PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 470/2014
ze dne 13. května 2014
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 28. listopadu 2013 uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) nařízením (EU) č. 1205/2013 (dále jen „prozatímní nařízení“) (2) prozatímní antidumpingové clo na dovoz solárního skla z Čínské lidové republiky.
(2)
Řízení bylo zahájeno dne 28. února 2013 na základě stížnosti podané jménem výrobců solárního skla, kteří představují více než 25 % celkové výroby v Unii (3).
(3)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní antidumpingové clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik účastníků řízení k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byla zvážena ústní a písemná stanoviska účastníků řízení a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Všem účastníkům řízení Komise následně sdělila základní skutečnosti a úvahy, na nichž založila svůj záměr uložit konečné antidumpingové clo na dovoz solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR)“ a provést konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem účastníkům řízení byla poskytnuta lhůta, během níž mohli k uvedeným konečným informacím předložit svá stanoviska.
(7)
Stanoviska předložená účastníky řízení byla zvážena a případně vzata v úvahu.
3. Výběr vzorku
(8)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že v 7., 11. a 75. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nebyl jasně uveden celkový počet výrobců v Unii. Komise proto potvrzuje, že se přihlásilo osm výrobců v Unii, kteří byli také aktivní během období šetření. Nebyla zveřejněna totožnost žádného výrobce v Unii, s výjimkou jediného. V odpovědi na obecný informační dokument žadatel uvedl, že tři výrobci v Unii (Guardian, AGC a Centrosolar Glass) ukončili činnost a že čtvrtý podnik (Saint Gobain) podstatně omezil výrobu.
(9)
Jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska týkající se metody výběru vzorku vyvážejících výrobců v ČLR a výrobců v Unii, potvrzují se prozatímní zjištění v 7. až 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(10)
Po přijetí prozatímního nařízení byla provedena inspekce v prostorách druhého spolupracujícího uživatele, konkrétně francouzské společnosti Viessmann Faulquemont SAS.
5. Procesní práva
(11)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že mu nebyly poskytnuty dostatečné prozatímní informace, zejména ohledně dumpingu, cenového podbízení a výpočtu rozpětí újmy. Vzhledem k tomu bylo údajně porušeno jeho základní právo na obhajobu, jež je zaručeno základním nařízením (ES) č. 1225/2009, antidumpingovou dohodou WTO a Listinou základních práv Evropské unie.
(12)
K výpočtu dumpingového rozpětí vyvážející výrobce prohlásil, že při poskytnutí prozatímních informací nebyly uvedeny podrobnosti o výši úpravy uplatňované na náklady na povrchovou úpravu a na výrobu plavením (viz 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení) ani o procentu prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(13)
Toto tvrzení bylo akceptováno a Komise poskytla doplňující informace. Pokud nebylo možno poskytnout přesné údaje z důvodu jejich důvěrnosti, poskytla příslušná rozmezí.
(14)
Po poskytnutí konečných informací vyvážející výrobce uvedl, že poskytnuté údaje stále nejsou dostatečné a zejména že není jasné, zda byly při úpravě nákladů na povrchovou úpravu vzaty v úvahu náklady na jednostrannou povrchovou úpravu, oboustrannou povrchovou úpravu či obojí.
(15)
Jak je vysvětleno v 68. bodě odůvodnění, účastníci řízení nijak neprokázali, že by mezi náklady na výrobu solárního skla s jednostranným povlakem a solárního skla s oboustranným povlakem existoval trvalý rozdíl. Při výpočtu výše úpravy proto Komise mezi solárním sklem s jednostranným povlakem a solárním sklem s oboustranným povlakem nerozlišovala.
(16)
Ohledně újmy tentýž vyvážející výrobce namítl, že v jemu určeném dokumentu specifikujícím újmu byly z důvodu důvěrnosti prodejní i cílové ceny stanovené výrobci v Unii u dvou z celkem pěti typů výrobků označeny stupněm utajení „limited“ nebo bylo uvedeno pouze jejich rozmezí.
(17)
Společnost také tvrdila, že v tomto případě existuje vysoká úroveň důvěrnosti, takže je znám pouze název jednoho výrobce v Unii zařazeného do vzorku. Společnost proto uvedla, že i když se u některých typů výrobku týkaly informace pouze jednoho či dvou výrobců v Unii, nebylo by nijak možné identifikovat tyto společnosti, a poskytnout v důsledku toho vyvážejícímu výrobci významnou konkurenční výhodu vůči jeho konkurentům v Unii, ať už samostatně nebo kolektivně.
(18)
Podle článku 20 základního nařízení je Komise povinna sdělit po zavedení prozatímních opatření podrobné údaje týkající se zásadních skutečností a úvah, na jejichž základě byla opatření uložena. Komise je však rovněž povinna podle článku 19 základního nařízení považovat za důvěrnou jakoukoli informaci, která je ze své povahy důvěrná nebo která byla důvěrně poskytnuta.
(19)
V tomto konkrétním případě byly skutečné prodejní a cílové ceny stanovené výrobci v Unii pro oba typy výrobků buď odstraněny, nebo nahrazeny rozmezím, jelikož informace o jednom typu výrobku pochází pouze od jednoho nebo dvou výrobců v Unii. Navíc je v tomto odvětví obecně známo, že tento konkrétní typ výrobku nevyrábí žádný jiný výrobce v Unii. Komise proto považuje tyto informace za informace důvěrné povahy, neboť jejich prozrazení by znamenalo významnou soutěžní výhodu pro konkurenty a/nebo by nepříznivě ovlivnilo poskytovatele těchto informací. Stejné informace byly navíc odstraněny i u druhého typu výrobku, aby se zabránilo odvození údajů o prvním typu výrobku z celkových údajů, které jsou k dispozici.
(20)
Po poskytnutí konečných informací společnost zopakovala svou námitku, že informace o výpočtu rozpětí újmy byly poskytnuty v nedostatečném a nesprávném rozsahu. Konkrétně si stěžovala, že není jasné, jak byl vybrán druhý typ výrobku, o němž byly odstraněny údaje. Komise proto upřesňuje, že výběr byl proveden čistě náhodně.
(21)
Společnost navrhla vyřešit údajně nedostatečné poskytnutí informací tak, že by se její právníci setkali s útvary Komise a podrobně s nimi projednali dumping a výpočet rozpětí újmy, aniž by si pořídili kopii jakýchkoli důvěrných dokumentů, nebo že by jim byl udělen přístup do datové místnosti v prostorách Komise, kde by si mohli dělat poznámky.
(22)
Komise nemohla této žádosti vyhovět. Aby mohli právní zástupci společnosti ověřit výpočty, musely by být poskytnuty přesné údaje z jedné nebo dvou společností. To nebylo možné, jelikož Komise je povinna zachovat důvěrnost těchto údajů podle článku 19 základního nařízení.
(23)
Komise navíc v konečných informacích výslovně uvedla, že společnost se může v souvislosti s jakýmikoli otázkami týkajícími se práva na obhajobu - jako je přístup ke spisu - obrátit na úředníka pro slyšení v rámci jeho mandátu (4). Ve lhůtě pro předložení stanovisek k poskytnutí konečných informací však společnost žádost o intervenci úředníka pro slyšení nepodala.
(24)
Vzhledem k výše uvedenému Komise zamítá tvrzení, že mohla být porušena procesní práva dotyčného vyvážejícího výrobce.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(25)
Podle 26. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je dotčeným výrobkem solární sklo složené z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno podle EN 12150), odolností proti teplotním šokům Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) (dále jen „dotčený výrobek“, obecně označovaný jako „solární sklo“). Dotčený výrobek v současnosti spadá pod kód KN ex 7007 19 80.
2. Tvrzení týkající se definice výrobku
(26)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce tvrdil, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, by z definice výrobku mělo být vyloučeno zahradnické sklo, které má stejné technické vlastnosti jako solární sklo popsané v 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Za prvé, podle vývozce jsou fyzické vlastnosti zahradnického skla zcela odlišné od vlastností solárního skla: i) zahradnické sklo má různou velikost podle požadavků zákazníků, zatímco solární sklo se vyrábí v určitých pevně daných velikostech; ii) zahradnické sklo může mít oboustranný povlak, ale solární sklo pro fotovoltaické moduly oboustranný povlak nemá. Za druhé, zahradnické sklo má údajně jiné využití, neboť jej nelze použít pro výrobu fotovoltaických modulů ani fototermických kolektorů.
(27)
Komise toto tvrzení zamítá, a to z následujících důvodů: Zaprvé, skutečnost, že solární sklo používané při výrobě skleníků má jinou velikost než solární sklo používané pro fotovoltaické moduly nebo fototermické kolektory, je irelevantní, protože požadavky na velikost se mohou lišit jak u fotovoltaických modulů, tak v případě skleníků. Jakékoli vyloučení výrobku na tomto základě by navíc mohlo vyvolat obcházení antidumpingových opatření. Za druhé, na trhu se jako zahradnické sklo prodává nejen solární sklo s oboustranným povlakem, ale i sklo bez povlaku nebo sklo s jednostranným povlakem. Kromě toho, jak je objasněno v 68. bodě odůvodnění, sklo s oboustranným povlakem se používá jak pro fotovoltaické moduly, tak pro fototermické kolektory. Tato fyzická vlastnost proto nemůže odlišovat solární sklo používané pro zahradnické účely od jiného použití. Dále nelze vyloučit, že solární sklo určené pro výrobu skleníků bude použito k výrobě fotovoltaických modulů a/nebo fototermických kolektorů.
(28)
Po poskytnutí informací jeden dovozce tvrdil, že skutečnost, že z působnosti šetření nebylo vyňato solární sklo, které lze použít jako nábytkářské sklo, způsobuje společnostem administrativní zátěž a průtahy. Důvodem je fakt, že společnosti musí zasílat protokoly o zkouškách celním orgánům v Unii pokaždé, když tyto orgány rozhodují, zda se na dovážené zboží vztahují určitá opatření.
(29)
Komise se domnívá, že tyto typy skla by neměly být z působnosti šetření vyloučeny, protože solární sklo může mít zahradnické a nábytkářské využití. K zajištění náležité ochrany výrobního odvětví Unie proti škodlivému účinku dumpingového dovozu je třeba zamezit mezerám, které by umožňovaly obcházení opatření. Pozitivní účinek odpovídající ochrany převažuje nad negativním účinkem dodatečné administrativní zátěže, která byla dotčenému dovozci zřejmě způsobena.
(30)
Další vyvážející výrobce tvrdil, že z definice dotčeného výrobku by mělo být vyloučeno plavené sklo, protože jím vyráběné sklo se používá ve stavebnictví a při výrobě skleníků. Dále uvedl, že plavené sklo se nepoužívá k výrobě fotovoltaických modulů. Na základě argumentů, které předložila v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, však Komise potvrzuje, že plavené sklo vykazuje stejné technické vlastnosti jako solární sklo, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Dále platí, že plavené sklo vyrábí jak výrobní odvětví Unie, tak vyvážející výrobci. Tuto skutečnost potvrzují informace veřejně dostupné na internetu. (5) Tvrzení se proto zamítá.
3. Závěry
(31)
Jelikož k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku nebyla předložena další stanoviska, potvrzují se závěry učiněné v 26. až 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Po poskytnutí prozatímních a následně konečných informací jeden vyvážející výrobce uvedl, že Komise pochybila zamítnutím jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Stejná žádost týkající se zacházení jako v tržním hospodářství byla vznesena již v prozatímní fázi, ale Komise ji zamítla ve 43. a 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
Vyvážející výrobce tvrdil, že výhody preferenčních daňových režimů a grantů nepředstavují významnou část jeho obratu. V této souvislosti je třeba připomenout, že na tyto a další námitky již Komise reagovala v dopise vývozci ze dne 13. září 2013, v němž k zacházení jako v tržním hospodářství oznámila své stanovisko. Zdůraznila zejména, že vzhledem k povaze tohoto zvýhodnění je absolutní výše výhody získaná v období šetření pro posouzení, zda se jedná o „podstatné“ zkreslení, irelevantní. Toto tvrzení se proto zamítá.
(34)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje zjištění, že všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství je nutno zamítnout, jak je stanoveno v 34. až 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Běžná hodnota
2.1 Volba srovnatelné země
(35)
V prozatímním nařízení bylo v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení jako vhodná srovnatelná země zvoleno Turecko. Jeden vyvážející výrobce namítal, že Turecko není pro účely stanovení běžné hodnoty vhodnou srovnatelnou zemi, protože v této zemi existuje pouze jeden výrobce solárního skla a na turecký trh se prakticky žádné solární sklo nedováží. Tento vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že ziskové rozpětí na tureckém domácím trhu solárního skla je obzvlášť vysoké, čímž dochází k umělému zvýšení běžné hodnoty. Stejný vyvážející výrobce navíc podotkl, že se na solární sklo vyráběné v Turecku nepoužívá žádná technologie povrchové úpravy a že se v Turecku nevyrábí žádné solární sklo plavením. V důsledku toho nemohou být z tureckého domácího trhu s obdobným výrobkem získány klíčové prvky nutné pro stanovení běžné hodnoty. Vyvážející výrobce proto namítal, že jako základ pro určení běžné hodnoty by se namísto toho měly použít ceny v Unii.
(36)
Za prvé, Komise připomíná, že v Turecku neexistují žádné významné překážky obchodu s obdobným výrobkem. Nelze tudíž vyvozovat závěr, že je turecký trh solárního skla uzavřen mezinárodnímu obchodu. Trh je naopak otevřený a cena obdobného výrobku na domácím trhu je stanovována volnou interakcí nabídky a poptávky.
(37)
Za druhé, pokud jde o tvrzení o zvláště vysokých ziscích na domácím tureckém trhu, Komise zdůrazňuje, že v období šetření nezaznamenala na tureckém trhu s obdobným výrobkem, že by se ve srovnání se ziskovým rozpětím dosahovaným výrobci v Unii objevovalo během posuzovaného období nadměrné ziskové rozpětí.
(38)
Za třetí, z nedostatku určitých typů výrobku v třetí zemi nelze vyvozovat, že tato země není vhodnou srovnatelnou zemí. Naopak, čl. 2 odst. 3 základního nařízení stanoví, že pokud se na domácím trhu určité druhy výrobku vůbec neprodávají, určí Komise běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů v zemi původu s připočtením přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk. Podíl povrchové úpravy a výroby plavením na celkových nákladech vycházel z ověřených údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie.
(39)
S ohledem na výše uvedené se tvrzení, že Turecko není vhodnou srovnatelnou zemí, zamítá.
(40)
Komise rovněž nemůže akceptovat tvrzení, že běžná hodnota měla být stanovena na základě cen skutečně zaplacených v Unii. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení může Komise pro určení běžné hodnoty použít ceny v Unii, pouze není-li možné určit tuto hodnotu na základě údajů z vhodné srovnatelné země. Jelikož bylo zjištěno, že vhodná srovnatelná země s dostatečnou spoluprací výrobce existuje, musela Komise určit běžnou hodnotu na základě údajů z této srovnatelné země a nemohla použít ceny v Unii (6).
(41)
Komise potvrzuje výběr Turecka jako srovnatelné země ve smyslu čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
2.2 Běžná hodnota
(42)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že Komise pochybila při stanovení běžné hodnoty, protože vycházela pouze ze ziskového prodeje ve srovnatelné zemi a připočetla hypotetické ziskové rozpětí k neziskovému prodeji.
(43)
Komise potvrzuje, že ke stanovení běžné hodnoty, jak je vysvětlena v 61. a 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a jak požaduje čl. 2 odst. 4 základního nařízení, ověřila, že nejméně 80 % prodeje všech typů obdobného výrobku na tureckém domácím trhu bylo ziskových. Z tohoto důvodu byl pro stanovení běžné hodnoty vzat v úvahu veškerý prodej na tureckém domácím trhu, tzn. ziskový i neziskový. Toto tvrzení je tudíž neopodstatněné a jako takové bylo zamítnuto.
(44)
Jelikož ke stanovení běžné hodnoty nebyla předložena další stanoviska, potvrzují se zjištění uvedená v 58. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3 Vývozní cena
(45)
Jelikož nebyla předložena žádná stanoviska ohledně vývozních cen, potvrzuje se 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4 Srovnání
(46)
Po poskytnutí prozatímních a následně konečných informací jeden vyvážející výrobce tvrdil, že Komise chybně upravila jeho vývozní cenu podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Argumentoval tím, že výrobce a s ním spojený obchodník tvoří jeden hospodářský subjekt a že je taková úprava tedy vyloučena. V každém případě považuje výši úpravy za příliš vysokou, neboť Komise vycházela ze skutečné přirážky, která byla namísto za obvyklých podmínek stanovena na základě dohody o převodních cenách. Namísto toho měla Komise provést případné úpravy na základě odhadu přirážky stanovené za obvyklých podmínek mezi výrobcem a dovozcem, který s ním není ve spojení.
(47)
Šetřením bylo zjištěno, že tento vyvážející výrobce měl plně funkční vývozní oddělení, které sjednávalo prodejní podmínky s odběrateli v Unii, zadávalo objednávky na výrobu, organizovalo a uskutečňovalo dopravu konečného výrobku zákazníkům v Unii, včetně dodacích dokladů, provádělo celní odbavení vyváženého zboží a připravovalo prodejní doklady. Skutečně tedy nedošlo k duplikaci úkolů vyvážejícího výrobce a obchodníka ve spojení, které souvisejí s vývozem. Vyvážející výrobce však vydával prodejní faktury obchodníkovi, který následně vydal prodejní fakturu odběrateli v Unii za smluvní cenu. Obchodník ve spojení inkasoval platbu, odečetl přirážku a zbývající částku vyplatil vyvážejícímu výrobci.
(48)
Komise je proto toho názoru, že obchodníka ve spojení nelze považovat za interní prodejní oddělení ani v případě, že by tyto dvě společnosti byly považovány za jeden hospodářský subjekt, a že je tudíž úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) plně odůvodněná. Navíc vzhledem k tomu, že provedená úprava odráží přirážku skutečně naúčtovanou mezi společnostmi ve spojení, není důvod nahrazovat ji jinou teoretickou částkou. Tvrzení se proto zamítá.
(49)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že má mnohem vyšší výrobní kapacitu než výrobní odvětví Unie, a že má tedy výhodu v podobě nižších nákladů při výrobě dotčeného výrobku. Podle výrobce by proto Komise měla přihlédnout k této výhodě plynoucí z jeho nižších výrobních nákladů a provést nezbytnou úpravu.
(50)
Komise nemůže toto tvrzení uznat. Za prvé, vyvážející výrobce neuvádí příslušné právní ustanovení, podle něhož by tuto úpravu bylo možno provést. Za druhé, nebylo prokázáno, že nižší náklady v důsledku vyšších výrobních kapacit by ovlivnily ceny nebo srovnatelnost cen ve smyslu čl. 2 odst. 10 základního nařízení. I kdyby rozdíl v nákladech mohl být prokázán, není zřejmé, jak se to odráží v konečné ceně, ani zda tento rozdíl není kompenzován rozdílem v jiných nákladech.
(51)
Kromě toho se výhoda uváděná vyvážejícím výrobcem týká toho, že jeho výrobní náklady mají být nižší než náklady výrobního odvětví Unie. V této souvislosti je třeba připomenout, že vyvážejícímu výrobci nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a jeho náklady tudíž nebyly ověřeny. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení stanovila Komise běžnou hodnotu na základě skutečných cen a/nebo nákladů výrobce ve srovnatelné zemi, protože ceny a náklady v zemích bez tržního hospodářství nejsou výsledkem tržních sil, a proto je nelze považovat za spolehlivý ukazatel tržních cen či nákladů.
(52)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR uvedl, že by Komise měla upravit vývozní cenu ze závodu u jednoho z jeho konkurentů tak, že z ní odečte poplatek za služby a licenční poplatek, které měl tento konkurent zaplatit třetí straně.
(53)
Tuto námitku Komise zamítá. Za prvé, vyvážející výrobce neuvádí příslušné ustanovení základního nařízení, podle něhož by tuto úpravu bylo možno provést. Zadruhé, i kdyby se toto tvrzení dalo považovat za spadající do působnosti čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení, které stanoví úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, uvedené ustanovení nesouvisí s poplatky za služby nebo náklady v souvislosti s licenční dohodou. Tyto náklady představují obchodní náklady, které běžně vznikají výrobci zboží používajícímu licenci na technologie získanou od třetí strany bez ohledu na to, zda se zboží vyváží či prodává na domácím trhu. Náklady by proto měly být promítnuty do konečné ceny jak při vývozu, tak v případě tuzemského prodeje. Náklady tedy nemohou ovlivnit srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty. Úprava podle čl. 2 odst. 10 proto není odůvodněná a tvrzení se zamítá.
(54)
Jak je stanoveno v 67. a 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly u jednotlivých společností provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen. Po uložení prozatímních opatření však Komise zaznamenala administrativní opomenutí týkající se úpravy DPH. Toto opomenutí bylo odpovídajícím způsobem opraveno za účelem výpočtu dumpingu uvedeného v tabulce ve 169. bodě odůvodnění.
(56)
Dva vyvážející výrobci tvrdili, že srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty nebylo u jednoho typu výrobku správně provedeno. Tato námitka je řešena v 67. a 68. bodě odůvodnění.
2.5 Dumpingová rozpětí
(57)
Jelikož nebyla předložena žádná stanoviska, potvrzuje se metoda použitá pro výpočet dumpingového rozpětí uvedená v 69. až 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(58)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že v antidumpingovém dotazníku chybně vyplnil nesprávné hodnoty CIF (náklady, pojištění a přepravné) v mnoha případech prodeje dotčeného výrobku na vývoz do EU. Nahlášené hodnoty CIF byly příliš nízké, čímž došlo ke zvýšení dumpingového rozpětí společnosti i jejího rozpětí újmy.
(59)
Komise žádost důkladně posoudila. Platnost tvrzení ověřila tím, že zkontrolovala a na místě ověřila ceny CIF v příslušných transakcích s dovozcem z EU. Tvrzení bylo proto uznáno.
(60)
S ohledem na úpravy provedené v běžné hodnotě a vývozní ceně, a jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska, stanoví se tato konečná dumpingová rozpětí vyjádřená v procentech ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
84,7 %
Všechny ostatní společnosti
90,1 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(61)
Nebyla předložena žádná stanoviska k definici výrobního odvětví Unie a výrobě v Unii. Komise proto potvrzuje závěry učiněné v 75. až 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(62)
Po poskytnutí prozatímních informací byly údaje o objemu prodeje uskutečněném výrobci v Unii zařazenými do vzorku, které předložil žadatel, aktualizovány s použitím údajů od těchto výrobců. Tabulka 1 byla náležitě opravena (viz níže). Touto opravou se nemění ani neruší trend ani závěry učiněné na základě údajů obsažených v prozatímním nařízení. Vzhledem ke skutečnosti, že ke spotřebě v Unii nebyla předložena žádná stanoviska, se tudíž potvrzuje trend spotřeby v Unii stanovený v 80. až 82. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (1 000 m2)
2009
2010
2011
OŠ
Celková spotřeba v Unii
16 596
28 239
33 993
27 412
Index
100
170
205
165
Zdroj: Glass for Europe, žadatel, a odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
3. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(63)
Kvůli opravě objemu prodeje výrobního odvětví Unie (viz 62. bod odůvodnění) bylo nutno opravit i podíl dovozu z dotčené země na trhu (viz tabulka 2). Opravou se nemění ani neruší trend ani závěry učiněné na základě údajů, jež obsahovalo prozatímní nařízení.
(64)
Komise proto potvrzuje závěry učiněné v 83. až 87 bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
Tabulka 2
Objem prodeje (1 000 m2) a podíl na trhu
2009
2010
2011
OŠ
Podíl na trhu
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Index
100
100
250
421
Zdroj: Glass for Europe, žadatel, a odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
4. Cenové podbízení
(65)
Způsob, jakým bylo určeno cenové podbízení v období šetření, je uveden v 88. a 89. bodě prozatímního nařízení. Vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravené na úroveň cen ze závodu, byly porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Jednalo se o dovozní ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, zjištěné na základě cen CIF s příslušnou úpravou směrem nahoru, tj. o náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Tyto úpravy zvýšily cenu o 7 % až 15 % v závislosti na kontrolním čísle výrobku.
(66)
Porovnání cen bylo provedeno podle čísla typu výrobku u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti s náležitou úpravou, jak je uvedeno v bodě odůvodnění výše, a po odečtení rabatů a slev. Výsledkem porovnání vyjádřeného v procentech obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 10,6 % a 26,7 % cen výrobců v Unii zařazených do vzorku z dumpingového dovozu.
(67)
Dva vyvážející výrobci tvrdili, že u jednoho typu výrobku nebylo porovnání cen správně provedeno. Namítali zejména, že solární sklo s oboustranným povlakem mělo být porovnáváno odděleně od solárního skla s jednostranným povlakem. Náklady na výrobu solárního skla s oboustranným povlakem a jeho cena jsou údajně mnohem vyšší než u solárního skla. Dále uvedli, že solární sklo s oboustranným povlakem má „obvykle“ mnohem vyšší koeficient solární propustnosti než solární sklo s jednostranným povlakem. A konečně, podle jednoho výrobce se ve fotovoltaických modulech solární sklo s oboustranným povlakem vůbec nepoužívá, protože je mnohem dražší než solární sklo s jednostranným povlakem, ale přitom má stejný koeficient solární propustnosti jako solární sklo s jednostranným povlakem používané pro výrobu těchto modulů. U solárních termických zařízení má být vyšší propustnost dosahovaná solárním sklem s oboustranným povlakem naopak důležitá, protože značně zvyšuje účinnost těchto zařízení.
(68)
Komise zamítá námitky předložené vyvážejícími výrobci z těchto důvodů: Za prvé, kromě obecných argumentů vyvážející výrobce nijak neprokázal, že by mezi náklady na výrobu solárního skla s jednostranným povlakem a solárního skla s oboustranným povlakem existoval trvalý rozdíl. Výrobní odvětví Unie naopak tvrdilo, že se výrobní náklady liší v závislosti na použité technologii povrchové úpravy a že sklo s oboustranným povlakem není nutně dražší než sklo s jednostranným povlakem, což platí i naopak. Za druhé, sklo s oboustranným povlakem může skutečně dosahovat vyšší solární propustnost než solární sklo s jednostranným povlakem (sklo s oboustranným povlakem má maximální solární propustnost 98 %, zatímco sklo s jednostranným povlakem až 95 %) a tato technická vlastnost je důležitá pouze pro solární termická zařízení, ale pro fotovoltaické moduly je irelevantní. Nicméně v rozporu s tím, co tvrdí vyvážející výrobce, se solární sklo s oboustranným povlakem prodává i výrobcům fotovoltaických modulů, které dokonce představují jeho hlavní trh. V období šetření prodalo výrobní odvětví Unie sklo s oboustranným povlakem do fototermických kolektorů v zanedbatelném množství (méně než 1 % veškerého prodeje skla s oboustranným povlakem; všechno ostatní sklo se prodalo do fotovoltaických modulů).
(69)
Co se týče nákladů po dovozu, po poskytnutí prozatímních informací byla obdržena dvě stanoviska. V prvním stanovisku žadatel tvrdil, že úpravy nákladů o náklady na celní odbavení, daně, manipulaci a nakládku by měly být v mnohem nižší sazbě, tj. 0,26 EUR/m2 pro náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku s připočtením 3% daně, namísto použité sazby 0,40 EUR/m2 s připočtením 3% daně.
(70)
Druhé stanovisko předložil vyvážející výrobce, podle nějž nebyly poskytnuty podrobněji rozdělené informace kromě celkové částky 0,40 EUR/m2 pokrývající náklady na manipulaci, poplatky za celní odbavení a náklady na dočasné uskladnění dovážených výrobků v místě dovozu. Rovněž namítal, že nebyla vysvětlena kritéria pro určení toho, zda je úprava považována za přiměřenou, či nikoli.
(71)
Dotčené úpravy uplatněné Komisí vycházejí z ověřených údajů obdržených od dovozců solárního skla vyráběného v ČLR a odrážejí skutečné vážené průměrné náklady vzniklé při dovozu dotčeného výrobku během období šetření. Žadatel ale předložil prohlášení o pravidelných standardních poplatcích účtovaných nezávislým zasílatelem za dovoz z Číny ve standardních námořních kontejnerech. Toto prohlášení není platným důkazem o skutečných poplatcích, které účtovali zasílatelé za dovoz dotčeného výrobku v období šetření. V důsledku toho se námitka předložená žadatelem zamítá.
(72)
Pokud jde o námitku vyvážejícího výrobce, částka 0,40 EUR/m2 nemohla být podrobněji rozdělena, neboť se jedná o vážený průměr vypočtený na základě četných skutečných faktur vystavených v období šetření dovozu čínského solárního skla v různých přístavech EU. Skutečné náklady po dovozu se tedy liší podle vstupního přístavu v EU, typu výrobku, použití dočasného uskladnění v místě dovozu atd.
(73)
A dále, úprava nákladů po dovozu provedená Komisí v prozatímním nařízení se považuje za přiměřenou, neboť vychází z ověřených skutečných faktur za dovoz čínského solárního skla, které platili nezávislí dovozci.
(74)
Jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska k metodice použité pro výpočet cenového podbízení, metoda porovnání cen vysvětlená v 89. a 90. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5. Makroekonomické ukazatele
(75)
Jak je uvedeno v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pro účely analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období byly analyzovány na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a vztahujících se na všechny výrobce v Unii, kteří se přihlásili během šetření.
(76)
Podle jednoho vyvážejícího výrobce Komise neprovedla analýzu újmy v souladu s čl. 3 odst. 2 a čl. 3 odst. 5 základního nařízení, protože újmu analyzovala na základě dvou samostatných a údajně nekonzistentních souborů údajů, a sice makroekonomických a mikroekonomických ukazatelů újmy. Vyvážející výrobce dále tvrdil, že nekonzistentnost analýzy založené na dvou souborech údajů vyvolává vážné pochybnosti o vhodnosti, spravedlnosti a objektivitě celkové představy o újmě.
(77)
Po poskytnutí konečných informací tato společnost své tvrzení zopakovala. Dále uvedla řadu předchozích šetření, kdy měly orgány Unie nejednotně zařadit různé soubory údajů buď do makroekonomických, nebo naopak do mikroekonomických údajů.
(78)
Komise nemůže tuto námitku uznat. Tato metodika se používá v případech výběru vzorku, aby se analyzovala situace výrobního odvětví Unie a vyhodnotil nejen vývoj zobrazovaný vzorkem, ale i vývoj výrobního odvětví Unie jako celku. Všechny činitele uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly při analýze vzaty v úvahu. Závěr ohledně újmy je rovněž vypracován na základě všech těchto činitelů. Analýza újmy byla proto provedena v souladu s čl. 3 odst. 2 a čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
(79)
Jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska, potvrzuje Komise závěry učiněné v 90. až 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(80)
Pokud jde o makroekonomické ukazatele analyzované Komisí v 95. až 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, z důvodu opravy prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie (viz 62. bod odůvodnění) se mírně pozměnil podíl výrobců v Unii na trhu (viz tabulka 5). Touto opravou se však nemění ani neruší trend ani závěry učiněné na základě údajů obsažených v prozatímním nařízení. Komise proto potvrzuje závěry učiněné v 95. až 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Index
100
172
181
123
Podíl na trhu
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Index
100
101
88
74
Zdroj: Glass for Europe, žadatel, a odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
6. Mikroekonomické ukazatele
(81)
Po poskytnutí prozatímních informací byly aktualizovány jednotkové výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tabulka 7 byla tedy částečně změněna (viz níže). Touto opravou se nemění ani neruší trend ani závěry učiněné na základě údajů obsažených v prozatímním nařízení. Jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska, potvrzuje Komise závěry učiněné ve 106. až 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
7. Závěr ohledně újmy
(82)
Jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska, potvrzuje Komise závěry učiněné ve 124. až 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu č. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingového dovozu
(83)
Ve 131., 132. a 133. bodě odůvodnění prozatímního nařízení dospěla Komise k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z ČLR. Tento závěr napadlo několik účastníků řízení, kteří tvrdili, že neexistuje žádná rozumná a ucelená časová souvislost mezi újmou a zvýšeným dovozem z dotčené země. Důvodem má být skutečnost, že dovoz z ČLR se mezi rokem 2009 a 2011 výrazně zvýšil. Průměrná cena čínského dovozu v roce 2011 navíc činila 4,96 EUR/m2, což je částka blízká stavu z roku 2012 (4,38 EUR/m2).
(84)
Podle názoru těchto účastníků je závěr, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by měla být přičtena čínskému dovozu v roce 2012, v rozporu se zjištěními tohoto odvětví, že čínský dovoz neměl žádný negativní dopad v předchozím roce, zejména pokud jde o ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie, přestože průměrná dovozní cena byla velmi podobná.
(85)
Od počátku posuzovaného období do konce období šetření vzrostl dovoz o 596 % a jeho podíl na trhu vzrostl o 321 %. Dovozní ceny poklesly v posuzovaném období o 27,2 %.
(86)
Je pravdou, že ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2011 bylo pouze mírně nižší než v roce 2010, a to navzdory vysokému nárůstu dovozu z ČLR již v roce 2011. V roce 2011 však výrazně vzrostla spotřeba solárního skla v Unii, konkrétně o 20,4 % mezi roky 2010 a 2011, zatímco dovoz z ČLR se během stejného období zvýšil o 150 %. V období šetření se sice spotřeba snížila o něco více než 19 %, ale objem čínského dovozu se oproti roku 2011 dále zvýšil o více než 35 %. To jasně prokazuje časovou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie v období šetření a silným nárůstem dumpingového čínského dovozu. Logicky trvá nějakou dobu, než výrobci v Unii pocítí některé negativní účinky nárůstu dumpingového dovozu (například ztrátu klientů, finanční ztráty, snížení návratnosti investic a peněžních toků atd.). Tvrzení se proto zamítá.
(87)
Po poskytnutí konečných informací titíž účastníci tvrdili, že časovou souvislost mezi způsobenou podstatnou újmou a dumpingovým čínským dovozem nelze posuzovat na základě celého posuzovaného období, tj. od roku 2009 do konce období šetření, aniž by se zohlednil vývoj zaznamenaný v tomto období.
(88)
Komise také analyzovala vývoj v průběhu posuzovaného období. Skutečnost, že v roce 2011 bylo výrobní odvětví Unie i přes silný nárůst dovozu z ČLR ještě ziskové, nijak neovlivňuje závěr, že v období šetření existovala časová souvislost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a čínským dumpingovým dovozem.
(89)
V období šetření se spotřeba snížila o něco více než o 19 %, zatímco čínští vyvážející výrobci:
-
zvýšili svůj podíl na trhu o 12,4 procentního bodu oproti roku 2011, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o 12,3 procentního bodu,
-
zvýšili objem čínského dovozu o více než 35 % v porovnání s 32 % poklesem prodeje výrobního odvětví Unie a
-
dále snížili své již tak velmi nízké vývozní ceny o více než 10 % a jejich ceny se podbízely vůči cenám výrobního odvětví Unie až o 26,7 %, čímž přispěly ke ztrátám způsobeným výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
(90)
Na základě výše uvedené analýzy dospěla Komise k závěru, že dumpingový dovoz a značný nárůst jeho podílu na trhu za ceny, které se trvale podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie, způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(91)
Jelikož ohledně účinku dumpingového dovozu nebyla předložena žádná další stanoviska, potvrzuje Komise závěry učiněné ve 131., 132. a 133. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinek jiných činitelů
2.1 Dovoz z třetích zemí
(92)
Kvůli opravě údajů o objemu prodeje výrobního odvětví Unie (viz 62. bod odůvodnění) se mírně změnil podíl dovozu z třetích zemí na trhu (viz opravená tabulka 11 níže). Touto opravou se však nemění ani neruší trend ani závěry učiněné na základě údajů obsažených v prozatímním nařízení.
(93)
Jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska, potvrzuje Komise závěry učiněné ve 134. až 137. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
Tabulka 11
Dovoz z třetích zemí (1 000 m2)
Třetí země
2009
2010
2011
OŠ
Podíl na trhu
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Index
100
74
90
88
Zdroj: Glass for Europe, odpovědi žadatele a výrobců v Unii na dotazník.
2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(94)
Jeden účastník řízení zpochybnil zjištění Komise uvedené ve 139. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že pokles prodeje na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření byl s největší pravděpodobností způsoben velmi nízkými cenami čínského vývozu do zemí, kam především mířil vývoz výrobního odvětví Unie (tj. USA, Kanada). Podle názoru účastníka řízení je takovýto závěr neodůvodněný, protože k čínskému vývozu docházelo i v roce 2011, a tedy neexistuje důvod, proč by měl mít dopad pouze v roce 2012. Dále se účastník řízení domnívá, že skutečným důvodem nízkého prodeje na vývoz je skutečnost, že výrobní odvětví Unie nebylo konkurenceschopné a v okamžiku poklesu cen na světovém trhu si nedokázalo udržet konkurenceschopnost. V důsledku toho účastník řízení tvrdil, že pokles prodeje na vývoz výrobců v Unii v období šetření prohloubil způsobenou újmu.
(95)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku tvořil 20 % objemu jejich celkového prodeje v roce 2009 (v zahajovací fázi), v roce 2010 to bylo 11 % a v nejlepším roce 2011 jen 14 %. V 2012 došlo k dalšímu poklesu, a to na 5 %.
(96)
Komise tato tvrzení zamítá, a to z následujících důvodů: Trh Unie je stále jedním z největších na světě a zůstává na rozdíl od třetích zemí hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie. Solární sklo je navíc poměrně těžké a křehké, což se promítá do vícenákladů na dálkovou přepravu (kvůli rozbití a korozi). Z informací, které Komise získala z odpovědí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na dotazník, vyplývá, že ceny čínského vývozu do hlavních exportních destinací výrobního odvětví Unie byly skutečně velmi nízké a v období šetření v porovnání s rokem 2011 ještě klesly. To ukazuje, že snížená vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie je způsobena zejména neustále zlevňovaným čínským vývozem, a to i na trzích třetích zemí, jak se potvrdilo během šetření.
(97)
Po poskytnutí konečných informací tento účastník řízení tvrdil, že se šetření týkalo pouze trhu Unie a neposuzovalo žádné nekalé cenové praktiky na trzích třetích zemí.
(98)
I za předpokladu, že by zjištění ze strany orgánů EU byla správná, kromě toho údajně přičítala dumpingovému dovozu do Unie újmu způsobenou jinými činiteli. Levný nebo subvencovaný čínský vývoz do třetích zemí proto nebyl dumpingovým dovozem do EU a jako takový měl být kvalifikován jako jiný činitel, jehož škodlivé účinky se neměly připsat dumpingovému dovozu.
(99)
Tuto námitku Komise zamítá. Neprověřovala totiž, zda jsou ceny dovozu z ČLR do třetích zemí dumpingové a/nebo subvencované. Na základě vývozních cen do třetích zemí předložených vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku pouze stanovila, že se tyto ceny v posledních letech neustále snižují.
(100)
Ve stejném duchu Komise analyzovala pokles cen dovozu z ČLR do třetích zemí jako samostatný činitel a nepřičítala jej dumpingovému dovozu do Unie. Tento fakt byl pouze použit jako možné vysvětlení snižujícího se vývozu výrobního odvětví Unie do hlavních vývozních trhů v třetích zemích v souvislosti se skutečností, že tyto trhy nikdy nebyly hlavní trhy pro výrobní odvětví Unie. Dokonce i v nejlepších letech 2010 a 2011 se více než 85 % prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnilo na trhu Unie.
(101)
Proto se potvrzuje závěr uvedený ve 140. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, totiž že horší vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku nemůže narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.3 Vývoj spotřeby, kapacita a využití kapacity
(102)
Jeden účastník řízení tvrdil, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl pokles spotřeby v Unii. To je údajně jediný činitel, který zjevně poprvé poklesl v roce 2012 a s nímž lze přiměřeně spojit újmu, zatímco čínský dovoz byl zahájen již v roce 2011 za ceny srovnatelné s cenami v roce 2012. Po poskytnutí konečných informací tento účastník řízení své tvrzení zopakoval.
(103)
V roce 2012 se spotřeba ve srovnání s předchozími roky skutečně snížila. Komise však provedla analýzu od počátku posuzovaného období v roce 2009 do konce období šetření a v uvedeném období vzrostla spotřeba Unie celkem o 65 %. Během posuzovaného období podíl výrobního odvětví Unie na trhu neustále a značně klesal, tj. celkem o 25,7 %, naproti tomu podíl čínského dovozu na trhu se zvýšil o 321 %. Během posuzovaného období došlo k 596 % nárůstu čínského dovozu.
(104)
Kromě toho se v období šetření spotřeba v Unii stále pohybovala na úrovni srovnatelné s rokem 2010, ale v roce 2010 dosáhlo výrobní odvětví Unie přiměřeného zisku (jak je uvedeno v tabulce 10 prozatímního nařízení). Pokles spotřeby v Unii v období šetření tudíž sám o sobě nemohl vyvolat ztráty způsobené výrobnímu odvětví Unie v tomto období. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mimoto mezi roky 2010 až 2012 snížil o 26,6 %, zatímco podíl čínského dovozu na trhu vzrostl během téhož období o 318 %. Konečně, pokud by pokles spotřeby v období šetření způsobil újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, měl by zasáhnout i čínský dovoz. To se zjevně nestalo. V období šetření čínský dovoz naopak významně vzrostl, jak z hlediska objemu, tak i podílu na trhu.
(105)
Komise proto toto tvrzení zamítá a potvrzuje závěry učiněné ve 141. a 142. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(106)
Pokud jde o výrobní kapacitu výrobního odvětví Unie uvedenou v tabulce 4 prozatímního nařízení, Komise zastává názor, že její zvyšování jasně vykazovalo stejnou tendenci jako zvyšování spotřeby v Unii do roku 2011.
(107)
Komise rovněž stanovila, že hlavním důvodem zvýšení výrobní kapacity o 12,5 % mezi rokem 2011 a koncem období šetření byl vstup jedné společnosti na trh solárního skla, ačkoli se výrobní kapacita všech ostatních společností na trhu během stejného období mírně snížila.
(108)
Komise proto zastává názor, že vývoj kapacity výrobního odvětví Unie celkově vykazoval stejný trend jako vývoj spotřeby v Unii. Podle Komise tedy vysoká výrobní kapacita výrobního odvětví Unie, která byla vysoká již na počátku posuzovaného období a udržela se vysoko i během období šetření, nemohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(109)
Po poskytnutí konečných informací několik účastníků tvrdilo, že Komise nezohlednila nadměrnou kapacitu jako důležitou příčinu újmy. Během posuzovaného období nebylo podle jejich názoru zvýšení kapacity odůvodněno zvýšením spotřeby, jelikož výrobní odvětví Unie zaznamenávalo neustálý obrovský rozdíl mezi výrobní kapacitou a spotřebou, jež bránil ekonomické životaschopnosti. Podle jednoho účastníka řízení přispěla ke způsobené újmě také skutečnost, že na trh vstoupil mezi rokem 2011 a koncem období šetření nový subjekt, který zvýšil konkurenci na domácím trhu.
(110)
Účastník řízení rovněž tvrdil, že klesající spotřeba v Unii a zvýšení výrobní kapacity ve spojení s poklesem prodeje na vývoz vedly k nízké míře využití kapacity. Tato nízká míra využití způsobila vysoké fixní náklady, které podle účastníka řízení vážně zasáhly odvětví solárního skla odvětví v Unii.
(111)
Komise podotýká, že úroveň kapacity celého odvětví v Unii převyšovala celkovou spotřebu v Unii během celého posuzovaného období. To však nezabránilo výrobcům Unie zařazeným do vzorku dosahovat zisku během dvou let před obdobím šetření, zatímco jen v období šetření jim vznikla významná ztráta ve výši 14,5 %.
(112)
Kromě toho kapacita výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostla pouze o 4 % mezi lety 2010 a 2011 a o 2,6 % mezi rokem 2011 a obdobím šetření, což vedlo k mírnému celkovému zvýšení o 6,7 % mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
(113)
Rozdíl mezi spotřebou a kapacitou tedy existoval během celého posuzovaného období, a přestože byl mírně vyšší v období šetření, nelze jím vysvětlit obrovské ztráty vzniklé během období šetření společnostem zařazeným do vzorku. V důsledku toho Komise odmítá tvrzení, že úroveň kapacity výrobního odvětví Unie není ekonomicky životaschopná.
(114)
K tvrzení, že nový účastník na trhu v roce 2012 přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, Komise poznamenává, že tento nový subjekt sice měl instalovanou vysokou kapacitu, ale v období šetření vykazoval velmi malou výrobu a prodej, v rozmezí 2 % celkového prodeje v EU. Jeho vstup tedy neměl téměř žádný dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie jako celku, pouze výrazně navýšil údaje o kapacitě a využití kapacity v tomto odvětví. Bez údajů této společnosti totiž kapacita všech ostatních výrobců v Unii mezi lety 2011 a 2012 poklesla.
(115)
Kromě toho šetření neprokázalo, že by fixní náklady měly na odvětví solárního skla silný vliv. Ve skutečnosti se v období šetření pohybovaly průměrné fixní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku v rozmezí 25 % až 35 % celkových výrobních nákladů. V předchozích letech 2010 a 2011 byl procentní podíl fixních nákladů mírně nižší, avšak stále ve stejném rozmezí. To jasně ukazuje, že vysoká kapacita v období šetření měla na výrobní náklady samozřejmě dopad, který však nebyl významný a nevysvětluje vysoké ztráty v období šetření, zejména ve srovnání se ziskem dosaženým v předchozích letech. A dále, míra využití kapacity výrobců v Unii zařazených do vzorku v porovnání s předchozími roky klesla, ale v období šetření stále dosahovala úrovně 65 %.
(116)
V neposlední řadě Komise se ve své analýze rovněž zohlednila, že instalovaná kapacita může být upravena pro výrobu jiných typů skla, na které se toto šetření nevztahuje. I vzhledem k tomuto faktoru Komise proto nesouhlasí s názorem účastníka řízení, že vysoká instalovaná kapacita není ekonomicky životaschopná.
(117)
Vzhledem k výše uvedenému Komise zamítá tvrzení předložená tímto účastníkem řízení a opakuje, že vývoj spotřeby, výrobní kapacity a využití kapacity během posuzovaného období, ať byl analyzován jednotlivě nebo souhrnně, nenarušoval zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.4 Vývoj v oblasti solárních modulů
(118)
Dva účastníci namítli, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl kromě vývoje spotřeby dotčeného výrobku také pokles spotřeby solárních modulů a ztráty, které utrpělo toto výrobní odvětví na konci roku 2011 a začátkem roku 2012. Finanční potíže výrobců solárních panelů měly zasáhnout trh solárního skla na přelomu let 2011 a 2012, protože mezi těmito dvěma událostmi byla nutně časová prodleva.
(119)
Stejná tvrzení zopakoval jeden účastník řízení po poskytnutí konečných informací.
(120)
Ve 143. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise skutečně zjistila, že trendy pozorované v odvětví solárních modulů mají významný dopad na spotřebu solárního skla, protože kolem 80-85 % solárního skla se prodává výrobcům solárních modulů (krystalické křemíkové fotovoltaické moduly a fotovoltaické moduly s tenkým filmem). Nicméně podle 143. a 144. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se spotřeba solárních modulů v posuzovaném období, tj. 2009-2012, neustále zvyšovala, a ačkoli v roce 2012 došlo k poklesu, úroveň spotřeby zůstala o 221 % vyšší než v roce 2009 a o 44 % vyšší než v roce 2010. (7) Kromě toho bylo zjištěno, že škrty v zaručených výkupních cenách na konci roku 2011 a na počátku roku 2012 nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy solárních modulů a zjištěnou podstatnou újmou (8), protože poptávka po solárních modulech zůstala v období 2009-2012 relativně vysoká.
(121)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že úroveň spotřeby solárních modulů nemůže být sama o sobě považována za tak silný faktor, aby narušila zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem solárního skla z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(122)
Podobně platí, že jelikož poptávka po solárních modulech zůstala v období 2009-2012 poměrně vysoká a poptávka po solárním skle se ve stejném období zvýšila o 65 %, stejně tak nemůže být dopad zhoršení finanční situace výrobců solárních modulů, k němuž došlo koncem roku 2011 a počátkem roku 2012, na spotřebu solárního skla sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem solárního skla z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(123)
Jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska, závěr učiněný ve 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.5 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(124)
Vzhledem k výše uvedenému Komise potvrzuje svá zjištění uvedená ve 130. až 133. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tedy že v období šetření docházelo k dumpingovému dovozu dotčeného výrobku z dotčené země za ceny, které se podbízely vůči cenám výrobního odvětví Unie. Dále platí, že mezi nárůstem objemu dumpingového dovozu a zhoršením situace výrobního odvětví Unie existuje zjevná časová souvislost. Dumpingový dovoz přímo konkuroval výrobě odvětví Unie a v důsledku toho v posuzovaném období výrobní odvětví Unie ztrácelo ziskovost a podíl na trhu. Další možné příčiny újmy byly analyzovány výše, ale u žádné z nich, ať byla analyzována jednotlivě nebo souhrnně, nebylo shledáno, že by narušovala zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Nebyly předloženy žádné nové důkazy, jež by mohly změnit tento závěr, a jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska k závěru ohledně příčinné souvislosti, potvrzuje Komise 145. a 146. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(126)
Jelikož ohledně zájmu výrobního odvětví Unie nebyla předložena žádná stanoviska, potvrzuje Komise závěry učiněné ve 148. až 151. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(127)
Jelikož ohledně dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení, nebyla předložena žádná stanoviska, potvrzuje Komise závěry učiněné ve 152., 153. a 154. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem dodavatelů surovin
(128)
Jelikož ohledně zájmu dodavatelů surovin nebyla předložena žádná stanoviska, potvrzuje Komise závěry učiněné ve 155. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Zájem uživatelů
(129)
Přihlásil se jeden uživatel, který uvedl, že antidumpingová opatření se ho nedotknou, jelikož nepoužívá solární sklo vyráběné v ČLR ani nemá v úmyslu tak učinit.
(130)
Jeden vyvážející výrobce namítl, že uložení antidumpingového cla na dovoz čínského solárního skla sice může mírně prospět unijnímu odvětví solárního skla, ale značně poškodí unijní odvětví fotovoltaických modulů a solárních termických zařízení, která budou muset platit za dotčený výrobek vyšší ceny. Navíc by patrně bylo v rozporu s cílem Unie chránit životní prostředí, jelikož by vedlo ke zvýšení cen pro fotovoltaické moduly a solární termická zařízení a pomohlo by odvětví solárního skla, které vyvážející výrobce považuje za energeticky náročné.
(131)
Jak je uvedeno ve 157. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, na celkové náklady solárních modulů bude mít uložení antidumpingových cel jen velmi omezený dopad (nižší než 1 %). Nebyly předloženy žádné důkazy zpochybňující správnost této analýzy. Tvrzení se proto zamítá.
(132)
Jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska ohledně zájmu Unie, potvrzuje Komise závěry učiněné ve 155. až 159. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(133)
Jelikož nebyla předložena žádná stanoviska k aspektům hospodářské soutěže vymezeným ve 160. až 163. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje Komise tyto body.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(134)
Nebyla předložena žádná stanoviska, která by vedla ke změně analýzy zájmu Unie provedené v prozatímním nařízení. Komise proto potvrzuje závěry učiněné ve 164. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(135)
Několik účastníků řízení zpochybnilo uplatnění cílového zisku výrobního odvětví Unie ve výši 8,3 % stanoveného ve 167. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a uvedlo, že takový zisk je nereálně vysoký. Tvrdily, že ziskové rozpětí ve výši 8,3 % dosažené v roce 2010 bylo během posuzovaného období nejvyšší, protože rok 2010 představoval nejlepší rok pro odvětví fotovoltaických modulů na celém světě. Namítaly rovněž, že ani za neexistence dumpingu by odvětví solárního skla v Unii nemohlo v roce 2012 dosáhnout stejného ziskového rozpětí, protože tehdy zasáhla odvětví fotovoltaických modulů na světě včetně tohoto odvětví v Unii velká recese.
(136)
Tuto námitku Komise zamítá. Komise použila jako cílový zisk průměrný zisk dosažený výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže. Ziskové rozpětí použité pro určení úrovně pro odstranění újmy proto odpovídá období, kdy výrobní odvětví Unie mohlo rozumně očekávat zisk za běžných podmínek hospodářské soutěže, které dosud nebyly ovlivněny dumpingovým dovozem (9).
(137)
A konečně, odvětví solárního skla nedosáhlo svého vrcholu v roce 2010, jak tvrdí účastníci, ale v roce 2011, kdy Unie vykazovala nejsilnější spotřebu a výrobní odvětví Unie zaznamenalo nejvyšší objem prodeje.
(138)
Po poskytnutí konečných informací jeden účastník řízení znovu zpochybnil ziskové rozpětí, jež bylo použito jako cílový zisk. Argumentoval tím, že Komise měla zohlednit všechny ostatní činitele, které ovlivnily ziskovost v období šetření. Podle účastníka řízení nemohl přiměřený cílový zisk převýšit 5 %.
(139)
Komise toto tvrzení zamítá, a to z následujících důvodů: Použitý cílový zisk nebyl odhadnut, ale vychází ze skutečného zisku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie před narušením hospodářské soutěže čínským dumpingovým dovozem. Komise považuje tento zisk za přiměřený a zohlednila, že bez dopadu čínského dumpingového dovozu se situace na trhu ve srovnání s obdobím šetření výrazně nelišila. Prohlášení účastníka řízení, že spotřeba v roce 2010 značně přesahovala spotřebu v roce 2012, je věcně nesprávné. Jak je uvedeno v oddíle E.2.3, spotřeba v roce 2010 dosáhla podobné úrovně jako v roce 2012. A dále, vzhledem k předpokládanému silnému nárůstu poptávky zvyšovalo výrobní odvětví Unie v roce 2010 kapacitu, což negativně ovlivnilo jeho zisk v daném roce. Navrhovaný cílový zisk ve výši 5 % byl stanoven arbitrárně, jelikož se nezakládá na údajích či skutečných výpočtech, a proto se zamítá.
(140)
Žadatel naopak tvrdil, že ziskové rozpětí je příliš nízké a Komise by je měla zvýšit na 15 %, protože jeho zisk za rok 2010 přesáhl 10 %. Nižší zisková rozpětí, kterých v roce 2010 dosáhli ostatní výrobci v EU zařazení do vzorku, nepředstavují zisky, které lze rozumně očekávat při neexistenci nekalých praktik v dovozech. Důvody, proč tito výrobci dosáhli v uvedeném roce pouze nižších rozpětí a byli jako jedni z prvních poškozeni dumpingovým dovozem, souvisejí s největší pravděpodobností se strategickým řízením těchto společností nebo jinými souvisejícími otázkami, jako může být politika stanovování krátkodobých cen.
(141)
Komise tuto námitku neakceptuje. Jak se vysvětluje v tomto oddíle výše, podle názoru Komise průměrný zisk celého výrobního odvětví Unie v roce 2010 správně odráží průměrný zisk za běžných podmínek hospodářské soutěže. Tento závěr není v rozporu se skutečností, že někteří výrobci v Unii přijali manažerská rozhodnutí, jež vedla k ziskovým rozpětím nižším nebo vyšším u ostatních výrobců ve stejném odvětví. Existence těchto rozdílů je totiž základním rysem chování společností v tržním hospodářství.
(142)
Jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska, potvrzuje Komise metodiku popsanou ve 166. až 169. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(143)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku a to na úrovni rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(144)
Po poskytnutí prozatímních informací žadatel tvrdil, že prozatímní valorická cla nebyla účinná. Proto požádal Komisi o uložení konečných opatření v podobě minimální dovozní ceny. Žadatel tvrdil, že touto minimální dovozní cenou by se opatření zefektivnila, zejména pokud by byly uloženy dvě různé minimální dovozní ceny, jedna pro solární sklo s povlakem a jedna pro solární sklo bez povlaku. Důvody předložené žadatelem byly následující:
(145)
Za prvé, žadatel tvrdil, že po období šetření prodávají vyvážející výrobci solární sklo s povlakem na trh EU za stejnou cenu, za jakou prodávali solární sklo bez povlaku v období šetření. Rovněž tvrdil, že sklo s povlakem má vyšší výrobní náklady než sklo bez povlaku, a proto se obvykle prodává za ceny o 20 % až 25 % vyšší než ceny skla bez povlaku.
(146)
Za druhé, podle žadatele se po období šetření poptávka v Unii přesunula od solárního skla bez povlaku k solárnímu sklu s povlakem. Uživatelé při nákupu stále více upřednostňují sklo s povlakem před sklem bez povlaku. V důsledku toho se v druhé polovině roku 2013 dováželo z ČLR do EU téměř výlučně solární sklo s povlakem, zatímco během období šetření byla situace opačná.
(147)
Antidumpingová opatření mohou skutečně mít různou podobu. I když má Komise při volbě podoby opatření širokou diskreční pravomoc, zůstává účelem odstranění účinků dumpingu způsobujícího újmu.
(148)
Šetření potvrdilo, že mezi solárním sklem bez povlaku a solárním sklem s povlakem existuje v důsledku rozdílných technických vlastností těchto dvou výrobků významný rozdíl jak v nákladech, tak v cenách. Solární sklo s povlakem, které může mít v závislosti na použité technologii jednostranný nebo oboustranný povlak, zvyšuje ve srovnání se solárním sklem bez povlaku propustnost a může mít přidané samočisticí nebo protišpinivé vlastnosti nebo vyšší tvrdost. Vysoce kvalitní solární sklo bez povlaku může dosahovat až 92 % solární propustnost. Povrchová úprava může snížit odrážení přibližně o 3 % (na každé straně), a zvýšit tak propustnost solárního skla s jednostranným povlakem až na 95 % a solárního skla s oboustranným povlakem až na 98 %.
(149)
Solární sklo dovezené z ČLR, které se v období šetření prodalo v EU, bylo z 81 % bez povlaku a pouze z 19 % s povlakem. Rozdíl v cenách a nákladech zjištěný v období šetření mezi solárním sklem bez povlaku a s povlakem činil asi 30 %.
(150)
Komise se však domnívá, že důkazy předložené žadatelem nebyly dostatečně odůvodněny. Komise navíc nemá k dispozici dostatečné důkazy ani údaje z jiných zdrojů, které by jí umožňovaly dojít k závěru, že vzhledem k uložení prozatímních antidumpingových opatření se poptávka přesunula od solárního skla bez povlaku k solárnímu sklu s povlakem a že výrazně klesly zejména ceny skla s povlakem, jak tvrdí žadatel.
(151)
Komise proto nemůže tuto námitku přijmout a považuje za vhodné uložit valorická cla namísto minimálních dovozních cen. V zájmu vyřešení výše popsaných výhrad však budou vytvořeny dva zvláštní kódy integrovaného sazebníku Společenství (kódy TARIC) - jeden pro solární sklo s povlakem a jeden pro solární sklo bez povlaku. Ty umožní Komisi pozorně sledovat vývoj trhu a včas rozhodnout, zda jsou třeba další opatření.
(152)
Komise rovněž připomíná, že v minulosti použila minimální dovozní ceny pouze za zvláštních okolností, zejména v těchto situacích:
-
Obzvlášť vysoká vývozní cena jednoho typu výrobku, která u něj vylučovala existenci dumpingu (10).
-
Ohledy na tržní sílu a podíl výrobců v Unii na trhu, kvůli nimž bylo nezbytné zajistit z důvodů zájmu Unie, aby ceny dovozu nepřekročily určitou úroveň (11).
(153)
Minimální dovozní ceny byly navíc použity hlavně u homogenních výrobků, a nikoli u výrobků jako dotčený výrobek, který se vyskytuje v různých typech.
(154)
I z těchto důvodů zastává Komise názor, že minimální dovozní ceny nejsou v tomto případě vhodné.
(155)
Po poskytnutí konečných informací žadatel zopakoval žádost o uložení minimální dovozní ceny a ke 152. až 156. bodu odůvodnění se vyjádřil takto:
(156)
Za prvé namítal, že se uvedené body odůvodnění nezabývají účinností formy opatření na odstranění škodlivých účinků dumpingu a subvencování, což je také pádným důvodem k použití minimálních dovozních cen.
(157)
Za druhé, Komise nevysvětlila, proč jsou v daném případě uvedené úvahy relevantní a jak převažují nad zájmem výrobního odvětví Unie.
(158)
Za třetí tvrdil, že dotčený výrobek je dostatečně homogenní, aby umožnil správu minimální dovozní ceny v praxi, neboť oba hlavní typy výrobků mají jasně odlišné znaky dovolující řádné rozlišení cen a snadnou správu a sledování, zejména s ohledem na skutečnost, že v současnosti tvoří téměř veškerý dovoz solární sklo s povlakem.
(159)
Pokud jde o první tvrzení, je zřejmé, že se poptávka skutečně mohla přesunout od solárního skla bez povlaku k solárnímu sklu s povlakem. Jelikož však nebyly poskytnuty žádné další důkazy, nemůže Komise učinit závěr, že by se zejména ceny solárního skla s povlakem výrazně snížily. V důsledku toho nemá žádný důvod měnit svůj předchozí závěr, že valorická cla jsou pro odstranění účinků dumpingu a subvencování působících újmu vhodnější.
(160)
Pokud jde o druhé stanovisko, účelem dotčených bodů odůvodnění bylo doložit, že podle názoru Komise není uložení minimální dovozní ceny v tomto případě vhodné, ledaže by žadatel svá tvrzení důkladněji zdůvodnil. Jelikož tak neučinil, Komise nepovažuje za nutné dále analyzovat přínos případné minimální dovozní ceny pro zájem výrobního odvětví Unie.
(161)
Co se týče třetího stanoviska, žadatel nezpochybnil různé typy výrobku definované Komisí v rámci šetření ani neprokázal, že by neexistoval cenový rozdíl. Nabídka závazku ze strany vyvážejících výrobců navrhujících různé minimální dovozní ceny také potvrzuje, že tyto rozdíly jsou skutečné. Tvrzení se proto zamítá. V každém případě, i kdyby Komise akceptovala, že dotčený výrobek je spíše homogenní, považuje tuto otázku za nerelevantní, neboť žádost o zavedení minimální dovozní ceny zamítá i z dvou dalších výše uvedených důvodů. Komise rovněž připomíná, že k informacím týkajícím se období následujícího po období šetření může přihlížet pouze ve výjimečných případech (viz čl. 6 odst. 1 základního nařízení). Žadatelé neprokázali, že se jedná o výjimečnou situaci a že by k odstranění újmy nepostačovala jiná dostupná opatření, jako je sledování pomocí vytvoření doplňkového kódu TARIC.
(162)
Komise proto tato tvrzení zamítá.
(163)
Po poskytnutí konečných informací několik výrobců solárních modulů také požadovalo zavedení minimální dovozní ceny. V této souvislosti vyslovili tyto hlavní obavy:
-
Po období šetření se výrobní kapacita odvětví solárního skla značně snížila a mnoho výrobců v Unii muselo odejít z trhu. Jediní tři výrobci, kteří se v Unii udrželi na trhu, nyní dokážou pokrýt nejvýše 50 % evropské poptávky. Výrobci solárních modulů musí tedy své potřeby pokrývat dodávkami z ČLR. Jeden uživatel tvrdil, že by byl nucen odebírat zboží pouze od jednoho či dvou výrobců v Unii, kteří by jako jediní dokázali splnit požadované technické specifikace výrobku.
-
Cla v podobě, v jaké jsou nyní navrhována, by podstatně zvýšila náklady na výrobu solárních modulů přibližně o 3 centy za watt, což je pět procent minimální dovozní ceny stanovené v případu solárních panelů.
-
Minimální dovozní cena by měla být navržena tak, aby nezpůsobovala vyšší náklady na solární moduly v EU.
(164)
Pokud jde o první tvrzení, Komise nemá žádné důvody se domnívat, že výrobci v Unii, kteří snížili či dočasně ukončili výrobu, neobnoví své podnikání v plné kapacitě, jakmile se bude opět dovážet za spravedlivé ceny. Jak je uvedeno ve 106. až 112. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie disponuje dostatečnou kapacitou pro uspokojení celkové spotřeby v Unii. Toto tvrzení se proto zamítá. Komise zamítá i tvrzení jednoho uživatele, že by byl nucen odebírat zboží pouze od jednoho či dvou výrobců v Unii. Čínští vyvážející výrobci by totiž stále mohli dodávat na trh Unie. Antidumpingová opatření by bez ohledu na svou formu měla zajistit, že se bude dovážet za spravedlivé ceny; jejich účelem není úplně pozastavit dovoz z ČLR.
(165)
Co se týká druhého tvrzení, uživatelé neposkytli žádné důkazy prokazující toto tvrzení. Naproti tomu Komise ve 157. bodě odůvodnění prozatímního nařízení stanovila, že dopad opatření na celkové náklady u solárních modulů vyráběných společnostmi, které při šetření spolupracovaly, by byl nižší než 1 %. Toto tvrzení se proto zamítá.
(166)
Není tudíž nutné vyjádřit se k třetímu bodu vznesenému výrobci solárních modulů.
(167)
Souběžně s antidumpingovým šetřením probíhalo antisubvenční šetření. Vzhledem k použití pravidla nižšího cla a skutečnosti, že konečná subvenční rozpětí jsou nižší než úroveň pro odstranění újmy, by Komise měla uložit konečné vyrovnávací clo na úrovni stanovených konečných subvenčních rozpětí a poté uložit konečné antidumpingové clo do příslušné úrovně pro odstranění újmy. Na základě výše uvedeného je sazba cel, která budou uložena, stanovena takto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Dumpingové rozpětí
Úroveň pro odstranění újmy
Vyrovnávací clo
Antidumpingové clo
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Ostatní spolupracující společnosti
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, jejíž název není výslovně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, by se neměly tyto sazby vztahovat a takový výrobek podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. Vzhledem k tomu, že ze strany vyvážejících výrobců byla zaznamenána vysoká úroveň spolupráce (více než 80 %, viz 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení), je tato celní sazba založena na nejvyšším individuálním rozpětí újmy stanoveným pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Sazba cla, která se vztahuje na „ostatní spolupracující společnosti“, je založena na váženém průměru vývozců zařazených do vzorku a použije se na všechny spolupracující společnosti nezařazené do vzorku (s výjimkou společnosti Henan Yuhua, která podléhá individuálnímu clu na základě své žádosti o individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění prozatímního nařízení)).
(169)
S případnými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (12) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
3. Závazky
(170)
Po poskytnutí konečných informací tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku a společnost Henan Yuhua nabídli cenové závazky podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Navrhují různé minimální dovozní ceny, které by odpovídaly různým skupinám typů výrobku.
(171)
Komise poznamenává, že minimální dovozní ceny navrhované všemi společnostmi jsou mnohem nižší než ceny nepůsobící újmu, jež stanovila v rámci šetření. Proto je nepovažuje za stanovené na úrovni pro odstranění újmy v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(172)
I v případě, že by byly na úrovni pro odstranění újmy stanoveny, společnosti zařazené do vzorku navrhují pouze čtvrtletní úpravu ceny solárního skla s povlakem na bázi změny cen na trhu solárních modulů. Komise nemůže přijmout uvedený způsob indexace z těchto důvodů:
(173)
Za prvé, ceny všechny typů výrobku by měly být pravidelně upravovány, jinak se brzy může vytvořit umělý rozdíl mezi úrovní cen solárního skla s povlakem a bez povlaku. Za druhé, Komise nepovažuje za vhodné upravovat ceny solárního skla na základě cen konečných uživatelů (tj. cen solárních modulů). To by mohlo vést k neoprávněnému zmenšování ziskových rozpětí odvětví solárního skla, pokud by se například snížily ceny solárních modulů kvůli poklesu cen jiných komponentů těchto modulů.
(174)
Obecně Komise považuje za vhodné, aby se minimální dovozní ceny indexovaly cenami surovin. V tomto případě však nemá žádná surovina výrazně velký podíl na celkových výrobních nákladech.
(175)
Komise rovněž zjistila, že v období šetření vykazovaly ceny solárního skla v ČLR a v Turecku značnou nestabilitu.
(176)
Mimoto existuje vysoké riziko křížové kompenzace, jelikož některé šetřené společnosti prodávají dotčený výrobek i další výrobky stejným odběratelům. V neposlední řadě se zdá, že se minimální dovozní ceny navrhované společnostmi zařazenými do vzorku nevztahují na všechny typy výrobku vyráběné příslušnými vyvážejícími výrobci. Tyto faktory prakticky znemožňují účinné plnění závazků a ztěžují jejich sledování.
(177)
Z výše uvedených důvodů proto Komise nabídky závazků odmítá.
4. Konečný výběr prozatímních cel
(178)
Vzhledem ke zjištěným dumpingovým rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány. Částky zajištěné nad rámec kombinované konečné sazby antidumpingového a vyrovnávacího cla by měly být uvolněny.
5. Vymahatelnost opatření
(179)
Pokud by se po uložení konečných opatření podstatně změnily podmínky na trhu, může Komise ze své iniciativy formu opatření podrobit přezkumu s cílem posoudit, zda mají opatření předpokládaný účinek a odstraňují újmu a zda by změna formy opatření byla opodstatněná.
(180)
Kvůli co nejlepší ochraně proti případnému tlumení účinků opatření hodlá Komise neprodleně zahájit přezkum podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení a v případě předložení důkazu o takovém chování může zavést celní evidenci dovozu podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení. Podle čl. 12 odst. 3 základního nařízení může být výše uloženého cla zvýšena až na dvojnásobek původně uložené výše cla.
(181)
Komise se bude opírat mimo jiné o informace z dozoru nad dovozem poskytované vnitrostátními celními orgány i o informace poskytované členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(182)
Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal žádné stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz solárního skla složeného z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno podle EN 12150), odolností proti teplotním šokům Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) v současnosti kódu KN ex 7007 19 80 pocházejícího z Čínské lidové republiky. Solární sklo s povlakem (jednostranným či oboustranným) spadá pod kód TARIC 7007198019 a solární sklo bez povlaku spadá pod kód TARIC 7007198011.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený společnostmi uvedenými v tabulce stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
24,1 %
Všechny ostatní společnosti
25,0 %
B999
3. Uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 1205/2013 (13) se vyberou s konečnou platností. Částky zajištěné nad rámec kombinované sazby antidumpingových cel uvedených v čl. 1 odst. 2 výše a vyrovnávacích cel přijatých prováděcím nařízením Komise (EU) č. 471/2014 (14) se uvolňují.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v Čínské lidové republice, na které se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 24,1 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2014.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 470/2014
tat-13 ta’ Mejju 2014
li jimponi dazju antidumping u ġbir definittiv tad-dazju proviżorju impost fuq importazzjonijiet ta’ ħġieġ solari li joriġina fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 9(4) u 14(1) tiegħu,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri Proviżorji
(1)
Fit-28 ta’ Novembru 2013, il-Kummissjoni Ewropea (il-Kummissjoni) imponiet dazju antidumping proviżorju fuq importazzjonijiet ta’ ħġieġ solari mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina skont ir-Regolament (UE) Nru 1205/2013 (ir-Regolament proviżorju) (2).
(2)
Il-proċediment inbeda fit-28 ta’ Frar 2013 wara lment ippreżentat f’isem il-produtturi li rrappreżenta aktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-ħġieġ solari (3).
(3)
L-investigazzjoni tad-dumping u tal-ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2012 sal-31 ta’ Diċembru 2012 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (il-perjodu kkunsidrat).
2. Il-proċedura sussegwenti
(4)
Wara l-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali, li fuq il-bażi tagħhom ġie impost dazju antidumping proviżorju (l-iżvelar proviżorju), għadd ta’ partijiet interessati ressqu sottomissjonijiet bil-miktub biex jesprimu l-fehmiet tagħhom dwar is-sejbiet proviżorji. Il-partijiet li għamlu din it-talba ngħataw l-opportunità li jinstemgħu.
(5)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tivverifika l-informazzjoni kollha li dehrilha li kienet meħtieġa għas-sejbiet definittivi tagħha. Il-kummenti verbali u bil-miktub ippreżentati mill-partijiet interessati tqiesu u, fejn xieraq, is-sejbiet proviżorji ġew modifikati skont dan.
(6)
Sussegwentement, il-Kummissjoni infurmat lill-partijiet kollha bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien beħsiebha timponi dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ ħġieġ solari li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (ir-RPĊ) u tiġbor b’mod definittiv l-ammonti garantiti permezz ta’ dazju proviżorju (l-iżvelar definittiv). Il-partijiet kollha ngħataw perjodu li fih setgħu jikkummentaw dwar l-iżvelar finali.
(7)
Il-kummenti ppreżentati mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u tqiesu, fejn xierqa.
3. Kampjunar
(8)
Wieħed mill-produtturi esportaturi ddikjara li l-għadd totali ta’ produtturi tal-Unjoni ma kienx ippreżentat b’mod ċar fil-premessi 7, 11 u 75 tar-Regolament proviżorju. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni hawnhekk tikkonferma li kien hemm tmien produtturi tal-Unjoni li ppreżentaw irwieħhom u kienu attivi matul il-PI. Inżammet l-identità tal-produtturi tal-Unjoni kollha ħlief ta’ wieħed. Fit-tweġiba tiegħu għad-dokument ġenerali tal-iżvelar, l-ilmentatur semma tliet produtturi tal-Unjoni li fallew (Guardian, AGC u Centrosolar Glass), u r-raba’ kumpanija li naqqset il-produzzjoni tagħha b’mod sinifikanti (Saint Gobain).
(9)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn fir-rigward tal-metodu ta’ kampjunar tal-produtturi esportaturi fir-RPĊ u tal-produtturi tal-Unjoni, is-sejbiet proviżorji fil-premessi 7 sa 24 tar-Regolament proviżorju huma kkonfermati.
4. It-tweġibiet għall-kwestjonarju u ż-żjarat ta’ verifika
(10)
Wara l-adozzjoni tar-Regolament proviżorju, saret żjara ta’ verifika fil-bini tat-tieni utent li kkoopera, jiġifieri Viessmann Faulquemont SAS, Franza.
5. Id-drittijiet proċedurali
(11)
Wieħed mill-produtturi esportaturi ddikjara li l-iżvelar proviżorju provdut lilu kien inadegwat, b’mod partikolari fir-rigward tad-dumping, it-twaqqigħ fil-prezz u l-kalkoli tal-marġini tal-ħsara. Fin-nuqqas ta’ żvelar xieraq huwa ġie mċaħħad mid-drittijiet fundamentali tad-difiża tiegħu, li huma garantiti mir-Regolament (KE) Nru 1225/2009 (ir-Regolament bażiku), il-Ftehim Antidumping tad-WTO kif ukoll il-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea.
(12)
Fir-rigward tal-kalkolu tal-marġini ta’ dumping, il-produttur esportatur iddikjara li ma ngħataw l-ebda dettalji fl-iżvelar proviżorju fir-rigward tal-ammont ta’ aġġustament applikat fuq il-kost tal-kisi u l-kost tal-proċess tal-produzzjoni float (ara l-premessa 64 tar-Regolament prvviżorju) jew il-perċentwal tal-kostijiet ta’ bejgħ, ġenerali u amministrattivi u l-profitt.
(13)
Din id-dikjarazzjoni ġiet aċċettata u l-Kummissjoni żvelat informazzjoni addizzjonali. Meta ma setgħetx tiġi pprovduta dejta preċiża minħabba raġunijiet ta’ kunfidenzjalità, ġew żvelati l-firxiet.
(14)
Wara l-iżvelar definittiv, il-produttur esportatur iddikjara li d-dejta żvelata xorta ma kenitx biżżejjed u argumenta b’mod partikulari li ma kienx ċar jekk l-aġġustament applikat għall-kost tal-kisi kenitx tqis il-kost tal-kisi minn naħa waħda, kisi miż-żewġ naħat jew it-tnejn.
(15)
Kif spjegat fil-premessa 68 hawn taħt, ma ġiet provduta l-ebda evidenza mill-partijiet interessati li turi li hemm differenza konsistenti fil-kostijiet tal-produzzjoni bejn il-ħġieġ solari miksi minn naħa waħda u dak miksi miż-żewġ naħat. Għaldaqstant, il-Kummissjoni ma għamlitx distinzjoni bejn il-ħġieġ solari miksi minn naħa waħda u dak miksi miż-żewġ naħat meta ġie kkalkulat il-livell tal-aġġustament.
(16)
Fir-rigward tal-ħsara, l-istess produttur esportatur ilmenta li fid-dokument speċifiku tal-iżvelar tiegħu l-prezzijiet tal-bejgħ u l-prezzijiet indikattivi tal-produtturi tal-Unjoni fir-rigward ta’ żewġ tipi ta’ prodotti minn total ta’ ħamsa kienu mmarkati bħala limitati jew ipprovduti f’format mifrux għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità.
(17)
Il-kumpanija argumentat ukoll li f’dan il-każ hemm livell għoli ta’ kunfidenzjalità fejn l-isem ta’ produttur tal-Unjoni inkluż fil-kampjun wieħed biss huwa magħruf. Konsegwentement, il-kumpanija kienet tal-opinjoni li anke jekk għal ċerti tipi ta’ prodotti l-informazzjoni hija relatata mad-dejta ta’ produttur wieħed jew tnejn tal-Unjoni biss, bl-ebda mod ma jkun possibbli li jiġu identifikati dawk il-kumpaniji, u b’riżultat ta’ dan, li jingħata vantaġġ kompetittiv sinifikanti lill-produttur esportatur fil-konfront ta’ kwalunkwe mill-kompetituri tal-Unjoni tiegħu individwalment jew kollettivament.
(18)
Skont l-Artikolu 20 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni hija tabilħaqq marbuta li tiżvela wara l-miżuri proviżorji d-dettalji sottostanti għall-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjoni li fuq il-bażi tagħhom ġew imposti l-miżuri. Madankollu, il-Kummissjoni hija obbligata wkoll skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku li tqis bħala kunfidenzjali kull informazzjoni li hija hekk skont in-natura tagħha jew li hija provduta fuq bażi kunfidenzjali.
(19)
F’dan il-każ partikulari l-prezzijiet attwali tal-bejgħ u l-prezzijiet indikattivi tal-produtturi tal-Unjoni għal żewġ tipi ta’ prodotti tneħħew jew inbdlu b’firxiet, minħabba li l-informazzjoni ta’ wieħed minn dawn it-tipi ta’ prodotti ġejja esklużivament minn produttur wieħed jew tnejn tal-Unjoni biss. Barra minn hekk, huwa fatt magħruf sewwa f’dan in-negozju li dan it-tip ta’ prodott partikulari ma huwa prodott minn l-ebda produttur tal-Unjoni ieħor. Konsegwentement, il-Kummissjoni tqis din l-informazzjoni bħala kunfidenzjali min-natura tagħha minħabba li l-iżvelar tagħha jkun ta’ vantaġġ kompetittiv sinifikanti għall-kompetituri u/jew jista’ jkollu effett ħażin sinifikanti fuq il-kumpanija/i li tipprovdi/jipprovdu l-informazzjoni. Barra minn hekk, l-istess tip ta’ informazzjoni tneħħiet għat-tieni tip ta’ prodott sabiex jiġi evitat li ċ-ċifri għall-ewwel tip ta’ prodott ikunu jistgħu jitnaqqsu mit-total taċ-ċifri disponibbli.
(20)
Wara l-iżvelar definittiv, il-kumpanija tenniet id-dikjarazzjonijiet tagħha li l-livell ta’ żvelar tal-kalkoli tal-marġini ta’ ħsara ma kinux biżżejjed u mhux adegwati. Speċifikament, hija lmentat li ma kienx ċar kif it-tieni tip ta’ prodott li tneħħew iċ-ċifri tiegħu ntgħażel. Il-Kummissjoni tiċċara li dan sar fuq bażi purament aleatorja.
(21)
Bħala soluzzjoni għall-allegat nuqqas ta’ żvelar, il-kumpanija pproponiet li l-avukati tagħha jistgħu jiltaqgħu mal-persunal tal-Kummissjoni u jiddiskutu fid-dettall il-kalkoli tal-marġni tad-dumping u tal-ħsara mingħajr ma ssir kopja tal-ebda dokument kunfidenzjali, jew alternattivament ikollhom aċċess għal kamra ta’ dejta fil-bini tal-Kummissjoni fejn jistgħu jittieħdu noti.
(22)
Il-Kummissjoni ma setgħetx tilqa’ din it-talba. Sabiex l-avukati tal-kumpanija jkunu jistgħu jivverifikaw il-kalkoli, ikunu jridu jiġu pprovduti ċifri eżatti minn kumpanija waħda jew tnejn. Dan ma setax isir billi l-Kummissjoni hija obbligata żżomm din id-dejta kunfidenzjali skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku.
(23)
Barra minn hekk, fl-iżvelar definittiv il-Kummissjoni semmiet espliċitament li fir-rigward ta’ kwalunkwe kwistjoni rigward id-drittijiet tad-difiża tal-kumpanija - bħall-aċċess għall-fajl - hija tista’ tindirizza lill-Uffiċjal tas-Seduta skont it-Termini ta’ Referenza tal-Uffiċjal tas-Seduta. (4) Madankollu, il-kumpanija ma talbitx għal intervent tal-Uffiċjal tas-Seduta fi żmien id-data tal-għeluq għall-preżentazzjoni ta’ kummenti dwar l-iżvelar definittiv.
(24)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tirrifjuta d-dikjarazzjonijiet li saru fir-rigward tal-ksur possibbli tad-drittijiet proċedurali tal-produttur esportatur inkwistjoni.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(25)
Kif stabbilit fil-premessa 26 tar-Regolament proviżorju, il-prodott ikkonċernat huwa l-ħġieġ solari magħmul minn ħġieġ ċatt ittemprat bil-ġir tas-soda, b’kontenut tal-ħadid ta’ anqas minn 300 ppm, trażmittanza solari ta’ aktar minn 88 % (mkejla skont l-AM1,5 300-2 500 nm), reżistenza għas-sħana sa 250 °C (mkejla skont l-EN 12150), reżistenza għal xokkijiet termali ta’ Δ 150 K (mkejla skont l-EN 12150) u li jkollu saħħa mekkanika ta’ 90 N/mm2 jew aktar (mkejla skont l-EN 1288-3) (“il-prodott ikkonċernat”, normalment jissejjaħ “ħġieġ solari”). Il-prodott ikkonċernat attwalment jaqa’ fl-ambitu tal-kodiċi NM ex 7007 19 80.
2. Dikjarazzjonijiet dwar l-ambitu tal-prodotti
(26)
Wieħed mill-produtturi esportaturi ddikjara wara l-iżvelar proviżorju li, kuntrarju għal dak li ġie ddikjarat fil-premessa 32 tar-Regolament proviżorju, il-ħġieġ ortikulturali li huwa konformi mal-karatteristiċi tekniċi tal-ħġieġ solari, kif definit fil-premessa 26 tar-Regolament proviżorju, għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodotti. L-ewwel nett, skont l-esportatur, il-karatteristiċi fiżiċi tal-ħġieġ ortikulturali huma pjuttost differenti minn dawk tal-ħġieġ solari: (i) il-ħġieġ ortikulturali għandu daqsijet differenti skont ir-rekwiżit tal-klijenti, filwaqt li l-ħġieġ solari jinsab f’ċerti daqsijiet fissi; (ii) il-ħġieġ ortikulturali miksi miż-żewġ naħat, iżda l-ħġieġ solari għall-moduli fotovoltajċi (moduli FV) mhuwiex miksi miż-żewġ naħat. It-tieni nett, il-ħġieġ ortikulturali allegatament għandu użu differenti: ma jistax jintuża għall-manifattura ta’ moduli fotovoltajċi jew kolletturi termali.
(27)
Il-Kummissjoni tirrifjuta d-dikjarazzjoni għar-raġunijiet li ġejjin. L-ewwel nett, il-fatt li l-ħġieġ solari użat għall-manifattura tas-serer għandu daqsijiet differenti minn ħġieġ solari użat għal moduli fotovoltajċi jew kolletturi termali huwa irrilevanti billi r-rekwiżiti tad-daqs jistgħu jvarjaw kemm għall-moduli fotovoltajċi kif ukoll għas-serer. Barra minn hekk, kwalunkwe esklużjoni tal-prodott fuq din il-bażi tista’ tagħti lok għal ċirkomvenzjoni possibbli tal-miżuri antidumping. It-tieni nett, il-ħġieġ ortikulturali mibjugħ fis-suq mhuwiex biss ħġieġ solari miksi miż-żewġ naħat, iżda jista’ jkun ukoll mhux miksi u miksi minn naħa waħda. Barra minn hekk, kif spjegat fil-premessa (68) hawn taħt, il-ħġieġ miksi miż-żewġ naħat jintuża wkoll kemm għall-moduli fotovoltajċi kif ukoll għall-kolletturi termali. Għaldaqstant, din il-karatteristika fiżika ma tistax tiddistingwi l-ħġieġ solari użat għal ħġieġ ortikulturali minn kwalunkwe użu ieħor. Fl-aħħar nett, ma jistax jiġi eskluż li l-ħġieġ solari destinat għall-manifattura tal-ħġieġ tas-serer jintuża għall-manifattura tal-moduli fotovoltajċi u/jew kolletturi termali.
(28)
Wara l-iżvelar, wieħed mill-importaturi argumenta li billi l-ħġieġ solari li jista’ jintuża wkoll bħala ħġieġ għall-għamara ma ġiex eskluż mill-ambitu, dan jirriżulta f’piż amministrattiv u dewmien għall-kumpaniji. Dan huwa allegatament ikkawżat mill-fatt li l-kumpaniji huma mitluba jibagħtu rapporti tat-testijiet lill-Awtoritajiet Doganali fl-Unjoni kull darba li l-Awtoritajiet Doganali jiddubitaw jekk l-oġġetti importati humiex soġġetti għall-miżuri.
(29)
Il-Kummissjoni tqis li dawk it-tipi ta’ ħġieġ ma għandhomx jiġu esklużi mill-ambitu tal-investigazzjoni, għax il-ħġieġ solari jista’ potenzjalment ikollu użu ortikulturali u għall-għamara. Sabiex tiġi żgurata l-protezzjoni adegwata tal-industrija tal-Unjoni kontra l-effett dannuż tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, għandhom jiġu evitati lakuni li jistgħu jippermettu ċirkomvenzjoni. L-effett pożittiv tal-protezzjoni adegwata jissupera l-effett negattiv tal-piż amministrattiv addizzjonali li jista’ jiġġarrab mill-importatur ikkonċernat.
(30)
Produttur esportatur ieħor iddikjara li l-ħġieġ float għandu jiġi eskluż mill-ambitu tal-prodott billi dak li jipproduċi hu jintuża fis-suq tal-bini u fis-suq tas-serer. Barra minn hekk, huwa allega li l-ħġieġ float ma jintużax għall-manifattura tal-moduli fotovoltajċi. Madankollu, fuq il-bażi tal-argumenti mressqa mill-Kummissjoni fil-premessa 33 tar-Regolament provviżorju, il-Kummissjoni ttenni li l-ħġieġ float jikkonforma b’mod ċar mal-karatteristiċi tekniċi tal-ħġieġ solari, kif stabbilit fil-premessa 26 tar-Regolament proviżorju. Barra minn hekk, il-ħġieġ float huwa prodott kemm mill-industrija tal-Unjoni kif ukoll mill-produtturi esportaturi. Dan huwa kkonfermat minn informazzjoni disponibbli pubblikament fuq l-Internet. (5) Konsegwentement, din id-dikjarazzjoni ġiet irrifjutata.
3. Konklużjoni
(31)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn dwar il-prodott ikkonċernat u l-prodott simili, il-konklużjonijiet li waslu għalihom fil-premessi 26 sa 33 tar-Regolament proviżorju huma kkonfermati.
C. ID-DUMPING
1. Trattament tal-Ekonomija tas-Suq (TES)
(32)
Wara l-iżvelar proviżorju u sussegwentement wara l-iżvelar definittiv, wieħed mill-produtturi esportaturi ddikjara li l-Kummissjoni żbaljat meta ċaħdet it-talba tagħha għal TES. Kienet diġà saret l-istess dikjarazzjoni fir-rigward tad-determinazzjoni tat-TES fl-istadju proviżorju u kienet ġiet miċħuda mill-Kummissjoni fil-premessi 43 u 47 tar-Regolament proviżorju.
(33)
Il-produttur esportatur iddikjara li l-benefiċċji rċevuti minn reġimi ta’ taxxa preferenzjali u l-għotjiet ma jirrappreżentawx proporzjon sinifikanti tal-fatturat tagħhom. F’dan ir-rigward, ta’ min jiftakar li dan l-argument, flimkien ma’ argumenti oħrajn, kien diġà ġie indirizzat fl-ittra tal-Kummissjoni għall-esportatur, bid-data tat-13 ta’ Settembru 2013, li fiha l-Kummissjoni nnotifikat lill-parti fir-rigward tad-determinazzjoni tat-TES tagħha. B’mod partikolari, ġie enfasizzat li minħabba n-natura ta’ dan il-vantaġġ, il-benefiċċju assolut riċevut matul il-PI huwa irrelevanti għall-valutazzjoni ta’ jekk id-distorsjoni hijiex “sinifikanti”. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet irrifjutata.
(34)
Fir-rigward ta’ dan ta’ hawn fuq, is-sejba li d-dikjarazzjonijiet kollha tat-TES għandhom jiġu miċħuda, kif stabbilit fil-premessi 34 sa 47 tar-Regolament proviżorju, hija kkonfermata.
2. Il-valur normali
2.1. L-għażla ta’ pajjiż analogu
(35)
Fir-Regolament proviżorju, it-Turkija ntgħażlet bħala pajjiż analogu xieraq skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku. Wieħed mill-produtturi esportaturi ddikjara li t-Turkija mhijiex pajjiż analogu xieraq għall-fini tal-istabbiliment tal-valur normali minħabba l-fatt li hemm produttur wieħed biss tal-ħġieġ solari fit-Turkija u li ma hemm kważi l-ebda importazzjoni ta’ ħġieġ solari fis-suq Tork. Il-produttur esportatur iddikjara wkoll li l-marġini ta’ profitt fis-suq domestiku Tork tal-ħġieġ solari kien partikolarment għoli, u għalhekk jgħolli b’mod artifiċjali l-livell tal-valur normali. Barra minn hekk, l-istess produttur esportatur fakkar li ma kien hemm l-ebda teknoloġija tal-kisi applikata fuq il-ħġieġ solari prodott fit-Turkija u li l-ebda ħġieġ solari Tork ma ġie prodott bl-użu tal-proċess ta’ produzzjoni float. B’konsegwenza ta’ dan, l-elementi ewlenin meħtieġa għall-istabbiliment tal-valur normali ma setgħux jinkisbu mis-suq domestiku Tork tal-prodott simili. Għaldaqstant, il-produttur esportatur argumenta li l-prezzijiet tal-Unjoni kellhom jintużaw minflok bħala bażi għad-determinazzjoni tal-valur normali.
(36)
L-ewwel nett, il-Kummissjoni tfakkar li ma hemm l-ebda ostakoli kummerċjali sinifikanti fit-Turkija fir-rigward tal-prodott simili. Għaldaqstant, ma jistax jiġi konkluż li s-suq Tork tal-ħġieġ solari huwa eskluż għall-kummerċ internazzjonali. Għall-kuntrarju, is-suq huwa miftuħ u l-prezz fuq dak is-suq domestiku tal-prodott simili jiġi ddeterminat liberament bl-interazzjoni tal-provvista u d-domanda.
(37)
It-tieni nett, fir-rigward tal-allegazzjoni ta’ profitti partikolarment għoljin fis-suq domestiku Tork, il-Kummissjoni tenfasizza li hija ma osservatx marġini ta’ profitt eċċessiv fis-suq tal-prodott simili fit-Turkija matul il-PI meta mqabbel ma’ marġini ta’ profitt realizzati minn produtturi tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(38)
It-tielet nett, in-nuqqas ta’ ċerti tipi ta’ prodotti f’pajjiż terz ma jagħmluhx mhux xieraq bħala pajjiż analogu. Għall-kuntrarju, l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku jistipula li fin-nuqqas ta’ bejgħ domestiku ta’ ċerti tipi ta’ prodotti l-Kummissjoni tibni valur normali bbażat fuq il-kost tal-produzzjoni fil-pajjiż tal-oriġini flimkien ma’ ammont raġonevoli għall-kostijiet tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi u għall-profitti. Il-kontribuzzjoni tal-kost għall-kisi u l-proċess ta’ produzzjoni float kienu bbażati fuq dejta vverifikata mill-industrija tal-Unjoni.
(39)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, id-dikjarazzjoni li t-Turkija mhijiex pajjiż analogu adatt hija rrifjutata.
(40)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument li l-valur normali kellu jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet realment imħallsa fl-Unjoni. Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni tista’ biss tmur lura għall-prezzijiet tal-Unjoni biex tiddetermina l-valur normali jekk ma jkunx possibbli li dak il-valur jiġi determinat abbażi tad-dejta minn pajjiż analogu xieraq. Billi nstab pajjiż analogu xieraq b’biżżejjed kooperazzjoni minn produttur, il-Kummissjoni kienet obbligata tiddetermina l-valur normali fuq il-bażi tad-dejta minn dan il-pajjiż analogu u ma tmurx lura għall-prezzijiet tal-Unjoni. (6)
(41)
Il-Kummissjoni tikkonferma l-għażla tat-Turkija bħala pajjiż analogu fit-tifsira tal-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku.
2.2. Il-valur normali
(42)
Produttur esportatur wieħed iddikjara li l-Kummissjoni żbaljat fid-determinazzjoni tal-valur normali billi bbażatu fuq il-bejgħ bi profitt biss fil-pajjiż analogu u żiedet marġini ta’ profitt ipotetiku għal dak il-bejgħ li ma għamilx profitt.
(43)
Il-Kummissjoni tikkonferma li għad-determinazzjoni tal-valur normali, kif spjegat fil-premessi 61 u 62 tar-Regolament proviżorju u kif meħtieġ mill-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku, hija kienet ivverifikat li mill-inqas 80 % tal-bejgħ tat-tipi kollha ta’ prodotti tal-prodott simili fis-suq domestiku Tork kien bi profitt. Għaldaqstant, il-bejgħ kollu fis-suq domestiku Tork, kemm jekk bi profitt kif ukoll jekk le, tqies għad-determinazzjoni tal-valur normali. Għaldaqstant, dan l-argument huwa bla bażi u għalhekk rifjutat.
(44)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn dwar id-determinazzjoni tal-valur normali, il-premessi (58) sa (64) tar-Regolament proviżorju huma kkonfermati.
2.3. Il-prezz tal-esportazzjoni
(45)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment rigward il-prezzijiet tal-esportazzjoni, il-premessa 65 tar-Regolament proviżorju hija kkonfermata.
2.4. Tqabbil
(46)
Wara l-iżvelar proviżorju u sussegwentement wara l-iżvelar definittiv, wieħed mill-produtturi esportaturi ddikjara li l-Kummissjoni aġġustat b’mod żbaljat il-prezz tal-esportazzjoni tagħha skont l-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku. Huwa argumenta li l-produttur u n-negozjant relatat jikkostitwixxu entità ekonomika unika u li għaldaqstant dan l-aġġustament huwa prekluż. Fi kwalunkwe każ, il-livell tal-aġġustament huwa għoli wisq billi l-Kummissjoni bbażatu fuq iż-żieda reali li ma ġietx stabbilita b’mod distakkat iżda minflok kienet ir-riżultat ta’ ftehim ta’ pprezzar tat-trasferimenti. Minflok, il-Kummissjoni kellha tagħmel l-aġġustament, jekk dan kien ikun il-każ, fuq il-bażi ta’ żieda stmata bejn produttur u importatur mhux relatat distakkat.
(47)
L-investigazzjoni wriet li l-produttur esportatur stess kellu dipartiment tal-esportazzjoni kompletament funzjonali li nnegozja l-kundizzjonijiet u t-termini tal-bejgħ ma’ klijenti fl-Unjoni, għamel ordnijiet ta’ produzzjoni, organizza u eżegwixxa t-trasport marittimu għall-klijenti tal-Unjoni, inklużi d-dokumenti kollha tat-trasport marittimu, tal-prodott finali, tratta l-ikklerjar doganali għall-esportazzjoni u ħejja d-dokumenti tal-bejgħ. Fil-fatt, ma hemm l-ebda duplikazzjoni ta’ kompiti relatati mal-esportazzjoni bejn il-produttur esportatur u n-negozjant relatat. Madankollu, il-produttur esportatur ħareġ fatturi tal-bejgħ għan-negozjant, li, min-naħa tiegħu, ħareġ fattura tal-bejgħ lill-klijent tal-Unjoni bi prezz kuntrattwali. In-negozjant relatat ġabar il-ħlas, naqqas il-mark-up u ħallas il-bqija tal-ammont lill-produttur esportatur.
(48)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni jidhrilha li n-negozjant relatat ma jistax jitqies bħala dipartiment ta’ bejgħ intern, anke jekk iż-żewġ kumpaniji jitqiesu bħala li jikkostitwixxu entità ekonomika waħda, u li aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(i) ikun kompletament iġġustifikat. Barra minn hekk, billi l-aġġustament li sar jirrifletti l-mark-up realment imposta bejn kumpaniji relatati, ma hemm l-ebda raġuni li jinbidel b’ammont teoretiku ieħor. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet irrifjutata.
(49)
Wieħed mill-produtturi esportaturi ddikjara li l-kapaċitajiet tal-produzzjoni tiegħu kienu ferm ogħla minn dawk tal-industrija tal-Unjoni u li għalhekk kellu vantaġġ f’termini ta’ inqas kostijiet fil-proċess tal-produzzjoni tiegħu tal-prodott ikkonċernat. Għaldaqstant, il-Kummissjoni għandha tqis dan l-allegat vantaġġ relatat mal-kost aktar baxx ta’ produzzjoni u tagħmel aġġustament meħtieġ.
(50)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta din id-dikjarazzjoni. L-ewwel nett, il-produttur esportatur ma jissuġġerixxix dispożizzjoni ġuridika relevanti li taħtha jista’ jsir dan l-aġġustament. It-tieni nett, ma jidhirx li kostijiet aktar baxxi minħabba l-kapaċitajiet tal-produzzjoni ogħla jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Fil-fatt, anke jekk tista’ tintwera differenza fil-kost, mhuwiex ċar kif dan jiġi rifless fil-prezz finali u jekk din ma tiġix paċuta minn differenza f’kostijiet oħrajn.
(51)
Barra minn hekk, l-allegat benefiċċju ddikjarat mill-produttur esportatur jikkonċerna l-allegati kostijiet ta’ produzzjoni aktar baxxi meta mqabbla mal-kostijiet imġarrba mill-Industrija tal-Unjoni. F’dan ir-rigward, ta’ min ifakkar li l-produttur esportatur ma ngħatax TES u li għaldaqstant il-kostijiet tiegħu ma kinux ivverifikati. Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni ddeterminat il-valur normali fuq il-bażi tal-prezzijiet attwali u/jew il-kostijiet tal-produttur tal-pajjiż analogu minħabba li l-prezzijiet u l-kostijiet f’pajjiżi b’ekonomija mhux tas-suq mhumiex ir-riżultat tal-forzi tas-suq u għalhekk mhumiex, bħala tali, indikaturi affidabbli għal prezzijiet jew il-kostijiet tas-suq.
(52)
Wieħed mill-produtturi esportaturi fir-RPĊ iddikjara li l-Kummissjoni għandha taġġusta l-prezz tal-esportazzjoni kif joħroġ mill-fabbrika ta’ wieħed mill-kompetituri tiegħu billi titnaqqaslu tariffa tas-servizz u tariffa tal-liċenzja li allegatament ħallas lil parti terza.
(53)
Il-Kummissjoni ċaħdet din id-dikjarazzjoni. L-ewwel nett, il-produttur esportatur ma jissuġġerixxix dispożizzjoni relevanti tar-Regolament bażiku li taħtha jista’ jsir dan l-aġġustament. It-tieni nett, anke jekk din id-dikjarazzjoni tista’ tiġi interpretata li taqa’ taħt l-Artikolu 2(10)(e) tar-Regolament bażiku, li jipprevedi aġġustamenti għat-trasport, l-assigurazzjoni, il-ġestjoni, it-tagħbija u l-kostijiet anċillari, dik id-dispożizzjoni mhijiex relatatma’ tariffi tas-servizz jew kostijiet relatati ma’ ftehim tal-liċenzja. Dawn il-kostijiet jikkostitwixxu l-kostijiet kummerċjali li normalment jiġġarrbu minn produttur ta’ oġġetti li jużaw liċenzja tat-teknoloġija miksuba mingħand parti terza irrispettivament minn jekk dawn ġewx esportati jew mibjugħa domestikament. Għaldaqstant, dawn il-kostijiet għandhom ikunu riflessi fil-prezz finali ta’ kemm l-esportazzjoni kif ukoll il-bejgħ domestiku. Għalhekk, dawn il-kostijiet ma jistgħux jaffettwaw il-komparabbiltà bejn il-prezz tal-esportazzjoni u l-valur normali. Għaldaqstant, aġġustament skont l-Artikolu 2(10) mhuwiex iġġustifikat u għalhekk id-dikjarazzjoni ġiet miċħuda.
(54)
Kif stipulat fil-premessi 67 u 68 tar-Regolament proviżorju, sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(55)
Fuq din il-bażi, fil-każijiet kollha fejn intwera li tiġi affettwata l-komparabiltà tal-prezzijiet, saru aġġustamenti speċifiċi għall-kumpanija għall-kostijiet tat-trasport, tat-trasport tal-merkanzija bil-baħar u tal-assigurazzjoni, għall-ġestjoni, għat-tagħbija u kostijiet anċillari, għad-dazji fuq l-esportazzjoni u għall-kummissjonijiet. Madankollu, wara l-impożizzjoni tal-miżuri proviżorji l-Kummissjoni nnutat żball klerikali fir-rigward tal-aġġustament tal-VAT. Dan ġie kkoreġut kif xieraq għall-kalkoli tad-dumping riflessi fit-tabella rilevanti taħt il-premessa 169 hawn taħt.
(56)
Żewġ produtturi esportaturi oħrajn iddikjaraw li t-tqabbil tal-prezzijiet bejn il-prezz tal-esportazzjoni u l-valur normali ma sarx korrettament fir-rigward ta’ tip wieħed ta’ prodott. Din id-dikjarazzjoni hija indirizzata fil-premessi 67-68 hawn taħt.
2.5. Il-marġini ta’ dumping
(57)
Fl-assenza ta’ kummenti, il-metodoloġija ġenerali użata għall-kalkolu tal-marġni tad-dumping, kif stabbilit fil-premessi 69 sa 73 tar-Regolament proviżorju, huma b’dan ikkonfermati.
(58)
Wieħed mill-produtturi esportaturi ddikjara li, fil-kwestjonarju dwar l-antidumping, huwa daħħal valuri għall-Kostijiet, Assigurazzjoni u Merkanzija (valuri CIF) żbaljati għall-bejgħ tal-esportazzjoni tiegħu tal-prodott ikkonċernat lejn l-UE. Il-valuri CIF irrappurtati kienu baxxi wisq u b’hekk għollew il-marġini ta’ dumping tal-kumpanija kif ukoll il-marġni ta’ ħsara tiegħu.
(59)
Il-Kummissjoni eżaminat din it-talba sew. Wara li l-prezzijiet CIF tat-tranżazzjonijiet rispettivi ġew iċċekkjati mill-ġdid u vverifikati fuq il-post mal-importatur tal-UE, il-Kummissjoni setgħet tivverifika l-validità ta’ din id-dikjarazzjoni. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet aċċettata.
(60)
Filwaqt li jitqiesu l-aġġustamenti tal-valur normali tal-prezz tal-esportazzjoni, u fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, il-marġini ta’ dumping definittivi, espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ dumping
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw
84,7 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
90,1 %
D. ĦSARA
1. Definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u produzzjoni tal-Unjoni
(61)
Ma ġew riċevuti l-ebda kummenti fir-rigward tad-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-produzzjoni tal-Unjoni. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 75 sa 79 tar-Regolament proviżorju.
2. Konsum tal-Unjoni
(62)
Wara l-iżvelar proviżorju, iċ-ċifri tal-volum tal-bejgħ ippreżentati mill-ilmentatur dwar il-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun ġew aġġornati bid-dejta mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun. Għaldaqstant, it-Tabella 1 ġiet ikkorreġuta (ara hawn taħt). Il-korrezzjoni ma tibdilx jew tinvalida x-xejra jew il-konklużjonijiet misluta mid-dejta fir-Regolament proviżorju. Għalhekk, fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn fir-rigward tal-konsum tal-Unjoni, ix-xejra fil-konsum tal-Unjoni stabbilita fil-premessi 80-82 tar-Regolament proviżorju hija kkonfermata.
Tabella 1
Konsum tal-Unjoni (1 000 m2)
2009
2010
2011
PI
Konsum totali tal-Unjoni
16 596
28 239
33 993
27 412
Indiċi
100
170
205
165
Sors: Glass for Europe, l-ilmentatur u t-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
3. Il-volum, il-prezz u s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat
(63)
Minħabba l-korrezzjoni fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni (ara l-premessa 62 hawn fuq), is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat kellhom jiġu kkoreġuti wkoll (ara t-Tabella 2). Il-korrezzjoni ma tibdilx ix-xejra jew il-konklużjonijiet li joħorġu mid-dejta fir-Regolament proviżorju.
(64)
Konsegwentement, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 83-87 tar-Regolament proviżorju.
Tabella 2
Volum tal-importazzjonijiet (1 000 m2) u s-sehem mis-suq
2009
2010
2011
PI
Sehem mis-suq
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Indiċi
100
100
250
421
Sors: Glass for Europe, l-ilmentatur u t-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
4. Twaqqigħ tal-prezz
(65)
Il-premessi 88 sa 89 tar-Regolament proviżorju jistabbilixxu kif it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PI ġie determinat. Il-prezzijiet medji ponderati tal-bejgħ għal kull tip ta’ prodott tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun imħallsin mill-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni u aġġustati għal livell tal-prezz mill-fabbrika ġew imqabblin mal-prezzijiet medji ponderati korrispondenti għal kull tip ta’ prodott tal-importazzjonijiet mill-kampjun tal-produtturi esportaturi li kkooperaw. L-importazzjonijiet inkwistjoni kienu għall-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbilit fuq bażi CIF, b’aġġustamenti ’l fuq, jiġifieri l-kostijiet tal-ikklerjar doganali, tad-dazju, tal-ġestjoni u tat-tagħbija. Dawk l-aġġustamenti jgħollu l-prezz, skont iċ-ċifra tal-kontroll tal-prodott, b’7 % sa 15 %.
(66)
It-tqabbil tal-prezzijiet sar fuq bażi tan-numru ta’ tip tal-prodott man-numru ta’ tip tal-prodott għal tranżazzjonijiet fl-istess livell ta’ negozjar, debitament aġġustat kif stabbilit fil-premessa hawn fuq, u wara t-tnaqqis tar-roħsu l-iskontijiet. Ir-riżultat tat-tqabbil, meta espress bħala perċentwal tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun matul il-PI, wera marġini ta’ twaqqigħ b’medja ponderata bejn 10,6 % u 26,7 % tal-prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(67)
Żewġ produtturi esportaturi ddikjaraw li t-tqabbil tal-prezzijiet ma sarx korrettament fir-rigward ta’ tip wieħed ta’ prodott. B’mod partikolari, intqal li l-ħġieġ solari miksi miż-żewġ naħat kellu jitqabbel separatament mill-ħġieġ solari miksi minn naħa waħda. Allegatament, il-kost u l-prezz tal-ħġieġ solari miksi miż-żewġ naħat huwa ħafna ogħla mill-kost u l-prezz tal-ħġieġ solari miksi minn naħa waħda. Ġie ddikjarat ukoll li l-ħġieġ solari miksi miż-żewġ naħat “normalment” ikollu koeffiċjent tat-trażmittanza solari ħafna ogħla mill-ħġieġ solari miksi minn naħa waħda. Fl-aħħar nett, wieħed mill-esportaturi ddikjara li l-moduli fotovoltajċi qatt ma jużaw ħġieġ solari miksi miż-żewġ naħat billi l-prezz tiegħu huwa ħafna ogħla mill-prezz tal-ħġieġ solari miksi minn naħa waħda iżda l-koeffiċjent tat-trażmittanza solari tal-ħġieġ solari miksi miż-żewġ naħat huwa l-istess bħal dak tal-ħġieġ solari miksi minn naħa waħda meta użat fil-produzzjoni tal-moduli fotovoltajċi. B’kuntrast ma’ dan, it-trażmittanza għolja milħuqa mill-ħġieġ solari miksi miż-żewġ naħat hija allegatament importanti għall-applikazzjonijiet termali solari billi permezz tagħha l-applikazzjonijiet termali solari jistgħu jkunu ħafna aktar effiċjenti.
(68)
Il-Kummissjoni tirrifjuta d-dikjarazzjonijiet imressqa mill-produtturi esportaturi għar-raġunijiet li ġejjin. L-ewwel nett, lil hinn mill-allegazzjonijiet ġenerali ma ġiet provduta l-ebda evidenza mill-produttur esportatur li hemm differenza konsistenti fil-kostijiet tal-produzzjoni bejn il-ħġieġ solari miksi minn naħa waħda u dak miksi miż-żewġ naħat. L-industrija tal-Unjoni argumentat bil-kontra u ddikjarat li skont it-teknoloġija tal-kisi wżata, il-kostijiet tal-produzzjoni huma differenti, u l-ħġieġ miksi miż-żewġ naħat mhux bilfors ikun ogħla minn dak miksi minn naħa waħda u viċi versa. It-tieni nett, huwa minnu li l-ħġieġ miksi miż-żewġ naħat jista’ jilħaq trażmittanza solari ogħla minn ħġieġ miksi minn naħa waħda (tal-ewwel jista’ jilħaq massimu ta’ 98 % ta’ trażmittanza solari, filwaqt li t-tieni - sa 95 %) u huwa minnu li din il-karatteristika teknika hija importanti biss għall-applikazzjonijiet termali solari, filwaqt li hija irrilevanti għall-moduli fotovoltajċi. Madankollu, għall-kuntrarju tad-dikjarazzjonijiet tal-produttur esportatur, il-ħġieġ solari miksi miż-żewġ naħat jinbiegħ ukoll lill-produtturi tal-moduli fotovoltajċi u jikkostitwixxi wkoll is-suq ewlieni tagħhom. Fil-fatt, matul il-PI il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni tal-ħġieġ miksi miż-żewġ naħat għall-kolletturi termali kien negliġibbli (anqas minn 1 % tal-bejgħ kollu tal-ħġieġ miksi miż-żewġ naħat; il-bejgħ l-ieħor kollu kien destinat għall-moduli fotovoltajċi).
(69)
Fir-rigward tal-kostijiet ta’ wara l-importazzjoni, waslu żewġ kummenti wara l-iżvelar proviżorju. Fl-ewwel kumment, l-ilmentatur argumenta li l-aġġustamenti għall-kostijiet għall-ikklerjar doganali, id-dazju, il-ġestjoni u t-tagħbija għandhom ikunu ta’ rata ħafna aktar baxxa, jiġifieri EUR 0,26/m2 għall-kostijiet tal-ikklerjar doganali, il-ġestjoni u t-tagħbija u dazju ta’ 3 %, minflok EUR 0,40/m2 u dazju ta’ 3 % li ġew użati.
(70)
It-tieni kumment ġie minn produttur esportatur li ddikjara li ma ġew żvelati l-ebda dettalji tad-diżaggregazzjoni, għajr EUR 0,40/m2 ġenerali li tkopri l-kostijiet tal-ġestjoni, it-tariffi tal-ikklerjar doganali u l-ħażna temporanja tal-prodotti importati fil-post tal-importazzjoni. Ġie allegat ukoll li l-kriterji applikati sabiex jiġi determinat jekk aġġustament kienx meqjus raġonevoli jew le ma ġewx spjegati.
(71)
L-aġġustamenti inkwistjoni applikati mill-Kummissjoni huma bbażati fuq dejta vverifikata riċevuta minn importaturi ta’ ħġieġ solari prodott fir-RPĊ u jirriflettu l-kostijiet medji ponderati attwali mġarrbin għall-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-PI. B’kuntrast ma’ dan, l-ilmentatur ipprovda dikjarazzjoni ta’ tariffi standard regolari applikati minn spedituri indipendenti għal importazzjonijiet miċ-Ċina f’ kontejners marittimi standard. Din id-dikjarazzjoni ma tikkostitwixxix evidenza valida tat-tariffi attwali applikati minn spedituri għal importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat waqt il-PI. Konsegwentement, id-dikjarazzjoni mressqa mill-ilmentatur ġiet irrifjutata.
(72)
Fir-rigward tad-dikjarazzjoni tal-produttur esportatur, ma tista’ tiġi provduta l-ebda diżaggregazzjoni tal-ammont ta’ EUR 0,40/m2 billi dan l-ammont huwa medja ponderata kkalkulata fuq il-bażi ta’ bosta fatturi attwali maħruġa waqt il-PI tal-importazzjonijiet tal-ħġieġ solari Ċiniż f’portijiet differenti tal-UE. Għaldaqstant, il-kostijiet ta’ wara l-importazzjoni attwali mġarrbin ivarjaw skont il-port tad-dħul fl-UE, it-tip ta’ prodott, l-użu ta’ ħżin temporanju fil-post ta’ importazzjoni, eċċ.
(73)
Barra minn hekk, l-aġġustament mill-Kummissjoni tal-kostijiet ta’ wara l-importazzjoni fir-Regolament proviżorju jitqies bħala raġonevoli billi huwa bbażat fuq fatturi attwali verifikati ta’ importazzjonijiet ta’ ħġieġ solari Ċiniżi mġarrbin minn importaturi indipendenti.
(74)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn dwar il-metodoloġija wżata għall-kalkolazzjoni tat-twaqqigħ tal-prezz, il-metodu tat-tqabbil tal-prezzijiet spjegat fil-premessi (89) u (90) tar-Regolament proviżorju huwa kkonfermat.
5. Indikaturi makroekonomiċi
(75)
Kif stabbilit fil-premessa 92 tar-Regolament proviżorju, għall-iskop tal-analiżi tal-ħsara, il-Kummissjoni għamlet distinzjoni bejn l-indikaturi tal-ħsara makroekonomiċi u mikroekonomiċi. L-indikaturi makroekonomiċi għall-perjodu kkunsidrat ġew analizzati fuq il-bażi tad-dejta pprovduta mill-industrija tal-Unjoni relatati mal-produtturi kollha tal-Unjoni li ppreżentaw ruħhom matul l-investigazzjoni.
(76)
Wieħed mill-produtturi esportaturi ddikjara li l-Kummissjoni naqset milli twettaq l-analiżi tal-ħsara skont l-Artikolu 3(2) u l-Artikolu 3(5) tar-Regolament billi wettqet l-analiżi tal-ħsara fuq il-bażi ta’ żewġ settijiet ta’ dejta separati u allegatament inkonsistenti, jiġifieri l-indikaturi tal-ħsara.makroekonomiċi u mikroekonomiċi. Huwa jsostni wkoll li l-allegata inkonsistenza tal-analiżi bbażata fuq iż-żewġ settijiet ta’ dejta titfa’ dubji serji fuq il-korrettezza, il-ġustizzja u l-oġġettività tal-istampa ġenerali tal-ħsara.
(77)
Wara l-iżvelar definittiv, l-istess kumpanija tenniet id-dikjarazzjoni tagħha. Hija kkwotat ukoll għadd ta’ investigazzjonijiet minn qabel fejn allegatament l-istituzzjonijiet tal-Unjoni ddefinixxew b’mod inkonsistenti settijiet differenti ta’ dejta bħala li jappartjenu għal makrodejta jew mikrodejta.
(78)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta din id-dikjarazzjoni. Din hija metodoloġija applikabbli f’każijiet ta’ kampjunar sabiex tiġi analizzata s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u sabiex jitqiesu mhux biss ix-xejriet murija mill-kampjun iżda anke mill-industrija tal-Unjoni kollha kemm hi. Il-fatturi kollha preskritti fl-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku tqiesu fl-analiżi. Il-konklużjoni dwar il-ħsara tinħareġ ukoll fuq il-bażi tagħhom kollha. Għaldaqstant, l-analiżi tal-ħsara tmexxiet f’konformità mal-Artikolu 3(2) u l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
(79)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 90-94 tar-Regolament proviżorju.
(80)
Fir-rigward tal-indikaturi makroekonomiċi analizzati mill-Kummissjoni fil-premessi 95 sa 103 tar-Regolament proviżorju, minħabba l-korrezzjoni li saret fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni (ara l-premessa 62 hawn fuq), is-sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni inbidel kemxejn (ara t-Tabella 5). Madankollu, il-korrezzjoni ma tibdilx ix-xejra jew il-konklużjonijiet li joħorġu mid-dejta fir-Regolament proviżorju. Konsegwentement, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 95 sa 105 tar-Regolament proviżorju.
Tabella 5
Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
2009
2010
2011
PI
Volum tal-bejgħ (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Indiċi
100
172
181
123
Sehem mis-suq
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Indiċi
100
101
88
74
Sors: Glass for Europe, l-ilmentatur u t-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
6. Indikaturi mikroekonomiċi
(81)
Wara l-iżvelar proviżorju, il-kost ta’ unità tal-produzzjoni ta’ unità tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun ġie aġġornat. Għaldaqstant, it-Tabella 7 ġiet kemxejn modifikata (ara hawn taħt). Il-korrezzjoni ma tibdilx jew tinvalida x-xejra jew il-konklużjonijiet misluta mid-dejta fir-Regolament proviżorju. Għaldaqstant, fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 106 sa 123 tar-Regolament proviżorju.
Tabella 7
Prezzijiet medji tal-bejgħ fl-Unjoni
2009
2010
2011
PI
Kost ta’ unità tal-produzzjoni (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Sors: it-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
7. Konklużjoni dwar il-ħsara
(82)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, il-Kummissjoni tikkonferma l-konklużjoni fil-premessi 124 sa 129 tar-Regolament proviżorju li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
E. KAWŻALITÀ
1. L-effett tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping
(83)
Fil-premessi 131, 132 u 133 tar-Regolament proviżorju, il-Kummissjoni kkonkludiet li hemm rabta kawżali bejn il-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ. Din il-konklużjoni ġiet ikkontestata minn diversi partijiet interessati, li ddikjaraw li ma hemm l-ebda koinċidenza raġonevoli u koerenti fiż-żmien bejn il-ħsara u ż-żieda fl-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat. Dan huwa minħabba l-fatt li bejn l-2009 u l-2011 l-importazzjonijiet Ċiniżi żdiedu b’mod sinifikanti. Barra minn hekk, il-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi fl-2011 kien ta’ EUR 4,96/m2, ammont qrib dak tal-2012 (EUR 4,38/m2).
(84)
L-istess partijiet sostnew li l-konklużjoni li l-ħsara li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni għandha tiġi attribwita għall-importazzjonijiet Ċiniżi fl-2012 tmur kontra s-sejbiet tagħha li l-importazzjonijiet Ċiniżi allegatament ma kellhom l-ebda impatt negattiv is-sena ta’ qabel, speċjalment fir-rigward tal-marġini ta’ profitt tal-industrija tal-Unjoni, għalkemm il-prezz medju tal-importazzjoni kien simili ħafna.
(85)
Mill-bidu tal-perjodu meqjus sa tmiem il-PI u waqt dan il-perjodu l-importazzjonijiet żdiedu b’596 % b’kollox, b’żieda ta’ 321 % fis-sehem mis-suq. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet naqsu b’27,2 % waqt il-perjodu kkunsidrat.
(86)
Huwa korrett li l-marġini ta’ profitt tal-industrija tal-Unjoni fl-2011 kien kemxejn inqas mill-2010, minkejja ż-żieda qawwija tal-importazzjonijiet mir-RPĊ diġà fl-2011. Madankollu, matul l-2011 il-konsum tal-Unjoni tal-ħġieġ solari żdied b’mod sinifikanti, jiġifieri b’20,4 % bejn l-2010 u l-2011, filwaqt li l-importazzjonijiet mir-RPĊ żdiedu b’150 % matul l-istess perjodu. Fil-PI, filwaqt li l-konsum naqas bi ftit inqas minn 19 %, il-volum tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied b’aktar minn 35 % meta mqabbel mal-2011. Dan juri b’mod ċar il-koinċidenza fiż-żmien bejn il-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni fil-PI u ż-żieda qawwija tal-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping. Barra minn hekk, loġikament jeħtieġ xi ftit taż-żmien qabel jinħassu xi effetti negattivi taż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-produtturi tal-Unjoni (pereżempju telf ta’ klijenti, tiġrib ta’ telf, tnaqqis ta’ redditu fuq l-investimenti u flussi ta’ flus, eċċ.). Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni ġiet miċħuda.
(87)
Wara l-iżvelar definittiv, l-istess partijiet sostnew li l-koinċidenza fiż-żmien bejn il-ħsara materjali mġarrba u l-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping ma tistax tiġi evalwata fuq il-bażi tal-perjodu sħiħ ikkunsidrat mill-2009 sa tmiem il-PI, mingħajr ma jitqiesu x-xejriet ta’ intervent osservati matul dan il-perjodu.
(88)
Il-Kummissjoni analizzat ukoll xejriet ta’ intervent matul il-perjodu kkunsidrat. Il-fatt li fl-2011 l-industrija tal-Unjoni kienet tabilħaqq għadha qed tagħmel profitt anke jekk l-importazzjonijiet Ċiniżi kienu diġà żdiedu b’mod qawwi f’dik is-sena ma jaffettwax il-konklużjoni li fil-PI kien hemm koinċidenza fiż-żmien bejn il-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping.
(89)
Fil-PI, filwaqt li l-konsum naqas bi ftit aktar minn 19 %, il-produtturi esportaturi Ċiniżi:
-
żiedu s-sehem mis-suq tagħhom bi 12,4-il punt perċentwali meta mqabbel mal-2011 filwaqt li s-sehem tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 12,3-il punt perċentwali,
-
żiedu l-volumi fl-importazzjonijiet Ċiniżi b’aktar minn 35 % kontra tnaqqis ta’ 32 % fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, u
-
komplew inaqqsu l-prezzijiet tal-esportazzjonijiet tagħhom li diġà kienu baxxi ħafna b’aktar minn 10 % u waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’massimu ta’ 26,7 % u b’hekk ikkontribwixxew għat-telf imġarrab mill-industrija tal-Unjoni fil-PI.
(90)
Fuq il-bażi tal-analiżi ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-preżenza ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u ż-żieda konsiderevoli tas-sehem mis-suq tagħhom bi prezzijiet li konsistentement naqqsu dawk tal-industrija tal-Unjoni ikkawżaw il-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(91)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, fir-rigward tal-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 131, 132 u 133 tar-Regolament proviżorju.
2. L-effett ta’ fatturi oħrajn
2.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
(92)
Minħabba l-korrezzjoni fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni (ara l-premessa 62 hawn fuq), is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż terzi nbidlet kemxejn (ara t-Tabella 11 hawn taħt). Madankollu, il-korrezzjoni ma tibdilx ix-xejra jew il-konklużjonijiet li joħorġu mid-dejta fir-Regolament proviżorju.
(93)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 134 sa 137 tar-Regolament proviżorju.
Tabella 11
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi (1 000 m2)
Pajjiżi terzi
2009
2010
2011
PI
Sehem mis-suq
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Indiċi
100
74
90
88
Sors: Glass for Europe, l-ilmentatur u t-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
2.2. Prestazzjoni tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni
(94)
Waħda mill-partijiet ikkontestat is-sejbiet tal-Kummissjoni fil-premessa 139 tar-Regolament proviżorju li t-tnaqqis tal-bejgħ tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun matul il-PI kien probabbilment minħabba l-prezzijiet baxxi ħafna ta’ esportazzjonijiet Ċiniżi lejn id-destinazzjonijiet ewlenin tal-industrija tal-Unjoni ta’ esportazzjonijiet (jiġifieri l-Istati Uniti, il-Kanada). Il-parti qieset li din il-konklużjoni mhijiex ġustifikata billi l-esportazzjonijiet Ċiniżi kienu preżenti wkoll fl-2011 u għaldaqstant ma hemm l-ebda raġuni għaliex l-impatt kellu jseħħ biss fl-2012. Hija wkoll tal-fehma li r-raġuni attwali għall-bejgħ ta’ esportazzjonijiet baxxi tagħhom kien il-fatt li l-industrija tal-Unjoni ma kinitx kompetittiva u, meta l-prezzijiet tas-suq dinji naqsu, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibqa’ kompetittiva. Konsegwentement, il-parti ddikjarat li t-tnaqqis fil-bejgħ tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni waqt il-PI kompla jikkontribwixxi għall-ħsara mġarrba.
(95)
Il-bejgħ tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun huwa 20 % tal-bejgħ totali tagħhom fil-volum fl-2009 (fil-fażi ta’ bidu), 11 % matul l-2010 u 14 % biss matul is-sena kruċjali tal-2011. Fl-2012 kien hemm tnaqqis ulterjuri għal 5 %.
(96)
Il-Kummissjoni tirrifjuta dawn id-dikjarazzjonijiet għar-raġunijiet li ġejjin. Is-suq tal-Unjoni, billi huwa wieħed mill-ikbar fid-dinja, minn dejjem kien u għadu s-suq ewlieni għall-industrija tal-Unjoni u mhux swieq ta’ pajjiżi terzi. Barra minn hekk, il-fatt li l-ħġieġ solari huwa relattivament tqil u fraġli jsarraf fi spejjeż addizzjonali meta jiġi ttrasportat fit-tul (minħabba ksur u korrużjoni). Fuq il-bażi tal-informazzjoni għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni mit-tweġibiet tal-kwestjonarju tal-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun, il-prezzijiet tal-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn id-destinazzjonijiet ewlenin tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienu tabilħaqq baxxi ħafna u komplew jonqsu aktar waqt il-PI meta mqabbel mal-2011. Dan juri li t-tnaqqis fil-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni huwa prinċipalment minħabba l-esportazzjonijiet Ċiniżi li qed ikollhom prezzijiet dejjem aktar baxxi, anke fi swieq ta’ pajjiżi terzi kif ikkonfermat matul l-investigazzjoni.
(97)
Wara l-iżvelar definittiv, l-istess parti ddikjarat li l-investigazzjoni kkonċernat is-suq tal-Unjoni u ma vvalutat l-ebda allegat prezzar inġust fis-swieq ta’ pajjiżi terzi.
(98)
Barra minn hekk, is-sejbiet mill-istituzzjonijiet tal-UE, anke jekk wieħed jassumi li dawn kienu korretti, allegatament attribwixxew il-ħsara kkawżata minn fatturi oħrajn lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping lejn l-Unjoni. Għaldaqstant, l-esportazzjonijiet Ċiniżi allegatament bi prezz baxx jew issussidjati lejn pajjiżi terzi ma kinux l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping lejn l-UE, u bħala tali, ikkwalifikaw bħala fattur ieħor, l-effetti ta’ ħsara li ma setgħux jiġu attribwiti lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(99)
Il-Kummissjoni tirrifjuta din id-dikjarazzjoni. Hija ma investigatx jekk il-prezzijiet tal-importazzjonijiet tar-RPĊ lejn pajjiżi terzi humiex l-oġġett ta’ dumping u/jew issussidjati. Hija sempliċiment stabbilixxiet, fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjonijiet lejn pajjiżi terzi li kienu ppreżentati mill-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun, li dawk il-prezzijiet kienu qed jonqsu b’mod kostanti f’dawn l-aħħar snin.
(100)
Bl-istess mod, il-Kummissjoni analizzat it-tnaqqis fil-prezz tal-importazzjonijiet mir-RPĊ lejn pajjiżi terzi bħala fattur separat u ma attribwietux għall-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping lejn l-Unjoni. Fil-fatt, dan il-fatt intuża biss bħala spjegazzjoni possibbli għall-esportazzjonijiet imnaqqsa tal-industrija tal-Unjoni lejn id-destinazzjonijiet prinċipali tal-pajjiżi terzi tagħha fil-kuntest tal-fatt li dawn is-swieq ma kinux u qatt ma kienu s-swieq ewlenin għall-industrija tal-Unjoni. Anke fl-2010 u l-2011, li kienu snin kruċjali, aktar minn 85 % tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni inbiegħu fis-suq tal-Unjoni.
(101)
Għaldaqstant, il-konklużjoni fil-premessa 140 tar-Regolament proviżorju li l-prestazzjoni ddeterjorata tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun ma tistax tikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni hija kkonfermata.
2.3. L-iżvilupp tal-konsum, il-kapaċità u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
(102)
Waħda mill-parti ddikjarat li l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni kienet minħabba t-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni. Dan allegatament huwa l-uniku fattur li deher li naqas għall-ewwel darba fl-2012 u li l-ħsara tista’ raġonevolment tintrabat miegħu, filwaqt li l-importazzjonijiet Ċiniżi kienu diġà bdew fl-2011 bi prezzijiet paragunabbli għal dawk fl-2012. Wara l-iżvelar definittiv, l-istess parti tenniet id-dikjarazzjoni tagħha.
(103)
Fil-fatt, fl-2012 il-konsum naqas meta mqabbel mas-snin ta’ qabel. Madankollu, l-analiżi tal-Kummissjoni tibda mill-bidu tal-perjodu meqjus fl-2009 sa tmiem il-PI u waqt dan il-perjodu l-konsum tal-Unjoni żdied b’kollox b’65 %. Waqt il-perjodu kkunsidrat is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’mod kostanti u konsiderevoli, jiġifieri b’25,7 % b’kollox, filwaqt li s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied bi 321 %. Iż-żieda tal-importazzjonijiet Ċiniżi kienet ta’ 596 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(104)
Barra minn hekk, fil-PI, il-konsum tal-Unjoni kien għadu f’livell komparabbli bħal fl-2010, filwaqt li, kif jidher fit-Tabella 10 tar-Regolament proviżorju, l-2010 kienet is-sena meta l-industrija tal-Unjoni kisbet profitt raġonevoli. Għaldaqstant, it-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni waqt il-PI ma jistax, fih innifsu, ikun wassal għat-telf imġarrab mill-industrija tal-Unjoni waqt il-PI. Barra minn hekk, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’26,6 % bejn l-2010 u l-2012, filwaqt li s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied bi 318 % matul l-istess perjodu. Fl-aħħar nett, jekk it-tnaqqis fil-konsum waqt il-PI kellu jikkawża l-ħsara li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni, allura t-tnaqqis kellu jaffettwa wkoll l-importazzjonijiet Ċiniżi. Madankollu, jidher biċ-ċar li dan ma kienx il-każ. Għall-kuntrarju, waqt il-PI, l-importazzjonijiet Ċiniżi żdiedu b’mod sinifikanti kemm fil-volum kif ukoll fis-sehem mis-suq.
(105)
Konsegwentement, il-Kummissjoni tiċħad din id-dikjarazzjoni u tikkonferma l-konklużjonijiet milħuqa fil-premessi 141 u 142 tar-Regolament proviżorju.
(106)
Fir-rigward tal-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni li tinsab fit-Tabella 4 tar-Regolament proviżorju, il-Kummissjoni hija tal-fehma li ż-żieda tagħha segwiet ix-xejra b’mod ċar fiż-żieda tal-konsum tal-Unjoni sal-2011.
(107)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet ukoll li r-raġuni ewlenija għaż-żieda bi 12,5 % tal-kapaċità ta’ produzzjoni bejn l-2011 u tmiem il-PI kien id-dħul fis-suq tal-ħġieġ solari ta’ kumpanija waħda, filwaqt li l-kapaċità ta’ produzzjoni tal-kumpaniji l-oħrajn kollha fis-suq naqset bi ftit matul l-istess perjodu.
(108)
Konsegwentement, il-Kummissjoni hija tal-fehma li, b’mod ġenerali, ix-xejra fl-iżvilupp tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni segwiet l-iżvilupp tal-konsum tal-Unjoni. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li l-kapaċità ta’ produzzjoni għolja tal-industrija tal-Unjoni, li kienet diġà għolja fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat u li baqgħet għolja waqt il-PI, ma tistax tikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(109)
Wara l-iżvelar definittiv, diversi partijiet argumentaw li l-Kummissjoni naqset milli tqis l-allegata kapaċità eċċessiva bħala kawża importanti ta’ ħsara. Matul il-perjodu kkunsidrat iż-żieda fil-kapaċità kienet allegatament mhux ġustifikata miż-żieda fil-konsum kif l-industrija tal-Unjoni esperjenzat differenza enormi kostanti bejn il-kapaċità ta’ produzzjoni u konsum li, fl-opinjoni tagħhom, mhijiex ekonomikament vijabbli. Waħda mill-partijiet iddikjarat ukoll li l-fatt li kien hemm parteċipant ġdid fis-suq bejn l-2011 u tmiem il-PI ikkontribbwixxa għall-ħsara mġarrba billi żied il-kompetizzjoni domestika.
(110)
Hija ddikjarat ukoll li t-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni, iż-żieda fil-kapaċità tal-produzzjoni, flimkien ma’ tnaqqis fil-bejgħ tal-esportazzjonijiet, irriżultaw f’rata baxxa ta’ użu tal-kapaċità. Din ir-rata baxxa ta’ użu kkawżat spejjeż fissi għoljin, li, fl-opinjoni tagħha, kellhom impatt qawwi fuq l-industrija tal-ħġieġ solari tal-Unjoni.
(111)
Il-Kummissjoni tosserva li l-livell tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni sħiħa kien konsistentement ogħla mill-konsum totali tal-Unjoni matul il-perjodu kollu kkunsidrat. Madankollu, dan ma waqqafx lill-kumpaniji tal-industrija tal-Unjoni inklużi fil-kampjun milli jiksbu profitti matul is-sentejn ta’ qabel il-PI, filwaqt li ġarrbu telfiet sinifikanti ta’ 14,5 % biss fil-PI.
(112)
Barra minn hekk, il-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun żdiedet biss b’4 % bejn l-2010 u l-2011 u bi 2,6 % bejn l-2011 u l-PI, li rriżultat f’żieda globali modesta b’6,7 % bejn l-2010 u l-PI.
(113)
Konsegwentement, id-differenza bejn il-konsum u l-kapaċità kienet hemm matul il-perjodu kollu meqjus u, għalkemm kemxejn ogħla fil-PI, din ma tistax tispjega t-telf kbir imġarrab mill-kumpaniji inklużi fil-kampjun matul il-PI. B’riżultat ta’ dan, il-Kummissjoni tirrifjuta d-dikjarazzjoni li l-livell ta’ kapaċità tal-industrija tal-Unjoni mhuwiex ekonomikament vijabbli.
(114)
Fir-rigward tal-argument li l-parteċipant il-ġdid fl-2012 ikkontribwixxa għall-ħsara li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni, il-Kummissjoni tosserva li dan il-parteċipant il-ġdid, għalkemm kellu kapaċità għolja, kellu produzzjoni u volumi tal-bejgħ limitati ħafna, fil-firxa ta’ 2 % tal-bejgħ totali tal-UE, matul il-PI. B’riżultat ta’ dan, id-daħla tiegħu bilkemm ħalliet impatt fuq il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni kollha kemm hi, ħlief li żiedet b’mod sinifikanti l-kapaċità u l-użu tal-kapaċità ta’ din tal-aħħar. Fil-fatt, mingħajr id-dejta ta’ din il-kumpanija, il-kapaċità tal-produtturi l-oħrajn kollha tal-Unjoni fil-fatt naqsu bejn l-2011 u l-2012.
(115)
Barra minn hekk, l-investigazzjoni ma kkonfermatx li l-industrija tal-ħġieġ solari ntlaqtet bil-kbir bl-ispejjeż fissi. Fil-fatt, il-kostijiet fissi medji tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun kienu fil-medda ta’ 25 %-35 % tal-kostijiet totali tal-produzzjoni matul il-PI. Fis-snin 2010 u 2011 ta’ qabel, il-perċentwal ta’ kostijiet fissi kien kemxejn inqas, iżda xorta waħda fl-istess firxa. Dan juri biċ-ċar li l-kapaċità għolja fil-PI ovvjament kellha impatt fuq il-kost tal-produzzjoni, iżda l-impatt tagħha ma kienx sinifikanti u ma jistax jispjega t-telf kbir imġarrab fil-PI, b’mod partikulari, meta mqabbel mal-profitti miksuba matul is-snin preċedenti. Barra minn hekk, ir-rata tal-użu tal-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun naqset meta mqabbla mas-snin preċedenti iżda xorta kienet għadha fil-livell ta’ 65 % fil-PI.
(116)
Fl-aħħar nett, fl-analiżi tagħha, il-Kummissjoni qieset ukoll li l-kapaċità installata tista’ tiġi adattata għall-produzzjoni ta’ tipi oħrajn ta’ ħġieġ, li jaqa’ barra mill-ambitu ta’ din l-investigazzjoni. Kif xieraq, anke minħabba dan l-element, il-Kummissjoni ma taqbilx mal-parti interessata li l-kapaċità installata għolja mhijiex ekonomikament vijabbli.
(117)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tirrifjuta d-dikjarazzjonijiet preżentati mill-parti u ttenni li l-iżviluppi fil-konsum, fil-kapaċità u fl-użu tal-kapaċità matul il-perjodu kkunsidrat, analizzati kemm separatament kif ukoll kumulattivament, mhumiex tali li jiksru r-rabta kawżali bejn il-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
2.4. Xejriet fil-moduli solari
(118)
Żewġ partijiet iddikjaraw li, minbarra l-iżvilupp fil-konsum tal-prodott ikkonċernat, il-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni kienet ikkawżata wkoll mit-tnaqqis fil-konsum ta’ moduli solari u t-telf imġarrab minn din l-industrija fi tmiem l-2011/bidu tal-2012. L-impatt tad-diffikultà finanzjarja tal-produtturi tal-pannelli solari fuq is-suq tal-ħġieġ solari allegatament beda jidher fi tmiem l-2011 u fl-2012, minħabba l-intervall latenti meħtieġ bejn iż-żewġ avvenimenti.
(119)
L-istess argumenti ġew ripetuti minn waħda mill-partijiet wara l-iżvelar definittiv.
(120)
Fil-premessa (143) tar-Regolament proviżorju, il-Kummissjoni tabilħaqq sabet li x-xejriet osservati fil-moduli solari għandhom impatt importanti fuq il-konsum tal-ħġieġ solari billi 80-85 % tal-bejgħ tal-ħġieġ solari jsir lil produtturi tal-moduli solari (Moduli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin u moduli fotovoltajċi b’rita rqiqa). Madankollu, kif imsemmi fil-premessi 143 u 144 tar-Regolament proviżorju, il-konsum ta’ moduli solari żdied b’mod kostanti matul il-perjodu kkunsidrat, jiġifieri l-2009-2012, u minkejja li naqas fl-2012, il-livell tal-konsum baqa’ 221 % ogħla milli kien fl-2009, u 44 % ogħla milli kien fl-2010 (7). Barra minn hekk, ġie stabbilit li t-tnaqqis fit-tariffi “feed-in” (FITs) fi tmiem l-2011/bidu tal-2012 ma kisirx ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping ta’ moduli solari u l-ħsara materjali li nstabet (8) billi d-domanda għal moduli solari baqgħet relattivament għolja matul il-perjodu 2009-2012.
(121)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li t-tnaqqis tal-livell ta’ konsum ta’ moduli solari fl-2012, ma jistax jitqies waħdu bħala fattur tali li jikser ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping ta’ ħġieġ solari mir-RPĊ u l-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(122)
Bl-istess mod, billi d-domanda għall-moduli solari baqgħet relattivament għolja matul il-perjodu 2009-2012 u d-domanda għall-ħġieġ solari żdiedet b’65 % matul l-istess perjodu, l-impatt fuq il-konsum tal-ħġieġ solari għad-deterjorament tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-moduli solari fi tmiem l-2011/bidu tal-2012 ma jistax jitqies waħdu bħala fattur tali li jikser ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet ta’ ħġieġ solari li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u l-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(123)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, il-konklużjoni li ntlaħqet fil-premessa 144 tar-Regolament proviżorju hija kkonfermata.
2.5. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(124)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonferma s-sejbiet tagħha fil-premessi 130-133 tar-Regolament proviżorju li l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-pajjiż ikkonċernat kienu l-oġġett ta’ dumping matul il-PI u li waqqgħu l-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, hemm koinċidenza ċara fiż-żmien bejn iż-żieda fil-volumi tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u d-deterjorament tal-qagħda tal-industrija tal-Unjoni. L-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping kienu f’kompetizzjoni diretta mal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni u b’riżultat ta’ dan l-industrija tal-Unjoni tilfet il-profittabilità u sehem mis-suq matul il-perjodu kkunsidrat. Kawżi oħrajn possibbli tal-ħsara ġew analizzati hawn fuq u l-ebda waħda minnhom, analizzata kemm individwalment kif ukoll b’mod kumulattiv, ma nstabet li hija tali li tikser ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u l-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(125)
Ma ġiet ipprovduta l-ebda evidenza ġdida li tbiddel dik il-konklużjoni u fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn fir-rigward tal-konklużjoni dwar il-kawżalità, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 145 u 146 tar-Regolament proviżorju.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(126)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn rigward l-interess tal-industrija tal-Unjoni, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi (148) sa (151) tar-Regolament proviżorju.
2. Interess tal-importaturi u tan-negozjanti mhux relatati
(127)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn rigward l-interess tal-importaturi u n-negozjanti mhux relatati, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 152, 153 u 154 tar-Regolament proviżorju.
3. Interess ta’ fornituri ta’ materja prima
(128)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn rigward l-interess tal-fornituri tal-materja prima tal-Unjoni, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessa 155 tar-Regolament proviżorju.
4. Interess tal-utenti
(129)
Wieħed mill-utenti ppreżenta ruħu u indika li l-miżuri ta’ antidumping mhux se jaffettwawh billi ma użax ħġieġ solari prodott fir-RPĊ u mhux beħsiebu jagħmel hekk.
(130)
Wieħed mill-produtturi esportaturid dikjara li l-industrija tal-ħġieġ solari tal-Unjoni tista’ tibbenefika xi ftit mill-impożizzjoni ta’ dazju antidumping fuq ħġieġ solari Ċiniż, iżda din tagħmel ħafna ħsara lill-industrija fotovoltajka u termali solari tal-Unjoni billi dawn ikollhom iħallsu aktar għall-prodott ikkonċernat. Barra minn hekk, dan x’aktarx imur kontra l-objettiv tal-protezzjoni ambjentali tal-Unjoni billi jżid il-prezzijiet għall-moduli fotovoltajċi u l-applikazzjonijiet termali solari u jiffavorixxi l-industrija tal-ħġieġ solari li hija meqjusa li hija enerġetikament intensiva.
(131)
Kif stabbilit fil-premessa 157 tar-Regolament proviżorju, l-impożizzjoni tad-dazji antidumping se jkollhom biss impatt limitat ħafna (inqas minn 1 %) fuq il-kostijiet totali tal-moduli solari. Ma waslet ebda evidenza li tiddubita mill-eżattezza ta’ din l-analiżi. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet irrifjutata.
(132)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn riċevuti fir-rigward tal-interess tal-Unjoni, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 155 sa 159 tar-Regolament proviżorju.
5. Aspetti tal-kompetizzjoni
(133)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn dwar l-aspetti tal-kompetizzjoni identifikati fil-premessi 160 sa 163 tar-Regolament proviżorju, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi inkwistjoni.
6. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(134)
Ma ġew riċevuti l-ebda kummenti li jbiddlu l-analiżi tal-interess tal-Unjoni kif stipulat fir-Regolament proviżorju. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessa 164)tar-Regolament proviżorju.
G. MIŻURI ANTIDUMPING DEFINITTIVI
1. Livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara
(135)
Diversi partijiet interessati kkontestaw l-użu ta’ 8,3 % bħala l-profitt fil-mira għall-industrija tal-Unjoni kif stabbilit fil-premessa 167 tar-Regolament proviżorju, filwaqt li ddikjaraw li dan kien għoli wisq biex ikun realistiku. Huma argumentaw li l-marġini ta’ profitt ta’ 8,3 % fl-2010 kien l-ogħla matul il-perjodu kkunsidrat, għax l-2010 kienet l-aħjar sena għall-industrija fotovoltajka dinjija. Huma ddikjaraw ukoll li huwa impossibli li l-industrija tal-ħġieġ solari tal-Unjoni tikseb l-istess marġini ta’ profitt fl-2012 fin-nuqqas ta’ dumping meta l-industrija tal-moduli fotovoltajċi dinjija inkluża l-industrija tal-moduli fotovoltajċi tal-Unjoni allegatament daħlet f’reċessjoni kbira fl-2012.
(136)
Il-Kummissjoni tirrifjuta din id-dikjarazzjoni. Il-Kummissjoni użat il-profitt medju miksub mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fl-2010 bħala l-profitt fil-mira meta l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat kienu għadhom żgħar u għalhekk ma setgħux diġà jservu ta’ distorsjoni għall-kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni. Għaldaqstant, il-marġini ta’ profitt użat biex jiġi stabbilit il-livell tal-eliminazzjoni tal-ħsara jikkorrispondi għal perjodu meta l-industrija tal-Unjoni setgħet b’mod raġonevoli tistenna qligħ taħt kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, u kienet għadha mhix affettwata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping (9).
(137)
Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-industrija tal-ħġieġ solari, is-sena kruċjali tagħha ma kenitx l-2010, kif ġie ddikjarat mill-partijiet, iżda l-2011 meta hija esperjenzat l-ogħla konsum tal-Unjoni u l-ogħla volum ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni.
(138)
Wara l-iżvelar definittiv, waħda mill-partijiet tenniet id-dikjarazzjoni tagħha li tikkontesta l-marġini ta’ profitt użat bħala l-profitt fil-mira. Hija argumentat li l-Kummissjoni għandha tqis il-fatturi l-oħrajn kollha li affettwaw il-profitabbiltà fil-PI. Hija ddikjarat li l-profitt fil-mira raġonevoli ma setax ikun ogħla minn 5 %.
(139)
Il-Kummissjoni tirrifjuta din id-dikjarazzjoni għar-raġunijiet li ġejjin. Il-profitt fil-mira użat mhuwiex ibbażat fuq stima iżda fuq profitt attwali milħuq mill-industrija tal-Unjoni qabel id-distorsjoni tal-kompetizzjoni kkawżata minn importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping. Il-Kummissjoni tqis dan bħala profitt raġonevoli, u qieset li s-sitwazzjoni fis-suq ma kenitx differenti b’mod sinifikanti meta mqabbla mal-PI, jekk wieħed ma jqisx l-impatt tal-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping. Id-dikjarazzjoni tal-parti f’dan ir-rigward li l-konsum fl-2010 kien ħafna ogħla minn fl-2012 hija fattwalment inkorretta. Kif indikat fit-Taqsima E.2.3 hawn fuq, il-konsum fl-2010 kien f’livell simili għal dak fl-2012. Barra minn hekk, fl-2010 l-industrija tal-Unjoni kien qed tibni l-kapaċità fid-dawl taż-żieda qawwija mistennija tad-domanda, li affettwat b’mod negattiv il-profitt tagħha f’dik is-sena. Fl-aħħar nett, il-profitt fil-mira propost ta’ 5 % huwa arbitrarju billi ma huwa bbażat fuq l-ebda dejta jew kalkoli attwali u għaldaqstant huwa rrifjutat.
(140)
Min-naħa l-oħra, l-ilmentatur iddikjara li l-marġini ta’ profitt huwa baxx wisq u li l-Kummissjoni għandha żżidu għal 15 % billi l-profitti tal-ilmentaturi għall-2010 kienu ogħla minn 10 %. Il-marġini ta’ profitt aktar baxxi li produtturi oħrajn tal-UE inklużi fil-kampjun jidhru li kisbu fl-2010 huma allegatament mhux rappreżentattivi tal-profitti li jistgħu jkunu mistennija b’mod raġonevoli fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet negozjati b’mod inġust. X’aktarx, hemm raġunijiet marbutin mal-politiki ta’ ġestjoni jew kwistjonijiet ta’ dawk il-kumpaniji, possibbilment li jinkludu politiki ta’ pprezzar fuq perjodu qasir bil-għan li jinkiseb sehem ikbar mis-suq, li jispjega għaliex huma kisbu biss marġini aktar baxx f’dik is-sena u għaliex huma kienu fost l-ewwel li esperjenzaw ħsara mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(141)
Il-Kummissjoni ma taċċettax din id-dikjarazzjoni. Kif spjegat hawn fuq f’din it-taqsima, fil-fehma tal-Kummissjoni l-profitt medju fl-2010 għall-industrija tal-Unjoni kollha kemm hi jirrifletti b’mod korrett il-profitt medju taħt kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni. Il-fatt li xi membri tal-industrija tal-Unjoni ħadu deċiżjonijiet amministrattivi li wasslu għal marġini ta’ profitt aktar baxx jew ogħla minn membri oħrajn tal-istess l-industrija ma jikkontradixxix din il-konklużjoni. Fil-fatt, l-eżistenza ta’ dawn id-differenzi hija karatteristika intrinsika tal-imġiba tal-kumpaniji f’ekonomija tas-suq.
(142)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, il-Kummissjoni tikkonferma l-metodoloġija deskritta fil-premessi 166 sa 169 tar-Regolament proviżorju.
2. Miżuri definittivi
(143)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqin rigward id-dumping, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, u skont l-Artikolu 9(4) tar-Regolament bażiku, għandhom jiġu imposti miżuri antidumping definittivi fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fil-livell tal-marġini tal-ħsara, skont ir-regola tad-dazju inferjuri. F’dan il-każ, ir-rata tad-dazju għandha tiġi stabbilita kif xieraq fil-livell misjub tal-marġini ta’ ħsara.
(144)
Wara l-iżvelar provviżorju, l-ilmentatur iddikjara li d-dazji ad valorem proviżorji ma kinux effettivi. Għaldaqstant huwa talab lill-Kummissjoni li timponi miżuri definittivi fil-forma ta’ prezz minimu tal-importazzjoni (MIP). L-ilmentatur argumenta li dan l-MIP jagħmel il-miżuri aktar effettivi, speċjalment jekk jiġu imposti żewġ MIPs differenti, wieħed għal ħġieġ solari miksi u wieħed għal ħġieġ solari mhux miksi. Ir-raġunijiet imressqa mill-ilmentatur kienu dawn li ġejjin:
(145)
L-ewwel nett, l-ilmentatur iddikjara li wara l-PI l-produtturi esportaturi kienu qegħdin ibigħu ħġieġ miksi lis-suq tal-UE bl-istess prezz li bih biegħu ħġieġ solari mhux miksi waqt il-PI. Huwa allega wkoll li l-ħġieġ miksi għandu kostijiet ta’ produzzjoni ogħla minn ħġieġ mhux miksi u għaldaqstant normalment jinbiegħ bi prezzijiet li huma minn 20 % sa 25 % ogħla minn dawk ta’ ħġieġ mhux miksi.
(146)
It-tieni nett, l-ilmentatur iddikjara li wara l-PI, id-domanda fl-Unjoni nbidlet minn ħġieġ solari mhux miksi għal ħġieġ solari miksi. L-utenti qegħdin jixtru sehem dejjem akbar ta’ ħġieġ solari miksi minflok ħġieġ solari mhux miksi. Konsegwentement, il-ħġieġ solari miksi jirrappreżenta kważi l-importazzjonijiet kollha mir-RPĊ lejn l-UE fit-tieni nofs tal-2013, filwaqt li waqt il-PI l-każ kien bil-kontra.
(147)
Il-miżuri antidumping fil-fatt jistgħu jieħdu forom differenti. Filwaqt li l-Kummissjoni tuża diskrezzjoni kbira meta tagħżel il-forma tal-miżuri, l-iskop jibqa’ li jiġu eliminati l-effetti ta’ dumping dannuż.
(148)
L-investigazzjoni kkonfermat li hemm differenza sinifikanti kemm fl-ispejjeż kif ukoll fil-prezzijiet bejn il-ħġieġ solari mhux miksi u l-ħġieġ solari miksi minħabba d-differenza fil-karatteristiċi tekniċi taż-żewġ prodotti. Fil-fatt, il-ħġieġ solari miksi, li jiddependi mit-teknoloġija wżata, jista’ jkun miksi min naħa waħda jew miż-żewġ naħat, iżid it-trażmittanza meta mqabbel mal-ħġieġ solari mhux miksi u jista’ jkollu proprjetajiet addizzjonali ta’ awtotindif, għal kontra l-ħmieġ jew ta’ ebusija. Ħġieġ solari mhux miksi ta’ kwalità għolja jista’ jkollu trażmittanza solari sa 92 %. Il-kisi jista’ jnaqqas ir-riflessjoni b’madwar 3 % (għal kull naħa) u konsegwentement iżid it-trażmittanza ta’ ħġieġ solari miksi minn naħa waħda għal massimu ta’ 95 % u ħġieġ solari miksi miż-żewġ naħat għal massimu ta’ 98 %.
(149)
Waqt il-PI, 81 % tal-ħġieġ solari, importat mir-RPĊ, mibjugħ fl-UE ma kienx miksi filwaqt li 19 % biss kien miksi. Kemm id-differenzi fil-prezzijiet kif ukoll fl-ispejjeż li hemm bejn il-ħġieġ solari miksi u dak mhux miksi matul il-PI kienu ta’ madwar 30 %.
(150)
Madankollu, il-Kummissjoni tqis li l-evidenza pprovduta mill-ilmentatur ma ġiex issostanzjata biżżejjed. Barra minn hekk, il-Kummissjoni ma għandhiex għad-dispożizzjoni tagħha biżżejjed evidenza jew dejta minn sorsi oħrajn li jippermettulha tikkonkludi li mill-impożizzjoni tal-miżuri antidumping proviżorji d-domanda nbidlet minn ħġieġ solari mhux miksi għal ħġieġ solari miksi u li l-prezzijiet, b’mod partikolari, tal-ħġieġ miksi naqsu b’mod sinifikanti kif allegat mill-ilmentatur.
(151)
Konsegwentement, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta din id-dikjarazzjoni u tqis xieraq li timponi dazji ad valorem minflok MIPs. Madankollu, sabiex jiġi indirizzat it-tħassib ta’ hawn fuq, se jinħolqu żewġ kodiċi ta’ Tariffa Integrata tal-Komunità Ewropea (kodiċi TARIC): wieħed għal ħġieġ solari miksi u wieħed għal ħġieġ solari mhux miksi. Dawn jippermettu li l-Kummissjoni tissorvelja mill-qrib l-iżviluppi tas-suq u tiddeċiedi fi żmien debitu jekk humiex meħtieġa miżuri ulterjuri.
(152)
Il-Kummissjoni tfakkar ukoll li fl-imgħoddi hija użat MIPs f’ċirkostanzi speċifiċi, b’mod partikolari fis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
-
Prezz tal-esportazzjoni partikolarment għoli għal tip ta’ prodott wieħed, li jfisser li ma kien hemm l-ebda dumping fir-rigward ta’ dak it-tip ta’ prodott (10),
-
Il-kunsiderazzjonijiet marbutin mas-saħħa fis-suq u s-sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni, għamluha neċessarja li jiġi żgurat, għal raġunijiet ta’ interess tal-Unjoni, li l-prezzijiet tal-importazzjonijiet ma jaqbżux ċertu livell (11).
(153)
Barra minn hekk, prezzijiet minimi ta’ importazzjoni ġew użati prinċipalment għal prodotti omoġenji, u mhux għal prodotti bħal dak preżenti, li jiġi f’varjetà ta’ tipi ta’ prodotti.
(154)
Anke għal dawk ir-raġunijiet, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-prezzijiet minimi ta’ importazzjoni mhumiex xierqa għal dan il-fajl.
(155)
Wara l-iżvelar definittiv, l-ilmentatur tenna t-talba tiegħu għall-impożizzjoni ta’ MIP u kkummenta dwar il-premessi 152 sa 156 hawn fuq billi indika dan li ġej.
(156)
L-ewwel nett, dawk il-premessi allegatament ma jindirizzawx il-kunsiderazzjonijiet dwar l-effettività tal-forma tal-miżuri biex jitneħħew l-effetti dannużi ta’ dumping u sussidju li huwa wkoll raġuni valida biex jintużaw MIPs.
(157)
It-tieni nett, il-Kummissjoni allegatament ma spjegatx għaliex dawn il-kunsiderazzjonijiet huma rilevanti fil-każ preżenti u kif dawn jegħlbu l-interess tal-industrija tal-UE.
(158)
It-tielet nett, huwa argumenta li l-prodott ikkonċernat huwa omoġenju biżżejjed sabiex jippermetti l-amministrazzjoni prattika ta’ MIP billi ż-żewġ tipi ta’ prodotti ewlenin għandhom karatteristiċi distintivi ċari li jippermettu li ssir differenzjazzjoni proprja fil-prezzijiet u amministrazzjoni u monitoraġġ faċli, speċjalment billi kważi l-importazzjonijiet kollha bħalissa huma ħġieġ solari miksi.
(159)
Fir-rigward tal-ewwel dikjarazzjoni, jidher li d-domanda tista’ tabilħaqq tkun inbidlet minn ħġieġ solari mhux miksi għal dak miksi. Madankollu, billi ma ngħatat l-ebda evidenza addizzjonali, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li l-prezzijiet, b’mod partikolari, ta’ ħġieġ solari miksi naqsu b’mod sinifikanti. Konsegwentement, hija ma għandha l-ebda raġuni biex tibdel il-konklużjoni preċedenti tagħha li d-dazji ad valorem huma aktar xierqa biex jitneħħew l-effetti dannużi ta’ dumping u sussidju.
(160)
Fir-rigward tat-tieni kumment, l-iskop tal-premessi inkwistjoni kien li jintwera li l-Kummissjoni ma tqisx li dan il-każ huwa xieraq għall-impożizzjoni ta’ MIP, sakemm ma jiġux sostanzjati aktar l-allegazzjonijiet li għamel l-ilmentatur. Billi dan ma sarx, il-Kummissjoni ma tqisx neċessarju li jiġi analizzat aktar il-benefiċċju ta’ MIP possibbli għall-interess tal-industrija tal-UE.
(161)
Fir-rigward tat-tielet kumment, l-ilmentatur ma poġġiex fid-dubju t-tipi differenti ta’ prodotti definiti mill-Kummissjoni fl-investigazzjoni, u ma weriex li ma hu se jkun hemm l-ebda differenza fil-prezz. L-offerta għal impenn mill-produtturi esportaturi, li tipprevedi MIPs differenti, tindika wkoll li dawn id-differenzi huma reali. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni ġiet miċħuda. Fi kwalunkwe każ, anke li kieku l-Kummissjoni kellha taċċetta li l-prodott ikkonċernat jista’ jkun pjuttost omoġenju, hija tqis din il-kwistjoni bħala irrilevanti billi tiċħad it-talba għal MIP anke għaż-żewġ raġunijiet l-oħrajn stipulati hawn fuq. Huwa jfakkar ukoll li l-Kummissjoni tista’ tqis informazzjoni li tirrigwarda l-perjodu sussegwenti għall-perjodu ta’ investigazzjoni f’każijiet eċċezzjonali biss (ara l-Artikolu 6(1) tar-Regolament bażiku). L-ilmentaturi ma wrewx li s-sitwazzjoni hija sitwazzjoni daqshekk eċċezzjonali, u li r-rimedji disponibbli l-oħrajn, bħall-monitoraġġ permezz tal-ħolqien ta’ kodiċi TARIC addizzjonali, ma jkunux biżżejjed.
(162)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni hawnhekk tiċħad dawn id-dikjarazzjonijiet.
(163)
Wara l-iżvelar definittiv, diversi produtturi ta’ moduli solari talbu wkoll għal MIP. It-tħassib ewlieni tagħhom kien:
-
wara l-PI, il-kapaċità ta’ produzzjoni tal-ħġieġ solari naqset bil-kbir u ħafna manifatturi tal-Unjoni waqgħu b’mod irrevokabbli mis-suq. L-uniċi tliet produtturi tal-Unjoni li baqgħu fis-suq ma għadhomx kapaċi jkopru aktar minn 50 % tad-domanda Ewropea. Għaldaqstant, il-manifatturi tal-moduli solari jeħtieġu li jkopru l-bżonnijiet tagħhom bi provvisti mir-RPĊ. Wieħed mill-utenti ddikjara li, għall-provvista tiegħu, jiġi mġiegħel jiddependi fuq produttur tal-Unjoni wieħed jew tnejn jkunu jistgħu jlaħħqu mal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-prodott rikjesti,
-
id-dazji, kif inhuma proposti issa, iżidu wkoll l-ispejjeż tal-produzzjoni għall-moduli solari b’mod sinifikanti (b’madwar 3 ċenteżmi għal kull watt li hija allegatament ħamsa fil-mija tal-MIP stabbilit fil-każ tal-pannelli solari),
-
L-MIP għandu jkun imfassal b’mod li ma jwassalx għal kostijiet ogħla għall-moduli solari fl-UE.
(164)
Fir-rigward tal-ewwel argument, il-Kummissjoni ma għandha l-ebda raġuni biex temmen li dawk il-produtturi tal-Unjoni li naqqsu jew li waqqfu temporanjament il-produzzjoni tagħhom ma jerġgħux jibdew in-negozju tagħhom b’kapaċità sħiħa ladarba l-importazzjonijiet jerġgħu jsiru bi prezzijiet ġusti. Kif deskritt fil-premessi 106 sa 112 ta’ hawn fuq, l-industrija tal-Unjoni għandha biżżejjed kapaċità biex tissodisfa l-konsum kollu tal-Unjoni. Konsegwentement, din id-dikjarazzjoni ġiet irrifjutata. Il-Kummissjoni tirrifjuta wkoll it-talba ta’ wieħed mill-utenti li jkun imġiegħel jiddependi fuq produttur tal-Unjoni wieħed jew tnejn għall-provvisti tiegħu. Fil-fatt, il-produtturi esportaturi Ċiniżi xorta jkunu jistgħu jipprovdu għas-suq tal-Unjoni. Il-miżuri antidumping, irrispettivament mill-forma tagħhom, għandhom jiżguraw li l-importazzjonijiet isiru bi prezzijiet ġusti, u ma għandhomx il-ħsieb li jwaqqfu l-importazzjonijiet mir-RPĊ għalkollox.
(165)
Fir-rigward tat-tieni argument, l-utenti ma pprovdew l-ebda evidenza li tipprova l-allegazzjoni tagħhom. B’kuntrast ma’ dan, fil-premessa 157 tar-Regolament proviżorju l-Kummissjoni stabbilixxiet li l-impatt tal-miżuri jkun anqas minn 1 % tal-kostijiet totali tal-moduli solari prodotti minn kumpaniji li kkooperaw fl-investigazzjoni. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet irrifjutata.
(166)
Għalhekk mhuwiex meħtieġ li tittieħed pożizzjoni dwar it-tielet punt imqajjem mill-produtturi tal-moduli solari.
(167)
Saret investigazzjoni antisussidji b’mod parallel mal-investigazzjoni antidumping. Fid-dawl tal-użu tar-regola tad-dazju inferjuri u l-fatt li l-marġini tas-sussidju definittivi huma inqas mil-livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara, il-Kummissjoni għandha timponi d-dazju kumpensatorju definittiv fil-livell tal-marġini ta’ sussidju definittivi stabbiliti u mbagħad timponi dazju antidumping definittiv sal-livell rilevanti ta’ eliminazzjoni tal-ħsara. Fuq il-bażi ta’ hawn fuq, ir-rata li biha se jiġu imposti dawn id-dazji hija stabbilita kif ġej:
Kumpanija
Marġni tas-sussidju
Marġini ta’ dumping
Livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara
dazju kumpensatorju
Dazju antidumping
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Ir-rati tad-dazju antidumping għal kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni attwali. Gћaldaqstant, dawn jirriflettu l-qagħda ta’ dawn il-kumpaniji li nstabet matul din l-investigazzjoni. Għalhekk, dawn ir-rati tad-dazju (kuntrarju għad-dazju fil-pajjiż kollu applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”) huma esklużivament applikabbli għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mill-pajjiż ikkonċernat u prodott mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmijin. Il-prodotti importati magħmulin minn kumpanija oħra li isimha mhuwiex speċifikament imsemmi fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija b’mod speċifiku, ma għandhomx jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”. Minħabba l-fatt li kien hemm livell għoli ta’ kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi (’il fuq minn 80 %, ara l-premessa 15 tar-Regolament proviżorju), din ir-rata tad-dazju hija bbażata fuq l-ogħla marġini ta’ ħsara individwali stabbilit għall-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun. Id-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn li kkooperaw” huwa bbażat fuq il-medja ponderata tal-esportaturi inklużi fil-kampjun u japplika għall-kumpanij li kkoperaw kollha li mhumiex inklużi fil-kampjun (ħlief għal Henan Yuhua, li hija soġġetta għal dazju stabbilit b’mod individwali wara t-talba tagħha għal eżami individwali (ara l-premessa 48 tar-Regolament proviżorju)).
(169)
Kull dikjarazzjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati tad-dazju antidumping ta’ kumpanija individwali (pereżempju wara bidla fl-isem tal-entità jew wara t-twaqqif ta’ entitatjiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (12) bl-informazzjoni relevanti kollha, b’mod partikolari kull bidla fl-attivitajiet tal-kumpanija marbutin mal-produzzjoni, mal-bejgħ domestiku u ta’ esportazzjonijiet assoċjat, pereżempju, ma’ dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni jew tal-bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament jista’ jiġi emendat kif xieraq billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jibbenifikaw minn rati tad-dazju individwali.
3. Impenji
(170)
Wara l-iżvelar definittiv, it-tliet produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun u Henan Yuhua offrew impenji ta’ prezzijiet skont l-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku. Dawn jipprevedu MIPs differenti li jikkorrispondu għall-gruppi differenti ta’ tipi ta’ prodotti.
(171)
Il-Kummissjoni tinnota li l-MIPs proposti mill-kumpaniji kollha huma ħafna inqas mill-prezzijiet mhux dannużi li hija stabbilixxiet matul l-investigazzjoni. Konsegwentement, il-Kummissjoni ma tqishomx bħala stabbiliti fil-livell tal-eliminazzjoni tal-ħsara, skont l-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku.
(172)
Anke jekk dawn ġew stabbiliti fil-livell tal-eliminazzjoni tal-ħsara, il-kumpaniji inklużi fil-kampjun jipproponu aġġustament trimestrali biss tal-prezz tal-ħġieġ solari miksi fuq il-bażi tal-bidla fil-prezzijiet fis-suq tal-moduli solari. Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta dan il-metodu ta’ indiċjar għar-raġunijiet li ġejjin.
(173)
L-ewwel nett, il-prezzijiet tat-tipi ta’ prodotti kollha għandhom jiġu aġġustati b’mod regolari, inkella malajr jista’ jkun hemm diskrepanza maħluqa artifiċjalment bejn il-livelli tal-prezzijiet tal-ħġieġ solari miksi u u dak mhux miksi. It-tieni nett, il-Kummissjoni ma tqisx li huwa xieraq li l-prezzijiet tal-ħġieġ solari jiġu aġġustati fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-utenti aħħarin (jiġifieri l-prezzijiet tal-moduli solari). Dan jista’ jwassal għal restrizzjoni mhux ġustifikata tal-marġini ta’ profitt fl-industrija tal-ħġieġ solari, jekk il-prezzijiet tal-moduli solari pereżempju jonqsu minħabba t-tnaqqis fil-prezzijiet ta’ komponenti oħrajn ta’ moduli solari.
(174)
B’mod ġenerali, il-Kummissjoni tqis li huwa xieraq li l-MIPs jiġu indiċjati bil-prezzijiet tal-materja prima. Madankollu, f’dan il-każ partikolari, l-ebda materja prima ma nstabet li tikkostitwixxi sehem għoli b’mod sinifikanti tal-ispejjeż globali tal-manifattura.
(175)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet ukoll li l-prezzijiet tal-ħġieġ solari kienu instabbli b’mod sinifikanti waqt il-PI fir-RPĊ u fit-Turkija.
(176)
Barra minn hekk, hemm riskju għoli ta’ kumpens trasversali billi ċerti kumpanniji inkwistjoni jbigħu l-prodott ikkonċernat kif ukoll prodotti oħrajn lill-istess klijenti. Fl-aħħar nett, ma jidhirx li l-MIPs proposti mill-kumpaniji inklużi fil-kampjun ikopru t-tipi ta’ prodotti kollha manifatturati mill-produtturi esportaturi rispettivi. Dawn il-fatturi jagħmlu l-implimentazzjoni effettiva tal-impenji imprattikabbli u diffiċli biex tiġi sorveljata.
(177)
Konsegwentement, għar-raġunijiet imsemmija hawn fuq, il-Kummissjoni tirrifjuta l-offerti ta’ impenn.
4. Ġbir definittiv tad-dazji proviżorji
(178)
Fid-dawl tal-marġini ta’ dumping misjuba u minħabba l-livell ta’ ħsara kkważata lill-industrija tal-Unjoni, l-ammonti garantiti permezz tad-dazju antidumping proviżorju impost bir-Regolament proviżorju għandhom jinġabru definittivament, L-ammonti ggarantiti li jaqbżu r-rati definittivi kkombinati tad-dazji antidumping u kumpensatorji għandhom jiġu rilaxxati.
5. L-infurzabbiltà tal-miżuri
(179)
Jekk il-kundizzjonijiet tas-suq jinbidlu b’mod sinifikanti wara l-impożizzjoni ta’ miżuri definittivi, il-Kummissjoni tista’, fuq l-inizjattiva tagħha stess, tirrevedi l-forma tal-miżuri biex tevalwa jekk il-miżuri humiex qed jiksbu r-riżultati mixtieqa biex jeliminaw il-ħsara u jekk bidla fil-forma tal-miżuri hijiex ġustifikata.
(180)
Sabiex tipproteġi ruħha bl-aħjar mod kontra kull assorbiment possibbli tal-miżuri, il-Kummissjoni beħsiebha tibda immedjatament reviżjoni skont l-Artikolu 12(1) tar-Regolament bażiku u tista’ tissoġġetta l-importazzjonijiet tar-reġistrazzjoni skont l-Artikolu 14(5) tar-Regolament bażiku, jekk tingħata evidenza ta’ tali mġiba. Skont l-Artikolu 12(3) tar-Regolament bażiku, l-ammont ta’ dazju impost jista’ jiżdied sad-doppju tal-ammont ta’ dazju impost fil-bidu.
(181)
Il-Kummissjoni se tiddependi, fost l-oħrajn, fuq informazzjoni mis-sorveljanza tal-importazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet doganali nazzjonali, kif ukoll informazzjoni pprovduta mill-Istati Membri skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku.
(182)
Il-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku ma tax opinjoni,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju antidumping definittiv huwa impost fuq ħġieġ solari magħmul minn ħġieġ ċatt ittemprat bil-ġir tas-soda, b’kontenut tal-ħadid ta’ anqas minn 300 ppm, trażmittanza solari ta’ aktar minn 88 % (mkejla skont l-AM1,5 300-2 500 nm), reżistenza għas-sħana sa 250 °C (mkejla skont l-EN 12150), reżistenza għal xokkijiet termali ta’ Δ 150 K (mkejla skont l-EN 12150) u li jkollu saħħa mekkanika ta’ 90 N/mm2 jew aktar (mkejla skont l-EN 1288-3), li attwalment jaqa’ taħt il-kodiċi NM ex 7007 19 80 u li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina. Il-ħġieġ solari miksi (miksi minn naħa waħda jew miż-żewġ naħat) jaqa’ taħt il-kodiċi TARIC 7007198019 u l-ħġieġ solari mhux miksi jaqa’ taħt il-kodiċi TARIC 7007198011.
2. Ir-rati tad-dazju definittiv tal-antidumping applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u prodott mill-kumpaniji elenkati fit-tabella jkunu kif ġej:
Kumpanija
Dazju antidumping
kodiċi TARIC addizzjonali
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Kumpaniji oħra li kkooperaw elenkati fl-Anness I
24,1 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
25,0 %
B999
3. L-applikazzjoni tar-rati individwali tad-dazju antidumping speċifikati gћall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 tkun skont il-preżentazzjoni ta’ fattura kummerċjali valida lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri, li tkun konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness II. Jekk l-ebda tali fattura ma tiġi ppreżentata, japplika d-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
L-ammonti garantiti permezz tad-dazji antidumping proviżorju skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1205/2013 (13) jinġabru definittivament. L-ammonti żgurati li jaqbżu r-rati kombinati tad-dazji antidumping li jinsabu fl-Artikolu 1(2) hawn fuq u tad-dazji kumpensatorji adottati permezz tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 471/2014 (14) jiġu rilaxxati.
Artikolu 3
Meta kull produttur esportatur ġdid fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina jipprovdi biżżejjed evidenza lill-Kummissjoni li:
-
ma jkunx esporta lejn l-Unjoni l-prodott deskritt fl-Artikolu 1(1) waqt il-perjodu tal-investigazzjoni (mill-1 ta’ Jannar 2012 sal-31 ta’ Diċembru 2012),
-
huwa mhuwiex relatat mal-ebda wieħed mill-esportaturi jew produtturi fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina li jkunu soġġetti għall-miżuri imposti minn dan ir-Regolament,
-
huwa jkun attwalment esporta lejn l-Unjoni l-prodott ikkonċernat wara l-perjodu tal-investigazzjoni li fuqu huma bbażati l-miżuri, jew li jkun daħal f’obbligu kuntrattwali irrevokabbli sabiex jesporta kwantità sinifikanti lejn l-Unjoni.
l-artikolu 1(2) jista’ jiġi emendat billi jiżdied il-produttur esportatur ġdid mal-kumpaniji li kkooperaw li mhumiex inklużi fil-kampjun u għaldaqstant jiġi soġġett għar-rata ta’ dazju medja ponderata ta’ 24,1 %.
Artikolu 4
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-13 ta’ Mejju 2014.