NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2015/63
ze dne 21. října 2014,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU, pokud jde o příspěvky předem do mechanismů financování k řešení krizí
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 103 odst. 7 a 8 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2014/59/EU vyžaduje, aby členské státy zavedly mechanismy financování k řešení krizí, aby orgány příslušné k řešení krize mohly účinně uplatňovat nástroje a pravomoci k řešení krize. Tyto mechanismy financování k řešení krizí by měly mít k dispozici odpovídající finanční zdroje, které by umožnily účinné fungování rámce pro řešení krizí, a proto by měly být oprávněny vybírat od institucí povolených na jejich území, včetně poboček v Unii (dále jen „instituce“) příspěvky předem.
(2)
Členské státy jsou povinny vybírat příspěvky předem do mechanismů financování k řešení krizí nejen od institucí, ale podle čl. 103 odst. 1 uvedené směrnice též od poboček v Unii. Pravomoc Komise přijímat akty v přenesené pravomoci podle čl. 103 odst. 7 a 8 uvedené směrnice se vztahuje i na pobočky v Unii. Avšak vzhledem k tomu, že v souladu s článkem 47 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (2) spadají požadavky obezřetnosti pro pobočky úvěrových institucí třetích zemí a zacházení s těmito pobočkami z hlediska dohledu do odpovědnosti členských států, není u mnohých parametrů pro úpravu podle rizikového profilu stanovených v tomto nařízení v přenesené pravomoci vhodné, aby se přímo vztahovaly na pobočky v Unii. Proto, ačkoli pobočky v Unii nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení, mohou být předmětem zvláštního režimu, který Komise vypracuje v příštím aktu v přenesené pravomoci.
(3)
Podle článků 6, 15, 16, 95 a 96 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) nepodléhají určité investiční podniky s povolením provozovat pouze omezené služby a činnosti jistým kapitálovým požadavkům a požadavkům na likviditu nebo od nich mohou být osvobozeny. V důsledku toho by se na ně mnohé parametry, které je třeba stanovit pro úpravu podle rizikového profilu, nevztahovaly. Protože členské státy podléhají podle čl. 103 odst. 1 směrnice 2014/59/EU povinnosti vybírat od těchto investičních podniků příspěvky předem, je vhodné ponechat pravomoc zavést úpravu příspěvků podle rizikového profilu členským státům, aby tyto podniky nebyly neúměrně zatěžovány. Uvedené investiční podniky by proto neměly spadat do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(4)
Podle čl. 102 odst. 1 směrnice 2014/59/EU by členské státy měly v období od vstupu uvedené směrnice v platnost do 31. prosince 2024 zajistit, aby finanční prostředky v jejich mechanismech financování dosáhly výše nejméně 1 % hodnoty pojištěných vkladů všech institucí povolených na jejich území. Během tohoto období by příspěvky do mechanismů financování měly být co nejrovnoměrněji rozloženy v čase, dokud nebude dosaženo cílové úrovně, přičemž se zohlední fáze hospodářského cyklu a dopad, který mohou mít procyklické příspěvky na finanční pozici přispívajících institucí.
(5)
Ustanovení čl. 103 odst. 1 směrnice 2014/59/EU vyžaduje, aby za účelem dosažení cílové úrovně uvedené v článku 102 byly příspěvky vybírány nejméně jednou ročně. Podle čl. 103 odst. 2 směrnice 2014/59/EU byroční příspěvek měl odrážet velikost instituce, neboť by se měl zakládat na pevné částce stanovené na základě závazků dané instituce („základní roční příspěvek“); zadruhé odráží úroveň rizika příslušných činností instituce, neboť základní roční příspěvek by měl být uzpůsoben v poměru k rizikovému profilu dané instituce („dodatečná úprava podle rizikového profilu“). Velikost instituce je prvním ukazatelem rizika, které instituce představuje. Čím větší instituce je, tím je pravděpodobnější, že orgán příslušný k řešení krize by v případě problémů měl za to, že je ve veřejném zájmu, aby její krizi řešil a k zajištění účinného uplatňování nástrojů k řešení krize použil mechanismus financování.
(6)
K vyjasnění toho, jak by orgány příslušné k řešení krize měly upravit příspěvky v poměru k rizikovému profilu institucí, je nutné určit soubory ukazatelů rizik a jednotlivé ukazatele rizik, které by se měly ke stanovení rizikového profilu institucí použít, mechanismus pro použití úpravy základního ročního příspěvku podle rizikového profilu a základní roční příspěvek jako výchozí bod pro úpravu podle rizikového profilu. Zmíněné prvky, jež by měly doplnit kritéria rizik stanovená v čl. 103 odst. 7 směrnice 2014/59/EU, by měly být zavedeny tak, aby se zabránilo nejednotnému přístupu členských států k výpočtu příspěvků do jejich příslušných mechanismů financování k řešení krizí, a tím se zachovaly rovné podmínky mezi členskými státy a silný vnitřní trh. To umožní, aby příspěvky placené institucemi do mechanismů financování k řešení krizí byly pro jednotlivé druhy bank srovnatelné a předvídatelné, což je důležitou součástí rovných podmínek na vnitřním trhu.
(7)
V čl. 5 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 (4) se stanoví, že výbor pro řešení krizí (dále jen „výbor“) zřízený podle čl. 42 odst. 1 uvedeného nařízení se považuje pro účely uvedeného nařízení a směrnice 2014/59/EU za relevantní vnitrostátní orgán příslušný k řešení krize, pokud tento výbor plní úkoly a vykonává pravomoci, které má podle uvedené směrnice plnit nebo vykonávat vnitrostátní orgán příslušný k řešení krize. Vzhledem k tomu, že čl. 70 odst. 7 nařízení (EU) č. 806/2014 zmocňuje výbor, aby vypočítal příspěvky institucí do Jednotného fondu pro řešení krizí, který by od 1. ledna 2016 nahradil mechanismy financování členských států zúčastněných v jednotném mechanismu pro řešení krizí použitím tohoto nařízení založeného na čl. 103 odst. 7 směrnice 2014/59/EU, pojem orgánu příslušného k řešení krize pro účely tohoto nařízení by měl zahrnovat také tento výbor.
(8)
Výpočet příspěvků na individuální úrovni by vedl v případě skupin při určování základního ročního příspěvku jednotlivých subjektů skupiny k dvojímu započtení některých závazků, protože závazky související s dohodami, jež subjekty téže skupiny uzavřely mezi sebou, by byly součástí celkových závazků, které se berou v úvahu ke stanovení základního ročního příspěvku každého subjektu skupiny. Proto by v případě skupin mělo být stanovení základního ročního příspěvku dále specifikováno, aby se zohlednila vzájemná propojenost subjektů skupiny a předešlo se dvojímu započtení expozic uvnitř skupiny. V zájmu zajištění rovných podmínek mezi subjekty, jež jsou členy jedné skupiny, a institucí, jež jsou členy téhož institucionálního systému ochrany (IPS) nebo jsou trvale přidruženy k témuž ústřednímu subjektu, by se mělo na tyto instituce vztahovat stejné zacházení.
(9)
Pro účely výpočtu základního ročního příspěvku subjektu skupiny by se do celkových závazků, které se berou v úvahu, neměly zahrnout závazky plynoucí ze smlouvy, jež daný subjekt skupiny uzavřel s jiným subjektem, jenž je členem téže skupiny. Vyloučení těchto závazků by však mělo být možné pouze, je-li každý subjekt skupiny usazen v Unii, je zahrnut v téže konsolidaci v plném rozsahu, podléhá odpovídajícím centralizovaným postupům hodnocení, měření a kontroly rizika a neexistují-li současné či předvídatelné podstatné věcné či právní překážky bránící okamžitému splacení dotčených závazků, jakmile nabudou splatnosti. Tím by se mělo zabránit tomu, aby závazky byly vyloučeny ze základu pro výpočet příspěvků v případě, že neexistují záruky, že úvěrové expozice uvnitř skupiny by byly pokryty, jestliže se finanční situace skupiny zhorší. Navíc, aby se zabránilo tomu, že vyloučením závazků uvnitř skupiny se poskytne výhoda subjektům skupiny, které na ně mají nárok, nemělo by vyloučení těchto závazků dotčeným institucím umožnit, aby využívaly systému zjednodušených příspěvků určeného pro malé instituce, i kdyby po vyloučení závazků uvnitř skupiny daná instituce podmínky pro zjednodušený systém splňovala. V zájmu zajištění rovných podmínek mezi subjekty, jež jsou členy jedné skupiny, a institucí, jež jsou členy téhož institucionálního systému ochrany (IPS) nebo jsou trvale přidruženy k témuž ústřednímu subjektu, by se na tyto instituce mělo vztahovat stejné zacházení.
(10)
Odchylně od pravidla, že výpočet příspěvků by se měl provádět na individuálním základě, v případě ústředního subjektu s přidruženými institucemi, které jsou zcela nebo částečně osvobozeny od obezřetnostních požadavků na základě vnitrostátního práva v souladu s článkem 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, by se pravidla o příspěvcích předem měla uplatnit jen na ústřední subjekt a přidružené úvěrové instituce jako celek na konsolidovaném základě, protože platební schopnost a likvidita ústředního subjektu a všech přidružených institucí se sleduje jako celek na základě konsolidované účetní závěrky těchto institucí.
(11)
Stanovení základního ročního příspěvku by se mělo rovněž dále specifikovat v případě infrastruktur finančního trhu. Některé infrastruktury finančního trhu, například ústřední protistrany nebo centrální depozitáře cenných papírů, jsou rovněž povoleny jako úvěrové instituce. Zejména některé centrální depozitáře cenných papírů poskytují služby bankovního typu, které jsou doplňkové k jejich činnosti v roli infrastruktury trhu. Centrální depozitáře cenných papírů na rozdíl od úvěrových institucí nedrží pojištěné vklady, ale většinou vnitrodenní nebo jednodenní vklady, které pocházejí z vypořádání operací s cennými papíry, jež depozitáře zajišťují pro finanční instituce nebo centrální banky. Výsledkem těchto operací zpravidla nejsou peněžní zůstatky, které by se mohly připodobnit finančním prostředkům získaným za účelem provádění bankovních činností. Protože služby bankovního typu prováděné infrastrukturami finančního trhu jsou doplňkové k jejich hlavním činnostem clearingu a vypořádání, pro něž tyto subjekty podléhají přísným obezřetnostním požadavkům podle nařízení (EU) č. 648/2012 (5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014 (6), jakož i podle příslušných ustanovení nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2013/36/EU, a protože z obchodního modelu infrastruktur finančního trhu nevyplývají rizika srovnatelná s riziky úvěrových institucí, měly by se při stanovení objemu jejich celkových závazků pro účely výpočtu jejich základního ročního příspěvku brát v úvahu pouze závazky související s jejich činnostmi bankovního typu.
(12)
Účetnictví derivátů není v Unii harmonizováno ve vztahu k jednotlivým účtům a to by mohlo mít dopad na objem závazků, které se berou v úvahu pro výpočet příspěvků každé banky. Metodika pákového poměru uvedená v čl. 429 odst. 6 a 7 nařízení (EU) č. 575/2013 se vztahuje na všechny banky a zajišťuje, že tatáž derivátová smlouva, a zejména vzájemné započtení (netting) derivátových smluv, se bude brát v úvahu stejným způsobem bez ohledu na účetní rámec, kterému daná banka podléhá. Proto, aby se při určování základního ročního příspěvku zajistilo harmonizované zacházení s deriváty, které umožní srovnatelnost jejich oceňování mezi institucemi a rovné podmínky v celé Unii, by se hodnota derivátů měla určovat v souladu s čl. 429 odst. 6 a 7 nařízení (EU) č. 575/2013. Aby však byla zajištěna předvídatelnost oceňování derivátů podle nařízení (EU) č. 575/2013, mělo by být stanoveno, že takové oceňování nesmí vyústit v hodnotu, která je nižší než 75 % hodnoty dotčených derivátů určené podle příslušného účetního rámce.
(13)
Některé úvěrové instituce jsou bankami poskytujícími podporu, jejichž účelem je prosazovat cíle veřejné politiky ústřední nebo regionální vlády členského státu či místního orgánu především poskytováním podpůrných úvěrů na nesoutěžním, neziskovém základě. Úvěry, které tyto instituce poskytují, jsou přímo či nepřímo částečně zaručeny ústřední nebo regionální vládou nebo místním orgánem. Podpůrné úvěry jsou poskytovány na nesoutěžním, neziskovém základě za účelem podpory cílů veřejné politiky Unie nebo ústřední nebo regionální vlády členského státu. Podpůrné úvěry jsou někdy poskytovány prostřednictvím jiné instituce jakožto zprostředkovatele (průchozí úvěry). V takových případech obdrží zprostředkovatelská úvěrová instituce podpůrné úvěry od mezinárodní rozvojové banky nebo subjektu veřejného sektoru a poskytne je jiným úvěrovým institucím, které by je poskytly konečným zákazníkům. Protože zprostředkovatelské úvěrové instituce předávají likviditu těchto úvěrů od původní banky poskytující podporu instituci poskytující úvěr nebo jiné zprostředkovatelské instituci, tyto závazky by neměly být zahrnuty do celkových závazků, které se pro účely výpočtu základního ročního příspěvku mají vzít v úvahu.
(14)
Ustanovení čl. 103 odst. 1 směrnice 2014/59/EU vyžaduje, aby do mechanismů financování k řešení krizí přispívaly všechny instituce. Je však třeba nalézt úměrnou a spravedlivou rovnováhu mezi povinností určité instituce přispívat do mechanismu financování k řešení krizí a její velikostí, rizikovým profilem, rozsahem a složitostí jejích činností, jejím propojením s ostatními institucemi nebo finančním systémem obecně, dopadem jejího selhání na finanční trhy, na ostatní instituce, na podmínky financování nebo na širší ekonomiku, tedy pravděpodobností, že u instituce bude zahájen proces řešení krize a že k tomu bude použit mechanismus financování. Orgány příslušné k řešení krize tyto prvky zohlední v souladu s článkem 4 směrnice 2014/59/EU při rozhodování, zda by určitá instituce měla požívat zjednodušených povinností ohledně požadavků navypracování ozdravných plánů a plánů řešení krize. Při posuzování správné rovnováhy mezi dodržováním požadavků stanovených ve směrnici 2014/59/EU a zvláštnostmi rozličných institucí podléhajících směrnici by též měla být zohledněna administrativní zátěž, která pro určité instituce a orgány příslušné k řešení krize z výpočtu ročních příspěvků vyplývá.
(15)
Malé instituce většinou nemají vysoce rizikový profil, ve srovnání s velkými institucemi jsou méně rizikové pro systém a v mnoha případech je dopad jejich selhání na širší ekonomiku menší než dopad velkých institucí. Zároveň však nelze potenciální dopad selhání malých institucí na finanční stabilitu zcela vyloučit, neboť i malé instituce mohou vytvořit systémové riziko v důsledku své úlohy v širším bankovním systému, kumulativním účinkům svých sítí nebo mohou krizi rozšířit tím, že způsobí ztrátu důvěry v bankovní systém.
(16)
S ohledem na to, že malé instituce ve většině případů nepředstavují systémové riziko a že je méně pravděpodobné, že u nich bude zahájen postup řešení krize, což ve srovnání s velkými institucemi snižuje pravděpodobnost, že budou využívat mechanismy financování k řešení krizí, měla by být metodika pro výpočet jejich ročních příspěvků do mechanismů financování k řešení krizí zjednodušena. Roční příspěvek malých institucí by měl sestávat z jednorázové částky, která se zakládá pouze na jejich základním ročním příspěvku úměrnému jejich velikosti. Taková metodika by měla umožnit poměrný systém ročních příspěvků, jelikož při určování ročních příspěvků každé instituce musí orgán příslušný k řešení krize dodržet roční cílovou úroveň mechanismu financování. Jednorázová částka tedy odráží skutečnost, že malé instituce jsou v mnoha případech méně rizikové, a umožňuje větší úpravu příspěvků velkých institucí, které jsou pro systém obecně významnější, v poměru k jejich rizikovému profilu.
(17)
K určení, které instituce se považují za malé, by se měly použít dva prahy, přičemž první práh založený na celkových závazcích (bez započtení kapitálu), od nichž jsou odečteny pojištěné vklady, by měl být nejvýše 300 milionů EUR a druhý práh založený na celkových závazcích by neměl být vyšší než 1 miliarda EUR. Druhý práh by měl zamezit větším institucím, které splňují první práh související s celkovými závazky, aby mohly těžit ze zjednodušeného systému.
(18)
V kategorii malých institucí by se mělo dále rozlišovat, protože některé jsou velmi malé, zatímco jiné se blíží maximálním prahům, které jim umožňují využívat zjednodušeného systému. Pokud by byla stanovena pouze jedna jednorázová částka, roční příspěvky velmi malých institucí by byly nepřiměřeně vysoké oproti příspěvkům malých institucí, které se blíží maximálním prahům. Současně je třeba zabránit tomu, aby zjednodušený systém způsobil nepoměrné rozdíly v ročních příspěvcích mezi největšími z malých institucí a institucemi, které nesplňují podmínky pro zjednodušený systém, neboť se nacházejí těsně nad prahy. K zabránění těmto nechtěným účinkům by proto bylo vhodné zavést systém několika kategorií malých institucí, jejichž roční příspěvky by byly stanoveny jako různě vysoké jednorázové částky. Tím by se umožnilo odstupňovat příspěvky ve zjednodušeném systému a mezi nejvyšší jednorázovou částkou a nejnižším příspěvkem vypočítaným podle metody, podle níž se základní roční příspěvek upravuje v závislosti na rizikovém profilu instituce.
(19)
Určí-li orgán příslušný k řešení krize, že malá instituce má obzvláště vysoký rizikový profil, měl by mít tento orgán možnost rozhodnout, že dotčená instituce by již neměla požívat zjednodušeného systému, ale její příspěvek by se měl místo toho vypočítat podle metody, podle níž se základní roční příspěvek upraví podle faktorů rizika jiných než velikost instituce.
(20)
Instituce uvedené v čl. 45 odst. 3 směrnice 2014/59/EU nebudou rekapitalizovány s použitím mechanismů financování k řešení krizí v souladu s články 44 a 101 směrnice 2014/59/EU, protože budou zlikvidovány ve vnitrostátním úpadkovém řízení nebo jiném postupu prováděném v souladu s článkem 38, 40 nebo 42 směrnice 2014/59/EU a ukončí svou činnost. Tato řízení zajistí, aby věřitelé těchto institucí, včetně případných držitelů krytých dluhopisů, nesli ztráty způsobem, který dosahuje účelu řešení krize. Jejich příspěvky do mechanismů financování k řešení krizí by proto měly tyto zvláštnosti odrážet. Mechanismy financování k řešení krizí by však mohly být využity pro ostatní účely uvedené v článku 101 směrnice 2014/59/EU. V případě, že taková instituce použije mechanismus financování k řešení krizí pro některý z těchto účelů, orgán příslušný k řešení krize by měl mít možnost porovnat rizikový profil všech ostatních institucí, na něž se vztahuje čl. 45 odst. 3 směrnice 2014/59/EU, s profilem instituce, která využila mechanismu financování k řešení krizí, a použít metodiku stanovenou v tomto aktu v přenesené pravomoci na ty instituce, jež mají podobný nebo vyšší rizikový profil nežinstituce, které využily mechanismu financování k řešení krizí. Je vhodné sestavit seznam prvků, které by orgán příslušný k řešení krize měl při porovnávání rizikových profilů vzít v úvahu.
(21)
Aby se orgánům členských států příslušných k řešení krize umožnil harmonizovaný výklad kritérií stanovených v čl. 103 odst. 7 směrnice 2014/59/EU, takže určování ukazatele rizik institucí pro účely výpočtu jednotlivých příspěvků do mechanismů financování k řešení krizí se bude provádět v celé Unii podobným způsobem, mělo by být poskytnuto několik souborů ukazatelů rizik a odpovídající ukazatele pro každý soubor, jež mají orgány příslušné k řešení krize při posuzování rizikového profilu institucí vzít v úvahu. K zajištění soudržnosti s postupy dohledu by ukazatele rizik měly sestávat ze současných regulačních kritérií, která jsou již dostupná nebo se právě stanovují.
(22)
Stanoví-li příslušné právní předpisy výjimky, jež instituce osvobozují od stanovování některých ukazatelů rizik na úrovni instituce, a případně za předpokladu, že příslušné orgány použití takových výjimek povolí, měly by orgány příslušné k řešení krize posoudit dotčené ukazatele na konsolidované, případně subkonsolidované úrovni, aby dosáhly souladu s postupy dohledu a zajistily, že skupiny, jež tyto výjimky využívají, nejsou nepřiměřeně penalizovány.
(23)
Aby se orgánům příslušným k řešení krize umožnil konzistentní přístup, pokud jde o význam souborů ukazatelů rizik a jednotlivých ukazatelů, jež by měly pro účely určení rizikového profilu institucí vzít v úvahu, mělo by toto nařízení rovněž stanovit relativní váhu každého souboru ukazatelů rizik i jednotlivých ukazatelů. Je však důležité, aby orgánům příslušným k řešení krize byla udělena dostatečná flexibilita při posuzování rizikového profilu institucí, aby mohly přizpůsobit uplatňování souborů ukazatelů rizik a jednotlivých ukazatelů podle zvláštností každé instituce. Jelikož toho nelze dosáhnout výhradně poskytnutím rozmezí pro posuzování rizikového profilu, ale vyžaduje to jistý stupeň volnosti v rozhodování o významu určitých ukazatelů rizik v jednotlivých případech, měla by být váha některých ukazatelů rizik pouze orientační, nebo by pro ně mělo být stanoveno rozmezí, aby orgány příslušné k řešení krize mohly rozhodnout o důležitosti dotčených ukazatelů v daném případě.
(24)
Při rozhodování o významu různých ukazatelů odpovídajících jistému souboru ukazatelů by se měla v rámci souboru použít agregace určením aritmetického váženého průměru jednotlivých ukazatelů. Pokud jde o výpočet konečného složeného ukazatele rizik odpovídajícího jednotlivé instituci, aby nedocházelo ke kompenzaci mezi soubory tak, že instituce, která má poměrně dobré výsledky v několika souborech a velmi špatný výsledek jednom dalším souboru, by podle aritmetického průměru všech souborů obecně získala středně dobré hodnocení, měl by se takový výpočet zakládat na váženém geometrickém průměru jednotlivých souborů.
(25)
Rozmezí pro posuzování stupně rizika, jež instituce představuje, by mělo být takové, aby umožnilo dostatečné přizpůsobení rizikového profilu institucí podle různých souborů ukazatelů rizik a jednotlivých ukazatelů stanovených v tomto nařízení, a zároveň by mělo poskytovat dostatek jistoty a předvídatelnosti ohledně ročních částek, kterými by instituce měly podle směrnice 2014/59/EU a tohoto nařízení přispívat.
(26)
K zajištění toho, že příspěvky budou řádně placeny, je nutné upřesnit podmínky a způsoby platby. Zejména pro příspěvky, jež nejsou placeny v hotovosti, ale prostřednictvím neodvolatelných platebních příslibů podle článku 103 směrnice 2014/59/EU, je nezbytné upřesnit podíl neodvolatelných platebních příslibů, který může každá instituce použít, a druh zajištění, který je pro krytí těchto neodvolatelných platebních příslibů přijatelný, aby se orgánu příslušnému k řešení krize umožnilo při realizaci neodvolatelného platebního příslibu zajistit skutečnou platbu, narazí-li orgán příslušný k řešení krize při realizaci neodvolatelného platebního příslibu na obtíže. K zajištění toho, že roční příspěvky budou řádně placeny, je nutné udělit orgánům příslušným k řešení krize zvláštní pravomoc ukládat správní sankce a jiná správní opatření institucím, které nedodržují požadavky stanovené v tomto nařízení ohledně výpočtu a úpravy příspěvků, například za nedodržení povinnosti poskytovat informace požadované orgánem příslušným pro řešení krize. Orgán příslušný k řešení krize by rovněž měl mít pravomoc uložit instituci penále, zaplatí-li dotčená instituce splatný roční příspěvek pouze z části, nezaplatí-li ho vůbec nebo nesplní-li požadavky stanovené v oznámení, které orgán příslušný k řešení krize učinil. Kromě toho je nezbytné stanovit zvláštní povinnosti týkající se sdílení informací mezi příslušnými orgány a orgány příslušnými k řešení krize.
(27)
K zajištění toho, aby úprava příspěvku podle rizikového profilu odrážela vývoj v bankovním sektoru, a tím neustále splňovala požadavky směrnice 2014/59/EU, Komise na základě zkušeností s jejím prováděním přezkoumá úpravu příspěvku podle rizikového profilu pro účely výpočtu ročních příspěvků, a zejména přiměřenost multiplikátoru úpravy podle rizikového profilu stanoveného v tomto nařízení a potřebu možného zvýšení horního limitu multiplikátoru úpravy do 1. června 2016.
(28)
Protože podle čl. 130 odst. 1 směrnice 2014/59/EU se povinnost členských států vybírat roční příspěvky od institucí povolených na jejich území použije od 1. ledna 2015, toto nařízení by se mělo použít od 1. ledna 2015,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ODDÍL 1
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla, kterými se upřesňují:
a)
metodika výpočtu příspěvků, jež mají instituce zaplatit do mechanismů financování k řešení krizí, a metodika úpravy podle rizikového profilu institucí;
b)
povinnosti institucí týkající se jednak informací, jež mají poskytnout pro účely výpočtu příspěvků, a jednak placení příspěvků do mechanismů financování k řešení krizí;
c)
opatření zajišťující, že orgány příslušné k řešení krize ověřují, že příspěvky byly zaplaceny správně.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na instituce uvedené v čl. 103 odst. 1 směrnice 2014/59/EU a definované v čl. 2 odst. 1 bodu 23. Rovněž se vztahuje na ústřední subjekt a jeho přidružené instituce na konsolidovaném základě, jsou-li přidružené instituce zcela nebo zčásti osvobozeny od obezřetnostních požadavků na základě vnitrostátního práva v souladu s článkem 10 nařízení (EU) č. 575/2013.
2. Odkazuje-li se v tomto nařízení na skupinu, měl by být v tomto pojmu zahrnut také ústřední subjekt a všechny úvěrové instituce trvale přidružené k ústřednímu subjektu uvedené v článku 10 nařízení (EU) č. 575/2013 a jejich dceřiné podniky.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice obsažené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU (7) a směrnici 2014/59/EU. Pro účely tohoto nařízení se dále použijí tyto definice:
1)
„institucemi“ se rozumějí úvěrové instituce definované v čl. 2 odst. 1 bodě 2 směrnice 2014/59/EU nebo investiční podniky definované v bodě 2 tohoto článku i ústřední subjekt a všechny úvěrové instituce trvale přidružené k ústřednímu subjektu v souladu s článkem 10 nařízení (EU) č. 575/2013 jako celek na konsolidovaném základě, jsou-li splněny podmínky stanovené v čl. 2 odst. 1;
2)
„investičními podniky“ se rozumějí investiční podniky definované v čl. 2 odst. 1 bodě 3 směrnice 2014/59/EU, s výjimkou investičních podniků vyhovujících definici uvedené v čl. 96 odst. 1 písm. a) nebo b) nařízení (EU) č. 575/2013 nebo investičních podniků, které vykonávají činnost 8 uvedenou v oddílu A přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (8), ale nevykonávají činnosti 3 nebo 6 uvedené v oddílu A přílohy I dané směrnice;
3)
„roční cílovou úrovní“ se rozumí celková hodnota ročních příspěvků, které orgán příslušný k řešení krize stanoví pro každé příspěvkové období s cílem dosáhnout cílové úrovně uvedené v čl. 102 odst. 1 směrnice 2014/59/EU;
4)
„mechanismem financování“ se rozumí mechanismus k zajištění účinného používání nástrojů a pravomocí k řešení krize orgánem příslušným k řešení krize v souladu s čl. 100 odst. 1 směrnice 2014/59/EU;
5)
„ročním příspěvkem“ se rozumí částka uvedená v článku 103 směrnice 2014/59/EU, kterou orgán příslušný k řešení krize vybírá za příslušné příspěvkové období pro vnitrostátní mechanismus financování od každé instituce uvedené v článku 2 tohoto nařízení;
6)
„příspěvkovým obdobím“ se rozumí kalendářní rok;
7)
„orgánem příslušným k řešení krize“ se rozumí orgán uvedený v čl. 2 odst. 1 bodě 18 směrnice 2014/59/EU nebo jakýkoli jiný příslušný orgán jmenovaný členskými státy pro účely čl. 100 odst. 2 a 6 směrnice 2014/59/EU;
8)
„příslušným orgánem“ se rozumí příslušný orgán definovaný v čl. 4 odst. 1 bodě 40 nařízení (EU) č. 575/2013;
9)
„systémy pojištění vkladů“ se rozumějí systémy uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. a), b) nebo c) směrnice 2014/49/EU;
10)
„pojištěnými vklady“ se rozumějí vklady uvedené v čl. 6 odst. 1 směrnice 2014/49/EU, bez dočasných vysokých zůstatků, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 2 dané směrnice;
11)
„celkovými závazky“ se rozumějí celkové závazky definované v oddíle 3 směrnice Rady 86/635/EHS (9) nebo definované v souladu s mezinárodními standardy účetního výkaznictví uvedenými v nařízení Evropskéhoa parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (10);
12)
„celkovými aktivy“ se rozumějí celková aktiva definovaná v oddíle 3 směrnice 86/635/ES nebo definovaná v souladu s mezinárodními standardy účetního výkaznictví uvedenými v nařízení (ES) č. 1606/2002;
13)
„celkovou rizikovou expozicí“ se rozumí celková hodnota rizikové expozice definovaná v čl. 92 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013;
14)
„poměrem kmenového kapitálu tier 1“ se rozumí poměr uvedený v čl. 92 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013;
15)
„minimálním požadavkem na kapitál a způsobilé závazky“ se rozumí minimální požadavek definovaný v čl. 45 odst. 1 směrnice 2014/59/EU;
16)
„kapitálem“ se rozumí kapitál definovaný v čl. 4 odst. 1 bodě 118 nařízení (EU) č. 575/2013;
17)
„způsobilými závazky“ se rozumějí závazky a kapitálové nástroje definované v čl. 2 odst. 1 bodě 71 směrnice 2014/59/EU;
18)
„pákovým poměrem“ se rozumí pákový poměr definovaný v článku 429 nařízení (EU) č. 575/2013;
19)
„ukazatelem krytí likvidity“ se rozumí ukazatel krytí likvidity definovaný v článku 412 nařízení (EU) č. 575/2013 a dále upřesněný v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/61 (11);
20)
„ukazatelem čistého stabilního financování“ se rozumí ukazatel čistého stabilního financování vykázaný v souladu s článkem 415 nařízení (EU) č. 575/2013;
21)
„ústřední protistranou“ se rozumí právnická osoba definovaná v čl. 2 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012;
22)
„deriváty“ se rozumějí deriváty podle přílohy II nařízení (EU) č. 575/2013;
23)
„centrálním depozitářem cenných papírů“ se rozumí právnická osoba definovaná v čl. 2 odst. 1 bodě 1 a článku 54 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014 (12);
24)
„vypořádáním“ se rozumí dokončení transakce s cennými papíry definované v čl. 2 odst. 1 bodě 2 nařízení (EU) č. 909/2014;
25)
„clearingem“ se rozumí proces určení pozic definovaný v čl. 2 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012;
26)
„infrastrukturou finančního trhu“ se pro účely tohoto nařízení rozumí ústřední protistrana podle bodu 21 tohoto článku nebo centrální depozitář cenných papírů podle bodu 23 tohoto článku, které jsou povoleny jako instituce v souladu s článkem 8 směrnice 2013/36/EU;
27)
„podpůrnou bankou“ se rozumí jakýkoli podnik nebo subjekt zřízený členským státem, ať už ústřední nebo regionální vládou, který na nekonkurenční a neziskové bázi poskytuje podpůrné úvěry za účelem prosazování cílů veřejné politiky této vlády, za předpokladu, že tato vláda má povinnost chránit hospodářskou základnu tohoto podniku nebo subjektu a zachovávat jeho životaschopnost po celou dobu jeho existence, nebo za předpokladu, že nejméně 90 % původních finančních prostředků nebo podpůrných úvěrů, které poskytuje, je přímo nebo nepřímo zaručeno ústřední nebo regionální vládou daného členského státu;
28)
„podpůrným úvěrem“ se rozumí úvěr poskytnutý podpůrnou bankou nebo prostřednictvím zprostředkující banky na nekonkurenční, neziskové bázi za účelem prosazování cílů veřejné politiky ústřední nebo regionální vlády v členském státě;
29)
„zprostředkovatelem“ se rozumí úvěrová instituce, která zprostředkovává podpůrné úvěry, pokud je neposkytuje jako úvěr koncovému zákazníkovi.
ODDÍL 2
METODIKA
Článek 4
Stanovení ročních příspěvků
1. Orgány příslušné k řešení krize stanoví roční příspěvky splatné jednotlivými institucemi v poměru k jejich rizikovému profilu na základě informací, které tyto instituce poskytly podle článku 14, a za použití metodiky stanovené v tomto oddílu.
2. Orgán příslušný k řešení krize stanoví roční příspěvek uvedený v odstavci 1 na základě roční cílové úrovně mechanismu financování k řešení krizí, přičemž zohlední cílovou úroveň, jíž má být podle čl. 102 odst. 1 směrnice 2014/59/EU dosaženo do 31. prosince 2024, a na základě čtvrtletně počítané průměrné hodnoty vkladů pojištěných v předchozím roce všemi institucemi povolenými na jeho území.
Článek 5
Úprava základního ročního příspěvku podle rizikového profilu
1. Při výpočtu příspěvků uvedených v čl. 103 odst. 2 směrnice 2014/59/EU se nezapočítají tyto závazky:
a)
vnitroskupinové závazky plynoucí z transakcí uzavřených mezi určitou institucí a další institucí, která je součástí téže skupiny, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
i)
každá z institucí je usazena v Unii;
ii)
každá z institucí podléhá stejnému konsolidovanému dohledu podle článků 6 až 17 nařízení (EU) č. 575/2013 v plném rozsahu a podléhá přiměřeným centralizovaným postupům hodnocení, měření a kontroly rizika a
iii)
neexistuje žádná současná nebo předvídatelná podstatná věcná nebo právní překážka, která by bránila rychlému vyrovnání závazku v době jeho splatnosti;
b)
závazky vytvořené institucí, která je členem institucionálního systému ochrany uvedeného v čl. 2 odst. 1 bodě 8 směrnice 2014/59/EU a které příslušný orgán povolil použít čl. 113 odst. 7 nařízení (EU) č. 575/2013, prostřednictvím dohody s jinou institucí, která je členem téhož institucionálního systému ochrany;
c)
v případě ústřední protistrany usazené v členském státě, který využil možnost stanovenou v čl. 14 odst. 5 nařízení (EU) č. 648/2012, závazky související s clearingovými činnostmi podle definice uvedené v čl. 2 odst. 3 daného nařízení, včetně závazků plynoucích z jakéhokoli opatření, které ústředí protistrana přijme, aby splnila maržové požadavky, zřídila fond pro riziko selhání a udržovala dostatečný předem financovaný fond pro riziko selhání ke krytí potenciálních ztrát jako součást postupné ochrany proti selhání v souladu s uvedeným nařízením nebo aby investovala své finanční zdroje v souladu s článkem 47 uvedeného nařízení;
d)
v případě centrálního depozitáře cenných papírů závazky související s činností centrálního depozitáře cenných papírů, včetně závazků vůči účastníkům nebo poskytovatelům služeb centrálního depozitáře cenných papírů se splatností kratší než sedm dní, které vznikly z činností, pro něž získal povolení k poskytování bankovních doplňkových služeb v souladu s hlavou IV nařízení (EU) č. 909/2014, ale bez dalších závazků vznikajících z takovýchto bankovních činností;
e)
v případě investičních firem závazky, které vznikly v důsledku držení aktiv nebo finančních prostředků klientů, včetně aktiv nebo finančních prostředků klientů držených jménem SKIPCP ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (13) nebo alternativních investičních fondů ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (14), je-li takový klient chráněn příslušným insolvenčním právem;
f)
v případě institucí poskytujících podpůrné úvěry závazky zprostředkovatele vůči původní nebo jiné podpůrné bance nebo jinému zprostředkovateli a závazky původní podpůrné banky vůči subjektům, které jí poskytují finanční prostředky, v míře, v níž je hodnota těchto závazků vyrovnána podpůrnými úvěry dané instituce.
2. Závazky uvedené v odst. 1 písm. a) a b) se na základě jednotlivých transakcí rovnoměrně odečtou od hodnoty celkových závazků institucí, které jsou stranami transakcí nebo dohod uvedených v odst. 1 písm. a) a b).
3. Pro účely tohoto oddílu se průměrná roční hodnota závazků uvedených v odstavci 1 plynoucích z derivátů, počítaná na čtvrtletním základě, ocení podle čl. 429 odst. 6 a 7 nařízení (EU) č. 575/2013.
Hodnota přidělená závazkům plynoucím z derivátů však nemůže být nižší než 75 % hodnoty stejných závazků plynoucí z použití účetních pravidel, které pro danou instituci platí pro účely účetního výkaznictví.
Pokud podle vnitrostátních účetních standardů platných pro instituci neexistuje u některých derivátů žádná účetní expozice, protože jsou podrozvahové, vykáže daná instituce orgánu příslušnému k řešení krize souhrn kladných reálných hodnot těchto derivátů jako reprodukční náklady a připočítá je ke svým rozvahovým účetním hodnotám.
4. Pro účely tohoto oddílu celkové závazky uvedené v odstavci 1 nezahrnují účetní hodnotu závazků plynoucích z derivátů a zahrnují odpovídající hodnotu stanovenou podle odstavce 3.
5. Orgán příslušný k řešení krize vychází při ověřování splnění všech podmínek a požadavků uvedených v odstavcích 1 až 4 z relevantních hodnocení provedených příslušnými orgány, která jsou k dispozici podle článku 90 směrnice 2014/59/EU.
Článek 6
Soubory ukazatelů rizik a jednotlivé ukazatele
1. Orgán příslušný k řešení krize hodnotí rizikový profil institucí na základě čtyř souborů ukazatelů rizik, jimiž jsou:
a)
riziková expozice;
b)
stabilita a různorodost finančních zdrojů;
c)
význam instituce pro stabilitu finančního systému nebo hospodářství;
d)
dodatečné ukazatele rizika, které stanoví orgán příslušný k řešení krize.
2. Soubor „riziková expozice“ se skládá z následujících ukazatelů rizik:
a)
kapitál a způsobilé závazky, které instituce drží nad rámec minimálního požadavku na kapitál a způsobilé závazky;
b)
pákový poměr;
c)
poměr kmenového kapitálu tier 1;
d)
celková riziková expozice vydělená celkovými aktivy.
3. Soubor „stabilita a různorodost finančních zdrojů“ se skládá z následujících ukazatelů rizik:
a)
ukazatel čistého stabilního financování (NSFR),
b)
ukazatel krytí likvidity (LCR).
4. Soubor „význam instituce pro stabilitu finančního systému nebo hospodářství“ se skládá z ukazatele „podíl mezibankovních úvěrů a vkladů v Evropské unii“, který odráží význam instituce pro hospodářství členského státu, v němž je usazena.
5. Soubor „dodatečné ukazatele rizika, které stanoví orgán příslušný k řešení krize“, se skládá z následujících ukazatelů:
a)
obchodní činnosti, podrozvahové expozice, deriváty, složitost a způsobilost k řešení krize;
b)
účast v institucionálním systému ochrany;
c)
rozsah předchozí mimořádné veřejné finanční podpory.
Při určování různých ukazatelů rizika ze souboru „dodatečné ukazatele rizika, které stanoví orgán příslušný k řešení krize,“ vezme tento orgán v úvahu význam těchto ukazatelů podle toho, s jakou pravděpodobností by v dané instituci mohl být zaveden režim řešení krize, a podle toho, s jakou pravděpodobností by pak při řešení krize této instituce došlo k využití mechanismu financování k řešení krizí.
6. Při stanovení ukazatelů „obchodní činnosti, podrozvahové expozice, deriváty, složitost a způsobilost k řešení krize“, které jsou uvedeny v odst. 5 písm. a), bere orgán příslušný k řešení krize v úvahu tyto prvky:
a)
zvýšení rizikového profilu instituce z důvodu:
i)
významu obchodních činností v souvislosti s bilanční sumou, úrovní kapitálu, rizikovostí expozic a celkovým modelem podnikání;
ii)
významu podrozvahových expozic v souvislosti s bilanční sumou, úrovní kapitálu a rizikovostí expozic;
iii)
významu hodnoty derivátů v souvislosti s bilanční sumou, úrovní kapitálu, rizikovostí expozic a celkovým modelem podnikání,
iv)
rozsahu, v němž se podle kapitoly II hlavy II směrnice 2014/59/EU má za to, že model podnikání a organizační struktura instituce jsou složité;
b)
snížení rizikového profilu instituce z důvodu:
i)
relativní hodnoty derivátů zúčtovaných ústřední protistranou;
ii)
rozsahu, v němž podle kapitoly II hlavy II směrnice 2014/59/EU lze krizi instituce řešit rychle a bez právních překážek.
7. Při stanovení ukazatele uvedeného v odst. 5 písm. b) bere orgán příslušný k řešení krize v úvahu tyto prvky:
a)
zda je hodnota finančních prostředků, které jsou okamžitě k dispozici pro rekapitalizaci a financování likvidity, jejichž cílem je podpořit postiženou instituci v případě problémů, tak vysoká, že by této instituci mohla poskytnout důvěryhodnou a účinnou podporu;
b)
stupeň právní nebo smluvní jistoty potvrzující, že finanční prostředky uvedené v písmeni a) budou plně využity před tím, než bude případně požádáno o mimořádnou veřejnou podporu.
8. Ukazatel rizika uvedený v odst. 5 písm. c) má maximální hodnotu rozmezí uvedeného v kroku 3 přílohy I v případě:
a)
instituce, která je součástí skupiny, u níž byla zahájena restrukturalizace poté, co obdržela státní nebo rovnocenné finanční prostředky, například prostředky z mechanismu financování k řešení krizí, a je stále v restrukturalizaci nebo likvidaci, s výjimkou dvou posledních let provádění restrukturalizačního plánu;
b)
instituce, která je v likvidaci, až do konce likvidačního plánu (v míře, v níž ještě má platit příspěvek).
U všech ostatních institucí má minimální hodnotu uvedenou v kroku 3 přílohy I.
9. Pro účely odstavců 6, 7 a 8 orgán příslušný k řešení krize vychází z hodnocení provedených příslušnými orgány, jsou-li taková hodnocení k dispozici.
Článek 7
Relativní váha každého souboru ukazatelů rizika a jednotlivých ukazatelů
1. Při posuzování rizikového profilu každé instituce použije orgán příslušný k řešení krize na každý soubor ukazatelů rizik tyto váhy:
a)
riziková expozice: 50 %;
b)
stabilita a různorodost finančních zdrojů: 20 %;
c)
význam instituce pro stabilitu finančního systému nebo hospodářství: 10 %;
d)
dodatečné ukazatele rizika, které stanoví orgán příslušný k řešení krize: 20 %.
2. Pro jednotlivé ukazatele rizika, které orgány příslušné k řešení krize hodnotí pro stanovení hodnoty souboru ukazatelů „riziková expozice“, se použijí tyto váhy:
a)
kapitál a způsobilé závazky, které instituce drží nad rámec minimálního požadavku na kapitál a způsobilé závazky: 25 %;
b)
pákový poměr: 25 %;
c)
poměr kmenového kapitálu tier 1: 25 %;
d)
celková riziková expozice vydělená celkovými aktivy: 25 %.
3. Všechny ukazatele rizika v souboru „stabilita a různorodost finančních zdrojů“ mají stejnou váhu.
4. Pro jednotlivé ukazatele rizika, které orgány příslušné k řešení krize hodnotí pro stanovení hodnoty souboru ukazatelů „dodatečné ukazatele rizika, které stanoví orgán příslušný k řešení krize“, se použijí tyto váhy:
a)
obchodní činnosti a podrozvahové expozice, deriváty, složitost a způsobilost k řešení krize: 45 %;
b)
členství v mezinárodním systému ochrany: 45 %;
c)
rozsah předchozí mimořádné veřejné finanční podpory: 10 %.
Při použití ukazatele uvedeného v písmeni b) orgán příslušný k řešení krize přihlédne k relativní váze ukazatele uvedeného v písmeni a).
Článek 8
Použití ukazatelů rizika ve zvláštních případech
1. Jestliže příslušný orgán udělil určité instituci výjimku v souladu s články 8 a 21 nařízení (EU) č. 575/2013, použije orgán příslušný k řešení krize ukazatel uvedený v čl. 6 odst. 3 písm. b) tohoto nařízení na úrovni podskupiny pro účely likvidity. Při výpočtu ukazatele rizika takové instituce se hodnota tohoto ukazatele na úrovni podskupiny pro účely likvidity přidělí každé instituci, která je součástí dané podskupiny pro účely likvidity.
2. Pokud příslušný orgán v případě konkrétní instituce úplně upustil od uplatňování kapitálových požadavků v souladu s čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 a orgán příslušný k řešení krize rovněž v případě téže instituce úplně upustil od uplatňování minimálního požadavku na kapitál a způsobilé závazky v souladu s čl. 45 odst. 12 směrnice 2014/59/EU, lze ukazatel uvedený v čl. 6 odst. 2 písm. a) tohoto nařízení vypočítat na konsolidované úrovni. Při výpočtu ukazatele rizika takové instituce se hodnota tohoto ukazatele na konsolidované úrovni přidělí každé instituci, která je součástí dané skupiny.
3. Pokud příslušný orgán udělil určité instituci výjimku za jiných podmínek vymezených v nařízení (EU) č. 575/2013, lze příslušné ukazatele vypočítat na konsolidované úrovni. Při výpočtu ukazatelů rizika takové instituce se hodnota těchto ukazatelů na konsolidované úrovni přidělí každé instituci, která je součástí dané skupiny.
Článek 9
Použití úpravy základního ročního příspěvku podle rizikového profilu
1. Orgán příslušný k řešení krize stanoví pro každou instituci dodatečný multiplikátor pro úpravu příspěvku podle rizikového profilu tím, že zkombinuje ukazatele rizika uvedené v článku 6 podle vzorců a postupů uvedených v příloze I.
2. Aniž je dotčen článek 10, orgán příslušný k řešení krize stanoví roční příspěvek každé instituce pro každé příspěvkové období vynásobením základního ročního příspěvku dodatečným multiplikátorem pro úpravu příspěvku podle rizikového profilu v souladu se vzorci a postupy stanovenými v příloze I.
3. Hodnoty multiplikátoru pro úpravu příspěvku podle rizikového profilu se pohybují v rozmezí 0,8 až 1,5.
Článek 10
Roční příspěvky malých institucí
1. Instituce, jejichž celkové závazky bez kapitálu a pojištěných vkladů mají hodnotu 50 000 000 EUR nebo nižší a jejichž celková aktiva mají hodnotu nižší než 1 000 000 000 EUR, platí jako roční příspěvek za každé příspěvkové období paušální částku 1 000 EUR.
2. Instituce, jejichž celkové závazky bez kapitálu a pojištěných vkladů mají hodnotu vyšší než 50 000 000 EUR ale nejvýše 100 000 000 EUR a jejichž celková aktiva mají hodnotu nižší než 1 000 000 000 EUR, platí jako roční příspěvek za každé příspěvkové období paušální částku 2 000 EUR.
3. Instituce, jejichž celkové závazky bez kapitálu a pojištěných vkladů mají hodnotu vyšší než 100 000 000 EUR ale nejvýše 150 000 000 EUR a jejichž celková aktiva mají hodnotu nižší než 1 000 000 000 EUR, platí jako roční příspěvek za každé příspěvkové období paušální částku 7 000 EUR.
4. Instituce, jejichž celkové závazky bez kapitálu a pojištěných vkladů mají hodnotu vyšší než 150 000 000 EUR ale nejvýše 200 000 000 EUR a jejichž celková aktiva mají hodnotu nižší než 1 000 000 000 EUR, platí jako roční příspěvek za každé příspěvkové období paušální částku 15 000 EUR.
5. Instituce, jejichž celkové závazky bez kapitálu a pojištěných vkladů mají hodnotu vyšší než 200 000 000 EUR ale nejvýše 250 000 000 EUR a jejichž celková aktiva mají hodnotu nižší než 1 000 000 000 EUR, platí jako roční příspěvek za každé příspěvkové období paušální částku 26 000 EUR.
6. Instituce, jejichž celkové závazky bez kapitálu a pojištěných vkladů mají hodnotu vyšší než 250 000 000 EUR ale nejvýše 300 000 000 EUR a jejichž celková aktiva mají hodnotu nižší než 1 000 000 000 EUR, platí jako roční příspěvek za každé příspěvkové období paušální částku 50 000 EUR.
7. Aniž je dotčen odstavec 8, jestliže instituce dostatečným způsobem prokáže, že paušální částka uvedená v odstavcích 1 až 6 je vyšší než příspěvek vypočítaný podle článku 5, použije orgán příslušný k řešení krize nižší částku.
8. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 až 6, může orgán příslušný k řešení krize přijmout odůvodněné rozhodnutí stanovující, že rizikový profil instituce je nepřiměřený její malé velikosti, a uplatnit na danou instituci články 5, 6, 7, 8 a 9. Takové rozhodnutí je založeno na těchto kritériích:
a)
model podnikání instituce;
b)
informace, které daná instituce vykázala podle článku 14;
c)
soubory ukazatelů rizik a jednotlivé ukazatele uvedené v článku 6;
d)
posouzení rizikového profilu dané instituce příslušným orgánem.
9. Odstavce 1 až 8 se nepoužijí na ty instituce, jejichž celkové závazky, do nichž není započítán kapitál a pojištěné vklady, mají po vyloučení závazků uvedených v čl. 5 odst. 1 hodnotu 300 000 000 EUR nebo méně.
10. K vyloučením uvedeným v čl. 5 odst. 1 se nepřihlíží při použití odstavců 1 až 9 na ty instituce, jejichž celkové závazky, do nichž není započítán kapitál a pojištěné vklady, mají před vyloučením závazků uvedených v čl. 5 odst. 1 hodnotu 300 000 000 EUR nebo méně.
Článek 11
Roční příspěvek institucí, na něž se vztahuje čl. 45 odst. 3 směrnice 2014/59/EU
1. Aniž je dotčen článek 10, roční příspěvek institucí, na něž se vztahuje čl. 45 odst. 3 směrnice 2014/59/EU se vypočítá v souladu s článkem 9, přičemž se použije 50 % jejich základního ročního příspěvku.
2. Pokud se pro některou instituci, na niž se vztahuje čl. 45 odst. 3 směrnice 2014/59/EU, použije v některém členském státě mechanismus financování k řešení krize pro účely uvedené v článku 101 směrnice 2014/59/EU, může orgán příslušný k řešení krize přijmout odůvodněné rozhodnutí, v němž stanoví, že se na ty instituce, jejichž rizikový profil je obdobný nebo vyšší než rizikový profil instituce, která použila mechanismus financování krize pro některý z účelů uvedených v článku 101 směrnice 2014/59/EU, použijí články 5, 6, 7, 8 a 9. Při přijímání odůvodněného rozhodnutí vezme orgán příslušný k řešení krize pro účely stanovení obdobnosti rizikového profilu v úvahu všechny tyto prvky:
a)
model podnikání dané instituce;
b)
informace, které tato instituce vykázala podle článku 14;
c)
soubory ukazatelů a jednotlivé ukazatele rizik uvedené v článku 6;
d)
hodnocení příslušného orgánu ohledně rizikového profilu dané instituce.
Článek 12
Instituce, které začaly podléhat dohledu nebo změnily status
1. Jedná-li se o instituci, nad níž se dohled začal provádět nově, pouze po část příspěvkového období, stanoví se částečný příspěvek použitím metodiky stanovené v oddíle 3 na hodnotu jejího ročního příspěvku vypočítanou během následujícího příspěvkového období podle počtu celých měsíců příspěvkového období, po něž byl nad danou institucí vykonáván dohled.
2. Změna postavení instituce, včetně malé instituce, během příspěvkového období nemá vliv na roční příspěvek, který má být zaplacen v daném roce.
Článek 13
Postup výběru ročního příspěvku
1. Nejpozději do 1. května každého roku vyrozumí orgán příslušný k řešení krize každou instituci uvedenou v článku 2 o svém rozhodnutí, v němž stanovil roční příspěvek dané instituce.
2. Orgán příslušný k řešení krize o svém rozhodnutí vyrozumí jedním z následujících způsobů:
a)
elektronicky nebo jiným srovnatelným komunikačním prostředkem, který umožňuje obdržet potvrzení o doručení;
b)
doporučenou poštou s doručenkou.
3. V rozhodnutí jsou upřesněny podmínky a způsob platby ročního příspěvku i podíl neodvolatelných platebních příslibů uvedených v článku 103 směrnice 2014/59/EU, které může daná instituce využít. Orgán příslušný k řešení krize přijme pouze kolaterál takového druhu a za takových podmínek, které umožní rychlou realizaci, a to i v případě, že bude rozhodnutí o řešení krize přijato během víkendu. Kolaterál by měl být oceněn konzervativně, aby se přihlédlo k výrazně zhoršeným podmínkám na trhu.
4. Aniž jsou dotčeny další opravné prostředky, které má orgán příslušný k řešení krize k dispozici, v případě částečného splacení, nesplacení nebo nedodržení požadavků stanovených v rozhodnutí nabíhá dané instituci denní penále z nesplacené částky pohledávky.
Úrok z denního penále narůstá ze splatné částky denně podle úrokové sazby uplatňované Evropskou centrální bankou na její hlavní operace refinancování, zveřejněné v řadě C Úředního věstníku Evropské unie, platné prvního kalendářního dne měsíce, v němž končí splatnost, a zvýšené o 8 procentních bodů ode dne splatnosti pohledávky.
5. V případě instituce, která začala nově podléhat dohledu a podléhala mu pouze po část příspěvkového období, se její částečný roční příspěvek vybere spolu s ročním příspěvkem splatným za následující příspěvkové období.
ODDÍL 3
SPRÁVNÍ ASPEKTY A SANKCE
Článek 14
Vykazovací povinnosti institucí
1. Instituce poskytnou orgánu příslušnému k řešení krize poslední schválené roční účetní závěrky, které mají k dispozici před 31. prosincem roku, jenž předchází příspěvkovému období, spolu s výrokem statutárního auditora nebo auditorské firmy v souladu s článkem 32 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (15).
2. Instituce poskytnou orgánu příslušnému k řešení krize alespoň informace uvedené v příloze II na úrovni jednotlivého subjektu.
3. Informace uvedené v příloze II, které jsou zahrnuty do požadavků na oznamování orgánům dohledu stanovených v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 680/2014 (16) nebo případně do jakýchkoli jiných požadavků na oznamování orgánům dohledu platných pro instituci na základě vnitrostátního práva, se poskytnou orgánu příslušnému k řešení krize v podobě, v níž je instituce vykázala v poslední relevantní zprávě, kterou pro účely dohledu předložila příslušnému orgánu v souvislosti s referenčním rokem roční účetní závěrky uvedené v odstavci 1.
4. Informace uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 se poskytnou nejpozději 31. ledna každého roku ohledně roku, který skončil 31. prosince předcházejícího roku nebo ohledně relevantního použitelného účetního období. Jestliže 31. leden není pracovním dnem, poskytnou se informace následující pracovní den.
5. Jsou-li informace nebo údaje předložené orgánům příslušným k řešení krize předmětem aktualizací nebo oprav, předloží se takové aktualizace nebo opravy orgánům příslušným k řešení krize bez zbytečného prodlení.
6. Instituce předají informace uvedené v příloze II v takových datových formátech a reprezentacích, které upřesnil orgán příslušný k řešení krize.
7. Informace poskytnuté v souladu s odstavci 2 a 3 podléhají požadavkům na důvěrnost a profesní tajemství stanoveným v článku 84 směrnice 2014/59/EU.
Článek 15
Povinnost orgánů příslušných k řešení krize zajistit výměnu informací
1. Pro účely výpočtu jmenovatele stanoveného v souboru ukazatelů rizik uvedeném v čl. 7 odst. 1 písm. c) poskytnou orgány příslušné k řešení krize Evropskému orgánu pro bankovnictví (EBA) do 15. února každého roku informace, které získaly od všech institucí usazených na jejich území v souvislosti s mezibankovními závazky a vklady uvedenými v příloze I na agregované úrovni.
2. Do 1. března každého roku EBA každému orgánu příslušnému k řešení krize sdělí hodnotu jmenovatele pro soubor ukazatelů rizika uvedený v čl. 7 odst. 1 písm. c).
Článek 16
Vykazovací povinnosti systémů pojištění vkladů
1. Systémy pojištění vkladů poskytnou orgánům příslušným k řešení krize do 31. ledna každého roku výpočet průměrné hodnoty vkladů pojištěných v předchozím roce, vypočítaný na čtvrtletním základě, za všechny jejich členské úvěrové instituce.
2. Tyto informace poskytnou jak na individuální úrovni, tak na agregované úrovni dotčených úvěrových institucí, aby orgány příslušné k řešení krize mohly stanovit roční cílovou úroveň mechanismu financování k řešení krizí v souladu s čl. 4 odst. 2 a určit základní roční příspěvek každé instituce podle článku 5.
Článek 17
Vynucování
1. Jestliže instituce nepředloží všechny informace uvedené v článku 14 v časovém rámci stanoveném v daném článku, použije orgán příslušný k řešení krize k výpočtu ročního příspěvku dané instituce odhady nebo své vlastní předpoklady.
2. Nejsou-li informace poskytnuty do 31. ledna každého roku, může orgán příslušný k řešení krize přidělit dané instituci nejvyšší multiplikátor pro úpravu příspěvku podle rizikového profilu, který je uveden v článku 9.
3. Jsou-li informace předložené institucemi orgánu příslušnému k řešení krize upraveny nebo opraveny, upraví tento orgán roční příspěvek podle aktualizovaných informací po výpočtu ročního příspěvku dané instituce za následující příspěvkové období.
4. Jakýkoli rozdíl mezi ročním příspěvkem vypočítaným a zaplaceným na základě informací, které byly upraveny nebo opraveny, a ročním příspěvkem, který by měl být zaplacen po úpravě, se zahrne do částky ročního příspěvku splatného za následující příspěvkové období. Tato úprava se provede snížením nebo zvýšením příspěvků za následující příspěvkové období.
Článek 18
Správní sankce a jiná správní opatření
Orgány příslušné k řešení krize mohou osobám nebo subjektům odpovědným za porušení tohoto nařízení uložit správní sankce a jiná správní opatření uvedená v článku 110 směrnice 2014/59/EU.
ODDÍL 4
UJEDNÁNÍ O SPOLUPRÁCI
Článek 19
Ujednání o spolupráci
1. Pro zajištění skutečného zaplacení příspěvků jsou příslušné orgány nápomocny orgánům příslušným k řešení krize při provádění jakéhokoli úkolu stanoveného v tomto nařízení, pokud je o to tyto orgány požádají.
2. Příslušné orgány poskytnou orgánu příslušnému k řešení krize na jeho žádost kontaktní údaje institucí, jimž je třeba oznámit rozhodnutí uvedené v čl. 13 odst. 1, nejpozději do 1. dubna každého roku nebo v následující pracovní den, pokud 1. duben není pracovním dnem. Kontaktními údaji se rozumí název právnické osoby, jméno fyzické osoby, která danou právnickou osobu zastupuje, adresa, e-mailová adresa, telefonní číslo, faxové číslo nebo jakékoli další informace umožňující identifikaci instituce.
3. Příslušné orgány poskytnou orgánům příslušným k řešení krize veškeré informace, které těmto orgánům umožní vypočítat roční příspěvky, zejména informace související s dodatečnou úpravou podle rizika a informace o relevantních výjimkách, které příslušné orgány institucím udělily podle směrnice 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 574/2013.
ODDÍL 5
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 20
Přechodná ustanovení
1. Pokud informace vyžadované v souvislosti s některým ukazatelem podle přílohy II nejsou pro daný referenční rok zahrnuty do použitelných požadavků na oznamování orgánům dohledu uvedených v článku 14, daný ukazatel rizika se nepoužije, dokud nezačne být daný požadavek na oznamování orgánům dohledu použitelný. Váha ostatních dostupných ukazatelů rizika se přepočítá úměrně jejich váze v souladu s článkem 7, aby součet jejich vah činil 1. V roce 2015 v případě, že systémy pojištění vkladů nebudou mít do 31. ledna k dispozici některé informace uvedené v článku 16 pro účely výpočtu cílové roční úrovně podle čl. 4 odst. 2 nebo základního ročního příspěvku každé instituce podle článku 5, poskytnou orgánům příslušným k řešení krize tyto informace k uvedenému datu příslušné úvěrové instituce poté, co je k tomu systém pojištění vkladů vyzve. Odchylně od čl. 13 odst. 1 v případě příspěvků splatných v roce 2015 orgán příslušný k řešení krize vyrozumí každou instituci o svém rozhodnutí, jímž stanovil její roční příspěvek, nejpozději do 30. listopadu 2015.
2. Odchylně od čl. 13 odst. 4 v případě příspěvků splatných v roce 2015 musí být částka stanovená v rozhodnutí uvedeném v čl. 13 odst. 3 zaplacena do 31. prosince 2015.
3. Odchylně od čl. 14 odst. 4 v případě informací, které mají být orgánu příslušnému k řešení krize poskytnuty v roce 2015, musí být informace uvedené v daném odstavci poskytnuty nejpozději do 1. září 2015.
4. Odchylně od čl. 16 odst. 1 systémy pojištění vkladů poskytnou orgánu příslušnému k řešení krize do 1. září 2005 informace o hodnotě vkladů pojištěných k 31. červenci 2015.
5. Až do konce počátečního období uvedeného v čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014/EU mohou členské státy povolit institucím, jejichž celkové závazky bez kapitálu a pojištěných vkladů mají hodnotu nad 300 000 000 EUR a jejichž celková aktiva mají hodnotu 3 000 000 000 EUR nebo méně, aby za prvních 300 000 000 EUR celkových závazků bez kapitálu a pojištěných vkladů zaplatily paušální částku 50 000 EUR. Pokud jde o celkové závazky bez kapitálu a pojištěných vkladů nad limitem 300 000 000 EUR, zaplatí tyto instituce příspěvek vypočítaný podle článků 4 až 9 tohoto nařízení.
Článek 21
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. října 2014.
REGOLAMENT TA' DELEGA TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/63
tal-21 ta' Ottubru 2014
li jissupplimenta d-Direttiva 2014/59/UE tal-Parlament Ewropew u l-Kunsill fir-rigward tal-kontribuzzjonijiet ex ante għall-arranġamenti ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2014/59/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta' Mejju 2014 li tistabbilixxi qafas għall-irkupru u r-riżoluzzjoni ta' istituzzjonijiet ta' kreditu u ditti ta' investiment u li temenda d-Direttiva tal-Kunsill 82/891/KEE u d-Direttivi 2001/24/KE, 2002/47/KE, 2004/25/KE, 2005/56/KE, 2007/36/KE, 2011/35/UE, 2012/30/UE u 2013/36/UE, u r-Regolamenti (UE) Nru 1093/2010 u (UE) Nru 648/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 103(7) u (8) tiegħu,
Billi:
(1)
Id-Direttiva 2014/59/UE titlob lill-Istati Membri biex jistabbilixxu arranġamenti ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni għall-fini li tiġi żgurata l-applikazzjoni effikaċi mill-awtorità tar-riżoluzzjoni tal-għodod u s-setgħat tar-riżoluzzjoni. Dawk l-arranġamenti finanzjarji ta' riżoluzzjoni għandu jkollhom riżorsi finanzjarji adegwati li jippermettu l-funzjonament effikaċi tal-qafas ta' riżoluzzjoni u għalhekk għandhom is-setgħa jiġbru kontribuzzjonijiet ex ante mingħand l-istituzzjonijiet awtorizzati fit-territorju tagħhom inklużi fergħat fl-Unjoni (istituzzjonjiet).
(2)
L-Istati Membri huma obbligati jiġbru kontribuzzjonijiet ex ante għall-arranġamenti ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni mhux biss mingħand l-istituzzjonijiet, iżda skont l-Artikolu 103(1) ta' dik id-Direttiva mingħand il-fergħat fl-Unjoni wkoll. Il-fergħat fl-Unjoni huma koperti wkoll mis-setgħat lill-Kummissjoni li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 103(7) u (8) ta' dik id-Direttiva. Madankollu, b'kunsiderazzjoni tal-fatt, bis-saħħa tal-Artikolu 47 tad-Direttiva 2013/36/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (2), li r-rekwiżiti prudenzjali u ta' superviżjoni tal-fergħat fl-Unjoni jaqgħu taħt ir-responsabbiltà tal-Istati Membri, bosta metriċi tal-aġġustament tar-riskju stabbiliti f'dan ir-Regolament Delegat mhumiex adattati biex japplikaw direttament għall-fergħat fl-Unjoni. Għalhekk, filwaqt li l-fergħat tal-Unjoni ma jaqgħux fil-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament, jistgħu jkunu soġġetti għal reġim speċifiku żviluppat mill-Kummissjoni f'Att Delegat fil-futur.
(3)
Skont l-Artikoli 6, 15, 16, 95 u 96 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3), ċerti ditti ta' investiment li huma awtorizzati jwettqu biss servizzi u attivitajiet limitati mhumiex suġġetti jew jistgħu jiġu eżentati minn ċerti rekwiżiti ta' kapital u ta' likwidità. Konsegwentement, ħafna mill-metriċi tal-aġġustament tar-riskju li għandhom jiġu stipulati ma japplikawx għalihom. Filwaqt li l-Istati Membri huma suġġetti għall-obbligu li jiġbru kontribuzzjonijiet ex ante minn dawn id-ditti ta' investiment skont l-Artikolu 103(1) tad-Direttiva 2014/59/UE, huwa xieraq li lill-Istati Membri titħallielhom is-setgħa jistabbilixxu l-aġġustament tar-riskju sabiex ma jkunx hemm piż sproporzjonat fuq dawn id-ditti. Dawn id-ditti tal-investiment għalhekk ma għandhomx jaqgħu fil-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
(4)
Skont l-Artikolu 102(1) tad-Direttiva 2014/59/UE, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li, tul il-perjodu li jibda mid-dħul fis-seħħ tad-Direttiva sal-31 ta' Diċembru 2024, il-mezzi finanzjarji disponibbli tal-arranġamenti ta' finanzjament tagħhom jilħqu mill-inqas 1 % tal-ammont tad-depożiti koperti tal-istituzzjonijiet kollha awtorizzati fit-territorju tagħhom. Matul dak il-perjodu ta' żmien, il-kontribuzzjonijiet għall-arranġamenti ta' finanzjament għandhom jinfirxu tul iż-żmien bl-aktar mod mifrux possibbli sakemm jintlaħaq il-livell fil-mira, billi titqies il-fażi taċ-ċiklu tan-negozju u l-impatt li l-kontribuzzjonijiet proċikliċi jista' jkollhom fuq il-pożizzjoni finanzjarja tal-istituzzjonijiet kontributuri.
(5)
L-Artikolu 103(1) tad-Direttiva 2014/59/UE jeħtieġ li l-kontribuzzjonijiet jinġabru mill-anqas darba fis-sena sabiex jintlaħaq il-livell fil-mira speċifikat fl-Artikolu 102 ta' dik id-Direttiva. Skont l-Artikolu 103(2) tad-Direttiva 2014/59/UE, il-kontribuzzjoni annwali tirrifletti d-daqs tal-istituzzjoni, peress li l-kontribuzzjoni tkun ibbażata fuq ammont fiss determinat fuq il-bażi tal-obbligazzjonijiet ta' dik l-istituzzjoni (kontribuzzjoni annwali bażika); it-tieni, tirrifletti l-livell ta' risku tal-attivitajiet rilevanti ta' istituzzjoni peress li l-kontribuzzjoni annwali bażika għandha tiġi aġġustata proporzjonalment mal-profil tar-riskju ta' dik l-istituzzjoni (l-aġġustament tar-riskju addizzjonali). Id-daqs ta' istituzzjoni jirrappreżenta l-ewwel indikatur tar-riskju li toħloq istituzzjoni. Akbar ma tkun l-istituzzjoni, aktar ikun probabbli li, fil-każ ta' diffikultà, l-awtorità tar-riżoluzzjoni tqis li huwa fl-interess pubbliku li tirriżolvi dik l-istituzzjoni u li tuża l-arranġament ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni biex tiżgura l-applikazzjoni effikaċi tal-għodod tar-riżoluzzjoni.
(6)
Biex jiġi ċċarat kif l-awtoritajiet tar-riżoluzzjoni għandhom jaġġustaw il-kontribuzzjonijiet fi proporzjon mal-profil tar-riskju tal-istituzzjonijiet huwa meħtieġ li jiġu speċifikati l-pilastri u l-indikaturi tar-riskju li għandhom jintużaw għad-determinazzjoni tal-profil tar-riskju tal-istituzzjonijiet, il-mekkaniżmu għall-applikazzjoni tal-aġġustament tar-riskju lill-kontribuzzjoni annwali bażika, u l-kontribuzzjoni annwali bażika, bħala l-punt inzjali għall-aġġustament tar-riskju. Dawk l-elementi li jkunu jissupplementaw il-kriterji tar-riskju previsti fl-Artikolu 103(7) tad-Direttiva 2014/59/UE għandhom jiġu stabbiliti b'tali mod li jippreservaw kundizzjonijiet ekwi fost l-Istati Membri u suq intern b'saħħtu billi jiġu evitati diskrepanzi bejn l-approċċi tal-Istati Membri fil-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet għall-arranġamenti ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni rispettivi tagħhom. Dan jippermetti li l-kontribuzzjonijiet imħallsa mill-istituzzjonijiet għal arranġamenti ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni jkunu komparabbli u prevedibbli għat-tipi kollha ta' banek, ħaġa li hija essenzjali biex ikun hemm kundizzjonijiet ekwi fis-suq intern.
(7)
L-Artikolu 5(1) tar-Regolament (UE) Nru 806/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) jipprovdi li l-Bord Uniku ta' Riżoluzzjoni (il-Bord) stabbilit mill-Artikolu 42(1) ta' dak ir-Regolament, għall-applikazzjoni ta' dak ir-Regolament u tad-Direttiva 2014/59/UE, jitqies bħala l-awtorità nazzjonali ta' riżoluzzjoni rilevanti meta l-Bord iwettaq kompiti u jeżerċita poteri li, skont dik id-Direttiva jitwettqu jew jiġu eżerċitati mill-awtorità nazzjonali tar-riżoluzzjoni. Meta jitqies li l-Artikolu 70(7) tar-Regolament (UE) Nru 806/2014 jagħti s-setgħa lill-Bord biex jikkalkula l-kontribuzzjonijiet tal-istituzzjonijiet għall-Fond Uniku ta' Riżoluzzjoni li se jissostitwixxi l-arranġamenti ta' finanzjament tal-Istati Membri parteċipanti fil-Mekkaniżmu Uniku ta' Riżoluzzjoni sa mill-1 ta' Jannar 2016 billi japplika dan ir-Regolament abbażi tal-Artikolu 103(7) tad-Direttiva 2014/59/UE, il-kunċett ta' awtorità ta' riżoluzzjoni taħt dan ir-Regolament jinkludi wkoll il-Bord.
(8)
Il-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet fil-livell individwali jwassal, fil-każ ta' gruppi, għall-għadd doppju ta' ċerti obbligazzjonijiet meta tiġi ddeterminata l-kontribuzzjoni annwali bażika tal-entitajiet differenti tal-grupp, peress li l-obbligazzjonijiet marbuta mal-ftehimiet li entitajiet tal-istess grupp jikkonkludu ma' xulxin ikunu, parti mill-obbligazzjonijiet totali li jitqiesu biex tiġi ddeterminata l-kontribuzzjoni annwali bażika ta' kull entità tal-grupp. Għaldaqstant, id-determinazzjoni tal-kontribuzzjoni annwali bażika għandha tiġi speċifikata aktar f'każ ta' gruppi biex tirrifletti l-karattru interkonness tal-entitajiet tal-grupp u jiġi evitat l-għadd doppju tal-iskoperturi intragrupp. Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet ekwi bejn entitajiet li huma parti minn grupp u istituzzjonijiet li huma membri tal-istess SP jew li huma affiljati b'mod permanenti mal-istess korp ċentrali, għandu jiġi applikat l-istess trattament għal dawn tal-aħħar.
(9)
Għall-iskop tal-kalkolu tal-kontribuzzjoni annwali bażika ta' entità ta' grupp, l-obbligazzjonijiet totali li jitqiesu ma jinkludux l-obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn kwalunkwe kuntratt li dik l-entità tal-grupp tikkonkludi ma' kwalunkwe entità oħra li hija parti mill-istess grupp. Madankollu, din l-esklużjoni tkun possibbli biss meta kull entità ta' grupp tkun stabbilita fl-Unjoni, tkun inkluża fl-istess konsolidazzjoni fuq bażi sħiħa, tkun soġġetta għal proċeduri ta' evalwazzjoni, kejl u kontroll tar-riskju ċentralizzati u adattati, u jekk ma jkunx hemm impediment prattiċi jew legali materjali attwali jew previsti għar-ripagament tal-obbligazzjonijiet rilevanti meta dovuti. Dan għandu jevita li l-obbligazzjonijiet jiġu esklużi mill-bażi tal-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet jekk ma jkunx hemm garanziji li l-iskoperturi tas-self intragrupp ikunu koperti meta s-saħħa finanzjarja tal-grupp tmur għall-agħar. Barra minn hekk, biex jiġi evitat li l-esklużjoni tal-obbligazzjonijiet intragrupp tagħti vantaġġ lill-entitajiet tal-grupp li jibbenefikaw minn din l-eżenzjoni, tali esklużjoni ma għandheix tippermetti lill-istituzzjonijiet konċernati li jibbenefikaw mis-sistema ta' kontribuzzjoni simplifikata mogħtija lill-istituzzjonijiet żgħar, meta, wara l-esklużjoni tal-obbligazzjonijiet intragrupp, istituzzjoni tkun tikkwalifika għas-sistema simplifikata. Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet ekwi bejn entitajiet li huma parti minn grupp u istituzzjonijiet li huma membri tal-istess SP jew li huma affiljati b'mod permanenti mal-istess korp ċentrali, għandu jiġi applikat l-istess trattament għal dawn tal-aħħar.
(10)
B'deroga mir-regola li l-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet għandu jsir fil-livell individwali, f'każ ta' korp ċentrali b'istituzzjonijiet ta' kreditu affiljati miegħu li huma eżentati għal kollox jew parzjalment mir-rekwiżiti prudenzjali fid-dritt nazzjonali skont l-Artikolu 10 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, ir-regoli dwar il-kontribuzzjonijiet ex ante japplikaw biss għall-korp ċentrali u l-istituzzjonijiet ta' kreditu affiljati fis-sħuħija tagħhom fuq bażi konsolidata peress li s-solvenza u l-likwidità tal-korp ċentrali u tal-istituzzjonijiet affiljati kollha jkunu mmonitorjati fis-sħuħija tagħhom fuq il-bażi tal-kontijiet konsolidati ta' dawn l-istituzzjonijiet.
(11)
Id-determinazzjoni tal-kontribuzzjoni annwali bażika tiġi wkoll speċifikata aktar fil-każ ta' infrastrutturi tas-swieq finanzjarji (FMIs). Xi FMIs bħal kontrapartijiet ċentrali (CCPs) jew depożitorji ċentrali tat-titoli (CSDs) huma awtorizzati wkoll bħala istituzzjonijiet ta' kreditu. B'mod partikolari xi CSDs jipprovdu servizzi ta' tip bankarju li huma anċillari għall-attività tagħhom bħala infrastrutturi tas-suq. Kuntrarjament għal istituzzjonijiet ta' kreditu, is-CSDs ma jżommux depożiti koperti iżda l-iktar bilanċi għal dakinhar jew mil-lum għal għada li jirriżultaw mis-saldu ta' tranżazzjonijiet ta' titoli li huma jipprovdu għal istituzzjonijiet finanzjarji jew banek ċentrali. Ġeneralment dawn ma jirriżultawx f'bilanċi ta' flus li jistgħu jiġu assimilati fil-ġbir ta' fondi sabiex jitwettqu attivitajiet bankarji. Peress li s-servizzi ta' tip bankarju mwettqa mill-FMIs huma anċillari għall-attivitajiet prinċipali tagħhom ta' klerjar jew ta' saldu li għalihom dawn l-entitajiet huma soġġetti għal rekwiżiti prudenzjali stretti skont ir-Regolamenti (UE) Nru 648/2012 (5) u r-Regolament (UE) Nru 909/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6), kif ukoll id-dispożizzjonijiet rilevanti skont ir-Regolament (UE) Nru 575/2013 u d-Direttiva 2013/36/UE, u peress li l-mudell kummerċjali tal-FMIs ma jinvolvix riskji komparabbli għal dawk ta' istituzzjoni ta' kreditu, huma biss l-obbligazzjonijiet relatati mal-attivitajiet ta' tip bankarju ta' dawk l-entitajiet li għandhom jitqiesu meta jiġi ddeterminat l-ammont ta' obbligazzjonijiet totali tagħhom għall-fini tal-kalkolu tal-kontribuzzjoni annwali bażika tagħhom.
(12)
Il-kontabilità tad-derivattivi fl-Unjoni mhijiex armonizzata fir-rigward tal-kontijiet individwali u għalhekk dan jista' jkollu implikazzjoni fuq l-ammont ta' obbligazzjonijiet li jitqiesu għall-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet ta' kull bank. Il-metodoloġija tal-proporzjon tal-ingranaġġ imsemmija fl-Artikoli 429(6) u 429(7) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 tapplika għall-banek kollha, u tiżgura li l-istess kuntratt ta' derivattivi, u b'mod partikolari l-innettjar bejn kuntratti tad-derivattivi, jitqiesu bl-istess mod irrispettivament mil-qafas kontabilistiku li huwa suġġett għalih il-bank. Għalhekk, biex jiġi żgurat trattament armonizzat tad-derivattivi fid-determinazzjoni tal-kontribuzzjoni annwali bażika li jippermeti l-komparabilità tal-valwazzjoni tagħhom bejn l-istituzzjonijiet u għal kundizzjonijiet ekwi madwar l-Unjoni, id-derivattivi jiġu valwati skont l-Artikoli 429(6) u 429(7) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013. Madankollu, biex tiġi żgurata l-prevedibbiltà tal-valwazzjoni tad-derivattivi skont ir-Regolament (UE) Nru 575/2013, għandu jiġi previst li din il-valwazzjoni ma tistax twassal għal valur li jkun inqas minn 75 % tal-valur tad-derivattivi konċernati skont il-qafas kontabilistiku relevanti.
(13)
Xi istituzzjonijiet ta' kreditu huma banek promozzjonali li l-għan tagħhom huwa li jmexxi 'l quddiem l-objettivi tal-politika pubblika ta' gvern ċentrali jew reġjonali jew awtorità lokali ta' Stat Membru, prinċipalment billi jagħtu self promozzjonali fuq bażi mhux kompetittiva u mhux għall-profitt. Parzjalment is-selfiet li jagħtu dawn l-istituzzjonijiet ikunu, direttament jew indirettament, iggarantiti minn gvern ċentrali jew reġjonali jew l-awtorità lokali. Selfiet promozzjonali jingħataw fuq bażi mhux kompetittiva u mhux għall-profitt sabiex jiġu promossi l-objettivi tal-politika pubblika tal-Unjoni jew ta' gvern ċentrali jew reġjonali ta' Stat Membru. Is-selfiet promozzjonali xi drabi jingħataw permezz ta' istituzzjoni oħra bħala intermedjarja (self ittrasferit). F'każijiet bħal dawn, l-istituzzjoni ta' kreditu intermedjarja tirċievi selfiet promozzjonali minn banek tal-iżvilupp multilaterali jew entità mis-settur pubbliku u tagħtihom lil istituzzjonijiet ta' kreditu oħrajn li jipprovduhom lill-klijenti finali. Peress li l-istituzzjoni ta' kreditu intermedjarja titrasferixxi l-likwidità ta' dawk is-selfiet mill-bank promozzjonali lil istituzzjoni mutwanti jew istituzzjoni intermedjarja oħra, dawn l-obbligazzjonijiet ma għandhomx jiġu inklużi fit-total tal-obbligazzjonijiet li jridu jitqiesu għall-fini tal-kalkolu tal-kontribuzzjoni annwali bażika.
(14)
L-Artikolu 103(1) tad-Direttiva 2014/59/UE jitlob lill-istituzzjonijiet kollha biex jikkontribwixxu għall-arranġamenti ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni. Madankollu, jeħtieġ jinstab bilanċ proporzjonat u ġust bejn l-obbligu ta' kwalunkwe istituzzjoni li tikkontribwixxi għal arranġament ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni, u d-daqs, il-profil tar-riskju, l-ambitu u l-kumplessità tal-attivitajiet tagħha, l-interkonnettività tagħha ma' istituzzjonijiet oħra jew mas-sistema finanzjarja b'mod ġenerali, l-impatt tal-falliment tagħha fuq is-swieq finanzjarji, fuq istituzzjonijiet oħra, fuq il-kundizzjonijiet ta' finanzjament jew fuq l-ekonomija usa', u għalhekk il-probabbiltà li l-istituzzjoni tidħol f'riżoluzzjoni u tagħmel użu mill-arranġament ta' finanzjament. Dawn l-elementi jitqiesu mill-awtoritajiet ta' riżoluzzjoni, skont l-Artikolu 4 tad-Direttiva 2014/59/UE, meta jiddeċiedu jekk ċerti istituzzjonijiet għandhomx jibbenefikaw minn obbligi simplifikati fir-rigward tar-rekwiżiti li jħejju pjanijiet ta' rkupru u riżoluzzjoni. Barra minn hekk, jitqies il-piż amministrattiv li jirriżulta għal ċerti istituzzjonijiet u awtoritajiet tar-riżoluzzjoni mill-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet annwali meta jiġi vvalutat il-bilanċ ġust bejn il-konformità mar-rekwiżiti stipulati fid-Direttiva 2014/59/UE u l-ispeċifiċitajiet tad-diversi istituzzjonijiet soġġetti għal dik id-Direttiva.
(15)
Istituzzjonijiet żgħar ġeneralment ma jkollhomx profil ta' riskju għoli, ta' spiss ikunu ta' riskju sistemiku iżgħar meta mqabbla ma' istituzzjonijiet kbar, u, f'ħafna każijiet, l-impatt tal-falliment tagħhom fuq l-ekonomija ġenerali jkun aktar baxx minn dak ta' istituzzjonijiet kbar. Fl-istess ħin, l-impatt potenzjali tal-falliment ta' istituzzjonijiet żgħar fuq l-istabbiltà finanzjarja ma jistax jiġi eskluż peress li anki l-istituzzjonijiet iż-żgħar jistgħu joħolqu riskju sistemiku minħabba r-rwol tagħhom fis-sistema bankarja usa', l-effetti kumulattivi tan-netwerks tagħhom, jew l-effett ta' kontaġju li jistgħu jinħolqu minħabba li tintilef il-fiduċja fis-sistema bankarja.
(16)
Waqt li jitqies li fil-biċċa l-kbira tal-każijiet l-istituzzjonijiet iż-żgħar ma humiex riskjużi għas-sistema u huma inqas probabbli li jitpoġġew taħt riżoluzzjoni, u li għalhekk tonqos il-probabbiltà li jibbenefikaw minn arranġamenti ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni, meta mqabbla ma' istituzzjonijiet kbar, il-metodoloġija għall-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet annwali tagħhom għall-arranġamenti ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni għandhom jiġu ssimplifikati. Il-kontribuzzjonijiet annwali ta' istituzzjonijiet żgħar għandhom jikkonsistu f'somma waħda bbażata biss fuq il-kontribuzzjoni annwali bażika tagħhom, proporzjonalment mad-daqs tagħhom. Din il-metodoloġija għandha tippermetti sistema proporzjonata ta' kontribuzzjonijiet annwali peress li, meta tiġi ddeterminata l-kontribuzzjoni annwali ta' kull istituzzjoni, l-awtorità tar-riżoluzzjoni jkollha tikkonforma ma' livell fil-mira annwali tal-arranġament ta' finanzjament. Għalhekk, somma f'daqqa tirrifletti l-fatt li, f'ħafna każijiet, l-istituzzjonijiet żgħar huma inqas riskjużi u tippermetti aġġustament usa' tal-kontribuzzjoni tal-istituzzjonijiet il-kbar, li ġeneralment huma aktar sistemiċi, fi proporzjon mal-profil tar-riskju tagħhom.
(17)
Biex jiġi ddeterminat liema istituzzjonijiet jitqiesu żgħar, jintuża limitu massimu doppju fejn l-ewwel limitu massimu bbażat fuq obbligazzjonijiet totali (esklużi l-fondi proprji) li minnhom jitnaqqsu d-depożiti koperti jkun ugwali jew anqas minn EUR 300 miljun, u t-tieni limitu massimu abbażi tal-assi totali ma jaqbiżx EUR 1 biljun. Dan tal-aħħar jevita li istituzzjonijiet akbar li jissodisfaw l-ewwel limitu massimu għall-ammont ta' obbligazzjonijiet jibbenefikaw mis-sistema simplifikata.
(18)
Issir distinzjoni fil-kategorija tal-istituzzjonijiet żgħar peress li xi wħud huma żgħar ħafna, filwaqt li oħrajn huma qrib il-limiti massimi li jippermettulhom jibbenefikaw mis-sistema simplifikata. Taħt l-istess sistema ta' somma f'daqqa, il-kontribuzzjonijiet annwali ta' istituzzjonijiet żgħar ħafna jkunu sproporzjonatament ogħla minn ta' dawk tal-istituzzjonijiet żgħar li huma qrib il-limiti massimi. Fl-istess ħin, għandu jiġi evitat li s-sistema simplifikata twassal għal differenza sproporzjonata f'termini ta' kontribuzzjonijiet annwali bejn l-akbar fost l-istituzzjonijiet iż-żgħar u l-istituzzjonijiet li ma jikkwalifikax għas-sistema simplifikata għax ikunu qabżu bi ftit il-limiti massimi. Biex jiġu evitati dawn l-effetti mhux mixtieqa huwa għalhekk xieraq li tiġi prevista sistema ta' diversi kategoriji ta' istituzzjonijiet żgħar li l-kontribuzzjonijiet annwali tagħhom, jikkonsistu f'ammonti f'somma waħda differenti. Dan jippermetti żieda progressiva fil-kontribuzzjonijiet fis-sistema simplifikata, u bejn l-ogħla u l-anqas kontribuzzjoni f'somma f'daqqa skont il-metodu fejn il-kontribuzzjoni annwali bażika tkun aġġustata skont il-profil tar-riskju tal-istituzzjoni.
(19)
Meta l-awtorità tar-riżoluzzjoni tiddetermina li istituzzjoni żgħira għandha profil ta' riskju għoli, l-awtorità ta' riżoluzzjoni jkollha l-kapaċità tiddeċiedi li l-istituzzjoni konċernata ma tibbenefikax aktar mis-sistema simplifikata, iżda l-kontribuzzjoni tagħha minflok tiġi kkalkolata skont il-metodu fejn il-kontribuzzjoni annwali bażika tiġi aġġustata skont il-fatturi tar-riskju aktar milli skont id-daqs tal-istituzzjoni.
(20)
L-istituzzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 45(3) tad-Direttiva 2014/59/UE mhux se jiġu rikapitalizzati bl-użu ta' arranġamenti ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni skont l-Artikoli 44 u 101 tad-Direttiva 2014/59/UE għaliex dawn jiġu stralċjati permezz ta' proċeduri nazzjonali ta' insolvenza, jew tipi oħra ta' proċeduri implimentati skont l-Artikoli 38, 40 jew 42 tad-Direttiva 2014/59/UE u jwaqqfu l-attivitajiet tagħhom. Dawn il-proċeduri jiżguraw li l-kredituri ta' dawk l-istituzzjonijiet, inklużi d-detenturi ta' bonds koperti fejn rilevanti, iġarrbu t-telf b'mod li jissodisfa l-objettivi tar-riżoluzzjoni. Għalhekk, il-kontribuzzjonijiet tagħhom għall-arranġamenti ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni għandhom jirriflettu dawn l-ispeċifiċitajiet. L-arranġamenti tal-finanzjament tar-riżoluzzjoni jistgħu, madankollu, jintużaw għal skopijiet oħra msemmija fl-Artikolu 101 tad-Direttiva 2014/59/UE. F'każ li kwalunkwe tali istituzzjoni tuża l-arranġament ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni għal kwalunkwe skop minn dawn, l-awtorità ta' riżoluzzjoni għandha tkun tista' tqabbel il-profil tar-riskju tal-istituzzjonijiet l-oħra kollha koperti mill-Artikolu 45(3) tad-Direttiva 2014/59/UE ma' dak tal-istituzzjoni li tkun użat l-arranġament ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni u tapplika l-metodoloġija stabbilita f'dan l-Att Delegat lil dawk l-istituzzjonijiet li jippreżentaw profil ta' riskju simili jew ogħla minn dak tal-istituzzjonijiet li użaw l-arranġament ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni. Huwa wkoll xieraq li tiġi stabbilita lista ta' elementi li l-awtorità ta' riżoluzzjoni tqis meta tqabbel il-profili ta' riskju.
(21)
Sabiex tippermetti li l-awtoritajiet ta' riżoluzzjoni tal-Istati Membri jkollhom interpretazzjoni armonizzata tal-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 103(7) tad-Direttiva 2014/59/UE sabiex id-determinazzjoni tal-indikaturi tar-riskju tal-istituzzjonijiet għall-fini tal-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet individwali lill-arranġamenti ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni titwettaq bl-istess mod madwar l-Unjoni, għadd ta' pilastri tar-riskji, u indikaturi ta' riskju korrispondenti għal kull wieħed minn dawn il-pilastri tar-riskju, jiġu previsti, biex jitqiesu mill-awtoritajiet tar-riżoluzzjoni meta jivvalutaw il-profil tar-riskju tal-istituzzjonijiet. Biex tiġi żgurata konsistenza mal-prattiki superviżorji, l-indikaturi tar-riskji għandhom jikkonsistu minn parametri referenzjarji regolatorji attwali diġà disponibbli jew fil-proċess li jiġu stabbiliti.
(22)
Meta l-leġiżlazzjoni rilevanti tipprevedi eżenzjoni li teżenta l-istituzzjonijiet milli jistabbilixxu xi indikaturi tar-riskji fil-livell tal-istituzzjoni, u sakemm, fejn applikabbli, l-awtoritajiet kompetenti jawtorizzaw l-applikazzjoni ta' dawn l-eżenzjonijiet, l-awtoritajiet tar-riżoluzzjoni jivvalutaw l-indikaturi rilevanti f'livell konsolidat jew subkonsolidat, kif applikabbli, sabiex ikunu konsistenti mal-prassi superviżorja u jiġi żgurat li gruppi li jagħmlu użu minn dawn l-eżenzjonijiet ma jkunux penalizzati għalxejn.
(23)
Sabiex l-awtoritajiet ta' riżoluzzjoni jkun jista' jkollhom approċċ konsistenti dwar l-importanza tal-pilastri u l-indikaturi tar-riskji li għandhom iqisu biex jiġi ddeterminat il-profil tar-riskju tal-istituzzjonijiet, dan ir-Regolament għandu jiddetermina wkoll il-piż relattiv ta' kull pilastru u indikatur tar-riskji. Huwa importanti, madankollu, li l-awtoritajiet tar-riżoluzzjoni tingħatalhom biżżejjed flessibbiltà fil-valutazzjoni tal-profil tar-riskju tal-istituzzjonijiet billi jkunu jistgħu jimmodulaw l-applikazzjoni tal-pilastri u l-indikaturi tar-riskji skont l-ispeċifiċitajiet ta' kull istituzzjoni. Peress li dan ma jistax jinkiseb esklussivament billi tiġi pprovduta firxa għall-valutazzjoni tal-profil tar-riskju, iżda jirrikjedi ċertu grad ta' diskrezzjoni biex jiġi deċiż dwar l-importanza ta' ċerti indikaturi tar-riskju fuq bażi ta' każ b'każ, il-piż ta' xi indikaturi tar-riskju għandu jkun biss indikattiv, jew tiġi stabbilita firxa fir-rigward tagħhom biex l-awtoritajiet ta' riżoluzzjoni jkunu jistgħu jiddeċiedu dwar ir-rilevanza ta' dawk l-indikaturi f'każ partikolari.
(24)
Meta tiġi ddeterminata l-importanza tal-indikaturi varji li jikkorrispondu għal pilastru partikolari, l-aggregazzjoni f'pilastri ssir permezz ta' medja aritmetika ponderata tal-indikaturi individwali. Fir-rigward tal-kalkolu tal-indikatur tar-riskju kompost finali li jikkorrispondi għal kull istituzzjoni, sabiex jiġu evitati effetti ta' kumpens bejn il-pilastri meta istituzzjoni li jkollha prestazzjoni moderatament tajba f'diversi pilastri u ħażina ħafna f'ieħor, ġeneralment tingħata punteġġ tan-nofs skont il-medja aritmetika tal-pilastri differenti, dan il-kalkolu jkun ibbażat fuq l-medja ġeometrika ponderata tal-pilastri individwali.
(25)
Il-firxa għall-valutazzjoni tal-grad ta' riskju li toħloq istituzzjoni tkun tali li tippermetti biżżejjed modulazzjoni tal-profil tar-riskju tal-istituzzjonijiet skont id-diversi pilastri u indikaturi tar-riskju stabbiliti f'dan ir-Regolament, filwaqt li toffri fl-istess ħin biżżejjed ċertezza u prevedibbiltà fir-rigward tal-ammonti annwali li l-istituzzjonijiet ikunu jridu jikkontribwixxu skont id-Direttiva 2014/59/UE u dan ir-Regolament.
(26)
Sabiex jiġi żgurat li l-kontribuzzjonijiet jiġu effettivament imħallsa, huwa meħtieġ li jiġu speċifikati l-kundizzjonijiet u l-mezzi tal-pagament. B'mod partikolari, għal kontribuzzjonijiet li ma jitħallsux fi flus iżda f'impenji ta' pagamenti irrevokabbli f'konformità mal-Artikolu 103 tad-Direttiva 2014/59/UE, huwa meħtieġ li jiġi speċifikat is-sehem tal-impenji irrevokabbli ta' pagament li kull istituzzjoni tista' tuża u t-tip ta' kollateral li huwa aċċettat biex jiggarantixxi dawn l-impenji irrevokabbli ta' pagament, sabiex l-awtorità ta' riżoluzzjoni tkun tista' tiżgura l-pagament reali meta teżegwixxi l-impenn irrevokabbli ta' pagament meta l-awtorità tar-riżoluzzjoni tiltaqa' ma' diffikultajiet biex teżegwixxi l-impenn irrevokabbli ta' pagament. Sabiex jiġi żgurat li l-kontribuzzjonijiet annwali jiġu effettivament imħallsa, jeħtieġ li tiġi prevista setgħa speċifika għall-awtoritajiet ta' riżoluzzjoni biex jimponu penali amministrattivi u miżuri amministrattivi oħra fuq istituzzjonijiet li jiksru r-rekwiżiti stipulati f'dan ir-Regolament għall-kalkolu u l-aġġustament tal-kontribuzzjonijiet bħan-nuqqas ta' konformità mal-obbligu li jipprovdu l-informazzjoni mitluba mill-awtorità ta' riżoluzzjoni. L-awtorità tar-riżoluzzjoni jkollha wkoll is-setgħa li timponi penali kuljum fuq istituzzjoni meta l-istituzzjoni konċernata tħallas biss parzjalment il-kontribuzzjoni annwali li tkun dovuta, jew meta ma tħallashiex, jew fejn dik l-istituzzjoni ma tikkonformax mar-rekwiżiti stipulati fin-notifika magħmula mill-awtorità ta' riżoluzzjoni. Barra minn hekk, huwa meħtieġ li jiġu previsti obbligi speċifiċi għall-kondiviżjoni tal-informazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti u l-awtoritajiet tar-riżoluzzjoni.
(27)
Sabiex jiġi żgurat li l-aġġustament tar-riskju jkompli jirrifletti żviluppi fis-settur bankarju u għaldaqstant jissodisfa r-rekwiżiti tad-Direttiva 2014/59/UE fuq bażi kontinwa, abbażi tal-esperjenza miksuba bl-applikazzjoni tiegħu, il-Kummissjoni se tirrieżamina l-aġġustament tar-riskju għall-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet annwali u, b'mod partikolari, l-adegwatezza tal-multiplikatur tal-aġġustament tar-riskju stabbilit f'dan ir-Regolament u l-ħtieġa għal żieda possibbli tal-limitu massimu tal-multiplikatur tal-aġġustament tar-riskju qabel l-1 ta' Ġunju 2016.
(28)
Billi skont l-Artikolu 130(1) tad-Direttiva 2014/59/UE, l-obbligu tal-Istati Membri li jiġbru kontribuzzjonijiet annwali mingħand l-istituzzjonijiet awtorizzati fit-territorju tagħhom japplika mill-1 ta' Jannar 2015, dan ir-Regolament għandu wkoll japplika mill-1 ta' Jannar 2015,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
TAQSIMA 1
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi regoli li jispeċifikaw:
(a)
il-metodoloġija għall-kalkolu u għall-aġġustament tal-profil tar-riskju tal-istituzzjonijiet, tal-kontribuzzjonijiet li jridu jitħallsu mill-istituzzjonijiet għall-arranġamenti ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni;
(b)
l-obbligi tal-istituzzjonijiet fir-rigward tal-informazzjoni li jipprovdu għall-finijiet tal-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet u fir-rigward tal-ħlas tal-kontribuzzjonijiet lill-arranġamenti ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni;
(c)
miżuri biex tiġi żgurata l-verifika mill-awtoritajiet tar-riżoluzzjoni li l-kontribuzzjonijiet tħallsu korrettament.
Artikolu 2
Kamp ta' applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament japplika għall-istituzzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 103(1) tad-Direttiva 2014/59/UE u definiti fl-Artikolu 2(1)(23). Dan japplika wkoll għal korp ċentrali u l-istituzzjonijiet affiljati tiegħu fuq bażi konsolidata, meta l-istituzzjonijiet affiljati jkunu eżentati għal kollox jew parzjalment mir-rekwiżiti prudenzjali fil-liġi nazzjonali skont l-Artikolu 10 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
2. Kull referenza għal grupp għandha tinkludi korp ċentrali u l-istituzzjonijiet ta' kreditu kollha affiljati b'mod permanenti mal-korp ċentrali kif imsemmi fl-Artikolu 10 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u s-sussidjarji tagħhom.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, japplikaw id-definizzjonijiet li jinsabu fid-Direttiva 2014/49/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7) u d-Direttiva 2014/59/UE. Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, id-definizzjonijet li ġejjin jgħoddu wkoll:
(1)
“istituzzjonijiet” tfisser istituzzjonijiet ta' kreditu kif definit fil-punt (2) tal-Artikolu 2(1) tad-Direttiva 2014/59/UE, jew ditti ta' investiment kif definit fil-punt (2) ta' dan l-Artikolu, kif ukoll korp ċentrali u l-istituzzjonijiet ta' kreditu kollha affiljati b'mod permanenti mal-korp ċentrali kif imsemmi fl-Artikolu 10 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 fis-sħuħija tagħhom fuq bażi konsolidata, meta jintlaħqu l-kundizzjonijiet previsti fl-Artikolu 2(1);
(2)
“ditti tal-investiment” tfisser ditti tal-investiment kif definit fil-punt (3) tal-Artikolu 2(1) tad-Direttiva 2014/59/UE, ħlief id-ditti tal-investiment li jaqgħu fi ħdan id-definizzjoni tal-Artikolu 96(1)(a) jew (b) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 jew ditti tal-investiment li jwettqu l-attività numru tmienja (8) tal-Anness I, it-Taqsima A tad-Direttiva 2004/39/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8) iżda li ma jwettqux l-attivitajiet numru tlieta (3) jew sitta (6) tal-Anness I Taqsima A ta' dik id-Direttiva;
(3)
“livell annwali fil-mira” tfisser l-ammont totali ta' kontribuzzjonijiet annwali determinat għal kull perjodu kontributorju mill-awtorità tar-riżoluzzjoni biex jintlaħaq il-livell fil-mira msemmi fl-Artikolu 102(1) tad-Direttiva 2014/59/UE;
(4)
“ftehim ta' finanzjament” tfisser arranġament għall-fini li tiġi żgurata l-applikazzjoni effettiva mill-awtorità ta' riżoluzzjoni tal-għodod u s-setgħat tar-riżoluzzjoni kif imsemmi fl-Artikolu 100(1) tad-Direttiva 2014/59/UE;
(5)
“kontribuzzjoni annwali” tfisser l-ammont imsemmi fl-Artikolu 103 tad-Direttiva 2014/59/UE miġbur mill-awtorità tar-riżoluzzjoni għall-arranġament nazzjonali ta' finanzjament matul il-perjodu ta' kontribuzzjoni minn kull istituzzjoni msemmija fl-Artikolu 2 ta' dan ir-Regolament;
(6)
“perjodu kontributorju” tfisser sena kalendarja;
(7)
“awtorità ta' riżoluzzjoni” tfisser l-awtorità msemmija fil-punt (18) tal-Artikolu 2(1) tad-Direttiva 2014/59/UE, jew kull awtorità rilevanti oħra maħtura mill-Istati Membri għall-finijiet tal-Artikolu 100(2) u (6) tad-Direttiva 2014/59/UE;
(8)
“awtorità kompetenti” tfisser awtorità kompetenti kif definit fl-Artikolu 4(1)(40) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
(9)
“skemi ta' garanzija tad-depożiti” (SGD) tfisser skemi msemmija fil-punt (a), (b), jew (c) tal-Artikolu 1(2) tad-Direttiva 2014/49/UE;
(10)
“depożiti koperti” tfisser depożiti msemmija fl-Artikolu 6(1) tad-Direttiva 2014/49/UE, esklużi bilanċi temporanji għoljin kif definit fl-Artikolu 6(2) ta' dik id-Direttiva;
(11)
“obbligazzjonijiet totali” tfisser obbligazzjonijiet totali kif definit fit-Taqsima 3 tad-Direttiva tal-Kunsill 86/635/KEE (9), jew kif definit skont l-Istandards Internazzjonali tar-Rapportar Finanzjarju msemmija fir-Regolament (KE) Nru 1606/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10);
(12)
“assi totali” tfisser l-assi totali kif definit fit-Taqsima 3 tad-Direttiva 86/635/KEE, jew kif definit skont l-Istandards Internazzjonali tar-Rapportar Finanzjarju msemmija fir-Regolament (KE) Nru 1606/2002;
(13)
“Skopertura Totali għar-Riskju” (TRE) tfisser l-ammont tal-iskopertura totali għar-riskju kif definit fl-Artikolu 92(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(14)
“Proporzjon ta' Kapital tal-Grad 1 ta' Ekwità Komuni” tfisser il-proporzjon kif imsemmi fl-Artikolu 92(2)(a) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(15)
“MREL” tfisser ir-rekwiżit minimu għall-fondi proprji u l-obbligazzjonijiet eliġibbli kif definit fl-Artikolu 45(1) tad-Direttiva 2014/59/UE;
(16)
“fondi proprji” tfisser il-fondi proprji kif definit fil-punt (118) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(17)
“obbligazzjonijiet eliġibbli” tfisser obbligazzjonijiet u strumenti kapitali kif definit fil-punt (71) tal-Artikolu 2(1) tad-Direttiva 2014/59/UE;
(18)
“Proporzjon tal-Ingranaġġ” tfisser il-proporzjon tal-ingranaġġ kif definit fl-Artikolu 429 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(19)
“Proporzjon tal-Kopertura tal-Likwidità” (LCR) tfisser il-proporzjon tal-kopertura tal-likwidità kif definit fl-Artikolu 412 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u kif speċifikat aktar fir-Regolament Delegat tal-Kummissjoni (UE) 2015/61 (11);
(20)
“Proporzjon ta' Finanzjament Stabbli Nett” (NSFR) tfisser il-proporzjon ta' finanzjament stabbli nett kif rappurtat skont l-Artikolu 415 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
(21)
“kontroparti ċentrali” (CCP) tfisser persuna ġuridika kif definit fl-Artikolu 2(1) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012;
(22)
“derivattivi” tfisser derivattivi skont l-Anness II tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(23)
“depożitorju ċentrali tat-titoli” (CSD) tfisser persuna ġuridika kif definit fil-punt (1) tal-Artikolu 2(1) u l-Artikolu 54 tar-Regolament (UE) Nru 909/2014 (12);
(24)
“saldu” tfisser it-tlestija ta' tranżazzjoni ta' titoli kif definit fil-punt (2) tal-Artikolu 2(1) tar-Regolament (UE) Nru 909/2014;
(25)
“ikklerjar” tfisser il-proċess li bih jiġu stabbiliti l-pożizzjonijiet kif definit fl-Artikolu 2(3) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012;
(26)
“l-infrastruttura tas-suq finanzjarju” tfisser, għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, CCP kif imsemmi fil-punt 21 ta' dan l-Artikolu jew CSD kif imsemmi fil-punt 23 ta' dan l-Artikolu li huma awtorizzati bħala istituzzjonijiet skont l-Artikolu 8 tad-Direttiva 2013/36/UE;
(27)
“bank promozzjonali” tfisser kwalunkwe impriża jew entità stabbilita minn Stat Membru, gvern ċentrali jew reġjonali, li jagħti self promozzjonali fuq bażi mhux kompetittiva u mhux għall-profitt sabiex jippromwovi l-objettivi tal-politika pubblika ta' dak il-gvern, sakemm dak il-gvern ikollu obbligu li jipproteġi l-bażi ekonomika tal-impriża jew l-entità u jżomm l-vijabbiltà tagħha tul ħajjitha, jew li tal-anqas 90 % tal-fondi oriġinali tiegħu jew tas-self promozzjonali li jagħti jkun direttament jew indirettament garantit mill-gvern ċentrali jew reġjonali tal-Istat Membru;
(28)
“self promozzjonali” tfisser self minn bank promozzjonali jew permezz ta' bank intermedjarju, fuq bażi mhux kompetittiva u mhux għall-profitt sabiex jiġu promossi l-objettivi tal-politika pubblika ta' gvernijiet ċentrali jew reġjonali fi Stat Membru;
(29)
“istituzzjoni intermedjarja” tfisser istituzzjoni ta' kreditu li tintermedja self promozzjonali sakemm ma tagħtihx bħala kreditu lil konsumatur finali.
TAQSIMA 2
METODOLOĠIJA
Artikolu 4
Determinazzjoni tal-kontribuzzjonijiet annwali
1. L-awtoritajiet tar-riżoluzzjoni jiddeterminaw il-kontribuzzjonijiet annwali li jitħallsu minn kull istituzzjoni fi propozjon mal-profil tar-riskju tagħha abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-istituzzjoni skont l-Artikolu 14 billi japplikaw il-metodoloġija stipulata f'din it-Taqsima.
2. L-awtorità ta' riżoluzzjoni tiddetermina l-kontribuzzjoni annwali msemmija fil-paragrafu 1 fuq il-bażi tal-livell annwali fil-mira tal-arranġament ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni billi tqis il-livell fil-mira li jrid jintlaħaq sal-31 ta' Diċembru 2024 skont il-paragrafu 1 tal-Artikolu 102 tad-Direttiva 2014/59/UE u fuq il-bażi tal-ammont medju ta' depożiti koperti fis-sena preċedenti, kalkolat kull tliet xhur, tal-istituzzjonijiet kollha awtorizzati fit-territorju tagħha.
Artikolu 5
Aġġustament tar-riskju tal-kontribuzzjoni annwali bażika
1. Il-kontribuzzjonijiet msemmija fl-Artikolu 103(2) tad-Direttiva 2014/59/UE tiġi kkalkulata billi jiġu esklużi l-obbligazzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-obbligazzjonijiet intragrupp li jirriżultaw minn tranżazzjonijiet bejn istituzzjoni u istituzzjoni li hija parti mill-istess grupp, dment li jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(i)
kull istituzzjoni tkun stabbilita fl-Unjoni;
(ii)
kull istituzzjoni tkun inkluża fl-istess superviżjoni konsolidata skont l-Artikoli 6 sa 17 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 fuq bażi sħiħa u tkun soġġetta għal evalwazzjoni, kejl u proċeduri ta' kontroll tar-riskju ċentralizzati u xierqa. kif ukoll
(iii)
ma jkunx hemm impediment materjali, prattiku jew ġuridiku, attwali jew previst għar-ripagament tal-obbligazzjoni meta dovut;
(b)
l-obbligazzjonijiet maħluqa minn istituzzjoni, li tkun membru ta' IPS kif imsemmi fil-punt (8) tal-Artikolu 2(1) tad-Direttiva 2014/59/UE u li tkun ġiet awtorizzat mill-awtorità kompetenti biex tapplika l-Artikolu 113(7) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, permezz ta' ftehim konkluż ma' istituzzjoni oħra li hija membru tal-istess l-IPS;
(c)
fil-każ ta' kontroparti ċentrali stabbilita fi Stat Membru li tkun użat l-għażla fl-Artikolu 14(5) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, l-obbligazzjonijiet relatati ma' attivitajiet ta' kklerjar kif definit fl-Artikolu 2(3) ta' dak ir-Regolament, inkluż dawk li jirriżultaw minn kwalunkwe miżura li tieħu l-kontroparti ċentrali biex tissodisfa r-rekwiżiti tal-marġini, għall-istabbiliment ta' fond tal-inadempjenza u biex iżżomm biżżejjed riżorsi finanzjarji prefinanzjati biex tkopri telf potenzjali bħala parti minn kaskata ta' inadempjenza skont dak ir-Regolament, kif ukoll biex tinvesti r-riżorsi finanzjarji tagħha skont l-Artikolu 47 ta' dak ir-Regolament;
(d)
f'każ ta' depożitarju ċentrali tat-titoli, l-obbligi relatati mal-attivitajiet ta' depożitarju ċentrali tat-titoli, inkluż obbligazzjonijiet lil parteċipanti jew fornituri ta' servizz ta' depożitorju ċentrali tat-titoli b'maturità ta' inqas minn sebat ijiem li jirriżultaw minn attivitajiet li għalihom ikun kiseb awtorizzazzjoni biex jipprovdi servizzi anċillari tat-tip bankarju skont it-Titolu IV tar-Regolament (UE) Nru 909/2014, iżda li jeskludu obbligazzjonijiet oħra li jirriżultaw minn tali attivitajiet ta' tip bankarju;
(e)
fil-każ ta' ditti tal-investiment, l-obbligazzjonijiet li jirriżultaw minħabba li jżommu assi ta' klijenti jew flus ta' klijenti inklużi assi ta' klijenti jew flus ta' klijenti miżmuma f'isem UCITS kif definit fl-Artikolu 1(2) tad-Direttiva 2009/65/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13) jew tal-AIFs kif definit fil-punt (a) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2011/61/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (14), dment li tali klijent ikun protett skont il-liġi applikabbli ta' insolvenza;
(f)
fil-każ ta' istituzzjonijiet li joperaw self promozzjonali, l-obbligazzjonijiet tal-istituzzjoni intermedjarja lejn il-bank oriġinatur jew bank promozzjonali ieħor jew istituzzjoni intermedjarja oħra u l-obbligazzjonijiet tal-bank promozzjonali oriġinali lejn il-partijiet tal-finanzjament tiegħu, sakemm l-ammont ta' dawn l-obbligazzjonijiet ikun korrispost bis-self promozzjonali ta' dik l-istituzzjoni.
2. L-obbligazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1(a) u (b) jitnaqqsu b'mod ugwali abbażi ta' kull tranżazzjoni mill-ammont tal-obbligazzjonijiet totali tal-istituzzjonijiet li jkunu partijiet fit-tranżazzjonijiet jew il-ftehimiet imsemmija fil-paragrafu 1(a) u (b).
3. Għall-finijiet ta' din it-Taqsima, l-ammont medju annwali, ikkalkulat fuq bażi ta' kull tliet xhur, ta' obbligazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 li jirriżultaw minn kuntratti derivattivi jiġu valwati skont l-Artikolu 429(6) u (7) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
Madanakollu, il-valur assenjat lill-obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn kuntratti derivattivi ma jistax ikun inqas minn 75 % tal-valur tal-istess obbligazzjonijiet li jirriżultaw mill-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet tal-kontabilità applikabbli għall-istituzzjoni konċernata għall-finijiet ta' rappurtar finanzjarju.
Jekk, skont l-istandards nazzjonali tal-kontabilità li japplikaw għal istituzzjoni, ma jkunx hemm miżura ta' kontabilità tal-iskopertura għal ċerti strumenti derivattivi peress li jkunu miżmuma barra l-karta bilanċjali, l-istituzzjoni għandha tirrapporta lill-awtorità tar-riżoluzzjoni s-somma tal-valuri ġusti pożittivi ta' dawn id-derivattivi bħala kost ta' sostituzzjoni u żżidhom mal-valuri kontabilistiċi tagħha fil-karta bilanċjali.
4. Għall-fini ta' din it-Taqsima, l-obbligazzjonijiet totali msemmija fil-paragrafu 1 jeskludu l-valur kontabilistiku tal-obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn kuntratti derivattivi u jinkludu valur korrispondenti stabbilit skont il-paragrafu 3.
5. Sabiex jiġi vverifikat jekk il-kundizzjonijiet u rekwiżiti kollha msemmija fil-paragrafi 1 sa 4 humiex issodisfati, l-awtorità tar-riżoluzzjoni tibbaża fuq il-valutazzjonijiet rilevanti mwettqa mill-awtoritajiet kompetenti li jkunu għad-dispożizzjoni f'konformità mal-Artikolu 90 tad-Direttiva 2014/59/UE.
Artikolu 6
Pilastri u indikaturi tar-riskju
1. L-awtorità tar-riżoluzzjoni tivvaluta l-profil tar-riskju tal-istituzzjonijiet fuq il-bażi tar-riskju ta' dawn l-erba' pilastri:
(a)
Skopertura għar-riskju;
(b)
Stabbiltà u varjetà ta' sorsi ta' finanzjament;
(c)
L-importanza tal-istituzzjoni għall-istabbiltà tas-sistema finanzjarja jew l-ekonomija;
(d)
Indikaturi tar-riskju addizzjonali li jiġu ddeterminati mill-awtorità tar-riżoluzzjoni.
2. Il-pilastru tal-“Iskopertura għar-riskju” jikkonsisti minn dawn l-indikaturi tar-riskju:
(a)
Fondi proprji u obbligazzjonijiet eliġibbli tal-istituzzjoni f'eċċess tal-MREL;
(b)
Proporzjon ta' Ingranaġġ;
(c)
Proporzjon tal-Kapital tal-Grad 1 ta' Ekwità Komuni;
(d)
Skopertura Totali għar-Riskju diviża bl-Assi Totali.
3. Il-pilastru tal-“Istabbiltà u l-varjetà ta' sorsi ta' finanzjament” jikkonsisti mill-indikaturi tar-riskju li ġejjin:
(a)
Proporzjon ta' Finanzjament Stabbli Nett;
(b)
LCR.
4. Il-pilastru tal-“Importanza tal-istituzzjoni għall-istabbiltà tas-sistema finanzjarja jew l-ekonomija” jikkonsisti mill-indikatur “Sehem mis-selfiet u d-depożiti interbankarji fl-Unjoni Ewropea, li jindika l-importanza tal-istituzzjoni għall-ekonomija tal-Istat Membru tal-istabbiliment”.
5. Il-pilastru l-“indikaturi ta' riskju addizzjonali li jridu jiġu ddeterminati mill-awtorità tar-riżoluzzjoni” jikkonsisti mill-indikaturi li ġejjin:
(a)
Attivitajiet ta' negozjar, skoperturi barra l-karta bilanċjali, derivattivi, kumplessità u riżolvibbiltà;
(b)
Sħubija fi Skema ta' Protezzjoni Istituzzjonali;
(c)
Daqs ta' għajnuna finanzjarja pubblika straordinarja preċedenti.
Meta tiddetermina d-diversi indikaturi tar-riskju fil-pilastru tal-“Indikaturi tar-riskju addizzjonali li jridu jiġu ddeterminati mill-awtorità tar-riżoluzzjoni”, l-awtorità ta' riżoluzzjoni tqis l-importanza ta' dawk l-indikaturi fid-dawl tal-probabbiltà li l-istituzzjoni konċernata tidħol f'riżoluzzjoni u tal-possibbiltà konsegwenti li tuża l-arranġament ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni fejn istituzzjoni tiġi riżolta.
6. Meta tiddetermina l-indikaturi “Attivitajiet ta' negozjar, skoperturi barra l-karta bilanċjali, derivattivi, kumplessità u riżolvibbiltà” msemmija fil-paragrafu 5(a), l-awtorità ta' riżoluzzjoni tqis l-elementi li ġejjin:
(a)
Iż-żieda fil-profil tar-riskju tal-istituzzjoni minħabba:
(i)
l-importanza ta' attivitajiet ta' negozjar meta mqabbla mad-daqs tal-karta bilanċjali, il-livell ta' fondi proprji, il-livell tar-riskju tal-iskoperturi, u l-mudell kummerċjali kumplessiv;
(ii)
l-importanza tal-iskoperturi barra l-karta bilanċjali meta mqabbla mad-daqs tal-karta bilanċjali, il-livell ta' fondi proprji, il-livell tar-riskju tal-iskoperturi;
(iii)
l-importanza tal-ammont ta' derivattivi meta mqabbla mad-daqs tal-karta bilanċjali, il-livell ta' fondi proprji, il-livell tar-riskju tal-iskoperturi, u l-mudell kummerċjali kumplessiv;
(iv)
il-punt safejn skont il-Kapitolu II tat-Titolu II tad-Direttiva 2014/59/UE l-mudell kummerċjali u struttura organizzazzjonali ta' istituzzjoni jitqiesu kumplessi.
(b)
It-tnaqqis fil-profil tar-riskju tal-istituzzjoni minħabba:
(i)
l-ammont relattiv ta' derivattivi li huma kklerjati permezz ta' kontroparti ċentrali (CCP);
(ii)
il-punt safejn skont il-Kapitolu II tat-Titolu II tad-Direttiva 2014/59/UE istituzzjoni tista' tiġi riżolta fil-pront u mingħajr impedimenti legali.
7. Meta jiġi ddeterminat l-indikatur imsemmi fil-paragrafu 5(b), l-awtorità ta' riżoluzzjoni tqis l-elementi li ġejjin:
(a)
jekk l-ammont ta' fondi li huma disponibbli mingħajr dewmien kemm għal rikapitalizzazzjoni kif ukoll għal finijiet ta' finanzjament tal-likwidità sabiex tiġi sostnuta l-istituzzjoni affettwata f'każ ta' problemi huwa kbir biżżejjed biex jippermetti għajnuna kredibbli u effettiva għal dik l-istituzzjoni;
(b)
il-grad ta' ċertezza legali jew kuntrattwali li l-fondi msemmija fil-punt (a) se jintużaw b'mod sħiħ qabel ma tkun tista' tintalab kwalunkwe għajnuna pubblika straordinarja.
8. L-indikaturi tar-riskju msemmija fil-paragrafu 5(c) jingħatalu l-valur massimu tal-firxa msemmija f'Pass 3 tal-Anness I għal:
(a)
kwalunkwe istituzzjoni li tkun parti minn grupp li jkun tqiegħed taħt ristrutturazzjoni wara li jkun irċieva kwalunkwe fondi mill-Istat jew ekwivalenti bħal minn arranġament ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni, u jkun għadu fil-perjodu tar-ristrutturazzjoni jew stralċ, ħlief għall-aħħar sentjen (2) tal-implimentazzjoni tal-pjan tar-ristrutturazzjoni;
(b)
kwalunkwe istituzzjoni li tkun likwidata, sa tmiem il-pjan tal-likwidazzjoni (sal-punt li tkun għadha responsabbli biex tħallas il-kontribuzzjoni).
Għandu jingħatalu l-valur minimu tal-firxa msemmija fil-Pass 3 tal-Anness I għall-istituzzjonijiet l-oħrajn kollha.
9. Għall-finijiet tal-paragrafi 6, 7 u 8, l-awtorità tar-riżoluzzjoni tibbaża fuq il-valutazzjonijiet imwettqa mill-awtoritajiet kompetenti fejn disponibbli.
Artikolu 7
Piż relattiv ta' kull pilastru u indikaturi tar-riskju
1. Meta jiġi vvalutat il-profil tar-riskji ta' kull istituzzjoni, l-awtorità tar-riżoluzzjoni tapplika l-piżijiet li ġejjin għall-pilastri tar-riskju:
(a)
Skopertura għar-riskju: 50 %;
(b)
Stabbiltà u varjetà ta' sorsi ta' finanzjament: 20 %;
(c)
L-importanza tal-istituzzjoni għall-istabbiltà tas-sistema finanzjarja jew l-ekonomija: 10 %;
(d)
Indikaturi tar-riskju addizzjonali li jiġu ddeterminati mill-awtorità tar-riżoluzzjoni: 20 %.
2. Il-piż relattiv ta' dawn l-indikaturi tar-riskju li l-awtoritajiet tar-riżoluzzjoni jivvalutaw biex jiddeterminaw il-pilastru tal-“Iskopertura għar-riskju” huma dawn li ġejjin:
(a)
Fondi proprji u obbligazzjonijiet eliġibbli miżmuma mill-istituzzjoni f'eċċess tal-MREL; 25 %;
(b)
Proporzjon ta' Ingranaġġ: 25 %;
(c)
Proporzjon tal-Kapital tal-Grad 1 ta' Ekwità Komuni: 25 %;
(d)
Skopertura Totali għar-Riskju diviża bl-Assi Totali: 25 %.
3. Kull indikatur tar-riskju fil-pilastru “stabbiltà u varjetà tas-sorsi ta' finanzjament” ikollu l-istess piż.
4. Il-piż relattiv ta' kull indikatur li l-awtoritajiet tar-riżoluzzjoni jivvalutaw biex jiddeterminaw il-pilastru tal-“indikaturi tar-riskju addizzjonali” huma dawn li ġejjin:
(a)
Attivitajiet ta' negozjar u skoperturi barra l-karta bilanċjali, derivattivi, kumplessità u riżolvibbiltà: 45 %;
(b)
Sħubija fi Skema ta' Protezzjoni Istituzzjonali: 45 %;
(c)
Daqs ta' għajnuna finanzjarja pubblika straordinarja preċedenti: 10 %.
Meta jiġi applikat l-indikatur imsemmi fil-punt (b), l-awtorità ta' riżoluzzjoni tqis il-piż relattiv tal-indikatur msemmija fil-punt (a).
Artikolu 8
Applikazzjoni ta' indikaturi ta' riskju f'każijiet speċifiċi
1. Meta awtorità kompetenti tagħti eżenzjoni lil istituzzjoni skont l-Artikoli 8 u 21 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-indikatur msemmi fl-Artikolu 6(3)(b) ta' dan ir-Regolament jiġi applikat mill-awtorità tar-riżoluzzjoni fil-livell tas-subgrupp tal-likwidità. Il-punteġġ miksub minn dak l-indikatur fil-livell tas-subgrupp tal-likwidità jiġi attribwit lil kull istituzzjoni li hija parti mis-subgrupp tal-likwidità għall-fini li jiġi kkalkulat l-indikatur tar-riskju tal-istituzzjoni.
2. Meta l-awtorità kompetenti tkun eżentat għal kollox l-applikazzjoni ta' rekwiżiti tal-kapital għal istituzzjoni fil-livell individwali skont l-Artikolu 7(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u l-awtorità tar-riżoluzzjoni tkun ukoll eżentat għal kollox l-applikazzjoni fil-livell individwali tal-istess istituzzjoni tal-MREL skont l-Artikolu 45(12) tad-Direttiva 2014/59/UE, l-indikatur msemmi fl-Artikolu 6(2)(a) ta' dan ir-Regolament jista' jiġi kkalkulat f'livell konsolidat. Il-punteġġ miksub minn dak l-indikatur fil-livell tas-subgrupp tal-likwidità jiġi attribwit lil kull istituzzjoni li tkun parti mill-grupp għall-finijiet li jiġi kkalkulat l-indikatur tar-riskju tal-istituzzjoni.
3. Meta awtorità kompetenti tkun tat eżenzjoni lil istituzzjoni f'ċirkostanzi oħra definiti fir-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-indikaturi rilevanti jistgħu jiġu kkalkulati f'livell konsolidat. Il-punteġġ miksub minn dawk l-indikaturi fil-livell konsolidat jiġi attribwit lil kull istituzzjoni li tkun parti mill-grupp għall-finijiet li jiġu kkalkulati l-indikaturi tar-riskju ta' dik l-istituzzjoni.
Artikolu 9
Applikazzjoni tal-aġġustament tar-riskju tal-kontribuzzjoni annwali bażika
1. L-awtorità ta' riżoluzzjoni tiddetermina l-multiplikatur tal-aġġustament tar-riskju addizzjonali għal kull istituzzjoni billi tgħaqqad l-indikaturi tar-riskju msemmija fl-Artikolu 6 skont il-formula u l-proċeduri stabbiliti fl-Anness I.
2. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 10, il-kontribuzzjoni annwali ta' kull istituzzjoni tiġi ddeterminata għal kull perjodu kontributorju mill-awtorità tar-riżoluzzjoni billi timmultiplika l-kontribuzzjoni annwali bażika bil-multiplikatur tal-aġġustament tar-riskju addizzjonali skont il-formula u l-proċeduri stabbiliti fl-Anness I.
3. Il-multiplikatur tal-aġġustament tar-riskju jkollu firxa ta' bejn 0,8 u 1,5.
Artikolu 10
Kontribuzzjonijiet annwali tal-istituzzjonijiet żgħar
1. L-istituzzjonijiet li l-obbligazzjonijiet totali tagħhom, bil-fondi proprji u d-depożiti koperti mnaqqsa minnhom, huma EUR 50 000 000 jew inqas, u li l-assi totali tagħhom huma inqas minn EUR 1 000 000 000, iħallsu somma f'daqqa ta' EUR 1 000 bħala kontribuzzjoni annwali għal kull perjodu kontributorju.
2. L-istituzzjonijiet li l-obbligazzjonijiet totali tagħhom, bil-fondi proprji u d-depożiti koperti mnaqqsa minnhom, huma aktar minn EUR 50 000 000 iżda daqs jew inqas minn EUR 100 000 000, u li l-assi totali tagħhom huma inqas minn EUR 1 000 000 000 iħallsu somma f'daqqa ta' EUR 2 000 bħala kontribuzzjoni annwali għal kull perjodu kontributorju.
3. L-istituzzjonijiet li l-obbligazzjonijiet totali tagħhom, bil-fondi proprji u d-depożiti koperti mnaqqsa minnhom, huma aktar minn EUR 100 000 000 iżda daqs jew inqas minn EUR 150 000 000, u li l-assi totali tagħhom huma inqas minn EUR 1 000 000 000 iħallsu somma f'daqqa ta' EUR 7 000 bħala kontribuzzjoni annwali għal kull perjodu kontributorju.
4. L-istituzzjonijiet li l-obbligazzjonijiet totali tagħhom, bil-fondi proprji u d-depożiti koperti mnaqqsa minnhom, huma aktar minn EUR 150 000 000 iżda daqs jew inqas minn EUR 200 000 000, u li l-assi totali tagħhom huma inqas minn EUR 1 000 000 000 iħallsu somma f'daqqa ta' EUR 15 000 bħala kontribuzzjoni annwali għal kull perjodu kontributorju.
5. L-istituzzjonijiet li l-obbligazzjonijiet totali tagħhom, bil-fondi proprji u d-depożiti koperti mnaqqsa minnhom, huma aktar minn EUR 200 000 000 iżda daqs jew inqas minn EUR 250 000 000, u li l-assi totali tagħhom huma inqas minn EUR 1 000 000 000 iħallsu somma f'daqqa ta' EUR 26 000 bħala kontribuzzjoni annwali għal kull perjodu kontributorju.
6. L-istituzzjonijiet li l-obbligazzjonijiet totali tagħhom, bil-fondi proprji u d-depożiti koperti mnaqqsa minnhom, huma aktar minn EUR 250 000 000 iżda daqs jew inqas minn EUR 300 000 000, u li l-assi totali tagħhom huma inqas minn EUR 1 000 000 000 iħallsu somma f'daqqa ta' EUR 50 000 bħala kontribuzzjoni annwali għal kull perjodu kontributorju.
7. Bla ħsara għall-paragrafu 8, jekk l-istituzzjoni tipprovdi biżżejjed evidenza li l-ammont f'daqqa msemmi fil-paragrafi 1 sa 6 jkun ogħla mill-kontribuzzjoni kalkulata skont l-Artikolu 5, l-awtorità ta' riżoluzzjoni tapplika l-inqas wieħed.
8. Minkejja l-paragrafi 1 sa 6, awtorità tar-riżoluzzjoni tista' tadotta deċiżjoni motivata li tiddetermina li istituzzjoni għandha profil ta' riskju li jkun sproporzjonat mad-daqs żgħir tagħha u tapplika l-Artikoli 5, 6, 7, 8 u 9 għal din l-istituzzjoni. Id-deċiżjoni tkun bażata fuq il-kriterji li ġejjin:
(a)
il-mudell kummerċjali tal-istituzzjoni;
(b)
l-informazzjoni rappurtata minn dik l-istituzzjoni skont l-Artikolu 14;
(c)
il-pilastri u l-indikaturi tar-riskju msemmija fl-Artikolu 6;
(d)
il-valutazzjoni tal-awtorità kompetenti rigward il-profil tar-riskju ta' dik l-istituzzjoni.
9. Il-paragrafi 1 sa 8 ma japplikawx għal dawk l-istituzzjonijiet li l-obbligazzjonijiet totali, bil-fondi proprji u d-depożiti koperti mnaqqsa minnhom, huma daqs jew inqas minn EUR 300 000 000 wara li jiġu esklużi l-obbligazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 5(1).
10. L-esklużjonijiet imsemmija fl-Artikolu 5(1) ma jitqisux meta jiġu applikati l-paragrafi 1 sa 9 għall-istituzzjonijiet li l-obbligazzjonijiet totali tagħhom, bil-fondi proprji u d-depożiti koperti mnaqqsa minnhom, ikunu daqs jew inqas minn EUR 300 000 000 wara li jiġu esklużi l-obbligazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 5(1).
Artikolu 11
Kontribuzzjonijiet annwali tal-istituzzjonijiet koperti mill-Artikolu 45(3) tad-Direttiva 2014/59/UE
1. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 10, il-kontribuzzjonijiet annwali tal-istituzzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 45(3) tad-Direttiva 2014/59/UE jiġu kkalkulati skont l-Artikolu 9 bl-użu ta' 50 % tal-kontribuzzjoni annwali bażika tagħhom.
2. F'każ li jintuża arranġament ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni għal xi istituzzjoni msemmija fl-Artikolu 45(3) tad-Direttiva 2014/59/UE fi Stat Membru għal kwalunkwe fini msemmi fl-Artikolu 101 tad-Direttiva 2014/59/UE, l-awtorità ta' riżoluzzjoni tista' tadotta deċiżjoni motivata li tiddetermina li l-Artikoli 5, 6, 7, 8 u 9 japplikaw għal dawk l-istituzzjonijiet li jkollhom profil ta' riskju simili jew ogħla mill-profil tar-riskju tal-istituzzjoni li tkun użat l-arranġament ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni, għall-finijiet imsemmija fl-Artikolu 101 tad-Direttiva 2014/59/UE. Id-determinazzjoni tas-similarità tal-profil tar-riskju mill-awtorità ta' riżoluzzjoni għall-fini tad-deċiżjoni motivata tagħha tqis l-elementi li ġejjin kollha:
(a)
il-mudell kummerċjali ta' dik l-istituzzjoni;
(b)
l-informazzjoni rappurtata minn dik l-istituzzjoni skont l-Artikolu 14;
(c)
il-pilastri u l-indikaturi tar-riskju msemmija fl-Artikolu 6;
(d)
il-valutazzjoni tal-awtorità kompetenti rigward il-profil tar-riskju ta' dik l-istituzzjoni.
Artikolu 12
Istituzzjonijiet taħt superviżjoni ġodda jew bidla fl-istatus
1. Meta istituzzjoni tkun istituzzjoni taħt superviżjoni ġdida għal parti biss minn perjodu kontributorju, il-kontribuzzjoni parzjali tiġi ddeterminata billi tiġi applikata l-metodoloġija stabbilita fit-Taqsima 3 għall-ammont tal-kontribuzzjoni annwali tagħha kalkulat matul il-perjodu kontributorju sussegwenti b'referenza għall-għadd ta' xhur sħaħ mill-perjodu kontributorju li tulhom l-istituzzjoni tkun taħt superviżjoni.
2. Bidla fl-istatus ta' istituzzjoni, inkluża istituzzjoni żgħira, matul il-perjodu kontributorju ma jkollha l-ebda effett fuq il-kontribuzzjoni annwali li trid titħallas f'dik is-sena partikolari.
Artikolu 13
Proċess tal-ġbir tal-kontribuzzjonijiet annwali
1. L-awtorità tar-riżoluzzjoni tinnotifika lil kull istituzzjoni msemmija fl-Artikolu 2 bid-deċiżjoni tagħha li tiddetermina l-kontribuzzjoni annwali dovuta minn kull istituzzjoni mhux aktar tard mill-1 ta' Mejju ta' kull sena.
2. L-awtorità tar-riżoluzzjoni tinnotifika d-deċiżjoni b'xi wieħed minn dawn il-modi:
(a)
elettronikament jew b'mezz ta' komunikazzjoni komparabbli ieħor li jippermetti konferma tal-wasla;
(b)
bil-posta reġistrata b'forma ta' konferma tal-wasla.
3. Id-deċiżjoni tispeċifika l-kundizzjoni u l-mezzi li bihom titħallas il-kontribuzzjoni annwali u s-sehem tal-impenji irrevokabbli ta' pagament imsemmija fl-Artikolu 103 tad-Direttiva 2014/59/UE li kull istituzzjoni tista' tuża. L-awtorità tar-riżoluzzjoni taċċetta biss kollateral tat-tip u taħt kundizzjonijiet li jippermettu r-realizzabbiltà rapida anki fil-każ ta' deċiżjoni ta' riżoluzzjoni matul tmiem il-ġimgħa. Il-kollateral għandu jiġi valwat b'mod konservattiv biex jirrifletti deterjorament sinifikanti fil-kundizzjonijiet tas-suq.
4. Mingħajr preġudizzju għal kwalunkwe rimedju ieħor disponibbli għall-awtorità tar-riżoluzzjoni, f'każ ta' pagament parzjali, nuqqas ta' pagament jew nuqqas ta' konformità mar-rekwiżit stipulat fid-deċiżjoni, l-istituzzjoni konċernata tiġi soġġetta għal penali ta' kuljum fuq l-ammont pendenti tal-pagament parzjali.
L-imgħax fuq il-penali ta' kuljum ikun dovut fuq bażi ta' kuljum fuq l-ammont dovut b'rata ta' mgħax applikata mill-Bank Ċentrali Ewropew għall-operazzjonijiet ewlenin ta' rifinanzjament tiegħu, kif ippubblikat fis-serje C ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, fis-seħħ fl-ewwel jum kalendarju tax-xahar li fih taqa' d-data ta' skadenza tal-pagament miżjud bi tmien (8) punti perċentwali mid-data li fiha l-pagament parzjali kien dovut.
5. Meta istituzzjoni tkun istituzzjoni taħt superviżjoni ġdida għal parti biss mill-perjodu kontributorju, il-kontribuzzjoni annwali parzjali tagħha tinġabar flimkien mal-kontribuzzjoni annwali dovuta għall-perjodu kontributorju sussegwenti.
TAQSIMA 3
ASPETTI AMMINISTRATTIVI U PENALI
Artikolu 14
Obbligi ta' rappurtar tal-istituzzjonijiet
1. L-istituzzjonijiet jipprovdu lill-awtorità tar-riżoluzzjoni bl-aħħar rapporti finanzjarji annwali approvati disponibbli qabel il-31 ta' Diċembru tas-sena ta' qabel il-perjodu kontributorju, flimkien mal-opinjoni sottomessa mill-awditur statutorju jew mill-kumpannija tal-awditjar, skont l-Artikolu 32 tad-Direttiva 2013/34/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15).
2. L-istituzzjonijiet jipprovdu lill-awtorità ta' riżoluzzjoni mill-inqas l-informazzjoni msemmija fl-Anness II fuq il-livell ta' entità individwali.
3. L-informazzjoni fl-Anness II, inkluża fir-rekwiżiti tar-rappurtar superviżorju stabbiliti fir-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 680/2014 (16) jew, fejn applikabbli, minn kwalunkwe rekwiżit ta' rappurtar superviżorju ieħor applikabbli għall-istituzzjoni skont il-liġi nazzjonali, tingħata lill-awtorità tar-riżoluzzjoni kif rapportata mill-istituzzjoni fl-aħħar rapport ta' superviżjoni relevanti sottomess lill-awtorità kompetenti dwar is-sena ta' referenza tar-rapport finanzjarju annwali msemmija fil-paragrafu 1.
4. L-informazzjoni msemmija fil-paragrafi 1, 2 u 3 tingħata sa mhux aktar tard mill-31 ta' Jannar ta' kull sena fir-rigward tas-sena li ntemmet fil-31 ta' Diċembru tas-sena ta' qabel, jew tas-sena finanzjarja relevanti applikabbli. Jekk il-31 Jannar ma tkunx ġurnata tax-xogħol, l-informazzjoni tingħata fil-jum tax-xogħol li jmiss.
5. Meta l-informazzjoni jew id-dejta preżentata lill-awtoritajiet tar-riżoluzzjoni tkun soġġetta għal aġġornamenti jew korrezzjonijiet, dawn l-aġġornamenti jew il-korrezzjoni jiġu sottomessi lill-awtoritajiet tar-riżoluzzjoni mingħajr dewmien bla bżonn.
6. L-istituzzjonijiet jissottomettu l-informazzjoni msemmija fl-Anness II fil-formati u r-rappreżentazzjonijiet tad-dejta speċifikati mill-awtorità tar-riżoluzzjoni.
7. L-informazzjoni mogħtija skont il-paragrafi 2 u 3 tkun soġġetta għar-rekwiżiti tal-kunfidenzjalità u s-sigriet professjonali stabbiliti fl-Artikolu 84 tad-Direttiva 2014/59/UE.
Artikolu 15
Obbligu tal-awtoritajiet ta' riżoluzzjoni li jiskambjaw informazzjoni.
1. Għall-finijiet tal-kalkolu tad-denominatur previst fil-pilastru tar-riskju msemmi fl-Artikolu 7(1)(c), sal-15 ta' Frar ta' kull sena, l-awtoritajiet tar-riżoluzzjoni jipprovdu lill-Awtorità Bankarja Ewropea (EBA) bl-informazzjoni li jkunu rċievew mingħand l-istituzzjonijiet kollha stabbiliti fit-territorju tagħhom relatati mal-obbligazzjonijiet u d-depożiti interbankarji msemmija fl-Anness I fil-livell aggregat.
2. Sal-1 ta' Marzu ta' kull sena, l-EBA tikkomunika lil kull awtorità ta' riżoluzzjoni l-valur tad-denominatur tal-pilastru tar-riskju msemmi fl-Artikolu 7(1)(c).
Artikolu 16
Obbligi tar-rapportar tal-iskemi tal-garanzija tad-depożiti
1. Sal-31 ta' Jannar ta' kull sena, l-iskemi tal-garanzija tad-depożiti jipprovdu l-awtoritajiet tar-riżoluzzjoni bil-kalkolu tal-ammont medju ta' depożiti koperti fis-sena preċedenti, kalkolat kull tliet xhur, tal-istituzzjonijiet ta' kreditu kollha li huma membri tagħhom.
2. Din l-informazzjoni tingħata kemm fuq livell individwali kif ukoll aggregat tal-istituzzjonijiet ta' kreditu konċernati sabiex tippermetti lill-awtoritajiet ta' riżoluzzjoni jiddeterminaw il-livell annwali fil-mira tal-arranġament ta' finanzjament ta' riżoluzzjoni skont l-Artikolu 4(2) u jiddeterminaw il-kontribuzzjoni annwali bażika ta' kull istituzzjoni skont l-Artikolu 5.
Artikolu 17
Infurzar
1. Meta l-istituzzjonijiet ma jippreżentawx l-informazzjoni kollha msemmija fl-Artikolu 14 fi żmien il-perjodu previst f'dak l-Artikolu, l-awtorità tar-riżoluzzjoni tuża stimi jew suppożizzjonijiet tagħha stess sabiex tikkalkula l-kontribuzzjoni annwali tal-istituzzjoni konċernata.
2. Meta l-informazzjoni ma tingħatax sal-31 ta' Jannar ta' kull sena, l-awtorità ta' riżoluzzjoni tista' tassenja lill-istituzzjoni konċernata l-ogħla multiplikatur tal-aġġustament tar-riskju msemmi fl-Artikolu 9.
3. Meta l-informazzjoni ppreżentata mill-istituzzjonijiet lill-awtorità ta' riżoluzzjoni tkun soġġetta għal rapporti mill-ġdid jew reviżjonijiet, l-awtorità ta' riżoluzzjoni taġġusta l-kontribuzzjoni annwali skont l-informazzjoni aġġornata meta tikkalkula l-kontribuzzjoni annwali ta' dik l-istituzzjoni għall-perjodu ta' kontribuzzjoni li jmiss.
4. Kwalunkwe differenza bejn il-kontribuzzjoni annwali kalkulata u mħallsa fuq il-bażi tal-informazzjoni soġġetti għal rappurtar mill-ġdid jew reviżjoni u l-kontribuzzjoni annwali li suppost kellha titħallas wara l-aġġustament tal-kontribuzzjoni annwali tiġi saldata fl-ammont tal-kontribuzzjoni annwali dovuta għall-perjodu kontributorju li jmiss. Dan l-aġġustament isir billi jitnaqqsu jew jiżdiedu l-kontribuzzjonijiet għall-perjodu kontributorju li jmiss.
Artikolu 18
Penali amministrattivi u miżuri amministrattivi oħra
L-awtoritajiet tar-riżoluzzjoni jistgħu jimponu penali amministrattivi u miżuri amministrattivi oħra msemmija fl-Artikolu 110 tad-Direttiva 2014/59/UE fuq persuni jew entitajiet responsabbli għall-ksur ta' dan ir-Regolament.
TAQSIMA 4
ARRANĠAMENTI TA' KOOPERAZZJONI
Artikolu 19
Arranġamenti ta' kooperazzjoni
1. Sabiex jiġi żgurat li l-kontribuzzjonijiet jiġu effettivament imħallsal-awtoritajiet kompetenti jassistu lill-awtoritajiet ta' riżoluzzjoni fit-twettiq ta' kwalunkwe kompitu skont dan ir-Regolament jekk din tal-aħħar jitlob hekk.
2. Fuq talba, l-awtoritajiet kompetenti jipprovdu lill-awtoritajiet ta' riżoluzzjoni bid-dettalji tal-kuntatt tal-istituzzjonijiet li jridu jiġu nnotifikati bid-deċiżjoni msemmija fil-paragrafu 1 tal-Artikolu 13 sa mhux aktar tard mill-1 ta' April ta' kull sena jew fil-jum tax-xogħol li jmiss jekk l-1 ta' April ma jkunx jum tax-xogħol. Dawn id-dettalji ta' kuntatt jirreferu għall-isem tal-persuna ġuridika, l-isem tal-persuna fiżika li tirrappreżenta lill-persuna ġuridika, l-indirizz, l-indirizz elettroniku, in-numru tat-telefon, in-numru tal-feks jew kwalunkwe informazzjoni oħra li tippermetti l-identifikazzjoni ta' istituzzjoni.
3. L-awtoritajiet kompetenti jipprovdu lill-awtoritajiet ta' riżoluzzjoni kwalunkwe informazzjoni li tippermetti lill-awtoritajiet ta' riżoluzzjoni jikkalkulaw il-kontribuzzjonijiet annwali, b'mod partikolari kwalunkwe informazzjoni relatata mal-aġġustament tar-riskju addizzjonali u kwalunkwe eżenzjonijiet rilevanti li l-awtoritajiet kompetenti jkunu taw lill-istituzzjonijiet skont id-Direttiva 2013/36/UE u r-Regolament (UE) Nru 575/2013.
TAQSIMA 5
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 20
Dispożizzjonijiet tranżizzjonali ġenerali
1. Meta l-informazzjoni meħtieġa minn indikatur speċifiku kif imsemmi fl-Anness II ma tkunx inkluża fir-rekwiżit tar-rappurtar superviżorju applikabbli msemmi fl-Artikolu 14 għas-sena ta' referenza, dak l-indikatur tar-riskju ma japplikax qabel li dak ir-rekwiżit ta' rappurtar superviżorju jsir applikabbli. Il-piż tal-indikaturi tar-riskju disponibbli l-oħra jiddaħħlu fi skala mill-ġdid b'mod proporzjonali mal-piż tagħhom kif previst fl-Artikolu 7 sabiex is-somma tal-piżijiet tkun wieħed (1). Fl-2015 meta kwalunkwe informazzjoni meħtieġa fl-Artikolu 16 ma tkunx disponibbli għall-iskema tal-garanzija ta' depożitu sal-31 ta' Jannar għall-finijiet tal-kalkolu tal-mira annwali msemmija fl-Artikolu 4(2) jew tal-kontribuzzjoni annwali bażika ta' kull istituzzjoni msemmija fl-Artikolu 5, wara notifika mill-iskema ta' garanzija tad-depożiti, l-istituzzjonijiet tal-kreditu rilevanti jipprovdu lill-awtoritajiet tar-riżoluzzjoni b'dik l-informazzjoni sa dik id-data. B'deroga mill-Artikolu 13(1), rigward il-kontribuzzjonijiet li jridu jitħallsu fl-2015, l-awtoritajiet tar-riżoluzzjoni jinnotifikaw lil kull istituzzjoni bid-deċiżjoni tagħhom li tiddetermina l-kontribuzzjoni annwali li jridu jħallsu sa mhux aktar tard mit-30 ta' Novembru 2015.
2. B'deroga mill-Artikolu 13(4), u fir-rigward tal-kontribuzzjonijiet li jridu jitħallsu fl-2015, l-ammont dovut skont id-deċiżjoni msemmija fl-Artikolu 13(3) jitħallas sal-31 ta' Diċembru 2015.
3. B'deroga mill-Artikolu 14(4), u fir-rigward tal-informazzjoni li trid tingħata lill-awtorità ta' riżoluzzjoni fl-2015, l-informazzjoni msemmija f'dak il-paragrafu tingħata sal-1 ta' Settembru 2015 l-aktar tard.
4. B'deroga mill-Artikolu 16(1), l-iskemi ta' garanzija tad-depożiti jipprovdu lill-awtorità tar-riżoluzzjoni sal-1 ta' Settembru 2015 bl-informazzjoni dwar l-ammont ta' depożiti koperti mill-31 ta' Lulju 2015.
5. Sa tmiem il-perjodu inizjali msemmi fl-Artikolu 69(1) tar-Regolament (UE) Nru 806/2014/UE, l-Istati Membri jistgħu jippermettu lill-istituzzjonijiet li l-obbligazzjonijiet totali tagħhom, bil-fondi proprji u d-depożiti koperti mnaqqsa minnhom, ikunu aktar minn EUR 300 000 000, u li l-assi totali jkun EUR 3 000 000 000 jew inqas, li jħallsu somma f'daqqa ta' EUR 50 000 għall-ewwel EUR 300 000 000 ta' obbligazzjonijiet totali, bil-fondi proprji u d-depożiti koperti mnaqqsa minnhom. Għal obbligazzjonijiet totali, bil-fondi proprji u d-depożiti koperti mnaqqsa minnhom, ta' aktar minn EUR 300 000 000, dawn l-istituzzjonijiet għandhom jikkontribwixxu skont l-Artikoli 4 sa 9 ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 21
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Japplika mill-1 ta' Jannar 2015.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-21 ta' Ottubru 2014.