ROZHODNUTÍ RADY 2013/668/SZBP
ze dne 18. listopadu 2013
na podporu činností Světové zdravotnické organizace týkajících se biologické bezpečnosti a ochrany v rámci strategie Evropské unie proti šíření zbraní hromadného ničení
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada přijala dne 12. prosince 2003 strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení (dále jen „strategie EU“), jejíž kapitola III obsahuje seznam opatření pro boj proti tomuto šíření.
(2)
Unie aktivně provádí výše uvedenou strategii EU a uplatňuje opatření uvedená v kapitole III této strategie, zejména opatření související s posílením, prováděním a univerzální platností Úmluvy o zákazu vývoje, výroby a hromadění zásob bakteriologických (biologických) a toxinových zbraní a o jejich zničení (dále jen „úmluva“).
(3)
Na šesté (2006) a sedmé (2011) hodnotící konferenci úmluvy prosazovala Unie plné dodržování všech ustanovení této úmluvy všemi smluvními státy a případné posílení vnitrostátních prováděcích opatření, včetně trestněprávních předpisů, a kontrolu patogenních mikroorganismů a toxinů v rámci úmluvy.
(4)
Dne 14. dubna 2008 přijala Rada společnou akci 2008/307/SZBP (1). Světová zdravotnická organizace (WHO) tuto společnou akci úspěšně provedla do 31. prosince 2011.
(5)
Dne 11. prosince 2008 přijala Rada „nové pokyny pro činnost“ za účelem posílení strategie EU. Kapitola IV strategie EU vyjadřuje podporu Unie koordinovanému a vzájemně se doplňujícímu přístupu k otázkám biologické bezpečnosti a biologického zabezpečení, který zaručí optimální řízení, zejména biologických rizik a hrozeb.
(6)
Dne 18. července 2011 přijala Rada rozhodnutí 2011/429/SZBP (2), v kterém vyjádřila podporu Unie vypracovávání vnitrostátních regulačních rámců, zejména pro biologickou bezpečnost a ochranu.
(7)
Sedmá hodnotící konference znovu zdůraznila závazek smluvních států přijmout nezbytná vnitrostátní opatření podle článků I, III a IV úmluvy za účelem zajištění bezpečnosti a ochrany mikrobiálních či jiných biologických činitelů nebo toxinů v laboratořích a jiných zařízeních i během přepravy, jakož i za účelem zabránění neoprávněnému přístupu k těmto činitelům a toxinům a jejich neoprávněnému odstranění. Konference rovněž naléhavě vyzvala smluvní státy, které mají odpovídající zkušenosti s právními předpisy a správními opatřeními v oblasti provádění ustanovení úmluvy, aby poskytly pomoc jiným státům, jež jsou stranami úmluvy, pokud o to požádají. Konference podpořila tuto pomoc na regionálním základě.
(8)
V souvislosti s článkem VII úmluvy sedmá hodnotící konference rovněž poznamenala, že vnitrostátní připravenost smluvních států přispívá k mezinárodním kapacitám pro reakci na výskyt nemocí, včetně těch, jež jsou způsobeny údajným použitím biologických a toxinových zbraní, a k vyšetřování a zmírnění těchto výskytů.
(9)
V souvislosti s článkem X úmluvy sedmá hodnotící konference vybídla smluvní státy, aby i nadále posilovaly stávající mezinárodní organizace a sítě, zejména ty, jež patří ke Světové zdravotnické organizaci (WHO), Organizaci OSN pro výživu a zemědělství (FAO), Světové organizaci pro zdraví zvířat (OIE) a Mezinárodní úmluvě o ochraně rostlin (IPPC).
(10)
Dne 15. června 2007 vstoupily v platnost Mezinárodní zdravotnické předpisy (dále jen „MZP“). Upravují pohyb a kontrolu výskytu infekčních nemocí a reakci na ně, bez ohledu na jejich původ, a vyžadují od států, jež jsou členy WHO, aby vybudovaly klíčové kapacity v laboratořích a zajistily dozor, který umožní provádění MZP. Sekretariát WHO je odhodlán podporovat členské státy WHO v provádění jejich vnitrostátních plánů týkajících se MZP prostřednictvím svého ústředí a regionálních úřadů WHO. Program WHO pro snižování biologických rizik poskytuje pokyny k tomu, jak by laboratoře měly fungovat, a to prostřednictvím normativních předpisů, pracovních seminářů a školení o postupech pro biologickou bezpečnost, biologickou ochranu v laboratořích a kodexech chování pro odpovědný výzkum v oblasti biologických věd. Tento program hraje rovněž roli v procesu vytváření pokynů OSN o přenosu infekčních látek. Podle MZP mají v oblasti připravenosti na biologické, chemické, radiační a jaderné hrozby svou roli laboratoře veřejného zdravotnictví. Definice biologické bezpečnosti a ochrany v laboratořích jsou obsaženy v příručce Světové zdravotnické organizace WHO „Laboratory Bio-safety Manual, 3. vyd. (2004)“ a v pokynech „Bio-risk Management, Laboratory Bio-security Guidance (2006)“.
(11)
WHO je jedinou provádějící organizací, jež disponuje odborností, hlubokými znalostmi, personálem, strukturou a zdroji umožňujícími provádět projekty a činnosti stanovené v tomto rozhodnutí Rady.
(12)
Dohledem nad řádným řízením finančního příspěvku Unie je pověřena Komise,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Za účelem okamžitého a praktického uplatňování významných prvků strategie EU přispívá Unie k provádění rozhodnutí učiněných smluvními státy na sedmé hodnotící konferenci úmluvy, a to s těmito cíli:
-
zajistit bezpečnost a ochranu mikrobiálních či jiných biologických činitelů či toxinů v laboratořích a jiných zařízeních, případně i během přepravy, za účelem zabránění neoprávněnému přístupu k těmto činitelům a toxinům a jejich neoprávněnému odstranění,
-
prosazovat postupy pro snižování biologických rizik a informovanost o nich, včetně biologické bezpečnosti a ochrany, bioetiky a připravenosti na úmyslné zneužití biologických činitelů a toxinů, a to prostřednictvím mezinárodní spolupráce v této oblasti.
2. Projekty, které odpovídají opatřením strategie EU, jsou projekty, jejichž cílem je:
-
prosazování řízení biologických rizik v laboratořích prostřednictvím celostátních a subregionálních informačních činností,
-
vytvoření vnitrostátních strategií pro řízení biologických rizik v laboratořích zaměřených na odvrácení těchto rizik (ukázkový vzor pro země).
Podrobný popis těchto projektů je obsažen v příloze.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Technickým prováděním činností uvedených v článku 1 je pověřena WHO. Tento úkol vykonává na odpovědnost vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s WHO nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka na provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 činí 1 727 000 EUR.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie.
3. Komise dohlíží nad řádnou správou výdajů uvedených v odstavci 1. Za tímto účelem uzavře s WHO dohodu o financování. V této dohodě o financování se stanoví, že WHO zajistí viditelnost příspěvku Unie úměrnou jeho výši.
4. Komise usiluje o uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření uvedené dohody o financování.
Článek 4
Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí na základě pravidelných zpráv vypracovávaných WHO. Na základě těchto zpráv provádí Rada hodnocení. Komise poskytuje informace o finančních aspektech projektů uvedených v čl. 1 odst. 2.
Článek 5
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Toto rozhodnutí pozbývá platnosti 24 měsíců ode dne uzavření dohody o financování uvedené v čl. 3 odst. 3. Pozbývá však platnosti šest měsíců ode dne přijetí, nebude-li v této lhůtě uzavřena uvedená dohoda o financování.
V Bruselu dne 18. listopadu 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2013/668/PESK
tat-18 ta’ Novembru 2013
b’appoġġ għall-attivitajiet tal-Organizzazzjoni Dinjija tas-Saħħa fil-qasam tal-bijosikurezza u l-bijosigurtà fil-qafas tal-Istrateġija tal-Unjoni Ewropea kontra l-proliferazzjoni tal-Armi ta’ Qerda Massiva
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 26(2) u 31(1) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà,
Billi:
(1)
Fit-12 ta’ Diċembru 2003, il-Kunsill Ewropew adotta l-Istrateġija tal-UE kontra l-Proliferazzjoni tal-Armi ta’ Qerda Massiva (“l-Istrateġija tal-UE”), li fil-Kapitolu III tagħha fiha lista ta’ miżuri għall-ġlieda kontra tali proliferazzjoni.
(2)
L-Unjoni qed timplimenta b’mod attiv l-Istrateġija tal-UE u qed tagħti effett lill-miżuri elenkati fil-Kapitolu III tagħha, b’mod partikolari dawk relatati mat-tisħiħ, l-implimentazzjoni u l-universalizzazzjoni tal-Konvenzjoni dwar il-projbizzjoni tal-iżvilupp, il-produzzjoni u l-ħażna ta’ armi batterjoloġiċi (bijoloġiċi) u ta’ tossina u dwar il-qerda tagħhom (BTWC).
(3)
Fis-Sitt (2006) u fis-Seba’ (2011) Konferenzi ta’ Reviżjoni tal-BTWC l-Unjoni ppromwoviet il-konformità sħiħa mad-dispożizzjonijiet tal-BTWC mill-Istati Partijiet kollha u t-tisħiħ, fejn meħtieġ, ta’ miżuri ta’ implimentazzjoni nazzjonali, inkluża leġislazzjoni penali, u l-kontroll fuq mikroorganiżmi u tossini patoġeniċi fil-qafas tal-BTWC.
(4)
Fl-14 ta’ April 2008, il-Kunsill adotta l-Azzjoni Konġunta 2008/307/PESK (1). Dik l-Azzjoni Konġunta ġiet implimentata b’suċċess mill-Organizzazzjoni Dinjija tas-Saħħa (id-“WHO”) sal-31 ta’ Diċembru 2011.
(5)
Fil-11 ta’ Diċembru 2008, il-Kunsill adotta l-“Linji ta’ Azzjoni ġodda” biex tissaħħaħ l-Istrateġija tal-UE. Il-Kapitolu IV tal-Istrateġija tal-UE tistabbilixxi l-appoġġ tal-Unjoni għal approċċ koordinat u komplementari għall-problemi ta’ bijosikurezza u bijosigurtà li jiggarantixxu ġestjoni ottimali, b’mod partikolari tar-riskji u t-theddid bijoloġiku.
(6)
Fit-18 ta’ Lulju 2011, il-Kunsill adotta d-Deċiżjoni 2011/429/PESK (2) li tistabbilixxi l-appoġġ tal-Unjoni għall-iżvilupp tal-oqfsa regolatorji nazzjonali, b’mod partikolari dwar il-bijosikurezza u l-bijosigurtà.
(7)
Is-Seba’ Konferenza ta’ Reviżjoni affermat mill-ġdid l-impenn tal-Istati Partijiet li jieħdu l-miżuri nazzjonali meħtieġa skont l-Artikoli I, III u IV tal-BTWC sabiex tkun żgurata s-sikurezza u s-sigurtà ta’ aġenti jew tossini mikrobiċi jew oħrajn bijoloġiċi f’laboratorji u faċilitajiet oħrajn, u matul it-trasport tagħhom, kif ukoll bħala prevenzjoni kontra aċċess mhux awtorizzat għal tali aġenti u tossini u t-tneħħija mhux awtorizzata tagħhom. Il-Konferenza ħeġġet ukoll lill-Istati Partijiet b’esperjenza rilevanti f’miżuri legali u amministrattivi għall-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet tal-BTWC sabiex jipprovdu assistenza fuq it-talba ta’ Stati Partijiet oħrajn. Il-Konferenza ħeġġet tali assistenza fuq bażi reġjonali.
(8)
Is-Seba’ Konferenza ta’ Reviżjoni nnutat ukoll, fil-kuntest tal-Artikolu VII tal-BTWC, li l-istat tat-tħejjija nazzjonali tal-Istati Partijiet jikkontribwixxi għal ħiliet internazzjonali għar-rispons għat-tifqigħ ta’ mard u l-investigazzjoni u l-mitigazzjoni tagħhom, inklużi dawk dovuti għall-użu allegat ta’ armi bijoloġiċi jew tossiċi.
(9)
Is-Seba’ Konferenza ta’ Reviżjoni ħeġġet lill-Istati Partijiet, fil-kuntest tal-Artikolu X tal-BTWC, biex ikomplu jsaħħu l-organizzazzjonijiet u n-netwerks internazzjonali eżistenti, b’mod partikolari dawk tad-WHO, l-Organizzazzjoni għall-Alimentazzjoni u l-Agrikoltura (FAO), l-Organizzazzjoni Dinjija għas-Saħħa tal-Annimali (OIE) u l-Konvenzjoni Internazzjonali għall-Protezzjoni tal-Pjanti (IPPC).
(10)
Fil-15 ta’ Ġunju 2007, ir-Regolament Internazzjonali dwar is-Saħħa (ir-RIS”) daħal fis-seħħ. Dan jirregola l-moviment u l-kontroll ta’ tifqigħ ta’ mard infettiv, u r-rispons għalih, tkun xi tkun l-oriġini tagħhom, u jesiġi li l-Istati Membri tad-WHO jibnu kapaċitajiet essenzjali fil-laboratorji u s-sorveljanza fil-qasam tas- saħħa pubblika kontra l-mard infettiv sabiex tkun tista’ ssir l-implimentazzjoni tar-RIS. Is-Segretarjat tad-WHO huwa impenjat li jappoġġa lill-Istati Membri tad-WHO sabiex jimplimentaw il-pjanijiet nazzjonali tagħhom tar-RIS permezz tal-kwartieri u l-uffiċċji reġjonali tad-WHO. Il-programm tad-WHO ta’ ġestjoni tat-tnaqqis tal-bijoriskji jipprevedi gwida dwar kif il-laboratorji għandhom joperaw permezz ta’ linji gwida normattivi, sessjonijiet ta’ ħidma u taħriġ dwar il-prattiki tal-bijosikurezza, il-bijosigurtà tal-laboratorji u l-kodiċi ta’ kondotta għal riċerka responsabbli tax-xjenza tal-ħajja. Huwa għandu wkoll rwol fl-istabbiliment ta’ linji gwida tan-NU dwar it-trasport ta’ sustanzi infettivi. Taħt ir-RIS, il-laboratorji tas-saħħa pubblika għandhom rwol li jkunu mħejjija biex jindirizzaw theddid bijoloġiku, kimiku, radjoloġiku u nukleari. Id-definizzjonijiet tal-bijosikurezza u l-bijosigurtà tal-laboratorji huma inklużi fid-WHO Laboratory Biosafety Manual, it-tielet edizzjoni (2004) u fil-Biorisk Management, Laboratory Biosecurity Guidance (2006).
(11)
Id-WHO hija l-unika aġenzija ta’ implimentazzjoni b’ħila esperta, għarfien fil-fond, persunal, struttura u riżorsi biex timplimenta l-proġetti u l-attivitajiet previsti f’din id-Deċiżjoni tal-Kunsill.
(12)
Il-Kummissjoni hija fdata bis-superviżjoni tal-implimentazzjoni korretta tal-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Għall-fini li tingħata applikazzjoni immedjata u prattika għall-elementi rilevanti tal-Istrateġija tal-UE, l-Unjoni għandha tikkontribwixxi għall-implimentazzjoni ta’ deċiżjonijiet li jittieħdu mill-Istati Partijiet fis-Seba’ Konferenza ta’ Reviżjoni tal-BTWC, bl-objettivi li ġejjin:
-
li jkunu żgurati s-sikurezza u s-sigurtà ta’ aġenti jew tossini mikrobiċi jew oħrajn bijoloġiċi f’laboratorji u faċilitajiet oħrajn, inkluż matul it-trasport, kif inhu adatt, bħala prevenzjoni kontra l-aċċess mhux awtorizzat għal tali aġenti u tossini u t-tneħħija mhux awtorizzata tagħhom;
-
li jiġu promossi prattiki u kuxjenza dwar it-tnaqqis tal-bijoriskju, inklużi l-bijosikurezza, il-bijosigurtà, il-bijoetika u l-istat ta’ tħejjija għal kontra l-użu ħażin intenzjonali ta’ aġenti u tossini bijoloġiċi, permezz ta’ kooperazzjoni internazzjonali f’dan il-qasam.
2. Il-proġetti li jikkorrispondu għall-miżuri tal-Istrateġija tal-UE, huma dawk li għandhom fil-mira tagħhom:
-
il-promozzjoni tal-ġestjoni tal-bijoriskju fil-laboratorji permezz ta’ komunikazzjoni nazzjonali u reġjonali
-
l-iżvilupp ta’ strateġiji nazzjonali ta’ ġestjoni tal-bijoriskju fil-laboratorji sabiex jingħelbu r-riskji bijoloġiċi (mudell ta’ dimostrazzjoni għall-pajjiżi).
Deskrizzjoni dettaljata ta’ dawk il-proġetti tinsab fl-Anness.
Artikolu 2
1. Ir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (“ir-RGħ”) għandu jkun responsabbli għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
2. L-implimentazzjoni teknika tal-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 1 għandha tiġi fdata l id-WHO. Hija għandha twettaq il-kompitu tagħha taħt ir-responsabbiltà tar-RGħ. Għal dan il-għan, ir-RGħ għandu jidħol fl-arranġamenti meħtieġa mad-WHO.
Artikolu 3
1. L-ammont ta’ referenza finanzjarja għall-implimentazzjoni tal-proġetti msemmija fl-Artikolu 1(2) għandu jkun ta’ EUR 1 727 000.
2. In-nefqa ffinanzjata mill-ammont stabbilit fil-paragrafu 1 għandha tiġi amministrata f’konformità mal-proċeduri u r-regoli applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tissorvelja l-amministrazzjoni adatta tan-nefqa msemmija fil-paragrafu 1. Għal dak l-għan, hija għandha tikkonkludi ftehim ta’ finanzjament mad-WHO. Il-ftehim ta’ finanzjament għandu jistipula li d-WHO għandha tiżgura l-viżibbiltà tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni, li tikkorrispondi għad-daqs tagħha.
4. Il-Kummissjoni għandha tagħmel ħilitha biex tikkonkludi l-ftehim ta’ finanzjament imsemmi fil-paragrafu 3 malajr kemm jista’ jkun wara d-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni. Hija għandha tinforma lill-Kunsill bi kwalunkwe diffikultà f’dak il-proċess u bid-data tal-konklużjoni tal-ftehim ta’ finanzjament.
Artikolu 4
Ir-RGħ għandu jirrapporta lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni abbażi ta’ rapporti regolari mħejjijin mid-WHO. Dawk ir-rapporti għandhom jiffurmaw il-bażi għall-valutazzjoni mwettqa mill-Kunsill. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi informazzjoni dwar l-aspetti finanzjarji tal-proġetti msemmijin fl-Artikolu 1(2).
Artikolu 5
1. Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fid-data tal-adozzjoni tagħha.
2. Din id-Deċiżjoni għandha tiskadi 24 xahar wara d-data tal-konklużjoni tal-ftehim ta’ finanzjament imsemmi fl-Artikolu 3(3). Madankollu, hija għandha tiskadi 6 xhur wara l-adozzjoni tagħha jekk il-ftehim ta’ finanzjament ma jkunx ġie konkluż sa dak iż-żmien.
Magħmul fi Brussell, it-18 ta’ Novembru 2013.