġjonali jew għal awtoritajiet lokali
1. L-iskoperturi għal gvernijiet reġjonali jew għal awtoritajiet lokali għandhom jiġu ppeżati għar-riskju bħala skoperturi għall-istituzzjonijiet sakemm ma jiġux trattati bħala skoperturi għal gvernijiet ċentrali skont il-paragrafi 2 jew 4 jew ma jirċevux piż tar-riskju kif speċifikat fil-paragrafu 5. It-trattament preferenzjali għal skoperturi ta’ terminu qasir speċifikat fl-Artikolu 119(2) u l-Artikolu 120(2) ma għandux jiġi applikat.
2. L-iskoperturi għal gvernijiet reġjonali jew għal awtoritajiet lokali għandhom jiġu ttrattati bħala skoperturi għall-gvern ċentrali, li fil-ġurisdizzjoni tiegħu jkunu stabbiliti, meta ma jkunx hemm differenza fir-riskju bejn dawn l-iskoperturi minħabba l-kapaċità speċifika ta’ dak tal-ewwel li jżid il-kapital, u l-eżistenza ta’ arranġamenti istituzzjonali speċifiċi li l-effett tagħhom ikun li jnaqqas ir-riskju ta’ inadempjenza tagħhom.
L-ABE għandha żżomm bażi tad-data disponibbli għall-pubbliku tal-gvernijiet reġjonali u l-awtoritajiet lokali kollha fi ħdan l-Unjoni li l-awtoritajiet kompetenti rilevanti jitrattaw bħala skoperturi tal-gvernijiet ċentrali tagħhom.
3. L-iskoperturi għal knejjes jew għal komunitajiet reliġjużi kostitwiti fil-forma ta’ persuna ġuridika skont id-dritt pubbliku għandhom, sakemm jiġbru t-taxxi skont il-leġislazzjoni li tikkonferixxi lilhom id-dritt li jagħmlu dan, jiġu trattati bħala skoperturi għal gvernijiet reġjonali u għal awtoritajiet lokali. F’dan il-każ, il-paragrafu 2 ma għandux japplika u għall-finijiet tal-Artikolu 150(1)(a), ma għandux jiġi eskluż permess biex jiġi applikat l-Approċċ Standardizzat.
4. Meta l-awtoritajiet kompetenti ta’ ġurisdizzjoni ta’ pajjiż terz li japplika arranġamenti superviżorji u regolatorji li mill-inqas ikunu ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni jittrattaw l-iskoperturi għall-gvernijiet reġjonali jew għall-awtoritajiet lokali bħala skoperturi għall-gvern ċentrali tagħhom u ma jkunx hemmx differenza fir-riskju bejn dawn l-iskoperturi minħabba li l-gvern reġjonali jew l-awtoritajiet lokali jkollhom setgħat speċifiċi biex jiġġeneraw dħul u arranġamenti istituzzjonali speċifiċi biex inaqqsu r-riskju ta’ inadempjenza, l-istituzzjonijiet jistgħu jippeżaw ir-riskju ta’ skoperturi għal dawn il-gvernijiet reġjonali u l-awtoritajiet lokali bl-istess mod.
Għall-finijiet ta’ dan il-paragrafu, il-Kummissjoni tista’ tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, u soġġetta għall-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 464(2), deċiżjoni dwar jekk pajjiż terz japplikax arranġamenti superviżorji u regolatorji li tal-anqas ikunu ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni. Fin-nuqqas ta’ tali deċiżjoni, sal-1 ta’ Jannar 2015, l-istituzzjonijiet jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament stabbilit f’dan il-paragrafu għall-pajjiż terz meta l-awtoritajiet kompetenti rilevanti kienu approvaw il-pajjiż terz bħala eliġibbli għal dak it-trattament qabel l-1 ta’ Jannar 2014.
5. L-iskoperturi għal gvernijiet reġjonali jew għal awtoritajiet lokali ta’ Stati Membri li mhumiex imsemmija fil-paragrafi 2 sa 4 u jkunu ddenominati u ffinanzjati fil-munita domestika ta’ dak il-gvern reġjonali u tal-awtorità lokali għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 20 %.
Artikolu 116
L-iskoperturi għal entitajiet tas-settur pubbliku
1. L-iskoperturi għal entitajiet tas-settur pubbliku li għalihom ma tkunx disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont l-iskala ta’ kwalità kreditizja li għaliha jkunu assenjati l-iskoperturi għall-gvern ċentrali tal-ġurisdizzjoni fejn tkun inkorporata l-entità tas-settur pubbliku skont it-Tabella 2 segwenti:
Tabella 2
Skala tal-kwalità kreditizja li għaliha l-gvern ċentrali jkun assenjat
1
2
3
4
5
6
Piż tar-riskju
20 %
50 %
100 %
100 %
100 %
150 %
Fir-rigward ta’ skoperturi għall-entitajiet tas-settur pubbliku inkorporati f’pajjiżi fejn il-gvern ċentrali mhuwiex ikklassifikat, il-piż tar-riskju għandu jkun ta’ 100 %.
2. L-iskoperturi għal entitajiet tas-settur pubbliku li għalihom tkun disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu ttrattati f’konformità mal-Artikolu 120. It-trattament preferenzjali għal skoperturi ta’ terminu qasir speċifikat fl-Artikoli 119(2) u 120(2), ma għandux jiġi applikat għal dawk l-entitajiet.
3. Fir-rigward ta’ skoperturi għal entitajiet tas-settur pubbliku b’maturità oriġinali ta’ inqas minn tliet xhur, il-piż tar-riskju għandu jkun ta’ 20 %.
4. F’ċirkostanzi eċċezzjonali, l-iskoperturi għal entitajiet tas-settur pubbliku jistgħu jiġu ttrattati bħala skoperturi għall-gvern ċentrali, għall-gvern reġjonali jew għall-awtorità lokali li fil-ġurisdizzjoni tagħhom ikunu stabbiliti meta fl-opinjoni tal-awtoritajiet kompetenti ta’ din il-ġurisdizzjoni ma jkun hemm l-ebda differenza fir-riskju bejn dawn l-iskoperturi minħabba l-eżistenza ta’ garanzija adegwata mill-gvern ċentrali, il-gvern reġjonali jew l-awtorità lokali.
5. Meta l-awtoritajiet kompetenti ta’ ġurisdizzjoni ta’ pajjiż terz, li japplikaw arranġamenti superviżorji u regolatorji li mill-inqas ikunu ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni, jittrattaw l-iskoperturi għall-entitajiet tas-settur pubbliku f’konformità mal-paragrafu 1 jew 2, l-istituzzjonijiet jistgħu jippeżaw ir-riskju ta’ skoperturi għal dawn l-entitajiet tas-settur pubbliku bl-istess mod. Altrimenti, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw piż tar-riskju ta’ 100 %.
Għall-finijiet ta’ dan il-paragrafu, il-Kummissjoni tista’ tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, u soġġetta għall-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 464(2), deċiżjoni dwar jekk pajjiż terz japplikax arranġamenti superviżorji u regolatorji li tal-anqas ikunu ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni. Fin-nuqqas ta’ tali deċiżjoni, sal-1 ta’ Jannar 2015, l-istituzzjonijiet jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament stabbilit f’dan il-paragrafu għall-pajjiż terz meta l-awtoritajiet kompetenti rilevanti kienu approvaw il-pajjiż terz bħala eliġibbli għal dak it-trattament qabel l-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 117
L-iskoperturi għal banek multilaterali tal-iżvilupp
1. L-iskoperturi għal banek multilaterali tal-iżvilupp li mhumiex imsemmija fil-paragrafu 2 għandhom jiġu ttrattati bl-istess mod bħal skoperturi għall-istituzzjonijiet. It-trattament preferenzjali għal skoperturi ta’ terminu qasir kif speċifikati fl-Artikoli 119(2), 120(2) u 121(3) ma għandux jiġi applikat.
Il-Korporazzjoni Inter-Amerikana għall-Investiment, il-Bank tal-Kummerċ u l-Iżvilupp tal-Baħar l-Iswed, il-Bank tal-Amerika Ċentrali għall-Integrazzjoni Ekonomika u l-Bank tal-Iżvilupp CAF tal-Amerika Latina għandhom jiġu kkunsidrati bħala banek multilaterali tal-iżvilupp.
2. L-iskoperturi għal banek multilaterali tal-iżvilupp li ġejjin għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 0 %:
(a)
il-Bank Internazzjonali għar-Rikostruzzjoni u l-Iżvilupp;
(b)
il-Korporazzjoni Finanzjarja Internazzjonali;
(c)
il-Bank Inter-Amerikan tal-Iżvilupp;
(d)
il-Bank Ażjatiku tal-Iżvilupp;
(e)
il-Bank Afrikan tal-Iżvilupp;
(f)
il-Bank ta’ Żvilupp tal-Kunsill tal-Ewropa;
(g)
il-Bank Nordiku tal-Investiment;
(h)
il-Bank Karibew tal-Iżvilupp;
(i)
il-Bank Ewropew għar-Rikostruzzjoni u l-Iżvilupp;
(j)
il-Bank Ewropew tal-Investiment;
(k)
il-Fond Ewropew tal-Investiment;
(l)
l-Aġenzija Multilaterali tal-Garanzija tal-Investiment;
(m)
il-Faċilità Internazzjonali ta’ Finanzjament għall-Immunizzazzjoni;
(n)
il-Bank Islamiku tal-Iżvilupp.
3. Għandu jiġi assenjat piż tar-riskju ta’ 20 % għall-porzjoni ta’ kapital mhux imħallas sottoskritt għall-Fond Ewropew tal-Investiment.
Artikolu 118
L-iskoperturi għal organizzazzjonijiet internazzjonali
L-iskoperturi għall-organizzazzjonijiet internazzjonali li ġejjin għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 0 %:
(a)
l-Unjoni;
(b)
il-Fond Monetarju Internazzjonali;
(c)
il-Bank għas-Saldu Internazzjonali;
(d)
il-Faċilità Ewropea ta’ Stabbiltà Finanzjarja;
(e)
il-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabbiltà;
(f)
istituzzjoni finanzjarja internazzjonali stabbilita minn żewġ Stati Membri jew aktar, li għandha l-għan li timmobilizza l-finanzjament u li tipprovdi assistenza finanzjarja għall-benefiċċju tal-membri tagħha li jkunu qegħdin għaddejjin minn problemi finanzjarji serji jew li jkunu mhedda bihom.
Artikolu 119
L-iskoperturi għal istituzzjonijiet
1. L-iskoperturi għall-istituzzjonijiet li għalihom tkun disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu ppeżati għar-riskju skont l-Artikolu 120. L-iskoperturi għall-istituzzjonijiet li għalihom ma tkunx disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu ppeżati għar-riskju skont l-Artikolu 121.
2. L-iskoperturi għall-istituzzjonijiet b’maturità residwa ta’ tliet xhur jew inqas li jkunu ddenominati u ffinanzjati fil-munita nazzjonali tal-mutwatarju għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju li jkun kategorija waħda inqas favorevoli mill-piż tar-riskju preferenzjali, kif deskritt fl-Artikolu 114(4) sa (7), assenjat għal skoperturi għall-gvern ċentrali fejn tkun inkorporata l-istituzzjoni.
3. L-ebda skopertura b’maturità residwa ta’ tliet xhur jew inqas iddenominata u ffinanzjata fil-munita nazzjonali tal-mutwatarju ma għandha tiġi assenjata piż tar-riskju ta’ inqas minn 20 %.
4. Skopertura għal istituzzjoni fil-forma ta’ riżervi minimi meħtieġa mill-BĊE jew mill-bank ċentrali ta’ Stat Membru li għandhom jinżammu minn istituzzjoni tista’ tiġi ppeżata għar-riskju bħala skoperturi għall-bank ċentrali tal-Istat Membru inkwistjoni sakemm:
(a)
ir-riżervi jkunu miżmuma skont ir-Regolament (KE) Nru 1745/2003 tal-Bank Ċentrali Ewropew tat-12 ta’ Settembru tal-2003 dwar l-applikazzjoni ta’ riżervi minimi (29) jew skont rekwiżiti nazzjonali fl-aspetti materjali kollha ekwivalenti għal dak ir-Regolament;
(b)
fil-każ ta’ falliment jew insolvenza tal-istituzzjoni fejn ir-riżervi jkunu miżmuma, ir-riżervi jitħallsu lura kompletament lill-istituzzjoni fil-ħin u ma jkunux disponibbli biex jissodisfaw obbligazzjonijiet oħra tal-istituzzjoni.
5. L-iskoperturi għall-istituzzjonijiet finanzjarji awtorizzati u taħt is-superviżjoni tal-awtoritajiet kompetenti u soġġetti għal rekwiżiti prudenzjali komparabbli għal dawk applikati għall-istituzzjonijiet f’termini ta’ robustezza għandhom jiġu ttrattati bħala skoperturi għall-istituzzjonijiet.
Artikolu 120
L-iskoperturi għal istituzzjonijiet ikklassifikati
1. L-iskoperturi għall-istituzzjonijiet b’maturità residwa ta’ aktar minn tliet xhur li għalihom tkun disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont it-Tabella 3 li jikkorrispondi mal-valutazzjoni tal-kreditu tal- ECAI skont l-Artikolu 136.
Tabella 3
Skala tal-kwalità tal-kreditu
1
2
3
4
5
6
Piż tar-riskju
20 %
50 %
50 %
100 %
100 %
150 %
2. L-iskoperturi għal istituzzjoni li jkollha sa tliet xhur ta’ maturità residwa li għaliha tkun disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont it-Tabella 4 li jikkorrispondi mal-valutazzjoni tal-kreditu tal- ECAI skont l-Artikolu 136:
Tabella 4
Skala tal-kwalità tal-kreditu
1
2
3
4
5
6
Piż tar-riskju
20 %
20 %
20 %
50 %
50 %
150 %
3. L-interazzjoni bejn it-trattament tal-valutazzjoni tal-kreditu ta’ terminu qasir skont l-Artikolu 131 u t-trattament preferenzjali ġenerali għal skoperturi ta’ terminu qasir stipulati fil-paragrafu 2 għandha tkun kif ġej:
(a)
Jekk ma jkunx hemm valutazzjoni tal-iskopertura ta’ terminu qasir, it-trattament preferenzjali ġenerali għal skoperturi ta’ terminu qasir kif speċifikat fil-paragrafu 2 għandu japplika għall-iskoperturi kollha għall-istituzzjonijiet b’mhux aktar minn tliet xhur ta’ maturità residwa;
(b)
Jekk ikun hemm valutazzjoni ta’ terminu qasir u din il-valutazzjoni tistabbilixxi l-applikazzjoni ta’ piż tar-riskju li jkun aktar favorevoli jew identiku għall-użu ta’ trattament preferenzjali ġenerali għal skoperturi ta’ terminu qasir, kif speċifikat fil-paragrafu 2, għal dik l-iskopertura speċifika biss għandha tintuża l-valutazzjoni ta’ terminu qasir. Skoperturi oħra ta’ terminu qasir għandhom isegwu t-trattament preferenzjali ġenerali għal skoperturi ta’ terminu qasir, kif speċifikat fil-paragrafu 2;
(c)
Jekk ikun hemm valutazzjoni ta’ terminu qasir u din il-valutazzjoni tistabbilixxi piż tar-riskju li jkun inqas favorevoli mill-użu tat-trattament preferenzjali ġenerali għal skoperturi ta’ terminu qasir, kif speċifikat fil-paragrafu 2, ma għandux jintuża t-trattament preferenzjali ġenerali għal skoperturi ta’ terminu qasir u l-pretensjonijiet kollha ta’ terminu qasir mhux ikklassifikati għandhom jiġu assenjati l-istess piż tar-riskju bħal dak applikat mill-valutazzjoni speċifika ta’ terminu qasir.
Artikolu 121
L-iskoperturi għal istituzzjonijiet mhux klassifikati
1. L-iskoperturi għall-istituzzjonijiet li għalihom ma tkunx disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont l-iskala tal-kwalità kreditizja li għaliha jkunu assenjati l-iskoperturi għall-gvern ċentrali tal-ġurisdizzjoni fejn tkun inkorporata l-istituzzjoni skont it-Tabella 5.
Tabella 5
Skala tal-kwalità kreditizja li għaliha l-gvern ċentrali jkun assenjat
1
2
3
4
5
6
Piż tar-riskju tal-iskopertura
20 %
50 %
100 %
100 %
100 %
150 %
2. Għal skoperturi fir-rigward ta’ istituzzjonijiet mhux klassifikati li jkunu inkorporati f’pajjiżi fejn il-gvern ċentrali ma jkunx klassifikat, il-piż tar-riskju għandu jkun ta’ 100 %.
3. Għal skoperturi fir-rigward ta’ istituzzjonijiet mhux klassifikati li jkollhom maturità oriġinali effettiva ta’ tliet xhur jew inqas, il-piż tar-riskju għandu jkun ta’ 20 %.
4. Minkejja l-paragrafi 2 u 3, għall-iskoperturi tal-finanzjament tal-kummerċ imsemmija fil-punt (b) tat-tieni subpargarafu tal-Artikolu 162(3), għall-istituzzjonijiet mingħajr klassifikazzjoni, il-piż tar-riskju għandu jkun ta’ 50 % u meta l-maturità residwa ta’ dawn l-iskoperturi tal-finanzjament tal-kummerċ għal istituzzjonijiet mhux klassifikati jkun tliet xhur jew inqas, il-piż tar-riskju għandu jkun ta’ 20 %.
Artikolu 122
L-iskoperturi għal impriżi
1. L-iskoperturi li għalihom ikun hemm disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont it-Tabella 6 li jikkorrispondi mal-valutazzjoni tal-kreditu tal- ECAI skont l-Artikolu 136.
Tabella 6
Skala tal-kwalità tal-kreditu
1
2
3
4
5
6
Piż tar-riskju
20 %
50 %
100 %
100 %
150 %
150 %
2. L-iskoperturi li għalihom ma tkunx disponibbli valutazzjoni tal-kreditu għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 % jew il-piż tar-riskju tal-iskoperturi għall-gvern ċentrali tal-ġurisdizzjoni li fiha l-impriża tkun inkorporata, skont liema minnhom ikun l-ogħla.
Artikolu 123
L-iskoperturi fil-livell ta’ konsumatur
L-iskoperturi li jkunu konformi mal-kriterji li ġejjin għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 75 %:
(a)
l-iskopertura għandha tkun jew għal persuna jew persuni fiżiċi, jew għal impriża żgħira jew medja (SME);
(b)
l-iskopertura għandha tkun waħda b’ammont sinifikanti ta’ skoperturi b’karatteristiċi simili b’tali modi li riskji assoċjati ma’ dan l-għoti ta’ self jiġu sostanzjalment imnaqqsa;
(c)
l-ammont totali dovut lill-istituzzjoni u lill-impriżi prinċipali u s-sussidjarji tagħha, inkluż kwalunkwe skopertura f’inadempjenza, mill-klijent debitur jew minn grupp ta’ klijenti debituri konnessi flimkien, iżda eskluż l-iskoperturi ggarantiti totalment u kompletament fuq proprjetà residenzjali bħala kollateral li ġew assenjati lill-klassi ta’ skopertura stipulata fil-punt (i) tal-Artikolu 112, ma għandux, sa fejn l-istituzzjoni tkun innotifikata, jaqbeż l-EUR 1 miljun. L-istituzzjoni għandha tieħu passi raġonevoli sabiex tikseb dan l-għarfien.
It-titoli ma għandhomx ikunu eliġibbli għall-klassi ta’ skopertura fil-livell tal-konsumatur.
L-iskoperturi li ma jikkonformawx mal-kriterji msemmija fil-punti (a) sa (c) tal-ewwel subparagrafu ma għandhomx jkunu eliġibbli għall-klassi ta’ skopertura fil-livell tal-konsumatur.
Il-valur preżenti ta’ pagamenti ta’ kera minimi fil-livell tal-konsumatur ikunu eliġibbli għall-klassi ta’ skopertura fil-livell tal-konsumatur.
Artikolu 124
Skoperturi garantiti permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà immobbli
1. Skopertura jew kwalunkwe parti minn skopertura totalment iggarantita permezz ta’ ipoteka fuq proprjetà immobbli għandha tiġi assenjata piż tar-riskju ta’ 100 %, meta l-kondizzjonijiet skont l-Artikolu 125 u l-Artikolu 126 ma jiġux issodisfatti, ħlief għal kwalunkwe parti tal-iskopertura li tkun assenjata lil klassi ta’ skopertura oħra. Il-parti tal-iskopertura li taqbeż il-valur tas-self ipotekarju tal-proprjetà għandha tiġi assenjata l-piż tar-riskju applikabbli għall-iskoperturi mhux assigurati tal-kontroparti involuta.
Il-parti minn skopertura ttrattata bħala totalment iggarantita permezz ta’ proprjetà immobbli ma għandhiex tkun ogħla mill-ammont mirhun tal-valur tas-suq jew f’dawk l-Istati Membri li jkunu stabbilixxew kriterji rigorużi għall-valutazzjoni tal-valur tas-self ipotekarju f’dispożizzjonijiet statutorji jew regolatorji, il-valur tas-self ipotekarju tal-proprjetà inkwistjoni.
2. Abbażi tad-data miġbura skont l-Artikolu 101, u kwalunkwe indikatur rilevanti ieħor, l-awtoritajiet kompetenti għandhom perjodikament, u mill-inqas darba fis-sena, jivvalutaw jekk il-piż tar-riskju ta’ 35 % għal skoperturi ggarantiti b’ipoteki fuq proprjetà residenzjali kif imsemmi fl-Artikolu 125 u l-piż tar-riskju ta’ 50 % għal skoperturi ggarantiti permezz ta’ proprjetà immobbli kummerċjali kif imsemmi fl-Artikolu 126 li tinstab fit-territorju tagħhom huma adegwatament ibbażati fuq:
(a)
l-esperjenza ta’ telf ta’ skoperturi ggarantiti permezz ta’ proprjetà immobbli;
(b)
żviluppi tas-suq li jħarsu ’l quddiem fir-rigward ta’ proprjetà immobbli;
L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jistabbilixxu piż tar-riskju ogħla jew kriterji aktar stretti minn dawk stabbiliti fl-Artikolu 125(2) u l-Artikolu 126(2), fejn adatt, abbażi ta’ kunsiderazzjonijiet ta’ stabbiltà finanzjarja.
Għal skoperturi koperti permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà residenzjali, l-awtorità kompetenti għandha tistabbilixxi il-piż tar-riskju fuq perċentwal minn 35 % sa 150 %,
Għal skoperturi koperti permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà immobbli kummeċjali, l-awtorità kompetenti għandha tistabbilixxi il-piż tar-riskju fuq perċentwal minn 50 % sa 150 %,
Fi ħdan dawn il-firxiet, il-piż ta’ riskju ogħla għandu jiġi stabbilit abbażi tal-esperjenza ta’ telf u b’kont meħud tal-kunsiderazzjonijiet tal-iżviluppi tas-suq li jħarsu ’l quddiem u l-istabbiltà finanzjarja. Fejn il-valutazzjoni turi li l-piżijiet tar-riskju stabbiliti fl-Artikolu 125(2) u l-Artikolu 126(2) ma jirriflettux ir-riskji attwali relatati ma’ segment wieħed jew aktar tal-proprjetà ta’ tali skoperturi, totalment iggarantiti permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà residenzjali jew fuq proprjetà immobbli kummerċjali li tkun tinsab f’parti jew partijiet tat-territorju tagħha, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jistabbilixxu, għal dawk is-segmenti ta’ skoperturi għall-proprjetà, piżijiet tar-riskju ogħla li jikkorrispondu għar-riskji attwali.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkonsultaw l-ABE dwar l-aġġustamenti għall-piżijiet tar-riskju u l-kriterji applikati, li ser jiġu kkalkulati skont il-kriterji stabbiliti f’dan il-paragrafu kif speċifikat fl-istandards tekniċi regolatorji msemmija fil-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu. L-ABE għandha tippubblika l-piżijiet tar-riskju u l-kriterji li l-awtoritajiet kompetenti jistabbilixxu għall-iskoperturi msemmija fl-Artikoli 125, 126 u 199.
3. Meta l-awtoritajiet kompetenti jistabbilixxu piż ta’ riskju ogħla jew kriterji aktar stretti, l-istituzzjonijiet għandu jkollhom perijodu transizzjonali ta’ sitt xhur biex japplikaw il-piż ta’ riskju l-ġdid.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika:
(a)
il-kriterji rigorużi għall-valutazzjoni tal-valur tas-self ipotekarju msemmi fil-paragrafu 1;
(b)
il-kondizzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 2 li l-awtoritajiet kompetenti għandhom iqisu meta jiddeterminaw il-piżijiet tar-riskju ogħla, b’mod partikolari t-terminu "kunsiderazzjonijiet ta’ stabbiltà finanzjarja".
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tiġi delegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
5. L-istituzzjonijiet ta’ Stat Membru għandhom japplikaw il-piżijiet tar-riskji u l-kriterji li ġew stabbiliti mill-awtoritajiet kompetenti ta’ Stat Membru ieħor għal skoperturi garantiti permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà immobbli kummerċjali u residenzjali li tinsab f’dak l-Istat Membru.
Artikolu 125
Skoperturi totalment u kompletament iggarantiti permezz ta’ self ipotekarju fuq proprjetà residenzjali
1. Sakemm ma jiġix deċiż b’mod ieħor mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 124(2), skoperturi li jkunu totalment u kompletament iggarantiti permezz ta’ self ipotekarju fuq proprjetà residenzjali għandhom jiġu ttrattati kif ġej:
(a)
skoperturi jew kwalunkwe parti minn skopertura totalment u kompletament garantita permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà residenzjali li tkun jew li sejra tkun okkupata jew mikrija mis-sid, jew mis-sid benefiċjarju fil-każ ta’ kumpanniji tal-investiment personali, għandhom jiġi assenjati piż tar-riskju ta’ 35 %;
(b)
skoperturi għal kerrej fil-qafas ta’ transazzjoni ta’ kiri ta’ proprjetà li tirrigwarda proprjetà residenzjali li taħtha l-istituzzjoni tkun sid il-kera u l-kerrej ikollu għażla li jixtri, għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 35 % sakemm l-iskopertura għall-istituzzjoni tkun totalment u kompletament garantita permezz tas-sjieda tagħha tal-proprjetà.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw skopertura jew kwalunkwe parti minn skopertura bħala totalment u kompletament garantita għall-finijiet tal-paragrafu 1 biss jekk il-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfatti:
(a)
il-valur tal-proprjetà ma jiddependix materjalment fuq il-kwalità kreditizja tal-mutwatarju. L-istituzzjonijiet jistgħu jeskludu mid-determinazzjoni tagħhom tal-materjalità ta’ tali dipendenza dawk is-sitwazzjonijiet fejn fatturi purament makroekonomiċi jaffettwaw kemm il-valur tal-proprjetà kif ukoll il-prestazzjoni tal-mutwatarju;
(b)
ir-riskju tal-mutwatarju ma għandux jiddependi materjalment fuq il-prestazzjoni tal-proprjetà jew tal-proġett sottostanti, iżda fuq il-kapaċità sottostanti tal-mutwatarju li jħallas lura d-dejn minn sorsi oħra, u bħala konsegwenza l-pagament lura tal-faċilità ma għandux jiddependi materjalment fuq l-fluss ta’ flus iġġenerat mill-proprjetà sottostanti li sservi bħala kollateral. Għal dawk is-sorsi l-oħra, l-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-proporzjonijiet massimi tas-self mad-dħul bħala parti mill-politika ta’ self tagħhom u jiksbu evidenza xierqa tad-dħul rilevanti meta jagħtu s-self.
(c)
ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 208 u fir-regoli tal-valutazzjoni stabbiliti fl-Artikolu 229(1) jkunu ssodisfatti;
(d)
sakemm ma jiġix determinat mod ieħor fl-Artikolu 124(2), il-parti tas-self li għaliha huwa assenjat piż tar-riskju ta’ 35 % ma taqbiżx it-80 % tal-valur tas-suq tal-proprjetà inkwistjoni jew ta’ 80 % tal-valur tas-self ipotekarju tal-proprjetà inkwistjoni f’dawk l-Istati Membri li jkunu stabbilixxew kriterji rigorużi għall-valutazzjoni tal-valur tas-self ipotekarju f’dispożizzjonijiet statutorji jew regolatorji.
3. L-istituzzjonijiet jistgħu jidderogaw mill-punt (b) tal-paragrafu 2 fil-każ ta’ skoperturi totalment u kompletament iggarantiti permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà residenzjali li tkun tinsab fit-territorju ta’ Stat Membru, meta l-awtorità kompetenti ta’ dak l-Istat Membru tkun ippubblikat evidenza li turi li f’dak it-territorju jkun hemm suq immobbiljarji residenzjali żviluppat sew u li ilu stabbilit b’rati ta’ telf li ma jaqbżux il-limiti li ġejjin.
(a)
telf li ġej minn self kollateralizzat permezz ta’ proprjetà residenzjali sa 80 % tal-valur tas-suq jew ta’ 80 % tal-valur tas-self ipotekarju sakemm ma jiġix deċiż b’mod ieħor skont l-Artikolu 124(2) ma jaqbiżx iż-0,3 % tas-self pendenti kollateralizzat permezz ta’ proprjetà residenzjali fi kwalunkwe sena partikolari;
(b)
telf globali li ġej minn self kollateralizzat permezz ta’ proprjetà residenzjali ma jaqbiżx 0,5 % tas-self pendenti kollateralizzat permezz ta’ proprjetà residenzjali fi kwalunkwe sena partikolari.
4. Jekk xi wieħed mil-limiti msemmija fil-paragrafu 3 ma jiġix issodisfatt f’sena partikolari, l-eliġibbiltà għall-użu tal-paragrafu 3 għandha tieqaf u għandha tiġi applikata l-kondizzjoni li tinsab fil-punt (b) tal-paragrafu 2 sakemm il-kondizzjonijiet fil-paragrafu 3 jiġu ssodisfatti f’sena sussegwenti.
Artikolu 126
Skoperturi totalment u kompletament iggarantiti b’ipoteki fuq proprjetà immobbli kummerċjali
1. Sakemm ma jiġix deċiż mod ieħor mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 124(2), skoperturi totalment u kompletament iggarantiti permezz ta’ self ipotekarju fuq proprjetà immobbli kummerċjali għandhom jiġu trattati kif ġej:
(a)
skoperturi jew xi parti minn skopertura totalment u kompletament iggarantiti b’ipoteki fuq uffiċini jew fuq binjiet kummerċjali oħra jistgħu jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 50 %;
(b)
skoperturi relatati ma’ transazzjonijiet ta’ kiri ta’ proprjetà li jirrigwardaw uffiċini jew binjiet kummerċjali oħra fejn l-istituzzjoni tkun sid il-kera u l-kerrej ikollu l-għażla li jixtri, jistgħu jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 50 % sakemm l-iskopertura tal-istituzzjoni tkun totalment u kompletament iggarantita mis-sjieda tagħha tal-proprjetà.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw skopertura jew kwalunkwe parti minn skopertura bħala totalment u kompletament garantita għall-finijiet tal-paragrafu 1 biss jekk il-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfatti:
(a)
il-valur tal-proprjetà ma jiddependix materjalment fuq il-kwalità kreditizja tal-mutwatarju. L-istituzzjonijiet jistgħu jeskludu mid-determinazzjoni tagħhom tal-materjalità ta’ tali dipendenza dawk is-sitwazzjonijiet fejn fatturi purament makroekonomiċi jaffettwaw kemm il-valur tal-proprjetà kif ukoll il-prestazzjoni tal-mutwatarju;
(b)
ir-riskju tal-mutwatarju ma għandux jiddependi materjalment fuq il-prestazzjoni tal-proprjetà jew tal-proġett sottostanti, iżda fuq il-kapaċità sottostanti tal-mutwatarju li jħallas lura d-dejn minn sorsi oħra, u bħala konsegwenza, ir-ripagament tal-faċilità ma għandux jiddependi materjalment fuq xi fluss ta’ flus iġġenerat mill-proprjetà sottostanti li tkun qiegħda sservi ta’ kollateral;
(c)
ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 208 u fir-regoli tal-valutazzjoni stabbiliti fl-Artikolu 229(1) jkunu ssodisfatti;
(d)
Il-piż tar-riskju ta’ 50 % sakemm ma jiġix dispost mod ieħor skont l-Artikolu 124(2) għandu jiġi assenjat għall-parti tas-self li ma taqbiżx il-50 % tal-valur tas-suq tal-proprjetà jew ta’ 60 % tal-valur tas-self ipotekarju sakemm ma jiġix previst mod ieħor skont l-Artikolu 124(2) tal-proprjetà inkwistjoni f’dawk l-Istati Membri li jkunu stabbilixxew kriterji rigorużi għall-valutazzjoni tas-self ipotekarju f’dispożizzjonijiet statutorji jew regolatorji.
3. L-istituzzjonijiet jistgħu jidderogaw mill-punt (b) tal-paragrafu 2 għal skoperturi totalment u kompletament garantiti permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà kummerċjali li tinsab fit-territorju ta’ Stat Membru, fejn l-awtorità kompetenti ta’ dak l-Istat Membru tkun ippubblikat evidenza li turi li f’dak it-territorju ikun hemm suq tal-proprjetà immobbli kummerċjali żviluppat sew u li ilu stabbilit b’rati ta’ telf li ma jaqbżux il-limiti li ġejjin:
(a)
it-telf li ġej minn self kollateralizzat permezz ta’ proprjetà immobbli kummerċjali sa 50 % tal-valur tas-suq jew ta’ 60 % tal-valur tas-self ipotekarju, sakemm ma jiġix iddeterminat mod ieħor skont l-Artikolu 124(2), ma jaqbiżx iż-0,3 % tas-self pendenti kkollateralizzati permezz ta’ proprjetà immobbli kummerċjali;
(b)
it-telf globali li ġej minn self kollateralizzat permezz ta’ proprjetà immobbli kummerċjali ma jaqbiżx iż-0,5 % tas-self pendenti kkollateralizzat permezz ta’ proprjetà immobbli kummerċjali;
4. Fejn xi wieħed mil-limiti msemmija fil-paragrafu 3 ma jiġix issodisfatt f’sena partikolari, l- eliġibbiltà għall-użu tal-paragrafu 3 għandha tieqaf u għandha tapplika l-kondizzjoni li tinsab fil-punt (b) tal-paragrafu 2 sakemm il-kondizzjonijiet fil-paragrafu 3 jiġu ssodisfatti f’sena sussegwenti.
Artikolu 127
L-iskoperturi fi stat ta’ inadempjenza
1. Il-parti mhux iggarantita ta’ kwalunkwe element fejn id-debitur ikun sar inadempjenti f’konformità mal-Artikolu 178, jew fil-każ ta’ skoperturi fil-livell tal-konsumatur, il-parti mhux iggarantita ta’ kwalunkwe faċilità ta’ kreditu li saret inadempjenti f’konformità mal-Artikolu 178 għandha tiġi assenjata piż tar-riskju ta’:
(a)
150 %, fejn l-aġġustamenti speċifiċi tar-riskju ta’ kreditu jkunu ta’ inqas minn 20 % tal-parti mhux iggarantita tal-valur tal-iskopertura kieku dawn l-aġġustamenti speċifiċi tar-riskju ta’ kreditu ma jkunux ġew applikati;
(b)
100 %, fejn l-aġġustamenti speċifiċi tar-riskju ta’ kreditu ma jkunux inqas minn 20 % tal-parti mhux iggarantita tal-valur tal-iskopertura kieku dawn l-aġġustamenti speċifiċi tar-riskju ta’ kreditu ma jkunux ġew applikati.
2. Għall-finijiet tad-determinazzjoni tal-parti iggarantita tal-element dovuta li qabżet l-iskadenza, il-kollateral u l-garanziji eliġibbli għandhom ikunu dawk eliġibbli għall-finijiet ta’ mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu skont il-Kapitolu 4.
3. Il-valur tal-iskopertura li jifdal wara l-aġġustamenti tal-kreditu tar-riskju speċifiku ta’ skoperturi totalment u kompletament iggarantiti permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà residenzjali skont l-Artikolu 125 għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 % jekk tkun twettqet inadempjenza f’konformità mal-Artikolu 178.
4. Il-valur tal-iskopertura li jifdal wara l-aġġustamenti tal-kreditu tar-riskju speċifiku ta’ skoperturi totalment u kompletament iggarantiti permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà immobbli kummerċjali skont l-Artikolu 126 għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 % fil-każ ta’ inadempjenza f’konformità mal-Artikolu 178.
Artikolu 128
Elementi assoċjati ma’ riskju partikolarment għoli
1. L-istituzzjonijiet għandhom jassenjaw piż tar-riskju ta’ 150 % għal skoperturi, inkluż skoperturi fil-forma ta’ azzjonijiet jew unitajiet f’CIU, li jkunu assoċjati ma’ riskji partikolarment għoljin, fejn opportun.
2. Skoperturi b’riskji partikolarment għoljin għandhom jinkludu kwalunkwe waħda mill-iskoperturi li ġejjin:
(a)
investimenti f’ditti tal-kapital ta’ riskju (venture capital);
(b)
investimenti f’AIFs kif definit fl-Artikolu 4(1)(a) tad-Direttiva 2011/61/UE minbarra fejn il-mandat tal-fond ma jippermettix ingranaġġ ogħla minn dak meħtieġ skont l-Artikolu 51(3) tad-Direttiva 2009/65/KE;
(c)
investimenti f’ekwità privata;
(d)
finanzjament spekulattiv ta’ proprjetà immobbli.
3. Meta jiġi vvalutat jekk skopertura minbarra l-iskoperturi msemmija fil-paragrafu 2 tkunx assoċjata ma’ riskji partikolarment għoljin, l-istituzzjonijiet għandhom iqisu l-karatteristiċi tar-riskju li ġejjin:
(a)
ikun hemm riskju għoli ta’ telf bħala riżultat ta’ inadempjenza tad-debitur;
(b)
ikun impossibbli biex jiġi adegwatament ivvalutat jekk l-iskopertura taqax taħt il-punt (a).
L-ABE għandha toħroġ linji gwida li jispeċifikaw liema tipi ta’ riskji jkunu assoċjati ma’ riskju partikolarment għoli u taħt liema ċirkostanzi.
Dawk il-linji gwida għandhom jiġu adottati skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 129
Skoperturi fil-forma ta’ bonds koperti
1. Biex ikunu eliġibbli għat-trattament preferenzjali stabbilit fil-paragrafi 4 u 5, bonds kif imsemmi fl-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE (bonds koperti) għandhom jilħqu r-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafu 7 u għandhom jiġu kollateralizzati permezz ta’ xi wieħed mill-assi eliġibbli li ġejjin:
(a)
skoperturi għal jew garantiti minn gvernijiet ċentrali, minn banek ċentrali tas-SEBĊ, minn entitajiet tas-settur pubbliku, minn gvernijiet reġjonali jew minn awtoritajiet lokali fl-Unjoni;
(b)
skoperturi għal jew garantiti minn gvernijiet ċentrali ta’ pajjiż terz, banek ċentrali ta’ pajjiżi terzi, banek multilaterali tal-iżvilupp, organizzazzjonijiet internazzjonali li jikkwalifikaw għall-iskala 1 tal-kwalità kreditizja kif stabbilit f’dan il-Kapitolu, u skoperturi għal jew garantiti minn entitajiet tas-settur pubbliku ta’pajjiżi terzi, gvernijiet reġjonali ta’ pajjiżi terzi jew awtoritajiet lokali ta’ pajjiżi terzi li ġew ippeżati għar-riskju bħala skoperturi għall-istituzzjonijiet jew għall-gvernijiet ċentrali u għall-banek ċentrali f’konformità mal-Artikolu 115(1) jew (2), jew l-Artikolu 116(1), (2) jew (4) rispettivament u li jikkwalifikaw għall-iskala 1 tal-kwalità kreditizja kif stabbilit f’dan il-Kapitolu, u skoperturi skont it-tifsira ta’ dan il-punt li jikkwalifikaw bħala minimu għall-iskala 2 tal-kwalità kreditizja kif stabbilit f’dan il-Kapitolu, sakemm ma jaqbżux l-20 % tal-ammont nominali tal-bonds koperti pendenti tal-istituzzjonijiet emittenti;
(c)
skoperturi għall-istituzzjonijiet li jikkwalifikaw għall-iskala 1 tal-kwalità kreditizja kif stabbilit f’dan il-Kapitolu. L-iskopertura totali ta’ dan it-tip ma għandhiex taqbeż il-15 % tal-ammont nominali ta’ bonds koperti pendenti tal-istituzzjoni emittenti. Skoperturi għall-istituzzjonijiet fl-Unjoni li jkollhom maturità li ma taqbiżx il-100 jum ma għandhomx jiġu kkunsidrati għall-fini ta’ kalkolu tar-rekwiżit tal-iskala 1 iżda dawk l-istituzzjonijiet għandhom bħala minimu jikkwalifikaw għall-iskala 2 tal-kwalità kreditizja kif stabbilit f’dan il-Kapitolu;
(d)
self iggarantit permezz ta’:
(i)
proprjetà residenzjali li ma jaqbiżx l-inqas ammont tal-ammont ta’ kapital tal-ipoteki kkombinati ma’ ipoteki preċedenti u 80 % tal-valur tal-proprjetajiet mirhuna; jew
(ii)
unitajiet superjuri maħruġa mill-Fonds Communs de Titrisation Franċiż jew entitajiet ekwivalenti ta’ titolizzazzjoni rregolati mil-liġijiet ta’ Stat Membru li jittitolizzaw skoperturi fuq proprjetà residenzjali. F’każ li dawn l-unitajiet superjuri jintużaw bħala kollateral, is-superviżjoni pubblika speċjali biex tipproteġi d-detenturi tal-bonds kif dispost fl-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE għandha tiżgura li l-assi sottostanti għal dawn l-unitajiet għandhom, fi kwalunkwe ħin waqt li jkunu inklużi fl-aggregazzjoni koperta, mill-inqas 90 % minnhom ikunu magħmulin minn ipoteki residenzjali li jkunu kkombinati ma’ xi ipoteki preċedenti li ma jaqbżux l-inqas tal-ammonti tal-kapital dovuti taħt l-unitajiet, l-ammonti tal-kapital tal-ipoteki, u 80 % tal-valur ta’ proprjetajiet mirhuna, li l-unitajiet jikkwalifikaw għall-iskala 1 tal-kwalità kreditizja kif stabbilit f’dan il-Kapitolu u li dawn l-unitajiet ma jaqbżux l-10 % tal-ammont nominali tal-ħruġ pendenti.
(e)
self residenzjali kompletament iggarantit minn fornitur eleġibbli ta’ protezzjoni kif imsemmi fl-Artikolu 201 li jikkwalifika għal-livell 2 tal-kwalità ta’ kreditu jew iżjed, kif imniżżel f’dan il-Kapitolu, fejn il-parti ta’ kull wieħed mis-self li tintuża biex jiġi ssodisfatt ir-rekwiżit stabbilit f’dan il-paragrafu għall-kollateralizzazzjoni tal-bond kopert ma tirrappreżentax aktar minn 80 % tal-valur tal-proprjetà residenzjali korrispondenti li tinsab fi Franza, u fejn il-proporzjon tas-self imqabbel mad-dħul jirrispetta mhux iktar minn 33 % meta jkun ingħata s-self. Ma għandu jkun hemm ebda garanzija ipotekarja fuq il-proprjetà residenzjali meta s-self jingħata, u għas-self mogħti mill-1 ta’ Jannar 2014 u l-mutwatarju għandu jintrabat kuntrattwalment li ma jagħtix tali garanzija mingħajr il-kunsens tal-istituzzjoni ta’ kreditu li tat is-self. Il-proporzjon tas-self imqabbel mad-dħul jirrappreżenta s-sehem tad-dħul gross tal-mutwatarju li jkopri r-rimborż tas-self, inkluż l-imgħax. Il-fornitur tal-protezzjoni għandu jkun jew istituzzjoni finanzjarja awtorizzata u sorveljata mill-awtoritajiet kompetenti u soġġetta għal rekwiżiti prudenzjali komparabbli għal dawk applikati lil istituzzjonijiet f’termini ta’ robustezza jew istituzzjoni jew impriża tal-assigurazzjoni. Għandu jistabbilixxi fond ta’ garanzija reċiproka jew protezzjoni ekwivalenti għall-impriżi tal-assigurazzjoni biex jiġi assorbit it-telf mir-riskju tal-kreditu, fejn l-ikkalibrar ta’ dan għandu jiġi rivedut perjodikament mill-awtoritajiet kompetenti. Kemm l-istituzzjoni tal-kreditu kif ukoll il-fornitur tal-protezzjoni għandhom iwettqu valutazzjoni tal-affidabbiltà kreditizja tal-mutwatarju;
(f)
self iggarantit permezz ta’:
(i)
proprjetà immobbli kummerċjali li ma jaqbiżx l-inqas ammont tal-ammont tal-kapital tal-ipoteki li jkunu kkombinati ma’ xi ipoteki preċedenti u 60 % tal-valur ta’ proprjetajiet mirhuna; jew
(ii)
unitajiet superjuri maħruġa mill-Fonds Communs de Titrisation Franċiżi jew entitajiet ekwivalenti ta’ titolizzazzjoni rregolati mil-liġijiet ta’ Stat Membru li jittitolizzaw skoperturi fuq proprjetà immobbli kummerċjali. F’każ li dawn l-unitajiet superjuri jintużaw bħala kollateral, is-superviżjoni pubblika speċjali biex tipproteġi d-detenturi tal-bonds kif dispost fl-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE għandha tiżgura li l-assi sottostanti għal dawn l-unitajiet għandhom, fi kwalunkwe ħin waqt li jkunu inklużi fl-aggregazzjoni koperta, mill-inqas 90 % minnhom ikunu magħmulin minn ipoteki kummerċjali li jkunu kkombinati ma’ xi ipoteki preċedenti li ma jaqbżux l-inqas tal-ammonti tal-kapital dovuti taħt l-unitajiet, l-ammonti tal-kapital tal-ipoteki, u 60 % tal-valur ta’ proprjetajiet mirhuna, li l-unitajiet jikkwalifikaw għall-iskala 1 tal-kwalità kreditizja kif stabbilit f’dan il-Kapitolu u li dawn l-unitajiet ma jaqbżux l-10 % tal-ammont nominali tal-ħruġ pendenti.
Self iggarantit permezz ta’ proprjetà immobbli kummerċjali jkun eliġibbli meta l-proporzjon tas-Self għall-Valur ta’ 60 % jinqabeż sa livell massimu ta’ 70 % jekk il-valur tal-assi totali mirhuna bħala kollateral għall-bonds koperti jaqbeż l-ammont nominali pendenti fuq il-bonds koperti b’mill-inqas 10 %, u l-pretensjoni tad-detentur tal-bonds tilħaq ir-rekwiżiti ta’ ċertezza legali stabbiliti fil-Kapitolu 4. Il-pretensjoni tad-detentur tal-bonds għandha tieħu preċedenza fuq il-pretensjonijiet l-oħra kollha fuq il-kollateral;
(g)
self iggarantit permezz ta’ self marittimu fuq vapuri sad-differenza bejn 60 % tal-valur tal-vapur mirhun u l-valur ta’ kwalunkwe rahan preċedenti.
Għall-finijiet tal-punti (c), (d)(ii) u (f)(ii) tal-ewwel subparagrafu, l-iskoperturi kkawżati mit-trażmissjoni u l-ġestjoni tal-pagamenti tad-debituri ta’, jew rikavati minn likwidazzjoni fir-rigward ta’, selfiet iggarantit permezz ta’ proprjetajiet mirhuna tal-unitajiet superjuri jew titoli ta’ dejn ma għandhomx jiġu inklużi fil-kalkolu tal-limiti msemmija f’dawk il-punti.
L-awtoritajiet kompetenti jistgħu, wara li jikkonsultaw mal-ABE, jirrinunzjaw parzjalment għall-applikazzjoni tal-punt (c) tal-ewwel subparagrafu u jippermettu l-iskala 2 tal-kwalità kreditizja sa 10 % tal-iskopertura totali tal-ammont nominali ta’ bonds koperti pendenti tal-istituzzjoni emittenti, sakemm il-problemi potenzjali sinifikanti tal-konċentrazzjoni fl-Istati Membri konċernati jistgħu jiġu ddokumentati minħabba l-applikazzjoni tar-rekwiżit tal-iskala 1 tal-kwalità kreditizja msemmi f’dak il-punt;
2. Is-sitwazzjonijiet imsemmija fil-punti (a) sa (f) tal-paragrafu 1 għandhom jinkludu wkoll kollateral li jkun esklussivament ristrett mil-leġislazzjoni għall-protezzjoni tad-detenturi tal-bonds kontra t-telf.
3. Fil-każ ta’ proprjetà immobbli li tikkollateralizza bonds koperti l-istituzzjonijiet għandhom jissodisfaw ir-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 208 u r-regoli ta’ valutazzjoni stipulati fl-Artikolu 229(1).
4. Bonds koperti li għalihom tkun disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont it-Tabella 6a li tikkorrispondi mal-valutazzjoni tal-kreditu tal- ECAI skont l-Artikolu 136.
Tabella 6a
Skala tal-kwalità tal-kreditu
1
2
3
4
5
6
Piż tar-riskju
10 %
20 %
20 %
50 %
50 %
100 %
5. Bonds koperti li għalihom ma tkunx disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju abbażi tal-piż tar-riskju assenjat lil skoperturi superjuri skoperturi tal-istituzzjoni li toħroġhom. Għandha tapplika l-korrispondenza li ġejja bejn il-piżijiet tar-riskju:
(a)
jekk l-iskoperturi għall-istituzzjoni jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 20 %, il-bond kopert għandu jiġu assenjat piż tar-riskju ta’ 10 %;
(b)
jekk l-iskoperturi għall-istituzzjoni jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 50 %, il-bond kopert għandu jiġu assenjat piż tar-riskju ta’ 20 %;
(c)
jekk l-iskoperturi għall-istituzzjoni jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 %, il-bond kopert għandu jiġu assenjat piż tar-riskju ta’ 50 %;
(d)
jekk l-iskoperturi għall-istituzzjoni jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 150 %, il-bond kopert għandu jiġu assenjat piż tar-riskju ta’ 100 %.
6. Bonds koperti maħruġa qabel il-31 ta’ Diċembru 2007 ma jkunux soġġetti għar-rekwiżiti tal-paragrafi 1 u 3. Huma jkunu eliġibbli għat-trattament preferenzjali skont il-paragrafu 4 u 5 sal-maturità tagħhom.
7. Skoperturi fil-forma ta’ bonds koperti huma eliġibbli għal trattament preferenzjali, dment li l-istituzzjoni li tinvesti fil-bonds koperti tista’ turi lill-awtoritajiet kompetenti li:
(a)
hija tirċievi informazzjoni tal-portafoll tal-inqas dwar:
(i)
il-valur tal-aggregazzjoni tal-kopertura u l-bonds koperti pendenti;
(ii)
id-distribuzzjoni ġeografika u t-tip ta’ assi ta’ kopertura, id-daqs tas-self, ir-rata ta’ interessi u r-riskji tal-munita;
(iii)
l-istruttura ta’ maturità tal-assi ta’ kopertura u l-bonds koperti; u
(iv)
il-perċentwal tas-self li tkun ilha li skadiet aktar minn disgħin jum;
(b)
l-emittent jagħmel l-informazzjoni msemmija fil-punt (a) disponibbli għall-istituzzjoni tal-inqas kull sitt xhur.
Artikolu 130
Elementi li jirrappreżentaw pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni
L-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni għandhom jiġu ddeterminati skont il-Kapitolu 5.
Artikolu 131
Skoperturi għal istituzzjonijiet u impriżi b’valutazzjoni tal-kreditu ta’ terminu qasir
Skoperturi għall-istituzzjonijiet u skoperturi għal korporattivi li għalihom tkun disponibbli valutazzjoni tal-kreditu ta’ terminu qasir minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont it-Tabella 7 li tikkorrispondi mal-valutazzjoni tal-kreditu tal- ECAI skont l-Artikolu 136.
Tabella 7
Livell tal-Kwalità tal-Kreditu
1
2
3
4
5
6
Piż tar-riskju
20 %
50 %
100 %
150 %
150 %
150 %
Artikolu 132
Skoperturi fil-forma ta’ unitajiet jew ishma f’CIUs
1. Skoperturi fil-forma ta’ unitajiet jew azzjonijiet f’CIUs għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 %, sakemm l-istituzzjoni ma tapplikax il-metodu ta’ valutazzjoni tar-riskju ta’ kreditu skont il-paragrafu 2, jew l-approċċ ta’ trasparenza fil-paragrafu 4 jew l-approċċ tal-piż medju tar-riskju skont il-paragrafu 5 meta l-kondizzjonijiet fil-paragrafu 3 jiġu ssodisfatti.
2. Skoperturi fil-forma ta’ unitajiet jew ishma fis-CIUs li għalihom tkun disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont it-Tabella 8 li tikkorrispondi mal-valutazzjoni tal-kreditu tal- ECAI skont l-Artikolu 136.
Tabella 8
Skala tal-kwalità tal-kreditu
1
2
3
4
5
6
Piż tar-riskju
20 %
50 %
100 %
100 %
150 %
150 %
3. L-istituzzjonijiet jistgħu jiddeterminaw il-piż tar-riskju għal CIU f’konformità mal-paragrafi 4 u 5, jekk il-kriterji ta’ eliġibbiltà li ġejjin jiġu ssodisfatti:
(a)
is-CIU tkun immaniġġjata minn kumpannija li tkun soġġetta għas-superviżjoni fi Stat Membru jew, fil-każ ta’ CIU ta’ pajjiż terz, meta l-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfatti:
(i)
is-CIU tkun immaniġġjata minn kumpannija li tkun soġġetta għal- superviżjoni li tkun ikkunsidrata ekwivalenti għal dik stipulata fil-liġi tal-Unjoni;
(ii)
il-kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti tkun żgurata adegwatament;
(b)
il-prospett tas-CIU jew dokument ekwivalenti jinkludi li ġejjin:
(i)
il-kategorija ta’ assi li fiha s-CIU tkun awtorizzata tinvesti;
(ii)
fejn japplikaw limiti fuq l-investiment, il-limiti relattivi u l-metodoloġiji sabiex dawn jiġu kkalkulati;
(c)
l-operat tas-CIU jiġi rrappurtat fuq mill-inqas bażi annwali biex tkun tista’ ssir valutazzjoni tal-assi u l-obbligazzjonijiet, tal-introjtu u l-operazzjonijiet matul il-perijodu ta’ rappurtar.
Għall-finijiet tal-punt (a), il-Kummissjoni tista’ tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, u soġġett għall-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 464(2), deċiżjoni dwar jekk pajjiż terz japplikax arranġamenti superviżorji u regolatorji li jkunu tal-anqas ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni. Fin-nuqqas ta’ din id-deċiżjoni, sal-1 ta’ Jannar 2015, l-istituzzjonijiet jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament stabbilit f’dan il-paragrafu għal skoperturi fil-forma ta’ unitajiet jew ishma ta’ CIUs minn pajjiżi terzi meta l-awtoritajiet kompetenti rilevanti kienu approvaw il-pajjiż terz bħala eliġibbli għal dak it-trattament qabel l-1 ta’ Jannar 2014.
4. Fejn l-istituzzjoni tkun konxja mill-iskoperturi sottostanti ta’ CIU, hija tista’ tinvestiga dawk l-iskoperturi sottostanti sabiex tikkalkula l-piż medju tar-riskju għall-iskoperturi tagħha fil-forma ta’ unitajiet jew azzjonijiet fis-CIUs skont il-metodi stabbiliti f’dan il-Kapitolu. Meta skopertura sottostanti tas-CIU tkun fiha nnifisha skopertura fil-forma ta’ ishma f’CIU oħra li jissodisfaw il-kriterji tal-paragrafu 3, l-istituzzjoni tista’ tinvestiga l-iskoperturi sottostanti ta’ dik is-CIU l-oħra.
5. Fejn l-istituzzjoni ma tkunx konxja mill-iskoperturi sottostanti ta’ CIU, hi tista’ tikkalkula piż medju tar-riskju għall-iskoperturi tagħha fil-forma ta’ unità jew sehem fis-CIU skont il-metodi stabbiliti f’dan il-Kapitolu soġġett għas-suppożizzjoni li s-CIU l-ewwel tinvesti, sal-limitu massimu permess taħt il-mandat tagħha, fil-klassijiet ta’ skopertura li jiġbdu l-ogħla rekwiżit ta’ kapital, u mbagħad tkompli tinvesti f’ordni dixxendenti sakemm jintlaħaq il-limitu massimu tal-investiment totali.
L-istituzzjonijiet jistgħu jiddependu fuq il-partijiet terzi li ġejjin biex jikkalkulaw u jirrappurtaw, skont il-metodi stabbiliti fil-paragrafi 4 u 5, piż tar-riskju għas-CIU:
(a)
l-istituzzjoni depożitorja jew l-istituzzjoni finanzjarja depożitorja tas-CIU dment li s-CIU tinvesti b’mod esklussiv f’titoli u tiddepożita t-titoli kollha f’dik l-istituzzjoni depożitorja jew fl-istituzzjoni finanzjarja;
(b)
fil-każ ta’ CIUs li ma jkunux koperti mill-punt (a), il-kumpannija maniġerjali tas-CIU, sakemm il-kumpannija maniġerjali tas-CIU tissodisfa l-kriterji stabbiliti fil-paragrafu 3(a).
Il-korrettezza tal-kalkolu msemmi fl-ewwel subparagrafu għandha tiġi kkonfermata minn awditur estern.
Artikolu 133
Skoperturi ta’ ekwità
1. L-iskoperturi li ġejjin għandhom jiġu kkunsidrati bħala skoperturi ta’ ekwità:
(a)
skoperturi mhux ta’ dejn li jwasslu għal pretensjoni residwa u subordinata fuq l-assi jew fuq l-introjtu tal-emittent;
(b)
skoperturi ta’ dejn u titoli oħra, sħubiji, derivattivi, jew strumenti oħra, li s-sustanza ekonomika tagħhom tkun simili għall-iskoperturi speċifikati fil-punt (a).
2. Skoperturi ta’ ekwità għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 %, sakemm ma jkunux meħtieġa li jitnaqqsu skont il-Parti Tnejn, għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 250 % skont l-Artikolu 48(4), jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 1 250 % skont l-Artikolu 89(3) jew jiġu ttrattati bħala skoperturi b’riskju għoli skont l-Artikolu 128.
3. Investimenti f’ekwità jew fi strumenti kapitali regolatorji maħruġa mill-istituzzjonijiet għandhom jiġu kklassifikati bħala pretensjonijiet ta’ ekwità, sakemm ma jiġux imnaqqsa mill-fondi proprji jew jattiraw piż tar-riskju ta’ 250 % skont l-Artikolu 48(4) jew jiġu ttrattati bħala elementi b’riskju għoli skont l-Artikolu 128.
Artikolu 134
Elementi oħrajn
1. Assi tanġibbli skont it-tifsira tal-Artikolu 4(10) tad-Direttiva 86/635/KEE għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 %.
2. Pagamenti minn qabel u introjtu dovut li istituzzjoni ma tkunx kapaċi tiddetermina l-kontroparti tagħhom skont id-Direttiva 86/635/KEE, għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 %.
3. Elementi fi flus kontanti li qegħdin fil-proċess li jinġabru għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 20 %. Flus fl-idejn u elementi ekwivalenti fi flus kontanti għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 0 %.
4. Ingotti tad-deheb miżmuma fl-imħażen tas-sigurtà proprji jew fuq bażi allokata sal-limitu sostnut mill-obbligazzjonijiet tal-ingotti tad-deheb għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 0 %.
5. Fil-każ ta’ bejgħ ta’ assi u ta’ ftehimiet ta’ xiri mill-ġdid u ta’ xiri forward dirett, il-piż tar-riskju għandu jkun dak assenjat lill-assi inkwistjoni u mhux lill-kontropartijiet tat-transazzjonijiet.
6. Fejn istituzzjoni tipprovdi protezzjoni tal-kreditu għal għadd ta’ skoperturi skont termini li l-nth to default fost l-iskoperturi għandu jiskatta pagament u li dan l-avveniment ta’ kreditu għandu jittermina l-kuntratt, u fejn il-prodott ikollu valutazzjoni tal-kreditu esterna minn ECAI, għandhom jiġu assenjati l-piżijiet tar-riskju preskritti fil-Kapitolu 5. Jekk il-prodott ma jkunx ikklassifikat minn ECAI, il-piżijiet tar-riskju tal-iskoperturi inklużi fil-basket sejrin jiġu aggregati, esklużi l-iskoperturi n-1, sa massimu ta’ 1 250 % u mmultiplikat bl-ammont nominali tal-protezzjoni pprovdut mid-derivattiv ta’ kreditu sabiex jinkiseb l-ammont ta’ assi ppeżat għar-riskju. L-iskoperturi n-1 li jiġu esklużi mill-aggregat għandhom jiġu determinati abbażi li dawn għandhom jinkludu dawk l-iskoperturi li kull waħda minnhom jipproduċu ammont tal-iskopertura b’inqas piż tar-riskju mill-ammont tal-iskopertura peżat għar-riskju ta’ kwalunkwe skopertura inkluża fl-aggregat.
7. Il-valur tal-iskopertura għal kirjiet għandu jkun il-pagamenti tal-kirja minimi skontati. Pagamenti minimi tal-kiri huma l-pagamenti matul it-terminu tal-kiri li l-kerrej jagħmel jew jista’ jintalab jagħmel u kwalunkwe għażla bi prezz innegozjat li l-eżerċizzju tagħha jkun reġonevolment ċert. Kull parti li ma tkunx sid il-kera tista’ tintalab tagħmel pagament relatat mal-valur residwu ta’ proprjetà mikrija u li l-obbligu ta’ pagament jissodisfa s-sett ta’ kondizzjonijiet fl-Artikolu 201 fir-rigward tal-eliġibbiltà tal-fornituri tal-protezzjoni kif ukoll ir-rekwiżiti għar-rikonoxximent tat-tipi oħra ta’ garanziji previsti fl-Artikoli 213 sa 215, dak l-obbligu ta’ pagament jista’ jitqies bħala protezzjoni mhux finanzjata tal-kreditu skont il-Kapitolu 4. Dawn l-iskoperturi għandhom jiġu assenjati għall-klassi rilevanti ta’ skopertura skont l-Artikolu 112. Meta l-iskopertura tkun valur residwu ta’ assi mikrija, l-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju għandhom jiġu kkalkulati kif ġej: 1/t * 100 % * valur residwu, fejn t huwa l-akbar wieħed ta’ 1 u l-eqreb numru ta’ snin sħaħ li fadal tal-kirja.
Taqsima 3
Rikonoxximent u assoċjazzjoni tal-valutazzjoni tar-riskju ta’ kreditu
Subtaqsima 1
Rikonoxximent tal-ECAIs
Artikolu 135
Użu ta’ valutazzjonijiet tal-kreditu minn ECAIs
1. Valutazzjoni tal-kreditu esterna tista’ tintuża biex tistabbilixxi l-piż tar-riskju ta’ skopertura skont dan il-Kapitolu biss jekk tkun inħarġet minn ECAI jew tkun ġiet approvata minn ECAI skont ir-Regolament (KE) Nru 1060/2009.
2. L-ABE għandha tippubblika fis-sit elettroniku tagħha l-lista ta’ ECAIs f’konformità mal-Artikolu 2(4) u l-Artikolu 18(3) tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009.
Subtaqsima 2
Assoċjazzjoni tal-valutazzjonijiet ta’ kreditu tal-ECAI
Artikolu 136
Assoċjazzjoni tal-valutazzjonijiet ta’ kreditu tal-ECAI
1. L-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom, permezz tal-Kumitat Konġunt jiżviluppaw abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi biex jispeċifikaw għall- ECAIs kollha, ma’ liema mill-iskala tal-kwalità kreditizja stabbiliti fit-Taqsima 2 jikkorrispondu l-valutazzjonijiet rilevanti tal-kreditu tal- ECAI (‧assoċjazzjoni‧). Dawk id-determinazzjonijiet għandhom ikunu oġġettivi u konsistenti.
L-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom jissottomettu dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Lulju 2014 u għandhom jissottomettu abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi riveduti fejn ikun meħtieġ.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 u tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010 rispettivament.
2. Meta jkunu qegħdin jiddeterminaw l-assoċjazzjonijiet tal-valutazzjonijiet tal-kreditu, l-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
sabiex tiddifferenzja bejn il-gradi relattivi ta’ riskju espressi minn kull valutazzjoni tal-kreditu l-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom jikkunsidraw fatturi kwantitattivi bħar-rata ta’ inadempjenza ta’ terminu twil assoċjata mal-elementi kollha li jkunu assenjati l-istess valutazzjoni tal-kreditu. Fil-każ ta’ ECAI stabbiliti reċentement u għal dawk li għandhom biss rekord qasir ta’ data ta’ inadempjenzi, kreditu l-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom jitolbu lill-ECAI x’taħseb li tkun r-rata ta’ inadempjenza ta’ terminu twil assoċjata mal-elementi kollha assenjati l-istess valutazzjoni tal-kreditu;
(b)
sabiex tiddifferenzja bejn il-gradi relattivi ta’ riskju espressi minn kull valutazzjoni tal-kreditu, l-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom jikkunsidraw l-fatturi kwalitattivi bħall-aggregazzjoni ta’ emittenti li l-ECAI tkopri, il-firxa ta’ valutazzjonijiet tal-kreditu li l-ECAI tassenja, kull tifsira ta’ valutazzjoni tal-kreditu u d-definizzjoni ta’ inadempjenza għall-ECAI;
(c)
l-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom iqabblu r-rati ta’ inadempjenza esperjenzati għal kull valutazzjoni tal-kreditu ta’ ECAI partikolari u jqabbilhom ma’ punt ta’ riferiment mibni abbażi tar-rati ta’ inadempjenza esperjenzati minn ECAIs oħrajn fuq popolazzjoni ta’ emittenti li jippreżentaw livell ekwivalenti tar-riskju ta’ kreditu;
(d)
fejn ir-rati ta’ inadempjenza esperjenzati għall-valutazzjoni tal-kreditu ta’ ECAI partikolari jkunu materjalment u sistematikament ogħla mill-punt ta’ riferiment, l-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom jassenjaw skala ogħla tal-kwalità kreditizja fuq l-iskala ta’ valutazzjoni tal-kwalità kreditizja għall-valutazzjoni tal-kreditu tal-ECAI;
(e)
fejn l-ABE, l-AEAPX u l-AETS ikunu żiedu l-piż assoċjat tar-riskju għal valutazzjoni speċifika tal-kreditu ta’ ECAI partikolari, u meta r-rati ta’ inadempjenza esperjenzati għall-valutazzjoni tal-kreditu ta’ dik l-ECAI ma jkunux għadhom materjalment u sistematikament ogħla mill-punt ta’ riferiment, l-ABE, l-AEAPX u l-AETS jistgħu jmorru lura għall-iskala oriġinali tal-kwalità kreditizja fl-iskala tal-valutazzjoni tal-kwalità tal-kreditu għall-valutazzjoni tal-kreditu tal-ECAI.
3. L-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom jiżviluppaw abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi biex jispeċifika l-fatturi kwantitattivi msemmija fil-punt (a), u l-fatturi kwalitattivi msemmija fil-punt (b) u l-punt ta’ riferiment imsemmi fil-punt (c) tal-paragrafu 2.
L-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom jissottomettu dan l-abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Lulju 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 u tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010 rispettivament.
Subtaqsima 3
L-użu tal-valutazzjonijiet tal-kreditu minn aġenziji tal-krediti għall-esportazzjoni
Artikolu 137
użu tal-valutazzjonijiet tal-kreditu minn Aġenziji tal-Krediti għall-Esportazzjoni
1. Għall-fini tal-Artikolu 114, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw valutazzjonijiet tal-kreditu ta’ Aġenziji tal-Krediti għall-Esportazzjoni li l-istituzzjoni tkun innominat, jekk waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin tkun ġiet ssodisfatta:
(a)
tkun tirrigwarda klassifikazzjoni tar-riskju maqbul (consensus risk score) mill-Aġenziji tal-Krediti għall-Esportazzjoni li jkunu qegħdin jipparteċipaw fl-‘Arranġament dwar il-Linji Gwida għall-Krediti tal-Esportazzjoni Appoġġjati Uffiċjalment’ tal-OECD;
(b)
l-Aġenzija tal-Krediti għall-Esportazzjoni tippubblika l-valutazzjonijiet tal-kreditu tagħha, u l-Aġenzija tal-Krediti għall-Esportazzjoni tissottoskrivi għall-metodoloġija maqbula tal-OECD, u l-valutazzjoni tal-kreditu tiġi assoċjata ma’ wieħed mit-tmien primjums minimi tal-assigurazzjoni fuq l-esportazzjoni li l-metodoloġija maqbula tal-OECD tistabbilixxi. Istituzzjoni tista’ tirrevoka n-nomina ta’ Aġenzija tal-Krediti għall-Esportazzjoni. L-istituzzjoni għandha tissostanzja r-revoka jekk jeżistu indikazzjonijiet konkreti li l-intenzjoni li hija l-bażi tar-revoka tkun biex jitnaqqsu r-rekwiżiti tal-adegwatezza kapitali.
2. Skoperturi li għalihom, għal finijiet ta’ peżar tar-riskju, ikun hemm rikonoxxuta valutazzjoni tal-kreditu minn Aġenzija tal-Krediti għall-Esportazzjoni, għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont it-Tabella 9.
Tabella 9
MEIP
0
1
2
3
4
5
6
7
Piż tar-riskju
0 %
0 %
20 %
50 %
100 %
100 %
100 %
150 %
Taqsima 4
Użu tal-valutazzjonijiet tal-kreditu tal-ECAI għad-determinazzjoni tal-piżijiet tar-riskju
Artikolu 138
Rekwiżiti ġenerali
Istituzzjoni tista’ tinnomina ECAI waħda jew aktar biex jintużaw biex jiġu determinati l-piżijiet tar-riskju li jridu jiġu assenjati għall-assi u elementi li ma jidhrux. Istituzzjoni tista’ tirrevoka n-nomina ta’ ECAI. L-istituzzjoni għandha tissostanzja r-revoka jekk jeżistu indikazzjonijiet konkreti li l-intenzjoni li hija l-bażi tar-revoka tkun biex jitnaqqsu r-rekwiżiti tal-adegwatezza kapitali. Il-valutazzjonijiet tal-kreditu ma għandhomx jintużaw b’mod selettiv. Istituzzjoni għandha tuża valutazzjonijiet ta’ kreditu solleċitati. Madankollu, hija tista’ tuża valutazzjonijiet ta’ kreditu mhux solleċitati jekk l-ABE tkun ikkonfermat li valutazzjonijiet ta’ kreditu mhux solleċitati ta’ ECAI ma tkunx differenti fil-kwalità minn valutazzjonijiet ta’ kreditu solleċitati ta’ din l-ECAI. L-ABE għandha tirrifjuta jew tirrevoka din il-konferma b’mod partikolari meta l-ECAI tkun użat valutazzjoni ta’ kreditu mhux solleċitata sabiex issir pressjoni fuq l-entità ggradata sabiex tordna valutazzjoni tal-kreditu jew servizzi oħra. Meta jużaw il-valutazzjoni tal-kreditu, l-istituzzjonijiet għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
istituzzjoni li tiddeċiedi li tuża l-valutazzjonijiet tal-kreditu prodotti minn ECAI għal ċerta klassi ta’ elementi għandha tuża dawk il-valutazzjonijiet tal-kreditu konsistentement għall-iskoperturi kollha ta’ dik il-klassi;
(b)
istituzzjoni li tiddeċiedi li tuża l-valutazzjonijiet tal-kreditu prodotti minn ECAI għandha tużahom b’mod kontinwu u konsistenti tul iż-żmien;
(c)
istituzzjoni għandha tuża biss valutazzjonijiet tal-kreditu minn ECAI li jqisu l-ammonti kollha dovuti lilha kemm f’kapital kif ukoll f’imgħax;
(d)
fejn għal element klassifikat tkun disponibbli valutazzjoni tal-kreditu waħda biss minn ECAI nominata, għandha tintuża dik il-valutazzjoni tal-kreditu biex tiddetermina l-piż tar-riskju għal dik l-entrata;
(e)
fejn ikunu disponibbli żewġ valutazzjonijiet tal-kreditu minn ECAI nominati u t-tnejn jikkorrispondu ma’ piżijiet differenti tar-riskju għal element klassifikat, għandu jiġi assenjat l-ogħla piż tar-riskju;
(f)
fejn għal element klassifikat ikunu disponibbli aktar minn żewġ valutazzjonijiet tal-kreditu minn ECAI nominati, għandhom jintużaw iż-żewġ valutazzjonijiet li jiġġeneraw l-aktar żewġ piżijiet baxxi tar-riskju. Jekk l-iċken żewġ piżijiet tar-riskju jkunu differenti, għandu jiġi assenjat l-ogħla piż tar-riskju. Jekk l-iċken żewġ piżijiet ikunu l-istess, għandu jiġi assenjat dak il-piż tar-riskju.
Artikolu 139
Valutazzjoni tal-kreditu tal-emittent u tal-emissjoni
1. Fejn teżisti valutazzjoni tal-kreditu għal programm jew faċilità emittenti speċifika li għalih jappartjeni l-element li jikkostitwixxi l-iskopertura, għandha tintuża din il-valutazzjoni tal-kreditu biex jiġi ddeterminat il-piż tar-riskju li għandu jiġi assenjat għal dik l-entrata.
2. Fejn ma teżistix valutazzjoni tal-kreditu direttament applikabbli għal ċertu element, iżda teżisti valutazzjoni tal-kreditu għal programm jew faċilità emittenti speċifika li l-entrata li tikkostitwixxi l-iskopertura ma tappartjenix għalih jew teżisti valutazzjoni ġenerali tal-kreditu għall-emittent, allura dik il-valutazzjoni tal-kreditu għandha tintuża f’waħda mill-każijiet li ġejjin:
(a)
tipproduċi piż tar-riskju akbar minn dak li kieku jkun il-każ u l-iskopertura inkwistjoni tikklassifika pari passu jew subordinarju fl-aspetti kollha tal-programm jew tal-faċilità emittenti speċifika jew għal skoperturi superjuri mhux iggarantiti ta’ dak l-emittent, kif rilevanti;
(b)
tipproduċi piż tar-riskju iċken u l-iskopertura inkwistjoni tikklassifika pari passu jew superjuri fl-aspetti kollha tal-programm jew tal-faċilità speċifika emittenti jew għal skoperturi superjuri mhux garantiti ta’ dak l-emittent, kif rilevanti.
Fil-każijiet l-oħra kollha, l-iskopertura għandha tiġi trattata bħala mhux klassifikata.
3. Il-paragrafi 1 u 2 ma għandhomx jimpedixxu l-applikazzjoni tal-Artikolu 129.
4. Il-valutazzjonijiet tal-kreditu għal emittenti fi grupp korporattiv ma jistgħux jintużaw bħala valutazzjoni tal-kreditu ta’ emittent ieħor fl-istess grupp korporattiv.
Artikolu 140
Valutazzjonijiet tal-kreditu ta’ terminu twil u ta’ terminu qasir
1. Valutazzjonijiet tal-kreditu ta’ terminu qasir jistgħu jintużaw biss għal assi u elementi ta’ terminu qasir li ma jidhrux li jikkostitwixxu skoperturi għall-istituzzjonijiet u impriżi.
2. Kwalunkwe valutazzjoni tal-kreditu ta’ terminu qasir għandha tapplika biss għall-element li għalih tirreferi l-valutazzjoni tal-kreditu ta’ terminu qasir, u ma għandhiex tintuża biex jiġu dderivati l-piżijiet tar-riskju ta’ xi entrata oħra, ħlief fil-każijiet li ġejjin:
(a)
jekk faċilità klassifikata ta’ terminu qasir tiġi assenjata piż tar-riskju ta’ 150 %, allura l-iskoperturi kollha mhux iggarantiti u mhux klassifikati fuq dak id-debitur sew jekk ta’ terminu qasir kif ukoll ta’ terminu twil għandhom ukoll jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 150 %;
(b)
jekk faċilità klassifikata ta’ terminu qasir tiġi assenjata piż tar-riskju ta’ 50 %, ma għandu jiġi assenjat l-ebda piż tar-riskju għal skopertura mhux klassifikata ta’ terminu qasir ta’ inqas minn 100 %.
Artikolu 141
Elementi f’muniti domestiċi u f’muniti barranin
Valutazzjoni tal-kreditu li tirreferi għal element iddenominat fil-munita domestika tad-debitur ma tistax tintuża biex jiġi dderivat il-piż tar-riskju għal skopertura oħra ta’ dak l-istess debitur li tkun iddenominata f’munita barranija.
Meta skopertura li tkun ġejja mill-parteċipazzjoni ta’ istituzzjoni f’selfa li tkun ġiet estiża minn bank multilaterali tal-iżvilupp li l-istatus tiegħu bħala kreditur ippreferut ikun rikonoxxut fis-suq, il-valutazzjoni tal-kreditu fuq il-munita domestika tad-debitur tista’ tintuża għall-finijiet tal-ippeżar tar-riskju.
KAPITOLU 3
Approċċ Ibbażat fuq Klassifikazzjonijiet Interni (IRB)
Taqsima 1
Permess mill-awtoritajiet kompetenti biex jintuża l-approċċ IRB
Artikolu 142
Definizzjonijiet
1. Għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‘sistema ta’ klassifikazzjoni’ tfisser il-metodi, il-proċessi, il-kontrolli, il-ġbir ta’ data u s-sistemi informatiċi kollha li jappoġġaw il-valutazzjoni tar-riskju tal-kreditu, l-assenjazzjoni tal-iskoperturi għall-gradi jew għall-aggregazzjonijiet ta’ klassifikazzjoni, u l-kwantifikazzjoni tal-istimi tal-inadempjenza u tat-telf li ġiet żviluppata għal ċertu tip ta’ skoperturi;
(2)
‘tip ta’ skoperturi’ tfisser skoperturi mmaniġġjati b’mod omoġenju li ġew iffurmati permezz ta’ ċertu tip ta’ faċilitajiet u li jistgħu jiġu limitati għal entità unika jew għal subsett uniku ta’ entitajiet fi ħdan grupp sakemm l-istess tip ta’ skoperturi jiġu mmaniġġjati b’mod differenti f’entitajiet oħra tal-grupp;
(3)
‘unità operatorja’ tfisser kull entità organizzazzjonali jew ġuridika, linji ta’ negozju, postijiet ġeografiċi separati;
(4)
‘entità tas-settur finanzjarju kbira’ tfisser kull entità tas-settur finanzjarju, minbarra dawk imsemmija fil-punt (27)(j) tal-Artikolu 4(1), li tissodisfa l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-assi totali tagħha, ikkalkulati fuq bażi individwali jew konsolidata, ikunu akbar jew ekwivalenti għal-livell limitu ta’ EUR 70 biljun, bl-użu tal-aktar rapport finanzjarju riċentement verifikat jew ir-rapport finanzjarju konsolidat biex jiġi ddeterminat id-daqs tal-assi; u
(b)
hija jew waħda mis-sussidjarji tagħha hija soġġetta għal regolamentazzjoni prudenzjali fl-Unjoni jew għal-liġijiet ta’ pajjiż terz li japplika superviżjoni prudenzjali u rekwiżiti regolatorji li huma mill-anqas ekwivalenti għal dak applikati fl-Unjoni;
(5)
‘entità finanzjarja mhux regolata’ tfisser kull entità oħra li ma tkunx entità tas-settur finanzjarju regolata iżda li twettaq, bħala negozju prinċipali tagħha, attività waħda jew aktar elenkata fl-Anness I għad-Direttiva 2013/36/UE jew elenkata fl-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE;
(6)
‘grad tad-debitur’ tfisser kategorija ta’ riskju fl-iskala ta’ klassifikazzjoni tad-debituri f’sistema ta’ klassifikazzjoni, li d-debitur jiġu assenjati fiha abbażi ta’ sett speċifikat u distint ta’ kriterji ta’ klassifikazzjoni, li minnha jiġu dderivati l-istimi tal-probabbiltà ta’ inadempjenza (PD);
(7)
‘grad tal-faċilità’ tfisser kategorija ta’ riskju fi skala ta’ klassifikazzjoni tal-faċilità tas-sistema, li fiha l-iskoperturi jiġu assenjati abbażi ta’ sett ta’ kriterji speċifikati u distinti ta’ klassifikazzjoni li minnha jiġu dderivati l-istimi proprji ta’ LGD;
(8)
‘ġestur’ tfisser entità li timmaniġġja aggregazzjoni ta’ riċevibbli mixtrija jew l-iskoperturi għall-kreditu sottostanti abbażi ta’ kuljum.
2. Għall-finijiet tal-punt 4(b) 4 tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, il-Kummissjoni tista’ tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, u soġġetta għall-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 464(2), deċiżjoni dwar jekk pajjiż terz japplikax arranġamenti superviżorji u regolatorji li tal-anqas ikunu ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni. Fin-nuqqas ta’ tali deċiżjoni, sal-1 ta’ Jannar 2015, l-istituzzjonijiet jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament stabbilit f’dan il-paragrafu għal pajjiż terz meta l-awtoritajiet kompetenti rilevanti kienu approvaw il-pajjiż terz bħala eliġibbli għal dan it-trattament qabel l-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 143
Permess biex jintuża l-Approċċ IRB
1. Meta l-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan il-Kapitolu jiġu ssodisfatti, l-awtorità kompetenti għandha tippermetti li l-istituzzjonijiet jikkalkulaw l-ammonti tal-iskoperturi tagħhom peżati għar-riskju billi jużaw l-Approċċ Ibbażat fuq Klassifikazzjoni Interna (minn hawn ’il quddiem l-‘Approċċ IRB’).
2. Il-permess minn qabel biex jintuża l-Approċċ IRB, inkluż l-istimi proprji ta’ LGD u l-fatturi ta’ konverżjoni, għandu jkun meħtieġ għal kull klassi ta’ skopertura u għal kull sistema ta’ klassifikazzjoni u approċċi bbażati fuq mudelli interni fir-rigward ta’ skoperturi ta’ ekwità u għal kull approċċ għall-istima tal-LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni użati.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jiksbu l-permess minn qabel tal-awtoritajiet kompetenti għal li ġejjin:
(a)
tibdil materjali għall-medda ta’ applikazzjoni ta’ sistema ta’ klassifikazzjoni jew fl-approċċ ibbażat fuq mudelli interni għal skoperturi ta’ ekwità li l-istituzzjoni tkun irċeviet permess biex tuża;
(b)
tibdil materjali għal sistema ta’ klassifikazzjoni jew fl-approċċ ibbażat fuq mudelli interni għal skoperturi ta’ ekwità li l-istituzzjoni tkun irċeviet permess biex tuża.
Il-medda ta’ applikazzjoni ta’ sistema ta’ klassifikazzjoni għandha tinkludi l-iskoperturi kollha tat-tip ta’ skopertura rilevanti li għalihom tkun ġiet żviluppata dik is-sistema ta’ klassifikazzjoni.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti bit-tibdil kollu fis-sistemi ta’ klassifikazzjoni u fl-approċċi bbażati fuq mudelli interni għal skoperturi ta’ ekwità.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards regolatorji biex tispeċifika l-kondizzjonijiet għall-valutazzjoni tal-materjalità tal-użu ta’ sistema ta’ klassifikazzjoni eżistenti għal skoperturi addizzjonali oħrajn mhux diġà koperti minn dik is-sistema ta’ klassifikazzjoni u bidliet għas-sistemi ta’ klassifikazzjoni jew fl-approċċi bbażati fuq mudelli interni fir-rigward ta’ skoperturi ta’ ekwità skont l-Approċċ IRB.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2013.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 144
Valutazzjoni mill-awtoritajiet kompetenti dwar applikazzjoni biex jintuża l-Approċċ IRB
1. L-awtorità kompetenti għandha tagħti permess skont l-Artikolu 143 biex istituzzjoni tuża l-Approċċ IRB, inkluż sabiex tuża l-istimi proprji tal-LGD u tal-fatturi ta’ konverżjoni, biss jekk l-awtorità kompetenti tkun issodisfatta li r-rekwiżiti stabbiliti f’dan il-Kapitolu jkunu ġew issodisfatti, b’mod partikolari dawk stabbiliti fit-Taqsima 6, u li s-sistemi tal-istituzzjoni għall-ġestjoni u l-klassifikazzjoni tal-iskoperturi ta’ riskji ta’ kreditu jkunu validi u jiġu implimentati b’integrità u, b’mod partikolari, li l-istituzzjoni wriet għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti li l-istandards li ġejjin ikunu ġew issodisfatti:
(a)
is-sistemi ta’ klassifikazzjoni tal-istituzzjoni jipprovdu valutazzjoni tajba tal-karatteristiċi tad-debitur u tat-transazzjonijiet, differenzjar tajjeb tar-riskju u stimi kwantitattivi tar-riskju li jkunu preċiżi u konsistenti;
(b)
il-klassifikazzjonijiet interni u l-istimi ta’ inadempjenza u ta’ telf użati fil-kalkolu tar-rekwiżiti tal-fondi proprji u fis-sistemi u l-proċessi assoċjati għandhom rwol essenzjali fil-proċess tal-ġestjoni tar-riskju u tat-teħid ta’ deċiżjonijiet, u fil-funzjonijiet ta’ approvazzjoni tal-kreditu, fl-allokazzjoni interna tal-kapital u tal-governanza korporattiva tal-istituzzjoni;
(c)
l-istituzzjoni għandha unità għall-kontroll tar-riskju ta’ kreditu responsabbli għas-sistemi ta’ klassifikazzjoni tagħha li tkun indipendenti u ħielsa kif xieraq minn influwenza bla bżonn;
(d)
l-istituzzjoni tiġbor u taħżen id-data kollha rilevanti sabiex tipprovdi appoġġ effikaċi għall-proċess tal-kalkolu u l-ġestjoni tar-riskju ta’ kreditu tagħha;
(e)
l-istituzzjoni tiddokumenta s-sistemi ta’ klassifikazzjoni tagħha u r-raġuni għat-tfassil tagħhom u tivvalida s-sistemi ta’ klassifikazzjoni tagħha;
(f)
l-istituzzjoni tkun ivvalidat kull sistema ta’ klassifikazzjoni u kull approċċ ibbażat fuq mudelli interni għal skoperturi ta’ ekwità matul perijodu ta’ żmien xieraq qabel il-permess sabiex tintuża din is-sistema ta’ klassifikazzjoni jew l-approċċ ibbażat fuq mudelli interni għall-iskoperturi ta’ ekwità, matul dan il-perijodu ta’ żmien tkun ivvalutat jekk is-sistema ta’ klassifikazzjoni jew l-approċċ ibbażat fuq mudelli interni għal skoperturi ta’ ekwità jkunux adatti għall-firxa tal-applikazzjoni tas-sistema ta’ klassifikazzjoni jew għal approċċ ibbażat fuq mudelli interni għal skoperturi ta’ ekwità, u tkun għamlet it-tibdil neċessarju għal dawn is-sistemi ta’ klassifikazzjoni jew għall-approċċi bbażati fuq mudelli interni għal skoperturi ta’ ekwità wara l-valutazzjoni tagħha;
(g)
l-istituzzjoni tkun ikkalkulat skont l-Approċċ IRB ir-rekwiżiti tal-fondi proprji bħala riżultat tal-istimi tal-parametri tar-riskji u tkun kapaċi tissottometti r-rappurtar kif meħtieġ mill-Artikolu 99;
(h)
l-istituzzjoni tkun assenjat u tkompli tassenja kull skopertura fil-medda ta’ applikazzjoni ta’ sistema ta’ klassifikazzjoni għal skala ta’ klassifikazzjoni jew aggregazzjoni ta’ din is-sistema ta’ klassifikazzjoni; l-istituzzjoni tkun assenjat u tkompli tassenja kull skopertura fil-medda ta’ applikazzjoni ta’ approċċ għall-iskoperturi għall-ekwità għal dan l-approċċ ta’ mudelli intern.
Ir-rekwiżiti sabiex jintuża l-Approċċ IRB, inkluż l-istimi proprji tal-LGD u tal-fatturi ta’ konverżjoni, japplikaw ukoll meta istituzzjoni tkun implimentat sistema ta’ klassifikazzjoni, jew mudell użat f’sistema ta’ klassifikazzjoni, li tkun xtrat minn venditur ta’ parti terza.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-metodoloġija ta’ valutazzjoni li ser isegwu l-awtoritajiet kompetenti fil-valutazzjoni tal-konformità ta’ istituzzjoni mar-rekwiżiti għall-użu tal-Approċċ IRB.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 145
Esperjenza preċedenti fl-użu tal-Approċċi IRB
1. Istituzzjoni li tkun qiegħda tapplika biex tuża l-Approċċ IRB għandha tkun ilha tuża sistemi ta’ klassifikazzjoni, fir-rigward tal-klassijiet ta’ skopertura tal-IRB inkwistjoni, li kienu ġeneralment konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fit-Taqsima 6 għall-finijiet tal-kalkolu u għall-ġestjoni tar-riskji interni għal mill-inqas tliet snin qabel ma kkwalifikat biex tuża l-Approċċ IRB.
2. Istituzzjoni li tkun qiegħda tapplika biex tuża l-istimi proprji tal-LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni għandha turi għas-sodisfazzjoni tal-awtoritajiet kompetenti li kienet qiegħda tagħmel stima u tuża l-istimi tagħha proprji tal-LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni b’mod ġeneralment konsistenti mar-rekwiżiti għall-użu tal-istimi proprji ta’ dawk il-parametri stabbiliti fit-Taqsima 6 għal mill-inqas tliet snin qabel ma tikkwalifika biex tuża l-istimi proprji tal-LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni.
3. Meta istituzzjoni testendi l-użu tal-Approċċ IRB wara l-permess inizjali għalih, l-esperjenza tal-istituzzjoni għandha tkun suffiċjenti biex tissodisfa r-rekwiżiti tal-paragrafi 1 u 2 fir-rigward tal-iskoperturi addizzjonali koperti. Jekk l-użu tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni jiġi estiż għal skoperturi li jkunu ferm differenti mill-ambitu tal-iskopetura eżistenti, tant li l-esperjenza eżistenti ma tistax tiġi raġonevolment issoponuta li tkun biżżejjed biex tissodisfa r-rekwiżiti ta’ dawn id-dispożizzjonijiet fir-rigward tal-iskoperturi addizzjonali, allura r-rekwiżiti tal-paragrafi 1 u 2 għandhom japplikaw separatament għall-iskoperturi addizzjonali.
Artikolu 146
Miżuri li jkollhom jittieħdu meta r-rekwiżiti ta’ dan il-Kapitolu ma jibqgħux jiġu ssodisfati
Meta istituzzjoni ma tibqax tikkonforma mar-rekwiżiti stabbiliti f’dan il-Kapitolu, din għandha tinnotifika lill-awtorità kompetenti u tagħmel waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
tippreżenta għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti pjan għal ritorn propizju għall-konformità u twettaq dan il-pjan f’perijodu miftiehem mal-awtorità kompetenti;
(b)
turi għas-sodisfazzjoni tal-awtoritajiet kompetenti li l-effett tan-nonkonformità jkun immaterjali.
Artikolu 147
Metodoloġija biex skopertura tiġi assenjata fi klassijiet ta’ skoperturi
1. Il-metodoloġija użata mill-istituzzjoni sabiex tassenja skoperturi fi klassijiet differenti ta’ skopertura għandha tkun adatta u konsistenti maż-żmien.
2. Kull skopertura għandha tiġi assenjata f’waħda mill-klassijiet differenti ta’ skopertura:
(a)
skoperturi għal gvernijiet ċentrali jew għal banek ċentrali
(b)
skoperturi għal istituzzjonijiet;
(c)
skoperturi għal impriżi;
(d)
skoperturi fil-livell tal-konsumatur;
(e)
skoperturi ta’ ekwità;
(f)
elementi li jirrappreżentaw pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni;
(g)
assi oħra b’obbligi mhux ta’ kreditu
3. L-iskoperturi li ġejjin għandhom jiġu assenjati lill-klassi stabbilita fil-punt (a) tal-paragrafu 2:
(a)
skoperturi għal gvernijiet reġjonali, għal awtoritajiet lokali jew għal entitajiet tas-settur pubbliku ttrattati bħala skoperturi għal gvernijiet ċentrali skont l-Artikoli 115 u 116;
(b)
skoperturi għal banek multilaterali tal-iżvilupp imsemmija fl-Artikolu 117(2);
(c)
skoperturi għal Organizzazzjonijiet Internazzjonali li jattiraw piż tar-riskju ta’ 0 % skont l-Artikolu 118.
4. L-iskoperturi li ġejjin għandhom jiġu assenjati fil-klassi stabbilita fil-punt (b) tal-paragrafu 2:
(a)
skoperturi għal gvernijiet reġjonali u għal awtoritajiet lokali li ma jkunux ittrattati bħala skoperturi għal gvernijiet ċentrali f’konformità mal-Artikolu 115(2) u (4);
(b)
skoperturi għal Entitajiet tas-Settur pubbliku li ma jkunux ittrattati bħala skoperturi għall-gvernijiet ċentrali f’konformità mal-Artikolu 116(4);
(c)
skoperturi għal banek multilaterali tal-iżvilupp li ma jiġux assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont l-Artikolu 117; u
(d)
skoperturi għal istituzzjonijiet finanzjarji li jkunu ttrattati bħala skoperturi għall-istituzzjonijiet f’konformità mal-Artikolu 119(5).
5. Biex ikunu eliġibbli għall-klassi ta’ skopertura fil-livell tal-konsumatur stabbilita fil-punt (d) tal-paragrafu 2, l-iskoperturi għandhom jissodisfaw il-kriterji li ġejjin:
(a)
għandhom ikunu jappartjenu għal waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
skoperturi għal persuna fiżika waħda jew aktar;
(ii)
skoperturi għal SME, dmenti li f’dak il-każ l-ammont totali dovut lill-istituzzjoni u lill-impriżi prinċipali u lis-sussidjarji tagħha, inkluż xi skoperturi wara d-data tal-għeluq, minn klijent debitur jew minn grupp ta’ klijenti konnessi, iżda eskluż l-iskoperturi ggarantiti fuq proprjetà residenzjali kollaterali, ma għandux, sa fejn taf l-istituzzjoni, li għandha tkun ħadet passi raġonevoli biex tikkonferma s-sitwazzjoni, jaqbeż l-EUR 1 miljun;
(b)
ikunu ttrattati mill-istituzzjoni fil-ġestjoni tar-riskju tagħha b’mod konsistenti maż-żmien u b’mod simili;
(c)
ma jkunux immaniġġjati sempliċement b’mod individwali bħal skoperturi fil-klassi ta’ skopertur korporattiva;
(d)
kull waħda tirrappreżenta waħda minn għadd sinifikanti ta’ skoperturi mmaniġġjati b’mod simili.
Minbarra l-iskoperturi elenkati fl-ewwel subparagrafu, il-valur preżenti tal-pagamenti tal-kiri minimi fil-livell tal-konsumatur għandu jiġi inkluż fil-klassi ta’ skopertura fil-livell tal-konsumatur.
6. L-iskoperturi li ġejjin għandhom jiġu assenjati għall-klassi ta’ skopertura ta’ ekwità stabbilita fil-punt (e) tal-paragrafu 2:
(a)
skoperturi mhux ta’ dejn li jwasslu għal pretensjoni residwa u subordinata fuq l-assi jew fuq l-introjtu tal-emittent;
(b)
skoperturi ta’ dejn u titoli oħra, sħubiji, derivattivi, jew strumenti oħra, li s-sustanza ekonomika tagħhom tkun simili għall-iskoperturi speċifikati fil-punt (a).
7. Kwalunkwe obbligu ta’ kreditu mhux assenjat lill-klassijiet ta’ skoperturi stabbiliti fil-punti (a), (b), (d), (e) u (f) tal-paragrafu 2 għandu jiġi assenjat lill-klassi ta’ skopertura korporattiva msemmija fil-punt (c) ta’ dak il-paragrafu.
8. Fil-klassi ta’ skopertura korporattiva stabbilita fil-punt (c) tal-paragrafu 2, l-istituzzjonijiet għandhom jidentifikaw separatament bħala skoperturi speċjalizzati ta’ għoti ta’ self, skoperturi li jkollhom il-karatteristiċi li ġejjin:
(a)
l-iskopertura tkun għal entità li nħolqot speċifikament biex tiffinanzja jew topera assi fiżiċi jew tkun skopertura ekonomikament komparabbli;
(b)
l-arranġamenti kuntrattwali jagħtu lill-mutwanti grad sostanzjali ta’ kontroll fuq l-assi u l-introjtu li jiġġeneraw;
(c)
is-sors primarju tar-ripagament tal-obbligu jkun l-introjtu ġġenerat mill-assi li qegħdin jiġu ffinanzjati, aktar milli l-kapaċità indipendenti ta’ impriża kummerċjali usa’.
9. Il-valur residwu ta’ proprjetajiet mikrija għandu jiġi assenjat lill-klassi ta’ skopertura stabbilita fil-punt (g) tal-paragrafu 2, ħlief sal-limitu li l-valur residwu jkun diġà inkluż fl-iskopertura tal-kiri stabbilita fl-Artikolu 166(4).
10. L-iskopertura minħabba l-provvediment ta’ protezzjoni taħt derivat ta’ basket ta’ kreditu tat-tip n-th to default għandha tiġi assenjata għall-istess klassi stabbilita fil-paragrafu 2 li għaliha jkunu assenjati l-iskoperturi fil-basket, ħlief jekk l-iskoperturi individwali fil-basket ikunu assenjati għal diversi klassijiet ta’ skopertura u f’dan il-każ l-iskopertura għandha tkun assenjata għall-klassi ta’ skopertura korporattiva stabbilita fil-punt (c) tal-paragrafu 2.
Artikolu 148
Kondizzjonijiet għall-implimentazzjoni tal-Approċċ IRB fi klassijiet differenti ta’ skoperturi u unitajiet kummerċjali
1. L-istituzzjonijiet u kwalunkwe impriża prinċipali u s-sussidjarji tagħha għandhom jimplimentaw l-Approċċ IRB għall-iskoperturi kollha, sakemm ma jkunux irċevew il-permess tal-awtoritajiet kompetenti biex b’mod permanenti jużaw l-Approċċ Standardizzat skont l-Artikolu 150.
Soġġett għall-permess minn qabel tal-awtoritajiet kompetenti, l-implimentazzjoni tista’ ssir b’mod sekwenzjali fil-klassijiet differenti ta’ skopertura, imsemmija fl-Artikolu 147, fl-istess unità tan-negozju, f’unitajiet kummerċjali differenti fl-istess grupp jew għall-użu tal-istimi proprji tal-LGDs jew tal-fatturi ta’ konverżjoni għall-kalkolu tal-piżijiet tar-riskju għal skoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet, u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali.
Fil-każ tal-klassi ta’ skopertura fil-livell tal-konsumatur imsemmija fl-Artikolu 147(5), l-implimentazzjoni tista’ ssir b’mod sekwenzjali fil-kategoriji ta’ skoperturi li magħhom jikkorrispondu l-korrelazzjonijiet differenti fl-Artikolu 154.
2. L-awtoritàjiet kompetenti għandhom jiddeterminaw il-perijodu ta’ żmien li matulu istituzzjoni u kwalunkwe impriża prinċipali u s-sussidjarji tagħha għandhom ikunu meħtieġa jimplimentaw l-Approċċ IRB għall-iskoperturi kollha. Dan il-perijodu ta’ żmien għandu jkun wieħed li l-awtoritàjiet kompetenti jikkunsidraw li jkun adatt abbażi tan-natura u l-iskala tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet, jew kwalunkwe impriża prinċipali u s-sussidjarji tagħha, u n-numru u n-natura ta’ sistemi ta’ klassifikazzjoni li jridu jiġu implimentati.
3. L-istituzzjonijiet għandhom iwettqu l-implimentazzjoni tal-Approċċ IRB skont il-kondizzjonijiet determinati mill-awtoritajiet kompetenti. L-awtorità kompetenti għandha tfassal dawk il-kondizzjonijiet sabiex jiġi żgurat li l-flessibbiltà skont il-paragrafu 1 ma tintużax b’mod selettiv għall-finijiet tal-kisba ta’ rekwiżiti tal-fondi proprji mnaqqsa fir-rigward ta’ dawk il-klassijiet ta’ skopertura jew tal-unitajiet kummerċjali li jkunu għadhom iridu jiġu inklużi fl-Approċċ IRB jew fl-użu tal-istimi proprji tal-LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni.
4. L-istituzzjonijiet li bdew jużaw l-Approċċ IRB wara l-1 ta’ Jannar 2013 jew sa dik id-data jkunu ġew rikjesti mill-awtoritajiet kompetenti sabiex ikunu f’pożizzjoni li jikkalkulaw ir-rekwiżiti ta’ kapital billi jużaw l-Approċċ Standardizzat għandhom iżommu l-kapaċità tagħhom li jikkalkulaw ir-rekwiżiti ta’ kapital billi jużaw l-Approċċ Standardizzat għall-iskoperturi kollha tagħhom waqt il-perijodu ta’ implimentazzjoni sakemm l-awtoritajiet kompetenti jinnotifikawhom li jkunu ssodisfatti li l-implimentazzjoni tal-Approċċ IRB sejra titlesta b’ċertezza raġonevoli.
5. Istituzzjoni li titħalla tuża l-Approċċ IRB għal xi klassi ta’ skopertura għandha tuża l-Approċċ IRB għall-klassi ta’ skopertura ta’ ekwità stabbilita fil-punt (e) tal-Artikolu 147(2), ħlief fejn l-istituzzjoni titħalla tapplika l-Approċċ Standardizzat għal skoperturi ta’ ekwità skont l-Artikolu 150 u għall-klassi tal-iskoperturi għal assi oħra b’obbligi mhux ta’ kreditu stabbilita fil-punt (g) tal-Artiloku 147(2).
6. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kondizzjonijiet skont liema, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeterminaw in-natura u l-għażla tal-ħin adatti għat-tnedija b’mod sekwenzjali tal-Approċċ IRB fost il-klassijiet ta’ skopertura msemmija fil-paragrafu 3.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 149
Kondizzjonijiet biex terġa’ lura għall-użu ta’ approċċi inqas sofistikati
1. Istituzzjoni li tuża l-Approċċ IRB għal klassi speċifika ta’ skopertura jew tip ta’ skopertura ma għandhiex tieqaf tuża dak l-approċċ u minflok għandha tuża l-Approċċ Standardizzat għall-kalkolu tal-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju sakemm ma jiġux issodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni tkun uriet għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti li l-użu tal-Approċċ Standardizzat ma jkunx propost sabiex inaqqas ir-rekwiżiti tal-fondi proprji tal-istituzzjoni, u li jkun meħtieġ abbażi tan-natura u l-kumplessità tal-iskoperturi totali ta’ dan it-tip tal-istituzzjoni u ma jkollux impatt materjali ħażin fuq is-solvenza tal-istituzzjoni jew fuq il-kapaċità tagħha li timmaniġġja r-riskju b’mod effettiv;
(b)
l-istituzzjoni tkun irċeviet il-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti.
2. L-istituzzjonijiet li kisbu permess skont l-Artikolu 151(9) biex jużaw l-estimi proprji tal- LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni, ma għandhomx jerġgħu lura għall-użu tal-valuri tal-LGD u tal-fatturi ta’ konverżjoni msemmija fl-Artikolu 151(8) sakemm il-kondizzjonijiet li ġejjin ma jkunux issodisfatti:
(a)
l-istituzzjoni tkun uriet għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti li l-użu tal-LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni stabbiliti fl-Artikolu 151(8) għal ċerta klassi ta’ skopertura jew tip ta’ skoperturi ma jkunx ġie propost sabiex inaqqas ir-rekwiżiti tal-fondi proprji tal-istituzzjoni, li jkun neċessarju abbażi tan-natura u l-kumplessità tal-iskoperturi totali ta’ dan it-tip tal-istituzzjoni u ma jkollux impatt materjali ħażin fuq is-solvenza tal-istituzzjoni jew fuq il-kapaċità tagħha li timmaniġġja r-riskju b’mod effettiv;
(b)
l-istituzzjoni tkun irċeviet il-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti.
3. L-applikazzjoni tal-paragrafi 1 u 2 hi soġġetta għall-kondizzjonijiet biex jitniedi l-Approċċ IRB determinat mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 148 u l-permess għall-użu parzjali permanenti msemmi fl-Artikolu 150.
Artikolu 150
Il-kondizzjonijiet għall-użu parzjali permanenti
1. Meta l-istituzzjonijiet ikunu rċevew permess minn qabel tal-awtoritajiet kompetenti, l-istituzzjonijiet li jitħallew jużaw l-Approċċ IRB fil-kalkolu tal-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju u għall-ammonti ta’ telf mistenni għal klassi ta’ skopertura waħda jew aktar jistgħu jużaw l-Approċċ Standardizzat għall-iskoperturi li ġejjin:
(a)
il-klassi ta’ skopertura stabbilita fl-Artikolu 147(2)(a), fejn in-numru ta’ kontropartijiet materjali jkun wieħed limitat u jkun ta’ piż bla bżonn għall-istituzzjoni biex timplimenta sistema ta’ klassifikazzjoni għal dawn il-kontropartijiet;
(b)
il-klassi ta’ skopertura stabbilita fl-Artikolu 147(2)(b), fejn in-numru ta’ kontropartijiet materjali jkun limitat u jkun ta’ piż bla bżonn għall-istituzzjoni biex timplimenta sistema ta’ klassifikazzjoni għal dawn il-kontropartijiet;
(c)
skoperturi f’unitajiet kummerċjali li ma jkunux sinifikanti kif ukoll klassijiet ta’ skopertura jew tipi ta’ skoperturi li jkunu immaterjali f’termini ta’ daqs u fil-profil tar-riskju pperċeput;
(d)
skoperturi għal gvernijiet ċentrali u banek ċentrali tal-Istati Membri u l-gvernijiet reġjonali, l-awtoritajiet lokali, il-korpi amministrattivi u l-entitajiet fis-settur pubbliku tagħhom sakemm:
(i)
ma jkunx hemm differenza fir-riskju bejn l-iskoperturi għal dak il-gvern ċentrali u l-bank ċentrali u dawk l-iskoperturi l-oħra minħabba arranġamenti pubbliċi speċifiċi; u
(ii)
l-iskoperturi għall-gvern ċentrali u l-bank ċentrali jkunu assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont l-Artikolu 114(2), (4) jew (5);
(e)
skoperturi ta’ istituzzjoni għal kontroparti li tkun l-impriża prinċipali tagħha, is-sussidjarja tagħha jew sussidjarja tal-impriża prinċipali sakemm il-kontroparti tkun istituzzjoni jew kumpannija azzjonarja finanzjarja, kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta, istituzzjoni finanzjarja, kumpannija maniġerjali tal-assi jew impriża anċillari tas-servizzi soġġetti għal rekwiżiti prudenzjali xierqa jew impriża konnessa permezz ta’ relazzjonijiet skont it-tifsira tal-Artikolu 12(1) tad-Direttiva 83/349/KEE;
(f)
skoperturi bejn l-istituzzjonijiet li jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 113(7);
(g)
skoperturi ta’ ekwità għal entitajiet li l-obbligi ta’ krediti tagħhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont il-Kapitolu 2 inkluż dawk l-entitajiet pubblikament sponsorjati fejn jista’ jiġi applikat piż tar-riskju ta’ 0 %;
(h)
skoperturi ta’ ekwità taħt programmi leġiżlattivi biex jippromwovu setturi speċifiċi tal-ekonomija li jipprovdu sussidji sinifikanti għall-investiment lill-istituzzjoni u jinvolvu xi tip ta’ sorveljanza mill-gvern u restrizzjonijiet fir-rigward tal-investimenti ta’ ekwità fejn dawn l-iskoperturi jistgħu, fl-aggregat tagħhom, jiġu esklużi mill-Approċċ IRB biss sa limitu ta’ 10 % tal-fondi proprji;
(i)
l-iskoperturi identifikati fl-Artikolu 119(4) li jissodisfaw il-kondizzjonijiet speċifikati fih;
(j)
garanziji mill-Istat u garanziji riassigurati mill-Istat imsemmija fl-Artikolu 215(2).
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippermettu l-applikazzjoni tal-Approċċ Standardizzat għall-iskoperturi ta’ ekwità msemmija fil-punti (g) u (h) tal-ewwel subparagrafu li ġew permessi għal dak it-trattament fi Stati Membri oħra. L-ABE għandha tippubblika fuq il-website tagħha u taġġorna regolarment lista bl-iskoperturi msemmija f’dawk il-punti li għandhom jiġu ttrattati skont l-Approċċ Standardizzat.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, il-klassi ta’ skopertura ta’ ekwità ta’ istituzzjoni għandha tkun materjali jekk il-valur aggregat tagħhom, esklużi l-iskoperturi ta’ ekwità mġarrba taħt programmi leġiżlattivi kif imsemmi fil-punt (g) tal-paragrafu 1, jaqbeż b’medja ta’ 10 % l-fondi proprji tal-istituzzjoni fuq is-sena preċedenti. Meta n-numru ta’ dawk l-iskoperturi ta’ ekwità jkun inqas minn 10 holdings individwali, dak il-livell limitu għandu jkun ta’ 5 % tal-fondi proprji tal-istituzzjoni.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tiddetermina l-kondizzjonijiet għall-applikazzjoni tal-punti (a), (b) u (c) tal-paragrafu 1.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
4. L-ABE għandha toħroġ linji gwida dwar l-applikazzjoni tal-punt (d) tal-paragrafu 1 fl-2018, li jirrakkomandaw il-limit f’termini ta’ perċentwal tal-karta tal-bilanċ totali u/jew assi peżati għar-riskju li għandhom jiġu kkalkulati skont l-Approċċ Strandardizzat.
Dawk il-linji gwida għandhom jiġu adottati skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Taqsima 2
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju
Subtaqsima 1
Trattament skont it-tip tal-klassi ta’ skopertura
Artikolu 151
Trattament skont il-klassi ta’ skopertura
1. L-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal riskju ta’ kreditu għal skoperturi li jappartjenu għal waħda mill-klassijiet ta’ skopertura msemmija fil-punti (a) sa (e) u (g) ta’ 147(2) għandhom, sakemm ma jitnaqqsux mill-fondi proprji, jiġu kkalkulati skont is-Subtaqsima 2 ħlief fejn dawk l-iskoperturi jitnaqqsu mill-elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, Addizzjonali ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 2.
2. L-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal riskji ta’ dilwizzjoni għal riċevibbli mixtrija għandhom jiġu kkalkulati f’konformità mal-Artikolu 157. Fejn istituzzjoni jkollha azzjoni sħiħa ta’ rivalsa għall-bejjiegħ ta’ riċevibbli mixtrija għal riskji ta’ inadempjenza u għal riskji ta’ dilwizzjoni, id-dispożizzjonijiet ta’ dan l-Artikolu u tal-Artikolu 152 u l-Artikolu 158(1) sa (4) ma għandhomx japplikaw fir-rigward ta’ riċevibbli mixtrija u l-iskopertura għandha tiġi ttrattata bħala skopertura kollateralizzata.
3. Il-kalkolu tal-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal riskji ta’ kreditu u għal riskji ta’ dilwizzjoni għandu jkun ibbażat fuq il-parametri rilevanti assoċjati mal-iskopertura inkwistjoni. Dawn għandhom jinkludu l- PD, l-LGD, il-maturità (minn hawn ’il quddiem ‘M’) u l-valur tal-iskopertura tal-iskopertura. Il-PD u l-LGD jistgħu jiġu kkunsidrati separatament jew flimkien, skont it-Taqsima 4.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal riskji ta’ kreditu għall-iskoperturi kollha li jappartjenu għall-klassi ta’ skopertura ta’ ‘ekwità’ msemmija fil-punt (e) tal-Artikolu 147(2) skont l-Artikolu 155. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw l-approċċi stabbiliti fl-Artikolu 155(3) u (4) meta jkunu rċevew il-permess minn qabel tal-awtoritajiet kompetenti. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu permess biex istituzzjoni tuża l-approċċ ibbażat fuq mudelli interni stabbiliti fl-Artikolu 155(4) sakemm l-istituzzjoni tissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fis-Subtaqsima 4 tat-Taqsima 6.
5. Il-kalkolu tal-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal riskji ta’ kreditu għal skoperturi fuq għoti ta’ self speċjalizzat jista’ jiġi kkalkulat skont l-Artikolu 153(5).
6. Għal skoperturi li jappartjenu għall-klassijiet ta’ skopertura msemmija fil-punti (a) sa (d) tal-Artikolu 147(2), l-istituzzjonijiet għandhom jipprovdu l-istimi proprji tal-PDs skont l-Artikolu 143 u t-Taqsima 6.
7. Għal skoperturi li jappartjenu għall-klassi ta’ skopertura msemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 147(2), l-istituzzjonijiet għandhom jipprovdu l-istimi proprji tal-LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni skont l-Artikolu 143 u t-Taqsima 6.
8. Għal skoperturi li jappartjenu għall-klassijiet ta’ skopertura msemmija fil-punti (a) sa (c) tal-Artikolu 147(2), l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw il-valuri tal-LGD stabbiliti fl-Artikolu 161(1), u l-fatturi ta’ konverżjoni stabbiliti fl-Artikolu 166(8) (a) sa (d), sakemm ikunu tħallew jużaw l-istimi proprji tal-LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni għal dawk il-klassijiet tal-iskoperturi skont il-paragrafu 9.
9. Għall-iskoperturi kollha li jappartjenu għall-klassijiet ta’ skopertura msemmija fil-punti (a) sa (c) tal-Artikolu 147(2), l-awtorità kompetenti għandha tippermetti lill-istituzzjonijiet sabiex jużaw l-istimi proprji tal-LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni skont l-Artikolu 143 u t-Taqsima 6.
10. L-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal skoperturi titolizzati u għal skoperturi li jappartjenu għall-klassi ta’ skopertura msemmija fil-punt (f) tal-Artikolu 147(2) għandhom jiġu kkalkulati skont il-Kapitolu 5.
Artikolu 152
Trattament ta’ skoperturi fil-forma ta’ unitajiet jew azzjonijiet f’CIUs
1. Meta skoperturi fil-forma ta’ unitajiet jew azzjonijiet f’CIUs jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 132(3) u l-istituzzjoni tkun konxja mill-iskoperturi kollha jew minn partijiet tal-iskoperturi sottostanti tas-CIU, l-istituzzjoni għandha tinvestiga dawk l-iskoperturi sottostanti sabiex tikkalkula l-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju u l-ammont ta’ telf mistenni skont il-metodi stabbiliti f’dan il-Kapitolu.
Meta riskju sottostanti tas-CIU jkun huwa stess skopertura oħra fil-forma ta’ unitajiet jew assjonijiet f’CIU oħra, l-ewwel istituzzjoni għandha tinvestiga wkoll l-iskoperturi sottostanti tas-CIU l-oħra.
2. Meta l-istituzzjoni ma tissodisfax il-kondizzjonijiet biex tuża l-metodi stabbiliti f’dan il-Kapitolu għall-iskoperturi kollha jew għal partijiet mill-iskoperturi sottostanti tas-CIU, l-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju u l-ammont ta’ telf mistenni għandhom jiġu kkalkulati skont l-approċċi li ġejjin:
(a)
għal skoperturi li jappartjenu għall-klassi ta’ skopertura ta’ ‘ekwità’ msemmija fl-Artikolu 147(2)(e), l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw l-approċċ sempliċi tal-piż tar-riskju stabbilit fl-Artikolu 155(2);
(b)
għall-iskoperturi l-oħra kollha sottostanti msemmija fil-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw l-Approċċ Standardizzat stabbilit fil-Kapitolu 2, soġġett għal li ġejjin:
(i)
għal skoperturi soġġetti għal piż tar-riskju speċifiku għal skoperturi mhux klassifikati jew soġġetti għall-klassi tal-kwalità kreditizja li tagħti l-akbar piż tar-riskju għal klassi partikolari ta’ skopertura, il-piż tar-riskju għandu jiġi mmultiplikat b’fattur ta’ tnejn iżda ma għandux ikun aktar minn 1 250 %;
(ii)
għall-iskoperturi l-oħra kollha, il-piż tar-riskju għandu jiġi mmultiplikat b’fattur ta’ 1,1 u għandu jkun soġġett għal minimu ta’ 5 %.
Fejn, għall-finijiet tal-punt (a), l-istituzzjoni ma tkunx tista’ tiddistingwi bejn ekwità privata, skoperturi nnegozjati f’kambju u skoperturi oħra ta’ ekwità, għandha tittratta l-iskoperturi konċernati bħala skoperturi oħra ta’ ekwità. Fejn dawk l-iskoperturi, meħudin flimkien mal-iskoperturi diretti tal-istituzzjoni f’dik il-klassi ta’ skopertura, ma jkunux materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 150(2), l-Artikolu 150(1) jista’ jiġi applikat soġġett għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti.
3. Fejn skoperturi fil-forma ta’ unitajiet jew azzjonijiet f’CIU ma jissodisfawx il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 132(3), jew l-istituzzjoni ma tkunx konxja mill-iskoperturi sottostanti kollha tas-CIU jew mill-iskopertura sottostanti tagħha li hija nnifisha tkun skopertura fil-forma ta’ unitajiet jew azzjonijiet f’CIU, l-istituzzjoni għandha tinvestiga dawk l-iskoperturi sottostanti u għandha tikkalkula l-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju u l-ammont ta’ telf mistenni skont l-approċċ sempliċi tal-piż tar-riskju stabbilit fl-Artikolu 155(2).
Fejn l-istituzzjoni ma tkunx tista’ tiddifferenzja bejn ekwità privata, skoperturi nnegozjati bi skambju u skoperturi oħra ta’ ekwità, għandha tittratta l-iskoperturi konċernati bħala skoperturi oħra ta’ ekwità. Hija għandha tassenja l-iskoperturi li ma jkunux ta’ ekwità lill-klassi l-oħra ta’ ekwità.
4. B’mod alternattiv għall-metodu deskritt f’paragrafu 3, l-istituzzjonijiet jistgħu huma stess jikkalkulaw jew jistgħu joqogħdu fuq il-partijiet terzi li ġejjin biex jikkalkulaw u jirrappurtaw l-ammonti medji tal-iskoperturi peżati għar-riskju abbażi tal-iskoperturi sottostanti tas-CIU skont l-approċċi msemmija fil-punti (a) u (b) tal-paragrafu 2 għal li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni depożitorja jew l-istituzzjoni finanzjarja tas-CIU sakemm is-CIU tinvesti b’mod esklussiv f’titoli u tiddepożita t-titoli kollha f’din l-istituzzjoni depożitorja jew l-istituzzjoni finanzjarja;
(b)
għal CIUs oħra, il-kumpannija tal-ġestjoni tas-CIU, bil-kondizzjoni li l-kumpannija tal-ġestjoni tas-CIU tissodisfa l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 132(3)(a).
Il-korrettezza tal-kalkolu għandha tiġi kkonfermata minn awditur estern.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kondizzjonijiet skont liema l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu li l-istituzzjonijiet jużaw l-Approċċ Standardizzat imsemmi fl-Artikolu 150(1) skont il-punt (b) tal-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sat-30 ta’ Ġunju 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Subtaqsima 2
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għar-riskju tal-kreditu
Artikolu 153
Ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal skoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali
1. Soġġett għall-applikazzjoni tat-trattamenti speċifiċi stipulati fil-paragrafi 2, 3 u 4, l-ammonti ta’ skoperturi peżati għar-riskju għal skoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali għandhom jiġu kkalkulati skont il-formuli li ġejjin:
Fejn il-piż tar-riskju RW huwa definit bħala:
(i)
jekk PD = 0, RW ikun 0;
(ii)
jekk PD = 1, jiġifieri, għal skoperturi inadempjenti:
-
fejn l-istituzzjonijiet japplikaw il-valuri LGD stipulati fl-Artikolu 161(1), RW ikun 0:
-
fejn l-istituzzjonijiet jużaw l-istimi tagħhom stess ta’ LGDs, RW ikun ;
fejn l-aħjar stima ta’ telf mistenni (minn hawn ’il quddiem imsejħa ‘ELBE’) għandha tkun l-aħjar stima ta’ telf mistenni tal-istituzzjoni għall-iskopertura inadempjenti f’konformità mal-Artikolu 181(1)(h);
(iii)
jekk 0 PD 1
fejn
N(x)
=
il-funzjoni ta’ distribuzzjoni kumulattiva għal fattur varjabbli normali standard każwali (jiġifieri l-probabbiltà li fattur varjabbli normali każwali b’medja ta’ 0 u varjanza ta’ 1 ikun inqas minn jew daqs x);
G (Z)
=
jirrappreżenta l-funzjoni ta’ distribuzzjoni kumulattiva inversa għal fattur varjabbli normali standard każwali (jiġifieri l-valur x biex N(x) = z)
R
=
jirrappreżenta l-koeffiċjent ta’ korrelazzjoni, huwa definit bħala
b
=
il-fattur ta’ aġġustament tal-maturità, iddefinit bħala
.
2. Għall-iskoperturi kollha għal entitajiet kbar tas-settur finanzjarju regolati, il-koeffiċjenti ta’ korrelazzjoni tal-paragrafu 1(iii) huwa multiplikat b’1,25. Għall-iskoperturi kollha għal entitajiet finanzjarji li ma jkunux regolati, il-koeffiċjenti ta’ korrelazzjoni stabbiliti fil-paragrafu 1 (iii) u l-paragrafu 4, kif rilevanti, huma multiplikati b’1,25.
3. L-ammont ta’ skoperturi peżati għar-riskju għal kull skopertura li tissodisfa r-rekwiżiti stipulati fl-Artikoli 202 u 217 jista’ jiġu aġġustat skont il-formuli li ġejjin:
fejn:
PDpp
=
PD tal-fornitur tal-protezzjoni.
RW jiġi kkalkulat billi tintuża l-formula rilevanti tal-piż tar-riskju li tinsab fil-punt 1 għall-iskopertura, il-PD tal-obbligatur u l-LGD ta’ skopertura diretta kumparabbli għall-fornitur tal-protezzjoni. Il-fattur ta’ maturità (b) jiġi kkalkulat billi tintuża l-inqas bejn il-PD tal-fornitur tal-protezzjoni u l-PD tal-obbligatur.
4. Għall-iskoperturi għal kumpanniji fejn il-bejgħ totali annwali għall-grupp konsolidat li l-kumpannija hija parti minnu huwa inqas minn EUR 50 miljun, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw il-formula ta’ korrelazzjoni li ġejja f’paragrafu 1 (iii) għall-kalkolu tal-piżijiet tar-riskju għall-iskoperturi tal-impriżi. F’din il-formula S hija espressa bħala bejgħ totali annwali f’miljuni ta’ Euro fejn EUR 5 miljun S EUR 50 miljun. Bejgħ irrappurtat ta’ inqas minn EUR 5 miljun għandu jiġi ttrattat bħallikieku kien ekwivalenti għal EUR 5 miljun. Għal oġġetti riċevibbli mixtrija il-bejgħ totali annwali għandu jkun il-medja ppeżata mill-iskoperturi individwali tal-aggregazzjoni.
L-istituzzjonijiet għandhom jissostitwixxu l-assi totali tal-grupp konsolidat għall-bejgħ totali annwali fejn il-bejgħ totali annwali ma jkunx indikatur sinifikattiv tad-daqs tal-kumpannija u l-assi totali jkunu indikatur aktar sinifikattiv mill-bejgħ totali annwali.
5. Għal skoperturi fuq self speċjalizzat li fir-rigward tagħhom istituzzjoni ma tkunx tista’ tagħmel stima tal-PDs jew l-istimi tal-istituzzjonijiet tal-PD ma jissodisfawx ir-rekwiżiti stabbiliti fit-Taqsima 6, l-istituzzjoni għandha tassenja piżijiet tar-riskju lil dawn l-iskoperturi skont it-Tabella 1, kif ġej:
Tabella 1
Maturità li Jifdal
Kategorija 1
Kategorija 2
Kategorija 3
Kategorija 4
Kategorija 5
Inqas minn sentejn u nofs (2,5)
50 %
70 %
115 %
250 %
0 %
Ugwali għal sentejn u nofs (2,5) jew aktar
70 %
90 %
115 %
250 %
0 %
Huma u jassenjaw il-piżijiet tar-riskju lil skoperturi fuq għoti ta’ self speċjalizzat, l-istituzzjonijiet għandhom iqisu l-fatturi li ġejjin: is-saħħa finanzjarja, l-ambjent politiku u ġuridiku, il-karatteristiċi tat-transazzjoni u/jew l-assi, is-saħħa tal-isponsor u l-iżviluppatur, inkluż kull fluss ta’ introjtu minn soċjetà pubblika-privata, u l-pakkett ta’ garanzija.
6. Fil-każ tar-riċevibbli korporattivi mixtrija tagħhom, l-istituzzjonijiet għandhom ikunu konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 184. Għal riċevibbli korporattivi mixtrija li jkunu konformi wkoll mal-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 154(5), u fejn ikun ta’ piż bla bżonn għal istituzzjoni biex tuża l-istandards ta’ kwantifikazzjoni tar-riskji għal skoperturi korporattivi kif stabbilit fit-Taqsima 6 għal dawn ir-riċevibbli, jistgħu jintużaw l-istandards ta’ kwantifikazzjoni tar-riskji għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur kif stabbilit fit-Taqsima 6.
7. Għal riċevibbli korporattivi mixtrija, skontijiet ta’ xiri rimborżabbli, kollateral jew garanziji parzjali li jipprovdu protezzjoni kontra l-ewwel telf għal telf minħabba inadempjenza, telf ta’ dilwizzjoni, jew it-tnejn, dawn jistgħu jiġu ttrattati bħala pożizzjonijiet tal-ewwel telf skont il-qafas ta’ titolizzazzjoni tal-IRB.
8. Meta istituzzjoni tipprovdi protezzjoni tal-kreditu għal għadd ta’ skoperturi skont termini li l-nth default fost l-iskoperturi għandu jiskatta pagament u li dan l-avveniment ta’ kreditu għandu jtemm il-kuntratt, jekk il-prodott għandu valutazzjoni tal-kreditu esterna minn ECAI, għandhom jiġu applikati l-piżijiet tar-riskju stabbiliti fil-Kapitolu 5. Jekk il-prodott ma jkunx ikklassifikat minn ECAI, il-piżijiet tar-riskju tal-iskoperturi inklużi fil-basket jiġu aggregati, ħlief għall-iskoperturi n-1, fejn it-total tal-ammont ta’ telf mistenni mmultiplikat bi 12,5 u l-ammont tal-iskopertura peżata għar-riskju ma għandhomx jaqbżu l-ammont nominali tal-protezzjoni pprovduta mid-derivat tal-kreditu mmultiplikat bi 12,5. L-iskoperturi n-1 li jiġu esklużi mill-aggregat għandhom jiġu determinati abbażi li dawn għandhom jinkludu dawk l-iskoperturi li kull waħda minnhom jipproduċu ammont tal-iskopertura b’inqas piż tar-riskju mill-ammont tal-iskopertura peżat għar-riskju ta’ kwalunkwe skopertura inkluża fl-aggregat. Għandu japplika piż tar-riskju ta’ 1 250 % għal pożizzjonijiet f’basket li għalihom istituzzjoni ma tistax tiddetermina l-piż tar-riskju skont l-Approċċ IRB.
9. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika kif l-istituzzjonijiet għandhom jieħdu kont tal-fatturi msemmija fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 5 meta jassenjaw il-piżijiet tar-riskju għal skoperturi fuq għoti ta’ self speċjalizzat.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 154
L-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur
1. L-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur għandhom jiġu kkalkulati skont il-formuli li ġejjin:
fejn il-piż tar-riskju RW huwa definit kif ġej:
(i)
jekk PD = 1, jiġifieri għall-iskoperturi inadempjenti, RW għandu jkun
;
fejn ELBE għandu jkun l-aħjar stima ta’ telf mistenni tal-istituzzjoni għall-iskopertura inadempjenti f’konformità mal-Artikolu 181(1)(h);
(ii)
jekk 0 PD 1, jiġifieri, għal kull valur possibbli għal PD minbarra dak skont (i)
fejn
N(x)
=
fejn il-funzjoni ta’ distribuzzjoni kumulattiva għal fattur varjabbli normali standard każwali (jiġifieri l-probabbiltà li fattur varjabbli normali każwali b’medja (mean) ta’ 0 u varjanza ta’ 1 ikun inqas minn jew daqs x);
G (Z)
=
il-funzjoni ta’ distribuzzjoni kumulattiva inversa għal fattur varjabbli normali standard każwali (jiġifieri l-valur x b’tali mod li N9x) = z);
R
=
il-koeffiċjent ta’ korrelazzjoni definit bħala
2. L-ammont tal-iskoperturi peżat għar-riskju għal kull skopertura għal SMEs kif imsemmi fl-Artikolu 147(5) li jissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikoli 202 u 217 jista’ jiġi kkalkulat f’konfomità mal-Artikolu 153(3).
3. Għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur permezz ta’ proprjetà immobbli bħala kollateral koeffiċjent ta’ korrelazzjoni ta’ R ta’ 0,15 għandu jissostitwixxi ċ-ċifra li toħroġ mill-formula ta’ korrelazzjoni fil-paragrafu 1.
4. Għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur kwalifikattivi rotattivi skont il-punti (a) sa (e), koeffiċjent ta’ korrelazzjoni ta’ R ta’ 0,04 għandu jissostitwixxi ċ-ċifra li toħroġ mill-formula ta’ korrelazzjoni fil-paragrafu 1.
L-iskoperturi għandhom jikkwalifikaw bħala skoperturi fil-livell tal-konsumatur rotattivi jekk jissodisfaw il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-iskoperturi jkunu għal individwi;
(b)
l-iskoperturi jkunu rotattivi, mhux iggarantiti, u sakemm dawn ma jintużawx immedjatament u mingħajr kondizzjonijiet, kanċellabbli mill-istituzzjoni. F’dan il-kuntest skoperturi rotattivi jkunu ddefiniti bħala dawk fejn il-bilanċi pendenti tal-klijenti jitħallew ivarjaw abbażi tad-deċiżjoni tagħhom li jissellfu u jħallsu lura, sa limitu stabbilit mill-istituzzjoni. Impenji mhux prelevati jistgħu jitqiesu bħala kanċellabbli mingħajr kondizzjonijiet jekk it-termini jippermettu lill-istituzzjoni li tikkanċellahom sa fejn ikun permess skont il-leġislazzjoni dwar il-ħarsien tal-konsumatur u leġislazzjoni relatata;
(c)
l-iskopertura massima għal individwu uniku fis-subportafoll hija ta’ EUR 100 000 jew inqas;
(d)
l-użu tal-korrelazzjoni ta’ dan il-paragrafu huwa limitat għal portafolji li wrew volatilità baxxa tar-rati ta’ telf, meta mqabbla mal-livell medju tar-rati ta’ telf tagħhom, speċjalment fil-faxex baxxi ta’ PD;
(e)
it-trattament bħala skopertura fil-livell tal-konsumatur rotattiva kwalifikattiva għandu jkun konsistenti mal-karatteristiċi ta’ riskju sottostanti tas-subportafoll.
Permezz ta’ deroga mill-punt (b), ir-rekwiżit għal nuqqas ta’ garanzija ma japplikax fir-rigward ta’ faċilitajiet kollateralizzati ta’ kreditu marbuta ma’ kont tal-paga. F’dan il-każ l-ammonti rkuprati mill-kollateral ma għandhomx jitqiesu fl-istima tal-LGD.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jirrevedu l-volatilità relattiva tar-rati ta’ telf fis-subportafolji fil-livell tal-konsumatur kwalifikattivi rotattivi, kif ukoll il-portafoll fil-livell tal-konsumatur aggregat kwalifikattiv rotattiv, u għandhom jaqsmu l-informazzjoni dwar il-karatteristiċi tipiċi tar-rati ta’ telf kwalifikattivi rotattivi madwar l-Istati Membri.
5. Sabiex ikunu eliġibbli għat-trattament fil-livell tal-konsumatur, riċevibbli mixtrija għandhom ikunu konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 184 u mal-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni tkun xtrat ir-riċevibbli minn bejjiegħa terzi mhux relatati, u l-iskopertura tagħha għad-debitur tar-riċevibbli ma tkun tinkludi l-ebda skopertura li direttament jew indirettament oriġinat mill-istituzzjoni nfisha;
(b)
ir-riċevibbli mixtrija għandhom ikunu ġġenerati fuq bażi distakkata bejn il-bejjiegħ u d-debitur. Għaldaqstant, riċevibbli ta’ kontijiet interkorporattivi u riċevibbli soġġetti għal kontrokontijiet bejn ditti li jbiegħu u jixtru mingħand xulxin ma jkunux eliġibbli;
(c)
l-istituzzjoni li tixtri jkollha pretensjoni fuq ir-rikavati kollha mir-riċevibbli mixtrija jew imgħax prorata fuq ir-rikavati; u
(d)
il-portafoll ta’ riċevibbli mixtrija jkun diversifikat biżżejjed.
6. Għal riċevibbli mixtrija, skontijiet ta’ xiri rimborżabbli, kollateral jew garanziji parzjali li jipprovdu protezzjoni kontra l-ewwel telf għal telf minħabba inadempjenza, telf minħabba dilwizzjoni, jew it-tnejn, jistgħu jiġu ttrattati bħala pożizzjonijiet tal-ewwel telf skont il-qafas ta’ titolizzazzjoni tal-IRB.
7. Għal aggregazzjonijiet ibridi ta’ riċevibbli fil-livell tal-konsumatur mixtrija fejn l-istituzzjonijiet li jixtru ma jkunux jistgħu jisseparaw skoperturi garantiti permezz ta’ proprjetà immobbli bħala kollateral u skoperturi fil-livell tal-konsumatur kwalifikattivi rotattivi minn skoperturi fil-livell tal-konsumatur oħra, għandha tapplika l-funzjoni tal-piż tar-riskju fil-livell tal-konsumatur li tipproduċi l-ogħla rekwiżiti ta’ kapital għal dawk l-iskoperturi.
Artikolu 155
L-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur ta’ ekwità
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammonti tal-iskoperturi tagħhom peżati għar-riskju għal skoperturi ta’ ekwità, ħlief dawk imnaqqsa skont il-Parti Tnejn jew soġġetti għal piż tar-riskju ta’ 250 % skont l-Artikolu 48, f’konformità mal- approċċi stabbiliti fil-paragrafi 2, 3 u 4 ta’ dan l-Artikolu. Istituzzjoni tista’ tapplika approċċi differenti għall-portafolji ta’ ekwità differenti fejn l-istituzzjoni nnifisha tuża approċċi differenti għall-finijiet tal-ġestjoni interna tar-riskju. Meta istituzzjoni tuża approċċi differenti, l-għażla tal-approċċ tal-PD / LGD jew tal-approċċ tal-mudelli interni għandha ssir b’mod konsistenti, inkluż matul iż-żmien u bl-approċċ użat għall-ġestjoni interna tar-riskju tal-iskoperturi tal-ekwitajiet rilevanti, u ma għandhiex tiġi ddeterminata minn kunsiderazzjonijiet ta’ arbitraġġ regolatorju.
L-istituzzjonijiet jistgħu jittrattaw skoperturi ta’ ekwità għal impriżi li joffru servizzi anċillari skont it-trattament ta’ assi oħra mingħajr obbligu ta’ kreditu.
2. Skont l-approċċ Sempliċi tal-piż tar-riskju, l-ammont tal-iskopertura peżata għar-riskju għandu jkun ikkalkulat skont il-formula
,
fejn:
Piż tar-riskju (RW)= 190 % għal skoperturi ta’ ekwità privata f’portafolji suffiċjentement iddiversifikati.
Piż tar-riskju (RW)= 290 % għal skoperturi għal ekwitajiet nnegozjati fil-borża.
Piż tar-riskju (RW)= 370 % għall-iskoperturi l-oħra kollha ta’ ekwità.
Pożizzjonijiet qosra fi flus u strumenti derivattivi miżmuma fil-portafoll mhux ta’ negozjar jistgħu jpaċu pożizzjonijiet twal fl-istess stocks individwali sakemm dawn l-istrumenti ma jkunux ġew espliċitament imfassla bħala hedges ta’ skoperturi speċifiċi ta’ ekwità u li jkunu jipprovdu ħedge għal mill-inqas sena oħra. Pożizzjonijiet qosra oħra għandhom jiġu ttrattati daqs li kieku kienu pożizzjonijiet twal bil-piż tar-riskju rilevanti assenjat lill-valur assolut ta’ kull pożizzjoni. Fil-kuntest ta’ pożizzjonijiet b’maturità differenti, il-metodu jkun dak għal skoperturi korporattivi kif stabbilit fl-Artikolu 162(5).
L-istituzzjonijiet jistgħu jirrikonoxxu protezzjoni ta’ kreditu mhux finanzjata miksuba fuq skopertura ta’ ekwità skont il-metodi stabbiliti fil-Kapitolu 4.
3. Skont l-approċċ PD/LGD, l-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għandhom jiġu kkalkulati skont il-formuli fl-Artikolu 153(1). Jekk l-istituzzjonijiet ma jkollhomx informazzjoni biżżejjed biex jużaw id-definizzjoni ta’ inadempjenza stabbilita fl-Artikolu 178, għandu jiġi assenjat fattur ta’ gradazzjoni ta’ 1,5 għall-piżijiet tar-riskju.
Fuq il-livell ta’ skopertura individwali, is-somma tal-ammont ta’ telf mistenni mmultiplikata bi 12,5 u l-ammont tal-iskopertura peżata għar-riskju ma għandhomx jaqbżu l-valur tal-iskopertura mmultiplikat bi 12,5.
L-istituzzjonijiet jistgħu jirrikonoxxu protezzjoni ta’ kreditu mhux finanzjata miksuba fuq skopertura ta’ ekwità skont il-metodi stabbiliti fil-Kapitolu 4. Dan għandu jkun soġġett għal LGD ta’ 90 % fuq l-iskopertura għal min jipprovdi l-hedge. Għal skoperturi ta’ ekwità privata f’portafolji suffiċjentement iddiversifikati jista’ jintuża LGD ta’ 65 %. Għal dawn il-finijiet M għandha tkun ta’ ħames snin.
4. Skont l-approċċ ibbażat fuq mudelli interni, l-ammont tal-iskopertura peżata għar-riskju għandu jkun it-telf potenzjali fuq l-iskoperturi ta’ ekwità tal-istituzzjoni kif derivat bl-użu ta’ mudelli interni ta’ valur fir-riskju soġġetti għall-intervall ta’ fiduċja fuq naħa waħda fil-perċentil 99 tad-differenza bejn ir-rendimenti trimestrali u rata adatta mingħajr riskju kkalkulata fuq perijodu ta’ kampjun ta’ terminu twil, immultiplikat bi 12,5. L-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju fuq livell ta’ portafoll ta’ ekwità ma għandhomx ikunu inqas mit-total tas-somma ta’ dawn li ġejjin:
(a)
l-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju meħtieġa skont l-Approċċ PD/LGD; u
(b)
l-ammont korrispondenti ta’ telf mistenni mmultiplikat bi 12,5.
L-ammonti msemmija fil-punt (a) u (b) għandhom jiġu kkalkulati abbażi tal-valuri tal-PD stabbiliti fl-Artikolu 165(1) u l-valuri korrispondenti tal-LGD stabbiliti fl-Artikolu 165(2).
L-istituzzjonijiet jistgħu jirrikonoxxu protezzjoni ta’ kreditu mhux finanzjata fuq pożizzjoni ta’ ekwità.
Artikolu 156
Ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal assi oħra mingħajr obbligu ta’ kreditu
L-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal assi oħra mingħajr obbligu ta’ kreditu għandhom jiġu kkalkulati skont il-formula li ġejja: []:
,
ħlief għal:
(a)
flus fl-idejn u l-ekwivalenti f’elementi fi flus kontanti kif ukoll ingotti ta’ deheb miżmuma f’maħżen tas-sigurtà proprja jew fuq bażi allokata sal-limitu sostnut mill-obbligazzjonijiet ta’ ingotti, li f’dak il-każ għandu jiġi assenjat piż tar-riskju ta’ 0 %;
(b)
meta l-iskopertura tkun valur residwu ta’ assi mikrija fejn f’dak il-każ għandha tiġi kkalkulata kif ġej: [valur tal-iskopertura],
fejn t tkun l-akbar wieħed fost 1 u l-eqreb numru ta’ snin sħaħ li jkun fadal tal- kirja.
Subtaqsima 3
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati għar-riskju għal riskji ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli mixtrija
Artikolu 157
Ammonti tal-iskoperturi ppeżati għar-riskju għal riskji ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli mixtrija
1. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal riskji ta’ dilwizzjoni fuq riċevibbli korporattivi u fil-livell tal-konsumatur mixtrija skont il-formula stabbilita fl-Artikolu 153(1).
2. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-parametri PD u LGD imdaħħla skont it-Taqsima 4.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura skont it-Taqsima 5.
4. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, il-valur ta’ M huwa ta’ sena.
5. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jeżentaw istituzzjoni milli tikkalkula u tirrikonoxxi l-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal riskji ta’ dilwizzjoni ta’ tip ta’ skoperturi kkawżati minn riċevibbli korporattivi jew fil-livell tal-konsumatur mixtrija meta l-istituzzjoni tkun uriet għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti li r-riskju ta’ dilwizzjoni għal dik l-istituzzjoni jkun immaterjali għal dan it-tip ta’ skoperturi.
Taqsima 3
Ammonti ta’ telf mistenni
Artikolu 158
Trattament skont it-tip tal-iskopertura
1. Il-kalkolu tal-ammonti ta’ telf mistennija għandu jkun ibbażat fuq l-istess ċifri li jiddaħħlu tal-PD, l-LGD u l-valur tal-iskopertura għal kull skopertura użati għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Artikolu 151.
2. L-ammonti ta’ telf mistennija għall-iskoperturi titolizzati għandhom jiġu kkalkulati skont il-Kapitolu 5.
3. L-ammont ta’ telf mistenni għall-iskoperturi li jappartjenu għall-klassi ta’ skopertura ta’ ‧assi oħrajn li mhumiex obbligi ta’ kreditu‧ msemmija fil-punt (g) tal-Artikolu 147(2) għandu jkun żero.
4. L-ammonti ta’ telf mistennija għall-iskoperturi fil-forma ta’ azzjonijiet jew unitajiet ta’ CIU msemmija fl-Artikolu 152 għandhom jiġu kkalkulati skont il-metodi stabbiliti f’dan l-Artikolu.
5. It-telf mistenni (EL) u l-ammonti ta’ telf mistennija għall-iskoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet, gvernijiet ċentrali u banek ċentrali u skoperturi fil-livell tal-konsumatur għandhom jiġu kkalkulati skont il-formuli li ġejjin:
Ammont ta’ telf mistenni= EL [immultiplikat bil-]valur tal-iskopertura.
Għall-iskoperturi inadempjenti (PD =100 %) fejn l-istituzzjonijiet jużaw l-istimi proprji tal-LGDs, l-EL għandu jkun ELBE, l-aħjar stima mill-istituzzjoni tat-telf mistenni għall-iskopertura inadempjenti skont l-Artikolu 181(1)(h).
Għall-iskoperturi soġġetti għat-trattament stabbilit fl-Artikolu 153(3), l-EL għandu jkun 0 %.
6. Meta l-istituzzjonijiet jużaw il-metodi stabbiliti fl-Artikolu 153(5) sabiex jassenjaw il-piżijiet tar-riskju, il-valuri tal-EL għal skoperturi tal-għoti ta’ self speċjalizzati għandhom jiġu assenjati skont it-Tabella 2.
Tabella 2
Maturità li Jifdal
Kategorija 1
Kategorija 2
Kategorija 3
Kategorija 4
Kategorija 5
Inqas minn sentejn u nofs (2,5)
0 %
0,4 %
2,8 %
8 %
50 %
Daqs jew aktar minn sentejn u nofs (2,5)
0,4 %
0,8 %
2,8 %
8 %
50 %
7. Meta l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju huma kkalkulati skont l-approċċ sempliċi ta’ ppeżar tar-riskji, l-ammonti ta’ telf mistennija għall-iskoperturi ta’ ekwità għandhom jiġu kkalkulati skont il-formula li ġejja:
Il-valuri tal-EL għandhom ikunu dawn li ġejjin:
Telf mistenni (EL)= 0,8 % għal skoperturi ta’ ekwità privata f’portafolli diversifikati biżżejjed
Telf mistenni (EL)= 0,8 % għal skoperturi għal ekwitajiet innegozjata fil-borża
Telf mistenni (EL)= 2,4 % għall-iskoperturi l-oħra kollha ta’ ekwità.
8. It-telf mistenni u l-ammonti ta’ telf mistennija għall-iskoperturi ta’ ekwità fejn l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju huma kkalkulati skont l-approċċ PD/LGD, għandhom jiġu kkalkulati skont il-formuli li ġejjin:
.
9. L-ammonti ta’ telf mistennija għall-iskoperturi ta’ ekwità fejn l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju huma kkalkulati skont l-approċċ tal-mudelli interni, għandhom ikunu ta’ żero.
10. L-ammonti ta’ telf mistennija għar-riskju ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli mixtrija għandhom jiġu kkalkulati skont il-formula li ġejja:
.
Artikolu 159
Trattament tal-ammonti ta’ telf mistennija
L-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu l-ammonti ta’ telf mistennija kkalkolati skont l-Artikolu 158 (5), (6) u (10) mill-aġġustamenti tar-riskju tal-kreditu ġenerali u speċifiċi u mill-aġġustamenti addizzjonali għall-valur skont l-Artikoli 34 u 110 u tnaqqis ieħor tal-fondi proprji relatati ma’ dawn l-iskoperturi. Skonti fuq skoperturi li jidhru fuq il-karta tal-bilanċ mixtrija meta kienu inadempjenti skont l-Artikolu 166(1) għandhom jiġu ttrattati bl-istess mod bħall-aġġustamenti tar-riskju ta’ kreditu speċifiku. L-aġġustamenti tar-riskju ta’ kreditu speċifiku fi skoperturi inadempjenti ma għandhomx jintużaw sabiex ikopru l-ammonti tat-telf mistenni fuq skoperturi oħra. L-ammonti ta’ telf mistennija għall-iskoperturi titolizzati u l-aġġustamenti tar-riskju ta’ kreditu ġenerali u speċifiku relatati ma’ dawn l-iskoperturi ma għandhomx jiġu inklużi f’dan il-kalkolu.
Taqsima 4
PD, LGD u maturità
Subtaqsima 1
Skoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali
Artikolu 160
Probabbiltà ta’ inadempjenza (PD)
1. Il-PD ta’ skopertura għal impriża jew istituzzjoni għandha tkun tal-inqas 0,03 %.
2. Għal riċevibbli korporattivi mixtrija li fir-rigward tagħhom istituzzjoni ma tistax tagħmel stima tal-PDs jew jekk l-istimi tal-PD ta’ istituzzjoni ma jilħqux ir-rekwiżiti speċifikati fit-Taqsima 6, il-PDs għal dawn l-iskoperturi għandhom jiġu ddeterminati skont il-metodi li ġejjin:
(a)
għal pretensjonijiet prijoritarji fuq riċevibbli korporattivi mixtrija, il-PD għandha tkun l-istima tal-EL mill-istituzzjonijiet diviża mill-LGD għal dawn ir-riċevibbli;
(b)
għal pretensjonijiet subordinati fuq riċevibbli korporattivi mixtrija, il-PD għandha tkun l-istima tal-EL mill-istituzzjoni;
(c)
istituzzjoni li rċeviet il-permess tal-awtorità kompetenti sabiex tuża l-istimi proprji tal-LGD għal skoperturi korporattivi skont l-Artikolu 143 u li tista’ tiddekomponi l-istimi tal-EL tagħha għal riċevibbli korporattivi mixtrija f’PDs u LGDs b’mod li l-awtorità kompetenti tikkunsidra bħala affidabbli, tista’ tuża l-istima tal-PD li tirriżulta minn dik id-dekompożizzjoni.
3. Il-PD ta’ debituri f’inadempjenza għandha tkun ta’ 100 %.
4. L-istituzzjonijiet jistgħu jqisu l-protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata fil-PD skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu 4. Għar-riskju ta’ dilwizzjoni, minbarra l-fornituri tal-protezzjoni msemmija fl-Artikolu 201(1)(g), il-bejjiegħ tar-riċevibbli mixtrija huwa eliġibbli jekk jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-entità korporattiva għandha valutazzjoni ta’ kreditu minn ECAI li ġiet iddeterminata mill-ABE li hija assoċjata mal-livell 3 tal-kwalità ta’ kreditu jew ogħla, skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi għal impriżi skont il-Kapitolu 2;
(b)
l-entità korporattiva, fil-każ tal-istituzzjonijiet li jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija bl-Approċċ IRB, ma għandhiex valutazzjoni ta’ kreditu minn ECAI rikonoxxuta u hija kklassifikata internament bħala li għandha PD ekwivalenti għal dik assoċjata mal-valutazzjonijiet ta’ kreditu tal-ECAIs li ġiet iddeterminat mill-ABE li hija assoċjata mal-livell 3 tal-kwalità ta’ kreditu jew ogħla, skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi għal impriżi skont il-Kapitolu 2.
5. L-istituzzjonijiet li jużaw l-istimi proprji tal-LGD jistgħu jirrikonoxxu l-protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata billi jaġġustaw il-PDs soġġetti għall-Artikolu 161(3).
6. Għar-riskju ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli korporattivi mixtrija, il-PD għandha tiġi ffissata daqs l-istima tal-EL għar-riskju ta’ dilwizzjoni mill-istituzzjoni. Istituzzjoni li tkun irċeviet permess mill-awtorità kompetenti skont l-Artikolu 143 sabiex tuża l-istimi proprji tal-LGD għal skoperturi korporattivi u li tista’ tiddekomponi l-istimi tal-EL tagħha għar-riskju ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli korporattivi mixtrija f’PDs u LGDs b’mod ikkunsidrat affidabbli mill-awtorità kompetenti, tista’ tuża l-istima tal-PD li tirriżulta minn din id-dekompożizzjoni. L-istituzzjonijiet jistgħu jirrikonoxxu l-protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata fil-PD skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu 4. Għar-riskju ta’ dilwizzjoni, minbarra l-fornituri tal-protezzjoni msemmija fl-Artikolu 201(1)(g), il-bejjiegħ tar-riċevibbli mixtrija huwa eliġibbli jekk jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 4.
7. B’deroga mill-Artikolu 201(1)(g), huma eliġibbli l-entitajiet korporattivi li jilħqu l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 4.
Istituzzjoni li tkun irċeviet il-permess tal-awtorità kompetenti skont l-Artikolu 143 sabiex tuża l-istimi proprji tal-LGD għar-riskju ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli korporattivi mixtrija, tista’ tirrikonoxxi l-protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata billi taġġusta l-PDs soġġetta għall-Artikolu 161(3).
Artikolu 161
Telf fil-każ ta’ inadempjenza (LGD)
1. L-istituzzjonijiet ta’ kreditu għandhom jużaw il-valuri ta’ LGD li ġejjin:
(a)
skoperturi prijoritarji mingħajr kollateral eliġibbli: 45 %;
(b)
skoperturi subordinati mingħajr kollateral eliġibbli: 75 %;
(c)
l-istituzzjonijiet jistgħu jirrikonoxxu l-protezzjoni ta’ kreditu ffinanzjata u mhux iffinanzjata fl-LGD skont il-Kapitolu 4;
(d)
bonds koperti eliġibbli għat-trattament stipulat fl-Artikolu 129(4) jew (5) jistgħu jiġu assenjati il-valur ta’ LGD ta’ 11,25 %;
(e)
għal skoperturi prijoritarji ta’ riċevibbli korporattivi mixtrija fejn istituzzjoni ma tkunx tista’ tagħti stima tal-PDs jew l-istimi tal-PD mill-istituzzjoni ma jilħqux ir-rekwiżiti stipulati fit-Taqsima 6: 45 %;
(f)
għal skoperturi subordinati ta’ riċevibbli korporattivi mixtrija fejn l-istituzzjoni ma tistax tagħti stima tal-PDs jew inkella l-istimi tal-PD mill-istituzzjoni ma jilħqux ir-rekwiżiti stipulati fit-Taqsima 6: 100 %;
(g)
Għar-riskju ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli korporattivi mixtrija: 75 %.
2. Għal riskju ta’ dilwizzjoni u inadempjenza jekk istituzzjoni tkun irċeviet permess mill-awtorità kompetenti sabiex tuża l-istimi proprji tal-LGD għal skoperturi korporattivi skont l-Artikolu 143 u tista’ tiddekomponi l-istimi tal-EL tagħha għal riċevibbli korporattivi mixtrija f’PDs u LGDs b’mod ikkunsidrat affidabbli mill-awtorità kompetenti, tista’ tintuża l-istima tal-LGD għar-riċevibbli korporattivi mixtrija.
3. Jekk istituzzjoni tkun irċeviet il-permess tal-awtorità kompetenti sabiex tuża l-istimi proprji tal-LGD għall-iskoperturi għall-impriżi, l-istituzzjonijiet, il-gvernijiet ċentrali u l-banek ċentrali skont l-Artikolu 143, il-protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata tista’ tiġi rikonoxxuta billi tiġi aġġustata l-PD jew l-LGD, soġġetta għar-rekwiżiti kif speċifikat fit-Taqsima 6 u għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti. Istituzzjoni ma għandhiex tassenja lil skoperturi ggarantiti PD jew LGD aġġustat b’mod li l-piż ta’ riskju aġġustat ikun aktar baxx minn dak ta’ skopertura komparabbli u diretta għall-garanti.
4. Għall-finijiet tal-impriżi msemmija fl-Artikolu 153(3), l-LGD ta’ skopertura diretta komparabbli għall-fornitur tal-protezzjoni għandu jkun jew l-LGD assoċjat ma’ faċilità mhux iħħeġġjata għall-garanti jew inkella ma’ faċilità mhux iħħeġġjata tad-debitur skont, jekk fil-każ ta’ inadempjenza tal-garanti kif ukoll tad-debitur matul il-ħajja tat-transazzjoni ħħeġġjata, il-provi disponibbli u l-istruttura tal-garanzija, jindikawx jekk l-ammont irkuprat ikunx jiddependi fuq il-kondizzjoni finanzjarja tal-garanti jew tad-debitur, rispettivament.
Artikolu 162
Maturità
1. Istituzzjonijiet li ma rċevewx permess jużaw l-LGDs proprji u l-fatturi ta’ konverzjoni proprji għall-iskoperturi għall-impriżi, l-istituzzjonijiet jew il-gvernijiet ċentrali u l-banek ċentrali għandhom jassenjaw valur tal-maturità (M) ta’ nofs sena (0,5) għal skoperturi li jirriżultaw minn transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid jew minn transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid ta’ self ta’ titoli jew prodotti u M ta’ sentejn u nofs (2,5) għall-iskoperturi l-oħra kollha.
Alternattivament, bħala parti mill-permess imsemmi fl-Artikolu 143, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeċiedu dwar jekk l-istituzzjoni għandhiex tuża maturità (M) għal kull skopertura kif stabbilit fil-paragrafu 2.
2. Istituzzjonijiet li rċevew il-permess tal-awtorità kompetenti sabiex jużaw l-LGDs proprji u l-fatturi ta’ konverżjoni proprji għall-iskoperturi għall-korporattivi, l-istituzzjonijiet jew il-gvernijiet ċentrali u l-banek ċentrali skont l-Artikolu 143 għandhom jikkalkulaw M għal kull waħda minn dawn l-iskoperturi kif stipulat fil-punti (a) sa (e) ta’ dan il-paragrafu u soġġetti għall-paragrafi 3 sa 5 ta’ dan l-Artikolu. M m’għandux ikun iktar minn ħames snin minbarra fil-każijiet speċifikati fl-Artikolu 384(1) fejn M kif speċifikat hemm għandu jintuża:
(a)
għal strument soġġett għal skeda ta’ fluss tal-flus, M għandha tiġi kkalkulata skont il-formula li ġejja:
fejn CFt tirrappreżenta l-flussi tal-flus (kapital, pagamenti ta’ mgħaxijiet u tariffi) pagabbli kuntrattwalment mid-debitur fil-perijodu t;
(b)
għal derivati soġġetti għal ftehim ewlieni ta’ netting, M għandha tkun il-medja ppeżata tal-maturità li jifdal tal-iskopertura, fejn M għandha tkun tal-inqas sena (1), u l-ammont nozzjonali ta’ kull skopertura għandu jintuża għall-ippeżar tal-maturità;
(c)
għall-iskoperturi li jirriżultaw minn strumenti ta’ derivati kollateralizzati kompletament jew kważi kompletament elenkati fl-Anness II, u transazzjonijiet ta’ self b’marġni kollateralizzati kompletament jew kważi li huma soġġetti għal ftehim ewlieni ta’ netting, M għandha tkun l-maturità medja ppeżata li jifdal tat-transazzjonijiet fejn M għandha tkun tal-inqas għaxart (10) ijiem;
(d)
għal transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid ta’ self ta’ titoli jew prodotti li huma soġġetti għal ftehim ewlieni ta’ netting, M għandha tkun il-maturità medja ppeżata li jifdal tat-transazzjonijiet fejn M għandha tkun tal-inqas ħamest ijiem. L-ammont nozzjonali ta’ kull transazzjoni għandu jintuża għall-ippeżar tal-maturità;
(e)
istituzzjoni li tkun irċeviet il-permess tal-awtorità kompetenti skont l-Artikolu 143 sabiex tuża l-istimi proprji tal-PD għal riċevibbli korporattivi mixtrija, għal ammonti miġbuda, M għandha tkun daqs il-maturità medja ppeżata ta’ skoperturi tar-reċivibbli mixtrija, fejn M għandha tkun tal-inqas 90 ġurnata. Dan l-istess valur tal-M għandu jintuża wkoll għall-ammonti mhux miġbuda f’faċilità ta’ xiri impenjata jekk il-faċilità jkun fiha ftehimiet effettivi, skattaturi ta’ amortizzazzjoni antiċipata, jew karatterisiċi oħrajn li jipproteġu lill-istituzzjoni li tixtri kontra deterjorament sinifikanti fil-kwalità tar-riċevibbli futuri li hija meħtieġa tixtri fil-perijodu tal-faċilità. Fin-nuqqas ta’ tali protezzjonijiet effettivi, M għall-ammonti mhux miġbuda għandha tkun ikkalkulata bħala s-somma tar-riċevibbli bil-potenzjal tal-itwal data skont il-ftehim ta’ xiri u tal-maturità li jifdal tal-faċilità ta’ xiri, fejn M għandha tkun tal-inqas 90 ġurnata;
(f)
għall-istrumenti l-oħra kollha għajr dawk imsemmija f’dan il-paragrafu jew fejn istituzzjoni ma tkunx f’pożizzjoni li tikkalkula M kif stabbilit fil-punt (a), M għandha tkun iż-żmien massimu li jifdal (fi snin) permessi lid-debitur biex iwettaq l-obbligi kuntrattwali tiegħu kollha, fejn M għandha tkun tal-inqas sena;
(g)
għall-istituzzjonijiet li jużaw il-Metodu tal-Mudell Intern stabbilit fit-Taqsima 6 tal-Kapitolu 6 sabiex jikkalkulaw il-valur tal-iskoperturi, M għandha tiġi kkalkulata għall-iskoperturi li għalihom l-istituzzjonijiet japplikaw dan il-metodu u li għalihom il-maturità tal-kuntratt bl-itwal data fis-sett ta’ netting tkun aktar minn sena skont il-formula li ġejja:
fejn:
=
varjabbli mhux reali (dummy variable) li l-valur tiegħu fil-perijodu futur tk huwa ekwivalenti għal 0 jekk tk sena (1) u għal 1 jekk tk ≤ 1;
=
l-iskopertura mistennija fil-perijodu futur tk;
=
l-iskopertura effettiva mistennija fil-perijodu futur tk;
=
il-fattur ta’ skont mingħajr riskju għall-perijodu futur tk;
;
(h)
istituzzjoni li tuża mudell intern sabiex tikkalkula l-aġġustament tal-valutazzjoni ta’ kreditu (CVA) unilaterali tista’ tuża, soġġett għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti, it-tul effettiv tal-kreditu stmat mill-mudell intern bħala M.
Soġġett għall-paragrafu 2, għandha tapplika l-formula fil-punt (a) għas-settijiet ta’ netting li fihom il-kuntratti kollha għandhom maturità oriġinali ta’ inqas minn sena (1);
(i)
għall-istituzzjonijiet li jużaw il-Metodu tal-Mudell Intern stabbilit fit-Taqsima 6 tal-Kapitolu 6, sabiex jikkalkulaw il-valur tal-iskoperturi u li jkollhom permess sabiex jużaw il-mudell intern għar-riskju speċifiku assoċjat mal-pożizzjonijiet tad-dejn innegozjat skont il-Parti Tlieta, it-Titolu IV, il-Kapitolu 5, M għandha tiġi stabbilita għal 1 fil-formula li tinsab fl-Artikolu 153(1), sakemm l-istituzzjoni tista’ turi lill-awtoritajiet kompetenti li l-mudell intern tagħha għar-riskju Speċifiku assoċjat mal-pożizzjonijiet tad-dejn innegozjat, li huwa applikat fl-Artikolu 383 fih effetti ta’ migrazzjonijiet tal-klassifikazzjoni;
(j)
għall-finijiet tal-Artikolu 153(3), M għandha tkun il-maturità effettiva tal-protezzjoni tal-kreditu iżda mhux inqas minn sena.
3. Fejn id-dokumentazzjoni teħtieġ rimarġinazzjoni ta’ kuljum u rivalwazzjoni ta’ kuljum u tinkludi dispożizzjonijiet li jippermettu likwidazzjoni immedjata jew tpaċija ta’ kollateral fil-każ ta’ inadempjenza jew nuqqas ta’ rimarġinazzjoni, M għandha tkun tal-inqas ta’ ġurnata għal:
(a)
strumenti ta’ derivati kollateralizzati kompletament jew kważi li huma elenkati fl-Anness II;
(b)
transazzjonijiet ta’ self b’marġni kollateralizzati kompletament jew kważi;
(c)
transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid, transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti.
Barra minn hekk, għal skoperturi għal żmien qasir li jikkwalifikaw li mhumiex parti minn iffinanzjar fis-seħħ tad-debitur mill-istituzzjoni, M għandha tkun tal-inqas ġurnata (1). Skoperturi għal żmien qasir li jikkwalifikaw għandhom jinkludu dawn li ġejjin:
(a)
skoperturi għal istituzzjonijiet li jirriżultaw minn saldu ta’ obbligi ta’ kambju;
(b)
transazzjonijiet awtolikwidanti li jiffinanzjaw in-negozju għal perijodu ta’ żmien qasir marbuta mal-iskambju tal-oġġetti jew servizzi b’maturità reżidwa ta’ mhux aktar minn sena kif imsemmi fil-punt (80) tal-Artikolu 4(1);
(c)
skoperturi li jirriżultaw mis-saldu ta’ xiri u bejgħ ta’ titoli bi żmien ta’ konsenja tipiku jew ta’ jumejn ta’ xogħol;
(d)
skoperturi li jirriżultaw minn saldu bi flus permezz ta’ trasferiment elettroniku u saldu ta’ transazzjonijiet elettroniċi ta’ pagament u spejjeż prepagati, inkluż self kurrenti li ġej minn transazzjonijiet li fallew li ma jaqbżux għadd miftiehem, qasir u fiss ta’ ġranet ta’ xogħol.
4. Għall-iskoperturi għal impriżi li jinsabu fl-Unjoni u li għandhom bejgħ konsolidat u assi konsolidati ta’ inqas minn EUR 500 miljun, l-istituzzjonijiet jistgħu jagħżlu li konsistentament jistipulaw M kif speċifikat fil-paragrafu 1 minflok ma japplikaw il-paragrafu 2. L-istituzzjonijiet jistgħu jissostitwixxu assi totali ta’ EUR 500 miljun ma’ assi totali ta’ EUR 1 000 miljun għal impriżi li primarjament huma proprjetarji u jikru proprjetà residenzjali mhux spekulattiva.
5. Diskrepanzi fil-maturità għandhom jiġu ttrattati kif speċifikat fil-Kapitolu 4.
Subtaqsima 2
Skoperturi fil-livell tal-konsumatur
Artikolu 163
Probabbiltà ta’ inadempjenza (PD)
1. Il-PD ta’ skopertura għandha tkun tal-inqas 0,03 %.
2. Il-PD ta’ debituri jew, fejn jintuża l-approċċ abbażi tal-obbligi, ta’ skoperturi waqt inadempjenza għandha tkun 100 %.
3. Għar-riskju ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli mixtrija, il-PD għandha tiġi stabbilita daqs l-istimi tal-EL għar-riskju ta’ dilwizzjoni. Jekk istituzzjoni tista’ tiddekomponi l-istimi tal-EL tagħha għar-riskju ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli mixtrija f’PDs u LGDs b’mod li l-awtoritajiet kompetenti jikkunsidraw bħala affidabbli, tista’ tintuża l-istima tal-PD.
4. Il-protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata tista’ tiġi kkunsidrata billi jiġu aġġustati l-PDs soġġetti għall-Artikolu 164(2). Għar-riskju ta’ dilwizzjoni, minbarra l-fornituri tal-protezzjoni msemmija fl-Artikolu 201(1)(g), huwa eliġibbli l-bejjiegħ tar-riċevibbli mixtrija jekk jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 160(4).
Artikolu 164
Telf fil-każ ta’ inadempjenza (LGD)
1. L-istituzzjonijiet għandhom jipprovdu l-istimi proprji tal-LGDs soġġetti għar-rekwiżiti kif speċifikat fit-Taqsima 6 u l-permess tal-awtoritajiet kompetenti mogħti skont l-Artikolu 143. Għar-riskju ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli mixtrija, għandu jintuża valur tal-LGD ta’ 75 %. Jekk istituzzjoni tista’ tiddekomponi l-istimi tal-EL tagħha għar-riskju ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli mixtrija f’PDs u LGDs b’mod affidabbli, l-istituzzjoni tista’ tuża l-istimi proprji tal-LGD.
2. Il-protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata tista’ tiġi rikonoxxuta bħala eliġibbli billi jiġu aġġustati l-istimi tal-PD jew tal-LGD soġġetti għar-rekwiżiti kif speċifikat fl-Artikolu 183(1), (2) u (3) u l-permess tal-awtoritajiet kompetenti b’appoġġ ta’ skopertura individwali jew b’appoġġ ta’ aggregazzjoni ta’ skoperturi. Istituzzjoni ma għandhiex tassenja lil skoperturi ggarantiti PD jew LGD aġġustat b’mod li l-piż ta’ riskju aġġustat ikun aktar baxx minn dak ta’ skopertura komparabbli u diretta għall-garanti.
3. Għall-finijiet tal-Artikolu 154(2), l-LGD ta’ skopertura diretta komparabbli għall-fornitur tal-protezzjoni msemmi fl-Artikolu 153(3) għandu jkun jew l-LGD assoċjat ma’ faċilità mhux iħħeġġjata għall-garanti jew il-faċilità mhux iħħeġġjata tad-debitur, skont jekk, fil-każ li kemm il-garanti kif ukoll id-debitur isiru inadempjenti matul il-ħajja tat-transazzjoni ħħeġġjata, il-provi disponibbli u l-istruttura tal-garanzija jindikawx jekk l-ammont irkuprat ikunx jiddependi mill-kondizzjoni finanzjarja tal-garanti jew id-debitur, rispettivament.
4. L-LGD medju ppeżat skont l-iskopertura għall-iskoperturi kollha fil-livell tal-konsumatur iggarantiti bi proprjetà residenzjali u li ma jibbenefikawx minn garanziji minn gvernijiet ċentrali ma għandux ikun inqas minn 10 %.
L-LGD medju ppeżat skont l-iskopertura għall-iskoperturi kollha fil-livell tal-konsumatur iggarantiti minn proprjetà kummerċjali immobbli u li ma jibbenefikawx minn garanziji minn gvernijiet ċentrali ma għandux ikun inqas minn 15 %.
5. Abbażi tad-data miġbura skont l-Artikolu 101 u meta jitqiesu l-iżviluppi tas-suq li jħarsu ’l quddiem fir-rigward ta’ proprjetà immobbli u kwalunkwe indikatur rilevanti ieħor, l-awtoritajiet kompetenti għandhom perjodikament, u mill-inqas darba fis-sena, jivvalutaw jekk il-valuri minimi tal-LGD fil-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu humiex adatti fir-rigward ta’ skoperturi ggarantiti permezz ta’ proprjetà immobbli residenzjali jew kummerċjali li tinstab fit-territorju tagħhom. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu, fejn ikun adatt abbażi ta’ kunsiderazzjonijiet ta’ stabbiltà finanzjarja, jistabbilixxu valuri minimi ogħla tal-LGD ippeżata ta’ skopertura fir-rigward ta’ skoperturi ggarantiti permezz ta’ proprjetà li tinstab fit-territorju tagħhom.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinnotifikaw lill-ABE dwar kwalunkwe bidla fil-valuri minimi tal-LGD li huma jagħmlu f’konformità mal-ewwel subparagrafu u l-ABE għandha tippubblika dawn il-valuri tal-LGD.
6. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kondizzjonijiet li l-awtoritajiet kompetenti għandhom iqisu meta jiddeterminaw valuri minimi tal-LGD ogħla.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
7. L-istituzzjonijet ta’ Stat Membru wieħed għandhom japplikaw il-valuri minimi tal-LGD ogħla li jkunu ġew determinati mill-awtoritajiet kompetenti ta’ Stat Membru ieħor għal skoperturi ggarantiti permezz ta’ proprjetà li tinstab f’dak l-Istat Membru.
Subtaqsima 3
Skoperturi tal-ekwitajiet soġġetti għall-metodu tal-PD/LGD
Artikolu 165
Skoperturi tal-ekwitajiet soġġetti għall-metodu tal-PD/LGD
1. Il-PDs għandhom jiġu ddeterminati skont il-metodi għall-iskoperturi korporattivi.
Għandhom japplikaw il-PDs minimi li ġejjin:
(a)
0,09 % għal skoperturi għal ekwitajiet innegozjati fil-borża fejn l-investiment huwa parti minn relazzjoni fit-tul mal-klijent;
(b)
0,09 % għal skoperturi għal-ekwitajiet mhux innegozjati fil-borża fejn ir-rendimenti fuq l-investiment huwa bbażat fuq flussi regolari u perjodiċi ta’ flus mhux derivati qligħ kapitali;
(c)
0,40 % għal skoperturi għal-ekwitajiet innegozjati fil-borża inklużi pożizzjonijiet qosra oħra kif stabbilit fl-Artikolu 155(2);
(d)
1,25 % għall-iskoperturi l-oħra kollha tal-ekwitajiet inklużi pożizzjonijiet qosra oħra kif stabbilit fl-Artikolu 155(2).
2. Skoperturi tal-ekwitajiet privati f’portafolli diversifikati biżżejjed jistgħu jiġu assenjati LGD ta’ 65 %. Kull skopertura simili oħra għandha tiġi assenjata LGD ta’ 90 %.
3. L-M assenjata għall-iskoperturi kollha għandha tkun ta’ ħames snin.
Taqsima 5
Valur tal-iskopertura
Artikolu 166
Skoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet, gvernijiet ċentrali u banek ċentrali u skoperturi fil-livell tal-konsumatur
1. Sakemm ma jkunx avżat mod ieħor, il-valur tal-iskoperturi li jidhru fuq il-karta tal-bilanċ għandu jkun il-valur kontabilistiku kkalkulat mingħajr ma jiġi kkunsidrat kwalunkew aġġustament li jkun sar fir-riskju ta’ kreditu.
Din ir-regola tapplika wkoll għal assi mixtrija bi prezz differenti mill-ammont dovut.
Għall-assi mixtrija, id-differenza bejn l-ammont dovut u l-valur kontabilistiku li jifdal wara li jkunu ġew applikati l-aġġustamenti tar-riskju ta’ kreditu speċifiku li jkun ġie rreġistrat fuq il-karta tal-bilanċ tal-istituzzjonijiet meta nxtara l-assi hija denominata bħala skont jekk l-ammont dovut huwa akbar, u bħala primjum jekk huwa iżgħar.
2. Fejn l-istituzzjonijiet jużaw ftehimiet Ewlenin ta’ netting fir-rigward ta’ transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti, il-valur tal-iskopertura għandu jiġi kkalkulat skont il-Kapitolu 4 jew 6.
3. Sabiex jiġi kkalkulat il-valur tal-iskoperta għan-netting fuq il-karta tal-bilanċ ta’ self u depożiti, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw il-metodi stabbiliti fil-Kapitolu 4.
4. Il-valur tal-iskopertura għal kirjiet għandu jkun il-pagamenti tal-kirja minimi skontati. Il-pagamenti minimi tal-kirja għandhom jinkludu l-pagamenti matul il-perijodu tal-kirja li l-kerrej jista’ jkun meħtieġ jagħmel u kwalunkwe alternattiva ta’ nnegozjar (jiġifieri, alternattiva li l-eżerċizzju tagħha huwa raġonevolment ċert). Jekk parti, għajr il-kerrej tista’ tkun meħtieġa tagħmel pagament relatat mal-valur reżidwu ta’ assi mikri u dan l-obbligu ta’ pagament jissodisfa s-sett ta’ kondizzjonijiet fl-Artikolu 201 dwar l-eliġibbiltà tal-fornituri tal-protezzjoni kif ukoll ir-rekwiżiti għar-rikonoxximent ta’ tipi oħra ta’ garanziji previsti fl-Artikolu 213, l-obbligu ta’ pagament jista’ jiġi kkunsidrat bħala l-protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata skont il-Kapitolu 4.
5. Fil-każ ta’ kwalunkwe kuntratt elenkat fl-Anness II, il-valur tal-iskopertura għandu jiġi ddeterminat mill-metodi stabbiliti fil-Kapitolu 6 u ma għandu jqis l-ebda aġġustament li jkun sar fir-riskju ta’ kreditu.
6. Il-valur tal-iskopertura għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju ta’ riċevibbli mixtrija għandu jkun il-valur determinat skont il-paragrafu 1 imnaqqas mir-rekwiziti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ dilwizzjoni qabel il-mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu.
7. Fejn skopertura tieħu l-forma ta’ titoli jew prodotti mibjugħa, imdaħħla jew mislufa peremzz ta’ transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti, transazzjonijiet b’saldu fit-tul u transazzjonijiet ta’ self b’marġni, il-valur tal-iskopertura għandu jkun il-valur tat-titoli jew il-prodotti determinat skont l-Artikolu 24. Fejn jintuża l-Metodu Komprensiv ta’ Kollateral Finanzjarju kif stabbilit fl-Artikolu 223, il-valur tal-iskopertura għandu jiżdied bl-aġġustament tal-volatilità adatt għal tali titoli jew prodotti, kif stabbilit hemm. Il-valur tal-iskopertura ta’ transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid, transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti, transazzjonijiet b’saldu fit-tul u transazzjonijiet ta’ self b’marġni jista’ jiġi ddeterminat jew skont il-Kapitolu 6 jew l-Artikolu 220(2).
8. Il-valur tal-iskopertura għall-elementi li ġejjin jista’ jiġi kkalkulat bħala l-ammont impenjat iżda mhux miġbud multiplikat b’fattur ta’ konverżjoni. L-istituzzjonijiet għandhom jużaw il-fatturi ta’ konverżjoni li ġejjin skont l-Artikolu 151(8) fir-rigward ta’ skoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet, gvernijiet ċentrali u banek ċentrali:
(a)
għal linji ta’ kreditu li huma kanċellabbli mingħajr kondizzjonijiet fi kwalunkwe ħin mill-istituzzjoni mingħajr notifika minn qabel, jew li effettivament jipprovdu għal kanċellazzjoni awtomatika minħabba deterjorament fl-affidabbiltà kreditizja tal-mutwatarju, għandu japplika fattur ta’ konverżjoni ta’ 0 %. Sabiex jiġi applikat fattur ta’ konverżjoni ta’ 0 %, l-istituzzjonijiet għandhom jimmonitorjaw b’mod attiv il-kondizzjoni finanzjarja tad-debitur, u s-sistemi ta’ kontroll intern tagħhom għandhom jippermettulhom sabiex minnufih jidentifikaw deterjorament fil-kwalità kreditizja tad-debitur. Linji ta’ kreditu mhux miġbud jistgħu jiġu kkunsidrati bħala kanċellabbli mingħajr kondizzjonijiet jekk it-termini jippermettu lill-istituzzjoni tikkanċellahom kompletament sa fejn huwa permess skont il-leġislazzjoni tal-protezzjoni tal-konsumatur u oħrajn relatati;
(b)
għal ittri ta’ kreditu għal żmien qasir li jirriżultaw mill-moviment ta’ prodotti, għandu japplika fattur ta’ konverżjoni ta’ 20 % kemm għall-istituzzjonijiet emittenti kif ukoll għal dawk li jikkonfermaw;
(c)
għal impenji ta’ xiri mhux miġbuda għal riċevibbli rotattivi mixtrija li jistgħu jiġu kkanċellati mingħajr kondizzjonijiet jew li effettivament jipprovdu għal kanċellazzjoni awtomatika fi kwalunkwe ħin mill-istituzzjoni mingħajr avviż minn qabel, għandu japplika fattur ta’ konverżjoni ta’ 0 %. Sabiex japplikaw fattur ta’ konverżjoni ta’ 0 %, l-istituzzjonijiet għandhom jimmonitorjaw b’mod attiv il-kondizzjoni finanzjarja tad-debitur u s-sistemi ta’ kontroll interni tagħhom għandhom jippermettulhom sabiex minnufih jidentifikaw deterjorament fil-kwalità kreditizja tad-debitur;
(d)
għal linji ta’ kreditu oħrajn, faċilitajiet ta’ ħruġ ta’ notifiki (NIFs), u faċilitajiet ta’ sottoskrizzjoni rotattivi (RUFs), għandu japplika fattur ta’ konverżjoni ta’ 75 %;
(e)
l-istituzzjonijiet li jissodisfaw ir-rekwiżiti għall-użu tal-istimi proprji tal-fatturi ta’ konverżjoni kif speċifikat fit-Taqsima 6 jistgħu jużaw l-istimi proprji tagħhom tal-fatturi ta’ konverżjoni fuq it-tipi ta’ prodotti differenti kif imsemmi fil-punti (a) sa (d), soġġetti għall-permess tal-awtoritatjiet kompetenti.
9. Fejn impenn jirreferi għall-estensjoni ta’ impenn ieħor, għandu jintuża l-iżgħar miż-żewġ fatturi ta’ konverżjoni assoċjat mal-impenn individwali.
10. Għall-elementi kolla li ma jidhrux għajr dawk imsemmija fil-paragrafi 1 sa 8, il-valur tal-iskopertura għandu jkun il-perċentwali tal-valur tagħom li ġej:
(a)
100 % jekk huwa element ta’ riskju sħiħ;
(b)
50 % jekk huwa element ta’ riskju medju;
(c)
20 % jekk huwa element ta’ riskju medju/baxx;
(d)
0 % jekk huwa element ta’ riskju baxx.
Għall-finijiet ta’ dan il-paragrafu l-elementi li ma jidhrux għandhom jiġu assenjati għal kategoriji tar-riskju kif indikat fl-Anness I.
Artikolu 167
Skoperturi ta’ ekwità
1. Il-valur tal-iskopertura tal-iskoperturi tal-ekwitajiet għandu jkun il-valur kontabilistiku li jifdal wara li jiġi applikat l-aġġustament tal-kreditu tar-riskju speċifiku.
2. Il-valur tal-iskopertura ta’ skoperturi tal-ekwitajiet li ma jidhrux għandu jkun il-valur nominali tagħha wara li jitnaqqas il-valur nominali tagħha bl-aġġustamenti tar-riskju ta’ kreditu speċifiku għal din l-iskopertura.
Artikolu 168
Assi oħra li mhumiex obbligi ta’ kreditu
Il-valur tal-iskopertura ta’ assi oħra li mhumiex obbligi ta’ kreditu għandu jkun il-valur kontabilistiku li jifdal wara li jkun applikat l-aġġustament tar-riskju ta’ kreditu speċifiku.
Taqsima 6
Rekwiżiti għall-approċċ IRB
Subtaqsima 1
Sistemi ta’ klassifikazzjoni
Artikolu 169
Prinċipji ġenerali
1. Fejn l-istituzzjoni tuża sistemi multipli ta’ klassifikazzjoni, ir-raġuni tal-assenjazzjoni ta’ debitur jew transazzjoni f’sistema ta’ klassifikazzjoni għandha tiġi dokumentata u applikata b’mod li jirrefletti b’mod xieraq il-livell tar-riskju.
2. Il-kriterji u l-proċess tal-assenjazzjoni għandhom jiġu reveduti perjodikament sabiex jiġi ddeterminat jekk jibqgħux adatti għall-portafoll u l-kondizzjonijiet esterni attwali.
3. Fejn l-istituzzjoni tuża l-istimi diretti ta’ parametri tar-riskju għal debituri jew skoperturi individwali, dawn jistgħu jitqiesu bħala stimi assenjati lil livelli fuq skala ta’ klassifikazzjoni kontinwa.
Artikolu 170
Struttura tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni
1. L-istruttura tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni għall-iskoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali għandha tikkonforma mar-rekwiżiti li ġejjin:.
(a)
sistema ta’ klassifikazzjoni għandha tqis il-karatteristiċi tar-riskju tad-debitur u tat-transazzjoni;
(b)
sistema ta’ klassifikazzjoni għandu jkollha skala ta’ klassifikazzjoni tad-debitur li tirrefletti b’mod esklussiv il-kwantifikazzjoni tar-riskju ta’ inadempjenza ta’ debitur. L-iskala ta’ klassifikazzjoni tad-debitur għandu jkollha minimu ta’ 7 gradi għal debituri mhux inadempjenti u grad wieħed għal debituri inadempjenti;
(c)
istituzzjoni għandha tiddokumenta r-relazzjoni bejn il-gradi tad-debitur f’termini tal-livell ta’ riskju ta’ inadempjenza li kull grad jimplika u l-kriterji użati li jiddistingwu dak il-livell ta’ riskju ta’ inadempjenza;
(d)
istituzzjonijiet b’portafolli konċentrati fuq segment tas-suq u firxa partikolari ta’ riskju ta’ inadempjenza għandu jkollhom biżżejjed gradi ta’ debituri f’dik il-firxa sabiex jevitaw konċentrazzjonijiet bla ħtieġa ta’ debituri fi grad partikolari. Konċentrazzjonijiet sinifkanti fi grad wieħed għandhom jiġu appoġġjati minn provi empiriċi konvinċenti li l-grad tad-debituri jkopri faxxa tal-PD raġonevolment dejqa u li r-riskju ta’ inadempjenza ta’ kull debitur f’dak il-grad jaqa’ f’dik il-faxxa;
(e)
sabiex titħalla mill-awtorità kompetenti li tuża stimi proprji tal-LGDs għall-kalkolu tar-rekwiżiti tal-fondi proprji, sistema ta’ klassifikazzjoni għandha tinkludi skala distinta ta’ klassifikazzjoni tal-faċilitajiet li tirrefletti b’mod esklussiv il-karatteristiċi ta’ transazzjoni relatati mal-LGD. Id-definizzjoni ta’ grad tal-faċilità għandha tinkludi kemm spjegazzjoni dwar kif l-iskoperturi huma assenjati għall-grad kif ukoll dwar il-kriterji użati sabiex jiddistingwu l-livell ta’ riskju fost il-gradi;
(f)
konċentrazzjonijiet sinifikanti fi grad ta’ faċilità wieħed għandhom ikunu appoġġjati minn provi empiriċi konvinċenti li l-grad tal-faċilità jkopri faxxa tal-LGD raġonevolment dejqa, rispettivament, u li r-riskju tal-iskoperturi kollha f’dak il-grad jaqa’ f’dik il-faxxa.
2. L-istituzzjonijiet li jużaw il-metodi stabbiliti f’153(5) għall-assenjazzjoni tal-piżijiet ta’ riskju għall-iskoperturi tal-għoti ta’ self speċjalizzat huma eżenti mir-rekwiżit li jkollhom skala ta’ klassifikazzjoni tad-debituri li tirrefletti b’mod esklussiv il-kwantifikazzjoni tar-riskju ta’ inadempjenza tad-debituri għal dawn l-iskoperturi. Dawn l-istituzzjonijiet għandu jkollhom tal-inqas 4 gradi għal debituri mhux inadempjenti u tal-inqas grad wieħed għal debituri inadempjenti għal dawn l-iskoperturi.
3. L-istruttura tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni għall-iskoperturi fil-livell tal-konsumatur għandha tikkonforma mar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
is-sistemi ta’ klassifikazzjoni għandhom jirreflettu kemm ir-riskju tad-debituri kif ukoll tat-transazzjoni, u għandhom ikopru l-karatteristiċi rilevanti kollha tad-debitur u tat-transazzjoni;
(b)
il-livell ta’ differenzazzjoni tar-riskji għandu jiżgura li l-għadd ta’ skoperturi fi grad jew aggregazzjoni partikolari ta’ skoperturi huwa suffiċjenti sabiex jippermetti kwantifikazzjoni u validazzjoni sinifikattivi tal-karatteristiċi tat-telf fil-livell tal-grad jew tal-aggregat. Id-distribuzzjoni tal-iskoperturi u debituri fil-gradi jew l-aggregazzjonijiet kollha għandha ssir b’tali mod li jiġu evitati konċentrazzjonijiet eċċessivi;
(c)
il-proċess ta’ assenjazzjoni ta’ skoperturi fi gradi jew aggregazzjonijiet għandu jipprevedi differenzazzjoni sinifikattiva tar-riskju, għal raggruppar ta’ skoperturi omoġeni biżżejjed, u għandu jippermetti li ssir stima preċiża u konsistenti tal-karatteristiċi tat-telf fil-livell tal-grad u tal-aggregat. Għal riċevibbli mixtrija r-raggruppar għandu jirrefletti l-prattiki ta’ sottoskrizzjoni tal-bejjiegħ u l-eteroġenità tal-klijenti tiegħu.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw il-fatturi ta’ riskju li ġejjin meta jassenjaw l-iskoperturi fi gradi jew aggregazzjonijiet:
(a)
il-karatteristiċi tar-riskju tad-debitur;
(b)
il-karatteristiċi tar-riskju tat-transazzjoni, inklużi t-tipi ta’ prodotti jew kollaterali jew it-tnejn li huma. L-istituzzjonijiet għandhom jindirizzaw b’mod espliċitu l-każijiet fejn diversi skoperturi jibbenefikaw mill-istess kollateral;
(c)
delinkwenza, għajr f’każijiet fejn istituzzjoni turi għas-sodisfazzjoni tal-awtorità kompetenti tagħha li d-delinkwenza mhijiex fattur materjali ta’ riskju għall-iskopertura.
Artikolu 171
Assenjazzjoni fi gradi jew aggregazzjonijiet
1. Istituzzjoni għandu jkollha definizzjonijiet, proċessi u kriterji speċifiċi għall-assenjazzjoni ta’ skoperturi fi gradi jew aggregazzjonijiet f’sistema ta’ klassifikazzjoni li jikkonformaw mar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
id-definizzjonijiet tal-grad jew tal-aggregazzjoni u l-kriterji għandhom ikunu dettaljati biżżejjed sabiex jippermettu lil dawk inkarigati mill-assenjazzjoni tal-klassifikazzjoni sabiex konsistentement jassenjaw debituri u faċilitajiet li huma ta’ riskju simili fl-istess grad jew aggregat. Din il-konsistenza għandha teżisti fil-linji tan-negozju, id-dipartimenti u l-postijiet ġeografiċi kollha;
(b)
id-dokumentazzjoni tal-proċess ta’ klassifikazzjoni għandu jippermetti lil partijiet terzi jifhmu l-assenjazzjonijiet tal-iskoperturi fi gradi jew aggregazzjonijiet, jirreplikaw l-assenjazzjonijiet fi gradi jew aggregati u sabiex jevalwaw l-idonjetà tal-assenjazzjonijiet fil-grad jew aggregat;
(c)
il-kriterji għandhom ikunu konsistenti wkoll mal-istandards interni tal-għoti ta’ self tal-istituzzjoni u l-politiki tagħha għall-ġestjoni ta’ debituri u faċilitajiet f’diffikultà.
2. Istituzzjoni għandha tqis l-informazzjoni kollha meta tassenja debituri u faċilitajiet fi gradi jew aggregazzjonijiet. L-informazzjoni għandha tkun attwali u għandha tippermetti lill-istituzzjoni tbassar il-prestazzjoni tal-iskopertura fil-ġejjieni. Inqas ma l-istituzzjoni jkollha informazzjoni, aktar għandha tkun konservattiva fl-assenjazzjonijiet tagħha tal-iskoperturi ta’ debituri jew faċilitajiet fi gradi jew aggregazzjonijiet. Jekk istituzzjoni tuża klassifikazzjoni esterna bħala fattur primarju li jiddetermina l-assenjazzjoni ta’ klassifikazzjoni interna, l-istituzzjoni għandha tiżgura li tikkunsidra informazzjoni rilevanti oħra.
Artikolu 172
Assenjazzjoni ta’ skoperturi
1. Għal skoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali, u għall-iskoperturi għal ekwità fejn istituzzjoni tuża l-approċċ tal-PD/LGD stabbilit fl-Artikolu 155(3), l-assenjazzjoni ta’ skoperturi għandha ssir skont il-kriterji li ġejjin:
(a)
kull debitur għandu jiġi assenjat fi grad ta’ debitur bħala parti mill-proċess tal-approvazzjoni tal-kreditu;
(b)
għal dawk l-iskoperturi li għalihom istituzzjoni tkun irċeviet il-permess tal-awtorità kompetenti biex tużaw l-istimi proprji tal-LGDs u l-fatturi ta’ konverzjoni skont l-Artikolu 143, kull skopertura għandha tkun assenjata wkoll fi grad tal-faċilità bħala parti mill-proċess ta’ approvazzjoni tal-kreditu;
(c)
l-istituzzjonijiet li jużaw il-metodi stabbiliti fl-Artikolu 153(5) għall-assenjazzjoni tal-piżijiet ta’ riskju għall-iskoperturi tal-għoti ta’ self speċjalizzat għandhom jassenjaw kull waħda minn dawn l-iskoperturi fi grad skont l-Artikolu 170(2);
(d)
kull entità ġuridika separata li għaliha tkun esposta l-istituzzjoni għandha tkun klassifikata b’mod separat. L-istituzzjoni għandu jkollha linji politiċi adatti rigward it-trattament ta’ klijenti debituri individwali u gruppi ta’ klijenti konnessi;
(e)
skoperturi separati għall-istess debitur għandhom jiġu assenjati fl-istess grad ta’ debituri, irrispettivament minn kwalunkwe differenza fin-natura ta’ kull transazzjoni speċifika. Madanakollu, fejn skoperturi separati jitħallew jirriżultaw fi gradi multipli għall-istess debitur, għandu japplika dan li ġej:
(i)
riskju fi trasferiment bejn pajjiżi, meta dan ikun jiddependi minn jekk l-iskoperturi humiex denominati f’munita lokali jew barranija;
(ii)
it-trattament ta’ garanziji assoċjati għal skopertura jistgħu jkunu riflessi f’assenjazzjoni aġġustata għal grad ta’ debitur;
(iii)
il-protezzjoni tal-konsumatur, is-segretezza bankarja jew leġislazzjoni oħra tipprojbixxi l-iskambju tad-data dwar il-klijenti.
2. Għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur, kull skopertura għandha tkun assenjata fi grad jew aggregazzjoni bħala parti mill-proċess tal-approvazzjoni tal-kreditu.
3. Għall-assenjazzjonijiet fi gradi jew aggregazzjonijiet l-istituzzjonijiet għandhom jiddokumentaw is-sitwazzjonijiet li fihom il-ġudizzju uman jista’ jipprevala fuq l-inputs jew l-outputs tal-proċess tal-assenjazzjoni u l-persunal responsabbli mill-approvazzjoni ta’ dawn il-prevalazzjonijiet. L-istituzzjonijiet għandhom jiddokumentaw dawn il-prevalazzjonijiet u jieħdu nota tal-persunal responsabbli. L-istituzzjonijiet għandhom janalizzaw il-prestazzjoni tal-iskoperturi li l-assenjazzjonijiet tagħhom ġew injorati. Din l-analiżi għandha tinkludi valutazzjoni tal-prestazzjoni ta’ skoperturi li l-klassifikazzjoni tagħhom ġiet modifikata minn persuna partikolari, li hija responsabbli għall-persunal kollu.
Artikolu 173
Integrità tal-proċess ta’ assenjazzjoni
1. Rigward l-iskoperturi għal impriżi, l-istituzzjonijiet u l-gvernijiet ċentrali u l-banek ċentrali, u għall-iskoperturi għal ekwità fejn istituzzjoni tuża l-approċċ tal-PD/LGD stabbilit fl-Artikolu 155(3), il-proċess ta’ assenjazzjoni għandu jissodisfa r-rekwiżiti li ġejjin dwar l-integrità:
(a)
Assenjazzjonijiet u analiżi perjodika tal-assenjazzjonijiet għandhom jitlestew jew jiġu approvati minn parti indipendenti li ma tibbenefikax b’mod dirett mid-deċiżjonijiet biex jingħata l-kreditu;
(b)
L-istituzzjonijiet għandhom jirrevedu l-assenjazzjonijiet tal-inqas darba fis-sena u jaġġustaw l-assenjazzjoni meta r-riżultat tar-reviżjoni ma jiġġustifikax ir-riport tal-assenjazzjoni attwali. Debituri b’riskju għoli u skoperturi bi problemi għandhom ikunu soġġetti għal analiżi aktar spissa. L-istituzzjonijiet għandhom iwettqu assenjazzjoni ġdida jekk issir disponibbli informazzjoni materjali dwar id-debitur jew l-iskopertura;
(c)
Istituzzjoni għandu jkollha proċess effettiv sabiex tikseb u taġġorna l-informazzjoni rilevanti dwar il-karatteristiċi ta’ debitur li jaffettwaw il-PDs, u dwar il-karatteristiċi tat-transazzjonijiet li jaffettwaw l-LGDs jew il-fatturi ta’ konverżjoni.
2. Għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur, tal-inqas darba fis-sena l-istituzzjoni għandha tirrevedi l-assenjazzjonijiet tad-debitur u tal-faċilitajiet u taġġusta l-assenjazzjoni meta r-riżultat tar-reviżjoni ma jiġġustifikax li l-assenjazzjoni attwali tiġi riportata, jew tanalizza l-karatteristiċi tat-telf u l-istatus tad-delinkwenza ta’ kull aggregazzjoni ta’ riskji identifikata, skont liema applikabbli. Tal-inqas darba fis-sena, l-istituzzjoni għandha wkoll tanalizza permezz ta’ kampjun rappreżentattiv l-istatus tal-iskoperturi individwali f’kull aggregazzjoni bħala mezz sabiex tiżgura li l-iskoperturi jibqgħu jiġu assenjati fl-aggregazzjoni t-tajba, u taġġusta l-assenjazzjoni meta r-riżultat tar-reviżjoni ma jiġġustifikax ir-riport tal-assenjazzjoni attwali.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji għall-metodoloġiji tal-awtoritajiet kompetenti sabiex jivvalutaw l-integrità tal-proċess tal-assenjazzjoni u l-valutazzjoni regolari u indipendeti tar-riskji.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi tal-istandards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 174
L-użu ta’ mudelli
Jekk istituzzjoni tuża mudelli statistiċi u metodi mekkaniċi oħrajn sabiex tassenja skoperturi lil debituri jew faċilitajiet fi gradi jew aggregazzjonijiet, għandhom jiġu ssodisfatti r-rekwiżit li ġejjin:
(a)
il-mudell għandu jkollu kapaċità ta’ tbassir tajba u r-rekwiżiti ta’ kapital ma għandhomx jiġu distorti minħabba l-użu tiegħu. Il-varjabbli li jiddaħħlu għandhom jiffurmaw bażi raġonevoli u effettiva għat-tbassir li jirriżulta. Il-mudell ma għandux ikollu preġudizzji materjali;
(b)
l-istituzzjoni għandu jkollha implimentat proċess għal kontroll bir-reqqa tal-inputs fil-mudell, li jinkludi valutazzjoni tal-preċiżjoni, il-kompletezza u l-idonjetà tad-data;
(c)
id-data użata sabiex jinbena l-mudell għandha tkun rappreżentattiva tal-popolazzjoni tad-debituri jew l-iskoperturi attwali tal-istituzzjoni;
(d)
l-istituzzjoni għandu jkollha ċiklu regolari ta’ validazzjoni tal-mudelli li jinkludi l-monitoraġġ tal-prestazzjoni u l-istabbiltà tal-mudell; l-analiżi tal-ispeċifikazzjoni tal-mudell; u l-ittestjar tal-outputs tal-mudell mal-eżiti;
(e)
l-istituzzjoni għandha tikkumplimenta l-mudell statistiku permezz tal-ġudizzju uman u s-sorveljanza umana sabiex jiġu analizzati l-assenjazzjonijiet ibbażati fuq il-mudell u sabiex ikun żgurat li l-mudelli qed jintużaw b’mod xieraq. Il-proċeduri ta’ analiżi għandhom jimmiraw sabiex isibu u jillimitaw l-iżbalji assoċjati mal-punti debboli tal-mudell. Il-ġudizzji umani għandhom iqisu l-informazzjoni rilevanti kollha li mhijiex ikkunsidrata mill-mudell. L-istituzzjoni għandha tiddokumenta dwar kif għandhom jiġu kkombinati l-ġudizzju uman u r-riżultati tal-mudell.
Artikolu 175
Dokumentazzjoni tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddokumentaw d-diżinn u d-dettalji operattivi tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni tagħhom. Id-dokumentazzjoni għandha tipprovdi provi dwar il-konformità mar-rekwiżiti f’din it-Taqsima, u tindirizza suġġetti inklużi d-divrenzjar tal-portafolli, il-kriterji ta’ klassifikazzjoni, ir-responsabbiltajiet tal-partijiet li jikklassifikaw id-debituri u l-iskoperturi, il-frekwenzi tal-analiżi tal-assenjazzjonijiet, u s-sorveljanza tal-immaniġjar tal-proċess tal-klassifikazzjoni.
2. L-istituzzjoni għandha tiddokumenta r-raġunament u l-analiżi li jsostnu l-għażla tagħha tal-kriterji ta’ klassifikazzjoni. L-istituzzjoni għandha tiddokumenta l-bidliet ewlenin kollha fil-proċess tal-klassifikazzjoni tar-riskju, u tali dokumentazzjoni għandha ssostni l-identifikazzjoni tal-bidliet li saru fil-proċess tal-klassifikazzjoni tar-riskju li saru wara l-aħħar analiżi mill-awtoritajiet kompetenti. L-organizzazzjoni tal-assenjazzjoni tal-klassifikazzjoni inklużi l-proċess ta’ assenjazzjoni ta’ klassifikazzjoni u l-istruttura ta’ kontroll intern għandhom ikunu dokumentati wkoll.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jiddokumentaw id-definizzjonijiet speċifiċi ta’ inadempjenza u telf użati internalment u jiżguraw il-konsistenza mad-definizzjonijiet stabbiliti f’dan ir-Regolament.
4. Fejn l-istituzzjoni tkun tuża mudelli statistiċi fil-proċess ta’ klassifikazzjoni, l-istituzzjoni għandha tiddokumenta l-metodoloġiji tagħhom. Dan il-materjal għandu:
(a)
jipprovdi spjega dettaljata tat-teorija, is-suppożizzjonijiet u l-bażi matematika u empirika tal-assenjazzjoni tal-istimi lill-gradi, id-debituri individwali, l-iskoperturi jew l-aggregazzjonijiet u s-sors(i) tad-data użati sabiex jiġi stmat il-mudell;
(b)
jistabbilixxi proċess statistiku rigoruż inklużi testijiet ta’ prestazzjoni extratemporali u extrakampjonarji (out-of-time and out-of-sample) għall-validazzjoni tal-mudell;
(c)
jindika kwalunkwe ċirkostanza li fiha l-mudell ma jaħdimx b’mod effettiv.
5. L-istituzzjoni għandha turi, għas-sodisfazzjoni tal-awtorità kompetenti, li r-rekwiżiti ta’ dan l-Artikolu jkunu ntlaħqu, meta l-istituzzjoni tkun kisbet sistema ta’ klassifikazzjoni jew mudell użat fi ħdan sistema ta’ klassifikazzjoni minn bejjiegħ terz u dak il-bejjiegħ jiċħad jew jillimita l-aċċess tal-istituzzjoni għall-informazzjoni rigward il-metodoloġija ta’ dik is-sistema jew il-mudell ta’ klassifikazzjoni, jew id-data sottostanti użata sabiex tiġi żviluppata dik il-metodoloġija jew il-mudell, fuq il-bażi li tali informazzjoni tkun issodisfatta.
Artikolu 176
Konservazzjoni tad-data
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiġbru u jaħżnu d-data dwar l-aspetti tal-klassifikazzjonijiet interni tagħhom kif meħtieġ skont il-Parti Tmienja.
2. Għall-iskoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali, u għall-iskoperturi għal ekwità fejn istituzzjoni tuża l-approċċ tal-PD/LGD stabbilit fl-Artikolu 155(3), l-istituzzjonijiet għandhom jiġbru u jaħżnu:
(a)
is-sensiliet storiċi kompleti tal-klassifikazzjonijiet dwar debituri u garanti rikonoxxuti;
(b)
id-dati li fihom ġew assenjati l-klassifikazzjonijiet;
(c)
id-data ewlenija u l-metodoloġija użata sabiex tingħata l-klassifikazzjoni;
(d)
il-persuna responsabbli mill-assenjazzjoni tal-klassifikazzjoni;
(e)
l-identità tad-debituri u l-iskoperturi li saru inadempjenti;
(f)
id-data u ċ-ċirkostanzi ta’ tali inadempjenzi;
(g)
data dwar il-PDs u r-rati ta’ inadempjenzi realizzati assoċjati mal-gradi ta’ klassifikazzjonijiet u migrazzjoni ta’ klassifikazzjonijiet.
3. L-istituzzjonijiet li ma jużawx l-istimi tal-LGDs u l-fatturi ta’ konverzjoni proprji għandhom jiġbru u jaħżnu d-data dwar il-paraguni tal-LGDs realizzati mal-valuri kif stabbilit fl-Artikolu 161(1) u fatturi ta’ konverżjoni realizzati mal-valuri kif stabbilit fl-Artikolu 166(8).
4. L-istituzzjonijiet li jużaw l-istimi tal-LGDs u l-fatturi ta’ konverzjoni proprji għandhom jiġbru u jaħżnu:
(a)
is-sensiliet storiċi kompleti tad-data dwar il-klassifikazzjonijiet tal-faċilitajiet u l-istimi tal-LGD u tal-fattur ta’ konverzjoni assoċjati ma’ kull skala ta’ klassifikazzjoni;
(b)
id-dati li fihom ġew assenjati l-klassifikazzjonijiet u meta saru l-istimi;
(c)
id-data ewlenija u l-metodoloġija użati sabiex tiġi ddeterminata l-klassifikazzjoni tal-faċilitajiet u l-istimi tal-LGD u tal-fattur ta’ konverżjoni;
(d)
il-persuna li assenjat il-klassifikazzjoni tal-faċilità u l-persuna li pprovdiet l-istimi tal-LGD u tal-fattur ta’ konverżjoni;
(e)
data dwar l-LGDs stmati u realizzati u l-fatturi ta’ konverzjoni assoċjati ma’ kull skopertura inadempjenti;
(f)
data dwar l-LGD tal-iskopertura qabel u wara l-evalwazzjoni tal-effetti ta’ garanzija/jew derivat ta’ kreditu, għal dawk l-istituzzjonijiet li jirreflettu l-effetti tal-mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu tal-garanziji jew tad-derivati ta’ kreditu permezz tal-LGD;
(g)
data dwar il-komponenti tat-telf għal kull skopertura inadempjenti.
5. Għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur, l-istituzzjonijiet għandhom jiġbru u jaħżnu:
(a)
data użata fil-proċess ta’ allokazzjoni tal-iskoperturi fi gradi jew aggregazzjonijiet;
(b)
data dwar il-PDs, l-LGDs u l-fatturi ta’ konverzjoni stmati assoċjati ma’ gradi jew aggregazzjonijiet ta’ skoperturi;
(c)
l-identità tad-debituri u l-iskoperturi li saru inadempjenti;
(d)
għal skoperturi inadempjenti, id-data dwar il-gradi jew l-aggregazzjonijiet li fihom kienet assenjata l-iskopertura fis-sena qabel l-inadempjenza u r-riżultati realizzati fuq l-LGD u l-fattur ta’ konverzjoni;
(e)
data fuq ir-rati ta’ telf għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur rotattivi li jikkwalifikaw.
Artikolu 177
Testijiet tal-istess użati fil-valutazzjoni tal-adegwatezza kapitali
1. L-istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ proċessi ta’ ttestjar għal stress validi għall-użu fil-valutazzjoni tal-adegwatezza kapitali tagħha. L-ittestjar għal stress għandu jinvolvi l-identifikazzjoni ta’ avvenimenti possibbli jew bidliet futuri fil-kondizzjonijiet ekonomiċi li jista’ jkollhom effetti ħżiena fuq skoperturi għall-kreditu tal-istituzzjoni u l-valutazzjoni tal-kapaċità tal-istituzzjoni sabiex tiflaħ għal tali bidliet.
2. L-istituzzjoni għandha twettaq b’mod regolari test tal-istess tar-riskju ta’ kreditu sabiex tivvaluta l-effett ta’ ċerti kondizzjonijiet speċifiċi fuq ir-rekwiżiti ta’ kapital totali għar-riskju ta’ kreditu. It-test għandu jkun wieħed magħżul mill-istituzzjoni, soġġett għal analiżi superviżorja. It-test li jrid jintuża għandu jkun sinifikattiv u jikkunsidra l-effetti ta’ xenarji ta’ riċessjoni severa iżda plawżibbli. L-istituzzjoni għandha tivvaluta l-migrazzjoni fil-klassifikazzjonijiet tagħha f’xenjari tal-ittestjar għal stress. Il-portafolli taħt stress għandu jkun fihom il-maġġoranza kbira tal-iskoperturi totali ta’ istituzzjoni.
3. L-istituzzjonijiet li jużaw it-trattament stabbilit fl-Artikolu 153(3) għandhom iqisu l-impatt tad-deterjorament fil-kwalità ta’ kreditu tal-fornituri tal-protezzjoni bħala parti mill-qafas tagħhom ta’ ttestjar għal stress, b’mod partikolari l-impatt tal-fornituri tal-protezzjoni li jaqgħu barra l-kriterji tal-eliġibbiltà.
Sub-Section 2
Risk quantification
Artikolu 178
Inadempjenza ta’ debitur
1. Inadempjenza għandha tkun ikkunsidrata li seħħet fir-rigward ta’ debitur partikolari meta sseħħ waħda jew iż-żewg sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni tikkunsidra li d-debitur x’aktarx mhux se jħallas bis-sħiħ l-obbligazzjonijiet ta’ kreditu tiegħu lill-istituzzjoni, lill-impriża prinċipali jew lil xi waħda mis-sussidjarji tagħha, mingħajr rikors mill-istituzzjoni għal azzjonijiet bħal realizzazzjoni tal-garanziji;
(b)
id-debitur ikun qabeż id-data tal-maturità b’aktar minn 90 ġurnata fuq kwalunkwe obbligazzjoni ta’ kreditu materjali lill-istituzzjoni, lill-impriża prinċipali jew lil xi waħda mis-sussidjarji tagħha. L-Awtoritajiet Kompetenti jistgħu jissostitwixxu 90 jum b’180 jum għall-iskoperturi ggarantiti mill-proprjetà residenzjali jew kummerċjali tal-SMEs fil-klassi tal-iskoperturi fil-livell tal-konsumatur, kif ukoll għall-iskoperturi għal għal entitajiet tas-settur pubbliku. Il-180 jum m’għandhomx japplikaw għall-iskopijiet tal-Artikolu 127.
Fil-każ ta’ skoperturi fil-livell tal-konsumatur, l-istituzzjonijiet jistgħu japplikaw id-definizzjoni ta’ inadempjenza imniżżla fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu fil-livell ta’ faċilita ta’ kreditu individwali, minflok fir-rigward tal-obbligazzjonijiet totali ta’ mutwatarju.
2. Dawn li ġejjin għandom japplikaw għall-finijiet tal-punt (b) tal-paragrafu 1:
(a)
għal self kurrenti, id-data meta tinqabeż il-maturità tibda meta d-debitur ikun kiser il-limitu notifikat, meta jkun ġie notifikat limitu iżgħar mill-obbligazzjonijiet pendenti attwali, jew meta jkun ġibed kreditu mingħajr l-awtorizzazzjoni u l-ammont sottostanti jkun materjali;
(b)
għall-finijiet tal-punt (a), limitu notifikat jinkludi kwalunkwe limitu ta’ kreditu determinat mill-istituzzjoni u li dwaru d-debitur ikun ġie infurmat mill-istituzzjoni;
(c)
il-ġranet li jkunu għaddew minn meta tinqabeż il-maturità għall-karti ta’ kreditu jibdew mid-data tal-maturità tal-pagament minimu.
(d)
ir-rilevanza tal-maturità skaduta ta’ obbligazzjoni ta’ kreditu għandha tkun ivvalutata fuq bażi ta’ limitu, li jkun definit mill-awtoritajiet kompetenti. Dan il-limitu għandu jirrefletti livell ta’ riskju li l-awtorità kompetenti tikkunsidrah bħala raġonevoli;
(e)
l-istituzzjonijiet għandu jkollhom linji politiċi dokumentati fir-rigward ta’ kif jgħoddu l-ġranet tal-iskadenza tal-maturità, b’mod partikolari fir-rigward ta’ rimaturazzjoni tal-faċilitajiet u l-għoti ta’ estensjonijiet, emendi jew diferimenti, rinnovamenti, u netting tal-kontijiet eżistenti. Dawn il-linji politiċi għandhom jiġu applikati b’mod konsistenti maż-żmien, u għandhom ikunu konformi mal-ġestjoni interna tar-riskju u l-proċessi ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet tal-istituzzjoni.
3. Għall-finijiet tal-punt (a) tal-paragrafu 1, l-elementi li għandhom jittieħdu bħala indikaturi ta’ improbabbiltà ta’ ħlas għandhom jinkludu dawn li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni tagħti lill-obbligazzjoni ta’ kreditu status ta’ mhux dovuta;
(b)
l-istituzzjoni tirrikonoxxi aġġustament ta’ kreditu speċifiku li jirriżulta minn tnaqqis sinifikanti pperċeput fil-kwalità ta’ kreditu wara li l-istituzzjoni tkun assumiet l-iskopertura;
(c)
l-istituzzjoni tbiegħ l-obbligazzjoni ta’ kreditu b’telf ekonomiku materjali relatat mal-kreditu;
(d)
l-istituzzjoni tagħti l-permess għal ristrutturar f’diffikultà tal-obbligazzjoni ta’ kreditu fejn dan x’aktarx ikun se jirriżulta f’obbligazzjoni finanzjarju mnaqqsa kkawżata minn maħfra materjali, jew posponiment, ta’ kapital, imgħax jew fejn rilevanti, tariffi. Dan jinkludi ristrutturar f’diffikultà tal-ekwità stess fil-każ tal-iskoperturi tal-ekwitajiet valutati skont l-Approċċ tal-PD/LGD;
(e)
l-istituzzjoni fetħet proċedura għall-falliment tad-debitur jew xi proċedura simili fir-rigward tal-obbligazzjoni ta’ kreditu ta’ debitur lill-istituzzjoni, l-impriża prinċipali jew xi waħda mis-sussidjarji tagħha;
(f)
id-debitur fittex jew tqiegħed f’falliment jew fi protezzjoni simili fejn dan jevita jew idewwem ir-ripagament ta’ obbligazzjoni ta’ kreditu lill-istituzzjoni, l-impriża prinċipali jew xi waħda mis-sussidjarji tagħha.
4. L-istituzzjonijiet li jużaw data esterna li hija stess mhijiex konsistenti mad-definizzjoni tal-inadempjenza stabbilita fil-paragrafu 1, għandhom jagħmlu l-aġġustamenti adatti sabiex jiksbu ekwivalenza wiesgħa mad-definizzjoni ta’ inadempjenza.
5. Jekk l-istituzzjoni tikkunsidra li skopertura li diġà saret inadempjenti hija b’tali mod li l-ebda skattatur tal-inadempjenza ma jibqa’ japplika, l-istituzzjoni għandha tikklassifika lid-debitur jew lill-faċilità bħallikieku kienu skopertura mhux inadempjenti. Fejn id-definizzjoni ta’ inadempjenza tiġi sussegwentement skattata, jiġi meqjus li seħħet inadempjenza oħra.
6. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika l-kondizzjonijiet li awtorità kompetenti għandha timxi magħhom biex tistipula l-limitu msemmi fil-paragrafu 2(d).
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
7. L-ABE għandha toħroġ linji gwida dwar l-applikazzjoni ta’ dan l-Artikolu. Dawn il-linji gwida għandhom jiġu adottati skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 179
Rekwiżiti kumplessivi għall-istima
1. Fil-kwantifikazzjoni tal-parametri tar-riskju li għandu jiġi assoċjat mal-gradi jew l-aggregazzjonijiet ta’ klassifikazzjoni, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ir-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
l-istimi proprji tal-parametri tar-riskju, tal-PD, tal-LGD, tal-fattur tal-konverżjoni u tal-EL tal-istituzzjoni għandhom jinkludu d-data, l-informazzjoni u l-metodi rilevanti kollha. L-istimi għandhom ikunu bbażati kemm fuq l-esperjenza storika kif ukoll fuq il-provi empiriċi, u mhux ibbażati biss fuq kunsiderazzjonijet ta’ ġudizzju. L-istimi għandhom ikunu plawżibbli u intwittivi u għandhom ikunu bbażati fuq fatturi materjali tal-parametri tar-riskju rispettivi. Inqas ma l-istituzzjoni jkollha data, aktar trid tkun konservattiva fl-istima tagħha;
(b)
istituzzjoni għandha tkun tista’ tipprovdi analiżi sistematika tal-esperjenza ta’ telf tagħha f’termini ta’ frekwenza ta’ inadempjenzi, l-LGD, il-fattur ta’ konverżjoni, jew it-telf fejn jintużaw l-istimi tal-EL, bil-fatturi li hija tqis bħala l-fatturi tal-parametri tar-riskji rispettivi. L-istimi tal-istituzzjoni għandhom jirrappreżentaw esperjenza twila;
(c)
għandha tiġi kkunsidrata kull bidla fil-prattika tal-għoti ta’ self jew fil-proċess biex jinġabru l-irkupri matul il-perijodi tal-osservazzjoni msemmija fl-Artikolu 180(1)(h) u (2)(e), l-Artikolu 181(1)(j) u (2), 182(2) u (3). L-istimi tal-istituzzjoni għandhom jirreflettu l-implikazzjonijiet tal-avvanzi tekniċi u data ġdida u informazzjoni oħra, hekk kif dawn isiru disponibbli. L-istituzzjonijiet għandhom jirrevedu l-istimi tagħhom meta jkun hemm informazzjoni ġdida iżda tal-inqas fuq bażi annwali;
(d)
il-popolazzjoni tal-iskoperturi rappreżentati fid-data użata għall-istima, l-istandards tal-għoti tas-self użati meta d-data kienet iġġenerata u karatteristiċi rilevanti oħrajn għandhom ikunu komparabbli ma’ dawk tal-iskoperturi u l-istandards tal-istituzzjoni. Il-kondizzjonijiet ekonomiċi jew tas-suq, sottostanti għad-data, għandhom ikunu rilevanti għall-kondizzjonijiet attwali u dawk prevedibbli. In-numru ta’ skoperturi fil-kampjun u l-perijodu tad-data użat għall-kwantifikazzjoni għandhom ikunu biżżejjed sabiex jipprovdu fiduċja lill-istituzzjoni fir-rigward tal-preċiżjoni u r-robustezza tal-istimi tagħha;
(e)
għal riċevibbli mixtrija, l-istimi għandhom jirreflettu l-informazzjoni rilevanti kollha disponibbli għall-istituzzjoni li tixtri rigward il-kwalità tar-riċevibbli sottostanti, inkluża d-data għal aggregzzjonijiet simili pprovduti mill-bejjiegħ, mill-istituzzjoni li tixtri, jew minn sorsi esterni. L-istituzzjoni li tixtri għandha tevalwa kwalunkwe data li tkun ibbażat fuqha u li tkun ipprovduta mill-bejjiegħ;
(f)
istituzzjoni għandha żżid mal-istimi tagħha marġni ta’ konservattiviżmu li huwa relatat mal-medda mistennija ta’ żbalji fl-istima. Fejn il-metodi u d-data huma kkunsidrati li jkunu inqas sodisfaċenti, il-medda mistennija ta’ żbalji tkun akbar, il-marġni ta’ konservattiviżmu għandu jkun akbar.
Fejn l-istituzzjonijiet jużaw stimi differenti għall-kalkolu tal-piżijiet ta’ riskju u għall-għanijiet interni, dan għandu jkun dokumentat u raġonevoli. Jekk l-istituzzjonijiet jistgħu juru lill-awtoritajiet kompetenti tagħhom li għad-data miġbura qabel l-1 ta’ Jannar 2007 saru aġġustamenti adatti sabiex tinkiseb ekwivalenza wiesgħa mad-definizzjoni ta’ inadempjenza stabbilita fl-Artikolu 178 jew mat-telf, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu lill-istituzzjoni xi flessibbiltà fl-applikazzjoni tal-istandards meħtieġa għad-data.
2. Meta l-istituzzjoni tuża data aggregata ma’ istituzzjonijiet oħrajn, din għandha tissodisfa r-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
is-sistemi ta’ klassifikazzjoni u l-kriterji ta’ istituzzjonijiet oħra fl-aggregazzjoni huma simili għal tagħha;
(b)
l-aggregazzjoni hija rappreżentattiva tal-portafoll li għalih tintuża d-data aggregata;
(c)
id-data aggregata tintuża b’mod konsistenti tul iż-żmien mill-istituzzjoni għall-istimi tagħha;
(d)
l-istituzzjoni għandha tibqa’ responsabbli għall-integrità tas-sistemi tal-klassifikazzjoni tagħha;
(e)
l-istituzzjoni għandha żżomm fost il-kapaċitajiet tagħha fehim biżżejjed tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni tagħha, inkluża l-kapaċità li timmonitorja b’mod effettiv u tagħmel verifika tal-proċess ta’ klassifikazzjoni.
Artikolu 180
Rekwiżiti speċifiċi għall-istima tal-PD
1. Fil-kwantifikazzjoni tal-parametri tar-riskju li għandhom jiġu assoċjati mal-gradi jew l-aggregazzjonijiet tal-klassifikazzjoni, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ir-rekwiżiti li ġejjin speċifiċi għall-istima tal-PD għal skoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali u għall-iskoperturi għal ekwità fejn istituzzjoni tuża l-approċċ tal-PD/LGD stabbilit fl-Artikolu 155(3):
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom jistmaw il-PDs skont il-grad tad-debitur minn medji fuq tul ta’ żmien ta’ rati ta’ inadempjenza ta’ sena. L-istimi tal-PD għal debituri li għandhom lieva finanzjarja qawwija jew għal debituri li l-assi tagħhom huma prinċipalment assi negozjati għandhom jirreflettu l-prestazzjoni tal-assi sottostanti abbażi ta’ perijodi ta’ volatilitajiet taħt stress;
(b)
għal riċevibbli korporattivi mixtrija, l-istituzzjonijiet jistgħu jistmaw l-EL skont il-grad tad-debitur minn medji fuq tul ta’ żmien ta’ rati ta’ inadempjenza ta’ sena;
(c)
jekk l-istituzzjoni tidderivi stimi medji fuq tul ta’ żmien tal-PDs u l-LGDs għal riċevibbli korporattivi mixtrija minn stima tal-EL, u stima adegwata tal-PD jew l-LGD, il-proċess ta’ stima tat-telf totali għandu jissodisfa l-istandards kumplessivi għall-istima tal-PD u tal-LGD stabbiliti f’din il-parti, u r-riżultat għandu jkun konsistenti mal-kunċett ta’ LGD kif stabbilit fl-Artikolu 181(1)(a);
(d)
l-istituzzjonijiet għandhom jużaw it-tekniki ta’ stima tal-PD dejjem flimkien ma’ analiżi ta’ sostenn. L-istituzzjonijiet għandhom jirrikonxxu l-importanza tal-konsiderazzjonijiet ta’ ġudizzju meta jgħaqqdu r-riżultati tat-tekniki u meta jagħmlu aġġustamenti għal-limitazzjonijiet tat-tekniki u l-informazzjoni;
(e)
sakemm l-istituzzjoni tuża data fuq esperjenza interna ta’ inadempjenza għall-istima tal-PDs, l-istimi għandhom jirreflettu l-istandards ta’ sottoskrizzjoni u ta’ kwalunkwe differenza fis-sistema ta’ klassifikazzjoni li ġġeneraw id-data u s-sistema ta’ klassifikazzjoni attwali. Fejn l-istandards ta’ sottoskrizzjoni jew is-sistemi ta’ klassifikazzjoni jkunu nbidlu, l-istituzzjoni għandha żżid marġni akbar ta’ konservattiviżmu fl-istima tagħha tal-PD;
(f)
sakemm l-istituzzjoni tassoċja l-gradi interni tagħha skont l-iskala użata minn ECAI jew organizzazzjonijiet simili u mbagħad tattribwixxi r-rata ta’ inadempjenza osservata għall-gradi tal-organizzazzjoni esterna għall-gradi tal-istituzzjoni, dawn l-assoċjazzjonijiet (mappings) għandhom ikun ibbażati fuq il-paragun tal-kriterji tal-klassifikazzjoni interni mal-kriterji użati mill-organizzazzjoni esterna u fuq il-paragun mal-klassifikazzjonijiet interni jew esterni ta’ kwalunkwe debitur komuni. Għandhom jiġu evitati l-preġudizzji jew l-inkonsistenzi fil-metodu tal-assoċjazzjoni jew fid-data sottostanti. Il-kriterji tal-organizzazzjoni esterna sottostanti għad-data użata għall-kwantifikazzjoni għandhom jiġu orjentati għar-riskju ta’ inadempjenza biss u mhux jirreflettu l-karatteristiċi tat-transazzjoni. L-analiżi mwettqa mill-istituzzjoni għandha tinkludi paragun tad-definizzjonijiet ta’ inadempjenzi użati, soġġett għar-rekwiżiti fl-Artikolu 178. L-istituzzjoni għandha tiddokumenta l-kriterji abbażi tal-assoċjazzjonijiet;
(g)
sakemm dik l-istituzzjoni tuża l-mudelli statistiċi ta’ tbassir tal-inadempjenza, din titħalla tistma l-PDs bħala l-medja sempliċi tal-istimi tal-probabbiltà ta’ inadempjenza għal debituri individwali fi grad partikolari. L-użu li l-istituzzjoni tagħmel mill-mudelli ta’ probabbiltà ta’ inadempjenza għal dan il-għan għandu jissodisfa l-istandards speċifikati fl-Artikolu 174;
(h)
irrispettivament minn jekk l-istituzzjoni hiex tuża sorsi ta’ data esterni, interni jew aggregata jew inkella kombinazzjoni ta’ dawn it-tlieta, għall-istima tagħha tal-PD, it-tul tal-perijodu tal-osservazzjoni storika sottostanti użat għandu jkun tal-inqas ħames snin għal sors wieħed mill-anqas. Jekk il-perijodu ta’ osservazzjoni disponibbli jieħu perijodu itwal għal xi sors, u din id-data tkun rilevanti, għandu jintuża dan il-perijodu itwal. Dan il-punt japplika wkoll għall-Approċċ tal-PD/LGD għal ekwità. Soġġett għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti, l-istituzzjonijiet li ma jkunux rċevew il-permess tal-awtorità kompetenti skont l-Artikolu 143 sabiex jużaw l-istimi proprji tal-LGDs jew il-fatturi ta’ konverżjoni, jistgħu jużaw, meta jimplimentaw l-Approċċ IRB, id-data rilevanti li tkopri perijodu ta’ sentejn. Il-perijodu li jrid ikun kopert għandu jiżdied b’sena kull sena sakemm id-data rilevanti tkopri perijodu ta’ ħames snin.
2. Għall-iskoperturi fil-livell tal-konsumatur, għandhom japplikaw ir-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom jistmaw il-PDs skont il-grad tad-debitur jew tal-aggregazzjoni minn medji fuq tul ta’ żmien ta’ rati ta’ inadempjenza ta’ sena;
(b)
l-istimi tal-PDs jistgħu jinħarġu wkoll minn stima tat-total tat-telf u stimi adatti tal-LGDs;
(c)
l-istituzzjonijiet għandhom iqisu d-data interna għall-assenjazzjoni tal-iskoperturi fi gradi jew aggregazzjonijiet bħala s-sors primarju ta’ informazzjoni sabiex jistmaw il-karatteristiċi tat-telf. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw data esterna (inkluża data aggregata) jew mudelli statistiċi għall-kwantifikazzjoni jekk hemm iż-żewġ rabtiet mill-viċin li ġejjin:
(i)
bejn il-proċess tal-istituzzjoni ta’ assenjazzjoni ta’ skoperturi fi gradi jew aggregazzjonijiet u l-proċess użat mis-sors tad-data esterna; u
(ii)
bejn il-profil ta’ riskju intern tal-istituzzjoni u l-kompożizzjoni tad-data esterna;
(d)
jekk l-istituzzjoni tidderivi l-istimi medji għal zmien twil tal-PD u l-LGD għall-konsumaturi minn stima ta’ telf totali u stima adegwata tal-PD jew LGD, il-proċess ta’ stima tat-telf totali għandu jissodisfa l-istandards kumplessivi għall-istima tal-PD u l-LGD stabbiliti f’din il-parti, u r-riżultat għandu jkun konsistenti mal-kunċett tal-LGD kif stabbilit fil-punt (a) tal-Artikolu 181(1);
(e)
irrispettivament mill-fatt jekk l-istituzzjoni tkunx qed tuża sorsi ta’ data esterni, interni jew aggregati jew kombinazzjoni ta’ dawn it-tlieta, għall-istima tal-karatteristiċi tat-telf, it-tul tal-perijodu ta’ osservazzjoni storika sottostanti użat għandu jkun tal-inqas ħames snin għal mill-inqas sors wieħed. Jekk il-perijodu ta’ osservazzjoni disponibbli għal kwalunkwe sors huwa itwal, u din id-data tkun rilevanti, għandu jintuża dan il-perijodu itwal. L-istituzzjoni ma għandhiex bżonn tagħti l-istess importanza lil data storika jekk data aktar reċenti tagħti previżjoni aktar preċiża tar-rati ta’ telf. Soġġetti għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti, meta jimplimentaw l-Approċċ IRB, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw id-data rilevanti li tkopri perijodu ta’ sentejn. Il-perijodu li jrid jiġi kopert għandu jiżdied b’sena kull sena sakemm id-data rilevanti tkopri perijodu ta’ ħames snin;
(f)
l-istituzzjonijiet għandhom jidentifikaw u janalizzaw il-bidliet mistennija tal-parametri tar-riskju matul il-ħajja ta’ skoperturi għall-kreditu (effetti ta’ maturazzjoni).
Għal riċevibbli mixtrija fil-livell tal-konsumatur, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw data ta’ referenza interna u esterna. L-istituzzjonijiet għandhom jużaw is-sorsi ta’ data rilevanti kollha bħala punti ta’ paragun.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
il-kondizzjonijiet li bihom l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jagħtu l-permessi msemmija fil-punt (h) tal-paragrafu 1 u l-punt (e) tal-paragrafu 2;
(b)
il-metodoloġiji li bihom l-awtoritajiet kompetenti għandhom jivvalutaw il-metodoloġija ta’ istituzzjoni għall-istima tal-PD skont l-Artikolu 143.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 181
Rekwiżiti speċifiċi għall-istimi proprji tal-LGD
1. Fil-kwantifikazzjoni tal-parametri tar-riskju li jridu jkunu assoċjati mal-gradi jew l-aggregazzjonijiet ta’ klassifikazzjoni, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ir-rekwiżiti li ġejjin speċifiċi għal stimi proprji tal-LGD:
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom jistmaw l-LGDs skont il-grad jew l-aggregazzjoni tal-faċilità abbażi tal-medja ta’ LGDs realizzati skont il-grad jew l-aggregat tal-faċilità billi jużaw l-inadempjenzi osservati kollha fis-sorsi tad-data (medja ppeżata tal-inadempjenzi);
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jużaw l-istimi tal-LGD li huma adatti għal fażi ta’ tnaqqis fir-ritmu ekonomiku jekk dawn ikunu aktar konservattivi mill-medja fuq perijodu twil. Sakemm sistema ta’ klassifikazzjoni tkun mistennija li tipproduċi LGDs realizzati b’konsistenza skont il-grad jew l-aggregazzjoni tul iż-żmien, l-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu aġġustamenti fl-istimi tagħhom tal-parametri tar-riskju skont il-grad jew l-aggregazzjoni sabiex jillimitaw l-impatt kapitali ta’ tnaqqis fir-ritmu ekonomiku;
(c)
l-istituzzjoni għandha tikkunsidra d-daqs ta’ kull dipendenza bejn ir-riskju tad-debitur ma’ dak tal-kollateral jew tal-fornitur tal-kollateral. Każijiet fejn ikun hemm grad sinifikanti ta’ dipendenza għandhom jiġu indirizzati b’mod konservattiv;
(d)
diskrepanzi fil-muniti bejn l-obbligazzjoni sottostanti u l-kollateral għandhom jiġu ttrattati b’mod konservattiv fil-valutazzjoni tal-istituzzjoni tal-LGD;
(e)
sa fejn l-istimi tal-LGD iqisu l-eżistenza tal-kollateral, dawn l-istimi ma għandhomx ikunu bbażati unikament fuq il-valur tas-suq stmat tal-kollateral. L-istimi tal-LGD għandhom jikkunsidraw l-effett tal-inabbiltà potenzjali tal-istituzzjonijiet sabiex minnufih jieħdu l-kontroll tal-kollateral tagħhom u jillikkwidawh;
(f)
sa fejn l-istimi tal-LGD jikkunsidraw l-eżistenza ta’ kollateral, l-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu rekwiżiti interni għall-ġestjoni tal-kollateral, iċ-ċertezza legali u l-ġestjoni tar-riskju li huma ġeneralment konsistenti ma’ dawk stabbiliti fil-Kapitolu 4, it-Taqsima 3;
(g)
sa fejn l-istituzzjoni tirrikonoxxi kollateral għad-determinazzjoni tal-valur tal-iskopertura għar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti skont il-Kapitolu 6, it-Taqsima 5 jew 6, kull ammont mistenni li jiġi rkuprat mill-kollateral ma għandux jitqies fl-istimi tal-LGD;
(h)
għall-każ speċifiku ta’ skoperturi diġà f’inadempjenza, l-istituzzjoni għandha tuża s-somma tal-aqwa stima tagħha ta’ telf mistenni għal kull skopertura fiċ-ċirkostanzi ekonomiċi attwali u l-istat tal-iskopertura u l-istima tagħha taż-żieda fir-rata tat-telf ikkawżata minn telf addizzjonali possibbli mhux mistenni matul il-perijodu ta’ rkupru, jiġifieri bejn id-data tal-inadempjenza u l-likwidazzjoni finali tal-iskopertura;
(i)
sa fejn it-tariffi minħabba dewmien mhux imħallsa ikunu ġew kapitalizzati fid-dikjarazzjoni tad-dħul ta’ istituzzjoni, dawn għandhom jiżdiedu fil-kejl tal-istituzzjoni ta’ skopertura u telf;
(j)
għal skoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali, l-istimi tal-LGD għandhom ikunu bbażati fuq data fuq perijodu minimu ta’ ħames snin, u jiżdiedu b’sena kull sena wara l-implimentazzjoni sakemm jintlaħaq minimu ta’ seba’ snin, għal mill-inqas sors ta’ data wieħed. Jekk il-perijodu ta’ osservazzjoni disponibbli jieħu perijodu itwal għal xi sors, u din id-data tkun rilevanti, għandu jintuża dan il-perijodu itwal.
2. Għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur, l-istituzzjonijiet jistgħu jagħmlu dan li ġej:
(a)
jidderivaw l-istimi tal-LGD minn telf realizzat u l-istimi adatti tal-PDs;
(b)
jirreflettu ġbid futur jew fil-fatturi ta’ konverżjoni tagħhom jew fl-istimi tagħhom tal-LGD;
(c)
Għal riċevibbli mixtrija fil-livell tal-konsumatur jużaw data ta’ referenza esterna u interna sabiex jistmaw l-LGDs.
Għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur, l-istimi tal-LGD għandhom ikunu bbażati fuq data li tkopri minimu ta’ ħames snin. L-istituzzjoni ma għandhiex bżonn tagħti l-istess importanza lil data storika jekk data aktar reċenti tagħti previżjoni aktar preċiża tar-rati ta’ telf. Soġġetti għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti, meta jimplimentaw l-Approċċ IRB, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw id-data rilevanti li tkopri perijodu ta’ sentejn. Il-perijodu li jrid ikun kopert għandu jiżdied b’sena kull sena sakemm id-data rilevanti tkopri perijodu ta’ ħames snin.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
in-natura, is-severità u t-tul ta’ tnaqqis fir-ritmu ekonomiku msemmi fil-paragrafu 1;
(b)
il-kondizzjonijiet li bihom l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu lill-istituzzjoni skont il-paragrafu 3 li tuża data rilevanti li tkopri perijodu ta’ sentejn fejn l-istituzzjoni timplimenta l-Approċċ IRB.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 182
Rekwiżiti speċifiċi għall-istimi proprji tal-LGD
1. Fil-kwantifikazzjoni tal-parametri tar-riskju li jridu jkunu assoċjati ma’ gradi jew aggregazzjonijiet ta’ klassifikazzjoni, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ir-rekwiżiti li ġejjin speċifiċi għal stimi proprji tal-fattur ta’ konverżjoni:
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom jistmaw il-fatturi ta’ konverżjoni skont il-grad jew l-aggregazzjoni tal-faċilità abbażi tal-medja ta’ fatturi ta’ konverżjoni realizzati skont il-grad jew l-aggregazzjoni tal-faċilità billi jużaw il-medja ppeżata tal-inadempjenzi li tirriżulta mill-inadempjenzi osservati kollha fis-sorsi tad-data;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jużaw l-istimi tal-fattur ta’ konverżjoni li huma adatti fi żmien ta’ tnaqqis fir-ritmu ekonomiku jekk dawn ikunu aktar konservattivi mill-medja fuq perijodu fit-tul. Sa fejn sistema ta’ klassifikazzjoni tkun mistennija tipproduċi fatturi ta’ konverżjoni realizzati b’konsistenza skont il-grad jew l-aggregazzjoni tul iż-żmien, l-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu aġġustamenti fl-istimi tagħhom tal-parametri tar-riskju skont il-grad jew l-aggregazzjoni sabiex jillimitaw l-impatt kapitali ta’ tnaqqis fir-ritmu ekonomiku;
(c)
l-istimi tal-istituzzjonijiet tal-fatturi ta’ konverżjoni għandhom jirreflettu l-possibbiltà ta’ ġbid addizzjonali mid-debitur sa u wara d-data li fiha tiskatta inadempjenza. L-istima tal-fattur ta’ konverżjoni għandha tinkludi marġni akbar ta’ konservattiviżmu fejn korrelazzjoni pożittiva aktar b’saħħitha tista’ tkun raġonevolment mistennija bejn il-frekwenza tal-inadempjenza u l-kobor tal-fattur ta’ konverżjoni;
(d)
sabiex jaslu għall-istimi tal-fatturi ta’ konverżjoni, l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw il-linji politiċi u l-istrateġiji speċifiċi tagħhom fir-rigwrad tal-monitoraġġ tal-kontijiet u l-ipproċessar tal-pagamenti. L-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw ukoll il-kapaċità u r-rieda tagħhom li jipprevjenu ġbid ulterjuri f’ċirkostanzi ta’ kważi inadempjenza ta’ pagament, bħal vjolazzjonijiet ta’ pattijiet jew avvenimenti oħrajn ta’ inadempjenza teknika;
(e)
l-istituzzjonijiet għandu jkollhom sistemi adegwati u proċeduri fis-seħħ sabiex jimmonitorjaw l-ammonti tal-faċilità, l-obbligazzjonijiet pendenti attwali fil-linji impenjati u l-bidliet fl-obbligazzjonijiet pendenti skont id-debitur u skont il-grad. L-istituzzjoni għandha tkun tista’ timmonitorja l-bilanċi pendenti ta’ kuljum;
(f)
jekk l-istituzzjonijiet jużaw stimi differenti tal-fatturi ta’ konverżjoni għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-għanijiet interni dawn għandhom jiġu dokumentati u jkunu raġonevoli.
2. Għall-iskoperturi għal korporattivi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali, l-istimi tal-fatturi ta’ konverżjoni għandhom ikunu bbażati fuq data li tkopri perijodu minimu ta’ ħames snin, li tiżdied b’sena kull sena wara l-implimentazzjoni sakemm jintlaħaq il-minimu ta’ seba’ snin, għal sors wieħed ta’ data mill-anqas. Jekk il-perijodu ta’ osservazzjoni disponibbli jieħu perijodu itwal għal xi sors, u din id-data tkun rilevanti, għandu jintuża dan il-perijodu itwal.
3. Għall-iskoperturi fil-livell tal-konsumaturi, l-istituzzjonijiet jistgħu jirreflettu l-ġbid futur jew fil-fatturi ta’ konverżjoni tagħhom jew fl-istimi tagħhom tal-LGD.
Għal skoperturi fil-livell tal-konsumaturi, l-istimi tal-fatturi ta’ konverżjoni għandhom ikunu bbażati fuq data fuq perijodu minimu ta’ ħames snin. B’deroga mill-punt (a) tal-paragrafu 1, istituzzjoni ma għandhiex bżonn tagħti l-istess importanza lir-rekwiżiti tad-data storika jekk data aktar reċenti tipprevedi l-ġbid bi preċiżjoni akbar. Soġġett għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw, meta jimplimentaw l-Approċċ IRB, id-data rilevanti li tkopri perijodu ta’ sentejn. Il-perijodu li jrid ikun kopert għandu jiżdied b’sena kull sena sakemm id-data rilevanti tkopri perijodu ta’ ħames snin.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
in-natura, is-severità u t-tul ta’ tnaqqis fir-ritmu ekonomiku msemmi fil-paragrafu 1;
(b)
il-kondizzjonijiet skont liema l-awtorità kompetenti tista’ tippermetti lill-istituzzjoni tuża data rilevanti li tkopri perijodu ta’ sentejn meta l-istituzzjoni timplimenta l-Approċċ IRB għall-ewwel darba.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 183
Rekwiżiti għall-valutazzjoni tal-effett tal-garanziji u d-derivati tal-kreditu għall-iskoperturi għal korporattivi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali fejn jintużaw l-istimi proprji tal-LGD u l-iskoperturi fil-livell tal-konsumaturi
1. Għandhom japplikaw ir-rekwiżiti li ġejjin fir-rigward tal-garanti u l-garanziji eliġibbli:
(a)
l-istituzzjonijiet għandu jkollhom kriterji speċifikati b’mod ċar għat-tipi ta’ garanti li jirrikonoxxu għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju;
(b)
għall-garanti rikonoxxuti għandhom japplikaw l-istess regoli bħal għad-debituri kif stabbilit fl-Artikoli 171, 172 u 173;
(c)
il-garanzija għandha tkun evidenzjata bil-miktub, mhux kanċellabbli min-naħa tal-garanti, fis-seħħ sakemm l-obbligazzjoni tkun sodisfatta bis-sħiħ (sal-ammont u n-natura tal-garanzija) u legalment infurzabbli kontra l-garanti f’ġurisdizzjoni fejn il-garanti jkollu assi li fuqhom tista’ tiġi infurzata sentenza. Garanziji kundizzjonali li jippreskrivu kondizzjonijiet li skonthom il-garanti ma jistax ikun obbligat għall-adempjenza jistgħu jiġu rikonoxxuti soġġett għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti. Il-kriterji ta’ assenjazzjoni għandhom jindirizzaw b’mod adegwat kull tnaqqis potenzjali fl-effett ta’ mitigazzjoni tar-riskju.
2. L-istituzzjoni għandu jkollha kriterji speċifikati b’mod ċar għall-aġġustament tal-istimi ta’ gradi, aggregazzjonijiet jew LGD u, fil-każ ta’ riċevibbli mixtrija fil-livell tal-konsumaturi u eliġibbli, il-proċess ta’ allokazzjoni ta’ skoperturi fi gradi jew aggregazzjonijiet, sabiex jiġi rifless l-impatt tal-garanziji għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju. Dawn il-kriterji għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikoli 171, 172 u 173.
Il-kriterji għandhom ikunu plawżibbli u intwittivi. Għandhom jindirizzaw il-kapaċità u r-rieda tal-garanti li josserva l-garanzija, iż-żmien probabbli ta’ kwalunkwe pagament mill-garanti, il-grad ta’ korrelazzjoni bejn il-kapaċità tal-garanti li josserva l-garanzija u l-kapaċità tad-debitur li jħallas lura, u l-punt sa fejn jibqa’ r-riskju reżidwu għad-debitur.
3. Ir-rekwiżiti għall-garanziji f’dan l-Artikolu għandhom japplikaw ukoll għad-derivati tal-kreditu b’isem wieħed. Fir-rigward ta’ diskrepanza bejn l-obbligazzjoni sottostanti u l-obbligazzjoni ta’ riferiment ta’ derivat tal-kreditu jew l-obbligazzjoni użata biex ikun determinat jekk seħħx avveniment ta’ kreditu, għandhom japplikaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 216(2). Għall-iskoperturi fil-livell tal-konsumaturi u riċevibbli mixtrija eliġibbli, dan il-paragrafu japplika għall-proċess ta’ allokazzjoni tal-iskoperturi fi gradi u aggregazzjonijiet.
Il-kriterji għandhom jindirizzaw l-istruttura ta’ ħlas tad-derivat tal-kreditu u jivvalutaw b’mod konservattiv l-impatt li din ikollha fuq il-livell u ż-żmien tal-irkupri. L-istituzzjoni għandha tikkunsidra safejn jibqgħu forom oħra ta’ riskji reżidwali.
4. Ir-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 1 sa 3 ma għandhomx japplikaw għal garanziji forniti minn istituzzjonijiet, gvernijiet ċentrali u banek ċentrali, u l-entitajiet korporattivi li jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 201(1)(g) jekk l-istituzzjoni tkun irċeviet permess sabiex tapplika l-Approċċ Standardizzat għall-iskoperturi għal tali entitajiet skont l-Artikoli 148 u 150. F’dan il-każ għandhom japplikaw ir-rekwiżiti tal-Kapitolu 4.
5. Għal garanziji fil-livell tal-konsumaturi, ir-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 1, 2 u 3 għandhom japplikaw ukoll għall-assenjazzjoni ta’ skoperturi fi gradi jew aggregazzjonijiet, u l-istima tal-PD.
6. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika l-kondizzjonijiet skont liema l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu li jiġu rikonoxxuti garanziji kundizzjonali.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozz tal-istandards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 184
Rekwiżiti għal riċevibbli mixtrija
1. Fil-kwantifikazzjoni tal-parametri tar-riskju li jiġu assoċjati ma’ gradi jew aggregazzjonijiet ta’ klassifikazzjoni għal riċevibbli mixtrija, l-istituzzjonijiet għandhom jiżguraw li jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 6.
2. L-istruttura tal-faċilità għandha tiżgura li fiċ-ċirkostanzi prevedibbli kollha, l-istituzzjoni għandha s-sjieda u l-kontroll effettivi tar-rimessi kollha ta’ flus mir-riċevibbli. Meta d-debitur jagħmel pagamenti direttament lil bejjiegħ jew lil ġestur (servicer), l-istituzzjoni għandha tivverifika b’mod regolari li l-pagamenti jsiru kompletament u skont it-termini miftehma fil-kuntratt. L-istituzzjonijiet għandu jkollhom proċeduri sabiex jiżguraw li s-sjieda fuq ir-riċevibbli u l-irċevuti tal-flus hija protetta kontra moratorji fallimentari jew rikorsi legali li jistgħu idewmu materjalment il-kapaċità tal-mutwatarju li jillikwida jew jassenja r-riċevibbli jew iżomm il-kontroll fuq l-irċevuti tal-flus.
3. L-istituzzjoni għandha tissorvelja kemm il-kwalità tar-riċevibbli mixtrija kif ukoll il-kondizzjoni finanzjarja tal-bejjiegħ u l-ġestur. Dan li ġej għandu japplika:
(a)
l-istituzzjoni għandha tivvaluta l-korrelazzjoni bejn il-kwalità tar-riċevibbli mixtrija u l-kondizzjoni finanzjarja kemm tal-bejjiegħ kif ukoll tal-ġestur, u timplimenta politiki u proċeduri interni li jipprovdu salvagwardji adegwati sabiex jipproteġu kontra kull kontinġenza, inkluża l-assenjazzjoni ta’ klassifikazzjoni interna tar-riskju għal kull bejjiegħ u ġestur;
(b)
l-istituzzjoni għandu jkollha politiki u proċeduri ċari u effettivi għad-determinazzjoni tal-eliġibbiltà tal-bejjiegħ u tal-ġestur. L-istituzzjoni jew l-aġent tagħha għandhom iwettqu analiżi perjodiċi tal-bejjiegħa u l-ġesturi sabiex jivverifikaw il-preċiżjoni tar-rapporti mill-bejjiegħ jew mill-ġestur, jiskopru frodi jew punti debboli operattivi, u jivverifikaw il-kwalità tal-politiki ta’ kreditu tal-bejjiegħ u l-politiki u l-proċeduri tal-irkupru tal-ġestur. Ir-riżultati ta’ dawn l-analiżi għandhom jiġu dokumentati;
(c)
l-istituzzjoni għandha tivvaluta l-karatteristiċi tal-aggregazzjonijiet ta’ riċevibbli mixtrija, inkluż is-sovravvanzi; l-istorja tal-arretrati tal-bejjiegħ, dejn mitluf, u provviżjonijiet għad-dejn mitluf; termini tal-pagament, u l-kontrakontijiet potenzjali;
(d)
l-istituzzjoni għandu jkollha politiki u proċeduri effettivi għall-monitoraġġ ta’ konċentrazzjonijiet ta’ debitur wieħed fuq bażi aggregata kemm fi ħdan kif ukoll fost il-aggregazzjonijiet ta’ riċevibbli mixtrija;
(e)
l-istituzzjoni għandha tiżgura li tirċievi mingħand il-ġestur rapporti f’waqthom u biżżejjed dettaljati tal-iskadenzi u dilwizzjonijiet tar-riċevibbli sabiex tiżgura l-konformità mal-kriterji ta’ eliġibbiltà tal-istituzzjoni u l-politiki tal-avvanzi li jirregolaw ir-riċevibbli mixtrija, u jipprovdu mod effettiv li bih jissorveljaw u jikkonfermaw it-termini tal-bejgħ u d-dilwizzjoni tal-bejjiegħ.
4. L-istituzzjoni għandu jkollha sistemi u proċeduri biex jinkixfu deterjoramenti fil-kondizzjoni finanzjarja tal-bejjiegħ u l-kwalità tar-riċevibbli mixtrija fi stadju bikri, u biex jindirizzaw il-problemi emerġenti b’mod proattiv. B’mod partikolari, l-istituzzjoni għandu jkollha politiki, proċeduri u sistemi ta’ informazzjoni ċari u effettivi għall-monitoraġġ ta’ vjolazzjonijiet tal-ftehim kuntrattwali, u politiki u proċeduri ċari u effettivi għall-bidu ta’ azzjonijiet legali u għall-indirizzar ta’ riċevibbli mixtrija bi problemi.
5. L-istituzzjoni għandu jkollha politiki u proċeduri ċari u effettivi li jirregolaw il-kontroll tar-riċevibbli mixtrija, il-kreditu, u l-flus. B’mod partikolari, politiki interni miktuba għandhom jispeċifikaw l-elementi materjali kollha tal-programm ta’ xiri ta’ riċevibbli, inklużi r-rati tal-avvanzi, il-kollateral eliġibbli, id-dokumentazzjoni neċessarja, il-limiti ta’ konċentrazzjoni, u l-mod kif għandhom jiġu ttrattati l-irċevuti tal-flus. Dawn l-elementi għandhom iqisu b’mod adatt il-fatturi rilevanti u materjali kollha, inklużi l-kondizzjoni finanzjarja tal-bejjiegħ u tal-ġestur, il-konċentrazzjonijiet tar-riskju, u x-xejriet fil-kwalità tar-riċevibbli mixtrija u l-klijentela tal-bejjiegħ, u s-sistemi interni għandhom jiżguraw li l-fondi jiġu avvanzati biss kontra kollateral u dokumentazzjoni ta’ appoġġ speċifikati.
6. L-istituzzjoni għandu jkollha proċess intern effettiv għall-valutazzjoni tal-konformità mal-politiki u l-proċeduri interni kollha. Il-proċess għandu jinkludi verifiki regolari tal-fażijiet kritiċi kollha tal-programm ta’ xiri tar-riċevibbli ta’ istituzzjoni, verifika tas-separazzjoni tal-inkarigi, l-ewwel bejn il-valutazzjoni tal-bejjiegħ u tal-ġestur u l-valutazzjoni tad-debitur u t-tieni bejn il-valutazzjoni tal-bejjiegħ u tal-ġestur u l-verifika fuq il-post tal-bejjiegħ u tal-ġestur, u evalwazzjonijiet tal-operazzjonijiet tal-back office, b’enfasi partikolari fuq il-kwalifiki, l-esperjenza, il-livell tal-persunal, u s-sistemi ta’ awtomatizzati ta’ appoġġ.
Subtaqsima 3
Validazzjoni ta’ stimi interni
Artikolu 185
Validazzjoni ta’ stimi interni
L-istituzzjonijiet għandhom jivvalidaw l-istimi interni tagħhom soġġett għar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
l-istituzzjonijiet għandu jkollhom fis-seħħ sistemi robusti biex jivvalidaw il-preċiżjoni u l-konsistenza tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni, il-proċessi, u l-istimi kollha tal-parametri tar-riskju rilevanti. Il-proċess ta’ validazzjoni interna għandu jippermetti lill-istituzzjoni tivvaluta l-prestazzjoni tas-sistemi interni ta’ klassifikazzjoni u ta’ stima tar-riskju b’mod konsistenti u sinifikattiv;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom iqabblu b’mod regolari r-rati ta’ inadempjenzi realizzati mal-PDs stmati għal kull grad u, fejn ir-rati ta’ inadempjenza realizzati jkunu barra l-medda mistennija għal dak il-grad, l-istituzzjonijiet għandhom b’mod speċifiku janalizzaw ir-raġunijiet għad-devjazzjoni. L-istituzzjonijiet li jużaw l-istimi proprji tal-LGDs u l-fatturi ta’ konverzjoni għandhom iwettqu wkoll analiżi analoga ta’ dawn l-istimi. Dawn il-paraguni għandhom jagħmlu użu mid-data storika li tkopri perijodu twil kemm jista’ jkun. L-istituzzjoni għandha tiddokumenta l-metodi u d-data użati f’dawn il-paraguni. Din l-analiżi u d-dokumentazzjoni għandhom jiġu aġġornati mill-inqas fuq bażi annwali;
(c)
l-istituzzjonijiet għandhom jużaw għodod ta’ validazzjoni kwantitattiva oħrajn u paraguni ma’ sorsi esterni ta’ data rilevanti. L-analiżi għandha tkun ibbażata fuq data li tkun adattata għall-portafoll, aġġornata regolarment, u tkopri perijodu ta’ osservazzjoni rilevanti. Il-valutazzjonijiet interni tal-istituzzjonijiet tal-prestazzjoni tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni tagħhom għandhom ikunu bbażati fuq perijodu twil kemm jista’ jkun;
(d)
il-metodi u d-data użati għall-validazzjoni kwantitattiva għandhom ikunu konsistenti tul iż-żmien. Bidliet fil-metodi tal-istimi u l-validazzjoni u d-data (kemm is-sorsi tad-data fif ukoll il-perijodi koperti) għandhom jiġu ddokumentati;
(e)
l-istituzzjonijiet għandu jkollhom standards interni validi għal sitwazzjonijiet fejn derivazzjonijiet f’PDs, LGDs, fatturi ta’ konverżjoni u telf totali realizzati, fejn jintuża l-EL, minn aspettattivi, isiru sinifikattivi biżżejjed sabiex jixħtu dubju fuq il-validità tal- istimi. Dawn l-istandards għandhom jikkunsidraw iċ-ċikli ekonomiċi u l-varjabbiltà sistematika simili fl-esperjenzi ta’ inadempjenza. Fejn il-valuri realizzati jibqgħu ogħla mill-valuri mistennija, l-istituzzjonijiet għandhom jirrevedu l-istimi ’l fuq sabiex jirreflettu l-esperjenzi tagħhom ta’ inadempjenza u ta’ telf;
Subtaqsima 4
Rekwiżiti għall-iskoperturi tal-ekwitajiet taħt l-approċċ tal-mudelli interni
Artikolu 186
Rekwiżit tal-fondi proprji u l-kwantifikazzjoni tar-riskju
Għall-finijiet ta’ kalkolu tar-rekwiżiti tal-fondi proprji, l-istituzzjonijiet għandhom jissodisfaw l-istandards li ġejjin:
(a)
l-istima ta’ telf potenzjali għandha tkun robusta għal-movimenti negattivi tas-suq rilevanti għall-profil tar-riskju fit-tul tal-holdings speċifiċi tal-istituzzjoni. Id-data użata sabiex tirrappreżenta d-distribuzzjonijiet tar-rendiment għandha tirrefletti l-kampjun bl-itwal perijodu li għalih hija disponibbli u sinifikattiva d-data fir-rappreżentazzjoni tal-profil tar-riskju tal-iskoperturi tal-ekwitajiet speċifiċi tal-istituzzjoni. Id-data użata għandha tkun biżżejjed sabiex tipprovdi stimi ta’ telf konservattivi, statistikament affidabbli u robusti li mhumiex ibbażati biss fuq konsiderazzjonijiet soġġettivi u ta’ ġudizzju. Ix-xokk użat għandu jipprovdi stima konservattiva tat-telf potenzjali fuq ċiklu tas-suq jew ekonomiku fit-tul. L-istituzzjoni għandha tgħaqqad l-analiżi empirika tad-data disponibbli ma’ aġġustamenti bbażati fuq varjetà ta’ fatturi sabiex tikseb mudelli ta’ outputs li jilħqu realiżmu u konservattiviżmu xieraq. Fil-bini ta’ mudelli tal-Valur fir-Riskju (VaR) li jistmaw it-telf potenzjali trimestrali, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw data trimestrali jew jikkonvertu data fuq perijodi orizzontali iqsar għal ekwivalenti trimestrali billi jużaw metodu analitikament xieraq appoġġat minn provi empiriċi u permezz ta’ proċess ta’ ħsieb u analiżi żviluppati u dokumentati kif xieraq. Approċċ bħal dan għandu jiġi applikat b’mod konservattiv u konsistenti tul iż-żmien. Fejn data limitata rilevanti biss tkun disponibbli, l-istituzzjoni għandha żżid marġni xierqa ta’ konservattiviżmu;
(b)
il-mudelli użati għandhom ikopru b’mod adegwat ir-riskji materjali kollha li jinsabu fir-rendiment mill-ekwitajiet inkluż kemm ir-riskju ġenerali tas-suq kif ukoll l-iskopertura għar-riskju speċifiku tal-portafoll tal-ekwitajiet tal-istituzzjoni. Il-mudelli interni għandhom jispjegaw b’mod adegwat il-varjazzjoni storika tal-prezz, ikopru kemm il-kobor kif ukoll il-bidliet fil-kompożizzjoni tal-konċentrazzjonijiet potenzjali, u jkunu robusti f’qagħdiet avversi tas-suq. Il-popolazzjoni tal-iskoperturi tar-riskju rappreżentata fid-data użata għall-istima għandha tkun tixbaħ sew jew mill-inqas tkun komparabbli ma’ dik tal-iskoperturi tal-ekwitajiet tal-istituzzjoni;
(c)
il-mudell intern għandu jkun adatt għall-profil tar-riskju u l-kumplessità tal-portafoll tal-ekwitajiet ta’ istituzzjoni. Fejn istituzzjoni jkollha holdings materjali b’valuri li huma ferm nonlineari fin-natura tagħhom, il-mudelli interni għandhom ikunu mfassla b’mod li jkopru kif xieraq ir-riskji assoċjati ma’ tali strumenti;
(d)
l-assoċjazzjoni ta’ pożizzjonijiet individwali ma’ approssimazzjonijiet, indiċi tas-suq, u fatturi tar-riskju għandha tkun plawżibbli, intuwittiva, u valida fil-prinċipju;
(e)
l-istituzzjonijiet għandhom juru l-adegwatezza tal-fatturi tar-riskju, inkluża l-kapaċità tagħhom li jkopru kemm ir-riskju ġenerali kif ukoll dak speċifiku permezz ta’ analiżi empirika;
(f)
l-istimi tal-volatilità tar-rendiment tal-iskoperturi tal-ekwitajiet għandhom jinkludu d- data, l-informazzjoni, u l-metodi rilevanti u disponibbli. Għandha tintuża data interna jew data minn sorsi esterni inkluża data aggregata li tkun ġiet analiżżata b’mod indipendenti;
(g)
għandu jiġi implimentat programm rigoruż u komprensiv ta’ simulazzjoni ta’ kriżi.
Artikolu 187
Proċess u kontrolli tal-ġestjoni tar-riskji
Fir-rigward tal-iżvilupp u l-użu ta’ mudelli interni għall-finijiet tar-rekwiżit ta’ fondi proprji, l-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu politiki, proċeduri, u kontrolli sabiex jiżguraw l-integrità tal-mudell u l-proċess tal-immudellar. Dawn il-politiki, il-proċeduri, u l-kontrolli għandhom jinkludu dan li ġej:
(a)
integrazzjoni sħiħa tal-mudell intern fis-sistemi ta’ informazzjoni ta’ ġestjoni kumplessivi tal-istituzzjoni u fil-ġestjoni tal-portafoll tal-ekwitajiet tal-portafoll tan-negozjar. Il-mudelli interni għandhom jiġu integrati kompletament fl-infrastruttura tal-ġestjoni tar-riskji tal-istituzzjoni jekk huma partikolarment użati fit-tkejjil u l-ivvalutar tal-prestazzjoni tal-portafoll tal-ekwitajiet inklużi l-prestazzjoni aġġustata għar-riskju, l-allokazzjoni tal-kapital ekonomiku għall-iskoperturi tal-ekwitajiet u l-evalwazzjoni tal-adegwatezza kapitali kumplessiva u l-proċess tal-ġestjoni tal-investimenti;
(b)
sistemi ta’ ġestjoni, proċeduri, u funzjonijiet ta’ kontroll stabbiliti sabiex tiġi żgurata analiżi perjodika u indipendenti tal-elementi kollha tal-proċess intern ta’ mudellar, inkluża l-approvazzjoni tar-reviżjoni tal-mudelli, l-eżami tal-inputs fil-mudell, u l-analiżi tar-riżultati tal-mudell, bħal verifika diretta tal-komputazzjonijiet tar-riskju. Din l-analiżi għandha tivvaluta l-preċiżjoni, il-kompletezza, u l-adegwatezza tal-inputs u r-riżultati tal-mudell u tiffoka kemm fuq l-iskoperta kif ukoll fuq il-limitazzjoni ta’ żbalji potenzjali assoċjati ma’ punti debboli magħrufa u l-identifikazzjoni ta’ punti debboli mhux magħrufa fil-mudell. Tali analiżi tista’ titwettaq minn unità interna indipendenti, jew minn terza parti esterna indipendenti;
(c)
sistemi u proċeduri adegwati għall-monitoraġġ tal-limiti tal-investiment u l-iskoperturi tar-riskju tal-iskoperturi tal-ekwitajiet;
(d)
l-unitajiet responsabbli mit-tfassil u l-applikazzjoni tal-mudelli għandhom ikollhom indipendenza funzjonali mill-unitajiet responsabbli mill-ġestjoni tal-investimenti individwali;
(e)
il-partijiet responsabbli minn kwalunkwe aspett tal-proċess tal-mudellar għandhom ikollhom kwalifiki adegwati. Il-maniġment għandu jalloka biżżejjed riżorsi b’ħiliet u kompetenzi għall-funzjoni tal-immudellar.
Artikolu 188
Validazzjoni u dokumentazzjoni
L-istituzzjonijiet għandu jkollhom sistemi robusti fis-seħħ sabiex jivvalidaw il-preċiżjoni u l-konsistenza tal-mudelli interni u l-proċessi ta’ immudellar tagħhom. L-elementi materjali kollha tal-mudelli interni u l-proċess u l-validazzjoni tal-immudellar għandhom jiġu dokumentati.
Il-validazzjoni u d-dokumentazzjoni tal-mudelli interni u l-proċessi tal-mudellar tal-istituzzjoni għandhom ikunu soġġetti għar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom jużaw il-proċess ta’ validazzjoni intern sabiex jivvalutaw il- prestazzjoni tal-mudelli u l-proċessi interni tagħhom b’mod konsistenti u sinifikattiv;
(b)
il-metodi u d-data użati għall-validazzjoni kwantitattiva għandhom ikunu konsistenti tul iż-żmien. Bidliet fil-metodi u d-data tal-istima u l-validazzjoni kemm fis-sorsi tad-data kif ukoll fil-perijodi koperti għandhom ikunu dokumentati;
(c)
l-istituzzjonijiet għandhom jipparagunaw b’mod regolari r-rendimenti reali mill-ekwitajiet ikkalkulati billi jużaw id-dħul u t-telf realizzati u mhux realizzati mal-istimi mudellati. Dawn il-paraguni għandhom jagħmlu użu mid-data storika li tkopri perijodu twil kemm jista’ jkun. L-istituzzjoni għandha tiddokumenta l-metodi u d-data użati f’dawn il-paraguni. Din l-analiżi u d-dokumentazzjoni għandhom jiġu aġġornati mill-inqas fuq bażi annwali;
(d)
l-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu użu minn għodod oħrajn ta’ validazzjoni kwantitattiva u paraguni ma’ sorsi ta’ data esterni. L-analiżi għandha tkun ibbażata fuq data li tkun adattata għall-portafoll, aġġornata regolarment, u tkopri perijodu ta’ osservazzjoni rilevanti. Il-valutazzjonijiet interni tal-istituzzjonijiet tal-prestazzjoni tal-mudelli tagħhom għandhom ikunu bbażati fuq l-aktar perijodu twil possibbli;
(e)
l-istituzzjonijiet għandu jkollhom standards interni validi sabiex jindirizzaw sitwazzjonijiet fejn il-paraguni tar-rendiment reali mill-ekwitajiet mal-istimi tal-mudelli jixħet dubju dwar il-validità tal-stimi jew il-mudelli bħala tali. Dawn l-istandards għandhom jikkunsidraw iċ-ċikli ekonomiċi u l-varjabbiltà sistematika simili fir-rendiment mill-ekwitajiet. L-aġġustamenti kollha li jkunu saru fil-mudelli interni bħala konsegwenza tal-analiżi tal-mudelli għandhom jiġu ddokumentati u jkunu konsistenti mal-istandards ta’ analiżi tal-mudelli tal-istituzzjoni;
(f)
il-mudell intern u l-proċess ta’ mmudellar għandu jkun dokumentat, inklużi r-responsabbiltajiet tal-partijiet involuti fl-immudellar, u l-proċessi tal-approvazzjoni tal-mudell u tal-analiżi tal-mudell.
Subtaqsima 5
Governanza u sorveljanza interna
Artikolu 189
Governanza Korporattiva
1. L-aspetti materjali kollha tal-proċessi tal-klassifikazzjoni u tal-istimar għandhom jiġu approvati mill-korp ta’ ġestjoni tal-istituzzjoni jew kumitat maħtur minnu u mill-amministrazzjoni għolja. Dawn il-partijiet għandu jkollhom fehim ġenerali tas-sistemi tal-klassifikazzjoni tal-istituzzjoni u konoxxenza dettaljata tar-rapporti tal-maniġment assoċjat magħha.
2. L-amministrazzjoni għolja għandha tkun soġġetta għar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
għandhom jipprovdu notifika lill-korp ta’ ġestjoni jew lill-kumitat maħtur minnu dwar bidliet materjali jew eċċezzjonijiet mill-politiki stabbiliti li ser ikollhom effett materjali fuq l-operazzjonijiet tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni tal- istituzzjoni;
(b)
għandu jkollhom fehim tajjeb tal-impostazzjoni u l-operazzjonijiet tas-sistemi tal-klassifikazzjoni;
(c)
għandhom jiżguraw, fuq bażi kontinwa li s-sistemi tal-klassifikazzjoni qed joperaw sew.
L-amministrazzjoni għolja għandha tkun informata regolarment mill-unitajiet tal-kontroll tar-riskji tal-kreditu dwar il-prestazzjoni tal-proċess tal-klassifikazzjoni, l-oqsma li jeħtieġu titjib, u l-qagħda tal-isforzi sabiex jitjiebu n-nuqqasijiet identifikati qabel.
3. L-analiżi bbażata fuq il-klassifikazzjoni interna tal-profil tar-riskju tal-kreditu tal-istituzzjoni għandha tkun parti essenzjali mir-rappurtar tal-maniġment lil dawn il-partijiet. Ir-rappurtar għandu jinkludi mill-inqas profil tar-riskju skont il-grad, il-migrazzjoni fost il-gradi, l-istima tal-parametri rilevanti skont il-grad, u l-paragun ta’ rati ta’ inadempjenza realizzati, u l-punt sa fejn jintużaw l-istimi proprji ta’ LGDs realizzati u l-fatturi ta’ konverżjoni realizzati kontra aspettattivi u r-riżultati tas-simulazzjoni ta’ kriżi. Il-frekwenza tar-rappurtar għandha tiddependi fuq l-importanza u t-tip tal-informazzjoni u l-livell tar-riċevitur.
Artikolu 190
Kontroll tar-riskji tal-kreditu
1. L-unità ta’ kontroll tar-riskji tal-kreditu għandha tkun indipendenti mill-persunal u mill-funzjonijiet tal-ġestjoni li huma responsabbli għall-oriġini jew it-tiġdid ta’ skoperturi u tirraporta direttament għand l-amministrazzjoni għolja. L-unità għandha tkun responsabbli mit-tfassil jew l-għażla, l-implimentazzjoni, is-sorveljar u l-prestazzjoni tas-sistemi tal-klassifikazzjoni. Għandha tipproduċi u tanalizza rapporti b’mod regolari dwar l-outputs tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni.
2. L-oqsma ta’ responsabbiltà għall-unità jew l-unitajiet ta’ kontroll tar-riskji tal-kreditu għandhom jinkludu:
(a)
l-ittestjar u l-monitoraġġ tal-gradi u l-aggregazzjonijiet;
(b)
il-produzzjoni u l-analiżi ta’ rapporti ta’ sinteżi mis-sistemi tal-klassifikazzjoni tal-istituzzjoni;
(c)
gradi u l-aggregazzjonijiet huma applikati b’konsistenza fid-dipartimenti u ż- żoni ġeografiċi;
(d)
l-analiżi u d-dokumentazzjoni ta’ kwalunkwe bidla fil-proċess tal-klassifikazzjoni, inklużi r-raġunijiet għall-bidliet;
(e)
l-analiżi tal-kriterji tal-klassifikazzjoni sabiex jiġi evalwat jekk għadhomx jipprevedu r-riskji. Il-bidliet fil-proċess tal-klassifikazzjoni, fil-kriterji jew fil-parametri ta’ klassifikazzjoni individwali għandhom jiġu dokumentati u miżmuma;
(f)
parteċipazzjoni attiva fit-tfassil jew fl-għażla, fl-implimentazzjoni u l-validazzjoni tal-mudelli użati fil-proċess tal-klassifikazzjoni;
(g)
sorveljanza u superviżjoni tal-mudelli użati fil-proċess tal-klassifikazzjoni;
(h)
analiżi u alterazzjonijiet kontinwi fil-mudelli użati fil-proċess tal-klassifikazzjoni.
3. L-istituzzjonijiet li jużaw data aggregata skont l-Artikolu 179(2) jistgħu jesternalizzaw l-inkarigi li ġejjin:
(a)
il-produzzjoni ta’ informazzjoni rilevanti għall-ittestjar u l-monitoraġġ tal-gradi u l-aggregazzjonijiet;
(b)
il-produzzjoni ta’ rapporti ta’ sinteżi mis-sistemi ta’ klassifikazzjoni tal- istituzzjoni;
(c)
il-produzzjoni ta’ informazzjoni rilevanti għall-analiżi tal-kriterji ta’ klassifikazzjoni sabiex jiġi evalwat jekk għadhomx jipprevedu r-riskji;
(d)
id-dokumentazzjoni tal-bidliet fil-proċess tal-klassifikazzjoni, il-kriterji jew il- parametri ta’ klassifikazzjoni individwali;
(e)
il-produzzjoni ta’ informazzjoni rilevanti għall-analiżi u l-alterazzjonijiet kontinwi fil-mudelli użati fil-proċess ta’ klassifikazzjoni.
4. L-istituzzjonijiet li jagħmlu użu mill-paragrafu 3 għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet kompetenti jkollhom aċċess għall-informazzjoni rilevanti kollha mill-parti terza li hija neċessarja għall-eżami tal-konformità mar-rekwiżiti u li l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jwettqu eżamijiet fuq il-post, sal-istess punt bħal fl-istituzzjoni.
Artikolu 191
Verifika Interna
Il-verifika interna jew unità komparabbli oħra ta’ verifika indipendenti għandha tanalizza mill-inqas darba fis-sena s-sistemi ta’ klassifikazzjoni tal-istituzzjoni u l-operazzjonijiet tagħha, inklużi l-operazzjonijiet tal-funzjoni ta’ kreditu u l-istimi tal-PDs, l-LGDs, l-ELs u l-fatturi ta’ konverzjoni. L-oqsma analizzati għandhom jinkludu l-konformità mar-rekwiżiti applikabbli kollha.
KAPITOLU 4
Mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu
Taqsima 1
Definizzjonijiet u rekwiżiti generali
Artikolu 192
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‘istituzzjoni mutwanti’ tfisser l-istituzzjoni li għandha l-iskopertura kkonċernata;
(2)
‘transazzjoni ta’ għoti ta’ self garantit’ tfisser kwalunkwe transazzjoni li tirriżulta fi skopertura garantita minn kollateral li ma jinkludix dispożizzjoni li tagħti d-dritt lill- istituzzjoni li tirċievi marġni mill-inqas kuljum;
(3)
‘transazzjoni mmotivata mis-swieq kapitali’ tfisser kwalunkwe transazzjoni li tirriżulta fi skopertura garantita minn kollateral li tinkludi dispożizzjoni li tagħti d- dritt lill-istituzzjoni li tirċievi marġni mill-inqas kuljum;
(4)
‧CIU sottostanti‧ tfisser CIU fl- ishma jew fl-unitajiet li fihom investiet CIU oħra.
Artikolu 193
Prinċipji għar-rikonoxximent tal-effett tat-tekniki ta’ mitigazzjoni tar-riskji ta’ kreditu
1. L-ebda skopertura li fir-rigward tagħha istituzzjoni tikseb mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu ma għandha tipproduċi ammont ogħla ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju jew ammont ta’ telf mistenni minn skopertura altrimenti identika li fir-rigward tagħha l-istituzzjoni ma għandha l-ebda mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu.
2. Fejn l-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju diġà jqis il-protezzjoni tal-kreditu skont il-Kapitolu 2 jew il-Kapitolu 3, skont liema jkun applikabbli, l-istituzzjonijiet ma għandhomx iqisu dik il-protezzjoni tal-kreditu fil-kalkoli skont dan il-Kapitolu.
3. Fejn d-dispożizzjonijiet fit-Taqsimiet 2 u 3 jkunu ssodisfatti, l-istituzzjonijiet jistgħu jemendaw il-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ Standardizzat u l-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont l-Approċċ IRB skont id-dispożizzjonijiet tat-Taqsimiet 4, 5 u 6.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jittrattaw il-flus, it-titoli jew il-prodotti mixtrija, mislufa jew dawk irċevuti permezz ta’ transazzjoni ta’ riakkwist jew ta’ transazzjoni ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti, bħala kollateral.
5. Fejn l-istituzzjoni li tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ Standardizzat ikollha aktar minn forma waħda ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu li tkopri skopertura waħda, għandha tagħmel dawn iż-żewġ affarijiet li ġejjin:
(a)
tagħmel suddiviżjoni tal-iskopertura f’partijiet koperti b’kull tip ta’ għodda ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu;
(b)
tikkalkula l-ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għal kull parti miksuba fil-punt (a) b’mod separat skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu 2 u ta’ dan il-Kapitolu.
6. Fejn l-istituzzjoni li tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ Standardizzat tkopri skopertura waħda bi protezzjoni tal-kreditu pprovduta minn fornitur ta’ protezzjoni wieħed u dik il-protezzjoni għandha maturitajiet differenti, għandha tagħmel dawn iż-żewġ affarijiet li ġejjin:
(a)
tagħmel suddiviżjoni tal-iskopertura f’partijiet koperti b’kull għodda ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu;
(b)
tikkalkula l-ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għal kull parti miksuba fil-punt (a) b’mod separat skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu 2 u ta’ dan il-Kapitolu.
Artikolu 194
Prinċipji li jirregolaw l-eliġibbiltà tat-tekniki ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu
1. It-teknika użata biex tipprovdi l-protezzjoni tal-kreditu flimkien mal-azzjonijiet u l- passi meħuda u l-proċeduri u l-politiki implimentati mill-istituzzjoni mutwanti għandha tkun b’tali mod li tirriżulta f’arranġamenti ta’ protezzjoni tal-kreditu li huma legalment effettivi u infurzabbli fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti kollha.
Fuq talba tal-awtorità kompetenti, l-istituzzjoni mutwanti għandha tipprovdi l-aktar verżjoni reċenti tal-opinjoni jew opinjonijiet legali indipendenti, bil-miktub u motivati li hija tkun użat biex tistabbilixxi jekk l-arranġament jew arranġamenti tagħha għall-protezzjoni tal-kreditu jissodisfawx il-kondizzjoni stipulata fl-ewwel subparagrafu.
2. L-istituzzjoni mutwanti għandha tieħu l-passi xierqa kollha sabiex tiżgura li l-arranġament tal-protezzjoni tal-kreditu jkun effettiv u sabiex tindirizza r-riskji relatati ma’ dak l-arranġament.
3. L-istituzzjonijiet jistgħu jirrikonoxxu protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu fil-kalkolu tal-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu biss fejn l-assi użati għall-protezzjoni jissodisfaw iż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
huma jkunu inklużi fil-lista ta’ assi eliġibbli mniżżla fl-Artikoli 197 sa 200, kif applikabbli;
(b)
huma jkunu likwidi biżżejjed u l-valur tagħhom matul iż-żmien ikun stabbli biżżejjed biex tingħata ċ-ċertezza xierqa dwar il-protezzjoni tal-kreditu miksuba filwaqt li jitqiesu l-approċċ użat biex jiġu kkalkulati l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati għar-riskju u l-livell ta’ rikonoxximent permess.
4. L-istituzzjonijiet jistgħu jirrikonoxxu protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu fil-kalkolu tal-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu biss fejn l-istituzzjoni mutwanti għandha d-dritt li tillikwida jew iżżomm, fil-ħin, l-assi li minnhom tkun derivata l-protezzjoni f’każ ta’ inadempjenza, insolvenza jew falliment - jew avveniment ta’ kreditu ieħor stipulat fid-dokumentazzjoni tat-transazzjoni - tad-debitur u, fejn applikabbli, tad-depożitarju li għandu l-kollateral. Il-grad ta’ korrelazzjoni bejn il-valur tal-assi użati għall-protezzjoni u l-kwalità tal-kreditu tad-debitur ma għandux ikun għoli wisq.
5. Fil-każ ta’ protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata, fornitur tal-protezzjoni għandu jikkwalifika bħala fornitur tal-protezzjoni eliġibbli biss meta l-fornitur tal-protezzjoni huwa inkluż fil-lista ta’ fornituri tal-protezzjoni eliġibbli stipulata fl-Artikolu 201 jew 202, kif applikabbli.
6. Fil-każ ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu, ftehim ta’ protezzjoni għandu jikkwalifika bħala ftehim ta’ protezzjoni eliġibbli biss meta jilħaq iż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
huwa inkluż fil-lista ta’ ftehimiet eliġibbli għall-protezzjoni stipulati fl-Artikoli 203 u 204(1);
(b)
huwa legalment effettiv u infurzabbli fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti, sabiex jipprovdi ċ-ċertezza xierqa dwar il-protezzjoni tal-kreditu miksuba wara li jitqiesu l-approċċ użat għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir- riskju u tal-grad ta’ rikonoxximent permess;
(c)
il-fornitur tal-protezzjoni jissodisfa ż-żewġ kriterji stabbiliti fil-paragrafu 5.
7. Il-protezzjoni tal-kreditu għandha tikkonforma mar-rekwiżiti speċifikati fit-Taqsima 3, kif applikabbli.
8. Istituzzjoni għandha tkun tista’ turi lill-awtoritajiet kompetenti li għandha proċessi adegwati ta’ ġestjoni tar-riskji sabiex tikkontrolla dawn ir-riskji li tista’ tkun esposta għalihom bħala konsegwenza tat-twettiq ta’ prattiki ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu.
9. Minkejja l-fatt li l-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu ġiet ikkunsidrata għall-finijiet ta’ kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u, fejn applikabbli, l-ammonti ta’ telf mistennija, l-istituzzjonijiet għandhom ikomplu jwettqu valutazzjoni sħiħa tar-riskju tal-kreditu tal-iskopertura sottostanti u jkunu f’pożizzjoni sabiex juru lill-awtoritajiet kompetenti li jissodisfaw dan ir-rekwiżit. Fil-każ ta’ transazzjonijiet ta’ riakkwist u ta’ transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti l-iskopertura sottostanti għandha, għall-finijiet ta’ dan il-paragrafu biss, titqies bħala l-ammont nett tal-iskopertura.
10. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika dak li jikkostitwixxi assi likwidi biżżejjed u meta l-valuri tal-assi jistgħu jitqiesu stabbli biżżejjed għall-iskop tal-paragrafu 3.
L-ABE għandha tippreżenta dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sat-30 ta’ Settembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmijin fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Taqsima 2
Forom eliġibbli ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu
Subtaqsima 1
Protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu
Artikolu 195
Netting li jidher fil-karta tal-bilanċ
Istituzzjoni tista’ tuża n-netting fil-karta tal-bilanċ ta’ pretensjonijiet reċiproċi bejnha u l-kontroparti tagħha bħala forma eliġibbli ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu.
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 196, l-eliġibbiltà hija limitata għall-bilanċi reċiproċi ta’ flus bejn l-istituzzjoni u l-kontroparti. L-istituzzjonijiet jistgħu jemendaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u, kif ikun rilevanti, l-ammonti ta’ telf mistennija biss għal self u depożiti li jkunu rċevew huma stess u li huma soġġetti għall-ftehim ta’ netting fil-karta tal-bilanċ.
Artikolu 196
Ftehimiet ewlenin ta’ netting li jkopru transazzjonijiet ta’ riakkwist jew transazzjonijet ta’ għoti jew teħid ta’ self ta’ titoli jew prodotti jew transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali
L-istituzzjonijiet li jadottaw il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju stabbilit fl-Artikolu 223 jistgħu jikkunsidraw l-effetti tal-kuntratti bilaterali ta’ netting li jkopru transazzjonijiet ta’ riakkwist, transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti, jew transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali ma’ kontroparti. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 299, il-kollateral meħud u t-titoli jew il-prodotti li ttieħdu b’self f’tali ftehimiet jew transazzjonijiet għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti ta’ eliġibbiltà għall-kollateral stabbiliti fl-Artikoli 197 u 198.
Artikolu 197
Eliġibbiltà ta’ kollateral skont l-approċċi u l-metodi kollha
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw l-elementi li ġejjin bħala kollateral eliġibbli skont l-approċċi u l-metodi kollha:
(a)
flus depożitati ma’, jew strumenti assimilati ta’ flus miżmuma mill-istituzzjoni mutwanti;
(b)
titoli ta’ dejn maħruġa minn gvernijiet ċentrali jew banek ċentrali, liema titoli għandhom valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI jew aġenzija ta’ esportazzjoni ta’ kreditu rikonoxxuta bħala eliġibbli għall-finijiet tal-Kapitolu 2 li ġiet iddeterminata mill-ABE li hija assoċjata mal-livell 4 jew ogħla tal-kwalità tal- kreditu skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi għal gvernijiet ċentrali u banek ċentrali skont il-Kapitolu 2;
(c)
titoli ta’ dejn maħruġa minn istituzzjonijiet li għandhom valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI li ġiet iddeterminata mill-ABE li hija assoċjata mal-livell 3 jew ogħla tal-kwalità tal-kreditu skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi għal istituzzjonijiet skont il-Kapitolu 2;
(d)
titoli ta’ dejn maħruġa minn entitajiet oħra li għandhom valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI li ġiet iddeterminata mill-ABE li hija assoċjata mal-livell 3 jew ogħla tal-kwalità tal-kreditu skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi għal korporattivi skont il-Kapitolu 2;
(e)
titoli ta’ dejn b’valutazzjoni tal-kreditu b’terminu qasir minn ECAI li ġiet iddeterminata mill-ABE li hija assoċjata mal-livell 3 jew ogħla tal-kwalità tal- kreditu skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi b’terminu qasir skont il-Kapitolu 2;
(f)
ekwitajiet jew bonds konvertibbli li huma inklużi f’indiċi ewlieni;
(g)
deheb;
(h)
pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li ma jkunux pożizzjonijiet ta’ rititolizzazzjoni, li jkollhom valutazzjoni esterna tal-kreditu minn ECAI li ġiet iddeterminata mill-ABE li hija assoċjata mal-livell 3 jew ogħla tal-kwalità tal-kreditu skont ir- regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi ta’ titolizzazzjoni skont l-approċċ speċifikat fil-Kapitolu 5, it-Taqsima 3, is-Subtaqsima 3.
2. Għall-finijiet tal-punt (b) tal-paragrafu 1, ‘titoli ta’ dejn maħruġa minn gvernijiet ċentrali jew banek ċentrali’ għandhom jinkludu dawn kollha li ġejjin:
(a)
titoli ta’ dejn maħruġa minn gvernijiet reġjonali jew awtoritajiet lokali, li għalihom l-iskoperturi huma ttratati bħala skoperturi għall-gvern ċentrali li fil-ġurisdizzjoni tiegħu huma stabbiliti skont l-Artikolu 115(2);
(b)
titoli ta’ dejn maħruġa minn entitajiet fis-settur pubbliku li huma ttrattati bħala skoperturi għall-gvernijiet ċentrali skont l-Artikolu 116(4);
(c)
titoli ta’ dejn maħruġa minn banek multilaterali tal-iżvilupp li huma assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont l-Artikolu 117(2);
(d)
titoli ta’ dejn maħruġa minn organizzazzjonijiet internazzjonali li huma assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont l-Artikolu 118.
3. Għall-finijiet tal-punt (c) tal-paragrafu 1, ‘titoli ta’ dejn maħruġa minn istituzzjonijiet’ għandhom jinkludu dawn kollha li ġejjin:
(a)
titoli ta’ dejn maħruġa minn gvernijiet reġjonali jew awtoritajiet lokali għajr dawk it-titoli ta’ dejn imsemmija f’punt (a) tal-paragrafu 2;
(b)
titoli ta’ dejn maħruġa minn entitajiet fis-settur pubbliku, li għalihom l-iskoperturi huma ttrattati skont l-Artikolu 116(1) u (2);
(c)
titoli ta’ dejn maħruġa minn banek multilaterali tal-iżvilupp għajr dawk li huma assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont l-Artikolu 117(2).
4. Istituzzjoni tista’ tuża titoli ta’ dejn maħruġa minn istituzzjonijiet oħrajn u li ma għandhomx valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI bħala kollateral eliġibbli fejn dawn it-titoli ta’ dejn jissodisfaw il-kriterji kollha li ġejjin:
(a)
ikunu elenkati fi swieq rikonoxxuti;
(b)
jikkwalifikaw bħala dejn superjuri;
(c)
it-titoli kklassifikati kollha l-oħra maħruġin mill-istituzzjoni emittenti tal-istess prijorità għandhom valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI li ġiet iddeterminata mill-ABE li hija assoċjata mal-livell 3 jew ogħla tal-kwalità tal-kreditu skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi għal istituzzjonijiet jew skoperturi b’terminu qasir skont il-Kapitolu 2;
(d)
l-istituzzjoni mutwanti ma għandha l-ebda informazzjoni li tindika li l-ħruġ ikun jiġġustifika valutazzjoni tal-kreditu aktar baxxa minn dik indikata fil-punt (c);
(e)
il-likwidità tas-suq tal-istrument hija biżżejjed għal dawn il-finijiet.
5. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw unitajiet jew ishma f’CIUs bħala kollateral eliġibbli fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-prezz l-unitajiet jew l-ishma jkun kkwotat pubblikament kuljum;
(b)
is-CIUs ikunu limitati li jinvestu fi strumenti li huma eliġibbli għar-rikonoxximent skont il-paragrafi 1 u 2.
(c)
is-CIUs jissodisfaw il-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 132(3).
Fejn CIU tinvesti f’ishma jew unitajiet ta’ CIU oħra, il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punti (a) sa (c) tal-ewwel subparagrafu għandhom japplikaw bl-istess mod għal kwalunkwe tali CIU sottostanti.
L-użu ta’ strumenti derivati minn CIU bħala hedge għal investimenti permessi ma għandux jipprevjeni unitajiet jew ishma f’dik l-impriża milli jkunu eliġibbli bħala kollateral.
6. Għall-finijiet tal-paragrafu 5, fejn CIU (‧is-CIU oriġinali‧) jew kwalunkwe waħda mis-CIUs sottostanti tagħha mhumiex limitati li jinvestu fi strumenti li huma eliġibbli skont il-paragrafi 1 u 4, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw unitajiet jew ishma f’dik is-CIU bħala kollateral għal ammont daqs il-valur tal-assi eliġibbli miżmuma minn dik is-CIU bis-suppożizzjoni li dik is-CIU jew kwalunkwe waħda mis-CIU sottostanti tagħha jkunu investew f’assi mhux eliġibbli sal-massimu permess skont il-mandati rispettivi tagħhom.
Meta kwalunkwe CIU sottostanti għandha hija stess CIUs sottostanti, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw unitajiet jew azzjonijiet fis-CIU oriġinali bħala kollateral eliġibbli sakemm dawn japplikaw il-metodoloġija stipulata fl-ewwel subparagrafu
Fejn assi mhux eliġibbli jista’ jkollhom valur negattiv minħabba obbligazzjonijiet jew obbligazzjonijiet kontinġenti li jirriżultaw mis-sjieda, l-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu dawn iż-żewġ affarijiet li ġejjin:
(a)
jikkalkulaw il-valur totali tal-assi mhux eliġibbli;
(b)
fejn l-ammont miksub skont il-punt (a) ikun negattiv, inaqqsu l-valur assolut ta’ dak l-ammont mill-valur totali tal-assi eliġibbli.
7. Fir-rigward tal-punti (b) sa (e) tal-paragrafu 1, fejn titolu jkollu żewġ valutazzjonijiet tal-kreditu minn ECAIs, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw il-valutazzjoni l-inqas favorevoli. Fejn titolu jkollu aktar minn żewġ valutazzjonijiet tal-kreditu minn ECAIs, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw iż-żewġ valutazzjonijiet l-aktar favorevoli. Fejn iż-żewġ valutazzjonijiet tal-kreditu l-aktar favorevoli jkunu differenti, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw l-inqas favorevoli fost dawn it-tnejn.
8. L-AETS għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi biex tispeċifika dan li ġej:
(a)
l-indiċijiet ewlenin imsemmija fil-punt (f) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, fil-punt (a) tal-Artikolu 198(1), fl-Artikolu 224(1) u (4), u fil-punt (e) tal-Artikolu 299(2);
(b)
il-boroż rikonoxxuti msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu, fil-punt (a) tal-Artikolu 198(1), fl-Artikolu 224(1) u (4), fil-punt (e) tal-Artikolu 299(2), fil-punt (k) tal-Artikolu 400(2), fil-punt (e) tal-Artikolu 416(3), fil-punt (c) tal-Artikolu 428(1), u fil-punt 12 tal-Anness III, f’konformità mal-kundizzjonijiet imniżżla fil-punt (72) tal-Artikolu 4(1).
L-AETS għandha tissottometti dawn l-istandards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
Artikolu 198
Eliġibbiltà addizzjonali ta’ kollateral skont il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju
1. Minbarra l-kollateral speċifikat fl-Artikolu 197, meta l-istituzzjoni tuża l-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju speċifikat fl-Artikolu 223, dik l-istituzzjoni tista’ tuża l-elementi li ġejjin bħala kollateral eliġibbli:
(a)
ekwitajiet jew bonds konvertibbli mhux inklużi f’indiċi ewlieni iżda negozjati f’borża rikonoxxuta;
(b)
unitajiet jew ishma f’CIUs fejn jiġu ssodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-prezz l-unitajiet jew l-ishma jkun kkwotat pubblikament kuljum;
(ii)
is-CIU hija limitata li tinvesti fi strumenti li huma eliġibbli għar-rikonoxximent skont l-Artikolu 197(1) u (4) u l- elementi msemmija fil-punt (a) ta’ dan is-subparagrafu.
Fil-każ fejn CIU tinvesti f’unitajiet jew ishma ta’ CIU oħra, il-kondizzjonijiet (a) u (b) ta’ dan il-paragrafu japplikaw bl-istess mod għal kull tali CIU sottostanti.
L-użu ta’ strumenti derivati minn CIU bħala kopertura għal investimenti permessi ma għandux jipprevjeni unitajiet jew ishma f’dik l-impriża milli jkunu eliġibbli bħala kollateral.
2. Fejn CIUjew kwalunkwe CIUsottostanti mhumiex limitati li jinvestu fi strumenti li huma eliġibbli għar-rikonoxximent skont l-Artikolu 197(1) u (4) u l-elementi msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw unitajiet jew ishma f’dik is-CIU bħala kollateral għal ammont daqs il-valur tal-assi eliġibbli miżmuma minn dik is-CIU bis-suppożizzjoni li dik is-CIU jew kwalunkwe waħda mis-CIUs sottostanti tagħha investew f’assi mhux eliġibbli sal-massimu permess skont il-mandati rispettivi tagħhom.
Fejn assi mhux eliġibbli jista’ jkollhom valur negattiv minħabba obbligazzjonijiet jew obbligazzjonijiet kontinġenti li jirriżultaw mis-sjieda, l-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu dawn iż-żewġ affarijiet li ġejjin:
(a)
jikkalkulaw il-valur totali tal-assi mhux eliġibbli;
(b)
fejn l-ammont miksub skont il-punt (a) ikun negattiv, inaqqsu l-valur assolut ta’ dak l-ammont mill-valur totali tal-assi eliġibbli.
Artikolu 199
Eliġibbiltà addizzjonali għal kollateral skont l-Approċċ IRB
1. Minbarra l-kollateral imsemmi fl-Artikoli 197 u 198, l-istituzzjonijiet li jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont l-Approċċ IRB jistgħu jużaw ukoll il-forom ta’ kollateral li ġejjin:
(a)
kollateral ta’ proprjetà immobbli b’konfomità mal-paragrafi 2, 3 u 4;
(b)
riċevibbli b’konfomità mal-paragrafu 5;
(c)
kollateral fiżiku ieħor b’konfomità mal-paragrafi 6 u 8;
(d)
kiri b’konfomità mal-paragrafu 7.
2. Sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor fl-Artikolu 124(2), bħala kollateral eliġibbli l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw proprjetà residenzjali li hija li jew ser tkun okkupata jew mikrija mis-sid, jew is-sid benefiċjarju fil-każ ta’ kumpanniji ta’ investiment personali, u proprjetà kummerċjali immobbli, inklużi uffiċċji u bini kummerċjali ieħor, fejn jiġu ssodisfatti ż-żewġ l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-valur tal-proprjetà ma jiddependix materjalment fuq il-kwalità tal-kreditu tad-debitur. L-istituzzjonijiet jistgħu jeskludu mid-determinazzjoni tagħhom tal-materjalità ta’ tali dipendenza dawk is-sitwazzjonijiet fejn fatturi purament makroekonomiċi jaffettwaw kemm il-valur tal-proprjetà kif ukoll il-prestazzjoni tal-mutwatarju;
(b)
ir-riskju tal-mutwatarju ma jiddependix materjalment fuq il-prestazzjoni tal-proprjetà jew tal-proġett sottostanti, iżda fuq il-kapaċità sottostanti tal-mutwatarju li jħallas lura d-dejn minn sorsi oħra, u bħala konsegwenza l-ħlas lura tal-faċilità ma jkunx jiddependi materjalment fuq l-fluss ta’ flus iġġenerat mill-proprjetà sottostanti li sservi bħala kollateral.
3. L-istituzzjonijiet jistgħu jidderogaw mill-punt (b) tal-paragrafu 2 għall-iskoperturi ggarantiti minn proprjetà residenzjali li tinsab fit-territorju ta’ Stat Membru, fejn l-awtorità kompetenti ta’ dak l-Istat Membru ppubblikat provi li juru li hemm preżenti suq tal-proprjetà residenzjali żviluppat sew u li ilu stabbilit f’dak it-territorju b’rati ta’ telf li ma jaqbżu l-ebda minn dawn il-limiti li ġejjin:
(a)
telf li ġej minn self kollateralizzat minn proprjetà residenzjali sa’ 80 % tal-valur tas-suq jew 80 % tal-valur tas-self ipotekarju, sakemm mhuwiex speċifikat mod ieħor fl-Artikolu 124(2), fl-ebda sena ma jaqbeż iż-0,3 % tas-self pendenti kollateralizzat minn proprjetà residenzjali;
(b)
telf kumplessiv li ġej min self kollateralizzat minn proprjetà residenzjali fl-ebda sena ma jaqbeż iż-0,5 % tas-self pendenti kollateralizzat minn proprjetà residenzjali.
Fejn ma tintlaħaqx xi waħda mill-kondizzjonijiet fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu f’sena partikolari, l-istituzzjonijiet ma għandhomx jużaw it-trattament stipulat f’dak is-subparagrafu sakemm iż-żewġ kondizzjonijiet ma jiġux sodisfatti f’sena sussegwenti.
4. L-istituzzjonijiet jistgħu jidderogaw mill-punt (b) tal-paragrafu 2 għall-proprjetà kummerċjali immobbli li tinsab fit-territorju ta’ Stat Membru, fejn l-awtorità kompetenti ta’ dak l-Istat Membru ppubblikat provi li juru li jeżisti suq tal-proprjetà residenzjali żviluppat sew u li ilu stabbilit f’dak it-territorju b’rati ta’ telf li ma jaqbżu ebda wieħed mil-limiti li ġejjin:
(a)
telf li ġej minn self kolleteralizzat minn proprjetà kummerċjali immobbli sa 50 % tal-valur tas-suq jew 60 % tal-valur tas-self tal-ipotekarju fl-ebda sena ma jaqbeż iż-0,3 % tas-self pendenti kolleteralizzat minn proprjetà kummerċjali immobbli;
(b)
telf kumplessiv li ġej min self kollateralizzat minn proprjetà kummerċjali immobbli fl-ebda sena ma jaqbeż iż-0,5 % tas-self pendenti kollateralizzat minn proprjetà kummerċjali immobbli.
Fejn ma tintlaħaqx xi waħda mill-kondizzjonijiet fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu f’sena partikolari, l-istituzzjonijiet ma għandhomx jużaw it-trattament stipulat f’dak is-subparagrafu sakemm iż-żewġ kondizzjonijiet ma jiġux sodisfatti f’sena sussegwenti.
5. Bħala kollateral eliġibbli, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw ammonti riċevibbli marbuta ma’ transazzjoni kummerċjali jew transazzjonijiet b’maturità oriġinali ta’ inqas minn jew daqs sena. Riċevibbli eliġibbli ma jinkludux dawk assoċjati ma’ titolizzazzjonijiet, subparteċipazzjonijiet jew derivati tal-kreditu jew ammonti dovuti mingħand partijiet affiljati.
6. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippermettu lil istituzzjoni li bħala kollateral eleġibbli tuża kollateral fiżiku ta’ tip li mhuwiex bħal dawk indikati fil-paragrafi 2, 3 u 4 fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
hemm swieq likwidi, evidenzjati minn transazzjonijiet frekwenti b’kont meħud tat-tip ta’ assi, għaċ-ċessjoni ta’ kollateral b’mod veloċi u ekonomikament effiċjenti. L-istituzzjonijiet għandhom iwettqu il-valutazzjoni ta’ din il-kondizzjoni b’mod perijodiku u meta l-informazzjoni tindika bidliet materjali fis-suq;
(b)
hemm prezzijiet tas-suq stabbiliti sew u disponibbli pubblikament għall-kollateral. L-istituzzjonijiet jistgħu jikkunsidraw prezzijiet tas-suq bħala stabbiliti sew fejn dawn jiġu minn sorsi affidabbli ta’ informazzjoni bħal indiċi pubbliċi u jkunu jirreflettu l-prezz tat-transazzjonijiet taħt kondizzjonijiet normali. L-istituzzjonijiet jistgħu jikkunsidraw il-prezzijiet tas-suq bħala pubblikament disponibbli, meta dawn il-prezzijiet jiġu divulgati, ikunu faċilment aċċessibbli, u jistgħu jinkisbu b’mod regolari u mingħajr piż amministrattiv jew finanzjarju żejjed;
(c)
l-istituzzjoni tanalizza l-prezzijiet tas-suq, iż-żmien u l-ispejjeż meħtieġa sabiex tirrealizza l-kollateral u r-rikavat realizzat mill-kollateral;
(d)
l-istituzzjoni turi li r-rikavat realizzat mill-kollateral mhuwiex inqas minn 70 % tal-valur tal-kollateral f’aktar minn 10 % tal-likwidazzjonijiet kollha għal tip partikolari ta’ kollateral. Fejn hemm volatilità materjali fil-prezzijiet tas-suq, l-istituzzjoniji turi għas-sodisfazzjon tal-awtoritajiet kompetenti li l-valutazzjoni tagħha tal-kollateral hija konservattiva biżżejjed.
L-istituzzjonijiet għandhom jiddokumentaw il-fatt li ntlaħqu l-kondizzjonijiet speċifikati fil-punti (a) sa (d) tal-ewwel subparagrafu u dawk speċifikati fl-Artikolu 210.
7. Soġġett għad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 230(2), fejn jintlaħqu r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 211, l-iskoperturi li jirriżultaw mit-transazzjonijiet fejn l-istituzzjoni tikri proprjetà lil parti terza jistgħu jiġu ttrattati bl-istess mod bħal self kolleteralizzat mit-tip ta’ proprjetà mikrija.
8. L-ABE għandha tiddivulga lista ta’ tipi ta’ kollateral fiżiku li għalih l-istituzzjonijiet jistgħu jassumu li jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet imsemmija fil-punti (a) u (b) tal-paragrafu 6.
Artikolu 200
Protezzjoni ffinanzjata oħra tal-kreditu
L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw il-protezzjoni ffinanzjata oħra tal-kreditu li ġejja bħala kollateral eliġibbli:
(a)
flus depożitati ma’, jew strumenti assimilati ta’ flus miżmuma minn, istituzzjoni terza f’arranġament nondepożitarju u mirhun lill-istituzzjoni mutwanti;
(b)
poloz tal-assigurazzjoni fuq il-ħajja mirhuna lill-istituzzjoni mutwanti;
(c)
strumenti maħruġa minn istituzzjonijiet terzi li ser jiġu riakkwistati minn dik l-istituzzjoni fuq talba.
Subtaqsima 2
Protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu
Artikolu 201
Eliġibbiltà ta’ fornituri tal-protezzjoni taħt l-approċċi kollha
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw il-partijiet li ġejjin bħala fornituri eliġibbli tal-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu:
(a)
gvernijiet ċentrali u banek ċentrali;
(b)
gvernijiet reġjonali jew awtoritajiet lokali;
(c)
banek multilaterali tal-iżvilupp;
(d)
skoperturi ta’ organizzazzjonijiet internazzjonali li huma assenjati piż ta’riskju ta’ 0 % skont l-Artikolu 117;
(e)
entitajiet tas-settur pubbliku, meta l-krediti fir-rigward tagħhom jiġu trattati skont l-Artikolu 116;
(f)
istituzzjonijiet, u istituzzjonijiet finanzjarji li għalihom l-iskoperturi għall-istituzzjoni finanzjarja huma ttrattati bħala skoperturi għal istituzzjonijiet skont l-Artikolu 119(5);
(g)
entitajiet korporattivi oħrajn, inklużi entitajiet korporattivi prinċipali, sussidjarji u affiljati tal-istituzzjoni, fejn waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin tkun issodisfatta:
(i)
dawk l-entitajiet korporattivi l-oħra għandhom valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI;
(ii)
fil-każ ta’ istituzzjonijiet li jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont l-Approċċ IRB, dawn l-entitajiet korporattivi l-oħra ma għandhomx valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI rikonoxxuta u huma kklassifikati internament mill-istituzzjoni;
(h)
kontropartijiet ċentrali.
2. Fejn l-istituzzjonijiet jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont l-Approċċ IRB, sabiex ikun eliġibbli bħala fornitur ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu, il-garanti għandu jkun ikklassifikat internament mill-istituzzjoni skont id-dispożizzjonijiet tat-Taqsima 6 tal-Kapitolu 3.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippubblikaw u jżommu l-lista ta’ dawk l-istituzzjonijiet finanzjarji li huma fornituri eliġibbli ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu taħt il-punt (f) tal-paragrafu 1, jew il-kriterji ta’ gwida biex jiġu identifikati tali fornituri eliġibbli oħrajn ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu, flimkien ma’ deskrizzjoni tar-rekwiżiti prudenzjali applikabbli, u jaqsmu l-lista tagħhom mal-awtoritajiet kompetenti l-oħrajn skont l-Artikolu 117 tad-Direttiva 2013/36/UE.
Artikolu 202
Eliġibbiltà ta’ fornituri tal-protezzjoni skont l-Approċċ IRB li jikkwalifikaw għat-trattament stabbilit fl-Artikolu 153(3)
Istituzzjoni tista’ tuża istituzzjonijiet, kumpanniji tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni u aġenziji ta’ esportazzjoni tal-kreditu bħala fornituri eliġibbli ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu li jikkwalifikaw għat-trattament stabbilit fl-Artikolu 153(3) fejn jilħqu l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
għandhom kompetenza biżżejjed fil-forniment ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu;
(b)
huma rregolati b’mod li huwa ekwivalenti għar-regoli stabbiliti f’dan ir-Regolament, jew kellhom, fiż-żmien meta ġiet ipprovduta l-protezzjoni tal-kreditu, valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI rikonoxxuta li kienet ġiet iddeterminata mill-ABE li hija assoċjata mal-livell 3 tal-kwalità tal-kreditu, jew ogħla, skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi għal korporattivi stabbiliti fil-Kapitolu 2;
(c)
kellhom, fiż-żmien meta ġiet ipprovduta l-protezzjoni tal-kreditu, jew għal kwalunkwe perijodu minn wara dik id-data, klassifikazzjoni interna b’PD ekwivalenti għal jew inqas minn dik assoċjata mal-livell 2 jew ogħla tal-kwalità tal-kreditu skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi għal korporattivi stabbiliti fil-Kapitolu 2;
(d)
għandhom klassifikazzjoni interna b’PD ekwivalenti għal jew inqas minn dik assoċjata mal-livell 3 jew ogħla tal-kwalità tal-kreditu skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi għal korporattivi stabbiliti fil-Kapitolu 2.
Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, il-protezzjoni tal-kreditu pprovduta minn aġenziji ta’ esportazzjoni tal-kreditu ma għandhiex tibbenefika mill-ebda kontragaranzija espliċita tal-gvern ċentrali.
Artikolu 203
Eliġibbiltà ta’ garanziji bħala protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu
L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw garanziji bħala protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu eliġibbli.
Subtaqsima 3
Tipi ta’ derivati
Artikolu 204
Tipi ta’ derivati tal-kreditu eliġibbli
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw it-tipi ta’ derivati tal-kreditu li ġejjin, u l-istrumenti li jistgħu jiġu komposti minn tali derivati tal-kreditu jew li huma ekonomikamet effettivament simili, bħall-protezzjoni tal-kreditu eliġibbli:
(a)
swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu (credit default swaps);
(b)
swaps totali tar-redditu;
(c)
noti marbutin mal-kreditu (credit linked notes) sal-limitu tal-kopertura tagħhom bi flus.
Fejn l-istituzzjoni tixtri l-protezzjoni tal-kreditu permezz ta’ total return swap u tirreġistra l-pagamenti netti irċevuti mas-swap bħala dħul nett, iżda ma tirreġistrax id-deterjorament korrispondenti fil-valur tal-assi li huwa protett jew billi tnaqqas il-valur ġust jew permezz ta’ żieda fir-riżervi, dik il-protezzjoni tal-kreditu ma tikkwalifikax bħala protezzjoni tal-kreditu eliġibbli.
2. Fejn l-istituzzjoni twettaq hedge interna permezz ta’ derivat tal-kreditu, sabiex il-protezzjoni tal-kreditu tikkwalifika bħala protezzjoni tal-kreditu eliġibbli għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, ir-riskju tal-kreditu trasferit fil-portafoll tan-negozjar għandu jiġi ttrasferit lil parti terza jew partijiet terzi.
Fejn tkun twettqet hedge interna skont l-ewwel subparagrafu u r-rekwiżiti f’dan il-Kapitolu ikunu ntlaħqu, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ir-regoli stabbiliti fit-Taqsimiet 4 sa 6 għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija fejn dawn jixtru protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu.
Taqsima 3
Rekwiżiti
Subtaqsima 1
Protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu
Artikolu 205
Rekwiżiti għal ftehimiet ta’ netting fil-karta tal-bilanċ għajr ftehimiet ewlenin ta’ netting imsemmija fl-Artikolu 206
Il-ftehimiet tan-netting fil-karta tal-bilanċ għajr il-ftehimiet ewlenin ta’ netting imsemmija fl-Artikolu 206 għandhom jikkwalifikaw bħala forma eliġibbli ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
dawk il-ftehimiet huma legalment effettivi u infurzabbli fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti kollha, inkluż fl-każ ta’ insolvenza jew falliment ta’ kontroparti;
(b)
fi kwalunkwe mument, l-istituzzjonijiet jistgħu jiddeterminaw l-assi u l-passivi li huma soġġetti għal dawn il-ftehimiet;
(c)
l-istituzzjonijiet jissorveljaw u jikkontrollaw ir-riskji assoċjati mat-terminazzjoni tal-protezzjoni tal-kreditu fuq bażi kontinwa;
(d)
l-istituzzjonijiet jissorveljaw u jikkontrollaw l-iskoperturi rilevanti fuq bażi netta u jagħmlu dan fuq bażi kontinwa.
Artikolu 206
Rekwiżiti għall-ftehimiet ewlenin ta’ netting li jkopru transazzjonijiet ta’ riakkwist jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti jew transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali
Ftehimiet ewlenin ta’ netting li jkopru transazzjonijiet ta’ riakkwist, transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti jew transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali għandhom jikkwalifikaw bħala forma eliġibbli ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu fejn il-kollateral ipprovdut skont dawn il-ftehimiet jissodosfa r-rekwiżiti kollha stabbiliti fl-Artikolu 207(2) sa (4) u fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
huma legalment effettivi u infurzabbli fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti kollha, inkluż fil-każ ta’ falliment jew insolvenza tal-kontroparti;
(b)
jagħtu d-dritt lil parti mhux inadempjenti li ttemm u tagħlaq fil-waqt it-transazzjonijiet kollha skont il-ftehim malli sseħħ inadempjenza, inkluż fil-każ ta’ falliment jew insolvenza tal-kontroparti;
(c)
jipprovdu għal netting ta’ qligħ u telf għal transazzjonijiet imwettqa skont ftehim sabiex ikun dovut ammont nett wieħed minn parti waħda lill-oħra.
Artikolu 207
Rekwiżiti għall-kollateral finanzjarju
1. Taħt l-approċċi u l-metodi kollha, kollateral finanzjarju u deheb għandhom jikkwalifikaw bħala kollateral eliġibbli fejn jiġu ssodisfatti r-rekwiżiti kollha stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 4.
2. Il-kwalità tal-kreditu tad-debitur u l-valur tal-kollateral ma għandux ikollu korrelazzjoni materjali pożittiva. Fejn il-valur tal-kollateral jitnaqqas b’mod sinifikanti, dan waħdu ma għandux jimplika deterjorament sinifikanti fil-kwalità kreditizja tad-debitur. Fejn il-kwalità kreditizja tad-debitur issir kritika, din waħedha ma għandhiex timplika deterjorament sinifikanti fil-valur tal-kollateral.
Titoli maħruġa mid-debitur, jew kwalunkwe entità fi grupp relatat, ma għandhomx jikkwalifikaw bħala kollateral eliġibbli. Minkejja dan, il-ħruġ mid-debitur ta’ bonds koperti tiegħu stess li jaqgħu taħt it-termini tal-Artikolu 129 jikkwalifikaw bħala kollateral eliġibbli meta jiġu depożitati bħala kollaterali għal transazzjoni ta’ riakkwist, jekk jikkonformaw mal-kondizzjoni stabbilita fl-ewwel subparagrafu.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jissodisfaw kwalunkwe rekwiżit kuntrattwali u statutorju fir-rigward ta’, u jieħdu l-passi neċessarji kollha sabiex jiżguraw, l-infurzabbiltà tal-arranġamenti tal-kollateral skont il-liġi applikabbli għall-interess tagħhom fil-kollateral.
L-istituzzjonijiet għandhom ikunu wettqu analiżi legali suffiċjenti li tikkonferma l-infurzabbiltà tal-arranġamenti tal-kollateral fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti kollha. Għandhom jerġgħu jwettqu tali analiżi kif neċessarju sabiex tiġi żgurata l-infurzabbiltà kontinwata.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jissodisfaw ir-rekwiżiti operattivi li ġejjin kollha:
(a)
għandhom jiddokumentaw sew l-arranġamenti tal-kollateral u jkollhom stabbiliti proċeduri ċari u robusti għal-likwidazzjoni f’waqtha tal-kollateral;
(b)
għandhom jużaw proċeduri u proċessi robusti sabiex jikkontrollaw riskji li ġejjin mill-użu tal-kollateral, inklużi riskji ta’ protezzjoni tal-kreditu falluta jew imnaqqsa, ir-riskji ta’ valutazzjoni, riskji assoċjati mat- terminazzjoni tal-protezzjoni tal-kreditu, riskji ta’ konċentrazzjoni li ġejjin mill-użu ta’ kollateral u l-interazzjoni mal-profil tar-riskju kumplessiv tal- istituzzjoni;
(c)
għandu jkollhom politiki u prattiki dokumentati fis-seħħ li jikkonċernaw it-tipi u l-ammonti ta’ kollateral aċċettat;
(d)
għandhom jikkalkulaw il-valur tas-suq tal-kollateral, u jivvalutawh mill-ġdid kif adatt, mill-inqas darba kull sitt xhur u meta jkollhom raġuni għalfejn jaħsbu li seħħ tnaqqis sinifikanti fil-valur tas-suq tal-kollateral;
(e)
fejn il-kollateral ikun ta’ parti terza, għandhom jieħdu passi raġonevoli sabiex jiżguraw li l-parti terza tissepara l-kollateral mill-assi proprji tagħha;
(f)
għandhom jiżguraw li jiddedikaw riżorsi biżżejjed għall-funzjonament b’mod ordnat ta’ ftehimiet dwar il-marġni ma’ derivati OTC u l-kontropartijiet li jiffinanzjaw it-titoli, kif ikkalkulati mill-prontezza u l-preċiżjoni tas-sejħiet tagħhom li joħorġu għall-manutenzjoni tal-marġni u l-ħin ta’ rispons għas-sejħiet li jidħlu għall-manutenzjoni tal-marġni;
(g)
għandu jkollhom fis-seħħ politiki ta’ ġestjoni tal-kollateral biex jikkontrollaw, jissorveljaw u jirraportaw dan li ġej:
(i)
ir-riskji li għalihom il-ftehimiet dwar il-marġni jesponuhom;
(ii)
ir-riskju ta’ konċentrazzjoni għal tipi partikolari ta’ assi kollaterali;
(iii)
l-użu mill-ġdid ta’ kollateral inkluż in-nuqqas potenzjali ta’ likwidità li jirriżulta mill-użu mill-ġdid ta’ kollateral irċevut minn kontropartijiet;
(iv)
ir-rinunzja tad-drittijiet għal kollateral depożitat mal-kontropartijiet.
5. Minbarra li jiġu ssodisfatti r-rekwiżiti kollha stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 4, sabiex il-kollateral finanzjarju jikkwalifika bħala kollateral eliġibbli skont il-Metodu Ssimplifikat tal-Kollateral Finanzjarju il-maturità reżidwa tal-protezzjoni għandha tkun mill-inqas twila daqs il-maturità reżidwa tal-iskopertura.
Artikolu 208
Rekwiżiti għal kollateral li huwa proprjetà immobbli
1. Il-proprjetà immobbli għandha tikkwalifika bħala kollateral eliġibbli biss meta jintlaħqu r-rekwiżiti kollha stbabiliti fil-paragrafi 2 sa 5.
2. Għandhom jintlaħqu r-rekwiżiti li ġejjin dwar iċ-ċertezza legali:
(a)
ipoteka jew imposta hija infurzabbli fil-ġurisdizzjonijiet kollha li huma rilevanti fi żmien il-konklużjoni tal-ftehim tal-kreditu u għandhom jiġu ppreżentati kif xieraq u fil-pront;
(b)
ġew issodisfatti r-rekwiżiti legali kollha għall-istabbiliment tar-rahan;
(c)
il-ftehim ta’ protezzjoni u l-proċess legali sottostanti jippermettu lill-istituzzjoni li tirrealizza l-valur tal-protezzjoni f’perijodu ta’ żmien raġonevoli.
3. Għandhom jintlaħqu r-rekwiżiti li ġejjin dwar il-monitoraġġ tal-valuri tal-proprjetà u l-valutazzjoni tal-proprjetà:
(a)
l-istituzzjonijiet jissorveljaw il-valur tal-proprjetà b’mod frekwenti u b’minimu ta’ darba fis-sena għal proprjetà kummerċjali immobbli u darba kull tliet snin għall-proprjetà residenzjali. L-istituzzjonijiet iwettqu sorvejlanza aktar frekwenti fejn is-suq huwa soġġett għal bidliet sinifikanti fil-kondizzjonijiet;
(b)
il-valutazzjoni tal-proprjetà tiġi riveduta meta l-informazzjoni disponibbli għall- istituzzjonijiet tindika li l-valur tal-proprjetà jista’ jkun li naqas materjalment fir-rigward tal-prezzijiet ġenerali tas-suq u dik ir-reviżjoni titwettaq minn stimatur li għandu l-kwalifiki, l-abbiltà u l-esperjenza meħtieġa sabiex iwettaq valutazzjoni u li huwa indipendenti mill-proċess tad-deċiżjoni dwar il-kreditu. Għal self li jaqbeż EUR 3 miljuni jew il-5 % tal-fondi proprji ta’ istituzzjoni, il-valutazzjoni tal-proprjetà għandha tiġi riveduta minn tali stimatur mill-inqas kull tliet snin.
L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw metodi statistiċi sabiex jissorveljaw il-valur tal-proprjetà u jidentifikaw proprjetà li teħtieġ rivalutazzjoni.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jiddokumentaw biċ-ċar it-tipi ta’ proprjetà immobbli residenzjali u kummerċjali li jaċċettaw u l-politiki tal-għoti ta’ self tagħhom f’dan ir-rigward.
5. L-istituzzjonijet għandu jkollhom proċeduri stabbiliti sabiex jissorveljaw li l-proprjetà meħuda bħala protezzjoni tal-kreditu hija assigurata b’mod adegwat kontra r-riskju ta’ ħsara.
Artikolu 209
Rekwiżiti għar-reċivibbli
1. Ir-riċevibbli għandhom jikkwalifikaw bħala kollateral eliġibbli fejn jintlaħqu r-rekwiżiti kollha stabbiliti fil-paragrafi 2 u 3.
2. Għandhom jintlaħqu r-rekwiżiti li ġejjin dwar iċ-ċertezza legali:
(a)
il-mekkaniżmu legali li permezz tiegħu jiġi pprovdut il-kollateral lil istituzzjoni mutwanti għandu jkun robust u effettiv u jiżgura li dik l-istituzzjoni għandha drittijiet ċari fuq il-kollateral inkluż id-dritt għar-rikavati mill-bejgħ tal-kollateral;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jieħdu l-passi neċessarji kollha sabiex jissodisfaw ir- rekwiżiti lokali fir-rigward tal-infurzabbiltà tal-interess fuq it-titolu. L- istituzzjonijiet mutwanti għandu jkollhom pretensjoni tal-ewwel prijorità fuq il- kollateral għalkemm tali pretensjonijiet jistgħu jiqbgħu soġġetti għall- pretensjonijiet ta’ kredituri preferenzjali kif ikun speċifikat f’dispożizzjonijiet leġiżlattivi;
(c)
l-istituzzjonijiet għandhom ikunu wettqu analiżi legali suffiċjenti li tikkonferma l-infurzabbiltà tal-arranġamenti tal-kollateral fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti kollha;
(d)
l-istituzzjonijiet għandhom jiddokumentaw kif xieraq l-arranġamenti tal-kollateral tagħhom u għandu jkollhom fis-seħħ proċeduri ċari u robusti għall-irkupru fil-pront tal-kollateral;
(e)
l-istituzzjonijiet għandu jkollhom proċeduri stabbiliti sabiex jiżguraw li jiġu osservati kwalunkwe kondizzjonijiet legali meħtieġa għad-dikjarazzjoni ta’ inadempjenza ta’ mutwatarju u għall-irkupru fil-pront ta’ kollateral;
(f)
fil-każ ta’ diffikultà finanzjarja jew inadempjenza ta’ mutwatarju, l-istituzzjonijiet għandu jkollhom awtorità legali sabiex ibigħu jew jassenjaw ir-riċevibbli lil partijiet oħra mingħajr il-kunens tad-debituri tar-riċevibbli.
3. Għandhom jintlaħqu r-rekwiżiti li ġejjin dwar il-ġestjoni tar-riskji:
(a)
istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ proċess validu għad-determinazzjoni ta’ riskju tal-kreditu assoċjat mar-riċevibbli. Tali proċess għandu jinkludi analiżi tan-negozju u l-industrija tal-mutwatarju u t-tipi ta’ klijenti li jinnegozja magħhom. Fejn l-istituzzjoni tiddependi fuq il-mutwatarji tagħha sabiex taċċerta r-riskju tal-kreditu tal-konsumaturi, l-istituzzjoni għandha tanalizza l-prattiki ta’ kreditu tal-mutwatarji sabiex tiżgura ruħha mill-validità u l-kredibbiltà tagħhom;
(b)
id-differenza bejn l-ammont tal-iskopertura u l-valur tar-riċevibbli għandu jirreflettu l-fatturi xierqa kollha, inklużi l-ispiża tal-irkupru, il-konċentrazzjoni fl-aggregazzjoni tar-riċevibbli mirhuna minn mutwatarju individwali, u r-riskju potenzjali ta’ konċentrazzjoni fi ħdan l-iskoperturi totali tal-istituzzjoni lil hinn minn dak ikkontrollat mill-metodoloġija ġenerali tal-istituzzjoni. L-istituzzjonijiet għandhom iżommu proċess kontinwu ta’ monitoraġġ adatt għar-riċevibbli. Għandhom janalizzaw ukoll, fuq bażi regolari, il-konformità mal-ftehimiet tal-għoti tal-self, ir-restrizzjonijiet ambjentali, u r-rekwiżiti legali oħrajn;
(c)
riċevibbli mirhuna minn mutwatarju għandhom ikunu diversifikati u mhux korrelatati iżżejjed ma’ dak il-mutwatarju. Fejn ikun hemm korrelazzjoni materjali pożittiva, l-istituzzjonijiet għandhom iqisu r-riskji li jmorru mal-iffissar tal-marġni għall-aggregazzjoni kollha tal-kollateral;
(d)
l-istituzzjonijiet ma għandhomx jużaw riċevibbli minn affiljati ta’ mutwatarju, inklużi sussidjarji u impjegati, bħala protezzjoni tal-kreditu eliġibbli;
(e)
l-istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ proċess dokumentat għall-ġbir ta’ pagamenti ta’ riċevibbli f’sitwazzjonijiet ta’ diffikultà. L-istituzzjonijiet għandu jkollhom fis-seħħ il-faċilitajiet meħtieġa għall-irkupru anki meta normalment jiddependu fuq il-mutwatarji tagħhom għall-ġbir.
Artikolu 210
Rekwiżiti għal kollateral fiżiku ieħor
Kollateral fiżiku għajr kollateral li huwa proprjetà immobbli għandu jikkwalifika bħala kollateral eliġibbli skont l-Approċċ IRB fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-arraġnament tal-kollateral li taħtu jiġi pprovdut il-kollateral fiżiku lill-istituzzjoni għandu jkun legalment effettiv u infurzabbli fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti kollha u għandu jippermetti lill-istituzzjoni li tirrealizza l-valur tal-kollateral fi żmien raġonevoli;
(b)
bl-eċċezzjoni unika tal-pretensjonijiet tal-ewwel prijorità permissibbli msemmija fl-Artikolu 209(2)(b), l-ewwel rhuna, jew imposti fuq, kollateral biss għandhom jikkwalifikaw bħala kollateral eliġibbli u istituzzjoni għandu jkollha prijorità fuq il-mutwanti l-oħra kollha għar-rikavat realizzat mill-kollateral;
(c)
l-istituzzjonijiet għandhom jissorveljaw il-valur tal-kollateral fuq bażi frekwenti u mill-inqas darba fis-sena. L-istituzzjonijiet għandhom iwettqu monitoraġġ aktar frekwenti fejn is-suq ikun soġġett għal bidliet sinifikanti fil-kondizzjonijiet;
(d)
il-ftehim ta’ self għandu jinkludi deskrizzjonijiet dettaljati tal-kollateral kif ukoll speċifikazzjonijiet dettaljati tal-mod u l-frekwenza tar-rivalutazzjoni;
(e)
l-istituzzjonijiet għandhom jiddokumentaw b’mod ċar fil-politiki u l-proċeduri tal-kreditu interni tagħhom disponibbli għall-eżami tat-tipi ta’ kollateral fiżiku li jaċċettaw u l-politiki u l-prattiki li għandhom fis-seħħ fir-rigward tal-ammont xieraq ta’ kull tip ta’ kollateral relatat mal-ammont tal-iskopertura;
(f)
il-politiki ta’ kreditu tal-istituzzjonijiet fir-rigward tal-istruttura tat-transazzjoni għandhom jindirizzaw dawn li ġejjin:
(i)
ir-rekwiżiti ta’ kollateral xieraq relattiv għall-ammont tal-iskopertura;
(ii)
il-kapaċità ta’ likwidazzjoni fil-pront tal-kollateral;
(iii)
il-kapaċità li prezz jew valur tas-suq ikun stabbilit b’mod oġġettiv;
(iv)
il-frekwenza li biha l-valur jista’ jinkiseb fil-pront, inkluża evalwazzjoni jew valutazzjoni professjonali;
(v)
il-volatilità jew approssimazzjoni tal-volatilità tal-valur tal-kollateral.
(g)
meta jwettqu l-valutazzjoni inizjali u r-rivalutazzjoni, l-istituzzjonijiet għandhom jieħdu kont sħiħ ta’ kull deterjorament jew obsolenza tal-kollateral, billi jagħtu attenzjoni partikolari lill-effetti tal-passaġġ taż-żmien fuq kollateral sensittiv għall-moda jew iż-żmien;
(h)
l-istituzzjonijiet għandu jkollhom id-dritt li fiżikament jispezzjonaw il-kollateral. Għandu jkollhom ukoll politiki u proċeduri fis-seħħ sabiex jindirizzaw l-eżerċizzju tad-dritt tagħhom għal spezzjoni fiżika;
(i)
il-kollateral użat bħala protezzjoni għandu jkun adegwament assigurat kontra r-riskju ta’ ħsara u l-istituzzjonijiet għandu jkollhom proċeduri fis-seħħ sabiex jissorveljaw dan.
Artikolu 211
Rekwiżiti għat-trattament ta’ skoperturi ta’ kiri bħala kollateralizzati
L-istituzzjonijiet għandhom jittrattaw skoperturi li jirriżultaw minn transazzjonijiet ta’ kiri bħala kollateralizzati skont it-tip ta’ proprjetà mikrija, fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 208 jew 210, kif applikabbli, għat-tip ta’ proprjetà mikrija sabiex tikkwalifika bħala kollateral eliġibbli;
(b)
is-sid il-kera għandu fis-seħħ ġestjoni tar-riskji robust fir-rigward tal-użu magħmul mill-assi mikrija, il-lokalità tiegħu, l-età u t-tul ta’ żmien ippjanat tal-użu tiegħu, inkluż monitoraġġ xieraq tal-valur tal-garanzija;
(c)
is-sid il-kera huwa l-proprjetarju legali tal-assi u jista’ jeżerċita d-drittijiet tiegħu bħala sid fil-ħin;
(d)
fejn din għadha ma ġietx aċċertata fil-kalkolu tal-livell ta’ LGD, id-differenza bejn il-valur tal-ammont mhux ammortizzat u l-valur tas-suq tal-garanzija mhijiex daqshekk kbira li tenfasizza wisq il-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu attribwita lill-assi mikrijin.
Artikolu 212
Rekwiżiti għal protezzjoni ffinanzjata oħra tal-kreditu
1. Flus iddepożitati ma’, jew strumenti ta’ flus assimilati miżmuma minn, instituzzjoni terza, għandhom ikunu eliġibbli għat-trattament stabbilit fl-Artikolu 232(1), meta jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-pretensjoni ta’ mutwatarju kontra l-istituzzjoni terza hija mirhuna bil-miftuħ jew assenjata lill-istituzzjoni mutwanti u t-tali rahan jew assenjazzjoni hija legalment effettiva u infurzabbli fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti kollha u hija mingħajr kondizzjonijiet u irrevokabbli;
(b)
l-istituzzjoni terza hija nnotifikata dwar ir-rahan jew l-assenjazzjoni;
(c)
bħala konsegwenza tan-notifika, l-istituzzjoni terza tista’ tagħmel pagamenti biss lill-istituzzjoni mutwanti jew lil partijiet oħra biss bil-kunsens minn qabel tal-istituzzjoni mutwanti.
2. Poloz tal-assigurazzjoni fuq il-ħajja mirhuna lill-istituzzjoni mutwanti għandhom jikkwalifikaw bħala kollateral eliġibbli fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-polza tal-assigurazzjoni fuq il-ħajja hi mirhuna jew assenjata bil-miftuħ lill-istituzzjoni mutwanti;
(b)
il-kumpannija li tagħti l-assigurazzjoni fuq il-ħajja tiġi notifikata dwar ir-rahan jew l-assenjazzjoni u, bħala riżultat tan-notifika, tista’ ma tħallasx l-ammonti pagabbli skont il-kuntratt mingħajr kunsens minn qabel tal-istituzzjoni mutwanti;
(c)
ċessjoni f’każ ta’ inadempjenza tal-mutwatarju;
(d)
l-istituzzjoni mutwanti hija infurmata b’kull nuqqas ta’ pagament skont il-polza mid-detentur tal-polza;
(e)
il-protezzjoni tal-kreditu hija pprovduta għall-maturità tas-self. Fejn dan mhuwiex possibbli minħabba li r-relazzjoni tal-assigurazzjoni tintemm qabel ma tiskadi r-relazzjoni tas-self, l-istituzzjoni għandha tiżgura li l-ammont idderivat mill-kuntratt tal-assigurazzjoni jservi lill-istituzzjoni bħala garanzija sa tmiem it-tul taż-żmien tal-ftehim tal-kreditu;
(f)
ir-rahan jew l-assenjazzjoni hija legalment effettiva u infurzabbli fil-ġurisdizzjonijiet kollha li huma rilevanti fi żmien il-konklużjoni tal-ftehim tal-kreditu;
(g)
il-valur taċ-ċessjoni huwa dikjarat mill-kumpannija li tipprovdi l-assigurazzjoni fuq il-ħajja u ma jistax jitnaqqas;
(h)
fuq talba, il-valur taċ-ċessjoni għandu jitħallas mill-kumpannija li tipprovdi l-assigurazzjoni fuq il-ħajja fil-pront;
(i)
il-valur taċ-ċessjoni ma għandux jintalab migħajr il-kunsens minn qabel tal-istituzzjoni;
(j)
il-kumpannija li tipprovdi l-assigurazzjoni fuq il-ħajja hija soġġetta għad-Direttiva 2009/138/KE jew hija soġġetta għas-superviżjoni minn awtorità kompetenti ta’ pajjiż terz li japplika arranġamenti superviżorji u regolatorji mill-inqas ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni.
Subtaqsima 2
Protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata u noti marbuta mal-kreditu
Artikolu 213
Rekwiżiti komuni għall-garanziji u d-derivati tal-kreditu
1. Soġġett għall-Artikolu 214(1), il-protezzjoni tal-kreditu minn garanzija jew derivat tal-kreditu għandha tikkwalifika bħala protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu eliġibbli fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-protezzjoni tal-kreditu hija diretta;
(b)
hemm definizzjoni ċara u inkontrovertibbli ta’ sa fejn tasal il-protezzjoni tal- kreditu;
(c)
il-kuntratt tal-protezzjoni tal-kreditu ma fih l-ebda klawżola, li t-twettiq tagħha ma taqax taħt il-kontroll dirett tal-mutwanti, li:
(i)
tippermetti lill-fornitur tal-protezzjoni jikkanċella l-protezzjoni b’mod unilaterali;
(ii)
iżżid l-kost effettiv tal-protezzjoni bħala konsegwenza ta’ deterjorament fil-kwalità tal-kreditu tal-iskopertura protetta;
(iii)
tista’ tipprevjeni lill-fornitur tal-protezzjoni milli jkun obbligat jħallas fil-ħin f’każ li d-debitur oriġinali jonqos milli jħallas xi pagamenti dovuti, jew meta l-kuntratt tal-kiri jkun skada għall-finijiet ta’ rikonoxximent tal-valur reżidwu ggarantit skont l-Artikoli 134(7) u 166(4);
(iv)
tista’ tippermetti li l-maturità tal-protezzjoni tal-kreditu tiġi mnaqqsa mill-fornitur tal-protezzjoni;
(d)
il-kuntratt tal-protezzjoni tal-kreditu huwa legalment effettiv u infurzabbli fil-ġurisdizzjonijiet kollha li huma rilevanti fi żmien il-konklużjoni tal-ftehim tal-kreditu.
2. Istituzzjoni għandha turi lill-awtoritajiet kompententi li għandha sistemi fis-seħħ biex tiġġestixxi l-konċentrazzjoni potenzjali tar-riskju li jirriżulta mill-użu ta’ garanziji u derivati tal-kreditu. Istituzzjoni għandha tkun tista’ turi għas-sodisfazzjon tal-awtoritajiet kompetenti kif l-istrateġija tagħha fir-rigward tal-użu tad-derivati tal-kreditu u l-garanziji jinteraġixxi mal-ġestjoni tagħha tal-profil tar-riskju kumplessiv.
3. Istituzzjoni għandha tissodisfa kull rekwiżit kuntrattwali u statutorju fir-rigward ta’, u tieħu l-passi kollha neċessarji sabiex tiżgura, l-infurzabbiltà tal-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu tagħha skont il-liġi applikabbli għall-interess tagħha fil-protezzjoni tal-kreditu.
Istituzzjoni għandha tkun wettqet analiżi legali suffiċjenti li tikkonferma l-infurzabbiltà tal-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti kollha. Hija għandha tirrepeti tali analiżi kif neċessarju sabiex jiżguraw infurzabbiltà kontinwata.
Artikolu 214
Kontrogaranziji sovrani u ta’ entitajiet oħrajn tas-settur pubbliku
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jittrattaw l-iskoperturi msemmijin fil-paragrafu 2 bħala protetti b’garanzija provduta mill-entitajiet elenkati f’dak il-paragrafu, jekk ikunu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-kontrogaranzija tkopri l-elementi kollha tar-riskju tal-kreditu tal-pretensjoni;
(b)
garanziji stabbiliti fl-Artikoli 213 u 215(1), għajr il-fatt li l- kontrogaranzija mhux neċessarjament tkun diretta;
(c)
kopertura tal-kontrogaranzija hija inqas mill-ekwivalenti effettiv għal dik ta’ garanzija diretta mill-entità inkwistjoni.
2. It-trattament stipulat fil-paragrafu 1 għandu japplika għal skoperturi protetti b’garanzija li hija kontrogarantita minn waħda minn dawn l-entitajiet li ġejjin:
(a)
gvern ċentrali jew bank ċentrali;
(b)
gvern reġjonali jew awtorità lokali;
(c)
entità tas-settur pubbliku, li l-pretensjonijiet fuqha huma ttrattati bħala pretensjonijiet fuq l-gvern ċentrali skont l-Artikolu 116(4);
(d)
bank ta’ żvilupp multilaterali jew organizzazzjoni internazzjonali, li huma assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont jew permezz tal-Artikoli 117(2) u 118 rispettivament;
(e)
entità tas-settur pubbliku, li pretensjonijiet fuqha huma ttrattati skont l-Artikolu 116(1) u (2).
3. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw it-trattament stabbilit fil-paragrafu 1 ukoll għal skopertura li mhijiex kontrogarantita minn entità elenkata fil-paragrafu 2 fejn il-kontrogaranzija nfisha ta’ dik l-iskopertura hija direttament garantita minn waħda minn dawk l-entitajiet u jkunu ssodisfatti l-kondizzjonijiet elenkati fil-paragrafu 1.
Artikolu 215
Rekwiżiti addizzjonali għall-garanziji
1. Il-garanziji għandhom jikkwalifikaw bħala protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu eliġibbli meta jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha tal-Artikolu 213 u l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
mal-inadempjenza li tikkwalifika bħala tali jew nuqqas ta’ pagament minn kontroparti, l-istituzzjoni mutwanti għandha d-dritt li titlob lill-garanti, fil-ħin, għal kwalunkwe flejjes dovuti skont il-pretensjoni li fir-rigward tagħha hija pprovduta l-protezzjoni u l-pagament mill-garanti ma għandux ikun soġġett għall-kondizzjoni li l-istituzzjoni mutwanti jkollha l-ewwel tfittex lid-debitur; Fil-każ ta’ il-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu li tkopri self ipotekarju residenzjali, ir-rekwiżiti fl-Artikolu 213(1)(c)(iii) u fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-punt għandhom jiġu ssodisfatti biss fi żmien 24 xahar;
(b)
il-garanzija hija obbligazzjoni espliċitament dokumentata li jassumi l-garanti;
(c)
tiġi ssodisfatta waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-garanzija tkopri t-tipi kollha ta’ pagamenti li d-debitur huwa mistenni jagħmel fir-rigward tal-pretensjoni;
(ii)
fejn ċerti tipi ta’ pagamenti huma esklużi mill-garanzija, l-istituzzjoni mutwanti tkun aġġustat il-valur tal-garanzija b’mod li jirrefletti l- kopertura limitata.
2. Fil-każ ta’ garanziji pprovduti fil-kuntest ta’ skemi ta’ garanzija reċiproka jew ipprovduti minn jew kontrogarantiti mill-entitajiet elenkati fl-Artikolu 214(2), ir-rekwiżiti fil-punt (a) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għandhom jiġu kkunsidrati bħala ssodisfatti fejn tintlaħaq waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni mutwanti għandha d-dritt li tikseb fil-ħin pagament provviżorju mingħand il-garanti li jissodisfa ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
jirrappreżenta stima robusta tal-ammont tat-telf, inkluż telf li jirriżulta min-nuqqas ta’ pagament tal-imgħax u tipi oħra ta’ pagament li l-mutwatarju huwa obbligat li jagħmel, li l-istituzzjoni mutwanti aktarx iġġarrab;
(ii)
huwa proporzjonat għall-kopertura tal-garanzija;
(b)
l-istituzzjoni mutwanti tista’ turi, għas-sodisfazzjon tal-awtoritajiet kompetenti li l-effetti tal-garanzija, li għandhom ikopru wkoll telf li jirriżulta min-nuqqas ta’ pagament tal-imgħax jew tipi oħra ta’ pagamenti li l-mutwatarju huwa obbligat li jagħmel, jiġġustifikaw tali trattament.
Artikolu 216
Rekwiżiti addizzjonali għad-derivati tal-kreditu
1. Derivat tal-kreditu għandu jikkwalifika bħala protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu eliġibbli fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha fl-Artikolu 213 u l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-avvenimenti tal-kreditu speċifikati fil-kuntratt tad-derivat tal-kreditu jinkludu:
(i)
in-nuqqas ta’ pagament tal-ammonti dovuti skont it-termini tal-obbligazzjoni sottostanti li huma fis-seħħ fi żmien it-tali nuqqas, b’perijodu ta’ konċessjoni li huwa ugwali għal jew iqsar mill-perijodu ta’ konċessjoni fl-obbligazzjoni sottostanti;
(ii)
il-falliment, l-insolvenza jew l-inkapaċità tad-debitur li jħallas id-djun tiegħu, jew in-nuqqas jew l-ammissjoni tiegħu bil-miktub tal-inkapaċità tiegħu b’mod ġenerali li jħallas id-djun tiegħu meta jsiru dovuti, u avvenimenti analogi;
(iii)
ir-ristrutturar tal-obbligazzjoni sottostanti li jinvolvi l-maħfra jew ir-rinviju tal-ammont kapitali, l-imgħax jew it-tariffi li jirriżultaw f’avveniment ta’ telf tal-kreditu;
(b)
fejn id-derivati tal-kreditu jippermettu saldu bi flus:
(i)
l-istituzzjonijiet ikollhom fis-seħħ proċess ta’ valutazzjoni robust sabiex jiġi stmat it-telf b’mod affidabbli;
(ii)
hemm perijodu speċifikat b’mod ċar biex jinkisbu valutazzjonijiet tal-obbligazzjoni sottostanti wara li jkun seħħ avveniment tal-kreditu;
(c)
fejn id-dritt u l-kapaċità tax-xerrej tal-protezzjoni li jittrasferixxi l-obbligazzjoni sottostanti lill-fornitur tal-protezzjoni jkunu meħtieġa għas-saldu, it-termini tal-obbligazzjoni sottostanti jispeċifikaw li kull kunsens meħtieġ għal tali trasferiment ma għandux jiġi miċħud mingħajr raġuni valida;
(d)
l-identità tal-partijiet responsabbli biex jiddeterminaw jekk seħħx avveniment ta’ kreditu hija definita b’mod ċar;
(e)
id-determinazzjoni tal-avveniment ta’ kreditu mhijiex ir-responsabbiltà unika tal-fornitur tal-protezzjoni;
(f)
ix-xerrej tal-protezzjoni għandu d-dritt jew il-kapaċità li jinforma lill-fornitur tal-protezzjoni li jkun seħħ avveniment ta’ kreditu.
Fejn l-avvenimenti ta’ kreditu ma jinkludux ristrutturar tal-obbligazzjoni sottostanti kif spjegat fil-punt (a)(iii), il-protezzjoni tal-kreditu tista’ xorta waħda tkun eliġibbli soġġett għal tnaqqis fil-valur kif speċifikat fl-Artikolu 233(2);
2. Diskrepanza bejn l-obbligazzjoni sottostanti u l-obbligazzjoni ta’ riferiment taħt id-derivat tal-kreditu jew bejn l-obbligazzjoni sottostanti u l-obbligazzjoni użata biex jiġi ddeterminat jekk seħħx avveniment ta’ kreditu hija permissibbli biss fejn jiġu ssodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-obbligazzjoni ta’ riferiment jew l-obbligazzjoni użata biex jiġi ddeterminat jekk seħħx avveniment ta’ kreditu, skont il-każ, hija klassifikata ‧pari passu‧ ma’ jew hija subordinata għall-obbligazzjoni sottostanti;
(b)
l-obbligazzjoni sottostanti u l-obbligazzjoni ta’ riferiment jew l-obbligazzjoni użata biex jiġi ddeterminat jekk seħħx avveniment ta’ kreditu, skont il-każ, ikollhom l-istess debitur u hemm fis-seħħ klawżoli transversali ta’ inadempjenza u aċċelerazzjoni legalment infurzabbli.
Artikolu 217
Rekwiżiti għall-ksib tat-trattament stabbilit fl-Artikolu 153(3)
1. Sabiex tkun eleġibbli għat-trattament stabbilit fl-Artikolu 153(3), il-protezzjoni tal-kreditu derivata minn garanzija jew derivat tal-kreditu għandu jissodisfa l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-obbligazzjoni sottostanti hija għal waħda mill-iskoperturi li ġejjin:
(i)
skopertura korporattiva kif imsemmi fl-Artikolu 147, għajr impriżi tal- assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni;
(ii)
skopertura għal gvern reġjonali, awtorità lokali jew entità tas-settur pubbliku li mhijiex trattata bħala skopertura għal gvern ċentrali jew bank ċentrali skont l-Artikolu 147;
(iii)
skopertura għal SME, klassifikata bħala skopertura fil-livell tal-konsumaturi skont l-Artikolu 147(5);
(b)
id-debituri sottostanti mhumiex membri tal-istess grupp bħall-fornituri tal- protezzjoni;
(c)
l-iskopertura hija ħħeġġjata minn wieħed mill-istrumenti li ġejjin:
(i)
derivati tal-kreditu mhux iffinanzjati b’isem wieħed jew garanziji b’isem wieħed;
(ii)
prodotti f’basket tat-tip "first-to-default";
(iii)
prodotti f’basket tat-tip "nth-to-default";
(d)
il-protezzjoni tal-kreditu tissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikoli 213, 215 u 216, kif applikabbli;
(e)
il-piż tar-riskju li huwa assoċjat mal-iskopertura qabel l-applikazzjoni tat-trattament stipulat fl-Artikolu 153(3), mhux diġà kkunsidrat f’xi aspett tal-protezzjoni tal-kreditu;
(f)
istituzzjoni għandha d-dritt u l-aspettattiva li tirċievi pagament mill-fornitur tal-protezzjoni mingħajr ma jkollha tieħu azzjoni legali sabiex tfittex il-kontroparti għall-pagament. Sa fejn huwa possibbli, l-istituzzjoni għandha tieħu l-passi sabiex tissodisfa ruħha li l-fornitur tal-protezzjoni lest li jħallas fil-pront jekk iseħħ avveniment ta’ kreditu;
(g)
il-protezzjoni tal-kreditu mixtrija tassorbi t-telf tal-kreditu kollu fuq il-porzjon iħħeġġjat ta’ skopertura li tirriżulta minħabba l-fatt li jseħħu avvenimenti ta’ kreditu elenkati fil-kuntratt;
(h)
fejn l-istruttura tal-ħlas tal-protezzjoni tal-kreditu tipprovdi għal saldu fiżiku, hemm ċertezza legali fir-rigward tal-konsenja tas-self, tal-bond, jew tal-obbligazzjoni kontinġenti;
(i)
fejn istituzzjoni bi ħsiebha tikkonsenja obbligazzjoni għajr l-iskopertura sottostanti, għandha tiżgura li l-obbligazzjoni li għandha tiġi konsenjata hija likwida biżżejjed sabiex l-istituzzjoni tkun tista’ tixtriha għall-konsenja b’konformità mal-kuntratt;
(j)
it-termini u l-kondizzjonijiet tal-arranġamenti tal-protezzjoni tal-kreditu huma legalment ikkonfermati bil-miktub kemm mill-fornituri tal-protezzjoni kif ukoll mill-istituzzjoni;
(k)
l-istituzzjonijiet għandhom fis-seħħ proċess biex jidentifikaw korrelazzjoni eċċessiva bejn l-affidabbiltà kreditizja ta’ fornitur tal-protezzjoni u d-debitur tal-iskopertura sottostanti minħabba li l-prestazzjoni tagħhom tkun dipendenti fuq fatturi komuni lil hinn mill-fattur tar-riskju sistematiku;
(l)
fil-każ ta’ protezzjoni kontra r-riskju ta’ dilwizzjoni, il-bejjiegħ tar-riċevibbli mixtrija mhuwiex membru tal-istess grupp bħall-fornitur tal-protezzjoni.
2. Għall-finijiet tal-punt (c)(ii) tal-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw it-trattament stabbilit fl-Artikolu 153(3) għall-assi fil-basket bl-ammont l-aktar baxx ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju.
3. Għall-finijiet tal-punt (c)(iii) tal-paragrafu 1, il-protezzjoni miksuba hija eliġibbli biss għall-konsiderazzjoni taħt dan il-qafas fejn protezzjoni tal-inadempjenza nurmu (n-1) eliġibbli tkun inkisbet ukoll jew fejn (n-1) tal-assi fil-basket diġà sar jew saru inadempjenti. Fejn dan huwa l-każ, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw it-trattament stabbilit fl-Artikolu 153(3) għall-assi fil-basket bl-ammont l-aktar baxx ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju.
Taqsima 4
Kalkolu tal-effetti tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu
Subtaqsima 1
Protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu
Artikolu 218
Noti marbuta mal-kreditu
Investimenti f’noti marbuta mal-kreditu maħruġa mill-istituzzjoni mutwanti jistgħu jiġu ttrattati bħala kollateral fi flus għall-finijiet ta’ kalkolu tal-effett ta’ protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu skont din is-Subtaqsima, sakemm l-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu inkorporat fin-nota marbuta mal-kreditu jikkwalifika bħala protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu eliġibbli. Għall-finijiet tad-determinazzjoni dwar jekk swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu inkorporati fin-nota marbuta mal-kreditu jikkwalifikawx bħala protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu eliġibbli, l-istituzzjoni tista’ tqis li l-kondizzjoni fil-punt (c) tal-Artikolu 194(6) tkun ġiet sodisfatta.
Artikolu 219
Netting li jidher fil-karta tal-bilanċ
Self lil u depożiti mal-istituzzjoni mutwanti soġġetti għal netting fil-karta tal-bilanċ għandhom jiġu ttrattati minn dik l-istituzzjoni bħala kollateral fi flus għall-finijiet tal-kalkolu tal-effett tal-protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu għal dak is-self u depożiti tal-istituzzjoni mutwanti soġġetti għal netting fil-karta tal-bilanċ li huma denominati fl-istess munita.
Artikolu 220
Użu tal-Approċċ tal-Aġġustamenti Superviżorji għall-Volatilità jew l-Approċċ tal-Istimi Proprji għall-Aġġustamenti għall-Volatilità għall-ftehimiet ewlenin ta’ netting
1. Meta l-istituzzjonijiet jikkalkulaw il-‘valur tal-iskopertura aġġustat għal kollox’ (E*) għall-iskoperturi soġġetti għal ftehim ewlieni ta’ netting eliġibbli li jkopri t-transazzjonijiet ta’ riakkwist jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti jew transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali, għandhom jikkalkulaw l-aġġustamenti għall-volatilità li għandhom bżonn japplikaw jew permezz tal-Approċċ tal-Aġġustamenti Superviżorji għall-Volatilità jew inkella permezz tal-Approċċ tal-Istimi Proprji għall-Aġġustamenti għall-Volatilità (‘Approċċ tal-Istimi Proprji’) kif stabbilit fl-Artikoli 223 sa 226 għall-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju.
L-użu tal-Approċċ tal-Istimi Proprji għandu jkun soġġett għall-istess kondizzjoniijet u rekwiżiti li japplikaw fil-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju.
2. Għall-finijiet tal-kalkolu ta’ E*, l-istituzzjonijiet għandhom:
(a)
jikkalkulaw il-pożizzjoni netta f’kull grupp ta’ titoli jew f’kull tip ta’ prodott billi jnaqqsu l-ammont fil-punt (ii) mill-ammont fil-punt (i):
(i)
il-valur totali ta’ grupp ta’ titoli jew ta’ prodotti tal-istess tip mikrija, mibjugħa jew ipprovduti skont il-ftehim ewlieni ta’ netting;
(ii)
il-valur totali ta’ grupp ta’ titoli jew ta’ prodotti tal-istess tip meħuda b’self, mixtrija jew irċevuti skont il-ftehim ewlieni ta’ netting;
(b)
jikkalkolaw il-pożizzjoni netta f’kull munita, għajr il-munita tas-saldu tal-ftehim ewlieni ta’ netting, billi jnaqqsu l-ammont fil-punt (ii) mill-ammont fil-punt (i):
(i)
s-somma tal-valur totali ta’ titoli denominati f’dik il-munita mikrijin, mibjugħa jew provduti skont il-ftehim ewlieni ta’ netting u l-ammont ta’ flus f’dik il-munita mislufa jew trasferiti skont dak il-ftehim;
(ii)
is-somma tal-valur totali ta’ titoli denominati f’dik il-munita meħuda b’self, mixtrija jew irċevuti skont il-ftehim ewlieni ta’ netting u l- ammont ta’ flus f’dik il-munita meħuda f’self jew irċevuti skont dak il- ftehim;
(c)
japplikaw l-aġġustament fil-volatilità xieraq għal grupp ta’ titoli partikolari jew pożizzjoni ta’ flus biex jassorbi l-valur tal-pożizzjoni pożittiva jew negattiva netta fit-titoli f’dak il-grupp;
(d)
japplikaw l-aġġustament għall-volatilità tar-riskju tal-kambju (fx) għall-pożizzjoni pożittiva jew negattiva netta f’kull munita għajr il-munita tas-saldu tal-ftehim ewlieni ta’ netting.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw E* skont il-formula li ġejja:
fejn:
Ei
=
il-valur tal-iskopertura għal kull skopertura separata i skont il-ftehim li tkun tapplika fin-nuqqas ta’ protezzjoni tal-kreditu, fejn l-istituzzjonijiet jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ Standardizzat jew fejn jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont l-Approċċ IRB;
Ci
=
il-valur tat-titoli f’kull grupp jew prodotti tal-istess tip meħuda b’self, mixtrija jew irċevuti jew il-flus meħuda b’self jew irċevuti fir-rigward ta’ kull skopertura i;
=
il-pożizzjoni netta (pożittiva jew negattiva) fi grupp partikolari ta’ titoli j;
=
il-pożizzjoni netta (pożittiva jew negattiva) f’munita partikolari k għajr il-munita tas-saldu tal-ftehim kif ikkalkulata fil-punt (b) tal-paragrafu 2;
=
l-aġġustament għall-volatilità li hu adatt għal grupp partikolari ta’ titoli j;
=
l-aġġustament għall-volatilità tal-kambju għall-munita k.
4. Għall-finijiet tal-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija għal transazzjonijiet ta’ riakkwist jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti jew transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali koperti minn ftehimiet ewlenin ta’ netting, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw E* kif ikkalkulata skont il-paragrafu 3 bħala l-valur tal-iskopertura tal-iskopertura għall-kontroparti li tirriżulta mit-transazzjonijiet soġġetti għall-ftehim ewlieni ta’ netting għall-finijiet tal-Artikolu 113 skont l-Approċċ Standardizzat jew il-Kapitolu 3 skont l-Approċċ IRB.
5. Għall-finijiet tal-paragrafi 2 u 3, ‘grupp ta’ titoli’ tfisser titoli li jinħarġu mill-istess entità, jkollhom l-istess data ta’ ħruġ, l-istess maturità, huma soġġetti għall-istess termini u kondizzjonijiet, u huma soġġetti għall-istess perijodi ta’ likwidazzjoni kif indikat fl-Artikoli 224 u 225, kif applikabbli.
Artikolu 221
Użu tal-Approċċ tal-Mudelli Interni għal ftehimiet Ewlenin ta’ netting
1. Soġġett għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti, l-istituzzjonijiet jistgħu, minflok l-użu tal-Approċċ tal-Aġġustamenti Superviżorji għall-Volatilità jew l-Approċċ tal-Istimi Proprji fil-kalkolu tal-valur tal-iskopertura aġġustat għal kollox (E*) li jirriżulta mill-applikazzjoni ta’ ftehim ewlieni ta’ netting eliġibbli li jkopri transazzjonijiet ta’ riakkwist, transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti, jew transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali għajr transazzjonijiet ta’ derivati, jużaw l-approċċ tal-mudelli interni li jqis l-effetti tal-korrelazzjoni bejn il-pożizzjonijiet ta’ titoli soġġetti għall-ftehim ewlieni ta’ netting kif ukoll il-likwidità tal-istrumenti konċernati.
2. Soġġett għall-permess tal-awtoritajiet kompententi, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw ukoll il-mudelli interni tagħhom għal transazzjonijiet ta’ self b’marġni, fejn it-transazzjonijiet huma koperti minn ftehim bilaterali ewlieni ta’ netting li jilħaq ir-rekwiżiti stabbiliti fil-Kapitolu 6, it-Taqsima 7.
3. Istituzzjoni tista’ tagħżel li tuża l-approċċ tal-mudelli interni indipendentement mill-għażla li tkun għamlet bejn l-Approċċ Standardizzat u l-Approċċ IRB għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju. Madanakollu, fejn istituzzjoni tixtieq tuża approċċ tal-mudelli interni, għandha tagħmel dan għall-kontropartijiet u t-titoli kollha, għajr il-portafolli immaterjali fejn tista’ tuża l-Approċċ tal-Aġġustamenti Superviżorji għall-Volatilità jew l-Approċċ tal-Istimi Proprji kif stabbilit fl-Artikolu 220.
L-istituzzjonijiet li rċevew permes għal mudell intern tal-ġestjoni tar-riskju skont it-Titolu IV, il-Kapitolu 5 jistgħu jużaw l-approċċ tal-mudelli interni. Fejn istituzzjoni ma rċevietx tali permess, xorta tista’ tapplika għal permess mingħand l-awtoritajiet kompetenti sabiex tuża approċċ tal-mudelli interni għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu.
4. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippermettu lil istituzzjoni li tuża approċċ tal-mudelli interni biss fejn huma sodisfatti li s-sistema tal-istituzzjoni għall-ġestjoni tar-riskji li jinħolqu mit-transazzjonijiet koperti mill-ftehim ewlieni ta’ netting hija valida fil-prinċipju u implimentata b’integrità u fejn jiġu ssodisfatti l-istandards kwalitattivi li ġejjin:
(a)
il-mudell intern għall-kalkolu tar-riskju użat għall-kalkolu tal-volatilità potenzjali tal-prezz għat-transazzjonijiet huwa integrat mill-viċin fil-proċess ta’ kuljum tal-ġestjoni tar-riskju tal-istituzzjoni u jservi bħala l-bażi tar-rappurtar ta’ skoperturi tar-riskju lill- maniġment superjuri tal-istituzzjoni;
(b)
l-istituzzjoni għandha unità għall-kontroll tar-riskji li tissodisfa r-rekwiżiti kollha li ġejjin:
(i)
hija indipendenti mill-unitajiet ta’ negozjar kummerċjali u tirraporta direttament lill-maniġment superjuri;
(ii)
hija responsabbli mit-tfassil u l-implimentazzjoni tas-sistema tal- istituzzjoni għall-kejl tar-riskji;
(iii)
tipproduċi u tanalizza rapporti ta’ kuljum dwar l-output tal-mudell għall- kalkolu tar-riskji u dwar il-miżuri xierqa li għandhom jittieħdu f’termini ta’ limiti tal-pożizzjonijiet;
(c)
ir-rapporti ta’ kuljum maħruġa mill-unità għall-kontroll tar-riskji huma analizzati minn livell ta’ maniġment li għandu biżżejjed awtorità sabiex jinforza tnaqqis fil-pożizzjonijiet meħuda u fl-iskopertura kumplessiva tar-riskju;
(d)
l-istituzzjoni għandha biżżejjed persunal b’ħiliet fl-użu ta’ mudelli sofistikati fl-unità tal-kontroll tar-riskji;
(e)
l-istituzzjoni stabbilite proċeduri għall-monitoraġġ u l-iżgurar tal-konformità ma’ sett dokumentat ta’ politiki u kontrolli interni li jikkonċernaw il-funzjonament kumplessiv tas-sistema tal-kalkolu tar-riskji;
(f)
il-mudelli tal-istituzzjoni urew li huma validi għall-kejl tar-riskji bi preċiżjoni raġonevoli murija permezz ta’ ttestjar retrospettiv tal-output tagħha billi tintuża data għal mill-anqas sena sħiħa;
(g)
l-istituzzjoni twettaq b’mod frekwenti programm rigoruż ta’ ttestjar għal stress u r-riżultati ta’ dawn it-testijiet huma analizzati minn maniġment superjuri u riflessi fil-politiki u l-limiti li jistabbilixxi;
(h)
l-istituzzjoni twettaq, bħala parti mill-proċess ta’ verifika regolari interna tagħha, analiżi indipendenti tas-sistema tagħha għall-kalkolu tar-riskji. Din l-analiżi għandha tinkludi kemm l-attivitajiet tal-unitajiet tan-negozjar kummerċjali kif ukoll tal-unità indipendenti għall-kontroll tar-riskji;
(i)
mill-inqas darba fis-sena, l-istituzzjoni twettaq analiżi tas-sistema tagħha tal- ġestjoni tar-riskji;
(j)
il-mudell intern jissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 292(8) u (9) u fl- Artikolu 294.
5. Il-mudell intern għall-kalkolu tar-riskju ta’ istituzzjoni għandu jkopri għadd suffiċjenti ta’ fatturi tar-riskju sabiex ikopri r-riskji materjali kollha għall-prezz.
Istituzzjoni tista’ tuża korrelazzjonijiet empiriċi fi ħdan il-kategoriji tar-riskji u fost il-kategoriji tar-riskji fejn is-sistema tagħha għall-kejl tal-korrelazzjonijiet hija valida u implimentata b’integrità.
6. L-istituzzjonijiet li jużaw l-approċċ tal-mudelli interni għandhom jikkalkulaw E* skont il-formula li ġejja:
fejn:
Ei
=
il-valur tal-iskopertura għal kull skopertura separata i fil-ftehim li tapplika fin-nuqqas ta’ protezzjoni tal-kreditu, fejn l-istituzzjonijiet jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ Standardizzat jew fejn jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont l-Approċċ IRB;
Ci
=
il-valur tat-titoli meħuda b’self, mixtrija jew irċevuti jew il-flus meħuda b’self jew irċevuti fir-rigward ta’ kull tali skopertura i.
Fil-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju permezz ta’ mudelli interni, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw l-output tal-mudell tal-ġurnata ta’ xogħol ta’ qabel.
7. Il-kalkolu tal-bidla potenzjali fil-valur imsemmi fil-paragrafu 6 għandu jkun soġġett għall-istandards kollha li ġejjin:
(a)
għandu jitwettaq mill-inqas kuljum;
(b)
għandu jkun ibbażat fuq id-99 perċentil, b’interval ta’ kunfidenza unilaterali;
(c)
għandu jkun ibbażat fuq perijodu ta’ likwidazzjoni ekwivalenti ta’ 5 ijiem, għajr fil-każ ta’ transazzjonijiet li mhumiex transazzjonijiet ta’ riakkwist ta’ titoli jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli fejn għandu jintuża perijodu ta’ liwidazzjoni ekwivalenti għal 10 ijiem;
(d)
għandu jkun ibbażat fuq perijodu storiku ta’ osservazzjoni effettiv ta’ mhux inqas min sena għajr fejn perijodu ta’ osservazzjoni iqsar huwa ġustifikat minn qabża 'l fuq sinifikanti fil-volatilità tal-prezz;
(e)
is-sett ta’ data użat fil-kalkolu għandu jiġi aġġornat kull tliet xhur.
Fejn l-istituzzjoni għandha transazzjoni ta’ riakkwist, transazzjoni ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti u self b’marġni jew transazzjoni simili jew sett ta’ netting li jissodisfa l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 285(2), (3) u (4), il-perijodu minimu ta’ żamma għandu jinġieb konformi mal-perijodu b’riskju ta’ marġni li jkun japplika skont dawk il-paragrafi, flimkien mal-Artikolu 285(5).
8. Għall-finijiet tal-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija għal transazzjonijiet ta’ riakkwist jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti jew transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali koperti minn ftehimiet ewlenin ta’ netting, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw E* kif ikkalkulata skont il-paragrafu 6 bħala l-valur tal-iskopertura tal-iskopertura għall-kontroparti li tirriżulta mit-transazzjonijiet soġġetti għall-ftehim ewlieni ta’ netting għall-finijiet tal-Artikolu 113 skont l-Approċċ Standardizzat jew il-Kapitolu 3 skont l-Approċċ IRB.
9. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji biex jiġi speċifikat dan li ġej:
(a)
dak li jikkostitwixxi portafoll immaterjali għall-fini tal-paragrafu 3;
(b)
il-kriterji biex jiġi ddeterminat jekk mudell intern huwiex tajjeb u huwiex jiġi implimentat b’integrità għall-fini tal-paragrafi 4 u 5 u ftehimiet ewlenin ta’ netting.
L-ABE għandha tressaq dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji quddiem il-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmijin fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 222
Metodu Ssimplifikat tal-Kollateral Finanzjarju
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw il-Metodu Ssimplifikat tal-Kollateral Finanzjarju biss fejn jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ Standardizzat. Istituzzjoni ma għandhiex tuża l-Metodu Ssimplifikat tal-Kollateral Finanzjarju u l-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju flimkien, għajr għall-finijiet tal-Artikoli 148(1) u 150(1). L-istituzzjonijiet ma għandhomx jużaw din l-eċċezzjoni b’mod selettiv bil-għan li jinkisbu rekwiżiti mnaqqsa għall-fondi proprji jew bil-għan li jwettqu arbitraġġ regolatorju.
2. Taħt il-Metodu Ssimplifikat tal-Kollateral Finanzjarju l-istituzzjonijiet għandhom jassenjaw lill- kollateral finanzjarju eliġibbli valur ugwali għall-valur tas-suq tiegħu kif iddeterminat skont il-punt (d) tal-Artikolu 207(4).
3. L-istituzzjonijiet għandhom jassenjaw lil dawk il-porzjonijiet tal-valur tal-iskoperturi li huma kollateralizzati mill-valur tas-suq tal-kollateral eliġibbli dak il-piż tar-riskju li kieku jassenjaw skont il-Kapitolu 2 fejn l-istituzzjoni mutwanti kellha skopertura diretta għall-istrument tal-kollateral. Għal dan il-għan, il-valur tal-iskopertura ta’ element li ma jidhirx fil-karta tal-bilanċ elenkat fl-Anness I għandu jkun daqs 100 % tal-valur ta’ dak l-element u mhux il-valur tal-iskopertura indikat fl-Artikolu 111(1).
Il-piż tar-riskju tal-porzjon kollateralizzata għandu jkun mill-inqas 20 % għajr kif speċifikat fil-paragrafi 4 sa 6. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw lill-bqija tal-valur tal-iskopertura l-piż tar-riskju li kieku kienu jassenjaw lil skopertura mhux garantita għall-kontroparti skont il-Kapitolu 2.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jassenjaw piż tar-riskju ta’ 0 % lil dik il-porzjon kollateralizzata tal-iskopertura li tirriżulta minn transazzjoni ta’ riakkwist u transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli li jissodisfaw il-kriterji fl-Artikolu 227. Fejn il-kontroparti għat-transazzjoni mhijiex parteċipant ewlieni fis-suq, l-istituzzjonijiet għandhom jassenjaw piż tar-riskju ta’ 10 %.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jassenjaw piż tar-riskju ta’ 0 %, fir-rigward tal-kollateralizzazzjoni, lill-valur tal-iskoperturi determinat skont il-Kapitolu 6 għall-istrumenti derivati elenkati fl-Anness II u soġġetti għal ipprezzar skont il-valur fis-suq ta’ kuljum, kollateralizzati minn flus jew strumenti assimilati ta’ flus fejn mhemmx diskrepanza fil-muniti.
L-istituzzjonijiet għandhom jassenjaw piż tar-riskju ta’ 10 %, sal-ammont tal-kollateralizzazzjoni, lill-valur tal-iskoperturi ta’ tali transazzjonijiet kollateralizzati minn titoli ta’ dejn maħruġa mill-gvernijiet ċentrali jew banek ċentrali li huma assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont il-Kapitolu 2.
6. Għal transazzjonijiet għajr dawk imsemmija fil-paragrafi 4 u 5, l-istituzzjonijiet jistgħu jassenjaw piż tar-riskju ta’ 0 % fejn l-iskopertura u l-kollateral huma denominati fl-istess munita, u tiġi ssodisfatta waħda minn dawn il-kondizzjonijiet:
(a)
il-kollateral huwa flus f’depożitu jew strument assimilat ta’ flus;
(b)
il-kollateral huwa f’forma ta’ titoli ta’ dejn maħruġa minn gvernijiet ċentrali jew banek ċentrali eliġibbli għal piż tar-riskju ta’ 0 % skont l-Artikolu 114, u l-valur tas-suq tiegħu ġie skontat b’20 %.
7. Għall-finijiet tal-paragrafi 5 u 6 it-titoli ta’ dejn maħruġa mill-gvernijiet ċentrali jew mill-banek ċentrali għandhom jinkludu:
(a)
titoli ta’ dejn maħruġa minn gvernijiet reġjonali jew awtoritajiet lokali li l-iskoperturi għalihom huma ttrattati bħala skoperturi lejn il-gvern ċentrali li fil-ġurisdizzjoni tiegħu huma stabbiliti skont l-Artikolu 115;
(b)
titoli ta’ dejn maħruġa minn banek ta’ żvilupp multilaterali li huma assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont jew permezz tal-Artikolu 117(2);
(c)
titoli ta’ dejn maħruġa minn organizzazzjonijiet internazzjonali li huma assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont l-Artikolu 118;
(d)
titoli ta’ dejn maħruġa minn entitajiet tas-settur pubbliku li huma ttrattati bħala skoperturi għall-gvernijiet ċentrali skont l-Artikolu 116(4).
Artikolu 223
Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju
1. Sabiex titqies il-volatilità tal-prezz, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw aġġustamenti għall-volatilità għall-valur tas-suq tal-kollateral, kif stabbilit fl-Artikoli 224 sa 227, fil-valutazzjoni tal-kollateral finanzjarju għall-finijiet tal-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju.
Fejn kollateral huwa denominat f’munita li hija differenti mill-munita li fiha hija denominata l-iskopertura sottostanti, l-istituzzjonijiet għandhom iżidu aġġustament li jirrefletti l-volatilità tal-munita għall-aġġustament għall-volatilità li hu xieraq għall-kollateral kif stabbilit fl-Artikoli 224 sa 227.
Fil-każ ta’ transazzjonijiet ta’ derivati OTC koperti minn ftehimiet ta’ netting rikonoxxuti mill-awtoritajiet kompetenti taħt il-Kapitolu 6, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw aġġustament għall-volatilità li jirrifletti l-volatilità tal-munita meta jkun hemm diskrepanza bejn il-munita tal-kollateral u l-munita tas-saldu. Anki fejn diversi muniti jkunu involuti fit-transazzjonijiet koperti mill-ftehim ta’ netting, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw aġġustament wieħed għall-volatilità.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-valur tal-kollateral aġġustat għall-volatilità (CVA) li jridu jqisu kif ġej:
fejn:
C
=
il-valur tal-kollateral;
HC
=
l-aġġustament għall-volatilità xieraq għall-kollateral, kif ikkalkulat skont l-Artikoli 224 u 227;
Hfx
=
l-aġġustament għall-volatilità xieraq għad-diskrepanza fil-muniti, kif ikkalkulat skont l-Artikoli 224 u 227.
L-istituzzjonijiet għandhom jużaw il-formula f’dan il-paragrafu meta jikkalkulaw il-valur aġġustat għall-volatilità tal-kollateral għat-transazzjonijiet kollha għajr għal dawk it-transazzjonijiet li huma soġġetti għall-ftehimiet ewlenin ta’ netting rikonoxxuti li għalihom japplikaw id-dispożizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 220 u 221.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-valur aġġustat għall-volatilità tal-iskopertura (EVA) li jridu jqisu kif ġej:
fejn:
E
=
il-valur tal-iskopertura kif ikun determinat skont il-Kapitolu 2 jew il-Kapitolu 3, kif applikabbli, fejn l-iskopertura ma kinitx kollateralizzata;
HE
=
l-aġġustament għall-volatilità xieraq għall-iskopertura, kif ikkalkulat skont l-Artikoli 224 u 227.
Fil-każ ta’ transazzjonijiet ta’ derivati OTC l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-EVA kif ġej:
.
4. Għall-finijiet tal-kalkolu ta’ E fil-paragrafu 3, għandu japplika dan li ġej:
(a)
għall-istituzzjonijiet li jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ Standardizzat, il-valur tal-iskopertura ta’ element li ma jidhirx fil-karta tal-bilanċ elenkat fl-Anness I għandu jkun ta’ 100 % tal-valur ta’ dak l-element u mhux il-valur tal-iskopertura indikat fl-Artikolu 111(1);
(b)
għall-istituzzjonijiet li jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ IRB, għandhom jikkalkulaw il-valur tal-iskopertura tal-elementi elenkati fl-Artikolu 166(8) sa (10) billi jużaw fattur ta’ konverżjoni ta’ 100 % u mhux il-fatturi ta’ konverżjoni jew il-perċentwali indikati f’dawk il-paragrafi.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-valur aġġustat għal kollox tal-iskopertura (E*), billi jqisu l-effetti kemm tal-volatilità kif ukoll tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kollateral kif ġej:
fejn:
EVA
=
il-valur aġġustat għall-volatilità tal-iskopertura kif ikkalkulat fil-paragrafu 3;
CVAM
=
CVA aġġustat ulterjorment għal kull diskrepanza fil-maturità skont id-dispożizzjonijiet tat-Taqsima 5;
6. L-istituzzjonijiet jistgħu jikkalkolaw l-aġġustamenti għall-volatilità jew permezz tal-użu l-Approċċ tal-Aġġustamenti fil-Volatilità Superviżorja msemmi fl-Artikolu 224 jew l-Approċċ tal-Istimi Proprji msemmi fl-Artikolu 225.
Istituzzjoni tista’ tagħżel li tuża l-Approċċ tal-Aġġustamenti Superviżorji għall-Volatilità jew l-Approċċ tal-Istimi Proprji indipendentement mill-għażla li tkun għamlet bejn l-Approċċ Standardizzat u l-Approċċ IRB għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju.
Madanakollu, meta istituzzjoni tuża l-Approċċ tal-Istimi Proprji, għandha tagħmel dan għall-medda sħiħa ta’ tipi ta’ strumenti, għajr għall-portafolli immaterjali li għalihom tista’ tuża l-Approċċ tal-Aġġustamenti Superviżorji għall-Volatilità.
7. Meta l-kollateral ikun jikkonsisti f’għadd ta’ elementi eleġibbli, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-aġġustament għall-volatilità (H) kif ġej:
fejn:
ai
=
il-proporzjon tal-valur ta’ element eleġibbli i fil-valur totali tal-kollateral;
Hi
=
l-aġġustament għall-volatilità applikabbli għall-element eliġibbli i.
Artikolu 224
Aġġustament għall-volatilità superviżorja skont il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju
1. L-aġġustamenti għall-volatilità li għandhom jiġu applikati mill-istituzzjonijiet skont l-Approċċ tal-Aġġustamenti Superviżorji għall-Volatilità, jekk ikun hemm rivalutazzjoni ta’ kuljum, għandhom ikunu dawk stabbiliti fit-Tabelli 1 sa 4 ta’ dan il-paragrafu.
AĠĠUSTAMENTI GĦALL-VOLATILITÀ
Tabella 1
Livell tal-kwalità tal-kreditu li miegħu hija assoċjata l-valutazzjoni tal-kreditu tat-titolu ta’ dejn
Maturità Reżidwa
Aġġustamenti għall-volatilità għal titoli ta’ dejn maħruġa minn entitajiet deskritti fl-Artikolu 197(1)(b)
Aġġustamenti għall-volatilità għal titoli ta’ dejn maħruġa minn entitajiet deskritti fl-Artikolu 197(1) (c) u (d)
Aġġustamenti għall-volatilità għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni u l-issodisfar tal-kriterji fl-Artikolu 197(1)(h)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 20 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 10 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 5 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 20 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 10 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 5 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 20 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 10 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 5 ijiem (%)
1
1 sena
0,707
0,5
0,354
1,414
1
0,707
2,829
2
1,414
1 ≤ 5 sentejn
2,828
2
1,414
5,657
4
2,828
11,314
8
5,657
5 sena
5,657
4
2,828
11,314
8
5,657
22,628
16
11,313
2-3
1 sena
1,414
1
0,707
2,828
2
1,414
5,657
4
2,828
1 ≤ 5 sentejn
4,243
3
2,121
8,485
6
4,243
16,971
12
8,485
5 sena
8,485
6
4,243
16,971
12
8,485
33,942
24
16,970
4
1 sena
21,213
15
10,607
N/A
N/A
N/A
N/A
N/A
N/A
1 ≤ 5 sentejn
21,213
15
10,607
N/A
N/A
N/A
N/A
N/A
N/A
5 sena
21,213
15
10,607
N/A
N/A
N/A
N/A
N/A
N/A
Tabella 2
Livell tal-kwalità tal-kreditu li miegħu hija assoċjata l-valutazzjoni tal-kreditu ta’ titolu ta’ dejn b’terminu qasir
Aġġustamenti għall-volatilità għal titoli ta’ dejn maħruġa minn entitajiet deskritti fl-Artikolu 197(1)(b) b’valutazzjonijiet tal-kreditu b’terminu qasir
Aġġustamenti għall-volatilità għal titoli ta’ dejn maħruġa minn entitajiet deskritti fl-Artikolu 197(1) (c) u (d) b’valutazzjonijiet tal-kreditu b’terminu qasir
Aġġustamenti għall-volatilità għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni u l-issodisfar tal-kriterji fl-Artikolu 197(1)(h)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 20 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 10 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 5 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 20 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 10 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 5 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 20 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 10 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 5 ijiem (%)
1
0,707
0,5
0,354
1,414
1
0,707
2,829
2
1,414
2-3
1,414
1
0,707
2,828
2
1,414
5,657
4
2,828
Tabella 3
Tipi oħra ta’ kollaterali jew skoperturi
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 20 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 10 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 5 ijiem (%)
Indiċi Ewlieni tal-Ekwitajiet, Indiċi Ewlieni tal-Bonds Konvertibbli
21,213
15
10,607
Ewkitajiet jew Bonds Konvertibbli oħrajn ikkwotati f’borża rikonoxxuta
35,355
25
17,678
Flus
0
0
0
Deheb
21,213
15
10,607
Tabella 4
Aġġustament għall-volatilità għal diskrepanza fil-muniti
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 20 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 10 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 5 ijiem (%)
11,314
8
5,657
2. Il-kalkolu ta’ aġġustamenti għall-volatilità skont il-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għall-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
għal transazzjonijiet ta’ għoti ta’ self il-perijodu ta’ likwidazzjoni għandu jkun ta’ 20 jum ta’ xogħol;
(b)
għal transazzjonijiet ta’ riakkwist, għajr fejn transazzjonijiet jinvolvu t-trasferimenti ta’ prodotti jew drittijiet iggarantiti relatati mat-titolu għal prodotti, u transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli, il-perijodu ta’ likwidazzjoni għandu jkun ta’ 5 ijiem ta’ xogħol;
(c)
għal transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali, il-perijodu ta’ likwidazzjoni għandu jkun ta’ 10 ijiem ta’ xogħol.
Fejn istituzzjoni jkollha transazzjoni jew sett ta’ netting li tissodisfa l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 285(2) (3) u (4), il-perijodu minimu ta’ żamma għandu jinġieb konformi mal-perijodu b’riskju ta’ marġni li jkun japplika skont dawk il-paragrafi.
3. Fit-Tabelli 1 sa 4 tal-paragrafu 1 u fil-paragrafi 4 sa 6, il-livell tal-kwalità tal-kreditu li miegħu tkun assoċjata l-valutazzjoni tal-kreditu tat-titolu ta’ dejn huwa l-livell tal-kwalità tal-kreditu li bih il-valutazzjoni tal-kreditu hija determinata mill-ABE li tkun assoċjata skont il-Kapitolu 2.
Għall-fini tad-determinazzjoni tal-livell tal-kwalità tal-kreditu li miegħu hija assoċjata l-valutazzjoni tal-kreditu tat-titolu ta’ dejn imsemmi fl-ewwel subparagrafu, japplika wkoll l-Artikolu 197(7).
4. Għal titoli mhux eliġibbli jew għal prodotti mikrija jew mibjugħa fi transazzjonijiet ta’ riakkwist jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti, l-aġġustament għall-volatilità huwa l-istess bħal dak għall-ekwitajiet ikkwotati f’indiċi mhux ewlieni f’borża rikonoxxuta.
5. Għal unitajiet eliġibbli f’CIUs l-aġġustament għall-volatilità huwa l-medja peżata tal-aġġustamenti għall-volatilità li jkunu japplikaw, b’kont meħud tal-perijodu ta’ likwidazzjoni tat-transazzjoni kif speċifikat fil-paragrafu 2, għall-assi li fihom ikun investa l-fond.
Fejn l-assi li fihom ikun investa l-fond mhumiex magħrufa mill-istituzzjoni, l-aġġustament għall-volatilità huwa l-ogħla aġġustament għall-volatilità li jkun japplika għal kwalunkwe mill-assi li l-fond għandu dritt jinvesti fihom.
6. Għal titoli ta’ dejn mhux ikklassifikati maħruġa mill-istituzzjonijiet u li jissodisfaw il-kriterji ta’ eliġibbiltà fl-Artikolu 197(4) l-aġġustamenti għall-volatilità huma l-istess bħal għat-titoli maħruġa minn istituzzjonijiet jew korporattivi b’valutazzjoni tal-kreditu esterna assoċjata mal-livelli 2 jew 3 tal-kwalità tal-kreditu.
Artikolu 225
Stimi proprji tal-aġġustamenti għall-volatilità skont il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju.
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippermettu lill-istituzzjonijiet jużaw l-istimi proprji tal-volatilità għall-kalkolu tal-aġġustamenti għall-volatilità li jridu jiġu applikati lill-kollateral u lill-iskoperturi fejn dawk l-istituzzjonijiet jikkonformaw mar-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 2 u 3. L-istituzzjonijiet li jkunu kisbu permess sabiex jużaw l-istimi proprji tal-volatilità ma għandhomx jergħu lura għall-użu ta’ metodi oħrajn għajr sabiex juru kawża ġusta u soġġett għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti.
Għal titoli ta’ dejn li għandhom valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI ekwivalenti għal grad ta’ kwalità għolja (investment grade) jew aħjar, l-istituzzjonijiet jistgħu jikkalkulaw stima tal-volatilità għal kull kategorija ta’ titoli.
Għal titoli ta’ dejn li għandhom valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI ekwivalenti taħt il-grad ta’ kwalità għolja, u għal kollateral eliġibbli ieħor, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-aġġustamenti għall-volatilità għal kull element individwali.
L-istituzzjonijiet li jużaw l-Approċċ tal-Istimi Proprji għandhom jistmaw il-volatilità tad-diskrepanza tal-kollateral jew tal-kambju mingħajr ma jikkunsidraw l-ebda korrelazzjoni bejn l-iskopertura mhux iggarantita, il-kollateral jew ir-rati tal-kambju.
Fid-determinazzjoni tal-kategoriji rilevanti, l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw it-tip ta’ emittent tat-titolu, il-valutazzjoni esterna tal-kreditu tat-titoli, il-maturità reżidwa tagħhom, u t-tul ta’ żmien modifikat tagħhom. L-istimi tal-volatilità għandhom ikunu rappreżentattivi tat-titoli inklużi fil-kategorija mill-istituzzjoni.
2. Il-kalkolu tal-aġġustamenti għall-volatilità għandhom ikunu soġġetti għall-kriterji kollha li ġejjin:
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom jibbażaw il-kalkolu fuq id-99 perċentil, b’interval ta’ kunfidenza unilaterali;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jibbażaw il-kalkolu fuq il-perijodi ta’ likwidazzjoni li ġejjin:
(i)
20 jum ta’ xogħol għal transazzjonijiet ta’ għoti ta’ self garantit;
(ii)
5 ijiem ta’ xogħol għal transazzjoni ta’ riakkwist, għajr sa fejn tali transazzjonijiet jinvolvu t-trasferiment ta’ prodotti jew drittijiet iggarantiti relatati mat-titolu għal transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti;
(iii)
10 ijiem ta’ xogħol għal transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali;
(c)
perijodu ta’ likwidazzjoni stabbilit fil-punt (b) għat-tip ta’ transazzjoni inkwistjoni, permezz tal-għerq kwadrat tal-formula taż-żmien:
fejn:
TM
=
il-perijodu ta’ likwidazzjoni rilevanti;
HM
=
l-aġġustament għall-volatilità bbażat fuq il-perijodu ta’ likwidazzjoni TM;
HN
=
l-aġġustament għall-volatilità bbażat fuq il-perijodu ta’ likwidazzjoni TN.
(d)
l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw l-illikwidità ta’ assi ta’ kwalità aktar baxxa. Huma għandhom jaġġustaw il-perijodu ta’ likwidazzjoni billi jżiduh f’każijiet fejn hemm dubju rigward il-likwdità tal-kollateral. Għandhom jidentifikaw ukoll fejn data storika tista’ tissovaluta l-volatilità potenzjali. Tali każijiet għandhom jiġu indirizzati permezz ta’ xenarju ta’ stress;
(e)
it-tul tal-perijodu ta’ osservazzjoni storika li l-istituzzjonijiet jużaw sabiex jikkalkulaw l-aġġustamenti għall-volatilità għandu jkun mill-inqas ta’ sena. Għal istituzzjonijiet li jużaw skema ta’ ppeżar jew metodi oħrajn għall-perijodu ta’ osservazzjoni storika, it-tul tal-perijodu ta’ osservazzjoni effettiv għandu jkun mill-inqas ta’ sena. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeħtieġu wkoll lill-istituzzjoni sabiex tikkalkula l-aġġustamenti għall-volatilità tagħha billi tuża perijodu ta’ osservazzjoni iqsar fejn, fil-fehma tal-awtorità kompetenti, dan ikun ġustifikat minħabba qabża ’l fuq sinifikanti fil-volatilità tal-prezz;
(f)
l-istituzzjonijiet għandhom jaġġornaw is-settijiet ta’ data tagħhom u jikkalkulaw l-aġġustamenti għall-volatilità mill-inqas darba kull tliet xhur. Għandhom ukoll jivvalutaw mill-ġdid is-settijiet ta’ data tagħhom kull meta l-prezzijiet tas-suq ikunu soġġetti għal bidliet materjali.
3. L-istima tal-aġġustamenti għall-volatilità għandhom jilħqu l-kriterji kwalitattivi kollha li ġejjin:
(a)
istituzzjoni għandha tuża l-istimi tal-volatilità fil-proċess ta’ kuljum tal-ġestjoni tar- riskji inklużi fir-relazzjoni mal-limiti interni ta’ skopertura tagħha;
(b)
fejn il-perijodu ta’ likwidazzjoni użat mill-istituzzjoni fil-proċess ta’ kuljum tal-immaniġġjar tar-riskji jkun itwal minn dak stabbilit f’din it-Taqsima għat-tip ta’ transazzjoni inkwistjoni, dik l-istituzzjoni għandha żżid l-aġġustamenti fil-volatilità tagħha f’konformità mal-għerq kwadrat tal-formula taż-żmien stipulata fil-punt (c) tal-paragrafu 2;
(c)
istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ proċeduri stabbiliti sabiex tissorvelja u tiżgura l-konformità ma’ sett dokumentat ta’ politiki u kontrolli għall-funzjonament tas-sistema tagħha għall-istima tal-aġġustamenti għall-volatilità u għall-integrazzjoni ta’ tali stimi fil-proċess tal-ġestjoni tar-riskji tagħha;
(d)
għandha titwettaq analiżi indipendenti tas-sistema tal-istituzzjoni għall-istima tal-aġġustamenti għall-volatilità b’mod regolari bħala parti mill-proċess ta’ verifika intera tal-istituzzjoni stess. Għandha titwettaq analiżi tas-sistema kumplessiva għall-istima tal-aġġustamenti għall-volatilità u għall-integrazzjoni ta’ dawn l-aġġustamenti fil-proċess tal-ġestjoni tar-riskji tal-istituzzjoni mill-inqas darba fis-sena. Is-suġġett ta’ dik l-analiżi għandu mill-inqas jinkludi dan li ġej:
(i)
l-integrazzjoni tal-aġġustamenti stmati fil-volatilità fil-ġestjoni ta’ kuljum tar-riskji;
(ii)
il-validazzjoni ta’ kwalunkwe bidla sinifikanti fil-proċess għall-istima tal-aġġustamenti għall-volatilità;
(iii)
il-verifika tal-konsistenza, il-prontezza u l-affidabbiltà tas-sorsi tad-data użati sabiex titħaddem is-sistema għall-istima tal-aġġustamenti għall-volatilità, inkluża l-indipendenza ta’ tali sorsi ta’ data;
(iv)
il-preċiżjoni u l-adegwatezza tas-suppożizzjonijiet tal-volatilità.
Artikolu 226
Żieda fl-aġġustament għall-volatilità tal-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju
L-aġġustamenti għall-volatilità stabbiliti fl-Artikolu 224 huma l-aġġustamenti għall-volatilità li l-istituzzjoni għandha tapplika fejn ikun hemm rivalutazzjoni ta’ kuljum. B’mod simili, fejn l-istituzzjoni tuża l-istimi proprji tagħha tal-aġġustamenti għall-volatilità skont l-Artikolu 225, għandha l-ewwel nett tikkalkulahom fuq il-bażi ta’ rivalutazzjoni ta’ kuljum. Fejn ir-rivalutazzjoni ma ssirx kuljum, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw aġġustamenti għall-volatilità akbar. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulawhom billi jżidu l-aġġustamenti għall-volatilità tar-rivalutazzjoni ta’ kuljum, billi jużaw il-formula tal-għerq kwadrat taż-żmien li ġejja:
fejn:
H
=
l-aġġustament għall-volatilità li jrid jiġi applikat;
HM
=
l-aġġustament għall-volatilità fejn hemm rivalutazzjoni ta’ kuljum;
NR
=
in-numru attwali ta’ jiem ta’ xogħol bejn ir-rivalutazzjonijiet;
TM
=
il-perijodu ta’ likwidazzjoni għat-tip ta’ transazzjoni inkwistjoni.
Artikolu 227
Kondizzjonijiet għall-applikazzjoni ta’ aġġustament għall-volatilità ta’ 0 % skont il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju
1. Fir-rigward tat-transazzjonijiet ta’ riakkwist u transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli, fejn l-istituzzjoni tuża l-Approċċ tal-Aġġustamenti Superviżorji għall-Volatilità tal-Artikolu 224 jew l-Approċċ tal-Istimi Proprji tal-Artikolu 225 u fejn huma ssodisfatti l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punti (a) sa (h) tal-paragrafu 2, l-istituzzjonijiet jistgħu, minflok japplikaw l-aġġustamenti għall-volatilità kkalkulati skont l-Artikoli 224 sa 226, japplikaw aġġustament għall-volatilità ta’ 0 %. L-istituzzjonijiet li jużaw l-approċċ tal-mudelli interni stabbilit fl-Artikolu 221 ma għandhomx jużaw it-trattament stipulat f’dan l-Artikolu.
2. L-istituzzjonijiet jistgħu japplikaw aġġustament għall-volatilità ta’ 0 % fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
kemm l-iskopertura kif ukoll il-kollateral huma flus jew titoli ta’ dejn maħruġa mill-gvernijiet ċentrali jew banek ċentrali skont is-sens tal-Artikolu 197(1)(b) u eliġibbli għal piż tar-riskju ta’ 0 % skont il-Kapitolu 2;
(b)
kemm l-iskopertura kif ukoll il-kollateral huma denominati fl-istess munita;
(c)
il-maturità tat-transazzjoni mhijiex ta’ aktar minn ġurnata jew inkella kemm l-iskopertura kif ukoll il-kollateral huma soġġetti għal ipprezzar skont il-valur fis-suq ta’ kuljum jew aġġustament tal-marġni ta’ kuljum;
(d)
iż-żmien bejn l-aħħar data tal-ipprezzar skont il-valur fis-suq qabel id-data fejn il-kontroparti tonqos milli tagħmel aġġustament tal-marġni u l-likwidazzjoni tal-kollateral mhijiex aktar minn erbat ijiem ta’ xogħol;
(e)
it-transazzjoni hija saldata f’sistema tas-saldu pprovata għal dak it-tip ta’ transazzjoni;
(f)
id-dokumentazzjoni li tkopri l-ftehim jew it-transazzjoni hija dokumentazzjoni tas-suq standard għal transazzjonijiet ta’ riakkwist jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli fit-titoli konċernati;
(g)
it-transazzjoni hija rregolata minn dokumentazzjoni li tispeċifika li meta kontroparti tonqos milli tissodisfa obbligazzjoni li tikkonsenja flus jew titoli jew li tikkonsenja l-marġni jew b’xi mod issir inadempjenti, it-transazzjoni tista’ tintemm immedjatament;
(h)
il-kontroparti hija kkunsidrata bħala parteċipant ewlieni fis-suq mill-awtoritajiet kompetenti.
3. Il-parteċipanti ewlenin fis-suq imsemmija fil-punt (h) tal-paragrafu 2 għandhom jinkludu l-entitajiet li ġejjin:
(a)
l-entitajiet imsemmija fl-Artikolu 197(1)(b) li l-iskoperturi għalihom huma assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont il-Kapitolu 2;
(b)
istituzzjonijiet;
(c)
impriżi finanzjarji oħrajn fit-tifsira tal-punti (25)(b) u (d) tal-Artikolu 13 tad-Direttiva 2009/138/KE li l-iskoperturi għalihom huma assenjati b’piż tar-riskju ta’ 20 % skont l-Approċċ Standardizzat jew li, fil-każ tal-istituzzjonijiet li jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont l-Approċċ IRB, ma għandhomx valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI rikonoxxuta u huma kklassifikati internament mill-istituzzjoni;
(d)
CIUs regolati li huma soġġetti għal rekwiżiti ta’ kapital jew ta’ lieva finanzjarja;
(e)
fondi tal-pensjonijiet regolati;
(f)
organizzazzjonijiet ta’ kklerjar rikonoxxuti.
Artikolu 228
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju
1. Skont l-Approċċ Standardizzat, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw E* kif ikkalkulat skont l-Artikolu 223(5) bħala l-valur tal-iskopertura għall-finijiet tal-Artikolu 113. Fil-każ ta’ elementi li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ elenkati fl-Anness I, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw E* bħala l-valur li għalih għandhom jiġu applikati l-perċentwali indikati fl-Artikolu 111(1) sabiex jintlaħaq il-valur tal-iskopertura.
2. Skont l-Approċċ IRB, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw l-LGD effettiva (LGD*) bħala l-LGD għall-finijiet tal-Kapitolu 3. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-LGD* kif ġej:
fejn:
LGD
=
l-LGD li tkun tapplika għall-iskopertura skont il-Kapitolu 3 fejn l-iskopertura ma kinitx kollateralizzata;
E
=
il-valur tal-iskopertura skont l-Artikolu 223(3);
E*
=
il-valur tal-iskopertura aġġustat għal kollox skont l-Artikolu 223(5).
Artikolu 229
Prinċipji ta’ valutazzjoni għal kollateral eliġibbli ieħor skont l-Approċċ IRB
1. Għal kollateral li huwa proprjetà immobbli, il-kollateral għandu jiġi vvalutat minn valutatur indipendenti daqs il-valur tas-suq jew inqas. Istituzzjoni għandha teħtieġ li l-valutatur indipendenti jiddokumenta l-valur tas-suq b’mod trasparenti u ċar.
F’dawk l-Istati Membri li stabbilixxew kriterji rigorużi għall-valutazzjoni tal-valur ta’ self ipotekarju f’dispożizzjonijiet statutorji jew regolatorji il-proprjetà tista’, minflok, tiġi vvalutata minn valutatur indipendenti daqs il-valur tas-self ipotekarju jew inqas. L-istituzzjonijiet għandhom jitolbu li l-valutatur indipendenti ma jqisx l-elementi spekulattivi fil-valutazzjoni tal-valur tas-self ipotekarju u li jiddokumenta dak il-valur b’mod trasparenti u ċar.
Il-valur tal-kollateral għandu jkun il-valur tas-suq jew il-valur tas-self ipotekarju mnaqqas kif xieraq sabiex jirrefletti r-riżultati tal-monitoraġġ meħtieġ skont l-Artikolu 208(3) u sabiex jikkunsidra kwalunkwe pretensjoni preċedenti fuq il-proprjetà.
2. Għar-riċevibbli, il-valur tar-riċevibbli għandu jkun l-ammont riċevibbli.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jivvalutaw il-kollateral fiżiku għajr il-proprjetà immobbli daqs il-valur tas-suq tiegħu. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, il-valur tas-suq huwa l-prezz stmat tal-proprjetà kieku kellha tinbiegħ fi transazzjoni distakkata bejn xerrej u bejjiegħ fid-data tal-valutazzjoni.
Artikolu 230
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija għal kollateral eliġibbli ieħor skont l-Approċċ IRB
1. L-istituzzjonijiet għandhom jużaw LGD* ikkalkulata skont dan il-paragrafu u l-paragrafu 2 bħala l-LGD għall-finijiet tal-Kapitolu 3.
Fejn il-proporzjon tal-valur tal-kollateral (C) għall-valur tal-iskopertura (E) ikun inqas mil-livell minimu meħtieġ ta’ kollateralizzazzjoni tal-iskopertura (C*) kif stabbilit fit-Tabella 5, LGD* għandha tkun l-LGD stabbilita fil-Kapitolu 3 għall-iskoperturi mhux kollateralizzati għall-kontroparti. Għal dan il-għan, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-valur tal-iskopertura tal-elementi elenkati fl-Artikolu 166(8) sa (10) billi jużaw fattur ta’ konverżjoni jew perċentwal ta’ 100 % u mhux il-fatturi ta’ konverżjoni jew il-perċentwali indikati f’dawk il-paragrafi.
Fejn il-proporzjon tal-valur tal-kollateral għall-valur tal-iskopertura jaqbeż livell massimu ta’ C** ieħor, u ogħla, kif stabbilit fit-Tabella 5, LGD* għandu jkun dak preskritt fit-Tabella 5.
Fejn il-livell meħtieġ ta’ kollateralizzazzjoni C** ma jinkisibx fir-rigward tal-iskopertura kumplessiva, l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw l-iskopertura bħala żewġ skoperturi- waħda li tikkorrispondi għal dik il-parti li fir-rigward tagħha nkiseb il-livell meħtieġ ta’ kollateralizzazzjoni C** u waħda li tikkorrispondi għall-bqija.
2. L-LGD* applikabbli u l-livelli meħtieġa ta’ kollateralizzazzjoni għall-partijiet iggarantiti tal-iskoperturi huma stabbiliti fit-Tabella 5 ta’ dan il-paragrafu.
Tabella 5
LGD minima għal partijiet iggarantiti tal-iskoperturi
LGD* għal skopertura prijoritarja
LGD* għal skoperturi subordinati
Livell minimu meħtieġ ta’ kollateralizzazzjoni tal-iskopertura (C*)
Livell minimu meħtieġ ta’ kollateralizzazzjoni tal-iskopertura (C**)
Riċevibbli
35 %
65 %
0 %
125 %
Propjretà residenzjali/proprjetà kummerċjali
35 %
65 %
30 %
140 %
Kollateral ieħor
40 %
70 %
30 %
140 %
3. Minflok it-trattament stipulat fil-paragrafi 1 u 2, u soġġett għall-Artikolu 124(2), l-istituzzjonijiet jistgħu jassenjaw piż tar-riskju ta’ 50 % lill-parti tal-iskopertura li hija, fil-limiti stabbiliti fl-Artikolu 125(2)(d) u l-Artikolu 126(2)(d) rispettivament, kollateralizzata fis-sħiħ minn proprjetà residenzjali jew proprjetà kummerċjali immobbli li tinsab fit-territorju ta’ Stat Membru meta jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha fl-Artikolu 199(4).
Artikolu 231
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija fil-każ ta’ aggregazzjonijiet imħallta ta’ kollateral
1. Istituzzjoni għandha tikkalkula l-valur ta’ LGD* li għandha tuża bħala l-LGD għall-finijiet tal-Kapitolu 3 skont il-paragrafi 2 u 3 fejn jiġu ssodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni tuża l-Approċċ IRB biex tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija;
(b)
skopertura hija kollateralizzata kemm b’kollateral finanzjarju kif ukoll b’kollateral eliġibbli ieħor.
2. L-istituzzjonijiet għandhom ikunu meħtieġa jaqsmu f’partijiet il-valur aġġustat għall-volatilità tal-iskopertura, miksub billi jiġi applikat l-aġġustament għall-volatilità kif stabbilit fl-Artikolu 223(5) għall-valur tal-iskopertura, sabiex tinkiseb parti koperta mill-kollateral finanzjarju eliġibbli, parti koperta mir-riċevibbli, parti koperta mill-kollateral li huwa proprjetà kummerċjali immobbli jew kollateral li huwa proprjetà residenzjali, parti koperta minn kollateral eliġibbli ieħor, u l-parti mhux garantita, kif applikabbli.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw LGD* għal kull parti tal-iskopertura miksuba fil-paragrafu 2 b’mod separat b’konformità mad-dispożizzjonijiet rilevanti ta’ dan il-Kapitolu.
Artikolu 232
Protezzjoni ffinanzjata oħra tal-kreditu
1. Fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 212(1), depożiti ma’ istituzzjonijiet terzi jistgħu jiġu ttrattati bħala garanzija mill-istituzzjoni terza.
2. Fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 212(2), l-istituzzjonijiet għandhom jissoġġettaw il-porzjon tal-iskopertura kollateralizzata mill-valur attwali taċ-ċessjoni tal-poloz tal-assigurazzjoni fuq il-ħajja mirhuna lill-istituzzjoni mutwanti għat-trattament li ġej:
(a)
fejn l-iskopertura hija soġġetta għall-Approċċ Standardizzat, għandha tkun ippeżata skont ir-riskju billi jintużaw il-piżijiet tar-riskju speċifikati fil-paragrafu 3;
(b)
fejn l-iskopertura hija soġġetta għall-Approċċ IRB iżda mhux soġġetta għall-istimi proprji tal-LGD tal-istituzzjoni, għandha tiġi assenjata LGD ta’ 40 %.
F’każ ta’ diskrepanza fil-muniti, l-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu l-valur attwali taċ-ċessjoni skont l-Artikolu 233(3), u l-valur tal-protezzjoni tal-kreditu hu l-valur attwali taċ-ċessjoni tal-polza tal-assigurazzjoni fuq il-ħajja.
3. Għall-finijiet tal-punt (a) tal-paragrafu 2, l-istituzzjonijiet għandhom jassenjaw il-piżijiet tar-riskju li ġejjin fuq il-bażi ta’ piż tar-riskju assenjat lil skopertura prijoritarja mhux garantita għall-impriża li tipprovdi l-assigurazzjoni fuq il-ħajja:
(a)
piż tar-riskju ta’ 20 %, fejn l-iskopertura prijoritarja mhux garantita għall-impriża li tipprovdi l-assigurazzjoni fuq il-ħajja tkun assenjata piż tar-riskju ta’ 20 %;
(b)
piż tar-riskju ta’ 35 %, fejn l-iskopertura prijoritarja mhux garantita għall-impriża li tipprovdi l-assigurazzjoni fuq il-ħajja tkun assenjata piż tar-riskju ta’ 50 %;
(c)
piż tar-riskju ta’ 70 %, fejn l-iskopertura prijoritarja mhux garantita għall-impriża li tipprovdi l-assigurazzjoni fuq il-ħajja tkun assenjata piż tar-riskju ta’ 100 %;
(d)
piż tar-riskju ta’ 150 %, fejn l-iskopertura prijoritarja mhux garantita għall-impriża li tipprovdi l-assigurazzjoni fuq il-ħajja tkun assenjata piż tar-riskju ta’ 150 %.
4. Istituzzjoni tista’ tittratta strumenti riakkwistati fuq talba li huma eliġibbli skont l-Artikolu 200(c) bħala garanzija mill-istituzzjoni emittenti. Il-valur tal-protezzjoni tal-kreditu eliġibbli għandu jkun li ġej:
(a)
fejn l-istrument ser jiġi riakkwistat bil-valur nominali tiegħu, il-valur tal-protezzjoni għandu jkun dak l-ammont;
(b)
fejn l-istrument ser jiġi riakkwistat bil-prezz tas-suq, il-valur tal-protezzjoni għandu jkun il-valur tal-istrument ivvalutat bl-istess mod bħat-titoli ta’ dejn speċifikati li jissodisfaw il-kondizzjonijiet fl-Artikolu 197(4).
Subtaqsima 2
Protezzjoni tal-kreditu mhux finanzjata
Artikolu 233
Valutazzjoni
1. Għall-finijiet tal-kalkolu tal-effetti tal-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu skont din is-Subtaqsima, il-valur tal-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu (G) għandu jkun l-ammont li l-fornitur tal-protezzjoni jkun impenja ruħu li jħallas f’każ ta’ inadempjenza jew nuqqas ta’ pagament mill-mutwatarju jew f’każ ta’ avvenimenti speċifikati oħrajn tal-kreditu.
2. Fil-każ ta’ derivati tal-kreditu li bħala avveniment ta’ kreditu ma jinkludux ir-ristrutturar tal-obbligazzjoni sottostanti li jinvolvi maħfra jew rinviju tal-ammont kapitali, tal-imgħax jew tat-tariffi li jirriżultaw f’avveniment ta’ telf tal-kreditu, għandu japplika dan li ġej:
(a)
fejn l-ammont li l-fornitur tal-protezzjoni jkun impenja ruħu li jħallas ma jkunx ogħla mill-valur tal-iskopertura, l-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu l-valur tal-protezzjoni tal-kreditu kkalkulat skont l-paragrafu 1 b’40 %;
(b)
fejn l-ammont li l-fornitur tal-protezzjoni jkun impenja ruħu li jħallas ikun ogħla mill-valur tal-iskopertura, il-valur tal-protezzjoni tal-kreditu ma għandux ikun ogħla minn 60 % tal-valur tal-iskopertura.
3. Fejn il-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu tkun denominata f’munita differenti minn dik li fiha tkun denominata l-iskopertura, l-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu l-valur tal-protezzjoni tal-kreditu permezz tal-applikazzjoni ta’ aġġustament għall-volatilità kif ġej:
fejn:
G*
=
l-ammont tal-protezzjoni tal-kreditu aġġustat għar-riskju tal-kambju,
G
=
l-ammont nominali tal-protezzjoni tal-kreditu;
Hfx
=
l-aġġustament għall-volatilità għal kull diskrepanza fil-muniti bejn il-protezzjoni tal-kreditu u l-obbligazzjoni sottostanti determinat skont il-paragrafu 4.
Fejn ma hemm l-ebda diskrepanza fil-muniti Hfx tkun żero.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jibbażaw l-aġġustamenti għall-volatilità għal kwalunkwe diskrepanza fil-muniti fuq perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 10 ġranet ta’ xogħol, bis-suppożizzjoni li ssir rivalutazzjoni kuljum, u jistgħu jikkalkulawhom abbażi tal-Approċċ tal-Aġġustamenti Superviżorji għall-Volatilità jew l-Approċċ tal-Istimi Proprji kif stabbilit fl-Artikoli 224 u 225 rispettivament. L-istituzzjonijiet għandhom iżidu l-aġġustamenti għall-volatilità skont l-Artikolu 226.
Artikolu 234
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija f’każ ta’ protezzjoni parzjali u segmentazzjoni
Meta l-istituzzjoni tittrasferixxi parti mir-riskju ta’ self f’segment wieħed jew aktar, għandhom japplikaw ir-regoli stabbiliti fil-Kapitolu 5. L-istituzzjonijiet jistgħu jikkunsidraw limiti ta’ materjalità fuq pagamenti li taħthom ma jsirx ebda pagament f’każ ta’ telf bħala ekwivalenti għal pożizzjonijiet tal-ewwel telf miżmum u li jirriżultaw fi trasferiment tar-riskju f’segmenti.
Artikolu 235
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ Standardizzat
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 113(3) l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkoloaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont il-formula li ġejja:
fejn:
E
=
il-valur tal-iskopertura skont l-Artikolu 111; għal dan il-għan, il-valur tal-iskopertura ta’ element li ma jidhirx fil-karta tal-bilanċ elenkat fl-Anness I għandu jkun ta’ 100 % tal-valur tiegħu u mhux il-valur tal-iskopertura indikat fl-Artikolu 111(1);
GA
=
l-ammont ta’ protezzjoni tar-riskju tal-kreditu kif ikkalkulat fl-Artikolu 233(3) (G*) aġġustat ulterjorment għal kwalunkwe diskrepanzi fil-maturità kif stabbilit fit-Taqsima 5;
r
=
il-piż tar-riskju tal-iskoperturi għad-debitur kif speċifikat fil-Kapitolu 2;
g
=
il-piż tar-riskju tal-iskoperturi għall-fornituri tal-protezzjoni kif speċifikat fil-Kapitolu 2.
2. Fejn l-ammont protett (GA) huwa inqas mill-iskopertura (E), l-istituzzjonijiet jistgħu japplikaw il-formula speċifikata fil-paragrafu 1 biss fejn il-partijiet protetti u mhux protetti tal-iskopertura għandhom prijorità ugwali.
3. L-istituzzjonijiet jistgħu jestendu t-trattament stipulat fl-Artikolu 114(4) u (7) għal skoperturi jew partijiet ta’ skoperturi ggarantiti mill-gvern ċentrali jew il-bank ċentrali, fejn il-garanzija hija denominata fil-munita nazzjonali tal-mutwatarju u l-iskopertura hija ffinanzjata f’dik il-munita.
Artikolu 236
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont l-Approċċ IRB
1. Għall-porzjon kopert tal-valur tal-iskopertura (E), ibbażat fuq il-valur aġġustat tal-protezzjoni tal-kreditu GA, il-PD għall-finijiet tat-Taqsima 4 tal-Kapitolu 3 tista’ tkun il-PD tal-fornitur tal-protezzjoni, jew PD bejn dik tal-mutwatarju u dik tal-garanti fejn sostituzzjoni sħiħa mhijiex meqjusa ġġustifikata. Fil-każ ta’ skoperturi subordinati u protezzjoni mhux iffinanzjata u mhux subordinata, l-LGD li trid tiġi applikata mill-istituzzjonijiet għall-finijiet tat-Taqsima 4 tal-Kapitolu 3 tista’ tkun dik assoċjata mal-pretensjonijiet prijoritarji.
2. Għal kwalunkwe porzjon mhux kopert tal-valur tal-iskopertura (E) il-PD għandha tkun dik tal-mutwatarju u l-LGD għandha tkun dik tal-iskopertura sottostanti.
3. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, GA huwa l-valur ta’ G* kif ikkalkulat skont l-Artikolu 233(3) aġġustat ulterjorment għal kwalunkwe diskrepanza fil-maturità kif stabbilit fit-Taqsima 5. E huwa l-valur tal-iskopertura ddeterminat skont it-Taqsima 5 tal-Kapitolu 3. Għal dan il-għan, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-valur tal-iskopertura tal-elementi elenkati fl-Artikolu 166(8) sa (10) billi jużaw fattur ta’ konverżjoni jew perċentwal ta’ 100 % u mhux il-fatturi ta’ konverżjoni jew il-perċentwali indikati f’dawk il-paragrafi.
Section 5
Maturity mismatches
Artikolu 237
Diskrepanza fil-maturità
1. Għall-finijiet tal-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju, diskrepanza fil-maturità sseħħ meta l-maturità reżidwa tal-protezzjoni tal-kreditu tkun inqas minn dik tal-iskopertura protetta. Fejn il-protezzjoni jkollha maturità reżidwa ta’ inqas minn tliet xhur u l-maturità tal-protezzjoni tkun inqas mill-maturità tal-iskopertura sottostanti, dik il-protezzjoni ma tikkwalifikax bħala protezzjoni tal-kreditu eliġibbli.
2. Fejn ikun hemm diskrepanza fil-maturità, il-protezzjoni tal-kreditu ma għandhiex tikkwalifika bħala eliġibbli fejn tintlaħaq waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-maturità oriġinali tal-protezzjoni hija inqas minn sena;
(b)
l-iskopertura hija skopertura b’terminu qasir speċifikata mill-awtoritajiet kompetenti li hija soġġetta għal livell minimu ta’ ġurnata minflok ta’ sena fir-rigward tal-valur tal-maturità (M) skont l-Artikolu 162(3).
Artikolu 238
Maturità tal-protezzjoni tal-kreditu
1. Soġġett għal massimu ta’ħames snin, il-maturità effettiva tal-attività sottostanti għandha tkun l-itwal żmien li jifdal possibbli qabel ma d-debitur ikun skedat li jwettaq l-obbligazzjonijiet tiegħu. Soġġett għall-paragrafu 2, il-maturità tal-protezzjoni tal-kreditu għandha tkun iż-żmien għall-eqreb data li fiha l-protezzjoni tista’ tintemm jew tiġi tterminata.
2. Fejn ikun hemm l-għażla li tiġi tterminata l-protezzjoni li hija fid-diskrezzjoni tal-bejjiegħ tal-protezzjoni, l-istituzzjonijiet għandhom jieħdu l-maturità tal-protezzjoni bħala ż-żmien għall-eqreb data li fiha tista’ tiġi eżerċitata l-għażla. Fejn hemm għażla sabiex tiġi tterminata l-protezzjoni u tkun fid-diskrezzjoni tax-xerrej tal-protezzjoni u t-termini tal-arranġament li ħoloq il-protezzjoni jkun fihom inċentiv pożittiv għall-istituzzjoni biex ittermina t-transazzjoni qabel il-maturità kuntrattwali, l-istituzzjoni għandha tieħu l-maturità tal-protezzjoni bħala l-eqreb data li fiha tista’ tiġi eżerċitata l-għażla; altrimenti, l-istituzzjoni tista’ tikkunsidra li tali għażla ma taffettwax il-maturità tal-protezzjoni.
3. Fejn derivat tal-kreditu mhuwiex projbit milli jiġi tterminat qabel l-iskadenza ta’ xi perijodu ta’ konċessjoni meħtieġ sabiex isseħħ inadempjenza fuq l-obbligazzjoni sottostanti bħala konsegwenza ta’ nuqqas ta’ ħlas, l-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu l-maturità tal-protezzjoni bit-tul taż-żmien tal-perijodu ta’ konċessjoni.
Artikolu 239
Valutazzjoni tal-protezzjoni
1. Għal transazzjonijiet soġġetti għall-protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu skont il-Metodu Ssimplifikat tal-Kollateral Finanzjarju, fejn hemm diskrepanza bejn il-maturità tal-iskopertura u l-maturità tal-protezzjoni, il-kollateral ma jikkwalifikax bħala protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu eliġibbli.
2. Għal transazzjonijiet soġġetti għall-protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu skont il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju, l-istituzzjonijiet għandhom jirreflettu l-maturità tal-protezzjoni tal-kreditu u tal-iskopertura fil-valur aġġustat tal-kollateral skont il-formula li ġejja:
fejn:
CVA
=
il-valur aġġustat għall-volatilità tal-kollateral kif speċifikat fl-Artikolu 223(2) jew l-amount tal-iskopertura, liema minnhom ikun l-inqas;
t
=
huwa l-għadd ta’ snin li jifdal sad-data tal-maturità tal-protezzjoni tal-kreditu kkalkulat skont l-Artikolu 238, jew il-valur ta’ T, liema minnhom ikun l-inqas;
T
=
l-għadd ta’ snin li jifdal sad-data tal-maturità tal-iskopertura ikkalkolat skont l-Artikolu 238, jew ħames snin, liema minnhom ikun l-inqas;
t*
=
0,25.
L-istituzzjonijiet għandhom jużaw CVAM bħala CVA aġġustat ulterjorment għal diskrepanza fil-maturità fil-formula għall-kalkolu tal-valur tal-iskopertura aġġustat għal kollox (E*) stabbilit fl-Artikolu 223(5).
3. Għal transazzjonijiet soġġetti għall-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu, l-istituzzjonijiet għandhom jirreflettu l-maturità tal-protezzjoni tal-kreditu u tal-iskopertura fil-valur aġġustat tal-protezzjoni tal-kreditu skont il-formula li ġejja:
fejn:
GA
=
G* aġġustat għal kwalunkwe diskrepanza fil-maturità;
G*
=
l-ammont tal-protezzjoni aġġustat għal kwalunkwe diskrepanza fil-muniti;
t
=
huwa l-għadd ta’ snin li jifdal sad-data tal-maturità tal-protezzjoni tal-kreditu kkalkulat skont l-Artikolu 238, jew il-valur ta’ T, liema minnhom ikun l-inqas;
T
=
huwa l-għadd ta’ snin li jifdal sad-data tal-maturità tal-iskopertura kkalkulat skont l-Artikolu 238, jew ħames snin, liema minnhom ikun l-inqas;
t*
=
0,25.
L-istituzzjonijiet għandhom jużaw GA bħala l-valur tal-protezzjoni għall-finijiet tal-Artikoli 233 sa 236.
Taqsima 6
Tekniki ta’ CRM għal baskets
Artikolu 240
Derivati tal-kreditu tat-tip "first-to-default"
Fejn l-istituzzjoni tikseb protezzjoni tal-kreditu għal għadd ta’ skoperturi bil-kondizzjoni li l-ewwel inadempjenza fost l-iskoperturi għandha tikkawża pagament u li dan l-avveniment ta’ kreditu għandu jittermina l-kuntratt, l-istituzzjoni tista’ temenda l-kalkolu tal-ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u, kif rilevanti, l-ammont ta’ telf mistenni tal-iskopertura li kieku, fl-assenza tal-protezzjoni tal-kreditu, tkun tipproduċi l-inqas ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju skont dan il-Kapitolu:
(a)
għal istituzzjonijiet li jużaw l-Approċċ Standardizzat, l-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju għandu jkun dak ikkalkulat skont l-Approċċ Standardizzat;
(b)
għal istituzzjonijiet li jużaw l-Approċċ IRB, l-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju għandu jkun is-somma tal-ammont tal-iskopertura ppeżata skont ir-riskju ikkalkulat skont l-Approċċ IRB u 12.5 darbiet l-ammont tat-telf mistenni.
It-trattament stipulat f’dan l-Artikolu japplika biss fejn il-valur tal-iskopertura jkun inqas minn jew daqs il-valur tal-protezzjoni tal-kreditu.
Artikolu 241
Derivati tal-kreditu tat-tip "nth-to-default"
Fejn l-inadempjenza numru “n” fost l-iskoperturi tikkawża pagament taħt il-protezzjoni tal-kreditu, l-istituzzjoni li tixtri l-protezzjoni tista’ biss tirrikonoxxi l-protezzjoni għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u, kif applikabbli, l-ammonti ta’ telf mistennija fejn il-protezzjoni tkun inkisbet ukoll għall-inadempjenzi numru 1 sa numru n-1 jew meta jkunu diġà seħħew inadempjenzi numru ‘n-1’. F’tali każijiet, l-istituzzjoni tista’ temenda l-kalkolu tal-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju u, kif applikabbli, l-ammont ta’ telf mistenni tal-iskopertura, li fin-nuqqas tal-protezzjoni tal-kreditu kieku kienu jipproduċu l-ammont tan-numru n l-aktar baxx tal-iskoperturi ppeżata skont ir-riskju skont dan il-Kapitolu. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-ammont tan-numru n l-aktar baxx kif speċifikat fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 240.
It-trattament stipulat f’dan l-Artikolu japplika biss fejn il-valur tal-iskopertura jkun inqas minn jew daqs il-valur tal-protezzjoni tal-kreditu.
L-iskoperturi kollha fil-basket għandhom jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 204(2) u l-Artikolu 216(1)(d).
KAPITOLU 5
Titolizzazzjoni
Taqsima 1
Definizzjonijiet
Artikolu 242
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‘marġni pożittiv’ tfisser irkupru ta’ imposti finanzjarji jew dħul minn tariffi oħrajn irċevuti fir-rigward tal-iskoperturi titolizzati nett mill-ispejjeż u l-infiq;
(2)
‘opzjoni ta’ sejħa għal clean-up’ tfisser opzjoni kuntrattwali għall-oriġinatur sabiex jirriakkwista jew itemm il-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni qabel ma l-iskoperturi sottostanti kollha jkunu tħallsu lura, fejn l-ammont ta’ skoperturi pendenti jaqa’ taħt livell speċifikat;
(3)
‘faċilità ta’ likwidità’ tfisser il-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li tirriżulta minn ftehim kuntrattwali sabiex jiġi pprovdut finanzjament biex jiżgura l-prontezza tal-flussi tal-flus lill-investituri;
(4)
‘KIRB’ tfisser 8 % tal-ammonti tal-iskoperturi ppeżati skont ir-riskju li jkunu kkalkulati skont il-Kapitolu 3 fir-rigward tal-iskoperturi titolizzati, kieku ma ġewx titolizzati, miżjuda bl-ammont tat-telf mistenni assoċjat ma’ dawk l-iskoperturi kkalkulati skont dak il-Kapitolu;
(5)
‘metodu abbażi tal-klassifikazzjonijiet’ tfisser il-metodu tal-kalkolu tal-ammonti tal-iskoperturi ppeżati skont ir-riskju għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni skont l-Artikolu 261;
(6)
‘metodu tal-formula superviżorja’ tfisser il-metodu tal-kalkolu tal-ammonti tal-iskoperturi ppeżati skont ir-riskju għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni skont l-Artikolu 262;
(7)
‘pożizzjoni mhux klassifikata’ tfisser pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li ma għandhiex valutazzjoni tal-kreditu eliġibbli minn ECAI kif imsemmi fit-Taqsima 4;
(8)
‘pożizzjoni klassifikata’ tfisser pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li għandha valutazzjoni tal-kreditu eliġibbli minn ECAI kif imsemmi fit-Taqsima 4;
(9)
‘programm ta’ karta kummerċjali garantita b’assi (ABCP - asset-backed commercial paper programme)’ tfisser programm ta’ titolizzazzjonijiet, li garanziji maħruġa minnu fil-biċċa l-kbira jieħdu l-forma ta’ karta kummerċjali b’maturità oriġinali ta’ sena jew inqas;
(10)
‘titolizzazzjoni tradizzjonali’ tfisser titolizzazzjoni li tinvolvi t-trasferiment ekonomiku tal-iskoperturi li jkunu titolizzati. Dan għandu jseħħ permezz tat-trasferiment tas-sjieda tal-iskoperturi titolizzati mill-istituzzjoni oriġinatriċi lil SSPE jew permezz ta’ subparteċipazzjoni minn SSPE. It-titoli maħruġa ma jirrappreżentawx obbligazzjonijiet ta’ pagament tal-istituzzjoni oriġinatriċi;
(11)
‘titolizzazzjoni sintetika’ tfisser titolizzazzjoni fejn it-trasferiment tar-riskju jinkiseb permezz tad-derivati tal-kreditu jew garanziji, u l-iskoperturi titolizzati jibqgħu skoperturi tal-istituzzjoni oriġinatriċi;
(12)
‘skopertura rotanti’ tfisser skopertura fejn il-bilanċi pendenti tal-konsumaturi jitħallew ivarjaw skont id-deċiżjonijiet tagħhom ta’ teħid ta’ self u ripagament, sa limitu miftiehem;
(13)
‘titolizzazzjoni rotanti’ tfisser titolizzazzjoni fejn l-istruttura nnifisha tat-titolizzazzjoni tkun rotanti billi l-iskoperturi jiżdiedu jew jitneħħew mill-aggregazzjoni ta’ skoperturi irrispettivament milli jekk l-iskoperturi humiex rotanti jew le;
(14)
‘klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata’ tfisser klawżola kuntrattwali f’titolizzazzjoni ta’ skoperturi rotanti jew titolizzazzjoni rotanti li teħtieġ, meta jseħħu avvenimenti definiti, li l-pożizzjonijiet tal-investituri jissarrfu qabel il-maturità miftiehma oriġinalment tat-titoli maħruġa;
(15)
‘segment tal-ewwel telf’ tfisser is-segment l-aktar subordinat f’titolizzazzjoni li jkun l-ewwel segment li jġorr it-telf imġarrab fuq l-iskoperturi titolizzati u li b’hekk jipprovdi protezzjoni għat-tieni telf u, fejn rilevanti, segmenti kklassifikati ogħla.
Taqsima 2
Rikonoxximent ta’ trasferiment sinifikanti tar-riskju
Artikolu 243
Titolizzazzjoni tradizzjonali
1. L-istituzzjoni oriġinatriċi ta’ titolizzazzjoni tradizzjonali tista’ teskludi skoperturi titolizzati mill-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u ammonti ta’ telf mistennija jekk tintlaħaq waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
riskju tal-kreditu sinifikanti assoċjat mal-iskoperturi titolizzati ikun ikkunsidrat li ġie trasferit lil partijiet terzi;
(b)
l-istituzzjoni oriġinatriċi tapplika piż tar-riskju ta’ 1 250 % għall-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni kollha li għandha f’din it-titolizzazzjoni jew tnaqqas dawn il-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni mill-elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad skont l-Artikolu 36(1)(k).
2. Għandu jiġi kkunsidrat li riskju tal-kreditu sinifikanti ġie trasferit fil-każijiet li ġejjin:
(a)
l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni intermedji miżmuma mill-istituzzjoni oriġinatriċi f’din it-titolizzazzjoni ma jaqbżux il-50 % tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni intermedji kollha f’din it-titolizzazzjoni;
(b)
fejn mhemmx pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni intermedji f’titolizzazzjoni partikolari u l-oriġinatur jista’ juri li l-valur tal-iskopertura tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jkunu soġġetti għal tnaqqis mill- Ekwità Komuni ta’ Grad 1 jew piż tar-riskju ta’ 1 250 % jaqbeż l-istima raġunata tat-telf mistenni fuq l-iskoperturi titolizzati b’marġni sostanzjali, l-istituzzjoni oriġinatriċi ma żżomx aktar minn 20 % tal-valur tal-iskoperturi tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jkunu soġġetti għal tnaqqis mill- Ekwità Komuni ta’ Grad 1 jew piż tar-riskju ta’ 1 250 %;
Fejn it-tnaqqis possibbli fl-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju, li l-istituzzjoni oriġinatriċi tikseb permezz ta’ din it-titolizzazzjoni ma jkunx ġustifikat minn trasferiment proporzjonat tar-riskju tal-kreditu lil partijiet terzi, l-awtoritajiet kompetenti tista’ tiddeċiedi fuq bażi ta’ każ b’każ li ma għandux jiġi kkunsidrat li ġie ttrasferit riskju tal-kreditu sinifikanti lil partijiet terzi.
3. Għall-finijiet tal-paragrafu 2, pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni intermedji tfisser pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li japplika għalihom piż tar-riskju aktar baxx minn 1 250 % u li huma aktar subordinati mill-maġġoranza tal-pożizzjonijiet prijoritarji f’din it-titolizzazzjoni u l-aktar subordinati fost il-pożizzjonijiet kollha ta’ titolizzazzjoni f’din it-titolizzazzjoni li għaliha tkun assenjata waħda minn dawn li ġejjin skont din it-Taqsima 4:
(a)
fil-każ ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni soġġetta għat-Taqsima 3, is-Subtaqsima 3 livell 1 tal-kwalità tal-kreditu;
(b)
fil-każ ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni soġġetta għat-Taqsima 3, is-Subtaqsima 4 livell 1 jew 2 tal-kwalità tal-kreditu.
4. Minflok il-paragrafi 2 u 3, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu permess lill-istituzzjonijiet oriġinaturi sabiex jikkunsidraw li riskju tal-kreditu sinifikanti jkun ġie trasferit fejn l-istituzzjoni oriġinatriċi tista’ turi, f’kull każ ta’ titolizzazzjoni, li t-tnaqqis fir-rekwiżiti tal-fondi proprjifondi proprji li l-oriġinatriċi tikseb permezz tat-titolizzazzjoni huwa ġustifikat minn trasferiment proporzjonat tar-riskju tal-kreditu lil partijiet terzi.
Għandu jingħata permess biss fejn l-istituzzjoni tissodisfa l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni għandha fis-seħħ politiki u metodoloġiji sensittivi għar-riskji adegwati biex jivvalutaw it-trasferiment tar-riskju;
(b)
l-istituzzjoni rrikonoxxiet ukoll it-trasferiment tar-riskju tal-kreditu lil partijiet terzi f’kull każ għall-finijiet tal-ġestjoni interna tar-riskji tal-istituzzjoni u l-allokazzjoni interna tal-kapital tagħha.
5. Minbarra r-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 1 sa 4, kif applikabbli, għandhom jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
id-dokumentazzjoni tat-titolizzazzjoni tirrefletti s-sustanza ekonomika tat-transazzjoni;
(b)
l-iskoperturi titolizzati ma jkunux aċċessibbli għall-istituzzjoni oriġinatriċi u l-kredituri tagħha, inklużi fil-każijiet ta’ falliment u riċevitura. Dan għandu jkun appoġġat bl-opinjoni ta’ konsulent legali kkwalifikat;
(c)
it-titoli maħruġa ma jirrappreżentawx obbligazzjonijiet ta’ pagament tal-istituzzjoni oriġinatriċi;
(d)
l-istituzzjoni oriġinatriċi ma żżommx kontroll effettiv jew indirett fuq l-iskoperturi trasferiti. Oriġinatur għandu jitqies li żamm kontroll effettiv fuq l-iskoperturi trasferiti jekk għandu d-dritt li jakkwista mill-ġdid mingħand id-destinatarju tat-trasferiment l-iskoperturi li kienu trasferiti sabiex jirrealizza l-benefiċċji tagħhom jew jekk huwa obbligat jerġa’ tassumi r-riskju ttrasferit. Iż-żamma mill-istituzzjoni oriġinatriċi tad-drittijiet ta’ amministrazzjoni jew tal-obbligazzjonijiet fir-rigward tal-iskoperturi ma għandhiex tikkostitwixxi minnha nfisha kontroll indirett tal-iskoperturi;
(e)
id-dokumentazzjoni tat-titolizzazzjoni tissodisfa l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(i)
ma jkunx fiha klawżoli li ħlief fil-każ ta’ klawżoli ta’ ammortizzazzjoni antiċipata, jeħtieġu li pożizzjonijiet fit-titolizzazzjoni jittejbu mill-istituzzjoni oriġinatriċi inklużi iżda mhux limitati għall-modifikazzjoni tal-iskoperturi għall-kreditu sottostanti jew iż-żieda tar-rendiment pagabbli lill-investituri bħala konsegwenza ta’ deterjorament fil-kwalità tal-kreditu tal-iskoperturi titolizzati;
(ii)
ma jkunx fiha klawżoli li jżidu r-rendiment pagabbli lid-detenturi tal-pożizzjonijiet fit-titolizzazzjoni bħala konsegwenza ta’ deterjorament fil-kwalità tal-kreditu tal-aggregazzjoni sottostanti;
(iii)
tagħmilha ċara, fejn applikabbli, li kwalunkwe akkwist jew riakkwist ta’ pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni mill-oriġinatur jew l-isponsor li jmorru lil hinn mill-obbligi kuntrattwali tagħha huwa eċċezzjonali u jista’ jsir biss skont kondizzjonijiet normali tas-suq;
(f)
fejn hemm opzjoni ta’ sejħa għal clean-up, dik l-opzjoni għandha tissodisfa wkoll il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
hija eżerċitabbli fid-diskrezzjoni tal-istituzzjoni oriġinatriċi;
(ii)
tista’ tiġi eżerċitata biss meta jibqa’ mhux ammortizzat 10 % jew inqas tal-valur oriġinali tal-iskoperturi titolizzati;
(iii)
mhijiex strutturata b’mod li tevita l-allokazzjoni ta’ telf lil pożizzjonijiet ta’ rinforz tal-kreditu jew pożizzjonijiet oħra tal-investituri u li b’xi mod ieħor hija strutturata sabiex tipprovdi rinforz fil-kreditu.
6. L-awtoritajiet kompetenti għandhom iżommu lill-ABE infurmata dwar każijiet speċifiċi, imsemmija fil-paragrafu 2, fejn it-tnaqqis possibbli fl-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju mhuwiex ġustifikat permezz ta’ trasferiment proporzjonat tar-riskju tal-kreditu lil partijiet terzi, u dwar l-użu li l-istituzzjonijiet jagħmlu tal-paragrafu 4. L-ABE għandha tissorvelja l-firxa ta’ prattiki f’dan il-qasam u għandha toħroġ linji gwida, skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010. L-ABE għandha teżamina l-implimentazzjoni mill-Istati Membri ta’ dawk il-linji gwida u tagħti parir lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2017 dwar jekk huwiex meħtieġ standard tekniku vinkolanti.
Artikolu 244
Titolizzazzjoni sintetika
1. Istituzzjoni oriġinatriċi ta’ titolizzazzjoni sintetika tista’ tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju, u, kif rilevanti, l-ammonti ta’ telf mistennija, għall-iskoperturi titolizzati skont l-Artikolu 249, jekk waħda milli ġejjin tkun issodisfatta:
(a)
huwa kkunsidrat li ġie ttrasferit riskju tal-kreditu sinifikanti lil partijiet terzi permezz ta’ protezzjoni tal-kreditu iffinanzjata jew inkella mhux iffinanzjata;
(b)
l-istituzzjoni oriġinatriċi tapplika piż tar-riskju ta’ 1 250 % għall-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni kollha li għandha f’din it-titolizzazzjoni jew tnaqqas dawn il-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni mill-elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 skont l-Artikolu 36(1)(k).
2. Għandu jiġi kkunsidrat li ġie ttrasferit riskju tal-kreditu sinifikanti jekk tintlaħaq waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni intermedji miżmuma mill-istituzzjoni oriġinatriċi f’din it-titolizzazzjoni ma jaqbżux il-50 % tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni intermedji kollha li jinsabu fit-titolizzazzjoni;
(b)
fejn mhemmx pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni intermedji f’titolizzazzjoni partikolari u l-oriġinatur jista’ juri li l-valur tal-iskopertura tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jkunu soġġetti għal tnaqqis mill-Ekwità Komuni ta’ Grad 1 jew piż tar-riskju ta’ 1 250 % jaqbeż l-istima raġunata tat-telf mistenni fuq l-iskoperturi titolizzati b’marġni sostanzjali, l-istituzzjoni oriġinatriċi ma żżomx aktar minn 20 % tal-valur tal-iskoperturi tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jkunu soġġetti għal tnaqqis mill-Ekwità Komuni ta’ Grad 1 jew piż tar-riskju ta’ 1 250 %;
(c)
fejn it-tnaqqis possibbli fl-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju, li l-istituzzjoni oriġinatriċi tikseb permezz ta’ din it-titolizzazzjoni ma jkunx ġustifikat minn trasferiment proporzjonat tar-riskju tal-kreditu lil partijiet terzi, l-awtorità kompetenti tista’ tiddeċiedi fuq bażi ta’ każ b’każ li ma għandux jiġi kkunsidrat li ġie ttrasferit riskju tal-kreditu sinifikanti lil partijiet terzi.
3. Għall-finijiet tal-paragrafu 2, pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni intermedji tfisser pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li għalihom japplika piż tar-riskju inqas minn 1 250 % u li jkunu aktar subordinati mill-aktar pożizzjoni prijoritarja f’din it-titolizzazzjoni u l-aktar subordinati fost il-pożizzjonijiet kollha ta’ titolizzazzjoni f’din it-titolizzazzjoni li għaliha tkun assenjata waħda minn dawn ġejjin skont it-Taqsima 4:
(a)
fil-każ ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni soġġetta għat-Taqsima 3, is-Subtaqsima 3 livell 1 tal-kwalità tal-kreditu;
(b)
fil-każ ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni suġġetta għat-Taqsima 3, is-Subtaqsima 4 livell 1 jew 2 tal-kwalità tal-kreditu.
4. Minflok il-paragrafi 2 u 3, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu permess lill-istituzzjonijiet oriġinaturi sabiex jikkunsidraw li riskju tal-kreditu sinifikanti jkun ġie trasferit fejn l-istituzzjoni oriġinatriċi tista’ turi, f’kull każ ta’ titolizzazzjoni, li t-tnaqqis fir-rekwiżiti tal-fondi proprjifondi proprji li l-oriġinatriċi tikseb permezz tat-titolizzazzjoni huwa ġustifikat minn trasferiment proporzjonat tar-riskju tal-kreditu lil partijiet terzi.
Għandu jingħata permess biss fejn l-istituzzjoni tissodisfa l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni għandha fis-seħħ politiki u metodoloġiji sensittivi għar-riskji adegwati biex jivvalutaw it-trasferiment tar-riskju;
(b)
l-istituzzjoni rrikonoxxiet ukoll it-trasferiment tar-riskju tal-kreditu lil partijiet terzi f’kull każ għall-finijiet tal-ġestjoni interna tar-riskji tal-istituzzjoni u l-allokazzjoni interna tal-kapital tagħha.
5. Barra r-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 1 sa 4, kif applikabbli, it-trasferiment għandu jikkonforma mal-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
id-dokumentazzjoni tat-titolizzazzjoni tirrefletti s-sustanza ekonomika tat-transazzjoni;
(b)
il-protezzjoni tal-kreditu li biha huwa ttrasferit ir-riskju tal-kreditu jikkonforma mal-Artikolu 247(2);
(c)
l-istrumenti użati għat-trasferiment tar-riskju tal-kreditu ma fihomx termini jew kondizzjonijiet li:
(i)
jimponu limiti sinifikanti ta’ materjalità li taħthom il-protezzjoni tal-kreditu ma titqiesx li ġiet skattata jekk iseħħ avveniment ta’ kreditu;
(ii)
jippermettu t-terminazzjoni tal-protezzjoni minħabba deterjorament fil-kwalità tal-kreditu tal-iskoperturi sottostanti;
(iii)
għajr fil-każ ta’ klawżoli ta’ ammortizzazzjoni antiċipata, jeħtieġu li l-istituzzjoni oriġinatriċi ttejjeb il-pożizzjonijiet fit-titolizzazzjoni;
(iv)
iżidu l-ispejjeż tal-protezzjoni tal-kreditu tal-istituzzjoni jew ir-rendiment pagabbli lid-detenturi ta’ pożizzjonijiet fit-titolizzazzjoni bħala konsegwenza ta’ deterjorament fil-kwalità tal-kreditu tal-aggregazzjoni sottostanti;
(d)
tinkiseb opinjoni minn konsulent legali kkwalifikat li jikkonferma l-infurzabbiltà tal-protezzjoni tal-kreditu fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti kollha;
(e)
id-dokumentazzjoni tat-titolizzazzjoni għandha tagħmilha ċara, fejn ikun applikabbli, li kull akkwist jew riakkwist ta’ pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni mill-oriġinatur jew mill-isponsor lil hinn mill-obbligi kuntrattwali tiegħu jista’ jsir biss skont kondizzjonijiet normali tas-suq;
(f)
fejn hemm opzjoni ta’ sejħa għal clean-up, dik l-opzjoni tissodisfa l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(i)
hija eżerċitabbli fid-diskrezzjoni tal-istituzzjoni oriġinatriċi;
(ii)
tista’ tiġi eżerċitata biss meta jibqa’ mhux ammortizzat 10 % jew inqas tal-valur oriġinali tal-iskoperturi titolizzati;
(iii)
mhijiex strutturata b’mod li tevita l-allokazzjoni ta’ telf lil pożizzjonijiet ta’ rinforz tal-kreditu jew pożizzjonijiet oħra tal-investituri u li b’xi mod ieħor hija strutturata sabiex tipprovdi rinforz fil-kreditu.
6. L-awtoritajiet kompetenti għandhom iżommu lill-ABE infurmata dwar każijiet speċifiċi, imsemmija fil-paragrafu 2, fejn it-tnaqqis possibbli fl-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju mhuwiex ġustifikat permezz ta’ trasferiment proporzjonat tar-riskju tal-kreditu lil partijiet terzi, u dwar l-użu li l-istituzzjonijiet jagħmlu tal-paragrafu 4. L-ABE għandha tissorvelja l-firxa ta’ prattiki f’dan il-qasam u għandha toħroġ linji gwida, skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010. L-ABE għandha teżamina l-implimentazzjoni mill-Istati Membri ta’ dawk il-linji gwida u tagħti parir lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2017 dwar jekk huwiex meħtieġ standard tekniku vinkolanti.
Taqsima 3
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju
Subtaqsima 1
Prinċipji
Artikolu 245
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju
1. Fejn istituzzjoni oriġinatriċi tkun ittrasferiet riskju tal-kreditu sinifikanti assoċjat ma’ skoperturi titolizzati skont it-Taqsima 2, dik l-istituzzjoni tista’:
(a)
fil-każ ta’ titolizzazzjoni tradizzjonali, teskludi mill-kalkoli tagħha tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju, u, kif rilevanti, l-ammonti ta’ telf mistennija, l-iskoperturi li hija tkun ittitolizzat;
(b)
fil-każ ta’ titolizzazzjoni sintetika, tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju, u, kif rilevanti, l-ammonti ta’ telf mistennija, fir-rigward tal-iskoperturi titolizzati skont l-Artikoli 249 u 250.
2. Fejn l-istituzzjoni oriġinatriċi tkun iddeċidiet li tapplika l-paragrafu 1, għandha tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju preskritti f’dan il-Kapitolu għall-pożizzjonijiet li jista’ jkollha fit-titolizzazzjoni.
Fejn l-istituzzjoni oriġinatriċi ma tkunx ittrasferietx riskju tal-kreditu sinifikanti jew tkun iddeċidiet li ma tapplikax il-paragrafu 1, ma għandhiex għalfejn tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għall-ebda pożizzjoni li jista’ jkollha fit-titolizzazzjoni inkwistjoni iżda għandha tkompli tinkludi l-iskoperturi titolizzati fil-kalkoli tagħha tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju daqs li kieku ma ġewx titolizzati.
3. Fejn hemm skopertura għal segmenti differenti f’titolizzazzjoni, l-iskopertura għal kull segment għandha tiġi kkunsidrata bħala pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni separata. Il-fornituri tal-protezzjoni tal-kreditu għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni għandhom jiġu kkunsidrati li għandhom pożizzjonijiet fit-titolizzazzjoni. Il-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni għandhom jinkludu skoperturi għal titolizzazzjoni li ġejjin minn kuntratti derivati minn rati ta’ imgħax jew muniti.
4. Sakemm pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni ma tkunx imnaqqsa mill-elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 skont l-Artikolu 36(1)(k), l-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju għandha tiġi inkluża fl-ammonti totali ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju tal-istituzzjoni għall-finijiet tal-Artikolu 92(3).
5. L-ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni għandu jiġi kkalkulat billi jiġi applikat għall-valur tal-iskopertura tal-pożizzjoni, ikkalkulat kif stabbilit fl-Artikolu 246, il-piż tar-riskju totali rilevanti.
6. Il-piż tar-riskju totali għandu jiġi ddeterminat bħala s-somma tal-piż tar-riskju stabbilit f’dan il- Kapitolu u kwalunkwe piż tar-riskju addizzjonali skont l-Artikolu 407.
Artikolu 246
Valur tal-iskopertura
1. Il-valur tal-iskopertura għandu jiġi kkalkulat kif ġej:
(a)
fejn istituzzjoni tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju taħt is-Subtaqsima 3, il-valur tal-iskopertura ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li tidher fil-karta tal-bilanċ għandu jkun il-valur kontabbli tagħha li jifdal wara li jiġu applikati l-aġġustamenti speċifiċi għar-riskju tal-kreditu ttrattati skont l-Artikolu 110;
(b)
fejn istituzzjoni tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont is-Subtaqsima 4, il-valur tal-iskopertura ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li tidher fil-karta tal-bilanċ għandha tkun il-valur kontabbli kkalkulat mingħajr ma jitqies l-ebda aġġustament li sar għar-riskju tal-kreditu ttrattati skont l-Artikolu 110;
(c)
fejn istituzzjoni tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont is-Subtaqsima 3, il-valur tal-iskopertura ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li ma tidhirx fil-karta tal-bilanċ għandu jkun il-valur nominali tagħha, imnaqqas minn kwalunkwe aġġustament speċifiku tar-riskju tal-kreditu ta’ dik il-pożizzjoni titolizzata, immultiplikat b’fattur ta’ konverżjoni kif preskritt f’dan il-Kapitolu. Il-fattur ta’ konverżjoni għandu jkun ta’ 100 % sakemm mhux speċifikat mod ieħor;
(d)
fejn l-istituzzjoni tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont is-Subtaqsima 4, il-valur tal-iskopertura ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li ma tidhirx fil-karta tal-bilanċ għandu jkun il-valur nominali tagħha mmultiplikat b’fattur ta’ konverżjoni kif preskritt f’dan il-Kapitolu. Il-fattur ta’ konverżjoni għandu jkun ta’ 100 % sakemm mhux speċifikat mod ieħor;
(e)
Il-valur tal-iskopertura għar-riskju tal-kreditu tal-kontroparti ta’ strument derivat elenkat fl-Anness II, għandu jkun determinat skont il-Kapitolu 6.
2. Fejn istituzzjoni jkollha żewġ pożizzjonijiet jew aktar sovrapposti f’titolizzazzjoni, hija għandha, sal-punt li jkun hemm sovrappożizzjoni bejniethom, tinkludi fil-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju biss il-pożizzjoni jew il-porzjon ta’ pożizzjoni li tipproduċi l-ogħla ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju. L-istituzzjoni tista’ tirrikonoxxi wkoll tali sovrappożizzjoni bejn rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku għal pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar u rekwiżiti ta’ fondi proprji għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni fil-portafoll mhux tan-negozjar, sakemm l-istituzzjoni tista’ tikkalkula u tqabbel ir-rekwiżiti tal-fondi proprji għall-pożizzjonijiet rilevanti. Għall-fini ta’ dan il-paragrafu, sovrappożizzjoni sseħħ meta l-pożizzjonijiet, kompletament jew parzjalment, jirrappreżentaw skopertura għall-istess riskju b’mod li, sal-punt tas-sovrappożizzjoni, ikun hemm skopertura waħda.
3. Fejn l-Artikolu 268(c) japplika għal pożizzjonijiet fl-ABCP, l-istituzzjoni tista’ tuża l-piż tar-riskju assenjat għal faċilità ta’ likwidità sabiex tikkalkula l-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju għall-ABCP sakemm 100 % tal-ABCP maħruġa mill-programm tkun koperta minn din jew minn faċilitajiet ta’ likwidità oħrajn u dawn il-faċilitajiet kollha ta’ likwidità ikunu kklassifikati pari passu mal-ABCP biex b’hekk jiffurmaw pożizzjonijiet ta’ sovrapożizzjoni.
L-istituzzjoni għandha tinnotifika lill-awtoritajiet kompetenti dwar użu li tagħmel minn dak it-trattament.
Artikolu 247
Rikonoxximent tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni
1. Istituzzjoni tista’ tirrikonoxxi protezzjoni ffinanzjata jew mhux iffinanzjata tal-kreditu miksuba fir-rigward ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni skont il-Kapitolu 4 u soġġett għar-rekwiżiti stabbiliti f’dan il-Kapitolu u fil-Kapitolu 4.
Protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu eliġibbli hija limitata għal kollateral finanzjarju li huwa eliġibbli għall-kalkolu ta’ ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju taħt il-Kapitolu 2 kif stabbilit taħt il-Kapitolu 4 u r-rikonoxximent huwa soġġett għall-konformità mar-rekwiżiti rilevanti kif stabbiliti taħt il-Kapitolu 4.
2. Protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu eliġibbli u l-fornituri ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu huma limitati għal dawk li huma eliġibbli skont il-Kapitolu 4 u r-rikonoxximent huwa soġġett għall-konformità mar-rekwiżiti rilevanti stabbiliti taħt il-Kapitolu 4.
3. B’deroga mill-paragrafu 2, il-fornituri eliġibbli ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu elenkati fil-punti (a) sa (h) tal-Artikolu 201(1) ħlief għal kontropartijiet ċentrali li jikkwalifikaw għandu jkollhom valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI rikonoxxuta li ġiet determinata li hija assoċjata mal-livell 3 jew ogħla tal-kwalità tal-kreditu skont l-Artikolu 136 u kellhom jiġu assoċjati mal-livell 2 jew ogħla tal-kwalità tal-kreditu meta ġiet rikonoxxuta għall-ewwel darba il-protezzjoni tal-kreditu. L-istituzzjonijiet li għandhom permess japplikaw l-Approċċ IRB għal skopertura diretta għall-fornitur tal-protezzjoni jistgħu jivvalutaw l-eliġibbiltà skont l-ewwel sentenza abbażi tal-ekwivalenza tal-PD għall-fornitur tal-protezzjoni lill-PD assoċjata mal-livelli tal-kwalità tal-kreditu msemmija fl-Artikolu 136.
4. B’ deroga mill-paragrafu 2, SSPEs huma fornituri tal-protezzjoni eliġibbli fejn huma sidien ta’ assi li jikkwalifikaw bħala kollateral finanzjarju eliġibbli u li għalihom mhemmx drittijiet jew drittijiet kontinġenti li huma superjuri jew li jikklassifikaw pari passu mad-drittijiet kontinġenti tal-istituzzjoni li tirċievi l-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu u jiġu ssodisfati r-rekwiżiti kollha għar-rikonoxximent tal-kollateral finanzjarju fil-Kapitolu 4.F’dawn il-każijiet, GA (l-ammont tal-protezzjoni aġġustat għal kwalunkwe diskrepanza fil-muniti u diskrepanza fil-maturità skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu 4) għandu jkun limitat għall-valur tas-suq aġġustat għall-volatilità ta’ dawk l-assi u g (il-piż tar-riskju ta’ skoperturi għall-fornitur tal-protezzjoni kif speċifikat skont l-Approċċ Standardizzat) għandu jkun determinat bħala l-piż tar-riskju medju ppeżat li jkun japplika għal dawk l-assi bħala kollateral finanzjarju skont l-Approċċ Standardizzat.
Artikolu 248
Appoġġ impliċitu
1. Istituzzjoni sponsor, jew istituzzjoni oriġinatriċi li fir-rigward tat-titolizzazzjoni għamlet użu mill-Artikolu 245(1) u (2) għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju jew biegħet strumenti mill-portafoll tan-negozjar tagħha b’mod li ma għadhiex aktar meħtieġa jkollha fondi proprji għar-riskji ta’ dawk l-istrumenti ma għandhiex, bil-għan li tnaqqas it-telf potenzjali jew reali għall-investituri, tipprovdi appoġġ lit-titolizzazzjoni lil hinn mill-obbligi kuntrattwali tagħha. Transazzjoni ma għandhiex tiġi kkunsidrata li tipprovdi appoġġ jekk hija eżegwita f’kondizzjonijiet normali tas-suq u jekk jittieħed kont tagħha fil-valutazzjoni tat-trasferiment ta’ riskju sinifikanti. Kull tali transazzjoni għandha, irrispettivament minn jekk tagħtix appoġġ, tiġi notifikata lill-awtoritajiet kompetenti u soġġetta għall-analiżi tal-kreditu u l-proċess ta’ approvazzjoni tal-istituzzjoni. L-istituzzjoni għandha, meta tivvaluta jekk it-transazzjoni hijiex strutturata sabiex tipprovdi appoġġ, tikkonsidra b’mod adegwat mill-inqas dan kollu li ġej:
(a)
il-prezz tar-riakkwist;
(b)
il-pożizzjoni tal-kapital u tal-likwidità tal-istituzzjoni qabel u wara r-riakkwist;
(c)
il-prestazzjoni tal-iskoperturi titolizzati;
(d)
il-prestazzjoni tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni;
(e)
l-impatt tal-appoġġ fuq it-telf li l-oriġinatur mistenni li jġarrab relattivament għall-investituri.
2. L-ABE għandha, skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, toħroġ linji gwida dwar x’jikkostitwixxi f’kondizzjonijiet normali tas-suq u dwar meta transazzjoni ma tkunx strutturata b’mod li tipprovdi appoġġ.
3. Jekk istituzzjoni oriġinatriċi jew istituzzjoni sponsor tonqos milli tikkonforma mal-paragrafu 1 fir-rigward ta’ titolizzazzjoni, bħala minimu din l-istituzzjoni għandu jkollha fondi proprji kontra l-iskoperturi titolizzati kollha daqs li kieku ma ġewx titolizzati.
Subtaqsima 2
Kalkolu tal-istituzzjonijiet oriġinaturi tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju titolizzati f’ titolizzazzjoni sintetika
Artikolu 249
Trattament ġenerali
Fil-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għall-iskoperturi titolizzati, fejn jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet fl-Artikolu 244, l-istituzzjoni oriġinatriċi ta’ titolizzazzjoni sintetika għandha, soġġett għall-Artikolu 250, tuża l-metodoloġiji ta’ kalkolu rilevanti stabbiliti f’din it-Taqsima u mhux dawk stabbiliti fil-Kapitolu 2. Għal istituzzjonijiet li jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont il-Kapitolu 3, l-ammont ta’ telf mistenni fir-rigward ta’ tali skoperturi għandu ikunu żero.
Ir-rekwiżiti stabbiliti fl-ewwel subparagrafu japplikaw għall-aggregazzjoni sħiħa ta’ skoperturi inklużi fit-titolizzazzjoni. Soġġett għall-Artikolu 250, l-istituzzjoni oriġinatriċi għandha tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju fir-rigward tas-segmenti kollha fit-titolizzazzjoni skont id-dispożizzjonijiet ta’ din it-Taqsima inklużi dawk li għalihom l-istituzzjoni tirrikonoxxi mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu skont l-Artikolu 247, f’liema każ il-piż tar-riskju li għandu jiġi applika għal dik il-pożizzjoni jista’ jiġi emendat skont il-Kapitolu 4, soġġett għar-rekwiżiti stabbiliti f’dan il-Kapitolu.
Artikolu 250
Trattament ta’ diskrepanzi fil-maturitajiet f’titolizzazzjonjiet sintetiċi
Għall-finijiet ta’ kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Artikolu 249, kwalunkwe diskrepanza fil-maturità bejn il-protezzjoni tal-kreditu li tikkostitwixxi segment u li permezz tagħha jinkiseb it-trasferiment tar-riskju u l-iskoperturi titolizzati għandhom jiġu kkunsidrati kif ġej:
(a)
il-maturità tal-iskoperturi titolizzati għandha titqies li tkun l-itwal maturità fost kwalunkwe waħda minn dawk l-iskoperturi soġġetta għal massimu ta’ ħames snin. Il-maturità tal-protezzjoni tal-kreditu għandha tiġi determinata skont il-Kapitolu 4;
(b)
istituzzjoni oriġinatriċi għandha tinjora kull diskrepanza fil-maturità fil-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għal segmenti li jirriżultaw skont din it-Taqsima b’piż tar-riskju ta’ 1 250 %. Għas-segmenti l-oħra kollha, għandu jiġi applikat it-trattament tad-diskrepanza fil-maturità stabbilit fil-Kapitolu 4 skont il-formula li ġejja:
fejn:
RW*
=
l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għall-finijiet tal-Artikolu 92(3)(a);
RWAss
=
l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għal skoperturi jekk ma kienux ġew titolizzati, ikkalkulati fuq bażi prorata;
RWSP
=
ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju kkalkulati skont l-Artikolu 249 jekk ma kienx hemm diskrepanza fil-maturità;
T
=
hija l-maturità ta’ l-iskoperturi sottostanti espressa fi snin;
t
=
maturità tal-protezzjoni tal-kreditu espressa fi snin;
t*
=
0,25
Subtaqsima 3
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-approċċ standardizzat
Artikolu 251
Piżijiet tar-riskju
Soġġetta għall-Artikolu 252, l-istituzzjoni għandha tikkalkula l-ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni jew rititolizzazzjoni klassifikata billi tapplika l-piż tar-riskju rilevanti għall-valur tal-iskopertura.
Il-piż tar-riskju rilevanti għandu jkun il-piż tar-riskju kif stabbilit fit-Tabella 1, li miegħu hija assoċjata l-valutazzjoni tal-kreditu tal-pożizzjoni skont it-Taqsima 4.
Tabella 1
Livell tal-Kwalità tal-Kreditu
1
2
3
4 (għal valutazzjonijiet tal-kreditu biss li mhumiex valutazzjonijet ta’ kreditu b’terminu qasir)
il-livelli kollha l-oħra tal-kwalità tal-kreditu
Pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni
20 %
50 %
100 %
350 %
1 250 %
Pożizzjonijiet ta’ rititolizzazzjoni
40 %
100 %
225 %
650 %
1 250 %
Soġġett għall-Artikoli 252 sa 255, l-ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju ta’ pożizzjoni titolizzata mhux klassifikata għandu jiġi kkalkulat billi jiġi applikat piż tar-riskju ta’ 1 250 %.
Artikolu 252
Istituzzjonijiet oriġinaturi u dawk sponsor
Għall-istituzzjoni oriġinatriċi jew l-istituzzjoni sponsor, l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju kkalkulati fir-rigward tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni tagħha f’kull titolizzazzjoni jistgħu jiġu limitati għall-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju li li kieku attwalment jiġu kkalkulati għall-iskoperturi titolizzati kieku ma kinux titolizzati soġġett għall-applikazzjoni preżunta ta’ piż tar-riskju ta’ 150 % għal dawn li ġejjin:
(a)
l-elementi kollha attwalment inadempjenti;
(b)
l-elementi kollha assoċjati ma’ riskju partikolarment għoli skont l-Artikolu 128 fost l- iskoperturi titolizzati.
Artikolu 253
Trattament ta’ pożizzjonijiet mhux ikklassifikati
1. Għall-fini tal-kalkolu tal-ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju ta’ pożizzjoni titolizzata mhux ikklassifikata istituzzjoni tista’ tapplika l-piż tar-riskju medju ppeżat lijkun applikat għall-iskoperturi titolizzati fil-Kapitolu 2 mill-istituzzjoni li għandha l-iskoperturi, immultiplikat bil-proporzjon tal-konċentrazzjoni msemmi fil-paragrafu 2. Għal dan il-għan, l-istituzzjoni għandha tkun taf il-kompożizzjoni tal-aggregazzjoni tal-iskoperturi titolizzati li huma f’kull ħin titolizzati.
2. Il-proporzjon tal-konċentrazzjoni għandu jkun daqs is-somma tal-ammonti nominali tas-segmenti kollha diviża bis-somma tal-ammonti nominali tas-segmenti subordinati għal jew pari passu mas-segment li fih tinżamm il-pożizzjoni inkluż dak is-segment stess. Il-piż tar-riskju li jirriżulta ma għandux ikun ogħla minn 1 250 % jew inqas minn kwalunkwe piż tar-riskju applikabbli għal segment klassifikat aktar prijoritarju. Fejn l-istituzzjoni ma tistax tiddetermina l-piżijiet tar-riskju li jkunu applikati għall-iskoperturi titolizzati fil-Kapitolu 2, għandha tapplika piż tar-riskju ta’ 1 250 % għall-pożizzjoni.
Artikolu 254
Trattament tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni fis-segment tat-tieni telf jew aħjar fi programm ABCP
Soġġett għad-disponibbiltà ta’ trattament aktar favorevoli għal faċilitajiet ta’ likwidità mhux klassifikati skont l-Artikolu 255 istituzzjoni tista’ tapplika għall-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jilħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin piż tar-riskju li huwa l-ikbar minn 100 % jew l-ogħla mill-piżijiet tar-riskju li jkunu applikati għal kull waħda mill-iskoperturi titolizzati skont Kapitolu 2 minn istituzzjoni li għandha l-iskoperturi:
(a)
il-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni għandha tkun f’segment li huwa ekonomikament f’pożizzjoni ta’ segment tat-tieni telf jew aħjar fit-titolizzazzjoni u s-segment tal-ewwel telf għandu jipprovdi rinforz sinifikanti tal-kreditu għat-tieni segment ta’ telf;
(b)
il-kwalità tal-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni għandha tkun ekwivalenti għal-livell 3 tal-kwalità tal-kreditu skont l-Approċċ standardizzat jew aħjar;
(c)
il-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni għandha tinżamm minn l-istituzzjoni li ma għandhiex pożizzjoni fis-segment tal-ewwel telf.
Artikolu 255
Trattament ta’ faċilitajiet ta’ likwidità mhux klassifikati
1. L-istituzzjonijiet jistgħu japplikaw fattur ta’ konverżjoni ta’ 50 % għall-ammont nominali ta’ faċilità ta’ likwidità mhux klassifikata sabiex tiddetermina l-valur tal-iskopertura tagħha meta jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
id-dokumentazzjoni tal-faċilità ta’ likwidità għandha tidentifika biċ-ċar u tillimita ċ-ċirkostanzi skont liema l-faċilità tista’ tinġibed;
(b)
ma għandux ikun possibbli li l-faċilità tinġibed biex tipprovdi appoġġ ta’ kreditu billi tkopri t-telf diġà mġarrab fi żmien il-ġbid u b’mod partikolari sabiex ma tipprovdix likwidità fir-rigward ta’ skoperturi inadempjenti fi żmien il-ġbid jew sabiex jinkisbu assi b’valur ogħla minn dak ġust;
(c)
il-faċilità ma għandhiex tintuża sabiex tipprovdi finanzjament permanenti jew regolarli għat-titolizzazzjoni;
(d)
ir-ripagament tal-ġbid mill-faċilità ma għandux ikun subordinat għall-pretensjonijiet tal-investituri għajr għal pretensjonijiet li jirriżultaw mill-kuntratti derivati minn rati ta’ imgħax jew muniti, mit-tariffi jew pagamenti simili oħrajn, u lanqas ma jkun soġġett għal rinunzja jew diferiment;
(e)
ma għandux ikun possibbli li l-faċilità tinġibed wara li r-rinforz tal-kreditu applikabbi kollu li tkun tista’ tibbenefika minnu l-faċilità ta’ likwidità jiġi eżewrit;
(f)
il-faċilità għandha tinkludi dispożizzjoni li tirriżulta fi tnaqqis awtomatiku fl-ammont li jista’ jinġibed bl-ammont ta’ skoperturi li huma f’inadempjenza, fejn ‘inadempjenza’ għandha t-tifsira mogħti lilha fil-Kapitolu 3, jew fejn l-aggregazzjoni ta’ skoperturi titolizzati tikkonsisti fi strumenti klassifikati, li tittermina l-faċilità jekk il-kwalità medja tal-aggregazzjoni taqa’ taħt il-grad ta’ kwalità għolja.
Il-piż tar-riskju li għandu jkun applikat għandu jkun l-ogħla piż tar-riskju li jkun applikat lil kwalunkwe waħda mill-iskoperturi titolizzati skont il-Kapitolu 2 minn istituzzjoni li għandha l-iskoperturi.
2. Sabiex jiġi determinat il-valur tal-iskopertura ta’ faċilitajiet ta’ avvanz ta’ flus, jista’ jiġi applikat fattur ta’ konverżjoni ta’ 0 % għall-ammont nominali ta’ faċilità ta’ likwidità li hija kanċellabbli mingħajr kondizzjonijiet jekk il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 1 jiġu ssodisfati u r-ripagament tal-ġbid mill-faċilità għandu prijorità fuq kull pretensjoni oħra fuq il-flussi tal-flus li ġejjin mill-iskoperturi titolizzati.
Artikolu 256
Rekwiżiti addizzjonali tal-fondi proprji għal titolizzazzjonijiet ta’ skoperturi rotanti bi klawżoli ta’ ammortizzazzjoni antiċipata
1. Fejn hemm titolizzazzjoni ta’ skoperturi rotanti soġġetti għal klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata, l-istituzzjoni oriġinatriċi għandha tikkalkula ammont ta’ skoperturi addizzjonali ppeżati skont ir-riskju fir-rigward ta’ dawk ir-riskji fejn jistgħu jiżdiedu l-livelli ta’ riskju tal-kreditu li hija esposta għalihom wara li tiġi attivata l-klawżola tal-ammortizzazzjoni antiċipata, skont dan l-Artikolu.
2. L-istituzzjoni għandha tikkalkula ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju fir-rigward tas-somma tal-valuri tal-iskopertura tal-interess tal-oriġinatur u tal-interess tal-investitur.
Għal strutturi ta’ titolizzazzjoni fejn l-iskoperturi titolizzati jikkonsistu fi skoperturi rotanti u mhux rotanti, istituzzjoni oriġinatriċi għandha tapplika t-trattament stabbilit fil-paragrafi 3 sa 6 għal dak il-porzjon tal-aggregazzjoni sottostanti li fiha skoperturi rotanti.
Il-valur tal-iskopertura tal-interess tal-oriġinatur għandu jkun il-valur tal-iskopertura ta’ dik il-parti nozzjonali ta’ aggregazzjoni ta’ ammonti miġbuda li tkun mibjugħa f’titolizzazzjoni, li l-proporzjon tagħha għall-ammont totali tal-aggregazzjoni mibjugħa fl-istruttura tiddetermina l-proporzjon tal-flussi ta’ flus iġġenerati mill-irkupru tal-ammont kapitali u tal-imgħax u ammonti assoċjati oħrajn li mhumiex disponibbli sabiex isiru pagamenti lil dawk li għandhom pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni fit-titolizzazzjoni. L-interess tal-oriġinatur ma għandux ikun subordinat għall-interess tal-investituri. Il-valur tal-iskopertura tal-interess tal-investituri għandu jkun il-valur tal-iskopertura tal-parti nozzjonali li jifdal mill-aggregazzjoni ta’ ammonti miġbuda.
L-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju fir-rigward tal-valur tal-iskopertura tal-interess tal-oriġinatur għandu jiġi kkalkulat bħal dak għal skopertura pro rata lill-iskoperturi titolizzati daqs li kieku ma ġewx titolizzati.
3. Oriġinaturi tat-tipi ta’ titolizzazzjoni li ġejjin huma eżenti mill-kalkolu ta’ ammont addizzjonali ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju fil-paragrafu 1:
(a)
titolizzazzjonijiet ta’ skoperturi rotanti fejn l-investituri jibqgħu esposti kompletament għal kull ġbid futur mill-mutwatarji b’mod li r-riskju fuq il-faċilijitajiet sottostanti ma jmurx lura lejn l-istituzzjoni oriġinatriċi anki wara li jkun seħħ avveniment ta’ ammortizzazzjoni antiċipata;
(b)
titolizzazzjonijiet fejn kwalunkwe klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata tiġi skattata biss minn avvenimenti mhux relatati mal-prestazzjoni tal-assi titolizzati jew l-istituzzjoni oriġinatriċi, bħal bidliet materjali fil-liġijiet jew regolamenti tat-taxxa.
4. Għall-istituzzjoni oriġinatriċi soġġetta għall-kalkolu ta’ ammont addizzjonali ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju skont il-paragrafu 1 l-ammonti totali ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju fir-rigward tal-pożizzjonijiet tagħha fl-imgħax tal-investituri u l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju kkalkulati skont il-paragrafu 1 ma għandhomx ikun aktar mill-ikbar ta’:
(a)
l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju kkalkulati fir-rigward tal-pożizzjonijiet tagħha fl-interess tal-investituri;
(b)
l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju li jiġu kkalkulati fir-rigward tal-iskoperturi titolizzati minn istituzzjoni li għandha l-iskoperturi daqs li kieku ma ġewx titolizzati f’ammont ugwali għall-interess tal-investituri.
Tnaqqis ta’ qligħ nett, jekk ikun hemm, li jirriżulta mill-kapitalizzazzjoni ta’ dħul futur meħtieġ skont l-Artikolu 32(1), għandu jiġi ttrattat barra mill-ammont massimu indikat fis-subparagrafu preċedenti.
5. L-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju li għandu jiġi kkalkulat skont il-paragrafu 1 għandu jiġi ddeterminat billi l-valur tal-iskopertura tal-interess tal-investituri jiġi mmultiplikat bil-prodott tal-fattur ta’ konverżjoni xieraq kif indikat fil-paragrafi 6 sa 9 u bil-piż tar-riskju medju ppeżat li jkun japplika għall-iskoperturi titolizzati kieku l-iskoperturi ma kinux ġew titolizzati.
Klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata għandha tiġi kkunsidrata bħala kkontrollata fejn jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni oriġinatriċi għandha fis-seħħ pjan xieraq ta’ fondi proprji/likwidità sabiex tiżgura li għandha biżżejjed fondi proprji u likwidità disponibbli fil-każ ta’ ammortizzazzjoni antiċipata;
(b)
matul it-transazzjoni hemm qsim pro rata bejn l-interess tal-oriġinatur u l-interess tal-investitur tal-pagamenti ta’ imgħax u ammont kapitali, spejjeż, telf u l-irkupri bbażati fuq il-bilanċ tar-riċevibbli pendenti f’punti ta’ referenza wieħed jew aktar matul kull xahar;
(c)
il-perijodu ta’ ammortizzazzjoni huwa kkunsidrat suffiċjenti għal 90 % tad-dejn totali (interess tal-oriġinatur u tal-investitur) pendenti fil-bidu tal-perijodu ta’ ammortizzazzjoni antiċipata li jkun ġie mħallas lura jew rikonoxxut bħala inadempjenti;
(d)
il-ħeffa tal-ripagament mhijiex aktar rapida minn dik li tinkiseb minn ammortizzazzjoni lineari fil-perijodu stabbilit fil-punt (c).
6. Fil-każ ta’ titolizzazzjonijiet soġġetti għal klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata tal-iskoperturi fil-livell tal-konsumaturi li huma mingħajr rabta u li jistgħu jiġu kkanċellati mingħajr ebda kondizzjoni mingħajr avviż, fejn l-ammortizzazzjoni antiċipata tkun ikkawżata meta l-livell tal-marġni pożittiv jaqa’ għal livell speċifiku, l-istituzzjonijiet għandhom iqabblu il-medja ta’ tliet xhur tal-marġni pożittiv mal-livelli tal-marġni pożittiv li fihom dan il-marġni jeħtieġ li jiġi mblukkat.
Fejn it-titolizzazzjoni ma teħtieġx l-imblukkar tal-marġni pożittiv, il-punt ta’ waqfien tiegġu jitqies bħala 4,5 punti perċentwali akbar mil-livell tal-marġni pożittiv li jikkawża ammortizzazzjoni antiċipata.
Il-fattur ta’ konverżjoni li jiġi applikat għandu jiġi determinat mil-livell tal-marġni pożittiv medju attwali fuq tliet xhur skont it-Tabella 2.
Tabella 2
Titolizzazzjonijiet soġġetti għal klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata kontrollata
Titolizzazzjonijiet soġġetti għal klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata mhux kontrollata
Marġni pożittiv medju fuq tliet xhur
Fattur ta’ konverżjoni
Fattur ta’ konverżjoni
Fuq il-livell A
0 %
0 %
Level A
1 %
5 %
Livell B
2 %
15 %
Livell C
10 %
50 %
Livell D
20 %
100 %
Livell E
40 %
100 %
Fejn:
(a)
‘Livell A’ jirreferi għal livelli ta’ marġni pożittiv inqas minn 133,33 % tal-livell ta’ mblukkar tal-marġni pożittiv iżda mhux inqas minn 100 % ta’ dak il-livell ta’ mblukkar;
(b)
‘Livell B’ jirreferi għal livelli ta’ marġni pożittiv inqas minn 100 % tal-livell ta’ mblukkar tal-marġni pożittiv iżda mhux inqas minn 75 % ta’ dak il-livell ta’ mblukkar;
(c)
‘Livell C’ jirreferi għal livelli ta’ marġni pożittiv inqas minn 75 % tal-livell ta’ mblukkar tal-marġni pożittiv iżda mhux inqas minn 50 % ta’ dak il-livell ta’ mblukkar;
(d)
‘Livell D’ jirreferi għal livelli ta’ firxa żejda inqas minn 50 % tal-livell ta’ mblukkar tal-marġni pożittiv iżda mhux inqas minn 25 % ta’ dak il-livell ta’ mblukkar;
(e)
‘Livell E’ jirreferi għal livelli ta’ marġni pożittiv inqas minn 25 % tal-livell ta’ mblukkar tal-marġni pożittiv.
7. Fil-każ ta’ titolizzazzjonijiet soġġetti għal klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata tal-iskoperturi fil-livell tal-konsumaturi li huma mingħajr rabta u li jistgħu jiġu kkanċellati mingħajr ebda kondizzjoni mingħajr avviż minn qabel, fejn l-ammortizzazzjoni antiċipata tkun ikkawżata minn valur kwantitattiv fir-rigward ta’ xi ħaġa li mhijiex il-marġni pożittiv medju ta’ tliet xhur, soġġett għal permess mill-awtoritajiet kompetenti, l-istituzzjonijiet jistgħu japplikaw trattament li jixbaħ mill-qrib dak preskritt fil-paragrafu 6 għad-determinazzjoni tal-fattur ta’ konverżjoni indikat. L-awtorità kompetenti għandha tagħti permess, jekk jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
dak it-trattament huwa aktar xieraq għax l-istituzzjoni tista’ tistabbilixxi miżura kwantitattiva ekwivalenti, fir-rigward tal-valur kwantitattiv li jikkawża ammortizzazzjoni antiċipata, għal-livell ta’ mblukkar ta’ marġni pożittiv;
(b)
dak it-trattament iwassal għal miżura tar-riskju li r-riskju tal-kreditu li għalih hija esposta l-istituzzjoni jista’ jiżdied wara li tiġi attivata l-klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata li hija prudenti daqs dik ikkalkulata skont il-paragrafu 6.
8. It-titolizzazzjonijiet l-oħra kollha soġġetti għal klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata kontrollata tal-iskoperturi rotanti għandhom ikunu soġġetti għal fattur ta’ konverżjoni ta’ 90 %.
9. It-titolizzazzjonijiet l-oħra kollha soġġetti għal klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata mhux kontrollata tal-iskoperturi rotanti għandhom ikunu soġġetti għal fattur ta’ konverżjoni ta’ 100 %.
Artikolu 257
Mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni soġġetti għall-Approċċ Standardizzat
Fejn il-protezzjoni tal-kreditu tinkiseb fuq pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni, il-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju jista’ jiġi emendat skont il-Kapitolu 4.
Artikolu 258
Tnaqqis fl-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju
Fejn pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni tkun assenjata piż tar-riskju ta’ 1 250 %, l-istituzzjonijiet jistgħu, b’konformità mal-Artikolu 36(1)(k), minflok jinkludu l-pożizzjoni fil-kalkolu tagħhom tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju, inaqqsu l-valur tal-iskopertura tal-pożizzjoni mill-kapital ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1. Għal dan il-għan, il-kalkolu tal-valur tal-iskopertura jista’ jirrefletti l-protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu eliġibbli b’mod konsistenti mal-Artikolu 257.
Fejn istituzzjoni oriġinatriċi tagħmel użu minn din l-alternattiva, tista’ tnaqqas 12.5 darbiet l-ammont imnaqqas skont l-Artikolu 36(1)(k) mill-ammont speċifikat fl-Artikolu 252 bħala l-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju li attwalment ikunu kkalkulati għall-iskoperturi titolizzati li kieku ma ġewx titolizzati.
Subtaqsima 4
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-approċċ IRB
Artikolu 259
Ġerarkija tal-metodi
1. L-istituzzjonijiet għandhom jużaw il-metodi skont il-ġerarkija li ġejja:
(a)
għal pożizzjoni klassifikata jew pożizzjoni li fir-rigward tagħha tista’ tintuża klassifikazzjoni inferita, għandu jintuża l-Metodu Abbażi tal-Klassifikazzjonijiet stabbilit fl-Artikolu 261 sabiex jiġi kkalkulat l-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju;
(b)
għal pożizzjoni mhux klassifikata l-istituzzjoni tista’ tuża l-Metodu tal-Formula Superviżorja stabbilit fl-Artikolu 262 fejn tkun tista’ tipproduċi stimi tal-PD, u fejn applikabbli l-valur tal-iskoperturi u l-LGD bħala inputs fil-Metodu tal-Formula Superviżorja skont ir-rekwiżiti għall-istima ta’ dawk il-parametri skont l-approċċ Ibbażat fuq il-Klassifikar Intern skont it-Taqsima 3. Istituzzjoni għajr l-istituzzjoni oriġinatriċi tista’ tuża biss il-Metodu tal-Formula Superviżorja soġġett għal permess minn qabel tal-awtoritajiet kompetenti, li għandu jingħata biss fejn l-istituzzjoni tissodisfa l-kondizzjoni prevista fl-ewwel sentenza ta’ dan il-punt;
(c)
minflok il-punt (b) u għal biss pożizzjonijiet mhux klassifikati fil-programm ABCP, l-istituzzjoni tista’ tuża l-Approċċ tal-Valutazzjoni Interna kif stabbilit fil-paragrafu 4 jekk l-awtoritajiet kompetenti ppermettewlha tagħmel dan;
(d)
fil-każijiet kollha l-oħra, għandu jiġi assenjat piż tar-riskju ta’ 1 250 % lill-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li mhumiex ikklassifikati;
(e)
minkejja l-punt (d), u soġġett għal permess minn qabel mill-awtoritajiet kompetenti, istituzzjoni tista’ tikkalkula l-piż tar-riskju għal pożizzjoni mhux klassifikata fi programm ABCP skont l-Artikolu 253 jew 254, jekk il-pożizzjoni mhux klassifikata ma tkunx f’karta kummerċjali u taqa’ fl-ambitu tal-Approċċ ta’ Valutazzjoni Interna li għalih qed jintalab permess. Il-valuri aggregati ta’ skopertura ttrattati b’din l-eċċezzjoni ma għandhomx ikunu materjali u fi kwalunkwe każ inqas minn 10 % tal-valuri aggregati ta’ skopertura ttrattati mill-istituzzjoni taħt l-Approċċ ta’ Valutazzjoni Interna. L-istituzzjoni għandha tieqaf tagħmel użu minn dan meta l-permess għall-Approċċ ta’ Valutazzjoni Interna rilevanti jkun ġie miċħud.
2. Għall-finijiet tal-użu tal-klassifikazzjonijiet inferiti, istituzzjoni għandha tattribwixxi lil pożizzjoni mhux klassifikata valutazzjoni tal-kreditu inferita ekwivalenti għall-valutazzjoni tal-kreditu ta’ pożizzjoni ta’ referenza klassifikata li hija l-aktar pożizzjoni prijoritarja li fl-aspetti kollha hija subordinata għall-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni mhux klassifikata inkwistjoni u li tissodisfa l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-pożizzjonijiet ta’ referenza għandhom ikunu subordinati fl-aspetti kollha għall-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni mhux klassifikata;
(b)
il-maturità tal-pożizzjoni ta’ referenza għandha tkun ugwali jew itwal minn dik tal-pożizzjoni mhux klassifikata inkwistjoni;
(c)
fuq bażi kontinwa, kwalunkwe klassifikazzjoni inferita għandha tiġi aġġornata sabiex tirrefletti kull bidla fil-valutazzjoni tal-kreditu tal-pożizzjonijiet ta’ referenza.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu permess lill-istituzzjonijet sabiex jużaw l-‘Approċċ ta’ Valutazzjoni Interna’ kif stabbilit fil-paragrafu 4 fejn jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
pożizzjonijiet fil-karta kummerċjali maħruġa mill-programm ABCP għandhom ikunu pożizzjonijiet klassifikati;
(b)
il-valutazzjoni interna tal-kwalità tal-kreditu tal-pożizzjoni għandha tirrefletti l-metodoloġija tal-valutazzjoni disponibbli pubblikament ta’ ECAI waħda jew aktar, għall-klassifikazzjoni ta’ titoli garantiti minn skoperturi tat-tip ta’ dawk titolizzati;
(c)
l-ECAIs, li l-metodoloġija tagħhom għandha tkun riflessa kif meħtieġ mill-punt (b), għandhom jinkludi dawk l-ECAIs li pprovdew klassifikazzjoni esterna għall-karta kummerċjali maħruġa mill-prgramm ABCP. Elementi kwantitattivi, bħal fatturi ta’ stress, użati fil-valutazzjoni tal-pożizzjoni għal kwalità tal-kreditu partikolari għandhom ikunu konservattivi mill-inqas daqs dawk użati fil-metodoloġija ta’ valutazzjoni rilevanti tal-ECAIs inkwistjoni;
(d)
fl-iżvilupp tal-metodoloġija tal-valutazzjoni interna tagħha l-istituzzjoni għandha tikkunsidra l-metodoloġiji rilevanti ta’ klassifikazzjoni pubblikati tal- ECAIs li jikklassifikaw il-karta kummerċjali tal-programm ABCP. Din il-kunsiderazzjoni għandha tiġi dokumentata mill-istituzzjoni u aġġornata regolarment, kif spjegat fil-punt (g);
(e)
il-metodoloġija tal-valutazzjoni interna tal-istituzzjoni għandha tinkludi gradi ta’ klassifikazzjoni. Dawn il-gradi ta’ klassifikazzjoni u l-valutazzjoni tal-kreditu tal- ECAIs għandhom jikkorrispondu. Din il-korrispondenza għandha tiġi dokumentata b’mod espliċitu;
(f)
il-metodoloġija tal-valutazzjoni interna għandha tintuża fil-proċessi interni tal-istituzzjoni għal ġestjoni tar-riskji, inklużi l-proċessi tat-teħid ta’ deċiżjonijiet, tal-ġestjoni tal-informazzjoni u tal-allokazzjoni interna tal-kapital;
(g)
awdituri interni jew esterni, ECAI, jew il-funzjoni interna tal-istituzzjoni tal-analiżi tal-kreditu jew tal-ġestjoni tar-riskji għandhom iwettqu analiżi regolari tal-proċess intern ta’ valutazzjoni u tal-kwalità tal-valutazzjoni interna tal-kwalità tal-kreditu tal-iskoperturi tal-istituzzjoni għal programm ABCP. Jekk il-verifika interna tal-istituzzjoni, l-analiżi tal-kreditu, jew il-funzjonijiet tal-ġestjoni tar-riskji jwettqu l-analiżi, dawn il-funzjonijiet għandhom ikunu indipendenti mis-settur tan-negozju tal-programm ABCP, kif ukoll mir-relazzjoni mal-klijenti;
(h)
l-istituzzjoni għandha ssegwi l-andament tal-klassifikazzjonijiet interni tagħha matul iż-żmien sabiex tivvaluta l-prestazzjoni tal-metodoloġija ta’ valutazzjoni interna tagħha u għandha taġġusta, kif meħtieġ, dik il-metodloġija meta l-andament tal-iskoperturi jiddifferixxi sistematikament minn dak indikat mill-klassifikazzjonijiet interni;
(i)
il-programm ABCP għandu jinkorpora standards ta’ sottoskrizzjoni fil-forma ta’ linji gwida għall-kreditu u l-investiment. Meta jiddeċiedi fuq akkwist ta’ assi, l-amministratur tal-programm ABCP għandu jikkonsidra t-tip ta’ assi li jkunu ser jinxtraw, it-tip u l-valur monetarju tal-iskoperturi li jirriżultaw mil-provvediment ta’ faċilitajiet ta’ likwidità u rinforzi tal-kreditu, id-distribuzzjoni tat-telf, u s-separazzjoni legali u ekonomika tal-assi trasferiti mill-entità li tbigħ l-assi. Għandha ssir analiżi ta’ kreditu tal-profil tar-riskju tal-bejjiegħ tal-assi, li għandha tinkludi analiżi ta’ l-andament finanzjarju imgħoddi u mistenni, il-pożizzjoni attwali fis-suq, il-kompetittività mistennija fil-futur, il-grad ta’ lieva finanzjarja, il-fluss tal-flus, il-kopertura tal-interessi u l-klassifikazzjoni tad-dejn. Barra minn hekk, għandha titwettaq analiżi tal-istandards ta’ sottoskrizzjoni tal-bejjiegħ, il-kapaċitajiet tiegħu ta’ amministrazzjoni, u l-proċeduri għall-irkupru tal-krediti;
(j)
l-istandards ta’ sottoskrizzjoni tal-programm ABCP għandhom jistabbilixxu kriterji ta’ eliġibbiltà minimi li, b’mod partikolari:
(i)
jeskludu x-xiri ta’ assi li jkunu skadew żmien ilu jew li jkunu inadempjenti;
(ii)
jillimitaw konċentrazzjoni żejda għal debitur individwali jew żona ġeografika;
(iii)
jillimitaw in-natura tal-assi li jistgħu jinxtraw;
(k)
il-programm ABCP għandu jkollu politiki u proċessi ta’ irkupru li jqisu l-kapaċità operattiva u l-kwalità tal-kreditu tal-ġestur. Il-programm ABCP għandu jtaffi r-riskju relatat mal-prestazzjoni tal-bejjiegħ u l-ġestur permezz ta’ diversi metodi, bħal skattaturi bbażati fuq il-kwalità attwali tal-kreditu li tipprekludi t-taħlit ta’ fondi;
(l)
l-istima aggregata ta’ telf fuq aggregazzjoni ta’ assi li l-programm ABCP qed jikkonsidra jixtri għandha tqis is-sorsi kollha ta’ riskju potenzjali, bħar-riskju tal-kreditu u tad-dilwizzjoni. Jekk id-daqs tar-rinforz tal-kreditu pprovdut mill-bejjiegħ huwa bbażat biss fuq telf relatat mal-kreditu, għandha tiġi stabbilita riżerva separata għar-riskju ta’ dilwizzjoni, jekk ir-riskju ta’ dilwizzjoni huwa materjali għal dik l-aggregazzjoni partikolari ta’ skoperturi. Barra minn hekk, għall-kalkolu tal-livell ta’ rinforz meħtieġ, il-programm għandu janalizza diversi snin ta’ informazzjoni storika, inkluża informazzjoni dwar telf, rati ta’ insolvenza, livell ta’ dilwizzjoni u rata tar-rotazzjoni tal-krediti;
(m)
il-programm ABCP għandu jinkorpora karatteristiċi strutturali, bħal skattaturi ta’ stralċ, fix-xiri ta’ skoperturi sabiex itaffu d-deterjorament potenzjali tal-kreditu tal-portafoll sottostanti.
4. Skont l-Approċċ ta’ Valutazzjoni Interna, il-pożizzjoni mhux klassifikata għandha tiġi assenjata mill-istituzzjoni lil wieħed mill-gradi ta’ klassifikazzjoni stabbiliti fil-punt (e) tal-paragrafu 3. Il-pożizzjoni għandha tiġi attribwita klassifikazzjoni derivata identika għall-valutazzjonijiet tal-kreditu kkorrispondenti għal dak il-grad ta’ klassifikazzjoni kif stabbilit fil-punt (e) tal-paragrafu 3. Fejn, fil-bidu tat-titolizzazzjoni, din il-klassifikazzjoni derivata hija fil-livell tal-grad ta’ kwalità għolja jew aħjar, għandha titqies identika għal valutazzjoni tal-kreditu eliġibbli minn ECAI għall-finijiet tal-kalkolu tal-ammonti tal-iskoperturi ppeżati skont ir-riskju.
5. L-istituzzjonijiet li jkunu kisbu permess sabiex jużaw l-Approċċ ta’ Valutazzjoni Interna ma għandhomx jergħu lura għall-użu ta’ metodi oħra sakemm ma jiġux issodisfati l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni wriet għas-sodisfazzjoni tal-awtorità kompetenti li l-istituzzjoni għandha raġuni tajba għalfejn tagħmel dan;
(b)
l-istituzzjoni tkun irċeviet il-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti.
Artikolu 260
Ammonti massimi ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju
Istituzzjoni oriġinatriċi, istituzzjoni sponsor, jew istituzzjonijiet oħrajn li jistgħu jikkalkulaw KIRB, jistgħu jillimitaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju kkalkulati fir-rigward tal-pożizzjonijiet tagħha f’titolizzazzjoni għal dak li kieku jipproduċi rekwiżit ta’ fondi proprji skont l-Artikolu 92(3) ugwali għas-somma ta’ 8 % tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju li jkunu prodotti kieku l-assi titolizzati ma ġewx titolizzati u minflok kienu jkunu fil-karta tal-bilanċ tal-istituzzjoni miżjuda bl-ammonti ta’ telf mistenni ta’ dawk l-iskoperturi.
Artikolu 261
Metodu abbażi tal-klassifikazzjonijiet
1. Skont il-Metodu Abbażi tal-Klassifikazzjonijiet, l-istituzzjoni għandha tikkalkula l-ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju ta’ titolizzazzjoni jew rititolizzazzjoni klassifikata billi tapplika l-piż tar-riskju rilevanti għall-valur tal-iskopertura u timmoltiplika r-riżultat b’ 1,06.
Il-piż tar-riskju rilevanti għandu jkun il-piż tar-riskju kif stabbilit fit-Tabella 4, li miegħu hija assoċjata l-valutazzjoni tal-kreditu tal-pożizzjoni skont it-Taqsima 4.
Tabella 4
Livell tal-Kwalità tal-Kreditu
Pożizzjonijiet ta’ Titolizzazzjoni
Pożizzjonijiet ta’ Rititolizzazzjoni
valutazzjonijiet tal-kreditu għajr dawk b’terminu qasir
valutazzjonijiet tal-kreditu b’terminu qasir
A
B
C
D
E
1
1
7 %
12 %
20 %
20 %
30 %
2
8 %
15 %
25 %
25 %
40 %
3
10 %
18 %
35 %
35 %
50 %
4
2
12 %
20 %
40 %
65 %
5
20 %
35 %
60 %
100 %
6
35 %
50 %
100 %
150 %
7
3
60 %
75 %
150 %
225 %
8
100 %
200 %
350 %
9
250 %
300 %
500 %
10
425 %
500 %
650 %
11
650 %
750 %
850 %
l-oħrajn kollha u dawk mhux klassifikati
1 250 %
Il-piżijiet fil-kolonna C tat-Tabella 4 għandhom jiġu applikati fejn il-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni mhijiex pożizzjoni ta’ rititolizzazzjoni u fejn l-għadd effettiv ta’ skoperturi titolizzati huwa inqas minn sitta.
Għall-bqija tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li mhumiex pożizzjonijiet ta’ rititolizzazzjoni, għandhom jiġu applikati l-piżijiet fil-kolonna B sakemm il-pożizzjoni mhijiex l-aktar segment prijoritarju f’titolizzazzjoni, f’liema każ għandhom jiġu applikati l-piżijiet fil-kolonna A.
Għall-pożizzjonijiet ta’ rititolizzazzjoni għandhom jiġu applikati l-piżijiet fil-kolonna E sakemm il-pożizzjoni ta’ rititolizzazzjoni mhijiex is-segment l-aktar prijoritarju tar-rititolizzazzjoni u l-ebda skopertura sottostanti ma tkun hija stess skopertura ta’ rititolizzazzjoni, f’liema każ għandha tapplika l-kolonna D.
Sabiex jiġi determinat jekk segment huwiex l-aktar prijoritarju, mhuwiex meħtieġ li jitqiesu l-ammonti dovuti taħt kuntratti derivati minn rati ta’ imgħax jew muniti, tariffi dovuti, jew pagamenti simili oħrajn.
Fil-kalkolu tal-għadd effettiv ta’ skoperturi, skoperturi multipli titolizzati għal debitur wieħed għandhom jiġu ttrattati bħala skopertura waħda. L-għadd effettiv ta’ skoperturi huwa kkalkulat bħala:
fejn EADi tirrappreżenta s-somma tal-valur tal-iskoperturi tal-iskoperturi kollha għad-debitur numru i. Jekk is-sehem tal-portafoll assoċjat mal-akbar skopertura, C1, huwa disponibbli, l-istituzzjoni tista’ tikkalkula N bħala 1/C1.
2. Il-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu fuq pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni tista’ tiġi rikonoxxuta skont l-Artikolu 264(1) u (4), soġġett għall-kondizzjonijiet fl-Artikolu 247.
Artikolu 262
Metodu tal-Formula Superviżorja
1. Skont il-Metodu tal-Formula Superviżorja, il-piż tar-riskju għall-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni għandu jiġi kkalkulat kif ġej soġġett għal livell minimu ta’ 20 % għal pożizzjonijiet ta’ rititolizzazzjoni u 7 % għall-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni kollha l-oħra:
fejn:
S[x] =
x,
when x ≤ K IRBR
,
when x K IRBR
където:
τ= 1 000;
ω= 20;
Beta [x; a, b]= id-distribuzzjoni beta kumulattiva b’parametri a u b evalwati b’x;
T= il-ħxuna tas-segment li fih tinsab il-pożizzjoni, ikkalkulata bħala l-proporzjon ta’ (a) l-ammont nominali tas-segment għal (b) is-somma tal-ammonti nominali tal-iskoperturi li ġew titolizzati. Għal strumenti derivati elenkati fl-Anness II, għandha tintuża s-somma tal-prezz attwali għas-sostituzzjoni u l-iskopertura għall-kreditu futura potenzjali kkalkulata skont il-Kapitolu 6 minflok l-ammont nominali;
KIRBR = il-proporzjon ta’ (a) KIRB għal (b) is-somma tal-valur tal-iskoperturi tal-iskoperturi li ġew titolizzati, u huwa espress f’forma deċimali;
L= il-livell ta’ rinforz tal-kreditu, ikkalkulat bħala l-proporzjon tal-ammont nominali tas-segmenti kollha subordinati għal segment li fih tinsab il-pożizzjoni għas-somma tal-ammonti nominali tal-iskoperturi li ġew titolizzati. Dħul futur kapitalizzat ma għandux ikun inkluż fl-L ikkalkulat. L-ammonti dovuti mill-kontropartijiet għal strumenti derivati elenkati fl-Anness II li jirrappreżentaw segmenti aktar subordinati mis-segment inkwistjoni jistgħu jiġu kkalkulati skont il-prezz attwali għas-sostituzzjoni tagħhom, mingħajr l-iskoperturi għall-kreditu futuri potenzjali, fil-kalkolu tal-livell ta’ rinforz;
N= l-għadd effettiv ta’ skoperturi ikkalkulati skont l-Artikolu 261. Fil-każ ta’ rititolizzazzjonijiet, l-istituzzjoni għandha tikkunsidra l-għadd ta’ skoperturi ta’ titolizzazzjoni fl-aggregazzjoni u mhux l-għadd ta’ skoperturi sottostanti fl-aggregazzjonijiet oriġinali li minnhom joħorġu l-iskoperturi ta’ titolizzazzjoni sottostanti;
ELGD= telf medju fil-każ ta’ inadempjenza ppeżat skont l-iskopertura, ikkalkulat kif ġej:
fejn:
LGDi = l-LGD medju assoċjat mal-iskoperturi kollha għad-debitur numru i, fejn LGD huwa determinat skont il-Kapitolu 3. Fil-każ ta’ rititolizzazzjoni, għandu jiġi applikat LGD ta’ 100 % għall-pożizzjonijiet titolizzati. Fejn ir-riskji ta’ inadempjenza u ta’ dilwizzjoni għal riċevibbli mixtrija huma ttrattati b’mod aggregat fi ħdan titolizzazzjoni, l-input tal-LGDi għandu jiġi kkunsidrat bħala medja ppeżata tal-LGD għar-riskju tal-kreditu u l-LGD ta’ 75 % għar-riskju ta’ dilwizzjoni. Il-piżijiet għandhom ikunu t-tariffi awtonomi tal-fondi proprji għar-riskji tal-kreditu u tad-dilwizzjoni rispettivament.
2. Fejn l-ammont nominali tal-ikbar skopertura titolizzata, C1, mhuwiex aktar minn 3 % tas-somma tal-ammont nominali tal-iskoperturi titolizzati, allura, għall-finijiet tal-Metodu tal-Formula Superviżorja, l-istituzzjoni tista’ tiffisssa LGD= 50 % fil-każ ta’ titolizzazzjonijiet li mhumiex titolizzazzjonijiet mill-ġdid, u N daqs waħda milli ġejjin:
fejn:
Cm
=
il-proporzjon tas-somma tal-ammonti nominali tal-ikbar skoperturi ‘m’ għas-somma tal-ammonti nominali tal-iskoperturi titolizzati. Il-livell ta’ ‘m’ jista’ jiġi ffissat mill-istituzzjoni.
Għal titolizzazzjonijiet fejn materjalment l-iskoperturi titolizzati kollha huma skoperturi fil-livell tal-konsumaturi, l-istituzzjonijiet jistgħu, soġġett għal permess mill-awtorità kompetenti, jużaw l-Metodu tal-Formula Superviżorja bis-simplifikazzjonijiet h=0 u v=0, jekk l-għadd effettiv ta’ skoperturi mhuwiex baxx u l-iskoperturi ma għandhomx konċentrazzjoni għolja.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom iżommu lill-ABE infurmata dwar l-użu li l-istituzzjonijiet jagħmlu mill-paragrafu 2. L-ABE għandha tissorvelja l-firxa ta’ prattiki f’dan il-qasam u għandha toħroġ linji gwida, skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
4. Tista’ tiġi rikonoxxuta mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu fuq pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni skont l-Artikolu 264(2) sa (4), soġġett għall-kondizzjonijiet fl-Artikolu 247.
Artikolu 263
Faċilitajiet ta’ Likwidità
1. Għall-finijiet tad-determinazzjoni tal-valur tal-iskopertura ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni mhux klassifikata fil-forma ta’ faċilitajiet ta’ avvanz ta’ flus, jista’ jiġi applikat fattur ta’ konverżjoni ta’ 0 % għall-ammont nominali ta’ faċilità ta’ likwidità li tissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 255(2).
2. Fejn ma jkunx possibbli għall-istituzzjoni sabiex tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għall-iskoperturi titolizzati bħallikieku ma ġewx titolizzati, l-istituzzjoni tista’, fuq bażi eċċezzjonali u soġġett għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti, tapplika temporanjament il-metodu stabbilit fil-paragrafu 3 għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għal pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni mhux klassifikata fil-forma ta’ faċilità ta’ likwidità li tissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 255(1). L-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti dwar l-użu li jagħmlu tal-ewwel sentenza, flimkien mar-raġunijiet għall-użu u l-perijodu previst għall-użu.
B’mod ġenerali, il-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għandu jitqies bħala mhux possibbli jekk l-istituzzjoni ma tiddisponix minn klassifikazzjoni inferita, l-Approċċ ta’ Valutazzjoni Interna u l-Approċċ ta’ Formula Superviżorja.
3. L-ogħla piż tar-riskju li jkun japplika taħt il-Kapitolu 2 għal kwalunkwe waħda mill-iskoperturi titolizzati, li kieku ma ġewx titolizzati, jista’ jiġi applikat għall-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni rappreżentata minn faċilità ta’ likwidità li tissodisfa l-kondizzjonijiet fl-Artikolu 255(1). Sabiex jiġi determinat il-valur tal-iskopertura tal-pożizzjoni għandu jiġi applikat fattur ta’ konverżjoni ta’ 100 %.
Artikolu 264
Mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni soġġetti għall-Approċċ IRB
1. Fejn l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju huma kkalkulati skont il-Metodu Abbażi tal-Klassifikazzjonijiet, il-valur tal-iskopertura jew il-piż tar-riskju għall-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li fir-rigward tagħha nkisbet il-protezzjoni tal-kreditu jista’ jiġi emendat skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu 4 kif japplikaw għall-kalkolu tal-ammonti tal-iskoperturi ppeżati skont ir-riskju fil-Kapitolu 2.
2. Fil-każ ta’ protezzjoni tal-kreditu sħiħa, fejn l-ammonti tal-iskoperturi ppeżati skont ir-riskju huma kkalkulati permezz tal-Metodu tal-Formula Superviżorja, għandhom japplikaw ir-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni għandha tiddetermina l-‘piż tar-riskju effettiv’ tal-pożizzjoni. Għandha tagħmel dan billi taqsam l-ammont tal-iskopertura ppeżata skont ir-riskju tal-pożizzjoni bil-valur tal-iskopertura tal-pożizzjoni u timmoltiplika r-riżultat b’100;
(b)
fil-każ ta’ protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu, l-ammont tal-skopertura ppeżata skont ir-riskju tal-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni għandu jiġi kkalkulat billi jiġi multiplikat l-ammont tal-iskopertura ffinanzjata aġġustat skont il-protezzjoni tal-pożizzjoni (E*), kif ikkalkulat skont il-Kapitolu 4 għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont il-Kapitolu 2 b’E kkunsidrata bħala l-ammont tal-pożizzjoni tat-titolizzazzjoni, bil-piż tar-riskju effettiv;
(c)
fil-każ ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu, l-ammont tal-skopertura ppeżata skont ir-riskju tal-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni għandu jiġi kkalkulat billi jiġi multiplikat l-ammont ta’ protezzjoni aġġustat għal kwalunkwe diskrepanza fil-muniti u diskrepanza fil-maturità (GA) skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu 4 bil-piż tar-riskju tal-fornitur tal-protezzjoni; u billi dan jiżdied mal-ammont li jirriżulta meta jiġi multiplikat l-ammont tal-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni bil-GA imnaqqas bil-piż tar-riskju effettiv.
3. Fil-każ ta’ protezzjoni parzjali, fejn l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju huma kkalkulati permezz tal-Metodu tal-Formula Superviżorja, għandhom japplikaw ir-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
jekk il-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu tkopri l-ewwel telf jew telfiet fuq bażi proporzjonali tal-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni, l-istituzzjoni tista’ tapplika l-paragrafu 2;
(b)
f’każijiet oħrajn, l-istituzzjoni għandha tittratta l-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni bħala żewġ pożizzjonijiet jew aktar u l-porzjon mhux koperta għandha tiġi kkunsidata bħala l-pożizzjoni bl-inqas kwalità tal-kreditu. Għall-finijiet tal-kalkolu tal-ammont tal-iskoperturi ppeżati skont ir-riskju għal din il-pożizzjoni, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fl-Artikolu 262 soġġett għall-aġġustament ta’ T għal e* fil-każ ta’ protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu; u għal T-g fil-każ ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu, fejn e* tiddenota l-proporzjon ta’ E* għall-ammont nozzjonali totali tal-aggregazzjoni sottostanti, fejn E* huwa l-ammont aġġustat tal-skopertura tal-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni kkalkulata skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu 4 kif japplikaw għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont il-Kapitolu 2 b’E kkunsidrata bħala l-ammont tal-pożizzjoni tat-titolizzazzjoni; u g hija l-proporzjon tal-ammont nominali tal-protezzjoni tal-kreditu, aġġustat għal kull diskrepanza fil-munita jew fil-maturità skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu 4, għas-somma tal-ammonti ta’ skoperturi tal-iskoperturi titolizzati. Fil-każ tal-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu għandu jiġi applikat il-piż tar-riskju tal-fornitur tal-protezzjoni għal dak il-porzjon tal-pożizzjoni li ma taqax fil-medda tal-valur aġġustat ta’ T.
4. Fejn, fil-każ ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu, l-awtoritajiet kompetenti ikunu taw permess lill-istituzzjoni sabiex tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għal skoperturi diretti komparabbli għall-fornitur tal-protezzjoni skont il-Kapitolu 3, il-piż tar-riskju g tal-iskoperturi għall-fornituri tal-protezzjoni skont l-Artikolu 235 għandu jiġi determinat kif speċifikat fil-Kapitolu 3.
Artikolu 265
Rekwiżiti addizzjonali tal-fondi proprji għal titolizzazzjonijiet ta’ skoperturi rotanti bi klawżoli ta’ ammortizzazzjoni antiċipata
1. Minbarra l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju kkalkulati fir-rigward tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni tagħha, l-istituzzjoni oriġinatriċi għandha tikkalkula ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju f’konformità mal-metodoloġija stabbilita fl-Artikolu 256 meta tbigħ skoperturi rotanti f’titolizzazzjoni li fiha klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata
2. B’deroga mill-Artikolu 256, il-valur tal-iskopertura tal-interess tal-oriġinaturi għandu jkun is-somma tal-elementi li ġejjin:
(a)
il-valur tal-iskopertura ta’ dik il-parti nozzjonali ta’ aggregazzjoni ta’ ammonti miġbuda mibjugħa f’titolizzazzjoni, li l-proporzjon tagħha għall-ammont totali tal-aggregazzjonijiet mibjugħa fl-istruttura tiddetermina l-proporzjon tal-flussi tal-flus iġġenerati mill-ġbir tal-ammonti kapitali u tal-imgħax u ammonti assoċjati oħrajn li mhumiex disponibbli sabiex isiru pagamenti lil dawk li għandhom pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni fit-titolizzazzjoni;
(b)
il-valur tal-iskopertura ta’ dik il-parti tal-aggregazzjoni ta’ ammonti mhux miġbuda tal-linji ta’ kreditu, li l-ammonti miġbuda tagħhom inbiegħu fit-titolizzazzjoni, li l-proporzjon tagħhom għall-ammont totali ta’ dawn l-ammonti mhux miġbuda hija l-istess bħall-proporzjon tal-valur tal-iskopertura deskrit fil-punt (a) għall-valur tal-iskopertura tal-aggregazzjoni ta’ ammonti miġbuda mibjugħa fit-titolizzazzjoni.
L-interess tal-oriġinatur ma għandux ikun subordinat għall-interess tal-investituri.
Il-valur tal-iskopertura tal-interess tal-Investituri għandu jkun il-valur tal-iskopertura tal-parti nozzjonali tal-aggregazzjoni ta’ ammonti miġbuda li ma jaqgħux fil-punt (a) miżjuda bil-valur tal-iskopertura ta’ dik il-parti tal-aggregazzjoni ta’ ammonti mhux miġbuda tal-linji ta’ kreditu, li l-ammonti miġbuda tagħhom inbiegħu fit-titolizzazzjoni, li ma jaqgħux fil-punt (b).
3. L-ammont tal-iskopertura ppeżata skont ir-riskju fir-rigward tal-valur tal-iskopertura tal-interess tal-oriġinatur skont il-punt (a) tal-paragrafu 2 għandu jiġi kkalkulat bħal dak ta’ skopertura pro rata għall-iskoperturi tal-ammonti miġbuda titolizzati daqs li kieku ma ġewx titolizzati u skopertura pro rata għall-ammonti mhux miġbuda tal-linji ta’ kreditu, li l-ammonti miġbuda tagħhom inbiegħu fit-titolizzazzjoni.
Artikolu 266
Tnaqqis fl-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju
1. L-ammont tal-iskopertura ppeżata skont ir-riskju ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li hija assenjata piż tar-riskju 1 250 % jista’ jitnaqqas bi 12,5 darbiet l-ammont ta’ kwalunkwe aġġustamenti speċifiċi fir-riskju tal-kreditu ttrattati skont l-Artikolu 110 magħmula mill-istituzzjoni fir-rigward tal-iskoperturi titolizzati. Sa fejn aġġustamenti speċifiċi tal-kreditu jitqiesu għal dan il-għan ma għandhomx jitqiesu għall-għan tal-kalkolu stabbilit fl-Artikolu 159.
2. L-ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni jista’ jitnaqqas bi 12,5 darbiet l-ammont ta’ kwalunkwe aġġustament speċifiku fir-riskju tal-kreditu ttrattat skont l-Artikolu 110 magħmul mill-istituzzjoni fir-rigward tal-pożizzjoni.
3. Kif previst fl-Artikolu 36(1)(k) fir-rigward ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li għaliha japplika piż tar-riskju ta’ 1 250 %, l-istituzzjonijiet jistgħu, minflok jinkludu l-pożizzjoni fil-kalkolu tagħhom tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju, inaqqsu l-valur tal-iskopertura tal-pożizzjoni mill-fondi proprji, soġġett għal dan li ġej:
(a)
il-valur tal-iskopertura tal-pożizzjoni jista’ jittieħed mill-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju b’kont meħud ta’ kwalunkwe tnaqqis li jsir skont il-paragrafi 1 u 2;
(b)
il-kalkolu tal-valur tal-iskopertura jista’ jirrefletti l-protezzjoni ffinanzjata eliġibbli b’mod konsistenti mal-metodoloġija stipulata fl-Artikoli 247 u 264;
(c)
fejn jintuża l-Metodu tal-Formula Superviżorja sabiex jiġu kkalkulati l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u L KIRBR u [L+T] KIRBR il-pożizzjoni tista’ tiġi ttrattata bħala żewġ pożizzjonijiet b’L daqs KIRBR għall-aktar pożizzjoni prijoritarja.
4. Fejn istituzzjoni tuża l-alternattiva tal-paragrafu 3 tista’ tnaqqas 12,5 darbiet l-amount imnaqqas skont dak il-paragrafu mill-ammont speċifikat fl-Artikolu 260 bħala l-ammont li għalih jista’ jiġi limitat l-ammont tal-skopertura ppeżata skont ir-riskju fir-rigward tal-pożizzjonijiet tagħha f’titolizzazzjoni.
Taqsima 4
Valutazzjonijiet esterni tal-kreditu
Artikolu 267
Użu ta’ valutazzjonijiet tal-kreditu minn ECAIs
L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw valutazzjonijiet tal-kreditu sabiex jiddeterminaw il-piż tar-riskju ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni biss meta l-valutazzjoni tal-kreditu tkun inħarġet jew tkun ġiet approvata minn ECAI skont ir-Regolament (KE) Nru 1060/2009.
Artikolu 268
Rekwiżiti li għandhom jintlaħqu mill-valutazzjonijiet tal-kreditu ta’ ECAIs
Għall-finijiet tal-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont it-Taqsima 3, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw valutazzjoni tal-kreditu ta’ ECAI fil-każ biss jekk jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
ma għandu jkun hemm l-ebda diskrepanza bejn it-tipi ta’ pagamenti riflessi fil-valutazzjoni tal-kreditu u t-tipi ta’ pagamenti li għalihom l-istituzzjoni hija intitolata skont il-kuntratt li joħloq il-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni inkwistjoni;
(b)
l-analiżi tat-telf u l-flussi tal-flus kif ukoll is-sensittività tal-klassifikazzjonijiet għal bidliet fis-suppożizzjonijiet ta’ klassifikazzjoni sottostanti, inkluża l-prestazzjoni tal-assi tal-aggregazzjoni, għandhom jiġu ppubblikati mill-ECAI kif ukoll il-valutazzjonijiet tal-kreditu, il-proċeduri, il-metodoloġiji, is-suppożizzjonijiet u l-elementi ewlenin li huma l-bażi tal-valutazzjonijiet skont ir-Regolament (KE) Nru 1060/2009. Informazzjoni li titqiegħed għad-dispożizzjoni ta’ għadd limitat ta’ entitajiet biss ma għandhiex tiġi kkunsidrata li ġiet ippubblikata. Il-valutazzjonijiet tal-kreditu għandhom jiġu inklużi fil-matriċi ta’ transizzjoni tal-ECAI;
(c)
il-valutazzjoni tal-kreditu ma għandhiex tkun ibbażata jew parzjalment ibbażata fuq appoġġ mhux iffinanzjat provdut mill-istituzzjoni nnifisha. F’każ bħal dan, l-istituzzjoni għandha tikkunsidra l-pożizzjoni rilevanti għall-finijiet tal-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għal din il-pożizzjoni skont it-Taqsima 3 daqs li kieku ma kinitx klassifikata.
L-ECAI għandha timpenja ruħha li tippubblika spjegazzjonijiet dwar kif il-prestazzjoni tal-assi tal-aggregazzjoni taffettwa din il-valutazzjoni tal-kreditu.
Artikolu 269
Użu ta’ valutazzjonijiet tal-kreditu
1. Istituzzjoni tista’ tinnomina ECAI jew aktar li l-valutazzjonijiet tal-kreditu tagħhom għandhom jintużaw għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi tagħha ppeżati skont ir-riskju skont il-Kapitolu (‘ECAI nominata’).
2. Istituzzjoni għandha tuża valutazzjonijiet tal-kreditu b’mod konsistenti u mhux b’mod selettiv fir-rigward tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni tagħha, skont il-prinċipji li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni ma tistax tuża l-valutazzjonijiet tal-kreditu ta’ ECAI għall-pożizzjonijiet tagħha f’uħud mis-segmenti u l-valutazzjonijiet tal-kreditu ta’ ECAI oħra għall-pożizzjonijiet tagħha f’segmenti oħra fi ħdan l-istess titolizzazzjoni li tista’ tkun jew ma tkunx ikklassifikata mill-ewwel ECAI;
(b)
fejn pożizzjoni għandha żewġ valutazzjonijiet tal-kreditu minn ECAIs nominati, l-istituzzjoni għandha tuża dik il-valutazzjoni tal-kreditu li hija l-inqas favorevoli;
(c)
fejn pożizzjoni għandha aktar minn żewġ valutazzjonijiet tal-kreditu minn ECAIs nominati, għandhom jintużaw l-aktar żewġ valutazzjonijiet tal-kreditu favorevoli. Jekk l-aktar żewġ valutazzjonijiet favorevoli huma differenti, għandha tintuża l-inqas favorevoli fosthom.
(d)
istituzzjoni ma għandhiex tissolleċita b’mod attiv it-tneħħija ta’ klassifikazzjonijiet inqas favorevoli.
3. Fejn il-protezzjoni tal-kreditu eliġibbli taħt il-Kapitolu 4 tkun provduta direttament għall-SSPE, u dik il-protezzjoni tkun riflessa fil-valutazzjoni tal-kreditu ta’ pożizzjoni minn ECAI nominata, jista’ jintuża l-piż tar-riskju assoċjat ma’ dik il-valutazzjoni tal-kreditu. Fejn il-protezzjoni ma tkunx eliġibbli taħt il-Kapitolu 4, il-valutazzjoni tal-kreditu ma għandhiex tiġi rikonoxxuta. Fejn il-protezzjoni tal-kreditu mhijiex provduta lil-SSPE iżda direttament għal pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni, il-valutazzjoni tal-kreditu ma għandhiex tiġi rikonoxxuta.
Artikolu 270
Assoċjazzjoni (Mapping)
L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi li jiddeterminaw, għall-ECAIs kollha, liema mil-livelli tal-kwalità tal-kreditu stabbiliti f’dan il-Kapitolu huma assoċjati mal-valutazzjonijiet tal-kreditu rilevanti ta’ ECAI. Dawn id-determinazzjonijiet għandhom ikunu oġġettivi u konsistenti, u mwettqa skont il-prinċipji li ġejjin:
(a)
L-ABE għandha tiddistingwi bejn il-gradi relattivi tar-riskju espressi minn kull valutazzjoni;
(b)
L-ABE għandha tikkunsidra fatturi kwantitattivi, bħal inadempjenza u/jew rati ta’ telf u l-prestazzjoni storika tal-valutazzjonijiet tal-kreditu ta’ kull ECAI fost klassijiet ta’ assi differenti;
(c)
L-ABE għandha tikkonsidra fatturi kwaltitattivi bħall-medda ta’ transazzjonijiet ivvalutati mill-ECAI, il-metodoloġija tagħha u s-sinifikat tal-valutazzjonijiet tal-kreditu tagħha, b’mod partikolari jekk humiex ibbażata fuq it-telf mistenni jew it-telf tal-ewwel Euro, u għall-ħlas fil-ħin tal-imgħax jew għall-ħlas finali tal-imgħax;
(d)
L-ABE għandha tipprova tiżgura li l-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li għalihom huwa applikat l-istess piż tar-riskju fuq il-bażi tal-valutazzjonijiet tal-kreditu ta’ ECAIs ikunu soġġetti għal gradi ekwivalenti ta’ riskju tal-kreditu. L-ABE għandha tikkunsidra li temenda d-determinazzjoni tagħha dwar il-livell tal-kwalità tal-kreditu li miegħu valutazzjoni partikolari tal-kreditu għandha tiġi assoċjata, kif xieraq.
L-ABE għandha tissottometti dan l-abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Lulju 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
KAPITOLU 6
Riskju tal-kreditu tal-kontroparti
Taqsima 1
Definizzjonijiet
Artikolu 271
Determinazzjoni tal-valur tal-iskopertura
1. Istituzzjoni għandha tiddetermina l-valur tal-iskopertura tal-istrumenti derivati elenkati fl-Anness II skont dan il-Kapitolu.
2. Istituzzjoni tista’ tiddetermina l-valur tal-iskopertura ta' transazzjonijiet ta’ riakkwist, transazzjonijiet ta' għoti jew teħid b’self ta' titoli jew prodotti, transazzjonijiet b’saldu fit-tul u transazzjonijiet ta’ self b'marġni skont dan il-Kapitolu minflok ma tuża l-Kapitolu 4.
Artikolu 272
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu u tat-Titolu VI ta’ din il-Parti, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
Termini ġenerali
(1)
‘riskju tal-kreditu tal-kontroparti’ jew ‘CCR’ tfisser ir-riskju li l-kontraparti fi transazzjoni tista’ ssir inadempjenti qabel is-saldu finali tal-flussi tal-flus tat-transazzjoni;
Tipi ta’ transazzjoni
(2)
‘transazzjonijiet b’saldu fit-tul’ tfisser transazzjonijiet fejn kontraparti timpenja ruħha li tikkonsenja titolu, prodott jew ammont ta’ kambju għal flus, strumenti finanzjarji oħra, jew prodotti, jew viċe versa, f’data ta’ saldu jew konsenja speċifikata fil-kuntratt li hija aktar tard mill-istandard tas-suq għal din it-tip partikolari ta’ transazzjoni jew ħamest ijiem ta' xogħol wara d-data li fiha l-istituzzjoni tidħol fit-transazzjoni, liema minnhom tkun l-ewwel;
(3)
‘transazzjonijiet ta’ self b'marġni’ tfisser transazzjonijiet li fihom istituzzjoni testendi kreditu b’konnessjoni mal-akkwist, il-bejgħ, iż-żamma jew in-negozjar tat-titoli. It-transazzjonijiet ta’ self b'marġni ma jinkludux self ieħor li huwa ggarantit minn kollateral f’forma ta’ titoli;
Sett ta’ netting, settijiet ta’ hedging, u termini relatati
(4)
‘sett ta’ netting’ tfisser grupp ta’ transazzjonijiet bejn istituzzjoni u kontroparti waħda li hija soġġetta għal arranġament ta’ netting bilaterali legalment infurzabbli li huwa rikonoxxut skont it-Taqsima 7 u l-Kapitolu 4.
Kull transazzjoni li mhijiex soġġetta għal arranġament bilaterali ta’ netting legalement infurzabbli li huwa rikonoxxut fit-Taqsima 7 għandha tiġi ttrattata bħala sett ta’ netting fiha nnifisha għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu.
Skont il-Metodu tal-Mudell Intern stabbilit fit-Taqsima 6, kull sett ta' netting ma' kontroparti waħda jista' jiġi ttrattat bħala sett wieħed ta’ netting jekk il-valuri simulati negattivi tas-suq tas-settijiet ta’ netting individwali huma stabbiliti bħala 0 fl-istima tal-iskopertura mistennija (minn hawn ’il quddiem imsejjaħ ‘EE’);
(5)
‘pożizzjoni ta’ riskju’ tfisser numru ta’ riskju li huwa assenjat lil transazzjoni skont il-Metodu Standardizzat stabbilit fit-Taqsima 5 skont algoritmika predeterminata;
(6)
‘sett ta’ hedging’ tfisser grupp ta’ pożizzjonijiet tar-riskju li jirriżultaw minn transazzjonijiet f'sett wieħed ta’ netting, fejn jintuża biss il-bilanċ ta’ dawk il-pożizzjonijiet tar-riskju sabiex jiġi determinat il-valur tal-iskopertura skont il-Metodu Standardizzat stabbilit fit-Taqsima 5;
(7)
‘ftehim dwar il-marġni’ tfisser ftehim jew klawżoli ta’ ftehim li taħtu kontroparti għandha tforni kollateral lit-tieni kontroparti meta skopertura ta’ dik it-tieni kontroparti għall-ewwel kontroparti taqbeż livell speċifikat;
(8)
‘livell limitu ta' marġni’ tfisser l-akbar ammont ta’ skopertura li jibqa' pendenti qabel ma parti waħda jkollha d-dritt issejjaħ għal kollateral;
(9)
‘perijodu b'riskju ta' marġni’ tfisser il-perijodu mill-iskambju l-aktar reċenti ta' kollateral li jkopri sett ta’ netting ta’ transazzjonijiet ma' kontroparti inadempjenti sakemm it-transazzjonijiet jingħalqu u r-riskju tas-suq li jirriżulta jerġa’ jiġi ħħeġġjat;
(10)
‘maturtà effettiva skont il-Metodu tal-Mudell Intern għal sett ta’ netting b’maturità akbar minn sena’ tfisser il-proporzjon tas-somma tal-iskopertura mistennija tul il-ħajja tat-transazzjonijiet fis-sett ta’ netting skontati għar-rata ta’ mingħajr riskju tar-rendiment, diviża bis-somma tal-iskopertura mistennija fuq sena f’sett ta’ netting skontat għar-rata ta’ mingħajr riskju.
Il-maturità effettiva tista’ tiġi aġġustata sabiex tirrefletti r-riskju ta' tiġdid (rollover) billi tiġi sostitwita l-iskopertura mistennija bi skopertura mistennija effettiva għall-previżjonijiet fuq perijodi iqsar minn sena;
(11)
‘netting bejn prodotti differenti (cross-product netting)’ tfisser l-inklużjoni ta’ transazzjonijiet ta’ kategoriji differenti ta’ prodotti fl-istess sett ta’ netting skont ir-regoli tan-Netting Bejn Prodotti stabbiliti f’dan il-Kapitolu;
(12)
‘Valur Attwali tas-Suq’ (minn hawn ’il quddiem imsejjaħ ‘CMV’) għall-finijiet tat-Taqsima 5 jirreferi għall-valur tas-suq nett tal-portafoll ta’ transazzjonijiet f'sett ta’ netting, fejn kemm il-valuri tas-suq pożittivi kif ukoll dawk negattivi jintużaw fil-kalkolu tas-CMV;
Distribuzzjonijiet
(13)
‘distribuzzjoni tal-valuri tas-suq’ tfisser il-previżjoni tad-distribuzzjoni tal-probabbiltà tal-valuri netti tas-suq tat-transazzjonijiet f'sett ta’ netting għal data fil-futur (il-perijodu tal-previżjoni), fuq il-bażi tal-valur tas-suq realizzat ta’ dawn it-transazzjonijiet fid-data tal-previżjoni;
(14)
‘distribuzzjoni tal-iskoperturi’ tfisser il-previżjoni tad-distribuzzjoni tal-probabbiltà tal-valuri tas-suq li tiġi ġenerata billi jiġu stabbiliti previżjonijiet ta' valuri netti tas-suq negattivi għal żero;
(15)
‘distribuzzjoni newtrali għar-riskji’ tfisser distribuzzjoni tal-valuri tas-suq jew skoperturi f’perijodu futur fejn id-distribuzzjoni hija kkalkulata bl-użu ta’ valuri impliċiti tas-suq bħal volatilitajiet impliċiti;
(16)
‘distribuzzjoni effettiva’ tfisser distribuzzjoni tal-valuri tas-suq jew skoperturi f’perijodu futur fejn id-distribuzzjoni hija kkalkulata permezz ta’ valuri storiċi jew realizzati bħal volatilitajiet ikkalkulati bl-użu tal-varjazzjonijiet fil-passat fil-prezzijiet jew fir-rati;
Miżuri ta' skopertura u aġġustamenti
(17)
‘skopertura attwali’ tfisser l-akbar minn żero u l-valur tas-suq ta’ transazzjoni jew portafoll ta’ transazzjonijiet f'sett ta’ netting ma’ kontroparti li kieku tintilef mal-inadempjenza tal-kontroparti, fl-ipoteżi li ma jkun hemm l-ebda rkpuru tal-valur ta’ dawk it-transazzjonijiet fl-insolvenza jew fil-likwidazzjoni;
(18)
‘l-ogħla skopertura‧ tfisser perċentil għoli tad-distribuzzjoni tal-iskoperturi f’data partikolari futura qabel id-data tal-maturità tat-transazzjoni bl-itwal maturità fis-sett ta’ netting;
(19)
‘skopertura mistennija’ (minn hawnn ’il quddiem imsejħa ‘EE’) tfisser il-medja tad-distribuzzjoni tal-iskoperturi f’data partikolari futura qabel il-maturazzjoni tat-transazzjoni bl-itwal maturità fis-sett ta’ netting;
(20)
‘skopertura effettiva mistennija f’data speċifika’ (minn hawn ’il quddiem imsejħa ‘EE Effettiva’) tfisser l-iskopertura massima mistennija li sseħħ f'dik id-data jew fi kwalunkwe data preċedenti. Alternattivament, tista' tkun definita għal data speċifika bħala l-akbar fost l-iskopertura mistennija f’dik id-data jew l-iskopertura effettiva mistennija fi kwalunkwe data preċedenti;
(21)
‘skopertura pożittiva mistennija’ (minn hawn ’il quddiem imsejħa ‘EPE’) tfisser il-medja ppeżata tul iż-żmien ta' skoperturi mistennija, fejn il-piżijiet ikunu l-proporzjon tal-perijodu kollu li skopertura mistennija individwali tirrappreżenta.
Meta jikkalkulaw ir-rekwiżit ta’ fondi proprji, l-istituzzjonijiet għandhom jieħdu l-medja fuq l-ewwel sena jew, jekk il-kuntratti kollha fis-sett ta’ netting jimmaturaw f’inqas minn sena, matul il-perijodu sa meta l-kuntratt bl-itwal maturità fis-sett ta’ netting ikun immatura;
(22)
‘skopertura pożittiva effettiva mistennija’ (minn hawn ’il quddiem imsejħa ‘EPE effettiva’) tfisser il-medja ppeżata tal-iskopertura effettiva mistennija matul l-ewwel sena ta’ sett ta’ netting jew, jekk il-kuntratti kollha fis-sett ta’ netting jimmaturaw f’inqas minn sena, matul il-perijodu tal-kuntratt bl-itwal maturità fis-sett ta’ netting, fejn il-piżijiet huma l-proporzjon tal-perijodu sħiħ li skopertura mistennija individwali tirrappreżenta;
Riskji relatati mas-CCR
(23)
‘riskju ta' tiġdid’ tfisser l-ammont li bih l-EPE tiġi sottostimata meta transazzjonijiet futuri ma’ kontroparti jkunu mistennija li jitwettqu fuq bażi kontinwa.
L-iskopertura addizzjonali ġġenerata minn dawn it-transazzjonijiet futuri mhijiex inkluża fil-kalkolu tal-EPE;
(24)
kontroparti’ għall-finijiet tat-Taqsima 7 tfisser kwalunkwe persuna ġuridika jew fiżika li tidħol fi ftehim ta’ netting, u li għandha l-kapaċità kuntrattwali sabiex tagħmel dan;
(25)
‘ftehim kuntrattwali ta’ netting bejn prodotti’ tfisser ftehim kuntrattwali bilaterali bejn istituzzjoni u kontroparti li joħloq obbligu legali wieħed (ibbażat fuq netting ta’ transazzjonijiet koperti) li jkopri kull ftehim ewlieni bilaterali u transazzjonijiet li jappartjenu għal kategoriji differenti ta’ prodotti li huma inklużi fil-ftehim;
Għall-finijiet ta’ din id-definizzjoni, ‘kategoriji differenti ta’ prodotti’ tfisser:
(a)
transazzjonijiet ta’ riakkwist, transazzjonijiet ta' għoti jew teħid b’self ta' titoli jew prodotti;
(b)
transazzjonijiet ta’ self b'marġni;
(c)
il-kuntratti elenkati fl-Anness II;
(26)
‘komponent ta’ pagament’ tfisser il-pagament miftiehem fi transazzjoni derivata ta’ OTC bi profil tar-riskju linearli li jistipula l-iskambju ta’ strument finanzjarju għal pagament.
Fil-każ ta’ transazzjonijiet li jistipulaw l-iskambju ta’ pagament kontra pagament, dawk iż-żewġ komponenti ta’ pagament għandhom jikkonsistu f’pagamenti gross miftiehema kountrattwalment, inkluż l-ammont nozzjonali tat-transazzjoni.
Taqsima 2
Metodi għall-kalkolu tal-valur tal-iskopertura
Artikolu 273
Metodi għall-kalkolu tal-valur tal-iskopertura
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura tal-kuntratti elenkati fl-Anness II abbażi ta' wieħed mill-metodi stabbiliti fit-Taqsimiet 3 sa 6 skont dan l-Artikolu.
Istituzzjoni li mhijiex eliġibbli għat-trattament stabbilit fl-Artikolu 94 ma għandhiex tuża l-metodu stabbilit fit-Taqsima 4. Sabiex tiddetermina l-valur tal-iskopertura għall-kuntratti elenkati fil-punt 3 tal-Anness II, istituzzjoni ma għandhiex tuża l-metodu stabbilit fit-Taqsima 4. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw f’kombinazzjoni l-metodi stabbiliti fit-Taqsimiet 3 sa 6 fuq bażi permanenti fi grupp. Istituzzjoni waħda ma għandhiex tuża f’kombinazzjoni l-metodi stabbiliti fit-Taqsimiet 3 sa 6 fuq bażi permanenti iżda għandha tkun tista' tuża f'kombinazzjoni l-metodi stabbiliti fit-Taqsimiet 3 u 5 meta wieħed mill-metodi jintuża għall-każijiet stabbiliti fl-Artikolu 282(6).
2. Meta jkollha permess mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 283(1) u (2), istituzzjoni tista’ tiddetermina l-valur tal-iskopertura għall-elementi li ġejjin permezz tal-Metodu tal-Mudell Intern stabbilit fit-Taqsima 6:
(a)
il-kuntratti elenkati fl-Anness II;
(b)
transazzjonijiet ta’ riakkwist;
(c)
transazzjonijiet ta' għoti jew teħid b’self ta' titoli jew prodotti;
(d)
transazzjonijiet ta’ self b'marġni;
(e)
transazzjonijiet ta' saldu fit-tul.
3. Fejn l-istituzzjoni tixtri protezzjoni permezz ta’ derivat tal-kreditu kontra skopertura tal-portafoll mhux tan-negozjar jew kontra skopertura għar-riskju ta’ kontraparti, tista’ tikkalkula r-rekwiżit tal-fondi proprji tagħha għall-iskopertura ħħeġġjata skont wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
l-Artikoli 233 sa 236;
(b)
skont l-Artikolu 153(3), jew l-Artikolu 183, fejn il-permess ikun ingħata skont l-Artikolu 143.
Il-valur tal-iskopertura għas-CCR għal dawk id-derivati tal-kreditugħandu jkun żero, sakemm l-istituzzjoni ma tapplikax l-approċċ (ii) fil-punt (h) tal-Artikolu 299(2).
4. Minkejja l-paragrafu 3, istituzzjoni tista’ tagħżel li għall-finijiet ta’ kalkolu tar-rekwiżi tal-fondi proprji għar-riskju tal-kreditu tal-kontroparti tinkludi b’mod konsistenti d-derivati tal-kreditu kollha mhux inklużi fil-portafoll tan-negozjar u mixtrija bħala protezzjoni kontra skopertura fil-portafoll mhux tan-negozjar jew kontra skopertura għar-riskju tal-kreditu ta' kontraparti fejn il-protezzjoni tal-kreditu hija rikonoxxuta skont dan ir-Regolament.
5. Fejn swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu mibjugħa mill-istituzzjoni huma ttrattati minn istituzzjoni bħala l-protezzjoni tal-kreditu provduta minn dik l-istituzzjoni u huma soġġetti għal rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju tal-kreditu tas-sottostanti għall-ammont nozzjonali sħiħ, il-valur tal-iskopertura tagħhom għall-finijiet tas-CCR fil-portafoll mhux tan-negozjar għandu jkun żero.
6. Skont il-metodi kollha stabbiliti fit-Taqsimiet 3 sa 6, il-valur tal-iskopertura għal kontroparti partikolari għandu jkun daqs is-somma tal-valuri tal-iskoperturi ikkalkulata għal kull sett ta’ netting ma’ dik il-kontraparti.
Għal kontroparti partikolari, il-valur tal-iskopertura għal sett ta’ netting partikolari ta’ strumenti derivati OTC elenkati fl-Anness II ikkalkulat skont dan il-Kapitolu għandu jkun l-akbar minn żero u d-differenza bejn is-somma tal-valuri tal-iskoperturi fis-settijiet kollha ta’ netting mal-kontroparti u s-somma tas-CVA għal dik il-kontoparti rikonoxxuti mill-istituzzjoni bħala tnaqqis fil-valur imġarrab. L-aġġustamenti fil-valutazzjoni tal-kreditu għandhom jiġu kkalkulati mingħajr ma jittieħed ebda kont ta' aġġustamenti korrispondenti fil-valur tad-debitu attribwit għar-riskju tal-kreditu proprju tad-ditta li tkun diġà ġiet eskluża mill-fondi tagħha stess skont l-Artikolu 33(1)(c).
7. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura għall-iskoperturi li ġejjin mit-transazzjonijiet ta’saldu fit-tul permezz ta’ kwalunkwe wieħed mill-metodi stabbiliti fit-Taqsimiet 3 sa 6, irrispettivament minn liema metodu tkun għażlet l-istituzzjoni għat-trattament ta' derivati OTC u transazzjonijiet ta’ riakkwist, transazzjonijiet ta' għoti jew teħid b’self ta' titoli jew prodotti, u transazzjonijiet ta’ self b'marġni. Fil-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għal transazzjonijiet ta' saldu fit-tul, istituzzjoni li tuża l-approċċ stabbilit fil-Kapitolu 3 tista’ tassenja l-piżijiet tar-riskju skont l-approċċ stabbilit fil-Kapitolu 2 fuq bażi permanenti u irrispettivament mill-materjalità ta’ tali pożizzjonijiet.
8. Għall-metodi stabbiliti fit-Taqsimiet 3 u 4, l-istituzzjoni għandha tadotta metodoloġija konsistenti għad-determinazzjoni tal-ammont nozzjonali għal tipi ta' prodott differenti, u għandha tiżgura li l-ammont nozzjonali li għandu jittieħed f’kunsiderazzjoni jipprovdi miżura xierqa tar-riskju inerenti fil-kuntratt. Fejn il-kuntratt jipprovdi għal multiplikazzjoni tal-flussi ta’ flus, l-ammont nozzjonali għandu jkun aġġustat minn istituzzjoni sabiex jikkunsidra l-effetti tal-multiplikazzjoni fuq l-istruttura tar-riskju ta’ dak il-kuntratt.
Għall-metodi mniżżla fit-Taqsimiet 3 sa 6, l-istituzzjonijiet għandhom jittrattaw transazzjonijiet fejn riskju speċifiku ta' korrelazzjoni negattiva (wrong-way risk) ġie identifikat bħala adatt skont l-Artikolu 291(2), (4), (5) u (6).
Taqsima 3
Metodu ta’ ppeżar skont il-valur fis-suq
Artikolu 274
Metodu ta’ ppeżar skont il-valur fis-suq
1. Sabiex jiddeterminaw il-prezz attwali għas-sostituzzjoni tal-kuntratti kollha b’valuri pożittivi, l-istituzzjonijiet għandhom jehmżu l-valuri attwali tas-suq mal-kuntratti.
2. Sabiex jiddeterminaw l-iskopertura għall-kreditu futura potenzjali, l-istituzzjonijiet għandhom jimmultiplikaw l-ammonti nozzjonali jew il-valuri sottostanti, kif applikabbli, bil-perċentwali fit-Tabella 1 u skont il-prinċipji li ġejjin:
(a)
kuntratti li ma jaqgħux taħt waħda mill-ħames kategoriji indikati fit-Tabella 1 għandhom jiġu ttrattati bħala kuntratti rigward prodotti li mhumiex metalli prezzjużi;
(b)
għal kuntratti bi skambji multipli ta’ ammont kapitali, il-perċentwali għandhom jiġu multiplikati bin-numru tal-pagamenti li jifdal li għad iridu jsiru skont il-kuntratt;
(c)
għal kuntratti li huma strutturati sabiex skopertura pendenti tingħalaq wara dati ta’ pagament speċifikati u fejn it-termini jiġu ffissati mill-ġdid sabiex il-valur tas-suq tal-kuntratt ikun żero f’dawk id-dati speċifikati, il-maturità residwa għandha tkun daqs iż-żmien sad-data tal-iffissar mill-ġdid li jmiss. Fil-każ ta’ kuntratti dwar rati tal-imgħax li jissodisfaw dawk il-kriterji u li għandhom maturità residwa ta’ aktar minn sena, il-perċentwali ma għandux ikun inqas minn 0,5 %.
Tabella 1
Maturità reżidwa
Kuntratti dwar rati tal-imgħax
Kuntratti dwar rati tal-kambju u deheb
Kuntratti dwar l-ekwitajiet
Kuntratti dwar metalli prezzjużi għajr deheb
Kuntratti dwar prodotti għajr metalli prezzjużi
Sena jew inqas
0 %
1 %
6 %
7 %
10 %
Aktar minn sena, iżda mhux aktar minn ħames snin
0,5 %
5 %
8 %
7 %
12 %
Aktar minn ħames snin
1,5 %
7,5 %
10 %
8 %
15 %
3. ħall-kuntratti dwar prodotti għajr id-deheb, li huma msemmija fil-punt 3 tal-Anness II, l-istituzzjoni tista’, minflok tapplika l-perċentwali fit-Tabella 1, tapplika l-perċentwali fit-Tabella 2 jekk dik l-istituzzjoni ssegwi l-approċċ estiż abbażi tal-iskala tal-maturità stabbilit fl-Artikolu 361 għal dawk il-kuntratti.
Tabella 2
Maturità reżidwa
Metalli prezzjużi
(minbarra d-deheb)
Metalli bażi
Prodotti Agrikoli
(softs)
Oħrajn, inklużi l-prodotti enerġetiċi
Sena jew inqas
2 %
2,5 %
3 %
4 %
Aktar minn sena, iżda mhux aktar minn ħames snin
5 %
4 %
5 %
6 %
Aktar minn ħames snin
7,5 %
8 %
9 %
10 %
4. s-somma tal-prezz attwali għas-sostituzzjoni u l-iskopertura għall-kreditu futura potenzjali hija l-valur tal-iskopertura.
Taqsima 4
Metodu tal-iskopertura oriġinali
Artikolu 275
Metodu tal-Iskopertura Oriġinali
1. Il-valur tal-iskopertura huwa l-ammont nozzjonali ta’ kull strument multiplikat bil-perċentwali stabbiliti fit-Tabella 3.
Tabella 3
Maturità oriġinali
Kuntratti dwar rati tal-imgħax
Kuntratti dwar rati tal-kambju u deheb
Sena jew inqas
0,5 %
2 %
Aktar minn sena, mhux iktar minn sentejn
1 %
5 %
Inkrement għal kull sena addizzjonali
1 %
3 %
2. Għall-kalkolu tal-valur tal-iskopertura tal-kuntratti dwar rati tal-imgħax, l-istituzzjoni tista’ tagħżel li tuża jew il-maturità oriġinali jew inkella dik reżidwa.
Taqsima 5
Metodu standardizzat
Artikolu 276
Metodu Standardizzat
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw il-Metodu Standardizzat (minn hawn’il quddiem imsejjaħ ‘SM’) biss għall-kalkolu tal-valur tal-iskopertura għal derivati OTC u transazzjonijiet b’saldu fit-tul.
2. Meta japplikaw l-SM, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-valur tal-iskopertura b’mod separat għal kull sett ta’ netting, nett tal-kollateral, kif ġej:
fejn:
CMV
=
l-valur attwali tas-suq tal-portafoll tat-transazzjonijiet fis-sett ta’ netting ma’ kontroparti gross mill-kollateral, fejn:
fejn:
CMVi
=
l-valur attwali tas-suq tat-transazzjoni i;
CMC
=
l-valur attwali tas-suq tal-kollateral assenjat għas-sett ta’ netting, fejn:
fejn
CMCl
=
l-valur attwali tas-suq tal-kollateral l;
I
=
indiċi li jindika t-transazzjoni;
l
=
indiċi li jindika l-kollateral;
j
=
indiċi li jindika l-kategorija tas-sett ta’ hedging;
Is-settijiet ta’ hedging għal dan il-għan jikkorrispondu għal fatturi tar-riskju li fil-konfront tagħhom tista' ssir tpaċija ma' pożizzjonijiet ta’ riskju tas-sinjal oppost sabiex irendu pożizzjoni ta’ riskju netta li fuqha l-miżura tal-iskopertura hi mbagħad ibbażata.
RPTij
=
pożizzjoni ta’ riskju mill-kollateral l fir-rigward tas-sett ta’ hedging j;
RPClj
=
pożizzjoni ta’ riskju mill-kollateral l fir-rigward tas-sett ta’ hedging j;
CCRMj
=
Multiplikatur tas-CCR stabbilit fit-Tabella 5 fir-rigward tas-sett ta’ hedging j;
β
=
1,4.
3. Għall-finijiet tal-kalkolu skont il-paragrafu 2:
(a)
kollateral eliġibbli rċevut minn kontraparti għandu jkollu sinjal pożittiv u kollateral depożitat ma' kontroparti għandu jkollu sinjal negattiv;
(b)
għall-SM għandu jintuża biss il-kollateral li huwa eliġibbli skont l-Artikolu 197, l-Artikolu 198 u l-Artikolu 299(2)(d);
(c)
istituzzjoni tista’ tinjora r-riskju tar-rata tal-imgħax mill-komponenti ta’ pagament li għandhom maturità residwa ta’ inqas minn sena;
(d)
istituzzjoni tista’ tittratta transazzjonijiet li jikkonsistu f’żewġ komponenti ta’ pagament li huma denominati fl-istess munita bħala transazzjoni aggregata waħda. It-trattament għall-komponenti ta’ pagament japplika għat-transazzjoni aggregata.
Artikolu 277
Transazzjonijiet bi profil tar-riskju lineari
1. L-istituzzjonijiet għandhom jabbinaw transazzjonijiet bi profil tar-riskju lineari ma' pożizzjonijiet ta’ riskju skont id-dispożizzjonijiet li ġejjin:
(a)
transazzjonijiet bi profil tar-riskju lineari li għandhom ekwitajiet (inklużi indiċi ta’ ekwità), deheb, metalli prezzjużi oħra jew prodotti oħra bħala s-sottostanti għandhom jiġu abbinati ma' pożizzjoni tar-riskju fl-ekwità rispettiva (jew indiċi tal-ekwità) jew prodott u ma' pożizzjoni tar-riskju tar-rata tal-imgħax għall-komponent tal-pagament;
(b)
transazzjonijiet bi profil tar-riskju lineari bi strument tad-dejn bħall-istrument sottostanti għandhom jiġu abbinati ma' pożizzjoni tar-riskju tar-rata tal-imgħax għall-istrument tad-dejn u ma' pożizzjoni oħra tar-riskju tar-rata tal-imgħax għall-komponent tal-pagament;
(c)
transazzjonijiet bi profil tar-riskju lineari li jipprevedu l-iskambju tal-pagament kontra pagament ieħor, inklużi forwards tal-kambju, għandhom jiġu abbinati ma' pożizzjoni tar-riskju tar-rata tal-imgħax għal kull wieħed mill-komponenti ta’ pagament.
Fejn, skont transazzjoni msemmija fil-punt (a), (b) jew (c), komponent ta’ pagament jew l-istrument tad-dejn sottostanti jkun denominat f’munita barranija, dak il-komponent ta’ pagament jew l-istrument sottostanti għandu jiġi abbinat ukoll ma’ pożizzjoni tar-riskju f’dik il-munita.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, id-daqs ta’ pożizzjoni tar-riskju minn transazzjoni bi profil tar-riskju lineari għandu jkun il-valur nozzjonali effettiv (prezz tas-suq multiplikat bil-kwantità) tal-istrumenti finanzjarji sottostanti jew prodotti konvertiti għall-munita domestika tal-istituzzjoni permezz tal-multiplikazzjoni bir-rata tal-kambju rilevanti, għajr għal strumenti tad-dejn.
3. Għal strumenti tad-dejn u għal komponenti ta’ pagament, id-daqs tal-pożizzjoni ta’ riskju għandu jkun il-valur nozzjonali effettiv tal-pagamenti grossi pendenti (inkluż l-ammont nozzjonali) konvertit fil-munita tal-Istat Membru tad-domiċilju, multiplikat bit-tul taż-żmien modifikat tal-istrument tad-dejn jew tal-komponent ta’ pagament, skont xi jkun il-każ.
4. Id-daqs ta’ pożizzjoni tar-riskju minn swap ta’ inadempjenza tal-kreditu għandu jkun il-valur nozzjonali tal-istrument ta’ referenza ta’ dejn multiplikat bil-maturità residwa tal-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu.
Artikolu 278
Transazzjonijiet bi profil tar-riskju mhux lineari
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw id-daqs tal-pożizzjonijiet tar-riskju għal transazzjonijiet bi profil tar-riskju mhux lineari skont il-paragrafi li ġejjin.
2. Id-daqs ta’ pożizzjoni tar-riskju minn derivat OTC bi profil tar-riskju mhux lineari, inklużi l-opzjonijiet u l-iswaptions, li s-sottostanti tagħhom mhuwiex strument tad-dejn jew komponent ta’ pagament, għandu jkun daqs il-valur nozzjonali effettiv ekwivalenti għad-delta tal-istrument finanzjarju li huwa l-bażi tat-transazzjoni skont l-Artikolu 280(1).
3. Id-daqs ta’ pożizzjoni tar-riskju min derivat OTC bi profil tar-riskju mhux lineari, inklużi l-opzjonijiet u l-iswaptions, li s-sottostanti tagħhom hija strument tad-dejn jew komponent ta’ pagament, għandu jkun daqs il-valur nozzjonali effettiv ekwivalenti għad-delta tal-istrument finanzjarju jew il-komponent ta’ pagament multiplikat bit-tul taż-żmien modifikat tal-istrument tad-dejn jew tal-komponent ta’ pagament, skont xi jkun il-każ.
Artikolu 279
Trattament tal-Kollateral
Għad-determinazzjoni tal-pożizzjonijiet tar-riskju, l-istituzzjonijiet għandhom jittrattaw il-kollateral kif ġej:
(a)
kollateral irċevut minn kontroparti għandu jiġi ttrattat bħala pretensjoni fuq il-kontroparti taħt kuntratt derivat (pożizzjoni twila) li hija dovuta fil-ġurnata li fiha ssir id-determinazzjoni;
(b)
kollateral li ddepożitat mal-kontroparti għandu jiġi ttrattat bħala obbligazzjoni lejn il-kontroparti (pożizzjoni qasira) li huwa dovut fil-ġurnata li fiha ssir id-determinazzjoni.
Artikolu 280
Kalkolu tal-pożizzjonijiet tar-riskju
1. Istituzzjoni għandha tiddetermina d-daqs u s-sinjal ta’ pożizzjoni tar-riskju kif ġej:
(a)
għall-istrumenti kollha għajr strumenti tad-dejn:
(i)
bħala l-valur nozzjonali effettiv fil-każ ta’ transazzjoni bi profil tar-riskju lineari;
(ii)
bħala l-valur nozzjonali ekwivalenti għad-delta,
, fil-każ ta’ transazzjoni bi profil tar-riskju mhux lineari,fejn:
Pref
=
il-prezz tal-istrument sottostanti, espress fil-munita ta’ referenza;
V
=
il-valur tal-istrument finanzjarju (fil-każ ta’ opzjoni, il-valur huwa l-prezz tal-opzjoni);
P
=
il-prezz tal-istrument sottostanti, espress fl-istess munita bħal V;
(b)
għal strumenti tad-dejn u l-komponenti ta’ pagament tat-transazzjonijiet kollha:
(i)
bħala l-valur nozzjonali effettiv multiplikat bit-tul taż-żmien modifikat fil-każ ta’ transazzjoni bi profil tar-riskju lineari;
(ii)
bħala fil-valur nozzjonali ekwivalenti għad-delta multiplikat bit-tul taż-żmien modifikat,
, fil-każ ta’ transazzjoni bi profil tar-riskju mhux lineari,fejn:
V
=
il-valur tal-istrument finanzjarju (fil-każ ta’ opzjoni dan huwa l-prezz tal-opzjoni);
r
=
il-livell tar-rata tal-imgħax.
Jekk V huwa denominat f'munita għajr il-munita ta’ referenza, id-derivat għandu jiġi konvertit fil-munita ta’ referenza permezz ta’ multiplikazzjoni bir-rata tal-kambju rilevanti.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jirraggruppaw il-pożizzjonijiet ta’ riskju f’settijiet ta’ hedging. L-ammont tal-valur assolut tas-somma tal-pożizzjonijiet tar-riskju li jirriżulta għandu jiġi kkalkulat għal kull sett ta’ hedging. Il-pożizzjoni ta’ riskju netta għandha tkun ir-riżultat ta’ dik il-kalkolu u għandha tiġi kkalkulata għall-finijiet tal-Artikolu 276(2) kif ġej:
Artikolu 281
Pożizzjonijiet tar-riskju tar-rata tal-imgħax
1. Sabiex jikkalkulaw il-pożizzjoni tar-riskju tar-rata tal-imgħax, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet li ġejjin.
2. Għall-pożizzjonijiet tar-riskju tar-rata tal-imgħax minn dawn li ġejjin:
(a)
depożiti ta’ flus irċevuti mill-kontroparti bħala kollateral;
(b)
komponenti ta’ pagament;
(c)
strumenti tad-dejn sottostanti,
li għalihom tapplika f’kull każ allokazzjoni ta' kapital ta’ 1,60 % jew inqas skont it-Tabella 1 tal-Artikolu 336, l-istituzzjonijiet għandhom jassenjaw dawk il-pożizzjonijiet f’waħda mis-sitt settijiet ta’ hedging għal kull sett ta’ muniti stabbiliti fit-Tabella 4.
Tabella 4
Rati tal-imgħax referenzjati mill-gvern
Rati tal-imgħax mhux referenzjati mill-gvern
Maturità
1 sena
1 ≤ 5 sentejn
5 sena
1 sena
1 ≤ 5 sentejn
5 sena
3. Għal pożizzjonijiet tar-riskju tar-rata tal-imgħax minn strumenti tad-dejn sottostanti jew komponenti ta’ pagament li r-rata tal-imgħax tagħhom hija marbuta ma’ rata tal-imgħax ta’ referenza li tirrappreżenta livell ġenerali tal-imgħax tas-suq, il-maturità residwa għandha tkun it-tul taż-żmien li fadal sal-aġġustament mill-ġdid li jmiss tar-rata tal-imgħax. Fil-każijiet kollha l-oħra, għandha tkun iż-żmien residwu tal-istrument tad-dejn sottostanti jew, fil-każ ta’ komponent ta’ pagament, iż-żmien residwu tat-transazzjoni.
Artikolu 282
Settijiet ta’ hedging
1. L-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu settijiet ta’ hedging skont il-paragrafi 2 sa 5.
2. Għandu jkun hemm sett ta’ hedging wieħed għal kull emittent ta’ strument tad-dejn ta’ referenza li jkun il-bażi ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu.
Swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu f'basket tat-tip "n-th to default" għandhom jiġu ttrattati kif ġej:
(a)
id-daqs ta’ pożizzjoni tar-riskju fi strument tad-dejn ta’ referenza f'basket sottostanti swap ta' inadempjenza tal-kreditu tat-tip "n-th to default" għandu jkun il-valur nozzjonali effettiv tal-istrument tad-dejn ta’ referenza, multiplikat bit-tul taż-żmien modifikat tad-derivat tat-tip "n-th to default" fir-rigward ta’ bidla fil-firxa tal-kreditu tal-istrument tad-dejn ta’ referenza;
(b)
għandu jkun hemm sett ta’ hedging wieħed għal kull strument ta’ dejn ta’ referenza f'basket sottostanti swap ta’ inadempjenza tal-kreditu partikolari tat-tip "n-th to default". Pożizzjonijiet tar-riskju minn swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu tat-tip "n-th to default" differenti ma għandhomx jiġu inklużi fl-istess sett ta’ hedging;
(c)
il-multiplikatur tas-CCR applikabbli għal kull sett ta’ kopertura maħluq għal wieħed mill-istrumenti tad-dejn ta’ referenza ta’ derivat tat-tip "n-th to default" għandu jkun kif ġej:
(i)
0,3 % għall-istrumenti tad-dejn ta' referenza li għandhom valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI rikonoxxuta ekwivalenti għal kwalità tal-kreditu livell 1 sa 3;
(ii)
0,6 % għal strumenti tad-dejn oħrajn.
3. Għal pożizzjonijiet tar-riskju tar-rata tal-imgħax minn:
(a)
depożiti ta’ flus li huma depożitati ma’ kontroparti bħala kollateral meta dik il-kontroparti ma għandhiex pendenti obbligazzjonijiet ta’ dejn b’riskju speċifiku baxx;
(b)
strumenti ta’ dejn sottostanti, li għalihom tapplika allokazzjoni ta' kapital ta’ aktar minn 1,60 %, skont it-Tabella 1 tal-Artikolu 336;
Għandu jkun hemm sett ta’ hedging wieħed għal kull emittent.
Meta komponent ta’ pagament jirreplika tali strument tad-dejn, għandu jkun hemm ukoll sett ta’ hedging wieħed għal kull emittent tal-istrument tad-dejn ta’ referenza.
Istituzzjoni tista’ tassenja pożizzjonijiet ta’ riskju li jirriżultaw minn strumenti tad-dejn ta’ emittent partikolari, jew minn strumenti tad-dejn ta’ referenza tal-istess emittent li huma replikati minn komponenti ta’ pagament, jew li huma l-bażi ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu, għall-istess sett ta’ hedging.
4. Strumenti finanzjarji sottostanti għajr l-istrumenti tad-dejn għandhom jiġu assenjati għall-istess settijiet ta’ hedging biss jekk huma strumenti identiċi jew simili. Fil-każijiet kollha l-oħra, għandhom jiġu assenjati għal settijiet ta’ hedging separati.
Għall-finijiet ta’ dan il-paragrafu l-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw jekk l-istrumenti sottostanti humiex simili skont il-prinċipji li ġejjin:
(a)
għall-ekwitajiet, is-sottostanti hija simili jekk tinħareġ mill-istess emittent. Indiċi tal-ekwità għandu jiġi ttrattat bħala emittent differenti;
(b)
għall-metalli prezzjużi, is-sottostanti hija simili jekk hija l-istess metall. Indiċi tal-metalli prezzjużi għandu jiġi ttrattat bħala metall prezzjuż separat;
(c)
għall-enerġija elettrika, is-sottostanti hija simili jekk id-drittijiet u l-obbligazzjonijiet tal-konsenja jirreferu għall-istess perijodu ta’ ħin bl-ikbar domanda jew b'domanda normali fi żmien 24 siegħa;
(d)
għal prodotti, is-sottostanti hija simili jekk hija l-istess prodott. Indiċi tal-prodotti għandu jiġi ttrattat bħala prodott separat.
5. Il-multiplikaturi tas-CCR (minn hawn ’il quddiem imsejħin ‘CCRM’) għall-kategoriji ta’ settijiet ta’ hedging differenti huma stabbiliti fit-tabella li ġejja:
Tabella 5
Kategoriji ta’ settijiet ta’ hedging
CCRM
1.
Rati tal-imgħax
0,2 %
2.
Rati tal-imgħax għall-pożizzjonijiet tar-riskju minn strument tad-dejn ta’ referenza li hu sottostanti għal swap ta’ inadempjenza tal-kreditu u li għalih tapplika allokazzjoni ta' kapital ta’ 1,60 %, jew inqas, skont it-Tabella 1 tal-Kapitolu 2 tat-Titolu IV.
0,3 %
3.
Rati tal-imgħax għall-pożizzjonijiet tar-riskju minn strument tad-dejn jew strument tad-dejn ta’ referenza li għalih tapplika allokazzjoni ta' kapital ta’ aktar minn 1,60 % skont it-Tabella 1 tal-Kapitolu 2 tat-Titolu IV.
0,6 %
4.
Rati tal-Kambju
2,5 %
5.
Enerġija Elettrika
4 %
6.
Deheb
5 %
7.
Ekwità
7 %
8.
Metalli Prezzjużi (għajr id-deheb)
8,5 %
9.
Prodotti Oħra (għajr metalli prezzjużi u l-enerġija elettrika)
10 %
10.
Strumenti sottostanti ta' derivati OTC li ma huma fl-ebda mill-kategoriji ta’ hawn fuq
10 %
Strumenti sottostanti tad-derivati OTC, kif imsemmijin fil-punt 10 tat-Tabella 5, għandhom jiġu assenjati għal settijiet separati individwali ta’ hedging għal kull kategorija ta’ strumenti sottostanti.
6. Għal transazzjonijiet bi profil ta’ riskju mhux lineari jew għal komponenti ta’ pagament u transazzjonijiet bi strumenti tad-dejn bħala s-sottostanti li għalihom l-istituzzjoni ma tistax tiddetermina d-delta jew it-tul ta' żmien modifikat, skont il-każ, b’mudell ta’ strument li l-awtorità kompetenti tkun approvat għall-finijiet tad-determinazzjoni tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tas-suq, l-awtorità kompetenti għandha jew tiddetermina d-daqs tal-pożizzjonijiet tar-riskju u s-CCRMjs applikabbli b’mod konservattiv, jew teħtieġ lill-istituzzjoni sabiex tuża l-metodu stabbilit fit-Taqsima 3. In-netting ma għandux ikun rikonoxxut (jiġifieri, il-valur tal-iskopertura għandu jiġi determinat daqs li kieku kien hemm sett ta’ netting li fih transazzjoni individwali biss).
7. Istituzzjoni għandu jkollha proċeduri interni sabiex tivverifika li, qabel ma tinkludi transazzjoni fis-sett ta’ hedging, it-transazzjoni tkun koperta minn kuntratt ta’ netting infurzabbli legalment li jissodisfa r-rekwiżiti stipulati fit-Taqsima 7.
8. Istituzzjoni li tagħmel użu mill-kollateral sabiex ittaffi s-CCR tagħha għandu jkollha proċeduri interni sabiex tivverifika li, qabel ma tirrikonoxxi l-effett tal-kollateral fuq il-kalkoli tagħha, il-kollateral jilħaq l-istandards ta’ ċertezza legali stabbiliti fil-Kapitolu 4.
Taqsima 6
Metodu tal-mudell intern
Artikolu 283
Permess biex jintuża l-Metodu tal-Mudell Intern
1. Sakemm l-awtoritajiet kompetenti huma sodisfatti li istituzzjoni laħqet ir-rekwiżit fil-paragrafu 2, għandhom jippermettu lil dik l-istituzzjoni tuża il-Metodu tal-Mudell Intern (IMM) sabiex tikkalkula l-valur tal-iskopertura għal kull waħda minn dawn it-transazzjonijiet:
(a)
transazzjonijiet fl-Artikolu 273(2)(a);
(b)
transazzjonijiet fl-Artikolu 273(2)(b), (c) u (d);
(c)
transazzjonijiet fl-Artikolu 273(2)(a) sa (d),
Fejn istituzzjoni għandha l-permess tuża l-IMM sabiex tikkalkula l-valur tal-iskopertura għal kwalunkwe transazzjoni msemmija fil-punti (a) sa (c) tal-ewwel subparagrafu, tista’ wkoll tuża l-IMM għat-transazzjonijiet fl-Artikolu 273(2)(e).
Minkejja t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 273(1), istituzzjoni tista’ tagħżel li ma tapplikax dan il-metodu għal skoperturi li huma immaterjali fid-daqs u r-riskju. F’tali każ, l-istituzzjoni għandha tapplika wieħed mill-metodi stabbiliti fit-Taqsimiet 3 sa 5 għal dawn l-iskoperturi meta r-rekwiżiti rilevanti għal kull approċċ ikunu sodisfatti.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippermettu lill-istituzzjonijiet jużaw l-IMM għall-kalkoli imsemmija fil-paragrafu 1 biss jekk l-istituzzjoni tkun uriet li tikkonforma mar-rekwiżiti stabbiliti f’din it-Taqsima, u l-awtoritajiet kompetenti jkunu vverifikaw li s-sistemi għall-ġestjoni tas-CCR tal-istituzzjoni huma validi u implimentati b’mod korrett.
3. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu lill-istituzzjonijiet biex għal perijodu limitat jimplimentaw l-IMM b’mod sekwenzjali fost tipi differenti ta’ transazzjonijiet. Matul dan il-perijodu ta’ implimentazzjoni sekwenzjali, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw il-metodi stabbiliti fit-Taqsima 3 jew fit-Taqsima 5 għat-tip ta’ transazzjoni li għaliha ma jużawx l-IMM.
4. Għat-transazzjonijiet tad-derivati OTC kollha u għat-transazzjonijiet b’saldu fit-tul li għalihom istituzzjoni ma rċevietx permess skont il-paragrafu 1 sabiex tuża l-IMM, l-istituzzjoni għandha tuża l-metodi stabbiliti fit-Taqsima 3 jew fit-Taqsima 5.
Dawn il-metodi jistgħu jintużaw flimkien fuq bażi permanenti fi ħdan grupp. F'istituzzjoni dawn il-metodi jistgħu jintużaw flimkien biss meta wieħed mill-metodi jintuża għall-każijiet stabbiliti fl-Artikolu 282(6)
5. Istituzzjoni li skont il-paragrafu 1 għandha l-permess tuża l-IMM ma għandhiex terġa' lura għall-użu tal-metodi stabbiliti fit-Taqsima 3 jew fit-Taqsima 5 sakemm ma tingħatax permess mill-awtorità kompetenti sabiex tagħmel dan. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu tali permess jekk l-istituzzjoni turi kawża ġusta.
6. Jekk istituzzjoni ma tibqax tikkonforma mar-rekwiżiti stabbiliti f’din it-Taqsima, għandha tinnotifika lill-awtorità kompetenti u tagħmel waħda milli ġej:
(a)
tippreżenta lill-awtorità kompetenti pjan li jerġa’ jwassal għall-konformità bla dewmien;
(b)
turi għas-sodisfazzjoni tal-awtorità kompetenti li l-effett tan-nuqqas ta’ konformità huwa immaterjali.
Artikolu 284
Valur tal-Iskopertura
1. Fejn istituzzjoni jkollha l-permess, skont l-Artikolu 283(1), tuża l-IMM sabiex tikkalkula l-valur tal-iskopertura ta’ wħud jew tat-transazzjonijiet kollha msemmija f’dak il-paragrafu, għandha tikkalkula il-valur tal-iskopertura ta’ dawk it-transazzjonijiet fil-livell tas-sett ta’ netting.
Il-mudell użat mill-istituzzjoni għal dak il-għan għandu:
(a)
jispeċifika d-distribuzzjoni tal-previżjonijiet għal varjazzjonijiet fil-valur tas-suq tas-sett ta’ netting attribwibbli għal bidliet konġunti fil-varjabbli rilevanti tas-suq, bħal rati tal-imgħax, rati tal-kambju;
(b)
jikkalkula l-valur tal-iskopertura għas-sett ta’ netting f’kull waħda mid-dati futuri fuq il-bażi tal-varjazzjonijiet konġunti fil-varjabbli tas-suq.
2. Sabiex il-mudell ikopri l-effetti tal-marġinazzjoni, il-mudell tal-valur tal-kollateral għandu jissodisfa r-rekwiżiti kwantitattivi, kwalitattivi u tad-data għall-mudell IMM skont din it-Taqsima u l-istituzzjoni tista’ tinkludi biss kollateral finanzjarju eleġibbli, kif imsemmi fl-Artikoli 197 u 198 u l-punti (c) u (d) tal-Artikolu 299(2) fid-distribizzjonijiet ta’ previżjonijiet tagħha għal bidliet fil-valur tas-suq tas-sett ta’ netting.
3. Ir-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju tal-kreditu tal-kontroparti fir-rigward tal-iskoperturi għas-CCR li għalihom l-istituzzjoni tapplika l-IMM, għandu jkun l-ogħla minn dawn li ġejjin:
(a)
ir-rekwiżit ta’ fondi proprji għal dawk l-iskoperturi ikkalkulati fuq il-bażi ta’ EPE Effettiva bl-użu tad-data attwali tas-suq;
(b)
ir-rekwiżit tal-fondi proprji għal dawk l-iskoperturi ikkalkulati fuq il-bażi tal-EPE Effettiva bl-użu ta’ kalibrazzjoni waħda konsistenti tal-kondizzjonijiet ta' kriżi għall-iskoperturi kollha tas-CCR li għalihom japplika l-IMM.
4. Għajr għall-kontropartijiet identifikati li għandhom Riskju Speċifiku ta' Korrelazzjoni Negattiva (Specific Wrong-Way Risk) li jaqa’ fl-ambitu tal-Artikolu 291(4) u (5), l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-valur tal-iskopertura bħala l-multiplikazzjoni tal-alpha (α) bl-EPE Effettiva, kif ġej:
fejn:
α
=
1.4, sakemm l-awtoritajiet kompetenti ma jeħtiġux α ogħla jew jippermettu lill-istituzzjonijiet jużaw l-istimi tagħhom stess skont il-paragrafu 9;
L-EPE Effettiva għandha tiġi kkalkulata billi tiġi stmata l-iskopertura mistennija (EEt) bħala l-iskopertura medja fid-data furura t, fejn il-medja tittieħed fost valuri futuri possibbli tal-fatturi tar-riskju tas-suq rilevanti.
Il-mudell għandu jistma l-EE f’serje ta’ dati futuri t1, t2, t3, eċċ.
5. L-EE effettiva għandha tiġi kkalkulata b’mod rikursiv bħala:
fejn:
id-data attwali hija denotata bħala t0;
L-EEt0 effettiva hija daqs l-iskopertura attwali.
6. L-EPE effettiva hija l-EE effettiva medja matul l-ewwel sena tal-iskopertura futura. Jekk il-kuntratti kollha fis-sett ta’ netting jimmaturaw f'inqas minn sena, l-EPE għandha tkun il-medja tal-EE sakemm jimmaturaw il-kuntratti kollha fis-sett ta’ netting. L-EPE effettiva għandha tiġi kkalkulata bħala l-medja ppeżata tal-EE effettiva:
fejn il-piżjiet jippermettu għall-każ meta l-iskopertura futura tkun ikkalkulata f'dati li ma jaqgħux f'intervalli regolari ta’ żmien.
7. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-EE jew il-miżuri tal-iskopertura massima fuq il-bażi ta’ distribuzzjoni tal-iskoperturi li tkopri n-nuqqas ta’ normalità possibbli tad-distribuzzjoni tal-iskoperturi.
8. Istituzzjoni tista’ tuża miżura tad-distribuzzjoni kkalkulata permezz tal-mudell li huwa aktar konservattiv minn α multiplikata b’EPE effettiva kif ikkalkulata skont l-ekwazzjoni fil-paragrafu 4 għal kull kontroparti.
9. Minkejja l-paragrafu 4, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu lill-istituzzjonijiet jużaw l-istimi tagħhom stess għal alpha, fejn:
(a)
alpha tkun daqs il-proporzjon tal-kapital intern minn simulazzjoni sħiħa tal-iskopertura għas-CCR fost il-kontropartijiet (numeratur) u l-kapital intern ibbażat fuq l-EPE (denominatur);
(b)
fid-denominatur, l-EPE għandha tintuża daqs li kieku kienet ammont pendenti fiss.
Meta stmata skont dan il-paragrafu, alpha ma għandhiex tkun inqas minn 1.2.
10. Għall-finijiet ta’ stima tal-alpha skont il-paragrafu 9, istituzzjoni għandha tiżgura li n-numeratur u d-denominatur huma kkalkulati b’mod konsistenti mal-metodoloġija tal-immudellar, l-ispeċifikazzjonijiet tal-parametri u l-kompożizzjoni tal-portafoll. L-approċċ użat għall-istima tal-α għandu jkun ibbażat fuq l-approċċ tal-kapital intern tal-istituzzjoni, jkun dokumentat sew u jkun soġġett għal validazzjoni indipendenti. Barra minn hekk, istituzzjoni għandha tanalizza l-istimi tagħha ta' alpha mill-inqas fuq bażi trimestrali, u aktar spiss meta l-kompożizzjoni tal-portafoll tvarja maż-żmien. Istituzzjoni għandha tivvaluta wkoll ir-riskju tal-mudell.
11. Istituzzjoni għandha turi għas-sodisfazzjon tal-awtoritajiet kompetenti li l-istimi interni tagħha ta' alpha jkopru fin-numeratur fis-sorsi materjali tad-dipendenza tad-distribuzzjoni tal-valuri tas-suq tat-transazzjonijiet jew tal-portafolli tat-transazzjonijiet fost il-kontropartijiet. L-istimi interni ta' alpha għandhom iqisu l-granularità tal-portafolli.
12. Meta jissorveljaw l-użu tal-istimi tal-paragrafu 9, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkunsidraw il-varjazzjoni sinifikanti fl-istimi tal-alpha li toħroġ mill-potenzjal ta’ speċifikazzjoni ħażina fil-mudelli użati għan-numeratur, partikolarment meta jkun hemm konvessità.
13. Fejn xieraq, il-volatilitajiet u l-korrelazzjonijiet tal-fatturi tar-riskju tas-suq użati fl-immudellar konġunt tar-riskju tas-suq u tal-kreditu għandhom ikunu subrdinati għall-fattur tar-riskju tal-kreditu sabiex jirreflettu ż-żidied potenzjali fil-volatilità jew fil-korrelazzjoni f'perijodu ta' tnaqqis tar-ritmu ekonomiku.
Artikolu 285
Valur tal-iskopertura għas-settijiet tan-netting soġġetti għal ftehim dwar il-marġni
1. Jekk is-sett ta’ netting huwa soġġett għal ftehim dwar il-marġni u valutazzjoni ta’ kuljum skont il-valur fis-suq, l-istituzzjoni tista’ tuża waħda mill-miżuri tal-EPE li ġejjin:
(a)
l-EPE effettiva, mingħajr ma tqis l-ebda kollateral miżmum jew depożitat bħala marġni miżjuda bi kwalunkwe kollateral li kien depożitat għand il-kontroparti indipendentement mill-proċess ta' valutazzjoni u marġinazzjoni ta’ kuljum jew l-iskopertura attwali;
(b)
żieda li tirrefletti ż-żieda potenzjali fl-iskopertura fil-perijodu b'riskju ta' marġni, flimkien mal-ikbar fost:
(i)
l-iskopertura attwali inkluż il-kollateral kollu miżmum jew depożitat attwalment, għajr kollateral eżerċitat jew ikkontestat;
(ii)
l-ikbar skopertura netta, inkluż kollateral taħt il-ftehim dwar il-marġni, li ma jattivax sejħa għal kollateral. Dan l-ammont għandu jirrefletti l-limiti applikabbli kollha, l-ammonti minimi ta’ trasferiment, l-ammonti indipendenti u l-marġni inizjali taħt il-ftehim dwar il-marġni;
(c)
jekk il-mudell ikopri l-effetti tal-marġinazzjoni meta tiġi stmata l-EE, l-istituzzjoni tista’, soġġett għall-permess tal-awtorità kompetenti, tuża l-miżura tal-EE tal-mudell direttament fl-ekwazzjoni fl-Artikolu 284(5). L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu tali permess biss jekk jivverifikaw li l-mudell ikopri b’mod xieraq l-effetti tal-marġinazzjoni meta tiġi stmata l-EE.
Għall-finijiet tal-punt (b), l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw iż-żieda bħala l-varjazzjoni pożittiva mistennija tal-valur ipprezzat skont il-valur fis-suq tat-transazzjonijiet matul il-perijodu b'riskju ta' marġni. Varjazzjonijiet fil-valur tal-kollateral għandhom jiġu riflessi bl-użu tal-aġġustamenti superviżorji għall-volatilità skont it-Taqsima 3 tal-Kapitolu 4 jew l-istimi proprji tal-aġġustamenti għall-volatilità tal-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju, iżda l-ebda pagament ta’ kollateral ma għandu jiġi preżunt matul il-perijodu b'riskju ta' marġni. Il-perijodu b'riskju ta' marġni huwa soġġett għall-perijodi minimi stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 5.
2. Għal transazzjonijiet soġġetti għal aġġustament ta’ kuljum tal-marġni u tal-valutazzjoni skont il-valur fis-suq, il-perijodu b'riskju ta' marġni użat għall-iskop tal-immuddellar tal-valur tal-iskopertura bi ftehimiet dwar il-marġni ma għandux ikun inqas minn:
(a)
5 ġranet ta’ xogħol għas-settijiet ta’ netting li jikkonsistu biss fi transazzjonijiet ta’ riakkwist, transazzjonijiet ta' għoti jew teħid b’self ta' titoli jew prodotti u transazzjonijiet ta’ għoti ta' self b'marġni;
(b)
10 ġranet ta’ xogħol għas-settijiet ta’ netting l-oħra kollha.
3. Il-punti (a) u (b) tal-paragrafu 2 għandhom ikunu soġġetti għall-eċċezzjonijiet li ġejjin:
(a)
għas-settijiet ta’ netting kollha fejn l-għadd ta' transazzjonijiet jaqbeż il-5 000 fi kwalunkwe punt matul trimestru, il-perijodu b'riskju ta' marġni għat-trimestru ta’ wara ma għandux ikun inqas minn 20 ġurnata ta’ xogħol. Din l-eċċezzjoni ma għandhiex tapplika għall-iskoperturi kummerċjali tal-istituzzjonijiet;
(b)
għal settijiet ta' netting li fihom transazzjoni waħda jew aktar li jinvolvu jew kollateral illikwidu, jew derivat OTC li ma jistax jiġi sostitwit faċilment, il-perijodu b'riskju ta' marġni ma għandux ikun inqas minn 20 ġurnata ta’ xogħol.
Istituzzjoni għandha tiddetermina jekk kollateral huwiex illikwidu jew jekk id-derivati OTC jistgħux jiġu sostitwiti faċilment fil-kuntest ta’ kondizzjonijiet tas-suq taħt kriżi, karatterizzati mill-assenza tas-swieq kontinwament attivi fejn kontroparti, fi żmien jumejn jew inqas, tikseb diversi kwoti tal-prezz li ma jċaqalqux is-suq jew jirrappreżentaw prezz li jirrefletti skont tas-suq (fil-każ ta’ kollateral) jew primjum (fil-każ ta’ derivat OTC).
Istituzzjoni għandha tikkunsidra jekk it-transazzjonijiet jew it-titoli li żżomm bħala kollateral humiex konċentrati f’kontroparti partikolari u f'każ li dik il-kontroparti toħroġ mis-suq b’mod preċipituż, jekk l-istituzzjoni tkunx tista’ tissotitwixxi dawk it-transazzjonijiet jew titoli.
4. Jekk istituzzjoni kienet involuta f’aktar minn żewġ kontestazzjonijiet ta’ sejħiet għall-manutenzjoni tal-marġni dwar sett ta’ netting partikolari matul iż-żewġ trimestri immedjatament preċedenti li damu aktar mill-perijodu b'riskju ta' marġni skont il-paragrafi 2 u 3, l-istituzzjoni għandha tuża perijodu b'riskju ta' marġni li huwa mill-inqas id-doppju tal-perijodu speċifikat fil-paragrafi 2 u 3 għal dak is-sett ta’ netting għaż-żewġ trimestri sussegwenti.
5. Għall-aġġustament tal-marġni b’perijodiċità ta’ N ġranet, il-perijodu b'riskju ta' marġni għandu jkun mill-inqas daqs il-perijodu speċifikat fil-paragrafi 2 u 3, F, miżjud b’N ġranet imnaqqas b’ġurnata waħda. Jiġifieri:
6. Jekk il-mudell intern jinkludi l-effett tal-marġinazzjoni f’varjazzjonijiet fil-valur tas-suq tas-sett ta’ netting, l-istituzzjoni għandha timmudella l-kollateral, għajr il-flus fl-istess munita bħall-iskopertura stess, b’mod konġunt mal-iskopertura fil-kalkoli tagħha tal-valur tal-iskopertura għad-derivati OTC u t-transazzjonijiet ta' finanzjament ta' titoli.
7. Jekk istituzzjoni ma tistax timmudella l-kollateral b’mod konġunt mal-iskopertura, ma għandhiex tirrikonoxxi l-effett tal-kollateral fil-kalkoli tal-valur tal-iskopertura tagħha għad-derivati OTC u t-transazzjonijiet ta' finanzjament ta' titoli, għajr il-flus fl-istess munita bħall-iskopertura stess, sakemm ma tużax jew l-aġġustamenti għall-volatilità li jilħqu l-istandards tal-metodu komprensiv tal-kollateral finanzjarju bl-istimi proprji għall-aġġustamenti fil-volatilità jew l-aġġustamenti superviżorji għall-volatilità standard skont il-Kapitolu 4.
8. Istituzzjoni li tuża l-IMM għandha tinjora fil-mudelli tagħha l-effett ta’ tnaqqis tal-valur tal-iskopertura dovut għal kwalunkwe klawżola fi ftehim ta’ kollateral li jeħtieġ li jingħata kollateral meta l-kwalità tal-kreditu ta’ kontroparti tiddeterjora.
Artikolu 286
Ġestjoni tas-CCR - Politiki, proċessi u sistemi
1. Istituzzjoni għandha tistabbilixxi u żżomm qafas għall-ġestjoni tas-CCR, li jikkonsisti fi:
(a)
politiki, proċessi u sistemi sabiex jiżguraw l-identifikazzjoni, il-kalkolu, l-ġestjoni, l-approvazzjoni u r-rappurtar intern tas-CCR;
(b)
proċeduri għall-iżgurar tal-konformità ma’ dawk il-politiki, il-proċessi u s-sistemi.
Dawk il-politiki, il-proċessi u s-sistemi għandhom ikunu validi fil-prinċipju, implimentati b’integrità u dokumentati. Id-dokumentazzjoni għandha tinkludi spjegazzjoni tat-tekniki empiriċi użati għall-kalkolu tas-CCR.
2. Il-qafas tal-ġestjoni tas-CCR meħtieġ mill-paragrafu 1 għandu jqis ir-riskji tas-suq, tal-likwidità, legali u operattivi li huma assoċjati mas-CCR. B’mod partikolari, il-qafas għandu jiżgura li l-istituzzjoni tikkonforma mal-prinċipji li ġejjin:
(a)
ma twettaqx negozju ma’ kontroparti mingħajr ma tanalizza l-affidabbiltà kreditizja tagħha;
(b)
tieħu kont xieraq tar-riskju tal-kreditu tas-saldu u ta’ qabel is-saldu;
(c)
tiġġestixxi tali riskji bl-iżjed mod komprensiv prattikabbli fuq livell tal-kontroparti billi taggrega l-iskoperturi għas-CCR ma’ skoperturi għall-kreditu oħrajn u fuq livell tad-ditta kollha.
3. Istituzzjoni li tuża l-IMM għandha tiżgura li l-qafas tal-ġestjoni tas-CCR tagħha iqis għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti ir-riskji tal-likwidità ta’ dawn kollha li ġejjin:
(a)
sejħiet potenzjali li jidħlu għall-manutenzjoni tal-marġni fil-kuntest ta’ skambji tal-marġni ta’ varjazzjoni jew tipi ta’ marġni oħrajn, bħall-marġni inizjali jew indipendenti, f’xokkijiet tas-suq avversi;
(b)
sejħiet potenzjali li jidħlu għar-ritorn ta' kollateral eċċessiv depożitat minn kontropartijiet;
(c)
sejħiet li jirriżultaw minn tnaqqis potenzjali tal-valutazzjoni tal-kwalità tal-kreditu estern tagħha stess.
Istituzzjoni għandha tiżgura li n-natura u l-perijodu tal-użu mill-ġdid tal-kollateral huma konsistenti mal-ħtiġijiet ta’ likwidità tagħha u ma jheddux il-kapaċità tagħha li tiddepożita jew tirritorna l-kollateral fil-ħin.
4. Il-korp ta' ġestjoni tal-istituzzjoni u l-amministrazzjoni għolja għandhom ikunu involuti b’mod attiv fil-ġestjoni tas-CCR u jiżguraw li riżorsi adegwati huma allokati għal dan il-għan. L-amministrazzjoni għolja għandha tkun konxja tal-limitazzjonijiet u s-suppożizzjonijiet tal-mudell użat u l-impatt li dawk il-limitazzjonijiet u s-suppożizzjonijiet jista’ jkollhom fuq l-affidabbiltà tal-output permezz ta’ proċess formali. L-amministrazzjoni għolja għandha tkun konxja wkoll tal-inċertezzi tal-ambjent tas-suq u l-kwistjonijiet operattivi u dwar kif dawk huma riflessi fil-mudell.
5. Ir-rapporti ta’ kuljum imħejjija dwar skopertura tal-istituzzjoni għas-CCR skont l-Artikolu 287(2)(b) għandhom jiġu analizzati minn livell ta’ maniġment b'anzjanità u awtorità suffiċjenti sabiex jinfurza kemm tnaqqqis ta' pożizzjonijiet meħuda mill-maniġers tal-kreditu jew operaturi individwali kif ukoll tnaqqis fl-iskopertura kumplessiva tas-CCR tal-istituzzjoni.
6. Qafas ta’ ġestjoni tas-CCR tal-istituzzjoni stabbilit skont il-paragrafu 1 għandu jintuża flimkien mal-limiti tal-kreditu u tan-negozjar interni. Limiti tal-kreditu u tan-negozjar għandhon ikunu relatati mal-mudell tal-kalkolu tar-riskji tal-istituzzjoni b’mod li huwa konsistenti maż-żmien u mifhum sew mill-maniġers tal-kreditu, mill-operaturi u mill-amministrazzjoni għolja. Istituzzjoni għandu jkollha proċess formali sabiex tirraporta ksur fil-limiti tar-riskju lil-livell xieraq tal-maniġment.
7. Il-kalkolu tas-CCR mill-istituzzjoni għandu jinkludi l-kalkolu ta’ kuljum u l-użu ta’ dakinhar stess tal-linji tal-kreditu. L-istituzzjoni għandha tikkalkula l-iskopertura attwali grossa u netta mill-kollateral. Fil-livell tal-portafoll u tal-kontraparti, l-istituzzjoni għandha tikkalkula u tissorvelja l-iskopertura massima jew l-iskopertura futura potenzjali fl-intervall ta’ kunfidenza magħżul mill-istituzzjoni. L-istituzzjoni għandha tikkunsidra pożizzjonijiet kbar jew konċentrati, inkluż skont il-gruppi ta’ kontropartijiet relatati, skont l-industrija u skont is-suq.
8. Istituzzjoni għandha tistabbilixxi u żżomm programm ta’ rutina u rigoruż ta’ ttestjar għal stress. Ir-riżultati ta' dak l-ittestjar għal stress għandhom jiġu analizzati b’mod regolari u mill-inqas b’mod trimestrali mill-maniġment superjuri u għandhom jiġu riflessi fil-politiki u l-limiti tas-CCR stabbiliti mill-korp ta' ġestjoni jew mill-amministrazzjoni għolja. Fejn l-ittestjar għal stress jesponi vulnerabbiltà partikolari f’sett partikolari ta’ ċirkostanzi, l-istituzzjoni għandha tieħu passi immedjati sabiex tiġġestixxi dawk ir-riskji.
Artikolu 287
Strutturi organizzattivi għall-ġestjoni tas-CCR
1. Istituzzjoni li tuża IMM għandha tistabbilixxi u żżomm:
(a)
unità ta' kontroll tar-riskji li tikkonforma mal-paragrafu 2;
(b)
unità għall-ġestjoni tal-kollateral li tikkonforma mal-paragrafu 3.
2. L-unità ta’ kontroll tar-riskji għandha tkun responsabbli għat-tfassil u l-implimentazzjoni tal-ġestjoni tas-CCR tagħha, inkluż il-validazzjoni inizjali u kostanti tal-mudell, u għandha twettaq il-funzjonijiet li ġejjin u tissodisfa r-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
għandha tkun responsabbli mit-tfassil u l-implimentazzjoni tas-sistema tal-ġestjoni tas-CCR tal-istituzzjoni;
(b)
għandha tipproduċi rapporti ta’ kuljum dwar, kif ukoll tanalizza, l-output tal-mudell tal-kalkolu tar-riskji tal-istituzzjoni. Dik l-analiżi għandha tinkludi evalwazzjoni tar-relazzjoni bejn il-miżuri tal-valuri tal-iskoperturi għas-CCR u l-limiti ta’ negozjar;
(c)
għandha tikkontrolla l-integrità tad-data li tiddaħħal u tipproduċi u tanalizza rapporti dwar l-output tal-mudell tal-kalkolu tar-riskji tal-istituzzjoni, inkluża evalwazzjoni tar-relazzjoni bejn il-miżuri tal-iskopertura għar-riskju u l-limiti tal-kreditu u tan-negozjar;
(d)
għandha tkun indipendenti mill-unitajiet responsabbli biex joħolqu, iġeddu jew jinnegozjaw skoperturi u ħielsa minn influenza mhux dovuta;
(e)
għandu jkollha biżżejjed persunal;
(f)
għandha tirraporta direttament lill-amministrazzjoni għolja tal-istituzzjoni;
(g)
il-ħidma tagħha għandha tkun integrata mill-viċin fil-proċess ta’ kuljum tal-ġestjoni tar-riskji tal-kreditu tal-istituzzjoni;
(h)
l-output tagħha għandu jkun parti integrali mill-proċess ta’ ppjanar, ta’ monitoraġġ u ta’ kontroll tal-profil tal-kreditu u tar-riskju kumplessiv tal-istituzzjoni.
3. L-unità tal-ġestjoni tal-kollateral għandu jkollha dawn l-inkarigi u funzjonijiet li ġejjin:
(a)
tikkalkula u tagħmel sejħiet għall-manutenzjoni tal-marġni, tiġġestixxi kontestazzjonijiet dwar is-sejħiet għall-manutenzjoni tal-marġni u tirraporta l-livelli tal-ammonti indipendenti, l-marġni inizjali u l-marġni ta’ varjazzjoni bi preċiżjoni ta’ kuljum;
(b)
tikkontrolla l-integrità tad-data użata sabiex tagħmel sejħiet għall-manutenzjoni tal-marġni, u tiżgura li hija konsistenti u li tkun rikonċiljata b’mod regolari mas-sorsi tad-data rilevanti kollha fi ħdan l-istituzzjoni;
(c)
tissorvelja sa fejn kollateral jintuża mill-ġdid u kwalunkwe emenda tad-drittijiet tal-istituzzjoni għal, jew f'konnessjoni mal-kollateral li tiddepożita;
(d)
tirrapporta lil-livell xieraq tal-maniġment dwar it-tipi ta’ assi kollaterali li jintużaw mill-ġdid, u t-termini ta’ tali użu mill-ġdid inkluż l-istrument, il-kwalità tal-kreditu u l-maturità;
(e)
tissorvelja l-konċentrazzjoni f'tipi individwali ta’ assi kollaterali aċċettati mill-istituzzjoni;
(f)
tirrapporta l-informazzjoni dwar il-ġestjoni tal-kollateral fuq bażi regolari, iżda mill-inqas minn kull tliet xhur, lill-amministrazzjoni għolja, inkluż informazzjoni dwar it-tip ta’ kollateral irċevut u depożitat, id-daqs, iż-żmien u l-kawża għall-kontestazzjonijiet tas-sejħiet għall-manutenzjoni tal-marġni. Dak ir-rappurtar intern għandu wkoll jirrifletti x-xejriet f'dawn il-figuri.
4. L-amministrazzjoni għolja għandha talloka biżżejjed riżorsi lill-unità tal-ġestjoni tal-kollateral meħtieġa taħt il-paragrafu 1(b) sabiex tiżgura li s-sistemi tagħha jiksbu l-livell xieraq ta’ prestazzjoni operattiva, kif ikkalkulat mill-prontezza u l-preċiżjoni tas-sejħiet għall-manutenzjoni tal-marġni mill-istituzzjoni u l-prontezza tar-reazzjoni tal-istituzzjoni għas-sejħiet għall-manutenzjoni tal-marġni mill-kontropartijiet tagħha. L-amministrazzjoni għolja għandha tiżgura li l-unità jkollha numru adegwat ta’ persunal sabiex jiġu pproċessati s-sejħiet u l-kontestazzjonijiet fil-ħin anki matul kriżi qawwija tas-suq, u sabiex l-istituzzjoni tkun tista’ tillimita l-għadd tagħha ta’ kontestazzjonijiet kbar ikkawżati mill-volumi tan-negozju.
Artikolu 288
Analiżi tas-sistema tal-ġestjoni tas-CCR
Istituzzjoni għandha twettaq analiżi indipendenti tas-sistema tal-ġestjoni tas-CCR tagħha b’mod regolari permezz tal-proċess intern ta’ verfika tagħha. Dik l-analiżi għandha tinkludi kemm l-attivitajiet tal-unitajiet ta’ kontroll u tal-ġestjoni tal-kollateral meħtieġa mill-Artikolu 287 u bħala minimu għandha tindirizza b’mod speċifiku:
(a)
l-adegwadezza tad-dokumentazzjoni tas-sistema tal-ġestjoni tas-CCR u l-proċess meħtieġ mill-Artikolu 286;
(b)
l-organizzazzjoni tal-unità ta’ kontroll tas-CCR meħtieġa mill-Artikolu 287(1)(a);
(c)
l-organizzazzjoni tal-unità tal-ġestjoni tal-kollateral meħtieġa mill-Artikolu 287(1)(b);
(d)
l-integrazzjoni tal-miżuri tas-CCR fil-ġestjoni ta' kuljum tar-riskji;
(e)
il-proċess ta’ approvazzjoni għall-mudelli ta’ pprezzar tar-riskju u s-sistemi ta’ valutazzjoni użati mill-persunal fil-front office u fil-back office;
(f)
il-validazzjoni ta’ kwalunkwe bidla sinifikanti fil-proċess tal-kalkolu tas-CCR;
(g)
l-ambitu tas-CCR kopert mill-mudell tal-kalkolu tar-riskji;
(h)
l-integrità tas-sistema ta’ informazzjoni ta' ġestjoni;
(i)
il-preċiżjoni u l-kompletezza tad-data tas-CCR;
(j)
l-użu korrett tat-termini legali fil-ftehimiet tal-kollateral u tan-netting fil-kalkoli tal-valur tal-iskopertura;
(k)
il-verifika tal-konsistenza, il-prontezza u l-affidabbiltà tas-sorsi tad-data użati sabiex jiġu operati l-mudelli, inkluż l-indipendenza ta’ tali sorsi tad-data;
(l)
il-preċiżjoni u l-idonjetà tas-suppożizzjonijiet tal-volatilità u tal-korrelazzjoni;
(m)
il-preċiżjoni tal-valutazzjoni u tal-kalkoli tat-transformazzjoni tar-riskji;
(n)
il-verifika tal-preċiżjoni tal-mudell permezz ta’ ttestjar retrospettiv frekwenti kif stabbilit fil-punti (b) sa (e) tal-Artikolu 293(1);
(o)
il-konformità tal-unità ta’ kontroll tas-CCR u l-unità tal-ġestjoni tal-kollateral mar-rekwiżiti regolatorji rilevanti.
Artikolu 289
Test tal-użu
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiżguraw li d-distribuzzjoni tal-iskoperturi ġġenerati mill-mudell użat għall-kalkolu tal-EPE effettiva tkun integrata mill-viċin fil-proċess tal-ġestjoni ta’ kuljum tas-CCR tal-istituzzjoni, u li l-output tal-mudell jitqies fil-proċess ta’ approvazzjoni tal-kreditu, fil-ġestjoni tas-CCR, fl-allokazzjoni interna tal-kapital u fil-governanza korporattiva.
2. L-istituzzjoni għandha turi għas-sodisfazzjon tal-awtoritajiet kompetenti li hi kienet qed tuża l-mudell sabiex tikkalkula d-distribuzzjoni tal-iskoperturi li fuqha huwa bbażat il-kalkolu tal-EPE li jilħaq, b’mod ġenerali, ir-rekwiżiti stabbiliti f’din it-Taqsima għal mill-inqas sena qabel il-permess għall-użu tal-IMM mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 283.
3. Il-mudell użat għall-ġenerazzjoni ta’ distribuzzjoni tal-iskoperturi għas-CCR għandu jkun parti mill-qafas ta’ ġestjoni tas-CCR meħtieġ mill-Artikolu 286. Dan il-qafas għandu jinkludi l-kalkolu tal-użu tal-linji ta’ kreditu, billi jiġu aggregati l-iskoperturi għas-CCR ma’ skoperturi għall-kreditu oħrajn u l-allokazzjoni interna tal-kapital.
4. Minbarra l-EPE, istituzzjoni għandha tikkalkula u tiġġestixxi l-iskoperturi attwali. Fejn xieraq, l-istituzzjoni għandha tikkalkula l-iskopertura attwali grossa u netta mill-kollateral. It-test tal-użu huwa sodisfatt jekk istituzzjoni tuża miżuri oħra tas-CCR, bħall- iskopertura massima, ibbażat fuq id-distribuzzjoni tal-iskoperturi iġġenerati mill-istess mudell għall-kalkolu tal-EPE.
5. L-istituzzjoni għandu jkollha l-kapaċità teknoloġika sabiex tistma l-EE ta’ kuljum jekk neċessarju, sakemm ma turix għas-sodisfazzjoni tal-awtoritajiet kompetenti tagħha li l-iskoperturi tagħha għas-CCR jeħtieġu kalkolu inqas frekwenti. L-istituzzjoni għandha tistma l-EE tul perijodu ta’ żmien ta’ orrizonti previżjonali li jirrifletti b’mod adegwat l-istruttura ta’ żmien tal-likwidità futura u l-maturità tal-kuntratti u b’tali mod li jkun konsistenti mal-importanza u l-kompożizzjoni ta’ l-iskoperturi.
6. Skopertura għandha tiġi kkalkulata, issorveljata u kkontrollata tul il-perijodu ta’ żmien tal-kuntratti kollha fis-sett ta’ netting u mhux biss għall-orizzont ta’ sena. L-istituzzjoni għandu jkollha proċeduri implimentati sabiex jidentifikaw u jikkontrollaw ir-riskji għall-kontropartijiet fejn l-iskopertura tiżdied għal iktar mill-orrizont ta’ sena. Iż-żieda prevista fl-iskopertura għandha tkun input fil-mudell intern tal-kapital tal-istituzzjoni.
Artikolu 290
Ittestjar għal stress
1. Istituzzjoni għandu jkollha programm komprensiv ta’ ttestjar għal stress għas-CCR, inkluż għall-użu fil-valutazzjoni tar-rekwiżit tal-fondi proprji għas-CCR, li jikkonforma mar-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 10.
2. Għandha tidentifika avvenimenti jew bidliet futuri possibbli fil-kondizzjonijiet eknomiċi li jista’ jkollhom effetti mhux mixtieqa fuq skoperturi għall-kreditu tal-istituzzjoni u għandha tivvaluta l-kapaċità tal-istituzzjoni li tilqa' għal dawn il-bidliet.
3. Il-miżuri ta' kriżi fil-programm għandhom jitqabblu mal-limiti tar-riskju u kkunsidrati mill-istituzzjoni bħala parti mill-proċess stabbilit fl-Artikolu 81 tad-Direttiva 2013/36/UE.
4. Il-programm għandu jkopri t-transazzjonijiet u l-iskoperturi aggregati b’mod komprensiv fost il-forom kollha tar-riskju tal-kreditu tal-kontroparti fuq il-livell ta’ kontropartijiet speċifiċi f’perijodu ta’ żmien biżżejjed li fih tista’ titwettaq ittestjar għal stress b'mod regolari.
5. Għal mill-inqas darba fix-xahar, għandha tipprovdi għal ittestjar għal stress fuq l-iskopertura tal-fatturi prinċipali tar-riskju tas-suq bħar-rati tal-imgħax, il-kambju, l-ekwitajiet, il-firxa tal-kreditu, u l-prezzijiet tal-prodotti għall-kontropartijiet kollha tal-istituzzjoni, sabiex tidentifika, u meta neċessarju, tippermetti lill-istituzzjoni sabiex tnaqqas konċentrazzjonijiet kbar wisq f'riskji direzzjonali speċifiċi. L-ittestjar għal stress fuq l-iskoperturi -inkluż riskji b'fattur uniku, b'ħafna fatturi u dawk materjali mhux direzzjonali - u s-simulazzjoni ta' kriżi konġunt tal-iskopertura u l-affidabbiltà kreditizja għandhom jitwettqu fuq il-livell tal-kontroparti speċifiku, tal-grupp ta' kontropartijiet u dak tas-CCR aggregat tal-istituzzjoni kollha.
6. Mill-inqas kull tliet xhur, għandha tapplika xenarji għall-ittestjar għal stress b'ħafna fatturi u tivvaluta r-riskji materjali mhux direzzjonali inklużi l-iskopertura għall-kurva tar-rendiment u r-riskji ta' bażi. L-ittestjar għal stress b’fatturi multipli għandhu, bħala minimu, jindirizza x-xenarji li ġejjin li fihom iseħħ dan li ġej:
(a)
ġraw avvenimenti ekonomiċi jew tas-suq gravi;
(b)
il-likwidità ġenerali fis-suq naqset b’mod sinifikanti;
(c)
intermedjarja finanzjarja kbira qed tillikwida l-pożizzjonijiet.
7. Il-gravità tax-xokkijiet tal-fatturi tar-riskju sottostanti għandhom ikunu konsistenti mal-għan tal-ittestjar għal stress. Meta tiġi evalwata s-solvenza taħt kondizzjonijiet ta' kriżi, ix-xokkijiet tal-fatturi tar-riskju sottostanti għandhom ikunu gravi biżżejjed sabiex ikopru kondizzjonijiet estremi tas-suq li diġà seħħu u kondizzjonijiet ta' kriżi tas-suq estremi iżda plawżibbli. L-ittestjar għal stress għandu jevalwa l-impatt ta’ tali xokkijiet fuq il-fondi proprji, ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji u l-qligħ. Għall-fini tal-monitoraġġ tal-portafoll, il-hedging u l-ġestjoni tal-konċentrazzjonijiet ta’ kuljum, il-programm ta’ ttestjar għandu jikkunsidra wkoll xenarji ta’ inqas gravità bi probabbiltà ogħla.
8. Fejn ikun xieraq, il-programm għandu jipprevedi wkoll ittestjar għal stress bl-invers sabiex jiġu identifikati xenarji estremi, iżda plawżibbli, li jistgħu jirriżultaw f’eżiti negattivi sinifikanti. L-ittestjar għal stress bl-invers għandu jqis l-impatt tan-nuqqas materjali ta’ linearità fil-portafoll.
9. Ir-riżultati tal-ittestjar għal stress taħt il-programm għandhom jiġu rapportati regolarment, mill-inqas fuq bażi trimestrali, lill-amministrazzjoni għolja. Ir-rapporti u l-analiżi tar-riżultati għandhom ikopri l-akbar impatti fil-livell tal-kontroparti ġewwa l-portafoll, il-konċentrazzjonijiet materjali fis-segmenti tal-portafoll (fl-istess industrija jew reġjun), u t-tendenzi rilevanti speċifiċi għall-portafoll u l-kontroparti.
10. L-amministrazzjoni għolja għandu jkollha rwol ewlieni fl-integrazzjoni tal-ittestjar għal stress fil-qafas tal-ġestjoni tar-riskji u l-kultura tar-riskju tal-istituzzjoni u tiżgura li r-riżultati huma sinifikattivi u użati fil-ġestjoni tas-CCR. Ir-riżultati tal-ittestjar għal stress għall-iskoperturi sinifikanti għandhom ikunu analizzati fl-isfond tal-linji gwida li jindikaw l-attitudni tal-istituzzjoni lejn ir-riskji, u jiġu rreferuti lill-amministrazzjoni għolja għad-diskussjoni u għall-azzjoni meta jiġu indentifikati riskji eċċessivi jew konċentrati.
Artikolu 291
Riskju ta' Korrelazzjoni Negattiva (Wrong-Way)
1. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu:
(a)
‘Riskju Ġenerali Wrong-Way‧ jirriżulta meta l-probabbiltà ta’ inadempjenza mill-kontropartijiet tkun korrelatata b’mod pożittiv mal-fatturi ġenerali tar-riskju tas-suq;
(b)
‘Riskju Speċifiku Wrong-Way‧ jirriżulta meta skopertura futura għal kontroparti speċifika tkun korrelatata b’mod pożittiv mal-probabblità ta' inadempjenza tal-kontroparti minħabba n-natura tat-transazzjonijiet mal-kontroparti. Istituzzjoni għandha tkun ikkunsidrata li hija esposta għal Riskju Speċifiku Wrong-Way jekk l-iskopertura futura għal kontroparti speċifika mistennija li tkun għolja meta l-probabbiltà ta' inadempjenza tal-kontroparti tkun ukoll għolja.
2. Istituzzjoni għandha tqis b’mod xieraq l-iskoperturi li jwasslu għal riskju Ġenerali u Speċifiku Wrong-Way sinifikanti.
3. Sabiex jiġi identifikat ir-riskju Ġenerali Wrong-Way, istituzzjoni għandha tfassal ittestjar għal stress u analiżi tax-xenarji għall-fatturi tar-riskju minn kondizzjonijiet ta' stress li huma relatati b’mod negattiv mal-affidabbiltà kreditizja tal-kontroparti. Tali ttestjar għandu jindirizza l-possibbiltà ta’ xokkijiet gravi li jseħħu meta jkunu jinbidlu r-relazzjonijiet bejn il-fatturi tar-riskju. L-istituzzjoni għandha jissorvelja r-Riskju Ġenerali Wrong-Way skont il-prodott, ir-reġjun, l-industrija, jew skont kategoriji oħrajn li huma rilevanti għan-negozju.
4. Istituzzjoni għandu jkollha proċeduri sabiex jidentifikaw, jissorveljaw u jikkontrollaw każijiet ta’ Riskju Speċifiku Wrong-Way għal kull entità ġuridika, mill-bidu ta’ transazzjoni u li jkomplu matul iż-żmien tat-transazzjoni.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għas-CCR fir-rigward ta’ transazzjonijiet fejn ġie identifikat Riskju Speċifiku Wrong-Way u fejn teżisti konnessjoni legali bejn il-kontroparti u l-emittent tas-sottostanti tad-derivat OTC jew is-sottostanti tat-transazzjonijiet kif imsemmi fil-punti (b), (c) u (d) tal-Artikolu 273(2), skont il-prinċipji li ġejjin:
(a)
l-istrumenti fejn jeżisti r-Riskju Speċifiku Wrong-Way ma għandhomx jiġu inklużi fl-istess sett ta’ netting bħal transazzjonijiet oħrajn mal-kontroparti, u kull wieħed għandu jiġi ttrattat bħala sett ta’ netting separat;
(b)
f’kull tali sett ta’ netting separat, għal swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu b’isem wieħed il-valur tal-iskopertura jkun daqs it-telf sħiħ fil-valur mistenni tal-valur ġust residwu tal-istrumenti sottostanti abbażi tas-suppożizzjoni li l-emittent sottostanti jkun f’likwidazzjoni;
(c)
l-LGD għall-istituzzjoni li tuża l-approċċ stabbilit fil-Kapitolu 3 għandu jkun ta’ 100 % għal tali transazzjonijiet ta’ swap;
(d)
għal istituzzjoni li tuża l-approċċ stabbilit fil-Kapitolu 2, il-piż tar-riskju applikabbli għandu jkun dak ta’ transazzjoni mhux iggarantita;
(e)
għat-transazzjonijiet l-oħra kollha li jirreferu għal isem wieħed f’kull tali sett ta’ netting separat, il-kalkolu tal-valur tal-iskopertura għandu jkun konsistenti mas-suppożizzjoni ta’ inadempjenza immedjata (jump-to-default) ta' dawk l-obbligazzjonijiet sottostanti meta l-emittent ikun legalment marbut mal-kontroparti. Għal transazzjonijiet li jirreferu għal basket ta' ismijiet jew indiċi, l-inadempjenza immedjata tal-obbligazzjonijiet sottostanti rispettivi meta l-emittent ikun legalment marbut mal-kontroparti għandha tiġi applikata, jekk materjali;
(f)
sa fejn din tuża kalkoli tar-riskju tas-suq eżistenti għar-rekwiżiti tal-fondi proprji għall-inadempjenza inkrementali u r-riskju ta’ migrazzjoni kif stabbilit fit-Titolu IV, il-Kapitolu 5, it-Taqsima 4 li diġà fihom suppożizzjoni tal-LGD, l-LGD fil-formula użata għandha tkun ta’ 100 %.
6. L-istituzzjonijiet għandhom jipprovdu lill-amministrazzjoni għolja u lill-kumitat adatt tal-korp ta' ġestjoni b’rapporti regolari kemm dwar ir-Riskju Speċifiku Wrong-Way kif ukoll dwar ir-Riskju Ġenerali Wrong-Way u dwar il-passi li qed jittieħdu sabiex jiġu ġestiti dawn ir-riskji.
Artikolu 292
Integrità tal-proċess ta’ mmudellar
1. Istituzzjoni għandha tiżgura l-integrità tal-proċess ta’ mmudellar kif stabbilit fl-Artikolu 284 billi mill-inqas tadotta l-miżuri li ġejjin:
(a)
il-mudell għandu jirrefletti t-termini u l-ispeċifikazzjonijiet tat-transazzjoni b’mod pront komplet, u konservattiv;
(b)
dawn it-termini għandhom jinkludu mill-inqas l-ammonti nozzjonali tal-kuntratt, il-maturità, l-assi ta’ referenza, l-arranġamenti tal-marġinazzjoni u l-arranġamenti tan-netting;
(c)
dawk it-termini u l-ispeċifikazzjonijiet għandhom jinżammu f’bażi ta’ data li hija soġġetta għal verifika formali u perijodika;
(d)
proċess għar-rikonoxximent tal-arranġamenti tan-netting li jeħtieġ persunal legali li jivverifika li n-netting f’dawk l-arranġamenti huwa legalment infurzabbli;
(e)
il-verifika meħtieġa mill-punt (d) għandha tiddaħħal fil-bażi ta’ data msemmija fil-punt (c) minn unità indipendenti;
(f)
it-trasmissjoni tad-data dwar it-termini u l-ispeċifikazzjonijiet tat-transazzjoni fil-mudell EPE għandha tkun soġġetta għal verifika interna;
(g)
għandu jkun hemm proċessi għar-rikonċiljazzjoni formali bejn il-mudell u s-sitemi tas-sorsi tad-data sabiex jiġi verifikat b’mod kontinwu li t-termini u l-ispeċifikazzjonijiet tat-transazzjoni qed ikunu riflessi fl-EPE b’mod korrett jew mill-inqas b’mod konservattiv.
2. Għandha tintuża data tas-suq attwali għad-determinazzjoni l-iskoperturi attwali. Istituzzjoni tista’ tikkalibra l-mudell EPE tagħha permezz ta’ data tas-suq storika jew data tas-suq impliċita sabiex tistabbilixxi parametri tal-proċessi stokastiċi sottostanti, bħad-drift, il-volatilità u l-korrelazzjoni. Jekk istituzzjoni tuża data storika, mill-inqas għandha tuża tliet snin ta’ tali data. Id-data għandha tiġi aġġornata mill-inqas fuq bażi trimestrali, u aktar sikwit jekk dan ikun neċessarju sabiex jiġu riflessi l-kondizzjonijiet tas-suq.
Għall-kalkolu tal-EPE Effettiva permezz tal-kalibrazzjoni tal-kondizzjonijiet ta' kriżi, istituzzjoni għandha tikkalibra l-EPE Effettiva permezz ta’ tliet snin ta’ data li tinkludi perijodu ta’ kriżi għad-differenzjali tal-inadempjenzi tal-kreditu tal-kontropartijiet tagħha jew permezz ta' data tas-suq impliċita minn tali perijodu ta’ kriżi.
Ir-rekwiżiti fil-paragrafi 3, 4 u 5 għandhom jiġu applikati mill-istituzzjoni għal dan il-għan.
3. Istituzzjoni għandha turi, għas-sodisfazzjoni tal-awtorità kompetenti, mill-inqas kull tliet xhur, li l-perijodu ta’ kriżi użat għall-kalkolu skont dan il-paragrafu jikkoinċidi ma’ perijodu ta’ żieda tad-differenzali ta' swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu jew differenzjali oħra tal-kreditu (bħal għoti ta' self jew bond korporattiva) għal selezzjoni rappreżentattiva tal-kontropartijiet tagħha ma' firxiet tal-kreditu negozjati. F’sitwazzjonijiet fejn l-istituzzjoni ma jkollhiex data adegwata dwar il-firxa tal-kreditu għal kontroparti, għandha tabbina dik il-kontroparti ma' data dwar differenzjal tal-kreditu speċifiku bbażata fuq ir-reġjun, il-klassifikazzjoni interna u t-tip ta’ negozju.
4. Il-mudell EPE għall-kontropartijiet kollha għandu juża d-data, jew storika jew impliċita, li tinkludi d-data mill-perijodu taħt kondizzjonijiet ta' kriżi għall-kreditu u għandha tuża tali data b’mod konsistenti mal-metodu użat għall-kalibrazzjoni tal-mudell EPE għad-data attwali.
5. Sabiex tevalwa l-effettività tal-kalibrazzjoni tal-kondizzjonijiet ta' kriżi tagħha għall-EEPE, l-istituzzjoni għandha toħloq diversi portafolli ta' referenza li huma vulnerabbli għall-fatturi tar-riskju ewlenin li għalihom tkun esposta l-istituzzjoni. L-iskopertura għal dawn il-portafolli ta' referenza għandha tiġi kkalkulata billi tintuża (a) metodoloġija tal-kondizzjonijiet ta' kriżi, ibbażata fuq valuri tas-suq attwali u parametri tal-mudell kalibrati għall-kondizzjonijiet tas-suq taħt kriżi, u (b) l-iskopertura ġġenerata matul il-perijodu ta’ kriżi, iżda bl-applikazzjoni tal-metodu stabbilit f’din it-Taqsima (il-valur tas-suq fi tmiem il-perijodu ta’ kriżi, il-volatilitajiet, u l-korrelazzjonijiet mill-perijodu ta’ kriżi ta’ 3 snin).
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jeħtieġu lil istituzzjoni sabiex taġġusta l-kalibrazzjoni tal-kondizzjonijiet ta' kriżi jekk l-iskoperturi ta’ dawk il-portafolli ta' referenza jiddevjaw b’mod sostanzjali minn xulxin.
6. Istituzzjoni għandha tissuġġetta l-mudell għal proċess ta’ validazzjoni li huwa artikolat b’mod ċar fil-politiki u l-proċeduri tal-istituzzjoni. Dan il-proċess ta’ validazzjoni għandu:
(a)
jispeċifika t-tip ta’ ttestjar meħtieġ sabiex tiġi żgurata l-integrità tal-mudell u jiġu identifikati l-kondizzjonijiet li skonthom is-suppożizzjonijiet li huma l-bażi tal-mudell ma jkunux adatti u għaldaqstant, jistgħu jirriżultaw f’sottovalutazzjoni tal-EPE;
(b)
jinkludi analiżi tal-kompletezza tal-mudell.
7. Istituzzjoni għandha tissorvelja r-riskji rilevanti u jkollha proċessi implimentati sabiex taġġusta l-istimi tagħha tal-EEPE meta dawn ir-riskji jsiru sinifikanti. Għall-konformità ma’ dan il-paragrafu, l-istituzzjoni għandha:
(a)
tidentifika u tiġġestixxi l-iskoperturi tagħha għar-Riskju Speċifiku Wrong-Way li jirriżultaw kif speċifikat fl-Artikolu 291(1)(b) u l-iskoperturi għar-Riskju Ġenerali Wrong-Way li jirriżultaw kif speċifikat fl-Artikolu 291(1)(a);
(b)
għal skoperturi bi profil tar-riskju li jiżdied wara sena, tqabbel fuq bażi regolari l-istima tal-miżura rilevanti tal-iskopertura fuq sena mal-istess miżura tal-iskopertura matul il-ħajja tal-iskopertura;
(c)
għal skoperturi b’maturità residwa taħt sena, tqabbel fuq bażi regolari il-prezz għas-sostituzzjoni (skopertura attwali) u l-profil tal-iskopertura realizzata, u taħżen data li tkun tippermetti tali tqabbil.
8. Istituzzjoni għandu jkollha proċeduri interni sabiex tivverifika li, qabel ma tinkludi transazzjoni f’sett ta’ netting, it-transazzjoni tkun koperta minn kuntratt ta’ netting infurzabbli legalment li jissodisfa r-rekwiżiti speċifikati fit-Taqsima 7.
9. Istituzzjoni li tuża kollateral sabiex ittaffi s-CCR tagħha għandu jkollha proċeduri interni sabiex tivverifika li, qabel ma tirrikonoxxi l-effett ta’ kollateral fil-kalkoli tagħha, il-kollateral jilħaq l-istandards ta' ċertezza legali speċifikati fil-Kapitolu 4.
10. L-ABE għandha tissorvelja l-medda ta’ prattiki f’dan il-qasam u għandha, skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, toħroġ linji gwida dwar l-applikazzjoni ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 293
Rekwiżiti għas-sistema tal-ġestjoni tar-riskji
1. Istituzzjoni għandha tikkonforma mar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
għandha tissodisfa r-rekwiżiti kwalitattivi stabbiliti fil-Parti Tlieta, it-Titolu IV, il-Kapitolu 5;
(b)
għandha twettaq programm regolari ta’ ttestjar retrospettiv, li jqabbel il-miżuri tar-riskju ġenerati mill-mudell ma' miżuri tar-riskju realizzati, u l-varjazzjonijiet ipotetiċi bbażati fuq pożizzjonijiet statiċi ma’ miżuri realizzati;
(c)
għandha twettaq validazzjoni inizjali u analiżi perijodika kostanti tal-mudell tagħha tal-iskopertura għas-CCR u tal-miżuri tar-riskju ġġenerati minnu. Il-validazzjoni u l-analiżi għandhom ikunu indipendenti mill-iżvilupp tal-mudell;
(d)
il-korp ta' ġestjoni u l-amministrazzjoni għolja għandhom ikunu involuti fil-proċess tal-kontroll tar-riskji u għandhom jiżguraw li jiġu allokati riżorsi adegwati għall-kontroll tar-riskji tal-kreditu u tar-riskji tal-kreditu tal-kontroparti. F'dan ir-rigward, ir-rapporti ta’ kuljum imħejjija mill-unità ta’ kontroll tar-riskji indipendenti stabbilita skont l-Artikolu 287(1)(a) għandhom jiġu analizzati minn livell ta' maniġment b'anzjanità u awtorità suffiċjenti sabiex jinforza kemm it-tnaqqis ta' pożizzjonijiet meħuda minn operaturi individwali kif ukoll tnaqqis fl-iskopertura għar-riskju kumplessiva tal-istituzzjoni;
(e)
il-mudell intern tal-kalkolu tar-riskji tal-iskopertura għandu jkun integrat fil-proċess ta’ ġestjoni ta’ kuljum tar-riskji tal-istituzzjoni;
(f)
is-sistema ta’ kalkolu tar-riskji għandha tintuża flimkien ma’ limiti interni tan-negozjar u l-iskoperturi. F’dan ir-rigward, il-limiti tal-iskoperturi għandhom ikunu relatati mal-mudell tal-kalkolu tar-riskji tal-istituzzjoni b’mod li huwa konsistenti tul iż-żmien u li huwa mifhum sewwa mill-operaturi, mill-funzjoni ta’ kreditu u mill-amministrazzjoni għolja;
(g)
istituzzjoni għandha tiżgura li s-sistema tal-ġestjoni tar-riskji tagħha hija dokumentata sew. B’mod partikolari, għandha żżomm sett dokumentat ta’ politiki, kontrolli u proċeduri interni rigward l-funzjonament tas-sistema tal-kalkolu tar-riskji, u l-arranġamenti sabiex jiġi żgurat li jkun hemm konformità ma’ dawn il-politiki;
(h)
analiżi indipendenti tas-sitema tal-kalkolu tar-riskji għandha titwettaq b’mod regolari fil-proċess tal-verifka interna tal-istituzzjoni stess. Din l-analiżi għandha tinkludi kemm l-attivitajiet tal-unitajiet tan-negozju kif ukoll tal-unità indipendenti tal-kontroll tar-riskji. Analiżi tal-proċess kumplessiv tal-ġestjoni tar-riskji għandha titwettaq f'intervalli regolari (u mhux inqas minn darba fis-sena) u għandha tindirizza b’mod speċifiku, bħala minimu, l-elementi kollha msemmija fl-Artikolu 288;
(i)
il-validazzjoni kostanti tal-mudelli tar-riskju tal-kreditu tal-kontroparti, inkluż l-ittestjar retrospettiv, għandha tiġi analizzata b’mod perijodiku minn livell ta’ maniġment b’awtorità biżżejjed sabiex jiddeċiedi dwar l-azzjoni li ser tittieħed sabiex jiġu indirizzati l-punti debboli fil-mudelli.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom iqisu sa fejn l-istituzzjoni tissodisfa r-rekwiżiti tal-paragrafu 1 meta jiffissaw l-livell ta' alpha, kif stabbilit fl-Artikolu 284(4). Huma biss l-istituzzjonijiet li jikkonformaw b’mod sħiħ ma’ dawk ir-rekwiżiti li għandhom ikunu eliġibbli għall-applikazzjoni tal-fattur ta’ multiplikazzjoni minimu.
3. Istituzzjoni għandha tiddokumenta l-proċess għall-validazzjoni inizjali u kostanti tal-mudell tagħha tal-iskopertura għas-CCR u l-kalkolu tal-miżuri tar-riskju ġġenerat mill-mudelli f’livell ta’ dettall li jkun jippermetti lil parti terza sabiex toħloq mill-ġdid, rispettivament, l-analiżi u l-miżuri tar-riskju. Dik id-dokumentazzjoni għandha tistabbilixxi l-frekwenza li biha titwettaq l-analiżi retrospettiva tal-ittestjar u kwalunkwe validazzjoni kostanti oħra, kif titwettaq il-validazzjoni fir-rigward tal-flussi tad-data u l-portafolli u l-analiżi li jintużaw.
4. Istituzzjoni għandha tiddefinixxi kriterji li bihom tivvaluta l-mudelli tagħha tal-iskopertura għas-CCR u l-mudelli li jiddaħħlu fil-kalkolu tal-iskopertura u żżomm politika bil-miktub li tispjega l-proċess li bih tkun identifikata u rimedjata prestazzjoni mhux aċċettabbli.
5. Istituzzjoni għandha tiddefinixxi kif il-portafolli rappreżentattivi tal-kontroparti jinbnew għall-finijiet tal-validazzjoni ta’ mudell tal-iskopertura għas-CCR u l-miżuri tar-riskju tiegħu.
6. Il-validazzjoni tal-mudelli tal-iskopertura għas-CCR u l-miżuri tar-riskju tagħhom li jipproduċu previżjoni ta' distribuzzjonijiet għandha tikkonsidra aktar minn statistika waħda tal-previżjoni tad-distribuzzjoni.
Artikolu 294
Rekwiżiti ta’ validazzjoni
1. Bħala parti mill-validazzjoni inizjali u kostanti tal-mudell tagħha tal-iskopertura għas-CCR u l-miżuri tar-riskju tagħha, istituzzjoni għandha tiżgura li jintlaħqu r-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni għandha twettaq ittestjar retrospettiv bl-użu ta’ data storika dwar il-movimenti fil-fatturi tar-riskju tas-suq qabel il-permess mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 283(1). Dak l-ittestjar retrospettiv għandu jikkonsidra numru ta’ perijodi ta’ previżjoni distinti għal mill-inqas sena, fuq medda ta’ dati inizjali diversi u li jkopru medda wiesgħa ta’ kondizzjonijiet tas-suq;
(b)
l-istituzzjoni li tuża l-approċċ stabbilit fl-Artikolu 285(1)(b) għandha tivvalida l-mudell tagħha b’mod regolari sabiex tittestja jekk l-iskoperturi attwali realizzati humiex konsistenti mal-previżjoni fil-perijodi marġnali kollha matul sena. Jekk uħud mit-transazzjonijiet fis-sett ta’ netting jkollhom maturità ta’ inqas minn sena, u s-sett ta’ netting ikollu sensittivitajiet ogħla għall-fatturi tar-riskju mingħajr dawn it-transazzjonijiet, dawn għandhom jitqiesu fil-validazzjoni;
(c)
għandha tittestja retrospettivament il-prestazzjoni tal-mudell tagħha tal-iskopertura għas-CCR u l-miżuri tar-riskju rilevanti tal-mudell kif ukoll il-previżjonijiet tal-fatturi tar-riskju tas-suq. Għal transazzjonijiet kollateralizzati, il-perijodi tal-previżjoni kkunsidrati għandhom jinkludu dawk li jirreflettu l-perijodi tipiċi b'riskju ta' marġni applikat f’negozjar kollateralizzat jew b'marġni;
(d)
jekk il-validazzjoni tal-mudell tindika li l-EPE effettiva hija sottovalutata, l-istituzzjoni għandha tieħu l-passi neċessarji sabiex tindirizza l-impreċiżjoni tal-mudell;
(e)
għandha tittestja l-mudelli tal-ippreżar użati sabiex tiġi kkalkulata l-iskopertura għas-CCR għal xenarju partikolari ta’ xokkijiet futuri għall-fatturi tar-riskju tas-suq bħala parti mill-proċess tal-validazzjoni inizjali u kostanti tal-mudell. Mudelli ta’ pprezzar għall-opzjonijiet għandhom jikkunsidraw in-nuqqas ta’ linearità tal-valur tal-opzjoni fir-rigward tal-fatturi tar-riskju tas-suq;
(f)
il-mudell tal-iskopertura għas-CCR għandu jkopri l-informazzjoni speċifika għat-transazzjoni meħtieġa sabiex jiġu aggregati iskoperturi fil-livell tas-sett ta’ netting. Istituzzjoni għandha tivverifika li t-transazzjonijiet huma assenjati għas-sett ta’ netting adatt fi ħdan il-mudell;
(g)
il-mudell tal-iskopertura għas-CCR għandu jinkludi l-informazzjoni speċifika għat-transazzjoni sabiex ikopri l-effetti tal-marġinazzjoni. Għandu jqis kemm l-ammont attwali tal-marġni u l-marġni li jkun irid jgħaddi minn kontroparti għall-oħra fil-futur. Tali mudell għandu jikkunsidra n-natura tal-ftehimiet dwar il-marġni li huma unilaterali jew bilaterali, il-frekwenza tas-sejħiet għall-manutenzjoni tal-marġni, il-perijodu b'riskju ta' marġni, il-limitu minimu tal-iskopertura mhux marġinata li l-istituzzjoni lesta taċċetta, u l-ammont ta’ trasferiment minimu. Tali mudell għandu jew jistima l-varjazzjoni fl-ipprezzar skont il-valur fis-suq tal-kollateral depożitat jew japplika r-regoli stabbiliti fil-Kapitolu 4;
(h)
il-proċess ta’ validazzjoni tal-mudell għandu jinkludi ttestjar retrospettiv statiku u storiku dwar il-portafolli tal-kontroparti rappreżentattiva. L-istituzzjoni għandha twettaq tali ttestjar retrospettiv fuq numru ta’ portafolli ta’ kontropartijiet rappreżentattivi li huma attwali jew ipotetiċi f'perijodi regolari. Dawn il-portafolli rappreżentattivi għandhom jintgħażlu fuq il-bażi tas-sensittività tagħhom għall-fatturi tar-riskju materjali u kombinazzjonijiet ta' fatturi tar-riskju li għalihom hija esposta l-istituzzjoni;
(i)
istituzzjoni għandha twettaq ittestjar retrospettiv li huwa mfassal biex jittestja s-suppożizzjonijiet ewlenin tal-mudell tal-iskopertura għas-CCR u l-miżuri tar-riskju rilevanti, inkluża r-relazzjoni mudellata bejn xejriet tal-istess fattur tar-riskju, u r-relazzjonijiet mudellati bejn il-fatturi tar-riskju;
(j)
il-prestazzjoni tal-mudelli tal-iskopertura għas-CCR u l-miżuri tar-riskju tagħha għandhom ikunu soġġetti għal prattika adatta ta’ ttestjar retrospettiv. Il-programm tal-ittestjar retrospettiv għandu jkun kapaċi jidentifika prestazzjoni ħażina fil-miżuri tar-riskju ta’ mudell EPE;
(k)
istituzzjoni għandha tivvalida l-mudelli tagħha tal-iskopertura għas-CCR u l-miżuri tar-riskju kollha għall-perijodi li jikkorrispondu mal-maturità tat-transazzjonijiet li l-iskopertura għalihom hija kkalkulata permezz tal-IMM skont l-Artikolu 283;
(l)
istituzzjoni għandha tittestja b’mod regolari l-mudelli tal-ipprezzar użati għall-kalkolu tal-iskopertura għall-kontroparti kontra punti ta' referiment indipendenti adatt bħala parti mill-proċess kostanti tal-validazzjoni tal-mudell;
(m)
il-validazzjoni kostanti tal-mudell tal-iskopertura għas-CCR tal-istituzzjoni u l-miżuri tar-riskju rilevanti għandhom jinkludu valutazzjoni tal-adegwadezza tal-prestazzjoni reċenti;
(n)
il-frekwenza li biha jiġu aġġornati l-parametri tal-mudell tal-iskopertura għas-CCR għandha tiġi vvalutata minn istituzzjoni bħala parti mill-proċess ta' validazzjoni inizjali u kostanti;
(o)
il-validazzjoni inizjali u kostanti tal-mudelli tal-iskopertura għas-CCR għandha tivvaluta jekk il-kalkoli tal-iskopertura għall-livell ta' kontroparti u tas-sett ta’ netting humiex xierqa jew le.
2. Miżura li hija aktar konservattiva mill-metrika użata għall-kalkolu tal-valur regolatorju tal-iskopertura għal kull kontroparti tista’ tintuża minflok l-alpha multiplikata bl-EPE Effettiva bil-permess minn qabel tal-awtoritajiet kompetenti. Il-grad tal-konservattiviżmu relattiv jiġi vvalutat mill-awtoritajiet kompetenti mal-approvazzjoni inizjali u matul l-analiżijiet superviżorji regolari tal-mudelli EPE. Istituzzjoni għandha tivvalida l-konservattiviżmu b’mod regolari. Il-valutazzjoni kostanti tal-prestazzjoni tal-mudell għandha tkopri l-kontropartijiet kollha li għalihom jintużaw il-mudelli.
3. Jekk ittestjar retrospettiv jindika li mudell mhuwiex preċiż biżżejjed, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jirrevokaw il-permess tagħhom għall-mudell, jew jimponu miżuri xierqa sabiex jiżguraw li l-mudell jiġi mtejjeb minnufih.
Taqsima 7
Netting kuntrattwali
Artikolu 295
Rikonoxximent ta' netting kuntrattwali bħala tnaqqis tar-riskju
L-istituzzjonijiet jistgħu jittrattaw bħala tnaqqis mir-riskju skont l-Artikolu 298 biss it-tipi ta’ ftehimiet kuntrattwali ta’ netting li ġejjin fejn il-ftehim ta’ netting ġie rikonoxxut mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 296 u fejn l-istituzzjoni tissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 297:
(a)
kuntratti bilaterali ta' novazzjoni bejn istituzzjoni u l-kontroparti tagħha skont liema pretensjonijiet reċiproċi u obbligazzjonijiet huma awtomatikament amalgamati b’tali mod li n-novazzjoni tistabbilixxi ammont nett uniku wieħed kull darba li tapplika sabiex jinħoloq kuntratt wieħed ġdid li jieħu post il-kuntratti preċedenti kollha u l-obbligazzjonijiet kollha bejn il-partijiet skont dawk il-kuntratti u li jkun vinkolanti fuq il-partijiet;
(b)
ftehimiet bilaterali oħrajn bejn istituzzjoni u l-kontroparti tagħha;
(c)
il-ftehimiet kuntrattwali ta’ netting bejn prodotti differenti għal istituzzjonijiet li rċevew l-approvazzjoni biex jużaw il-metodu stabbilit fit-Taqsima 6 għal transazzjonijiet li jaqgħu fl-ambitu ta’ dak il-metodu. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jirrappurtaw lill-ABE lista tal-ftehimiet kuntrattwali approvati ta' netting bejn prodotti differenti.
In-netting bejn transazzjonijiet li saru minn entitajiet ġuridiċi differenti ta’ grupp ma għandhomx jiġu rikonoxxuti għall-finijiet tal-kalkolu tar-rekwiżiti tal-fondi proprji.
Artikolu 296
Rikonoxximent ta' ftehimiet kuntrattwali ta’ netting
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jirrikonoxxu ftehim kuntrattwali ta’ netting biss fejn jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet fil-paragrafu 2 u, fejn rilevanti, 3.
2. Il-kondizzjonijiet li ġejjin għandhom jintlaħqu mill-ftehimiet kuntrattwali ta’ netting kollha użati minn istituzzjoni għall-finijiet ta’ determinazzjoni tal-valur tal-iskopertura f’din il-Parti:
(a)
l-istituzzjoni laħqet ftehim kuntrattwali ta’ netting mal-kontroparti tagħha li joħloq obbligu legali wieħed, li jkopri t-transazzjonijiet inklużi kollha, b’tali mod li, f’każ li sseħħ inadempjenza mill-kontroparti hi tkun intitolata tirċievi jew tkun obbligata tħallas biss is-somma netta tal-valuri pożittivi u negattivi pprezzati skont il-valur tas-suq tat-transazzjonijiet individwali inklużi;
(b)
l-istituzzjoni qiegħdet għad-dispożizzjoni tal-awtoritajiet kompetenti opinjonijiet legali bil-miktub u raġunati skont liema, f’każ ta’ kontestazzjoni legali tal-ftehim ta’ netting, il-pretensjonijiet u l-obbligazzjonijiet tal-istituzzjoni ma jkunux jaqbżu dawk imsemmija fil-punt (a). L-opinjoni legali għandha tirreferi għal-liġi applikabbli:
(i)
il-ġurisdizzjoni li fiha tkun inkorporata l-kontroparti;
(ii)
jekk tkun involuta fergħa ta’ impriża, li tinsab f’pajjiż li mhuwiex dak li fih l-impriża hija inkorporata, il-ġurisdizzjoni li fiha tinsab il-fergħa;
(iii)
il-ġurisdizzjoni li l-liġi tagħha tikkontrolla t-transazzjonijiet individwali inklużi fil-ftehim ta’ netting;
(iv)
il-ġurisdizzjoni li l-liġi tagħha tikkontrolla kwalunkwe kuntratt jew ftehim neċessarju sabiex jiġi affettwat in-netting kuntrattwali;
(c)
ir-riskju tal-kreditu għal kull kontroparti huwa aggregat b'mod li jwassal għal skopertura legali waħda għat-transazzjonijiet kollha ma’ kull kontroparti. Din l-aggregazzjoni għandha tiġi fatturata għall-finijiet tal-limitu tal-kreditu u għall-finijiet tal-kapital intern;
(d)
il-kuntratt ma għandu jkun fih l-ebda klawżola li, f’każ ta’ inadempjenza ta’ kontroparti, tippermetti lil kontroparti mhux inadempjenti li tagħmel biss pagamenti limitati, jew l-ebda pagament, lill-partimonju tal-parti inadempjenti, anki jekk il-parti inadempjenti tkun kreditur nett (jiġifieri l-klawżola walk away).
Jekk xi waħda mill-awtoritajiet kompetenti ma tkunx sodisfatta li n-netting kuntrattwali huwa legalment validu u infurzabbli skont il-liġi ta’ kull waħda mill-ġurisdizzjonijiet imsemmija fil-punt (b), il-ftehim kuntrattwali ta’ netting ma għandux jiġi rikonoxxut bħala wieħed li jnaqqas ir-riskju għall-ebda mill-kontropartijiet. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinfurmaw lil xulxin kif meħtieġ.
3. L-opinjonijiet legali msemmija fil-punt (b) jistgħu jitfasslu b’referenza għat-tipi ta’ netting kuntrattwali. Il-kondizzjonijet addizzjonali li ġejjin għandhom jiġu sodisfatti mill-ftehimiet kuntrattwali ta’ netting bejn prodotti differenti:
(a)
is-somma netta msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 2 hija s-somma netta tal-valuri pożittivi u negattivi tal-għeluq ta’ kull ftehim ewlieni individwali bilaterali inkluż u tal-valur pożittiv u negattiv ipprezzat skont il-valur fis-suq tat-transazzjonijiet individwali (l-‘Ammont Nett bejn Prodotti Differenti’);
(b)
l-opinjonijiet legali msemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 2 għandhom jindirizzaw il-validità u l-infurzabbiltà tal-ftehim kuntrattwali sħiħ ta’ netting bejn prodotti differenti skont it-termini tiegħu u l-impatt tal-arranġament tan-netting fuq il-klawsoli materjali ta’ kull ftehim ewlieni individwali bilaterali inkluż.
Artikolu 297
Obbligazzjonijiet tal-istituzzjonijiet
1. Istituzzjoni għandha tistabbilixxi u żżomm proċeduri sabiex tiżgura li l-validità legali u l-infurzabbiltà tan-netting kuntrattwali tagħha jkunu analizzati fid-dawl tal-bidliet fil-liġi tal-ġurisdizzjonijiet rilevanti msemmija fl-Artikolu 296(2)(b).
2. L-istituzzjoni għandha żżomm id-dokumentazzjoni meħtieġa kollha relatata man-netting kuntrattwali tagħha fil-faxxikli tagħha.
3. L-istituzzjoni għandha tikkunsidra l-effetti tan-netting fil-kalkolu tagħha ta’ kull skopertura għar-riskju tal-kreditu aggregat ta’ kull kontroparti u l-istituzzjoni għandha tiġġestixxi s-CCR tagħha fuq il-bażi ta’ dawk l-effetti ta’ dak il-kalkolu.
4. Fil-każ tal-ftehimiet kuntrattwali ta’ netting bejn prodotti differenti msemmija fl-Artikolu 295, l-istituzzjoni għandha żżomm il-proċeduri skont l-Artikolu 296(2)(c) sabiex tivverifika li kull transazzjoni li għandha tiġi inkluża f’sett ta’ netting tkun koperta minn opinjoni legali msemmija fl-Artikolu 296(2)(b).
Waqt li tieħu kont tl-ftehim ta’ netting kuntrattwali bejn prodotti differenti, l-istituzzjoni għandha tibqa’ tikkonforma mar-rekwiżiti għar-rikonoxximent tan-netting bilaterali u r-rekwiżiti tal-Kapitolu 4 għar-rikonoxximent tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu, kif applikabbli, fir-rigward ta’ kull ftehim ewlieni individwali bilaterali inkluż u kull transazzjoni inkluża.
Artikolu 298
Effetti tar-rikonoxximent tan-netting bħala tnaqqis tar-riskju
1. It-trattament li ġej japplika għall-ftehimiet kuntrattwali ta’ netting:
(a)
in-netting għall-finijiet tat-Taqsimiet 5 u 6 għandu jiġi rikonoxxut kif stabbilit f’dawk it-Taqsimiet;
(b)
fil-każ ta’ kuntratti ta’ novazzjoni, jistgħu jiġu ppeżati l-ammonti singoli netti stabbiliti minn tali kuntratti, minflok l-ammonti grossi.
Fl-applikazzjoni tat-Taqsima 3, l-istituzzjonijiet jistgħu jikkunsidraw il-kuntratt ta' novazzjoni meta jidderminaw:
(i)
il-prezz attwali għas-sostituzzjoni msemmi fl-Artikolu 274(1);
(ii)
l-ammonti kapitali nozzjonali jew il-valuri sottostanti msemmija fl-Artikolu 274(2).
Fl-applikazzjoni tat-Taqsima 4, meta jiddeterminaw l-ammont nozzjonali msemmi fl-Artikolu 275(1) l-istituzzjonijiet jistgħu jikkunsidraw il-kuntratt ta' novazzjoni għall-finijiet tal-kalkolu tal-ammont kapitali nozzjonali. F’tali każijiet, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw il-perċentwali tat-Tabella 3.
c)
Fil-każ ta’ ftehimiet ta’ netting oħrajn, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw it-Taqsima 3 kif ġej:
(i)
il-prezz attwali għas-sostituzzjoni imsemmi fl-Artikolu 274(1) għall-kuntratti inklużi fi ftehim ta’ netting għandu jinkiseb billi jiġi kkunsidrat il-prezz nett ipotetiku ta’ rimpjazzament reali li jirriżulta mill-ftehim; fil-każ fejn in-netting iwassal għal obbligazzjoni netta għall-istituzzjoni li tikkalkula l-prezz nett għas-sostituzzjoni, il-prezz attwali ta’ rimpjazzament huwa kkalkulat bħala ‘0’;
(ii)
iċ-ċifra għall-iskopertura għall-kreditu futura potenzjali msemmija fl-Artikolu 274(2) għall-kuntratti kollha inklużi fi ftehim ta’ netting għandha titnaqqas skont il-formula li ġejja:
fejn:
PCEred
=
iċ-ċifra mnaqqsa għall-iskopertura għall-kreditu futura potenzjali għall-kuntratti kollha ma’ kontroparti partikolari inklużi fi ftehim bilaterali ta’ netting legalment validu;
PCEgross
=
is-somma taċ-ċifri għall-iskopertura għall-kreditu futura potenzjali għall-kuntratti kollha ma’ kontroparti partikolari li huwa inklużi fi ftehim bilaterali ta’ netting legalment validu u huma kkalkulati billi jiġu multiplikati l-ammonti kapitali nozzjonali tagħhom bil-perċentwali stabbiliti fit-Tabella 1;
NGR
=
il-proporzjon tal-valur nett għall-valur gross ikkalkulata bħala l-kwozjent tal-prezz nett għas-sostituzzjoni tal-kuntratti kollha inklużi fi ftehim bilaterali ta’ netting legalment validu ma’ kontroparti partikolari (numeratur) u il-prezz gross ta’ rimpjazzament tal-kuntratti kollha inklużi fi ftehim bilaterali ta’ netting legalment validu ma’ dik il-kontroparti (denominatur).
2. Meta jwettqu l-kalkolu tal-iskopertura għall-kreditu futura potenzjali skont il-formula stipulata fil-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet jistgħu jittrattaw kuntratti li jaqblu b’mod perfett inklużi fil-ftehim ta’ netting daqs li kieku kienu kuntratt wieħed b'kapital nozzjonali ekwivalenti għad-dħul nett.
Fl-applikazzjoni tal-Artikolu 275(1) l-istituzzjonijiet jistgħu jittrattaw kuntratti li jaqblu b'mod perfett inklużi fil-ftehim tan-netting daqs li kieku kienu kuntratt wieħed b'kapital nozzjonali ekwivalenti għad-dħul nett, u l-ammonti kapitali nozzjonali għandhom jiġu multiplikati bil-perċentwali li jinsabu fit-Tabella 3.
Għall-finijiet ta’ dan il-paragrafu, kuntratti li jaqblu b’mod perfett huma kuntratti forward tal-kambju jew kuntratti simili li fihom kapital nozzjonali huwa ekwivalenti għall-flussi ta’ flus jekk il-flussi ta’ flus ikunu dovuti fl-istess data tal-valur u huma kollha fl-istess munita.
3. Għall-kuntratti kollha l-oħra inklużi fi ftehim ta’ netting, il-perċentwali applikabbli jistgħu jitnaqqsu kif indikat fit-Tabella 6:
Tabella 6
Maturità oriġinali
Kuntratti dwar rati tal-imgħax
Kuntratti tal-kambju
Sena jew inqas
0,35 %
1,50 %
Aktar minn sena iżda mhux aktar minn sentejn
0,75 %
3,75 %
Inkrement għal kull sena addizzjonali
0,75 %
2,25 %
4. Fil-każ ta’ kuntratti dwar rati tal-imgħax, l-istituzzjonijiet jistgħu, soġġett għall-kunsens tal-awtoritajiet kompetenti tagħhom, jagħżlu jew il-maturità oriġinali jew dik reżidwa.
Taqsima 8
Elementi fil-portafoll tan-negozjar
Artikolu 299
Elementi fil-portafoll tan-negozjar
1. Għall-finijiet tal-applikazzjoni ta’ dan l-Artikolu, l-Anness II għandu jinkludi referenza għall-strumenti derivati għat-trasferiment tar-riskju tal-kreditu kif imsemmi fil-punt (8) tat-Taqsima C tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE.
2. Meta jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għar-riskju tal-kontroparti tal-elementi fil-portafoll tan-negozjar, l-istituzzjonijiet għandhom jikkonformaw mal-prinċipji li ġejjin:
(a)
fil-każ ta’ derivati tal-kreditu "total return swap" u derivati tal-kreditu "credit default swap" (swap ta’ inadempjenza tal-kreditu), sabiex tinkiseb ċifra għall-iskopertura għall-kreditu futura potenzjali bil-metodu stabbilit fit-Taqsima 3, l-ammont nominali tal-istrument għandu jiġi multiplikat bil-perċentwali li ġejjin:
(i)
5 %, fejn l-obbligazzjoni ta’ riferiment hija waħda li, jekk twassal għal skopertura diretta tal-istituzzjoni, tkun element li jikkwalifika għall-finijiet tal-Parti Tlieta, it-Titolu IV, il-Kapitolu 2;
(ii)
10 %, fejn l-obbligazzjoni ta’ riferiment hija waħda li, jekk twassal għal skopertura diretta tal-istituzzjoni, ma tkunx element li jikkwalifika għall-finijiet tal-Parti Tlieta, it-Titolu IV, il-Kapitolu 2.
Fil-każ ta' istituzzjoni li l-iskopertura tagħha li tirriżulta minn swap ta’ inadempjenza tal-kreditu tirrappreżenta pożizzjoni twila fis-sottostanti, il-perċentwal għall-iskopertura għall-kreditu futura potenjali jista’ jkun ta’ 0 %, sakemm l-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu ma tkunx soġġetta għal għeluq mal-insolvenza tal-entità li l-iskopertura tagħha li tirriżulta mill-iswap tirrappreżenta pożizzjoni qasira fis-sottostanti, anki jekk is-sottostanti ma tkunx saret inadempjenti.
Fejn id-derivat tal-kreditu jipprovdi protezzjoni fir-rigward tal-"nth to default" fost numru ta’ obbligazzjonijiet sottostanti, l-istituzzjoni għandha tiddetermina liema miċ-ċifri tal-perċentwali stipulati fl-ewwel subparagrafu tapplika b'referenza għall-obbligazzjoni bil-kwalità tal-kreditu numru n l-aktar baxxa li, jekk tiġġarrab mill-istituzzjoni, tkun element li jikkwalifika għall-finijiet tal-Parti Tlieta, it-Titolu IV, il-Kapitolu 2;
(b)
l-istituzzjonijiet ma għandhomx jużaw il-Metodu Ssimplifikat tal-Kollateral Finanzjarju sstabbilit fl-Artikolu 222 għar-rikonoxximent tal-effetti tal-kollateral finanzjarju;
(c)
fil-każ ta’ transazzjonijiet ta’ riakkwist u transazzjonijiet ta' għoti jew teħid b’self ta' titoli jew prodotti reġistrati fil-portafoll tan-negozjar, l-istituzzjonijiet jistgħu jirrikonoxxu bħala kollateral eliġibbli l-istrumenti finanzjarji u l-prodotti kollha li huma eliġibbli sabiex jiġi inklużi fil-portafoll tan-negozjar;
(d)
għall-iskoperturi li jirriżultaw minn strumenti derivati OTC reġistrati fil-portafoll tan-negozjar, l-istituzzjonijiet jistgħu jirrikonoxxu prodotti li huma eliġibbli sabiex jiġu inklużi fil-portafoll tan-negozjar bħala kollateral eliġibbli;
(e)
għall-finijiet tal-kalkolu tal-aġġustamenti għall-volatilità fejn tali strumenti finanzjarji jew prodotti li mhumiex eliġibbli skont il-Kapitolu 4 jiġu msellfa, jinbiegħu jew jiġu provduti, jew jittieħdu b'self, jinxtraw jew jiġu rċevuti bħala kollateral jew b'mod ieħor f’tali transazzjoni, u l-istituzzjoni tkun tuża l-approċċ tal-aġġustamenti Superviżorji għall-volatilità skont it-Taqsima 3 tal-Kapitolu 4, l-istituzzjonijiet għandhom jittrattaw tali strumenti u prodotti bl-istess mod bħal ekwitajiet ta' indiċi mhux ewlieni elenkati f'borża rikonoxxuta;
(f)
fejn istituzzjoni tkun tuża l-approċċ ta' Stimi Proprji tal-aġġustamenti għall-Volatilità skont it-Taqsima 3 tal-Kapitolu 4 fir-rigward tal-istrumenti finanzjarji jew prodotti li mhumiex eliġibbli skont il-Kapitolu 4, hija għandha tikkalkula l-aġġustamenti għall-volatilità għal kull element individwali. Fejn istituzzjoni tkun kisbet l-approvazzjoni biex tuża l-Approċċ tal-Mudelli Interni speċifikat fil-Kapitolu 4, tista’ tapplika wkoll dak l-approċċ fil-portafoll tan-negozjar;
(g)
fir-rigward tar-rikonoxximent tal-ftehimiet ewlenin ta’ netting li jkopru transazzjonijiet ta’ riakkwist, transazzjonijiet ta' għoti jew teħid b’self ta' titoli jew prodotti, jew transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali, l-istituzzjonijiet għandhom jirrikonoxxu biss in-netting fost il-pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar u fil-portafoll mhux tan-negozjar meta t-transazzjonijiet soġġetti għan-netting jissodisfaw il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
it-transazzjonijiet kollha huma ppeżati kuljum skont il-valur fis-suq;
(ii)
kull element meħud b'self, mixtri jew irċevut fit-transazzjonijiet jista’ jiġi rikonoxxut bħala kollateral finanzjarju eliġibbli skont il-Kapitolu 4 mingħajr l-applikazzjoni tal-punti (c) sa (f) ta’ dan il-paragrafu;
(h)
fejn derivat tal-kreditu inkluż fil-portafoll tan-negozjar jagħmel parti minn hedge intern u l-protezzjoni tal-kreditu hija rikonoxxuta taħt dan ir-Regolament skont l-Artikolu 204, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw wieħed mill-approċċi li ġejjin:
(i)
jittrattawh bħallikieku mhemmx riskju tal-kontroparti li ġej mill-pożizzjoni f’dak id-derivat tal-kreditu;
(ii)
għall-fini tal-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-kreditu tal-kontroparti jinkludu, b'mod konsistenti, id-derivati tal-kreditu kollha fil-portafoll tan-negozjar li jagħmlu parti mill-hedges interni jew mixtrija bħala protezzjoni kontra skopertura għas-CCR fejn il-protezzjoni tal-kreditu hija rikonoxxuta bħala eliġibbli skont il-Kapitolu 4.
Taqsima 9
Rekwiżiti ta' fondi proprji għall-iskoperturi għal kontroparti ċentrali
Artikolu 300
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ din it-Taqsima, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‘protett f'każ ta' falliment (bankruptcy remote)’, fir-rigward ta’ assi ta' klijent, tfisser li jeżistu arranġamenti effettivi li jiżguraw li dawk l-assi ma jkunux disponibbli għall-kredituri ta’ CCP jew għal membru ta’ kklerjar f’każ ta’ insolvenza ta’ dik is-CCP jew tal-membru ta’ kklerjar rispettivament, jew li l-assi ma jkunux disponibbli għall-membru ta’ kklerjar sabiex ikopri telf imġarrab minnu minħabba l-inadempjenza ta' klijent jew klijenti għajr dawk li pprovdew dawk l-assi;
(2)
‘transazzjoni relatata mas-CCP’ tfisser kuntratt jew transazzjoni elenkata fl-Artikolu 301(1) bejn klijent u membru ta’ kklerjar li huma direttament relatati ma’ kuntratt jew transazzjoni elenkata f'dak il-paragrafu bejn dak il-membru ta’ kklerjar u CCP;
(3)
‘membru ta’ kklerjar’ tfisser membru ta’ kklerjar kif definit fil-punt (14) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012;
(4)
‘klijent’ tfisser klijent kif definit fil-punt (15) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 jew impriża li tkun stabbilixxiet arranġamenti indiretti ta’ kklerjar ma’ membru tal-ikklerjar skont l-Artikolu 4(3) ta’ dak ir-Regolament.
Artikolu 301
Kamp ta' applikazzjoni materjali
1. Din it-Taqsima tapplika għall-kuntratti u t-transazzjonijiet li ġejjin sakemm ikunu pendenti ma’ CCP:
(a)
il-kuntratti elenkati fl-Anness II u d-derivati tal-kreditu;
(b)
transazzjonijiet ta’ riakkwist;
(c)
transazzjonijiet ta' għoti jew teħid b’self ta' titoli jew prodotti;
(d)
transazzjonijiet b’saldu fit-tul;
(e)
transazzjonijiet ta’ self b'marġni;
2. L-istituzzjonijiet jistgħu jagħżlu jekk japplikawx wieħed miż-żewġ trattamenti li ġejjin għall-kuntratti u t-transazzjonijiet pendenti ma’ QCCP elenkata fil-paragrafu 1:
(a)
it-trattament għall-iskoperturi kummerċjali u l-iskoperturi minn kontribuzzjonijiet ta' fondi tal-inadempjenza stipulat fl-Artikolu 306 ħlief għat-trattament stipulat fil-paragrafu 1(b) ta’ dak l-Artikolu u fl-Artikolu 307, rispettivament;
(b)
it-trattament stipulat fl-Artikolu 310.
3. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw it-trattament stipulat fl-Artikolu 306, minbarra t-trattament stipulat fil-paragrafu (1)(a) ta’ dak l-Artikolu, u fl-Artikolu 309, kif applikabbli, għall-kuntratti u t-transazzjonijiet pendenti rigward CCP mhux kwalifikanti kif elenkat fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 302
Monitoraġġ ta' skoperturi għal CCPs
1. L-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu monitoraġġ tal-iskoperturi kollha tagħhom għas-CCPs u għandhom jistabbilixxu proċeduri għar-rapportar regolari ta' informazzjoni dwar dawk l-iskoperturi lill-amministrazzjoni għolja u l-kumitat jew kumitati adatti tal-korp ta' ġestjoni.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jivvalutaw, permezz ta' analiżi adatta tax-xenarju u ttestjar għal stress, jekk il-livell ta' fondi proprji li jinżammu kontra skoperturi għal CCP, inklużi skoperturi potenzjali futuri tar-riskju ta’ kreditu, skoperturi minn kontribuzzjonijiet għal fondi ta’ inadempjenza u, fejn l-istituzzjoni tkun qed taġixxi bħala membru ta' kklerjar, skoperturi li jirriżultaw minn arranġamenti kuntrattwali kif stabbilit fl-Artikolu 304, jirrelatax b'mod adegwat għar-riskji inerenti ta' dawk l-iskoperturi.
Artikolu 303
Trattament tat-transazzjonijiet tal-membri ta' kklerjar u tal-klijenti
1. Fejn istituzzjoni taġixxi bħala membru ta’ kklerjar, jew għaliha nnifisha jew bħala intermedjarju finanzjarju bejn klijent u CCP, hija għandha tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għall-iskoperturi tagħha għal CCP skont l-Artikolu 301(2) u (3).
2. Fejn istituzzjoni taġixxi bħala membru ta’ kklerjar u, f'dik il-kapaċità, taġixxi bħala intermedjarju finanzjarju bejn klijent u CCP, hija għandha tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għal transazzjonijiet relatati mas-CCP mal-klijent skont it-Taqsimiet 1 sa 8 ta' dan il-Kapitolu, kif applikabbli.
3. Fejn istituzzjoni tkun klijent ta’ membru ta’ kklerjar, hija għandha tikkalkula r-rekwiżiti ta' fondi proprji għat-transazzjonijiet tagħha relatati mas-CCP mal-membru ta’ kklerjar skont it-Taqsimiet 1 sa 8 ta’ dan il-Kapitolu, kif applikabbli.
4. Bħala alternattiva għall-approċċ speċifikat fil-paragrafu 3, fejn istituzzjoni tkun klijent, hija tista’ tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għat-transazzjonijiet tagħha relatati mas-CCP mal-membru ta’ kklerjar skont l-Artikolu 305(2) dment li jiġu ssodisfati ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-pożizzjonijiet u l-assi ta’ dik l-istituzzjoni relatati ma’ dawk it-transazzjonijiet huma distinti u segregati fit-tifsira tal-Artikolu 39 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, fil-livell kemm tal-membru ta’ kklerjar kif ukoll tas-CCP, mill-pożizzjonijiet u l-assi kemm tal-membru ta’ kklerjar kif ukoll tal-klijenti l-oħra ta’ dak il-membru ta’ kklerjar u bħala konsegwenza ta’ dik is-segregazzjoni dawk il-pożizzjonijiet u l-assi jkunu protetti minn falliment fil-każ ta’ inadempjenza jew insolvenza tal-membru ta’ kklerjar jew ta' wieħed jew aktar mill-klijenti l-oħra tiegħu;
(b)
liġijiet, regolamenti, regoli u arranġamenti kuntrattwali rilevanti applikabbli jew vinkolanti għall-istituzzjoni jew is-CCP jiżguraw li f’każ ta’ inadempjenza jew insolvenza tal-membru ta’ kklerjar, it-trasferiment tal-pożizzjonijiet tal-istituzzjoni relatati ma’ dawk il-kuntratti u transazzjonijiet u tal-kollateral korrispondenti għal membru ta’ kklerjar ieħor fi żmien il-perijodu marġinali ta’ riskju rilevanti.
5. Fejn l-istituzzjoni li taġixxi bħala membru ta’ kklerjar tidħol f’arranġament kuntrattwali ma’ klijent ta’ membru ta’ kklerjar ieħor sabiex tiżgura lill-klijent il-portabbiltà tal-assi u l-pożizzjonijiet imsemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 5, dik l-istituzzjoni tista’ tattribwixxi valur tal-iskopertura ta’ żero għall-obbligazzjoni kontinġenti li tinħoloq minħabba dak l-arranġament kuntrattwali.
Artikolu 304
Trattament tal-iskoperturi tal-membri ta' kklerjar lill-klijenti
1. Fejn istituzzjoni taġixxi bħala membru ta’ kklerjar u, f’dik il-kapaċità, taġixxi bħala intermedjarju finanzjarju bejn klijent u CCP, għandha tikkalkula r-rekwiżiti tal-fondi proprji għat-transazzjonijiet relatati mas-CCP tagħha mal-klijent skont it-Taqsimiet 1 sa 8 ta’ dan il-Kapitolu u t-Titolu VI tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
2. Fejn istituzzjoni li taġixxi bħala membru ta’ kklerjar tidħol f’arranġament kuntrattwali ma’ klijent ta’ membru ta’ kklerjar ieħor li jiffaċilita, skont l-Artikolu 48(5) u (6) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, it-trasferiment tal-pożizzjonijiet u l-kollateral kif imsemmi fl-Artikolu 305(2)(b) ta’ dan ir-Regolament għal dak il-klijent, u dak il-ftehim kuntrattwali joħloq obbligazzjoni kontinġenti għal dik l-istituzzjoni, dik l-istituzzjonitista' tatribwixxi valur ta' espożizzjoni ta' żero għal dik l-obbligazzjoni kontinġenti.
3. Istituzzjoni li taġixxi bħala membru ta' kklerjar tista' tapplika perijodu marġinali ta’ riskju iqsar meta tikkalkula r-rekwiżi ta' fondi proprji għall-iskoperturi tagħha lil klijent skont il-Metodu tal-Mudell Intern. Il-perijodu marġinali ta’ riskju applikat mill-istituzzjoni m’għandux ikun iqsar minn ħamest ijiem.
4. Istituzzjoni li taġixxi bħala membru ta' kklerjar tista' timmultiplika l-EAD tagħha bi scalar meta tikkalkula r-rekwiżit ta' fondi proprji għall-iskoperturi tagħha lil klijent skont il-Metodu Skont il-Valur fis-Suq, il-Metodu Standardizzat jew il-Metodu tal-Iskopertura Oriġinali. L-iscalars li l-istituzzjonijiet jistgħu japplikaw huma dawn li ġejjin:
(a)
0,71 għal perijodu marġinali ta’ riskju ta' ħamest ijiem;
(b)
0,77 għal perijodu marġinali ta’ riskju ta' sitt ijiem;
(c)
0,84 għal perijodu marġinali ta’ riskju ta' sebat ijiem;
(d)
0,89 għal perijodu marġinali ta’ riskju ta' tmint ijiem;
(e)
0,95 għal perijodu marġinali ta’ riskju ta' disat ijiem;
(f)
1 għal perijodu marġinali ta’ riskju ta' għaxart ijiem jew iktar.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta' standards tekniċi regolatorji biex ikunu speċifikati l-perijodi marġinali ta' riskju li l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw għall-finijiet tal-paragrafi 3 u 4.
Meta tiżviluppa dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji, l-ABE għandha tapplika l-prinċipji li ġejjin:
(a)
għandha tiddefinixxi l-perijodu marġinali ta' riskju għal kull wieħed mit-tipi ta' kuntratti u transazzjonijiet elenkati fl-Artikolu 301(1);
(b)
il-perijodi marġinali ta' riskju li jridu jiġu definiti fil-punt (a) għandhom jirriflettu l-perijodu ta' għeluq tal-kuntratti u t-transazzjonijiet imsemmija f'dak il-punt.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sat-30 ta’ Ġunju 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 305
Trattament tal-iskoperturi ta' klijenti
1. Fejn istituzzjoni tkun klijent, hi għandha tikkalkula r-rekwiżiti ta' fondi proprji għat-transazzjonijiet relatati mas-CCP tagħha mal-membru ta’ kklerjar skont it-Taqsimiet 1 sa 8 ta’ dan il-Kapitolu u skont t-Titolu VI tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
2. Mingħajr preġudizzju għall-approċċ speċifikat fil-paragrafu 1, fejn istituzzjoni tkun klijent, tista’ tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għall-iskoperturi kummerċjali tagħha għal transazzjonijiet relatati mas-CCP mal-membru ta’ kklerjar tagħha skont l-Artikoli 306 sakemm jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-pożizzjonijiet u l-assi ta’ dik l-istituzzjoni relatati ma’ dawk it-transazzjonijiet huma distinti u segregati, fil-livell kemm tal-membru ta’ kklerjar kif ukoll tas-CCP, mill-pożizzjonijiet u l-assi kemm tal-membru ta’ kklerjar kif ukoll tal-klijenti l-oħra ta’ dak il-membru ta’ kklerjar u bħala konsegwenza ta’ dik id-distinzjoni u segregazzjoni dawk il-pożizzjonijiet u l-assi jkunu protetti f'każ ta' falliment fil-każ ta’ inadempjenza jew insolvenza tal-membru ta’ kklerjar jew ta' wieħed jew aktar mill-klijenti l-oħra tiegħu;
(b)
liġijiet, regolamenti, regoli u arranġamenti kuntrattwali applikabbli jew vinkolanti għall-istituzzjoni jew is-CCP jiffaċilitaw it-trasferiment tal-pożizzjonijiet tal-klijent relatati ma’ dawk il-kuntratti u transazzjonijiet u tal-kollateral korrispondenti għal membru ta’ kklerjar ieħor fil-perijodu b'riskju ta' marġni applikabbli fil-każ ta’ inadempjenza jew insolvenza tal-membru ta’ kklerjar oriġinali. F'ċirkostanzi bħal dawn, il-pożizzjonijiet tal-klijent u l-kollateral għandhom jiġu trasferiti bil-valur tas-suq sakemm il-klijent ma jitlobx li jagħlaq il-pożizzjoni bil-valur tas-suq;
(c)
l-istituzzjoni jkollha disponibbli opinjoni indipendenti legali bil-miktub u raġunata li tikkonkludi li, fil-każ ta’ kontestazzjoni legali, il-qrati rilevanti u l-awtoritajiet amministrattivi jsibu li l-klijent ma jġarrab ebda telf minħabba l-insolvenza tal-membru ta' kklerjar tagħha jew ta' kwalunkwe wieħed mill-klijenti tal-membri ta' kklerjar tagħha skont il-liġijiet u l-ġurisdizzjoni tal-istituzzjoni, il-membru ta' kklerjar tagħha u s-CCP, il-liġi li tirregola t-transazzjonijiet u l-kuntratti li l-istituzzjoni tikklerja permezz tas-CCP, il-liġi li tirregola l-kollateral, u l-liġi li tirregola kwalunkwe kuntratt jew ftehim meħtieġ biex tiġi ssodisfata l-kondizzjoni fil-punt (b).
(d)
is-CCP hi QCCP.
3. Mingħajr preġudizzju għall-kondizzjonijiet speċifikati fil-paragrafu 2, fejn istituzzjoni li tkun klijent ma tkunx protetta minn telf fil-każ ta' inadjempenza konġunta tal-membru ta' kklerjar u klijent ieħor tal-membru ta' kklerjar, iżda l-kondizzjonijiet l-oħra kollha stabbiliti fil-paragrafu 2 ikunu ssodisfati, il-klijent jista’ jikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għall-iskoperturi kummerċjali tagħha għal transazzjonijiet relatati mas-CCP mal-membru ta’ kklerjar tagħha skont l-Artikoli 306, soġġett għas-sostituzzjoni tal-piż tar-riskju ta' 2 % fil-paragrafu 1(a) ta' dak l-Artikolu ma' piż tar-riskju ta' 4 %.
4. Fejn istituzzjoni li tkun klijent tagħmel użu mis-servizzi ta' CCP permezz ta' arranġamenti ta' kklerjar indirett, skont l-Artikolu 4(3) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, dik l-istituzzjoni tista' tapplika t-trattament stipulat fil-paragrafu 2 jew 3 biss fejn il-kondizzjonijiet f'kull paragrafu jiġu ssodisfati f'kull livell tal-katina ta' intermedjarji.
Artikolu 306
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għall-iskoperturi kummerċjali
1. Istituzzjoni għandha tapplika t-trattament li ġej għall-iskoperturi kummerċjali tagħha ma' CCPs:
(a)
għandha tapplika piż tar-riskju ta’ 2 % għall-valur tal-iskoperturi tal-iskoperturi kummerċjali kollha tagħha ma' QCCPs;
(b)
għandha tapplika l-piż tar-riskju użat għall-Approċċ Standardizzat għar-riskju tal-kreditu kif stipulat fl-Artikolu 107(2)(b) għall-iskoperturi kummerċjali kollha tagħha ma' CCPs li ma jikkwalifikawx;
(c)
fejn istituzzjoni taġixxi ta' intermedjarju finanzjarju bejn klijent u CCP u t-termini tat-transazzjoni relatata mas-CCP jistipulaw li l-istituzzjoni mhi obbligata tirrimborża lill-klijent l-ebda telf li jkun ġarrab minħabba kambjamenti fil-valur ta' dik it-transazzjoni f'każ ta' inadjempenza ta' CCP, il-valur ta' skopertura tat-transazzjoni ma' CCP li tikkorrispondi ma' dik it-transazzjoni relatata mas-CCP hu ugwali għal żero.
2. Minkejja l-paragrafu 1, fejn assi depożitati bħala kollateral ma' CCP jew ma' membru ta’ kklerjar ikun protetti f'każ ta' falliment fil-każ li s-CCP, il-membru ta’ kklerjar jew wieħed jew aktar mill-klijenti tal-membru ta’ kklerjar isiru insolventi, l-istituzzjoni tista’ tattribwixxi valur tal-iskopertura ta’ żero għall-iskoperturi għar-riskju tal-kreditu tal-kontroparti għal dawk l-assi.
3. Istituzzjoni għandha tikkalkula l-valur tal-iskoperturi tal-iskoperturi kummerċjali tagħha ma’ CCP skont it-Taqsimiet 1 sa 8 ta’ dan il-Kapitolu, kif applikabbli.
4. Istituzzjoni għandha tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għall-iskoperturi kummerċjali tagħha ma’ CCPs għall-finijiet tal-Artikolu 92(3) bħala s-somma tal-valur tal-iskoperturi kummerċjali tagħha ma’ CCPs, ikkalkulata skont il-paragrafi 2 u 3 ta' dan l-Artikolu, immultiplikata bil-piż tar-riskju determinat skont il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu.
Artikolu 307
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għall-kontribuzzjonijiet prefinanzjati għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta’ CCP
Istituzzjoni li taġixxi bħala membru ta’ kklerjar għandha tapplika t-trattament li ġej għall- iskoperturi li jirriżultaw mill-kontribuzzjonijiet tagħha għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta’ CCP:
(a)
hi għandha tikkalkula r-rekwiżiti tagħha ta' fondi proprji għall-kontribuzzjonijiet prefinanzjati tagħha għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta' QCCP skont l-approċċ stabbilit fl- Artikolu 308.
(b)
hi għandha tikkalkula r-rekwiżit ta’ fondi proprji għall-kontribuzzjonijiet prefinanzjati tagħha għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta' CCP mhux kwalifikant skont l-approċċ stabbilit fl-Artikolu 309.
Artikolu 308
Ir-rekwiżit ta’ fondi proprji għall-kontribuzzjonijiet prefinanzjati għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta' QCCP
1. Il-valur tal-iskopertura għall-kontribuzzjoni prefinanzjata għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta' QCCP (DFi) għandu jkun l-ammont imħallas jew il-valur tas-suq tal-assi kif mogħti minn dik l-istituzzjoni mnaqqas bi kwalunkwe ammont minn dik il-kontribuzzjoni li l-QCCP tkun diġà użat biex tassorbi t-telf tagħha wara inadempjenza minn membru wieħed ta' kklerjar tagħha jew aktar.
2. Istituzzjoni għandha tikkalkula r-rekwiżit ta’ fondi proprji (Ki) sabiex tkopri l-iskopertura li tirriżulta mill-kontribuzzjoni prefinanzjata tagħha (DFi) kif ġej:
fejn:
β
=
il-fattur ta’ konċentrazzjoni komunikat lill-istituzzjoni mis-CCP;
N
=
in-numru tal-membri ta’ kklerjar komunikat lill-istituzzjoni mis-CCP;
DFCM
=
is-somma tal-kontribuzzjonijiet prefinanzjati tal-membri ta’ kklerjar kollha tas-CCP komunikata lill-istituzzjoni mis-CCP;
KCM
=
is-somma tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji tal-membri ta’ kklerjar kollha tas-CCP ikkalkulata skont il-formula applikabbli speċifikata fil-paragrafu 3 .
3. Istituzzjoni għandha tikkalkula KCM kif ġej:
(a)
fejn KCCP ≤ DFCCP, l-istituzzjoni għandha tuża l-formula li ġejja:
;
(b)
fejn DFCCP KCCP ≤DF*, l-istituzzjoni għandha tuża l-formula li ġejja:
;
(c)
fejn DF* KCCP, l-istituzzjoni għandha tuża l-formula li ġejja:
fejn:
DFCCP
=
ir-riżorsi finanzjarji prefinanzjati tas-CCP komunikati lill-istituzzjoni mis-CCP;
KCCP
=
il-kapital ipotetiku tas-CCP komunikat lill-istituzzjoni mis-CCP;
DF*
=
;
=
;
;
=
il-kontribuzzjoni prefinanzjata medja, , komunikata lill-istituzzjoni mis-CCP;
c1
=
fattur kapitali daqs
c2
=
fattur tal-kapital daqs 100 %;
μ
=
1,2.
4. Istituzzjoni għandha tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għall-iskoperturi li jirriżultaw minn kontribuzzjoni prefinanzjata tal-istituzzjoni għall-finijiet tal-Artikolu 92(3) bħala r-rekwiżit ta’ fondi proprji (Ki) determinati skont il-paragrafu 2 multiplikati bi 12,5.
5. Fejn KCCP hija żero, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw il-valur ta’ 0,16 % għal c1 għall-finijiet tal-kalkolu fil-paragrafu 3.
Artikolu 309
Rekwiżit ta' fondi proprji għall-kontribuzzjonijiet prefinanzjati għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta' CCP mhux kwalifikant u għall-kontribuzzjonijiet mhux iffinanzjati ta’ CCP mhux kwalifikant
1. Istituzzjoni għandha tapplika l-formula li ġejja biex tikkalkola r-rekwiżit ta' fondi proprji (Ki) għall-iskoperturi li jirriżultaw mill-kontribuzzjonijiet prefinanzjati tagħha għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta' CCP mhux kwalifikant (DFi) u minn kontribuzzjonijiet mhux iffinanzjati (UCi) għal tali CCP:
fejn c2·u μ huma definiti bħal fl-Artikolu 308(3).
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, kontribuzzjonijiet mhux iffinanzjati tfisser kontribuzzjonijiet li istituzzjoni li tkun taġixxi bħala membru ta' kklerjar tkun kuntrattwalment impenjata biex tipprovdi lil CCP wara li CCP tkun użat il-fond ta’ garanzija f'każ ta' inadempjenza kollu tagħha biex tkopri t-telf li tkun ġarrbet wara l-inadempjenza tal-membri ta' kklerjar wieħed jew aktar tagħha.
3. Istituzzjoni għandha tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għall-iskoperturi li jirriżultaw minn kontribuzzjoni prefinanzjata għall-finijiet tal-Artikolu 92(3) tal-istituzzjoni bħala r-rekwiżit ta' fondi proprji (Ki) determinati skont il-paragrafi 1 multiplikati bi 12,5.
Artikolu 310
Kalkolu alternattiv tar-rekwiżit ta' fondi proprji għal skoperturi għal QCCP
Istituzzjoni għandha tapplika l-formula li ġejja biex tikkalkula r-rekwiżit ta' fondi proprji (Ki) għall-iskoperturi li jirriżultaw mill-iskoperturi kummerċjali tagħha u l-iskoperturi kummerċjali tal-klijent tagħha (TEi) u l-kontribuzzjonijiet prefinanzjati (DFi) għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta' QCCP:
Artikolu 311
Rekwiżiti ta' fondi proprji għal skoperturi lil CCPs li ma jibqgħux jissodisfaw ċerti kondizzjonijiet
1. Istituzzjoni għandha tapplika t-trattament stipulat f'dan l-Artikolu fejn ikunu ġew issodisfati waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin jew it-tnejn li huma:
(a)
l-istituzzjoni tkun irċeviet notifika mis-CCP meħtieġa mill-punt (j)(ii) tal-Artikolu 50b tar-Regolament (UE) Nru 648(2012) li tgħid li s-CCP waqfet tikkalkula l-KCCP;
(b)
ikun sar magħruf lill-istituzzjoni, wara tħabbira jew notifika pubblika mill-awtorità kompetenti ta' CCP użata mill-istituzzjoni jew minn dik is-CCP infisha, li s-CCP mhix ser tikkonforma aktar mal-kondizzjonijiet għal awtorizzazzjoni jew rikonoxximent, kif applikabbli.
2. Fejn tkun ġiet issodisfata biss il-kondizzjoni fil-punt (a) tal-paragrafu 1, l-awtorità kompetenti tal-istituzzjoni għandha tivverifika r-raġunijiet għaliex is-CCP tkun waqfet milli tikkalkula l-KCCP.
Fejn l-awtorità kompetenti tqis li r-raġunijiet imsemmija fl-ewwel subparagrafu jkunu validi, din tista' tippermetti lill-istituzzjonijiet fl-Istat Membru tagħha japplikaw it-trattament stipulat fl-Artikolu 310 għall-iskoperturi kummerċjali u l-kontribuzzjonijiet għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza għal dik is-CCP. Meta tagħti tali permess, din għandha tagħti r-raġunijiet għad-deċiżjoni tagħha.
Fejn l-awtorità kompetenti tqis li r-raġunijiet imsemmija fl-ewwel subparagrafu mhumiex validi, l-istituzzjonijiet kollha fl-Istat Membru tagħha, irrispettivament mit-trattament li jkunu għażlu skont l-Artikolu 301(2), għandhom japplikaw it-trattament stipulat fil-punti (a) sa (d) tal-paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu.
3. Fejn il-kondizzjoni fil-punt (b) tal-paragrafu 1 tkun ġiet issodisfata, irrispettivament minn jekk il-kondizzjoni fil-punt (a) ta' dak il-paragrafu tkunx ġiet issodisfata jew le, istituzzjoni għandha, fi żmien tliet xhur miċ-ċirkustanza li tinħoloq stipulata fil-punt (b) ta' dak il-paragrafu, jew aktar kmieni fejn l-awtorità kompetenti tal-istituzzjoni tkun teħtieġ dan, tagħmel is-segwenti fir-rigward tal-iskoperturi tagħha għal dik is-CCP:
(a)
tieqaf milli tapplika t-trattament li tkun għażlet skont l-Artikolu 301(2);
(b)
tapplika t-trattament stipulat fil-punt (b) tal-Artikolu 306(1) għall-iskoperturi kummerċjali tagħha għal dik is-CCP;
(c)
tapplika t-trattament stipulat fl-Artikolu 309 għall-kontribuzzjonijiet prefinanzjati għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta’ dik is-CCP u għall-kontribuzzjonijiet mhux finanzjati tagħha għal dik is-CCP;
(d)
tittratta l-iskoperturi ħlief dawk elenkati fil-punti (b) u (c) għal dik is-CCP bħala skoperturi għal korporattiva skont l-Approċċ standardizzat għar-riskju ta' kreditu kif stipulat fil-Kapitolu 2.
TITOLU III
REKWIŻITI TA' FONDI PROPRJI GĦAR-RISKJU OPERATTIV
KAPITOLU 1
Prinċipji ġenerali li jirregolaw l-użu tal-approċċi differenti
Artikolu 312
Permess u notifika
1. Sabiex jikkwalifikaw għall-użu tal-Approċċ Standardizzat, l-istituzzjonijiet għandhom jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 320, kif ukoll jissodisfaw l-istandards ġenerali tal-ġestjoni tar-riskji stabbiliti fl-Artikoli 74 u 85 tad-Direttiva 2013/36/UE. L-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti qabel ma jużaw l-Approċċ Standardizzat.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippermettu lill-istituzzjonijiet jużaw indikatur alternattiv rilevanti għal-linji tan-negozju tas-servizzi bankarji għall-konsumatur u tas-servizzi bankarji kummerċjali fejn jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 319(2) u 320.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippermettu lill-istituzzjonijiet jużaw Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu bbażati fuq is-sistemi ta’ kalkolu tar-riskju operattiv tagħhom stess, fejn jiġu ssodisfati l-istandards kwalitattivi u kwantitattivi kollha stabbiliti fl-Artikoli 321 u 322 rispettivament u fejn l-istituzzjonijiet jissodosfaw l-istandards ġenerali tal-ġestjoni tar-riskji stabbiliti fl-Artikoli 74 u 85 tad-Direttiva 2013/36/UE u t-TaqsimaII, il-Kapitolu 3, it-Titolu VII ta’ dik id-Direttiva.
L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ukoll għall-permess mill-awtoritajiet kompetenti meta jkunu jridu jimplimentaw estensjonijiet materjali u bidliet f’dawk l-Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu permess biss meta l-istituzzjonijiet ikomplu jissodisfaw l-istandards speċifikati fl-ewwel subparagrafu wara dawk l-estensjonijiet materjali u l-bidliet.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti bil-bidliet kollha fil-mudelli tal-Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
il-metodoloġija tal-valutazzjoni permezz ta' liema l-awtoritajiet kompetenti jippermettu lill-istituzzjonijiet jużaw Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu;
(b)
il-kondizzjonijiet għall-valutazzjoni tal-materjalità tal-estensjonijiet u l-bidliet fl-Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu;
(c)
il-modalitajiet tan-notifika kif rikjest fil-paragrafu 3.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 313
Lura għall-użu ta’ approċċi inqas sofistikati
1. L-istituzzjonijiet li jużaw l-Approċċ Standardizzat ma għandhomx jergħu lura għall-użu tal-Approċċ tal-Indikatur Bażi sakemm ma jiġux issodisfati l-kondizzjonijiet fil-paragrafu 3.
2. L-istituzzjonijiet li jużaw l-Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu ma għandhomx jergħu lura għall-użu tal-Approċċ Standardizzat jew l-Approċċ tal-Indikatur Bażi sakemm ma jiġux issodisfati l-kondizzjonijiet fil-paragrafu 3.
3. Istituzzjoni tista’ biss terġa' lura għall-użu ta’ approċċ inqas sofistikat għar-riskju operattiv meta jiġu ssodisfati ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni tkun uriet għas-sodisfazzjon għall-awtorità kompetenti li l-użu ta' approċċ inqas sofistikat mhuwiex propost sabiex jitnaqqsu r-rekwiżiti ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni relatati mar-riskju operattiv, huwa meħtieġ fuq il-bażi tan-natura u l-kumplessità tal-istituzzjoni u ma jkollux impatt materjali negattiv fuq is-solvenza tal-istituzzjoni jew fuq il-kapaċità tagħha li tiġġestixxi r-riskju operattiv b’mod effettiv;
(b)
l-istituzzjoni tkun irċeviet il-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti.
Artikolu 314
Użu kombinat ta’ approċċi differenti
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw kombinazzjoni ta’ approċċi sakemm jiksbu permess mingħand l-awtoritajiet kompetenti. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu dan il-permess meta jiġu ssodosfati r-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 4, kif applikabbli.
2. Istituzzjoni tista’ tuża Approċċ Avvanzat ta’ Kalkolu flimkien mal-Approċċ tal-Indikatur Bażi jew mal-Approċċ Standardizzat, meta jiġu ssodisfati ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-kombinazzjoni ta’ Approċċi użati mill-istituzzjoni tkopri r-riskju operattiv kollha tagħha u l-awtoritajiet kompetenti jkunu sodisfatti bil-metodoloġija użata mill-istituzzjoni biex tkopri l-attivitajiet differenti, il-postijiet ġeografiċi, l-istrutturi ġuridiċi jew diviżjonijiet oħra rilevanti determinati fuq bażi interna;
(b)
il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 320 u l-istandards stabbiliti fl-Artikoli 321 u 322 jiġu ssodosfati għall-parti tal-attivitajiet koperta mill-Approċċ Standardizzat u l-Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu rispettivament.
3. Għall-istituzzjonijiet li jridu jużaw l-Approċċ Avvanzat ta’ Kalkolu b'kombinazzjoni mal-Approċċ tal-Indikatur Bażi jew mal-Approċċ Standardizzat, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jimponu l-kondizzjonijiet addizzjonali li ġejjin għall-għoti tal-permess:
(a)
fid-data tal-implimentazzjoni ta’ Approċċ Avvanzat ta’ Kalkolu, parti sinifikanti tar-riskju operattiv tal-istituzzjoni tkun koperta minn dak l-Approċċ;
(b)
l-istituzzjoni timpenja ruħha li tapplika l-Approċċ Avvanzat ta’ Kalkolu f’parti materjali tal-operazzjonijiet tagħha f'perijodu ta’ żmien ki jkun ġie sottomess lill-awtoritajiet kompetenti tagħha u approvat minnhom.
4. Istituzzjoni tista’ titlob permess minn awtorità kompetenti sabiex tuża kombinazzjoni tal-Approċċ tal-Indikatur Bażi u l-Approċċ Standardizzat f’ċirkustanzi eċċezzjonali biss bħall-akkwist reċenti ta’ negozju ġdid li tista’ teħtieġ perijodu ta’ tranżizzjoni għall-applikazzjoni tal-Approċċ Standardizzat.
Awtorità kompetenti għandha biss tagħti tali permess meta l-istituzzjoni tkun impenjat ruħha li tapplika l-Approċċ Standardizzat f'perijodu ta' żmien li jkun ġie sottomess lill-awtorità kompetenti u approvat minnha.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
il-kondizzjonijiet li l-awtoritajiet kompetenti għandhom jużaw meta jevalwaw il-metodoloġija msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 2;
(b)
il-kondizzjonijiet li l-awtoritajiet kompetenti għandhom jużaw meta jiddeċiedu dwar jekk jimponux il-kondizzjonijiet addizzjonali msemmija fil-paragrafu 3.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2016.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
KAPITOLU 2
Approċċ tal-indikatur bażi
Artikolu 315
Rekwiżit ta' fondi proprji
1. Skont l-Approċċ tal-Indikatur Bażi, ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju operattiv huwa ugwali għal 15 % tal-medja fuq tliet snin tal-indikatur rilevanti stipulat fl-Artikolu 316.
L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-medja fuq tliet snin tal-indikatur rilevanti fuq il-bażi tal-aħħar tliet osservazzjonijiet ta’ tnax-il xhar fi tmiem is-sena finanzjarja. Meta ċifri verifikati ma jkunux disponibbli, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw stimi tan-negozju.
2. Meta istituzzjoni tkun ilha topera għal inqas minn tliet snin hija tista' tuża stimi tan-negozju prospettivi fil-kalkolu tal-indikatur rilevanti, sakemm tibda tuża data storika minn meta din tkun disponibbli.
3. Meta istituzzjoni tista' tipprova lill-awtorità kompetenti tagħha li, minħabba fużjoni, akkwist jew ċessjoni ta' entitajiet jew attivitajiet, l-użu ta' medja ta' tliet snin għall-kalkolu tal-indikatur rilevanti jwassal għal stima mhux oġġettiva tar-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju operattiv, l-awtorità kompetenti tista' tippermetti lill-istituzzjoni li timmodifika l-kalkolu b'mod li jittieħed kont ta' dawn l-avvenimenti u għandha tinforma lill-ABE dwar dan kif xieraq. F'tali ċirkostanzi, l-awtorità kompetenti tista', fuq inizjattiva proprja, teħtieġ ukoll li istituzzjoni temenda l-kalkolu.
4. Fejn għal kwalunkwe osservazzjoni partikolari, l-indikatur rilevanti jkun negattiv jew żero, l-istituzzjonijiet ma għandhomx jikkunsidraw din iċ-ċifra fil-kalkolu tal-medja fuq tliet snin. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-medja fuq tliet snin bħala s-somma taċ-ċifri pożittivi diviża bl-għadd ta’ ċifri pożittivi.
Artikolu 316
Indikatur rilevanti
1. Għal istituzzjonijiet li japplikaw l-istandards tal-kontabbiltà stabbiliti bid-Direttiva 86/635/KEE, ibbażati fuq il-kategoriji ta' kontabbiltà għall-kont tal-profit u t-telf tal-istituzzjonijiet skont l-Artikolu 27 ta’ dik id-Direttiva, l-indikatur rilevanti huwa s-somma tal-elementi elenkati fit-Tabella 1 ta’ dan il-paragrafu. L-istituzzjonijiet għandhom jinkludu kull element fis-somma bis-sinjal pożittiv jew negattiv tiegħu.
Tabella 1
1
Imgħax riċevibbli u dħul simili
2
Imgħax pagabbli u imposti simili
3
Dħul minn ishma u titoli oħra b'rendita varjabbli/fissa
4
Kummissjonijiet/tariffi riċevibbli
5
Kummissjonijiet/tariffi pagabbli
6
Profit nett jew telf nett fuq operazzjonijiet finanzjarji
7
Dħul operattiv ieħor
L-istituzzjonijiet għandhom jaġġustaw dawn l-elementi biex jirriflettu l-kwalifikazzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-indikatur rilevanti qabel it-tnaqqis ta’ kwalunkwe provvediment u nfiq operattiv. L-istituzzjonijiet għandhom jinkludu fl-infiq operattiv dawk it-tariffi mħallsa għas-servizzi ta’ esternalizzazzjoni pprovduti minn partijiet terzi li ma jkunux kumpannija prinċipali jew sussidjarja tal-istituzzjoni jew sussidjarja ta’ kumpannija prinċipali li tkun ukoll il-kumpannija prinċipali tal-istituzzjoni. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw in-nefqa fuq l-esternalizzazzjoni tas-servizzi mogħtija minn partijiet terzi sabiex jitnaqqas l-indikatur rilevanti meta n-nefqa tkun ġejja minn impriża soġġetta għal regoli skont, jew ekwivalenti għal, dan ir-Regolament;
(b)
l-istituzzjonijiet ma għandhomx jużaw l-elementi li ġejjin fil-kalkolu tal-indikatur rilevanti:
(i)
profitti/telf realizzati mill-bejgħ ta’ elementi fil-portafoll mhux tan-negozjar;
(ii)
dħul minn elementi straordinarji jew irregolari;
(iii)
dħul li ġej mill-assigurazzjoni.
(c)
meta r-rivalutazzjoni ta’ elementi tan-negozjar tkun parti mir-rapport tal-profit u t-telf, l-istituzzjonijiet jistgħu jinkludu r-rivalutazzjoni. Meta l-istituzzjonijiet japplikaw l-Artikolu 36(2) tad-Direttiva 86/635/KEE, huma għandhom jinkludu r-rivalutazzjoni kkalkulata fil-kont ta’ profit u telf.
2. Meta l-istituzzjonijiet japplikaw standards tal-kontabbiltà differenti minn dawk stabbiliti mid-Direttiva 86/635/KEE, huma għandhom jikkalkulaw l-indikatur rilevanti fuq il-bażi tad-data li tirrefletti bl-aħjar mod id-definizzjoni mogħtija f’dan l-Artikolu.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tiddetermina l-metodoloġija għall-kalkolu tal-indikatur rilevanti msemmi fil-paragrafu 2.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2017.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
KAPITOLU 3
Approċċ Standardizzat
Artikolu 317
Rekwiżit ta' fondi proprji
1. Skont l-Approċċ Standardizzat, l-istituzzjonijiet għandhom jaqsmu l-attivitajiet tagħhom fil-linji tan-negozju stabbiliti fit-Tabella 2 tal-paragrafu 4 u skont il-prinċipji stabbiliti fl-Artikolu 318.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju operattiv bħala l-medja fuq tliet snin tas-somma tar-rekwiżiti annwali ta’ fondi proprji fil-linji kollha tan-negozju msemmija fit-Tabella 2 tal-paragrafu 4. Ir-rekwiżit annwali ta’ fondi proprji ta’ kull linja tan-negozju huwa daqs il-multiplikazzjoni tal-fattur beta korrispondenti msemmi f’dik it-Tabella bil-parti tal-indikatur rilevanti abbinata mal-linja tan-negozju rispettiva.
3. Fi kwalunkwe sena partikolari, l-istituzzjonijiet jistgħu jpaċu r-rekwiżiti negattivi ta’ fondi proprji li jirriżultaw minn parti negattiva tal-indikatur rilevanti fi kwalunkwe linja tan-negozju b’rekwiżiti pożittivi ta’ fondi proprji f’linji oħra tan-negozju mingħajr limitu. Madankollu, meta r-rekwiżit aggregat ta’ fondi proprji fil-linji kollha tan-negozju f’sena partikolari jkun negattiv, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw il-valur żero bħala l-input għan-numeratur għal dik is-sena.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-medja fuq tliet snin tas-somma msemmija fil-paragrafu 2 fuq il-bażi tal-aħħar tliet osservazzjonijiet ta’ tnax-il xhar fi tmien is-sena finanzjarja. Meta ċifri verifikati ma jkunux disponibbli, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw stimi tan-negozju.
Meta istituzzjoni tista' tipprova lill-awtorità kompetenti tagħha li, minħabba fużjoni, akkwist jew ċessjoni ta' entitajiet jew attivitajiet, bl-użu ta' medja ta' tliet snin għall-kalkolu tal-indikatur rilevanti jwassal għal stima mhux oġġettiva tar-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju operattiv, l-awtorità kompetenti tista' tippermetti lill-istituzzjonijiet li jemendaw il-kalkolu b'mod li jittieħed kont ta' dawn l-avvenimenti u għandha tinforma lill-ABE dwar dan kif xieraq. F'tali ċirkostanzi, l-awtorità kompetenti tista', fuq inizjattiva proprja, teħtieġ ukoll li istituzzjoni temenda l-kalkolu.
Meta istituzzjoni tkun ilha topera għal inqas minn tliet snin hija tista' tuża stimi tan-negozju prospettivi fil-kalkolu tal-indikatur rilevanti, sakemm tibda tuża data storika minn meta din tkun disponibbli.
Tabella 2
Linja tan-negozju
Lista ta’ attivitajiet
Perċentwal
(fattur beta)
Finanzi korporattivi
Sottoskrizzjoni ta’ strumenti finanzjarji jew it-tqegħid ta' strumenti finanzjarji fuq bażi ta' impenn irrevokabbli
Servizzi relatati mas-sottoskrizzjoni
Konsulenza dwar l-investimenti
Konsulenza lill-impriżi dwar l-istruttura kapitali, l-istrateġija industrijali u kwistjonijiet relatati u konsulenza u servizzi relatati mal-fużjonijiet u l-akkwist ta’ impriżi
Riċerka dwar l-investimenti u analiżi finanzjarja u forom oħra ta’ rakkomandazzjoni ġenerali relatati ma’ transazzjonijiet fi strumenti finanzjarji
18 %
Negozjar u bejgħ
Negozjar għall-kont proprju
Intermedjazzjoni fis-suq monetaju
Riċeviment u trażmissjoni ta' ordnijiet fir-rigward ta’ strument finanzjarju wieħed jew iktar
Eżekuzzjoni ta' ordnijiet f’isem il-klijenti
Tqegħid ta' strumenti finanzjarji mingħajr bażi ta' impenn irrevokabbli
Il-funzjonament ta’ Faċilitajiet Multilaterali tan-Negozjar
18 %
Servizz ta' intermedjazzjoni fil-livell tal-konsumaturi
(Attivitajiet ma’ persuni fiżiċi jew ma’ SMEs li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 123 għall-klassi ta' skopertura fil-livell tal-konsumaturi)
Riċeviment u trażmissjoni ta' ordnijiet fir-rigward ta’ strument finanzjarju wieħed jew iktar
Eżekuzzjoni ta' ordnijiet f’isem il-klijenti
Tqegħid ta' strumenti finanzjarji mingħajr bażi ta' impenn irrevokabbli
12 %
Servizzi bankarji kummerċjali
Aċċettazzjoni ta’ depożiti u fondi oħra ripagabbli
Għoti ta' self
Leasing finanzjarju
Garanziji u impenji
15 %
Servizzi bankarji fil-livell tal-konsumatur
(Attivitajiet ma’ persuni fiżiċi jew SMEs li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 123 għall-klassi ta' skopertura fil-livell tal-konsumaturi)
Aċċettazzjoni ta’ depożiti u fondi oħra ripagabbli
Għoti ta' self
Leasing finanzjarju
Garanziji u impenji
12 %
Pagament u saldu
Servizzi ta’ trażmissjoni ta’ flus,
Ħruġ u amministrazzjoni ta' mezzi ta’ pagament
18 %
Servizzi ta' aġenzija
Kustodja u amministrazzjoni ta’ strumenti finanzjarji f'isem klijenti, inklużi l-kustodja u s-servizzi relatati bħall-ġestjoni ta' flus/kollateral
15 %
Amministrazzjoni tal-assi
Ġestjoni tal-portafoll
Ġestjoni ta’ UCITS
Forom oħra ta’ amministrazzjoni tal-assi
12 %
Artikolu 318
Prinċipji għall-assoċjazzjoni tal-linji tan-negozju
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiżviluppaw u jiddokumentaw politiki u kriterji speċifiċi għall-assoċjazzjoni tal-indikatur rilevanti mal-linji tan-negozju u l-attivitajiet attwali fil-qafas standardizzat stabbilit fl-Artikolu 317. Huma għandhom janalizzaw u jaġġustaw dawn il-politiki u l-kriterji kif ikun xieraq għal attivitajiet u riskji tan-negozju ġodda jew li jkunu qed jinbidlu.
2. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw il-prinċipji li ġejjin għall-assoċjazzjoni mal-linji tan-negozju:
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom jabbinaw l-attivitajiet kollha mal-linji tan-negozju b'mod reċiprokament esklużiv u konġuntament eżawrjenti;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jallokaw kwalunkwe attività li ma tistax tiġi abbinata faċilment mal-qafas tal-linji tan-negozju, iżda li tkun tirrappreżenta attività anċillari għal attività inkluża fil-qafas, f’dik il-linja tan-negozju li tappoġġa. Fejn aktar minn linja tan-negozju waħda tkun appoġġata permezz tal-attività anċillari, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw kriterju oġġettiv għall-assoċjazzjoni;
(c)
meta attività ma tkunx tista’ tiġi abbinata ma' linja tan-negozju partikolari, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw il-linja tan-negozju li tirrendi l-ogħla perċentwal. L-istess linja tan-negozju tapplika b'mod ugwali għal kwalunkwe attività anċillari assoċjata ma’ dik l-attività;
(d)
l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw metodi interni ta’ pprezzar sabiex jallokaw l-indikatur rilevanti fost il-linji tan-negozju. Spejjeż iġġenerati f'linja tan-negozju partikolari li huma attribwibbli għal linja tan-negozju differenti jistgħu jiġu riallokati fil-linja tan-negozju li għaliha jappartjenu;
(e)
l-assoċjazzjoni ta' attivitajiet ma' linji tan-negozju għall-finijiet tal-kapital għar-riskju operattiv għandu jkun konsistenti mal-kategoriji li l-istituzzjonijiet jużaw għar-riskji tal-kreditu u tas-suq;
(f)
l-amministrazzjoni għolja għandha tkun responsabbli mill-politika tal-assoċjazzjoni taħt il-kontroll tal-korp ta' ġestjoni tal-istituzzjoni;
(g)
l-istituzzjonijiet għandhom jissoġġettaw il-proċess tal-assoċjazzjoni ma' linji tan-negozju għal analiżi indipendenti.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi li jiddeterminaw l-kondizzjonijiet għall-applikazzjoni tal-prinċipji għall-assoċjazzjoni mal-linji tan-negozju previsti f’dan l-Artikolu.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2017.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 319
Approċċ Standardizzat Alternattiv
1. Skont l-Approċċ Standardizzat Alternattiv, għal-linji tan-negozju ‘servizzi bankarji fil-livell tal-konsumatur’ u ‘servizzi bankarji kummerċjali’, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej:
(a)
l-indikatur rilevanti huwa indikatur ta' dħul normalizzat daqs l-ammont nominali ta’ self u avvanzi mmultiplikat b’0,035;
(b)
is-self u l-avvanzi jikkonsistu fl-ammonti totali miġbuda fil-portafolli tal-kreditu korrispondenti. Għal-linja tan-negozju ‘servizzi bankarji kummerċjali’, l-istituzzjonijiet għandhom jinkludu wkoll titoli miżmuma fil-portafoll mhux tan-negozjar fl-ammont nominali tas-self u l-avvanzi.
2. Sabiex tirċievi permess biex tuża l-Approċċ Standardizzat Alternattiv, istituzzjoni għandha tissodisfa il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-attivitajiet ta' servizzi bankarji tagħha fil-livell tal-konsumatur jew dawk kummerċjali għandhom jammontaw għal mill-anqas 90 % tad-dħul tagħha;
(b)
proporzjon sinifikanti mill-attivitajiet ta' servizzi bankarji tagħha fil-livell tal-konsumatur jew dawk kummerċjali għandhom jinkludu self assoċjat bi probabbiltà għolja ta’ inadempjenza;
(c)
l-Approċċ Standardizzat Alternattiv jipprovdi bażi adatta għall-kalkolu tar-rekwiżit ta’ fondi proprji tagħha għar-riskju operattiv.
Artikolu 320
Kriterji għall-Approċċ Standardizzat
Il-kriterji msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 312(1) huma dawn li ġejjin:
(a)
istituzzjoni għandha jkollha fis-seħħ sistema dokumentata sewwa ta' valutazzjoni u ġestjoni tar-riskju operattiv b’responsabbiltajiet ċari assenjati għal din is-sistema. Hija għandha tidentifika l-iskoperturi tagħha għar-riskju operattiv u tittraċċa data rilevanti dwar ir-riskju operattiv, inkluż data dwar telf materjali. Din is-sistema għandha tkun soġġetta għal analiżi indipendenti regolari mwettqa minn parti interna jew esterna li għandha l-kompetenza meħtieġa sabiex twettaq din ir-reviżjoni;
(b)
is-sistema ta’ valutazzjoni tar-riskju operattiv ta' istituzzjoni għandha tkun integrata sew fil-proċessi ta’ ġestjoni tar-riskji tal-istituzzjoni. L-output għandu jkun parti integrali mill-proċess ta’ monitoraġġ u ta’ kontroll tal-profil tar-riskju operattiv tal-istituzzjoni;
(c)
istituzzjoni għandha timplimenta sistema ta’ rappurtar lill-amministrazzjoni għolja li tipprovdi rapporti dwar ir-riskju operattiv lil funzjonijiet rilevanti fl-istituzzjonijiet. Istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ proċeduri sabiex jieħdu l-azzjoni adatta skont l-informazzjoni fir-rapporti għall-maniġment.
KAPITOLU 4
Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu
Artikolu 321
Standards kwalitattivi
L-istandards kwalitattivi msemmija fl-Artikolu 312(2) huma dawn li ġejjin:
(a)
is-sistema interna ta’ istituzzjoni għall-kalkolu tar-riskju operattiv għandha tkun integrata mill-qrib fil-proċessi ta’ kuljum ta' ġestjoni tar-riskji;
(b)
l-istituzzjoni għandu jkollha funzjoni indipendenti ta' ġestjoni tar-riskju operattiv;
(c)
l-istituzzjoni għandha twettaq rappurtar regolari dwar l-iskoperturi għar-riskju operattiv u tal-esperjenzi ta' telf u għandu jkollha fis-seħħ proċeduri sabiex jieħdu l-azzjoni korrettiva xierqa;
(d)
is-sistema ta' ġestjoni tar-riskji ta' istituzzjoni għandha tkun dokumentata sew. Istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ proċeduri sabiex tiżgura l-konformità u politiki sabiex tindirizza n-nuqqas ta’ konformità;
(e)
l-istituzzjoni għandha tissoġġetta l-proċessi operattivi tagħha ta' ġestjoni tar-riskji u s-sistemi ta’ kalkolu għal analiżi regolari mwettqa minn awdituri interni jew esterni;
(f)
il-proċessi interni ta’ validazzjoni ta’ istituzzjoni għandhom joperaw b’mod validu u effikaċi;
(g)
flussi ta’ data u proċessi assoċjati mas-sistema ta' kalkolu tar-riskji ta' istituzzjoni għandhom ikunu trasparenti u aċċessibbli.
Artikolu 322
Standards Kwantitattivi
1. L-istandards kwantitattivi msemmija fl-Artikolu 312(2) jinkludu l-istandards relatati mal-proċess, id-data interna, id-data esterna, l-analiżi tax-xenarji, l-ambjent kummerċjali u mal-fatturi interni ta’ kontroll stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 6 rispettivament.
2. L-istandards relatati mal-proċess huma dawn li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni għandha tikkalkula r-rekwiżit ta’ fondi proprji tagħha sabiex ikun jinkludi kemm it-telf mistenni kif ukoll dak mhux mistenni, sakemm it-telf mistenni ma jkunx kopert adegwatament fil-prattiki kummerċjali interni tagħha. Il-miżura tar-riskju operattiv għandha tkopri avvenimenti ta’ telf potenzjalment gravi u jilħqu standard ta' validità komparabbli għal intervall ta’ kunfidenza ta’ 99,9 % fuq perijodu ta’ sena;
(b)
is-sistema ta’ kalkolu tar-riskju operattiv ta’ istituzzjoni għandha tinkludi l-użu ta’ data interna, data esterna, analiżi tax-xenarji u fatturi li jirriflettu l-ambjent kummerċjali u s-sistemi interni ta’ kontroll kif stabbilit fil-paragrafi 3 sa 6. Istituzzjoni għandu jkollha approċċ dokumentat sew għall-ippeżar tal-użu ta’ dawn l-erba’ elementi fis-sistema kumplessiva tagħha ta' kalkolu tar-riskju operattiv;
(c)
is-sistema ta' kalkolu tar-riskji ta’ istituzzjoni għandha tkopri l-kawżi ewlenin tar-riskju li jaffettwaw il-forma tad-"denb" tad-distribuzzjoni tal-istimi tat-telf;
(d)
l-istituzzjoni tista’ tirrikonoxxi korrelazzjonijiet fit-telf mir-riskju operattiv fl-istimi individwali tar-riskju operattiv biss meta s-sistemi tagħha għall-kalkolu tal-korrelazzjonijiet ikunu validi, implimentati b’integrità, u jqisu l-inċertezza li tikkonċerna stimi ta’ korrelazzjoni bħal dawn, b’mod partikolari f’perijodi ta’ kriżi. L-istituzzjoni għandha tivvalida s-suppożizzjonijiet ta’ korrelazzjoni tagħha permezz ta' tekniki kwantitattivi u kwalitattivi adatti;
(e)
is-sistema ta’ kalkolu tar-riskji ta’ istituzzjoni għandha tkun konsistenti internament u għandha tevita li tgħodd aktar minn darba il-valutazzjonijiet kwalitattivi jew it-tekniki ta’ mitigazzjoni tar-riskji rikonoxxuti f’oqsma oħra ta’ dan ir-Regolament.
3. L-istandards relatati mad-data interna huma dawn li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni għandha tibbaża l-miżuri tagħha ġġenerati internament tar-riskju operattiv fuq osservazzjoni storika ta' perijodu minimu ta’ ħames snin. Meta istituzzjoni tuża għall-ewwel darba l-Approċċ Avvanzat ta’ Kalkolu, hija tista' tuża perijodu ta' osservazzjoni storika ta’ tliet snin;
(b)
l-istituzzjoni għandha tkun kapaċi tabbina d-data storika tat-telf intern tagħhom mal-linji tan-negozju definiti fl-Artikolu 317 u mat-tipi ta’ avvenimenti definiti fl-Artikolu 324, u li jipprovdu din id-data lill-awtoritajiet kompetenti meta jintalbu jagħmlu dan. F'ċirkustanzi eċċezzjonali, istituzzjoni tista' talloka avvenimenti ta' telf li jaffettwaw lill-istituzzjoni sħiħa f'linja tan-negozju addizzjonali "affarijiet korporattivi". L-istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ kriterji dokumentati u oġġettivi għall-allokazzjoni tat-telf fil-linji tan-negozju u t-tipi ta’ avvenimenti speċifikati. L-istituzzjoni għandha tirreġistra fil-bażijiet tad-data tar-riskju operattiv dak it-telf mir-riskju operattiv li jkun relatat mar-riskju tal-kreditu u li l-istituzzjoni tkun storikament inkludiet fil-bażijiet tad-data interni tar-riskju tal-kreditu u għandha tidentifikhom b’mod separat. Dan it-tip ta’ telf ma għandux ikun suġġett għat-tnaqqis għar-riskju operattiv, dment li l-istituzzjoni tkun meħtieġa li tkompli tittrattah bħala riskju tal-kreditu għall-finijiet tal-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji. L-istituzzjoni għandha tinkludi t-telf mir-riskju operattiv li jkun marbut mar-riskji tas-suq fl-ambitu tar-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju operattiv:
(c)
id-data interna dwar it-telf ta’ istituzzjoni għandha tkun komprensiva billi tkopri l-attivitajiet u l-iskoperturi materjali kollha mis-sottosistemi u l-postijiet ġeografiċi kollha xierqa. L-istituzzjoni għandha tkun kapaċi tiġġustifika li kwalunkwe attività jew skopertura eskluża, kemm b’mod individwali kif ukoll f’kombinazzjoni, ma kienx ikollha impatt materjali fuq l-istimi komplessivi tar-riskju. L-istituzzjoni għandha tiddefinixxi limiti minimi xierqa ta’ telf għall-ġbir tad-data interna dwar it-telf;
(d)
minbarra l-informazzjoni dwar l-ammont gross ta’ telf, l-istituzzjoni għandhatiġbor informazzjoni dwar id-data tal-avveniment tat-telf, kwalunkwe irkupru tal-ammont gross tat-telf, kif ukoll informazzjoni deskrittiva dwar il-fatturi jew il-kawżi li wasslu għall-avveniment ta' telf;
(e)
l-istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ kriterji speċifiċi sabiex jassenjaw data dwar it-telf li tkun ġejja minn avveniment ta’ telf f’funzjoni ċentralizzata jew attività li tkun mifruxa fuq iżjed minn linja waħda tan-negozju, kif ukoll minn avvenimenti relatati ta’ telf tul iż-żmien;
(f)
l-istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ proċeduri dokumentati għall-valutazzjoni tar-rilevanza kurrenti tad-data storika dwar it-telf, inklużi dawk is-sitwazzjonijiet li fihom jistgħu jintużaw aġġustamenti diskrezzjonali, scaling jew aġġustamenti oħra, sa fejn jistgħu jintużaw u min ikun awtorizzat jieħu tali deċiżjonijiet.
4. L-istandards ta’ kwalifika relatati mad-data esterna huma dawn li ġejjin:
(a)
is-sistema ta’ kalkolu tar-riskju operattiv ta’ istituzzjoni għandha tuża data esterna rilevanti, speċjalment meta jkun hemm raġuni biex wieħed jaħseb li l-istituzzjoni hija esposta għal telf mhux frekwenti iżda potenzjalment gravi. Istituzzjoni għandu jkollha proċess sistematiku sabiex tiddetermina s-sitwazzjonijiet li għalihom għandha tintuża data esterna u l-metodoloġiji użati sabiex tiġi inkorporata d-data fis-sistema tal-kalkolu tagħha;
(b)
l-istituzzjoni għandha tanalizza b’mod regolari l-kondizzjonijiet u l-prattiki għad-data esterna u għandha tiddokumenthom u jissoġġetthom għal analiżi indipendenti perijodika.
5. Istituzzjoni għandha tuża analiżi tax-xenarji mwettqu minn esperti flimkien ma' data esterna sabiex tevalwa l-iskopertura tagħha għal avvenimenti ta’ gravità kbira. Maż-żmien, l-istituzzjoni għandha tivvalida u tirrivaluta dawn il-valutazzjonijiet permezz ta’ paragun mal-esperjenza ta’ telf reali u tiżgura r-raġonevolezza tagħhom.
6. L-istandards ta' kwalifika relatati mal-ambjent kummerċjali u l-fatturi interni ta’ kontroll huma dawn li ġejjin:
(a)
il-metodoloġija ta' istituzzjoni ta' valutazzjoni tar-riskji għad-ditta kollha għandha tkopri l-fatturi ewlenin tal-ambjent kummerċjali u tal-kontroll intern li jistgħu jbiddlu l-profil tar-riskju operattiv tal-istituzzjoni;
(b)
l-istituzzjoni għandha tiġġustifika l-għażla ta’ kull fattur bħala motivatur importanti tar-riskju, fuq il-bażi tal-esperjenza u bl-involviment tal-ġudizzju ta' esperti dawr l-oqsma tan-negozju affettwati;
(c)
l-istituzzjoni għandha tkun kapaċi tiġġustifika s-sensittività tal-istimi tar-riskji għall-bidliet fil-fatturi u l-ippeżar relattiv tad-diversi fatturi lill-awtoritajiet kompetenti. Minbarra li jkopri l-bidliet fir-riskju minħabba t-titjib fil-kontrolli tar-riskji, qafas ta’ kalkolu tar-riskji ta’ istituzzjoni għandu jkopri wkoll żidiet potenzjali fir-riskji minħabba kumplessità akbar tal-attivitajiet jew żidiet fil-volum tan-negozju;
(d)
l-istituzzjoni għandha tiddokumenta l-qafas tagħha għall-kalkolu tar-riskji u għandha tissoġġettah għal reviżjoni indipendenti fi ħdan l-istituzzjoni u minn awtoritajiet kompetenti. Maż-żmien, l-istituzzjoni għandha tivvalida u tirrivaluta l-proċess u r-riżultati permezz ta’ paragun mal-esperjenza reali interna tat-telf u data esterna rilevanti.
Artikolu 323
Impatt tal-assigurazzjoni u mekkaniżmi oħra ta’ trasferiment tar-riskji
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippermettu lill-istituzzjonijiet jirrikonoxxu l-impatt tal-assigurazzjoni soġġett għall-kondizzjonijiet stipulati fil-paragrafi 2 sa 5 u mekkaniżmi oħra ta’ trasferiment tar-riskju fejn l-istituzzjoni tista’ turi li nkiseb effett sinifikattiv ta’ mitigazzjoni tar-riskju.
2. Il-fornitur tal-assigurazzjoni għandu jkun awtorizzat jipprovdi assigurazzjoni jew riassigirazzjoni u għandu jkollu klassifikazzjoni minima tal-kapaċità li jħallas pretensjonijiet minn ECAI li tkun ġiet determinata mill-ABE li hija assoċjata ma’ kwalità tal-kreditu tal-livell 3 jew ogħla skont ir-regoli għall-ippeżar tar-riskji tal-iskoperturi għall-istituzzjonijiet skont it-Titolu II, il-Kapitolu 2.
3. L-assigurazzjoni u l-qafas tal-assigurazzjoni tal-istituzzjonijiet għandhom jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-polza tal-assigurazzjoni jkollha perijodu inizjali ta’ mhux inqas minn sena. Fil-każ ta’ poloz b’terminu reżidwu ta’ inqas minn sena, l-istituzzjoni għandha tinkorri telf xieraq li jirrefletti t-terminu reżidwu tal-polza li qed jonqos, sa telf sħiħ ta' 100 % għal poloz b’terminu reżidwu ta’ 90 ġurnata jew inqas;
(b)
il-polza tal-assigurazzjoni jkollha perijodu minimu ta’ notifika għall-kanċellazzjoni tal-kuntratt ta’ 90 ġurnata;
(c)
il-polza tal-assigurazzjoni ma jkollha l-ebda esklużjoni jew limitazzjoni kkawżata minn azzjonijiet superviżorji jew, fil-każ ta’ istituzzjoni falluta, li jipprekludu lir-riċevitur jew il-likwidatur tal-istituzzjoni milli jirkupra d-danni mġarrba jew l-ispejjeż magħmula mill-istituzzjoni, ħlief fir-rigward ta’ avvenimenti li jiġru wara l-bidu tal-proċedimenti ta’ riċevitura jew likwidazzjoni fir-rigward tal-istituzzjoni. Madankollu, il-polza tal-assigurazzjoni tista’ teskludi kwalunkwe multa, penali, jew dannu punittiv li jirriżultaw minn azzjonijiet mill-awtoritajiet kompetenti;
(d)
il-kalkoli ta’ mitigazzjoni tar-riskju għandhom jirriflettu l-kopertura tal-assigurazzjoni b'mod li tkun trasparenti fir-relazzjoni tagħha ma', u konsistenti mal-probabbiltà reali u l-impatt tat-telf użat fid-determinazzjoni kumplessiva tal-kapital għar-riskju operattiv;
(e)
l-assigurazzjoni tkun ipprovduta minn entità terza. Fil-każ ta’ assigurazzjoni permezz ta’ kumpanniji kkontrollati jew affiljati, l-iskopertura għandha tkun trasferita lil entità terza indipendenti li tissodisfa l-kriterji ta' eliġibbiltà speċifikati fil-paragrafu 2;
(f)
il-qafas għar-rikonoxximent tal-assigurazzjoni jkun raġunat u dokumentat sewwa.
4. Il-metodoloġija għar-rikonoxximent tal-assigurazzjoni għandha tkopri l-elementi kollha li ġejjin permezz ta’ skonti jew telf daqs l-ammont tar-rikonoxximent tal-assigurazzjoni:
(a)
il-perijodu reżidwu tal-polza tal-assigurazzjoni, fejn tkun ta’ inqas minn sena,
(b)
it-termini ta’ kanċellazzjoni tal-polza, fejn tkun ta’ inqas minn sena,
(c)
l-inċertezza dwar il-pagament kif ukoll diskrepanzi fil-kopertura tal-poloz tal- assigurazzjoni.
5. It-tnaqqis fir-rekwiżiti ta’ fondi proprji mir-rikonoxximent tal-assigurazzjonijiet u mekkaniżmi oħra ta’ trasferiment tar-riskju ma għandux jaqbeż l-20 % tar-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju operattiv qabel ir-rikonoxximent tat-tekniki ta’ mitigazzjoni tar-riskji.
Artikolu 324
Klassifikazzjoni tat-tipi ta’ avvenimenti ta’ telf
It-tipi ta’ avvenimenti ta' telf imsemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 322(3) huma dawn li ġejjin:
Tabella 3
Kategorija tat-Tip ta’ Avveniment
Definizzjoni
Frodi intern
Telf minħabba atti maħsuba għall-frodi, teħid ta’ proprjetà mingħajr jedd jew evażjoni tar-regoli, il-liġi jew il-politika tal-kumpannija, minbarra avvenimenti ta’ diversità/diskriminazzjoni, li jinvolvu mill-anqas parti waħda interna
Frodi estern
Telf minħabba atti maħsuba għall-frodi, teħid ta’ proprjetà mingħajr jedd jew evażjoni tal-liġi, minn parti terza
Prattiki tal-Impjegar u Sigurtà Fuq il-Post tax-Xogħol
Telf li jirriżulta minn atti inkonsistenti mal-liġijiet jew il-ftehimiet dwar ix-xogħol, is-saħħa jew is-sigurtà, mill-ħlas ta’ talbiet għal danni personali, jew minn avvenimenti ta’ diversità/diskriminazzjoni
Klijenti, Prodotti u Prattiki Mummerċjali
Telf li jirriżulta minn nuqqas involontarju jew negliġenti ta' obbligazzjoni professjonali lejn klijenti speċifiċi (inkluż r-rekwiżiti fiduċjarji u ta’ adattabbiltà), jew min-natura jew diżinn ta’ prodott
Danni lil Assi Fiżiċi
Telf li jirriżulta mit-telf jew ħsara lil assi fiżiċi minħabba diżastri naturali jew avvenimenti oħra
Interruzzjoni tan-negozju u nuqqas ta’ funzjonament tas-sistemi
Telf li jirriżulta minn interruzzjoni tan-negozju jew nuqqas ta’ funzjonament tas-sistemi
Eżekuzzjoni, Ikkunsinjar u Ġestjoni tal-Proċessi
Telf minn ipproċessar tat-transazzjonijiet jew ġestjoni tal-proċessi li ma jirnexxux, minn relazzjonijiet ma’ kontropartijiet kummerċjali u bejjiegħa
TITOLU IV
REKWIŻITI TA' FONDI PROPRJI GĦAR-RISKJU TAS-SUQ
KAPITOLU 1
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 325
Riduzzjonijiet għal rekwiżiti konsolidati
1. Soġġett għall-paragrafu 2 u għall-fini biss tal-kalkolu tal-pożizzjonijiet netti u r-rekwiżiti ta’ fondi proprji skont dan it-Titolu fuq bażi konsolidata, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw pożizzjonijiet f’istituzzjoni jew impriża waħda sabiex ipaċu pożizzjonijiet f’istituzzjoni jew impriża oħra.
2. L-istituzzjonijiet jistgħu japplikaw il-paragrafu 1 biss soġġett għall-permess mill-awtoritajiet kompetenti, li għandu jingħata jekk jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
ikun hemm allokazzjoni sodisfaċenti ta’ fondi proprji fi ħdan il-grupp;
(b)
il-qafas regolatorju, legali jew kuntrattwali li fih joperaw l-istituzzjonijiet ikun tali li jiggarantixxi appoġġ finanzjarju reċiproku fi ħdan il-grupp.
3. Minbarra l-kondizzjonijiet fil-paragrafu 2, meta jkun hemm impriżi li jinsabu f’pajjiżi terzi għandhom jiġu ssodisfati wkoll il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
dawn l-impriżi jkunu ġew awtorizzati f’pajjiż terz u jew jissodisfaw id-definizzjoni ta’ istituzzjoni ta’ kreditu jew huma rikonoxxuti bħala impriżi ta' investiment ta’ pajjiż terz;
(b)
dawn l-impriżi jkunu konformi, fuq bażi individwali, ma' rekwiżiti ta’ fondi proprji ekwivalenti għal dawk stabbiliti f’dan ir-Regolament;
(c)
ma jkun jeżisti l-ebda regolament fil-pajjiżi terzi inkwistjoni li jista’ jaffettwa b’mod sinifikanti t-trasferiment ta’ fondi fi ħdan il-grupp.
KAPITOLU 2
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-pożizzjoni
Taqsima 1
Dispożizzjonijiet ġenerali u strumenti speċifiċi
Artikolu 326
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-pożizzjoni
Ir-rekwiżit ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni għar-riskju tal-pożizzjoni għandu jkun is-somma tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ġenerali jew speċifiku tal-pożizzjonijiet tagħha fl-istrumenti tad-dejn u l-ekwità. Il-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni fil-portafoll tan-negozjar għandhom jiġu ttrattati bħala strumenti tad-dejn.
Artikolu 327
Netting
1. Il-valur assolut tal-eċċess tal-pożizzjonijiet twal (qosra) ta' istituzzjoni fuq il-pożizzjonijiet tagħha qorsa (twal) fl-istess ekwità, dejn u titoli konvertibbli u futures finanzjarji identiċi, opzjonijiet, warrants u warrants koperti, għandu jkun il-pożizzjoni netta tagħha f'kull wieħed minn dawk l-istrumenti differenti. Fil-kalkolu tal-pożizzjoni netta, il-pożizzjonijiet fi strumenti derivati għandhom jiġu trattati kif stipulat fl-Artikoli 328 sa 330. Il-holdings tal-istituzzjonijiet fl-istrumenti tad-dejn tagħhom stess ma' għandhom jiġu kkunsidrati fil-kalkolu tar-rekwiżiti ta' kapital għar-risku speċifiku skont l-Artikolu 336.
2. Ma għandu jkun permess l-ebda netting bejn pożizzjoni konvertibbli u pożizzjoni ta' tpaċija fl-istrument sottostanti, sakemm l-awtoritajiet kompetenti ma jadottawx approċċ li permezz tiegħu l-probabbiltà li konvertibbli partikolari jiġi konvertit tiġi kkunsidrata jew ma jitlobux rekwiżit ta’ fondi proprji sabiex ikopri kull telf li l-konverżjoni tista’ ġġib magħha. Tali approċċi jew rekwiżiti ta’ fondi proprji għandhom jiġu notifikati lill-ABE. L-ABE għandha tissorvelja l-firxa ta’ prattiki f’dan il-qasam u għandha toħroġ linji gwida, skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
3. Irrispettivament mis-sinjali tagħhom, il-pożizzjonijiet netti kollha għandhom jiġu kkonvertiti kuljum fil-munita tar-rapportar tal-istituzzjoni skont ir-rata prevalenti tal-kambju spot qabel ma jiġu aggregati.
Artikolu 328
Futures u forwards tar-rati tal-imgħax
1. Futures tar-rati tal-imgħax, ftehim dwar rati forward (FRAs) u impenji forward għax-xiri jew bejgħ ta’ stumenti tad-dejn għandhom ikunu ttrattati bħala taħlitiet ta’ pożizzjonijiet twal u qosra. Għaldaqstant, pożizzjoni twila fuq futures tar-rati tal-imgħax għandha tiġi trattata bħala taħlita ta’ self li jimmatura fid-data tal-konsenja tal-kuntratt futures u holding ta’ assi b'data ta' maturità ugwali għal dik tal-istrument jew tal-pożizzjoni nozzjonali sottostanti l-kuntratt futures inkwistjoni. Bl-istess mod, FRA mibjugħ għandu jiġi ttrattat bħala pożizzjoni twila b’data ta’ maturità ugwali għad-data tas-saldu flimkien mal-perijodu tal-kuntratt, u pożizzjoni qasira b’maturità ugwali għad-data tas-saldu. Kemm is-self kif ukoll il-holding fl-assi għandhom jiġu inklużi fl-ewwel kategorija stabbilita fit-Tabella 1 fl-Artikolu 336 sabiex jiġi kkalkulat ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku għall-futures tar-rati tal-imgħax u l-FRAs. Impenn forward għax-xiri ta’ strument tad-dejn għandu jiġi ttrattat bħala taħlita ta’ self li jimmatura fid-data tal-konsenja u pożizzjoni twila (spot) fl-istrument tad-dejn innifsu. Is-self għandu jiġi inkluż fl-ewwel kategorija stabbilita fit-Tabella 1 fl-Artikolu 336 għall-finijiet ta’ riskju speċifiku, u l-istrument tad-dejn taħt dik il-kolonna li tkun xierqa għalih fl-istess tabella.
2. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, ‘pożizzjoni twila’ tfisser pożizzjoni li fiha istituzzjoni tkun iffissat ir-rata tal-imgħax li ser tirċievi f’xi mument fil-ġejjieni, u ‘pożizzjoni qasira” tfisser pożizzjoni li fiha l-istituzzjoni tkun iffissat r-rata tal-imgħax li ser tħallas f’xi mument fil-ġejjieni.
Artikolu 329
Opzjonijiet u warrants
1. L-opzjonijiet u l-warrants fuq ir-rati tal-imgħax, l-istrumenti tad-dejn, l-ekwitajiet, l-indiċijiet tal-ekwità, il-futures finanzjarji, l-iswaps u l-muniti barranin għandhom jiġu ttrattati daqs li kieku kienu pożizzjonijiet ugwali fil-valur għall-ammont tal-istrument sottostanti li għalih tirreferi l-opzjoni, immultiplikat bid-delta tiegħu għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu. Jista' jsir netting ta; dawn il-pożizzjonijiet tal-aħħar ma' kwalunkwe pożizzjoni ta' tpaċija fit-titoli jew derivati sottostanti identiċi. Id-delta użata għandha tkun dik tal-borża kkonċernata. Għall-opzjonijiet OTC, jew fejn id-delta ma tkunx disponibbli mill-borża kkonċernata, l-istituzzjoni tista' tikkalkula d-delta hi stess billi tuża mudell adatt, soġġett għal permess mill-awtoritajiet kompetenti. Il-permess għandu jingħata jekk il-mudell jistma b’mod xieraq ir-rata ta’ bidla fil-valur tal-opzjoni jew tal-warrant fir-rigward ta’ bidliet żgħar fil-prezz tas-suq tas-sottostanti.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jirriflettu adegwatament, fir-rekwiżiti ta’ fondi proprji, riskji oħra, minbarra r-riskju tad-delta, assoċjati ma’ opzjonijiet.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji li jiddefinixxu firxa ta’ metodi sabiex jirriflettu riskji oħra fir-rekwiżiti ta’ fondi proprji, minbarra r-riskju tad-delta, imsemmija fil-paragrafu 2 b’mod proporzjonali mal-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet fl-opzjonijiet u l-warrants.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2013.
Il-Kummissjoni hija delegata bis-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
4. Qabel id-dħul fis-seħħ tal-istandards tekniċi msemmija fil-paragrafu 3, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament nazzjonali eżistenti, fejn l-awtoritajiet kompetenti jkunu applikaw dawk it-trattamenti qabel il-31 ta’ Diċembru 2013.
Artikolu 330
Tpartit (swaps)
Għall-finijiet tar-riskju tar-rati tal-imgħax, l-iswaps għandhom jiġu ttrattat fuq l-istess bażi bħal strumenti li jidhru fil-karta tal-bilanċ. Għaldaqstant, swap fuq ir-rata tal-imgħax li biha istituzzjoni tirċievi imgħax b’rata varjabbli u tħallas imgħax b’rata fissa għandu jiġi ttrattat bħala ekwivalenti għal pożizzjoni twila fi strument b’rata varjabbli b’maturità ekwivalenti għall-perijodu sal-iffissar li jmiss tal-imgħax u għal pożizzjoni qasira fi strument b’rata fissa bl-istess maturità bħal-iswap innifsha.
Artikolu 331
Riskju tar-rati tal-imgħax fuq strumenti derivati
1. L-istituzzjonijiet li jippeżaw skont is-suq u jiġġestixxu r-riskju tar-rati tal-imgħax fuq l-istrumenti derivati koperti fl-Artikoli 328 sa 330 fuq bażi ta’ fluss skontat ta’ flus (discounted-cash-flow) jistgħu, wara li jiksbu permess mill-awtoritajiet kompetenti, jużaw mudelli ta’ sensittività sabiex jikkalkulaw il-pożizzjonijiet imsemmija f’dawk l-Artikoli u jistgħu jużawhom għal kwalunkwe bond li jkun amortizzat tul il-ħajja reżidwa tiegħu minflok permezz ta’ ripagament finali wieħed tal-ammont kapitali. Il-permess għandu jingħata jekk dawn il-mudelli jiġġeneraw pożizzjonijiet li jkollhom l-istess sensittività għall-varjazzjonijiet fir-rati tal-imgħax bħall-flussi tal-flus sottostanti. Din is-sensittività għandha tiġi vvalutata b’referenza għall-movimenti indipendenti fir-rati kampjun tul il-kurva tar-rendita, b’mill-inqas punt wieħed ta’ sensittività f’kull faxxa ta’ maturità stabbilita fit-Tabella 2 fl-Artikolu 339. Il-pożizzjonijiet għandhom jiġu inklużi fil-kalkoli tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ġenerali tal-istrumenti tad-dejn.
2. L-istituzzjonijiet li ma jużawx mudelli skont il-paragrafu 1 jistgħu jittrattaw bħal li jpaċu kompletament kwalunkwe pożizzjoni fl-istrumenti derivati koperti fl-Artikoli 328 sa 330 li mill-inqas ikunu jissodisfaw il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-pożizzjonijiet ikunu tal-istess valur u denominati fl-istess munita;
(b)
ir-rata ta’ referenza (għall-pożizzjonijiet ta’ rata varjabbli) jew il-kupun (għall-pożizzjonijiet ta’ rata fissa) hija allineata mill-qrib;
(c)
id-data li jmiss għall-iffissar tar-rata tal-imgħax jew, għal pożizzjonijiet ta' kupun fiss, il-maturità reżidwa tikkorrispondi mal-limiti li ġejjin:
(i)
inqas minn xahar: l-istess ġurnata;
(ii)
bejn xahar u sena: fi żmien sebat ijiem;
(iii)
aktar minn sena: fi żmien 30 ġurnata.
Artikolu 332
Derivati tal-kreditu
1. Meta jiġi kkalkulat ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju ġenerali u speċifiku tal-parti li tieħu r-riskju tal-kreditu (il-‘bejjiegħ tal-protezzjoni’), sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandu jintuża l-ammont nozzjonali tal-kuntratt tad-derivat tal-kreditu. Minkejja l-ewwel sentenza, l-istituzzjoni tista’ tagħżel li tissostitwixxi l-valur nozzjonali bil-valur nozzjonali miżjud bil-bidla netta fil-valur tas-suq tad-derivat tal-kreditu mill-bidu tat-transazzjoni, bidla netta ’l isfel mill-perspettiva tal-bejjiegħ tal-protezzjoni li jkollha sinjal negattiv. Sabiex jiġi kkalkulat it-tnaqqis għar-riskju speċifiku, għajr total return swaps, għandha tapplika l-maturità tal-kuntratt tad-derivat tal-kreditu, u mhux il-maturità tal-obbligazzjoni. Il-pożizzjonijiet jiġu determinati kif ġej:
(a)
total return swap toħloq pożizzjoni twila fir-riskju ġenerali tal-obbligazzjoni ta’ riferiment u pożizzjoni qasira fir-riskju ġenerali tal-bond tal-gvern b’maturità ekwivalenti għall-perijodu sal-iffissar li jmiss tar-rata tal-imgħax u li huwa assenjat piż tar-riskju ta’ 0 % skont it-Titolu II, Kapitolu 2. Joħloq ukoll pożizzjoni twila fir-riskju speċifiku tal-obbligazzjoni ta’ riferiment;
(b)
swap ta’ inadempjenza tal-kreditu ma toħloqx pożizzjoni għar-riskju ġenerali. Għall-finijiet tar-riskju speċifiku, l-istituzzjoni għandha tirreġistra pożizzjoni sintetika twila f’obbligazzjoni tal-entità ta' referenza, sakemm id-derivat ma jkunx ikklassifikat esternament u ma jissodisfax il-kondizzjonijiet għal element ta' dejn li jikkwalifika, f'liema każ tiġi reġistrata pożizzjoni twila fid-derivat. Jekk il-prodott jikkomporta l-pagament ta' primjum jew ta' imgħax, dawn il-flussi ta’ flus għandhom jiġu rappreżentati bħala pożizzjonijiet nozzjonali f'bonds tal-gvern;
(c)
nota marbuta mal-kreditu b'isem wieħed toħloq pożizzjoni twila fir-riskju ġenerali tan-nota nnifisha, bħala prodott tar-rati tal-imgħax. Għall-fini tar-riskju speċifiku, tinħoloq pożizzjoni sintetika twila f’obbligazzjoni tal-entità ta' referenza. Pożizzjoni twila addizzjonali tinħoloq fl-emittent tan-nota. Meta n-nota marbuta mal-kreditu jkollha klassifikazzjoni esterna u tissodisfa l-kondizzjonijiet għal element ta' dejn li jikkwalifika, tista' tiġi rreġistrata biss pożizzjoni twila bir-riskju speċifiku tan-nota;
(d)
minbarra pożizzjoni twila fir-riskju speċifiku tal-emittent tan-nota, nota marbuta mal-kreditu b’ismijiet multipli li tipprovdi protezzjoni proporzjonali toħloq pożizzjoni f’kull entità ta' referenza, bl-ammont nozzjonali totali tal-kuntratt assenjat fost il-pożizzjonijiet skont il-proporzjon tal-ammont nozzjonali totali li kull skopertura tirrappreżenta għal entità ta' referenza. Fejn tista' tintgħażel iżjed minn obbligazzjoni waħda ta' entità ta' referenza, l-obbligazzjoni bl-ogħla ppeżar tar-riskju tiddetermina r-riskju speċifiku.
(e)
derivat tal-kreditu tat-tip “first-asset-to-default” joħloq pożizzjoni għall-ammont nozzjonali f’obbligazzjoni ta’ kull entità ta’ referenza. Jekk id-daqs tal-pagament massimu minħabba avveniment ta’ kreditu jkun inqas mir-rekwiżit ta' fondi proprji skont il-metodu fl-ewwel sentenza ta’ dan il-punt, l-ammont massimu ta' ħlas jista' jittieħed bħala r-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku
Derivat tal-kreditu tat-tip “n-th-asset-to-default” joħloq pożizzjoni għall-ammont nozzjonali f’obbligazzjoni ta’ kull entità ta' referenza minbarra l-entitajiet ta' referenza n-1 bir-rekwiżit l-iżjed baxx ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku. Jekk id-daqs tal-pagament massimu minħabba avveniment ta’ kreditu jkun inqas mir-rekwiżit ta' fondi proprji skont il-metodu fl-ewwel sentenza ta’ dan il-punt, l-ammont massimu ta' ħlas jista' jittieħed bħala r-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku
Fejn derivat tal-kreditu tat-tip "n-th-to-default" ikun ikklassifikat esternament, il-bejjiegħ tal-protezzjoni għandu jikkalkula r-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku billi juża l-klassifikazzjoni tad-derivat u japplika l-ippeżar tar-riskju tat-titolizzazzjoni rispettiv kif applikabbli.
2. Għall-parti li tittrasferixxi r-riskju tal-kreditu (ix-xerrej tal-protezzjoni), il-pożizzjonijiet jiġu determinati bħala l-prinċipju riflessiv (‘mirror principle’) tal-bejjiegħ tal-protezzjoni, bl-eċċezzjoni ta’ nota marbuta mal-kreditu (li ma tinvolvi l-ebda pożizzjoni qasira fl-emittent). Meta jiġi kkalkulat ir-rekwiżit ta' fondi proprji għax-‘xerrej tal-protezzjoni’, għandu jintuża l-ammont nozzjonali tal-kuntratt ta' derivat tal-kreditu. Minkejja l-ewwel sentenza, l-istituzzjoni tista’ tagħżel li tissostitwixxi l-valur nozzjonali bil-valur nozzjonali miżjud bil-bidla netta fil-valur tas-suq tad-derivat tal-kreditu mill-bidu tat-transazzjoni, bidla netta ’l isfel mill-perspettiva tal-bejjiegħ tal-protezzjoni li jkollha sinjal negattiv. Jekk f’xi mument partikolari jkun hemm opzjoni ta’ xiri flimkien ma’ step-up, dan il-mument jiġi ttrattat bħala l-maturità tal-protezzjoni.
3. Derivati tal-kreditu skont l-Artikolu 338(1) jew (3) għandhom jiġu inklużi biss fid-determinazzjoni tar-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku skont l-Artikolu 338(4).
Artikolu 333
Titoli mibjugħa skont ftehim ta’ xiri mill-ġdid jew self
Dak li jittrasferixxi titoli jew drittijiet iggarantiti marbuta mas-sjieda tat-titoli fi ftehim ta’ xiri mill-ġdid u dak li jislef titoli f'self ta' titoli għandhom jinkludu dawk it-titoli fil-kalkolu tar-rekwiżit ta’ fondi proprji skont dan il-Kapitolu sakemm dawn it-titoli jkunu pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar.
Taqsima 2
Strumenti tad-dejn
Artikolu 334
Pożizzjonijiet netti fi strumenti tad-dejn
Il-pożizzjonijiet netti għandhom jiġu kklassifikati skont il-munita li fiha jkunu denominati u għandhom jikkalkulaw ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju ġenerali u speċifiku f’kull munita individwali b’mod separat.
Subtaqsima 1
Riskju speċifiku
Artikolu 335
Limitu massimu tar-rekwiżit ta’ fondi proprji għal pożizzjoni netta
L-istituzzjoni tista’ tiffissa limitu massimu għar-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku ta’ pożizzjoni netta fi strument tad-dejn li jkun daqs it-telf massimu possibbli relatat mar-riskju ta’ inadempjenza. Għal pożizzjoni qasira, dak il-limitu jista’ jiġi kkalkulat bħala bidla fil-valur minħabba li l-istrument jew, fejn rilevanti, l-ismijiet sottostanti immedjatament isiru ħielsa mir-riskju ta' inadempjenza.
Artikolu 336
Rekwiżit ta’ fondi proprji għall-istrumenti tad-dejn mhux ta’ titolizzazzjoni
1. L-istituzzjoni għandha tassenja l-pożizzjonijiet netti tagħha fil-portafoll tan-negozjar fi strumenti li mhumiex pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni kif ikkalkulati skont l-Artikolu 327 lill-kategoriji xierqa tat-Tabella 1 fuq il-bażi tal-emittent jew id-debitur, il-valutazzjoni tal-kreditu esterna jew interna, u l-maturità reżidwa tagħhom, u mbagħad timmultiplikahom bl-ippeżar muri f’dik it-tabella. Sabiex tikkalkula r-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku tagħha, hija għandha tgħodd il-pożizzjonijiet ippeżati tagħha li jirriżultaw mill-applikazzjoni ta’ dan l-Artikolu, irrispettivament minn jekk ikunux pożizzjonijiet twal jew qosra.
Tabella 1
Kategoriji
Kategoriji
Titoli ta’ dejn li jirċievu piż tar-riskju ta’ 0 % skont l-Approċċ Standardizzat għar-riskju tal-kreditu.
0 %
Titoli ta’ dejn li jirċievu piż tar-riskju ta’ 20 % jew 50 % skont l-Approċċ Standardizzat għar-riskju tal-kreditu u għal elementi oħra li jikkwalifikaw kif definit fil-paragrafu 4.
0,25 % (terminu reżidwu sal-maturità finali ta’ sitt xhur jew inqas)
1,00 % (terminu reżidwu sal-maturità finali ta' iżjed minn sitt xhur u sa 24 xahar, inklużi)
1,60 % (terminu reżidwu sal-maturità li jaqbeż l-24 xahar)
Titoli ta’ dejn li jirċievu piż tar-riskju ta’ 100 % skont l-Approċċ Standardizzat għar-riskju tal-kreditu.
8,00 %
Dejn li jirċievi piż tar-riskju ta’ 150 % skont l-Approċċ Standardizzat għar-riskju tal-kreditu.
12,00 %
2. Għall-istituzzjonijiet li japplikaw l-Approċċ IRB għall-klassi ta' skopertura li minnha jagħmel parti l-emittent tal-istrument tad-dejn, sabiex jikkwalifikaw għal piż tar-riskju skont l-Approċċ Standardizzat għar-riskju tal-kreditu kif imsemmi fil-paragrafu 1, l-emittent tal-iskopertura għandu jkollu klassifikazzjoni interna b’PD ekwivlenti għal jew inqas minn dik assoċjata mal-livell xieraq ta’ kwalità tal-kreditu skont l-Approċċ Standardizzat.
3. L-istituzzjonijiet jistgħu jikkalkulaw ir-rekwiżiti tar-riskju speċifiku għal kwalunkwe bond li tikkwalifika għal piż tar-riskju ta’ 10 % skont it-trattament stipulat fl-Artikolu 129(4), (5) u (6) bħala nofs ir-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku applikabbli għat-tieni kategorija fit-Tabella 1.
4. Elementi oħra li jikkwalifikaw huma:
(a)
pożizzjonijiet twal u qosra f’assi li għalihom ma tkunx disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata u li jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(i)
ikunu kkunsidrati mill-istituzzjoni kkonċernata bħala likwidi biżżejjed;
(ii)
il-kwalità tal-investiment tagħhom tkun, skont id-diskrezzjoni tal-istituzzjoni nnifisha, mill-inqas ekwivalenti għal dik tal-assi msemmija fit-Tabella 1, it-tieni filliera;
(iii)
ikunu kkwotati f'mill-anqas suq irregolat wieħed fi Stat Membri jew f’borża f’pajjiż terz sakemm il-borża tkun rikonoxxuta mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru rilevanti;
(b)
pożizzjonijiet twal u qosra f’assi maħruġa minn istituzzjonijiet soġġetti għar-rekwiżiti ta’ fondi proprji stabbiliti f’dan ir-Regolament li jkunu kkunsidrati mill-istituzzjoni kkonċernata bħala likwidi biżżejjed u li l-kwalità tal-investiment tagħhom tkun, skont id-diskrezzjoni tal-istituzzjoni nnifisha, mill-inqas ekwivalenti għal dik tal-assi msemmija fit-Tabella 1, it-tieni filliera;
(c)
titoli maħruġa minn istituzzjonijiet li jkunu kkunsidrati li għandhom kwalità tal-kreditu ekwivalenti, jew ogħla, minn dawk assoċjati mal-livell 2 tal-kwalità tal-kreditu skont l-Approċċ Standardizzat għar-riskju tal-kreditu tal-iskoperturi għall-istituzzjonijiet u li jkunu soġġetti għal arranġamenti superviżorji u regolatorji komparabbli ma’ dawk skont dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE.
L-istituzzjonijiet li jużaw il-punti (a) jew (b) għandu jkollhom fis-seħħ metodoloġija dokumentata sabiex jivvalutaw jekk l-assi jilħqux ir-rekwiżiti f’dawk il-punti u għandhom jinnotifikaw din il-metodoloġija lill-awtoritajiet kompetenti.
Artikolu 337
Rekwiżit ta’ fondi proprji għal strumenti ta’ titolizzazzjoni
1. Għal strumenti fil-portafoll tan-negozjar li huma pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni, l-istituzzjoni għandha tagħti piż, b’dawn li ġejjin, lill-pożizzjonijiet netti tagħha kif ikkalkulati skont l-Artikolu 327(1):
(a)
għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jkunu soġġetti għall-Approċċ Standardizzat għar-riskju tal-kreditu fil-portafoll mhux tan-negozjar tal-istess istituzzjoni, 8 % tal-piż tar-riskju skont l-Approċċ Standardizzat kif stabbilitf’Titolu II, Kapitolu 5, Taqsima 3;
(b)
għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jkunu soġġetti għall-Approċċ Ibbażat fuq Klassifikazzjoni Interna fil-portafoll mhux tan-negozjar tal-istess istituzzjoni, 8 % tal-piż tar-riskju skont l-Approċċ Ibbażat fuq il-Klassifikar Intern kif stabbilitf’Titolu II, Kapitolu 5, Taqsima 3.
2. Il-Metodu tal-Formula Superviżorja stabbilit fl-Artikolu 262 jista’ jintuża meta l-istituzzjoni tkun tista’ tipproduċi stimi tal-PD, u fejn applikabbli l-valur tal-iskopertura u LGD bħala inputs fil-Metodu tal-Formula Superviżorja skont ir-rekwiżiti għall-istima ta’ dawk il-parametri skont l-Approċċ Ibbażat fuq il-Klassifikar Intern skontTitolu II, Kapitolu 3.
Istituzzjoni għajr istituzzjoni oriġinatriċi li tista’ tapplikah għall-istess pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni fil-portafoll mhux tan-negozjar tagħha tista’ biss tuża dak il-metodu jekk tikseb permess mill-awtoritajiet kompetenti, liema permess għandu jingħata meta l-istituzzjoni tissodisfa l-kondizzjoni fl-ewwel subparagrafu.
Bħala alternattiva, stimi tal-PD u LGD bħala inputs fil-Metodu tal-Formula Superviżorja jistgħu jiġu wkoll determinati abbażi ta’ stimi li jkunu derivati minn approċċ IRC ta’ istituzzjoni li tkun ingħatat il-permess biex tuża mudell intern għar-riskju speċifiku tal-istrumenti tad-dejn. L-alternattiva tal-aħħar tista’ tintuża biss jekk jinkiseb permess mill-awtoritajiet kompetenti, liema permess għandu jingħata jekk dawk l-istimi jissodisfaw ir-rekwiżiti kwantitattivi għall-Approċċ Ibbażat fuq il-Klassifikar Intern stabbilit f’Titolu II, Kapitolu 3.
B'konformità mal-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, l-ABE għandha toħroġ linji gwida dwar l-użu ta' stimi tal-PD u l-LGD bħala inputs meta dawk l-istimi jkunu bbażati fuq approċċ IRC.
3. Għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li huma soġġetti għal piż tar-riskju addizzjonali skont l-Artikolu 407, għandu jiġi applikat 8 % tal-piż totali tar-riskju.
Ħlief għal pożizzjonijiet ta' titolizzazzjoni ttrattati skont l-Atrtikolu 338(4), l-istituzzjoni għandha tgħodd il-pożizzjonijiet ppeżati tagħha li jirriżultaw mill-applikazzjoni ta’ dan l-Artikolu (irrispettivament minn jekk ikunux twal jew qosra) sabiex tikkalkula r-rekwiżit ta’ fondi proprji tagħha għarr-riskju speċifiku.
4. Bħala deroga mit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 3, għal perijodu tranżizzjonali li jintemm fil-31 ta’ Diċembru 2014, l-istituzzjoni għandha tgħodd b’mod separat il-pożizzjonijiet twal netti ppeżati tagħha u l-pożizzjonijiet qosra netti ppeżati tagħha. L-ogħla minn dawk is-somom għandha tikkostittwixxi r-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku. Madanakollu, kull tliet xhur, l-istituzzjoni għandha tirrapporta lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru tad-domiċilju s-somma totali tal-pożizzjonijiet twal netti ppeżati u dawk qosra netti ppeżati tagħha, maqsumin skont it-tipi ta' assi sottostanti.
5. Fejn istituzzjoni oriġinatriċi ta' titolizzazzjoni tradizzjonali ma tissodisfax il-kondizzjonijiet għat-trasferiment ta' riskju sinifikanti fl-Artikolu 243, din għandha tinkludi fil-kalkolu tar-rekwiżit ta' fondi proprji skont dan l-Artikolu l-iskoperturi titolizzati minflok il-pożizzjonijiet titolizzati tagħha minn din it-titolizzazzjoni.
Fejn istituzzjoni oriġinatriċi ta' titolizzazzjoni sintetika ma tissodisfax il-kondizzjonijiet għat-trasferiment ta' riskju sinifikanti fl-Artikolu 244, din għandha tinkludi fil-kalkolu tar-rekwiżit ta' fondi proprji skont dan l-Artikolu l-iskoperturi titolizzati minn din it-titolizzazzjoni, iżda mhux kwalunkwe protezzjoni ta' kreditu miksuba mill-portafoll ta' titolizzazzjoni.
Artikolu 338
Rekwiżit ta’ fondi proprji għall-portafoll kummerċjali ta’ korrelazzjoni
1. Il-portafoll kummerċjali ta’ korrelazzjoni għandu jikkonsisti f’pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni u derivati tal-kreditu tat-tip "n-th-to-default" li jissodisfaw il-kriterji kollha li ġejjin:
(a)
il-pożizzjonijiet la jkunu pożizzjonijiet ta’ rititolizzazzjoni, la opzjonijiet fuq segment ta’ titolizzazzjoni, u lanqas xi derivati oħra ta' skoperturi ta’ titolizzazzjoni li ma jipprovdux sehem prorata fir-rikavat ta’ segment ta’ titolizzazzjoni;
(b)
l-istrumenti ta’ referenza kollha jkunu wieħed minn dawn li ġejjin:
(i)
strumenti b'isem wieħed, inklużi derivati tal-kreditu b'isem wieħed, li għalihom ikun jeżisti suq likwidu bidirezzjonali;
(ii)
indiċi negozjati b’mod komuni bbażati fuq dawk l-entitajiet ta' referenza.
Suq bidirezzjonali jitqies li jeżisti meta jkun hemm offerti bona fide indipendenti għax-xiri u l-bejgħ b'mod li prezz relatat b’mod raġonevoli mal-aħħar prezz ta’ bejgħ jew offerta kompetittiva bona fide attwali u kwotazzjonijiet tal-offerti jkunu jistgħu jiġu determinati fi żmien ġurnata u saldati b'tali prezz fi żmien relattivament qasir b’konformità mal-prattika tan-negozju.
2. Pożizzjonijiet li jirreferu għal kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin m’għandhomx ikunu parti mill-portafoll kummerċjali ta’ korrelazzjoni:
(a)
sottostanti li jista’ jiġi assenjat għall-klassi ta' skoperturi ‘skoperturi fil-livell tal-konsumaturi‧ jew għall-klassi ta' skoperturi ‧skoperturi‧ ggarantiti minn ipoteka fuq proprjetà immobbli’ skont l-Approċċ Standardizzat għar-riskju tal-kreditu fil-portafoll mhux tan-negozjar ta’ istituzzjoni;
(b)
pretensjoni fuq entità b’għan speċjali, ikkollateralizzata direttament jew indirettament, b'pożizzjoni li nnifisha ma tkunx eliġibbli għal inklużjoni fil-portafoll kummerċjali ta’ korrelazzjoni skont il-paragrafu 1 u dan il-paragrafu.
3. Fil-portafoll kummerċjali ta’ korrelazzjoni, istituzzjoni tista’ tinkludi pożizzjonijiet li la huma pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni u lanqas derivati tal-kreditu tat-tip "n-th-to-default" iżda li joperaw bħala hedge għal pożizzjonijiet oħra ta’ dak il-portafoll, sakemm jeżisti suq bidirezzjonali likwidu kif deskritt fl-aħħar subparagrafu tal-paragrafu 1 għall-istrument jew is-sottostanti tiegħu.
4. Istituzzjoni għandha tiddetermina l-akbar wieħed mill-ammonti li ġejjin bħala r-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku għall-portafoll kummerċjali ta’ korrelazzjoni:
(a)
ir-rekwiżit totali ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku li jkun japplika biss għall-pożizzjonijiet netti twal tal-portafoll kummerċjali ta’ korrelazzjoni;
(b)
ir-rekwiżit totali ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku li jkun japplika biss għall-pożizzjonijiet netti qosra tal-portafoll kummerċjali ta’ korrelazzjoni.
Subtaqsima 2
Riskju ġenerali
Artikolu 339
Kalkolu tar-riskju ġenerali bbażat fuq il-maturità
1. Sabiex jiġu kkalkulati r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ġenerali, il-pożizzjonijiet kollha għandhom jiġu ppeżati skont il-maturità kif spjegat fil-paragrafu 2 sabiex jiġi kkalkulat l-ammont ta’ fondi proprji meħtieġa għalihom. Dan ir-rekwiżit għandu jitnaqqas meta pożizzjoni ppeżata tinżamm flimkien ma’ pożizzjoni opposta ppeżata fl-istess faxxa ta’ maturità. Għandu jsir ukoll tnaqqis fir-rekwiżit meta l-pożizzjonijiet ippeżati opposti jaqgħu f’faxex ta’ maturità differenti, f'liema każ id-daqs ta’ dan it-tnaqqis ikun jiddependi kemm minn jekk iż-żewġ pożizzjonijiet jaqgħux fl-istess żona jew le, kif ukoll miż-żoni partikolari li fihom jaqgħu.
2. L-istituzzjoni għandha tassenja l-pożizzjonijiet netti tagħha fil-faxex ta’ maturità adatti fil-kolonna 2 jew 3, kif xieraq, fit-Tabella 2 fil-paragrafu 4. Hija għandha tagħmel dan fuq il-bażi ta’ maturità reżidwa fil-każ ta’ strumenti b’rata fissa u fuq il-bażi tal-perijodu sakemm ir-rata tal-imgħax terġa' tiġi ffissata fil-każ ta’ strumenti li r-rata tal-imgħax fuqhom tkun varjabbli qabel il-maturità finali. Għandha tiddistingwi wkoll bejn strumenti tad-dejn b’kupun ta’ 3 % jew aktar u dawk b’kupun ta’ inqas minn 3 % u għaldaqstant, tallokahom fil-kolonna 2 jew il-kolonna 3 fit-Tabella 2. Imbagħad għandha timmultiplika kull wieħed minnhom bl-ippeżar għall-faxxa ta’ maturità inkwistjoni fil-kolonna 4 fit-Tabella 2.
3. L-istituzzjoni għandha mbagħad tikkalkula s-somma tal-pożizzjonijet twal ippeżati u s-somma tal-pożizzjonijiet qosra ippeżati f’kull faxxa ta’ maturità. L-ammont tal-ewwel somma li jkun ibbilanċjat bit-tieni somma f’faxxa ta’ maturità partikolari għandu jkun il-pożizzjoni ppeżata bbilianċjata f’dik il-faxxa, filwaqt li l-pożizzjoni twila jew qasira reżidwa għandha tkun il-pożizzjoni ppeżata mhux ibbilanċjata għall-istess faxxa. Imbagħad għandu jiġi kkalkulat it-total tal-pożizzjonijiet ippeżati bbilanċjati fil-faxex kollha.
4. L-istituzzjoni għandha tikkalkula t-totali tal-pożizzjonijiet twal ippeżati mhux ibbilanċjati għall-faxex inklużi f’kull żona tat-Tabella 2 sabiex tiddetermina l-pożizzjoni twila ppeżata mhux ibbilanċjata għal kull żona. Bl-istess mod, is-somma tal-pożizzjonijiet qosra ppeżati mhux imqabbla għal kull faxxa f’żona partikolari għandha tingħadd sabiex tiġi kkalkulata l-pożizzjoni qasira ppeżata mhux ibbilanċjata għal dik iż-żona. Dik il-parti tal-pożizzjoni twila ppeżata mhux ibbilanċjata għal żona partikolari li tkun ibbilanċjata bil-pożizzjoni qasira ppeżata mhux ibbilanċjata għall-istess żona għandha tkun il-pożizzjoni ppeżata ibbilanċjata għal dik iż-żona. Dik il-parti tal-pożizzjoni twila ppeżata mhux ibbilanċjata jew dik qasira ppeżata mhux ibbilanċjata għal żona li, għaldaqstant, ma tkunx tista’ tkun ibbilanċjata, għandha tkun il-pożiżżjoni ppeżata mhux ibbilanċjata għal dik iż-żona.
Tabella 2
Żona
Faxxa ta’ maturità
Piż differenzjat (f' %)
Tibdil preżunt fir-rata tal-imgħax (f' %)
Kupun ta’ 3 % jew aktar
Kupun ta’ inqas minn 3 %
L-Ewwel
0 ≤ 1 xahar
0 ≤ 1 xahar
0,00
-
1 ≤ 3-il xahar
1 ≤ 3-il xahar
0,20
1,00
3 ≤ 6-il xahar
3 ≤ 6-il xahar
0,40
1,00
6 ≤ 12-il xahar
6 ≤ 12-il xahar
0,70
1,00
It-Tieni
1 ≤ 2 sentejn
1.0 ≤ 1.9 snin
1,25
0,90
2 ≤ 3 snin
1.9 ≤ 2.8 snin
1,75
0,80
3 ≤ 4 snin
2.8 ≤ 3.6 snin
2,25
0,75
It-Tielet
4 ≤ 5 snin
3.6 ≤ 4.3 snin
2,75
0,75
5 ≤ 7 snin
4.3 ≤ 5.7 snin
3,25
0,70
7 ≤ 10 snin
5.7 ≤ 7.3 snin
3,75
0,65
10 ≤ 15 snin
7.3 ≤ 9.3 snin
4,50
0,60
15 ≤ 20 snin
9.3 ≤ 10.6 snin
5,25
0,60
20 sena
10.6 ≤ 12.0 snin
6,00
0,60
12.0 ≤ 20.0 snin
8,00
0,60
20 sena
12,50
0,60
5. L-ammont ta’ pożizzjoni ppeżata mhux ibbilanċjata twila jew qasira fl-ewwel żona li tkun ibbilanċjata bil-pożizzjoni twila jew qasira ppeżata mhux ibbilanċjata fit-tieni żona għandha mbagħad tkun il-pożizzjoni ppeżata bbilanċjata bejn l-ewwel u t-tieni żona. L-istess kalkolu għandu jsir fir-rigward ta’ dik il-parti tal-pożizzjoni ppeżata mhux ibbilanċjata fit-tieni żona li jkun fadal u l-pożizzjoni ppeżata mhux ibbilanċjata fit-tielet żona sabiex tiġi kkalkulata l-pożizzjoni ppeżata ibbilanċjata bejn it-tieni u t-tielet żona.
6. L-istituzzjoni tista' tinverti l-ordni fil-paragrafu 5 sabiex tikkalkula l-pożizzjoni ppeżata ibbilanċjata bejn it-tieni u t-tielet żona qabel ma tikkalkula dik il-pożizzjoni bejn l-ewwel u t-tieni żona.
7. Il-bqija tal-pożizzjoni ppeżata mhux ibbilanċjata fl-ewwel żona għandha mbagħad tkun ibbilanċjata ma’ x’jifdal minn dik tat-tielet żona wara l-ibbilanċjar ta’ din tal-aħħar mat-tieni żona sabiex tiġi determinata l-pożizzjoni ppeżata ibbilanċjata bejn l-ewwel u t-tielet żona.
8. Wara t-tliet kalkoli separati ta’ bbilanċjar fil-paragrafi 5, 6 u 7, għandhom jingħaddu flimkien il-pożizzjonijiet reżidwi.
9. Ir-rekwiżit ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni għandu jiġi kkalkulat bħala s-somma ta’:
(a)
10 % tas-somma tal-pożizzjonijiet ippeżati bbilanċjati fil-faxex kollha ta’ maturità;
(b)
40 % tal-pożizzjoni ppeżata bbilanċjata fl-ewwel żona;
(c)
30 % tal-pożizzjoni ppeżata bbilanċjata fit-tieni żona;
(d)
30 % tal-pożizzjoni ppeżata bbilanċjata fit-tielet żona;
(e)
40 % tal-pożizzjoni ppeżata bbilanċjata bejn l-ewwel u t-tieni żona u bejn it-tieni u t-tielet żona;
(f)
150 % tal-pożizzjoni ppeżata bbilanċjata bejn l-ewwel u t-tielet żona;
(g)
100 % tal-pożizzjonijiet ippeżati reżidwi mhux ibbilanċjati.
Artikolu 340
Kalkolu tar-riskju ġenerali bbażat fuq it-tul taż-żmien
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw approċċ għall-kalkolu tar-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju ġenerali fuq l-istrumenti tad-dejn li jirrefletti t-tul taż-żmien, minflok l-approċċ stabbilit fl-Artikolu 339, sakemm l-istituzzjoni tagħmel dan fuq bażi konsistenti.
2. Skont l-approċċ ibbażat fuq it-tul taż-żmien imsemmi fil-paragrafu 1, l-istituzzjoni għandha tieħu l-valur tas-suq ta’ kull strument tad-dejn b’rata fissa u minn dan tikkalkula r-rendiment tiegħu sal-maturità, li hija r-rata ta' skont impliċita ta’ dak l-istrument. Fil-każ ta’ strumenti b’rata varjabbli, l-istituzzjoni għandha tieħu l-valur tas-suq ta’ kull strument u minn dan tikkalkula r-rendiment tiegħu bis-suppożizzjoni li l-ammont kapitali jkun dovut fid-darba li jmiss meta r-rata tal-imgħax tkun tista’ tinbidel.
3. Imbagħad, l-istituzzjoni għandha tikkalkula t-tul taż-żmien modifikat ta’ kull strument tad-dejn fuq il-bażi tal-formula li ġejja:
fejn:
D
=
it-tul ta' żmien ikkalkulat skont il-formula li ġejja:
fejn:
R
=
ir-rendiment sal-maturità;
Ct
=
ħlas fi flus f'ħin t;
M
=
il-maturità totali.
Għandha ssir korrezzjoni fil-kalkolu tat-tul taż-żmien modifikat għall-istrumenti tad-dejn li huma soġġetti għar-riskju ta' ħlas minn qabel. L-ABE għandha, f'konformità mal-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, toħroġ linji gwida dwar kif għandhom jiġu applikati tali korrezzjonijiet.
4. L-istituzzjoni għandha mbagħad talloka kull strument tad-dejn fiż-żona xierqa fit-Tabella 3. Għandha tagħmel dan fuq il-bażi tat-tul taż-żmien modifikat ta’ kull strument.
Tabella 3
Żona
Tul taż-żmien modifikat
(fi snin)
Imgħax preżunt (varjazzjoni f’%)
L-Ewwel
0 ≤ 1,0
1,0
It-Tieni
1,0 ≤ 3,6
0,85
It-Tielet
3,6
0,7
5. Imbagħad, l-istituzzjoni għandha tikkalkula l-pożizzjoni ppeżata skont it-tul taż-żmien għal kull strument billi timmultiplika l-prezz tas-suq tiegħu bit-tul taż-żmien modifikat tiegħu u bil-varjazzjoni preżunta fir-rata tal-imgħax għal strument b’dak it-tul taż-żmien modifikat partikolari (ara l-kolonna 3 fit-Tabella 3).
6. L-istituzzjoni għandha tikkalkula l-pożizzjonijiet twal tagħha ppeżati skont it-tul taż-żmien u dawk qosra ppeżati skont it-tul taż-żmien f’kull żona. L-ammont tal-ewwel somma li jkun ibbilanċjat bit-tieni somma f’kull żona għandu jkun il-pożizzjoni ppeżata skont it-tul taż-żmien ibbilanċjata għal dik iż-żona.
Imbagħad, l-istituzzjoni għandha tikkalkula l-pożizzjonijiet ippeżati skont it-tul taż-żmien mhux ibbilanċjati għal kull żona. Hija mbagħad għandha ssegwi l-proċeduri għall-pożizzjonijiet ippeżati mhux ibbilanċjati stabbiliti fl-Artikolu339(5) sa (8).
7. Imbagħad, ir-rekwiżit ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni għandu jiġi kkalkulat bħala s-somma ta’ dawn li ġejjin:
(a)
2 % tal-pożizzjoni ppeżata skont it-tul taż-żmien ibbilanċjata għal kull żona;
(b)
40 % tal-pożizzjonijiet ippeżati skont it-tul taż-żmien ibbilanċjati bejn l-ewwel u t-tieni żona u bejn it-tieni u t-tielet żona;
(c)
150 % tal-pożizzjoni ppeżata skont it-tul taż-żmien ibbilanċjata bejn l-ewwel u t-tielet żona;
(d)
100 % tal-pożizzjonijiet reżidwi ppeżati skont it-tul taż-żmien mhux ibbilanċjati.
Taqsima 3
Ekwitajiet
Artikolu 341
Pożizzjonijiet netti fi strumenti azzjonarji
1. L-istituzzjoni għandha tgħodd b’mod separat il-pożizzjonijiet twal netti kollha tagħha u l-pożizzjonijiet qosra netti kollha tagħha skont l-Artikolu 327. Is-somma tal-valur assolut taż-żewġ ċifri għandha tkun il-pożizzjoni grossa kumplessiva tagħha.
2. L-istituzzjoni għandha tikkalkula, b’mod separat għal kull suq, id-differenza bejn is-somma tal-pożizzjonijiet netti twal u qosra. Is-somma tal-valuri assoluti ta’ dawn id-differenzi għandha tkun il-pożizzjoni netta kumplessiva tagħha.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji li jiddefinixxu t-terminu ‘suq’ imsemmi fil-paragrafu 2.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni tiġi delegata bis-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 342
Riskju speċifiku ta' strumenti tal-ekwità
L-istituzzjoni għandha timmultiplika l-pożizzjoni grosssa kumplessiva tagħha bi 8 % sabiex tikkalkula r-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku.
Artikolu 343
Riskju ġenerali ta' strumenti tal-ekwità
Ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju ġenerali għandu jkun il-pożizzjoni netta kumplessiva tal-istituzzjoni multiplikata bi 8 %.
Artikolu 344
Indiċijiet tal-borża
1. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi li jelenkaw l-indiċijiet tal-borża li għalihom ikunu disponibbli t-trattamenti stipulati fit-tieni sentenza tal-paragrafu 4.
L-ABE għandha tissottometti dawn l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
2. Qabel id-dħul fis-seħħ tal-istandards tekniċi msemmija fil-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament stabbilit fil-paragrafi 3 u 4, fejn l-awtoritajiet kompetenti jkunu applikaw dak it-trattament qabel l-1 ta’ Jannar 2014.
3. Il-futures tal-indiċi tal-kambju, l-ekwivalenti ppeżati skont delta tal-opzjonijiet fil-futures tal-indiċi tal-borża u l-indiċijiet tal-borża li minn hawn ’il quddiem ser issir referenza għalihom b’mod kollettiv bħala ‘futures tal-indiċi tal-borża’, jistgħu jinqasmu f’pożizzjonijiet f’kull waħda mill-ekwitajiet kostitwenti tagħhom. Dawn il-pożizzjonijiet jistgħu jiġu ttrattati bħala pożizzjonijiet sottostanti fl-ekwitajiet inkwistjoni, u għalihom jista' jsir netting ma' pożizzjonijiet opposti fl-ekwitajiet sottostanti nnifishom. L-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw lill-awtorità kompetenti dwar l-użu li jagħmlu minn dak it-trattament.
4. Meta future tal-indiċi tal-kambju ma jinqasamx fil-pożizzjonijiet sottostanti tiegħu, dan għandu jiġi ttrattat daqs li kieku kien ekwità individwali. Madankollu, ir-riskju speċifiku fuq din l-ekwità individwali jista’ jiġi injorat jekk il-future tal-indiċi tal-kambju inkwistjoni jiġi negozjat fil-borża u jirrappreżenta indiċi rilevanti diversifikat b’mod xieraq.
Taqsima 4
Sottoskrizzjoni
Artikolu 345
Tnaqqis tal-pożizzjonijiet netti
1. Fil-każ tas-sottoskrizzjoni ta’ strumenti tad-dejn u l-ekwità, istituzzjoni tista’ tuża l-proċedura li ġejja sabiex tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji tagħha. L-istituzzjoni għandha l-ewwel tikkalkula l-pożizzjonijiet netti billi tnaqqas il-pożizzjonijiet sottoskritti li jkunu ffirmati jew sottoskritti mill-ġdid minn partijiet terzi fuq il-bażi ta’ ftehimiet formali. L-istituzzjoni għandha mbagħad tnaqqas il-pożizzjonijiet netti bil-fatturi ta’ tnaqqis fit-Tabella 4 u tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji tagħha billi tuża l-pożizzjonijiet sottoskritti mnaqqsa.
Tabella 4
jum tax-xogħol 0:
100 %
jum tax-xogħol 1:
90 %
jiem tax-xogħol 2 sa 3:
75 %
jum tax-xogħol 4:
50 %
jum tax-xogħol 5:
25 %
wara jum tax-xogħol 5:
0 %.
‘Jum tax-xogħol żero’ għandu jkun il-jum tax-xogħol li fih l-istituzzjoni tieħu l-impenn mingħajr kondizzjonijiet li taċċetta kwantità magħrufa ta’ titoli bi prezz miftiehem.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti bl-użu li jagħmlu mill-paragrafu 1.
Taqsima 5
Rekwiżiti ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku għal pożizzjonijiet iħħeġġjati minn derivati tal-kreditu
Artikolu 346
Tnaqqis għal hedges minn derivati tal-kreditu
1. Għandu jingħata tnaqqis għal hedges ipprovduti minn derivati tal-kreditu, skont il-prinċipji stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 6.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jittrattaw din il-pożizzjoni fid-derivat tal-kreditu bħala ‧komponent‧ wieħed u l-pożizzjoni ħħeġġjata li jkollha l-istess ammont nominali, jew, fejn applikabbli, ammont nozzjonali, bħala l-‧komponent‧ l-ieħor.
3. Għandu jingħata tnaqqis sħiħ meta l-valuri taż-żewġ partijiet jimxu dejjem fid-direzzjoni opposta u b'mod ġenerali ndaqs. Dan ikun il-każ fis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
iż-żewġ komponenti jikkonsistu fi strumenti kompletament identiċi;
(b)
pożizzjoni twila fi flus tkun iħħeġġjata b’total rate of return swap (jew viċe versa) u jkun hemm qbil preċiż bejn l-obbligazzjoni ta’ riferiment u l-iskopertura sottostanti (jiġifieri, il-pożizzjoni fi flus). Il-maturità tal-iswap innifisha tista’ tkun differenti minn dik tal-iskopertura sottostanti.
F'dawn is-sitwazzjonijiet, ir-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku ma għandu jiġi applikat għall-ebda naħa tal-pożizzjoni.
4. Tpaċija ta' 80 % tiġi applikata meta l-valuri taż-żewġ partijiet jimxu dejjem fid-direzzjoni opposta u fejn ikun hemm qbil preċiż f’termini tal-obbligazzjoni ta’ riferiment, tal-maturità kemm tal-obbligazzjoni ta’ riferiment kif ukoll tad-derivat tal-kreditu, u tal-munita tal-iskopertura sottostanti. Barra minn hekk, l-elementi ewlenin tal-kuntratt tad-derivat tal-kreditu ma għandhomx iwasslu biex il-moviment fil-prezz tad-derivat tal-kreditu jitbiegħed materjalment mill-movimenti tal-pożizzjoni fi flus. Sal-punt li t-transazzjoni tittrasferixxi riskju, tiġi applikata tpaċija ta’ 80 % għar-riskju speċifiku fin-naħa tat-transazzjoni bl-ogħla rekwiżit ta’ fondi proprji, filwaqt li r-rekwiżiti għar-riskju speċifiku tan-naħa l-oħra għandhom ikunu żero.
5. Fin-nuqqas tas-sitwazzjonijiet tal-paragrafi 3 u 4, għandu jingħata tnaqqis parzjali, fis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-pożizzjoni taqa’ taħt il-paragrafu 3(b) iżda hemm diskrepanza fl-assi bejn l-obbligazzjoni ta’ riferiment u l-iskopertura sottostanti. Madanakollu, il-pożizzjonijiet jissodisfaw ir-rekwiżiti li ġejjin:
(i)
l-obbligazzjoni ta’ riferiment hija tal-istess livell ma', jew subordinata għall-obbligazzjoni sottostanti;
(ii)
l-obbligazzjoni sottostanti u l-obbligazzjoni ta’ riferiment għandhom l-istess debitur u għandhom klawżoli transversali ta’ inadempjenza u aċċelerazzjoni legalment infurzabbli;
(b)
il-pożizzjoni taqa’ taħt il-paragrafu 3(a) jew il-paragrafu 4 iżda hemm diskrepanza fil-munita jew fil-maturità bejn il-protezzjoni tal-kreditu u l-assi sottostanti. Tali diskrepanza fil-munita għandha tiġi inkluża fir-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju tal-kambju;
(c)
il-pożizzjoni taqa’ taħt il-paragrafu 4 iżda hemm diskrepanza fl-assi bejn il-pożizzjoni fi flus u d-derivat tal-kreditu. Madanakollu, l-assi sottostanti huwa inkluż fl-obbligazzjonijiet (kunsinnabbli) fid-dokumentazzjoni tad-derivat tal-kreditu.
Sabiex jingħata tnaqqis parzjali, minflok ma jiżdiedu r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku għal kull naħa tat-transazzjoni, għandu japplika biss l-ogħla wieħed miż-żewġ rekwiżiti ta’ fondi proprji.
6. Fis-sitwazzjonijiet kollha li ma jaqgħux taħt il-paragrafi 3 sa 5, rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku għandu jiġi kkalkulat b’mod separat għaż-żewġ naħat tal-pożizzjonijiet.
Artikolu 347
Tnaqqis għal hedges permezz ta’ derivati tal-kreditu tat-tipi "first-to default" u "nth-to default"
Fil-każ ta’ derivati tal-kreditu tat-tip "first-to default" u derivati tal-kreditu tat-tip "nth-to default", it-trattament li ġej japplika għat-tnaqqis li għandu jingħata skont l-Artikolu 346:
(a)
fejn istituzzjoni tikseb protezzjoni tal-kreditu għal numru ta’ entitajiet ta' referenza li huma sottostanti għal derivat tal-kreditu bit-kondizzjoni li l-ewwel inadempjenza fost l-assi għandha tiskatta pagament u li dan l-avveniment tal-kreditu għandu jtemm il-kuntratt, l-istituzzjoni tista’ tpaċi r-riskju speċifiku għall-entità ta' referenza li għaliha japplika l-aktar perċentwal baxx ta' ħlas għar-riskju speċifiku fost l-entitajiet ta' referenza sottostanti skont it-Tabella 1 fl-Artikolu 336;
(b)
fejn l-inadempjenza numru n (nth default) fost l-iskoperturi tiskatta pagament taħt il-protezzjoni tal-kreditu, ix-xerrej tal-protezzjoni jista' jpaċi r-riskju speċifiku biss jekk tkun inkisbet protezzjoni wkoll għall-inadempjenzi numru 1 sa n-1 jew meta jkunu diġà seħħew l-inadempjenzi n-1. F’każijiet bħal dawn, il-metodoloġija stabbilita fil-punt (a) għad-derivati tal-kreditu tat-tip "first-to-default" għandha tiġi segwita, emendata kif xieraq għall-prodotti tat-tip "nth-to-default".
Taqsima 6
Rekwiżiti ta' fondi proprji għal CIUs
Artikolu 348
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għal CIUs
1. Mingħajr preġudizzju għal dispożizzjonijiet oħra f’din it-Taqsima, pożizzjonijiet f'CIUs għandhom ikunu soġġetti għal rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju tal-pożizzjoni, li jinkludi r-riskju speċifiku u r-riskju ġenerali, ta’ 32 %. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 353 meħud flimkien mat- trattament emendat għad-deheb stipulat fl-Artikolu 352(4) u l-Artikolu 367(2)(b) il-pożizzjonijiet f'CIUs għandhom ikunu soġġetti għal rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju tal-pożizzjoni, li jinkludi r-riskju speċifiku u r-riskju ġenerali, u r-riskju tal-kambju ta’ 40 %.
2. Sakemm ma jkunx stabbilit b’mod ieħor fl-Artikolu 350, ma huwa permess l-ebda netting bejn l-investimenti sottostanti ta' CIU u pożizzjonijiet oħra miżmuma mill-istituzzjoni.
Artikolu 349
Kriterji ġenerali għal CIUs
Is-CIUs għandhom ikunu eliġibbli għall-approċċ stabbilit fl-Artikolu 350, fejn jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-prospett tas-CIU jew dokument ekwivalenti għandhom jinkludu dawn kollha:
(i)
il-kategoriji ta’ assi li s-CIU tkun awtorizzata li tinvesti fihom;
(ii)
fejn japplikaw limiti fuq l-investiment, il-limiti relattivi u l-metodoloġiji għall-kalkolu tagħhom;
(iii)
fejn tkun permessa lieva finanzjarja, il-livell massimu tal-lieva finanzjarja;
(iv)
fejn huma permessi l-konklużjonit ta’ transazzjonijiet ta’ derivati finanzjarji OTC jew transazzjonijiet ta’ riakkwist jew ta’ teħid jew għoti b'self ta' titoli, il-politika li tillimita r-riskju għall-kontroparti li jirriżulta minn dawn it-transazzjonijiet;
(b)
in-negozju tas-CIU għandu jiġi rrappurtat f’rapporti ta’ nofs is-sena u dawk annwali sabiex tkun tista’ ssir valutazzjoni tal-assi u l-passivi, tad-dħul u l-operazzjonijiet fil-perijodu tar-rapport;
(c)
l-ishma jew l-unitajiet tas-CIU jistgħu jinfdew fi flus, mill-assi tal-impriża, fuq bażi ta’ kuljum fuq talba tat-titolari tal-unitajiet;
(d)
l-investimenti fis-CIU għandhom jiġu separati mill-assi tal-amministratur tas-CIU;
(e)
għandu jkun hemm valutazzjoni adegwata tar-riskju tas-CIU, mill-istituzzjoni li tinvesti;
(f)
is-CIUs għandhom jiġu amministrati minn persuni taħt superviżjoni skont id-Direttiva 2009/65/KE jew leġislazzjoni ekwivalenti.
Artikolu 350
Metodi speċifiċi għal CIUs
1. Meta l-istituzzjoni tkun konxja mill-investimenti sottostanti tas-CIU fuq bażi ta’ kuljum, l-istituzzjoni tista’ tirreferi direttament għal dawk l-investimenti sottostanti sabiex tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-pożizzjoni, li jinkludi r-riskju speċifiku u r-riskju ġenerali. Taħt tali approċċ, il-pożizzjonijiet fis-CIUs għandhom jiġu ttrattati bħala pożizzjonijiet fl-investimenti sottostanti tas-CIU. Għandu jkun permess netting bejn il-pożizzjonijiet fl-investimenti sottostanti tas-CIU u pożizzjonijiet oħra li jkollha l-istituzzjoni, dment li l-istituzzjoni jkollha kwantità suffiċjenti ta’ ishma jew unitajiet li jippermettu il-fidi/ħolqien bi skambju mal-investimenti sottostanti.
2. L-istituzzjonijiet jistgħu jikkalkulaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-pożizzjoni, li jinkludi r-riskju speċifiku u r-riskju ġenerali, għal pożizzjonijiet f'CIUs bis-suppożizzjoni ta' pożizzjonijiet li jirrappreżentaw dawk neċessarji sabiex jirriproduċu l-kompożizzjoni u l-prestazzjoni tal-indiċi ġġenerat esternament jew basket fiss ta’ ekwitajiet jew titoli ta’ dejn msemmija fil-punt (a), soġġett għall-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-għan tal-mandat tas-CIU's hu li jirriproduċi l-kompożizzjoni u l-prestazzjoni ta’ indiċi ġġenerat esternament jew basket fiss ta’ ekwitajiet jew titoli ta’ dejn;
(b)
koeffiċjent ta' korrelazzjoni minimu bejn ir-redditu ta' kuljum tas-CIU u l-indiċi jew il-basket ta' ekwitajiet jew titoli ta' dejn li tirriproduċi ta' 0,9 jista' jiġi stabbilit b'mod ċar fuq perijodu ta' sitt xhur.
3. Fejn l-istituzzjoni ma tkunx konxja mill-investimenti sottostanti tas-CIU fuq bażi ta’ kuljum, l-istituzzjoni tista’ tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-pożizzjoni, li jinkludi r-riskju speċifiku u r-riskju ġenerali, soġġett għall-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
jiġi preżunt li s-CIU l-ewwel tinvesti sal-massimu possibbli permess skont il-mandat tagħha fil-klassijiet ta’ assi li jattiraw l-ogħla rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku u ġenerali b’mod separat, u mbagħad tkompli tagħmel investimenti f’ordni li dejjem tonqos sakemm jintlaħaq il-limitu massimu tal-investimenti totali. Il-pożizzjoni fis-CIU tiġi ttrattata bħala holding diretta fil-pożizzjoni meħuda;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw l-iskopertura massima indiretta li jistgħu jiksbu billi jieħdu pożizzjonijiet b'effett ta' lieva finanzjarja permezz tas-CIU meta jikkalkulaw ir-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku u ġenerali tagħhom b’mod separat, billi jżidu proporzjonalment il-pożizzjoni fis-CIU sal-iskopetura massima għall-elementi ta’ investiment sottostanti li jirriżultaw mill-mandat;
(c)
jekk skont dan il-paragrafu, ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku u ġenerali flimkien jaqbeż dak stabbilit fl-Artikolu 348(1), ir-rekwiżit ta' fondi proprji għandu jiġi limitat sa dak il-livell.
4. L-istituzzjonijiet jistgħu jiddependu fuq il-partijiet terzi li ġejjin sabiex jikkalkulaw u jirrappurtaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-pożizzjoni għall-pożizzjonijiet fis-CIUs li jaqgħu taħt il-paragrafi 1 sa 4, skont il-metodi stabbiliti f’dan il-Kapitolu:
(a)
id-depożitarju tas-CIU sakemm is-CIU jinvesti b’mod esklużiv f’titoli u jiddepożita t-titoli kollha ma' dak id-depożitarju;
(b)
għal CIUs oħrajn, il-kumpannija li tamministra s-CIU, jekk il-kumpannija li tamministra s-CIU tissodisfa l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 132(3)(a).
Il-korrettezza tal-kalkolu għandha tiġi kkonfermata minn awditur estern.
KAPITOLU 3
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-kambju
Artikolu 351
De minimis u ppeżar għar-riskju tal-kambju
Jekk is-somma tal-pożizzjoni netta kumplessiva tal-kambju ta’ istituzzjoni u l-pożizzjoni netta tad-deheb tagħha, ikkalkulati skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 352, inkluża għal kull pożizzjoni tal-kambju jew tad-deheb li għaliha r-rekwiżiti ta’ fondi proprji jiġu kkalkulati permezz ta’ mudell intern, taqbeż it-2 % tal-fondi proprji totali tagħha, l-istituzzjoni għandha tikkalkula rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju tal-kambju. Ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju tal-kambju għandu jkun is-somma tal-pożizzjoni tal-kambju kumplessiva netta tagħha u l-pożizzjoni netta tad-deheb tagħha fil-munita tar-rappurtar, multiplikata bi 8 %.
Artikolu 352
Kalkolu tal- pożizzjoni kumplessiva netta tal-kambju
1. Il-pożizzjoni netta miftuħa tal-istituzzjoni f’kull munita (inkluża l-munita tar-rappurtar) u f’deheb għandha tiġi kkalkulata bħala s-somma tal-elementi li ġejjin (pożittivi jew negattivi):
(a)
il-pożizzjoni netta spot (jiġifieri l-assi kollha mingħajr il-passivi kollha, inkluż l-imgħax dovut, fil-munita inkwistjoni jew, għad-deheb, il-pożizzjoni netta spot fid-deheb);
(b)
il-pożizzjoni forward netta, li hija l-ammonti kollha li għad iridu jiġu riċevuti mingħajr l-ammonti kollha li għad iridu jitħallsu taħt kambju forward u transazzjonijiet tad-deheb, inklużi l-futures tal-muniti u tad-deheb u l-ammont kapitali fuq l-iswaps tal-muniti mhux inklużi fil-pożizzjoni spot;
(c)
garanziji irrevokabbli u strumenti simili li huma żguri li se jissejħu u aktarx li se jkunu irrikoverabbli;
(d)
l-ekwivalenti tad-delta netta, jew ibbażata fuq id-data, tal-ktieb totali tal-opzjonijiet tal-munita barranija u tad-deheb;
(e)
il-valur tas-suq ta’ opzjonijiet oħra.
Id-delta użata għall-finijiet tal-punt (d) għandha tkun dik tal-borża inkwistjoni. Għall-opzjonijiet OTC, jew fejn id-delta ma tkunx disponibbli mill-borża kkonċernata, l-istituzzjoni tista' tikkalkula d-delta hi stess billi tuża mudell adatt, soġġett għal permess mill-awtoritajiet kompetenti. Il-permess għandu jingħata jekk il-mudell jistma b’mod xieraq ir-rata ta’ bidla fil-valur tal-opzjoni jew tal-warrant fir-rigward ta’ bidliet żgħar fil-prezz tas-suq tas-sottostanti.
L-istituzzjoni tista’ tinkludi introjtu/infiq netti futuri li jkunu għadhom mhumiex dovuti iżda diġà ħħeġġjata għalkollox jekk tagħmel dan b’mod konsistenti.
L-istituzzjoni tista’ taqsam il-pożizzjonijiet netti f’muniti komposti fil-muniti komponenti skont il-kwoti fis-seħħ.
2. Wara li jinkiseb permess mill-awtoritajiet kompetenti, kwalunkwe pożizzjoni li l-istituzzjoni tkun ħadet b’mod deliberat sabiex tiħħeġġja kontra l-effett negattiv tar-rata tal-kambju fuq il-proporzjonijiet tagħha skont l-Artikolu 92(1) tista’ tiġi eskluża mill-kalkolu tal-pożizzjonijiet netti miftuħa tal-munita. Tali pożizzjonijiet għandhom ikunu ta’ natura mhux tan-negozju jew strutturali u kwalunkwe varjazzjoni fit-termini tal-esklużjoni tagħhom, soġġetti għal permess separat mill-awtoritajiet kompetenti. L-istess trattament soġġett għall-istess kondizzjonijiet jista’ jiġi applikat għal pożizzjonijiet tal-istituzzjoni li jirrelataw ma' elementi li jkunu diġà tnaqqsu fil-kalkolu tal-fondi proprji.
3. Istituzzjoni tista’ tuża l-valur nett preżenti meta tikkalkula l-pożizzjoni netta miftuħa f’kull munita u fid-deheb, bil-kondizzjoni li l-istituzzjoni tapplika dan l-approċċ b’mod konsistenti.
4. Pożizzjonijiet netti qosra u twal f’kull munita għajr il-munita tar-rappurtar u l-pożizzjoni netta twila jew qasira fid-deheb għandhom jiġu konvertiti bir-rati spot fil-munita tar-rappurtar. Imbagħad għandhom jingħaddu separatament sabiex jiffurmaw it-total tal-pożizzjonijiet netti qosra u t-total tal-pożizzjonijiet netti twal rispettivament. L-ogħla minn dawn iż-żewġ totali għandha tkun il-pożizzjoni netta kumplessiva tal-kambju tal-istituzzjoni.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jirriflettu b'mod adegwat riskji oħra assoċjati mal-opzjonijiet, minbarra r-riskju tad-delta, fir-rekwiżiti ta’ fondi proprji.
6. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji li jiddefinixxu firxa ta’ metodi sabiex jirriflettu riskji oħra fir-rekwiżiti ta’ fondi proprji, minbarra r-riskju delta, b’mod proporzjonat mal-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet fl-opzjonijiet.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2013.
Il-Kummissjoni tiġi delegata bis-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Qabel id-dħul fis-seħħ tal-istandards tekniċi msemmija fl-ewwel subparagrafu, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament nazzjonali eżistenti, fejn l-awtoritajiet kompetenti jkunu applikaw dawk it-trattamenti qabel il-31 ta’ Diċembru 2013.
Artikolu 353
Riskju tal-kambju tas-CIUs
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 352, fir-rigward tas-CIUs għandhom jiġu kkunsidrati l-pożizzjonijiet attwali tal-kambju tas-CIU.
2. L-istituzzjonijiet jistgħu joqogħdu fuq ir-rappurtar dwar il-pożizzjonijiet tal-kambju fis-CIU tal-partijiet terzi li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni depożitorja tas-CIU bil-kondizzjoni li s-CIU tinvesti b'mod esklussiv f’titoli u tiddepożita t-titoli kollha ma’din l-istituzzjoni depożitarja;
(b)
għal CIUs oħra, il-kumpannija tal-ġestjoni tas-CIU, jekk il-kumpannija tal-ġestjoni tas-CIU tissodisfa l-kriterji stabbiliti fil-punt (a) tal-Artikolu 132(3).
Il-korrettezza tal-kalkolu għandha tiġi kkonfermata minn awditur estern.
3. Meta istituzzjoni ma tkunx konxja mill-pożizzjonijiet tal-kambju f’CIU, għandu jiġi ssoponut li s-CIU hija investita sal-massimu permess skont il-mandat tas-CIU fil-kambju u l-istituzzjonijiet għandhom, għall-pożizzjonijiet tal-portafoll tan-negozjar, jikkunsidraw l-iskopertura massima indiretta li jistgħu jiksbu billi jieħdu pożizzjonijiet ta’ lieva finanzjarja permezz tas-CIU meta jikkalkulaw ir-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju tal-kambju tagħhom. Dan għandu jsir billi tiżdied b’mod proporzjonali l-pożizzjoni fis-CIU sal-iskopertura massima għall-elementi sottostanti ta' investiment li jirriżultaw mill-mandat tal-investiment. Il-pożizzjoni meħuda tas-CIU fil-kambju għandha tiġi ttrattata bħala munita separata skont it-trattament tal-investimenti fid-deheb, soġġett għaż-żieda tal-pożizzjoni totali twila mal-pożizzjoni miftuħa totali twila tal-kambju u l-pożizzjoni totali qasira mal-pożizzjoni miftuħa totali qasira tal-kambju fejn id-direzzjoni tal-investiment tas-CIU tkun disponibbli. Ma għandu jkun permess l-ebda netting bejn tali pożizzjonijiet qabel il-kalkolu.
Artikolu 354
Muniti korrelatati mill-viċin
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jipprovdu rekwiżiti ta’ fondi proprji aktar baxxi kontra pożizzjoniijet f’muniti korrelatati mill-viċin rilevanti. Par ta’ muniti huwa kkunsidrat bħala korrelatat mill-viċin biss jekk il-probabbiltà ta’ telf - ikkalkulata fuq il-bażi ta’ dejta ta’ kuljum dwar ir-rata tal-kambju għat-tliet jew ħames snin preċedenti - li sseħħ f’pożizzjonijiet ugwali u opposti f’tali muniti fuq l-10 ijiem tax-xogħol segwenti, jiġifieri 4 % jew inqas tal-valur tal-pożizzjoni mqabbla inkwistjoni (valutata f’termini tal-munita tar-rappurtar) ikollha probabbiltà ta’ mill-anqas 99 %, meta jintuża perijodu ta’ osservazzjoni ta’ tliet snin, u 95 %, meta jintuża perijodu ta’ osservazzjoni ta’ ħames snin. Ir-rekwiżit ta’ fondi proprji fuq il-pożizzjoni mqabbla f’żewġ muniti korrelatati mill-viċin għandu jkun 4 % multiplikat bil-valur tal-pożizzjoni mqabbla.
2. Fil-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ dan il-Kapitolu, l-istituzzjonijiet jistgħu jinjoraw pożizzjonijiet fil-muniti, li jkunu soġġetti għal ftehim intergovernattiv legalment vinkolanti sabiex tiġi limitata l-varjazzjoni tagħha fir-rigward ta’ muniti oħra koperti mill-istess ftehim. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-pożizzjonijiet imqabbla tagħhom f’tali muniti u jissoġġettawhom għal rekwiżit ta’ fondi proprji ta' mhux inqas minn nofs il-varjazzjoni massima permissibbli stabbilita fil-ftehim intergovernattiv inkwistjoni fir-rigward tal-muniti kkonċernati.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi li jelenka l-muniti li għalihom huwa disponibbli t-trattament stabbilit fil-paragrafu 1.
L-ABE għandha tissottometti dawn l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummisjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
4. Ir-rekwiżit ta' fondi proprji fuq il-pożizzjonijiet imqabbla f’muniti ta’ Stati Membri li jipparteċipaw fit-tieni stadju tal-unjoni ekonomika u monetarja jista’ jiġi kkalkulat bħala 1,6 % tal-valur ta' dawn il-pożizzjonijiet imqabblin.
5. Il-pożizzjonijiet mhux imqabbla fil-muniti msemmija f’dan l-Artikolu biss għandhom jiġu inkorporati fil-pożizzjoni kumplessiva netta miftuħa skont l-Artikolu 352(4).
6. Meta d-data tar-rata tal-kambju ta' kuljum għat-tliet jew ħames snin preċedenti, fuq pożizzjonijiet ugwali u opposti f'muniti akkoppjati matul l-għaxart ijiem ta' ħidma segwenti, turi li dawn iż-żewġ muniti huma perfettament u b'mod pożittiv korrelatati u l-istituzzjoni tkun tista' dejjem tiffaċċja differenzjal bid/ask ugwali għal 0 fuq l-operazzjonijiet rispettivi, l-istituzzjoni tista', wara l-awtorizzazzjoni espliċita tal-awtorità kompetenti tagħha, tapplika rekwiżit ta' fondi proprji ta' 0 % sal-aħħar tal-2017.
KAPITOLU 4
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-prodotti
Artikolu 355
Għażla tal-metodu għar-riskju tal-prodotti
Soġġett għall-Artikoli 356 sa 358, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju tal-prodotti b’wieħed mill-metodi stabbiliti fl-Artikolu 359, 360 jew 361.
Artikolu 356
Negozju anċillari tal-prodotti
1. L-istituzzjonijiet b’negozju anċillari ta' prodotti agrikulturali jistgħu jiddeterminaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għall-istokk fiżiku tal-prodott tagħhom fit-tmiem ta’ kull sena għas-sena ta' wara meta jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
fi kwalunkwe żmien tas-sena hija jkollha fondi proprji għal dan ir-riskju li ma jkunux inqas mir-rekwiżit medju ta’ fondi proprji għal dak ir-riskju stmat fuq bażi konservattiva għas-sena li jkun imiss;
(b)
hija tistma fuq bażi konservattiva l-volatilità mistennija għaċ-ċifra kkalkulata fil-punt (a);
(c)
ir-rekwiżit medju ta’ fondi proprji tagħha għal dan ir-riskju ma jaqbiżx il-5 % tal-fondi proprji tagħha jew EUR 1 miljun u, billi tiġi kkunsidrata l-volatilità stmata skont il-punt (b), bl-ogħla rekwiżiti ta’ fondi proprji mistennija li ma jaqbżux is-6,5 % tal-fondi proprji tagħha;
(d)
l-istituzzjoni timmonitorja fuq bażi kontinwa jekk l-istimi mwettqa skont il-punti (a) u (b) għadhomx jirriflettu r-realtà.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti dwar l-użu li jagħmlu mill-opzjoni msemmija fil-paragrafu 1.
Artikolu 357
Pożizzjonijiet rigward prodotti
1. Kull pożizzjoni fi prodotti jew f’derivati ta' prodott għandha tiġi espressa f’termini ta’ unità standard ta’ kalkolu. Il-prezz spot f’kull prodott għandu jiġi espress fil-munita tar-rappurtar.
2. Il-pożizzjonijiet f’deheb jew f’derivati tad-deheb għandhom jitqiesu bħala soġġetti għar-riskju tal-kambju u ttrattati skont il-Kapitolu 3 jew 5, kif xieraq, sabiex jiġi kkalkulat ir-riskju tal-prodotti.
3. Għall-iskop tal-Artikolu 360(1), l-eċċess ta’ pożizzjonijiet twal ta’ istituzzjoni fuq il-pożizzjonijiet qosra tagħha, jew viċe versa, fl-istess prodott u futures identiċi ta' prodotti, l-opzjonijiet u l-warrants għandhom ikunu l-pożizzjoni netta tagħha f’kull prodott. L-istrumenti derivati għandhom jiġu ttrattati, kif stabbilit fl-Artikolu 358, bħala pożizzjonijiet fil-prodott sottostanti.
4. Sabiex tiġi kkalkulata pożizzjoni f’prodott, il-pożizzjonijet li ġejjin għandhom jiġu ttrattati bħala pożizzjonijiet fl-istess prodott:
(a)
pożizzjonijiet f’subkategoriji differenti ta' prodotti f’każijiet fejn is-subkategoriji jkunu kunsinnabbli kontra xulxin;
(b)
pożizzjonijiet f’prodotti simili jekk ikunu sostituti mill-qrib u fejn tkun tista’ tiġi stabbilita b’mod ċar korrelazzjoni minima ta’ 0,9 bejn iċ-ċaqliq fil-prezzijiet fuq perijodu minimu ta’ sena.
Artikolu 358
Strumenti partikolari
1. Il-futures tal-prodotti u l-impenji forward għax-xiri jew bejgħ ta' prodotti individwali għandhom jiġu inkorporati fis-sistema ta’ kalkolu bħala ammonti nozzjonali f’termini tal-unità standard tal-kalkolu u assenjati maturità b’referenza għal data ta' skadenza.
2. L-iswaps ta' prodotti fejn naħa waħda tat-transazzjoni hija prezz fiss u l-oħra hija l-prezz attwali tas-suq għandhom jiġu ttrattati, bħala serje ta’ pożizzjonijiet ugwali għall-ammont nozzjonali tal-kuntratt, b’pożizzjoni waħda, fejn rilevanti, li tikkorrispondi ma' kull pagament fl-iswap u mdaħħla fil-faxex ta’ maturità fl-Artikolu 359(1). Il-pożizzjonijiet għandhom ikunu pożizzjonijiet twal jekk l-istituzzjoni tkun qed tħallas prezz fiss u tirċievi prezz varjabbli u pożizzjonijiet qosra jekk l-istituzzjoni tkun qed tirċievi prezz fiss u tħallas prezz varjabbli. Swaps ta' prodotti fejn in-naħat tat-transazzjoni jkunu f'prodotti differenti għandu jiġi rrapurtat fl-iskala ta’ rappurtar rilevanti għall-approċċ abbażi tal-iskala tal-maturità.
3. L-opzjonijiet u l-warrants fuq prodotti jew fuq derivati ta' prodotti għandhom jiġu ttrattati daqs li kieku kienu pożizzjonijiet ugwali fil-valur għall-ammont tas-sottostanti li għalih tirreferi l-opzjoni, immultiplikat bid-delta tiegħu għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu. Il-pożizzjonijiet tal-aħħar jistgħu nnettjati ma’ kwalunkwe pożizzjoni ta' tpaċija fl-istess prodott sottostanti jew derivat tal-prodott. Id-delta użata għandha tkun dik tal-borża kkonċernata. Għall-opzjonijiet OTC, jew fejn id-delta ma tkunx disponibbli mill-borża kkonċernata, l-istituzzjoni tista' tikkalkula d-delta hi stess billi tuża mudell adatt, soġġett għal permess mill-awtoritajiet kompetenti. Il-permess għandu jingħata jekk il-mudell jistma b’mod xieraq ir-rata ta’ bidla fil-valur tal-opzjoni jew tal-warrant fir-rigward ta’ bidliet żgħar fil-prezz tas-suq tas-sottostanti.
L-istituzzjonijiet għandhom jirriflettu b'mod adegwat riskji oħra assoċjati mal-opzjonijiet, minbarra r-riskju tad-delta, fir-rekwiżiti ta’ fondi proprji.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji li jiddefinixxu firxa ta’ metodi sabiex jirriflettu riskji oħra fir-rekwiżiti ta’ fondi proprji, minbarra r-riskju delta, b’mod proporzjonat mal-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet fl-opzjonijiet.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2013.
Il-Kummissjoni hija delegata bis-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Qabel id-dħul fis-seħħ tal-istandards tekniċi msemmija fl-ewwel subparagrafu, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament nazzjonali eżistenti, fejn l-awtoritajiet kompetenti jkunu applikaw dawk it-trattamenti qabel il-31 ta’ Diċembru 2013.
5. Meta l-istituzzjoni tkun waħda minn dawn li ġejjin, hija għandha tinkludi l-prodotti konċernati fil-kalkolu tar-rekwiżit tagħha ta’ fondi proprji għar-riskju tal-prodotti:
(a)
it-trasferitur ta’ prodotti jew drittijiet garantiti relatati mat-titolu għal prodotti fi ftehim ta’ xiri mill-ġdid;
(b)
il-mutwanti ta' prodotti fi ftehim ta' self ta' prodotti.
Artikolu 359
Approċċ tal-iskala tal-maturità
1. L-istituzzjoni għandha tuża skala tal-maturità separata f'konformità mat-Tabella 1 għal kull prodott. Il-pożizzjonijiet kollha f'dak il-prodott għandhom jiġu assenjati fil-faxex xierqa ta’ maturità. Stokks fiżiċi għandhom jiġu assenjati fl-ewwel faxxa ta’ maturità li tibda minn 0 u li tasal sa u tinkludi xahar (1).
Tabella 1
Faxxa ta’ maturità
(1)
Rata tal-firxa (f’%)
(2)
0 ≤ 1 xahar
1,50
1 ≤ 3-il xahar
1,50
3 ≤ 6-il xahar
1,50
6 ≤ 12-il xahar
1,50
1 ≤ 2 sentejn
1,50
2 ≤ 3 snin
1,50
3 sena
1,50
2. Pożizzjonijiet fl-istess prodott jistgħu jiġu paċuti u assenjati lill-faxex xierqa ta’ maturità fuq bażi netta għal dawn li ġejjin:
(a)
pożizzjonijiet f’kuntratti li jimmaturaw fl-istess ġurnata;
(b)
pożizzjonijiet f’kuntratti li jimmaturaw fi żmien għaxart ijiem minn xulxin jekk il-kuntratti jkunu negozjati fi swieq li għandhom dati ta’ konsenja ta’ kuljum.
3. L-istituzzjoni mbagħad għandha tikkalkula s-somma tal-pożizzjonijiet twal u s-somma tal-pożizzjonijiet qosra f’kull faxxa ta’ maturità. L-ammont tal-ewwel tip li jkun mqabbel minn dan tal-aħħar f’faxxa ta’ maturità partikolari għandu jkun il-pożizzjonijiet imqabbla f’dik il-faxxa, filwaqt li l-pożizzjoni twila jew qasira reżidwa għandha tkun il-pożizzjoni mhux imqabbla għall-istess faxxa.
4. Dik il-parti tal-pożizzjoni twila mhux imqabbla għal faxxa ta’ maturità partikolari li tkun mqabbla minn pożizzjoni qasira mhux imqabbla, jew viċe versa, għal faxxa ta’ maturità aktar lil hinn għandha tkun il-pożizzjoni mqabbla bejn iż-żewġ faxex ta’ maturità. Dik il-parti tal-pożizzjoni twila mhux imqabbla jew dik qasira mhux imqabbla li għalhekk ma tistax titqabbel għandha tkun il-pożizzjoni mhux imqabbla.
5. Ir-rekwiżit ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni għal kull prodott għandu jiġi kkalkulat fuq il-bażi tal-iskala rilevanti tal-maturità bħala s-somma ta’ dan li ġej:
(a)
is-somma tal-pożizzjonijiet twal u qosra imqabbla, immultiplikata bir-rata xierqa ta’ firxa kif indikat fit-tieni kolonna tat-Tabella 1 għal kull faxxa ta’ maturità u bil-prezz spot għall-prodott;
(b)
il-pożizzjoni mqabbla bejn żewġ faxex ta’ maturità għal kull faxxa ta’ maturità li fiha tiġi riportata pożizzjoni mhux imqabbla, immultiplikata b’0,6 %, li hija r-rata tar-riport u bil-prezz spot għall-prodott;
(c)
il-pożizzjonijiet reżidwi mhux imqabbla, immultiplikati bi 15 % li hija r-rata diretta u bil-prezz spot għall-prodott.
6. Ir-rekwiżit kumplessiv ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni għar-riskji tal-prodotti għandu jiġi kkalkulat bħala s-somma tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji kkalkolat għal kull prodott skont il-paragrafu 5.
Artikolu 360
Approċċ simplifikat
1. Ir-rekwiżit ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni għal kull prodott għandu jiġi kkalkulat bħala s-somma ta’ dawn li ġejjin:
(a)
15 % tal-pożizzjoni netta, twila jew qasira, immultiplikata bil-prezz spot għall-prodott;
(b)
3 % tal-pożizzjoni grossa, twila kif ukoll qasira, immultiplikata bil-prezz spot għall-prodott.
2. Ir-rekwiżit kumplessiv ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni għar-riskji tal-prodotti għandu jiġi kkalkulat bħala s-somma tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji kkalkolat għal kull prodott skont il-paragrafu 1.
Artikolu 361
Approċċ estiż tal-iskala tal-maturità
L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw il-firxa minima, ir-rata tar-riport u dik diretta stabbiliti fit-Tabella 2 segwenti minflok dawk indikati fl-Artikolu 359 bil-kondizzjoni li l-istituzzjonijiet:
(a)
iwettqu negozju sinifikanti ta' prodotti;
(b)
ikollhom portafoll ta' prodotti diversifikat kif xieraq;
(c)
ikunu għadhom mhumiex f’pożizzjoni sabiex jużaw mudelli interni sabiex jikkalkulaw ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju tal-prodotti.
Tabella 2
Metalli prezzjużi
(minbarra d-deheb)
Metalli bażi
Prodotti Agrikoli
(softs)
Oħrajn, inklużi l-prodotti enerġetiċi
Rata ta’ firxa (%)
1,0
1,2
1,5
1,5
Rata tar-riport (%)
0,3
0,5
0,6
0,6
Rata diretta (%)
8
10
12
15
L-isti tuzzjonijiet għandhom jinnotifikaw l-użu li jagħmlu minn dan l-Artikolu lill-awtoritajiet kompetenti flimkien ma’ prova tal-isforzi tagħhom sabiex jimplimentaw mudell intern sabiex jikkalkulaw ir-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju tal-prodotti.
KAPITOLU 5
Użu ta’ mudelli interni sabiex jiġu kkalkulati r-rekwiżiti ta’ fondi proprji
Taqsima 1
Permess u rekwiżiti ta' fondi proprji
Artikolu 362
Riskji speċifiċi u ġenerali
Ir-riskju ta’ pożizzjoni fuq strument tad-dejn jew strument tal-ekwità negozjat jew derivat tagħhom jista’ jinqasam f’żewġ komponenti għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu. L-ewwel wieħed għandu jkun il-komponent tar-riskju speċifiku tiegħu u għandu jinkludi r-riskju tal-bidla fil-prezz fl-istrument konċernat minħabba fatturi relatati mal-emittent tiegħu jew, fil-każ ta’ derivat, l-emittent tal-istrument sottostanti. Il-komponent tar-riskju ġenerali għandu jinkludi r-riskju ta’ bidla fil-prezz fl-istrument fil-każ ta’ strument ta’ dejn negozjat jew derivat tad-dejn għal bidla fil-livell tar-rati tal-imgħax jew fil-każ ta’ ekwità jew derivat tal-ekwità għal moviment wiesa’ tas-suq tal-ekwità li ma jkun relatat mal-ebda attribut speċifiku ta' titoli individwali.
Artikolu 363
Permess għall-użu ta' mudelli interni
1. Wara li tiġi verifikata l-konformità ta’ istituzzjoni mar-rekwiżiti tat-Taqsimiet 2, 3 u 4 kif rilevanti, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu permess lill-istituzzjonijiet sabiex jikkalkulaw ir-rekwiżiti tagħhom ta’ fondi proprji għal waħda jew aktar mill-kategoriji ta’ riskju li ġejjin billi jużaw il-mudelli interni tagħhom minflok jew flimkien mal-metodi fil-Kapitoli 2 sa 4:
(a)
riskju ġenerali tal-istrumenti tal-ekwità;
(b)
riskju speċifiku tal-istrumenti tal-ekwità;
(c)
riskju ġenerali tal-istrumenti tad-dejn;
(d)
riskju speċifiku tal-istrumenti tad-dejn;
(e)
riskju tal-kambju;
(f)
riskju tal-prodotti.
2. Għall-kategoriji ta' riskju li għalihom l-istituzzjoni ma tkunx ingħatat il-permess imsemmi fil-paragrafu 1 sabiex tuża l-mudelli interni tagħha, dik l-istituzzjoni għandha tkompli tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji skont dawk il-Kapitoli 2, 3 u 4 kif rilevanti. Għal kull kategorija ta’ riskju, għandu jkun meħtieġ permess mill-awtoritajiet kompetenti għall-użu ta' mudelli interni u għandu jingħata biss jekk il-mudell intern ikopri parti sinifikanti tal-pożizzjonijiet ta' ċerta kategorija tar-riskju.
3. Bidliet materjali fl-użu ta' mudelli interni li l-istituzzjoni tkun irċeviet permess li tuża, l-estensjoni tal-użu ta' mudelli interni li l-istituzzjoni tkun irċeviet permess li tuża, b’mod partikolari fil-kategoriji ta’ riskju addizzjonali, u l-kalkolu inizjali tal-valur fir-riskju taħt stress skont l-Artikolu 365(2) jeħtieġu permess separat mill-awtorità kompetenti.
L-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti bl-estensjonijiet u l-bidliet l-oħra kollha fl-użu ta' dawk il-mudelli interni li l-istituzzjoni tkun irċeviet permess li tuża.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
il-kondizzjonijiet għall-valutazzjoni tal-materjalità tal-estensjonijiet u l-bidliet fl-użu ta' mudelli interni;
(b)
il-metodoloġija ta' valutazzjoni li biha l-awtoritajiet kompetenti jippermettu lill-istituzzjonijiet jużaw mudelli interni;
(c)
il-kondizzjonijiet li bihom il-parti tal-pożizzjonijiet koperta mill-mudell intern f'kategorija tar-riskju għandhom jitqiesu li huma sinifikanti kif imsemmi fil-paragrafu 2.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 364
Rekwiżiti ta’ fondi proprji meta jintużaw mudelli interni
1. Kull istituzzjoni li tuża mudell intern għandha tissodisfa, minbarra r-rekwiżiti ta’ fondi proprji kkalkulati skont il-Kapitoli 2, 3 u 4 għal dawk il-kategoriji ta’ riskju li għalihom ma jkunx ingħata permess għall-użu ta' mudell intern, rekwiżit ta’ fondi proprji espress bħala somma tal-punti (a) u (b):
(a)
l-ogħla mill-valuri li ġejjin:
(i)
in-numru tagħha tal-valur fir-riskju tal-ġurnata ta’ qabel ikkalkulat skont l-Artikolu 365(1) (VaRt-1);
(ii)
medja tan-numri tal-valur fir-riskju ta' kuljum ikkalkulata skont l-Artikolu 365(1) f’kull waħda mis-sittin ġurnata tax-xogħol preċedenti (VaRavg), immultiplikata bil-fattur ta’ multiplikazzjoni (mc) skont l-Artikolu 366;
(b)
l-ogħla mill-valuri li ġejjin:
(i)
l-aħħar numru ta’ valur fir-riskju taħt stress disponibbli kkalkulat skont l-Artikolu 365(2) (sVaRt-1); u
(ii)
medja tan-numri ta’ valur fir-riskju taħt stress kkalkulati bil-mod u l-frekwenza speċifikati fl-Artikolu 365(2) matul is-sittin jum tax-xogħol preċedenti (sVaRavg), immultiplikata bil-fattur ta’ multiplikazzjoni (ms) skont l-Artikolu 366;
2. L-istituzzjonijiet li jużaw mudell intern sabiex jikkalkulaw ir-rekwiżit ta’ fondi proprji tagħhom għar-riskju speċifiku tal-istrumenti tad-dejn għandhom jissodisfaw rekwiżit addizzjonali ta’ fondi proprji espress bħala s-somma tal-punti (a) u (b) li ġejjin:
(a)
ir-rekwiżit ta' fondi proprji kkalkulat skont l-Artikolu 337 u 338 għar-riskju speċifiku ta’ pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni u derivati tal-kreditu nth to default fil-portafoll tan-negozjar għajr dawk inkorporati f’rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku tal-portafoll tan-negozjar ta’ korrelazzjoni skont it-Taqsima […]5 u, fejn applikabbli, ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku skont il-Kapitolu 2, Taqsima 6, għal dawk il-pożizzjonijiet fis-CIUs li għalihom ma jiġu ssodisfati la l-kondizzjonijiet fl-Artikolu 350(1) u lanqas l-Artikolu 350(2);
(b)
l-ogħla fost:
(i)
in-numru tar-riskju l-aktar reċenti għall-inadempjenza inkrimentali u r-riskju ta’ migrazzjoni kkalkulat skont it-Taqsima 3;
(ii)
il-medja ta’ dan in-numru fit-12-il-ġimgħa ta’ qabel.
3. L-istituzzjonijiet li għandhom portafoll tan-negozjar ta' korrelazzjoni, li jilħaq ir-rekwiżiti fl-Artikolu 338(1) sa (3), jistgħu jissodisfaw rekwiżit ta’ fondi proprji abbażi tal-Artikolu 377 minflok l-Artikolu 338(4), ikkalkulat bħala l-ogħla minn dawn li ġejjin:
(a)
in-numru tar-riskju l-aktar reċenti għall-portafoll tan-negozjar ta’ korrelazzjoni kkalkulat skont it-Taqsima 5;
(b)
il-medja ta’ dan in-numru fit-12-il-ġimgħa ta’ qabel;
(c)
8 % tar-rekwiżit ta' fondi proprji li, fil-mument tal-kalkolu tan-numru tar-riskju l-aktar reċenti msemmi fil-punt (a), jiġi kkalkulat skont l-Artikolu 338(4) għal dawk il-pożizzjonijiet kollha inkorporati fil-mudell intern għall-portafoll tan-negozjar ta’ korrelazzjoni.
Taqsima 2
Rekwiżiti ġenerali
Artikolu 365
Kalkolu ta' VaR u VaR taħt stress
1. Il-kalkolu tan-numru tal-valur fir-riskju msemmi fl-Artikolu 364 għandu jkun soġġett għar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
kalkolu ta’ kuljum tan-numru tal-valur fir-riskju;
(b)
intervall ta' fiduċja unilaterali tad-99 perċentil;
(c)
perijodu ta’ holding ta’ 10 ijiem;
(d)
perijodu effettiv ta’ osservazzjoni storika ta' mill-anqas sena ħlief meta perijodu iqsar ta’ osservazzjoni jkun ġustifikat minn żieda sinifikanti fil-volatilità tal-prezz;
(e)
aġġornamenti tad-data mill-anqas kull xahar.
L-istituzzjoni tista’ tuża numri tal-valur fir-riskju kkalkulati skont perijodi ta’ holding iqsar minn għaxart ijiem li jittellgħu sa għaxart ijiem permezz ta’ metodoloġija xierqa li tkun analizzata perijodikament.
2. Barra minn hekk, tal-inqas kull ġimgħa l-istituzzjoni għandha tikkalkula l-‘valur fir-riskju taħt stress‧ tal-portafoll attwali, skont ir-rekwiżiti stabbiliti fl-ewwel paragrafu, bl-inputs tal-mudell tal-valur fir-riskju kkalibrati għal data storika minn perijodu ta’ 12-il xahar kontinwu ta’ stress finanzjarju sinifikanti rilevanti għall-portafoll tal-istituzzjoni. L-għażla ta’ din id-data storika għandha tkun soġġetta mill-anqas għal analiżi annwali mill-istituzzjoni, li għandha tinnotifika r-riżultat lill-awtoritajiet kompetenti. L-ABE għandha timmonitorja l-firxa ta’ prattiki għall-kalkolu tal-valur fir-riskju taħt stress u għandha, skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, toħroġ linji gwida dwar tali prattiki.
Artikolu 366
Ittestjar retrospettiv regolatorju u fatturi ta’ multiplikazzjoni
1. Ir-riżultati tal-kalkoli msemmija fl-Artikolu 365 għandhom jiżdiedu bil-fatturi ta’ multiplikazzjoni (mc) u (ms).
2. Kull wieħed mill-fatturi ta’ multiplikazzjoni (mc) u (ms) għandu jkun is-somma ta’ mill-inqas 3 u addend bejn 0 u 1 skont it-Tabella 1. Dak l-addend għandu jiddependi fuq in-numru ta’ qbiż tal-valur għall-250 jum tax-xogħol l-aktar riċenti kif indikat fl-ittestjar retrospettiv tal-istituzzjoni tan-numru tal-valur fir-riskju kif stabbilit fl-Artikolu 365(1).
Tabella 1
Numru ta' qbiż tal-valur
addend
Inqas minn 5
0,00
5
0,40
6
0,50
7
0,65
8
0,75
9
0,85
10 jew aktar
1,00
3. L-istituzzjonijiet għandhom jgħoddu l-qbiż tal-valur ta’ kuljum fuq il-bażi ta' ttestjar retrospettiv fuq bidliet ipotetiċi u reali fil-valur tal-portafoll. Qabża fil-valur hija bidla f’ġurnata waħda fil-valur tal-portafoll li taqbeż in-numru tal-valur fir-riskju ta' ġurnata waħda relatat iġġenerat mill-mudell tal-istituzzjoni. Sabiex jiġi determinat l-addend, in-numru ta’ qbiż tal-valur għandu jiġi valutat mill-inqas kull tliet xhur u għandu jkun daqs l-ogħla min-numru ta’ qbiż tal-valur f’bidliet ipotetiċi u reali fil-valur tal-portafoll.
L-ittestjar retrospettiv fuq bidliet ipotetiċi fil-valur tal-portafoll għandu jkun ibbażat fuq tqabbil bejn il-valur tal-portafoll fi tmiem il-ġurnata u, bis-suppożizzjoni li l-pożizzjonijiet li ma jinbidlux, il-valur tiegħu fi tmiem il-ġurnata sussegwenti.
L-ittestjar retrospettiv fuq bidliet reali fil-valur tal-portafoll għandu jkun ibbażat fuq tqabbil bejn il-valur tal-portafoll fi tmiem il-ġurnata u l-valur reali tiegħu fi tmiem il-ġurnata sussegwenti bl-esklużjoni ta' tariffi, kummissjonijiet u dħul nett ta’ mgħax.
4. F'każijiet individwali, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jillimitaw l-addend għal dak li jirriżulta mill-qbiż tal-valur f’bidliet ipotetiċi, fejn in-numru ta’ qbiż tal-valur fil-bidliet reali ma jirriżultax minn nuqqasijiet fil-mudell intern.
5. Sabiex l-awtoritajiet kompetenti jkunu jistgħu jimmonitorjaw l-adegwatezza tal-fatturi ta’ multiplikazzjoni fuq bażi kontinwa, l-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw minnufih, u fi kwalunkwe każ mhux aktar tard minn ħamest ijiem tax-xogħol, lill-awtoritajiet kompetenti dwar il-qbiż tal-valur li jirriżulta mill-programm tagħhom ta’ ttestjar retrospettiv.
Artikolu 367
Rekwiżiti għall-kalkolu tar-riskju
1. Kwalunkwe mudell intern użat sabiex jiġu kkalkulati r-rekwiżiti kapitali għar-riskju tal-pożizzjoni, ir-riskju tal-kambju, ir-riskju tal-prodotti u kwalunkwe mudell intern għan-negozju ta’ korrelazzjoni għandu jissodisfa r-rekwiżiti kollha li ġejjin:
(a)
il-mudell għandu jkopri bi preċiżjoni r-riskji kollha tal-prezzijiet materjali;
(b)
il-mudell għandu jkopri numru suffiċjenti ta’ fatturi tar-riskju, skont il-livell ta' attività tal-istituzzjoni fis-swieq rispettivi. Meta fattur ta’ riskju jkun inkorporat fil-mudell tal-ipprezzar tal-istituzzjoni iżda mhux fil-mudell tal-kalkolu tar-riskji, l-istituzzjoni għandha tkun kapaċi tiġġustifika tali ommissjoni għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti. Il-mudell għall-kalkolu tar-riskju għandu jkopri nonlinearitajiet għal opzjonijiet u prodotti oħra kif ukoll ir-riskju tal-korrelazzjoni u r-riskju tal-bażi. Fejn jintużaw valuri preżenti għall-fatturi tar-riskju, dawn għandhom jagħtu prova ta’ rekord tajjeb għall-pożizzjoni reali li jkollhom.
2. Kwalunkwe mudell intern użat sabiex jiġu kkalkulati r-rekwiżiti kapitali għar-riskju tal-pożizzjoni, ir-riskju tal-kambju jew ir-riskju tal-prodotti għandu jissodisfa r-rekwiżiti kollha li ġejjin:
(a)
il-mudell għandu jinkludi sett ta’ fatturi tar-riskju li jikkorrispondu mar-rati tal-imgħax f’kull munita li fiha l-istituzzjoni jkollha pożizzjonijiet sensittivi għar-rata tal-imgħax fi jew barra l-karta tal-bilanċ. L-istituzzjoni għandha timmudella l-kurvi tar-rendita permezz ta’ wieħed mill-approċċi ġeneralment aċċettati. Għal skoperturi materjali għar-riskju tar-rata tal-imgħax fil-muniti u s-swieq ewlenin, il-kurva tar-renditu għandha tinqasam f’minimu ta’ sitt segmenti ta’ maturità, sabiex tkopri l-varjazzjonijiet tal-volatilità tar-rati tul il-kurva tar-renditu. Il-mudell għandu jkopri wkoll ir-riskju ta’ movimenti korrelatati mhux b’perfezzjoni bejn il-kurvi tar-renditu differenti;
(b)
il-mudell għandu jinkludi fatturi tar-riskju li jikkorrispondu għad-deheb u l-muniti barranin individwali li fihom ikunu denominati l-pożizzjonijiet tal-istituzzjoni. Għas-CIUs, għandhom jiġu kkunsidrati l-pożizzjonijiet reali tal-kambju tas-CIU. L-istituzzjonijiet jistgħu joqogħdu fuq rappurtar magħmul minn partijiet terzi dwar il-pożizzjoni tal-kambju tas-CIU, meta l-korrettezza ta' dak ir-rapport tkun żgurata b’mod adegwat. Jekk istituzzjoni ma tkunx konxja dwar il-pożizzjonijiet tal-kambju ta’ CIU, din il-pożizzjoni għandha titneħħa u tiġi ttrattata skont l-Artikolu 353(3);
(c)
il-mudell għandu juża fattur tar-riskju separat tal-inqas għal kull wieħed mis-swieq tal-ekwità li fihom l-istituzzjoni jkollha pożizzjonijiet sinifikanti;
(d)
il-mudell għandu juża fattur tar-riskju separat tal-inqas għal kull prodott li fih l-istituzzjoni jkollha pożizzjonijiet sinifikanti. Il-mudell għandu jkopri wkoll ir-riskju ta’ movimenti mhux perfettament korrelatati bejn prodotti simili, iżda mhux identiċi, u l-iskopertura għall-bidliet fil-prezzijiet forward li jirriżultaw minn diskrepanzi fil-maturità. Għandu jikkunsidra wkoll il-karatteristiċi tas-suq, l-aktar id-dati tal-konsenja u l-ambitu provdut lill-operaturi sabiex jagħlqu l-pożizzjonijiet;
(e)
b’mod konservattiv, il-mudell intern ta’ istituzzjoni għandu jivvaluta r-riskju li jinħoloq minn pożizzjonijiet inqas likwidi u pożizzjonijiet bi trasparenza limitata tal-prezzijiet f’xenarji realistiċi tas-suq. Barra minn hekk, il-mudell intern għandu jilħaq standards minimi tad-data. Il-valuri preżenti għandhom ikunu konservattivi b’mod xieraq u għandhom jintużw biss fejn id-data disponibbli ma tkunx biżżejjed jew ma tkunx tirrifletti l-volatilità reali ta’ pożizzjoni jew ta’ portafoll.
3. L-istituzzjonijiet jistgħu, fi kwalunkwe mudell intern użat għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, jużaw korrelazzjonijiet empiriċi fi ħdan il-kategoriji tar-riskju u bejn kategoriji tar-riskju biss jekk l-approċċ tal-istituzzjoni għall-kalkolu tal-korrelazzjonijiet ikun validu u implimentat b’integrità.
Artikolu 368
Rekwiżiti kwalitattivi
1. Kwalunkwe mudell intern użat għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu għandu jkun konċettwalment validu u implimentat b’integrità u, b’mod partikolari, għandu jissodisfa r-rekwiżiti kwalitattivi kollha li ġejjin:
(a)
kwalunkwe mudell intern użat għall-kalkolu tar-rekwiżiti kapitali għar-riskju tal-pożizzjoni, ir-riskju tal-kambju jew tal-prodotti għandu jkun integrat mill-viċin fil-proċess tal-ġestjoni tar-riskji ta’ kuljum tal-istituzzjoni u jservi bħala bażi għar-rappurtar tal-iskoperturi għar-riskju lill-ġestjoni superjuri;
(b)
l-istituzzjoni għandu jkollha unità għall-kontroll tar-riskji li tkun indipendenti mill-unitajiet tan-negozjar kummerċjali u tirrapporta direttament lill-ġestjoni superjuri. L-unità għandha tkun responsabbli mit-tfassil u l-implimentazzjoni ta' kwalunkwe mudell intern użat għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu. L-unità għandha twettaq validazzjoni inizjali u kontinwa ta’ kwalunkwe mudell intern użat għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, b'responsabbiltà għas-sistema ġenerali tal-ġestjoni tar-riskju. L-unità għandha tipproduċi u tanalizza rapporti ta’ kuljum dwar l-output ta' kwalunkwe mudell intern użat għall-kalkolu tar-rekwiżiti kapitali għar-riskju tal-pożizzjoni, ir-riskju tal-kambju u r-riskju tal-prodotti, u dwar il-miżuri xierqa li għandhom jittieħdu rigward il-limiti tan-negozjar;
(c)
il-korp tal-ġestjoni u l-ġestjoni superjuri tal-istituzzjoni għandhom ikunu involuti attivament fil-proċess ta’ kontroll tar-riskji u r-rapporti ta’ kuljum magħmulin mill-unità għall-kontroll tar-riskji jiġu analizzati minn livell ta’ ġestjoni b’awtorità suffiċjenti sabiex jinforza kemm tnaqqis fil-pożizzjonijiet li jittieħdu minn operaturi individwali kif ukoll fl-iskopertura kumplessiva għar-riskju tal-istituzzjoni;
(d)
l-istituzzjoni għandu jkollha numru suffiċjenti ta' persunal imħarreġ fl-użu ta’ mudelli interni sofistikati, u inklużi dawk użati għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, fin-negozjar, fil-kontroll tar-riskji, il-verifika u ż-żoni tal-back office;
(e)
l-istituzzjoni għandha tkun waqqfet proċeduri għall-monitoraġġ u sabiex jiġi żgurat li jkun hemm konformità ma’ sett dokumentat ta’ politiki u kontrolli interni rigward l-operat kumplessiv tal-mudelli interni tagħha, u inklużi dawk użati għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu;
(f)
kwalunkwe mudell intern użat għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu għandu jkollu rekord ippruvat ta' preċiżjoni raġonevoli fil-kalkolu tar-riskji;
(g)
l-istituzzjoni għandha twettaq b'mod frekwenti programm rigoruż ta’ ttestjar għal stress, inklużi testijiet għal stress bl-invers, li jinkludi kwalunkwe mudell intern użat għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu u r-riżultati ta’ dawn it-testijiet għal stress għandhom jiġu analizzati mill-ġestjoni superjuri u riflessi fil-politiki u l-limiti li jistabbilixxi. Dan il-proċess għandu jindirizza b’mod partikolari l-illikwidità tas-swieq f’kondizzjonijiet ta’ stress tas-suq, ir-risjku ta’ konċentrazzjoni, is-swieq b’direzzjoni waħda, ir-riskji tal-avveniment u tal-inadempjenza immedjata, in-nonlinearità ta’ prodotti, il-pożizzjonijiet sfavorevoli ħafna (deep out-of-the-money positions), il-pożizzjonijet soġġetti għal-limiti fuq il-prezzijiet u riskji oħra li jistgħu ma jiġux koperti b'mod xieraq fil-mudelli interni. Ix-xokkijiet applikati għandhom jirriflettu n-natura tal-portafolli u ż-żmien li jista’ jkun neċessarju sabiex jiġu ħħeġġjati jew ġestiti riskji f’kondizzjonijiet severi tas-suq;
(h)
l-istituzzjoni għandha twettaq, bħala parti mill-proċess ta’ verifika interna regolari tagħha, analiżi indipendenti tal-mudelli interni tagħha, u inklużi dawk użati għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu.
2. L-analiżi msemmija fil-punt (h) tal- paragrafu 1 għandu jinkludi kemm l-attivitajiet tal-unitajiet ta’ negozjar kummerċjali kif ukoll tal-unità indipendenti għall-kontroll tar-riskji. Mill-anqas darba fis-sena, l-istituzzjoni għandha twettaq analiżi tal-proċess kumplessiv tagħha ta’ mmaniġjar tar-riskji. L-analiżi għandha tikkunsidra dan li ġej:
(a)
l-adegwatezza tad-dokumentazzjoni tas-sistema u l-proċess tal-ġestjoni tar-riskji u l-organizzazzjoni tal-unità għall-kontroll tar-riskji;
(b)
l-integrazzjoni tal-kalkolu tar-riskju fil-ġestjoni ta’ kuljum tar-riskji u l-integrità tas-sistema ta' informazzjoni ta' ġestjoni;
(c)
il-proċess li tuża l-istituzzjoni sabiex tapprova l-mudelli ta' pprezzar tar-riskju u s-sistemi ta’ valutazzjoni li jintużaw mill-persunal tal-uffiċċji prinċipali u tal-back office;
(d)
l-ambitu tar-riskji koperti mill-mudell ta’ kalkolu tar-riskju u l-validazzjoni ta’ kwalunkwe bidla sinifikanti fil-proċess ta’ kalkolu tar-riskju;
(e)
il-preċiżjoni u l-kompletezza tad-data dwar il-pożizzjoni, il-preċiżjoni u l-adegwatezza tas-suppożizzjonijiet dwar il-volatilità u l-korrelazzjoni, u l-preċiżjoni tal-valutazzjoni u l-kalkoli tas-sensittività għar-riskji;
(f)
il-proċess ta’ verifika li tuża l-istituzzjoni sabiex tevalwa l-konsistenaza, il-prontezza u l-affidabbiltà tas-sorsi tad-data użati sabiex joperaw il-mudelli interni, inkluża l-indipendenza ta' dawn is-sorsi tad-data;
(g)
il-proċess ta’ verifika li tuża l-istituzzjoni sabiex tevalwa l-ittestjar retrospettiv li jitwettaq sabiex tiġi valutata l-preċiżjoni tal-mudelli.
3. Hekk kif jevolvu t-tekniki u l-aħjar prattiki, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dawn it-tekniki u l-prattiki l-ġodda fi kwalunkwe mudell intern użat għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu.
Artikolu 369
Validazzjoni Interna
1. L-istituzzjonijiet għandhom jimplimentaw proċessi li jiżguraw li l-mudelli interni kollha tagħhom użati għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu jkunu ġew validati adegwatament minn partijiet ikkwalifikati sewwa li jkunu indipendenti mill-proċess tal-iżvilupp sabiex jiżguraw li huma konċettwalment validi u jkopru b’mod adegwat ir-riskji materjali kollha. Il-validazzjoni għandha titwettaq meta l-mudell intern jiġi żviluppat l-ewwel darba u meta ssir kwalunkwe bidla sinifikanti fil-mudell intern. Il-validazzjoni għandha ssir ukoll fuq bażi perijodika iżda speċjalment meta jkunu saru xi bidliet strutturali sinifikanti fis-suq jew xi bidliet fil-kompożizzjoni tal-portafoll li jistgħu jwasslu sabiex il-mudell intern ma jibqax adegwat. Hekk kif it-tekniki u l-aħjar prattiki għall-validazzjoni interna jevolvu, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dawn l-avvanzi. Il-validazzjoni tal-mudelli interni m’għandhiex tkun limitata għall-ittestjar retrospettiv, iżda mill-inqas għandha tinkludi dan li ġej:
(a)
testijiet sabiex jintwera li kwalunkwe suppożizzjoni li ssir fil-mudell intern tkun xierqa u ma tissottovalutax jew ma tissopravalutax ir-riskju;
(b)
minbarra l-programmi regolatorji tal-ittestjar retrospettiv, l-istituzzjonijiet għandhom iwettqu t-testijiet ta’ validazzjoni tal-mudelli interni tagħhom, inkluż l-ittestjar retrospettiv, fir-rigward tar-riskji u l-istrutturi tal-portafolli tagħhom;
(c)
l-użu ta’ portafolli ipotetiċi sabiex jiġi żgurat li l-mudell intern ikun kapaċi jqis karatteristiċi strutturali partikolari li jistgħu jinqalgħu, pereżempju riskji ta’ bażi materjali u riskji ta’ konċentrazzjoni.
2. L-istituzzjoni għandha twettaq ittestjar retrospettiv kemm fuq bidliet reali kif ukoll fuq bidliet ipotetiċi fil-valur tal-portafoll.
Taqsima 3
Rekwiżiti partikolari għall-immudellar tar-riskju speċifiku
Artikolu 370
Rekwiżiti għall-immudellar ta’ riskju speċifiku
Mudell intern użat sabiex jiġu kkalkulati r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għal riskju speċifiku u mudell intern għan-negozju ta’ korrelazzjoni għandu jissodisfa r-rekwiżiti addizzjonali li ġejjin:
(a)
jispjega l-varjazzjoni storika fil-prezz fil-portafoll;
(b)
ikopri l-konċentrazzjoni f’termini ta' kobor u l-bidliet fil-kompożizzjoni tal-portafoll;
(c)
ikun robust f’ambjent avvers;
(d)
ikun validat permezz ta’ ttestjar retrospettiv immirat sabiex jivvaluta jekk riskju speċifiku jkunx kopert bi preċiżjoni. Jekk l-istituzzjoni twettaq tali ttestjar retrospettiv fuq il-bażi ta' subportafolli rilevanti, dawn għandhom jintgħażlu b’manjiera konsistenti;
(e)
ikopri riskju ta’ bażi relatat mal-isem u b’mod partikolari, għandu jkun sensittiv għal differenzi idjosinkratiċi materjali bejn pożizzjonijiet simili iżda mhux identiċi;
(f)
ikopri r-riskju ta' avvenimenti.
Artikolu 371
Esklużjonijiet mill-mudelli għal riskju speċifiku
1. Istituzzjoni tista’ tagħżel li teskludi mill-kalkolu tar-rekwiżit ta' fondi proprji tagħha għar-riskju speċifiku billi tuża mudell intern, dawk il-pożizzjonijiet li għalihom hija tissodisfa r-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku skont l-Artikolu 332(1)(e) jew l-Artikolu 337 ħlief għal dawk il-pożizzjonijiet li huma soġġetti għall-approċċ stabbilit fl-Artikolu 377.
2. Istituzzjoni tista’ tagħżel li ma tkoprix ir-riskji ta’ inadempjenza u ta’ migrazzjoni għal strumenti tad-dejn innegozjati fil-mudell intern tagħha meta hija tkun qiegħda tkopri dawn ir-riskji permezz tar-rekwiżiti stabbiliti fit-Taqsima 4.
Taqsima 4
Mudell intern għar-riskju inkrimentali ta' inadempjenza u ta' migrazzjoni
Artikolu 372
Rekwiżit sabiex ikun hemm mudell intern għall-IRC
Istituzzjoni li tuża mudell intern sabiex tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku tal-istrumenti tad-dejn innegozjati għandu jkollha fis-seħħ ukoll mudell intern tar-riskju inkrimentali ta’ inadempjenza u ta’ migrazzjoni (IRC) sabiex tkopri r-riskji ta’ inadempjenza u ta’ migrazzjoni tal-pożizzjonijiet tal-portafoll tan-negozjar tagħha li jkunu inkrimentali għar-riskji koperti mill-kalkolu tal-valur fir-riskju kif speċifikat fl-Artikolu 365(1). L-istituzzjoni għandha turi li l-mudell intern tagħha jilħaq l-standards li ġejjin bis-suppożizzjoni ta’ livell kostanti ta’ riskju, u aġġustat fejn xieraq sabiex jirrifletti l-impatt tal-likwidità, il-konċentrazzjonijiet, il-hedging u l-opzjonalità:
(a)
il-mudell intern jipprovdi differenzazzjoni utli tar-riskji u stimi preċiżi u konsistenti tar-riskji tal-inadempjenza u migrazzjoni inkrementali;
(b)
l-istimi tal-mudell intern għal telf potenzjali għandhom rwol essenzjali fil-ġestjoni tar-riskju tal-istituzzjoni;
(c)
id-data dwar is-suq u l-pożizzjoni użati fil-mudell intern huma aġġornati u soġġetti għal valutazzjoni kwalitattiva xierqa;
(d)
jiġu ssodisfati r-rekwiżiti fl-Artikolu 367(3), l-Artikolu 368, l-Artikolu 369(1) u l-punti (b), (c), (e) u (f) tal-Artikolu 370.
L-ABE għandha toħroġ linji gwida dwar ir-rekwiżiti fl-Artikoli 373sa 376.
Artikolu 373
Ambitu tal-mudell intern għall-IRC
Il-mudell intern għall-IRC għandu jkopri l-pożizzjonijiet kollha soġġetti għal rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku tar-rata tal-imgħax, inklużi dawk soġġetti għal allokazzjoni ta' kapital għal riskju speċifiku ta’ 0 % skont l-Artikolu 336, iżda m’għandux ikopri pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni u derivati tal-kreditu li jsiru inadempjenti nru n.
L-istituzzjoni tista', soġġetta għal permess mill-awtoritajiet kompetenti, tagħżel li b’mod konsistenti tinkludi l-pożizzjonijiet ta' ewkità kollha elenkati u l-pożizzjonijiet tad-derivati bbażati fuq l-ekwitajiet elenkati. Il-permess għandu jingħata jekk tali inklużjoni tkun konsistenti mal-mod kif l-istituzzjoni tkejjel u tiġġestixxi internament ir-riskju.
Artikolu 374
Parametri tal-mudell intern għall-IRC
1. L-istituzzjonijiet għandhom jużaw il-mudell intern sabiex jikkalkulaw numru li jkejjel it-telf minħabba inadempjenza u migrazzjoni interna jew esterna tal-klassifikazzjonijiet fl-intervall ta’ kunfidenza ta’ 99,9 % fuq perijodu ta’ sena. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw dan in-numru mill-inqas darba fil-ġimgħa.
2. Is-suppożizzjonijiet ta' korrelazzjoni għandhom jiġu sostnuti permezz ta’ analiżi ta' data oġġettiva f’qafas konċettwalment sod. Il-mudell intern għandu jirrefletti b’mod xieraq il-konċentrazzjonijiet tal-emittent. Għandhom jiġu riflessi wkoll il-konċentrazzjonijiet li jistgħu jinqalgħu fi ħdan u bejn klassijiet ta’ prodotti taħt kondizzjonijiet ta’ stress.
3. Il-mudell intern għall-IRC għandu jirrifletti l-impatt tal-korrelazzjonijiet bejn avvenimenti ta' inadempjenza u ta’ migrazzjoni. M’għandhomx jiġu riflessi l-impatt tad-diversifikazzjoni bejn, fuq naħa, l-avvenimenti ta' inadempjenza u ta’ migrazzjoni u, fuq in-naħa l-oħra, fatturi oħra ta’ riskju.
4. Il-mudell intern għandu jkun ibbażat fuq is-suppożizzjoni ta’ livell kostanti ta’ riskju fuq perijodu ta’ sena, li jimplika li pożizzjonijiet individwali partikolari fil-portafoll tan-negozjar jew settijiet ta’ pożizzjonijiet li jkunu esperjenzaw inadempjenza jew migrazzjoni tul il-perijodu ta’ likwidità tagħhom jiġu bbilanċjati mill-ġdid fi tmiem il-perijodu tagħhom tal-likwidità sabiex jiksbu l-livell inizjali tar-riskju. Inkella, istituzzjoni tista’ tagħżel li b’mod konsistenti tuża suppożizzjoni ta’ pożizzjoni kostanti għal sena.
5. Il-perijodi tal-likwidità għandhom jiġu stabbiliti skont iż-żmien meħtieġ sabiex tinbiegħ il-pożizzjoni jew sabiex jiġu ħħeġġjati r-riskji materjali kollha tal-prezzijiet rilevanti f’suq taħt stress, b'konsiderazzjoni partikolari għad-daqs tal-pożizzjoni. Il-perijodi tal-likwidità għandhom jirriflettu l-prattika u l-esperjenza reali matul perijodi ta’ stress kemm sistematiku kif ukoll idjosinkratiku. Il-perijodu tal-likwidità għandu jitkejjel taħt suppożizzjonijiet konservattivi u għandu jkun twil biżżejjed sabiex l-att tal-bejgħ jew tal-hedging minnu nnifsu ma jaffettwax materjalment il-prezz li bih isir il-bejgħ jew il-koperturi.
6. Id-determinazzjoni tal-perijodu xieraq tal-likwidità għal pożizzjoni jew sett ta’ pożizzjonijiet hija soġġetta għal minimu ta’ tliet xhur.
7. Id-determinazzjoni tal-perijodu xieraq tal-likwidità għal pożizzjoni jew sett ta’ pożizzjonijiet għandha tikkunsidra l-politiki interni ta’ istituzzjoni fir-rigward tal-aġġustamenti tal-valutazzjoni u l-ġestjoni ta’ pożizzjonijiet reqdin. Meta istituzzjoni tiddetermina perijodi tal-likwidità għal settijiet ta’ pożizzjonijiet pjuttost milli għal pożizzjonijiet individwali, il-kriterji sabiex jiġu definiti settijiet ta’ pożizzjonijiet għandhom jiġu definiti b’mod li jirrifletti b'mod sinifikanti d-differenzi fil-likwidità. Il-perijodi tal-likwidità għandhom ikunu akbar għal pożizzjonijiet li jkunu konċentrati, sabiex jirriflettu l-perijodu itwal neċessarju sabiex jiġu likwidati dawn il-pożizzjonijiet. Il-perijodu tal-likwidità għal depożitarju tat-titolizzazzjonijiet għandu jirrifletti ż-żmien sabiex jinbnew, jinbiegħu u jiġu titolizzati l-assi, jew sabiex jiġu ħħeġġjati l-fatturi tar-riskju materjali, f’kondizzjonijiet tas-suq taħt stress.
Artikolu 375
Rikonoxximent tal-hedges fil-mudell intern għall-IRC
1. Il-hedges jistgħu jiġu inkorporati fil-mudell intern ta’ istituzzjoni sabiex ikunu koperti r-riskji inkrimentali ta’ inadempjenza u ta’ migrazzjoni. Jista' jsir netting tal-pożizzjonijiet meta pożizzjonijiet twal u qsora jirreferu għall-istess strument finanzjarju. L-effetti tal-hedging jew tad-diversifikazzjoni assoċjati ma’ pożizzjonijiet twal u qosra li jinvolvu strumenti differenti jew titoli differenti tal-istess debitur, kif ukoll pożizzjonijiet twal u qosra f’emittenti differenti, jistgħu jiġu rikonoxxuti biss bl-immudellar espliċitu tal-pożizzjonijiet twal u qosra totali fl-istrumenti differenti. L-istituzzjonijiet għandhom jirriflettu l-impatt tar-riskji materjali li jistgħu jseħħu matul l-intervall bejn il-maturità tal-hedge u l-perijodu tal-likwidità kif ukoll il-potenzjal għal riskji ta’ bażi sinifikanti fl-istrateġiji tal-hedging skont il-prodott, il-prijorità fl-istruttura kapitali, il-klassifikazzjoni interna jew esterna, il-maturità, il-kumulu (vintage) u differenzi oħrajn fl-istrumenti. Istituzzjoni għandha tirrifletti hedge biss sakemm dan ikun jista’ jinżamm anki waqt li d-debitur javviċina avveniment ta' kreditu jew avveniment ieħor.
2. Għall-pożizzjonijiet li jkunu ħħeġġjati permezz tal-istrateġiji dinamiċi ta’ hedging, jista’ jiġi rikonoxxut ibbilanċjar mill-ġdid tal-hedge fil-perijodu tal-likwidità tal-pożizzjoni ħħeġġjata bil-kondizzjoni li l-istituzzjoni:
(a)
tagħżel li timmudella l-ibbilanċjar mill-ġdid tal-hedge b’mod konsistenti fis-sett rilevanti ta’ pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar;
(b)
turi li l-inklużjoni tal-ibbilanċjar mill-ġdid tirriżulta f’kalkolu aħjar tar-riskju;
(c)
turi li s-swieq għall-istrumenti li jservu bħala hedges huma likwidi biżżejjed sabiex jippermettu tali bbilanċjar mill-ġdid anki matul perijodi ta’ stress. Kwalunkwe riskju reżidwu li jirriżulta minn strateġiji dinamiċi ta’ hedging għandu jiġi rifless fir-rekwiżit ta’ fondi proprji.
Artikolu 376
Rekwiżiti partikolari għall-mudell intern għall-IRC
1. Sabiex ikopri r-riskji inkrimentali ta’ inadempjenza jew ta’ migrazzjoni, il-mudell intern għandu jirrifletti l-impatt nonlineari tal-opzjonijiet, tad-derivati strutturati tal-kreditu u ta’ pożizzjonijiet oħra b’imġiba materjali nonlineari fir-rigward tal-bidliet fil-prezzijiet. Barra minn hekk, l-istituzzjoni għandha tagħti konsiderazzjoni xierqa lill-ammont ta’ riskju tal-mudell inerenti fil-valutazzjoni u l-istima tar-riskji tal-prezzijiet assoċjati ma’ dawn il-prodotti.
2. Il-mudell intern għandu jkun ibbażat fuq data li tkun oġġettiva u aġġornata.
3. Bħala parti mill-analiżi u l-validazzjoni indipendenti tal-mudelli interni tagħha użati għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, b'mod inklussiv għall-finijiet tas-sistema tal-kalkolu tar-riskji, istituzzjoni għandha, b’mod partikolari, tagħmel dan kollu li ġej:
(a)
tivvalida li l-approċċ tal-immudellar tagħha għall-korrelazzjonijiet u l-bidliet fil-prezzijiet ikun xieraq għall-portafoll tagħha, inklużi l-għażla u l-piżijiet tal-fatturi sistematiċi tar-riskju tagħha;
(b)
twettaq varjetà ta’ testijiet għal stress, fosthom analiżi tas-sensittività u analiżi tax-xenarji, sabiex tiġi valutata r-raġonevolezza kwalitattiva u kwantitattiva tal-mudell intern, b'mod partikolari fir-rigward tat-trattament tal-konċentrazzjonijiet. Dawn it-testijiet ma għandhomx ikunu limitati għall-firxa ta’ avvenimenti esperjenzati storikament;
(c)
tapplika validazzjoni kwantitattiva xierqa li tinkludi punti ta' riferiement interni rilevanti ta’ mmudellar.
4. Il-mudell intern għandu jkun konsistenti mal-metodoloġiji interni tal-ġestjoni tar-riskju tal-istituzzjoni għall-identifikazzjoni, il-kalkolu u l-ġestjoni tar-riskji tan-negozju.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jiddokumentaw il-mudelli interni tagħhom sabiex il-korrelazzjoni u suppożizzjonijiet oħra tal-immudellar ikunu trasparenti għall-awtoritajiet kompetenti.
6. Il-mudell intern għandu jivvaluta b’mod konservattiv ir-riskju li jirriżulta minn pożizzjonijiet inqas likwidi u pożizzjonijiet bi trasparenza limitata tal-prezzijiet f’xenarji realistiċi tas-suq. Barra minn hekk, il-mudell intern għandu jilħaq standards minimi tad-data. Il-prokuri għandhom ikunu konservattivi biżżejjed u jistgħu jintużaw biss meta d-data disponibbli ma tkunx biżżejjed jew ma tkunx tirrifletti l-volatilità reali ta’ pożizzjoni jew portafoll.
Taqsima 5
Mudell intern għan-negozjar ta' korrelazzjoni
Artikolu 377
Rekwiżiti għal mudell intern għan-negozjar ta’ korrelazzjoni
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu permess sabiex jintuża mudell intern għar-rekwiżit ta' fondi proprji tal-portafoll tan-negozju ta’ korrelazzjoni minflok ir-rekwiżit ta’ fondi proprji skont l-Artikolu 338 lill-istituzzjonijiet li jistgħu jużaw mudell intern għar-riskju speċifiku tal-istrumenti tad-dejn u li jissodisfaw ir-rekwiżiti fil-paragrafi 2 sa 6 ta’ dan l-Artikolu u fl-Artikolu 367(1) u (3), l-Artikolu 368, l-Artikolu 369 (1) u l-punti (a), (b), (c), (e) u (f) tal-Artikolu 370.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jużaw dan il-mudell intern sabiex jikkalkulaw numru li jkejjel b’mod adegwat ir-riskji kollha tal-prezzijiet b'intervall ta’ kunfidenza ta’ 99,9 % fuq perijodu ta’ sena bis-suppożizzjoni ta’ riskju ta’ livell kostanti, u aġġustat fejn ikun xieraq sabiex jirrifletti l-impatt tal-likwidità, il-konċentrazzjoni, il-hedging u l-opzjonalità. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw dan in-numru mill-inqas darba fil-ġimgħa.
3. Ir-riskji li ġejjin għandhom jiġu koperti b’mod adegwat mill-mudell imsemmi fil-paragrafu 1:
(a)
ir-riskju kumulattiv li jirriżulta minn inadempjenzi multipli, inkluż l-ordinar differenti tal-inadempjenzi, fi prodotti segmentati;
(b)
ir-riskju ta’ firxiet tal-kreditu, inklużi l-effetti gamma u cross-gamma;
(c)
il-volatilità ta’ korrelazzjonijiet implikati, inkluż l-effett trasversali bejn il-firxiet u l-korrelazzjonijiet;
(d)
ir-riskju ta' bażi, inklużi t-tnejn li ġejjin:
(i)
il-bażi bejn il-firxa ta’ indiċi u dawk tal-ismijiet uniċi kostitwenti tagħha;
(ii)
il-bażi bejn il-korrelazzjoni implikata ta’ indiċi u dik ta’ portafolli mfasslin apposta għall-klijent;
(e)
il-volatilità tar-rata ta’ rkupru, kif din hija relatata mal-propensità tar-rati ta’ rkupru biex jaffettwaw il-prezzijiet tas-segmenti;
(f)
safejn il-kalkolu tar-riskju komprensiv jinkorpora benefiċċji mill-hedging dinamiku, ir-riskju ta’ telf dovut għal hedge imperfetta u l-ispejjeż potenzjali tal-ibbilanċjar mill-ġdid ta’ tali hedges;
(g)
kwalunkwe riskju materjali ieħor tal-prezzijiet tal-pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar ta’ korrelazzjoni.
4. Istituzzjoni għandha tuża biżżejjed data mis-suq fi ħdan il-mudell imsemmi fil-paragrafu 1 sabiex tiżgura li tkopri kompletament ir-riskji prinċipali ta’ dawk l-iskoperturi fl-approċċ intern tagħha skont ir-rekwiżiti stabbiliti f’dan l-Artikolu. Għandha tkun tista’ turi lill-awtorità kompetenti, permezz ta’ ttestjar b'lura jew mezzi oħra xierqa, li l-mudell tagħha jista’ jispjega kif xieraq il-varjazzjoni storika fil-prezzijiet ta’ dawk il-prodotti.
L-istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ politiki u proċeduri xierqa sabiex tissepara l-pożizzjonijiet li għalihom ikollha permess biex tinkorporahom fir-rekwiżit ta' fondi proprji skont dan l-Artikolu minn pożizzjonijiet oħra li għalihom ma jkollhiex tali permess.
5. Fir-rigward tal-portafoll tal-pożizzjonijiet kollha inkorporati fil-mudell imsemmi fil-paragrafu 1, l-istituzzjoni għandha tapplika b’mod regolari sett ta’ xenarji speċifiċi ta’ stress, determinati minn qabel. Tali xenarji ta' stress għandhom jeżaminaw l-effetti tal-istess fuq ir-rati ta' inadempjenza, ir-rati ta’ rkupru, il-firxiet tal-kreditu, ir-riskji tal-bażi, il-korrelazzjonijiet u fatturi ta’ riskju oħra rilevanti fuq il-portafoll tan-negozjar ta’ korrelazzjoni. L-istituzzjoni għandha tapplika xenarji ta' stress mill-inqas darba fil-ġimgħa u tal-inqas darba kull tliet xhur tirrapporta r-riżultati lill-awtoritajiet kompetenti, inkluż it-tqabbil mar-rekwiżit ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni skont dan l-Artikolu. Kwalunkwe ċirkostanza fejn ir-riżultati tat-test tal-istress jaqbżu materjalment ir-rekwiżit ta' fondi proprji għall-portafoll tan-negozjar ta’ korrelazzjoni għandu jiġi rrappurtat lill-awtoritajiet kompetenti fil-ħin. L-ABE għandha toħroġ linji gwida dwar l-applikazzjoni ta' xenarji ta' stress għall-portafoll tan-negozjar ta’ korrelazzjoni.
6. Il-mudell intern għandu jivvaluta b’mod konservattiv ir-riskju li jirriżulta minn pożizzjonijiet inqas likwidi u pożizzjonijiet bi trasparenza limitata tal-prezzijiet f’xenarji realistiċi tas-suq. Barra minn hekk, il-mudell intern għandu jilħaq standards minimi tad-data. Il-prokuri għandhom ikunu konservattivi biżżejjed u jistgħu jintużaw biss meta d-data disponibbli ma tkunx biżżejjed jew ma tkunx tirrifletti l-volatilità reali ta’ pożizzjoni jew portafoll.
TITOLU V
REKWIŻITI TA’ FONDI PROPRJI GĦAR-RISKJU TAS-SALDU
Artikolu 378
Riskju tas-saldu/tal-konsenja
Fil-każ ta' transazzjonijiet li fihom strumenti tad-dejn, ekwitajiet, muniti barranin u prodotti għajr transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid u għoti b’self ta' titoli jew prodotti u teħid b’self ta’ titoli jew prodotti ma jkunux saldati wara d-dati dovuti ta’ konsenja tagħhom, istituzzjoni tista’ tikkalkula d-differenza fil-prezz li għaliha tkun esposta.
Id-differenza fil-prezz hija kkalkulata bħala d-differenza bejn il-prezz miftiehem tas-saldu għall-istrument tad-dejn, l-ekwità, il-munita barranija jew il-prodott inkwistjoni u l-valur attwali tas-suq, fejn id-differenza tista’ tinvolvi telf għall-istituzzjoni ta’ kreditu.
L-istituzzjoni għandha timmultiplika dik id-differenza fil-prezz bil-fattur adatt fil-kolonna tal-lemin tat-Tabella 1 segwenti sabiex tikkalkula r-rekwiżit ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni għar-riskju tas-saldu.
Tabella 1
Numru ta’ jiem ta' xogħol wara d-data dovuta tas-saldu
(%)
5 - 15
8
16 - 30
50
31 - 45
75
46 jew aktar
100
Artikolu 379
Konsenji b'xejn (Free deliveries)
1. Istituzzjoni għandha tkun meħtieġa żżomm fondi proprji, kif stabbilit fit-Tabella 2, meta jseħħ dan li ġej:
(a)
tkun ħallset għal titoli, muniti barranin jew prodotti qabel ma tkun irċeviethom jew tkun ikkonsenjat titoli, muniti barranin jew prodotti qabel ma tkun irċeviet il-ħlas għalihom;
(b)
fil-każ ta’ transazzjonijiet transkonfinali, ikunu għaddew ġurnata jew aktar minn meta tkun għamlet dak il-pagament jew il-konsenja.
Tabella 2
Trattament kapitali għal konsenji b’xejn
Kolonna 1
Kolonna 2
Kolonna 3
Kolonna 4
Tip ta’ Transazzjoni
Sal-ewwel pagament kuntrattwali jew komponent tal-konsenja
Mill-ewwel pagament kuntrattwali jew komponent tal-konsenja sa erbat ijiem wara t-tieni pagament kuntrattwali jew komponent tal-konsenja
Minn 5 ijiem ta’ xogħol wara t-tieni pagament kuntrattwali jew komponent tal-konsenja sa ma tispiċċa t-transazzjoni
Konsenja bla ħlas
L-ebda allokazzjoni ta' kapital
Trattata bħala skopertura
Trattata bħala skopertura għar-riskju ppeżata b'1 250 %
2. Meta tapplika piż tar-riskju fuq skoperturi għal konsenji bla ħlas ittrattati skont il-Kolonna 3 tat-Tabella 2, istituzzjoni li tuża l-approċċ Ibbażat fuq Klassifikazzjoni Interna stabbilit fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3 tista’ tassenja PDs lil kontropartijiet, li għalihom ma jkollha l-ebda skopertura oħra fil-portafoll mhux tan-negozjar, fuq il-bażi tal-klassifikazzjoni esterna tal-kontroparti. L-istituzzjonijiet li jużaw stimi proprji tal-‘LGDs’ jistgħu japplikaw l-LGD stabbilit fl-Artikolu 161(1) fuq skoperturi għal konsenji bla ħlas trattati skont il-Kolonna 3 tat-Tabella 2 bil-kondizzjoni li japplikawh għal dawn l-iskoperturi kollha. Inkella, istituzzjoni li tuża l-approċċ Ibbażat fuq Klassifikazzjoni Interna stabbilit fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3 tista’ tapplika l-piżijiet tar-riskju tal-approċċ Standardizzat, kif stabbilit fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2 bil-kondizzjoni li tapplikahom għal kull skopertura simili jew tista’ tapplika piż ta’ riskju ta’ 100 % għal dawn l-iskoperturi kollha.
Jekk l-ammont ta' skopertura pożittiva li jirriżulta minn transazzjonijiet ta’ konsenja bla ħlas ma jkunx materjali, l-istituzzjonijiet jistgħu japplikaw piż ta’ riskju ta’ 100 % fuq dawn l-iskoperturi, għajr meta jkun meħtieġ piż ta’ riskju ta’ 1 250 %skont il-Kolonna 4 tat-Tabella 2 fil-paragrafu 1.
3. Bħala alternattiva għall-applikazzjoni ta’ piż ta’ riskju ta’ 1 250 % għall-iskoperturi ta’ konsenja bla ħlas skont il-Kolonna 4 tat-Tabella 2 fil-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet jistgħu jnaqqsu l-valur trasferit flimkien mal-iskopertura pożittiva attwali ta’ dawk l-iskoperturi minn elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 skont il-punt (k) tal-Artikolu 36(1).
Artikolu 380
Rinunzja
Meta jseħħ falliment fis-sistema kollha, f'sistema ta' saldu, f'sistema ta’ kklerjar jew f'CCP, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżentaw mir-rekwiżiti ta’ fondi proprji kkalkulati kif stabbilit fl-Artikoli 378 u 379 sakemm is-sitwazzjoni tiġi rranġata. F’dan il-każ, il-falliment ta’ kontroparti sabiex tissalda transazzjoni ma għandux jitqies bħala inadempjenza għall-finijiet tar-riskju tal-kreditu.
TITOLU VI
REKWIŻITI TA’ FONDI PROPRJI GĦAR-RISKJU TA’ AĠĠUSTAMENT TAL-VALUTAZZJONI TAL-KREDITU
Artikolu 381
Tifsira tal-Aġġustament tal-Valutazzjoni tal-Kreditu
Għall-fini ta' dan it-Titolu u tal-Kapitolu 6 tat-Titolu II, ‧Aġġustament tal-Valutazzjoni tal-Kreditu‧ jew ‧CVA‧ tfisser aġġustament għall-valutazzjoni tas-suq medju tal-portafoll tat-transazzjonijiet ma' kontroparti. Dak l-aġġustament jirrifletti l-valur tas-suq attwali tar-riskju tal-kreditu tal-kontroparti għall-istituzzjoni, iżda ma jirriflettix il-valur tas-suq attwali tar-riskju tal-kreditu tal-istituzzjoni għall-kontroparti.
Artikolu 382
Ambitu
1. Istituzzjoni għandha tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA skont dan it-Titolu għall-istrumenti derivati OTC kollha fir-rigward tal-attivitajiet tan-negozju kollha tagħha, minbarra d-derivati tal-kreditu rikonoxxuti li jnaqqsu l-ammonti ta' skopertura ppeżati skont ir-riskji għar-riskju tal-kreditu.
2. Istituzzjoni għandha tinkludi transazzjonijiet li jiffinanzjaw titoli fil-kalkolu tal-fondi proprji meħtieġa mill-paragrafu 1 jekk l-awtorità kompetenti tistabbilixxi li l-iskoperturi għar-riskju ta’ CVA tal-istituzzjoni b'riżultat ta’ dawk it-transazzjonijiet ikunu materjali.
3. Transazzjonijiet ma' kontroparti ċentrali li tikkwalifika u t-transazzjonijiet ta' klijent ma' membru ta' kklerjar, meta l-membru ta’ kklerjar jaġixxi bħala intermedjarju bejn il-klijent u kontroparti ċentrali li tikkwalifika u t-transazzjonijiet jnisslu skopertura tan-negozjar tal-membru ta’ kklerjar lill-kontroparti ċentrali li tikkwalifika, huma esklużi mir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA.
4. It-transazzjonijiet li ġejjin għandhom jiġu esklużi mir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA:
(a)
transazzjonijiet ma' kontropartijiet mhux finanzjarji kif definiti fil-punt (9) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, jew ma' kontropartijiet mhux finanzjarji stabbiliti f'pajjiż terz, fejn dawk it-transazzjonijiet ma jeċċedux il-livell limitu tal-ikklerjar kif speċifikat fl-Artikolu 10(3) u (4) ta' dak ir-Regolament;
(b)
transazzjonijiet intragrupp kif previsti fl-Artikolu 3 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 dment li l-Istati Membri ma jadottawx liġijiet nazzjonali li jirrikjedu s-separazzjoni strutturali fi ħdan grupp bankarju, li f'dak il-każ l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżiġu li dawk it-transazzjonijiet intragrupp bejn l-istituzzjonijiet separati strutturalment jiġu inklużi fir-rekwiżiti ta’ fondi proprji;
(c)
transazzjonijiet ma' kontropartijiet imsemmijin fil-punt (10) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) 648/2012 u soġġetti għad-dispożizzjonijiet transizzjonali stipulati fl-Artikolu 89(1) ta’ dak ir-Regolament sa meta dawk id-dispożizzjonijiet transizzjonali ma jibqgħux japplikaw;
(d)
transazzjonijiet ma' kontropartijiet imsemmijin fl-Artikolu 1 (4)(a) u (b) u l-Artikolu 1(5)(a), (b) u (c) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 u transazzjonijiet ma' kontropartijiet li għalihom l-Artikolu 115 ta’ dan ir-Regolament jispeċifika piż tar-riskju ta' 0 % għall-iskoperturi għal dawk il-kontropartijiet.
L-eżenzjoni mill-ħlas ta' CVA għal dawk it-transazzjonijiet imsemmija fil-punt (c) ta' dan il-paragrafu li jsiru matul il-perijodu transizzjonali stabbilit fl-Artikolu 89(1) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 għandha tapplika għat-tul tal-kuntratt ta' dik it-transazzjoni.
5. L-ABE għandha tagħmel analiżi sal-1 ta’ Jannar 2015 u kull sentejn wara din is-sena, fid-dawl tal-iżviluppi regolatorji internazzjonali u inkluż dwar metodoloġiji potenzjali dwar il-kejl u l-limiti għall-applikazzjoni tal-ħlasijiet ta' CVA għall-kontropartijiet mhux finanzjarji stabbiliti f'pajjiż terz.
L-ABE f'kooperazzjoni mal-ESMA għandha tiżviluppa abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji biex jiġu speċifikati l-proċeduri għall-esklużjoni tat-transazzjonijiet ma' kontropartijiet mhux finanzjarji stabbiliti f'pajjiż terz mir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju ta' CVA.
L-ABE għandha tippreżenta dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji fi żmien sitt xhur mid-data tal-analiżi msemmija fl-ewwel subparagrafu.
Is-setgħa hija ddelegata lill-Kummissjoni biex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fit-tieni subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 383
Metodu avvanzat
1. Għat-transazzjonijiet kollha li għalihom ikollha permess li tuża l-IMM sabiex tistabbilixxi l-valur tal-iskopertura għall-iskopertura għar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti assoċjata skont l-Artikolu 283, istituzzjoni li jkollha l-permess tuża mudell intern għar-riskju speċifiku tal-istrumenti tad-dejn skont il-punt (d) tal-Artikolu 363(1) għandha tiddetermina r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA billi timmudella l-impatt tal-bidliet fil-firxiet tal-kreditu tal-kontropartijiet fuq is-CVAs tal-kontropartijiet kollha ta’ dawk it-transazzjonijiet, billi tikkunsidra l-koperturi ta’ CVA li huma eliġibbli skont l-Artikolu 386.
Istituzzjoni għandha tuża l-mudell intern tagħha biex tiddetermina r-rekwiżiti ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku assoċjat mal-pożizzjonijiet tad-dejn kummerċjat u għandha tapplika intervall ta’ kunfidenza ta’ 99 % u perijodu ta' holding ekwivalenti għal għaxart ijiem. Il-mudell intern għandu jintuża b’tali mod li jissimula l-bidliet fil-firxiet tal-kreditu tal-kontropartijiet, iżda ma jimmudellax is-sensittività ta’ CVA għall-bidliet f’fatturi oħra tas-suq, inklużi l-bidliet fil-valur tal-assi ta’ referenza, il-prodott, il-munita jew ir-rata tal-imgħax ta’ derivat.
Ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA għal kull kontroparti għandu jiġi kkalkulat skont il-formula li ġejja:
fejn:
ti
=
il-ħin tar-rivalutazzjoni nru i, jibda minn t0=0;
tT
=
l-itwal maturità kuntrattwali fost is-settijiet ta' netting mal-kontroparti;
si
=
hija l-firxa ta' kreditu tal-kontroparti fil-mument ti, użata sabiex jiġi kkalkulat is-CVA tal-kontroparti. Fejn tkun disponibbli l-firxa ta' swap ta' inadempjenza tal-kreditu tal-kontroparti, l-istituzzjoni għandha tuża dik il-firxa. Fejn ma tkunx disponibbli tali firxa ta' swap ta' inadempjenza tal-kreditu, l-istituzzjoni għandha tuża l-firxa ta' approssimazzjoni indiretta li tkun xierqa wara li tikkunsidra l-klassifikazzjoni, l-industrija u r-reġjun tal-kontroparti;
LGDMKT
=
l-LGD tal-kontroparti li għandu jkun ibbażat fuq il-firxa ta’ strument tas-suq tal-kontroparti jekk ikun disponibbli strument tal-kontroparti. Meta ma jkunx disponibbli strument tal-kontroparti, dan għandu jkun ibbażat fuq il-firxa ta' approssimazzjoni indiretta li tkun xierqa wara li jitqiesu l-klassifikazzjoni, l-industrija u r-reġjun tal-kontroparti.
L-ewwel fattur fis-somma jirrappreżenta approssimazzjoni tal-probabbiltà marġinali implikata tas-suq li sseħħ inadempjenza bejn il-ħinijiet ti-1 u ti;
EEi
=
l-iskopertura mistennija għall-kontroparti f'ħin tar-rivalutazzjoni ti, fejn jiżdiedu l-iskoperturi ta' settijiet ta’ netting differenti għal tali kontroparti, u fejn l-itwal maturità ta’ kull sett ta’ netting tingħata permezz tal-itwal maturità kuntrattwali fis-sett ta’ netting; Istituzzjoni għandha tapplika t-trattament stipulat fil-paragrafu 3 fil-każ ta’ negozjar b'marġni, jekk l-istituzzjoni tuża l-kalkolu tal-EPE msemmi fil-punt (a) jew (b) tal-Artikolu 285(1) għan-negozjar b'marġni;
Di
=
il-fattur ta’ skont mingħajr riskju ta' inadempjenza fil-ħin ti, fejn D0 =1.
2. Meta tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA għal kontroparti, istituzzjoni għandha tibbaża l-inputs kollha fil-mudell intern tagħha għar-riskju speċifiku tal-istrumenti tad-dejn fuq il-formuli li ġejjin (liema tkun xierqa):
(a)
meta l-mudell ikun ibbażat fuq l-ipprezzar mill-ġdid komplet, il-formula fil-paragrafu 1 għandha tintuża direttament;
(b)
meta l-mudell ikun ibbażat fuq sensittivitajiet ta’ firxiet tal-kreditu għall-tenuri speċifiċi, l-istituzzjoni għandha tibbaża kull sensittività għall-firxa tal-kreditu (‧CS01 Regolatorja‧) fuq il-formula li ġejja:
Fit-taqsima tal-ħin finali i=T, il-formula korrispondenti hija
(c)
meta l-mudell juża s-sensittivitajiet għall-firxa tal-kreditu għal xifts paralleli fil-firxiet tal-kreditu, istituzzjoni għandha tuża l-formula li ġejja:
(d)
meta l-mudell juża sensittivitajiet tat-tieni ordni għal xifts fil-firxiet tal-kreditu (gamma mifruxa), il-gammas għandhom jiġu kkalkulati fuq il-bażi tal-formula fil-paragrafu 1.
3. Istituzzjoni li tuża l-kalkolu tal-EPE għad-derivati OTC kollateralizzati msemmija fil-punt (a) jew (b) tal-Artikolu 285(1) għandha, meta tiddetermina r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA skont il-paragrafu 1, tagħmel dawn iż-żewġ affarijiet li ġejjin:
(a)
tissoponi profil EE kostanti;
(b)
tissettja l-EE daqs l-iskopertura effettiva mistennija kif ikkalkulat skont l-Artikolu 285(1)(b) għal maturità daqs jew ikbar minn dawn li ġejjin:
(i)
nofs l-itwal maturità fis-sett ta’ netting;
(ii)
il-maturità nozzjonali medja ppeżata ta’ kull transazzjoni fis-sett ta' netting.
4. Istituzzjoni li jkollha l-permess mill-awtorità kompetenti skont l-Artikolu 283 biex tuża l-IMM biex tikkalkula l-valuri ta' skopertura fir-rigward tal-maġġoranza tan-negozju tagħha, iżda li tuża l-metodi stabbiliti fit-Taqsima 3, it-Taqsima 4 jew it-Taqsima 5 tat-Titolu II, il-Kapitolu 6 għal portafolli iżgħar, u li jkollha l-permess tuża l-mudell intern tar-riskju tas-suq għar-riskju speċifiku tal-istrumenti tad-dejn skont il-punt (d) tal-Artikolu 363 (1) tista’, soġġett għal permess mill-awtoritajiet kompetenti, tikkalkola r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA skont il-paragrafu 1 għas-settijiet ta’ netting mhux IMM. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu dan il-permess biss jekk l-istituzzjoni tuża l-metodi stabbiliti fit-Taqsima 3, it-Taqsima 4 jew it-Taqsima 5 tat-Titolu II, il-Kapitolu 6 għal numru limitat ta’ portafolli iżgħar.
Għall-finijiet ta' kalkolu skont is-subparagrafu preċedenti u fejn il-mudell IMM ma jipproduċix profil mistenni ta' skopertura, l-istituzzjoni għandha tagħmel dawn iż-żewġ affarijiet li ġejjin:
(a)
tissoponi profil EE kostanti;
(b)
tissettja l-EE daqs il-valur ta' skopertura kif ikkalkulat skont il-metodi stabbiliti fit-Taqsima 3, it-Taqsima 4 jew it-Taqsima 5 tat-Titolu II, il-Kapitolu 6, jew l-IMM għal maturità daqs l-akbar minn:
(i)
nofs l-itwal maturità fis-sett ta’ netting;
(ii)
il-maturità nozzjonali medja ppeżata ta’ kull transazzjoni fis-sett ta' netting.
5. Istituzzjoni għandha tiddetermina r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA skont l-Artikolu 364(1), l-Artikoli 365 u 367 bħala s-somma tal-Valur fir-Riskju taħt stress u mhux taħt stress, li għandhom jiġu kkalkulati kif ġej:
(a)
għall-Valur fir-Riskju mhux taħt stress, għandhom jintużaw il-kalibrazzjonijiet attwali tal-parametru għall-iskopertura mistennija kif stipulat fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 292(2);
(b)
għall-Valur fir-Riskju taħt stress, għandhom jintużaw il-profili EE tal-futures tal-kontroparti billi tintuża kalibrazzjoni taħt stress kif stabbilit fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 292(2). Il-perijodu ta’ stress għall-parametri tal-firxa tal-kreditu għandu jkun l-aktar perijodu ta’ stress gravi ta’ sena li jinsab fil-perijodu ta’ stress ta’ tliet snin użat għall-parametri tal-iskopertura.
(c)
il-multiplikatur bi tliet darbiet użat fil-kalkolu ta' rekwiżiti ta' fondi proprji ibbażati fuq Valur fir-Riskju u Valur fir-Riskju taħt stress skont l-Artikolu 364(1) ser japplika għal dawn il-kalkoli. L-ABE għandha timmonitorja għall- konsistenza kwalunkwe diskrezzjoni superviżorja użata biex tapplika multiplikatur ogħla mill-multiplikatur bi tliet darbiet għall-inputs Valur fir-Riskju u Valur fir-Riskju taħt stress għal imposta ta' CVA. L-awtoritajiet kompetenti li japplikaw multiplikatur ogħla minn tliet darbiet għandhom jipprovdu ġustifikazzjoni bil-miktub lill-ABE;
(d)
il-kalkolu għandu jsir fuq bażi ta' kull xahar minn tal-inqas u l-EE li tintuża għandha tkun ikkalkulata fuq l-istess frekwenza. Jekk tintuża frekwenza inqas minn dik ta' jum, għall-iskop tal-kalkolu speċifikat fil-punti (a)(ii) u (b)(ii) tal-Artikolu 364(1) l-istituzzjonijiet għandhom jieħdu l-medja fuq tliet xhur.
6. Għal skoperturi għal kontroparti, li għalihom il-mudell intern approvat ta' istituzzjoni għar-riskju speċifiku ta' strumenti tad-dejn ma jipproduċix firxa ta' approssimazzjoni li hija adegwata fir-rigward tal-kriterji tal-klassifikazzjoni, l-industrija u r-reġjun tal-kontroparti, l-istituzzjoni għandha tuża l-metodu stipulat fl-Artikolu 384 biex tikkalkula r-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA.
7. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika f'aktar dettall:
(a)
kif għandha tiġi determinata firxa ta' approssimazzjoni mill-mudell intern approvat ta' istituzzjoni għar-riskju speċifiku ta' istrumenti tad-dejn biex jiġu identifikati si u LGDMKT imsemmijin fil-paragrafu 1;
(b)
l-għadd u d-daqs tal-portafolli li jissodisfaw il-kriterju ta’ għadd limitat ta’ portafolli iżgħar imsemmija fil-paragrafu 4.
L-ABE għandha tippreżenta dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni hija ddelegata bis-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 384
Metodu Standardizzat
1. Istituzzjoni li ma tikkalkulax ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA għall-kontropartijiet tagħha skont l-Artikolu 383 għandha tikkalkula rekwiżiti ta’ fondi proprji ta’ portafoll għar-riskju ta’ CVA għal kull kontroparti skont il-formula li ġejja, billi tikkunsidra l-koperturi ta’ CVA li huma eliġibbli skont l-Artikolu 386:
fejn:
h
=
il-perijodu ta’ riskju ta’ sena (f’unitajiet ta’ sena); h = 1;
wi
=
il-piż applikabbli għall-kontroparti "i".
Il-kontroparti "i" għandha tkun stabbilia għal wieħed mis-sitt piżijiet wi abbażi ta' valutazzjoni esterna tal-kreditu minn ECAI nominata, kif jidher fit-Tabella 1. Għal kontroparti li għaliha valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata mhix disponibbli:
(a)
istituzzjoni li tuża l-approċċ fit-Titolu II, il-Kapitolu 3 għandha tassoċja l-klassifikazzjoni interna tal-kontroparti ma' waħda mill-valutazzjonijiet esterni tal-kreditu;
(b)
istituzzjoni li tuża l-approċċ fit-Titolu II, il-Kapitolu 2 għandha tassenja wi=1.0 % lil din il-kontroparti. Madankollu, jekk istituzzjoni tuża l-Artikolu 128 biex tippeża r-riskju għall-iskoperturi tar-riskju tal-kreditu tal-kontroparti għal din il-kontroparti, għandu jiġi assenjat wi=3.0 %;
=
il-valur totali ta' skopertura għar-riskju tal-kreditu ta’ kontroparti "i" (magħduda għas-settijiet ta’ netting) inkluż l-effett ta’ kollateral skont il-metodi stabbiliti fit-Taqsimiet 3 sa 6 tat-Titolu II, il-Kapitolu 6 kif applikabbli għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti għal dik il-kontroparti. Istituzzjoni li tuża wieħed mill-metodi stabbiliti fit-Taqsima 3 u 4 tat-Titolu II, il-Kapitolu 6, tista' tużaw bħala EADitotal il-valur tal-iskopertura kompletament aġġustat skont l-Artikolu 223(5).
Fil-każ ta' istituzzjoni li ma tużax il-metodu stabbilit fit-Taqsima 6 tat-Titolu II, il-Kapitolu 6, l-iskopertura għandha titnaqqas billi jiġi applikat il-fattur li ġej:
Bi
=
il-kunċettwali ta’ koperturi ta' swaps ta' inadempjenza tal-kreditu b'isem wieħed mixtrija (magħduda jekk ikun hemm aktar minn pożizzjoni waħda) li jirreferi għall-kontroparti "i" u użat sabiex jiġi kopert ir-riskju ta’ CVA.
Dak l-ammont nozzjonali għandu jiġi skontat billi jiġi applikat il-fattur li ġej:
Bind
=
huwa l-kunċettwali sħiħ ta' swap jew swaps ta’ inadempjenzi ta’ kreditu tal-indiċi ta’ protezzjoni mixtrija użata biex jiġi kopert ir-riskju ta’ CVA.
Dak l-ammont kunċettwali għandu jiġi skontat billi jiġu applikati l-fatturi li ġejjin:
wind
=
huwa l-piż applikabbli għall-koperturi tal-indiċi.
Istituzzjoni għandha tiddetermina Wind billi tikkalkula l-medja ppeżata ta' wi li jkunu applikabbli għall-kostitwenti individwali tal-indiċi;
Mi
=
il-maturità effettiva tat-transazzjonijiet mal-kontroparti i.
Għal istituzzjoni li tuża l-metodu stabbilit fit-Taqsima 6 tat-Titolu II, il-Kapitolu 6, Mi għandha tiġi kkalkulata skont l-Artikolu 162(2)(g). Madankollu, għal dak il-fini, Mi m'għandhiex tkun limitata għal ħames snin iżda għall-itwal maturità kuntrattwali li jifdal fis-sett tan-netting.
Għal istituzzjoni li ma tużax il-metodu stabbilit fit-Taqsima 6 tat-Titolu II, il-Kapitolu 6, Mi hija l-maturità nozzjonali medja ppeżata kif imsemmi fil-punt (b) tal-Artikolu 162(2). Madankollu, għal dak il-fini, Mi m'għandhiex tkun limitata għal ħames snin iżda għall-itwal maturità kuntrattwali li jifdal fis-sett tan-netting.
=
il-maturità tal-istrument tal-kopertura Bi nozzjonali (il-kwantitajiet Mi hedge Bi għandhom jiġu magħduda jekk dawn ikunu diversi pożizzjonijiet);
Mind
=
il-maturità tal-kopertura tal-indiċi.
Fil-każ ta’ aktar minn pożizzjoni waħda ta’ kopertura tal-indiċi, Mind hija l-maturità ppeżata b'mod nozzjonali.
2. Meta l-kontroparti tkun inkluża f’indiċi li fuqu jkun ibbażat is-swap ta' inadempjenza tal-kreditu użat għall-hedging tar-riskju ta' kreditu tal-kontroparti, l-istituzzjoni tista’ tnaqqas l-ammont nozzjonali attribwibbli għal dik il-kontroparti skont il-piż tal-entità referenzjarja mill-ammont nozzjonali ta’ CDS tal-indiċi u tittrattah bħala hedge b’isem uniku (Bi) tal-kontroparti individwali b’maturità bbażata fuq il-maturità tal-indiċi.
Tabella 1
Skala tal-kwalità tal-kreditu
Piż wi
1
0,7 %
2
0,8 %
3
1,0 %
4
2,0 %
5
3,0 %
6
10,0 %
Artikolu 385
Alternattiva għall-użu tal-metodi CVA biex jiġu kkalkulati r-rekwiżiti ta' fondi proprji
Bħala alternattiva għall-Artikolu 384, għal strumenti msemmija fl-Artikolu 382u soġġett għall-kunsens minn qabel mill-awtorità kompetenti, istituzzjonijiet li jużaw il-Metodu tal-Iskopertura Oriġinali kif stabbilit fl-Artikolu 275, jistgħu japplikaw fattur ta' multiplikazzjoni ta' 10 għall-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju li jirriżultaw għar-riskju ta' kreditu tal-kontroparti għal dawk l-iskoperturi minflok ma jiġu kkalkulati r-rekwiżiti ta' fondi proprji għar-riskju CVA.
Artikolu 386
Koperturi eliġibbli
1. Il-koperturi għandhom ikunu ‧koperturi eliġibbli‧ għall-finijiet tal-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA skont l-Artikoli 383 u 384 biss meta jintużaw bil-għan li jimmitigaw ir-riskju ta’ CVA u jiġu mmaniġjati bħala tali, u jkunu wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu b'isem wieħed jew strumenti ekwivalenti ta’ hedging oħra li jirreferu direttament għall-kontroparti;
(b)
swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu tal-indiċi, bil-kondizzjoni li l-bażi bejn kwalunkwe firxa individwali ta’ kontroparti u l-firxiet ta' koperturi tal-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu tal-indiċi tkun riflessa, għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti, fil-Valur fir-Riskju.
Ir-rekwiżit fil-punt (b) li l-bażi bejn kwalunkwe firxa individwali ta’ kontroparti u l-firxiet ta’ koperturi tal-firxiet tal-iswaps ta’ inadempjenza tal-kreditu tal-indiċi tkun riflessa fil-Valur fir-Riskju għandu japplika wkoll f’każijiet fejn jintuża valur preżenti għall-firxa ta' kontroparti.
Għall-kontropartijiet kollha li għalihom jintuża valur preżenti, l-istituzzjoni għandha tuża serje ta’ ħinijiet bażi raġonevoli minn grupp rappreżentattiv ta’ ismijiet simili li għalihom tkun disponibbli firxa.
Jekk il-bażi bejn kwalunkwe firxa individwali ta’ kontroparti u l-firxiet tal-koperturi tal-iswaps ta’ inadempjenza tal-kreditu tal-indiċi ma tkunx riflessa b’mod sodisfaċenti għall-awtorità kompetenti, l-istituzzjoni, f’dak il-każ, għandha tirrifletti biss 50 % tal-ammont nozzjonali tal-koperturi tal-indiċi fil-Valur fir-Riskju.
Hedging eċċessiv tal-iskoperturi għal swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu b’isem wieħed skont il-metodu stabbilit f'Artikolu 383 mhix permessa.
2. Istituzzjoni ma għandhiex tirrifletti tipi oħra ta' koperturi tar-riskju tal-kontroparti fil-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA. B’mod partikolari, l-iswaps ta’ inadempjenza tal-kreditu segmentat jew nth to default u noti marbuta ma' kreditu mhumiex koperturi eliġibbli għall-finijiet tal-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA.
3. Il-koperturi eliġibbli li jkunu inklużi fil-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA m’għandhomx jiġu inklużi fil-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku kif stabbilit fit-Titolu IV jew ittrattati bħala mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu għajr għar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti tal-istess portafoll tat-transazzjoni.
PARTI ERBGĦA
L-ISKOPERTURI L-KBAR
Artikolu 387
Suġġett
L-istituzzjonijiet għandhom jimmonitorjaw u jikkontrollaw l-iskoperturi l-kbar tagħhom skont din il-Parti.
Artikolu 388
Ambitu negattiv
Din il-Parti ma għandhiex tapplika għal ditti ta' investiment li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 95(1) jew fl-Artikolu 96(1).
Din il-Parti ma għandhiex tapplika għal grupp abbażi tas-sitwazzjoni konsolidata tiegħu, jekk dak il-grupp jinkludi biss ditti ta' investiment imsemmija fl-Artikolu 95(1) jew l-Artikolu 96(1) u kumpanniji anċillari u meta dak il-grupp ma jinkludix istituzzjonijiet ta' kreditu.
Artikolu 389
Definizzjoni
Għall-finijiet ta’ din il-Parti, ‘skoperturi’, tfisser kwalunkwe assi jew element li ma jidhirx fil-karta tal-bilanċ imsemmija fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2, mingħajr ma jiġu applikati l-piżijiet ta’ riskju jew gradi ta’ riskju.
Artikolu 390
Kalkolu tal-valur tal-iskopertura
1. L-iskoperturi li jirriżultaw mill-elementi msemmija fl-Anness II għandhom jiġu kkalkulati skont wieħed mill-metodi stabbiliti fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 6.
2. L-istituzzjonijiet li għandhom permess sabiex jużaw il-Metodu tal-Mudell Intern skont l-Artikolu 283 jistgħu jużaw il-Metodu tal-Mudell Intern sabiex jikkalkulaw il-valur tal-iskopertura għal transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid, transazzjonijiet ta’ għoti b'self jew ta' teħid b'self ta' titoli jew prodotti, transazzjonijiet ta’ self b'marġni u transazzjonijiet b’saldu fit-tul.
3. L-istituzzjonijiet li jikkalkulaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għan-negozju fil-portafoll tan-negozjar tagħhom skont il-Parti Tlieta, it-Titolu IV, il-Kapitolu 2, l-Artikolu 299 u l-Parti Tlieta, it-Titolu V u, kif xieraq, mal-Parti Tlieta, it-Titolu IV, il-Kapitolu 5, għandhom jikkalkulaw l-iskoperturi għall-klijenti individwali li joħorġu mill-portafoll tan-negozjar billi jgħoddu flimkien l-elementi li ġejjin:
(a)
l-eċċess pożittiv tal-pożizzjonijiet twal ta’ istituzzjoni fuq il-pożizzjonijiet qosra tagħha fl-istrumenti finanzjarji kollha maħruġa mill-klijent inkwistjoni, bil-pożizzjoni netta f’kull strument differenti kkalkulata skont il-metodi stabbiliti fil-Parti Tlieta, it-Titolu IV, li-Kapitolu 2;
(b)
l-iskopertura netta, fil-każ tas-sottoskrizzjoni ta’ strument tad-dejn jew ta' strument ta' ekwità;
(c)
l-iskoperturi li jirriżultaw minn transazzjonijiet, ftehimiet u kuntratti msemmija fl-Artikoli 299 u 378 sa 380 mal-klijent inkwistjoni, tali skoperturi jiġu kkalkulati bil-mod stabbilit f’dawn l-Artikoli, għall-kalkolu tal-valuri tal-iskopertura.
Għall-finijiet tal-punt (b), l-iskopertura netta hija kkalkulata billi jitnaqqsu dawk il-pożizzjonijiet sottoskritti li jkunu sottoskritti jew sottosottoskritti minn partijiet terzi fuq il-bażi ta’ ftehim formali mingħajr il-fatturi stabbiliti fl-Artikolu 345.
Għall-finijiet tal-punt (b), l-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu sistemi sabiex jimmonitorjaw u jikkontrollaw l-iskoperturi tagħhom għas-sottoskrizzjoni bejn iż-żmien tal-impenn inizjali u l-jum ta’ xogħol li jmiss fid-dawl tan-natura tar-riskji meħuda fis-swieq inkwistjoni.
Għall-finijiet tal-punt (c), il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3 għandha tiġi eskluża mir-referenza fl-Artikolu 299.
4. L-iskoperturi kumplessivi għall-klijenti individwali jew gruppi ta' klijenti konnessi għandhom jiġu kkalkulati billi jingħaddu flimkien l-iskoperturi tal-portafoll tan-negozjar u dawk tal-portafoll mhux tan-negozjar.
5. L-iskoperturi għal gruppi ta' klijenti konnessi għandhom jiġu kkalkulati billi jingħaddu flimkien l-iskoperturi għall-klijenti individwali fi grupp.
6. L-iskoperturi ma għandhom jinkludu l-ebda minn dawn li ġejjin:
(a)
fil-każ ta’ transazzjonijiet tal-kambju, skoperturi li jsiru matul il-perkors ordinarju ta’ saldu matul il-jumejn ta’ xogħol ta’ wara l-pagament;
(b)
fil-każ ta’ transazzjonijiet għax-xiri jew il-bejgħ ta' titoli, l-iskoperturi li jsiru matul il-perkors ordinarju tas-saldu matul ħamest ijiem ta’ xogħol wara l-pagament jew il-konsenja tat-titoli, liema azzjoni sseħħ l-ewwel;
(c)
fil-każ tal-provvediment ta’ trasmissjoni ta’ flus fosthom l-eżekuzzjoni ta’ servizzi ta' ħlas, l-ikklerjar u s-saldu fi kwalunkwe munita u kklerjar korrispondenti ta’ strumenti bankarji jew finanzjarji, is-servizzi ta’ saldu jew ta’ kustodja lill-klijenti, riċevuti ttardjati fl-iffinanzjar u skoperturi oħra li jirriżultaw mill-attività tal-klijenti li ma jdumux aktar mill-jum ta’ xogħol li jkun imiss;
(d)
fil-każ tal-provvediment ta’ trasmissjoni ta’ flus li jinkludi l-eżekuzzjoni ta’ servizzi ta' ħlas, l-ikklerjar u s-saldu fi kwalunkwe munita u servizzi bankarji korrispondenti, l-iskoperturi tal-istess jum għall-istituzzjonijiet li jipprovdu dawk is-servizzi;
(e)
skoperturi mnaqqsa minn fondi proprji skont l-Artikoli 36, 56 u 66.
7. Sabiex tiġi determinata l-iskopertura ġenerali lil klijent jew grupp ta' klijenti konnessi, fir-rigward ta' klijenti li għalihom l-istituzzjoni jkollha skoperturi permezz tat-transazzjonijiet imsemmija fil-punti (m) u (o) tal-Artikolu 112 jew permezz ta' transazzjonijiet oħrajn fejn ikun hemm skopertura għal assi sottostanti, l-istituzzjoni għandha tivvaluta l-iskoperturi sottostanti tagħha b'kont meħud tas-sustanza ekonomika tal-istruttura tat-transazzjoni u r-riskji inerenti fl-istruttura tat-transazzjoni nfisha, sabiex jiġi determinat jekk din tikkostitwixxix skopertura addizzjonali;
8. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
il-kondizzjonijiet u l-metodoloġiji użati sabiex tiġi determinata l-iskopertura ġenerali lil klijent jew grupp ta' klijenti konnessi fir-rigward tat-tipi ta' skoperturi msemmija fil-paragrafu 7;
(b)
il-kondizzjonijiet li taħthom l-istruttura tat-transazzjoni imsemmija fil-paragrafu 7 ma tikkostitwixxix skopertura addizzjonali.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni tiġi delegata bis-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 391
Definizzjoni ta’ istituzzjoni għall-finijiet ta' skoperturi kbar
Għall-finijiet ta' kalkolu tal-valur tal-iskoperturi skont din il-Parti, it-terminu ‧istituzzjoni‧ għandu jinkludi kwalunkwe impriża privata jew pubblika, inklużi l-fergħat tagħha, li, li kieku kienet stabbilita fl-Unjoni, tkun tissodisfa d-definizzjoni tat-terminu ‘istituzzjoni‧ u li tkun ġiet awtorizzata f’pajjiż terz li japplika arranġamenti superviżorji u regolatorji prudenzjali li tal-anqas ikunu ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni.
Artikolu 392
Definizzjoni ta' skopertura kbira
L-iskopertura ta’ istituzzjoni għal klijent jew grupp ta' klijenti konnessi għandha tiġi kkunsidrata bħala skopertura kbira meta l-valur tagħha jkun daqs jew jaqbeż l-10 % tal-kapital eliġibbli tagħha.
Artikolu 393
Kapaċità li tidentifika u tamministra skoperturi kbar
Istituzzjoni għandu jkollha proċeduri amministrattivi u kontabilistiċi validi u mekkaniżmi adegwati ta’ kontroll intern sabiex tkun tista' tidentifika, tiġġestixxi, timmonitorja, tirrapporta u tirreġistra l-iskoperturi kbar kollha u l-bidliet sussegwenti fihom, skont dan ir-Regolament.
Artikolu 394
Rekwiżiti ta' rappurtar
1. Istituzzjoni għandha tirrapporta l-informazzjoni li ġejja dwar kull skopertura kbira lill-awtoritajiet kompetenti, inklużi skoperturi kbar eżentati mill-applikazzjoni tal-Artikolu 395(1):
(a)
l-identifikazzjoni tal-klijent jew tal-grupp ta’ klijenti konnessi li istituzzjoni jkollha skopertura kbira għalihom;
(b)
il-valur tal-iskopertura qabel ma jitqies l-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu, meta applikabbli;
(c)
fejn użata, it-tip ta’ protezzjoni ffinanzjata jew mhux iffinanzjata tal-kreditu;
(d)
il-valur tal-iskopertura wara li jitqies l-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu kkalkulat għall-finijiet tal-Artikolu 395(1).
Fejn istituzzjoni tkun soġġetta għall-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3 l-akbar 20 skopertura tagħha fuq bażi konsolidata, għajr dawk eżentati mill-applikazzjoni tal-Artikolu 395(1) għandhom isiru disponibbli għall-awtoritajiet kompetenti.
2. Istituzzjoni għandha tirrapporta l-informazzjoni li ġejja lill-awtoritajiet kompetenti, flimkien mar-rappurtar tal-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1, fir-rigward tal-akbar 10 skoperturi tagħha fuq bażi kkonsolidata lill-istituzzjonijiet kif ukoll l-akbar 10 iskoperturi tagħha fuq bazi kkonsolidata lil entitajiet finanzjarji mhux regolati, inklużi l-iskoperturi kbar eżentati mill-applikazzjoni tal-Artikolu 395(1):
(a)
l-identifikazzjoni tal-klijent jew tal-grupp ta' klijenti konnessi li għalihom istituzzjoni għandha skopertura kbira;
(b)
il-valur tal-iskopertura qabel ma jittieħed kont tal-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu, meta applikabbli;
(c)
fejn tintuża, it-tip ta' protezzjoni tal-kreditu ffinanzjata jew mhux iffinanzjata;
(d)
il-valur tal-iskopertura wara li jittieħed kont tal-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu kkalkulat għall-iskop tal-Artikolu 395(1);
(e)
il-likwidazzjoni mistennija tal-iskopertura espressa bħala l-ammont li jimmatura f'kategoriji ta' maturazzjoni ta' kull xahar sa sena, ta' kull tliet xhur sa tliet snin u kull sena wara tliet snin.
3. Għandu jitwettaq rappurtar mill-inqas darbtejn fis-sena.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
il-formati uniformi għar-rappurtar imsemmi fil-paragrafu 3 li għandu jkun proporzjonali man-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet u l-istruzzjonijiet għall-użu ta’ dawn il-formati;
(b)
il-frekwenzi u d-dati tar-rappurtar imsemmi fil-paragrafu3;
(c)
is-soluzzjonijiet tal-IT li għandhom jiġu applikati għar-rappurtar imsemmi fil-paragrafu 3.
L-ABE għandha tissottometti dan l-abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni hija delegata bis-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 395
Limiti tal-iskoperturi kbar
1. Istituzzjoni m’għandhiex iġġarrab skopertura, wara li jiġi kkunsidrat l-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu skont l-Artikoli 399 sa 403, għal klijent jew grupp ta’ klijenti konnessi li l-valur tagħhom jaqbeż il-25 % tal-kapital eliġibbli tagħha. Fejn dak il-klijent ikun istituzzjoni jew fejn grupp ta’ klijenti konnessi jinkludi istituzzjoni waħda jew aktar, dak il-valur ma għandux jaqbeż il-25 % tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni jew EUR 150 miljun, liema minnhom ikun l-ogħla, bil-kondizzjoni li s-somma tal-valuri tal-iskopertura, wara li jiġi kkunsidrat l-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu skont l-Artikoli 399 sa 402, għall-klijenti konnessi kollha li mhumiex istituzzjonijiet ma tkunx taqbeż il-25 % tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni.
Fejn l-ammont ta’ EUR 150 miljun ikun ogħla mill-25 % tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni, il-valur tal-iskopertura, wara li jiġi kkunsidrat l-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu skont l-Artikoli 399 sa 403, ma għandux jaqbeż limitu raġonevoli f’termini tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni. Dak il-limitu għandu jiġi determinat mill-istituzzjoni skont il-politiki u l-proċeduri msemmija fl-Artikolu 81 tad-Direttiva 2013/36/UE, sabiex jiġi indirizzat u kkontrollat ir-riskju ta’ konċentrazzjoni. Dan il-limitu ma għandux jaqbeż il-100 % tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni.
L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jistabbilixxu limitu iżgħar minn EUR 150 miljun u għandhom jinfurmaw b’dan lill-ABE u lill-Kummissjoni.
2. L-ABE għandha, f'konformità mal-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, b'kont meħud tal-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu f'konformità mal-Artikoli 399 sa 403 kif ukoll l-eżiti tal-iżviluppi fil-qasam tas-sistema bankarja "parallela" u skoperturi kbar fil-livell tal-Unjoni u dak internazzjonali, toħroġ linji gwida sal-31 ta’ Diċembru 2014 biex jiġu stabbiliti limiti aggregati adatti għal tali skoperturi jew limiti individwali aktar stretti fuq l-iskoperturi għall-entitajiet tas-sistema bankarja "parallela" li jwettqu attivitajiet bankarji barra minn qafas regolat.
Fl-iżvilupp ta' dawk il-linji gwida, l-ABE għandha tikkunsidra jekk l-introduzzjoni ta' limiti addizzjonali jkollhiex impatt materjali għad-detriment tal-profil tar-riskju tal-istituzzjonijiet stabbiliti fl-Unjoni, fuq il-proviżjoni tal-kreditu għall-ekonomija reali jew fuq l-istabbiltà u l-funzjonament ordnat tas-swieq finanzjarji.
Sal-31 ta’ Diċembru 2015 il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-adegwatezza u l-impatt tal-impożizzjoni ta' limiti fuq skoperturi għall-entitajiet ta' sistema bankarja "parallela"li jwettqu attivitajiet bankarji barra minn qafas regolat, b'kont meħud tal-iżviluppi tal-Unjoni u internazzjonali fil-qasam tas-sistema bankarja "parallela" u l-iskoperturi kbar kif ukoll tal-mitigazzjoni tar-riskju ta' kreditu f'konformità mal-Artikoli 399 sa 403. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkien, jekk adatt, ma' proposta leġislattiva dwar il-limiti tal-iskoperturi għall-entitajiet ta' sistema bankarja "parallela" li jwettqu attivitajiet bankarji barra minn qafas regolat.
3. Soġġett għall-Artikolu 396, istituzzjoni dejjem għandha tikkonforma mal-limitu rilevanti stabbilit fil-paragrafu 1.
4. Assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet u skoperturi oħra f’kumpanniji tal-investiment ta’ pajjiżi terzi rikonoxxuti jistgħu jkunu soġġetti għall-istess trattament kif sstipulat fil-paragrafu 1.
5. Il-limiti stabbiliti f’dan l-Artikolu jistgħu jinqabżu għall-iskoperturi fuq il-portafoll tan-negozjar tal-istituzzjoni jekk jintlaħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-iskopertura fuq il-portafoll mhux tan-negozjar għall-klijent jew il-grupp ta’ klijenti konnessi inkwistjoni ma taqbiżx il-limitu stabbilit fil-paragrafu 1, fejn dan il-limitu jiġi kkalkulat b’referenza għall-kapital eliġibbli, sabiex l-eċċess jirriżulta kollu kemm hu fuq il-portafoll tan-negozjar;
(b)
l-istituzzjoni tilħaq rekwiżit ta’ fondi proprji addizzjonali fuq l-eċċess fir-rigwrd tal-limitu stabbilit fil-paragrafu 1 li hu kkalkulat skont l-Artikoli 397 u 398;
(c)
meta jkunu għaddew għaxart ijiem jew inqas minn meta jkun seħħ l-eċċess, l-iskopertura fil-portafoll tan-negozjar għall-klijent jew grupp ta’ klijenti konnessi inkwistjoni ma għandhiex taqbeż il-500 % tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni;
(d)
kwalunkwe eċċess li jippersisti għal aktar minn għaxart ijiem ma jaqbiżx, b'mod aggregat, is-600 % tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni.
F’kull każ li jinqabeż il-limitu, l-istituzzjoni għandha tirrapporta l-ammont tal-eċċess u l-isem tal-klijent ikkonċernat u, fejn applikabblli, l-isem tal-grupp ta' klijenti konnessi kkonċernati, mingħajr dewmien lill-awtoritajiet kompetenti.
6. Għall-iskop ta' dan il-paragrafu, miżuri strutturali jfissru miżuri adottati minn Stat Membru u implimentati mill-awtoritajiet kompetenti rilevanti ta' dak l-Istat Membru, qabel id-dħul fis-seħħ ta' att leġislattiv li jarmonizza b'mod espliċitu tali miżuri, li jitolbu li l-istituzzjonijiet tal-kreditu awtorizzati f'dak l-Istat Membru jnaqqsu l-iskoperturi tagħhom għal entitajiet legali differenti skont l-attivitajiet tagħhom, irrispettivament minn fejn jinsabu dawk l-attivitajiet, bil-ħsieb li jiġu protetti d-depożituri u li tiġi ppreservata l-istabbiltà finanzjarja.
Minkejja l-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu u l-Artikolu 400 (1)(f) fejn l-Istati Membri jadottaw liġijiet nazzjonali li jitolbu li jittieħdu miżuri strutturali fi grupp bankarju, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jitolbu lill-istituzzjonijiet tal-grupp bankarju li għandhom depożiti li huma koperti minn Skema ta' Garanzija tad-Depożiti skont id-Direttiva 94/19/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta’ Mejju 1994 dwar skemi ta’ garanzija għal depożiti (30) jew skema ta' garanzija tad-depożiti ekwivalenti f'pajjiż terz biex japplikaw limitu fuq skoperturi kbar taħt 25 % iżda mhux anqas minn 15 % bejn 31 Diċembru 2014 u t-30 ta’ Ġunju 2015, u minn 10 % mill-1 ta’ Lulju 2015 fuq bażi subkonsolidata skont l-Artikolu 11(5) għal skoperturi intragrupp fejn dawn l-iskoperturi jikkonsistu minn skoperturi għal entità li ma tagħmilx parti mill-istess sottogrupp fir-rigward tal-miżuri strutturali.
Għall-iskop ta' dan il-paragrafu, għandhom jiġu sodisfatti dawn il-kondizzjonijiet:
(a)
l-entitajiet kollha li jagħmlu parti mill-istess sottogrupp fir-rigward tal-miżuri strutturali jitqiesu bħala klijent jew grupp wieħed ta' klijenti konnessi;
(b)
l-awtoritajiet kompetenti japplikaw limitu uniformi għall-iskoperturi msemmija fl-ewwel subparagrafu.
L-applikazzjoni ta' dan l-approċċ għandu jkun mingħajr preġudizzju għas-superviżjoni effettiva fuq bażi kkonsolidata u ma għandhiex tinkludi effetti negattivi sproporzjonati fuq is-sistema finanzjarja kollha jew parti minnha fi Stati Membri oħrajn jew fl-Unjoni inġenerali jew tifforma jew toħloq ostakolu għall-funzjonament tas-suq intern.
7. Qabel l-adozzjoni tal-miżuri strutturali speċifiċi kif imsemmi fil-paragrafu 6 dwar l-iskoperturi kbar, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jgħarrfu lill-Kunsill, lill-Kummissjoni, l-awtoritajiet kompetenti kkonċernati u l-ABE mill-inqas xahrejn qabel il-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni biex jiġu adottati l-miżuri strutturali, u jippreżentaw evidenza kwantitattiva jew kwalitattiva rilevanti ta' dan kollu li ġej:
(a)
l-ambitu tal-attivitajiet li huma soġġetti għall-miżuri strutturali;
(b)
spjegazzjoni ta' għalfejn tali miżuri abbozzati jitqiesu bħala adatti, effettivi u proporzjonati biex jiġu protetti d-depożituri;
(c)
valutazzjoni tal-impatt pożittiv jew negattiv probabbli tal-miżuri fuq is-suq intern abbażi tal-informazzjoni li hija disponibbli għall-Istat Membru.
8. Is-setgħa li jiġi adottat att ta' implimentazzjoni biex jiġu aċċettati jew irrifjutati l-miżuri nazzjonali proposti msemmija fil-paragrafu 7 tingħata lill-Kummissjoni li taġixxi f'konformità mal-proċeduri msemmija fl-Artikolu 464(2).
Fi żmien xahar mill-wasla tan-notifika msemmija fil-paragrafu 7, l-ABE għandha tipprovdi l-opinjoni tagħha dwar il-punti msemmija f’dak il-paragrafu lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-Istat Membru kkonċernat. L-awtoritajiet kompetenti kkonċernati jistgħu wkoll jipprovdu l-opinjonijiet tagħhom dwar il-punti msemmija f’dak il-paragrafu lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-Istat Membru kkonċernat.
Filwaqt li jitqiesu bis-sħiħ l-opinjonijiet imsemmija fit-tieni subparagrafu u jekk ikun hemm evidenza soda u b'saħħitha li l-miżuri għandhom impatt negattiv fuq is-suq intern li jegħleb il-benefiċċji tal-istabbiltà finanzjarja, il-Kummissjoni għandha, fi żmien xahrejn mill-wasla tan-notifika, tirrifjuta l-miżuri nazzjonali proposti. Inkella, il-Kummissjoni għandha taċċetta l-miżuri nazzjonali proposti għal perijodu inizjali ta' sentejn u fejn adatt il-miżuri jistgħu jkunu soġġetti għal emenda.
Il-Kummissjoni għandha tirrifjuta il-miżuri nazzjonali proposti biss jekk din tqis li l-miżuri nazzjonali proposti jinvolvu effetti negattivi sproporzjonati fuq is-sistema finanzjarja kollha jew partijiet minnha fi Stat Membri oħrajn jew fl-Unjoni inġenerali, u b'hekk jiffurmaw jew joħolqu ostakolu għall-funzjonament tas-suq intern jew għall-moviment liberu tal-kapital f'konformità mad-dispożizzjonijiet tat-TFUE.
Il-valutazzjoni tal-Kummissjoni għandha tqis l-opinjoni tal-ABE u għandha tqis l-evidenza pprezentata f'konformità mal-paragrafu 7.
Qabel l-iskadenza tal-miżuri, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jipproponu miżuri ġodda għall-estensjoni tal-perijodu ta' applikazzjoni għal perijodu addizzjonali ta' sentejn kull darba. F'dan il-każ, huma għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni, il-Kunsill, l-awtoritajiet kompetenti kkonċernati u l-ABE. L-approvazzjoni tal-miżuri l-ġodda għandha tkun soġġetta għall-proċess stipulat f'dan l-Artikolu. Dan l-Artikolu għandu jkun mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 458.
Artikolu 396
Konformità mar-rekwiżiti tal-iskoperturi l-kbar
1. Jekk, f’każ eċċezzjonali, l-iskoperturi jaqbżu l-limitu stabbilit fl-Artikolu 395(1), l-istituzzjoni għandha tirrapporta mingħajr dewmien il-valur tal-iskopertura lill-awtoritajiet kompetenti li jistgħu, fejn iċ-ċirkustanzi jiġġustifikaw dan, jagħtu perijodu ta’ żmien limitat lill-istituzzjoni sabiex tikkonforma mal-limitu.
Fejn ikun applikabbli l-ammont ta’ EUR 150 miljun imsemmi fl-Artikolu 395(1), l-awtoritajiet kompetenti jistgħu, fuq bażi ta’ każ b’każ, jippermettu li jinqabeż il-limitu ta’ 100 % f’termini tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni.
2. Fejn il-konformità minn istituzzjoni fuq bażi individwali jew subkonsolidata mal-obbligi imposti f’din il-Parti ma tiġix applikata skont l-Artikolu 7(1), jew id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 9 jiġu applikati fil-każ ta’ istituzzjonijiet prinċipali fi Stat Membru, għandhom jittieħdu miżuri sabiex tiġi żgurata allokazzjoni sodisfaċenti tar-riskji fi ħdan il-grupp.
Artikolu 397
Kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji addizzjonali għall-iskoperturi l-kbar fil-portafoll tan-negozjar
1. L-eċċess imsemmi fl-Artikolu 395(5)(b) għandu jiġi kkalkulat billi jintgħażlu dawk il-komponenti tal-iskopertura totali tal-negozju għall-klijent jew il-grupp ta’ klijenti konnessi inkwistjoni li jattiraw l-ogħla rekwiżiti għar-riskju speċifiku fil-Parti Tlieta, it-Titolu IV, il-Kapitolu 2 u/jew ir-rekwiżiti fl-Artikolu 299 u l-Parti Tlieta, it-Titolu V, li meta jingħaddu flimkien jilħqu l-ammont tal-eċċess imsemmi fil-punt (a) tal-Artikolu 395(5).
2. Fejn l-eċċess ma jippersistix għal aktar minn għaxart ijiem, ir-rekwiżit ta’ kapital addizzjonali għandu jkun ta’ 200 % tar-rekwiżiti msemmija fil-paragrafu 1, fuq dawn il-komponenti.
3. Sa minn 10-t ijiem wara li jkun seħħ l-eċċess, il-komponenti tal-eċċess, magħżula skont il-paragrafu 1, għandhom jiġu allokati għal-linja xierqa fil-Kolonna 1 tat-Tabella 1 f'ordni axxendenti tar-rekwiżiti ta' riskju speċifiku fil-Parti Tlieta, Titolu IV, Kapitolu 2 u/jew ir-rekwiżiti fl-Artikolu 299 u l-Parti Tlieta, Titolu V. Ir-rekwiżit ta' fondi proprji addizzjonali għandu jkun ugwali għas-somma tar-rekwiżiti tar-riskju speċifiku fil-Parti Tlieta, Titolu IV, Kapitolu 2 u/jew ir-rekwiżiti tal-Artikolu 299 u l-Parti Tlieta, Titolu V fuq dawn il-komponenti, multiplikata bil-koeffiċjent korrispondenti fil-Kolonna 2 tat-Tabella 1.
Tabella 1
Kolonna 1: Eċċess ogħla mil-limiti
(fuq il-bażi ta’ perċentwal tal-kapital eliġibbli)
Kolonna 2: Fatturi
Sa 40 %
200 %
Minn 40 % sa 60 %
300 %
Minn 60 % sa 80 %
400 %
Minn 80 % sa 100 %
500 %
Minn 100 % sa 250 %
600 %
Fuq 250 %
900 %
Artikolu 398
Proċeduri sabiex l-istituzzjonijiet ma jitħallewx jevitaw tar-rekwiżit ta’ fondi proprji addizzjonali
L-istituzzjonijiet m'għandhomx jevitaw b'mod intenzjonali r-rekwiżiti ta’ fondi proprji addizzjonali stabbiliti fl-Artikolu 397 li kieku jkunu soġġetti għalihom, fuq skoperturi li jaqbżu l-limitu stabbilit fl-Artikolu 395(1) ladarba dawn l-iskoperturi jkunu nżammu għal aktar minn għaxart ijiem, permezz ta’ trasferiment temporanju tal-iskoperturi inkwistjoni lil kumpannija oħra, kemm jekk fi ħdan l-istess grupp kif ukoll jekk le, u/jew billi jitwettqu transazzjonijiet artifiċjali sabiex jagħlqu l-iskopertura matul il-perijodu ta’ għaxart (10) ijiem u joħolqu skopertura ġdida.
L-istituzzjonijiet għandhom iżommu sistemi li jiżguraw li kwalunkwe trasferiment li jkollu l-effett imsemmi fl-ewwel subparagrafu jiġi rrappurtat minnufih lill-awtoritajiet kompetenti.
Artikolu 399
Tekniki eliġibbli ta’ mitigazzjoni tal-kreditu
1. Għall-finijiet tal-Artikoli 400 sa 403 t-terminu ‘garanzija’ għandu jinkludi derivati tal-kreditu rikonoxxuti taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 4 għajr in-noti marbuta ma' kreditu.
2. Soġġett għall-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu, fejn, skont l-Artikoli 400 sa 403 jkun permess ir-rikonoxximent ta’ protezzjoni ffinanzjata jew mhux iffinanzjata tal-kreditu, dan għandu jkun soġġett għal konformità mar-rekwiżiti tal-eliġibbiltà u rekwiżiti oħra stabbiliti fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 4.
3. Fejn istituzzjoni timxi mal-Artikolu 401(2), ir-rikonoxximent tal-protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu għandu jkun soġġett għar-rekwiżiti rilevanti taħt il-Parti Tlieta, Titolu II, Kapitolu 3. Għall-finijiet ta’ din il-Parti, istituzzjoni ma għandhiex tikkunsidra l-kollateral imsemmi fl-Artikolu 199(5) sa (7), sakemm dan ma jkunx permess skont l-Artikolu 402.
4. L-istituzzjonijiet għandhom janalizzaw, sa fejn possibbli, l-iskoperturi tagħhom għall-emittenti ta' kollaterali, għall-fornituri ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu u għall-assi sottostanti skont l-Artikolu 390(7) sabiex jidentifikaw konċentrazzjonijiet possibbli u fejn xieraq jieħdu azzjoni u jirrappurtaw kwalunkwe sejbiet sinifikanti lill-awtorità kompetenti tagħhom.
Artikolu 400
Eżenzjonijiet
1. L-iskoperturi li ġejjin għandhom ikunu eżentati mill-applikazzjoni tal-Artikolu 395(1):
(a)
elementi ta’ assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq gvernijiet ċentrali, banek ċentrali jew entitajiet tas-settur pubbliku li, meta ma jkunux iggarantiti, jingħataw piż ta’ riskju ta’ 0 % taħt il-Parti Tlieta, Titolu II, Kapitolu 2;
(b)
elementi ta’ assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq organizzazzjonijiet internazzjonali jew banek multilaterali tal-iżvilupp li, meta ma jkunux iggarantiti, jingħataw piż ta’ riskju ta’ 0 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2;
(c)
elementi ta’ assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet li jġorru l-garanziji espliċiti ta’ gvernijiet ċentrali, banek ċentrali, organizzazzjonijiet internazzjonali, banek multilaterali tal-iżvilupp jew entitajiet mis-settur pubbliku, fejn il-pretensjonijiet skoperti fuq l-entità li tipprovdi l-garanzija jiġu assenjati piż ta’ riskju ta’ 0 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2;
(d)
skoperturi oħra attribwibbli lil, jew garantiti minn, gvernijiet ċentrali, banek ċentrali, organizzazzjonijiet internazzjonali, banek multilaterali tal-iżvilupp jew entitajiet mis-settur pubbliku, fejn il-pretensjonijiet mhux iggarantiti fuq l-entità li għaliha tkun attribwibbli l-iskopertura jew li tkun garantita minnha tiġi assenjata piż ta’ riskju ta’ 0 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2;
(e)
elementi ta’ assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq il-gvernijiet reġjonali jew l-awtoritajiet lokali tal-Istati Membri fejn dawk il-pretensjonijiet jingħataw piż ta’ riskju ta’ 0 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2 u skoperturi oħra għal jew garantiti minn dawn il-gvernijiet reġjonali jew l-awtoritajiet lokali, pretensjonijiet li fuqhom jingħata piż ta’ riskju ta’ 0 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2;
(f)
skoperturi għall-kontropartijiet imsemmija fl-Artikolu 113(6) jew (7) jekk jingħataw piż ta’ riskju ta’ 0 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2. Skoperturi li ma jilħqux dawk il-kriterji, irrispettivament minn jekk ikunux eżentati mill-Artikolu 395(1) għandhom jiġu ttrattati bħala skoperturi għal parti terza;
(g)
elementi ta' assi u skoperturi oħra garantiti minn kollateral fil-forma ta’ depożiti ta’ flus mal-istituzzjoni mutwanti jew mal-istituzzjoni li tkun l-impriża prinċipali jew sussidjarja tal-istituzzjoni mutwanti;
(h)
elementi ta' assi u skoperturi oħra garantiti minn kollateral fil-forma ta’ ċertifikati ta’ depożiti maħruġa mill-istituzzjoni mutwanti jew minn istituzzjoni li tkun l-impriża prinċipali jew sussidjarja tal-istituzzjoni mutwanti u depożitati ma' waħda minnhom;
(i)
skoperturi li jirriżultaw minn faċilitajiet ta’ kreditu mhux miġbud li jkunu kklassifikati bħala elementi ta’ riskju baxx li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ fl-Anness I u bil-kondizzjoni li jkun intlaħaq ftehim mal-klijent jew grupp ta’ klijenti konnessi li permezz tiegħu l-faċilità tista’ tinġibed biss jekk ikun ġie aċċertat li l-limitu applikabbli skont l-Artikolu 395(1) ma jkunx ser jinqabeż minħabba f’hekk;
(j)
skoperturi kummerċjali għal kontropartijiet ċentrali u kontribuzzjonijiet ta’ fondi ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza għal kontropartijiet ċentrali;
(k)
skoperturi għal skemi ta’ garanzija tad-depożiti skont id-Direttiva 94/19/KE li jirriżultaw mill-iffinanzjar ta’ dawk l-iskemi, jekk l-istituzzjonijiet membri tal-iskema jkollhom obbligu legali jew kuntrattwali sabiex jiffinanzjaw l-iskema.
Flus riċevuti taħt nota marbuta ma' kreditu maħruġa mill-istituzzjoni u self u depożiti ta’ kontroparti lil jew mal-istituzzjoni li jkunu soġġetti għal ftehim ta’ netting fil-karta tal-bilanċ rikonoxxut skont il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 4 għandhom jitqiesu li jaqgħu taħt il-punt (g).
2. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu kompletament jew parzjalment jeżentaw l-iskoperturi li ġejjin:
(a)
bonds koperti li jaqgħu taħt it-termini tal-Artikolu129(1), (3) u (6);
(b)
elementi ta’ assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq il-gvernijiet reġjonali jew l-awtoritajiet lokali tal-Istati Membri fejn dawk il-pretensjonijiet jingħataw piż ta’ riskju ta’ 20 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2 u skoperturi oħra għal jew garantiti minn dawn il-gvernijiet reġjonali jew l-awtoritajiet lokali, pretensjonijiet li fuqhom jingħata piż ta’ riskju ta’ 20 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2;
(c)
skoperturi, fosthom holdings jew tipi oħra ta’ holdings, imġarrba minn istituzzjoni għall-impriża prinċipali tagħha, għal sussidjarji oħra ta’ dik l-impriża prinċipali jew għas-sussidjarji tagħha stess, sakemm dawk l-impriżi jkunu koperti mis-superviżjoni fuq bażi konsolidata li tkun soġġetta għaliha l-istituzzjoni stess, skont dan ir-Regolament, id-Direttiva 2002/87/KE jew skont standards ekwivalenti li jkunu fis-seħħ f’pajjiż terz; l-iskoperturi li ma jissodisfawx dawn il-kriterji, kemm jekk ikunu kif ukoll jekk ma jkunux eżentati mill-Artikolu 395(1) għandhom jiġu ttrattati bħala skoperturi għal parti terza;
(d)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq u skoperturi oħra, inklużi l-holdings jew tipi oħra ta’ holdings, għal istituzzjonijiet reġjonali jew ċentrali ta’ kreditu li tkun assoċjata magħhom l-istituzzjoni ta’ kreditu f’netwerk skont id-dispożizzjonijiet ġuridiċi jew statutorji u li jkunu responsabbli, skont dawk id-dispożizzjonijiet, għall-operazzjonijiet ta’ kklerjar ta’ flus fi ħdan in-netwerk;
(e)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq u skoperturi oħra għal istituzzjonijiet ta’ kreditu mġarrba minn istituzzjonijiet ta’ kreditu, li minnhom waħda topera fuq bażi mhux kompetittiva, u li tipprovdi jew tiggarantixxi għoti ta' self skont programmi leġislattivi jew l-istatuti tagħha, biex tippromwovi oqsma speċifiċi tal-ekonomija taħt xi forma ta’ superviżjoni governattiva u restrizzjonijiet fuq l-użu tas-self, bil-kondizzjoni li l-iskoperturi rispettivi joriġinaw minn tali self li jkun mgħoddi lill-benefiċjarji permezz ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu jew mill-garanziji fuq dan is-self;
(f)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq u skoperturi oħra għall-istituzzjonijiet, bil-kondizzjoni li dawk l-iskoperturi ma jikkostitwixxux il-fondi proprji ta' dawn l-istituzzjonijiet, u ma jdumux aktar mill-jum tax-xogħol ta’ wara u ma jkunux denominati f’munita kummerċjali ewlenija;
(g)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq banek ċentrali fil-forma ta’ riservi minimi meħtieġa miżmuma minn dawk il-banek ċentrali li jkunu denominati fil-muniti nazzjonali tagħhom;
(h)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq gvernijiet ċentrali fil-forma ta’ rekwiżiti statutorji ta’ likwidità miżmuma f’titoli tal-gvern li huma denominati u ffinanzjati fil-muniti nazzjonali bil-kondizzjoni li, fid-diskrezzjoni tal-awtorità kompetenti, il-valutazzjoni tal-kreditu ta’ dawk il-gvernijiet ċentrali assenjati minn ECAI nominata tkun grad ta’ investiment;
(i)
50 % tad-dokumenti ta' kreditu b'riskju medju/baxx li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ u tal-faċilitajiet ta’ kreditu mhux miġbud b'riskju medju/baxx li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ imsemmija fl-Anness I u soġġett għall-qbil tal-awtoritajiet kompetenti, 80 % tal-garanziji barra mill-garanziji fuq self li għandhom bażi ġuridika jew regolatorja u jingħataw għall-membri tagħhom bi skemi ta’ garanzija reċiproka li għandhom status ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu;
(j)
il-garanziji legalment meħtieġa li jintużaw meta self b'ipoteka ffinanzjat permezz tal-ħruġ ta' bonds ta’ ipoteki jitħallas lill-mutwatarju tal-ipoteka qabel ir-reġistrazzjoni finali tal-ipoteka fir-reġistru tal-artijiet, bil-kondizzjoni li l-garanzija ma tintużax biex tnaqqas ir-riskju fil-kalkolu tal-ammonti tal-iskopetura peżati għar-riskju;
(k)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet u fuq skoperturi oħra għal kambji rikonoxxuti.
3. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu biss jagħmlu użu tal-eżenzjoni prevista fil-paragrafu 2 meta jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
in-natura speċifika tal-iskopertura, il-kontroparti jew ir-relazzjoni bejn l-istituzzjoni u l-kontroparti telimina jew tnaqqas ir-riskju ta' skopertura; u
(b)
kwalunkwe riskju ta' konċentrament li jifdal jista' jiġi indirizzat b'mezzi oħrajn ugwalment effettivi bħall-arranġamenti, il-proċessi u l-mekkaniżmi previsti fl-Artikolu 81 tad-Direttiva 2013/36/UE.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinfurmaw lill-ABE dwar jekk għandhomx il-ħsieb jużaw xi waħda mill-eżenzjonijiet previsti fil-paragrafu 2 skont il-punti (a) u (b) ta’ dan il-paragrafu u għandhom jikkonsultaw lill-ABE dwar din l-għażla.
Artikolu 401
Kalkolu tal-effett tal-użu ta’ tekniki ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu
1. Sabiex jiġi kkalkulat il-valur tal-iskoperturi għall-finijiet tal-Artikolu 395(1) istituzzjoni tista’ tuża l-‘valur tal-iskopertura aġġustat għalkollox’ kif ikkalkulat taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 4 b'kont meħud tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu, l-aġġustamenti fil-volatilità, u kwalunkwe diskrepanza fil-maturità (E*).
2. Istituzzjoni li jkollha l-permess li tuża stimi tal-LGDs u fatturi ta’ konverżjoni proprji għal klassi ta' skopertura taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3 tista’, soġġett għal permess mill-awtoritajiet kompetenti tirrikonoxxi l-effetti ta’ kollateral finanzjarju fil-kalkolu tal-valur tal-iskoperturi għall-finijiet tal-Artikolu 395(1).
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu l-permess imsemmi fis-subparagrafu preċedenti biss jekk l-istituzzjoni tkun tista’ tistma l-effetti tal-kollateral finanzjarju fuq l-iskoperturi tagħhom b’mod separat minn aspetti oħra relevanti għal-LGD.
L-istimi prodotti mill-istituzzjoni għandhom ikunu adegwati b'mod suffiċjenti biex jitnaqqas il-valur tal-iskopertura għall-finijiet ta’ konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 395.
Meta istituzzjoni jkollha permess tuża l-istimi proprji tal-effetti tal-kollateral finanzjarju, hija għandha tagħmel dan fuq bażi konsistenti mal-approċċ adottat fil-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji skont dan ir-Regolament.
L-istituzzjonijiet li jkollhom permess jużaw l-istimi tal-LGDs u l-fatturi ta’ konverżjoni proprji għal klassi ta' skopertura taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3, li ma jikkalkulawx il-valur tal-iskoperturi tagħhom bl-użu tal-metodu msemmi fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu, jistgħu jużaw il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju jew l-approċċ stabbilit fl-Artikolu 403(1)(b) għall-kalkolu tal-valur tal-iskoperturi.
3. Istituzzjoni li tuża l-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju jew li jkollha permess tuża l-metodu deskritt fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu fil-kalkolu tal-valur tal-iskoperturi għall-finijiet tal-Artikolu 395(1) għandha twettaq testijiet perijodiċi għal stress tal-konċentrazzjonijiet tar-riskju ta' kreditu tagħhom, inkluż fir-rigward tal-valur realizzabbli ta’ kwalunkwe kollateral meħud.
Dawn it-testijiet perijodiċi għal stress imsemmija fl-ewwel subparagrafu għandhom jindirizzaw ir-riskji li jirriżultaw minn bidliet potenzjali fil-kondizzjonijiet tas-suq li jistgħu jaffettwaw b’mod negattiv l-adegwadezza tal-fondi proprji tal-istituzzjonijiet u riskji li jirriżultaw mir-realizzazzjoni ta’ kollateral f’sitwazzjonijiet ta’ stress.
It-testijiet imwettqa għal stress għandhom ikunu adegwati u xierqa għall-valutazzjoni ta’ tali riskji.
Meta t-test perijodiku tal-istress jindika valur realizzabbli aktar baxx ta’ kollateral meħud milli jkun permess li jitqies waqt li jintuża l-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju jew il-metodu deskritt fil-paragrafu 2 kif xieraq, il-valur tal-kollateral permess għandu jitnaqqas kif meħtieġ sabiex jiġi rikonoxxut fil-kalkolu tal-valur tal-iskoperturi għall-finijiet tal-Artikolu 395(1).
L-istituzzjonijiet imsemmija fl-ewwel subparagrafu għandhom jinkludu dan li ġej fl-istrateġiji tagħhom sabiex jindirizzaw ir-riskju tal-konċentrazzjoni:
(a)
politiki u proċeduri sabiex jindirizzaw riskji li jirriżultaw minn diskrepanzi fil-maturità bejn l-iskoperturi u kwalunkwe protezzjoni tal-kreditu fuq dawn l-iskoperturi;
(b)
politiki u proċeduri fil-każ li test tal-istress jindika valur realizzabbli aktar baxx ta’ kollateral minn dak ikkunsidrat fl-użu tal-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju jew il-metodu deskritt fil-paragrafu 2;
(c)
politiki u proċeduri relatati mar-riskju tal-konċentrazzjoni li jirriżulta mill-applikazzjoni tat-tekniki ta’ mitigazzjoni tar-riskji ta’ kreditu, u b’mod partikolari skoperturi kbar għall-kreditu indirett, pereżempju għal emittent uniku ta' titoli meħuda bħala kollateral.
Artikolu 402
Skoperturi li jirriżultaw minn self b'ipoteka
1. Għall-kalkolu tal-valur tal-iskoperturi għall-finijiet tal-Artikolu 395, istituzzjoni tista’ tnaqqas il-valur ta' skopertura jew kwalunkwe parti ta' skopertura totalment iggarantita minn proprjetà immobbli skont l-Artikolu 125(1) bl-ammont mirhun tal-valur tas-suq jew tas-self b'ipoteka tal-proprjetà kkonċernata iżda mhux iktar minn 50 % tal-valur tas-suq jew 60 % tal-valur tas-self b'ipoteka f'dawk l-Istati Membri li stabbilixxew kriterji rigorużi għall-valutazzjoni tal-valur tas-self b'ipoteka f'dispożizzjonijiet statutorji jew regolatorji, jekk jintlaħqu l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri ma jkunux stabbilixxew piż ta' riskju ogħla minn 35 % għal skoperturi jew partijiet minn skoperturi ggarantiti minn proprjetà immobbli kummerċjali skont l-Artikolu 124(2);
(b)
l-iskopertura jew parti mill-iskopertura tkun totalment iggarantita:
(i)
b'ipoteki fuq proprjetà residenzjali; jew
(ii)
bi proprjetà residenzjali fi transazzjoni ta’ kiri li fiha s-sid iżomm is-sjieda sħiħa tal-proprjetà residenzjali u l-kerrej jkun għadu ma eżerċitax l-opzjoni tiegħu li jixtri;
(c)
ir-rekwiżiti fl-Artikolu 208 u l-Artikolu 229(1) jintlaħqu.
2. Għal kalkolu tal-valur tal-iskoperturi għall-finijiet tal-Artikolu 395, istituzzjoni tista’ tnaqqas il-valur ta' skopertura jew kwalunkwe parti ta' skopertura totalment iggarantita minn proprjetà immobbli skont l-Artikolu 126(1) bl-ammont mirhun tal-valur tas-suq jew tas-self b'ipoteka tal-proprjetà kkonċernata iżda mhux iktar minn 50 % tal-valur tas-suq jew 60 % tal-valur tas-self b'ipoteka f'dawk l-Istati Membri li stabbilixxew kriterji rigorużi għall-valutazzjoni tal-valur tas-self b'ipoteka f'dispożizzjonijiet statutorji jew regolatorji, jekk jintlaħqu l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri ma jkunux stabbilixxew piż ta' riskju ogħla minn 50 % għal skoperturi jew partijiet minn skoperturi ggarantiti minn proprjetà immobbli kummerċjali skont l-Artikolu 124(2);
(b)
l-iskopertura tkun totalment iggarantita:
(i)
b'ipoteki fuq uffiċċji jew bini kummerċjali ieħor; jew
(ii)
uffiċċji jew bini kummerċjali ieħor u l-iskoperturi kienu relatati ma' transazzjonijiet ta’ kiri ta’ proprjetà;
(c)
ir-rekwiżiti fl-Artikolu 126(2)(a), l-Artikolu 208 u l-Artikolu 229(1) jintlaħqu;
(d)
il-proprjetà kummerċjali tkun kompletament mibnija.
3. Istituzzjoni tista' tittratta skopertura għal kontroparti li tirriżulta minn operazzjoni ta' bejgħ bil-patt ta' xiri mill-ġdid li permezz tagħha l-istituzzjoni tkun xtrat mingħand il-kontroparti obbligazzjonijiet ipotekarji indipendenti nonaċċessorji fuq proprjetà immobbli ta' partijiet terzi, bħala numru ta' skoperturi individwali għal kull wieħed minn dawk il-partijiet terzi, dment li jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-kontroparti tkun istituzzjoni;
(b)
l-iskopertura tkun kompletament koperta minn drittijiet fuq il-proprjetà immobbli ta' dawk il-partijiet terzi li nxtraw mill-istituzzjoni u l-istituzzjoni tkun tista' teżerċita dawk id-drittijiet;
(c)
l-istituzzjoni tkun żgurat li r-rekwiżiti fl-Artikolu 208 u l-Artikolu 229(1) huma ssodisfatti;
(d)
l-istituzzjoni ssir benefiċjarja tal-pretensjonijiet li l-kontroparti jkollha kontra l-partijiet terzi f'każ ta' inadempjenza, insolvenza jew likwidazzjoni tal-kontroparti;
(e)
l-istituzzjoni tirrapporta lill-awtoritajiet kompetenti f'konformità mal-Artikolu 394 l-ammont totali ta' skoperturi għal kull istituzzjoni oħra li huma trattati skont dan il-paragrafu.
Għal dawn il-finijiet, l-istituzzjoni għandha tassumi li għandha skopertura għal kull waħda minn dawk il-partijiet minflok għall-ammont korrispondenti tal-iskopertura għall-kontroparti. Il-bqija tal-iskopertura għall-kontroparti, jekk ikun hemm, għandha tkompli tiġi trattata bħala skopertura għall-kontroparti.
Artikolu 403
Proċedura ta' sostituzzjoni
1. Meta skopertura għal klijent tkun garantita minn parti terza, jew garantita minn kollateral maħruġ minn parti terza, istituzzjoni tista’:
(a)
tittratta l-parti tal-iskopertura li tkun garantita bħala waħda mġarrba mill-garanti minflok mill-klijent bil-kondizzjoni li l-iskopertura mhux garantita għall-garanti tkun assenjata piż ta’ riskju daqs jew inqas minn piż ta’ riskju tal-iskopertura mhux garantita għall-klijent skont il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2;
(b)
tittratta l-parti tal-iskopertura kollateralizzata skont il-valur tas-suq ta’ kollateral rikonoxxut bħala wieħed imġarrab mill-parti terza minflok mill-klijent, jekk l-iskopertura tkun garantita minn kollateral u bil-kondizzjoni li l-parti kollateralizzata tal-iskopertura tingħata piż ta’ riskju daqs jew inqas minn piż ta’ riskju ta' skopertura mhux garantita għall-klijent skont il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2.
L-approċċ imsemmi fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu ma għandux jintuża minn istituzzjoni fejn ikun hemm diskrepanza bejn il-maturità tal-iskopertura u l-maturità tal-protezzjoni.
Għall-finijiet ta’ din il-Parti, istituzzjoni tista’ tuża kemm il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju u t-trattament stipulat fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu f’dawk il-każi biss fejn għandha permess tuża kemm il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju u l-Metodu Ssimplifikat tal-Kollateral Finanzjarju għall-finijiet tal-Artikolu 92.
2. Fejn istituzzjoni tapplika l-punt (a) tal-paragrafu 1:
(a)
fejn il-garanzija tkun denominata f’munita differenti minn dik li fiha tkun denominata l-iskopertura, l-ammont tal-iskopertura meqjusa bħala koperta għandu jiġi kkalkulat skont id-dispożizzjonijiet dwar it-trattament tad-diskrepanza fil-munita għal protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu stipulat fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 4;
(b)
diskrepanza bejn il-maturità tal-iskopertura u l-maturità tal-protezzjoni għandha tiġi ttrattata skont id-dispożizzjonijiet dwar it-trattament tan-nuqqas ta' diskrepanza stipulat fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 4;
(c)
tista' tiġi rikonoxxuta kopertura parzjali skont it-trattament stabbilit fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 4.
PARTI ĦAMSA
SKOPERTURI GĦAL RISKJU TA’ KREDITU TRASFERIT
TITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI GĦAL DIN IL-PARTI
Artikolu 404
Kamp ta' applikazzjoni
It-Titoli II u III għandhom japplikaw għal titolizzazzjonijiet ġodda maħruġa fl-1 ta’ Jannar 2011 jew wara. Wara l-31 ta’ Diċembru 2014, it-Titoli II u III għandhom japplikaw għal titolizzazzjonijiet eżistenti fejn skoperturi sottostanti ġodda jiżdiedu jew jiġu sostitwiti wara dik id-data.
TITOLU II
REKWIŻITI GĦALL-ISTITUZZJONIJIET LI JINVESTU
Artikolu 405
Interess miżmum tal-emittent
1. Istituzzjoni, għajr meta taġixxi bħala oriġinatriċi, sponser jew mutwanti oriġinali, għandha tkun skoperta għar-riskju tal-kreditu ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni fil-portafoll tan-negozjar jew fil-portafoll mhux tan-negozjar tagħha biss jekk l-oriġinatur, l-isponser jew il-mutwanti oriġinali jkun iddivulga b’mod espliċitu lill-istituzzjoni li huwa ser ikun qed iżomm, fuq bażi kontinwa, interess materjali ekonomiku nett li fl-ebda każ ma għandu jkun inqas minn 5 %.
Waħda minn dawn li ġejjin biss jikkwalifikaw bħala żamma ta’ interess materjali ekonomiku nett ta’ mhux inqas minn 5 %:
(a)
żamma ta’ mhux inqas minn 5 % tal-valur nominali ta’ kull segment mibjugħ jew trasferit lill-investituri;
(b)
fil-każ ta’ titolizzazzjonijiet ta' skoperturi ċirkolanti, żamma tal-interess tal-oriġinatur ta’ mhux inqas minn 5 % tal-valur nominali tal-iskoperturi titolizzati;
(c)
żamma ta' skoperturi magħżula b’mod aleatorju, ekwivalenti għal mhux inqas minn 5 % tal-valur nominali tal-iskoperturi titolizzati, fejn tali skoperturi normalment kienu jkunu titolizzati fit-titolizzazzjoni, bil-kondizzjoni li n-numru ta' skoperturi potenzjalment titolizzati ma jkunx inqas minn 100 fil-bidu;
(d)
żamma tas-segment tal-ewwel telf u, jekk neċessarju, segmenti oħra li jkollhom l-istess profil ta’ riskju jew wieħed aktar gravi minn dawk trasferiti jew mibjugħa lill-investituri u li ma jimmaturawx qabel dawk trasferiti jew mibjugħa lill-investituri, sabiex b’kollox iż-żamma tammonta għal mhux inqas minn 5 % tal-valur nominali tal-iskoperturi titolizzati;
(e)
żamma tal-iskopertura għall-ewwel telf mhux inqas minn 5 % ta' kull skopertura ttitolizzata fit-titolizzazzjoni.
L-interess ekonomiku nett jitkejjel fil-bidu u għandu jinżamm fuq bażi kontinwa. L-interess ekonomiku nett, inklużi l-pożizzjonijiet, l-interess jew l-iskoperturi miżmuma, m’għandu jkun soġġett għall-ebda mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu jew pożizzjonijiet fil-qosor jew kopertura oħra u m'għandux jinbiegħ. L-interess ekonomiku nett għandu jiġi determinat mill-valur nozzjonali għall-elementi li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ.
Ma għandu jkun hemm l-ebda applikazzjoni multipla tar-rekwiżiti ta’ żamma għal xi titolizzazzjoni partikolari.
2. Fejn istituzzjoni ta’ kreditu prinċipali tal-UE, kumpannija holding finanzjarja tal-UE, kumpannija holding finanzjarja mħallta tal-UE jew waħda mis-sussidjarji tagħha, bħala oriġinatriċi jew sponser, tittitolizza skoperturi minn diversi istituzzjonijiet ta’ kreditu, ditti ta' investiment jew istituzzjonijiet finanzjarji oħra li huma inklużi fl-ambitu ta' superviżjoni fuq bażi konsolidata, ir-rekwiżit imsemmi fil-paragrafu 1 jista’ jiġi ssodisfat fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata tal-istituzzjoni ta’ kreditu prinċipali tal-UE, kumpannija holding finanzjarja tal-UE, jew kumpannija holding finanzjarja mħallta tal-UE.
L-ewwel subparagrafu għandu japplika biss fejn l-istituzzjonijiet ta’ kreditu, id-ditti ta' investiment jew l-istituzzjonijiet finanzjarji li ħolqu l-iskoperturi titolizzati jkunu impenjaw ruħhom li jikkonformaw mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 408 u jibagħtu, fil-ħin, l-informazzjoni meħtieġa sabiex jintlaħqu r-rekwiżiti msemmija fl-Artikolu 409 lill-oriġinatur jew lill-isponser u lill-istituzzjoni ta’ kreditu prinċipali tal-UE, lill-kumpannija azzjonarja finanzjarja tal-UE jew lill-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta tal-UE.
3. Il-paragrafu 1 ma għandux japplika meta l-iskoperturi titolizzati jkunu skoperturi fuq jew garantiti kompletament, b’mod inkondizzjonali u irrevokabbli mill-entitajiet li ġejjin:
(a)
gvernijiet ċentrali jew banek ċentrali;
(b)
gvernijiet reġjonali, awtoritajiet lokali u entitajiet tas-settur pubbliku tal-Istati Membri;
(c)
istituzzjonijiet li jingħataw piż ta’ riskju ta’ 50 % jew inqas taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2;
(d)
banek multilaterali tal-iżvilupp.
4. Il-paragrafu 1 ma għandux japplika għal transazzjonijiet ibbażati fuq indiċi ċar, trasparenti u aċċessibbli, fejn l-entitajiet referenzjarji sottostanti jkunu identiċi għal dawk li jiffurmaw indiċi tal-entitajiet li jkun negozjat fil-wisa', jew ikunu titoli kummerċjabbli oħra għajr pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni.
Artikolu 406
Diliġenza dovuta
1. Qabel ma jinkorru skopertura għar-riskji ta' titolizzazzjoni, u kif ikun xieraq wara, l-istituzzjonijiet, għandhom ikunu jistgħu juru lill-awtoritajiet kompetenti li għal kull pożizzjoni individwali ta’ titolizzazzjoni tagħhom, huma għandhom fehim komprensiv u dettaljat tal-politiki u l-proċeduri formali li huma xierqa għall-portafoll tan-negozjar u għall-portafoll mhux tan-negozjar tagħhom u li implimentaw dawn il-politiki u l-proċeduri formali b'mod proporzjonali mal-profil tar-riskju tal-investimenti tagħhom f’pożizzjonijiet titolizzati għall-analiżi u l-irreġistrar ta’:
(a)
l-informazzjoni divulgata skont l-Artikolu 405(1), mill-oriġinaturi, mill-isponsers jew mill-mutwanti oriġinali sabiex jispeċifikaw l-interess ekonomiku nett li jkollhom, fuq bażi kontinwa, fit-titolizzazzjoni;
(b)
il-karatteristiċi tar-riskju tal-pożizzjoni individwali ta’ titolizzazzjoni;
(c)
il-karatteristiċi tar-riskju tal-iskoperturi sottostanti l-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni;
(d)
ir-reputazzjoni u l-esperjenza ta' telf f’titolizzazzjonijiet preċedenti tal-oriġinaturi jew tal-isponsers fil-klassijiet ta’ skoperturi rileventi li fuqhom tkun ibbażata l-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni;
(e)
id-dikjarazzjonijiet u d-divulgazzjonijiet magħmula mill-oriġinaturi jew l-isponsers, jew l-aġenti jew il-konsulenti tagħhom, dwar id-diliġenza dovuta tagħhom fuq l-iskoperturi titolizzati u, fejn xieraq, fuq il-kwalità tal-kollateral li jsostni l-iskoperturi titolizzati;
(f)
fejn applikabbli, il-metodoloġiji u l-kunċetti li fuqhom tkun ibbażata il-valutazzjoni tal-kollateral li jsostni l-iskoperturi titolizzati u l-politiki adottati mill-oriġinatur jew l-isponser sabiex tiġi żgurata l-indipendenza tal-istimatur;
(g)
il-karatteristiċi strutturali kollha tat-titolizzazzjoni li jistgħu jaffettwaw b’mod materjali l-prestazzjoni tal-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni tal-istituzzjoni, bħas-sekwenza kuntrattwali u skattaturi relatati mas-sekwenzi, tisħiħ fil-kreditu, titjib tal-likwidità, skattaturi tal-valur tas-suq, u definizzjonijiet ta’ inadempjenza speċifiċi għat-transazzjoni.
L-istituzzjonijiet għandhom b’mod regolari jwettqu t-testijiet għal stress tagħhom stess li jkunu xierqa għall-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni tagħhom. Għal dan il-għan, l-istituzzjonijiet jistgħu joqogħdu fuq mudelli finanzjarji żviluppati minn ECAI bil-kondizzjoni li l-istituzzjonijiet ikunu jistgħu juru, meta jiġu mitluba jagħmlu dan, li huma jkunu ħadu ħsieb qabel ma investew li jivvalidaw is-suppożizzjonijiet rilevanti fil-mudelli u l-istrutturar tagħhom u biex jifhmu l-metodoloġija, is-suppożizzjonijiet u r-riżultati.
2. L-istituzzjonijiet, għajr meta jaġixxu bħala oriġinaturi jew sponsers jew mutwanti oriġinali, għandhom jistabbilixxu proċeduri formali xierqa fil-portafoll tan-negozjar u l-portafoll mhux tan-negozjar tagħhom u proporzjonali mal-profil tar-riskju tal-investimenti tagħhom f’pożizzjonijiet titolizzati sabiex jimmonitorjaw fuq bażi kontinwa u fil-waqt l-informazzjoni dwar il-prestazzjoni fir-rigward tal-iskoperturi sottostanti l-pożizzjonijiet ta' titolizzazzjoni tagħhom. Fejn rilevanti, dan għandu jinkludi t-tip ta' skopertura, il-perċentwal ta’ self aktar minn 30, 60 u 90 jum wara d-data tal-għeluq, ir-rati ta' inadempjenza, ir-rati tal-pagament minn qabel, is-self fi stat ta’ preklużjoni, it-tip ta' kollateral u l-okkupanza, u d-distribuzzjoni tal-frekwenza tal-marki tal-kreditu jew kalkolu ieħor ta’ affidabbiltà kreditizja fl-iskoperturi sottostanti, id-diversifikazzjoni industrijali u ġeografika, id-distribuzzjoni tal-frekwenza tas-self mal-proporzjonijiet tal-valur b'band widths li jiffaċilitaw l-analiżi xierqa tas-sensittività. Fejn l-iskoperturi sottostanti jkunu huma stess pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni, l-istituzzjonijiet għandu jkollhom l-informazzjoni stabbilita f’dan is-subparagrafu mhux biss fis-segmenti ta’ titolizzazzjoni sottostanti, bħal isem l-emittent u l-kwalità tal-kreditu, iżda wkoll dwar il-karatteristiċi u l-prestazzjoni tal-aggregazzjonijiet sottostanti dawk is-segmenti ta' titolizzazzjoni.
L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ukoll l-istess standards ta’ analiżi għall-holdings jew is-sottoskrizzjonijiet fil-ħarġiet ta’ titolizzazzjoni mixtrija minn partijiet terzi kemm jekk dawk il-holdings jew sottoskrizzjonijiet ikunu ser jinżammu fil-portafoll tan-negozjar kif ukoll jekk ikunu ser jinżammu fil-portafoll mhux tan-negozjar tagħhom.
Artikolu 407
Piż ta’ riskju addizzjonali
Meta istituzzjoni ma tilħaqx ir-rekwiżiti tal-Artikolu 405, 406 jew 409 f’xi aspett materjali minħabba negliġenza jew ommissjoni tal-istituzzjoni, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jimponu piż ta’ riskju addizzjonali proporzjonali ta’ mhux inqas minn 250 % tal-piż ta’ riskju (limitu massimu ta’ 1 250 %) li għandu japplika għall-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni rilevanti kif speċifikat fl-Artikolu 245(6) jew l-Artikolu 337(3) rispettivament. Il-piż ta’ riskju addizzjonali għandu jiżdied progressivament ma’ kull ksur sussegwenti tad-dispożizzjonijiet dwar id-diliġenza dovuti.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkunsidraw l-eżenzjonijiet għal ċerti titolizzazzjonijiet previsti fl-Artikolu 405(3) billi jnaqqsu l-piż ta’ riskju li kieku kienu jimponu skont dan l-Artikolu fir-rigward ta’ titolizzazzjoni li għaliha japplika l-Artikolu 405(3).
TITOLU III
REKWIŻITI GĦAL ISTITUZZJONIJIET LI HUMA SPONSERS U ORIĠINATURI
Artikolu 408
Kriterji għall-għoti ta’ kreditu
L-istituzzjonijiet li huma sponsers u oriġinaturi għandhom japplikaw l-istess kriterji sodi u definiti sewwa għall-għoti ta’ kreditu skont ir-rekwiżiti tal-Artikolu 79 tad-Direttiva 2013/36/UE għal skoperturi li jridu jiġu titolizzati hekk kif japplikaw għal skoperturi li se jkunu qed jinżammu fil-portafoll mhux tan-negozjar tagħhom stess. Għal dan il-għan, l-istess proċessi għall-approvazzjoni u, fejn rilevanti, l-emendar, it-tiġdid u r-rifinanzjament ta’ krediti għandhom jiġu applikati mill-istituzzjonijiet li huma oriġinaturi u sponsers.
Fejn ma jintlaħqux ir-rekwiżiti msemmija fl-ewwel subparagrafu ta’ dan l-Artikolu, l-Artikolu 245(1) ma għandux jiġi applikat minn istituzzjoni oriġinatriċi u dik l-istituzzjoni oriġinatriċi m’għandhiex titħalla teskludi l-iskoperturi titolizzati mill-kalkolu tar-rekwiżiti kapitali tagħha skont dan ir-Regolament.
Artikolu 409
Divulgar lill-investituri
L-istituzzjonijiet li jaġixxu bħala oriġinatur, sponser jew mutwanti oriġinali għandhom jiddivulgaw lill-investituri l-livell tal-impenn tagħhom skont l-Artikolu 405 sabiex iżommu interess ekonomiku nett fit-titolizzazzjoni. L-istituzzjonijiet li huma sponsers u oriġinaturi għandhom jiżguraw li l-investituri prospettivi jkollhom aċċess faċilment disponibbli għad-data kollha materjalment rilevanti dwar il-kwalità tal-kreditu u l-prestazzjoni tal-iskoperturi sottostanti individwali, il-flussi ta’ flus u l-kollateral li jsostni skopertura ta’ titolizzazzjoni kif ukoll dik l-informazzjoni neċessarja sabiex jitwettqu testijiet għal stress komprensivi u infurmati sewwa fuq il-flussi tal-flus u valuri kollaterali li jsostnu lill-iskoperturi sottostanti. Għal dak il-għan, id-data materjalment rilevanti għandha tiġi determinata mid-data tat-titolizzazzjoni u fejn xieraq minħabba n-natura tat-titolizzazzjoni wara dik id-data.
Artikolu 410
Kundizzjoni uniformi ta' applikazzjoni
1. Kull sena l-ABE għandha tirrapporta lill-Kummissjoni dwar il-miżuri meħuda mill-awtoritajiet kompetenti sabiex jiżguraw il-konformità mill-istituzzjonijiet mar-rekwiżiti tat-Titoli II u III.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika f'aktar dettall:
(a)
ir-rekwiżiti tal-Artikoli 405 u 406 li japplikaw għal ististuzzjonijiet li jinkorru skopertura għar-riskju ta' titolizzazzjoni;
(b)
ir-rekwiżit ta’ ritenzjoni, inklużi l-kriteji tal-kwalifikazzjoni għar-ritenzjoni ta' interess materjali ekonomiku nett kif imsemmi fl-Artikolu 405 u l-livell tar-ritenzjoni;
(c)
ir-rekwiżiti tad-diliġenza dovuta fl-Artikolu 406 għal ististuzzjonijiet li jinkorru skopertura għal pożizzjoni ta' titolizzazzjoni; u
(d)
ir-rekwiżiti fl-Artikoli 408 u 409 li japplikaw għal istituzzjonijiet li huma sponsers u oriġinaturi.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi biex tiffaċilita l-konverġenza tal-prattiki superviżorji fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-Artikolu 407, inklużi l-miżuri li għandhom jittieħdu f’każ ta’ ksur tad-diliġenza dovuta u l-obbligi ta' ġestjoni tar-riskju.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
PARTI SITTA
LIKWIDITÀ
TITOLU I
DEFINIZZJONIJIET U R-REKWIŻIT TA' KOPERTURA TAL-LIKWIDITÀ
Artikolu 411
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ din il-Parti, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‧klijent finanzjarju‧ tfisser klijent li jwettaq attività waħda jew aktar minn dawk elenkati fl-Anness I għad-Direttiva 2013/36/UE bħala n-negozju ewlieni tiegħu jew huwa waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
istituzzjonijiet ta’ kreditu;
(b)
ditta ta' investiment;
(c)
SSPE;
(d)
CIU;
(e)
skema ta’ investiment limitat
(f)
impriża tal-assigurazzjoni;
(g)
kumpannija holding finanzjarja jew kumpannija holding finanzjarja mħallta.
(2)
‧depożitu fil-livell ta' konsumatur‧ tfisser obbligazzjoni lejn persuna fiżika jew SME, fejn il-persuna fiżika jew l-SME tikkwalifika għall-klassi ta' skopertura fil-livell ta' konsumatur taħt l-approċċi Standardizzati jew IRB għar-riskju tal-kreditu, jew obbligazzjoni lejn kumpannija li hija eliġibbli għat-trattament stipulat fl-Artikolu 153(4) u fejn id-depożiti aggregati mill-intrapriżi kollha bħal dawn fuq bażi ta' grupp ma jkunux iktar minn EUR 1 miljun.
Artikolu 412
Rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità
1. L-istituzzjonijiet għandu jkollhom assi likwidi, li s-somma tal-valuri tagħhom tkopri l-ħruġ ta’ likwidità imnaqqas mid-dħul tal-likwidità f’kondizzjonijiet ta’ stress sabiex ikun żgurat li l-istituzzjonijiet iżommu livelli ta' riżervi ta’ likwidità li jkunu adegwati biex jiffaċċjaw kwalunkwe żbilanċ possibbli bejn id-dħul u l-ħruġ ta' likwidità f’kondizzjonijiet ta’ stress kbir fuq perijodu ta’ tletin ġurnata. Waqt żmien ta' stress, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw l-assi likwidi tagħhom biex ikopru l-flussi 'l barra netti ta’ likwidità tagħhom.
2. L-istituzzjonijiet ma għandhomx jgħoddu għal darbtejn id-dħul ta’ likwidità u l-assi likwidi.
3. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw l-assi likwidi msemmija fil-paragrafu 1 sabiex jilħqu l-obbligi tagħhom f’ċirkustanzi ta’ stress kif speċifikat fl-Artikolu 414.
4. Id-dispożizzjonijiet stabbiliti fit-Titolu II għandhom japplikaw b’mod esklussiv għall-finijiet tal-ispeċifikazzjoni tal-obbligi ta’ rappurtar stabbiliti fl-Artikolu 415.
5. L-Istati Membri jistgħu jżommu jew jintroduċu dispożizzjonijiet nazzjonali fil-qasam ta' rekwiżiti ta' likwidità qabel ma jkunu speċifikati u introdotti kompletament fl-Unjoni standards minimi vinkolanti għar-rekwiżiti ta' kopertura tal-likwidità f'konformità mal-Artikolu 460. L-Istati Membri jew l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jitolbu lill-istituzzjonijiet awtorizati domestikament, jew sottogrupp ta' dawk l-istituzzjonijiet, biex iżommu rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità ogħla sa 100 % sakemm jiġi introdott kompletament l-standard minimu vinkolanti bir-rata ta' 100 % f'konformità mal-Artikolu 460.
Artikolu 413
Finanzjament Stabbli
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiżguraw li l-obbligi fuq perijodu fit-tul jiġu sodisfatti b'mod adegwat b'varjetà ta' strumenti ta' finanzjament stabbli kemm taħt kondizzjonijiet normali kif ukoll taħt kondizzjonijiet ta' stress.
2. Id-dispożizzjonijiet stabbiliti fit-Titolu II għandhom japplikaw b’mod esklussiv għall-finijiet tal-ispeċifikazzjoni tal-obbligi ta’ rappurtar stabbiliti fl-Artikolu 415.
3. L-Istati Membri jistgħu jżommu jew jintroduċu dispożizzjonijiet nazzjonali fil-qasam ta' rekwiżiti ta' finanzjament stabbli qabel ma jkunu speċifikati u introdotti fl-Unjoni standards minimi vinkolanti għar-rekwiżiti ta’ finanzjament stabbli nett f'konformità mal-Artikolu 510.
Artikolu 414
Konformità mar-rekwiżiti tal-likwidità
Meta istituzzjoni ma tissodisfax, jew tistenna li mhux ser tissodisfa r-rekwiżit stabbilit fl-Artikolu 412, jew l-obbligu ġenerali stabbilit fl-Artikolu 413(1), inkluż matul żmien ta' stress, għandha tinforma mmedjatament lill-awtoritajiet kompetenti u għandha tippreżenta mingħajr dewmien bla bżonn lill-awtoritajiet kompetenti, pjan biex terġa' sseħħ fil-waqt il-konformità mal-Artikolu 412 jew l-Artikolu 413(1). Sakemm terġa' tiġi stabbilita l-konformità, l-istituzzjoni għandha kuljum tirrapporta l-elementi msemmija fit-Titolu II jew Titolu III, kif adatt, mhux aktar tard minn tmiem il-jum ta' negozju sakemm l-awtorità kompetenti ma tawtorizzax frekwenza anqas ta' rappurtar u skadenza itwal ta' rappurtar. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu biss tali awtorizzazzjonijiet abbażi tas-sitwazzjoni individwali ta' istituzzjoni u b'kont meħud tal-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjoni. Huma għandhom jissorveljaw l-implimentazzjoni tal-pjan ta' stabbiliment mill-ġdid u jekk ikun meħtieġ għandhom jesiġu stabbiliment mill-ġdid aktar mgħaġġel.
TITOLU II
RAPPURTAR TAL-LIKWIDITÀ
Artikolu 415
Obbligu ta’ rappurtar u l-format tar-rappurtar
1. L-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw lill-awtoritajiet kompetenti l-elementi msemmija fit-Titoli II u III l-komponenti tagħhom, f'munita waħda, irrispettivament mid-denominazzjoni attwali tagħhom, inkluża l-kompożizzjoni tal-assi likwidi tagħhom skont l-Artikolu 416. Sakemm ir-rekwiżit tal-kopertura tal-likwidità fil-Parti Sitta ma jkunx totalment speċifikat u implimentat bħala standard minimu skont l-Artikolu 460, l-istituzzjonijiet għandhom jirrapportaw l-elementi stabbiliti fit-Titolu II u fl-Anness III. L-istituzzjonijiet għandhom jirrapportaw l-elementi fit-Titolu III. Il-frekwenza tar-rappurtar ma għandhiex tkun ta’ inqas minn darba fix-xahar għall-elementi msemmijin fit-Titolu II u l-Anness III u mhux inqas minn kull tliet xhur għall-elementi msemmija fit-Titolu III.
Il-formati tar-rappurtar għandhom jinkludu l-informazzjoni neċessarja kollha u għandhom jippermettu lill-ABE tivvaluta jekk transazzjonijiet ta’ għoti ta' self garantit u ta’ swap kollaterali fejn l-assi likwidi msemmiji fil-punti (a), (b) u (c) tal Artikolu 416(1)jkunu ġew miksuba taħt kollateral li ma jikkwalifikax taħt il-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 416(1) ikunux ġew xolti adegwatament.
2. Istituzzjoni għandha tirrapporta b’mod separat lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri tad-domiċilju l-elementi msemmija fil-paragrafu 1 fil-munita t'hawn taħt meta hija jkollha:
(a)
obbligazzjonijiet aggregati f'munità differenti mill-munita ta' rappurtar skont il-paragrafu 1 li jammontaw għal jew jeċċedu 5 % tal-obbligazzjonijiet totali tal-istituzzjoni jew tas-sottogrupp ta' likwidità waħdieni; jew
(b)
fergħa sinifikanti skont l-Artikolu 51 tad-Direttiva 2013/36/UE fi Stat Membru ospitanti li juża munita differenti mill-munita ta' rappurtar skont il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
formati uniformi u soluzzjonijiet tal-IT bi struzzjonijiet assoċjati għal frekwenzi u d-dati tar-referenza u ta' rimessa. Il-formati tar-rappurtar u l-frekwenzi għandhom ikunu proporzjonali man-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet differenti tal-istituzzjonijiet u għandhom jinkludu r-rappurtar meħtieġ skont il-paragrafi 1 u 2;
(b)
metriċi addizzjonali meħtieġa għall-monitoraġġ tal-likwidità, li jippermettu lill-awtoritajiet kompetenti jiksbu idea komprensiva tal-profil tar-riskju tal-likwidità, proporzjonali man-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet ta’ istituzzjoni.
L-ABE għandha tissottometti lill-Kummissjoni dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi implimentattivi għall-elementi speċifikati fil-punt (a) sa 1 ta’ Frar 2015 u għall-elementi speċifikati fil-punt (b) sal-1 ta’ Jannar 2014.
Sal-introduzzjoni sħiħa tar-rekwiżiti vinkolanti dwar il-likwidità, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jkomplu jiġbru informazzjoni permezz ta' għodod ta' monitoraġġsabiex tiġi mmonitorjata l-konformità mal-istandards tal-likwidità nazzjonali eżistenti.
Il-Kummisjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
4. Fuq talba, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tad-domiċilju għandhom jipprovdu f'waqtu u b'mezz elettroniku r-rappurtar individwali skont dan l-Artikolu lill-awtoritajiet kompetenti u lill-bank ċentrali tal-Istati Membri ospitanti u lill-ABE.
5. Fuq talba, l-awtoritajiet kompetenti li jwettqu superviżjoni fuq bażi konsolidata skont l-Artikolu 112 tad-Direttiva 2013/36/UE għandhom jipprovdu f'waqtu u b'mezz elettroniku r-rappurtar kollu sottomess mill-istituzzjoni skont il-formati uniformi ta' rappurtar imsemmija fil-paragrafu 3 lill-awtoritajiet li ġejjin:
(a)
l-awtoritajiet kompetenti u l-bank ċentrali nazzjonali tal-Istati Membri ospitanti fejn hemm fergħat sinifikanti skont l-Artikolu 51 tad-Direttiva 2013/36/UE tal-istituzzjoni prinċipali jew istituzzjonijiet ikkontrollati mill-istess kumpannija holding finanzjarja prinċipali;
(b)
l-awtoritajiet kompetenti li għandhom sussidjarji awtorizzati tal-istituzzjoni prinċipali jew istituzzjonijiet ikkontrollati mill-istess kumpannija holding finanzjarja prinċipali u l-bank ċentrali tal-istess Stat Membru;
(c)
ABE;
(d)
BĊE.
6. Fuq talba, l-awtoritajiet kompetenti li jkollhom istituzzjoni awtorizzata li hija sussidjarja ta’ istituzzjoni prinċipali jew kumpannija holding finanzjarja prinċipali għandhom jipprovdu f'waqtu u b'mezz elettroniku r-rappurtar kollu sottomess mill-istituzzjoni skont il-formati uniformi ta' rappurtar imsemmija fil-paragrafu 3 lill-awtoritajiet kompetenti li jwettqu superviżjoni fuq bażi konsolidata skont l-Artikolu 111 tad-Direttiva 2013/36/UE, lill-bank ċentrali tal-Istat Membru fejn tkun awtorizzata l-istituzzjoni u lill-ABE.
Artikolu 416
Rappurtar dwar l-assi likwidi
1. L-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw dawn li ġejjin bħala assi likwidi sakemm ma jkunux esklużi mill-paragrafu 2 u biss jekk l-assi likwidi jissodisfaw il-kondizzjonijiet fil-paragrafu 3:
(a)
flus u skoperturi għal banek ċentrali sakemm dawn l-iskoperturi jkunu jistgħu jinġibdu lura fi kwalunkwe żmien fi żminijiet ta’ stress. Fir-rigward tad-depożiti miżmuma mill-banek ċentrali, l-awtorità kompetenti u l-bank ċentrali għandhom jimmiraw biex jilħqu fehim komuni rigward il-limitu safejn dawn ir-riżervi minimi jistgħu jinġibdu fi żmien ta' stress;
(b)
assi trasferibbli oħrajn li huma ta’ likwidità u kwalità ta’ kreditu għoljin ħafna;
(c)
assi trasferibbli li jirrappreżentaw pretensjonijiet fuq jew li jkunu garantiti minn:
(i)
gvern ċentrali ta' Stat Membru, reġjun b’awtonomija fiskali li tippermetti l-impożizzjoni u l-ġbir tat-taxxi, jew ta' pajjiż terz fil-munita domestika tal-gvern ċentrali jew reġjonali, jekk l-istituzzjoni ġġarrab riskju ta' likwidità f'dak l-Istat Membru jew pajjiż terz li hija tkopri billi żżomm dawn l-assi likwidi;
(ii)
banek ċentrali u entitajiet tas-settur pubbliku mhux tal-gvern ċentrali fil-munita domestika tal-bank ċentrali u l-entità tas-settur pubbliku;
(iii)
il-Bank għall-Ħlasijiet Internazzjonali, il-Fond Monetarju Internazzjonali, il-Kummissjoni u banek multilaterali tal-iżvilupp;
(iv)
il-Faċilità Ewropea ta' Stabbiltà Finanzjarja ul-Mekkaniżmu Ewropew ta' Stabbiltà;
(d)
assi trasferibbli li huma ta’ likwidità u kwalità ta’ kreditu għoljin.
(e)
faċilitajiet ta' kreditu ta' riżerva mogħtija minn banek ċentrali fi ħdan l-ambitu tal-politika monetarja sal-punt li dawn il-faċilitajiet ma jiġux kollateralizzati minn assi linkwidi u eskluża l-assistenza ta' likwidità ta' emergenza
(f)
jekk istituzzjoni ta' kreditu tkun tappartjeni lil netwerk skont id-dispożizzjonijiet legali jew statutorji, id-depożiti minimi legali jew statutorji mal-istituzzjoni ta' kreditu ċentrali jew finanzjament likwidu disponibbli kuntrattwalment jew statutorju ieħor mill-istituzzjoni ta' kreditu ċentrali jew istituzzjonijiet li huma membri tan-netwerk imsemmi fl-Artikolu 113 (7), jew eliġibbli għar-rinunzja prevista mill-Artikolu 10, sa fejn dan il-finanzjament ma jiġix kollateralizzat minn assi likwidi.
Sakemm tinħareġ speċifikazzjoni ta’ definizzjoni uniformi skont l-Artikolu 460 ta’ likwidità u kwalità ta’ kreditu għoljin u għoljin ħafna, l-istituzzjonijiet għandhom jidentifikaw huma stess assi trasferibbli f’munita partikolari li jkunu ta’ likwidità u kwalità ta’ kreditu għoljin jew għoljin ħafna, rispettivament. Sakemm tinħareġ speċifikazzjoni ta’ definizzjoni uniformi, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu, wara li jikkunsidraw il-kriterji elenkati fl-Artikolu 509(3), (4) u (5) jipprovdu gwida ġenerali li l-istituzzjonijiet għandhom isegwu sabiex jidentifikaw l-assi ta’ likwidità u kwalità ta’ kreditu għoljin u għoljin ħafna. Fin-nuqqas ta’ tali gwida, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw kriterji trasparenti u oġġettivi għal dan il-għan, inklużi xi wħud mill-kriterji jew il-kriterji kollha elenkati fl-Artikolu 509(3), (4) u (5).
2. Dawn li ġejjin ma għandhomx jitqiesu bħala assi likwidi:
(a)
assi li jinħarġu minn istituzzjoni ta’ kreditu sakemm ma jissodisfawx waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
huma bonds eliġibbli għat-trattament stabbilit fl-Artikolu 129(4) jew (5) jew strumenti sostnuti minn assi jekk jintwera li huma tal-ogħla kwalità kreditizja kif stabbilit mill-ABE skont il-kriterji tal-Artikolu 509(3), (4) u (5)
(ii)
huma bonds kif imsemmi fl-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE li mhumiex dawk imsemmija fil-punt (i) ta’ dan il-punt;
(iii)
l-istituzzjoni ta’ kreditu tkun ġiet stabbilita minn gvern ċentrali jew reġjonali ta’ Stat Membru u dak il-gvern ikollu obbligu li jipproteġi l-bażi ekonomika tal-istituzzjoni u li jżomm l-vijabbiltà tagħha tul ħajjitha; jew l-assi jkun garantit b'mod espliċitu minn dak il-gvern; jew mill-anqas 90 % tas-self mogħti mill-istituzzjoni jkun garantit direttament jew indirettament minn dak il-gvern u l-assi jkun użat b'mod predominanti sabiex jiġi ffinanzjat self promozzjonali mogħti fuq bażi mhux kompetittiva u mhux għall-profitt sabiex jippromwovi l-objettivi tal-politika pubblika ta' dak il-gvern;
(b)
assi li huma provduti bħala kollateral lill-istituzzjoni taħt transazzjonijiet repo b’lura u li jiffinanzjaw it-titoli u li huma miżmuma mill-istituzzjoni biss bħala mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu u li mhumiex legalment u kontrattwalment disponibbli għall-użu mill-istituzzjoni;
(c)
assi maħruġa minn xi waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
ditta ta' investiment;
(ii)
impriża tal-assigurazzjoni;
(iii)
kumpannija holding finanzjarja;
(iv)
kumpannija holding finanzjarja mħallta;
(v)
kwalunkwe entità oħra li twettaq attività waħda jew aktar minn dawk elenkati fl-Anness I għad-Direttiva 2013/36/UE bħala n-negozju ewlieni tagħha.
3. Skont il-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw dawk l-assi li jissodisfaw il-kondizzjonijiet li ġejjin bħala assi likwidi:
(a)
huma ħielsa minn kull irbit u jinsabu disponibbli fi ħdan aggregazzjonijiet ta' kollateral biex jintużaw għall-kisba ta' fondi addizzjonali taħt linji ta' kreditu disponibbli għall-istituzzjoni li jkunu impenjati iżda għad mhux iffinanzjati;
(b)
ma jinħarġux mill-istituzzjoni nnifisha jew istituzzjonijiet prinċipali jew sussidjarji tagħha jew sussidjarja oħra tal-istituzzjonijiet prinċipali tagħha jew kumpannija holding finanzjarja prinċipali;
(c)
ikun hemm qbil ġenerali bejn il-parteċipanti tas-suq dwar il-prezz tagħhom li jkun jista' faċilment jiġi osservat fis-suq, jew il-prezz tagħhom jista’ jiġi determinat minn formula li tkun faċli biex tiġi kkalkulata bbażata fuq inputs pubblikament disponibbli u li ma tkunx tiddependi fuq suppożizzjonijiet solidi kif inhu tipikament il-każ għall-prodotti strutturati jew eżotiċi;
(d)
ikunu kollateral eliġibbli għal operazzjonijiet ta’ likwidità standard ta’ bank ċentrali fi Stat Membru jew jekk l-assi likwidi jinżammu biex jissodisfaw il-ħruġ tal-likwidità fil-munita ta’ pajjiż terz, tal-bank ċentrali ta’ dak il-pajjiż terz;
(e)
huma kkwotati f'borża rikonoxxuta jew huma kummerċjabbli fuq bejgħ attiv dirett jew permezz ta' sempliċi ftehim ta' xiri mill-ġdid fi swieq ta' xiri mill-ġdid approvati. Dawn il-kriterji għandhom ikunu vvalutati separatament għal kull suq.
Il-kondizzjonijiet imsemmijin fil-punti (c), (d) u (e) tal-ewwel subparagrafu m'għandhomx japplikawx għall-assi msemmijin fil-punt(e) tal-paragrafu 1.
Il-kondizzjoni msemmija fil-punt (d) tal-ewwel subparagrafu ma għandhiex tapplika fil-każ ta’ assi likwidi miżmuma biex jissodisfaw il-ħruġ ta' likwidità f’munita li fiha jkun hemm definizzjoni stretta ħafna ta’ eliġibbiltà tal-bank ċentrali. Fil-każ ta' assi likwidi denominati f'muniti ta' pajjiżi terzi, din l-eċċezzjoni għandha tapplika u tapplika biss jekk l-awtoritajiet kompetenti tal-pajjiż terz japplikaw l-istess eċċezzjoni jew waħda ekwivalenti.
4. Minkejja d-dispożizzjonijiet tal-paragrafi 1, 2 u 3, sakemm jiġi speċifikat ir-rekwiżit ta' likwidità vinkolanti skont l-Artikolu 460 u skont it-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, l-istituzzjonijiet għandhom jirrapportaw dwar:
(a)
assi oħra mhux eliġibbli iżda kummerċjabbli tal-bank ċentrali bħal ekwitajiet u deheb abbażi ta' kriterji trasparenti u oġġettivi, inklużi xi wħud mill-kriterji elenkati fl-Artikolu 509(3), (4) u (5) jew kollha kemm huma;
(b)
assi oħra eliġibbli u kummerċjabbli tal-bank ċentrali bħal ma huma strumenti sostnuti minn assi tal-ogħla kwalità kreditizja kif stabbilit mill-ABE skont il-kriterji tal-Artikolu 509(3, (4) u (5);
(c)
assi oħra eliġibbli u iżda mhux kummerċjabbli tal-bank ċentrali bħal ma huma pretensjonijiet ta' kreditu kif stabbilit mill-ABE skont il-kriterji tal-Artikolu 509(3), (4) u (5).
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi li jelenkaw il-muniti li jissodisfaw il-kondizzjonijiet imsemmija fit-tielet subparagrafu tal-paragrafu 3.
L-ABE għandha tissottometti dawn l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Marzu 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Qabel id-dħul fis-seħħ tal-istandards tekniċi msemmija fit-tielet subparagrafu, l-istituzzjonijiet jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament stabbilit fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 3, fejn l-awtoritajiet kompetenti jkunu applikaw dak it-trattament qabel 1 ta’ Jannar 2014.
6. L-ishma jew l-unitajiet fis-CIUs jistgħu jiġu ttrattati bħala assi likwidi sa ammont assolut ta’ EUR 500 miljun fil-portafoll tal-assi likwidi ta' kull istituzzjoni bil-kondizzjoni li jintlaħqu r-rekwiżiti fl-Artikolu 132(3) u li s-CIU, minbarra d-derivati għall-mitigazzjoni tar-rata tal-imgħax jew tar-riskju tal-kreditu jew tal-valuta, tinvesti biss f’assi likwidi kif imsemmi fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu.
L-użu jew l-użu potenzjali minn CIU ta' strumenti ta' derivati biex jiġu koperti r-riskji tal-investimenti permessi m'għandux iwaqqaf lil dik is-CIU milli tkun eliġibbli. Fejn il-valur tal-ishma jew tal-unitajiet tas-CIU mhux ipprezzat regolarment skont il-valur fis-suq mill-partijiet terzi msemmijin fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 418(4) u l-awtorità kompetenti ma tkunx sodisfatta li istituzzjoni tkun żviluppat metodoloġiji u proċessi robusti għal tali valutazzjoni kif imsemmi fl-ewwel sentenza tal-Artikolu 418(4), l-ishma jew l-unitajiet f'dik is-CIU m'għandhomx jiġu ttrattati bħala assi likwidi.
7. Meta assi likwidu ma jibqax eliġibbli fl-istokk ta' assi likwidi, istituzzjoni xorta waħda tista’ tkompli tqisu bħala assi likwidu għal perijodu addizzjonali ta’ 30 ġurnata tal-kalendarju. Fejn assi likwidu f'CIU ma jibqax eliġibbli għat-trattament imsemmi fil-paragrafu 6, l-ishma jew l-unitajiet fis-CIU jistgħu madankollu jitqiesu bħala assi likwidu għal perijodu addizzjonali ta' 30 ġurnata dment li dawk l-assi ma jkunux iktar minn 10 % tal-assi ġenerali tas-CIU.
Artikolu 417
Rekwiżiti operattivi għall-holdings f'assi likwidi
L-istituzzjoni għandha tirrapporta biss bħala assi likwidi dawk il-holdings ta’ assi likwidi li jissodisfaw il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
ikunu diversifikati kif xieraq. Id-diversifikazzjoni mhix meħtieġa f'termini ta' assi korrispondenti għall-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 416(1);
(b)
ikunu disponibbli minnufih b’mod legali u prattiku fi kwalunkwe ħin matul it-30 ġurnata li jmiss biex jiġu likwidati permezz bejgħ dirett jew permezz ta' ftehimsempliċi ta' xiri mill-ġdid fi swieq ta' xiri mill-ġdid approvat sabiex jintlaħqu l-obbligi li jkunu qed isiru dovuti. L-assi likwidi msemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 416(1) li jinżammu f'pajjiżi terzi fejn hemm restrizzjonijiet fuq it-trasferiment jew li jkunu denominati f’muniti mhux konvertibbli għandhom jitqiesu disponibbli biss sakemm jikkorrispondu għall-ħruġ fil-pajjiż terz jew fil-munita inkwistjoni, dment li l-istituzzjoni ma tkunx tista' turi lill-awtoritajiet kompetenti li hija tkun kopriet adegwatament ir-riskju tal-valuta li jirriżulta;
(c)
l-assi likwidi jkunu kkontrollati minn funzjoni tal-ġestjoni tal-likwidità;
(d)
parti mill-assi likwidi ħlief dawk imsemmija fil-punti (a), (c) u (e) tal-Artikolu 416(1), tkun perijodikament u mill-anqas darba fis-sena likwidata permezz ta’ bejgħ dirett jew permezz ta' ftehimiet sempliċi ta' xiri mill-ġdid f'suq ta' xiri mill-ġdid approvat għall-għanijiet li ġejjin:
(i)
sabiex jiġi ttestjat l-aċċess ta’ dawn l-assi għas-suq;
(ii)
sabiex tiġi ttestjata l-effikaċja tal-proċessi tagħha għal-likwidazzjoni tal-assi;
(iii)
sabiex jiġi ttestjat il-fatt ta' kemm jistgħu jintużaw l-assi;
(iv)
sabiex jitnaqqas ir-riskju ta’ senjalar negattiv matul perijodu ta’ stress;
(e)
ir-riskji tal-prezzijiet assoċjati mal-assi jistgħu jiġu koperti iżda l-assi likwidi huma soġġetti għal arranġamenti interni xierqa li jiżguraw li jkunu disponibbli minnufih għat-teżor meta jkun meħtieġ u b'mod speċjali li huma ma jkunux ser jintużaw f’operazzjonijiet oħra li jkunu għaddejjin, fosthom:
(i)
jew strateġiji oħra ta’ negozjar;
(ii)
biex jissaħħaħ il-kreditu fi transazzjonijiet strutturati;
(iii)
jkopru l-ispejjeż operazzjonali.
(f)
id-denominazzjoni tal-assi likwidi tkun konsistenti mad-distribuzzjoni skont il-munita tal-flussi ’l barra tal-likwidità wara t-tnaqqis tal-flussi ’il ġewwa.
Artikolu 418
Il-valutazzjoni tal-assi likwidi
1. Il-valur ta’ assi likwidu li jrid jiġi rrappurtat għandu jkun il-valur tas-suq tiegħu, soġġett għal telf impost xieraq li mill-anqas jirrefletti t-tul taż-żmien, il-kreditu u r-riskju ta’ likwidità u t-telf impost tar-repo tipiku f’perijodi ta’ stress ġenerali fis-suq. It-telf impost ma għandux ikun inqas minn 15 % għall-assi msemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 416(1). Jekk istituzzjoni tkopri r-riskju tal-prezzijiet assoċjat ma’ assi, hija għandha tikkunsidra l-fluss tal-flus li jirriżulta mill-għeluq potenzjali tal-kopertura.
2. L-ishma jew unitajiet fis-CIUs kif imsemmija fl-Artikolu 416(6) għandhom ikunu soġġetti għal telf impost, imqassam (looking through) fuq l-assi sottostanti kif ġej:
(a)
0 % għall-assi msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 416(1);
(b)
5 % għall-assi msemmija fil-punti (b) u (c) tal-Artikolu 416(1);
(c)
20 % għall-assi msemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 416(1).
3. L-approċċ "look-through" imsemmi fil-paragrafu 2 għandu jiġi applikat kif ġej:
(a)
fejn l-istituzzjoni tkun konxja tal-iskoperturi sottostanti ta’ CIU, hija tista’ tirreferi direttament għal dawk l-iskoperturi sottostanti sabiex tassenjahom għall-punt (a) sa (d) tal-Artikolu 416(1);
(b)
fejn l-istituzzjoni ma tkunx konxja tal-iskoperturi sottostanti ta’ CIU, għandu jiġi preżunt li s-CIU tinvesti, sal-massimu li huwa permess skont il-mandat tagħha, f’ordni dixxendenti fit-tipi tal-assi msemmija fil-punti (a) sa (d) tal-Artikolu 416(1) sakemm jintlaħaq il-limitu massimu ta’ investiment totali.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jiżviluppaw metodoloġiji u proċessi sodi biex jikkalkulaw u jirrappurtaw il-valur tas-suq u l-haircuts għal ishma jew unitajiet f'CIUs. Biss fejn dawn jistgħu juru, għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti, li l-materjalità tal-iskopertura ma tiġġustifikax l-iżvilupp tal-metodoloġiji tagħhom stess, l-istituzzjonijiet jistgħu joqogħdu fuq il-partijiet terzi li ġejjin sabiex jikkalkulaw u jirrappurtaw it-telf impost għall-ishma jew l-unitajiet fis-CIUs, skont il-metodi stabbiliti fil-punti (a) u (b) tal-paragrafu 3:
(a)
l-istituzzjoni depożitorja tas-CIU bil-kondizzjoni li s-CIU tinvesti b'mod esklussiv f’titoli u tiddepożita t-titoli kollha ma’din l-istituzzjoni depożitarja;
(b)
għal CIUs oħra, il-kumpannija tal-ġestjoni tas-CIU, bil-kondizzjoni li l-kumpannija tal-ġestjoni tas-CIU tissodisfa l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 132(3)(a).
Il-korrettezza tal-kalkoli mill-istituzzjoni depożitorja jew mill-kumpannija tal-ġestjoni tas-CIU għandha tiġi kkonfermata minn awditur estern.
Artikolu 419
Muniti b’limitazzjonijiet fuq id-disponibbiltà ta’ assi likwidi
1. L-ABE għandha tivvaluta d-disponibbiltà, għall-istituzzjonijiet, tal-assi likwidi msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 416(1) fil-muniti li huma rilevanti għall-istituzzjonijiet stabbiliti fl-Unjoni.
2. Fejn il-ħtiġijiet ġustifikati għal assi likwidi fid-dawl tar-rekwiżit fl-Artikolu 412 ikunu jaqbżu d-disponibbiltà ta’ dawk l-assi likwidi f’munita, għandha tapplika deroga waħda jew aktar minn dawn li ġejjin:
(a)
b’deroga mill-punt (f) tal-Artikolu 417, id-denominazzjoni tal-assi likwidi tista’ tkun inkonsistenti mad-distribuzzjoni skont il-munita tal-ħruġ tal-likwidità wara t-tnaqqis tad-dħul;
(b)
għall-muniti ta’ Stat Membru jew ta' pajjiżi terzi, l-assi likwidi meħtieġa jistgħu jiġu sostitwiti minn linji ta’ kreditu mill-bank ċentrali ta’ dak l-Istat Membru jew tal-pajjiż terz, li jkunu impenjati kuntrattwalment u b'mod irrevokabbli għat-30 ġurnata li jmiss u li jkunu pprezzati b’mod ġust, indipendentement mill-ammont attwalment miġbud, dment li l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru jew tal-pajjiż terz jagħmlu l-istess u dak l-Istat Membru jew il-pajjiż terz ikollu fis-seħħ rekwiżiti ta’ rappurtar komparabbli.
3. Id-derogi applikati skont il-paragrafu 2 għandhom ikunu proporzjonati b'mod invers għad-disponibbiltà tal-assi rilevanti. Il-ħtiġijiet ġustifikati tal-istituzzjonijiet għandhom jiġu vvalutati b'kont meħud tal-kapaċità tagħhom li jnaqqsu, permezz ta’ ġestjoni tajba tal-likwidità, il-ħtieġa għal dawk l-assi likwidi u l-holdings f'dawk l-assi minn parteċipanti oħra fis-suq.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi li jelenka l-muniti li jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti f'dan l-Artikolu.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Marzu 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmijin fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika d-derogi imsemmijin fil-paragrafu 2 inklużi l-kondizzjonijiet tal-applikazzjoni tagħhom.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Marzu 2014.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmijin fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 420
Flussi 'l barra ta' likwidità
1. Sakemm jiġi speċifikat ir-rekwiżit ta' likwidità skont l-Artikolu 460, il-flussi 'l barra ta' likwidità li għandhom jiġu rapportati għandhom jinkludu:
(a)
l- ammont attwali pendenti għad-depożiti fil-livell ta' konsumatur kif stabbilit fl-Artikolu 421;
(b)
l- ammonti attwali pendenti ta’ obbligazzjonijiet oħra li jsiru dovuti, jistgħu jissejħu għall-ħlas mill-istituzzjonijiet emittenti jew mill-fornitur tal-finanzjament jew jinvolvu aspettattiva impliċita tal-fornitur tal-finanzjament li matul it-30 ġurnata li jmiss l-istituzzjoni tkun trid tħallas lura l-obbligazzjoni hekk kif stabbilit fl-Artikolu 422;
(c)
il-flussi ’l barra addizzjonali msemmi fl-Artikolu 423;
(d)
l- ammont massimu li jista’ jinġibed matul it-30 ġurnata li jmiss minn kreditu impenjat mhux miġbud u l-faċilitajiet tal-likwidità, kif stabbilit fl-Artikolu 424;
(e)
il-flussi ’l barra addizzjonali identifikati fil-valutazzjoni skont il-paragrafu 2.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jivvalutaw b’mod regolari l-probabbiltà u l-volum potenzjali ta’ flussi ’l barra ta’ likwidità matul it-30 ġurnata li jmiss fir-rigward ta’ prodotti jew servizzi, li mhumiex koperti mill-Artikoli 422, 423 u 424 u li huma joffru jew jisponsorjaw jew li xerrejja potenzjali jikkunsidrawhom bħala assoċjati magħhom, inkluż iżda mhux limitati għal flussi 'l barra ta' likwidità li jirriżultaw minn kwalunkwe arranġament kuntrattwali bħal obbligazzjonijiet oħra li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ jew obbligazzjonijiet ta’ finanzjament kontinġenti, inklużi, iżda mhux limitati għal, faċilitajiet ta' finanzjament impenjat, self mhux miġbud u avvanzi lil kontropartijiet bl-ingrossa, ipoteki li ġew miftiehma iżda li għadhom ma ttiħdux, karti tal-kreditu, self kurrenti, ħruġ ippjanat marbut mat-tiġdid jew l-estensjoni ta' self ġdid għall-konsumaturi jew għall-operaturi, ammonti pagabbli ta’ derivati ppjanati u l-prodotti marbutin mal-finanzjament tal-kummerċ barra mill-karta tal-bilanċ, kif imsemmi fl-Artikolu 429 u fl-Anness I. Dawn il-flussi ’l barra għandhom jiġu vvalutati bis-suppożizzjoni ta’ xenarju kombinat ta’ stress idjosinkratiku u fis-suq kollu.
Għal din il-valutazzjoni, l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw b’mod partikolari d-dannu materjali fir-reputazzjoni li jistgħu jirriżultaw mill- fatt li ma jkunux ingħata appoġġ ta' likwidità lil tali prodotti jew servizzi. Mill-anqas darba fis-sena, l-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw lill-awtoritajiet kompetenti dawk il-prodotti u s-servizzi li l-probabbiltà u l-volum potenzjal tagħhom ta’ rati ta’ flussi ‘l barra ta’ likwidità imsemmija fl-ewwel subparagrafu jkunu materjali u l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeterminaw il-flussi ’l barra li jridu jiġu assenjati. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu japplikaw rata ta' flussi ’l barra ta' mhux aktar minn 5 % għall-prodotti marbutin mal-finanzjament tal-kummerċ barra mill-karta tal-bilanċ, kif imsemmi fl-Artikolu 429 u l-Anness I.
Mill-anqas darba fis-sena, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jirrapportaw lill-ABE t-tipi ta’ prodotti jew servizzi li għalihom ikunu ddeterminaw il-flussi ’l barra abbażi tar-rapporti mill-istituzzjonijiet. F’dak ir-rapport huma għandhom jispjegaw ukoll il-metodoloġija applikata sabiex jiġu determinati l-flussi ’l barra.
Artikolu 421
Flussi 'l barra fuq depożiti fil-livell ta’ konsumatur
1. L-istituzzjonijiet għandhom jirrapportaw b'mod separat l-ammont ta’ depożiti fil-livell ta' konsumatur koperti minn Skema ta’ Garanzija tad-Depożiti skont id-Direttiva 94/19/KE jew skema ekwivalenti ta’ garanzija tad-depożiti f’pajjiż terz, u jimmultiplikaw b'mill-inqas 5 % fejn id-depożitu jkun wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
ikun parti minn relazzjoni stabbilita li tagħmel il-prelevament ferm improbabbli;
(b)
jinżamm f’kont ta’ transazzjoni, inklużi kontijiet li fihom jiġu kkreditati salarji b’mod regolari.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jimmultiplikaw depożiti oħrajn fil-livell ta' konsumatur li mhumiex imsemmija fil-paragrafu 1 b'tal-inqas 10 %.
3. Sal-1 ta’ Jannar 2014, l-ABE għandha toħroġ linji gwida, li jqisu l-imġiba tad-depożitanti lokali kif ikkomunikat mill-awtoritajiet kompetenti, dwar il-kriterji sabiex jiġu determinati l-kondizzjonijiet ta’ applikazzjoni tal-paragrafi 1 u 2 fir-rigward tal-identifikazzjoni tad-depożiti fil-livell ta' konsumatur soġġetti għal flussi ’l barra differenti u d-definizzjonijiet ta’ dawk il-prodotti għall-finijiet ta’ dan it-Titolu. Dawk il-linji gwida għandhom jikkunsidraw il-probabbiltà li dawn id-depożiti jwasslu għall-flussi ’l barra ta’ likwidità matul it-30 ġurnata li jmiss. Dawn il-flussi ’l barra għandhom jiġu vvalutati bis-suppożizzjoni ta’ xenarju kombinat ta’ stress idjosinkratiku u fis-suq kollu.
4. Minkejja l-paragrafi 1 u 2, l-istituzzjonijiet għandhom jimmultiplikaw id-depożiti fil-livell ta' konsumatur li jkunu ħadu f’pajjiżi terzi b’perċentwal ogħla minn dak speċifikat f'dawk il-paragrafi jekk tali perċentwal ikun ipprovdut b’rekwiżiti komparabbli ta’ rappurtar mill-pajjiż terz.
5. L-istituzzjonijiet jistgħu jeskludu ċerti kategoriji ta’ depożiti fil-livell ta' konsumatur li jkunu ċirkoskritti b’mod ċar mill-kalkolu tal-flussi ’l barra sakemm l-istituzzjoni tapplika dejjem b’mod rigoruż dan li ġej għall-kategorija kollha ta’ dawk id-depożiti, għajr f’ċirkustanzi ta’ diffikultà għad-depożitant li jkunu ġew ġustifikati b’mod individwali:
(a)
għal 30 ġurnata, id-depożitant ma jitħalliex jiġbed id-depożitu; jew
(b)
għal prelevamenti kmieni fi żmien 30 ġurnata, id-depożitant irid iħallas penali li tinkludi t-telf ta' imgħax bejn id-data tal-prelevament u d-data tal-maturità kuntrattwali biż-żieda ta' penali materjali li m'għandhiex għalfejn taqbeż l-imgħax dovut għaż-żmien li jkun għadda bejn id-data tad-depożitu u d-data tal-prelevament.
Artikolu 422
Ħruġ ta' flus fuq obbligazzjonijiet oħrajn
1. L-istituzzjonijiet għandhom jimmultiplikaw b’0 % l-obbligazzjonijiet li jirriżultaw mill-infiq tal-operat tal-istituzzjoni stess.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jimmultiplikaw l-obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn għoti ta' self garantit u t-transazzjonijiet immotivati mis-swieq kapitali kif definit fil-punt (3) tal-Artikolu 192 b’:
(a)
0 % sal-valur tal-assi likwidi skont l-Artikolu 418 jekk ikunu kollateralizzati minn assi li jikkwalifikaw bħala assi likwidi skont l-Artikolu 416;
(b)
100 % iżjed mill-valur tal-assi likwidi skont l-Artikolu 418, jekk ikunu kollateralizzati b'assi li jikkwalifikaw bħala assi likwidi skont l-Artikolu 416;
(c)
100 % jekk ikunu kollateralizzati b'assi li ma jikkwalifikawx bħala assi likwidi skont l-Artikolu 416, għajr għal transazzjonijiet koperti mill-punti (d) u (e) ta’ dan il-paragrafu;
(d)
25 % jekk ikunu kollateralizzati b'assi li ma jikkwalifikawx bħala assi likwidi skont l-Artikolu 416 u l-mutwanti jkun il-gvern ċentrali, entità tas-settur pubbliku fl-Istat Membru fejn l-istituzzjoni ta' kreditu kienet awtorizzata jew fejn stabbilixxiet fergħa, jew bank multilaterali tal-iżvilupp. L-entitajiet tas-settur privat li jirċievu dak it-trattament għandhom ikunu limitati għal dawk li għandhom piż ta’ riskju ta' 20 % jew anqas skont il-Kapitolu 2, Titolu II tal-Parti Tlieta;
(e)
0 % jekk il-mutwanti jkun gvern ċentrali.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jimmultiplikaw l-obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn depożiti li jridu jinżammu:
(a)
mid-depożitant sabiex jinkisbu servizzi ta’ kklerjar, kustodja jew ta’ mmaniġjar tal-flus jew komparabbli oħra mill-istituzzjoni;
(b)
fil-kuntest ta’ qsim ta' kompiti komuni fi skema ta’ protezzjoni istituzzjonali li tissodisfa r-rekwiżiti tal-Artikolu 113(7) jew bħala depożitu minimu legali jew statutorju minn entità oħra li tkun Membru tal-istess skema ta’ protezzjoni istituzzjonali;
(c)
mid-depożitant fil-kuntest ta' relazzjoni operattiva stabbilita għajr dik imsemmija fil-punt (a);
(d)
mid-depożitant sabiex jinkisbu servizzi ta' kklerjar tal-flus u ta' istituzzjonijiet ta' kreditu ċentrali u fejn l-istituzzjoni ta' kreditu tappartjeni lil netwerk skont dispożizzjonijiet legali jew statutorji;
b’5 % fil-każ tal-punt (a) sa fejn ikunu koperti minn Skemi ta’ Garanzija tad-Depożiti skont id-Direttiva 94/19/KE jew skema ekwivalenti ta’ garanzija tad-depożiti f’pajjiż terz u b’25 % f’każijiet oħra.
Depożiti minn istituzzjonijiet ta' kreditu magħmula ma' istituzzjonijiet ta' kreditu ċentrali li huma meqjusin bħala assi likwidi skont l-Artikolu 416(1)(f) għandhom jiġu mmultiplikati b'rata ta' 100 % tal-flussi 'l barra.
4. Is-servizzi ta’ kklerjar, ta’ kustodja jew ta’ mmaniġjar tal-flus jew servizzi oħra komparabbli msemmijin fil-punti (a) u (d) tal-paragrafu 3 jkopru biss tali servizzi sakemm dawn jitwettqu fil-kuntest ta’ relazzjoni stabbilita li fuqha d-depożitant ikollu dipendenza sostanzjali. Ma għandhomx jikkonsistu sempliċement f’servizzi bankarji korrispondenti jew ta’ senserija primarja u l-istituzzjoni għandu jkollha provi li l-klijent ma jistax jiġbed l-ammonti legalment dovuti fuq perijodu ta’ 30 ġurnata mingħajr ma jikkomprometti l-funzjonament operattiv tagħha.
Fin-nuqqas ta' definizzjoni uniformi ta' relazzjoni operattiva stabbilita kif imsemmi fil-punt (c) tal-paragrafu 3, l-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu huma stess il-kriterji sabiex jidentifikaw relazzjoni operattiva stabbilita skont liema jkollhom il-provi li l-klijent ma jistax jiġbed l-ammonti legalment dovuti fuq perijodu ta’ 30 ġurnata mingħajr ma jikkomprometti l-funzjonament operattiv tagħhom u għandhom jirrappurtaw dawn il-kriterji lill-awtoritajiet kompetenti. Fin-nuqqas ta' definizzjoni uniformi, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jipprovdu gwida ġenerali li l-istituzzjonijiet għandhom isegwu sabiex jidentifikaw id-depożiti miżmuma mid-depożitant fil-kuntest ta' relazzjoni operattiva stabbilita.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jimmultiplikaw b’40 % l-obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn depożiti ta’ klijenti li ma jkunux klijenti finanzjarji sakemm dawn l-obbligazzjonijiet ma jaqgħux taħt il-paragrafi 3 u 4 u għandhom jimmultiplikaw b'20 % dawn l-obbligazzjonijiet koperti mill-Iskema ta' Garanzija tad-Depożiti skont id-Direttiva 94/19/KE jew Skema ta' Garanzija tad-Depożiti ekwivalenti f'pajjiż terz.
6. L-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw il-flussi 'l barra u ta' dħul mistennija fuq il-perijodu ta’ 30 ġurnata mill-kuntratti elenkati fl-Anness II fuq bażi netta għall-kontropartijiet kollha u għandhom jimmultiplikawhom b’100 % fil-każ ta’ fluss 'il barra nett. Bażi netta għandha tfisser ukoll in-nett tal-kollateral li għandu jiġi riċevut li jikkwalifika bħala assi likwidi skont l-Artikolu 416.
7. L-istituzzjonijiet għandhom jirrapportaw b'mod separat l-obbligazzjonijiet l-oħra li ma jaqgħux taħt il-paragrafi 1 sa 5.
8. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jagħtu l-permess sabiex jiġi applikat perċentwal iżgħar ta' fluss ’il barra fuq bażi każ b’każ, għall-obbligazzjonijiet msemmija fil-paragrafu 7 meta jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
id-depożitant huwa:
(i)
istituzzjoni prinċipali jew sussidjarja tal-istituzzjoni jew sussidjarja oħra tal-istess istituzzjoni prinċipali;
(ii)
marbut mal-istituzzjoni permezz ta’ relazzjoni fis-sens tal-Artikolu 12(1) tad-Direttiva 83/349/KEE;
(iii)
istituzzjoni li taqa' fi ħdan l-istess skema ta’ protezzjoni istituzzjonali li tissodisfa r-rekwiżiti tal-Artikolu 113(7);
(iv)
l-istituzzjoni ċentrali jew membru f'netwerk f'konformità mal-Artikolu 400(2)(d);
(b)
ikun hemm raġunijiet għalfejn wieħed jistenna fluss ’l barra aktar baxx fuq it-30 ġurnata li jmiss anki f’xenarju kombinat ta’ stress idjosinkratiku u fis-suq kollu;
(c)
b'deroga mill-Artikolu 425 d-depożitant japplika fluss ’il ġewwa simetriku korrispondenti u aktar konservattiv;
(d)
l-istituzzjoni u d-depożitant ikunu stabbiliti fl-istess Stat Membru.
9. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżentaw il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punt (d) tal-paragrafu 8 fejn jiġi applikat il-punt (b) tal-Artikolu 20(1). F'dak il-każ għandhom jintlaħqu l-kriterji oġġettivi addizzjonali kif stabbiliti fl-att ddelegat imsemmi fl-Artikolu 460. Fejn tali fluss 'il barra iktar baxx jista' jiġi applikat, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jinfurmaw lill-ABE dwar ir-riżultat tal-proċess imsemmi fil-punt (b) tal-Artikolu 20(1). It-twettiq tal-kondizzjonijiet għal tali fluss ’l barra aktar baxxi għandu jiġu riveduti b’mod regolari mill-awtoritajiet kompetenti.
10. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji biex tkompli tispeċifika l-kriterji oġġettivi addizzjonali msemmija fil-paragrafu 9.
L-ABE għandha tippreżenta dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2015.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 423
Flussi 'l barra Addizzjonali
1. Kollateral għajr l-assi msemmija fl-Artikolu 416(1)(a), (b) u (c), li jiġi depożitat mill-istituzzjoni għall-kuntratti elenkati fl-Anness II u derivattivi tal-kreditu, għandu jkun soġġett għal fluss ’il barra addizzjonali ta’ 20 %.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti bil-kuntratti kollha li jkunu saru fejn il-kondizzjonijiet kuntrattwali tagħhom iwasslu, fi żmien 30 ġurnata, għal flussi ’l barra ta' likwidità jew ħtiġijiet addizzjonali ta' kollateral b'segwitu għal degradazzjoni materjali fil-kwalità tal-kreditu tal-istituzzjoni. Jekk l-awtoritajiet kompetenti jikkunsidraw tali kuntratti materjali għall-flussi ’l barra potenzjali ta’ likwidità tal-istituzzjoni, huma għandhom jeħtieġu li l-istituzzjoni żżid fluss ’il barra addizzjonali għal dawk il-kuntratti li jikkorrispondi għall-ħtiġijiet kollaterali addizzjonali li jirriżultaw minn degradazzjoni materjali fil-kwalità tal-kreditu tal-istituzzjoni bħal deklassament ta' tliet livelli fil-valutazzjoni tal-kreditu esterna tagħha. L-istituzzjoni għandha regolarment tirrevedi d-daqs ta’ din id-degradazzjoni materjali fid-dawl ta' dak li hu rilevanti taħt il-kuntratti li tkun daħlet għalihom u għandha tinnotifika r-riżultat tar-reviżjoni tagħha lill-awtoritajiet kompetenti.
3. L-istituzzjoni għandha żżid fluss ’il barra addizzjonali li jikkorrispondi għall-ħtiġijiet kollaterali li jirriżultaw mill-impatt ta’ xenarju negattiv tas-suq fuq it-transazzjonijiet ta' derivati, it-transazzjonijiet ta' finanzjament u kuntratti oħra tal-istituzzjoni jekk ikunu materjali.
L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex jiġu determinati l-kondizzjonijiet ta’ applikazzjoni fir-rigward tal-kunċett tal-materjalità u l-metodi għall-kalkolu ta’ dan il-fluss ’il barra addizzjonali.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Marzu 2014.
Il-Kummissjoni hija ddelegata bis-setgħa tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fit-tieni subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
4. L-istituzzjoni għandha żżid fluss ’il barra addizzjonali li jikkorrispondi għall-valur tas-suq ta' titoli jew assi oħra mibjugħa bin-nieqes u li għandhom jiġu konsenjati fil-perijodu ta’ 30 ġurnata sakemm l-istituzzjoni ma tkunx is-sid tat-titoli li jridu jiġu konsenjati jew tkun isselfithom b’termini li jeħtieġu r-ritorn tagħhom biss wara l-perijodu ta’ 30 ġurnata u t-titoli ma jiffurmawx parti mill-assi likwidi tal-istituzzjoni.
5. L-istituzzjoni għandha żżid fluss ’il barra addizzjonali li jikkorrispondi għall-:
(a)
kollateral eċċessiv miżmum mill-istituzzjoni li jista' jissejjaħ kuntrattwalment fi kwalunkwe waqt mill-kontroparti;
(b)
kollateral li huwa dovut li għandu jintradd lill-kontroparti;
(c)
kollateral li jikkorrispondi għall-assi li jikkwalifikaw bħala assi likwidi għall-finijiet tal-Artikolu 416 li jistgħu jiġu sostitwiti għal assi li jikkorrispondu għal assi li ma jikkwalifikawx bħala assi likwidi għall-finijiet tal-Artikolu 416 mingħajr il-kunsens tal-istituzzjoni.
6. Id-depożiti rċevuti bħala kollateral m'għandhomx jitqiesu bħala obbligazzjonijiet għall-finijiet tal-Artikolu 422 iżda għandhom ikunu soġġetti għad-dispożizzjonijiet ta' dan l-Artikolu meta applikabbli.
Artikolu 424
Flussi 'l barra minn faċilitajiet ta’ kreditu u ta’ likwidità
1. L-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw flussi ’l barra minn faċilitajiet ta’ kreditu impenjati u faċilitajiet ta’ likwidità impenjati, li għandhom jiġu determinati bħala perċentwal tal-ammont massimu li jista’ jinġibed matul it-30 ġurnata li jmiss. Dan l-ammont massimu li jista’ jinġibed jista’ jiġi vvalutat wara li jitnaqqas kull rekwiżit ta' likwidità obbligat skont l-Artikolu 420(2) għall-elementi li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ għall-finanzjament tal-kummerċ u wara li jitnaqqas il-valur skont l-Artikolu 418 tal-kollateral li għandu jiġi pprovdut jekk l-istituzzjoni tista’ tuża mill-ġdid il-kollateral u jekk il-kollateral ikun fil-forma ta’ assi likwidi skont l-Artikolu 416. Il-kollateral li jrid jiġi pprovdut ma għandux ikun assi maħruġ mill-kontroparti tal-faċilità jew waħda mill-entitajiet affiljati tagħha. Jekk l-informazzjoni neċessarja tkun disponibbli għall-istituzzjoni, l-ammont massimu li jista’ jinġibed għall-faċilitajiet ta’ kreditu u ta’ likwidità għandu jiġi determinat bħala l-ammont massimu li jista’ jinġibed minħabba obbligi proprji tal-kontroparti jew minħabba l-iskeda predefinita kuntrattwali għall-ġbid ta' self li jkunu ser isiru dovuti matul it-30 ġurnata li jmiss.
2. L-ammont massimu li jista’ jinġibed minn faċilitajiet ta’ kreditu impenjati mhux miġbuda u faċilitajiet ta’ likwidità impenjati mhux miġbuda matul it-30 ġurnata li jmiss għandu jiġi multiplikat b’5 % jekk dawn jikkwalifikaw għall-klassi ta' skopertura fil-livell ta' konsumatur skont l-approċċ Standardizzat jew IRB għar-riskju tal-kreditu.
3. L-ammont massimu li jista’ jinġibed minn faċilitajiet ta’ kreditu impenjati mhux miġbuda u faċilitajiet ta’ likwidità impenjati mhux miġbuda matul it-30 ġurnata li jmiss għandu jiġi multiplikat b’10 % meta dawn jissodisfaw il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
ma jikkwalifikawx għall-klassi ta' skopertura fil-livell ta' konsumatur skont l-approċċ Standardizzat jew IRB għar-riskju tal-kreditu;
(b)
ikunu pprovduti lill-klijenti li mhumiex klijenti finanzjarji;
(c)
ma jkunux ingħataw sabiex jiġi sostitwit il-finanzjament tal-klijent f'sitwazzjonijiet fejn ma jistax jikseb ir-rekwiżiti ta' finanzjament tiegħu fis-swieq finanzjarji.
4. L-ammont impenjat ta' faċilità ta' likwidità li ngħata lill-SSPE biex din l-SSPE tkun tista' tixtri assi li mhumiex titoli minn klijenti li mhumiex klijenti finanzjarji għandhom jiġu multiplikati b'10 % sal-punt li dan jaqbeż l-ammont ta' assi attwalment mixtrija mill-klijenti u fejn l-ammont massimu li jista' jinġibed huwa kuntrattwalment limitat għall-ammont ta' assi attwalment mixtrija.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jirrapportaw l-ammont massimu li jista’ jinġibed minn faċilitajiet ta’ kreditu impenjati mhux miġbuda u faċilitajiet ta’ likwidità impenjati mhux miġbuda matul it-30 ġurnata li jmiss. Dan japplika b'mod partikolari għal dawn li ġejjin:
(a)
faċilitajiet ta’ likwidità li l-istituzzjoni tat lill-SSPEs għajr dawk imsemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 3;
(b)
arranġamenti li bihom l-istituzzjoni tkun meħtieġa tixtri jew tisswapja assi minn SSPE;
(c)
faċilitajiet estiżi għall-istituzzjonijiet tal-kreditu;
(d)
faċilitajiet estiżi għall-istituzzjonijiet finanzjarji u ditti ta' investiment.
6. B'deroga mill-paragrafu 5, l-istituzzjonijiet li ġew stabbiliti u li huma sponsorjati mill-inqas minn gvern ċentrali jew reġjonali ta’ Stat Membru jistgħu japplikaw it-trattamenti stipulati fil-paragrafi 2 u 3 anki fuq faċilitajiet ta’ kreditu u ta’ likwidità li jingħataw lill-istituzzjonijiet għall-iskop uniku ta’ finanzjament b’mod dirett jew indirett ta’ self promozzjonali li jikkwalifika għall-klassijiet ta' skopertura msemmija f’dawk il-paragrafi. B'deroga mill-punt (d) tal-Artikolu 425(2), fejn dak is-self promozzjonali jingħata permezz ta' istituzzjoni oħra bħala intermedjarja (self ittrasferit), l-istituzzjonijiet li jagħtu dak is-self promozzjonali lill-benefiċjarju finali jistgħu japplikaw fluss simetriku ’il ġewwa u ’l barra. Dak is-self promozzjonali għandu jkun disponibbli biss għal persuni li mhumiex klijenti finanzjarji fuq bażi mhux kompetittiva u mhux għall-profitt sabiex jiġu promossi l-objettivi tal-politika pubblika tal-Unjoni u/jew tal-gvern ċentrali jew reġjonali ta' dak l-Istat Membru. Għandu jkun possibbli biss li jinġibdu minn tali faċilitajiet wara t-talba raġonevolment mistennija għal self promozzjonali u sal-ammont ta’ tali talba marbuta ma' rappurtar sussegwenti dwar l-użu tal-fondi mogħtija.
Artikolu 425
Flussi 'l ġewwa
1. L-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw il-flussi ’l ġewwa tal-likwidità tagħhom. Il-flussi 'l ġewwa b'limitu massimu tal-likwidità għandhom ikunu l-flussi 'l ġewwa tal-likwidità limitati għal 75 % tal-flussi ’l barra tal-likwidità. L-istituzzjonijiet jistgħu jeżentaw minn dan il-limitu flussi 'l ġewwa minn depożiti li jkunu saru ma’ istituzzjonijiet oħra u li jikkwalifikaw għat-trattamenti stabbiliti fl-Artikolu 113(6) jew (7). L-istituzzjonijiet jistgħu jeżentaw minn dan il-limitu flussi 'l ġewwa tal-likwidità minn flejjes dovuti minn mutwatarji jew investituri ta' bonds, relatati ma' self ipotekarju ffinanzjat minn bonds eliġibbli għat-trattament stabbilit fl-Artikolu 129(4), (5) jew (6) jew b'bonds kif imsemmi fl-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE. L-istituzzjonijiet jistgħu jeżentaw flussi 'l ġewwa minn self promozzjonali li l-istituzzjonijiet ikunu għaddew. Soġġett għall-approvazzjoni minn qabel tal-awtorità kompetenti responsabbli għas-superviżjoni fuq bażi individwali, istituzzjoni tista’ teżenta parzjalment jew kompletament flussi 'l ġewwa meta l-fornitur ikun istituzzjoni prinċipali jew sussidjarja tal-istituzzjoni jew sussidjarja oħra tal-istess istituzzjoni prinċipali jew konness mal-istituzzjoni b’relazzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 12(1) tad-Direttiva 83/349/KEE.
2. Il-flussi ’il ġewwa tal-likwidità għandhom jitkejlu fuq it-30 ġurnata li jmiss. Għandhom jiġu inklużi biss il-flussi ’il ġewwa kuntrattwali minn skoperturi li ma jkunux wara d-data tal-għeluq u li l-istituzzjoni ma jkollhiex raġuni għalfejn tistenna minnhom nuqqas ta’ prestazzjoni matul il-perijodu ta’ 30 ġurnata. Il-flussi ’il ġewwa ta' likwidità għandhom jiġu rapportati b'mod sħiħ bil-flussi ’il ġewwa li ġejjin jkunu rapportati separatament:
(a)
flejjes dovuti minn klijenti li mhumiex klijenti finanzjarji għall-finijiet tal-pagament tal-ammont kapitali għandhom jitnaqqsu b’50 % tal-valur tagħhom jew bl-impenji kuntrattwali lil dawk il-klijenti sabiex jiġi estiż il-finanzjament, liema minnhom ikun l-ogħla. Dan ma japplikax għal flejjes dovuti minn self garantit u transazzjonijiet immotivati mis-swieq kapitali kif definit fil-punt (3) tal-Artikolu 192 li jkunu kollateralizzati minn assi likwidi skont l-Artikolu 416 kif imsemmi fil-punt (d) ta' dan il-paragrafu.
B'deroga mill-ewwel subparagrafu ta' dan il-punt, l-istituzzjonijiet li jkunu rċevew impenn imsemmi fl-Artikolu 424(6) sabiex ikunu jistgħu jagħtu self promozzjonali lil riċevitur finali jistgħu jirrikonoxxu fluss ’il ġewwa sal-limitu ta' fluss ’il barra li huma japplikaw għall-impenn korrispondenti biex jagħtu dak is-self promozzjonali;
(b)
flejjes dovuti minn transazzjonijiet li jiffinanzjaw in-negozju msemmija fil-punt (b) tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 162(3) b'maturità reżidwa sa 30 ġurnata, għandhom jiġu kkunsidrati totalment bħala flussi ’il ġewwa;
(c)
għandu jittieħed kont ta' assi b'data ta' skadenza kuntrattwali mhux definita bi fluss ’il ġewwa ta' 20 % dment li l-kuntratt jippermetti lill-bank li jippreleva u jitlob pagament fi żmien 30 ġurnata;
(d)
flejjes dovuti minn self garantit u transazzjonijiet immotivati mis-swieq kapitali kif definit fil-punt (3) tal-Artikolu 192 jekk ikunu kollateralizzati minn assi likwidi kif imsemmi fl-Artikolu 416(1), ma għandhomx jiġu kkunsidrati sal-valur nett tat-telf impost tal-assi likwidi u għandhom jiġu kkunsidrati b'mod sħiħ għall-flejjes dovuti li jifdal;
(e)
flejjes dovuti li l-istituzzjoni li għandha tagħti dawn il-flejjes tittrattahom skont l-Artikolu 422(3) u (4), għandhom jiġu mmultiplikati bi fluss simettriku ’l ġewwa korrispondenti;
(f)
flejjes dovuti minn pożizzjonijiet fi strumenti ta' ekwità ta' indiċi prinċipali dment li l-assi likwidi ma jingħaddux darbtejn;
(g)
kwalunkwe faċilità ta' kreditu jew ta' likwidità mhux miġbuda u kwalunkwe impenn ieħor riċevut m'għandux jiġi kkunsidrat.
3. Il-flussi ’l barra u l-flussi ’il ġewwa mistennija matul il-perijodu ta’ 30 ġurnata mill-kuntratti elenkati fl-Anness II għandhom jiġu riflessi fuq bażi netta fost il-kontropartijiet u għandhom jiġu multiplikati b’100 % f’każ ta’ fluss ’l ġewwa nett. Bażi netta għandha tfisser ukoll in-nett tal-kollateral li għandu jiġi riċevut li jikkwalifika bħala assi likwidi skont l-Artikolu 416.
4. B'deroga mill-punt (g) tal-paragrafu 2, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jagħtu permess sabiex jiġi applikat, fluss ’il ġewwa ogħla fuq skont il-bażi għal faċilitajiet ta’ kreditu u ta’ likwidità meta jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
ikun hemm raġunijiet biex wieħed jistenna fluss ’il ġewwa ogħla anki taħt suq ikkombinat u stress idjosinkratiku tal-fornitur;
(b)
il-kontroparti tkun istituzzjoni prinċipali jew sussidjarja tal-istituzzjoni jew sussidjarja oħra tal-istess istituzzjoni prinċipali jew marbut mal-istituzzjoni permezz ta’ relazzjoni fis-sens tal-Artikolu 12(1) tad-Direttiva 83/349/KEE jew membru tal-istess skema ta' protezzjoni istituzzjonali msemmija fl-Artikolu 113(7) ta' dan ir-Regolament jew l-istituzzjoni ċentrali jew membru ta' netwerk li hu soġġett għar-rinunzja msemmija fl-Artikolu 10 ta' dan ir-Regolament;
(c)
fluss ’il barra korrispondenti simetriku jew iktar konservattiv ikun applikat mill-kontroparti b'deroga mill-Artikolu 422, 423 u 424;
(d)
l-istituzzjoni u l-kontroparti huma stabbiliti fl-istess Stat Membru.
5. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżentaw il-kondizzjoni stabbilita fil-punt (d) tal-paragrafu 4 fejn jiġi applikat l-Artikolu 20(1)(b). F'dak il-każ għandhom jintlaħqu kriterji oġġettivi addizzjonali kif stabbiliti fl-att iddelegat imsemmi fl-Artikolu 460. Fejn tali fluss 'il barra iktar baxx jista’ jiġi applikat, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jinfurmaw lill-ABE dwar ir-riżultat tal-proċess imsemmi fl-Artikolu 20(1)(b). It-twettiq tal-kondizzjonijiet għal tali fluss ’l barra aktar baxxi għandu jiġu riveduti b’mod regolari mill-awtoritajiet kompetenti.
6. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji biex tkompli tispeċifika l-kriterji oġġettivi addizzjonali msemmija fil-paragrafu 5.
L-ABE għandha tippreżenta dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2015.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
7. L-istituzzjonijiet ma għandhom jirrappurtaw fluss ’il ġewwa mill-ebda wieħed mill-assi likwidi rrappurtati skont l-Artikolu 416 għajr il-pagamenti dovuti fuq l-assi li ma jkunux riflessi fil-valur tas-suq tal-ass.
8. L-istituzzjonijiet ma għandhomx jirrappurtaw flussi ’il ġewwa minn ebda obbligu ġdid li jkunu daħlu għalih.
9. L-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw biss il-flussi ’il ġewwa ta’ likwidità li għandu jiġi riċevut f’pajjiżi terzi fejn hemm restrizzjonijiet fuq it-trasferiment jew li jkun denominat f’muniti mhux konvertibbli sakemm jikkorrispondu għall-flussi ’l barra rispettivament fil-pajjiż terz jew fil-munita inkwistjoni.
Artikolu 426
Aġġornament tar-rekwiżiti futuri dwar il-likwidità
Wara l-adozzjoni mill-Kummissjoni ta' att iddelegat biex jispeċifika r-rekwiżit dwar il-likwidità skont l-Artikolu 460, l-ABE tista' tiżviluppa abbozzi ta' standards tekniċi implimentattivi biex tispeċifika l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 421(1), l-Artikolu 422, bl-eċċezzjoni tal-paragrafi 8, 9 u 10 ta’ dak l-Artikolu, u l-Artikolu 424 biex jittieħed kont tal-istandards maqbula internazzjonalment.
Il-Kummissjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel paragrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
TITOLU III
RAPPURTAR DWAR FINANZJAMENT STABBLI
Artikolu 427
Elementi li jipprovdu finanzjament stabbli
1. L-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw lill-awtoritajiet kompetenti, f'konformità mar-rekwiżiti ta' rappurtar stabbiliti fl-Artikolu 415(1) u l-formats uniformi ta' rappurtar imsemmija fl-Artikolu 415(3), l-elementi li ġejjin u l-komponenti tagħhom sabiex tkun tista’ ssir valutazzjoni tad-disponibbiltà ta’ finanzjament stabbli:
(a)
il-fondi proprji li ġejjin, wara li jiġi applikat it-tnaqqi,s fejn adatt:
(i)
strumenti ta' kapital ta' Grad 1;
(ii)
strumenti ta' kapital ta' Grad 2;
(iii)
ishma privileġġati u strumenti ta' kapital oħrajn li jaqbżu l-ammont awtorizzat mill-Grad 2 li għandhom maturità effettiva ta' sena jew aktar;
(b)
l-obbligazzjonijiet li ġejjin mhux inklużi fil-punt (a):
(i)
depożiti fil-livell ta' konsumatur li jikkwalifikaw għat-trattament stipulat fl-Artikolu 421(1);
(ii)
depożiti fil-livell ta' konsumatur li jikkwalifikaw għat-trattament stipulat fl-Artikolu 421(2)
(iii)
depożiti li jikkwalifikaw għat-trattament stipulat fl-Artikolu 422 (3) u (4);
(iv)
mid-depożiti msemmija fil-punt (iii), dawk li huma soġġetti għal skema ta' garanzija tad-depożiti skont id-Direttiva 94/19/KE jew skema ta' garanzija tad-depożiti ekwivalenti f'garanziji tad-depożiti ta' pajjiż terz fit-termini tal-Artikolu 421(2);
(v)
mid-depożiti msemmija fil-punt (iii), dawk li jaqgħu taħt il-punt (b) fl-Artikolu 422(3);
(vi)
mid-depożiti msemmija fil-punt (iii), dawk li jaqgħu taħt il-punt (d) fl-Artikolu 422(3);
(vii)
ammonti depożitati li ma jaqgħux taħt il-punt (i), (ii) jew (iii) jekk ma jkunux depożitati minn klijenti finanzjarji;
(viii)
il-finanzjament kollu miksub minn klijenti finanzjarji;
(ix)
b’mod separat għall-ammonti li jaqgħu taħt il-punti (vii) u (viii) rispettivament, finanzjament minn għoti ta' self garantit u transazzjonijiet immotivati mis-swieq kapitali kif definit fil-punt (3) tal-Artikolu 192:
-
kollateralizzati minn assi li jikkwalifikaw bħala assi likwidi skont l-Artikolu 416;
-
kollateralizzati minn kwalunkwe assi oħra;
(x)
obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn titoli maħruġa li jikkwalifikaw għat-trattament stipulat fl-Artikolu 129(4) jew (5) jew kif imsemmi fl-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE;
(xi)
l-obbligazzjonijiet l-oħra li ġejjin li jirriżultaw minn titoli maħruġa li ma jaqgħux taħt punt (a):
-
obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn titoli maħruġa b'maturità effettiva ta' sena jew aktar;
-
obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn titoli maħruġa b'maturità effettiva ta' anqas minn sena,
(xii)
kwalunkwe obbligazzjoni oħra.
2. Fejn applikabbli, l-elementi kollha għandhom jiġu ppreżentati fil-ħames taqsimiet li ġejjin skont liema jkunu l-aktar viċin id-data tal-maturità tagħhom u l-iktar data kmieni li fiha jistgħu jissejħu kuntrattwalment:
(a)
fi żmien tliet xhur;
(b)
bejn tliet xhur u sitt xhur;
(c)
bejn sitt xhur u disa’ xhur;
(d)
bejn disa’ xhur u 12-il xahar;
(e)
wara 12-il xahar.
Artikolu 428
Elementi li jeħtieġu finanzjament stabbli
1. Sakemm ma jkunux imnaqqsin mill-fondi proprji, l-elementi li ġejjin għandhom jiġu rrappurtati lill-awtoritajiet kompetenti b’mod separat sabiex tkun tista’ ssir valutazzjoni tal-ħtiġijiet għal finanzjament stabbli:
(a)
l-assi li jikkwalifikaw bħala assi likwidi skont l-Artikolu 416, maqsuma skont it-tip ta’ ass;
(b)
it-titoli u l-istrumenti tas-suq tal-flus li ġejjin li mhux inklużi fil-punt (a):
(i)
assi li jikkwalifikaw għall-klassi ta' kreditu 1 skont l-Artikolu 122;
(ii)
assi li jikkwalifikaw għall-klassi ta' kreditu 2 skont l-Artikolu 122;
(iii)
assi oħrajn;
(c)
titoli ta' ekwità ta’ entitajiet li mhumiex finanzjarji elenkati fuq indiċi ewlieni f’borża rikonoxxuta;
(d)
titoli ta' ekwità oħra;
(e)
deheb;
(f)
metall prezzjuż ieħor;
(g)
self mhux rinovabbli u riċevibbli, u separatament dawk is-self mhux rinnovabbli u riċevibbli li għalihom il-mutwatarji huma:
(i)
persuni fiżiċi għajr proprjetarji kummerċjali uniċi u soċjetajiet;
(ii)
SMEs li jikkwalifikaw għall-klassi ta' skopertura fil-livell ta' konsumatur taħt l-approċċi Standardizzati jew IRB għar-riskju tal-kreditu jew lejn kumpannija li hija eliġibbli għat-trattament stipulat fl-Artikolu 153(4) u fejn id-depożitu aggregat magħmul minn dak il-klijent jew grupp ta’ klijenti konnessi jkun ta' inqas minn EUR 1 miljun;
(iii)
sovrani, banek ċentrali u entitajiet tas-settur pubbliku;
(iv)
klijenti mhux imsemmija fil-punti (i) u (ii) għajr konsumaturi finanzjarji;
(v)
klijenti mhux imsemmija fil-punti (i), (ii) u (iii) li huma konsumaturi finanzjarji, u b'mod separat dawk li huma istituzzjonijiet ta’ kreditu u konsumaturi finanzjarji oħrajn;
(h)
self mhux rinnovabbli u riċevibbli msemmijin fil-punt(g), u b’mod separat dawk li huma:
(i)
ikkollateralizzati bi proprjetà immobbli kummerċjali (CRE);
(ii)
ikkollateralizzati bi proprjetà immobbli residenzjali (RRE);
(iii)
finanzjati permezz ta' finanzjament (pass-through) ta' tqabbil (match-funding) permezz ta' bonds eliġibbli għat-trattament stipulat fl-Artikolu 129(4) jew (5) jew permezz ta' bonds kif imsemmi fl-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE;
(i)
riċevibbli ta' derivati;
(j)
assi oħra;
(k)
faċilitajiet ta’ kreditu kommessi mhux miġbuda li jikkwalifikaw bħala ‘riskju medju’ jew ‘riskju medju/baxx’ taħt l-Anness I.
2. Fejn applikabbli, l-elementi kollha għandhom jiġu ppreżentati fil-ħames taqsimiet deskritti fl-Artikolu 427(2).
PARTI SEBGĦA
LIEVA
Artikolu 429
Kalkolu tal-proporzjon tal-lieva finanzjarja
1. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja tagħhom skont il-metodoloġija stabbilita fil-paragrafi 2 sa 11.
2. Il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja għandu jiġi kkalkulat bħala l-kalkolu tal-kapital ta’ istituzzjoni diviż bil-kalkolu tal-iskopertura totali ta’ dik l-istituzzjoni u għandu jiġi espress bħala perċentwal.
L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja bħala l-medja aritmetika sempliċi tal-proporzjonijiet ta’ lieva finanzjarja ta’ kull xahar fuq perijodu ta’ tliet xhur.
3. Għall-finijiet tal-paragrafu 2, il-kejl kapitali għandu jkun il-kapital tal-Ewwel Grad.
4. Il-kalkolu tal-iskopertura totali huwa s-somma tal-valuri ta' skopertura tal-assi kollha u l-elementi li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ mhux imnaqqsa fid-determinazzjoni tal-kalkolu tal-kapital imsemmi fil-paragrafu 3.
Fejn l-istituzzjonijiet jinkludu entità tas-settur finanzjarju li fiha jkollha investiment sinifikanti skont l-Artikolu 43 fil-konsolidazzjoni tagħhom skont il-qafas applikabbli ta’ kontabbiltà, iżda mhux fil-konsolidazzjoni prudenzjali tagħhom skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed, huma għandhom jiddeterminaw il-valur ta' skopertura għall-investiment sinifikanti mhux skont il-punt (a) tal-paragrafu 5 ta' dan l-Artikolu iżda bħala l-ammont li jinkiseb billi jiġi multiplikat l-ammont definit fil-punt (a) ta' dan is-subparagrafu bil-koeffiċjent definit fil-punt (b) ta' dan is-subparagrafu:
(a)
is-somma tal-valuri tal-iskopertura tal-iskoperturi kollha tal-entità tas-settur finanzjarju li fiha jinżamm l-investiment sinifikanti;
(b)
għall-holdings diretti, indiretti u sintetiċi kollha tal-istituzzjoni tal-istrumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-entità tas-settur finanzjarju, l-ammont totali ta' tali elementi mhux imnaqqsa skont l-Artikolu 47 u l-punt (b) tal-Artikolu 48(1), diviż bl-ammont totali ta' tali elementi.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura tal-assi skont il-prinċipji li ġejjin:
(a)
il-valuri tal-iskopertura tal-assi esklużi l-kuntratti elenkati fl-Anness II u d-derivati tal-kreditu, tfisser valuri ta' skopertura skont l-ewwel sentenza tal-Artikolu 111(1);
(b)
kollateral fiżiku jew finanzjarju, garanziji jew mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu mixtrija ma għandhomx jintużaw biex jitnaqqsu l-valuri tal-iskopertura tal-assi;
(c)
ma għandux isir netting tas-self mad-depożiti.
6. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura tal-kuntratti elenkati fl-Anness II u tad-derivati tal-kreditu inklużi dawk li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ, skont il-metodu stabbilit fl-Artikolu 274.
Fid-determinazzjoni tal-valur tal-iskopertura tal-kuntratti elenkati fl-Anness II u tad-derivati ta’ kreditu, l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw l-effetti tal-kuntratti għan-novazzjoni u ftehimiet oħra tan-netting, għajr ftehimiet kuntrattwali ta' netting bejn prodotti, skont l-Artikolu 295.
7. B'deroga mill-paragrafu 6, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw il-metodu stabbilit fl-Artikolu 275 biex jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura tal-kuntratti elenkati fil-punti 1 u 2 tal-Anness II biss meta jużaw ukoll dak il-metodu sabiex jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura ta’ dawk il-kuntratti bl-iskop li jintlaħqu r-rekwiżiti ta’ fondi proprji stabbiliti fl-Artikolu 92.
8. Meta tiġi determinata l-iskopertura għall-kreditu futur potenzjali ta' derivati tal-kreditu, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw il-prinċipji stabbiliti fl-Artikolu 299(2) għad-derivati tal-kreditu kollha tagħhom, mhux biss dawk assenjati għall-portafoll tan-negozjar.
9. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura ta’ transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid, transazzjonijiet ta' għoti jew teħid b’self ta' titoli jew prodotti, transazzjonijiet b’saldu fit-tul u transazzjonijiet ta’ self b'marġni inklużi dawk li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ, skont l-Artikolu 220(1) sa (3) u l-Artikolu 222, u għandhom jieħdu kont tal-effetti ta’ ftehimiet ewlenin ta’ netting, ħlief ftehimiet kuntrattwali ta’ netting bejn prodotti differenti skont l-Artikolu 206.
10. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura ta’ elementi li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ, għajr l-elementi msemmijiin fil-paragrafi 6 u 9 ta’ dan l-Artikolu, skont l-Artikolu 111(1), soġġett għall-emendi li ġejjin għall-fatturi ta' konverżjoni elenkati f’dak l-Artikolu:
(a)
il-fattur ta' konverżjoni li għandu jiġi applikat għall-valur nominali għal faċilitajiet ta’ kreditu mhux miġbud, li jistgħu jiġu kkanċellati mingħajr kondizzjoni fi kwalunkwe ħin mingħajr ebda notifika, imsemmija fil-punti 4(a) u (b) tal-Anness I, huwa ta’ 10 %;
(b)
il-fattur ta' konverżjoni għall-elementi mhux fil-karta tal-bilanċ relatati mal-finanzjament għall-kummerċ b'riskju medju/baxx kif imsemmi fil-punt 3(a) tal-Anness I u għall-elementi mhux fil-karta tal-bilanċ relatati ma' krediti tal-esportazzjoni appoġġat b'mod uffiċjali msemmijin fil-punt 3(b)(i) tal-Anness I huwa ta' 20 %;
(c)
il-fattur ta' konverżjoni għall-elementi mhux fil-karta tal-bilanċ relatati mal-finanzjament għall-kummerċ b'riskju medju/baxx kif imsemmi fil-punti 2(a) u 2(b)(i) tal-Anness I u għall-elementi mhux fil-karta tal-bilanċ relatati ma' krediti tal-esportazzjoni appoġġat b'mod uffiċjali msemmijin fil-punt 2(b)(ii) tal-Anness I huwa ta' 50 %;
(d)
il-fattur ta' konverżjoni għall-elementi l-oħra kollha li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ elenkati fl-Anness I, huwa ta’ 100 %.
11. Meta l-prinċipji tal-kontabbiltà nazzjonali aċċettati b'mod ġenerali jirrikonoxxu assi fiduċjarji fuq il-karta tal-bilanċ, skont l-Artikolu 10 tad-Direttiva 86/635/KEE, dawk l-assi jistgħu jiġu esklużi mill-miżura tal-proporzjon ta' lieva finanzjarja tal-iskopertura totali sakemm dawn jissodisfaw il-kriterji għall-irtirar tar-rikonoxximent stipulati fl-Istandard Internazzjonali tal-Kontabbiltà (IAS) 39, kif applikabbli taħt ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002, u, fejn applikabbli, il-kriterji għan-nuqqas ta' konsolidazzjoni stipulati fl-Istandard Internazzjonali ta’ Rappurtar Finanzjarju (IFRS) 10, kif applikabbli taħt ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002.
Artikolu 430
Rekwiżit ta' rappurtar
1. L-istituzzjonijiet għandhom jissottomettu lill-awtoritajiet kompetenti l-informazzjoni kollha neċessarja dwar il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja u l-komponenti tiegħu skont l-Artikolu 429. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkunsidraw din l-informazzjoni meta jwettqu l-analiżi superviżorja msemmija fl-Artikolu 97 tad-Direttiva 2013/36/UE.
L-istituzzjonijiet għandhom jissottomettu wkoll lill-awtoritajiet kompetenti l-informazzjoni meħtieġa għall-finijiet tat-tħejjija tar-rapporti msemmija fl-Artikolu 511.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jissottomettu l-informazzjoni riċevuta mill-istituzzjonijiet lill-ABE meta din titlobha sabiex jiffaċilitaw l-analiżi msemmija fl-Artikolu 511.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi sabiex jiġu determinati l-mudell uniformi għar-rapportar, l-istruzzjonijiet dwar kif jintuża tali mudell, il-frekwenzi u d-dati tar-rappurtar u s-soluzzjonijiet tal-IT, għall-finijiet tar-rekwiżit ta' rappurtar stabbilit fil-paragrafu 1.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010
PARTI TMIENJA
ŻVELAR MILL-ISTITUZZJONIJIET
TITOLU I
PRINĊIPJI ĠENERALI
Artikolu 431
Ambitu tar-rekwiżi tad-divulgazzjoni
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw b’mod pubbliku l-informazzjoni stabbilita fit-Titolu II, soġġett għad-dispożizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 432.
2. Il-permess mogħti mill-awtoritajiet kompetenti taħt il-Parti Tlieta għall-istrumenti u l-metodoloġiji msemmija fit-Titolu III għandu jkun soġġett għad-divulgazzjoni pubblika mill-istituzzjonijiet tal-informazzjoni kontenuta fih.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jadottaw politika formali sabiex jikkonformaw mar-rekwiżiti ta’ divulgazzjoni stabbiliti f’din il-Parti, u jkollhom politiki sabiex jivvalutaw l-adegwatezza tad-divulgazzjonijiet tagħhom, fosthom il-verifikazzjoni u l-frekwenza tagħhom. L-istituzzjonijiet għandu jkollhom ukoll politiki sabiex jivvalutaw jekk id-divulgazzjonijiet tagħhom iwassalx il-profil tar-riskju tagħhom b’mod li jiftiehem lill-parteċipanti tas-suq.
Fejn dawn id-divulgazzjonijiet ma jwasslux il-profil tar-riskju b’mod li jiftiehem lill-parteċipanti tas-suq, l-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw b’mod pubbliku l-informazzjoni meħtieġa flimkien ma’ dik mitluba skont il-paragrafu 1. Madanakollu, huma għandhom ikunu meħtieġa jiddivulgaw biss informazzjoni li hija materjali u mhux informazzjoni proprjetarja jew kunfidenzjali skont l-Artikolu 432.
4. L-istituzzjonijiet għandhom, jekk jintalbu jagħmlu dan, jispjegaw id-deċiżjonijiet ta’ klassifikazzjoni tagħhom lill-SMEs u lil applikanti korporattivi oħra għal self, billi jipprovdu spjegazzjoni bil-miktub meta jintalbu jagħmlu dan. L-ispejjeż amministrattivi tal-ispjegazzjoni għandhom ikunu proporzjonali mad-daqs tas-self.
Artikolu 432
Informazzjoni mhux materjali, proprjetarja jew kunfidenzjali
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jħallu barra divulgazzjoni waħda jew aktar minn dawk elenkati fit-Titolu II jekk l-informazzjoni pprovduta minn tali divulgazzjonijiet ma tkunx meqjusa bħala materjali, għajr għad-divulgazzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu435(2)(c), l-Artikolu 437 u l-Artikolu 450.
L-informazzjoni fid-divulgazzjonijiet għandha titqies bħala materjali jekk l-ommissjoni jew ir-rappurtaġġ skorrett tagħha tista’ tibdel jew tinfluwenza l-valutazzjoni jew id-deċiżjoni ta’ utent li joqgħod fuq dik l-informazzjoni sabiex jieħu deċiżjonijiet ekonomiċi.
L-ABE għandha, f'konformità mal-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, toħroġ linji gwida sal-31 ta’ Diċembru 2014 dwar kif l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw il-materjalità fir-rigward tar-rekwiżiti ta' divulgazzjoni tat-Titolu II.
2. L-istituzzjonijiet jistgħu jħallu barra wkoll element wieħed jew aktar mill-informazzjoni inkluża fid-divulgazzjonijiet elenkati fit-Titoli II u III jekk dawk l-elementi jinkludu informazzjoni li tkun meqjusa bħala proprjetarja jew kunfidenzjali skont it-tieni u t-tielet subparagrafi, għajr għad-divulgazzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 437 u 450.
L-informazzjoni għandha titqies bħala proprjetarja għal istituzzjoni jekk id-divulgazzjoni pubblika tagħha timmina l-pożizzjoni kompetittiva tagħha. Din tista’ tinkludi informazzjoni dwar prodotti jew sistemi li, jekk tinqasam mal-kompetituri, jonqos fihom il-valur tal-investimenti ta’ istituzzjoni.
L-informazzjoni għandha titqies bħala kunfidenzjali jekk ikun hemm obbligi għall-klijenti jew għar-relazzjonijiet ma' kontropartijiet oħra li jorbtu lill-istituzzjoni bil-kunfidenzjalità.
L-ABE għandha, f'konformità mal-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, toħroġ linji gwida sal-31 ta’ Diċembru 2014 dwar kif l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw il-proprjetarjetà u l-kunfidenzjalità fir-rigward tar-rekwiżiti ta' divulgazzjoni tat-Titolu II u III.
3. Fil-każijiet eċċezzjonali msemmija fil-paragrafu 2, fid-divulgazzjonijiet tagħha l-istituzzjoni konċernata għandha tiddikjara l-fatt li l-elementi speċifiċi tal-informazzjoni mhumiex divulgati, ir-raġuni għal dan in-nuqqas ta’ divulgazzjoni, u tippubblika informazzjoni aktar ġenerali dwar is-suġġett tar-rekwiżit ta’ divulgazzjoni, ħlief fejn dawn iridu jiġu kklassifikati bħala proprjetarji jew kunfidenzjali.
4. Il-paragrafi 1, 2 u 3 huma mingħajr preġudizzju għall-ambitu tar-responsabbiltà għan-nuqqas ta' divulgazzjoni ta' informazzjoni materjali.
Artikolu 433
Frekwenza tad-divulgazzjoni
L-istituzzjonijiet għandhom jippubblikaw id-divulgazzjonijiet meħtieġa minn din il-Parti mill-inqas darba fis-sena.
Id-divulgazzjonijiet annwali għandhom jiġu ppubblikati flimkien mad-data tal-pubblikazzjoni tar-rapporti finanzjarji.
L-istituzzjonijiet għandhom jivvalutaw il-ħtieġa li jippubblikaw uħud mid-divulgazzjonijiet jew id-divulgazzjonijiet kollha b’mod aktar frekwenti milli darba fis-sena fid-dawl tal-karatteristiċi rilevanti tan-negozju tagħhom bħall-iskala tal-operazzjonijiet, il-firxa tal-attivitajiet, il-preżenza f’pajjiżi differenti, l-involviment f’setturi finanzjarji differenti, u l-parteċipazzjoni fi swieq finanzjarji internazzjonali u s-sistemi ta' ħlas, saldu u kklerjar. Dik il-valutazzjoni għandha tagħti attenzjoni partikolari fuq il-ħtieġa possibbli għal divulgazzjoni aktar frekwenti ta’ elementi ta’ informazzjoni stabbiliti fl-Artikolu 437, u l-punti (c) sa (f) tal-Artikolu 438, u informazzjoni dwar l-iskopertura għar-riskju u elementi oħra suxxettibbli għal bidla rapida.
L-ABE għandha, f'konformità mal-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, toħroġ linji gwida sal-31 ta’ Diċembru 2014 dwar l-istituzzjonijiet li jivvalutaw divulgazzjonijiet aktar frekwenti tat-Titoli II u III.
Artikolu 434
Mezzi tad-divulgazzjonijiet
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jiddeterminaw il-mezzi u l-postijiet xierqa għat-tixrid ta' informazzjoni u l-istrumenti ta’ verifika sabiex jikkonformaw b’mod effettiv mar-rekwiżiti ta’ divulgazzjoni stabbiliti f’din il-Parti. Safejn ikun possibbli, id-divulgazzjonijiet kollha għandhom jingħataw f'mezz jew f’post wieħed. Jekk l-istess informazzjoni tkun divulgata f'żewġ mezzi jew iżjed, kull mezz għandu jagħmel referenza għall-informazzjoni sinonima fil-mezzi l-oħra.
2. Divulgazzjonijiet ekwivalenti li jsiru mill-istituzzjonijiet skont ir-rekwiżiti ta’ kontabbiltà, ta’ elenkar jew rekwiżiti oħrajn jistgħu jitqiesu bħala konformi ma’ din il-Parti. Jekk id-divulgazzjonijiet ma jkunux inklużi fir-rapporti finanzjarji, l-istituzzjonijiet għandhom jindikaw mingħajr ambigwità fejn jistgħu jinstabu fir-rapporti finanzjarji.
TITOLU II
KRITERJI TEKNIĊI DWAR TRASPARENZA U ŻVELAR
Artikolu 435
Objettivi u politiki tal-ġestjoni tar-riskju
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-objettivi u l-linji ta' politika tal-ġestjoni tar-riskji tagħhom u għal kull kategorija separata ta’ riskji, inklużi r-riskji msemmija f’dan it-Titolu. Dawn id-divulgazzjonijiet għandhom jinkludu:
(a)
l-istrateġiji u l-proċessi sabiex jiġu mmaniġjati dawn ir-riskji;
(b)
l-istruttura u l-organizzazzjoni tal-funzjoni tal-ġestjoni tar-riskju rilevanti inkluża l-informazzjoni dwar l-awtorità jew l-istatut tagħha, jew dwar arranġamenti xierqa oħra;
(c)
l-ambitu u t-tip tas-sistemi ta’ rappurtar u kalkolu tar-riskji;
(d)
il-politiki għall-hedging hedging u l-mitigazzjoni tar-riskju, u l-istrateġiji u l-proċessi għall-monitoraġġ tal-effettività kontinwa tal-koperturi u l-mitiganti;
(e)
rapport approvat mill-korp tal-ġestjoni dwar l-adegwatezza tal-arranġamenti tal-ġestjoni tar-riskju tal-istituzzjoni li jiggarantixxu li s-sistemi tal-ġestjoni tar-riskju implimentati huma adegwati fir-rigward tal-profil u l-istrateġija tal-istituzzjoni;
(f)
dikjarazzjoni tar-riskju konċiża approvata mill-korp tal-ġestjoni li fil-qosor tispjega l-profil ġenerali tar-riskju tal-istituzzjoni assoċjat mal-istrateġija tan-negozju. Din id-dikjarazzjoni għandha tinkludi l-proporzjonijiet u l-figuri ewlenin li jipprovdu lill-partijiet interessati esterni b’idea komprensiva tal-ġestjoni tar-riskju min-naħa tal-istituzzjoni, inkluż kif il-profil tar-riskju tal-istituzzjoni jinteraġixxi mat-tolleranza tar-riskju stabbilit mill-korp tal-ġestjoni.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja, inklużi l- aġġornamenti regolari annwali, tal-anqas, dwar l-arranġamenti ta’ governanza:
(a)
in-numru ta’ direttorati miżmuma mill-membri tal-korp tal-manġiment;
(b)
il-politika ta’ reklutaġġ għall-għażla ta’ membri tal-korp tal-ġestjoni u l-għarfien, il-ħiliet u l-kompetenza attwali tagħhom;
(c)
il-politika dwar id-diversità fir-rigward tal-għażla ta’ membri tal-korp tal-ġestjoni, l-objettivi tagħha u kull mira rilevanti stabbilita f’dik il-politika, u sa fejn ikunu ntlaħqu dawn l-objettivi u l-miri;
(d)
jekk l-istituzzjoni stabbilixxietx jew le kumitat separat tar-riskju u kemm-il darba ltaqa’ dan il-kumitat;
(e)
id-deskrizzjoni tal-fluss tal-informazzjoni dwar ir-riskju għall-korp tal-ġestjoni.
Artikolu 436
Kamp ta' applikazzjoni
L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja fir-rigward tal-kamp tal-applikazzjoni tar-rekwiżiti ta' dan ir-Regolament skont id-Direttiva 2013/36/UE:
(a)
isem l-istituzzjoni li r-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament japplikaw għaliha;
(b)
deskrizzjoni ġenerali tad-differenzi fil-bażi ta’ konsolidazzjoni għall-għanijiet ta’ kontabbiltà u dawk prudenzjali, b’deskrizzjoni qasira tal-entitajiet fihom, li tispjega jekk humiex:
(i)
konsolidati bis-sħiħ;
(ii)
konsolidati proporzjonalment;
(iii)
imnaqqsa mill-fondi proprji;
(iv)
la konsolidati u lanqas imnaqqsa;
(c)
kwalunkwe impediment legali jew prattiku materjali attwali jew previst għat-trasferiment immedjat tal-fondi proprji jew ta’ ripagament tal-obbligazzjonijiet fost l-impriża prinċipali u s-sussidjarji tagħha;
(d)
l-ammont aggregat li skontu l-fondi proprji attwali huma inqas minn dak meħtieġ fis-sussidjarji kollha mhux inklużi fil-konsolidazzjoni, u l-isem jew l-ismijiet ta’ tali sussidjarji;
(e)
jekk applikabbli, iċ-ċirkustanza tal-użu tad-dispożizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 7 u 9
Artikolu 437
Fondi proprji
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja fir-rigward tal-fondi proprji tagħhom:
(a)
rikonċiljazzjoni sħiħa tal-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, tal-elementi Addizzjonali ta' Grad 1, elementi tal-Grad 2 u filtri u tnaqqis applikati skont l-Artikoli 32 sa 35, 36, 56, 66 u 79 għall-fondi proprji tal-istituzzjoni u l-karta tal-bilanċ fir-rapporti finanzjarji verifikati tal-istituzzjoni;
(b)
deskrizzjoni tal-karatteristiċi ewlenin ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 u l-istrumenti Addizzjonali ta' Grad 1 u l-istrumenti ta' Grad 2 maħruġa mill-istituzzjoni;
(c)
it-termini u l-kondizzjonijiet sħaħ tal-istrumenti kollha ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, dawk Addizzjonali ta' Grad 1 u Grad 2;
(d)
divulgazzjoni separata tan-natura u l-ammonti ta’ dawn li ġejjin:
(i)
kull filtru prudenzjali applikat skont l-Artikoli 32 sa 35;
(ii)
kull tnaqqis li jsir skont l-Artikoli 36, 56 u 66;
(iii)
elementi mhux imnaqqsa skont l-Artikoli 47, 48, 56, 66 u 79;
(e)
deskrizzjoni tar-restrizzjonijiet kollha applikati fuq il-kalkolu tal-fondi proprji skont dan ir-Regolament u l-istrumenti, il-filtri prudenzjali u t-tnaqqis li japplikaw għalihom dawk ir-restrizzjonijiet;
(f)
fejn l-istituzzjonijiet jiddivulgaw proporzjonijiet kapitali kkalkolati permezz ta’ elementi ta’ fondi proprji ddeterminati fuq bażi oħra għajr dik stabbilita f’dan ir- Regolament, spjegazzjoni komprensiva tal-bażi li fuqha ġew ikkalkolati dawn il- proporzjonijiet kapitali.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi sabiex jiġu speċifikati formoli uniformi għad-divulgazzjoni skont il-punti (a), (b), (d) u (e) tal-paragrafu 1.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 438
Rekwiżiti ta' kapital
L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja fir-rigward tal-konformità tal-istituzzjoni mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 92 ta' dan ir-Regolamnt u l-Artikolu 73 tad-Direttiva 2013/36/UE
(a)
sommarju tal-approċċ tal-istituzzjoni għall-valutazzjoni tal-adegwatezza tal-kapital intern tagħha għall-appoġġ ta' attivitajiet attwali u tal-ġejjieni;
(b)
fuq talba mill-awtorità kompetenti rilevanti, ir-riżultat tal-proċess ta' valutazzjoni tal-adegwatezza tal-kapital intern tal-istituzzjoni inkluża l-kompożizzjoni tar-rekwiżiti tal-fondi proprji addizzjonali abbażi tal-proċess ta' rieżami superviżorju kif imsemmi fil-punt (a) tal-Artikolu 104(1) tad-Direttiva 2013/36/UE
(c)
għall-istituzzjonijiet li jikkalkolaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont il-Kapitolu 2 tal-Parti Tlieta, it-Titolu II, 8 % tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għal kull klassi ta’ skoperturi speċifikata fl-Artikolu 112;
(d)
għall-istituzzjonijiet li jikkalkolaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont il-Kapitolu 3 tal-Parti Tlieta, it-Titolu II, 8 % tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għal kull klassi ta’ skoperturi speċifikata fl-Artikolu 147. Għall-klassi ta’ skopertura fil-livell ta' konsumatur, dan ir-rekwiżit japplika għal kull waħda mill-kategoriji tal-iskoperturi li għalihom jikkorrispondu l-korrelazzjonijiet differenti fl-Artikolu 154(1) sa (4). Għall-klassi ta' skopertura ta' ekwità, dan ir-rekwiżit japplika għal:
(i)
kull approċċ previst fl-Artikolu 155;
(ii)
skoperturi nnegozjati fis-swieq, skoperturi ta’ ekwità privata f’portafolli diversifikati b’mod suffiċjenti, u skoperturi oħra;
(iii)
skoperturi soġġetti għal transizzjoni superviżorja fir-rigward tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji;
(iv)
skoperturi soġġetti għal klawżoli ta’ anterjorità rigward ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji;
(e)
rekwiżiti ta’ fondi proprji kkalkolati skont il-punti (b) u (c) tal-Artikolu 92(3);
(f)
rekwiżiti ta’ fondi proprji kkalkolati skont il-Parti Tlieta, it-Titolu III, il-Kapitoli 2, 3 u 4 u divulgati separatament.
L-istituzzjonijiet li jikkalkolaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Artikolu 153(5) jew l-Artikolu 155(2) għandhom jiddivulgaw l-iskoperturi assenjati f’kull kategorija fit-Tabella 1 tal-Artikolu 153(5), jew f’kull piż tar-riskju msemmi fl-Artikolu 155(2).
Artikolu 439
Skopertura għar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti
L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja fir-rigward tal-iskopertura għar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti tal-istituzzjoni kif imsemmi fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 6:
(a)
diskussjoni tal-metodoloġija użata sabiex jiġu assenjati l-kapital intern u l-limiti ta’ kreditu għall-iskoperturi għall-kreditu tal-kontroparti;
(b)
diskussjoni ta’ politiki sabiex jiġi garantit il-kollateral u jiġu stabbiliti r-riżervi ta’ kreditu;
(c)
diskussjoni ta’ politiki fir-rigward tal-iskoperturi ta’ riskju wrong way;
(d)
diskussjoni tal-impatt tal-ammont ta’ kollateral li l-istituzzjoni jkollha tipprovdi minħabba d-deklassament tal-kreditu tagħha;
(e)
valur ta’ kuntratti gross, pożittiv u ġust, benefiċċji tan-netting, skopertura għall-kreditu attwali nnettjata, kollateral miżmum u skopertura għall-kreditu nett fuq derivati. L-iskopertura għall-kreditu nett fuq derivati hija l-iskopertura għall-kreditu fuq transazzjonijiet ta’ derivati wara li jiġu kkunsidrati kemm il-benefiċċji minn ftehimiet ta’ netting infurzabbli bil-liġi kif ukoll il-ftehimiet dwar il-kollateral;
(f)
kalkolu tal-valur tal-iskopertura skont il-metodi stabbiliti fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 6, it-Taqsimiet 3 sa 6 skont liema metodu minnhom huwa applikabbli;
(g)
il-valur nozzjonali tal-koperturi tad-derivati ta’ kreditu, u d-distribuzzjoni tal-iskopertura għall-kreditu attwali skont it-tipi ta’ skoperturi għall-kreditu;
(h)
l-ammonti nozzjonali ta’ transazzjonijiet ta’ derivati ta’ kreditu, segregati bejn l-użu għall-portafoll ta’ kreditu tal-istituzzjoni stess, kif ukoll fl-attivitajiet ta’ intermedjazzjoni tagħha, inkluż id-distribuzzjoni tal-prodotti derivati tal-kreditu użati, maqsumin ulterjorment skont il-protezzjoni mixtrija u mibjugħa f’kull grupp ta’ prodotti;
(i)
l-istima ta’ α jekk l-istituzzjoni tkun irċeviet il-permess mill-awtoritajiet kompetenti sabiex tistima α.
Artikolu 440
Riżervi ta’ kapital
1. L-istituzzjoni għandha tiddivulga l-informazzjoni li ġejja fir-rigward tal-konformità tagħha mar-rekwiżit għar-riżerva ta' kapital kontroċiklika tal-kapital msemmi fit-Titolu VII, il-Kapitolu 4 tad-Direttiva 2013/36/UE:
(a)
id-distribuzzjoni ġeografika tal-iskoperturi għall-kreditu tagħha li huma rilevanti għall-kalkolu tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika tal-kapital tagħha;
(b)
l-ammont tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika tal-kapital speċifiku għall-istituzzjoni.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji li jispeċifikaw ir-rekwiżiti ta’ divulgazzjoni stabbiliti fil-paragrafu 1.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 441
Indikaturi tal-importanza sistemika globali
1. L-istituzzjonijiet identifikati bħala G-SIIs f'konformità mal-Artikolu 131 tad-Direttiva 2013/36/UE għandha tiżvela, fuq bażi annwali, il-valuri tal-indikaturi użati biex jiġi determinat il-punteġġ tal-istituzzjonijiet f'konformità mal-metodoloġija ta' identifikazzjoni msemmija f'dak l-Artikolu.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta' standards tekniċi implimentattivi biex jiġu speċifikati l-formats uniformi u d-data għall-iskopijiet tal-iżvelar imsemmija fil-paragrafu 1. Fl-iżvilupp ta' dawk l-istandards tekniċi, l-ABE għandha tieħu kont tal-istandards internazzjonali.
L-ABE għandha tippreżenta dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Lulju 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa biex tadotta standards tekniċi implimentattivi imsemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 442
Aġġustamenti fir-riskju ta' kreditu
L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja fir-rigward tal-iskopertura tal-istituzzjoni għar-riskju ta’ kreditu u r-riskju ta’ dilwizzjoni:
(a)
id-definizzjonijiet għall-finijiet tal-kontabbiltà ta’ ‘wara d-data tal-għeluq’ u ‘danneġġati’;
(b)
deskrizzjoni tal-approċċi u l-metodi adottati għad-determinazzjoni ta’ aġġustamenti fir-riskju ta’ kreditu speċifiku u ġenerali;
(c)
l-ammont totali ta’ skoperturi wara tpaċiji kontabbilistiċi u mingħajr ma jiġu kkunsidrati l-effetti tal-mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu, u l-ammont medju tal-iskoperturi fuq il-perijodu maqsum skont it-tipi differenti ta’ klassijiet ta’ skoperturi;
(d)
it-tqassim ġeografiku tal-iskoperturi, maqsum f’żoni sinifikanti skont il-klassijiet ta’ skoperturi materjali, u aktar dettall fejn ikun xieraq;
(e)
id-distribuzzjoni tal-iskoperturi skont it-tip ta’ industrija jew kontroparti, maqsuma skont il-klassijiet ta’ skoperturi, inkluża l-ispeċifikazzjoni tal-skopertura lill-SMEs, u aktar dettall fejn ikun xieraq;
(f)
it-tqassim tal-maturità reżidwa tal-iskoperturi kollha, maqsum skont il-klassijiet ta’ skopertura, u aktar dettall fejn ikun xieraq;
(g)
skont it-tip ta’ industrija jew kontroparti sinifikanti, l-ammont ta’:
(i)
skoperturi danneġġati u skoperturi wara d-data tal-għeluq, mogħtija b’mod separat;
(ii)
aġġustamenti fir-riskju ta’ kreditu speċifiku u ġenerali;
(iii)
tariffi għal aġġustamenti fir-riskju ta’ kreditu speċifiku u ġenerali matul il-perijodu ta’ rappurtar;
(h)
l-ammont tal-iskoperturi danneġġati u l-iskoperturi wara d-data tal-għeluq, mogħtija b’mod separat, maqsuma skont iż-żoni ġeografiċi sinifikanti inklużi, jekk dan ikun prattiku, l-ammonti tal-aġġustamenti ta’ riskju ta’ kreditu speċifiku u ġenerali relatati ma’ kull żona ġeografika;
(i)
ir-rikonċiljazzjoni ta’ bidliet fl-aġġustamenti fir-riskju ta’ kreditu speċifiku u ġenerali għall-iskoperturi danneġġati, murija b’mod separat. L-informazzjoni għandha tinkludi:
(i)
deskrizzjoni tat-tip ta’ aġġustamenti fir-riskju ta’ kreditu speċifiku u ġenerali;
(ii)
il-bilanċi tal-ftuħ;
(iii)
l-ammonti meħuda kontra l-aġġustamenti tar-riskju ta’ kreditu matul il-perijodu ta’ rappurtar;
(iv)
l-ammonti mwarrba jew riversjati għat-telf probabbli stmat fuq skoperturi matul il-perijodu ta’ rappurtar, kull aġġustament ieħor inklużi dawk iddeterminati mid-differenzi fir-rati tal-kambju, kombinazzjonijiet tan-negozji, akkwisti u ċessjonijiet ta’ sussidjarji, u trasferimenti bejn l-aġġustamenti tar-riskju ta’ kreditu;
(v)
il-bilanċi tal-għeluq.
Aġġustamenti fir-riskju ta’ kreditu speċifiku u rkupri rreġistrati direttament fir-rapport tal-introjtu għandhom jiġu divulgati b’mod separat.
Artikolu 443
Assi mhux mirhuna
L-ABE għandha toħroġ linji gwida li jispeċifikaw l-iżvelar ta' assi mhux mirhuna, b'kont meħud tar-Rakkomandazzjoni ESRB/2012/2 tal-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku tal-20 ta’ Diċembru 2012 dwar il-finanzjament tal-istituzzjonijiet tal-kreditu (31) u b'mod partikolari r-Rakkomandazzjoni D - Trasparenza tas-swieq dwar l-assi mirhuna, sat-30 ta’ Ġunju 2014. Dawk il-linji gwida għandhom jiġu adottati f'konformità mal-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-iżvelar tal-karta tal-bilanċ għal kull kategorija ta' skoperturi mqassmin skont il-kwalità tal-assi u l-ammont totali tal-valur tal-karta tal-bilanċ li mhux mirhun, b'kont meħud tar-Rakkomandazzjoni ESRB/2012/2) u skont il-konsiderazzjoni tal-ABE fir-rapport tagħha li tali żvelar addizzjonali joffri informazzjoni affidabbli u b'tifsira.
L-ABE għandha tippreżenta dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2016.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 444
Użu tal-ECAIs
Għall-istituzzjonijiet li jikkalkolaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2, l-informazzjoni li ġejja għandha tiġi divulgata għal kull klassi ta’ skopertura speċifikata fl-Artikolu 112:
(a)
l-ismijiet tal-ECAIs u l-ECAs nominati u r-raġunijiet għal kull bidla;
(b)
il-klassijiet ta’ skoperturi li għalihom jintużaw l-ECAI jew l-ECA;
(c)
deskrizzjoni tal-proċess użat sabiex jiġi trasferit l-emittent u jinħarġu valutazzjonijiet ta’ kreditu fuq elementi mhux inklużi fil-portafoll tan-negozjar;
(d)
l-assoċjazzjoni ta’ klassifikazzjoni esterna ta’ kull ECAI jew ECA nominata bil-livelli ta’ kwalità ta’ kreditu preskritti fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2, filwaqt li jiġi kkunsidrat li din l-informazzjoni ma għandhiex għalfejn tiġi divulgata jekk l-istituzzjoni tikkonforma mal-assoċjazzjoni standard ippubblikata mill-ABE;
(e)
il-valuri tal-iskoperturi u l-valuri tal-iskoperturi wara l-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu assoċjati ma’ kull livell ta’ kwalità tal-kreditu preskritt fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2 kif ukoll dawk imnaqqsa mill-fondi proprji.
Artikolu 445
Skopertura għar-riskju tas-suq
L-istituzzjonijiet li jikkalkolaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji tagħhom skont il-punti (b) u (c) tal-Artikolu 92(3) għandhom jiddivulgaw dawn ir-rekwiżiti b’mod separat għal kull riskju msemmi f’dawk id-dispożizzjonijiet. Barra minn hekk, ir-rekwiżit għall-fondi proprji għar-riskju speċifiku tar-rata tal-imgħax tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni għandhom jiġu divulgati b’mod separat.
Artikolu 446
Riskju operattiv
L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-approċċi għall-valutazzjoni tar-rekwiżiti tal-fondi proprji għar-riskju operattiv li jikkwalifikaw għalihom; deskrizzjoni tal-metodoloġija stabbilita fl-Artikolu 312(2), jekk użata mill-istituzzjoni, inkluża diskussjoni dwar il-fatturi interni u esterni rilevanti kkunsidrati fl-approċċ ta’ kalkolu tal-istituzzjoni, u f’każ ta’ użu parzjali, l-ambitu u l-kopertura tal-metodoloġiji differenti użati.
Artikolu 447
Skoperturi f'ekwitajiet mhux inklużi fil-portafoll tan-negozjar
L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja fir-rigward tal-iskoperturi f’ekwitajiet mhux inklużi fil-portafoll tan-negozjar:
(a)
id-differenzazzjoni bejn l-iskoperturi bbażati fuq l-objettivi tagħhom, inklużi għal relazzjoni ta’ qligħ kapitali u r-raġunijiet strateġiċi, u ħarsa ġenerali lejn it-tekniki tal-kontabbiltà u l-metodoloġiji tal-valutazzjoni użati, inklużi s-suppożizzjonijiet u l-prattiki ewlenin li jaffettwaw il-valutazzjoni u kull bidla sinifikanti f’dawn il-prattiki;
(b)
il-valur tal-karta tal-bilanċ, il-valur ġust u, għal dawk innegozjati fil-kambju, tqabbil mal-prezz tas-suq fejn huwa materjalment differenti mill-valur ġust;
(c)
it-tipi, in-natura u l-ammonti ta’ skopeturi nnegozjati fil-kambju, skoperturi tal-ekwità privati f’portafolli diversifikati b’mod suffiċjenti, u skoperturi oħra;
(d)
qligħ kumulattiv jew telf realizzat li ġej minn bejgħ u likwidazzjonijiet fil-perijodu; u
(e)
it-total ta’ qligħ jew telf mhux realizzat, it-total tal-qligħ jew it-telf moħbi ta’ rivalutazzjoni, u kull wieħed minn dawn l-ammonti inkluż fil-fondi proprji oriġinali jew addizzjonali.
Artikolu 448
Skopertura għar-riskju tar-rata tal-imgħax fuq pożizzjonijiet mhux inklużi fil-portafoll tan-negozjar
L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja fuq l-iskopertura tagħhom għar-riskju tar-rata tal-imgħax fuq pożizzjonijiet mhux inklużi fil-portafoll tan-negozjar:
(a)
in-natura tar-riskju tar-rata tal-imgħax u s-suppożizzjonijiet ewlenin (inklużi suppożizzjonijiet rigward il-pagamenti minn qabel ta’ self u l-imġiba ta’ depożiti mingħajr maturità), u l-frekwenza tal-kalkolu tar-riskju tar-rata tal-imgħax;
(b)
il-varjazzjoni fid-dħul, il-valur ekonomiku jew kalkolu rilevanti ieħor użat mill-ġestjoni għal xokkijiet ’l fuq u ’l isfel fir-rata skont il-metodu tal-ġestjoni għall-kalkolu tar-riskju tar-rata tal-imgħax, maqsumin skont il-munita.
Artikolu 449
Skopertura għal pożizzjonijiet ta' titolizzazzjoni
L-istituzzjonijiet li jikkalkolaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 5 jew ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji skont l-Artikolu 337 jew 338 għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja, fejn rilevanti, b’mod separat għall-portafoll tan-negozjar u mhux tan-negozjar tagħhom:
(a)
deskrizzjoni tal-objettivi tal-istituzzjoni relatati mal-attivitajiet ta’ titolizzazzjoni;
(b)
in-natura ta’ riskji oħra inkluż ir-riskju ta’ likwidità inerenti f’assi titolizzati;
(c)
it-tip ta’ riskji f’termini ta’ prijorità tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni sottostanti u f’termini ta’ assi sottostanti għal dawk il-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni tal-aħħar maħsuba u miżmuma b'attività ta’ rititolizzazzjoni;
(d)
ir-rwoli differenti tal-istituzzjoni fil-proċess ta’ titolizzazzjoni;
(e)
indikazzjoni ta’ kemm kienet involuta l-istituzzjoni f’kull rwol imsemmi fil-punt (d);
(f)
deskrizzjoni tal-proċessi implimentati sabiex jiġu mmonitorjati bidliet fir-riskju tal-kreditu u tas-suq tal-iskoperturi ta’ titolizzazzjoni inkluż kif l-imġiba tal-assi sottostanti taffettwa l-iskoperturi ta’ titolizzazzjoni u deskrizzjoni dwar kif dawn il-proċessi huma differenti għal skoperturi ta’ rititolizzazzjoni;
(g)
deskrizzjoni tal-politika tal-istituzzjoni li tirregola l-użu tal-hedging u l-protezzjoni mhux iffinanzjata għall-mitigazzjoni tar-riskji ta’ skoperturi ta’ titolizzazzjoni u rititolizzazzjoni miżmuma, inkluża l-identifikazzjoni ta’ kontropartijiet ta’ kopertura materjali skont it-tip rilevanti ta’ skopertura tar-riskju;
(h)
l-approċċi għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju li l-istituzzjoni ssegwi għall-attivitajiet ta’ titolizzazzjoni tagħha inklużi t-tipi ta’ skoperturi ta’ titolizzazzjoni li għalihom japplika kull approċċ;
(i)
it-tipi ta’ SSPE li l-istituzzjoni, bħala sponser, tuża sabiex tiggarantixxi skoperturi ta’ partijiet terzi inkluż jekk u f’liema forma u sa liema punt l-istituzzjoni għandha skoperturi għal dawk l-SSPEs, b’mod separat għall-iskoperturi fil-karta tal-bilanċi u dawk li mhumiex, kif ukoll lista tal-entitajiet li l-istituzzjoni tiġġestixxi jew tagħtihom parir u li jinvestu jew fil-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li l-istituzzjoni tkun ittitolizzat jew fl-SSPEs sponserjati mill-istituzzjoni;
(j)
sommarju tal-politiki tal-kontabbiltà tal-istituzzjoni għall-attivitajiet ta’ titolizzazzjoni, inkluż:
(i)
jekk it-transazzjonijiet humiex trattati bħala bejgħ jew finanzjamenti;
(ii)
ir-rikonoxximent ta’ qligħ fuq il-bejgħ;
(iii)
il-metodi, is-suppożizzjonijet ewlenin, l-inputs u l-bidliet mill-perijodu preċedenti għall-valutazzjoni tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni;
(iv)
it-trattament ta’ titolizzazzjonijiet sintetiċi jekk mhux koperti minn politiki ta’ kontabbiltà oħrajn;
(v)
kif assi bit-titolizzazzjoni pendenti huma vvalutati u jekk humiex miżmuma fil-portafoll mhux tan-negozjar jew fil-portafoll tan-negozjar tal-istituzzjoni;
(vi)
politiki għar-rikonoxximent ta’ obbligazzjonijiet fil-karta tal-bilanċ għall-arranġamenti li jistgħu jeħtieġu li l-istituzzjoni tipprovdi appoġġ finanzjarju għall-assi titolizzati;
(k)
l-ismijiet tal-ECAIs użati għat-titolizzazzjonijiet u t-tipi ta’ skoperturi li għalihom kull aġenzija hija użata;
(l)
fejn applikabbli, deskrizzjoni tal-Approċċ ta’ Valutazzjoni Interna kif stabbilit fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 5, it-Taqsima 3, inklużi l-istruttura tal-proċess ta’ valutazzjoni interna u r-relazzjoni bejn il-valutazzjoni interna u l-klassifikazzjonijiet esterni, l-użu tal-valutazzjoni interna minbarra għall-għanijiet tal-kapital tal-Approċċ ta’ Valutazzjoni Interna, il-mekkaniżmi ta’ kontroll għall-proċess ta’ valutazzjoni interna fosthom diskussjoni tal-indipendenza, ir-responsabbiltà, u l-analiżi tal-proċess ta’ valutazzjoni interna, it-tipi ta’ skoperturi li għalihom jiġi applikat il-proċess ta’ valutazzjoni interna u l-fatturi ta’ stress li jintużaw sabiex jiġu stabbiliti livelli ta’ tisħiħ fil-kreditu, skont it-tip ta’ skopertura;
(m)
spjegazzjoni tal-bidliet sinifikanti fi kwalunkwe waħda mid-divulgazzjonijiet kwantitattivi fil-punti (n) sa (q) mill-aħħar perijodu ta’ rappurtar;
(n)
b’mod separat għall-portafoll tan-negozjar u l-portafoll mhux tan-negozjar, l-informazzjoni li ġejja maqsuma skont it-tip ta’ skopertura:
(i)
l-ammont totali ta’ skoperturi pendenti garantiti mill-istituzzjoni, b’mod separat għal titolizzazzjonijiet tradizzjonali u sintetiċi u titolizzazzjonijiet li għalihom l-istituzzjoni taġixxi biss bħala sponser;
(ii)
l-ammont aggregat ta’ pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjonijiet fil-karta tal-bilanċ miżmuma jew mixtrija u skoperturi ta’ titolizzazzjoni li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ;
(iii)
l-ammont aggregat ta’ assi bit-titolizzazzjoni pendenti;
(iv)
għal faċilitajiet garantiti soġġetti għal trattament ta’ amortizzazzjoni kmieni, l-iskoperturi aggregati miġbuda attribwiti għall-interessi tal-oriġinatur u tal-investituri rispettivament, ir-rekwiżiti kapitali aggregati mġarrba mill-istituzzjoni kontra l-interessi tal-oriġinatur u r-rekwiżiti kapitali aggregati imġarrba mill-istituzzjoni kontra l-ishma tal-investitur ta’ bilanċi miġbuda u linji mhux miġbuda;
(v)
l-ammont ta’ pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jitnaqqsu mill-fondi proprji jew ippeżati għar-riskju b’1 250 %;
(vi)
sommarju tal-attività ta’ titolizzazzjoni tal-perijodu attwali, inkluż l-ammont ta’ skoperturi titolizzati u l-qligħ jew it-telf rikonoxxut mal-bejgħ;
(o)
b’mod separat għall-portafoll tan-negozjar u l-portafoll mhux tan-negozjar, l-informazzjoni li ġejja:
(i)
l-ammont aggregat ta’ pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni miżmuma jew mixtrija u r-rekwiżiti kapitali assoċjati, maqsuma bejn l-iskoperturi ta’ titolizzazzjoni u ta’ rititolizzazzjoni u maqsuma ulterjorment f’għadd sinifikanti ta’ faxex ta’ piż tar-riskju jew rekwiżit kapitali, għal kull approċċ ta’ rekwiżiti kapitali użat;
(ii)
l-ammont aggregat ta’ skoperturi ta’ rititolizzazzjoni miżmuma jew mixtrija maqsuma skont l-iskopertura qabel u wara l-hedging/l-assigurazzjoni u l-iskopertura għall-garanti finanzjarji, maqsuma skont il-kategoriji ta’ affidabbiltà kreditizja tal-garanti jew isem il-garanti;
(p)
għall-portafoll mhux tan-negozjar u rigward l-iskoperturi garantiti mill-istituzzjoni, l-ammont ta’ assi danneġġati/wara d-data tal-għeluq garantiti u t-telf rikonoxxut mill-istituzzjoni matul il-perijodu attwali, it-tnejn li huma maqsumin skont it-tip ta’ skopertura;
(q)
għall-portafoll tan-negozjar, l-iskoperturi totali pendenti garantiti mill-istituzzjoni u soġġetti għal rekwiżit kapitali għar-riskju tas-suq, maqsuma f’tradizzjonali/sintentiċi u skont it-tip ta’ skopertura;
(r)
fejn applikabbli, jekk l-istituzzjoni tkun ipprovdiet appoġġ fit-termini tal-Artikolu 248(1) u l-impatt fuq il-fondi proprji.
Artikolu 450
Politika ta’ rimunerazzjoni
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw tal-anqas l-informazzjoni li ġejja, dwar il-politika ta’ rimunerazzjoni u l-prattiki tal-istituzzjoni għal dawk il-kategoriji ta’ persunal li l-attivitajiet professjonali tagħhom ikollhom impatt materjali fuq il-profil tar-riskju tagħha:
(a)
informazzjoni dwar il-proċess ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet użat sabiex tiġi ddeterminata l-politika ta’ rimunerazzjoni, kif ukoll l-għadd ta' laqgħat li jsiru mill-korp ewlieni li jissorvelja r-rimunerazzjoni matul is-sena finanzjarja, inkluża, jekk applikabbli, l-informazzjoni dwar il-kompożizzjoni u l-mandat tal-kumitat ta’ rimunerazzjoni, il-konsulent estern li s-servizzi tiegħu ntużaw għad-determinazzjoni tal-politika ta’ rimunerazzjoni u r-rwol tal-partijiet interessati rilevanti;
(b)
informazzjoni dwar ir-rabta bejn il-paga u l-prestazzjoni;
(c)
l-aktar karatteristiċi importanti tat-tfassil tas-sistema ta’ rimunerazzjoni, inkluża l-informazzjoni dwar il-kriterji użati għall-kalkolu tal-prestazzjoni u l-aġġustament tar-riskju, il-politika ta’ differiment u l-kriterji tal-vestiment;
(d)
il-proporzjon bejn ir-remunerazzjoni fissa u varjabbli stabbilita f'konformità mal-Artikolu 90(1)(g) tad-Direttiva 2013/36/UE;
(e)
informazzjoni dwar il-kriterji tal-prestazzjoni li fuqhom huwa bbażat l-intitolament għal ishma, opzjonijiet jew komponenti varjabbli ta’ rimunerazzjoni;
(f)
il-parametri ewlenin u r-raġuni għal kull skema ta’ komponent varjabbli u kull benefiċċju ieħor mhux fi flus;
(g)
informazzjoni kwantitattiva aggregata dwar ir-rimunerazzjoni, maqsuma skont il-qasam tan-negozju;
(h)
informazzjoni kwantitattiva aggregata dwar ir-rimunerazzjoni, maqsuma skont il-ġestjoni superjuri u l-membri tal-persunal li l-azzjonijiet tagħhom ikollhom impatt materjali fuq il-profil tar-riskju tal-istituzzjoni, li tindika dan li ġej:
(i)
l-ammonti ta’ rimunerazzjoni għas-sena finanzjarja, maqsuma f’rimunerazzjoni fissa u varjabbli, u n-numru ta’ benefiċjarji;
(ii)
l-ammonti u l-forom ta’ rimunerazzjoni varjabbli, maqsuma fi flus, ishma, strumenti relatati mal-ishma u tipi oħra;
(iii)
l-ammonti ta’ rimunerazzjoni ddiferita pendenti, maqsuma f’porzjonijiet vestiti u mhux vestiti;
(iv)
l-ammonti ta’ rimunerazzjoni ddiferita mogħtija matul is-sena finanzjarja, imħallsa u mnaqqsa permezz ta’ aġġustamenti tal-prestazzjoni;
(v)
ħlasijiet għal kuntratti ġodda u għal terminazzjonijiet li jsiru matul is-sena finanzjarja, u l-għadd ta’ benefiċjarji ta’ dawn il-ħlasijiet;
(vi)
l-ammonti ta’ ħlasijiet għal terminazzjonijiet mogħtija matul is-sena finanzjarja, l-għadd ta’ benefiċjarji u l-ogħla għotja ta’ dan it-tip lil persuna waħda;
(i)
l-għadd ta’ individwi li jingħataw rimunerazzjoni ta’ EUR 1 miljun jew aktar f’sena finanzjarja, għal remunerazzjoni ta' bejn EUR 1 miljun u EUR 5 miljun maqsuma f’faxex ta’ pagamenti ta’ EUR 500 000 u għal remunerazzjoni ta' EUR 5 miljun u aktar maqsuma f’faxex ta’ pagamenti ta’ EUR 1 miljun;
(j)
fuq talba mill-Istat Membru jew l-awtorità kompetenti, ir-remunerazzjoni totali għal kull membru tal-korp amministrattiv jew l-amministrazzjoni għolja.
2. Għall-istituzzjonijiet li huma sinifikanti f’termini ta’ daqs, organizzazzjoni interna u n-natura, l-ambitu u l-kumplessità tal-attivitajiet tagħhom, l-informazzjoni kwantitattiva msemmija f’dan l-Artikolu għandha tkun disponibbli wkoll għall-pubbliku fil-livell ta' membri tal-korp amministrattiv.
L-istituzzjonijiet għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti stabbiliti f’dan l-Artikolu b’mod li huwa xieraq għad-daqs, l-organizzazzjoni interna u n-natura, l-ambitu u l-kumplessità tal-attivitajiet tagħhom u mingħajr preġudizzju għad-Direttiva 95/46/KE.
Artikolu 451
Lieva finanzjarja
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja dwar il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja tagħhom ikkalkulat fl-Artikolu 429 u l-ġestjoni tagħhom tar-riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva:
(a)
il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja u l-mod kif l-istituzzjoni tapplika l-Artikolu 499(2) u (3);
(b)
tqassim tal-miżura tal-iskoperturi totali kif ukoll rikonċiljazzjoni tal-miżura tal-iskopertura totali bl-informazzjoni rilevanti divulgata f'dikjarazzjonijiet finanzjarji ppublikati;
(c)
fejn applikabbli, l-ammont ta' elementi fiduċjarji li għalihom ikun ġie rtirat ir-rikonoxximent skont l-Artikolu 429(11);
(d)
deskrizzjoni tal-proċessi użati għall-ġestjoni tar-riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva;
(e)
deskrizzjoni tal-fatturi li kellhom impatt fuq il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja matul il-perijodu li jirreferi għalih il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja divulgata.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi sabiex tiġi ddeterminata formula uniformi għad-divulgazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 u l-istruzzjonijiet dwar kif tintuża din il-formula.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sat-30 ta’ Ġunju 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
TITOLU III
REKWIŻITI TA' KWALIFIKA GĦALL-UŻU TA' STRUMENTI JEW METODOLOĠIJI PARTIKOLARI
Artikolu 452
L-użu tal-Approċċ IRB għar-riskju tal-kreditu
L-istituzzjonijiet li jikkalkolaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju bl-Approċċ IRB għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-permess tal-awtorità kompetenti għall-approċċ jew transizzjoni approvata;
(b)
spjegazzjoni u analiżi ta’:
(i)
l-istruttura tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni interna u r-relazzjoni bejn il-klassifikazzjoni interna u dik esterna;
(ii)
l-użu ta’ stimi interni għajr għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju f'konfomità mal-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3;
(iii)
il-proċess għall-ġestjoni u r-rikonoxximent tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu;
(iv)
il-mekkaniżmi ta’ kontroll għas-sistemi ta’ klassifikazzjoni inkluża deskrizzjoni tal-indipendenza, ir-responsabbiltà, u l-analiżi tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni;
(c)
deskrizzjoni tal-proċess ta’ klassifikazzjoni interna, mogħtija b’mod separat għall-klassijiet ta’ skoperturi li ġejjin:
(i)
gvernijiet ċentrali u banek ċentrali;
(ii)
istituzzjonijiet;
(iii)
għoti ta' self speċjalizzat lill-impriżi, inklużi SMEs u riċevibbli korporattivi mixtrija;
(iv)
fil-livell ta' konsumatur, għal kull kategorija ta’ skopertura li jikkorrispondu għaliha l-korrelazzjonijiet differenti fl-Artikolu 154(1) sa (4);
(v)
ekwitajiet;
(d)
il-valuri tal-iskopertura għal kull klassi ta’ skopertura speċifikata fl-Artikolu 147. Skoperturi għall-gvernijiet ċentrali u l-banek ċentrali, l-istituzzjonijiet u l-impriżi fejn l-istituzzjonijiet jużaw l-istimi proprji tal-LGDs jew fatturi ta’ konverżjoni għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għandhom jiġu ddivulgati b’mod separat mill-iskoperturi li l-istituzzjonijiet ma jużawx dawn l-istimi għalihom;
(e)
għal kull klassi ta’ skopertura għal gvernijiet ċentrali u banek ċentrali, istituzzjonijiet, impriżi u ekwitajiet, u fuq numru suffiċjenti ta’ gradi ta’ debitur (inkluża l-inadempjenza) sabiex tkun tista’ ssir differenzazzjoni utli tar-riskju ta’ kreditu, l-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw:
(i)
l-iskoperturi totali, inklużi għall-klassijiet ta’ skoperturi tal-gvernijiet ċentrali u l-banek ċentrali, l-istituzzjonijiet u l-impriżi, is-somma tas-self pendenti u l-valuri tal-iskoperturi għal impenji mhux miġbuda; u l-ammont pendenti għall-ekwitajiet;
(ii)
il-piż medju tar-riskju ppeżat skont l-iskopertura;
(iii)
għall-istituzzjonijiet li jużaw l-istimi proprji ta’ fatturi ta’ konverżjoni għall-kalkolu tal-ammonti tal-iskoperturi ppeżati skont ir-riskju, l-ammont ta’ impenji mhux miġbuda u l-valuri medji tal-iskoperturi ppeżati skont l-iskopertura għal kull klassi ta’ skopertura;
(f)
Għall-klassi ta’ skopertura fil-livell ta' konsumatur u għal kull waħda mill-kategoriji stipulat fil-punt (c)(iv), jew id-divulgazzjonijiet imsemmija fil-punt (e) (jekk applikabbli, fuq bażi aggregata), jew analiżi ta’ skoperturi (self pendenti u l-valuri tal-iskoperturi għal impenji mhux miġbuda) kontra numru suffiċjenti ta’ livelli EL sabiex tkun tista’ ssir differenzazzjoni utli tar-riskju ta’ kreditu (jekk applikabbli, fuq bażi aggregata);
(g)
l-aġġustamenti attwali tar-riskju ta’ kreditu speċifiku fil-perijodu preċedenti għal kull klassi ta’ skopertura (fil-livell ta' konsumatur, għal kull kategorija kif stipulat fil-punt (c)(iv) u kif huma differenti mill-esperjenza tal-passat;
(h)
deskrizzjoni tal-fatturi li ħallew impatt fuq l-esperjenza ta’ telf fil-perijodu preċedenti (pereżempju, l-istituzzjoni esperjenzat rati ta’ inadempjenza ogħla mill-medja, jew LGDs u fatturi ta’ konverżjoni ogħla mill-medja);
(i)
l-istimi tal-istituzzjoni abbażi tar-riżultati attwali fuq perijodu itwal. Bħala minimu, dawn għandhom jinkludu informazzjoni fuq l-istimi ta’ telf abbażi tat-telf attwali f’kull klassi ta’ skopertura (fil-livell ta' konsumatur, għal kull kategorija kif stipulat fil-punt (c)(iv) fuq perijodu suffiċjenti sabiex jippermetti stima utli tal-prestazzjoni tal-proċessi ta’ klassifikazzjoni interna għal kull klassi ta’ skopertura (fil-livell ta' konsumatur għal kull waħda mill-kategoriji kif stipulat fil-punt (c)(iv). Fejn xieraq, l-istituzzjonijiet għandhom jaqsmu aktar din l-informazzjoni sabiex jipprovdu analiżi tal-PD u, għall-istituzzjonijiet li jużaw l-istimi tal-LGDs u/jew il-fatturi ta’ konverżjoni proprji, ir-riżultati tal-LGD u l-fattur ta’ konverżjoni abbażi tal-istimi provduti fid-divulgazzjonijiet tal-valutazzjoni tar-riskju kwantitattiv stipulat f'dan l-Artikolu;
(j)
għall-iskoperturi tal-klassijiet kollha speċifikati fl-Artikolu 147 u għal kull kategorija ta’ skoperturi li jikkorrispondu għalihom il-korrelazzjonijiet differenti fl-Artikolu 154(1) sa (4):
(i)
għall-istituzzjonijiet li jużaw l-istimi tal-LGD tagħhom stess għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju, il-medja tal-LGD u l-PD ppeżati skont l-iskoperturi f’perċentwal għal kull żona ġeografika rilevanti tal-iskoperturi għall-kreditu;
(ii)
għall-istituzzjonijiet li ma jużawx l-istimi tal-LGD tagħhom stess, il-medja tal-PD ippeżata skont l-iskoperturi f’perċentwal għal kull żona ġeografika rilevanti tal-iskoperturi għall-kreditu.
Għall-finijiet tal-punt (c), id-deskrizzjoni għandha tinkludi t-tipi ta’ skoperturi inklużi fil-klassi ta’ skopertura, id-definizzjonijiet, il-metodi u d-data għall-valutazzjoni u l-validazzjoni tal-PD u, jekk applikabbli, l-LGD u l-fatturi ta’ konverżjoni, inklużi s-suppożizzjonijiet użati fid-derivazzjoni ta’ dawn il-varjabbli, u d-deskrizzjonijiet ta’ devjazzjonijiet materjali mid-definizzjoni ta’ inadempjenza kif stabbilit fl-Artikolu 178, inklużi s-segmenti l-kbar affettwati minn tali devjazzjonijiet.
Għall-finijiet tal-punt (j), iż-żona ġeografika rilevanti tal-iskoperturi għall-kreditu tfisser skoperturi fl-Istati Membri fejn l-istituzzjoni ġiet awtorizzata u l-Istati Membri jew pajjiżi terzi li fihom l-istituzzjonijiet iwettqu attivitajiet permezz ta’ fergħa jew sussidjarja.
Artikolu 453
Użu ta’ tekniki ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu
L-istituzzjonijiet li japplikaw tekniki ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-politiki u l-proċessi għan-netting li jidher kif ukoll dak li ma jidhirx fil-karti tal-bilanċ, u indikazzjoni li turi sa fejn l-entità tagħmel użu minnhom;
(b)
il-politiki u l-proċessi għall-valutazzjoni u l-ġestjoni tal-kollateral;
(c)
deskrizzjoni tat-tipi ewlenin ta’ kollateral meħuda mill-istituzzjoni;
(d)
it-tipi ewlenin ta’ garanti u l-kontroparti tad-derivat ta’ kreditu u l-affidabbiltà kreditizja tagħhom;
(e)
informazzjoni dwar konċentrazzjonijiet tar-riskju tas-suq jew ta’ kreditu fil-mitigazzjoni ta’ kreditu li ssir;
(f)
għall-istituzzjonijiet li jikkalkolaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ Standardizzat jew l-Approċċ IRB, iżda li ma jipprovdux l-istimi proprji għal-LGDs jew il-fatturi ta’ konverżjoni fir-rigward tal-klassi ta’ skopertura, b’mod separat għal kull klassi ta’ skopertura, il-valur tal-iskoperturi totali (wara, fejn applikabbli, in-netting li jidher jew li ma jidhirx fil-karta tal-bilanċ) li huwa kopert - wara l-applikazzjoni tal-aġġustamenti ta’ volatilità - permezz ta’ kollateral finanzjarju eliġibbli, u kollateral eliġibbli ieħor;
(g)
għall-istituzzjonijiet li jikkalkolaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju taħt l-Approċċ Standardizzat jew l-Approċċ IRB, b’mod separat għal kull klassi ta’ skopertura, l-iskopertura totali (wara, fejn applikabbli, in-netting li jidher jew li ma jidhirx fil-karta tal-bilanċ) li hija koperta b'garanziji jew b'derivati tal-kreditu. Għall-klassi ta’ skopertura tal-ekwitajiet, dan ir-rekwiżit japplika għal kull approċċ previst fl-Artikolu 155.
Artikolu 454
Użu tal-Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu għar-riskju operattiv
L-istituzzjonijiet li jużaw l-Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu stabbiliti fl-Artikoli 321 sa 324 għall-kalkolu tar-rekwiżiti tal-fondi proprji tagħhom għar-riskju operattiv għandhom jiddivulgaw deskrizzjoni tal-użu ta’ assigurazzjonijiet u mekkaniżmi oħra ta’ trasferiment tar-riskji għall-finijiet ta’ mitigazzjoni ta’ dan ir-riskju.
Artikolu 455
Użu tal-Mudelli Interni tar-Riskju tas-Suq
L-istituzzjonijiet li jikkalkolaw ir-rekwiżiti kapitali tagħhom skont l-Artikolu 363 għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja:
(a)
għal kull subportafoll kopert:
(i)
il-karatteristiċi tal-mudelli użati;
(ii)
fejn applikabbli, għall-mudelli interni għar-riskju ta’ inadempjenza inkrimentali u ta’ migrazzjoni u għan-negozjar ta’ korrelazzjoni, il-metodoloġiji użati u r-riskji kkalkulati permezz tal-użu ta’ mudell intern inkluża deskrizzjoni tal-approċċ użat mill-istituzzjoni sabiex jiġu ddeterminati l-perijodi ta’ likwidità, il-metodoloġiji użati sabiex tinkiseb valutazzjoni tal-kapital li hija konsistenti mal-istandard ta’ solidità meħtieġ u l-approċċi użati fil-validazzjoni tal-mudell;
(iii)
deskrizzjoni tal-ittestjar għal stress applikat għas-subportafoll;
(iv)
deskrizzjoni tal-approċċi użati għall-ittestjar b’lura u l-validazzjoni tal-preċiżjoni u l-konsistenza tal-mudelli interni u l-proċessi ta’ mudellar;
(b)
l-ambitu tal-permess mill-awtorità kompetenti;
(c)
deskrizzjoni tal-firxa u l-metodoloġiji għall-konformità mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikoli 104 u 105;
(d)
l-ogħla, l-inqas u l-valur medju ta’ dawn li ġejjin:
(i)
il-kalkoli ta’ kuljum tal-valur fir-riskju tul il-perijodu tar-rappurtar u fl-aħħar tal-perijodu;
(ii)
il-kalkoli tal-valur fir-riskju taħt stress tul il-perijodu tar-rappurtar u fl-aħħar tal-perijodu;
(iii)
il-figuri ta’ riskju għar-riskju ta’ inadempjenza inkrimentali u ta’ migrazzjoni u għar-riskju speċifiku tal-portafoll tan-negozjar ta’ korrelazzjoni fuq il-perijodu ta’ rappurtar u fl-aħħar tal-perijodu;
(e)
l-elementi tar-rekwiżit għall-fondi proprji kif speċifikat fl-Artikolu 364;
(f)
il-perijodu ta’ likwidità medja ppeżata għal kull subportafoll kopert mill-mudelli interni għar-riskju ta’ inadempjenza inkrimentali u ta’ migrazzjoni u għan-negozjar ta’ korrelazzjoni;
(g)
tqabbil tal-kalkoli tal-valur fir-riskju fi tmiem il-ġurnata ta' kull ġurnata mal-bidliet ta’ ġurnata waħda fil-valur tal-portafoll sa tmiem il-jum ta’ xogħol sussegwenti flimkien ma’ analiżi ta’ kull qbiż importanti fil-valur matul il-perijodu ta’ rappurtar.
PARTI DISGĦA
ATTI DDELEGATI U ATTI TA' IMPLIMENTAZZJONI
Artikolu 456
Atti ddelegati
1. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa sabiex tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 462, dwar il-kwistjonijiet li ġejjin:
(a)
jiġu ċċarati d-definizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 4, 5, 142, 153, 192, 242, 272, 300, 381 u 411 sabiex tiġi żgurata applikazzjoni uniformi ta’ dan ir-Regolament;
(b)
jiġu ċċarati d-definizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 4, 5, 142, 153, 192, 242, 272, 300, 381 u 411sabiex jitqiesu, fl-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament, l-iżviluppi fis-swieq finanzjarji;
(c)
emenda fil-lista tal-klassijiet ta’ skopertura fl-Artikoli 112 u 147 sabiex jitqiesu l-iżviluppi fis-swieq finanzjarji;
(d)
l-ammont speċifikat fil-punt (c) tal-Artikolu 123, l-Artikolu 147(5)(a), l-Artikolu 153(4) u l-Artikolu 162(4), sabiex jitqiesu l-effetti tal-inflazzjoni;
(e)
il-lista u klassifikazzjoni tal-punti barra l-karta tal-bilanċ fl-Annessi I u II, sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji;
(f)
aġġustament fil-kategoriji tad-ditti ta' investiment fl-Artikolu 95(1) u l-Artikolu 96(1) sabiex jitqiesu l-iżviluppi fis-swieq finanzjarji;
(g)
kjarifika tar-rekwiżit stabbilit fl-Artikolu 97 sabiex tkun żgurata applikazzjoni uniformi ta’ dan ir-Regolament.
(h)
emendar tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji kif stipulat fl-Artikoli 301 sa 311 ta' dan ir-Regolament u l-Artikoli 50a sa 50d tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 biex jittieħed kont ta’ żviluppi jew emendi għall-istandards internazzjonali għall-iskoperturi għal kontroparti ċentrali;
(i)
kjarifika tat-termini msemmija fir-rinunzji li jinsabu fl-Artikolu 400;
(j)
emendar tal-kalkolu kapitali u l-kalkolu tal-iskopertura totali tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja msemmija fl-Artikolu 429(2) sabiex jiġi kkoreġut kwalunkwe nuqqas misjub fuq il-bażi ta’ rappurtar imsemmi fl-Artikolu 430(1) qabel ma l-proporzjon ta’ lieva finanzjarja jkun irid jiġi ppubblikat mill-istituzzjonijiet kif stabbilit fl-Artikolu 451(1)(a).
2. L-ABE għandha tissorvelja r-rekwiżiti ta' fondi proprji għar-riskju ta’ aġġustament tal-valutazzjoni tal-kreditu u sal-1 ta’ Jannar 2015 għandha tippreżenta rapport lill-Kummissjoni. B'mod partikolari, ir-rapport għandu jivvaluta:
(a)
it-trattament tar-riskju ta’ CVA bħala tariffa indipendenti minflok komponent intergrat tal-qafas tar-riskju tas-suq;
(b)
il-kamp ta' applikazzjoni tat-tariffa tar-riskju ta’ CVA inkluża l-eżenzjoni fl- Artikolu 482;
(c)
koperturi eliġibbli;
(d)
il-kalkolu ta’ rekwiżiti ta' kapital tar-riskju ta’ CVA.
Abbażi ta' dak ir-rapport u fejn is-sejbiet huma b'tali mod li jkun meħtieġ li l-Kummissjoni għandha wkoll tingħata s-setgħa tadotta att iddelegat skont l-Artikolu 462 biex temenda l-Artikolu 381, l-Artikolu 382(1) sa (3) u l-Artikoli 383 sa 386 li jikkonċernaw dawk l-elementi.
Artikolu 457
Aġġustamenti u korrezzjonijiet tekniċi
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta l-atti ddelegati skont l-Artikolu 462, sabiex tagħmel aġġustamenti u korrezzjonijiet tekniċi tal-elementi li mhumiex essenzjali fid-dispożizzjonijiet li ġejjin sabiex jitqiesu l-iżviluppi fil-prodotti jew l-attivitajiet finanzjarji ġodda, sabiex tagħmel aġġustamenti b’kont meħud tal-iżviluppi wara l-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament f’atti leġislattivi oħra tal-Unjoni dwar is-servizzi finanzjarji u l-kontabbiltà inklużi l-istandards tal-kontabbiltà bbażati fuq ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002:
(a)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-kreditu stabbiliti fl-Artikoli 111 sa 134, u fl-Artikoli 143 sa 191;
(b)
l-effetti tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu skont l-Artikoli 193 sa 241;
(c)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għat-titolizzazzjoni stabbiliti fl-Artikoli 242 sa 266;
(d)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskji ta’ kreditu tal-kontroparti skont l-Artikoli 272 sa 311;
(e)
ir-rekwiżiti ta' fondi proprji għar-riskju operattiv stabbiliti fl-Artikoli 315 sa 324;
(f)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tas-suq stabbiliti fl-Artikoli 325 sa 377;
(g)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tas-saldu stabbiliti fl-Artikoli 378 u 379;
(h)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-aġġustament tal-valutazzjoni tal-kreditu stabbiliti fl-Artikoli 383, 384 u 386;
(i)
Il-Parti Tnejn u l-Artikolu 99 biss bħala riżultat tal-iżviluppi fl-istandards tal-kontabbiltà jew ir-rekwiżiti li jqisu l-leġislazzjoni tal-Unjoni.
Artikolu 458
Riskju makroprudenzjali jew sistemiku identifikat fil-livell ta' Stat Membru
1 L-Istati Membri għandhom jinnominaw l-awtorità responsabbli għall-applikazzjoni ta' dan l-Artikolu. Din l-awtorità għandha tkun l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nominata.
2. Fejn l-awtorità determinata skont il-paragrafu 1 tidentifika tibdil fl-intensità tar-riskju makroprudenzjali jew sistemiku fis-sistema finanzjarja bil-potenzjal ta' konsegwenzi negattivi serji għas-sistema finanzjarja u l-ekonomija reali fi Stat Membru speċifiku u li dik l-awtorità tqis li jkun aħjar li jiġu indirizzati permezz ta' miżuri nazzjonali aktar stretti, hija għandha tinnotifika lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kummissjoni, lill-BERS u lill-ABE b'dan il-fatt u għandha tippreżenta evidenza kwantitattiva u kwalifikattiva rilevanti ta' dawn kollha li ġejjin:
(a)
il-bidliet fl-intensità tar-riskju makroprudenzjali jew sistemiku;
(b)
ir-raġunijiet għalfejn tali bidliet jistgħu joħolqu theddida għall-istabbiltà finanzjarja fil-livell nazzjonali;
(c)
ġustifikazzjoni dwar għalfejn l-Artikoli 124 u 164 ta' dan ir-Regolament u l-Artikoli 101, 103, 104, 105, 133, u 136 tad-Direttiva 2013/36/UE ma jistgħux jindirizzaw b'mod adegwat ir-riskju makroprudenzjali jew sistemiku identifikat, b'kont meħud tal-effettività relattiva ta' dawk il-miżuri;
(d)
abbozz ta' miżuri nazzjonali għal istituzzjonijiet awtorizzati domestikament, jew sottogrupp ta' dawk l-istituzzjonijiet, maħsuba għall-mitigazzjoni tal-bidliet fl-intensità tar-riskju u dwar:
(i)
il-livell ta' fondi proprji stabbiliti fl-Artikolu 92;
(ii)
ir-rekwiżiti għal skoperturi kbar stabbiliti fl-Artikolu 392 u l-Artikolu 395 sa 403;
(iii)
ir-rekwiżiti ta' divulgazzjoni pubblika stabbiliti fl-Artikoli 431 sa 455; jew
(iv)
il-livell tar-riżerva ta' konservazzjoni ta’ kapital imniżżla fl-Artikolu 129 tad-Direttiva 2013/36/UE.
(v)
rekwiżiti ta' likwidità kif imniżżel fil-Parti Sitta;
(vi)
piżijiet tar-riskju għall-individwar ta' bżieżaq spekulattivi ta' assi fis-settur tal-proprjetà residenzjali u kummerċjali; jew
(vii)
skoperturi fi ħdan is-settur finanzjarju;
(e)
spjegazzjoni dwar għaliex l-abbozzi ta' miżuri jitqiesu xierqa, effettivi u proporzjonati mill-awtorità determinata skont il-paragrafu 1 biex tiġi indirizzata s-sitwazzjoni; u
(f)
valutazzjoni tal-impatt pożittiv jew negattiv probabbli tal-abbozzi ta' miżuri fuq is-suq intern abbażi ta' informazzjoni li hija disponibbli għall-Istat Membru kkonċernat.
3. Meta jkunu awtorizzati japplikaw miżuri nazzjonali skont dan l-Artikolu, l-awtoritajiet determinati skont il-paragrafu 1 għandhom jipprovdu lill-awtoritajiet kompetenti rilevanti jew lill-awtoritajiet nominati fi Stati Membri l-informazzjoni rilevanti kollha.
4. Is-setgħa biex jiġi adottat att ta' implimentazzjoni li jirrifjuta l-abbozzi ta' miżuri nazzjonali msemmija fil-punt (d) tal-paragrafu 2 tingħata lill-Kunsill, li jaġixxi b'maġġoranza kwalifikata, fuq proposta mill-Kummissjoni.
Il-BERS u l-ABE għandhom, fi żmien xahar minn meta jirċievu n-notifika msemmija fil-paragrafu2, jagħtu l-opinjonijiet tagħhom dwar il-punti msemmijin f'dak il-paragrafu lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-Istat Membru kkonċernat.
Waqt li tieħu l-akbar kont tal-opinjonijiet imsemmijin fit-tieni subparagrafu u jekk ikun hemm evidenza robusta, qawwija u dettaljata li l-miżura ser ikollha impatt negattiv fuq is-suq intern li tegħleb il-benefiċċji tal-istabbilità finanzjarja li jirriżultaw fi tnaqqis tar-riskji makroprudenzjali jew sistemiċi identifikati, il-Kummissjoni tista', fi żmien xahar, tipproponi lill-Kunsill att ta' implimentazzjoni li jirrifjuta l-abbozzi ta' miżuri nazzjonali.
Fin-nuqqas ta' proposta tal-Kummissjoni f'dak il-perijodu ta' xahar, l-Istat Membru kkonċernat jista' b'mod immedjat jadotta l-abbozz ta' miżuri nazzjonali għal perijodu ta' mhux aktar minn sentejn jew sal-waqt meta ir-riskju makroprudenzjali jew sistemiku ma jibqax jeżisti jekk dan iseħħ qabel.
Il-Kunsill għandu jiddeċiedi dwar il-proposta tal-Kummissjoni fi żmien xahar wara l-wasla tal-proposta u jiddikjara r-raġunijiet għar-rifjut jew le tal-abbozz ta' miżuri nazzjonali.
Il-Kunsill għandu jirrifjuta biss l-abbozz ta' miżuri nazzjonali proposti jekk iqis li waħda jew iżjed mill-kondizzjonijiet li ġejjin ma tkunx ġiet osservata:
(a)
it-tibdil fl-intensità tar-riskju makroprudenzjali jew sistemiku jkunu ta' tali natura li jkunu ta' riskju għall-istabbiltà finanzjarja fil-livell nazzjonli;
(b)
l-Artikoli 124 u 164 ta' dan ir-Regolament u l-Artikoli 101, 103, 104, 105, 133 u 136 tad-Direttiva 2013/36/UE[ ma jistgħux jindirizzaw b'mod adegwat ir-riskju makroprudenzjali jew sistemiku identifikat, b'kont meħud tal-effettività relattiva ta' dawk il-miżuri;
(c)
l-abbozzi talmiżuri nazzjonali huma iktar adatti biex jindirizzaw ir-riskju makroprudenzjali jew sistemiku identifikat u ma jinvolvux effetti negattivi sproporzjonati fuq is-sistema finanzjarja kollha, jew partijiet minnha, fi Stati Membri oħrajn jew fl-Unjoni kollha, għalhekk b'mod li jifformaw jew joħolqu ostakolu għall-funzjonament tas-suq intern;
(d)
il-kwistjoni tikkonċerna biss Stat Membru wieħed; u
(e)
ir-riskji ma jkunux diġà ġew indirizzati minn miżuri oħrajn f'dan ir-Regolament jew fid-Direttiva 2013/36/UE
Il-valutazzjoni tal-Kunsill għandha tikkunsidra l-opinjoni tal-BERS u l-ABE u għandha tkun ibbażata fuq l-evidenza ppreżentata f'konformità mal-paragrafu 1 mill-awtorità determinata skont il-paragrafu 1.
Fin-nuqqas ta' att ta' implimentazzjoni tal-Kunsill li tirrifjuta l-abbozzi tal-miżuri nazzjonali fi żmien xahar minn meta tiġi riċevuta l-proposta tal-Kummissjoni, l-Istat Membru jista' jadotta l-miżuri u japplikom għal perijodu ta' mhux aktar minn sentejn jew sal-waqt meta ir-riskju makroprudenzjali jew sistemiku ma jibqax jeżisti jekk dan iseħħ qabel.
5. Stati Membri oħra jistgħu jirrikonoxxu l-miżuri stabbiliti skont dan l-Artikolu u japplikawhom għal fergħat awtorizzati domestikament lokalizzati fl-Istat Membru awtorizzat li japplika l-miżuri.
6. Fejn l-Istati Membri jirrikonoxxu l-miżuri stabbiliti skont dan l-Artikolu, huma għandhom jinnotifikaw lill-Kunsill, lill-Kummissjoni, lill-ABE, lill-BERS u lill-Istat Membru awtorizzat li japplika l-miżuri.
7. Meta jkun qed jiddeċiedi jekk jirrikonoxxix il-miżuri stabbiliti skont dan l-Artikolu, l-Istat Membru għandu jqis il-kriterji mniżżlin fil-paragrafu4.
8. L-Istat Membru awtorizzat biex japplika l-miżuri jista' jitlob lill-BERS biex joħroġ rakkomandazzjoni kif imsemmi fl-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1092/2010 lil Stat Membru jew aktar li ma jirrikonoxxux il-miżuri.
9. Qabel l-iskadenza tal-awtorizzazzjoni maħruġa skont il-paragrafu4, l-Istat Membru għandu, f'konsultazzjoni mal-BERS u l-ABE jirrevedi s-sitwazzjoni u jista' jadotta, f'konformità mal-proċedura msemmija fil-paragrafu4, deċiżjoni ġdida għall-estensjoni tal-perijodu tal-applikazzjoni tal-miżuri nazzjonali kull darba għal sena waħda addizzjonali. Wara l-ewwel estensjoni, il-Kummissjoni għandha, f'konsultazzjoni mal-BERS u l-ABE, tirrevedi s-sitwazzjoni tal-inqas darba fis-sena.
10. Minkejja l-proċedura kif stabbilita fil-paragrafi 3 sa 9, l-Istati Membri għandhom jitħallew iżidu l-piżijiet tar-riskju 'l fuq minn dawk previsti f’dan ir-Regolament ta' mhux aktar minn 25 %, għal dawk l-iskoperturi identifikati fil-punti (vi) u (vii) tal-paragrafu 2(d) ta’ dan l-Artikolu) u jirrestrinġu l-limitu ta' skopertura kbira prevista fl-Artikolu 395 ta' mhux aktar minn 15 % għal perijodu ta' mhux aktar minn sentejn jew sakemm ir-riskju makroprudenzjali jew sistemiku ma jibqax jeżisti jekk dan iseħħ qabel, dment li l-kondizzjonijiet u r-rekwiżiti tan-notifika fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu jiġu sodisfatti.
Artikolu 459
Rekwiżiti prudenzjali
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa sabiex tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 462, sabiex timponi, għal perijodu ta’ sena, rekwiżiti prudenzjali aktar stretti għal skoperturi fejn dan huwa neċessarju sabiex jiġu indirizzati l-bidliet fl-intensità tar-riskji mikroprudenzjali u makroprudenzjali li jirriżultaw minn żviluppi fis-suq fl-Unjoni jew barra l-Unjoni li jaffettwaw lill-Istati Membri kollha, u fejn l-istrumenti ta' dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE mhumiex biżżejjed biex jindirizzaw dawn ir-riskji, b'mod partikolari fuq ir-rakkomandazzjoni jew l-opinjoni tal-BERS jew l-ABE, dwar:
(a)
il-livell ta' fondi proprji stabbilit fl-Artikolu 92;
(b)
ir-rekwiżiti għal skoperturi kbar stabbiliti fl-Artikolu 392 u l-Artikoli 395 sa 403;
(c)
ir-rekwiżiti ta' divulgazzjoni pubblika stabbiliti fl-Artikoli 431 sa 455.
Mill-inqas darba fis-sena, il-Kummissjoni megħjuna mill-BERS, għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar żviluppi tas-suq li potenzjalment jitolbu l-użu ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 460
Likwidità
1. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa sabiex tadotta att iddelegat skont l-Artikolu 462 sabiex tispeċifika fid-dettall ir-rekwiżit ġenerali stabbilit fl-Artikolu 412(1). L-att iddelegat adottat skont dan il-paragrafu għandu jkun ibbażat fuq l-elementi li għandhom jiġu rrappurtati skont il-Parti Sitta, Titolu II u l-Anness III, għandu jispeċifika ċ-ċirkostanzi li fihom l-awtoritajiet kompetenti għandhom jimponu livelli speċifiċi ta' flussi ’il ġewwa u ’l barra fuq istituzzjonijiet ta’ kreditu sabiex ikunu koperti r-riskji speċifiċi li huma esposti għalihom, u għandu jirrispetta l-limiti massimi stabbiliti fil-paragrafu 2.
2. Ir-rekwiżit ta' kopertura għal-likwidità msemmi fl-Artikolu 412 għandu jiġi introdott f'konformità mal-introduzzjoni gradwali li ġejja:
(a)
60 % tar-rekwiżit ta' kopertura għal-likwidità fl-2015;
(b)
70 % mill-1 ta’ Jannar 2016;
(c)
80 % mill-1 ta’ Jannar 2017;
(d)
100 % mill-1 ta’ Jannar 2018.
Għal dan il-għan, il-Kummissjoni għandha tieħu kont tar-rapporti msemmijin fl-Artikolu 509(1), (2) u (3) u l-istandards internazzjonali żviluppati mill-fora internazzjonali kif ukoll l-ispeċifiċatijiet tal-Unjoni.
Il-Kummissjoni għandha tadotta l-att iddelegat imsemmi fil-paragrafu 1 sat-30 ta’ Ġunju 2014. Dan għandu jidħol fis-seħħ sal-31 ta’ Diċembru 2014, iżda ma għandux japplika qabel l-1 ta’ Jannar 2015.
Artikolu 461
Reviżjoni tal-introduzzjoni gradwali tar-rekwiżit ta’ kopertura tal-likwidità
1. L-ABE għandha, wara li tikkonsulta lill-BERS, tirrapporta lill-Kummissjoni sat-30 ta’ Ġunju 2016 dwar jekk l-introduzzjoni gradwali tar-rekwiżit ta’ kopertura tal-likwidità speċifikata fl-Artikolu 460(2) għandhiex tiġi emendata. Din l-analiżi għandha tieħu kont dovut tal-iżviluppi regolatorji tas-suq u dawk internazzjonli kif ukoll tal-ispeċifiċatijiet tal-Unjoni.
Fir-rapport tagħha, l-ABE għandha tivvaluta b'mod partikolari introduzzjoni diferita tal-istandard mimimu vinkolanti ta' 100 %, sal-1 ta’ Jannar 2019. Ir-rapport għandu jieħu kont tar-rapporti annwali msemmijin fl-Artikolu 509(1), id-data dwar is-suq rilevanti u r-rakkomandazzjonijiet tal-awtoritajiet kompetenti kollha.
2. Fejn meħtieġ biex jiġu indirizzati l-iżviluppi fis-swieq u żviluppi oħrajn, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta att iddelegat f'konformità mal-Artikolu 462 sabiex tibdel l-introduzzjoni gradwali speċifikata fl-Artikolu 460 u tiddiferixxi sal-2019 l-introduzzjoni ta' standard mimimu vinkolanti ta' 100 % għar-rekwiżit ta' kopertura għal-likwidità stabbilit fl-Artikolu 412(1) u biex fl-2008 tapplika standard mimimu vinkolanti ta' 90 % għar-rekwiżit tal-kopertura tal-likwidità.
Għall-għanijiet ta' valutazzjoni tal-ħtieġa ta' diferiment il-Kummissjoni għandha tieħ kont tar-rapport u l-valutazzjoni msemmija fil-paragrafu 1.
Att iddelegat adottat f'konformità ma' dan l-Artikolu m'għandux japplika qabel l-1 ta’ Jannar 2018 u għandu jidħol fis-seħħ sat-30 ta’ Ġunju 2017.
Artikolu 462
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa tal-adozzjoni ta’ atti ddelegati qiegħda tingħata lill-Kummissjoni soġġetta għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħat tal-adozzjoni ta' atti ddelegati msemmija fl-Artikoli 456 sa 460 għandha tkun ikkonferita għal perijodu indeterminat ta' żmien minn 31 ta’ Diċembru 2014.
3. Id-delega tas-setgħat imsemmija fl-Artikoli 456 sa 460 tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni għal revoka ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f'dik id-deċiżjoni. Għandha tidħol fis-seħħ fil-jum li jsegwi l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f'data sussegwenti li tkun speċifikata fiha. Ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att iddelegat diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah fl-istess waqt lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikoli 456 sa 460 għandu jidħol biss fis-seħħ jekk ma tiġi espressa l-ebda oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill f'perijodu ta' tliet xhur min-notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill t-tnejn li huma jkunu infurmaw lill-Kummissjoni bil-fatt li mhumiex se jqajmu oġġezzjoni. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż bi tliet xhur fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 463
Oġġezzjonijiet għall-istandards tekniċi regolatorji
Fejn il-Kummissjoni tadotta standard tekniku regolatorju skont dan ir-Regolament li jkun l-istess bħall-abbozz ta' standard tekniku regolatorju ppreżentat mill-ABE, il-perijodu li matulu l-Parlament Ewropew u l-Kunsill jistgħu joġġezzjonaw għal dak l-istandard tekniku regolatorju għandu jkun xahar mid-data ta' notifika. Fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill dak il-perijodu għandu jiġi estiz b'xahar. Permezz ta' deroga mit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 13(1) tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, il-perijodu li matulu l-Parlament Ewropew jew il-Kunsill jistgħu joġġezzjonaw għal dak l-istandard tekniku regolatorju jista', fejn adatt, jiġi estiż b'xahar ieħor.
Artikolu 464
Kumitat Bankarju Ewropew
1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna mill-Kumitat Bankarju Ewropew stabbilit bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2004/10/KE (32). Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu jkun applikabbli l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
PARTI GĦAXRA
DISPOŻIZZJONIJIET TRANSIZZJONALI, RAPPORTI, ANALIŻI U EMENDI
TITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET TRANSIZZJONALI
KAPITOLU 1
Rekwiżiti ta' fondi proprji, qligħ mhux realizzat u telf imkejjel b'valur u tnaqqis ġust
Taqsima 1
Rekwiżiti ta' fondi proprji
Artikolu 465
Rekwiżiti ta' fondi proprji
1. Permezz ta’ deroga mill-punti (a) u (b) tal-Artikolu 92(1) għandhom japplikaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji li ġejjin matul il-perijodu mill 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014:
(a)
proporzjon ta’ kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ livell li jaqa’ fil-medda ta’ 4 % sa 4,5 %;
(b)
proporzjon ta’ kapital ta' Grad 1 ta’ livell li jaqa’ fil-medda ta’ 5,5 % sa 6 %.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeterminaw u jippubblikaw il-livelli tal-proporzjonijiet ta’ kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 u ta' Grad 1 fil-meded speċifikati fil-paragrafu 1 li l-istituzzjonijiet għandhom jilħqu jew jaqbżu.
Artikolu 466
L-ewwel darba li jiġu applikati l-Istandards Internazzjonali ta’ Rappurtar Finanzjarju
B'deroga mill-Artikolu 24(2), l-awtoritajiet kompetent għandhom jagħtu lill-istituzzjonijiet li huma meħtieġa jwettqu l-valutazzjoni tal-assi u elementi li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ u d-determinazzjoni tal-fondi proprji f'konformità mal-Istandards Internazzjonali tal-Kontabbiltà kif japplikaw skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002 għall-ewwel darba fi żmien 24 xahar għall-implimentazzjoni tal-proċessi interni u r-rekwiżiti tekniċi meħtieġa.
Taqsima 2
Qligħ mhux realizzat u telf imkejjel b'valur ġust
Artikolu 467
Telf mhux realizzat ikkalkulat b'valur ġust
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 35, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-istituzzjonijiet għandhom jinkludu fil-kalkolu tal-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 tagħhom il-perċentwal applikabbli tat-telf mhux realizzat relatat mal-assi jew il-passivi kkalkulat b'valur ġust biss, u rrapurtat fuq il-karta tal-bilanċ, għajr dawk imsemmija fl-Artikolu 33 u t-telf l-ieħor kollu mhux realizzat irrapurtat bħala parti mill-kont tal-qligħ u t-telf.
2. Il-perċentwal applikabbli għall-finijiet tal-paragrafu 1 għandu jaqa’ fil-meded li ġejjin:
(a)
20 % sa 100 % matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014;
(b)
40 % sa 100 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2015 sal-31 ta’ Diċembru 2015;
(c)
60 % sa 100 %matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2016 sal-31 ta’ Diċembru 2016; u
(d)
80 % sa 100 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2017 sal-31 ta’ Diċembru 2017.
B'deroga mill-paragrafu 1, l-awtoritajiet kompetenti, f'każijiet fejn trattament bħal dan kien jiġi applikat qabel 1 ta’ Jannar 2014 jistgħu jippermettu lill-istituzzjonijiet biex ma jinkludu fl-ebda element tal-fondi proprji qligħ jew telf mhux realizzat fuq skoperturi lil gvernijiet ċentrali klassifikati fil-kategorija “Disponibbli għall-Bejgħ” tal-IAS 39 approvat mill-UE.
It-trattament stipulat fit-tieni subparagrafu għandu jiġi applikat sakemm il-Kummissjoni tkun adottat regolament abbażi tar-Regolament (KE) Nru 1606/2002 li japprova s-sostituzzjoni tal-IAS 39 mill-Istandard Internazzjonali ta’ Rappurtar Finanzjarju.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeterminaw u jippubblikaw il-perċentwal applikabbli fil-meded speċifikati fil-punti (a) sa (d) tal-paragrafu 2.
Artikolu 468
Qligħ mhux realizzat ikkalkulat b'valur ġust
1. B'deroga mill-Artikolu 35, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-istituzzjonijiet għandhom ineħħu mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 tagħhom il-perċentwal applikabbli tal-qligħ mhux realizzat relatat mal-assi jew il-passivi kkalkulat skont il-valur ġust u rrapurtat fuq il-karta tal-bilanċ, għajr dawk imsemmija fl-Artikolu 33 u l-qligħ l-ieħor kollu mhux realizzat bl-eċċezzjoni ta' dawk relatati mal-proprjetajiet tal-investiment irrapurtati bħala parti mill-kont tal-qligħ u t-telf. L-ammont reżidwu li jirriżulta m'għandux jitneħħa mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, il-perċentwal applikabbli għandu jkun ta’ 100 % matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014, u għandu, wara din id-data, jaqa’ taħt il-meded li ġejjin:
(a)
60 % sa 100 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2015 sal-31 ta’ Diċembru 2015;
(b)
40 % sa 100 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2016 sal-31 ta’ Diċembru 2016;
(c)
20 % sa 100 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2017 sal-31 ta’ Diċembru 2017.
Mill-1 ta’ Jannar 2015, fejn skont l-Artikolu 467, awtorità kompetenti teħtieġ li l-istituzzjonijiet jinkludu fil-kalkolu tal-kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 100 % tat-telf mhux realizzat ikkalkulat b'valur ġust, l-awtorità kompetenti tista' wkoll tippermetti lill-istituzzjonijiet jinkludu 100 % tal-qligħ mhux realizzat ikkalkulat b'valur ġust f'dan il-kalkolu.
Mill-1 ta’ Jannar 2015, fejn taħt l-Artikolu 467 awtorità kompetenti teħtieġ lil istituzzjonijiet li jinkludu perċentwal ta' telf mhux realizzat ikkalkulat b'valur ġust fil-kalkolu tal-kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 dik l-awtorità kompetenti ma għandhiex tistabbilixxi perċentwal applikabbli għal qligħ mhux realizzat taħt il-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu li jaqbeż il-perċentwal applikabbli għal telf mhux realizzat stabbilit skont l-Artikolu 467.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhomjiddeterminaw u jippubblikaw il-perċentwal applikabbli tal-qligħ mhux realizzat fil-meded speċifikati fil-punti (a) sa (c) tal-paragrafu 2 li ma tneħħiex mill-kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1.
4. B'deroga mill-Artikolu 33(1), matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2013 sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-istituzzjonijiet għandhom jinkludu fil-fondi proprji tagħhom il-perċentwal applikabbli, kif speċifikat fl-Artikolu 478, tal-qligħ u telf b’valur ġust minn obbligazzjonijiet tad-derivati li jirriżultaw mir-riskju tal-kreditu proprju tagħhom.
Taqsima 3
Tnaqqis
Subtaqsima 1
Taqqis minn elementi tal-ekwità komuni ta' grad 1
Artikolu 469
Tnaqqis mill-elementi tal-Ekwità Komuni ta' Grad 1
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 36(1), matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, għandu japplika dan li ġej:
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 il-perċentwal applikabbli speċifikat fl-Artikolu 478 tal-ammonti meħtieġa sabiex jitnaqqsu skont il-punti (a) sa (h) tal-Artikolu 36(1), għajr l-assi tat-taxxa differita li jistrieħu fuq il-profitabbiltà fil-ġejjieni u li jirriżultaw minn differenzi temporanji;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet rilevanti stabbiliti fl-Artikolu 472 għall-ammonti reżidwi ta’ elementi li jeħtiġilhom jitnaqqsu skont il-punti (a) sa (h) tal-Artikolu 36(1), għajr l-assi ta’ taxxa differita li jistrieħu fuq il-profitabbiltà fil-ġejjieni u li jirriżultaw minn differenzi temporanji;
(c)
l-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 il-perċentwal applikabbli speċifikat fl-Artikolu 478 tal-ammont totali li jeħtieġlu jitnaqqas skont il-punti (c) u (i) tal-Artikolu 36(1) wara li jiġi applikat l-Artikolu 470;
(d)
l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 472(5) jew (11), kif applikabbli, għall-ammont reżidwu totali tal-elementi meħtieġa sabiex jitnaqqsu skont il-punti (c) u (i) tal-Artikolu 36(1) wara li jiġi applikat l-Artikolu 470.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-porzjon tal-ammont reżidwu totali msemmi fil-punt (d) tal-paragrafu 1, li huwa soġġett għall-Artikolu 472(5), billi jinqasam l-ammont speċifikat fil-punt (a) ta' dan il-paragrafu bl-ammont speċifikat fil-punt (b) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont tal-assi tat-taxxa differita li huma dipendenti fuq il-profitabbiltà fil-ġejjieni u li jirriżultaw minn differenzi temporanji msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 470(2);
(b)
is-somma tal-ammonti msemmija fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 470(2).
3. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-porzjon tal-ammont reżidwu totali msemmi fil-punt (d) tal-paragrafu 1 li huwa soġġett għall-Artikolu 472(11) billi jinqasam l-ammont speċifikat fil-punt (a) ta' dan il-paragrafu bl-ammont speċifikat fil-punt (b) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont ta’ holdings diretti jew indiretti fl-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 imsemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 470(2);
(b)
is-somma tal-ammonti msemmija fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 470(2).
Artikolu 470
Eżenzjoni mit-tnaqqis mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1
1. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, l-elementi rilevanti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 għandhom jinkludu l-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni kkalkolati wara li jiġu applikati d-dispożizzjonijiet tal-Artikoli 32 sa 35 u wara li jsir it-tnaqqis skont il-punti (a) sa (h), (k)(ii) sa (v) u (l) tal-Artikolu 36(1), għajr assi tat-taxxa differita li jistrieħu fuq il-profitabbiltà fil-ġejjieni u li jirriżultaw minn differenzi temporanji.
2. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 48(1), matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-istituzzjonijiet ma għandhomx inaqqsu l-elementi elenkati fil-punti (a) u (b) ta' dan il-paragrafu li meta jkunu aggregati jiġu daqs jew inqas minn 15 % tal-elementi rilevanti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni:
(a)
assi tat-taxxa diferiti li jiddependu fuq il-profitabbiltà fil-ġejjieni u li jirriżultaw minn differenzi temporanji u li meta jkunu aggregati jkunu daqs jew inqas minn 10 % tal-element rilevanti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1;
(b)
fejn istituzzjoni jkollha investiment sinifikanti f’entità tas-settur finanzjarju, il-holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni fl-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ dik l-entità li meta jkunu aggregati jiġu daqs jew inqas minn 10 % tal-elementi rilevanti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1.
3. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 48(4), l-elementi eżenti mit-tnaqqis skont il-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu għandhom jiġu ppeżati skont ir-riskju b’250 %. L-elementi msemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu għandhom ikunu soġġetti għar-rekwiżiti tat-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
Artikolu 471
Eżenzjoni mit-Tnaqqis ta' Holdings ta' Ekwità f'Kumpanniji ta' Assigurazzjoni mill-Elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1
1. B'deroga mill-Artikolu 49(1), matul il-perijodu 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2022, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu li l-istituzzjonijiet ma jnaqqsux holdings ta' ekwità f'impriżi tal-assigurazzjoni, impriżi tar-riassigurazzjoni u kumpanniji azzjonarji tal-assigurazzjoni meta jkunu sodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punti (a), (c) u (e) tal-Artikolu 49(1);
(b)
l-awtoritajiet kompetenti jkunu sodisfatti bil-livell ta' kontroll tar-riskju u l-proċeduri tal-analiżi finanzjarja adottati speċifikament mill-istituzzjoni sabiex tissorvelja l-investiment fl-impriża jew kumpannija holding;
(c)
il-holdings ta' ekwità tal-istituzzjoni fl-impriża tal-assigurazzjoni, l-impriża tar-riassigurazzjoni jew kumpannija holding tal-assigurazzjoni ma jkunux aktar minn 15 % tal-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 maħruġa minn dik l-entità ta' assigurazzjoni sal-31 ta’ Diċembru 2012 u matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2013 sal-31 ta’ Diċembru 2022;
(d)
l-ammont ta' holding ta' ekwità li ma jitnaqqasx ma jkunx aktar mill-ammont miżmum fl-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 fl-impriża tal-assigurazzjoni, l-impriża tar-riassigurazzjoni jew il-kumpannija holding tal-assigurazzjoni sal-31 ta’ Diċembru 2012;
2. Il-holdings ta' ekwità li ma jitnaqqsux skont il-paragrafu 1 għandhom jikkwalifikaw bħala skoperturi u ppeżati għar-riskju f'370 %.
Artikolu 472
Elementi mhux imnaqqsa mill-Ekwità Komuni ta' Grad 1
1. B'deroga mill-punt (c) tal-Artikolu 33(1) u mill-punti (a) sa (i) tal-Artikolu 36(1), matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan l-Artikolu għall-ammonti reżidwi ta’ elementi msemmijin fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 468(4) u fil-punti (b) u (d) tal-Artikolu 469(1), kif applikabbli.
2. L-ammont reżidwu tal-aġġustamenti ta' valutazzjoni għad-derivati li jirriżultaw mir-riskju tal-kreditu proprju ta’ istituzzjoni ma għandux jitnaqqas.
3. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammont reżidwu ta’ telf tas-sena finanzjarja attwali msemmijin fil-punt (a) tal-Artikolu 36(1):
(a)
telf li huwa materjali jiġi mnaqqas mill-elementi tal-Grad 1;
(b)
telf li mhuwiex materjali ma jiġix imnaqqas.
4. L-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu l-ammont reżidwu tal-assi intanġibbli msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 36(1)(b) mill-elementi tal-Grad 1.
5. L-ammont reżidwu tal-assi tat-taxxa differita msemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 36(1) ma għandux jitnaqqas u għandu jkun soġġett għal piż tar-riskju ta’ 0 %.
6. L-ammont reżidwu tal-elementi msemmija fl-Artikolu 36(1)(d) għandu jitnaqqas nofs mill-elementi tal-Grad 1 u nofs mill-elementi tal-Grad 2.
7. L-ammont reżidwu tal-assi ta’ fond definit ta’ pensjoni ta’ benefiċċju msemmi fl-Artikolu 36(1)(e) ma għandux jitnaqqas mill-ebda element tal-fondi proprji u għandu jiġi inkluż fl-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 sakemm dak l-ammont kien ikun rikonoxxut bħala fondi proprji oriġinali skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punti (a) sa (ca) tal-Artikolu 57 tad-Direttiva 2006/48/KE.
8. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammont reżidwu ta’ holdings fl-istrumenti proprji ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 imsemmija fl-Artikolu 36(1)(f):
(a)
l-ammont ta’ holdings diretti jitnaqqas mill-elementi ta' Grad 1;
(b)
l-ammont ta’ holdings indiretti u sintetiċi, inklużi l-istrumenti proprji ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 li l-istituzzjoni tista’ tkun obbligata tixtri minħabba obbligu kuntrattwali kontinġenti jew eżistenti, ma jitnaqqasx u huwa soġġett għal piż tar-riskju skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u għar-rekwiżiti stabbiliti fit-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
9 L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammont reżidwu ta’ holdings tal-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ entità tas-settur finanzjarju fejn l-istituzzjoni għandha holdingst transversali reċiproċi ma’ dik l-entità msemmija fil-punt (g) tal-Artikolu 36(1):
(a)
fejn istituzzjoni ma għandhiex investiment sinifkanti f’dik l-entità tas-settur finanzjarju, l-ammont tal-holding tagħha fl-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ dik l-entità huwa ttrattat bħala wieħed li jaqa’ taħt il-punt (h) tal-Artikolu 36(1);
(b)
fejn istituzzjoni għandha investiment sinifikanti f’dik l-entità tas-settur finanzjarju, l-ammont ta’ holdings tagħha fl-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ dik l-entità huwa ttrattat bħala wieħed li jaqa’ taħt il-punt (i) tal-Artikolu 36(1).
10. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammonti reżidwi tal-elementi msemmija fil-punt (h) tal-Artikolu 36(1):
(a)
l-ammonti meħtieġa jitnaqqsu li jirrelataw mal-holdings diretti jitnaqqsu nofs mill-elementi ta' Grad 1 u nofs mill-elementi ta' Grad 2;
(b)
l-ammonti li jirrelataw mal-holdings indiretti u sintetiċi mhumiex imnaqqsa u huma soġġetti għal piżjiet tar-riskju skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u għar-rekwiżiti stabbiliti fit-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
11. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammonti reżidwi tal-elementi msemmija fil-punt (i) tal-Artikolu 36(1):
(a)
l-ammonti meħtieġa jitnaqqsu li jirrelataw mal-holdings diretti jitnaqqsu nofs mill-elementi ta' Grad 1 u nofs mill-elementi ta' Grad 2;
(b)
l-ammonti li jirrelataw mal-holdings indiretti u sintetiċi ma jitnaqqsux u huma soġġetti għal piżijiet tar-riskju skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u għar-rekwiżiti stabbiliti fit-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
Artikolu 473
Introduzzjoni tal-emendi għall-IAS 19
1. Permezz ta' deroga mill-Artikolu 481, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2018, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu li l-istituzzjonijiet li jħejju l-kontijiet tagħhom f'konformità mal-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà adottati skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 6(2) tar-Regolament (KE) Nru 1606/2002 iżidu mal-kapital ta' Ekwità Komuni ta’ Grad 1 tagħhom l-ammont applikabbli skont il-paragrafu 2 jew 3 ta' dan l-Artikolu, kif applikabbli, multiplikat bil-fattur applikat skont il-paragrafu 4.
2. L-ammont applikabbli għandu jiġi kkalkulat billi jitnaqqas mit-total derivat skont punt (a) is-somma derivata skont il-punt (b):
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-valur tal-assi tal-fondi jew pjanijiet ta' pensjonijiet b’benefiċċju definit tagħhom, kif applikabbli f'konformità mar-Regolament (KE) Nru 1126/2008 (33) kif emendat bir-Regolament (UE) Nru 1205/2011 (34). L-istituzzjonijiet imbagħad għandhom inaqqsu mill-valuri ta' dawn l-assi l-valuri tal-obbligi taħt l-istess fondi jew pjanijiet determinati skont l-istess regoli ta' kontabbiltà;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-valuri tal-assi tal-fondi jew pjanijiet ta' pensjonijiet b’benefiċċju definit tagħhom, kif applikabbli, skont ir-regoli stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1126/2008. L-istituzzjonijiet imbagħad għandhom inaqqsu mill-valuri ta' dawk l-assi, il-valuri tal-obbligazzjonijiet taħt l-istess fondi jew pjanijiet determinati skont l-istess regoli ta' kontabbiltà.
3. L-ammont determinat skont il-paragrafu 2 għandu jkun limitat għall-ammont mhux meħtieġ li jitnaqqas mill-fondi proprji, qabel 1 ta’ Jannar 2014 skont il-miżuri ta' traspożizzjoni nazzjonali tad-Direttiva 2006/48/KE, dment li dawk il-miżuri ta' traspożizzjoni nazzjonali jkunu eliġibbli għat-trattament stipulat fl-Artikolu 481 ta' dan ir-Regolament fl-Istat Membru kkonċernat.
4. Għandhom japplikaw il-fatturi li ġejjin:
(a)
1 fil-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014;
(b)
0,8 fil-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2015 sal-31 ta’ Diċembru 2015;
(c)
0,6 fil-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2016 sal-31 ta’ Diċembru 2016;
(d)
0,4 fil-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2017 sal-31 ta’ Diċembru 2017;
(e)
0,2 fil-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2018 sal-31 ta’ Diċembru 2018.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw il-valuri tal-assi u l-obbligazzjonijiet skont il-paragrafu 2 fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji ppubblikati tagħhom.
Subtaqsima 2
Tnaqqis minn elementi addizzjonali ta' grad 1
Artikolu 474
Tnaqqis minn elementi ta’ Grad 1 Addizzjonali
Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 56, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, għandu japplika dan li ġej:
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu mill-elementi Addizzjonali tal-Grad 1 l-perċentwal applikabbli speċifikat fl-Artikolu 478 tal-ammonti meħtieġa jitnaqqsu skont l-Artikolu 56;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 475 għall-ammonti reżidwi tal-elementi meħtieġa jitnaqqsu skont l-Artikolu 56.
Artikolu 475
Elementi mhux imnaqqsa mill-elementi Addizzjonali tal-Grad 1
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 56, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, ir-rekwiżiti stabbiliti f’dan l-Artikolu għandhom japplikaw għall-ammonti reżidwi msemmijin fil-punt (b) tal-Artikolu 474.
2. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammont reżidwu tal-elementi msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 56:
(a)
holdings diretti fi strumenti proprji Addizjonali tal-Grad 1 jitnaqqsu mill-elementi tal-Grad 1 skont il-valur fil-kontijiet;
(b)
holdings indiretti u sintetiċi ta’ strumenti proprji Addizzjonali tal-Grad 1, inklużi strumenti proprji Addizzjonali tal-Grad 1 li istituzzjoni tista’ tkun obbligata li tixtri minħabba obbligu kuntrattwali kontinġenti jew eżistenti, ma jitnaqqsux u huma ppeżati skont ir-riskju skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u soġġetti għar-rekwiżiti tat-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
3. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammont reżidwu tal-elementi msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 56:
(a)
fejn istituzzjoni ma għandhiex investiment sinifikanti f’entità tas-settur finanzjarju li magħha għandha holdings transversi reċiproċi, l-ammont ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi tagħha ta’ dawk l-istrumenti Addizzjonali tal-Grad 1 ta’ dik l-entità huwa ttrattat bħala wieħed li jaqa’ taħt il-punt (c) tal-Artikolu 56;
(b)
fejn l-istituzzjoni jkollha investiment sinifikanti f’entità tas-settur finanzjarju li magħha għandha holdings transversali reċiproċi, l-ammont ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi tagħha ta’ dawk l-istrumenti Addizzjonali tal-Grad 1 ta’ dik l-entità huwa ttrattat bħala wieħed li jaqa’ taħt il-punt (d) tal-Artikolu 56.
4. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammont reżidwu tal-elementi msemmija fil-punti (c) u (d) tal-Artikolu 56:
(a)
l-ammont relatat mal-holdings diretti meħtieġa sabiex jitnaqqsu skont il-punti (c) u (d) tal-Artikolu 56 jitnaqqsu nofs mill-elementi tal-Grad 1 u nofs mill-elementi tal-Grad 2;
(b)
l-ammont relatat mal-holdings indiretti u sintetiċi meħtieġa sabiex jitnaqqsu skont il-punti (c) u (d) tal-Artikolu 56 ma għandhomx jitnaqqsu u għandhom ikunu soġġetti għal piż tar-riskju skont il-Kapitolu 2 or 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u għar-rekwiżiti tat-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
Subtaqsima 3
Tnaqqis minn elementi ta' grad 2
Artikolu 476
Tnaqqis minn elementi ta’ Grad 2
Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 66, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, għandu japplika dan li ġej:
(a
l-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu mill-elementi tal-Grad 2 il-perċentwal applikabbli speċifikat fl-Artikolu 478 tal-ammonti meħtieġa jitnaqqsu skont l-Artikolu 66;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 477 għall-ammonti reżidwi meħtieġa jitnaqqsu skont l-Artikolu 66.
Artikolu 477
Tnaqqis minn elementi ta’ Grad 2
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 66, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, ir-rekwiżiti stabbiliti f’dan l-Artikolu għandhom japplikaw għall-ammonti reżidwi msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 476.
2. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammont reżidwu tal-elementi msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 66:
(a)
holdings diretti tal-istrumenti proprji tal-Grad 2 jitnaqqsu skont il-valur fil-kontijiet mill-elementi tal-Grad 2;
(b)
holdings indiretti u sintetiċi fl-istrumenti proprji tal-Grad 2, inklużi dawk l-istrumenti proprji tal-Grad 2 li l-istituzzjoni tista’ tkun obbligata tixtri minħabba obbligu kuntrattwali eżistenti jew kontinġenti, ma jitnaqqsux u huma ppeżati skont ir-riskju skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u soġġetti għar-rekwiżiti tat-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
3. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammont reżidwu tal-elementi msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 66:
(a)
fejn istituzzjoni ma jkollhiex investiment sinifikanti fl-entità tas-settur finanzjarju li magħha jkollha holdings transversali reċiproċi, l-ammont ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi tagħha tal-istrumenti tal-Grad 2 tal-entità huwa ttrattat bħala wieħed li jaqa’ taħt il-punt (c) tal-Artikolu 66;
(b)
fejn l-istituzzjoni jkollha investiment sinifikanti f’entità tas-settur finanzjarju li magħha jkollha holdings transversali reċiproċi, l-ammont ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi tal-istrumenti tal-Grad 2 ta’ dik l-entità tas-settur finanzjarju huwa ttrattat bħala wieħed li jaqa’ taħt il-punt (d) tal-Artikolu 66.
4. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammont reżidwu tal-elementi msemmija fil-punti (c) u (d) tal-Artikolu 66:
(a)
l-ammont relatat mal-holdings diretti li huwa meħtieġ jitnaqqas skont il-punti (c) u (d) tal-Artikolu 66 jitnaqqas nofs mill-elementi tal-Grad 1 u nofs mill-elementi tal-Grad 2;
(b)
l-ammont relatat mal-holdings indiretti u sintetiċi li huwa meħtieġ jitnaqqas skont il-punti (c) u (d) tal-Artikolu 66 ma għandux jitnaqqas u huwa soġġett għal piż tar-riskju skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u r-rekwiżiti stabbiliti fit-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
Subtaqsima 4
Perċentwali applikabbli għal tnaqqis
Artikolu 478
Perċentwali applikabbli għat-tnaqqis minn elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, Addizzjonali ta' Grad 1 u Grad 2
1. Il-perċentwal applikabbli għall-finijiet tal-Artikolu 468(4), il-punti (a) u (c) tal-Artikolu 469, il-punt (a) tal-Artikolu 474 u l-punt (a) tal-Artikolu 476 għandhom jaqgħu fil-meded li ġejjin:
(a)
20 % sa 100 % għall-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014;
(b)
40 % sa 100 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2015 sal-31 ta’ Diċembru 2015;
(c)
60 % sa 100 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2016 sal-31 ta’ Diċembru 2016;
(d)
80 % sa 100 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2017 sal-31 ta’ Diċembru 2017.
2. Permezz ta’ deroga mill-paragrafu 1, għall-elementi imsemmijin fil-punt (c) tal-Artikolu 36(1) li kienu jeżistu qabel il-perċentwal applikabbli għall-finijiet tal-punt (c) tal-Artikolu 469(1) għadu jaqa' fil-meded li ġejjin:
(a)
0 % sa 100 % għall-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 to 2 ta’ Jannar 2015;
(b)
10 % sa 100 % għall-perijodu minn 2 ta’ Jannar 2015 to 2 ta’ Jannar 2016;
(c)
20 % sa 100 % għall-perijodu minn 2 ta’Jannar 2016 to 2 ta’ Jannar 2017;
(d)
30 % sa 100 % għall-perijodu minn 2 ta’ Jannar 2017 to 2 ta’ Jannar 2018;
(e)
40 % sa 100 % għall-perijodu minn 2 ta’ Jannar 2018 to 2 ta’ Jannar 2019;
(f)
50 % sa 100 % għall-perijodu minn 2 ta’ Jannar 2019 to 2 ta’ Jannar 2020;
(g)
60 % sa 100 % għall-perijodu minn 2 ta’ Jannar 2020 to 2 ta’ Jannar 2021;
(h)
70 % sa 100 % għall-perijodu minn 2 ta’ Jannar 2021 to 2 ta’ Jannar 2022;
(i)
80 % sa 100 % għall-perijodu minn 2 ta’ Jannar 2022 to 2 ta’ Jannar 2023;
(j)
90 % sa 100 % għall-perijodu minn 2 ta’ Jannar 2023 to 2 ta’ Jannar 2024.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhomjiddeterminaw u jippubblikaw perċentwal applikabbli fil-meded speċifikati fil-paragrafi 1 u 2 għal kull tnaqqis li ġej:
(a)
it-tnaqqis individwali meħtieġ skont il-punti (a) sa (h) tal-Artikolu 36(1), għajr l-assi tat-taxxa differita li jistrieħu fuq il-profitabbiltà fil-ġejjieni u li jirriżultaw minn differenzi temporanji;
(b)
l-ammont aggregat tal-assi tat-taxxa differita li jistrieħu fuq il-profitabbiltà fil-ġejjieni u li jirriżultaw minn differenzi temporanji u l-elementi msemmija fil-punt (i) tal-Artikolu 36(1) li għandu jitnaqqas skont l-Artikolu 48;
(c)
kull tnaqqis li għandu jsir skont il-punti (b) sa (d) tal-Artikolu 56;
(d)
kull tnaqqis li għandu jsir skont il-punti (b) sa (d) tal-Artikolu 66.
Taqsima 4
Interess minoritarju u strumenti ta' grad 1 u grad 2 addizzjonali maħruġa minn sussidjarji
Artikolu 479
Rikonoxximent fil-kapital konsolidat tal-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 u elementi li ma jikkwalifikawx bħala interessi minoritarji
1. Permezz ta’ deroga mit-Titolu II tal-Parti Tnejn, matul il-perijodu 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, ir-rikonoxximent fil-fondi proprji konsolidati tal-elementi li jkunu jikkwalifikaw bħala riżervi konsolidati skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-Artikolu 65 tad-Direttiva 2006/48/KE li ma jikkwalifikawx bħala kapital konsolidat ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 għal kwalunkwe mir-raġunijiet li ġejjin għandu jiġi ddeterminat mill-awtoritajiet kompetenti skont il-paragrafi 2 u 3 ta' dan l-Artikolu:
(a)
l-istrument ma jikkwalifikax bħala strument ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, u konsegwentement, id-dħul relatat miżmum u l-kontijiet tal-primjum tal-ishma ma jikkwalifikawx bħala elementi konsolidati ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1;
(b)
l-elementi ma jikkwalifikawx bħala riżultat tal-Artikolu 81(2);
(c)
l-elementi ma jikkwalifikawx għax sussidjarja mhijiex istituzzjoni jew entità li hija soġġetta għar-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament u din id-Direttiva 2013/36/UE minħabba l-liġi nazzjonali applikabbli;
(d)
l-elementi ma jikkwalifikawx għax is-sussidjarja mhijiex inkluża bis-sħiħ fil-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed.
2. Il-perċentwal applikabbli tal-elementi msemmija fil-paragrafu 1 li jkunu jikkwalifikaw bħala riżervi konsolidati skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-Artikolu 65 tad-Direttiva 2006/48/KE għandu jikkwalifika bħala kapital konsolidat ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1.
3. Għall-finijiet tal-paragrafu 2, il-perċentwali applikabbli għandhom jaqgħu fil-meded li ġejjin:
(a)
0 % sa 80 % għall-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014;
(b)
0 % sa 60 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2015 sal-31 ta’ Diċembru 2015;
(c)
0 % sa 40 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2016 sal-31 ta’ Diċembru 2016;
(d)
0 % sa 20 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2017 u sal-31 ta’ Diċembru 2017.
4. L-awtoritajiet kompetenti għandhomjiddeterminaw u jippubblikaw il-perċentwal applikabbli fil-meded speċifikati fil-paragrafu 3.
Artikolu 480
Rikonoxximent fil-fondi proprji konsolidati ta’ interessi minoritarji u l-kwalifikazzjoni ta’ kapital Addizzjonali tal-Grad 1 u l-Grad 2
1. Permezz ta’ deroga mill-punt (b) tal-Artikolu 84(1), mill-punt (b) tal-Artikolu 85(1) u mill-punt (b) tal-Artikolu 87(1), matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, il-perċentwali msemmija f’dawk l-Artikoli għandhom jiġu multiplikati b’fattur applikabbli.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, il-fattur applikabbli għandu jaqa’ fil-meded li ġejjin:
(a)
0,2 sa 1 fil-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014;
(b)
0,4 sa 1 fil-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2015 sal-31 ta’ Diċembru 2015;
(c)
0,6 sa 1 fil-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2016 sal-31 ta’ Diċembru 2016; u
(d)
0,8 sa 1 fil-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2017 sal-31 ta’ Diċembru 2017.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhomjiddeterminaw u jippubblikaw il-valur tal-fattur applikabbli fil-meded speċifikati fil-paragrafu 2.
Taqsima 5
Filtri u tnaqqis addizzjonali
Artikolu 481
Filtri u tnaqqis addizzjonali
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikoli 32 sa 36, 56 u 66, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu aġġustamenti fl-elementi ta' Ekwità Komuni ta', l-elementi ta' Grad 1, l-elementi ta' Grad 2 jew l-elementi tal-fondi proprji sabiex jew jinkludu fihom jew inkella jnaqqsu minnhom dak il-perċentwal applikabbli tal-filtri jew it-tnaqqis meħtieġa skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-Artikoli 57, 61, 63, 63a, 64 u 66 tad-Direttiva 2006/48/KE, u għall-Artikoli 13 u 16 tad-Direttiva 2006/49/KE, u li mhumiex meħtieġa skont il-Parti Tnejn ta' dan ir-Regolament.
2. B'deroga mill-Artikolu 36(1)(i) u l-Artikolu 49(1) u (3), matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeħtieġu jew jippermettu lill-istituzzjonijiet li japplikaw il-metodi msemmija fl-Artikolu 49(1) meta r-rekwiżiti stipulati fil-punti (b) u (e) tal-Artikolu 49(1) mhumiex sodisfatti, pjuttost mit-tnaqqis meħtieġ skont l-Artikolu 36(1). F'dawn il-każijiet, il-proporzjon ta' holdings tal-istrumenti ta' fondi proprji ta' entità tas-settur finanzjarju li fiha l-impriża prinċipali għandha investiment sinifikanti li mhux meħtieġ li jitnaqqas skont l-Artikolu 49(1) għandu jiġi determinat mill-perċentwal applikabbli msemmi fil-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu. L-ammont li ma jitnaqqasx għandu jkun soġġett għar-rekwiżiti tal-Artikolu 49(4), skont kif applikabbli.
3. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, il-perċentwal applikabbli għandu jaqa’ fil-meded li ġejjin:
(a)
0 % sa 80 % għall-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014;
(b)
0 % sa 60 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2015 sal-31 ta’ Diċembru 2015;
(c)
0 % sa 40 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2016 sal-31 ta’ Diċembru 2016;
(d)
0 % sa 20 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2017 sal-31 ta’ Diċembru 2017
4. Għall-finijiet tal-paragrafu2, il-perċentwal applikabbli għandu jaqa’ bejn 0 % u 50 % għall-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014.
5. Għal kull filtru jew tnaqqis imsemmi fil-paragrafi 1 u 2, l-awtoritajiet kompetenti għandhomjiddeterminaw u jippubblikaw il-perċentwali applikabbli fil-meded speċifikati fil-paragrafi 3 u 4;
6. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika l-kondizzjonijiet li permezz tagħhom l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeterminaw jekk l-aġġustamenti fil-fondi proprji, jew elementi minnhom, skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għad-Direttiva 2006/48/KE jew id-Direttiva 2006/49/KE li mhumiex inklużi fil-Parti Tnejn ta' dan ir-Regolament għandhomx, għall-finijiet ta' dan l-Artikolu, isiru għall-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, għall-elementi Ta' Grad 1 Addizzjonali, għall-elementi ta' Grad 1, għall-elementi ta' Grad 2 jew għall-fondi proprji.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 482
Kamp ta' applikazzjoni għat-transazzjonijiet ta' derivati mal-fondi tal-pensjonijiet
Fir-rigward ta' dawk it-transazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 89 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 u applikat flimkien mal-arranġament tal-iskemi tal-pensjoni kif definit fl-Artikolu 2 ta’ dak ir-Regolament, l-istituzzjonijiet m'għandhomx jikkalkulaw ir-rekwiżiti tal-fondi proprji għar-riskju ta' CVA kif previst fl-Artikolu 382(4)(c) ta’ dan ir-Regolament
KAPITOLU 2
Anterjorità tal-istrumenti kapitali
Taqsima 1
Strumenti li jikkostitwixxu għajnuna mill-istat
Artikolu 483
Anterjorità tal-istrumenti ta’ għajnuna mill-Istat
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikoli 26 sa 29, 51, 52, 62 u 63 matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, dan l-Artikolu japplika għall-istrumenti kapitali fejn jintlaħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istrumenti nħarġu qabel 1 ta’ Jannar 2014;
(b)
l-istrumenti nħarġu fil-kuntest ta' miżuri ta' rikapitalizzazzjoni skont ir-regoli ta' għajnuna mill-Istat. Dment li parti mill-istrumenti jkunu sottoskritti privatament, huma jridu jinħarġu qabel it-30 ta’ Ġunju 2012 u flimkien ma' dawk il-partijiet li huma sottoskritti mill-Istat Membru;
(c)
l-istrumenti ġew ikkunsidrati kompatibbli mas-suq intern mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 107 tat-TFUE;
(d)
fil-każijiet fejn l-istrumenti jkunu sottoskritti kemm mill-Istat Membru kif ukoll minn investituri privati, fejn ikun hemm tifdija parzjali tal-istrumenti sottoskritti mill-Istat Membru, sehem korrispondenti tal-parti tal-istrumenti sottoskritta privatament għandha tingħata anterjorità skont l-Artikolu 484. Meta l-istrumenti kollha sottoskritti mill-Istat Membru jkunu ġew mifdija, l-istrumenti sottoskritti minn investituri privati li jkun fadal għandhom jingħataw anterjorità skont l-Artikolu 484.
2. L-istrumenti li kkwalifikaw skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (a) tal-Artikolu 57 tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 minkejja dawn it-tnejn li ġejjin:
(a)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 28 ta' dan ir-Regolament ma jkunux intlaħqu;
(b)
l-istrumenti nħarġu minn impriża msemmija fl-Artikolu 27 ta' dan ir-Regolament u ma ntlaħqux il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 28 ta' dan ir-Regolament, jew fejn applikabbli, l-Artikolu 29 ta' dan ir-Regolament.
3. L-istrumenti msemmija fil-punt (c) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu li ma jikkwalifikawx taħt il-miżuri ta' traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (a) tal-Artikolu 57 tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 minkejja li ma jkunux issodisfati r-rekwiżiti fil-punt (a) jew (b) tal-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu, dment li jkunu ssodisfati r-rekwiżiti tal-paragrafu 8 ta' dan l-Artikolu.
L-istrumenti li jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 skont l-ewwel subparagrafu ma jistgħux jikkwalifikaw bħala strumenti Ta' Grad 1 Addizzjonali jew strumenti ta' Grad 2 skont il-paragrafi 5 jew 7.
4. L-istrumenti li kkwalifikaw skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (ca) tal-Artikolu 57 u għall-Artikolu 66(1) tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti Ta' Grad 1 Addizzjonali minkejja l-fatt li ma jkunux qegħdin jintlaħqu l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52(1) ta' dan ir-Regolament.
5. L-istrumenti msemmija fil-punt (c) tal-paragrafu 1 ta' dan ir-Regolament li ma jikkwalifikawx taħt il-miżuri ta' traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (ca) tal-Artikolu 57 tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali minkejja li ma jkunux issodisfati l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52(1) ta' dan ir-Regolament, dment li jkunu ssodisfati l-kondizzjonijiet tal-paragrafu 8 ta' dan l-Artikolu.
L-istrumenti li jikkwalifikaw bħala strumenti Ta' Grad 1 Addizzjonali skont l-ewwel subparagrafu ma jistgħux jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 jew strumenti ta' Grad 2 skont il-paragrafi 3 jew 7.
6. Elementi li kkwalifikaw skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punti (f), (g) jew (h) tal-Artikolu 57 u għall-Artikolu 66 (1) tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Grad 2 minkejja li l-elementi ma jkunux imsemmija fl-Artikolu 62 ta' dan ir-Regolament jew il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 ta' dan ir-Regolament ma jkunux qegħdin jintlaħqu.
7. L-istrumenti msemmija fil-punt (c) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu li ma jikkwalifikawx taħt il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (f), (g) jew (h) tal-Artikolu 57 jew għall-Artikolu 66(1) tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Grad 2 minkejja li l-elementi ma jissemmewx fl-Artikolu 62 ta' dan ir-Regolament jew ma jkunux issodisfati l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 ta' dan ir-Regolament, dment li jkunu ssodisfati l-kondizzjonijiet fil-paragrafu 8 ta’ dan l-Artikolu.
L-istrumenti li jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Grad 2 skont l-ewwel subparagrafu ma jistgħux jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 jew strumenti Ta' Grad 1 Addizzjonali skont il-paragrafi 3 jew 5.
8. L-istrumenti msemmija fil-paragrafi 3, 5, u 7 jistgħu biss jikkwalifikaw bħala strumenti tal-fondi proprji msemmija f'dawk il-paragrafi meta tkun issodisfata l-kondizzjoni fil-punt (a) tal-paragrafu 1 u meta jinħarġu minn istituzzjonijiet li huma inkorporati fi Stat Membru li hu soġġett għal Programm ta' Aġġustament Ekonomiku, u l-ħruġ ta' dawk l-istrumenti jkun maqbul jew eliġibbli taħt dak il-programm.
Taqsima 2
Strumenti li ma jikkostitwixxux għajnuna mill-istat
Subtaqsima 1
Eliġibbiltà u limiti tal-anterjorità
Artikolu 484
Eliġibbiltà għall-anterjorità ta’ elementi li kkwalifikaw bħala fondi proprji skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għad-Direttiva 2006/48/KE
1. Dan l-Artikolu għandu japplika biss għal strumenti u elementi li nħarġu jew kienu eliġibbli bħala fondi proprji qabel il-31 ta’ Diċembru 2011 u mhumiex dawk imsemmija fl-Artikolu 483(1).
2. Permezz ta’ deroga mill-Artikoli 26 sa 29, 51, 52, 62 u 63, dan l-Artikolu għandu japplika matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021.
3. Soġġett għall-Artikolu 485 ta' dan ir-Regolament u tal-limitu speċifikat fl-Artikolu 486(2) tiegħu, kapital fis-sens tal-Artikolu 22 tad-Direttiva 86/635/KEE, u l-kontijiet primjum tal-ishma relatati, li kkwalifika bħala fondi proprji oriġinali skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (a) tal-Artikolu 57 tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 minkejja li dak il-kapital ma jilħaqx il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 28, jew fejn applikabbli, l-Artikolu 29 ta' dan ir-Regolament.
4. Soġġetti għal-limitu speċifikat fl-Artikolu 486(3) ta' dan ir-Regolament, l-istrumenti, u l-kontijiet primjum tal-ishma relatati, li kkwalifikaw bħala fondi proprji oriġinali skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (ca) tal-Artikolu 57 u l-Artikolu 154(8) u (9) tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala elementi Ta' Grad 1 Addizzjonali, minkejja li ma jintlaħqux il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52 ta' dan ir-Regolament.
5. Soġġetti għal-limiti speċifikati fl-Artikolu 486(4) ta' dan ir-Regolament, l-elementi, u l-kontijiet primjum tal-ishma relatati, li kkwalifikaw skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punti (e), (f), (g) jew (h) tal-Artikolu 57 tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala elementi ta' Grad 2, minkejja li dawn l-elementi mhumiex inklużi fl-Artikolu 62 ta' dan ir-Regolament jew il-fatt li ma jintlaħqux il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 485
Eliġibbilità għall-inklużjoni f'Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta' kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati ma' elementi li kkwalifikaw bħala fondi proprji taħt miżuri nazzjonali ta' traspożizzjoni għad-Direttiva 2006/48/KE
1. Dan l-Artikolu għandu japplika biss għal strumenti li nħarġu qabel il-31 ta’ Diċembru 2010 u mhumiex dawk imsemmija fl-Artikolu 483(1).
2. Kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati mal-kapital skont it-tifsira tal-Artikolu 22 tad-Direttiva 86/635/KEE, li kkwalifikaw bħala fondi proprji oriġinali taħt il-miżuri nazzjonali ta' traspożizzjoni tal-punt (a) tal-Artikolu 57 tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 jekk dawn jilħqu l-kondizzjonijiet stabbiliti f'punti (i) u (j) tal-Artikolu 28 ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 486
Limiti għall-anterjorità ta’ elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, ta' Grad 1 Addizzjonali u ta' Grad 2
1. Matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021, dan l-Artikolu għandu jillimita sa fejn dawk l-istrumenti u l-elementi msemmija fl-Artikolu 484 jistgħu jikkwalifikaw bħala fondi proprji.
2. L-ammont ta’ elementi msemmija fl-Artikolu 484(3) li għandhom jikkwalifikaw bħala elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 huwa limitat għall-perċentwal applikabbli tas-somma tal-ammonti speċifikati fil-punti (a) u (b) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont nominali ta’ kapital imsemmi fl-Artikolu 484(3) li kienu nħarġu sal-31 ta’ Diċembru 2012;
(b)
il-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati mal-elementi msemmija fil-punt (a).
3. L-ammont ta’ elementi msemmija fl-Artikolu 484(4) li għandhom jikkwalifikaw bħala elementi Ta' Grad 1 Addizzjonali huwa limitat għall-perċentwal applikabbli multiplikat bir-riżultat tat-tnaqqis mis-somma tal-ammonti speċifikati fil-punti (a) u (b) ta' dan il-paragrafu tas-somma tal-ammonti speċifikati fil-punti (c) sa (f) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont nominali tal-istrumenti msemmija fl-Artikolu 484(4), li jkunu għadhom maħruġin fil-31 ta’ Diċembru 2012;
(b)
il-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati mal-istrumenti msemmija fil-punt (a);
(c)
l-ammont ta’ strumenti msemmija fl-Artikolu 484(4) li fil-31 ta’ Diċembru 2012 jkunu qabżu l-limiti speċifikati fil-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (a) tal-Artikolu 66(1) u l-Artikolu 66(1a) tad-Direttiva 2006/48/KE;
(d)
il-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati mal-istrumenti msemmija fil-punt (c);
(e)
l-ammont nominali tal-istrumenti msemmija fl-Artikolu 484(4) li kienu nħarġu sal-31 ta’ Diċembru 2012 iżda li ma jikkwalifikawx bħala strumenti Ta' Grad 1 Addizzjonali skont l-Artikolu 489(4);
(f)
il-kontijiet primjum tal-ishma relatati mal-istrumenti msemmija fil-punt (e).
4. L-ammont ta’ elementi msemmija fl-Artikolu 484(5) li għandhom jikkwalifikaw bħala elementi ta' Grad 2 huwa limitat għall-perċentwal applikabbli tar-riżultat ta’ tnaqqis mis-somma tal-ammonti speċifikati fil-punti (a) sa (d) ta' dan il-paragrafu tas-somma tal-ammonti speċifikati fil-punti (e) sa (h) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont nominali tal-istrumenti msemmija fl-Artikolu 484(5) li jkunu għadhom maħruġin fil-31 ta’ Diċembru 2012;
(b)
il-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati mal-istrumenti msemmija fil-punt (a);
(c)
l-ammont nominali ta’ kapital subordinat ta’ self li jkun għadu maħruġ fil-31 ta’ Diċembru, imnaqqas mill-ammont meħtieġ skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (c) tal-Artikolu 64(3) tad-Direttiva 2006/48/KE;
(d)
l-ammont nominali tal-elementi msemmija fl-Artikolu 484(5), għajr l-istrumenti u l-kapital subordinat ta’ self imsemmija fil-punti (a) u (c) ta’ dan il-paragrafu, li nħarġu qabel il-31 ta’ Diċembru 2012;
(e)
l-ammont nominali tal-istrumenti u l-elementi msemmija fl-Artikolu 484(5) li nħarġu qabel il-31 ta’ Diċembru 2012 li qabżu l-limiti speċifikati fil-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (a) tal-Artikolu 66(1) tad-Direttiva 2006/48/KE;
(f)
il-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati mal-istrumenti msemmija fil-punt (e);
(g)
l-ammont nominali tal-istrumenti msemmija fl-Artikolu 484(5) li nħarġu qabel il-31 ta’ Diċembru 2012 li ma jikkwalifikawx bħala elementi ta' Grad 2 skont l-Artikolu 490(4);
(h)
il-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati mal-istrumenti msemmija fil-punt (g).
5. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, il-perċentwali applikabbli msemmija fil-paragrafi 2 sa 4 għandhom jaqgħu fil-meded li ġejjin:
(a)
60 % sa 80 % matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014;
(b)
40 % sa 70 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2015 sal-31 ta’ Diċembru 2015.
(c)
20 % sa 60 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2016 sal-31 ta’ Diċembru 2016;
(d)
0 % sa 50 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2017 sal-31 ta’ Diċembru 2017; 0
(e)
0 % sa 40 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2018 sal-31 ta’ Diċembru 2018;
(f)
0 % sa 30 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2019 sal-31 ta’ Diċembru 2019;
(g)
0 % sa 20 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2012 sal-31 ta’ Diċembru 2020;
(h)
0 % sa 10 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021;
6. L-awtoritajiet kompetenti għandhomjiddeterminaw u jippubblikaw il-perċentwali applikabbli fil-meded speċifikati fil-paragrafu 5.
Artikolu 487
Elementi esklużi mill-anterjorità fl-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 jew dawk ta' Grad 1 Addizzjonali f’elementi oħra ta’ fondi proprji
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikoli 51, 52, 62 u 63, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021, l-istituzzjonijiet jistgħu jittrattaw bħala elementi msemmija fl-Artikolu 484(4), il-kapital u l-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati msemmija fl-Artikolu 484(3) li huma esklużi mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 għax jaqbżu l-perċentwal applikabbli speċifikat fl-Artikolu 486(2), sakemm l-inklużjoni ta’ dak il-kapital u l-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati ma jaqbżux il-limitu tal-perċentwal applikabbli msemmi fl-Artikolu 486(3).
2. B’deroga mill-Artikoli 51, 52, 62 u 63, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021, l-istituzzjonijiet jistgħu jittrattaw l-elementi li ġejjin bħala elementi msemmija fl-Artikolu 484(5), sakemm l-inklużjoni tagħhom ma taqbiżx il-limitu tal-perċentwal applikabbli msemmi fl-Artikolu 486(4):
(a)
il-kapital, u l-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati, imsemmija fl-Artikolu 484(3) li huma esklużi mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 għax jaqbżu l-perċentwal applikabbli speċifikat fl-Artikolu 486(2);
(b)
l-istrumenti, u l-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati, imsemmija fl-Artikolu 484(4) li jaqbżu l-perċentwal applikabbli msemmi fl-Artikolu 486(3).
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika l-kondizzjonijiet għat-trattament tal-istrumenti ta’ fondi proprji msemmija fil-paragrafi 1 u 2 bħala strumenti li jaqgħu taħt l-Artikolu 486(4) (5) matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2014.
Il-Kummissjoni hija ddelegata bis-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 488
Amortizzazzjoni tal-elementi tal-anterjorità bħala elementi ta' Grad 2
L-elementi msemmija fl-Artikolu 484(5) li jikkwalifikaw bħala elementi ta' Grad 2 imsemmija fl-Artikolu 484(5) jew l-Artikolu 486(4) għandhom ikunu soġġetti għar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 64.
Subtaqsima 2
Inklużjoni ta' strumenti b'sejħa u inċentiv ta' fidi f'elementi ta' grad 1 u grad 2 addizzjonali
Artikolu 489
Strumenti ibridi b’sejħa u inċentiva ta’ fidi
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikoli 51 u 52, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021, l-istrumenti msemmija fl-Artikolu 484(4) li fit-termini u l-kondizzjonijiet tagħhom jinkludu sejħa b’inċentiv sabiex jiġu mifdija mill-istituzzjoni għandhom ikunu soġġett għar-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 7 ta' dan l-Artikolu.
2. L-istrumenti għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti Ta' Grad 1 Addizzjonali jekk jintlaħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi qabel l-1 ta’ Jannar 2013 biss;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa;
(c)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52 jintlaħqu mill-1 ta’ Jannar 2013.
3. L-istrumenti għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti Ta' Grad 1 Addizzjonali bir-rikonoxximent tagħhom imnaqqas skont l-Artikolu 484(4) sad-data tal-maturità effettiva tagħhom u wara dik id-data għandhom jikkwalifikaw bħala elementi Ta' Grad 1 Addizzjonali mingħajr limitu sakemm:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi fl-1 ta’ Jannar 2013 jew wara biss;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa fid-data tal-maturità effettiva tal-elementi;
(c)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52 jintlaħqu mid-data tal-maturità effettiva tal-istrumenti.
4. L-istrumenti ma għandhomx jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali u ma għandhomx ikunu soġġetti għall-Artikolu 484(4), minn 1 ta’ Jannar 2014 fejn jintlaħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi bejn il-31 ta’ Diċembru 2011 u l-1 ta’ Jannar 2013;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa fid-data tal-maturità effettiva tal-istrumenti;
(c)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52 ma ntlaħqux mid-data tal-maturità effettiva tal-istrumenti.
5. L-istrumenti għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali bir-rikonoxximent tagħhom imnaqqas skont l-Artikolu 484(4) sad-data tal-maturità effettiva tagħhom, u ma għandhomx jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali wara dik id-data, fejn jintlaħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi fl-1 ta’ Jannar 2013 jew wara biss;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa fid-data tal-maturità effettiva tal-istrumenti;
(c)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52 ma ntlaħqux mid-data tal-maturità effettiva tal-istrumenti.
6. L-istrumenti għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali skont l-Artikolu 484(4) fejn jintlaħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi qabel jew fil-31 ta’ Diċembru 2011 biss;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa fid-data tal-maturità effettiva tal-istrumenti;
(c)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52 ma ntlaħqux mid-data tal-maturità effettiva tal-istrumenti.
Artikolu 490
Elementi ta' Grad 2 b’inċentiv ta’ fidi
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikoli 62 u 63, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021, l-elementi msemmija fl-Artikolu 484(5) li kkwalifikaw skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (f) jew (h) tal-Artikolu 57 tad-Direttiva 2006/48/KE u li jinkludu fit-termini u l-kondizzjonijiet tagħhom sejħa b’inċentiv sabiex jiġu mifdija mill-istituzzjoni għandhom ikunu soġġetti għar-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 7 ta' dan l-Artikolu.
2. L-elementi għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Grad 2 sakemm:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi qabel l-1 ta’ Jannar 2013 biss;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa;
(c)
mill-1 ta’ Jannar 2013 jintlaħqu l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63.
3. L-elementi għandhom jikkwalifikaw bħala elementi ta' Grad 2 skont l-Artikolu 484(5) sad-data tal-maturità effettiva tagħhom, u wara dik id-data għandhom jikkwalifikaw bħala elementi ta' Grad 2 mingħajr limitu, jekk jintlaħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi fl-1 ta’ Jannar 2013 jew wara biss;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa fid-data tal-maturità effettiva tal-elementi;
(c)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 jintlaħqu mid-data tal-maturità effettiva tal-elementi.
4. L-elementi ma għandhomx jikkwalifikaw bħala elementi ta' Grad 2 mill-1 ta’ Jannar 2013 fejn jintlaħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi bejn il-31 ta’ Diċembru 2011 u l-1 ta’ Jannar 2013 biss;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa fid-data tal-maturità effettiva tal-elementi;
(c)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 ma jintlaħqux mid-data tal-maturità effettiva tal-elementi.
5. L-elementi għandhom jikkwalifikaw bħala elementi ta' Grad 2 bir-rikonoxximent tagħhom imnaqqas skont l-Artikolu 484(5) sad-data tal-maturità effettiva tagħhom, u ma għandhomx jikkwalifikaw bħala elementi ta' Grad 2 wara dik id-data, meta:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi fl-1 ta’ Jannar 2013 jew wara biss;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa fid-data tal-maturità effettiva tagħhom;
(c)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 ma jintlaħqux mid-data tal-maturità effettiva tal-elementi.
6. L-elementi għandhom jikkwalifikaw bħala elementi ta' Grad 2 skont l-Artikolu 484(5) meta:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi qabel jew fil-31 ta’ Diċembru 2011 biss;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa fid-data tal-maturità effettiva tal-elementi;
(c)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 ma jintlaħqux mid-data tal-maturità effettiva tal-elementi.
Artikolu 491
Maturità effettiva
Għall-finijiet tal-Artikoli 489 u 490, il-maturità effettiva għandha tiġi ddeterminata kif ġej:
(a)
għall-elementi msemmija fil-paragrafi 3 u 5 ta’ dawk l-Artikoli, hija d-data tal-ewwel sejħa b’inċentiv ta’ fidi li sseħħ fl-1 ta’ Jannar 2013 jew wara;
(b)
għall-elementi msemmija fil-paragrafu 4 ta’ dawk Artikoli, hija d-data tal-ewwel sejħa b’inċentiv ta’ fidi li sseħħ bejn il-31 ta’ Diċembru 2011 u l-1 ta’ Jannar 2013;
(c)
għall-elementi msemmija fil-paragrafu 6 ta’ dawk l-Artikoli, hija d-data tal-ewwel sejħa b’inċentiv ta’ fidi qabel il-31 ta’ Diċembru 2011.
KAPITOLU 3
Dispożizzjonijiet transizzjonali għal żvelar ta' fondi proprji
Artikolu 492
Divulgazzjoni tal-fondi proprji
1. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan l-Artikolu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021.
2. Matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2015, l-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw sa fejn il-livell tal-kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 u l-kapital ta' Grad 1 qabżu r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 465.
3. Matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni addizzjonali li ġejja dwar il-fondi proprji tagħhom:
(a)
in-natura u l-effett fuq il-kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, il-kapital ta' Grad 1 Addizzjonali, il-kapital ta' Grad 2 u l-fondi proprji tal-filtri u t-tnaqqis individwali applikati skont l-Artikoli 467 sa 470, 474, 476 u 479;
(b)
l-ammonti ta’ interessi minoritarji u l-istrumenti ta' Grad 1 Addizzjonali u l-Grad 2, u d-dħul miżmum u l-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati, maħruġa mis-sussidjarji li huma inklużi fil-kapital konsolidat ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, fil-kapital ta' Grad 1 Addizzjonali, fil-kapital ta' Grad 2 u fil-fondi proprji skont it-Taqsima 4 tal-Kapitolu 1;
(c)
l-effett fuq il-kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, fuq il-kapital Ta' Grad 1 Addizzjonali, fuq il-kapital ta' Grad 2 u fuq il-fondi proprji tal-filtri u t-tnaqqis individwali applikati skont l-Artikolu 481;
(d)
in-natura u l-ammont tal-elementi li jikkwalifikaw bħala elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, elementi ta' Grad 1 u elementi ta' Grad 2 minħabba l-applikazzjoni tad-derogi speċifikati fit-Taqsima 2 tal-Kapitolu 2.
4. Matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021, l-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-ammont ta’ strumenti li jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, strumenti Ta' Grad 1 Addizzjonali u strumenti ta' Grad 2 minħabba l-applikazzjoni tal-Artikolu 484.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi biex tispeċifika formoli uniformi għad-divulgazzjoni magħmula skont dan l-Artikolu. Il-formoli għandhom jinkludu l-elementi elenkati fil-punti (a), (b), (d) u (e) tal-Artikolu 437(1), kif emendati mill-Kapitoli 1 u 2 ta’ dan it-Titolu.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2014
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
KAPITOLU 4
Skoperturi kbar, rekwiżiti ta' fondi proprji, lieva u l-minimi ta' Basel I
Artikolu 493
Dispożizzjonijiet tranżitorji għal skoperturi kbar
1. Id-dispożizzjonijiet fuq skoperturi kbar kif stabbiliti fl-Artikoli 386 sa 403 ma għandhomx japplikaw għal ditti tal-investimenti li n-negozju ewlieni tagħhom jikkonsisti b’mod esklussiv fil-forniment ta’ servizzi tal-investimenti jew f’attivitajiet relatati mal-istrumenti finanzjarji stabbiliti fil-punti 5, 6, 7, 9 u 10 tat-Taqsima C tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE u li għalihom, fil-31 ta’ Diċembru 2006, ma kinitx tapplika d-Direttiva tal-Kunsill 93/22/KEE tal-10 ta’ Mejju 1993 dwar servizzi ta’ investiment fil-qasam ta’ titoli (35). Din l-eżenzjoni hija disponibbli sal-31 ta’ Diċembru 2017 jew sad-data ta’ dħul fis-seħħ ta’ kwalunkwe emenda skont il-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu, skont liema minnhom tiġi l-aktar kmieni.
2. Sal-31 ta’ Diċembru 2015, il-Kummissjoni għandha, fuq il-bażi ta’ konsultazzjonijiet pubbliċi u fid-dawl tad-diskussjonijiet mal-awtoritajiet kompetenti, tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar:
(a)
reġim xieraq għas-superviżjoni prudenzjali tad-ditti tal-investimenti li n-negozju ewlieni tagħhom jikkonsisti b’mod esklussiv fil-forniment ta’ servizzi tal-investimenti jew f’attivitajiet relatati mad-derivati tal-prodotti jew f’kuntratti tad-derivati stabbiliti fil-punti 5, 6, 7, 9 u 10 tat-Taqsima C tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE;
(b)
l-importanza li tiġi emendata d-Direttiva 2004/39/KE sabiex tinħoloq kategorija ulterjuri ta' ditti tal-investiment li n-negozju ewlieni tagħhom jikkonsisti b’mod esklussiv fil-forniment ta’ servizzi tal-investimenti jew f’attivitajiet relatati mal-istrumenti finanzjarji stabbiliti fil-punti 5, 6, 7, 9 u 10 tat-Taqsima C tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE dwar il-provvisti tal-enerġija.
Fuq il-bażi ta’ dan ir-rapport, il-Kummissjoni tista’ tissottometti proposti għal emendi għal dan ir-Regolament.
3. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 400 (2) u (3), l-Istati Membri jistgħu, għal perijodu transizzjonali sad-dħul fis-seħħ ta’ kwalunkwe att legali wara l-analiżi f’konformità mal-Artikolu 507, iżda mhux wara 2 ta’ Jannar 2029 jeżentaw kompletament jew parzjalment l-iskoperturi li ġejjin mill-applikazzjoni tal-Artikolu 395(1):
(a)
bonds koperti li jaqgħu taħt l-Artikolu 129(1), (3) u (6);
(b)
elementi ta’ assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq il-gvernijiet reġjonali jew l-awtoritajiet lokali tal-Istati Membri fejn dawk il-pretensjonijiet jingħataw piż ta’ riskju ta’ 20 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2 u skoperturi oħra għal jew garantiti minn dawn il-gvernijiet reġjonali jew l-awtoritajiet lokali, pretensjonijiet li fuqhom jingħata piż ta’ riskju ta’ 20 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2;
(c)
skoperturi, fosthom holdings jew tipi oħra ta’ holdings, imġarrba minn istituzzjoni għall-impriża prinċipali tagħha, għal sussidjarji oħra ta’ dik l-impriża prinċipali jew għas-sussidjarji tagħha stess, sakemm dawk l-impriżi jkunu koperti mis-superviżjoni fuq bażi konsolidata li tkun soġġetta għaliha l-istituzzjoni stess, skont dan ir-Regolament, id-Direttiva 2002/87/KE jew skont standards ekwivalenti li jkunu fis-seħħ f’pajjiż terz. L-iskoperturi li ma jissodisfawx dawk il-kriterji, kemm jekk ikunu kif ukoll jekk ma jkunux eżentati mill-Artikolu 395(1) ta' dan ir-Regolament, għandhom jiġu ttrattati bħala skoperturi għal parti terza;
(d)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq u skoperturi oħra, inklużi l-parteċipazzjonijiet jew tipi oħra ta’ holdings, għal istituzzjonijiet reġjonali jew ċentrali ta’ kreditu fejn l-istituzzjoni ta’ kreditu tappartjeni lil ’netwerk skont id-dispożizzjonijiet ġuridiċi jew statutorji u li jkunu responsabbli, skont dawn id-dispożizzjonijiet, għall-operazzjonijiet ta’ kklerjar ta’ flus fi ħdan in-netwerk;
(e)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq u skoperturi oħra għal istituzzjonijiet ta’ kreditu mġarrba minn istituzzjonijiet ta’ kreditu, li minnhom waħda topera fuq bażi mhux kompetittiva u li tipprovdi jew tiggarantixxi għoti ta' self skont programmi leġislattivi jew l-istatuti tagħha, biex tippromwovi oqsma speċifiċi tal-ekonomija taħt xi forma ta’ sorveljanza governattiva u restrizzjonijiet fuq l-użu tas-self, bil-kondizzjoni li l-iskoperturi rispettivi joriġinaw minn tali self li jkun mgħoddi lill-benefiċjarji permezz ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu jew mill-garanziji fuq dan is-self;
(f)
elementi ta’ assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq istituzzjonijiet, u espożizzjonijiet oħra għal istituzzjonijiet, dejjem jekk dawk l-espożizzjonijiet ma jikkostitwixxux il-fondi proprji ta’ istituzzjonijiet bħal dawn u ma jdumux aktar mill-jum tax-xogħol ta’ wara u li mhumiex denominati f’munita kummerċjali ewlenija;
(g)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq banek ċentrali fil-forma ta’ riżervi minimi meħtieġa miżmuma minn dawk il-banek ċentrali li jkunu denominati fil-muniti nazzjonali tagħhom;
(h)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq gvernijiet ċentrali fil-forma ta’ rekwiżiti statutorji ta’ likwidità miżmuma f’titoli tal-gvern li huma denominati u ffinanzjati fil-muniti nazzjonali bil-kondizzjoni li, fid-diskrezzjoni tal-awtorità kompetenti, il-valutazzjoni tal-kreditu ta’ dawk il-gvernijiet ċentrali assenjati minn ECAI nominata tkun grad ta’ investiment;
(i)
50 % tad-dokumenti ta' kreditu b'riskju medju/baxx li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ u tal-faċilitajiet ta’ kreditu mhux miġbud b'riskju medju/baxx li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ imsemmija fl-Anness I u soġġett għall-qbil tal-awtoritajiet kompetenti, 80 % tal-garanziji barra mill-garanziji fuq self li għandhom bażi ġuridika jew regolatorja u jingħataw għall-membri tagħhom bi skemi ta’ garanzija reċiproka li għandhom status ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu;
(j)
il-garanziji legalment meħtieġa li jintużaw meta self b'ipoteka ffinanzjat permezz tal-ħruġ ta' bonds ta’ ipoteki jitħallas lill-mutwatarju tal-ipoteka qabel ir-reġistrazzjoni finali tal-ipoteka fir-reġistru tal-artijiet, bil-kondizzjoni li l-garanzija ma tintużax biex tnaqqas ir-riskju fil-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju;
(k)
elementi ta’ assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq u skoperturi oħra għal boroż rikonoxxuti.
Artikolu 494
Dispożizzjonijiet tranżitorji għal kapital eliġibbli
Permezz ta’ deroga mill-punt (71)(b) tal-Artikolu 4(1), il-kapital eliġibbli jista' jinkludi l-kapital ta' Grad 2 sa l-ammonti li ġejjin:
(a)
100 % tal-kapital ta' Grad 1 matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014;
(b)
75 % tal-kapital ta' Grad 1 matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2015 sal-31 ta’ Diċembru 2015;
(b)
50 % tal-kapital ta' Grad 1 matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2016 sal-31 ta’ Diċembru 2016;
Artikolu 495
Trattament ta' skoperturi għal ekwità skont l-Approċċ IRB
1. Permezz ta’ deroga mill-Kapitolu 3 tal-Parti Tlieta, sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżentaw mit-trattament IRB ċerti kategoriji ta’ skoperturi tal-ekwità tal-istituzzjonijiet u s-sussidjarji mill-UE tal-istituzzjonijiet f’dak l-Istat Membru. L-awtorità kompetenti għandha tippubblika l-kategoriji tal-iskoperturi tal-ekwità li jibbenefikaw minn dak it-trattament skont l-Artikolu 143 tad-Direttiva 2013/36/UE.
Il-pożizzjoni eżentata għandha titkejjel bħala n-numru ta’ ishma mill-31 ta’ Diċembru 2007 u kwalunkwe sehem addizzjonali li jirriżulta b’mod dirett mis-sjieda ta’ dawk il-holdings, jekk ma jżidux is-sehem proporzjonali tas-sjieda f’kumpannija f’portafoll.
Jekk akkwist iżid is-sehem proporzjonali ta’ sjieda f’holding speċifiku, il-parti tal-holding li tikkostitwixxi l-eċċess ma għandhiex tkun soġġetta għar-rinunzja. Lanqas l-eżenzjoni ma għandha tapplika għal holdings li oriġinarjament kienu soġġetti għall-eżenzjoni, iżda li nbiegħu u mbagħad inxtraw lura.
Skoperturi tal-ekwità soġġetti għal din id-dispożizzjoni għandhom ikunu soġġetti għar-rekwiżiti ta' kapital kkalkolati skont l-Approċċ Standardizzat tal-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2 u r-rekwiżiti stabbiliti fit-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni u lill-ABE bl-implimentazzjoni ta’ dan il-paragrafu.
2. Fil-kalkolu tal-ammonti ta' skoperturi ppeżati skont ir-riskju għall-għanijiet tal-Artikolu 114(4), sal-31 ta’ Diċembru 2015 l-istess piz tar-riskju għandu jiġi assenjat fir-rigward tal-iskoperturi għall-gvernijiet ċentrali jew il-banek ċentrali tal-Istati Membri denominati u mwaqqfa fil-munita domestika ta' kwalunkwe Stat Membru bħalma jkunu applikati tali skoperturi denominati u mwaqqfa fil-munita domestika tagħhom.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji biex jiġu speċifikati l-kondizzjonijiet li skonthom l-awtoritajiet kompetenti għandu jkollhom l-eżenzjoni msemmija fil-paragrafu 1.
L-ABE għandha tippreżenta dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sat-30 ta’ Ġunju 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 496
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għal bonds koperti
1. Sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżentaw kompletament jew parzjalment mil-limitu ta’ 10 % lill-unitajiet prijoritarji maħruġa minn French Fonds Communs de Créances jew minn entitajiet ta’ titolazzjoni li huma ekwivalenti għall-French Fonds Communs de Créances stabbiliti fil-punti (d) u (e) tal-Artikolu 129(1), dment li jiġu sodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-iskoperturi fuq proprjetà immobbli residenzjali jew kummerċjali titolizzati kienu oriġinati minn membru tal-istess grupp konsolidat li l-emittent tal-bonds koperti wkoll ikun membru tiegħu, jew minn entità affiljata mal-istess korp ċentrali li l-emittent tal-bonds koperti wkoll ikun affiljat miegħu, fejn dik is-sħubija jew affiljazzjoni fi grupp komuni tiġi stabbilita fil-ħin li l-unitajiet prijoritarji jsiru kollaterali għall-bonds koperti;
(b)
membru tal-istess grupp konsolidat li l-emittent tal-bonds koperti jkun membru tiegħu jew entità affiljata mal-istess korp ċentrali li l-emittent tal-bonds koperti wkoll ikun affiljat miegħu, iżomm is-segment tal-ewwel telf kollu li jsostni dawk l-unitajiet prijoritarji.
2. Sal-31 ta’ Diċembru 2014, għall-finijiet tal-punt (c) tal-Artikolu 129(1), l-iskoperturi prijoritarji mhux garantiti tal-istituzzjonijiet li kkwalifikaw għal piż tar-riskju ta’ 20 % skont il-liġi nazzjonali qabel id-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament għandhom jitqiesu li jikkwalifikaw għal-livell 1 ta’ kwalità ta’ kreditu.
3. Sal-31 ta’ Diċembru 2014, għall-finijiet tal-Artikolu 129(5), l-iskoperturi prijoritarji mhux garantiti tal-istituzzjonijiet li kkwalifikaw għal piż tar-riskju ta’ 20 % skont il-liġi nazzjonali qabel id-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament għandhom jitqiesu li jikkwalifikaw għal piż ta’ riskju ta’ 20 %.
Artikolu 497
Rekwiżiti ta' fondi proprji għal skoperturi għal CCPs
1. Sa 15-il xahar wara d-data tad-dħul fis-seħħ tal-aħħar wieħed mill-ħdax-il standard regolatorju tekniku msemmija fl-aħħar tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 89(3) tar-Regolament (UE) 648/2012, jew sakemm tittieħed deċiżjoni skont l-Artikolu 14 ta' dak ir-Regolament dwar l-awtorizzazzjoni tas-CCP, skont liema data tiġi l-ewwel, istituzzjoni tista' tikkunsidra dik is-CCP li tkun QCCP, dment li l-kondizzjoni stabbilita fl-ewwel parti ta' dak is-subparagrafu tkun ġiet sodisfatta.
2. Sa 15-il xahar wara d-data tad-dħul fis-seħħ tal-aħħar mill-għaxar standards regolatorji tekniċi msemmija fl-aħħar tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 89(3) tar-Regolament (UE) 648/2012, jew sakemm tittieħed deċiżjoni skont l-Artikolu 25 ta' dak ir-Regolament dwar ir-rikonoxximent tas-CCP stabbilita f'pajjiż terz, skont liema data tiġi l-ewwel, istituzzjoni tista' tikkunsidra dik is-CCP li tkun QCCP,
3. Il-Kummissjoni tista' tadotta att ta' implimentazzjoni skont l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011 li jestendi d-dispożizzjonijiet transizzjonali fil-paragrafi 1 u 2 ta' dan l-Artikolu b'sitt xhur oħra, f'ċirkostanzi eċċezzjonali fejn huwa meħtieġ u proporzjonat biex jiġi evitat tfixkil għas-swieq finanzjarji internazzjonali.
4. Sad-dati ta' skadenza definiti fil-paragrafi 1 u 2, u estiżi taħt il-paragrafu 3, kif applikabbli, fejn CCP ma għandhiex fond ta’ inadempjenza u ma għandhiex arranġament vinkolanti implimentat mal-membri ta’ kklerjar tagħha li jippermettilha tuża l-marġni inizjali kollu jew parti minnu rċevut mill-membri ta’ kklerjar tagħha daqs li kieku kienu kontribuzzjonijiet prefinanzjati, istituzzjoni għandha tissostiwixxi l-formula t-tajba biex tikkalkula r-rekwiżiti ta' fondi proprji (Ki) fl-Artikolu 298a(2) b'dan li ġej:
fejn
IMi = il-marġini inizjali depożitat mas-CCP mill-membru tal-ikklerjar i
IM= is-somma tal-marġni inizjali kkomunikata lill-istituzzjoni mis-CCP.
Artikolu 498
Eżenzjoni tal-operaturi tal-Prodotti
1. Id-dispożizzjonijiet fuq ir-rekwiżiti tal-fondi proprji kif stabbiliti f’dan ir-Regolament ma għandhomx japplikaw għal ditti tal-investiment li n-negozju ewlieni tagħhom jikkonsisti b’mod esklussiv fil-forniment ta’ servizzi tal-investiment jew f’attivitajiet relatati mal-istrumenti finanzjarji stabbiliti fil-punti 5, 6, 7, 9 u 10 tat-Taqsima C tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE u li ma applikatx għalihom id-Direttiva 93/22/KEE fil-31 ta’ Diċembru 2006.
Din l-eżenzjoni għandha tapplika sal-31 ta’ Diċembru 2017 jew sad-data tad-dħul fis-seħħ ta’ kwalunkwe emenda skont il-paragrafi 2 u 3, skont liema minnhom tiġi l-aktar kmieni.
2. Sal-31 ta’ Diċembru 2015, il-Kummissjoni għandha, fuq il-bażi ta’ konsultazzjonijiet pubbliċi u fid-dawl tad-diskussjonijiet mal-awtoritajiet kompetenti, tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar:
(a)
reġim xieraq għas-superviżjoni prudenzjali tad-ditti tal-investimenti li n-negozju ewlieni tagħhom jikkonsisti b’mod esklussiv fil-forniment ta’ servizzi tal-investimenti jew f’attivitajiet relatati mad-derivati tal-prodotti jew f’kuntratti tad-derivati stabbiliti fil-punti 5, 6, 7, 9 u 10 tat-Taqsima C tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE;
(b)
l-importanza li tiġi emendata d-Direttiva 2004/39/KE sabiex tinħoloq kategorija ulterjuri ta' ditti tal-investiment li n-negozju ewlieni tagħhom jikkonsisti b’mod esklussiv fil-forniment ta’ servizzi tal-investimenti jew f’attivitajiet relatati mal-istrumenti finanzjarji stabbiliti fil-punti 5, 6, 7, 9 u 10 tat-Taqsima C tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE dwar il-provvisti tal-enerġija, inklużi l-elettriku, il-faħam, il-gass u ż-żejt.
3. Fuq il-bażi tar-rapport imsemmi fil-paragrafu 2, il-Kummissjoni tista’ tissottometti proposti għal emendi ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 499
Lieva finanzjarja
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikoli 429 u 430, matul il-perijodu bejn 1 Jannar 2014 u l-31 ta’ Diċembru 2021, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkolaw u jirrapportaw il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja billi jużaw dawn it-tnejn li ġejjin bħala l-kalkolu tal-kapital:
(a)
Kapital ta’ Grad 1;
(b)
Kapital ta’ Grad 1, soġġett għad-derogi stabbiliti fil-Kapitoli 1 u 2 ta’ dan it-Titolu.
2. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 451(1), l-istituzzjonijiet jistgħu jagħżlu jiddivulgawx jew le dik l-informazzjoni dwar il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja bbażata fuq definizzjoni waħda jew it-tnejn li huma tal-kalkolu tal-kapital speċifikata fil-punti (a) u (b) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu. Fejn l-istituzzjonijiet jibdlu d-deċiżjoni tagħhom dwar liema proporzjon ta’ lieva finanzjarja sejrin jiddivulgaw, l-ewwel divulgazzjoni li sseħħ wara tali bidla għandu jkun fiha rikonċiljazzjoni tal-informazzjoni dwar il-proporzjonijiet ta’ lieva finanzjarja kollha li ġew divulgati sal-mument tal-bidla.
3. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 429(2), matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu lill-istituzzjonijiet jikkalkolaw il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja tal-aħħar trimestru fejn jikkunsidraw li l-istituzzjonijiet jista’ ma jkollhomx data ta’ kwalità tajba biżżejjed sabiex jikkalkolaw proporzjon ta’ lieva finanzjarja li jkun medja aritmetika tal-proporzjonijiet ta’ lieva finanzjarja ta’ kull xahar fuq bażi ta’ tliet xhur.
Artikolu 500
Dispożizzjonijiet transizzjonali - minimu ta’ Basel I
1. Sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-istituzzjonijiet li jikkalkolaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3 u l-istituzzjonijiet li jużaw l-Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu kif speċifikati fil-Parti Tlieta, it-Titolu III, il-Kapitolu 4 għall-kalkolu tar-rekwiżiti tal-fondi proprji tagħhom għar-riskju operattiv għandhom jilħqu ż-żewġ rekwiżiti li ġejjin:
(a)
huma għandu jkollhom il-fondi proprji kif mitlub mill-Artikolu 92;
(b)
huma għandu jkollhom fondi proprji li f'kull waqt ikunu aktar minn jew daqs 80 % tal-ammont minimu totali tal-fondi proprji li l-istituzzjoni tkun mitluba li jkollha skont l-Artikolu 4 tad-Direttiva 93/6/KEE kif dik id-Direttiva u d-Direttiva 2000/12/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta’ Marzu 2000 rigward il-bidu u l-eżerċizzju tan-negozju ta l-istituzzjonijiet ta' kreditu (36) kienu qabel l-1 ta’ Jannar 2007.
2. Soġġett għall-approvazzjoni tal-awtoritajiet kompetenti, l-ammont imsemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 1 jista' jiġi sostitwit b'rekwiżit biex jinżammu fondi proprji li f'kull waqt huma aktar minn jew daqs it-80 % tal-fondi proprji li l-istituzzjoni tkun mitluba żżomm taħt l-Artikolu 92 bil-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati sont ir-riskju f'konformità mal-Parti Tlieta, Titolu II, Kapitolu 2, u Parti Tlieta, Titolu III, Kapitolu 2 jew 3, kif applikabbli, minflok f'konformità mal-Parti Tlieta, Titolu II, Kapitolu 3, jew Parti Tlieta, Titolu III, Kapitolu 4, kif applikabbli.
3. Istituzzjoni tal-kreditu tista' tapplika l-paragrafu 2 biss jekk tkun bdiet tuża l-Approċċ IRB jew l-Approċċi Avvanzati ta' Kalkolu għall-kalkolu tar-rekwiżiti tal-kapital tagħha fi jew wara l-1 ta’ Jannar 2010.
4. Il-konformità mar-rekwiżiti tal-punt (b) tal-paragrafu 1 għandha tkun fuq il-bażi tal-ammonti tal-fondi proprji aġġustati għalkollox biex jirriflettu d-differenzi fil-kalkolu ta' fondi proprji skont id-Direttiva 93/6/KEE u d-Direttiva 2000/12/KEkif dawk id-Direttivi kienu qabel l-1 ta’ Jannar 2007 u l-kalkolu ta' fondi proprji skont dan ir-Regolament li ġej minn trattamenti separati ta' telf mistenni u telf mhux mistenni taħt Parti Tlieta, Titolu II, Kapitolu 3, ta' dan ir-Regolament.
5. Wara li jikkonsultaw mal-ABE, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirrinunzjaw għall-applikazzjoni tal-punt (b) tal-paragrafu 1 għall-istituzzjonijiet jekk jintlaħqu r-rekwiżiti kollha għall-Approċċ Ibbażat fuq il-Klassifikazzjoni Interna stabbilit fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3, it-Taqsima 6 jew il-kriterji ta’ kwalifikazzjoni għall-użu tal-Approċċ Avvanzat ta’ Kalkolu stabbilit fil-Parti Tlieta, it-Titolu III, il-Kapitolu 4, skont kif applikabbli.
6. Il-Kummissjoni għandha sal-1 ta’ Jannar 2017 tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill dwar jekk huwiex xieraq li tiġi estiża l-applikazzjoni tal-bażi ta' Basel I lil hinn mill-31 ta’ Diċembru 2017 biex jiġi żgurat li hemm garanziji ta’ kontinġenza għall-mudelli interni, filwaqt li jittieħed kont tal-iżviluppi internazzjonali u l-istandards miftiehma fuq livell internazzjonali. Dak ir-rapport għandu jiġi akkumpanjat minn proposta leġislattiva jekk xieraq.
Artikolu 501
Tnaqqis tar-rekwiżiti ta’ kapital għar-riskju tal-kreditu fuq l-iskoperturi għall-SMEs
1. Ir-rekwiżiti ta’ kapital għar-riskju tal-kreditu fuq l-iskoperturi għall-SMEs għandhom jiġu mmultiplikati bil-fattur 0,7619.
2. Għall-fini ta’ dan l-Artikolu:
(a)
l-iskopertura għandha tiġi inkluża jew fil-livell tal-konsumatur jew inkella f'dawk korporattivi jew iggarantita minn ipoteki fuq klassijiet ta' proprjetà immobbli. Skoperturi inadempjenti għandhom ikunu esklużi;
(b)
SME hi definita skont ir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2003/361/KE tas-6 ta’ Mejju 2003 dwar id-definizzjoni ta’ intrapriżi mikro, żgħar u ta’ daqs medju (37). Fost il-kriterji elenkati fl-Artikolu 2 tal-Anness għal dik ir-Rakkomandazzjoni il-fatturat annwali biss għandu jittieħed kont tiegħu;
(c)
l-ammont totali dovut lill-istituzzjoni u lill-impriżi parent u lis-sussidjarji tagħha, inkluż kwalunkwe skopertura f'inadempjenza, mill-klijent obbligant jew minn grupp ta’ klijenti konnessi flimkien, iżda eskluż il-pretensjonijiet jew pretensjonijiet kontinġenti ggarantiti bi proprjetà residenzjali bħala kollateral, ma għandux, safejn l-istituzzjoni tkun innotifikata, jaqbeż l-EUR 1,5 miljun. L-istituzzjoni għandha tieħu passi raġonevoli sabiex tikseb din l-informazzjoni.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jagħtu rapport lill-awtoritajiet kompetenti kull tliet xhur dwar l-ammont totali ta’ skoperturi għall-SMEs kkalkulat f’konformità mal-paragrafu.
4. Sa 2 ta’ Jannar 2017 il-Kummissjoni għandha tirrapporta dwar l-impatt tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji stabbiliti f’dan ir-Regolament fuq l-għoti ta' self lil SMEs u persuni fiżiċi u għandha tippreżenta dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkien ma' proposta leġislattiva jekk xieraq.
5. Għall-fini tal-paragrafu 4, l-ABE għandha tagħti rapport dwar dan li ġej lill-Kummissjoni:
(a)
analiżi tal-evoluzzjoni tax-xejriet u kondizzjonijiet ta’ self għall-SMEs matul il-perijodu msemmi fil-paragrafu 4;
(b)
analiżi tal-livell ta' riskju effettiv tal-SMEs tal-Unjoni matul ċiklu ekonomiku sħiħ;
(c)
il-konsistenza tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji stabbiliti f’dan ir-Regolament għar-riskju tal-kreditu fuq skoperturi għal SMEs bl-eżiti tal-analiżi taħt il-punti (a) u (b).
TITOLU II
RAPPORTI U ANALIŻI
Artikolu 502
Ċikliċità tar-rekwiżiti tal-kapital
Il-Kummissjoni, f’kooperazzjoni mal-ABE, mal-BERS u mal-Istati Membri, u billi tikkunsidra l-opinjoni tal-BĊE, għandha tissorvelja b’mod perijodiku jekk dan ir-Regolament sħiħ, flimkien mad-Direttiva 2013/36/UE għandux effetti sinifikanti fuq iċ-ċiklu ekonomiku u, fid-dawl ta’ dak l-eżami, għandha tikkunsidra jekk humiex ġustifikati xi miżuri ta’ rimedju. Sal-31 ta’ Diċembru 2013, l-ABE għandha tirrapporta għand il-Kummissjoni jekk il-metodoloġiji tal-istituzzjonijiet skont l-Approċċ IRB għandhomx jikkonverġu bil-għan li jinkisbu rekwiżiti tal-kapital aktar komparabbli filwaqt li tiġi mitigata l-proċikliċità u kif dan jista’ jseħħ.
Ibbażata fuq dik l-analiżi u billi tiġi kkunsidrata l-opinjoni tal-BĊE, kull sentejn il-Kummissjoni għandha tħejji rapport u tissottomettih lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkien ma’ kwalunkwe proposta xierqa. Kontribuzzjonijiet minn partijiet ta’ teħid ta’ kreditu u dawk ta’ self ta’ kreditu għandhom jiġu rikonoxxuti b’mod adegwat meta jitfassal ir-rapport.
Sal-31 ta’ Diċembru 2014 il-Kummissjoni għandha tanalizza u tirrapporta dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 33(1)(c) u għandha tippreżenta dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill flimkien ma' proposta leġislattiva jekk xieraq.
Fir-rigward tat-tħassir potenzjali tal-Artikolu 33(1)(c) u l-applikazzjoni potenzjali tiegħu fil-livell tal-Unjoni, l-analiżi għandha b'mod partikolari tiżgura li jkunu fis-seħħ salvagwardji suffiċjenti biex tiġi żgurata l-istabbiltà finanzjarja fl-Istati Membri kollha.
Artikolu 503
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għal skoperturi fil-forma ta’ bonds koperti
1. Il-Kummissjoni għandha, sal-31 ta’ Diċembru 2014, wara li tikkonsulta mal-ABE, tirrapporta għand il-Parlament Ewropew u l-Kunsill, flimkien ma’ kwalunkwe proposta xierqa, dwar jekk il-piżijiet tar-riskju stabbiliti fl-Artikolu 129 u r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku fl-Artikolu 336(3) humiex adegwati għall-istrumenti kollha li jikkwalifikaw għal dawk it-trattamenti u jekk il-kriterji fl-Artikolu 129 humiex adatti.
2. Ir-rapport u l-proposti msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jikkunsidraw:
(a)
il-punt sa fejn ir-rekwiżiti regolatorji attwali dwar kapital applikabbli għal bonds koperti jiddifferenzjaw b'mod adegwat bejn varjazzjonijiet fil-kwalità ta' kreditu ta' bonds koperti u l-kollateral li l-bonds koperti jistgħu jiġi garantiti fuq il-bażi tagħhom, inkluż il-miżura tal-varjazzjonijiet fost l-Istati Membri;
(b)
it-trasparenza tas-suq tal-bonds koperti u l-punt sa fejn din tiffaċilita analiżi interna komprensiva minn investituri rigward ir-riskju ta' kreditu ta' bonds koperti u l-kollateral li jiggarantihom u s-segregazzjoni tal-assi fil-każ tal-insolvenza tal-emittent, inklużi l-effetti ta' mitigazzjoni tal-qafas legali nazzjonali strett sottostanti f'konformità mal-Artikolu 129 ta’ dan ir-Regolament u l-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE dwar il-kwalità ġenerali tal-kreditu ta' bond kopert u l-implikazzjonijiet tagħha fuq il-livell ta' trasparenza meħtieġ mill-investituri; u
(c)
il-punt sa fejn il-ħruġ minn istituzzjoni tal-kreditu ta' bonds koperti taffettwa r-riskju ta' kreditu li għalih kredituri oħrajn tal-istituzzjoni emittenti jkunu skoperti.
3. Sal-31 ta’ Diċembru 2014, wara li tikkonsulta l-ABE, il-Kummmissjoni għandha tagħmel rapport lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill dwar jekk self iggarantit minn inġenji tal-ajru (rahan fuq inġenji tal-ajru) u jekk self residenzjali kopert b'garanzija, iżda li mhux kopert b'ipoteka reġistrata, jistgħux ikunu kkunsidrati taħt ċerti kondizzjonijiet bħala assi eliġibbli skont l-Artikolu 129.
4. Sal-31 ta’ Diċembru 2016, il-Kummissjoni għandha tanalizza l-adegwatezza tad-deroga stipulata fl-Artikolu 496 u, jekk rilevanti, l-adegwatezza tal-estensjoni ta’ trattament simili għal kwalunkwe forma oħra ta’ bond kopert. Fid-dawl ta’ dik l-analiżi, il-Kummissjoni tista’, jekk dan ikun xieraq, tadotta atti delegati skont l-Artikolu 462 sabiex tagħmel dik id-deroga permanenti jew tagħmel proposti leġislattivi sabiex testendiha għal forom oħra ta’ bonds koperti.
Artikolu 504
Strumenti kapitali sottoskritti mill-awtoritajiet pubbliċi f'sitwazzjonijiet ta' emerġenza
Il-Kummissjoni għandha, sal-31 ta’ Diċembru 2016, wara li tikkonsulta lill-ABE, tagħti rapport lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill, flimkien ma’ kwalunkwe proposti xierqa, jekk it-trattament stabbilit fl-Artikolu 31 jeħtiġx jiġi emendat jew imneħħi.
Artikolu 505
Analiżi tal-finanzjament fuq perijodu twil
Sal-31 ta’ Diċembru 2014, il-Kummissjoni għandha tagħti rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkien ma’ kwalunkwe proposta xierqa, dwar l-adegwatezza tar-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament fid-dawl tal-ħtieġa li jiġu żgurati livelli adegwati ta’ finanzjament għall-forom kollha ta’ finanzjament fit-tul għall-ekonomija, inklużi proġetti ta’ infrastruttura kritika fl-Unjoni fil-qasam tat-trasport, l-enerġija u l-komunikazzjoni.
Artikolu 506
Riskju tal-kreditu - definizzjoni ta’ inadempjenza
L-ABE għandha, sal-31 ta’ Diċembru 2017, tagħti rapport lill-Kummissjoni dwar kif is-sostituzzjoni ta’ 90 jum b’180 jum ta' arretrati, kif previst fil-punt (b) tal-Artikolu 178(1), għandha impatt fuq l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u kemm hi xierqa l-applikazzjoni kontinwa ta’ dik id-dispożizzjoni wara l-31 ta’ Diċembru 2019.
Abbażi ta’ dak ir-rapport, il-Kummissjoni tista’ tippreżenta proposta leġislattiva biex temenda dan ir-Regolament.
Artikolu 507
Skoperturi kbar
Sal-31 ta’ Diċembru 2015, il-Kummissjoni għandha tirrevedi u tirrapporta dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 400(1)(j) u l-Artikolu 400(2), inkluż jekk l-eżenzjonijiet stipulati fl-Artikolu 400(2) għandhomx ikunu diskrezzjonali, u għandha tissottometti dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkien ma' proposta leġislattiva jekk xieraq.
Fir-rigward tal-eleminazzjoni potenzjali tad-diskrezzjoni nazzjonali taħt l-Artikolu 400(2)(c) u l-applikazzjonijiet potenzjali tagħha fuq livell tal-Unjoni, l-analiżi għandha tikkunsidra b’mod partikolari l-effiċjenza tal-ġestjoni tar-riskju tal-grupp filwaqt li tiżgura li jkun hemm fis-seħħ biżżejjed salvagwardji sabiex jiżguraw stabbiltà finanzjarja fl-Istati Membri kollha li fihom tkun inkorporata entità li tappartjeni lil grupp.
Artikolu 508
Livell ta' applikazzjoni
1. Sal-31 ta’ Diċembru 2014, il-Kummissjoni għandha tanalizza u tirraporta dwar l-applikazzjoni tal-Parti Wieħed, it-Titolu II, u l-Artikolu 113(6) u (7) u għandha tissottometti dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkine ma' proposta leġislattiva jekk xieraq.
2. Sal-31 ta’ Diċembru 2015, il-Kummissjoni għandha tirrapporta dwar jekk ir-rekwiżit ta’ kopertura tal-likwidità stabbilit fil-Parti Sitta għandux japplika għad-ditti tal-investimenti u kif dan jista’ jseħħ, u għandha wara li tikkonsulta lill-ABE, tissottometti dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkien ma' proposta leġislattiva jekk xieraq.
3. Sal-31 ta’ Diċembru 2015 il-Kummissjoni għandha, wara li tikkonsulta lill-ABE u l-AETS u fid-dawl tad-diskussjonijiet mal-awtoritajiet kompetenti, tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar reġim adatt għas-superviżjoni prudenzjali tad-ditti ta’ investiment u ta' ditti msemmija fil-punti (2)(b) u (c) tal-Artikolu 4(1). Fejn adatt, ir-rapport għandu jkun segwit minn proposta leġislattiva.
Artikolu 509
Rekwiżiti ta' likwidità
1. L-ABE għandha tissorvelja u tevalwa r-rapporti magħmula skont l-Artikolu 415(1), fost muniti u fost mudelli kummerċjali differenti. L-ABE għandha, wara li tikkonsulta lill-BERS, l-utenti aħħarin mhux finanzjarji, l-industrija bankarja, l-awtoritajiet kompetenti u l-banek ċentrali tas-SEBĊ nazzjonali annwalment u għall-ewwel darba sal-31 ta’ Diċembru 2013, tirrapporta lill-Kummissjoni dwar jekk speċifikazzjoni tar-rekwiżit ta’ kopertura tal-likwidità ġenerali fil-Parti Sitta bbażata fuq l-elementi għar-rappurtar tal-likwidità skont il-Parti Sitta, it-Titolu II u l-Anness III, ikkunsidrati individwalment jew b’mod kumulattiv, għandhiex il-probabbiltà li jkollha impatt detrimentali materjali fuq il-profil tan-negozju u tar-riskju tal-istituzzjonijiet stabbiliti fl-Unjoni jew fuq l-istabbiltà u l-funzjonament tajjeb tas-swieq finanzjarji jew fuq l-ekonomija u l-istabbiltà tal-forniment tas-self bankarju, b'attenzjoni partikolari fuq is-self lil SMEs u fuq l-iffinanzjar kummerċjali, inkluż self mogħti taħt skemi uffiċjali ta’ assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni.
Ir-rapport imsemmi fl-ewwel subparagrafu għandu jikkunsidra debitament is-swieq u l-iżviluppi regolatorji internazzjonali kif ukoll l-interazzjonijiet tar-rekwiżit tal-kopertura tal-likwidità ma' rekwiżiti prudenzjali oħra skont dan ir-Regolament bħall-proporzjonijiet tal-kapital ibbażati fuq ir-riskju stipulati fl-Artikolu 92 u l-proporzjoni ta' lieva finanzjarja.
Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandha tingħatalhom l-opportunità li jiddikjaraw l-opinjonijiet tagħhom dwar ir-rapport imsemmi fl-ewwel subparagrafu.
2. Fir-rapport imsemmi fil-paragrafu 1, l-ABE għandha tivvaluta dan li ġej b'mod partikolari:
(a)
il-forniment ta' mekkaniżmi li jillimitaw il-valur tal-flussi ’l ġewwa tal-likwidità, b'mod partikolari bl-għan li jiġi determinat limitu massimu adatt tal-flussi ’l ġewwa u l-kondizzjonijiet għall-applikazzjoni tiegħu, b'kont meħud tal-mudelli kumemrċjali differenti inkluż finanzjament pass through, factoring, leasing, bonds koperti, ipoteki, ħruġ ta' bonds koperti, u l-miżura safejn dak il-limitu massimu għandu jiġi emendat jew jitneħħa sabiex jittieħed kont tal-ispeċifiċitajiet tal-finanzjament speċjalizzat;
(b)
il-kalibrazzjoni tal-flussi 'l ġewwa u 'l barra msemmija fil-Parti Sitta, Titolu II, b'mod partikolari taħt l-Artikolu 422(7) u l-Artikolu 425(2);
(c)
il-forniment ta' mekkaniżmi li jillimitaw il-kopertura tar-rekwiżiti ta' likwidità b'ċerti kategoriji ta' assi likwidi, b'mod partikolari l-valutazzjoni tal-preċentwal minimu adatt għall-assi likwidi msemmijin fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 416(1) meta mqabbla mat-total tal-assi likwidi, l-ittestajar ta' limitu ta' 60 % u l-konsiderazzjoni tal-iżviluppi regolatorji internazzjonali. Assi dovuti jew eżerċitabbli fi żmien 30 ġurnata tal-kalendarju ma għandhomx jingħaddu għas-60 % sakemm l-assi ma jkunux inkisbu taħt kollateral li jikkwalifika wkoll taħt il-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 416(1);
(d)
l-forniment ta’ rati speċifiċi ta’ flussi ' barra aktar baxxi u/jew flussi 'l ġewwa ogħla għall-flussi intragrupp li jispeċifika taħt liema kondizzjonijiet tali rati speċifiċi ta’ flussi ’l ġewwa jew ’il barra jkunu ġustifikati mill-perspettiva prudenzjali u li jistabbilixxi deskrizzjoni ta' metodoloġija ta' livell għoli li tuża kriterji u parametri oġġettivi sabiex jiġu determinati livelli speċifiċi ta' flussi ’l ġewwa jew ’il barra bejn l-istituzzjoni u l-kontroparti meta ma jkunux stabbiliti fl-istess Stat Membru.
(e)
il-kalibrazzjoni tar-rati għall-ġbid ta' self applikabbli għall-faċilitajiet impenjati ta' kreditu u likwidità mhux miġbudin li jaqgħu taħt l-Artikolu 424(3) u (5). B'mod partikolari, l-ABE għandha tittestja rata għall-ġbid ta' self ta' 100 %;
(f)
id-definizzjoni ta' depożitu fil-livell tal-konsumatur fil-punt (2) tal-Artikolu 411, b'mod partikolari l-adegwatezza li jiġi introdott limitu rigward depożiti ta' persuni fiżiċi;
(g)
il-ħtieġa li tiġi introdotta kategorija ġdida ta' depożitu fil-livell tal-konsumatur bi flussi 'l barra aktar baxxi fid-dawl tal-karatteristiċi speċifiċi ta' tali depożiti li jistgħu jiġġustifikaw rata ta' flussi 'l barra aktar baxxa u b'kont meħud ta’ żviluppi internazzjonali;
(h)
derogi mir-rekwiżiti dwar il-kompożizzjoni tal-assi likwidi li l-istituzzjonijiet ser ikunu meħtieġa jżommu, fejn f'munita partikolari l-ħtiġijiet kollettivi ġustifikati tal-istituzzjonijiet għal assi likwidi jkunu qed jaqbżu d-disponibbiltà ta' dawk l-assi likwidi u kondizzjonijiet li tali derogi għandhom ikunu soġġetti għalihom;
(i)
id-definizzjoni ta' prodotti finanzjarji konformi max-Shari’ah bħala alternattiva għal assi li jikkwalifikaw bħala assi likwidi għall-finijiet tal-Artikolu 416, għall-użu fil-banek li huma konformi max-Shari’ah;
(j)
id-definizzjoni ta' ċirkostanzi ta' stress, inkluż prinċipji għall-użu tal-istokk tal-assi likwidi u r-reazzjonijiet ta' superviżjoni neċessarji li skonthom ikunu l-istituzzjonijiet ikunu jistgħu jużaw l-assi likwidi tagħhom biex jissodisfaw il-flussi ’l barra tal-likwidità u kif għandha tiġi indirzzata n-nuqqas ta' konformità;
(k)
id-definizzjoni ta' relazzjoni operattiva stabbilita għall-klijenti mhux finanzjarji kif imsemmi fl-Artikolu 422(3)(c).
(l)
il-kalibrazzjoni tar-rata ta' flussi 'l barra applikabbli għal servizzi bankarji u ta’ prime brokering korrispondenti kif imsemmi fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 422(4);
(m)
mekkaniżmi għall-anterjorità ta' bonds garantiti mill-gvern maħruġin lil istituzzjonijiet tal-kreditu bħala parti mill-miżuri ta' sostenn tal-Gvern bl-approvazzjoni tal-Unjoni dwar għajnuna mill-istat, bħall-bonds maħruġin mill-Aġenzija Nazzjonali ta' Ġestjoni tal-Assi (NAMA) fl-Irlanda u mill-Kumpannija Spanjola ta' Ġestjoni tal-Assi fi Spanja, imfasslin biex jeliminaw l-assi problematiċi mill-karti tal-bilanċ tal-istituzzjonijiet tal-kreditu, bħala assi ta' likwidità u kwalità kreditizzja estremament għolja tal-inqas sa Diċembru 2023.
3. Sal-31 ta’ Diċembru 2013, l-ABE, wara li tikkonsulta mal-ESMA u mal-BĊE, għandha tirrapporta lill-Kummissjoni dwar definizzjonijiet uniformi xierqa ta’ likwidità u kwalità kreditizzja għolja u estremament għolja ta' assi trasferibbli għall-finijiet tal-Artikolu 416 u t-telf impost adatt għal assi li jikkwalifikaw bħala assi likwidi għall-finijiet tal-Artikolu 416, bl-eċċezzjoni tal-assi msemmijin fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 416(1).
Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandha tingħatalhom l-opportunità li jiddikjaraw l-opinjonijiet tagħhom dwar dak ir-rapport.
Ir-rapport imsemmi fl-ewwel subparagrafu għandu jikkunsidra wkoll:
(a)
kategoriji oħra ta' assi, b'mod partikolari titoli ggarantiti minn self fuq djar residenzjali (RMBS) ta' likwidità u kwalità kreditizzja għolja;
(b)
kategoriji oħra ta' titoli jew self eliġibbli tal-banek ċentrali, pereżempju bonds tal-gvern lokali u karta kummerċjali; u
(c)
assi oħra li mhumiex eliġibbli għall-bank ċentrali iżda kummerċjabbli, pereżempju ekwitajiet ikkwotati f'borża rikonoxxuta, deheb, strumenti ta' ekwità marbutin mal-indiċijiet prinċipali, bonds iggarantiti, bonds koperti, bonds ta' kumpanniji u fondi bbażati fuq dawk l-assi.
4. Ir-rapport imsemmi fil-paragrafu 3 għandu jikkunsidra jekk, u l-miżura safejn, faċilitajiet ta' kreditu ta' emerġenza (standby) imsemmijin fil-punt (e) tal-Artikolu 416(1) għandhomx jiġu inklużi bħala assi likwidi fid-dawl tal-iżviluppi internazzjonali u b'kont meħud tal-ispeċifiċitajiet Ewropej, inkluż il-mod kif il-politika monetarja titwettaq fl-Unjoni.
B’mod partikolari, l-ABE għandha tittestja l-adegwatezza tal-kriterji li ġejjin u l-livelli xierqa ta’ tali definizzjonijiet:
(a)
il-volum ta' negozjar minimu tal-assi;
(b)
il-volum pendenti minimu tal-assi;
(c)
l-ipprezzar trasparenti u l-informazzjoni ta’ wara n-negozjar;
(d)
il-livelli ta’ kwalità tal-kreditu msemmija fil-Parti Tlieta, Titolu II, Kapitolu 2;
(e)
ir-rekord ippruvat tal-istabbiltà tal-prezz;
(f)
il-volum medju nnegozjat u d-daqs medju tan-negozjar;
(g)
il-firxa massima bejn it-talba u l-offerta;
(h)
iż-żmien li fadal għall-maturità;
(i)
il-proporzjon ta’ dħul minimu.
5. Sal-31 ta’ Jannar 2014, l-ABE għandha barra minn hekk tirrapporta dwar dan li ġej:
(a)
id-definizzjonijiet uniformi ta' likwidità u kwalità kreditizzja għolja u estremament għolja;
(b)
l-konsegwenzi possibbli mhux previsti tad-definizzjoni ta' assi likwidi fuq il-kondotta tal-operazzjoni tal-politika monetarja u l-miżura safejn:
(i)
lista ta' assi likwidi li ma għandhiex konnessjoni mal-lista ta' assi eliġibbli tal-bank ċentrali tista' tinċentiva istituzzjonijiet biex jissottomettu assi eliġibbli li ma jkunux inklużi fid-definizzjoni ta' assi likwidi f'operazzjonijiet ta' ffinanzjar mill-ġdid;
(ii)
regolamentazzjoni tal-likwidità tista' tneħħi l-inċentiv ta' istituzzjonijiet li jsellfu jew jissellfu fis-suq tal-flus mhux garantit u jekk dan jistax iwassal biex jinħolqu dubji dwar l-objettivi tal-implimentazzjoni tal-politika monetarja EONIA;
(iii)
l-introduzzjoni tar-rekwiżit ta’ kopertura tal-likwidità jista' jagħmilha aktar diffiċli għall-banek ċentrali li jiżguraw stabbiltà tal-prezzijiet bl-użu tal-istrumenti u l-qafas tal-politika monetarja attwali;
(c)
ir-rekwiżiti operattivi għall-holdings ta' assi likwidi, kif imsemmi fil-punti (b) sa (f) tal-Artikolu 417, konformement mal-iżviluppi regolatorji internazzjonali.
Artikolu 510
Rekwiżiti ta’ Finanzjament Stabbli Nett
1. Sal-31 ta’ Diċembru 2015, l-ABE għandha tirrapporta lill-Kummissjoni, abbażi tal-elementi li għandhom jiġu rappurtati skont il-Parti Sitta, Titolu III, dwar jekk ikunx xieraq li jiġi żgurat li l-istituzzjonijiet jużaw sorsi stabbli ta’ ffinanzjar u kif dan jista’ jsir, inkluża valutazzjoni tal-impatt fuq in-negozji u l-profil tar-riskju tal-istituzzjonijiet stabbiliti fl-Unjoni jew fuq is-swieq finanzjarji jew l-ekonomija u s-self mill-banek, b’enfasi partikolari fuq is-self lil SMEs u fuq l-finanzjament tan-negozju, inkluż self ipotekarju kofinanzjat. B'mod partikolari, l-ABE għandha tanalizza l-impatt ta' sorsi stabbli ta' finanzjament fuq l-istrutturi tar-rifinanzjament ta' mudelli bankarji differenti fl-Unjoni.
2. Sal-31 ta’ Diċembru 2015, l-ABE għandha wkoll tirrapporta lill-Kummissjoni, abbażi tal-elementi li għandhom jiġu rappurtati skont il-Parti Sitta, Titolu III u skont il-formati ta' rappurtar uniformi msemmijin fil-punt (a) tal-Artikolu 415(3) u wara li tikkonsulta mal-BERS, dwar il-metodoloġiji għad-determinazzjoni tal-ammont ta' finanzjament stabbli disponibbli għal u meħtieġ minn istituzzjonijiet u dwar definizzjonijiet uniformi adatti għall-kalkolu ta' tali rekwiżit ta’ finanzjament stabbli nett, li jeżamina b'mod partikolari dan li ġej:
(a)
il-kategoriji u l-ippeżar applikati għas-sorsi ta' finanzjament stabbli fl-Artikolu 427(1);
(b)
il-kategoriji u l-ippeżar applikati għad-determinazzjoni tar-rekwiżit għal finanzjament stabbli fl-Artikolu 428(1);
(c)
il-metodoloġiji għandhom jipprovdu inċentivi u diżinċentivi kif adatt li jinkoraġġixxu finanzjament aktar stabbli fuq termini itwal ta' żmien ta' assi, attivitajiet kummerċjali, investimenti u finanzjament ta' istituzzjonijiet;
(d)
il-ħtieġa li jiġu żviluppati metodoloġiji differenti għal tipi ta' istituzzjonijiet differenti.
3. Sal-31 ta’ Diċembru 2016, il-Kummissjoni għandha, jekk adatt, u waqt li tikkunsidra r-rapporti msemmijin fil-paragrafi 1 u 2, u waqt li tikkunsidra bis-sħiħ id-diversità tas-settur bankarju fl-Unjoni, tippreżenta proposta leġislattiva lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar kif jiġi żgurat li l-istituzzjonijiet jużaw sorsi stabbli ta' finanzjament.
Artikolu 511
Lieva finanzjarja
1. Abbażi tar-riżultati tar-rapport imsemmi fil-paragrafu3, sal-31 ta’ Diċembru 2016, il-Kummissjoni għandha tissottometti rapport dwar l-impatt u l-effettività tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
2. Fejn ikun xieraq, ir-rapport għandu jkun akkumpanjat minn proposta leġiżlattiva dwar l-introduzzjoni ta’ numru adatt ta' livelli ta' proporzjon ta' lieva finanzjarja li l-istituzzjonijiet li jsegwu mudelli kummerċjali differenti jkunu obblgati li jissodisfaw, fejn tiġi ssuġġerita kalibrazzjoni adegwata għal dawk il-livelli u kwalunkwe aġġustament xieraq fil-miżura kapitali kif imsemmi fl-Artikolu 429, flimkien ma' kwalunkwe miżura ta' flessibbiltà konnessa jekk meħtieġ, inklużi l-emendi adatti għall-Artikolu 458 biex jiġi introdott proporzjon ta' lieva fl-ambitu tal-miżuri inklużi f'dak l-Artikolu.
3. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, l-ABE għandha tirrapporta lill-Kummissjoni sal- 31 ta’ Ottubru 2016 dwar, tal-inqas, dan li ġej:
(a)
jekk il-qafas tal-proporzjon tal-lieva finanzjarja previst f'dan ir-Regolament u l-Artikoli 87 u 98 tad-Direttiva 2013/36/UE huwiex l-istrument adatt biex jitrażżan ir-riskju ta' lieva finanzjarja eċċessiva min-naħa tal-istituzzjonijiet b'mod u grad sodisfaċenti;
(b)
l-identifikazzjoni tal-mudelli kummerċjali li jirriflettu l-profili globali tar-riskju tal-istituzzjonijiet u l-introduzzjoni ta' livell differenzjati tal-proporzjoni ta' lieva finanzjarja għal dawk il-mudelli kummerċjali;
(c)
jekk ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikoli 76 u 87 tad-Direttiva 2013/36/UE skont l-Artikoli 73 u 97 tad-Direttiva 2013/36./EU għall-indirizzar tar-riskju tal-lieva finanzjarja eċċessiva humiex suffiċjenti biex jiżguraw il-ġestjoni tajba ta' dan ir-riskju mill-istituzzjonijiet u, jekk le, liema titjib ulterjuri hu meħtieġ sabiex jintlaħqu dawn l-objettivi;
(d)
jekk - u f’dan il-każ, liema - bidliet ikunu meħtieġa fil-metodoloġija ta’ kalkolu msemmija fl-Artikolu 429 sabiex jiġi żgurat li l-proporzjon ta’ lieva finanzjarja jkun jista’ jintuża bħala indikatur xieraq tar-riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva ta’ istituzzjoni;
(e)
jekk, fil-kuntest tal-kalkolu tal-iskoperturi totali tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja, il-valur tal-iskopertura tal-kuntratti elenkati fl-Anness II determinati billi jintuża l-Metodu ta’ Skopertura Oriġinali huwiex differenti b’mod materjali mill-valur tal-iskopertura ddeterminat billi jintuża l-Metodu tal-Ipprezzar Skont il-Valur fis-Suq;
(f)
jekk l-użu tal-fondi proprji jew tal-kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 bħala l-kalkolu tal-kapital tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja ikunx aktar xieraq għall-għan intenzjonat tal-ittraċċar tar-riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva u, f’dan il-każ, xi tkun il-kalibrazzjoni xierqa tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja;
(g)
jekk il-fattur ta' konverżjoni msemmi fil-punt (a) tal-Artikolu 429(10) għal faċilitajiet ta' kreditu mhux miġbudin, li jistgħu jiġu kkanċellati mingħajr kondizzjoni fi kwalunkwe ħin mingħajr notifika, jkunx konservattiv kif xieraq ibbażat fuq l-evidenza miġbura matul il-perijodu ta’ osservazzjoni;
(h)
jekk il-frekwenza u l-format tad-divulgazzjoni tal-elementi msemmija fl-Artikolu 451 humiex adegwati;
(i)
x'jista' jkun il-livell adatt għall-proporzjon ta’ lieva finanzjarja għal kull wieħed mill-mudelli kummerċjali identifikati skont il-punt (b);
(j)
jekk għandhiex tiġi ddefinita firxa għal kull livell ta' proporzjon ta’ lieva finanzjarja;
(k)
jekk l-introduzzjoni tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja bħala rekwiżit għall-istituzzjonijiet tkunx teħtieġ xi bidliet fil-qafas tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja mogħti minn dan ir-Regolament u, f’dan il-każ, liema bidliet;
(l)
jekk l-introduzzjoni tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja bħala rekwiżit għall-istituzzjonijiet tillimitax b’mod effettiv ir-riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva min-naħa ta’ dawk l-istituzzjonijiet, b'mod partikolari għall-banek tas-settur pubbliku u, f’dan il-każ, jekk il-livell għall-proporzjon ta’ lieva finanzjarja għandux ikun l-istess għall-istituzzjonijiet kollha jew għandux ikun determinat skont il-profit tar-riskju u l-mudell kummerċjali kif ukoll id-daqs tal-istituzzjonijiet u, rigward dan, liema kalibrazzjonijiet addizzjonali jew perijodu ta' transizzjoni jkunu meħtieġa.
4. Ir-rapport imsemmi fil-paragrafu 3 għandu jkopri tal-inqas il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sat-30 ta’ Ġunju 2016 u għandu jikkunsidra tal-inqas dan li ġej:
(a)
l-impatt tal-introduzzjoni tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja, determinat skont l-Artikolu 429, bħala rekwiżit li l-istituzzjonijiet ikunu jridu jilħqu għal:
(i)
swieq finanzjarji b’mod ġenerali u swieq għat-transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid, derivati u bonds koperti b’mod partikolari;
(ii)
is-solidità tal-istituzzjonijiet;
(iii)
il-mudelli kummerċjali u l-istrutturi tal-karti tal-bilanċ tal-istituzzjonijiet; b'mod partikolari fir-rigward ta' oqsma b'livell baxx ta' riskju tan-negozji, bħal kreditu promozzjonali minn banek għall-iżvilupp pubbliku, self muniċipali, finanzjament ta' proprjetà residenzjali u oqsma oħra ta' riskju ta' livell baxx regolati mid-dritt nazzjonali;
(iv)
il-migrazzjoni ta’ skoperturi għal entitajiet li mhumiex soġġetti għas-superviżjoni prudenzjali;
(v)
innovazzjoni finanzjarja, b’mod partikolari l-iżvilupp ta’ strumenti b’lieva finanzjarja inkorporata;
(vi)
imġiba tal-istituzzjonijiet fir-rigward tat-teħid tar-riskji;
(vii)
attivitajiet tal-ikklerjar, ta’ saldu u ta’ kustodja u l-operazzjoni ta’ kontroparti ċentrali;
(viii)
ċikliċità tal-kalkolu tal-kapital u l-kalkolu tal-iskoperturi totali tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja;
(ix)
self mill-banek, b’enfasi partikolari fuq is-self lil SMEs, awtoritajiet lokali, gvernijiet reġjonali u entitajiet tas-settur pubbliku fuq l-iffinanzjar tan-negozju, inkluż is-self taħt skemi uffiċjali ta’ assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni;
(b)
l-interazzjoni tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja mar-rekwiżiti ta’ fondi proprji bbażati fuq ir-riskju u r-rekwiżiti tal-likwidità kif speċifikat f’dan ir-Regolament;
(c)
l-impatt tad-differenzi kontabbilistiċi bejn l-istandards tal-kontabbiltà applikabbli skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002, l-istandards tal-kontabbiltà applikabbli taħt id-Direttiva 86/635/KEE u standards applikabbli tal-qafas tal-kontabbiltà oħrajn u oqfsa rilevanti tal-kontabbiltà oħrajn fuq il-komparabbiltà tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja.
Artikolu 512
Skoperturi għal riskju ta’ kreditu trasferit
Sal-31 ta’ Diċembru 2014, il-Kummissjoni għandha tirrapporta għand il-Parlament Ewropew u l-Kunsill dwar l-applikazzjoni u l-effettività tad-dispożizzjonijiet tal-Parti Ħamsa fid-dawl tal-iżviluppi tas-suq internazzjonali.
Artikolu 513
Regoli makroprudenzjali
1. Sat-30 ta’ Ġunju 2014, il-Kummissjoni għandha, wara konsultazzjoni tal-BERS u l-ABE, tanalizza jekk ir-regoli makroprudenzjali f'dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE humiex suffiċjenti biex jittaffew ir-riskji sistemiċi fis-setturi, ir-reġjuni u l-Istati Membri inkluż il-valutazzjoni ta';
(a)
jekk l-għodod makroprudenzjali attwali f'dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE ikunu effettivi, effiċjenti u trasparenti;
(b)
jekk il-kopertura u l-gradi possibbli ta' koinċidenza bejn l-għodod makroprudenzjali differenti biex jiġu mmirati riskji simili f'dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/EU humiex adegwati u, jekk adatt, jiġu proposti regoli makroprudenzjali ġodda;
(c)
kif l-istandards internazzjonalment maqbula għall-istituzzjonijiry sistemiċi jinteraġixxu mad-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/EU 2013/36/EU u, jekk adatt, jiġu proposti regoliġodda b'kont meħud ta' dawk l-istandards internazzjonalment maqbula.
2. Sal-31 ta’ Diċembru 2014 il-Kummissjoni għandha abbażi tal-konsultazzjoni mal-BERS u l-ABE tirrapporta lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill dwar il-valutazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 u, fejn adatt, tippreżenta proposta leġislattiva lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
Artikolu 514
Riskju ta’ Kreditu tal-Kontroparti u l-Metodu ta’ Skopertura Oriġinali
Sal-31 ta’ Diċembru 2016 il-Kummissjoni għandha tanalizza u tirrapporta dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 275 u għandha tissottometti dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, u, jekk ikun xieraq, tagħmel proposta leġislattiva.
Artikolu 515
Monitoraġġ u evalwazzjoni
1. L-ABE flimkien mal-ESMA għandhom sa 2 ta’ Jannar 2015 jirrapportaw dwar il-funzjonament ta’ dan ir-Regolament mal-obbligi relatati skont ir-Regolament (UE) Nru 648/2012, u b'mod partikolari rigward l-istituzzjonijiet li joperaw kontroparti ċentrali, biex tkun evitata d-duplikazzjoni tar-rekwiżiti għal transazzjonijiet ta' derivati u b'hekk ikun evitat riskju regolatorju akbar u spejjeż akbar għall-monitoraġġ mill-awtoritajiet kompetenti.
2. L-ABE għandha tissorvelja u tevalwa l-operat tad-dispożizzjonijiet għar-rekwiżiti ta' fondi proprji għal skoperturi lill-kontroparti ċentrali kif stabilit fit-Taqsima 9 tal-Kapitlu 6 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta. Sal-1 ta’ Jannar 2015 l-ABE għandha tirrapporta lill-Kummissjoni dwar l-impatt u l-effikaċja ta' dawn id-dispożizzjonijiet.
3. Sal-31 ta’ Diċembru 2016, il-Kummissjoni għandha tanalizza u tirrapporta dwar ir-rikonċiljazzjoni ta' dan ir-Regolament mal-obbligi relatati taħt ir-Regolament (UE) Nru 648/2012, ir-rekwiżiti ta' fondi proprji kif stabbiliti fit-Taqsima 9 tal-Kapitolu 6 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u għandha tissottometti dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill u, jekk ikun xieraq, tagħmel proposta leġislattiva.
Artikolu 516
Finanzjament fit-tul
Sal-31 ta’ Diċembru 2015, il-Kummissjoni għandha tirrapporta dwar l-impatt ta' dan ir-Regolament dwar l-inkoraġġiment ta' investimenti fit-tkabbir fit-tul li jippromwovu l-infrastruttura sal-31 ta’ Diċembru 2015.
Artikolu 517
Definizzjoni tal-kapital eliġibbli
Sal-31 ta’ Diċembru 2014, il-Kummissjoni għandha tanalizza u tirrapporta dwar l-adegwatezza tad-definizzjoni tal-kapital eliġibbli applikata għall-finijiet tat-Titolu III tal-Parti Tnejn u l-Parti Erbgħa u għandha tissottometti dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, u, jekk ikun xieraq, tagħmel proposta leġislattiva.
Artikolu 518
Analiżi tal-istrumenti tal-kapital li jistgħu jiġu sottoskritti jew jiġu kkonvertiti fil-punt ta' non-vijabbiltà
Sal-31 ta’ Diċembru 2015, il-Kummissjoni għandha tanalizza u tirrapporta dwar jekk dan ir-Regolament għandux ikun fih rekwiżit li strumenti tal-kapital tal-Grad 1 jew Grad 2 Addizzjonali għandhom jiġu sottoskritti fil-każ li jiġi determinat li istituzzjoni m'għadhiex vijabbli. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkien ma' proposta leġislattiva, fejn adatt.
Article 519
Tnaqqis tal-assi tal-fondi tal-pensjonijiet b’benefiċċji definiti mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1
Sat-30 ta’ Ġunju 2014, l-ABE għandha tħejji rapport dwar jekk l-ISA 19 rivedut, flimkien mat-tnaqqis tal-assi netti tal-pensjonijiet kif stipulat fl-Artikolu 36(1)(e) u bidliet fil-passivi netti tal-pensjonijiet iwasslux għal volatilità indebita tal-fondi proprji tal-istituzzjonijiet.
B'kont meħud tar-rapport tal-ABE, il-Kummissjoni għandha tħejji sal-31 ta’ Diċembru 2014, rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar il-kwistjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu, flimkien ma' proposta leġislattiva, jekk xieraq, għall-introdizzjoni ta' trattament li jaġġusta l-assi u l-passivi netti tal-fondi tal-pensjonijiet b’benefiċċji definiti għall-kalkolu tal-fondi proprji.
TITOLU III
EMENDI
Artikolu 520
Emenda tar-Regolament (UE) Nru 648/2012
Ir-Regolament (UE) Nru 648/2012 huwa emendat kif ġej:
(1)
Il-Kapitolu li ġej jiġi miżjud fit-Titolu IV:
"KAPITOLU 4
Kalkoli u rappurtar għall-finijiet tar-Regolament (EU) No 575/2013
Artikolu 50a
Kalkolu tal-KCCP
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 308 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill 26 ta’ June 2013 dwar rekwiżiti prudenzjali għal istituzzjonijiet ta' kreditu u ditti ta' investiment (*) fejn CCP tkun irċeviet in-notifika msemmija fl-Artikolu 301(2)(b) ta' dak ir-Regolament, huwa għandu jikkalkula l-KCCP kif speċifikat fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu għal kull kuntratt u transazzjoni li jikklerja għall-membri tal-ikklerjar tiegħu kollha li jaqgħu fil-kopertura tal-fond ta’ inadempjenza partikolari.
2. CCP għandha tikkalkula l-kapital ipotetiku (KCCP) kif ġej:
fejn:
EBRMi
=
il-valur tal-iskopertura qabel il-mitigazzjoni tar-riskju li huwa daqs il-valur tal-iskopertura tas-CCP għall-membru tal-ikklerjar i li jirriżulta mill-kuntratti u t-transazzjonijiet kollha ma' dak il-membru tal-ikklerjar, ikkalkulat mingħajr ma jiġi kkunsidrat il-kollateral depożitat minn dak il-membru tal-ikklerjar;
IMi
=
il-marġini inizjali depożitat mas-CCP mill-membru tal-ikklerjar i;
DFi
=
il-kontribuzzjoni prefinanzjata tal-membru tal-ikklerjar i;
RW
=
piż tar-riskju ta’ 20 %;
proporzjon tal-kapital
=
8 %.
3. CCP għandha twettaq il-kalkolu meħtieġ mill-paragrafu 2 mill-inqas tal-inqas fuq bażi trimestrali jew aktar spiss fejn obbligata mill-awtoritajiet kompetenti ta’ dawk il-membri tal-ikklerjar tagħha li huma istituzzjonijiet.
4. L-EBA għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi biex jiġi speċifikat dan li ġej għall-fini tal-paragrafu 3:
(a)
il-frekwenza u d-dati tal-kalkolu speċifikat fil-paragrafu 2;
(b)
is-sitwazzjonijiet li fihom l-awtorità kompetenti ta' istituzzjoni li taġixxi bħala membru tal-ikklerjar tista’ tirrikjedi kalkoli u rappurtar aktar frekwenti minn dawk imsemmija fil-punt (a).
L-EBA għandha tissottometti dan l-abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa biex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 50b
Regoli ġenerali għall-kalkolu tal-KCCP
Għall-finijiet tal-kalkolu stipulat fl-Artikolu 50a(2), għandhom japplikaw dawn li ġejjin:
(a)
CCP għandha tikkalkula l-valur tal-iskoperturi li għandha lejn il-membri tal-ikklerjar tagħha kif ġej:
(i)
għal skoperturi li jirriżultaw minn kuntratti u transazzjonijiet elenkati fl-Artikolu 301(1) (a) u (d) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(ii)
għal skoperturi li jirriżultaw minn kuntratti u transazzjonijiet elenkati fl-Artikolu 301 (1)(b), (c) u (e) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 għandha tikkalkulahom skont il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju speċifikat fl-Artikolu 223 ta' dak ir-Regolament b'aġġustamenti superviżorji għall-volatilità, speċifikat fl-Artikoli 223 u 224 ta' dak ir-Regolament. L-eċċezzjoni stipulata fil-punt (a) tal-Artikolu 285(3) ma għandhiex tapplika;
(iii)
għal skoperturi li jirriżultaw minn transazzjonijiet li mhumiex elenkati fl-Aritkolu 301(1) tar-Regolament (EU) No 575/2013 u li jinvolvi riskju tas-saldu biss għandha tikkalkulahom skont il-Parti Tlieta, Titolu V ta' dak ir-Regolament;
(b)
għal istituzzjonijiet li jaqgħu taħt l-ambitu tar-Regolament (EU) No 575/2013 is-settijiet ta' netting huma l-istess bħal dak definiti fil-Parti Tlieta, Titolu II ta' dak ir-Regolament;
(c)
fil-kalkolu tal-valuri msemmijin fil-punt (a), is-CCP għandha tnaqqas mill-iskoperturi tagħha l-kollateral depożitat mill-membri tal-ikklerjar tagħha, imnaqqas kif xieraq mill-aġġustamenti superviżorji għall-volatilità b’konformità mal-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju speċifikat fl-Artikolu 224 tar-Regolament (EU) No 575/2013;
(d)
CCP għandha tikkalkula l-iskoperturi tagħha għal transazzjonijiet ta' finanzjament ta' titoli mal-membri tal-ikklerjar tagħha skont il-metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju, b'aġġustamenti superviżorji għall-volatilità, speċifikat fl-Artikoli 223 u 224 tar-Regolament (EU) No 575/2013;
(e)
fejn CCP għandha skoperturi għal CCP waħda jew aktar, għandha tittratta tali skoperturi daqs li kieku kienu skoperturi għall-membri tal-ikklerjar u tinkludi kull marġni jew kontribuzzjoni prefinanzjata rċevuta minn għand dawk is-CCPs fil-kalkolu tal-KCCP;
(f)
fejn CCP għandha arranġament kuntrattwali vinkolanti mal-membri tal-ikklerjar tagħha li jippermettilha tuża l-marġni inizzjali kollu jew parti minnu mill-membri tal-ikklerjar tagħha daqs li kieku kienu kontribuzzjonijiet prefinanzjati, is-CCP għandha tikkunsidra dak il-marġni inizjali bħala kontribuzzjonijiet prefinanzjati għall-finijiet tal-kalkolu fil-paragrafu 1 u mhux bħala marġni inizjali;
(g)
meta jiġi applikat il-Metodu skont il-valwazzjoni fis-suq, CCP għandha tissostitwixxi l-formula f'punt (c)(ii) tal-Artikolu 298(1) tar-Regolament (EU) No 575/2013 b'dan li ġej:
;
fejn in-numeratur tal-NGR jiġi kkalkulat skont l-Artikolu 274(1) tar-Regolament (EU) No 575/2013 u eżatt qabel ma jiġi effettivament skambjat il-marġni ta' varjazzjoni fit-tmiem tal-perijodu tas-saldu, u d-denominatur ikun l-ispiża grossa tas-sostituzzjoni;
(h)
fl-applikazzjoni tal-Metodu skont il-valwazzjoni fis-suq kif imsemmi fl-Artikolu 274 tar-Regolament (EU) No 575/2013, CCP għandha tissostittwixxi l-formula fil-punt (c)(ii) tal-Artikolu 298(1) ta' dak ir-Regolament b'dan li ġej:
fejn in-numeratur tal-NGR jiġi kkalkulat skont l-Artikolu 274(1) ta' dak ir-Regolament u eżatt qabel ma jiġu effettivament skambjati l-marġni ta' varjazzjoni fit-tmiem tal-perijodu tas-saldu, u d-denominatur ikun l-ispiża grossa tas-sostituzzjoni
(i)
fejn CCP ma tistax tikkalkula l-valur tal-NGR kif stipulat fil-punt (c)(ii) tal-Artikolu 298(1) tar-Regolament (EU) No 575/2013, għandha:
(i)
tinnotifika lil dawk li huma l-istituzzjonijiet fost il-membri ta’ kklerjar tagħha u lill-awtoritajiet kompetenti tagħhom dwar in-naqqas ta' kapaċità tagħha li tikkalkula l-NGR u r-raġunijiet għax ma tistax twettaq il-kalkolu;
(ii)
għal perijodu ta’ tliet xhur, tista’ tuża valur tal-NGR ta’ 0,3 biex tagħmel il-kalkolu tal-PCEred speċifikat fil-punt (g);
(j)
fejn, fi tmiem il-perijodu speċifikat fil-punt (ii) tal-punt (i), is-CCP tibqa’ ma tistax tikkalkula l-valur tal-NGR, għandha tagħmel dan li ġej:
(i)
tieqaf tikkalkula l- KCCP;
(ii)
tinnotifika lil dawk li huma l-istituzzjonijiet fost il-membri ta’ kklerjar tagħha u lill-awtoritajiet kompetenti tagħhom li waqfet tikkalkula l- KCCP;
(k)
għall-finijiet ta’ kalkolu tal-iskopertura futura potenzjali għal opzjonijiet u swaptions skont il-Metodu skont il-valwazzjoni fis-suq speċifikat fl-Artikolu 274 tar-Regolament (EU) No 575/2013, CCP għandha timmultiplika l-ammont nozzjonali tal-kuntratt bil-valur assolut tad-delta tal-opzjoni
kif stipulat fil-punt (a) tal-Artikolu 280(1) ta' dak ir-Regolament;
(l)
fejn CCP ikollha aktar minn fond ta' inadempjenza wieħed, għandha twettaq il-kalkolu stipulat fl-Artikolu 50a(2) għal kull fond ta' inadempjenza separatament.
Artikolu 50c
Rappurtar tal-informazzjoni
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 308 tar-Regolament (EU) No 575/2013, CCP għandha tirrapporta l-informazzjoni li ġejja lil dawk li huma l-istituzzjonijiet fost il-membri ta’ kklerjar tagħha u lill-awtoritajiet kompetenti tagħhom:
(a)
il-kapital ipotetiku (KCCP);
(b)
is-somma tal-kontribuzzjonijiet prefinanzjati (DFCM);
(c)
l-ammont tar-riżorsi finanzjarji prefinanzjati li hija obbligata li tuża - bil-liġi jew minħabba ftehim kuntrattwali mal-membri tal-ikklerjar tagħha - sabiex tkopri t-telf tagħha wara l-inadempjenza ta’ membru jew membri tal-ikklerjar tagħha qabel ma tuża l-kontribuzzjonijiet tal-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza tal-membri tal-ikklerjar li jifdal (DFCCP);
(d)
in-numru totali ta’ membri tal-ikklerjar tagħha (N);
(e)
il-fattur ta’ konċentrazzjoni (β), kif stipulat fl-Artikolu 50d;
(f)
is-somma tal-kontribuzzjonijiet kollha kuntrattwalment impenjati
.Fejn is-CCP ikollha aktar minn fond ta' inadempjenza wieħed, għandha tirrapporta l-informazzjoni fl-ewwel subparagrafu għal kull fond ta' inadempjenza separatament.
2. Is-CCP għandha tinnotifika lil dawk il-membri tal-ikklerjar tagħha li huma istituzzjonijiet mill-inqas fuq bażi trimestrali jew aktar spiss fejn meħtieġ mill-awtoritajiet kompetenti ta’ dawk il-membri tal-ikklerjar.
3. L-EBA għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
il-mudell uniformi għall-finijiet tar-rappurtar speċifikat fil-paragrafu 1;
(b)
il-frekwenza u d-dati tar-rappurtar speċifikati fil-paragrafu 2;
(c)
is-sitwazzjonijiet li fihom l-awtorità kompetenti ta' istituzzjoni li taġixxi bħala membru tal-ikklerjar tista’ tirrikjedi rappurtar aktar frekwenti minn dawk imsemmija fil-punt (b).
L-EBA għandha tissottometti dan l-abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 50d
Kalkolu tal-elementi speċifiċi li għandhom jiġu rappurtati mis-CCP
Għall-finijiet tal-Artikolu 50c, għandu japplika dan li ġej:
(a)
fejn ir-regoli ta' CCP jipprevedu li hija tuża parti mir-riżorsi finanzjarji tagħha jew ir-riżorsi finanzjarja tagħha kollha u b'mod parallel mal-kontribuzzjonijiet prefinanzjati tal-membri tal-ikklerjar tagħha b'mod li jagħmel dawk ir-riżorsi ekwivalenti għall-kontribuzzjonijiet prefinanzjati ta' membru tal-ikklerjar f'termini ta' kif huma jassorbu t-telf imġarrab mis-CCP fil-każ ta' inadempjenza jew insolvenza ta' wieħed jew aktar mill-membri tal-ikklerjar tagħha, is-CCP għandha żżid l-ammont korrispondenti ta' dawk ir-riżorsi mad-DFCM;
(b)
fejn ir-regoli ta’ CCP jipprevedu li tuża parti mir-riżorsi finanzjarji tagħha jew jew ir-riżorsi finanzjarja tagħha kollha biex tkopri t-telf tagħha minħabba l-inadempjenza ta' membru wieħed jew aktar tal-ikklerjar tagħha wara li tkun użat għalkollox il-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza kollu tagħha, iżda qabel ma tirrikorri għall-kontribuzzjonijiet kuntrattwalment impenjati tal-membri tal-ikklerjar tagħha, is-CCP għandha żżid l-ammont korrispondenti ta’ dawk ir-riżorsi finanzjarji addizzjonali
mal-ammont totali tal-kontribuzzjonijiet prefinanzjati (DF) kif ġej: .
(c)
CCP għandha tikkalkula l-fattur ta’ konċentrazzjoni (β) skont il-formula li ġejja:
fejn:
PCEred,i
=
iċ-ċifra mnaqqsa għall-iskopertura għall-kreditu futura potenzjali għall-kuntratti u t-transazzjonijiet kollha ta’ CCP mal-membru tal-ikklerjar i;
PCEred,1
=
iċ-ċifra mnaqqsa għall-iskopertura ta’ kreditu futura potenzjali għall-kuntratti u t-transazzjonijiet kollha ta’ CCP mal- membru tal-ikklerjar li jkollu l-akbar valur ta' PCEred ;
PCEred,2
=
iċ-ċifra mnaqqsa għall-iskopertura ta’ kreditu futura potenzjali għall-kuntratti u t-transazzjonijiet kollha ta’ CCP ma’ membru tal-ikklerjar li jkollu t-tieni l-akbar valur ta' PCEred .
(*) ĠU L 176, 27.6.2013, p. 1.";" 						
(2)
fl-Artikolu 11(5), il-punt (b) jitħassar:
(3)
fl-Artikolu 89 għandu jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
"5a. Sa 15-il xahar wara d-data tad-dħul fis-seħħ tal-aħħar wieħed mill-ħdax-il standard tekniku regolatorju msemmijin fl-aħħar tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 3, jew sakemm tittieħed deċiżjoni taħt l-Artikolu 14 dwar l-awtorizzazzjoni tas-CCP, skont liema data tiġi l-ewwel, dik is-CCP għandha tapplika t-trattament speċifikat fit-tielet subparagrafu ta' dan il-paragrafu.
Sa 15-il xahar wara d-data tad-dħul fis-seħħ tal-aħħar wieħed mill-ħdax-il standard tekniku regolatorju msemmijin fl-aħħar tat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 3, jew sakemm tittieħed deċiżjoni taħt l-Artikolu 25 dwar ir-rikonoxximent tas-CCP, skont liema data tiġi l-ewwel, dik is-CCP għandha tapplika t-trattament speċifikat fit-tielet subparagrafu ta' dan il-paragrafu.
Fejn CCP ma għandhiex fond ta’ inadempjenza u ma għandhiex fis-seħħ arranġament vinkolanti mal-membri ta’ kklerjar tagħha li jippermettilha tuża l-marġni inizjali kollu jew parti minnu rċevut mill-membri ta’ kklerjar tagħha daqs li kieku kienu kontribuzzjonijiet prefinanzjati, l-informazzjoni li hija għandha tirrapporta skont l-Artikolu 50c(1) għandha tinkludi l-ammont totali tal-marġni inizjali li tkun irċeviet mill-membri ta' kklerjar tagħha.
Il-limiti ta' żmien fl-ewwel u t-tieni subparagrafi ta' dan il-paragrafu jistgħu jiġu estiżi b'sitt xhur addizzjonali fejn il-Kummissjoni tkun adottat l-att ta' implimentazzjoni msemmi fl-Artikolu 497(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013."
PARTI ĦDAX
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Article 521
Dħul fis-seħħ u data ta' applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
2. Dan ir-Regolament għandu japplika minn 1 ta’ Jannar 2014, bl-eċċezzjoni ta':
(a)
L-Artikolu 8(3), l-Artikolu 21 u l-Artikolu 451(1), li għandhom japplikaw mill-1 ta’ Jannar 2015;
(b)
L-Artikolu 413(1), li għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2016;
(c)
id-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament li jeħtieġu li l-ESAs jippreżentaw lill-Kummissjoni abbozzi ta' standards tekniċi u d-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament li jagħtu s-setgħa lill-Kummissjoni tadotta atti ddelegati jew atti ta' implimentazzjoni, li għandhom japplikaw minn 31 ta’ Diċembru 2014
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-26 ta’ Ġunju 2013.