NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 390/2014
ze dne 14. dubna 2014,
kterým se zavádí program „Evropa pro občany“ na období 2014-2020
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 352 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s články 10 a 11 Smlouvy o Evropské unii má každý občan právo podílet se na demokratickém životě Unie a orgány Unie by měly občanům a reprezentativním sdružením dávat možnost projevovat a veřejně si vyměňovat své názory na všechny oblasti činnosti Unie a měly by udržovat otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a občanskou společností.
(2)
Prostřednictvím sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaným „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ se Unie a členské státy snaží zajistit růst, zaměstnanost, produktivitu a sociální soudržnost pro nadcházející desetiletí.
(3)
Ačkoli být občanem Unie s pevně stanovenými právy objektivně představuje přidanou hodnotu, Unie ne vždy účinně poukazuje na souvislost mezi řešením celé řady hospodářských a sociálních problémů a svými politikami. Působivé úspěchy, pokud jde o mír a stabilitu v Evropě, dlouhodobě udržitelný růst, stabilní ceny, účinnou ochranu spotřebitelů a životního prostředí a prosazování základních práv, tudíž ne vždy vedly k silnému pocitu sounáležitosti občanů s Unií.
(4)
Je zapotřebí nejrůznějších opatření a koordinovaného úsilí prostřednictvím činností na nadnárodní úrovni a na úrovni Unie, aby se Evropa přiblížila jejím občanům a umožnilo se jim plně se podílet na budování stále semknutější Unie. Evropská občanská iniciativa je jedinečnou příležitostí, jak občanům umožnit podílet se přímo na vytváření právních předpisů EU (3).
(5)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES (4), vytyčilo akční program, jenž potvrdil potřebu prosazovat trvalý dialog s organizacemi občanské společnosti a městy či obcemi a potřebu podporovat aktivní účast občanů ve veřejném životě.
(6)
Průběžná hodnotící zpráva programu Evropa pro občany (2017-2013), spolu s veřejnou internetovou konzultací a dvěmi po sobě jdoucími konzultačními setkáními zúčastněných stran potvrdily, že je nový program „Evropa pro pro občany“ považován za důležitý jak organizacemi občanské společnosti, tak zúčastněnými jednotlivci. Bylo také potvrzeno, že by měl být stanoven tak, aby měl dopad na organizační úrovni, pokud jde o budování kapacit, i na osobní úrovni, pokud jde o zvyšování zájmu o problematiku Unie. Toto nařízení by tedy mělo zřídit program „Evropa pro občany“ na období 2014 až 2020 (dále jen „program“).
(7)
S ohledem na témata projektů, jejich začlenění do místních a regionálních souvislostí a na složení zúčastněných stran by měly existovat důležité synergie s dalšími programy Unie, zejména v oblastech vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
(8)
Program by měl pokrývat široké spektrum nejrůznějších akcí, mimo jiné setkání občanů, kontakty a debaty o otázkách občanství, akce na úrovni Unie, iniciativy určené ke zvyšování povědomí o významných okamžicích v evropských dějinách a k podpoře reflexe těchto okamžiků, iniciativy zaměřené na informování evropských občanů, zejména mladých lidí, o dějinách Unie a o fungování jejích orgánů, a rozpravy o otázkách evropské politiky s cílem oživit všechny aspekty veřejného života.
(9)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. dubna 2009 o svědomí Evropy a totalitě a v závěrech Rady ze zasedání ve dnech 9. a 10. června 2011 o povědomí o zločinech spáchaných totalitními režimy v Evropě se zdůrazňuje význam uchování vzpomínek v živé paměti jako prostředku k překonání minulostí a vytváření budoucnosti a je vyzdvižen význam úlohy Unie při zprostředkovávání, sdílení a uchovávání kolektivní paměti týkající se těchto zločinů. Je proto zapotřebí vzít v úvahu rovněž význam historických, kulturních a mezikulturních aspektů, jakož i stávající vazby mezi historickým povědomím a evropskou identitou.
(10)
Horizontální rozměr programu by měl zajistit zhodnocení a přenositelnost výsledků umožňující lepší dopad a dlouhodobou udržitelnost. Pořádané činnosti by proto měly mít vazbu na politický program Unie a občané by o nich měli být vhodným způsobem informováni.
(11)
Zvláštní pozornost je třeba věnovat vyváženému začleňování občanů a organizací občanské společnosti ze všech členských států do nadnárodních projektů a činností a jejich účasti na těchto projektech a činnostech při zohlednění mnohojazyčné povahy Unie a potřeby začlenit nedostatečně zastoupené skupiny.
(12)
Za možné účastníky programů Unie jsou považovány na jedné straně přistupující země, kandidátské a potenciální kandidátské země, jež využívají předvstupní strategie, a na straně druhé země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, a to v souladu s dohodami, jež s nimi byly uzavřeny. Podle článku rozhodnutí Rady 2001/822/ES (5) se programu mohou účastnit i zámořské země a území.
(13)
Vytvoření pevné a udržitelné demokracie a rozvoj prosperující občanské společnosti by měly být společnými cíli programu i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (6). Unie nabízí zemím, kterým je evropský nástroj sousedství určen, privilegovaný vztah založený na oboustranném odhodlání prosazovat společné hodnoty a zásady.
(14)
Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení by mohly rovněž přispět k institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení.
(15)
Program by měl být pravidelně sledován a nezávisle hodnocen ve spolupráci s Komisí a členskými státy tak, aby bylo možné provádět úpravy nezbytné pro řádné plnění opatření.
(16)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí, a to podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) (dále „finanční nařízení“) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(17)
Přednost by měly mít granty na projekty, u nichž nebude rozhodující jejich rozsah, které však budou mít vysoký dopad, zejména ty, které přímo souvisejí s politikami Unie a jejichž cílem je podílet se na formování politického programu Unie. V souladu se zásadou řádného finančního řízení by se kromě toho mělo provádění programu dále zjednodušit používáním paušálních částek, paušálním financováním a uplatňováním sazeb jednotkových nákladů.
(18)
V zájmu zajištění kontinuity finanční podpory poskytované v rámci programu by toto nařízení mělo být použitelné ode dne 1. ledna 2014. Vzhledem k naléhavosti situace by toto nařízení tudíž mělo vstoupit v platnost bezprostředně po vyhlášení.
(19)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost, podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu nadnárodní a vícestranné povahy programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(20)
Finanční referenční částka programu ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (9) je zahrnuta v tomto nařízení po celou dobu trvání programu, aniž jsou tím dotčeny rozpočtové pravomoci Evropského parlamentu a Rady vymezené Smlouvou o fungování Evropské unie.
(21)
Toto nařízení stanoví přechodná opatření pro sledování akcí zahájených před 31. prosincem 2013 podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci v rámci oblasti působnosti a cílů programu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 zavádí program „Evropa pro občany“ (dále jen „program“).
2. V rámci celkového cíle přiblížit Unii občanům jsou obecné cíle programu tyto:
a)
přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost;
b)
podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti na úrovni Unie.
Článek 2
Konkrétní cíle programu
Program má tyto konkrétní cíle, uskutečňované prostřednictvím akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
prostřednictvím podněcování diskusí, úvah a vytváření sítí zvyšovat historické povědomí, povědomí o společných dějinách a hodnotách Unie a o cíli Unie, jímž je podpora míru, prosazování hodnot Unie a blahobyt jejích obyvatel;
b)
podporovat demokratickou angažovanost občanů a aktivní občanství na úrovni Unie, a to zvyšováním míry, v jaké občané chápou proces tvorby politik Unie, a podporou příležitostí ke společenské a mezikulturní angažovanosti a dobrovolnictví na úrovni Unie.
Článek 3
Struktura programu a podporované akce
1. Program, podporující evropské občanství v souladu s obecnými cíli uvedenými v čl. 1 odst. 2, je rozdělen do těchto dvou oddílů:
a)
„Evropské historické povědomí“;
b)
„Demokratická angažovanost a aktivní občanství“.
Tyto dva oddíly jsou doplněny horizontálními akcemi určenými k analýze, šíření a využívání výsledků projektů (akce „Zhodnocování“).
2. Za účelem dosažení svých cílů program financuje mimo jiné tyto druhy akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
činnosti zaměřené na vzájemné učení a spolupráci, jako jsou:
-
setkávání občanů, partnerství měst, sítě partnerských měst,
-
projekty prováděné v rámci nadnárodních partnerství, včetně různých kategorií zúčastněných stran uvedených v článku 6,
-
projekty zaměřené na historické povědomí s evropským rozměrem,
-
výměny založené mimo jiné na využívání informačních a komunikačních technologií nebo sociálních médií;
b)
strukturální podpora organizací, jako jsou:
-
subjekty, jež sledují cíl v obecném zájmu Unie, jak jsou vymezeny v článku 177 nařízení (EU) č. 1268/2012,
-
kontaktní místa pro program Evropa pro občany;
c)
analytické činnosti na úrovni Unie, jako jsou:
-
studie zaměřené na otázky týkající se cílů programu;
d)
činnosti zaměřené na zvyšování informovanosti a šíření informací a určené k využívání a dalšímu zhodnocení výsledků podporovaných iniciativ a k upozorňování na osvědčené postupy, jako jsou:
-
akce na úrovni Unie, včetně konferencí, vzpomínkových akcí a slavnostního předávání cen,
-
vzájemná hodnocení, jednání odborníků a semináře.
3. Iniciativy související s akcemi uvedenými v odstavci 2 jsou popsány v příloze tohoto nařízení.
Článek 4
Opatření Unie
1. Opatření Unie mohou mít podobu grantů nebo veřejných zakázek.
2. Granty Unie mohou být poskytovány formou provozních grantů nebo grantů na akce.
3. Zadávání veřejných zakázek se týká pořizování služeb, například za účelem pořádání akcí, studií a výzkumu, nástrojů pro poskytování a šíření informací, sledování a hodnocení.
Článek 5
Účast v programu
Programu se mohou účastnit tyto země:
a)
členské státy EU;
b)
přistupující, kandidátské a potenciální kandidátské země v souladu s obecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách, rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;
c)
země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, v souladu s uvedenou dohodou.
Článek 6
Přístup k programu
Program je otevřen všem zúčastněným subjektům podporujícím evropské občanství a integraci, zejména místním a regionálním orgánům a organizacím, partnerským výborům, organizacím zabývajícím se výzkumem v oblasti evropské veřejné politiky (nezávislým skupinám odborníků), organizacím občanské společnosti (včetně sdružení přeživších) a kulturním, mládežnickým, vzdělávacím a výzkumným organizacím.
Článek 7
Spolupráce s mezinárodními organizacemi
Program může podporovat společné činnosti v oblasti své působnosti s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je Rada Evropy a UNESCO, na základě společných příspěvků a v souladu s finančním nařízením.
Článek 8
Provádění programu
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Za účelem provádění programu přijme Komise roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2. Roční pracovní programy stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku finančního plánu. Obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a orientační harmonogram provádění. V případě grantů zahrnují roční pracovní programy také priority, základní kritéria hodnocení a nejvyšší možnou míru spolufinancování.
Článek 9
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 10
Konzultace se zúčastněnými stranami
Komise udržuje pravidelný dialog s příjemci prostředků z programu a příslušnými partnery a odborníky.
Článek 11
Soudržnost s jinými nástroji Unie
Komise zajistí soudržnost a doplňkovost programu s nástroji v jiných oblastech činnosti Unie, zejména v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
Článek 12
Rozpočet
1. Finanční referenční částka pro provádění programu na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se stanoví na 185 468 000 EUR.
2. Roční prostředky schvalují Evropský parlament a Rada v mezích finančního rámce.
3. Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení mohou rovněž přiměřeně přispět ke krytí nákladů na institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami a v případě zjištění nesrovnalostí zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek, případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (11) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12), s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou, které jsou financovány v rámci programu, nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, jež vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto kontrol a vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 14
Sdělování
Informace o projektech, jež získaly finanční prostředky Unie, poskytne Komise členským státům tak, že jim svá rozhodnutí o výběru sdělí do dvou týdnů po jejich přijetí.
Článek 15
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí pravidelné sledování programu z hlediska plnění jeho cílů za použití výkonnostních ukazatelů. Výsledky sledování a hodnocení se využijí při provádění programu. Sledování zahrnuje zejména vypracování zpráv uvedených v odst. 4 písm. a) a c).
V případě potřeby se ukazatele rozčlení podle pohlaví a věku.
2. Pokud jde o konkrétní cíle uvedené v článku 2, pokrok je měřen pomocí ukazatelů stanovených v příloze tohoto nařízení.
3. Komise zajistí pravidelné vnější a nezávislé hodnocení programu a pravidelně předkládá zprávy Evropskému parlamentu.
4. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů:
a)
do 31. prosince 2017 průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a o kvalitativních a kvantitativních aspektech provádění programu;
b)
do 31. prosince 2018 sdělení o pokračování programu;
c)
do 1. července 2023 zprávu o následném hodnocení.
Článek 16
Přechodné ustanovení
Rozhodnutí č. 1904/2006/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Akce zahájené podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES před 31. prosincem 2013 se i nadále až do svého dokončení řídí uvedeným rozhodnutím.
Podle článku 21 finančního nařízení mohou být rozpočtové položky odpovídající účelově vázaným příjmům ze zpětné úhrady částek, které byly vyplaceny neoprávněně podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES, poskytnuty pro účely programu.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. dubna 2014.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (UE) Nru 390/2014
tal-14 ta' April 2014
li jistabbilixxi l-programm “L-Ewropa għaċ-Ċittadini” għall-perijodu 2014-2020
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 352 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta li saret mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidra l-kunsens tal-Parlament Ewropew,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxi skont proċedura leġiżlattiva speċjali,
Billi:
(1)
F'konformità mal-Artikoli 10 u 11 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, kull ċittadin għandu d-dritt li jipparteċipa fil-ħajja demokratika tal-Unjoni u l-istituzzjonijiet tal-Unjoni għandhom jagħtu liċ-ċittadini u lill-assoċjazzjonijiet li jirrappreżentawhom l-opportunità li jwasslu u jiskambjaw il-fehmiet tagħhom fl-oqsma kollha ta' azzjoni tal-Unjoni u biex iżommu djalogu miftuħ, trasparenti u regolari mal-assoċjazzjonijiet rappreżentattivi u mas-soċjetà ċivili.
(2)
Bil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-3 ta' Marzu 2010 intitolata “Ewropa 2020 - Strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv”, l-Unjoni u l-Istati Membri għandhom l-għan li jipprovdu tkabbir, impjiegi, produttività u koeżjoni soċjali għall-għaxar snin li ġejjin.
(3)
Filwaqt li oġġettivament hemm valur miżjud li wieħed ikun ċittadin tal-Unjoni bi drittijiet stabbiliti, l-Unjoni mhux dejjem tenfasizza b'mod effettiv ir-rabta bejn is-soluzzjoni għal firxa wiesgħa ta' problemi ekonomiċi u soċjali u l-politiki tal-Unjoni. Għalhekk, il-kisbiet impressjonanti fejn jidħlu l-paċi u l-istabbiltà fl-Ewropa, it-tkabbir sostenibbli fit-tul, il-prezzijiet stabbli, il-protezzjoni effiċjenti tal-konsumaturi u tal-ambjent u l-promozzjoni tad-drittijiet fundamentali, mhux dejjem wasslu għal sensazzjoni qawwija fost iċ-ċittadini ta' appartenenza għall-Unjoni.
(4)
Sabiex l-Ewropa tinġieb eqreb taċ-ċittadini tagħha u sabiex dawn ikunu jistgħu jipparteċipaw b'mod sħiħ fil-bini ta' Unjoni dejjem aktar magħquda, hija meħtieġa varjetà ta' azzjonijiet u sforzi kkoordinati permezz ta' attivitajiet fil-transnazzjonali u tal-Unjoni. L-Inizjattiva taċ-Ċittadini Ewropej tipprovdi opportunità unika biex tippermetti liċ-ċittadini jipparteċipaw direttament fit-tfassil tal-iżvilupp tal-leġiżlazzjoni tal-UE (3).
(5)
Id-Deċiżjoni Nru 1904/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) tistabbilixxi programm ta' azzjoni li kkonferma l-ħtieġa li jiġi promoss djalogu sostnut mal-organizzazzjonijiet u l-muniċipalitajiet tas-soċjetà ċivili u li jingħata appoġġ lill-involviment attiv taċ-ċittadini.
(6)
Ir-rapport ta' evalwazzjoni interim tal-Programm L-Ewropa għaċ-Ċittadini (2007-2013), flimkien ma'-konsultazzjoni pubblika onlajn u ż-żewġ laqgħat konsekuttivi ta' konsultazzjoni mal-partijiet interessati, ikkonfermaw li programm “L-Ewropa għaċ-Ċittadini” ġdid huwa meqjus rilevanti kemm mill-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili u mill-individwi parteċipanti. Ġie kkunsidrat ukoll li dan għandu jkun stabbilit sabiex ikun hemm impatt fuq livell organizzattiv f'termini tal-bini ta' kapaċitajiet u fuq livell personali f'termini ta' interess akbar fi kwistjonijiet tal-Unjoni. Dan ir-Regolament għandu għalhekk jistabbilixxi programm “L-Ewropa għaċ-Ċittadini” għall-perijodu mill-2014 sal-2020 (il-Programm).
(7)
Fejn jidħlu t-temi tal-proġetti, l-inkorporazzjoni tagħhom fil-kuntest lokali u reġjonali, u l-kompożizzjoni tal-partijiet interessati, għandu jkun hemm sinerġiji importanti ma' programmi oħra tal-Unjoni, jiġifieri fl-oqsma tal-edukazzjoni, it-taħriġ vokazzjonali u ż-żgħażagħ, l-isport, il-kultura u s-settur awdjoviżiv, id-drittijiet u l-liberatijiet fundamentali, l-inklużjoni soċjali, l-ugwaljanza bejn is-sessi, il-ġlieda kontra d-diskriminazzjoni, ir-riċerka u l-innovazzjoni, is-soċjetà tal-informazzjoni, it-tkabbir u l-azzjoni esterna tal-Unjoni.
(8)
Il-programm għandu jkopri firxa wiesa' ta' azzjonijiet differenti, inklużi laqgħat, kuntatti u dibattiti ta' ċittadini dwar kwistjonijiet ta' ċittadinanza, avvenimenti fil-livell tal-Unjoni, inizjattivi biex tiżdied is-sensibilizzazzjoni dwar mumenti importanti fl-istorja Ewropea u biex tkun promossa r-riflessjoni fuqhom, inizjattivi biex iċ-ċittadini Ewropej, b'mod partikolari ż-żgħażagħ, isiru konxji tal-istorja tal-Unjoni u tal-funzjonament tal-istituzzjonijiet tal-Unjoni, u dibattiti dwar kwistjonijiet ta' politika tal-Unjoni, bil-għan li jissaħħu l-aspetti kollha tal-ħajja pubblika.
(9)
Ir-Riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew tat-2 ta' April 2009 dwar il-kuxjenza Ewropea u t-totalitarjaniżmu u l-Konklużjonijiet tal-Kunsill tad-9-10 ta' Ġunju 2011 dwar il-memorji ta' delitti mwettqa minn reġimi totalitarji fl-Ewropa jissottolinja l-importanza li l-memorji tal-passat jinżammu ħajjin bħala mezz biex nimxu lil hinn mill-passat u nibnu l-futur, u jenfasizzaw il-valur tar-rwol tal-Unjoni fil-faċilitazzjoni, kondiviżjoni u promozzjoni tal-memorja kollettiva ta' dawn id-delitti. Ir-rilevanza ta' aspetti storiċi, kulturali u interkulturali għandha għalhekk titqies ukoll, kif ukoll ir-rabtiet eżistenti bejn il-kommemorazzjoni u l-identità Ewropea.
(10)
Dimensjoni orizzontali tal-l-Programm għandha tiżgura l-valorizzazzjoni u t-trasferibbiltà tar-riżultati għal impatt imtejjeb u sostenibilità fit-tul. Għal dan il-għan, l-attivitajiet imnedija għandu jkollhom rabta mal-aġenda politika tal-Unjoni, u jiġu kkomunikati b'mod xieraq.
(11)
Għandha tingħata attenzjoni speċjali lill-integrazzjoni u l-parteċipazzjoni bbilanċjata taċ-ċittadini u l-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili mill-Istati Membri kollha fi proġetti u attivitajiet transnazzjonali, b'kunsiderazzjoni tal-karattru multilingwali tal-Unjoni u l-ħtieġa li jiġu inklużi gruppi sottorappreżentati.
(12)
Il-pajjiżi aderenti, il-pajjiżi kandidati u l-pajjiżi potenzjalment kandidati li jibbenefikaw minn strateġija qabel l-adeżjoni, minn naħa waħda, u l-pajjiżi tal-EFTA parti għall-Ftehim taż-ŻEE, min-naħa l-oħra, huma rikonoxxuti bħala parteċipanti potenzjali fil-programmi tal-Unjoni, skont il-ftehimiet konklużi magħhom. Barra minn hekk, skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2001/822/KE (5), pajjiżi u territorji extra-Ewropej huma eliġibbli biex jipparteċipaw fil-programm.
(13)
L-għanijiet li tiġi stabbilita demokrazija profonda u sostenibbli u li tiġi żviluppata soċjetà ċivili b'saħħitha għandhom ikunu komuni kemm għall-programm kif ukoll għar-Regolament (UE) Nru 232/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6). L-Unjoni toffri relazzjoni privileġġata, li tibni fuq impenn reċiproku għal valuri u prinċipji kondiviżi, lill-pajjiżi koperti mill-Istrument Ewropew tal-Viċinat.
(14)
Ir-riżorsi allokati għall-azzjonijiet ta' komunikazzjoni taħt dan ir-Regolament jistgħu jikkontribwixxu wkoll għall-komunikazzjoni istituzzjonali tal-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni sakemm dawn ikunu relatati mal-għanijiet ġenerali ta' dan ir-Regolament.
(15)
Il-programm għandu jiġi monitorjat regolarment u evalwat b'mod indipendenti f'kooperazzjoni mal-Kummissjoni u l-Istati Membri sabiex ikunu possibbli l-aġġustamenti mill-ġdid li huma meħtieġa jekk il-miżuri se jiġu implimentati kif suppost.
(16)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jiġu protetti permezz ta' miżuri proporzjonati tul iċ-ċiklu kollu tal-infiq, inkluż il-prevenzjoni, l-identifikazzjoni u l-investigazzjoni ta' irregolaritajiet, l-irkupru ta' fondi mitlufa, imħallsa bi żball jew użati ħażin u, fejn meħtieġ, pieni amministrattivi u finanzjarji f'konformità mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta' Ottubru 2012 dwar regoli finanzjarji applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni (7) (minn hawn 'il quddiem “ir-Regolament Finanzjarju”) u r-Regolament ta' Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 1268/2012 (8).
(17)
Għandha tingħata preferenza lil għotjiet għal proġetti irrispettivament mid-daqs tagħhom iżda b'impatt kbir, b'mod partikolari dawk li huma direttament marbuta ma' politiki tal-Unjoni bil-għan li jkun hemm parteċipazzjoni fit-tfassil tal-aġenda politika tal-Unjoni. Barra minn hekk, skont il-prinċipju tal-ġestjoni finanzjarja soda, l-implimentazzjoni tal-programm għandha tiġi ssimplifikata aktar permezz tal-użu ta' somom f'daqqa, ta' finanzjament b'rata fissa u l-applikazzjoni ta' rati ta' prezz tal-unità.
(18)
Sabiex tiġi żgurata kontinwità fl-appoġġ tal-finanzjament li għandu jiġi kopert mill-programm, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2014. Għal raġunijiet ta' urġenza, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ immedjatament wara l-pubblikazzjoni tiegħu.
(19)
Ladarba l-għanijiet ta' dan ir-Regolament, jiġifieri li jikkontribwixxi biex iċ-ċittadini jifhmu l-Unjoni, l-istorja u d-diversità tagħha, u biex titrawwem ċittadinanza Ewropea u jitjiebu l-kundizzjonijiet għall-parteċipazzjoni ċivika u demokratika, ma jistgħux jinkisbu b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri u għalhekk jistgħu, minħabba n-natura transnazzjonali u multilaterali tal-Programm, jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri f'konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkisbu dawk l-għanijiet.
(20)
Somma finanzjarja ta' referenza għall-Programm, fis-sens tal-punt 18 tal-Ftehim Interistituzzjonali tat-2 ta' Diċembru 2013 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja, dwar kooperazzjoni f'materji ta' baġit u dwar ġestjoni finanzjarja tajba (9) hija inkluża f'dan ir-Regolament għat-tul kollu tal-Programm, mingħajr ma' din ikollha effett fuq il-kompetenzi tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, kif stabbiliti fit-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
(21)
Dan ir-Regolament għandu jipprovdi għal miżuri tranżizzjonali għall-monitoraġġ tal-azzjonijiet li bdew qabel il-31 ta' Diċembru 2013 taħt id-Deċiżjoni Nru 1904/2006/KE.
(22)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, lill-Kummissjoni għandhom jingħatawlha setgħat ta' implimentazzjoni fl-ambitu u l-għanijiet tal-Programm. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10),
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett u kamp ta' applikazzjoni
(1) Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-programm “L-Ewropa għaċ-Ċittadini” għall-perijodu mill-1 ta' Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020 (“il-Programm”).
(2) Skont l-għan ġenerali li l-Unjoni tinġieb eqreb lejn iċ-ċittadini, l-għanijiet ġenerali tal-Programm huma dawn li ġejjin:
(a)
kontribut biex iċ-ċittadini jifhmu l-Unjoni, l-istorja u d-diversità tagħha;
(b)
it-trawwim ta' ċittadinanza Ewropea u t-titjib tal-kondizzjonijiet għal parteċipazzjoni ċivika u demokratika fil-livell tal-Unjoni.
Artikolu 2
Għanijiet speċifiċi tal-Programm
Il-Programm għandu jkollu l-għanijiet speċifiċi li ġejjin, li għandhom jiġu implimentati permezz ta' azzjonijiet fil-livell transnazzjonali jew b'dimensjoni Ewropea:
(a)
biex tiżdied is-sensibilizzazzjoni dwar il-kommemorazzjoni, l-istorja komuni u l-valuri tal-Unjoni u l-għan tal-Unjoni, jiġifieri l-promozzjoni tal-paċi, tal-valuri tal-Unjoni u l-benesseri tal-popli tagħha, billi jiġu stimulati d-dibattitu, ir-riflessjoni u l-iżvilupp ta' netwerks;
(b)
ta' inkoraġġiment tal-parteċipazzjoni demokratika u ċivika taċ-ċittadini fil-livell tal-Unjoni, bl-iżvilupp tal-għarfien taċ-ċittadini dwar il-proċess tat-tfassil tal-politika tal-Unjoni u l-promozzjoni ta' opportunitajiet għall-involviment u volontarjat soċjali u interkulturali fil-livell tal-Unjoni.
Artikolu 3
Struttura tal-Programm u l-azzjonijiet appoġġati
1. Il-Programm, filwaqt li jrawwem ċittadinanza Ewropea f'konformità mal-għanijiet ġenerali kif stabbilit fl-Artikolu 1(2), għandu jkun diviż f'dawn iż-żewġ linji:
(a)
“Kommemorazzjoni Ewropea”;
(b)
“Involviment demokratiku u parteċipazzjoni ċivika”.
Iż-żewġ linji għandhom jiġu kkumplimentati minn azzjonijiet orizzontali għall-analiżi, id-disseminazzjoni u l-użu tar-riżultati tal-proġetti (azzjoni ta' “Valorizzazzjoni”).
2. Sabiex jikseb l-għanijiet tiegħu, il-Programm għandu jiffinanzja, fost l-oħrajn, it-tipi ta' azzjoni li ġejjin, implimentati fil-livell transnazzjonali jew li għandhom dimensjoni Ewropea:
(a)
Tagħlim reċiproku u attivitajiet ta' kooperazzjoni bħal:
-
laqgħat taċ-ċittadini, ġemellaġġi bejn l-ibliet, networks ta' ġemellaġġi bejn l-ibliet,
-
proġetti implimentati minn sħubijiet transnazzjonali inklużi tipi differenti ta' partijiet interessati elenkati fl-Artikolu 6,
-
proġetti ta' kommemorazzjoni b'dimensjoni Ewropea,
-
skambji bbażati, fost l-oħrajn, fuq l-użu ta' teknoloġiji tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni (ICT) u/jew medja soċjali.
(b)
Appoġġ strutturali għal organizzazzjonijiet bħal:
-
korpi b'għan ta' interess ġenerali tal-Unjoni kif definiti fl-Artikolu 177 tar-Regolament (UE) Nru 1268/2012,
-
Punti ta' Kuntatt ta' L-Ewropa għaċ-Ċittadini.
(c)
Attivitajiet analitiċi fil-livell tal-Unjoni bħal:
-
studji li jiffukaw fuq kwistjonijiet relatati mal-għanijiet tal-Programm.
(d)
Attivitajiet ta' sensibilizzazzjoni u disseminazzjoni mfassla biex jużaw u jkomplu jivvalorizzaw ir-riżultati tal-inizjattivi appoġġati u jenfasizzaw il-prattiki tajbin bħal:
-
avvenimenti fil-livell tal-Unjoni inklużi konferenzi, kommemorazzjonijiet u ċeremonji ta' għoti ta' premjijiet,
-
reviżjonijiet bejn il-pari, laqgħat tal-esperti u seminars.
3. Inizjattivi relatati ma' azzjonijiet elenkati fil-paragrafu 2 huma deskritti fl-Anness għal dan ir-Regolament.
Artikolu 4
Miżuri tal-Unjoni
1. Il-miżuri tal-Unjoni jistgħu jieħdu l-forma ta' għotjiet jew kuntratti ta' akkwist pubbliku:
2. L-għotjiet tal-Unjoni jistgħu jingħataw permezz ta' għotjiet operattivi jew għotjiet ta' azzjoni.
3. Il-kuntratti tal-akkwist pubbliku għandhom ikopru x-xiri ta' servizzi, bħal dawk għall-organizzazzjoni ta' avvenimenti, l-istudji u r-riċerka, l-informazzjoni u l-għodod ta' disseminazzjoni, il-monitoraġġ u l-evalwazzjonijiet.
Artikolu 5
Parteċipazzjoni fil-Programm
Il-Programm għandu jkun miftuħ għall-parteċipazzjoni tal-pajjiżi li ġejjin:
(a)
l-Istati Membri;
(b)
il-pajjiżi aderenti, il-pajjiżi kandidati u l-kandidati potenzjali, b'mod konformi mal-prinċipji ġenerali u t-termini u l-kondizzjonijiet ġenerali għall-parteċipazzjoni ta' dawk il-pajjiżi fil-programmi tal-Unjoni stabbiliti fil-Ftehimiet ta' Qafas, Deċiżjonijiet ta' Assoċjazzjoni tal-Kunsill jew Ftehimiet simili rispettivi;
(c)
il-pajjiżi tal-EFTA partijiet għall-Ftehim taż-ŻEE, skont dak il-Ftehim.
Artikolu 6
Aċċess għall-Programm
Il-Programm għandu jkun miftuħ għall-partijiet interessati kollha li jippromwovu ċ-ċittadinanza u l-integrazzjoni Ewropea, b'mod partikolari awtoritajiet u organizzazzjonijiet lokali u reġjonali, kumitati ta' ġemellaġġ, organizzazzjonijiet ta' riċerka tal-politika pubblika Ewropea (gruppi ta' riflessjoni), organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili (inklużi assoċjazzjonijiet tas-superstiti), u l-organizzazzjonijiet kulturali, taż-żgħażagħ, edukattivi u tar-riċerka.
Artikolu 7
Kooperazzjoni mal-organizzazzjonijiet internazzjonali
Il-Programm jista' jappoġġa attivitajiet konġunti fil-qasam koperti minnu, ma' organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti, bħall-Kunsill tal-Ewropa u l-Unesco, fuq il-bażi ta' kontribuzzjonijiet konġunti u skont ir-Regolament Finanzjarju.
Artikolu 8
Implimentazzjoni tal-Programm
1. Il-Kummissjoni għandha timplimenta l-Programm skont ir-Regolament Finanzjarju.
2. Sabiex timplimenta l-Programm, il-Kummissjoni għandha tadotta programmi ta' ħidma annwali permezz ta' atti ta' implimentazzjoni skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 9(2). Il-programmi ta' ħidma annwali għandhom jistabbilixxu l-għanijiet segwiti, ir-riżultati mistennija, il-metodu ta' implimentazzjoni u l-ammont totali tal-pjan ta' finanzjament. Dawn għandhom jinkludu wkoll deskrizzjoni tal-azzjonijiet li għandhom jiġu ffinanzjati, indikazzjoni tal-ammont allokat għal kull azzjoni u skeda indikattiva tal-implimentazzjoni. Relattivament għall-għotjiet, il-programmi ta' ħidma annwali għandhom jinkludu l-prijoritajiet, il-kriterji ta' evalwazzjoni essenzjali u r-rata massima ta' kofinanzjament.
Artikolu 9
Kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn kumitat. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat fi ħdan it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 10
Konsultazzjoni mal-partijiet interessati
Il-Kummissjoni għandha jkollha djalogu regolari mal-benefiċjarji tal-Programm u s-sħab u l-esperti rilevanti.
Artikolu 11
Koerenza ma' strumenti oħra tal-Unjoni
Il-Kummissjoni għandha tiżgura l-koerenza u l-komplementarjetà bejn il-Programm u strumenti f'oqsma oħra ta' azzjoni tal-Unjoni, speċjalment l-edukazzjoni, it-taħriġ vokazzjonali u ż-żgħażagħ, l-isport, il-kultura u s-settur awdjoviżiv, id-drittijiet u libertajiet fundamentali, l-inklużjoni soċjali, l-ugwaljanza bejn is-sessi, il-ġlieda kontra d-diskriminazzjoni, ir-riċerka u l-innovazzjoni, is-soċjetà tal-informazzjoni, il-politika tat-tkabbir u l-azzjoni esterna tal-Unjoni.
Artikolu 12
Baġit
1. Is-somma ta' referenza finanzjarja għall-implimentazzjoni tal-Programm għall-perijodu mill-1 ta' Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020 hija stabbilita għal EUR 185 468 000.
2. L-approprjazzjonijiet annwali għandhom jiġu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill fil-limiti tal-qafas finanzjarju multiannwali.
3. Ir-riżorsi allokati għall-azzjonijiet ta' komunikazzjoni taħt dan ir-Regolament jistgħu jikkontribwixxu ukoll b'mod proporzjonat biex ikopru l-komunikazzjoni istituzzjonali tal-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni, sakemm dawn ikunu relatati mal-għanijiet ġenerali ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 13
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li, meta l-azzjonijiet iffinanzjati taħt dan ir-Regolament kunu implimentati, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jkunu protetti bl-applikazzjoni ta' miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kull attività illegali oħra, b'kontrolli effikaċi u, jekk jinkixfu irregolaritajiet, bl-irkupru tal-ammonti li ma kellhomx jitħallsu u, fejn ikun adatt, b'pieni amministrattivi u finanzjarji li jkunu effikaċi, proporzjonati u dissważivi.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandu jkollhom is-setgħa ta' verifika, fuq il-bażi ta' dokumenti u spezzjonijiet fuq il-post, fuq il-benefiċjarji kollha tal-għotjiet, il-kuntratturi u s-sottokuntratturi li rċevew fondi mill-Unjoni taħt il-Programm.
3. L-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (OLAF) jista' jwettaq investigazzjonijiet, inkluż verifiki u spezzjonijiet fuq il-post fuq l-operaturi ekonomiċi konċernati direttament jew indirettament minn tali finanzjament, skont id-dispożizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1073/1999 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11) u r-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (12) bil-għan li jiġi stabbilit jekk kienx hemm frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra li taffettwa l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b'rabta ma' ftehim ta' għotja jew deċiżjoni ta' għotja jew kuntratt iffinanzjat mill-Programm.
4. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 1, 2 u 3, il-ftehimiet ta' kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi u ma' organizzazzjonijiet internazzjonali, kuntratti, ftehimiet ta' għotja u deċiżjonijiet ta' għotja, li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament għandhom b'mod espliċitu jkun fihom dispożizzjonijiet li jagħtu s-setgħa lill-Kummissjoni, lill-Qorti tal-Awdituri u lill-OLAF biex iwettqu verifiki u investigazzjonijiet bħal dawn, skont il-kompetenzi rispettivi tagħhom.
Artikolu 14
Komunikazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tipprovdi lill-Istati Membri b'informazzjoni dwar il-proġetti li rċevew fondi mill-Unjoni billi tibgħat lilhom id-deċiżjonijiet ta' selezzjoni fi żmien ġimagħtejn mill-adozzjoni tagħhom.
Artikolu 15
Monitoraġġ u evalwazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-Programm jiġi mmonitorjat regolarment skont l-għanijiet tiegħu permezz ta' indikaturi relatati mal-prestazzjoni. Ir-riżultati tal-proċess ta' monitoraġġ u evalwazzjoni għandhom jiġu użati fl-implimentazzjoni tal-Programm. Il-monitoraġġ għandu jinkludi b'mod partikolari t-tfassil tar-rapporti msemmija fil-punti (a) u (c) tal-paragrafu 4.
Fejn rilevanti, l-indikaturi għandhom jitqassmu skont is-sess u l-età.
2. Rigward l-għanijiet speċifiċi msemmijin fl-Artikolu 2, il-progress għandu jitkejjel skont l-indikaturi mniżżlin fl-Anness għal dan ir-Regolament.
3. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li ssir evalwazzjoni regolari, esterna u indipendenti tal-Programm u għandha tirrapporta lill-Parlament Ewropew fuq bażi regolari.
4. Il-Kummissjoni għandha tissottometti lill-Parlament Ewropew, il-Kunsill, il-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u l-Kumitat tar-Reġjuni:
(a)
sal-31 ta' Diċembru 2017, rapport ta' evalwazzjoni interim dwar ir-riżultati miksuba u dwar l-aspetti kwalitattivi u kwantitattivi tal-implimentazzjoni tal-Programm;
(b)
sal-31 ta' Diċembru 2018, komunikazzjoni dwar il-kontinwazzjoni tal-Programm;
(c)
sal-1 ta' Lulju 2023, rapport ta' evalwazzjoni ex-post.
Artikolu 16
Dispożizzjonijiet transizzjonali
Id-Deċiżjoni Nru 1904/2006/KE b'dan titħassar b'effett mill-1 ta' Jannar 2014.
L-azzjonijiet li bdew qabel il-31 ta' Diċembru 2013 taħt id-Deċiżjoni Nru 1904/2006/KE għandhom ikomplu jiġu regolati, sa meta jitlestew, minn dik id-Deċiżjoni.
Kif previst fl-Artikolu 21 tar-Regolament Finanzjarju, l-approprjazzjonijiet li jikkorrispondu għal dħul assenjat li jirriżulta mill-ħlas lura ta' ammonti mħallsa indebitament skont id-Deċiżjoni Nru 1904/2006/KE jistgħu jsiru disponibbli għall-Programm.
Artikolu 17
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa japplika mill-1 ta' Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fil-Lussemburgu, l-14 ta' April 2014.