ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/529
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se mění rozhodnutí ECB/2004/3 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropské centrální banky (ECB/2015/1)
Rada guvernérů Evropské centrální banky,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 12.3 tohoto statutu,
s ohledem na rozhodnutí ECB/2004/2 ze dne 19. února 2004, kterým se přijímá jednací řád Evropské centrální banky (1), a zejména na článek 23 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 127 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie přijala Rada nařízení (EU) č. 1024/2013 (2), které svěřuje Evropské centrální bance (ECB) zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi, s cílem přispět k bezpečnosti a odolnosti úvěrových institucí a stabilitě finančního systému v rámci Unie a každého členského státu s plným ohledem na jednotu a integritu vnitřního trhu a řádnou péči o tuto jednotu a integritu. Tyto zvláštní úkoly přistupují k úkolu Evropského systému centrálních bank (ESCB), danému čl. 127 odst. 5 Smlouvy, přispívat k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému.
(2)
Rozhodnutí ECB/2004/3 (3) bylo pozměněno rozhodnutím ECB/2011/6 (4) s cílem zajistit ochranu veřejného zájmu, co se týče stability finančního systému v Unii a v členských státech, pokud jde o žádosti o přístup k dokumentům vypracovaným nebo uchovávaných ECB, které se týkají jejích činností, politik nebo rozhodnutí v oblasti finanční stability, včetně dokumentů týkajících se poskytování podpory ze strany ECB Evropské radě pro systémová rizika.
(3)
Při plnění zvláštních úkolů uvedených v prvním bodě odůvodnění bude ECB také vypracovávat a uchovávat dokumenty týkající se obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi. Takové dokumenty budou považovány za dokumenty ECB ve smyslu rozhodnutí ECB/2004/3.
(4)
Je třeba zajistit ochranu veřejného zájmu, pokud jde o politiku Unie či členských států v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi v souvislosti s žádostmi veřejnosti o přístup k dokumentům ECB. Také je třeba zajistit ochranu veřejného zájmu, pokud jde o účel dohledových kontrol.
(5)
V souladu s čl. 23.1 jednacího řádu Evropské centrální banky, přijatého rozhodnutím ECB/2004/2, jsou jednání rozhodovacích orgánů ECB a všech výborů či skupin jimi zřízených, jakož i jednání Rady dohledu, jejího řídícího výboru a všech jejích dočasných dílčích struktur důvěrná, pokud Rada guvernérů nezmocní prezidenta ECB, aby výsledky jejich jednání zveřejnil. Před tím, než učiní takové rozhodnutí ohledně jednání Rady dohledu, jejího řídícího výboru a všech jejích dočasných dílčích struktur, konzultuje prezident předsedu Rady dohledu.
(6)
Příslušné unijní právo, zejména nařízení (EU) Evropského parlamentu a Rady č. 575/2013 (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (6), se vztahuje jak na zveřejňování, tak na důvěrnost informací uchovávaných příslušnými orgány při výkonu obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi.
(7)
Vývoj ekonomik členských států a finančních trhů a jeho dopad na provádění měnové politiky ECB a/nebo na stabilitu finančního systému v Unii nebo v členských státech zvýšil potřebu vzájemné součinnosti mezi ECB a orgány členských států a mezi ECB a Evropskými a mezinárodními institucemi či orgány. Ukázalo se, že je zcela zásadní, aby ECB mohla Evropským orgánům i orgánům členských států předávat relevantní a objektivní informace, a tak co nejefektivněji sloužila veřejnému zájmu při plnění svého mandátu. To by znamenalo, že musí být umožněna také účinná neformální a důvěrná komunikace, která by neměla být narušena možností jejího zveřejnění.
(8)
Konkrétně je ECB povinna postupovat v součinnosti s vnitrostátními orgány a subjekty, orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie, s příslušnými mezinárodními organizacemi, jakož i s příslušnými orgány dohledu a správními orgány třetích zemí ve vztahu k: a) úkolu ESCB podporovat obecné hospodářské politiky Unie podle čl. 127 odst. 1 Smlouvy; b) úkolu ESCB přispívat k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému podle čl. 127 odst. 5 Smlouvy; a c) úkolům, které jsou ECB svěřeny nařízením Rady (EU) č. 1024/2013. Podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 mají ECB i příslušné vnitrostátní orgány konkrétně povinnost v dobré víře spolupracovat a povinnost vyměňovat si informace. ECB spolupracuje také na mezinárodní úrovni, pokud jde o úkoly ESCB. Pro účinnou spolupráci ECB je nezbytné vytvořit a zachovat prostor ke svobodné a konstruktivní výměně názorů a informací mezi výše zmíněnými orgány, institucemi a jinými subjekty. Na tomto základě by ECB měla být oprávněna chránit dokumenty, které jsou vyměňovány v rámci její spolupráce s národními centrálními bankami, vnitrostátními příslušnými orgány, vnitrostátními pověřenými orgány a jinými příslušnými orgány a subjekty.
(9)
Kromě toho je při plnění úkolu ESCB podporovat plynulé fungování platebních systémů důležité chránit ty dokumenty, jejichž zveřejnění by vedlo k porušení veřejného zájmu, pokud jde o spolehlivost a bezpečnost infrastruktur finančních trhů, platebních schémat a poskytovatelů platebních služeb.
(10)
Rozhodnutí ECB/2004/3 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Změny
Rozhodnutí ECB/2004/3 se mění takto:
1.
V článku 3 se doplňují tyto nové definice:
„c)
‚vnitrostátní příslušný orgán‘ a ‚vnitrostátní pověřený orgán‘ mají význam uvedený v nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (7);
d)
„jinými příslušnými orgány a subjekty“ rozumí příslušné vnitrostátní orgány a subjekty, orgány, instituce nebo jiné subjekty Unie, příslušné mezinárodní organizace, příslušné orgány dohledu a správní orgány třetích zemí.
;
2.
V čl. 4 odst. 1 písm. a) se první odrážka nahrazuje tímto:
-
„důvěrnost zasedání rozhodovacích orgánů ECB, Rady dohledu či jiných orgánů zřízených podle nařízení Rady (EU) č. 1024/3013,“
;
3.
V čl. 4 odst. 1 písm. a) se doplňují tyto nové odrážky:
-
„politiku Unie nebo členských států, která se vztahuje k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými a jinými finančními institucemi,
-
účel dohledových kontrol,
-
spolehlivost a bezpečnost infrastruktur finančních trhů, platebních schémat a poskytovatelů platebních služeb.“
;
4.
Čl. 4 odst. 3 se nahrazuje tímto:
„3. Přístup k dokumentu, který ECB vypracovala nebo obdržela pro účely vnitřního použití v rámci jednání a předběžných konzultací uvnitř ECB nebo pro účely výměny názorů mezi ECB a národními centrálními bankami, vnitrostátními příslušnými orgány či vnitrostátními pověřenými orgány, se odepře i po přijetí rozhodnutí, neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění.
Přístup k dokumentům odrážejícím výměnu názorů mezi ECB a jinými příslušnými orgány a subjekty se odepře i po přijetí rozhodnutí, pokud by zpřístupnění takového dokumentu vážně ohrozilo účinnost plnění úkolů ECB, neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění.“
;
5.
V čl. 7 odst. 1 se odkaz na „generálního ředitele pro sekretariát a jazykové služby“ nahrazuje odkazem na „generálního ředitele pro sekretariát“.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 21. ledna 2015.
DEĊIŻJONI (UE) 2015/529 TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW
tal-21 ta' Jannar 2015
li temenda d-Deċiżjoni BĊE/2004/3 dwar l-aċċess pubbliku għal dokumenti tal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE/2015/1)
Il-Kunsill Governattiv tal-Bank Ċentrali Ewropew,
Wara li kkunsidra l-Istatut tas-Sistema Ewropea ta' Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew, u b'mod partikolari l-Artikolu 12.3 tiegħu,
Wara li kkunsidra d-Deċiżjoni BĊE/2004/2 tad-19 ta' Frar 2004 li tadotta r-Regoli tal-Proċedura tal-Bank Ċentrali Ewropew (1), u partikolarment l-Artikolu 23 tagħha,
Billi:
(1)
Skont l-Artikolu 127(6) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, il-Kunsill adotta r-Regolament (UE) Nru 1024/2013 (2) li jikkonferixxi kompiti speċifiċi lill-Bank Ċentrali Ewropew fir-rigward ta' politiki relatati mas-superviżjoni prudenzjali ta' istituzzjonijiet ta' kreditu, sabiex jingħata kontribut għas-sigurtà u s-saħħa finanzjarja tal-istituzzjonijiet ta' kreditu u l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja ġewwa l-Unjoni u kull Stat Membru, b'attenzjoni sħiħa u bid-dmir ta' diliġenza għall- unità u l-integrità tas-suq intern. Dawn il-kompiti speċifiċi jiżdiedu mal-kompitu tas-Sistema Ewropea ta' Banek Ċentrali (SEBĊ), skont l-Artikolu 127(5) tat-Trattat, li tikkontribwixxi għat-tmexxija bla xkiel ta' politiki li jsegwu l-awtoritajiet kompetenti fir-rigward tas-superviżjoni prudenzjali tal-istituzzjonijiet ta' kreditu u l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja.
(2)
Id-Deċiżjoni BĊE/2004/3 (3) ġiet emendata bid-Deċiżjoni BĊE/2011/6 (4) sabiex tiġi żgurata l-protezzjoni tal-interess pubbliku fir-rigward tal-istabbiltà tas-sistema finanzjarja fl-Unjoni u fl-Istati Membri, fir-rigward ta' talbiet għall-aċċess għad-dokumenti tal-BĊE dwar attivitajiet tal-BĊE u politiki jew deċiżjonijiet imħejjija jew meħuda mill-BĊE fil-qasam tal-istabbiltà finanzjarja, inklużi dawk dwar l-għoti ta' appoġġ mill-BĊE lill-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku.
(3)
Fit-twettiq tal-kompiti speċifiċi msemmija fl-ewwel premessa, il-BĊE se jħejji wkoll jew iżomm dokumenti dwar is-superviżjoni prudenzjali tal-istituzzjonijiet ta' kreditu. Dawn id-dokumenti se jikkwalifikaw bħala dokumenti tal-BĊE fit-tifsira tad-Deċiżjoni BĊE/2004/3.
(4)
Hemm bżonn li tiġi żgurata l-protezzjoni tal-interess pubbliku fir-rigward tal-politika tal-Unjoni jew ta' Stat Membru fir-rigward tas-superviżjoni prudenzjali ta' istituzzjonijiet ta' kreditu fil-kuntest ta' talbiet għal aċċess pubbliku għad-dokumenti tal-BĊE. Huwa meħtieġ ukoll li tiġi żgurata l-protezzjoni tal-interess pubbliku fir-rigward tal-iskop tal-ispezzjonijiet superviżorji.
(5)
Skont l-Artikolu 23.1 tar-Regoli ta' Proċedura tal-Bank Ċentrali Ewropew, adottati fid-Deċiżjoni BĊE/2004/2, il-proċedimenti tal-korpi deċiżjonali tal-BĊE, jew kwalunkwe kumitat jew grupp stabbilit minnhom, tal-Bord Superviżorju, tal-Kumitat tat-Tmexxija tiegħu u kull substruttura tiegħu ta' natura temporanja għandhom ikunu kunfidenzjali sakemm il-Kunsill Governattiv ma jawtorizzax lill-President tal-BĊE biex jippubblika l-eżitu tad-deliberazzjonijiet tagħhom. Il-President għandu jikkonsulta lill-President tal-Bord Superviżorju qabel ma' jieħu deċiżjoni fir-rigward tal-proċeduri tal-Bord Superviżorju, il-Kumitat ta' Tmexxija tiegħu u kull waħda mis-substrutturi tiegħu ta' natura temporanja.
(6)
Il-liġi tal-Unjoni applikabbli hija rilevanti kemm għall-iżvelar u l-kunfidenzjalità tal-informazzjoni miżmuma mill-awtoritajiet kompetenti fl-eżerċizzju tas-superviżjoni prudenzjali ta' istituzzjonijiet ta' kreditu, b'mod partikolari r-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) u d-Direttiva 2013/36/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6).
(7)
L-iżviluppi fl-ekonomiji tal-Istati Membri u fis-swieq finanzjarji, u l-impatt tagħhom fuq it-tmexxija tal-politika monetarja tal-BĊE, u/jew fuq l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja fl-Unjoni jew fi Stat Membru, żiedu l-bżonn għal interazzjoni bejn il-BĊE u l-awtoritajiet tal-Istati Membri, u bejn il-BĊE u istituzzjonijiet jew korpi Ewropej u internazzjonali. Irriżulta li huwa ta' importanza kruċjali għall-BĊE li jkun f'pożizzjoni li jwassal messaġġi rilevanti u skjetti lill-awtoritajiet Ewropej u tal-Istati Membri sabiex jaqdi l-interess pubbliku bl-iktar mod effettiv fit-twettiq tal-mandat tiegħu. Dan jista' jfisser li komunikazzjoni informali u kunfidenzjali effettiva għandha tkun possibbli wkoll u ma għandhiex tiġi mminata bil-possibbiltà ta' żvelar.
(8)
B'mod iktar speċifiku, il-BĊE huwa meħtieġ li jinteraġixxi ma' awtoritajiet u korpi nazzjonali, istituzzjonijiet, korpi, uffiċċji u aġenziji tal-Unjoni, organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti, awtoritajiet u amministrazzjonijiet superviżorji ta' pajjiżi terzi, fir-rigward ta': (a) l-appoġġ tas-SEBĊ għall-politiki ekonomiċi ġenerali tal-Unjoni skont l-Artikolu 127(1) tat-Trattat; (b) il-kontribuzzjoni tas-SEBĊ għat-tmexxija bla xkiel ta' politiki segwiti mill-awtoritajiet kompetenti fir-rigward tas-superviżjoni prudenzjali ta' istituzzjonijiet ta' kreditu u l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja, bis-saħħa tal-Artikolu 127(5) tat-Trattat; u (c) il-kompiti mogħtija lill-BĊE mir-Regolament (UE) Nru 1024/2013. B'mod partikolari, skont l-Artikolu 6(2) tar-Regolament (UE) Nru 1024/2013, kemm il-BĊE kif ukoll l-awtoritajiet kompetenti nazzjonali għandhom dmir li jikkooperaw in bona fede u obbligu li jiskambjaw l-informazzjoni. Il-BĊE jikkoopera wkoll fil-livell internazzjonali fejn għandhom x'jaqsmu l-kompiti tal-SEBĊ. Sabiex il-BĊE jikkoopera b'mod effettiv, huwa essenzjali li jipprovdi u jippreżerva “spazju għal riflessjoni” għall-iskambju ta' fehmiet u informazzjoni li jkun liberu u kostruttiv bejn l-awtoritajiet, l-istituzzjonijiet u korpi oħrajn imsemmijin iktar 'il fuq. Fuq din il-bażi, il-BĊE għandu jkun intitolat li jipproteġi dokumenti skambjati bħala parti mill-kooperazzjoni tiegħu ma' banek ċentrali nazzjonali, awtoritajiet kompetenti nazzjonali, awtoritajiet nazzjonali nominati u awtoritajiet u korpi relevanti oħrajn.
(9)
Barra minn hekk, fit-twettiq tal-kompitu tas-SEBĊ li tippromwovi l-operazzjoni bla xkiel tas-sistemi ta' ħlas, huwa importanti li jiġu protetti dokumenti li l-iżvelar tagħhom jimmina l-interess pubbliku fir-rigward tas-saħħa finanzjarja u s-sigurtà tal-infrastrutturi tas-suq finanzjarju, l-iskemi ta' ħlas u l-fornituri tas-servizzi ta' ħlas.
(10)
Għaldaqstant, id-Deċiżjoni BĊE/2004/3 għandha tiġi emendata f'dan is-sens,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Emendi
Id-Deċizjoni BĊE/2004/3 hija emendata kif ġej:
1.
fl-Artikolu 3, qegħdin jiżdiedu d-definizzjonijiet li ġejjin:
“(c)
‘awtortità kompetenti nazzjonali’ (NCA) u ‘awtorità nazzjonali nominata’ (NDA) għandhom l-istess tifsira li jagħtihom ir-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 1024/2013 (*);
(d)
‘awtoritajiet u korpi rilevanti oħrajn’ tfisser awtoritajiet u korpi rilevanti nazzjonali, istituzzjonijiet, korpi, uffiċċji u aġenziji tal-Unjoni, organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti, awtoritajiet u amministrazzjonijiet superviżorji ta' pajjiżi terzi.
(*) Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 1024/2013 tal-15 ta' Ottubru 2013 li jikkonferixxi kompiti speċifiċi lill-Bank Ċentrali Ewropew fir-rigward ta' politiki relatati mas-superviżjoni prudenzjali ta' istituzzjonijiet ta' kreditu (ĠU L 287, 29.10.2013, p. 63).”" 						
;
2.
fl-Artikolu 4(1)(a), l-ewwel inċiż huwa sostitwit b'dan li ġej:
-
“il-kunfidenzjalità tal-proċedimenti tal-korpi li jieħdu d-deċiżjonijiet tal-BĊE, tal-Bord Superviżorju jew korpi oħrajn stabbiliti skont ir-Regolament (UE) Nru 1024/2013,”
;
3.
fl-Artikolu 4(1)(a), qegħdin jiżdiedu l-inċiżi li ġejjin:
-
“il-politika tal-Unjoni jew ta' Stat Membru fir-rigward tas-superviżjoni prudenzjali ta' istituzzjonijiet ta' kreditu u istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn,
-
l-iskop tal-ispezzjonijiet superviżorji,
-
is-sodezza u s-sigurtà tal-infrastrutturi tas-suq finanzarju, l-iskemi ta' ħlas jew fornituri ta' servizzi ta' ħlas.”
;
4.
L-Artikolu 4(3) huwa ssostitwit b'dan li ġej:
“3. L-aċċess għal dokument abbozzat jew irċevut mill-BĊE għal użu intern bħala parti mid-deliberazzjonijiet u l-konsultazzjonijiet preliminari fi ħdan il-BĊE, jew għall-iskambju ta' fehmiet bejn il-BĊE u l-BĊNi, NCA jew NDA għandu jkun miċħud anki wara li d-deċiżjoni tkun ittieħdet, ħlief jekk ikun hemm interess pubbliku superjuri fl-iżvelar.
L-aċċess għad-dokumenti li jirriflettu skambji ta' fehmiet bejn il-BĊE u awtoritajiet u korpi rilevanti oħrajn għandu jiġi miċħud anki wara li d-deċiżjoni tkun ittieħdet, jekk l-iżvelar tad-dokument jimmina serjament l-effettività tal-BĊE fit-twettiq tal-kompiti tiegħu, ħlief jekk ikun hemm interess pubbliku superjuri fl-iżvelar.”
;
5.
Fl-Artikolu 7(1), ir-referenza għal “Direttur Ġenerali tas-Segretarjat u tas-Servizzi tal-Lingwa” tinbidel b'“Direttur Ġenerali tas-Segretarjat”.
Artikolu 2
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Frankfurt am Main, il-21 ta' Jannar 2015.