NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 517/2014
ze dne 16. dubna 2014
o fluorovaných skleníkových plynech a o zrušení nařízení (ES) č. 842/2006
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve čtvrté hodnotící zprávě Mezivládního panelu pro změnu klimatu („IPCC“) Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu („UNFCCC“), jejíž stranou Unie je (3), bylo uvedeno, že na základě stávajících vědeckých údajů by měly rozvinuté země do roku 2050 snížit emise skleníkových plynů o 80 až 95 % oproti úrovním z roku 1990, aby se globální změna klimatu omezila na nárůst teploty o 2 °C, a tím se zabránilo nežádoucím dopadům na klima.
(2)
K dosažení tohoto cíle přijala Komise Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050, který vzala Rada na vědomí ve svých závěrech ze dne 17. května 2011 a Evropský parlament jej schválil usnesením ze dne 15. března 2012. V tomto plánu přechodu vymezila Komise nákladově účinný způsob, jak dosáhnout nezbytného celkového snížení emisí v Unii do roku 2050. Tento plán přechodu stanoví příspěvky jednotlivých odvětví požadované v šesti oblastech. Jiné emise než CO2, včetně fluorovaných skleníkových plynů, ale vyjma jiných emisí než CO2 ze zemědělství, by se měly do roku 2030 snížit o 72 až 73 % a do roku 2050 o 70 až 78 % oproti úrovním z roku 1990. Pokud se vychází z referenčního roku 2005, je nutno jiné emise než CO2, s výjimkou emisí ze zemědělství, snížit do roku 2030 o 60 až 61 %. Emise fluorovaných skleníkových plynů byly v roce 2005 odhadovány na 90 milionů tun ekvivalentu CO2. Snížení o 60 % znamená, že do roku 2030 by se emise musely snížit přibližně o 35 milionů tun ekvivalentu CO2. Vzhledem k odhadovaným emisím 104 milionů tun ekvivalentu CO2 v roce 2030 na základě uplatnění současných právních předpisů Unie v plném rozsahu je nutné další snížení přibližně o 70 milionů tun ekvivalentu CO2.
(3)
Zpráva Komise ze dne 26. září 2011 o používání, účincích a přiměřenosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 (4) dospěla k závěru, že současná opatření k omezování úniků mají v případě, že budou uplatněna v plném rozsahu, potenciál snížit emise fluorovaných skleníkových plynů. Tato opatření by proto měla být zachována a upřesněna na základě zkušeností získaných při jejich provádění. Některá opatření by se měla rovněž rozšířit na jiná zařízení, v nichž se používají značná množství fluorovaných skleníkových plynů, například chladírenská nákladní vozidla a přívěsy. Povinnost zřídit a vést záznamy o zařízeních, která tyto plyny obsahují, by se měla vztahovat rovněž na elektrická spínací zařízení. Vzhledem k důležitosti opatření k omezování úniků na konci životnosti výrobků a zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny by členské státy měly zohlednit význam režimů odpovědnosti výrobce a podporovat jejich zavádění, a to na základě stávajících osvědčených postupů.
(4)
Uvedená zpráva rovněž dospěla k závěru, že pro snížení emisí fluorovaných skleníkových plynů v Unii lze udělat více, zejména tím, že se takové plyny přestanou používat tam, kde existují bezpečné a energeticky účinné alternativní technologie s nulovým nebo nižším dopadem na klima. Snížení emisí z roku 2010 do roku 2030 až o dvě třetiny je nákladově efektivní, protože v řadě odvětví existují osvědčené a vyzkoušené alternativy.
(5)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. září 2011 o komplexním přístupu k jiným antropogenním emisím ovlivňujícím klima, než jsou emise CO2, byl uvítán závazek Unie podporovat opatření související s částečně fluorovanými uhlovodíky založená na Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (dále jen „Montrealský protokol“), jako ukázkový příklad přístupu ke snižování emisí skleníkových plynů, který není orientován tržně. Toto usnesení rovněž vyzývá k prozkoumání různých možností, jak na mezinárodní úrovni prostřednictvím Montrealského protokolu prosadit okamžité zahájení postupného ukončování používání částečně fluorovaných uhlovodíků.
(6)
Aby bylo podpořeno používání technologií s nulovým nebo nižším dopadem na klima, měla by školení fyzických osob, které pracují s fluorovanými skleníkovými plyny, zahrnovat rovněž informace o technologiích, které slouží k nahrazení a omezení používání fluorovaných skleníkových plynů. Vzhledem k tomu, že některé alternativy k fluorovaným skleníkovým plynům používaným ve výrobcích a zařízeních, sloužící k nahrazení a omezení používání fluorovaných skleníkových plynů, mohou být toxické, hořlavé či vysokotlaké, měla by Komise přezkoumat stávající právní předpisy Unie vztahující se na školení fyzických osob, pokud jde o bezpečné nakládání s alternativními chladivy, a případně předložit Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu příslušných právních předpisů Unie.
(7)
Certifikační a školicí programy by měly být zavedeny nebo upraveny s ohledem na programy zavedené podle nařízení (ES) č. 842/2006 a lze je začlenit do systémů odborného vzdělávání.
(8)
K zajištění soudržnosti s požadavky na monitorování a podávání zpráv podle úmluvy UNFCCC a s rozhodnutím 4/CMP.7 konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu k úmluvě UNFCCC, přijatého sedmou konferencí smluvních stran úmluvy UNFCCC v Durbanu dne 11. prosince 2011, by se měly potenciály globálního oteplování vypočítávat na základě stoletého potenciálu globálního oteplování jednoho kilogramu plynu v poměru k jednomu kilogramu CO2. Tam, kde je to možné, měl by výpočet vycházet ze čtvrté hodnotící zprávy přijaté panelem IPCC.
(9)
Účinné monitorování emisí fluorovaných skleníkových plynů má zásadní význam pro sledování pokroku při dosahování cílů snižování emisí a pro hodnocení účinků tohoto nařízení. K zajištění kvalitního vykazování emisí je nezbytné využívat k vykazování emisí fluorovaných skleníkových plynů konzistentní a vysoce kvalitní údaje. Zavedení systémů vykazování emisí fluorovaných skleníkových plynů členskými státy by zajistilo soudržnost s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (5). K výraznému zlepšení těchto systémů vykazování emisí by mohly přispět údaje o úniku fluorovaných skleníkových plynů ze zařízení nashromážděné společnostmi podle tohoto nařízení. Tímto způsobem by se mohla kontrolovat konzistentnost údajů použitých k odvození emisí a mohly by se tak zlepšit odhady na základě výpočtů, což by vedlo k lepšímu odhadu množství emisí fluorovaných skleníkových plynů v národních inventurách skleníkových plynů.
(10)
Vzhledem k tomu, že existují vhodné alternativy, měl by se současný zákaz používání fluoridu sírového při tlakovém lití hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin rozšířit i na zařízení, která používají méně než 850 kg fluoridu sírového ročně. Stejně tak by mělo být, při poskytnutí odpovídajícího přechodného období, zakázáno používání chladiv s velmi vysokým potenciálem globálního oteplování 2 500 nebo více při servisu nebo údržbě chladírenských zařízení s velikostí náplně 40 tun ekvivalentu CO2 nebo více.
(11)
Měly by být zaváděny zákazy uvádění na trh v případě nových zařízení pro chladírenství, klimatizaci a požární ochranu, která obsahují určité fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, pokud k použití těchto látek existují vhodné alternativy. Pokud nejsou k dispozici alternativy nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít nebo pokud by použití těchto alternativ znamenalo nepřiměřené náklady, měla by mít Komise možnost povolit výjimku dočasně umožňující uvádění těchto výrobků a zařízení na trh. Komise by měla s ohledem na budoucí technický vývoj dále posoudit zákazy uvádět na trh nová zařízení pro druhotná spínací zařízení středního napětí a nové malé dělené klimatizační systémy s jednou vnitřní jednotkou.
(12)
Mělo by být povoleno uvádět na trh zařízení obsahující fluorované skleníkové plyny, pokud jeho celkové emise skleníkových plynů vzniklé během jeho životního cyklu, při zohlednění reálné míry úniku a znovuzískávání, jsou nižší než emise, jež by vznikly z rovnocenného zařízení, které fluorované skleníkové plny neobsahuje a jehož maximální povolená spotřeba energie odpovídá spotřebě stanovené v příslušných prováděcích opatřeních přijatých podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (6). Pravidelný a včasný přezkum těchto prováděcích opatření v souladu s uvedenou směrnicí by napomohl zajistit, aby daná prováděcí opatření byla nadále účinná a vhodná.
(13)
Bylo zjištěno, že nejefektivnějším a nákladově nejúčinnějším způsobem dlouhodobého snižování emisí těchto látek je postupné snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků, jež může být uvedeno na trh.
(14)
Aby bylo možné realizovat postupné snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků, jež může být uvedeno na trh Unie, měla by Komise přidělit jednotlivým výrobcům a dovozcům kvóty pro uvádění těchto látek na trh tak, aby nebyl překročen celkový množstevní limit pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh. S cílem zabezpečit jednotnost postupného snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděného na trh by měly být do systému kvót Unie započítány částečně fluorované uhlovodíky, jimiž jsou naplněna zařízení. Pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v zařízení nebyly uvedeny na trh před naplněním zařízení, vyžaduje se jako doklad o započítání těchto látek do systému kvót Unie prohlášení o shodě.
(15)
Výpočet referenčních hodnot a přidělování kvót jednotlivým výrobcům a dovozcům by v první řadě mělo vycházet z množství částečně fluorovaných uhlovodíků, které podle svého oznámení uvedli na trh během referenčního období let 2009 až 2012. Aby však nebyly vyloučeny malé podniky, mělo by se jedenáct procent celkového množstevního limitu vyhradit pro dovozce a výrobce, kteří v daném referenčním období neuvedli na trh 1 tunu nebo více fluorovaných skleníkových plynů.
(16)
Pravidelným přepočítáváním referenčních hodnot a kvót by Komise měla zajistit, aby podniky mohly pokračovat ve své činnosti na základě průměrných objemů, které uvedly na trh v uplynulých letech.
(17)
Proces výroby některých fluorovaných plynů může vést k významným emisím dalších fluorovaných skleníkových plynů vznikajících jako vedlejší produkt. Podmínkou uvedení fluorovaných skleníkových plynů na trh by mělo být zneškodnění těchto emisí vzniklých jako vedlejší produkt nebo jejich znovuzískání za účelem dalšího využití.
(18)
Komise by měla zajistit, aby byl zaveden ústřední elektronický rejstřík za účelem správy kvót, pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh a podávání zpráv, včetně oznamování zařízení uvedeného na trh v případech, kdy je zařízení předem naplněno částečně fluorovanými uhlovodíky, které nebyly před naplněním uvedeny na trh, a proto vyžaduji ověření prostřednictvím prohlášení o shodě a následného ověření třetí stranou, že množství částečně fluorovaných uhlovodíků jsou započítaná do systému kvót Unie.
(19)
K zachování pružnosti trhu s velkými objemy částečně fluorovaných uhlovodíků by mělo být možné převádět kvóty přidělené na základě referenčních hodnot jinému výrobci či dovozci v Unii nebo jinému výrobci či dovozci, který je v Unii zastoupen výhradním zástupcem.
(20)
Aby bylo možno sledovat účinnost tohoto nařízení, měla by být působnost současných povinností spojených s podáváním zpráv rozšířena tak, aby zahrnovala i další fluorované látky, které mají významný potenciál globálního oteplování nebo které pravděpodobně nahradí fluorované skleníkové plyny uvedené v příloze I. Z téhož důvodu by mělo být rovněž hlášeno zneškodnění fluorovaných skleníkových plynů a dovoz těchto plynů do Unie, pokud jsou obsaženy ve výrobcích a zařízeních. Měly by být stanoveny minimální prahové hodnoty, aby se zabránilo neúměrné administrativní zátěži, zejména pro malé a střední podniky a mikropodniky.
(21)
Komise by měla soustavně sledovat účinky snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděného na trh, včetně účinku na dodávky pro zařízení, kde by použití částečně fluorovaných uhlovodíků vedlo k nižším emisím vznikajícím během životního cyklu, než kdyby byla použita alternativní technologie. Do konce roku 2020 by měla Komise připravit zprávu o dostupnosti částečně fluorovaných uhlovodíků na trhu Unie. Do konce roku 2022 by měla Komise provést komplexní přezkum, aby byl čas upravit toto nařízení s ohledem na jeho provádění a nový vývoj a mezinárodní závazky a případně navrhnout další opatření ke snížení.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(23)
Za účelem změny jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(24)
Jelikož je toto nařízení přijímáno na základě čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, není překážkou tomu, aby členské státy zachovávaly nebo zaváděly přísnější ochranná opatření, která jsou v souladu se Smlouvou o fungování EU. Podle článku 193 Smlouvy o fungování EU mají členské státy každé takové opatření oznámit Komisi.
(25)
Tímto nařízením se mění a doplňuje předmět nařízení (ES) č. 842/2006, které by proto mělo být zrušeno. S cílem zajistit plynulý přechod ze starého systému na nový je však vhodné stanovit, že by nařízení Komise (ES) č. 1493/2007 (8), (ES) č. 1494/2007 (9), (ES) č. 1497/2007 (10), (ES) č. 1516/2007 (11), (ES) č. 303/2008 (12), (ES) č. 304/2008 (13), (ES) č. 305/2008 (14), (ES) č. 306/2008 (15), (ES) č. 307/2008 (16) a (ES) č. 308/2008 (17) měla zůstat v platnosti a měla by se nadále používat, pokud a dokud nebudou zrušena akty v přenesené pravomoci nebo prováděcími akty přijatými Komisí podle tohoto nařízení.
(26)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu přeshraniční povahy řešeného environmentálního problému a účinků tohoto nařízení na obchod v rámci Unie i na vnější obchod, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Cílem tohoto nařízení je chránit životní prostředí snižováním emisí fluorovaných skleníkových plynů. Toto nařízení proto
a)
stanoví pravidla pro omezování úniků, používání, znovuzískávání a zneškodňování fluorovaných skleníkových plynů a související doplňková opatření;
b)
ukládá podmínky pro uvádění na trh v případě určitých výrobků a zařízení, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
c)
ukládá podmínky pro konkrétní způsoby použití fluorovaných skleníkových plynů; a
d)
stanoví množstevní limity pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„fluorovanými skleníkovými plyny“ částečně fluorované uhlovodíky, zcela fluorované uhlovodíky, fluorid sírový a další skleníkové plyny s obsahem fluoru uvedené v příloze I, nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
2)
„částečně fluorovanými uhlovodíky“ (HFC) látky uvedené v oddíle 1 přílohy I nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
3)
„zcela fluorovanými uhlovodíky“ (PFC) látky uvedené v oddíle 2 přílohy I nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
4)
„fluoridem sírovým“ (SF6) látka uvedená v oddíle 3 přílohy I nebo směsi obsahující tuto látku;
5)
„směsí“ tekutina skládající se ze dvou nebo více látek, z nichž alespoň jedna je látka uvedená v příloze I nebo v příloze II;
6)
„potenciálem globálního oteplování“ (GWP) potenciál skleníkového plynu zvýšit teplotu klimatu v poměru k potenciálu oxidu uhličitého (CO2), počítaný jako stoletý potenciál oteplování jednoho kilogramu skleníkového plynu v poměru k jednomu kilogramu CO2 v souladu s přílohami I, II a IV nebo, v případě směsí, počítaný podle přílohy IV;
7)
„tunou (tunami) ekvivalentu CO2“ množství skleníkových plynů vyjádřené jako součin hmotnosti skleníkových plynů v metrických tunách a jejich potenciálu globálního oteplování;
8)
„provozovatelem“ fyzická nebo právnická osoba skutečně zajišťující technický provoz výrobků nebo zařízení, na něž se toto nařízení vztahuje; členský stát může v určitých vymezených situacích určit vlastníka za osobu odpovědnou za plnění povinností provozovatele;
9)
„použitím“ používání fluorovaných skleníkových plynů při výrobě, údržbě nebo servisu včetně opětovného plnění výrobků a zařízení nebo při jiných procesech uvedených v tomto nařízení;
10)
„uvedením na trh“ první dodání či poskytnutí jiné straně v Unii, za úplatu nebo bezplatně, nebo v případě výrobce použití pro vlastní účely, včetně propuštění do volného oběhu v Unii;
11)
„hermeticky uzavřeným zařízením“ zařízení, v němž všechny díly obsahující fluorovaný skleníkový plyn jsou utěsněny sváry, tvrdými pájenými spoji nebo podobným pevným spojením, které může obsahovat uzavřené ventily nebo uzavřené obslužné body umožňující řádnou opravu nebo likvidaci a které má prověřenou míru úniků menší než 3 gramy ročně pod tlakem alespoň čtvrtiny maximálního povoleného tlaku;
12)
„nádobou“ výrobek primárně určený pro přepravu nebo skladování fluorovaných skleníkových plynů;
13)
„nádobou na jedno použití“ nádoba, kterou nelze opětovně naplnit, aniž by byla pro tento účel uzpůsobena, nebo která se uvádí na trh, aniž by ji bylo možné vrátit k opětovnému naplnění;
14)
„znovuzískáváním“ sběr a skladování fluorovaných skleníkových plynů z výrobků, včetně nádob, a zařízení během údržby nebo servisu nebo před likvidací výrobků či zařízení;
15)
„recyklací“ opětovné použití znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů po základním přečištění;
16)
„regenerací“ přepracování znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů tak, aby odpovídaly vlastnostem nově vyrobené látky, s ohledem na jejich zamýšlené použití;
17)
„zneškodněním“ proces, kdy se všechen fluorovaný skleníkový plyn nebo jeho převážná část trvale přemění nebo rozloží na jednu nebo více stabilních látek, které nejsou fluorovanými skleníkovými plyny;
18)
„vyřazením z provozu“ konečné odstavení a vyloučení z provozu či používání v případě výrobku nebo jednotlivého zařízení obsahujícího fluorované skleníkové plyny;
19)
„opravou“ obnova poškozených nebo netěsnících výrobků nebo zařízení, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, týkající se části, která tyto plyny obsahuje nebo je k tomuto účelu určena;
20)
„instalací“ spojení dvou nebo více zařízení nebo okruhů obsahujících nebo konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny, za účelem montáže systému na místě, kde bude v provozu, včetně postupu, kterým jsou vodiče plynu systému spojeny dohromady za účelem uzavření okruhu, bez ohledu na nutnost systém po montáži naplnit;
21)
„údržbou nebo servisem“ všechny činnosti kromě znovuzískávání podle článku 8 a kontrol těsnosti podle článku 4 a čl. 10 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení, které představují zásah do okruhů obsahujících nebo konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny, zvláště napouštění systému fluorovanými skleníkovými plyny, odstraňování jednoho nebo více dílů okruhu nebo zařízení, opětovná montáž dvou nebo více částí okruhu nebo zařízení, jakož i oprava netěsností;
22)
„nově vyrobenou látkou“ látka, která dosud nebyla použita;
23)
„stacionárním“ obvykle se nepřesouvající během provozu a zahrnující přenosná pokojová klimatizační zařízení;
24)
„mobilním“ obvykle se přesouvající během provozu;
25)
„jednosložkovou pěnou“ pěnová směs obsažená v jediném aerosolovém rozprašovači v nezreagovaném nebo částečně zreagovaném kapalném stavu, která se po opuštění rozprašovače rozpíná a tuhne;
26)
„chladírenským nákladním vozidlem“ motorové vozidlo s hmotností nad 3,5 tuny, které je navrženo a zkonstruováno primárně pro přepravu zboží a které je vybaveno chladicí jednotkou;
27)
„chladírenským přívěsem“ vozidlo, které je navrženo a zkonstruováno k vlečení za nákladním vozidlem nebo tahačem primárně k přepravě zboží a které je vybaveno chladicí jednotkou;
28)
„technickým aerosolem“ aerosolový rozprašovač používaný pro údržbu, opravy, čištění, testování, dezinsekci a výrobu výrobků a zařízení, instalaci zařízení a pro jiné aplikace;
29)
„systémem detekce úniků“ kalibrované mechanické, elektrické nebo elektronické zařízení pro zjišťování úniků fluorovaných skleníkových plynů, které provozovatele při zjištění úniku varuje;
30)
„podnikem“ fyzická nebo právnická osoba, která:
a)
vyrábí, používá, znovuzískává, sbírá, recykluje, regeneruje nebo zneškodňuje fluorované skleníkové plyny;
b)
dováží nebo vyváží fluorované skleníkové plyny nebo výrobky a zařízení obsahující tyto plyny;
c)
uvádí na trh fluorované skleníkové plyny nebo výrobky a zařízení, které tyto plyny obsahují nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
d)
provádí instalaci, servis, údržbu, opravy, kontroly těsnosti nebo vyřazení z provozu zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
e)
je provozovatelem zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo jehož provoz je na těchto plynech závislý;
f)
vyrábí, dováží, vyváží, uvádí na trh nebo zneškodňuje plyny uvedené v příloze II;
g)
uvádí na trh výrobky nebo zařízení obsahující plyny uvedené v příloze II;
31)
„vstupní surovinou“ jakýkoli fluorovaný skleníkový plyn nebo látka uvedená v příloze II, jež jsou předmětem chemické transformace v procesu, při kterém jsou zcela změněny proti svému původnímu složení, a jejichž emise jsou zanedbatelné;
32)
„komerčním využitím“ použití ke skladování, prezentaci nebo šíření výrobků, k prodeji konečným uživatelům, v maloobchodě a stravovacích službách;
33)
„protipožárním zařízením“ zařízení a systémy používané k protipožární ochraně, včetně hasicích přístrojů;
34)
„organickým Rankinovým cyklem“ cyklus obsahující kondenzovatelný fluorovaný skleníkový plyn, při němž se teplo z tepelného zdroje přeměňuje a vytváří elektrickou nebo mechanickou energii;
35)
„vojenským zařízením“ zbraně, střelivo a válečný materiál určené výhradně pro vojenské účely, které jsou nezbytné k ochraně podstatných bezpečnostních zájmů členských států;
36)
„elektrickým spínacím zařízením“ spínací zařízení a jejich kombinace se souvisejícím ovládacím, měřicím, ochranným a regulačním zařízením a soubory těchto přístrojů a zařízení se souvisejícími propojeními, příslušenstvími, zapouzdřeními a podpůrnými strukturami určená k použití v souvislosti s výrobou, přenosem, rozvodem a přeměnou elektrické energie;
37)
„sdruženými centrálními chladicími systémy“ systémy dvou či více kompresorů se souběžným chodem, které jsou propojeny s jedním nebo více společnými kondenzátory a s řadou chladicích zařízení, jako jsou chladicí vitríny, skříně, mrazicí boxy, nebo s chlazenými skladovacími prostorami;
38)
„primárním chladicím okruhem kaskádních systémů“ primární okruh nepřímých systémů pro středně vysoké teploty se sériovým zapojením dvou či více samostatných chladicích okruhů tak, že primární okruh pohlcuje teplo z kondenzátoru ze sekundárního okruhu pro středně vysoké teploty;
39)
„dělenými klimatizačními systémy s jednou vnitřní jednotkou“ systémy pro pokojovou klimatizaci sestávající z jedné vnější jednotky a jedné vnitřní jednotky, které jsou propojeny chladicím potrubím, a vyžadující instalaci na místě použití.
KAPITOLA II
OMEZOVÁNÍ ÚNIKŮ
Článek 3
Prevence vzniku emisí fluorovaných skleníkových plynů
1. Úmyslné vypouštění fluorovaných skleníkových plynů do atmosféry je zakázáno, pokud toto vypouštění není technicky nezbytné pro určené použití.
2. Provozovatelé zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny, přijmou preventivní opatření, aby zabránili jejich neúmyslnému vypouštění (dále jen „únik“). Přijmou veškerá technicky a ekonomicky proveditelná opatření za účelem minimalizace úniků fluorovaných skleníkových plynů.
3. Je-li zjištěn únik fluorovaných skleníkových plynů, provozovatelé zajistí, aby bylo zařízení bez zbytečného prodlení opraveno.
Pokud je zařízení předmětem kontroly těsnosti podle čl. 4 odst. 1 a netěsnost byla u tohoto zařízení opravena, provozovatelé zajistí, aby toto zařízení do jednoho měsíce po jeho opravě zkontrolovaly certifikované fyzické osoby, které ověří, zda byla oprava účinná.
4. Fyzické osoby provádějící úkoly uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. a) až c) musí být certifikovány v souladu s čl. 10 odst. 4 a 7 a provádějí preventivní opatření k zamezení úniku fluorovaných skleníkových plynů.
Podniky provádějící instalaci, servis, údržbu, opravu nebo vyřazení z provozu zařízení uvedeného v čl. 4 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až d) musí být certifikovány v souladu s čl. 10 odst. 6 a 7 a přijmou preventivní opatření k zamezení úniku fluorovaných skleníkových plynů.
Článek 4
Kontrola těsnosti
1. Provozovatelé zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny v množství 5 tun ekvivalentu CO2 nebo větším v jiné než pěnové formě, zajistí u tohoto zařízení kontroly těsnosti.
Na hermeticky uzavřené zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny v množství nižším než 10 tun ekvivalentu CO2, se kontroly těsnosti podle tohoto článku nevztahují, pokud je toto zařízení označeno jako hermeticky uzavřené.
Kontroly těsnosti podle tohoto článku se nevztahují na elektrické spínací zařízení, pokud splňuje jednu z těchto podmínek:
a)
má podle technické specifikace prověřenou míru úniku nižší než 0,1 % za rok a je příslušně označeno;
b)
je vybaveno přístrojem pro sledování tlaku či hustoty; nebo
c)
obsahuje méně než 6 kg fluorovaných skleníkových plynů.
2. Odstavec 1 se vztahuje na provozovatele následujících zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny:
a)
stacionární chladicí zařízení;
b)
stacionární klimatizační zařízení;
c)
stacionární tepelná čerpadla;
d)
stacionární protipožární zařízení;
e)
chladicí jednotky chladírenských nákladních vozidel a přívěsů;
f)
elektrická spínací zařízení;
g)
organické Rankinovy cykly.
Pokud jde o zařízení uvedená v prvním pododstavci písm. a) až e), provádějí kontroly fyzické osoby certifikované v souladu s pravidly stanovenými v článku 10.
Odchylně od odst. 1 prvního pododstavce se požadavky na kontrolu těsnosti nevztahují do 31. prosince 2016 na zařízení obsahující méně než 3 kg fluorovaných skleníkových plynů nebo hermeticky uzavřená zařízení, která jsou příslušně označena a obsahují méně než 6 kg fluorovaných skleníkových plynů.
3. Kontroly těsnosti podle odstavce 1 se provádějí v následujících intervalech:
a)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 5 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, ale menším než 50 tun ekvivalentu CO2: nejméně jednou za 12 měsíců, nebo nejméně jednou za 24 měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků;
b)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 50 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, ale menším než 500 tun ekvivalentu CO2: nejméně jednou za šest měsíců, nebo nejméně jednou za 12 měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků;
c)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším: nejméně jednou za tři měsíce, nebo nejméně jednou za šest měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků.
4. Pokud jde o protipožární zařízení uvedená v odst. 2 prvním pododstavci písm. d), má se za to, že povinnosti stanovené odstavcem 1 jsou splněny, pokud jsou dodrženy tyto dvě podmínky:
a)
zavedený systém inspekcí splňuje normy ISO 14520 nebo EN 15004 a
b)
inspekce protipožárního zařízení se provádějí tak často, jak vyžaduje odstavec 3.
5. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů vymezit požadavky na kontroly těsnosti, jež mají být prováděny podle odstavce 1 tohoto článku, pro každý typ zařízení uvedený v daném odstavci, určit ty části zařízení, u kterých je únik nejpravděpodobnější, a zrušit akty přijaté podle čl. 3 odst. 7 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
Článek 5
Systémy detekce úniků
1. Provozovatelé zařízení uvedeného v čl. 4 odst. 2 písm. a) až d) a obsahujícího fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším zajistí, aby toto zařízení bylo vybaveno systémem detekce úniků, které na jakýkoli únik upozorní provozovatele nebo společnost zajišťující servis.
2. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. f) a g) a obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, která byla instalována po 1. lednu 2017, zajistí, aby tato zařízení byla vybavena systémem detekce úniků, který na jakýkoli únik upozorní provozovatele nebo společnost zajišťující servis.
3. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až d) a g), na které se vztahuje odstavec 1 nebo 2 tohoto článku, zajistí, aby systémy detekce úniků byly kontrolovány nejméně jednou za dvanáct měsíců, aby bylo zajištěno jejich řádné fungování.
4. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. f), na které se vztahuje odstavec 2 tohoto článku, zajistí, aby systémy detekce úniků byly kontrolovány nejméně jednou za šest let, aby bylo zajištěno jejich řádné fungování.
Článek 6
Vedení záznamů
1. Provozovatelé zařízení, u něhož je třeba provádět kontrolu těsnosti podle čl. 4 odst. 1, zřídí a vedou o každém z těchto zařízení záznamy uvádějící tyto informace:
a)
množství a typ instalovaných fluorovaných skleníkových plynů;
b)
množství fluorovaných skleníkových plynů doplněných v průběhu instalace, údržby či servisu, nebo v důsledku úniku;
c)
zda byla daná množství instalovaných fluorovaných skleníkových plynů recyklována nebo regenerována, včetně názvu a adresy recyklačního nebo regeneračního zařízení a případně čísla certifikátu;
d)
množství znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů;
e)
identifikační údaje podniku, který provedl instalaci, servis, údržbu a případně opravu nebo vyřazení z provozu daného zařízení, v příslušných případech včetně čísla jeho certifikátu;
f)
termíny a výsledky kontrol prováděných podle čl. 4 odst. 1 až 3;
g)
pokud bylo zařízení vyřazeno z provozu, opatření podniknutá k znovuzískání a likvidaci fluorovaných skleníkových plynů.
2. Nejsou-li záznamy uvedené v odstavci 1 uchovávány v databázi zřízené příslušnými orgány členských států, použijí se tato pravidla:
a)
provozovatelé uvedení v odstavci 1 vedou záznamy zmíněné v uvedeném odstavci nejméně po dobu pěti let;
b)
podniky vykonávající pro provozovatele činnosti uvedené v odst. 1 písm. e) uchovávají kopie záznamů uvedených v odstavci 1 nejméně po dobu pěti let.
Záznamy uvedené v odstavci 1 se na vyžádání zpřístupní příslušnému orgánu dotčeného členského státu nebo Komisi. V rozsahu, v jakém tyto záznamy obsahují informace o životním prostředí, se použije případně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES (18) nebo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 (19).
3. Pro účely čl. 11 odst. 4 podniky dodávající fluorované skleníkové plyny vedou záznamy příslušných informací týkajících se osob, které fluorované skleníkové plyny nakupují, zejména:
a)
čísla certifikátů osob nakupujících uvedené plyny a
b)
zakoupená množství fluorovaných skleníkových plynů.
Podniky dodávající fluorované skleníkové plyny uchovávají tyto záznamy nejméně po dobu pěti let.
Podniky dodávající fluorované skleníkové plyny na vyžádání zpřístupní záznamy příslušnému orgánu dotčeného členského státu nebo Komisi. V rozsahu, v jakém tyto záznamy obsahují informace o životním prostředí, se použije směrnice 2003/4/ES nebo případně nařízení (ES) č. 1367/2006.
4. Komise může prostřednictvím prováděcího aktu určit formát záznamů uvedených v odstavcích 1 a 3 tohoto článku a upřesnit způsob jejich zřízení a vedení. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle článku 24.
Článek 7
Emise fluorovaných skleníkových plynů týkající se výroby
1. Výrobci fluorovaných sloučenin přijmou veškerá nezbytná preventivní opatření k tomu, aby byly v největším možném rozsahu omezeny emise fluorovaných skleníkových plynů během:
a)
výroby,
b)
přepravy a
c)
skladování.
Tento článek se použije i v případě, že fluorované skleníkové plyny vznikají jako vedlejší produkty.
2. Aniž je dotčen čl. 11 odst. 1, je zakázáno uvádět na trh fluorované skleníkové plyny a plyny uvedené v příloze II, ledaže výrobci nebo dovozci v příslušných případech při uvedení těchto plynů na trh doloží, že trifluormethan (HFC-23) vznikající jako vedlejší produkt během výrobního procesu, a to i během výroby vstupních surovin pro vlastní výrobu, byl v souladu s nejlepšími dostupnými technikami zneškodněn nebo znovuzískán pro další použití.
Tento požadavek se použije od 11. června 2015.
Článek 8
Znovuzískávání
1. Provozovatelé stacionárních zařízení nebo chladících jednotek chladírenských nákladních vozidel a přívěsů, které obsahují fluorované skleníkové plyny v jiné než pěnové formě, zajistí, aby znovuzískání těchto plynů prováděly fyzické osoby, které jsou držiteli příslušných certifikátů stanovených v článku 10, aby tyto plyny byly recyklovány, regenerovány nebo zneškodněny.
Tato povinnost se vztahuje na provozovatele kteréhokoli z těchto zařízení:
a)
chladicích okruhů stacionárních chladicích a klimatizačních zařízení a stacionárních tepelných čerpadel;
b)
chladicích okruhů chladicích jednotek nebo chladírenských nákladních vozidel a přívěsů;
c)
stacionárních zařízení, která obsahují rozpouštědla na bázi fluorovaných skleníkových plynů;
d)
stacionárních protipožárních zařízení;
e)
stacionárních elektrických spínacích zařízení.
2. Podnik, který používá nádobu na fluorovaný skleníkový plyn bezprostředně před její likvidací, zařídí znovuzískání jakýchkoli zbytkových plynů, aby se zajistila jejich recyklace, regenerace nebo zneškodnění.
3. Provozovatelé výrobků a zařízení, jež nejsou uvedeny v odstavci 1, včetně mobilních zařízení, a které obsahují fluorované skleníkové plyny, zařídí znovuzískání těchto plynů v rozsahu, který je technicky proveditelný a nevyžaduje nepřiměřené náklady, prostřednictvím příslušně kvalifikované fyzické osoby tak, aby byly recyklovány, regenerovány či zneškodněny, nebo zařídí jejich zneškodnění bez předchozího znovuzískání.
Znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních zařízení silničních vozidel nespadajících do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/40/ES (20) provádějí příslušně kvalifikované fyzické osoby.
V případě znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních systémů motorových vozidel spadajících do oblasti působnosti směrnice 2006/40/ES se za příslušně kvalifikovanou osobu považuje pouze fyzická osoba, která je alespoň držitelem osvědčení o školení podle čl. 10 odst. 2.
Článek 9
Režimy odpovědnosti výrobce
Aniž jsou dotčeny stávající právní předpisy Unie, členské státy podporují vytvoření režimů odpovědnosti výrobce, pokud jde o znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů a jejich recyklaci, regeneraci nebo zneškodnění.
Členské státy informují Komisi o opatřeních přijatých podle prvního pododstavce.
Článek 10
Školení a certifikace
1. Členské státy na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5 zavedou nebo upraví certifikační programy včetně procesů hodnocení. Členské státy zajistí dostupnost školení pro fyzické osoby provádějící tyto úkoly:
a)
instalace, servis, údržba, oprava nebo vyřazení z provozu zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až f);
b)
kontroly těsnosti zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až e), jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1;
c)
znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů podle čl. 8 odst. 1.
2. Členské státy zajistí, aby byly k dispozici školicí programy pro fyzické osoby provádějící znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních zařízení v motorových vozidlech, spadajících do oblasti působnosti směrnice 2006/40/ES, a to na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5.
3. Certifikační programy a školení stanovené v odstavcích 1 a 2 musí zahrnovat:
a)
platné předpisy a technické normy;
b)
prevenci vzniku emisí;
c)
znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů;
d)
bezpečné nakládání se zařízením typu a velikosti, na které se vztahuje certifikát;
e)
informace o příslušných technologiích nahrazování nebo omezování použití fluorovaných skleníkových plynů a bezpečném nakládání s těmito plyny.
4. Certifikáty podle certifikačních programů stanovených v odstavci 1 se vydávají za podmínky, že žadatel úspěšně absolvuje proces hodnocení zavedený podle odstavců 1, 3 a 5.
5. Minimální požadavky pro certifikační programy jsou stanoveny v nařízeních (ES) č. 303/2008 až (ES) č. 306/2008 a v odstavci 12. Minimální požadavky pro osvědčení o školení jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 307/2008 a v odstavci 12. Uvedené minimální požadavky stanoví pro každý typ zařízení podle odstavců 1 a 2 potřebné praktické dovednosti a teoretické znalosti, rozdělené případně podle jednotlivých činností, které je třeba pokrýt, jakož i podmínky pro vzájemné uznávání certifikátů a osvědčení o školení.
6. Členské státy na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5 zavedou nebo upraví certifikační programy pro podniky provádějící instalaci, servis, údržbu, opravu nebo vyřazení z provozu v případě zařízení uvedeného v čl. 4. odst. 2 písm. a) až d) pro třetí strany.
7. Stávající certifikáty a osvědčení o školení vydaná v souladu s nařízením (ES) č. 842/2006 zůstávají v platnosti v souladu s podmínkami, za nichž byly původně vydány.
8. Členské státy zajistí, aby všechny fyzické osoby, které jsou držiteli certifikátů podle certifikačních programů uvedených v odstavcích 1 a 7, měly přístup k informacím souvisejícím s:
a)
technologiemi podle odst. 3 písm. e) a
b)
stávajícími regulačními požadavky pro práci se zařízením obsahujícím jiná chladiva, než jsou fluorované skleníkové plyny.
9. Členské státy zajistí dostupnost školení pro fyzické osoby, které si chtějí doplnit znalosti související se záležitostmi uvedenými v odstavci 3.
10. Do 1. ledna 2017 členské státy oznámí Komisi certifikační a školicí programy.
Členské státy uznávají certifikáty a osvědčení o školení vydaná jiným členským státem v souladu s tímto článkem. Neomezují volný pohyb služeb ani svobodu usazování z důvodu, že byl certifikát vydán v jiném členském státě.
11. Každý podnik, který svěřuje úkol uvedený v odstavci 1 jinému podniku, přijme přiměřené kroky k tomu, aby zajistil, že tento druhý podnik je pro požadované úkoly držitelem nezbytných certifikátů podle tohoto článku.
12. Pokud se zdá být nutné stanovit pro účely uplatňování tohoto článku harmonizovanější přístup ke školení a certifikaci, Komise prostřednictvím prováděcích aktů upraví a aktualizuje minimální požadavky týkající se dovedností a znalostí, které je třeba pokrýt, vymezí způsoby certifikace nebo potvrzování a podmínky pro vzájemné uznávání a zruší akty přijaté podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení. Při výkonu pravomocí, které jí svěřuje tento odstavec, Komise zohlední příslušné stávající kvalifikační nebo certifikační systémy.
13. Komise může pomocí prováděcích aktů stanovit formát oznámení uvedeného v odstavci 10 tohoto článku a může zrušit akty přijaté podle čl. 5 odst. 5 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
14. Pokud by povinnosti podle tohoto článku v souvislosti s certifikací a školením znamenaly pro některý členský stát nepřiměřenou zátěž z důvodu malého počtu obyvatel a z něho vyplývající nedostatečné poptávky po těchto školeních a certifikacích, lze souladu s předpisy dosáhnout uznáním certifikátů vydaných v jiných členských státech.
Členské státy uplatňující tento odstavec informují Komisi a ta informuje ostatní členské státy.
15. Nic v tomto článku nebrání členským státům v zavádění dalších certifikačních a školicích programů týkajících se jiných zařízení, než která jsou uvedena v odstavci 1.
KAPITOLA III
UVÁDĚNÍ NA TRH A KONTROLA POUŽITÍ
Článek 11
Omezení pro uvádění na trh
1. Uvádění výrobků a zařízení uvedených v příloze III na trh, s výjimkou vojenského zařízení, se zakazuje od data uvedeného v této příloze, případně s rozlišením podle typu nebo potenciálu globálního oteplování obsaženého fluorovaného skleníkového plynu.
2. Zákaz uvedený v odstavci 1 se nevztahuje na zařízení, u kterého bylo v požadavcích na ekodesign přijatých podle směrnice 2009/125/ES stanoveno, že v důsledku vyšší energetické účinnosti během jeho provozu by jeho emise vyjádřené ekvivalentem CO2 vznikající během životního cyklu byly nižší než tyto emise vznikající během životního cyklu rovnocenného zařízení, které splňuje příslušné požadavky na ekodesign a neobsahuje částečně fluorované uhlovodíky.
3. Ve výjimečných případech může Komise při zohlednění cílů tohoto nařízení a na odůvodněnou žádost příslušného orgánu členského státu povolit prostřednictvím prováděcích aktů dočasnou výjimku v trvání maximálně čtyř let umožňující uvádět na trh výrobky a zařízení uvedené v příloze III, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, pokud je prokázáno, že:
a)
pro určitý výrobek nebo zařízení nebo pro určitou kategorii výrobků nebo zařízení nejsou k dispozici alternativy, nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít, nebo
b)
použití technicky proveditelných a bezpečných alternativ by vyžadovalo nepřiměřené náklady.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
4. Pro účely instalace, servisu, údržby nebo opravy zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo jehož provoz je na těchto plynech závislý, k nimž je podle článku 10 vyžadován certifikát či osvědčení, jsou fluorované skleníkové plyny prodávány pouze podnikům, které jsou držiteli příslušného certifikátu či osvědčení v souladu s článkem 10 nebo které zaměstnávají osoby, jež jsou držiteli certifikátu či osvědčení o školení podle čl. 10 odst. 2 a 5, a pouze takové podniky mohou uvedené plyny nakupovat. Tento odstavec nebrání necertifikovaným podnikům, které neprovádějí činnosti uvedené v první větě tohoto odstavce, ve sběru, přepravě či dodávání fluorovaných skleníkových plynů.
5. Nehermeticky uzavřená zařízení plněná fluorovanými skleníkovými plyny jsou prodávána konečnému uživateli pouze tehdy, je-li doloženo, že instalaci provede podnik certifikovaný v souladu s článkem 10.
6. Komise na základě údajů poskytnutých členskými státy shromažďuje informace o vnitrostátních kodexech, normách nebo právních předpisech členských států, pokud jde o náhradní technologie využívající v chladicích a klimatizačních zařízeních, tepelných čerpadlech a pěnách alternativy k fluorovaným skleníkovým plynům.
Komise zveřejní do 1. ledna 2017 souhrnnou zprávu o informacích shromážděných podle prvního pododstavce.
Článek 12
Označování a informace o výrobku a zařízení
1. Výrobky a zařízení, jež obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, nesmějí být uváděny na trh bez označení. Jedná se o tyto výrobky a zařízení:
a)
chladicí zařízení;
b)
klimatizační zařízení;
c)
tepelná čerpadla;
d)
protipožární zařízení;
e)
elektrická spínací zařízení;
f)
aerosolové rozprašovače, které obsahují fluorované skleníkové plyny, s výjimkou inhalátorů odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků;
g)
všechny nádoby na fluorované skleníkové plyny;
h)
rozpouštědla na bázi fluorovaných skleníkových plynů;
i)
organické Rankinovy cykly.
2. U výrobků nebo zařízení, na něž se vztahuje výjimka podle čl. 11 odst. 3, se tato skutečnost označí na štítku a v označení se uvede, že tyto výrobky a zařízení lze použít pouze pro účely, k nimž je udělena výjimka podle uvedeného článku.
3. Na štítku požadovaném podle odstavce 1 jsou uvedeny tyto informace:
a)
skutečnost, že výrobek nebo zařízení obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo že jejich provoz je na těchto plynech závislý;
b)
název fluorovaných skleníkových plynů za použití uznávaného průmyslového označení, nebo není-li toto označení k dispozici, chemického názvu;
c)
od 1. ledna 2017 množství fluorovaných skleníkových plynů obsažených ve výrobku nebo zařízení nebo množství fluorovaných skleníkových plynů, pro jaké je zařízení určeno, vyjádřené hmotností a ekvivalentem CO2, a potenciál globálního oteplování těchto plynů.
Na štítku vyžadovaném podle odstavce 1 jsou případně uvedeny tyto informace:
a)
skutečnost, že jsou fluorované skleníkové plyny obsaženy v hermeticky uzavřeném zařízení;
b)
skutečnost, že prověřená míra úniku elektrického spínacího zařízení uvedená v technické specifikaci od výrobce je nižší než 0,1 % za rok.
4. Štítek musí být jasně čitelný a nesmazatelný a musí být upevněn:
a)
v blízkosti obslužných míst pro plnění nebo znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů, nebo
b)
na té části výrobku či zařízení, která fluorovaný skleníkový plyn obsahuje.
Štítek je v úředních jazycích členského státu, v němž má být uváděn na trh.
5. Pěny a předem smíšené polyoly, které obsahují fluorované skleníkové plyny, se nesmějí uvádět na trh, pokud nejsou fluorované skleníkové plyny označeny štítkem s uznávaným průmyslovým označením nebo, není-li toto označení k dispozici, chemickým názvem. Na štítku musí být jasně uvedeno, že pěna nebo předem smíšené polyoly obsahují fluorované skleníkové plyny. V případě pěnových desek musí být tato informace na deskách uvedena jasným a nesmazatelným způsobem.
6. Regenerované nebo recyklované fluorované skleníkové plyny jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že daná látka byla regenerována nebo recyklována, a údaji o čísle šarže a názvu a adrese regeneračního nebo recyklačního zařízení.
7. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem zneškodnění jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby je určen pouze ke zneškodnění.
8. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem přímého vývozu jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby je určen pouze k přímému vývozu.
9. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem použití ve vojenském zařízení jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
10. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem leptání polovodičového materiálu nebo čištění komor pro chemické pokovování srážením kovových par v odvětví výroby polovodičů jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
11. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh jako vstupní surovina jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze jako vstupní surovinu.
12. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem výroby inhalátorů odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
13. Informace uvedené v odstavcích 3 a 5 musí být obsaženy v návodech k použití těchto výrobků a zařízení.
V případě výrobků a zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování 150 nebo vyšším musí být tyto informace rovněž obsaženy v popisech používaných k reklamě.
14. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit formát štítků uvedených v odstavci 1 a odstavcích 4 až 12 tohoto článku a může zrušit akty přijaté podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
15. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 22, kterými s ohledem na obchodní nebo technický vývoj podle potřeby změní požadavky na označování stanovené v odstavcích 4 až 12 tohoto článku.
Článek 13
Kontrola použití
1. Použití fluoridu sírového při tlakovém lití hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin je zakázáno.
V případě zařízení používajících fluorid sírový v množství nižším než 850 kg za rok, v souvislosti s tlakovým litím hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin, se tento zákaz použije od 1. ledna 2018.
2. Použití fluoridu sírového při plnění pneumatik vozidel se zakazuje.
3. Od 1. ledna 2020 je zakázáno použití fluorovaných skleníkových plynů s potenciálem globálního oteplování 2 500 nebo vyšším při servisu nebo údržbě chladicích zařízení s velikostí náplně 40 tun ekvivalentu CO2 nebo více.
Tento odstavec se nevztahuje na vojenská zařízení nebo zařízení určená pro aplikace, které jsou určeny k chlazení produktů při teplotách nižších než - 50 °C.
Zákaz uvedený v prvním pododstavci se do 1. ledna 2030 nepoužije na tyto kategorie fluorovaných skleníkových plynů:
a)
regenerované fluorované skleníkové plyny, jejichž potenciál globálního oteplování je 2 500 nebo více a které se používají při údržbě nebo servisu stávajícího chladicího zařízení, pod podmínkou, že byly označeny v souladu s čl. 12 odst. 6;
b)
recyklované fluorované skleníkové plyny, jejichž potenciál globálního oteplování je 2 500 nebo více a které se používají při údržbě nebo servisu stávajícího chladicího zařízení, pod podmínkou, že byly z daného zařízení znovuzískány. Tyto recyklované plyny může použít pouze podnik, který je znovuzískal v rámci údržby nebo servisu, nebo podnik, pro nějž byly v rámci údržby nebo servisu znovuzískány.
Zákaz uvedený v prvním pododstavci se nepoužije na chladicí zařízení, v jehož případě byla povolena výjimka podle čl. 11 odst. 3.
Článek 14
Plnění zařízení částečně fluorovanými uhlovodíky předem
1. Od 1. ledna 2017 se chladicí a klimatizační zařízení a tepelná čerpadla plněná částečně fluorovanými uhlovodíky nesmějí uvádět na trh, pokud částečně fluorované uhlovodíky, jimiž je dané zařízení naplněno, nejsou započítány do systému kvót uvedeného v kapitole IV.
2. Při uvádění předem naplněného zařízení uvedeného v odstavci 1 na trh výrobci a dovozci zařízení zajistí, aby byl řádně doložen soulad s odstavcem 1, a vypracují v tomto ohledu prohlášení o shodě.
Pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v zařízení nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, od 1. ledna 2018 dovozci zařízení zajistí, aby byla každý rok do 31. března ověřena správnost dokumentace a prohlášení o shodě za předchozí kalendářní rok nezávislým auditorem. Auditor musí být:
a)
akreditován podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (21) nebo
b)
akreditován k ověřování finančních výkazů v souladu s právními předpisy dotčených členských států.
Výrobci a dovozci zařízení uvedeného v odstavci 1 uchovávají dokumentaci a prohlášení o shodě po dobu nejméně pěti let po uvedení zařízení na trh. Dovozci zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, zajistí, aby byli zapsáni v rejstříku podle čl. 17 odst. 1 písm. e).
3. Vypracováním prohlášení o shodě výrobci a dovozci zařízení uvedeného v odstavci 1 přebírají odpovědnost za dodržení souladu s odstavci 1 a 2.
4. Komise pomocí prováděcích aktů stanoví podrobná pravidla související s prohlášením o shodě a ověřením nezávislým auditorem podle odst. 2 druhého pododstavce tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
KAPITOLA IV
SNIŽOVÁNÍ MNOŽSTVÍ ČÁSTEČNĚ FLUOROVANÝCH UHLOVODÍKŮ UVÁDĚNÝCH NA TRH
Článek 15
Snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděných na trh
1. Komise zajistí, aby množství částečně fluorovaných uhlovodíků, které mají výrobci a dovozci právo každoročně uvést na trh v Unii, nepřekročilo maximální množství vypočítané pro příslušný rok podle přílohy V.
Výrobci a dovozci zajistí, aby množství částečně fluorovaných uhlovodíků vypočítané podle přílohy V, které každý z nich uvede na trh, nepřekročilo kvótu, jež jim byla přidělena podle čl. 16 odst. 5 nebo převedena podle článku 18.
2. Tento článek se nepoužije na výrobce ani dovozce menšího množství částečně fluorovaných uhlovodíků než 100 tun ekvivalentu CO2 ročně.
Tento článek se dále nepoužije na tyto kategorie částečně fluorovaných uhlovodíků:
a)
částečně fluorované uhlovodíky dovezené do Unie za účelem zneškodnění;
b)
částečně fluorované uhlovodíky používané výrobcem jako vstupní suroviny nebo dodávané přímo výrobcem nebo dovozcem podnikům k použití jako vstupní suroviny;
c)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podnikům a určeny k vývozu z Unie, pokud tyto uhlovodíky nejsou následně poskytnuty před vývozem jiné straně v Unii;
d)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem pro použití ve vojenském zařízení;
e)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podniku, který je používá k leptání polovodičového materiálu nebo čištění komor pro chemické pokovování srážením kovových par v odvětví výroby polovodičů;
f)
od 1. ledna 2018 částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podniku vyrábějícímu inhalátory odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků.
3. Tento článek a články 16, 18, 19 a 25 se rovněž vztahují na částečně fluorované uhlovodíky obsažené v předem smíšených polyolech.
4. Ve výjimečných případech může Komise při zohlednění cílů tohoto nařízení a na odůvodněnou žádost příslušného orgánu členského státu povolit prostřednictvím prováděcích aktů výjimku v trvání až čtyř let, kterou se z požadavku na kvóty podle odstavce 1 vyjmou částečně fluorované uhlovodíky pro použití v určitých aplikacích nebo určitých kategoriích výrobků nebo zařízení, pokud je prokázáno, že:
a)
pro tyto konkrétní aplikace, výrobky nebo zařízení nejsou k dispozici alternativy, nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít; a
b)
dostatečné dodávky částečně fluorovaných uhlovodíků nelze zajistit, aniž by to vyžadovalo nepřiměřené náklady.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
Článek 16
Přidělování kvót pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh
1. Do 31. října 2014 Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví pro každého výrobce a dovozce, který oznámí údaje podle článku 6 nařízení (ES) č. 842/206, referenční hodnotu na základě ročního průměru množství částečně fluorovaných uhlovodíků, která výrobce nebo dovozce oznámil jako uvedená na trh od roku 2009 do roku 2012. Referenční hodnoty se vypočítají podle přílohy V tohoto nařízení.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
2. Výrobci a dovozci, kteří neoznámili uvedení na trh částečně fluorovaných uhlovodíků podle článku 6 nařízení (ES) č. 842/2006 za referenční období uvedené v odstavci 1 tohoto článku, mohou formou prohlášení oznámit svůj záměr uvádět částečně fluorované uhlovodíky na trh v následujícím roce.
V tomto prohlášení, které se zasílá Komisi, musí být uvedeny typy částečně fluorovaných uhlovodíků, které mají být uvedeny na trh, a jejich předpokládaná množství.
Komise oznámí lhůtu pro předložení těchto prohlášení. Před předložením prohlášení podle odstavců 2 a 4 tohoto článku se podniky zaregistrují v rejstříku stanoveném v článku 17 tohoto nařízení.
3. Komise do 31. října 2017 a poté jednou za tři roky přepočítá referenční hodnoty pro výrobce a dovozce uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku na základě ročního průměru množství částečně fluorovaných uhlovodíků zákonně uvedených na trh od 1. ledna 2015 a oznámených podle článku 19 pro roky, pro něž jsou k dispozici. Komise tyto referenční hodnoty stanoví prostřednictvím prováděcích aktů.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
4. Výrobci a dovozci, pro které byly stanoveny referenční hodnoty, mohou formou prohlášení oznámit další předpokládaná množství postupem stanoveným v odstavci 2.
5. Komise přidělí každému výrobci a dovozci kvóty pro uvedení částečně fluorovaných uhlovodíků na trh v každém roce počínaje rokem 2015, k čemuž použije mechanismus přidělování stanovený v příloze VI.
Kvóty se přidělují pouze výrobcům nebo dovozcům, kteří jsou usazeni v Unii nebo kteří zmocnili výhradního zástupce usazeného v Unii pro účely dodržování požadavků tohoto nařízení. Uvedený výhradní zástupce může být tentýž, který byl zmocněn podle článku 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (22).
Výhradní zástupce musí plnit všechny povinnosti výrobců a dovozců podle tohoto nařízení.
Článek 17
Rejstřík
1. Komise do 1. ledna 2015 zřídí elektronický rejstřík kvót pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh (dále jen „rejstřík“) a zajistí jeho provoz.
Registrace v rejstříku je povinná pro:
a)
výrobce a dovozce, kterým byla přidělena kvóta částečně fluorovaných uhlovodíků pro uvedení na trh podle čl. 16 odst. 5;
b)
podniky, kterým je převedena kvóta podle článku 18;
c)
výrobce a dovozce oznamující svůj záměr předložit prohlášení podle čl. 16 odst. 2;
d)
výrobce a dovozce dodávající nebo podniky přijímající částečně fluorované uhlovodíky pro účely uvedené v čl. 15 odst. 2 druhém pododstavci písm. a) až f);
e)
dovozce zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním tohoto zařízení podle článku 14.
Registrace probíhá na základě žádosti předložené Komisi v souladu s postupy stanovenými Komisí.
2. Komise může v nezbytném rozsahu prostřednictvím prováděcích aktů zajistit bezproblémové fungování rejstříku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
3. Komise zajistí, aby zaregistrovaní výrobci a dovozci byli prostřednictvím tohoto rejstříku informováni o přidělené kvótě a o všech jejích změnách během období přidělování.
4. Příslušné orgány členských států, včetně celních orgánů, mají do rejstříku přístup pro informační účely.
Článek 18
Převod kvót a povolení využívat kvóty pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků v dovezeném zařízení na trh
1. Výrobce nebo dovozce, pro nějž byla stanovena referenční hodnota podle čl. 16 odst. 1 nebo 3 a kterému byla přidělena kvóta podle čl. 16 odst. 5, smí tuto kvótu na všechna nebo libovolná množství převést v rejstříku podle čl. 17 odst. 1 jinému výrobci nebo dovozci v Unii nebo jinému výrobci nebo dovozci, kterého v Unii zastupuje výhradní zástupce uvedený v čl. 16 odst. 5 druhém a třetím pododstavci.
2. Výrobce nebo dovozce, který získal kvótu podle čl. 16 odst. 1 a 3 nebo jemuž byla kvóta převedena podle odstavce 1 tohoto článku, může oprávnit jiný podnik, aby jeho kvótu použil pro účely článku 14.
Výrobce nebo dovozce, který získal kvótu výhradně na základě prohlášení podle čl. 16 odst. 2, může oprávnit jiný podnik, aby použil jeho kvótu pro účely článku 14 pouze tehdy, dodá-li opravňující výrobce nebo dovozce fyzicky odpovídající množství částečně fluorovaných uhlovodíků.
Pro účely článků 15 a 16 a čl. 19 odst. 1 a 6 se předpokládá, že příslušná množství částečně fluorovaných uhlovodíků jsou uvedena na trh opravňujícím výrobcem nebo dovozcem v okamžiku oprávnění. Komise může požádat opravňujícího výrobce nebo dovozce o předložení důkazu o aktivní činnosti, pokud jde o dodávky částečně fluorovaných uhlovodíků.
KAPITOLA V
PODÁVÁNÍ ZPRÁV
Článek 19
Podávání zpráv o výrobě, dovozu, vývozu, používání vstupních surovin a zneškodňování látek uvedených v přílohách I a II
1. Každý výrobce, dovozce a vývozce, který během předchozího kalendářního roku vyrobil, dovezl nebo vyvezl nejméně jednu metrickou tunu nebo 100 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok. Tento odstavec se použije rovněž na podniky získávající kvótu podle čl. 18 odst. 1.
2. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku zneškodnil nejméně jednu metrickou tunu nebo 1 000 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
3. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku použil jako vstupní surovinu nejméně 1 000 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
4. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku uvedl na trh nejméně 500 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II obsažených ve výrobcích či v zařízení, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
5. Každý dovozce zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, předloží Komisi ověřovací dokument vydaný podle čl. 14 odst. 2.
6. Každý podnik, který je povinen podle odstavce 1 oznámit uvedení nejméně 10 000 tun ekvivalentu CO2 částečně fluorovaných uhlovodíků na trh během předchozího kalendářního roku, musí do 30. června 2015 a následně každý rok navíc zajistit, aby přesnost údajů ověřil nezávislý auditor. Auditor musí být:
a)
akreditován podle směrnice 2003/87/ES; nebo
b)
akreditován pro ověřování finančních výkazů podle právních předpisů dotyčného členského státu.
Podnik ověřovací zprávu uchovává nejméně po dobu pěti let. Ověřovací zpráva musí být na vyžádání zpřístupněna příslušnému orgánu dotyčného členského státu a Komisi.
7. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit formát a způsoby předkládání zpráv uvedených v tomto článku.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
8. Komise přijme příslušná opatření k ochraně důvěrnosti informací předložených podle tohoto článku.
Článek 20
Shromažďování údajů o emisích
Členské státy zavedou pro příslušné oblasti uvedené v tomto nařízení systémy podávání zpráv s cílem získávat v možné míře údaje o emisích.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 21
Přezkum
1. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 22, kterými aktualizuje přílohy I, II a IV na základě nových hodnotících zpráv panelu přijatých Mezivládním panelem pro změnu klimatu nebo nových zpráv panelu pro vědecká hodnocení zřízeného Montrealským protokolem, týkajících se potenciálu globálního oteplování látek uvedených na seznamu.
2. Komise sleduje uplatňování a účinky tohoto nařízení na základě informací o uvádění plynů uvedených v přílohách I a II na trh, které jí jsou oznamovány podle článku 19, a o emisích fluorovaných skleníkových plynů zpřístupněných podle článku 20 a na základě veškerých příslušných informací získaných od členských států.
Komise zveřejní do 31. prosince 2020 zprávu o dostupnosti částečně fluorovaných uhlovodíků na trhu Unie.
Do 31. prosince 2022 zveřejní komplexní zprávu o účincích tohoto nařízení obsahující zejména:
a)
prognózy další poptávky po částečně fluorovaných uhlovodících do roku 2030 a v dalších letech;
b)
posouzení potřeby dalších opatření Unie a členských států s ohledem na stávající a nové mezinárodní závazky, které se týkají snižování emisí fluorovaných skleníkových plynů;
c)
přehledu evropských a mezinárodních norem, vnitrostátních bezpečnostních předpisů a stavebních předpisů členských států, které se týkají přechodu na alternativní chladiva;
d)
přezkumu dostupnosti technicky proveditelných a nákladově efektivních alternativ k výrobkům a zařízením obsahujícím fluorované skleníkové plyny pro výrobky a zařízení, které nejsou uvedeny v příloze III, a to s ohledem na energetickou účinnost.
3. Do 1. července 2017 zveřejní Komise zprávu posuzující zákaz podle bodu 13 přílohy III, v níž zváží zejména dostupnost nákladově efektivních, technicky proveditelných, energeticky účinných a spolehlivých alternativ ke sdruženým centrálním chladicím systémům uvedeným v daném ustanovení. S ohledem na tuto zprávu Komise případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu bodu 13 přílohy III.
4. Do 1. července 2020 zveřejní Komise zprávu posuzující, zda existují nákladově efektivní, technicky proveditelné, energeticky účinné a spolehlivé alternativy, které umožňují nahrazení fluorovaných skleníkových plynů v nových druhotných spínacích zařízeních středního napětí a nových malých dělených klimatizačních systémech s jednou vnitřní jednotkou, a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu seznamu uvedeného v příloze III.
5. Do 1. července 2017 zveřejní Komise zprávu posuzující způsob přidělování kvót, včetně dopadu přidělování kvót zdarma, náklady na provádění tohoto nařízení v členských státech a případně možnou mezinárodní dohodu o částečně fluorovaných uhlovodících. S ohledem na tuto zprávu Komise případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh za účelem:
a)
změny způsobu přidělování kvót;
b)
stanovení vhodného způsobu rozdělování jakýchkoli případných příjmů.
6. Do 1. ledna 2017 zveřejní Komise zprávu o přezkumu právních předpisů Unie týkajících se školení fyzických osob, pokud jde o bezpečné nakládání s alternativními chladivy, která mají nahradit nebo omezit používání fluorovaných skleníkových plynů, a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu příslušných právních předpisů Unie.
Článek 22
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 10. června 2014. Komise předloží zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o další pětiletá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedená v čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 23
Konzultační fórum
Při provádění tohoto nařízení zajistí Komise vyváženou účast zástupců členských států, zástupců občanské společnosti, včetně environmentálních organizací, zástupců výrobců, provozovatelů a certifikovaných osob. Za tímto účelem zřídí konzultační fórum, v rámci něhož by se tyto strany setkávaly a poskytovaly Komisi poradenství a odborné znalosti v souvislosti s prováděním tohoto nařízení, zejména pokud jde o dostupnost alternativ k fluorovaným skleníkovým plynům, včetně environmentálních, technických, ekonomických a bezpečnostních aspektů jejich používání. Jednací řád konzultačního fóra stanoví Komise a zveřejní jej.
Článek 24
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 25
Sankce
1. Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování. Stanovené sankce musejí být účinné, přiměřené a odrazující.
Členské státy tato ustanovení oznámí Komisi do 1. ledna 2017 a neprodleně jí oznámí veškeré následné změny, které se jich týkají.
2. Podnikům, které překročily své kvóty pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh přidělené podle čl. 16 odst. 5 nebo převedené podle článku 18, lze poté, co bylo překročení zjištěno, kromě uložení sankcí uvedených v odstavci 1 tohoto článku rovněž přidělit pouze sníženou kvótu na období přidělování.
Snížené množství je vypočteno jako 200 % množství, o které byla kvóta překročena. Je-li snížené množství vyšší než množství, jež má být podle čl. 16 odst. 5 přiděleno jako kvóta na období přidělování poté, co bylo překročení zjištěno, není na dané období přidělování přidělena žádná kvóta a kvóta na následující období přidělování je obdobně snižována tak dlouho, dokud není odečteno celé množství.
Článek 26
Zrušení
Nařízení (ES) č. 842/2006 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015, aniž je dotčeno dodržování požadavků uvedeného nařízení v souladu s harmonogramem v něm stanoveným.
Nařízení (ES) č. 1493/2007, (ES) č. 1494/2007, (ES) č. 1497/2007, (ES) č. 1516/2007, (ES) č. 303/2008, (ES) č. 304/2008, (ES) č. 305/2008, (ES) č. 306/2008, (ES) č. 307/2008 a (ES) č. 308/2008 však zůstávají v platnosti a nadále se používají, pokud a dokud nejsou zrušena prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů Komise přijatých v souladu s tímto nařízením.
Odkazy na nařízení (ES) č. 842/2006 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VIII.
Článek 27
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
REGOLAMENT (UE) Nru 517/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-16 ta’ April 2014
dwar gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra u li jħassar ir-Regolament (KE) Nru 842/2006
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 192(1) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw lill-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Ir-Raba’ Rapport ta’ Valutazzjoni tal-Grupp Intergovernattiv ta’ Esperti dwar it-Tibdil fil-Klima (“IPCC”) tal-Konvenzjoni Qafas tan-Nazzjonijiet Uniti dwar it-Tibdil fil-Klima (“UNFCCC”), li l-Unjoni hija parti għaliha (3), iddikjara li, abbażi tad-data xjentifika eżistenti, il-pajjiżi żviluppati jkollhom bżonn inaqqsu l-emissjonijiet tal-gassijiet b’effett ta’ serra bi 80 % sa 95 % taħt il-livelli tal-1990 sal-2050 sabiex it-tibdil fil-klima globali jiġi limitat għal żieda fit-temperatura ta’ 2 °C u b’hekk jiġu pprevenuti effetti klimatiċi mhux mixtieqa.
(2)
Sabiex tintlaħaq din il-mira, il-Kummissjoni adottat Pjan direzzjonali lejn ekonomija kompetittiva b’livell baxx ta’ emissjonijiet tal-karbonju fl-2050„ li ġie nnotat mill-Kunsill fil-Konklużjonijiet tiegħu tas-17 ta’ Mejju 2011, u approvat mill-Parlament Ewropew fir-Riżoluzzjoni tiegħu tal-15 ta’ Marzu 2012. F’dak il-Pjan direzzjonali, il-Kummissjoni stabbilixxiet mod kosteffikaċi sabiex jinkiseb it-tnaqqis globali meħtieġ ta’ emissjonijiet fl-Unjoni sal-2050 Dak il-pjan direzzjonali jistabbilixxi l-kontributi settorjali meħtieġa f’sitt oqsma. L-emissjonijiet mhux tas-CO2, inklużi l-gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra imma esklużi l-emissjonijiet mhux tas-CO2 mill-agrikoltura, għandhom jitnaqqsu bi 72 % sa 73 % sal-2030 u b’70 % sa 78 % sal-2050, meta mqabbla mal-livelli tal-1990. Jekk is-sena ta’ referenza 2005 tiġi kkunsidrata bħala bażi, huwa meħtieġ tnaqqis fl-emissjonijiet mhux tas-CO2, minbarra dawk mill-agrikoltura, ta’ 60 % sa 61 % sal-2030. Ġie stmat li, fl-2005, l-emissjonijiet tal-gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra kienu ta’ 90 miljun tunnellata (Mt) ta’ ekwivalenti għal CO2. Tnaqqis ta’ 60 % ifisser li l-emissjonijiet ikollhom jitnaqqsu għal madwar 35 Mt ta’ ekwivalenti għal CO2 sal-2030. B’kont meħud tal-emissjonijiet stmati ta’ 104 Mt ta’ ekwivalenti għal CO2 fl-2030, abbażi ta’ applikazzjoni sħiħa tal-leġislazzjoni attwali tal-Unjoni, huwa meħtieġ tnaqqis ulterjuri ta’ madwar 70 Mt ta’ ekwivalenti ta’ CO2.
(3)
Ir-rapport tal-Kummissjoni tas-26 ta’ Settembru 2011 dwar l-applikazzjoni, l-effetti u l-adegwatezza tar-Regolament (KE) Nru 842/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) kkonkluda li l-miżuri ta’ trażżin attwali, jekk jiġu applikati b’mod sħiħ, għandhom il-potenzjal li jnaqqsu l-emissjonijiet tal-gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra. Għaldaqstant, dawk il-miżuri għandhom jinżammu u jiġu ċċarati abbażi tal-esperjenza miksuba bl-implimentazzjoni tagħhom. Ċerti miżuri għandhom ukoll jiġu estiżi għal tagħmir ieħor li fih jintużaw kwantitajiet sostanzjali ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra, bħat-trakkijiet u t-trejlers refriġerati. L-obbligu li jiġu stabbiliti u jinżammu rekords tat-tagħmir li fih gassijiet bħal dawn, għandu jkopri wkoll switchgear tal-elettriku. Minħabba l-importanza tal-miżuri ta’ trażżin għal meta jispiċċa l-użu tal-prodotti u tagħmir li jkun fihom gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra, l-Istati Membri għandhom jieħdu kont tal-valur tal-iskemi għar-responsabbiltà tal-produttur u jħeġġu l-istabbiliment tagħhom, abbażi tal-aħjar prattiki eżistenti.
(4)
Dak ir-rapport ikkonkluda wkoll li jista’ jsir aktar sabiex jitnaqqsu l-emissjonijiet tal-gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra fl-Unjoni, b’mod partikolari billi jiġi evitat l-użu ta’ tali gassijiet fejn ikun hemm teknoloġiji alternattivi sikuri u effiċjenti fl-użu tal-enerġija bl-ebda impatt jew b’impatt iżgħar fuq il-klima. Tnaqqis li jlaħħaq iż-żewġ terzi tal-emissjonijiet tal-2010 sal-2030, huwa kosteffikaċi għaliex alternattivi pprovati u ttestjati huma disponibbli f’bosta setturi.
(5)
Ir-Riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew tal-14 ta’ Settembru 2011 dwar approċċ komprensiv għall-emissjonijiet antropoġeniċi mhux tas-CO2 li huma rilevanti għall-klima laqgħet l-impenn tal-Unjoni li tappoġġa azzjoni dwar l-idrofluworokarburi skont il-Protokoll ta’ Montreal dwar Sostanzi li Jagħmlu Ħsara lis-Saff tal-Ożonu (“Protokoll ta’ Montreal”) bħala eżempju primarju ta’ approċċ mhux ibbażat fuq is-suq biex jitnaqqsu l-emissjonijiet ta’ gassijiet b’effett ta’ serra. Dik ir-Riżoluzzjoni appellat ukoll għall-esplorazzjoni ta’ modi għall-promozzjoni ta’ tnaqqis gradwali immedjat tal-idrofluworokarburi fil-livell internazzjonali permezz tal-Protokoll ta’ Montreal.
(6)
Sabiex jitħeġġeġ l-użu ta’ teknoloġiji li ma għandhomx impatt, jew għandhom impatt aktar baxx, fuq il-klima, it-taħriġ ta’ persuni fiżiċi li jwettqu attivitajiet li jinvolvu gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra għandu jkopri informazzjoni dwar teknoloġiji li jservu biex jissostitwixxu u jnaqqsu l-użu tal-gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra. Minħabba li xi refriġeranti alternattivi użati fi prodotti u tagħmir biex jissostitwixxu u jnaqqsu l-użu ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra jistgħu jkunu tossiċi, fjammabbli jew ikunu taħt pressjoni għolja, il-Kummissjoni għandha teżamina l-leġislazzjoni eżistenti tal-Unjoni li tkopri t-taħriġ ta’ persuni fiżiċi għat-trattament sikur ta’ refriġeranti alternattivi u, jekk ikun adatt, għandha tippreżenta proposta leġislattiva lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill biex il-leġislazzjoni rilevanti tal-Unjoni tiġi emendata.
(7)
Għandhom jiġu stabbiliti ċertifikazzjoni u programmi ta’ taħriġ jew jiġu adattati b’kont meħud ta’ dawk stabbiliti skont ir-Regolament (KE) Nru 842/2006 u jistgħu jiġu integrati fis-sistemi tat-taħriġ vokazzjonali.
(8)
Sabiex tiġi żgurata koerenza mar-rekwiżiti ta’ monitoraġġ u ta’ rappurtar taħt l-UNFCCC u d-Deċiżjoni 4/CMP.7 tal-Konferenza tal-Partijiet li sservi bħala laqgħa tal-Partijiet għall-Protokoll ta’ Kjoto għall-UNFCCC, adottata mis-seba’ Konferenza tal-Partijiet għall-UNFCCC imlaqqgħin f’Durban fil-11 ta’ Diċembru 2011, il-potenzjal ta’ tisħin globali għandu jiġi kkalkolat f’termini ta’ potenzjal ta’ tisħin globali fuq 100 sena ta’ kilogramma ta’ gass mqabbel ma’ kilogramma ta’ CO2. Fejn ikun possibbli, il-kalkolu għandu jkun ibbażat fuq ir-Raba’ Rapport ta’ Valutazzjoni adottat mill-IPCC.
(9)
Il-monitoraġġ effettiv tal-emissjonijiet ta’ gass fluworurat b’effett ta’ serra huwa kruċjali biex jiġi segwit il-progress lejn il-kisba tal-miri ta’ tnaqqis tal-emissjonijiet u għall-valutazzjoni tal-impatt ta’ dan ir-Regolament. L-użu ta’ data konsistenti u ta’ kwalità għolja għar-rapportar dwar l-emissjonijiet ta’ gass fluworurat b’effett ta’ serra huwa essenzjali biex tiġi żgurata l-kwalità tar-rapportar tal-emissjonijiet. L-istabbiliment ta’ sistemi ta’ rapportar mill-Istati Membri tal-emissjonijiet ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra għandu jipprovdi koerenza mar-Regolament (UE) Nru 525/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5). Id-data miġbura mill-kumpanniji dwar it-tnixxija ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra minn tagħmir taħt dan ir-Regolament, tista’ ttejjeb b’mod sinifikanti dawk is-sistemi ta’ rapportar tal-emissjonijiet. B’dak il-mod, għandu jkun possibbli li l-konsistenza tad-data użata biex jinkisbu l-emissjonijiet tiġi vverifikata u l-approssimazzjonijiet ibbażati fuq il-kalkoli jittejbu, u dan iwassal għal stima aħjar tal-emissjonijiet tal-gassijiet b’effett ta’ serra fluworurati fl-inventorji nazzjonali tal-gassijiet b’effett ta’ serra.
(10)
Peress li hemm alternattivi adegwati disponibbli, il-projbizzjoni attwali fuq l-użu tal-eżafluworur tal-kubrit fid-die casting tal-manjeżju u fuq ir-riċiklaġġ tal-ligi tad-die casting tal-manjeżju għandha tiġi estiża għall-faċilitajiet li jużaw inqas minn 850 kg ta’ eżafluworur tal-kubrit fis-sena. Bl-istess mod, b’perjodu transitorju xieraq, l-użu ta’ refriġeranti b’potenzjal ta’ tisħin globali għoli ħafna ta’ 2 500 jew aktar, sabiex isir service jew manutenzjoni fuq it-tagħmir ta’ refriġerazzjoni jew sabiex dan jinżamm b’daqs ta’ ċarġ ekwivalenti għal 40 tunnellata ta’ CO2 jew aktar, għandu jiġi pprojbit.
(11)
Fejn alternattivi adegwati għall-użu ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra speċifiċi jkunu disponibbli, għandhom jiġu introdotti projbizzjonijiet fuq it-tqegħid fis-suq ta’ tagħmir ġdid għar-refriġerazzjoni, l-arja kondizzjonata u l-protezzjoni kontra n-nar li jkun fih dawk is-sustanzi, jew li l-funzjonament tiegħu jiddependi minnhom. Fejn alternattivi vijabbli ma jkunux disponibbli jew ma jkunux jistgħu jintużaw minħabba raġunijiet tekniċi jew ta’ sikurezza, jew fejn l-użu ta’ tali alternattivi jkun jimplika spejjeż sproporzjonati, għandu jkun possibbli li l-Kummissjoni tawtorizza eżenzjoni li tippermetti t-tqegħid fis-suq ta’ tali prodotti u tagħmir għal perijodu limitat. Fid-dawl ta’ żviluppi tekniċi futuri, il-Kummissjoni għandha tivvaluta aktar il-projbizzjonijiet fuq it-tqegħid fis-suq ta’ tagħmir ġdid għal switchgear sekondarju ta’ vultaġġ medju u għal sistemi żgħar ġodda tal-arja kondizzjonata maqsumin f’żewġ partijiet.
(12)
It-tagħmir li fih il-gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra għandu jkun permess li jitqiegħed fis-suq jekk l-emissjonijiet ġenerali ta’ gassijiet b’effett ta’ serra ta’ dak it-tagħmir, b’kont meħud ta’ rati realistiċi ta’ tnixxija u rkupru, jkunu aktar baxxi, matul iċ-ċiklu tal-ħajja tiegħu minn dawk li jirriżultaw minn tagħmir ekwivalenti mingħajr gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra, li jkollu l-konsum massimu ta’ enerġija permess stabbilit fil-miżuri ta’ implimentazzjoni rilevanti adottati skont id-Direttiva 2009/125/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6). Ir-reviżjoni regolari u f’waqtha ta’ dawk il-miżuri ta’ implimentazzjoni, f’konformità ma’ dik id-Direttiva għandha tgħin biex jiġi żgurat li dawk il-miżuri ta’ implimentazzjoni jibqgħu jkunu effettivi u adatti.
(13)
It-tnaqqis gradwali tal-kwantitajiet ta’ idrofluworokarburi li jistgħu jitqiegħdu fis-suq ġie identifikat bħala l-aktar mod effettiv u kosteffiċjenti sabiex jitnaqqsu l-emissjonijiet ta’ dawk is-sustanzi tul medda twila ta’ żmien.
(14)
Sabiex jiġi implimentat it-tnaqqis gradwali tal-kwantitajiet ta’ idrofluworokarburi li jistgħu jitqegħdu fis-suq tal-Unjoni, il-Kummissjoni għandha talloka kwoti lil produtturi u importaturi individwali għat-tqegħid fis-suq tal-idrofluworokarburi biex il-limitu kwantitattiv globali għat-tqegħid tal-idrofluworokarburi fis-suq ma jinqabiżx. Għall-protezzjoni tal-integrità tat-tnaqqis gradwali tal-kwantitajiet ta’ idrofluworokarburi imqiegħda fuq is-suq, għandu jittieħed kont tal-idrofluworokarburi li jinsabu fit-tagħmir taħt is-sistema ta’ kwoti tal-Unjoni. Fejn l-idrofluworokarburi li jinsabu f’tagħmir ma jkunux tqiegħdu fis-suq qabel ma t-tagħmir ġie ċċarġjat, għandha tkun meħtieġa dikjarazzjoni tal-konformità biex tipprova li qed jittieħed kont ta’ dawk l-idrofluworokarburi taħt is-sistema ta’ kwoti tal-Unjoni.
(15)
Inizjalment, il-kalkolu tal-valuri ta’ referenza u l-allokazzjoni tal-kwoti lil produtturi u importaturi individwali għandha tkun ibbażata fuq il-kwantitajiet ta’ idrofluworokarburi li huma rrappurtaw li qiegħdu fis-suq matul il-perjodu ta’ referenza mill-2009 sal-2012.. Madankollu, sabiex l-impriżi żgħar ma jiġux esklużi, ħdax fil-mija tal-limitu kwantitattiv globali għandu jiġi rriżervat għall-importaturi u l-produtturi li ma qegħdux fis-suq tunnellata jew aktar ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra fil-perjodu ta’ referenza.
(16)
Permezz tal-kalkolu mill-ġdid regolari tal-valuri ta’ referenza u tal-kwoti, il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-impriżi jkunu jistgħu jkomplu l-attivitajiet tagħhom abbażi tal-volumi medji li qiegħdu fis-suq fi snin reċenti.
(17)
Il-proċess tal-manifattura ta’ xi gassijiet fluworurati jista’ jirriżulta f’emissjonijiet sinifikanti ta’ gassijiet fluworurati oħra b’effett ta’ serra iġġenerati bħala prodotti sekondarji. Tali emissjonijiet sekondarji għandhom jinqerdu jew jiġu rkuprati għal użu sussegwenti bħala kondizzjoni għat-tqegħid ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra fuq is-suq.
(18)
Il-Kummissjoni għandha tiżgura li jkun stabbilit reġistru elettroniku ċentrali għall-ġestjoni tal-kwoti għat-tqegħid ta’ idrofluworokarburi fuq is-suq, inkluż ir-rappurtar ta’ tagħmir imqiegħed fis-suq, b’mod partikolari fejn it-tagħmir ikun iċċarġjat minn qabel b’idrofluworokarburi li ma jkunux tqiegħdu fuq is-suq qabel l-iċċarġjar, u b’hekk jeħtieġ verifika, permezz ta’ dikjarazzjoni tal-konformità u verifika sussegwenti minn parti terza li jittieħed kont tal-kwantitajiet ta’ idrofluworokarburi taħt il-kwota tas-sistema tal-Unjoni.
(19)
Sabiex tinżamm il-flessibbiltà tas-suq fl-idrofluworokarburi bl-ingrossa, għandu jkun possibbli li l-kwoti allokati jiġu trasferiti abbażi ta’ valuri ta’ referenza lil produttur jew importatur ieħor fl-Unjoni jew lil produttur jew importatur ieħor li huwa rrappreżentat fl-Unjoni minn rappreżentant uniku.
(20)
Sabiex tkun tista’ tiġi mmonitorjata l-effettività ta’ dan ir-Regolament, l-ambitu tal-obbligi attwali ta’ rappurtar għandu jiġi estiż biex ikopri sustanzi fluworurati oħrajn li jkollhom potenzjal ta’ tisħin globali sinifikanti jew li għandhom il-possibbiltà li jissostitwixxu l-gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra elenkati fl-Anness I. Għall-istess raġuni, il-qerda tal-gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra u l-importazzjoni fl-Unjoni ta’ dawk il-gassijiet meta jkunu inklużi fi prodotti u f’tagħmir għandhom jiġu rappurtati wkoll. Għandhom jiġu ffissati limiti de minimis sabiex jiġi evitat piż amministrattiv sproporzjonat, b’mod partikolari għall-intrapriżi żgħar u ta’ daqs medju u għall-mikroimpriżi.
(21)
Il-Kummissjoni għandha timmonitorja b’mod kontinwu l-effetti tat-tnaqqis tal-kwantitajiet ta’ idrofluworokarburi li tqiegħdu fis-suq, inkluż l-effetti tiegħu fuq il-provvista għat-tagħmir li fih l-użu tal-idrofluworokarburi jirriżulta f’emissjonijiet aktar baxxi tul iċ-ċiklu tal-ħajja milli kieku ntużat teknoloġija alternattiva. Sa tmiem l-2020 il-Kummissjoni għandha tipproduċi rapport dwar id-disponibbiltà ta’ idrofluworokarburi fis-suq tal-Unjoni. Sa tmiem l-2022 għandu jsir eżami komprensiv mill-Kummissjoni fil-ħin biex id-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament jiġu adattati fid-dawl tal-implimentazzjoni tiegħu u ta’ żviluppi ġodda u impenji internazzjonali, u biex jiġu proposti, jekk ikun xieraq, aktar miżuri ta’ tnaqqis.
(22)
Sabiex jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, għandhom jiġu konferiti setgħat ta’ implimentazzjoni lill-Kummissjoni. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill l (7).
(23)
Sabiex jiġu emendati ċerti elementi mhux essenzjali ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“TFUE”). Huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa waqt il-ħidma ta’ tħejjija tagħha, inkluż fil-livell tal-esperti. Meta tħejji u tfassal atti delegati, il-Kummissjoni għandha tiżgura trasmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(24)
Peress li huwa adottat bis-saħħa tal-Artikolu 192(1) tat-TFUE, dan ir-Regolament ma jimpedixxix lill-Istati Membri milli jżommu jew jintroduċu miżuri protettivi aktar stretti li huma kompatibbli mat-TFUE. Skont l-Artikolu 193 TFUE, l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni bi kwalunkwe miżura bħal din.
(25)
Dan ir-Regolament jemenda u jikkomplementa s-suġġett tar-Regolament (KE) Nru 842/2006, li għaldaqstant għandu jitħassar. Madankollu, sabiex tiġi żgurata transizzjoni bla xkiel mis-sistema l-qadima għas-sistema l-ġdida, huwa xieraq li jiġi previst li r-Regolamenti tal-Kummissjoni (KE) Nru 1493/2007 (8), (KE) Nru 1494/2007 (9), (KE) Nru 1497/2007 (10), (KE) Nru 1516/2007 (11), (KE) Nru 303/2008 (12), (KE) Nru 304/2008 (13), (KE) Nru 305/2008 (14), (KE) Nru 306/2008 (15), (KE) Nru 307/2008 (16) u (KE) Nru 308/2008 (17) għandhom jibqgħu fis-seħħ u jibqgħu japplikaw dment li ma jitħassrux jew sakemm jitħassru permezz ta’ atti delegati jew atti ta’ implimentazzjoni adottati mill-Kummissjoni skont dan ir-Regolament.
(26)
Billi l-objettivi ta’ dan ir-Regolament ma jistgħux jinkisbu suffiċjentement mill-Istati Membri iżda, minħabba n-natura transkonfinali tal-problema ambjentali indirizzata u l-effetti ta’ dan ir-Regolament fuq il-kummerċ fl-Unjoni u dak estern, jistgħu pjuttost jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, f’konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skond il-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stipulat f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li hu neċessarju sabiex jintlaħqu dawk l-objettivi,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett
L-objettiv ta’ dan ir-Regolament hu li jipproteġi l-ambjent bit-tnaqqis tal-emissjonijiet ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra. Għaldaqstant, dan ir-Regolament
(a)
jistabbilixxi regoli dwar it-trażżin, l-użu, l-irkupru u l-qerda ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra, u miżuri anċillari relatati;
(b)
jimponi kondizzjonijiet dwar it-tqegħid fis-suq ta’ prodotti speċifiċi u tagħmir li fih, jew li l-funzjonament tiegħu jiddependi minn, gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra;
(c)
jimponi kondizzjonijiet dwar użi speċifiċi tal-gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra; u
(d)
jistabbilixxi limiti kwantitattivi għat-tqegħid fis-suq tal-idrofluworokarburi.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
1.
“gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra” tfisser idrofluworokarburi, perfluworokarburi, l-eżafluworur tal-kubrit u gassijiet b’effett ta’ serra oħrajn li fihom il-fluworu, elenkati fl-Anness I, jew taħlitiet li jkun fihom xi waħda minn dawk is-sustanzi;
2.
“idrofluworokarburi” jew “HFCs” tfisser is-sustanzi elenkati fit-taqsima 1 tal-Anness I, jew taħlitiet li fihom xi waħda minn dawn is-sustanzi;
3.
“perfluworokarburi” jew “PFCs” tfisser is-sustanzi elenkati fit-taqsima 2 tal-Anness I, jew taħlitiet li fihom xi waħda minn dawn is-sustanzi;
4.
“eżafluworur tal-kubrit” jew “SF6” tfisser is-sustanza elenkata fit-taqsima 3 tal-Anness I, jew taħlitiet li fihom din is-sustanza;
5.
“taħlita” tfisser fluwidu jew soluzzjoni magħmula minn żewġ sustanzi jew aktar, li tal-inqas waħda minnhom hija sustanza elenkata fl-Anness I jew fl-Anness II;
6.
“potenzjal ta’ tisħin globali” jew “GWP” tfisser il-potenzjal ta’ tisħin klimatiku ta’ gass serra meta mqabbel ma’ dak tad-diossidu tal-karbonju (“CO2”), ikkalkolat f’termini tal-potenzjal ta’ tisħin fuq mitt (100) sena, ta’ kilogramma ta’ gass b’effett ta’ serra meta mqabbel ma’ kilogramma ta’ CO2, kif ġie stipulat fl-Annessi I, II u IV jew, fil-każ ta’ taħlitiet, ikkalkolat skont l-Anness IV;
7.
“tunnellata/i ta’ ekwivalenti ta’ CO2” tfisser kwantità ta’ gassijiet b’effett ta’ serra„ espressa bħala l-prodott tal-piż tal-gassijiet b’effett ta’ serra f’tunnellati metriċi u tal-potenzjal ta’ tisħin globali tagħhom;
8.
“operatur” tfisser il-persuna fiżika jew ġuridika li teżerċita setgħa reali fuq il-funzjonament tekniku ta’ prodotti u tagħmir koperti minn dan ir-Regolament; Stat Membru jista’, f’sitwazzjonijiet definiti u speċifiċi, jinnomina s-sid bħala l-persuna responsabbli għall-obbligi tal-operatur;
9.
“użu” tfisser l-utilizzazzjoni ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra fil-produzzjoni, fil-manutenzjoni jew fl-għoti ta’ service, inkluż il-mili mill-ġdid tal-prodotti u tat-tagħmir, jew fi proċessi oħrajn imsemmijin f’dan ir-Regolament;
10.
“tqegħid fis-suq” tfisser il-provvista jew it-tqegħid għad-dispożizzjoni ta’ parti oħra fl-Unjoni għall-ewwel darba, bi ħlas jew mingħajr ħlas, jew l-użu għalih innifsu fil-każ ta’ produttur, u jinkludi r-rilaxx mid-dwana għal ċirkolazzjoni libera fl-Unjoni;
11.
“tagħmir issiġillat ermetikament” tfisser tagħmir li l-partijiet kollha tiegħu li jkun fihom gass fluworurat b’effett ta’ serra jingħalqu ssikkati b’welding, bi brazing jew b’konnessjoni permanenti simili, li tista’ tinkludi valves ikkappjati jew service ports ikkappjati li jippermettu t-tiswija jew rimi xieraq, u li għandhom rata ta’ tnixxija ttestjata ta’ inqas minn 3 grammi fis-sena taħt pressjoni ta’ mill-inqas kwart tal-pressjoni massima permessa;
12.
“kontenitur” tfisser prodott destinat prinċipalment għat-trasport jew għall-ħażna ta’ gassijiet serra flworinati;
13.
“kontenitur li ma jistax jerġa” jimtela’ tfisser kontenitur li ma jistax jerġa’ jimtela mingħajr ma jiġi adattat għal dak l-iskop jew jitqiegħed fis-suq mingħajr ma jkunu ttieħdu miżuri sabiex jiġi rritornat biex jerġa’ jimtela;
14.
“irkupru” tfisser il-ġbir u l-ħażna ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra minn prodotti, inkluż kontenituri, u tagħmir waqt il-manutenzjoni jew l-għoti ta’ service jew qabel ir-rimi tal-prodotti jew tat-tagħmir;
15.
“riċiklaġġ” tfisser l-użu mill-ġdid ta’ gass fluworurat b’effett ta’ serra rkuprat wara proċess bażiku ta’ tindif;
16.
“riġenerazzjoni” tfisser l-ipproċessar mill-ġdid ta’ gass fluworurat b’effett ta’ serra rkuprat sabiex jilħaq il-prestazzjoni ekwivalenti ta’ sustanza verġni, waqt li jitqies l-użu intenzjonat tiegħu;
17.
“qerda” tfisser il-proċess ta’ trasformazzjoni jew ta’ dekompożizzjoni permanenti tal-gass fluworurat b’effett ta’ serra kollu jew ta’ parti kbira minnu f’sustanza stabbli waħda jew aktar li ma tkunx gass fluworurat b’effett ta’ serra;
18.
“dekummissjonar” tfisser l-għeluq finali u t-tneħħija mill-operazzjoni jew mill-użu ta’ prodott jew biċċa tagħmir li jkun fih gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra;
19.
“tiswija” tfisser ir-restawr ta’ prodotti li jġarrbu ħsara jew li jnixxu jew tagħmir li ġarrab ħsara jew li jnixxi, li fih, jew li l-funzjonament tiegħu jiddependi minn, gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra, li jinvolvu parti li jkun fiha jew li tkun iddiżinjata biex ikun fiha tali gassijiet;
20.
“installazzjoni” tfisser it-tgħaqqid ta’ biċċtejn jew aktar ta’ tagħmir jew ċirkwiti li fihom jew li huma maħsuba biex ikun fihomgassijiet fluworurati b’effett ta’ serra, bil-ħsieb li tintrama sistema fil-lok fejn tkun ser tiġi operata,li timplika t-twaħħil flimkien ta’ kondutturi ta’ sistema li jġorru l-gass sabiex jitlesta ċirkwit irrispettivament mill-ħtieġa li s-sistema tiġi ċċarġjata wara l-assemblaġġ;
21.
“manutenzjoni jew għoti ta’ service” tfisser l-attivitajiet kollha, bl-esklużjoni tal-irkupru skont l-Artikolu 8 u l-verifiki ta’ tnixxijiet skont l-Artikolu 4 u l-punt (b) tal-Artikolu 10(1), li jimplikaw indħil fiċ-ċirkwiti li fihom jew li huma maħsuba biex ikun fihom gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra, b’mod partikolari l-forniment lis-sistema b’gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra, it-tneħħija ta’ parti jew aktar miċ-ċirkwit jew mit-tagħmir, l-assemblaġġ mill-ġdid ta’ żewġ partijiet jew aktar taċ-ċirkwit jew tat-tagħmir, kif ukoll it-tiswija ta’ tnixxijiet;
22.
“sustanza verġni” tfisser sustanza li ma ntużatx preċedentement;
23.
‘stazzjonarju tfisser dak li normalment mhuwiex fi transitu waqt operazzjoni u jinkludi tagħmir mobbli tal-arja kondizzjonata;
24.
“mobbli” tfisser li normalment ma jkunx fi transitu waqt li qed jaħdem;
25.
“ragħwa b’komponent uniku” tfisser kompożizzjoni ta’ ragħwa inkluża f’dispenser tal-aerosol wieħed fi stat likwidu li ma jkunx irreaġixxa jew li jkun irreaġixxa b’mod parzjali u li tespandi u tibbies meta toħroġ mid-dispenser;
26.
“trakk refriġerat” tfisser vettura bil-mutur b’massa ta’ aktar minn 3,5 tunnellati li hija maħsuba u mibnija primarjament biex iġġorr merkanzija u li hija mgħammra b’unità ta’ refriġerazzjoni;
27.
“trejler refriġerat” tfisser vettura li hija maħsuba u mibnija sabiex tiġi rmunkata minn trakk jew minn trattur, primarjament biex iġġorr merkanzija u li hija mgħammra b’unità ta’ refriġerazzjoni;
28.
“aerosol tekniku” tfisser sprej tal-aerosol, użat fil-manutenzjoni, it-tiswija, it-tindif, l-ittestjar, il-qerda tal-insetti u l-manifattura ta’ prodotti u tagħmir, fl-installazzjoni ta’ tagħmir, u f’applikazzjonijiet oħra;
29.
“sistema ta’ individwazzjoni ta’ tnixxijiet” tfisser apparat mekkaniku, elettriku jew elettroniku kkalibrat għall-individwazzjoni ta’ tnixxijiet ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra li, f’każ ta’ individwazzjoni, iwissi lill-operatur;
30.
“impriża” tfisser kwalunkwe persuna fiżika jew ġuridika li:
(a)
tipproduċi, tuża, tirkupra, tiġbor, tirriċikla, tirriġenera, jew teqred gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra;
(b)
timporta jew tesporta gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra jew prodotti u tagħmir li jkun fihom dawn il-gassijiet;
(c)
tqiegħed fis-suq gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra jew prodotti u tagħmir li jkun fih, jew li l-funzjonament tiegħu jiddependi fuq, dawn il-gassijiet;
(d)
tinstalla, tagħti service, tagħmel manutenzjoni, issewwi, tivverifika għal tnixxijiet jew tiddekummissjona tagħmir li fih, jew li l-funzjonament tiegħu jiddependi fuq, gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra;
(e)
tkun topera tagħmir li fih, jew li l-funzjonament tiegħu jiddependi fuq, gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra;
(f)
tipproduċi, timporta, tesporta, tqiegħed fis-suq jew teqred gassijiet elenkati fl-Anness II;
(g)
tqiegħed fis-suq prodotti jew tagħmir li jkun fih gassijiet elenkati fl-Anness II;
31.
“feedstock” tfisser kwalunkwe gass fluworurat b’effett ta’ serra, jew sustanza elenkata fl-Anness II, li tgħaddi minn trasformazzjoni kimika fi proċess li fih tkun kompletament mibdula mill-kompożizzjoni oriġinali tagħha u li l-emissjonijiet tagħha ma jkunux sinifikanti;
32.
“użu kummerċjali” tfisser użat għall-ħażna, il-wiri jew id-distribuzzjoni ta’ prodotti, għal bejgħ lill-utenti aħħara, f’bejgħ bl-imnut jew f’servizzi tal-ikel;
33.
“tagħmir għall-protezzjoni min-nar” tfisser it-tagħmir u s-sistemi użati f’applikazzjonijiet ta’ prevenzjoni jew trażżin ta’ nar u tinkludi ċ-ċilindri għat-tifi tan-nar;
34.
“ċiklu Rankine organiku” tfisser ċiklu li fih gass fluworurat b’effett ta’ serra kondensibbli li jikkonverti s-sħana minn sors ta’ sħana f’enerġija għall-ġenerazzjoni elettrika jew mekkanika;
35.
“tagħmir militari” tfisser armi, munizzjon u materjal ta’ gwerra intenzjonat speċifikament għal finijiet militari li huma meħtieġa għall-protezzjoni tal-interessi essenzjali tas-sigurtà tal-Istati Membri;
36.
“switchgear tal-elettriku” tfisser tagħmir ta’ swiċċijiet u l-ikkombinar tagħhom ma’ tagħmir assoċjat ta’ kontroll, ta’ kejl, ta’ protezzjoni u ta’ regolar, u sistemi ta’ strumenti u tagħmir bħal dawn b’interkonnessjonijiet, aċċessorji, kompartimenti u strutturi ta’ sostenn assoċjati, maħsuba għall-użu marbut mal-ġenerazzjoni, it-trasmissjoni, id-distribuzzjoni u l-konverżjoni tal-enerġija elettrika.
37.
“sistemi ta’ refriġerazzjoni ċentralizzati kollettivi” tfisser sistemi b’żewġ kumpressuri jew aktar li jiġu operati b’mod parallel, li huma konnessi ma’ kondensur komuni wieħed jew aktar u ma’ għadd ta’ apparat ta’ tkessiħ bħal vetrini għall-wiri, kabinetti, friżi u kmamar imkessħa għall-ħżin;
38.
“ċirkwit refreġiranti primarju ta’ sistemi kaskati” tfisser iċ-ċirkwit primarju f’sistemi indiretti ta’ temperatura medja fejn il-kombinazzjoni ta’ żewġ ċirkwiti jew aktar ta’ refriġerazzjoni separata tkun konnessa f’serje b’mod li ċ-ċirkwitu primarju assorbi s-sħana tal-kondensur miċ-ċirkwitu sekondarju għat-temperatura medja;
39.
“sistemi tal-arja kondizzjonata maqsumin f’żewġ partijiet” tfisser sistemi għall-kondizzjonar tal-ajra ta’ kamra li jikkonsistu minn unità barra u unità ġewwa konnessi b’pajpijiet refriġeranti, li jeħtieġu installazzjoni fuq il-post tal-użu.
KAPITOLU II
TRAŻŻIN
Artikolu 3
Prevenzjoni ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra
1. Ir-rilaxx intenzjonali ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra fl-atmosfera jiġi pprojbit fejn ir-rilaxx ma jkunx teknikament meħtieġ għall-użu previst.
2. L-operaturi ta’ tagħmir li fih gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra għandhom jieħdu prekawzjonijiet sabiex jimpedixxu r-rilaxx b’mod li mhux intenzjonat (“tnixxija”) ta’ dawk il-gassijiet. Huma u għandhom jieħdu l-miżuri kollha li huma teknikament u ekonomikament vijabbli biex jimminimizzaw it-tnixxija ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra.
3. Fejn tiġi individwata tnixxija ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra, l-operaturi jiżguraw irwieħhom li t-tagħmir jissewwa mingħajr dewmien żejjed.
Fejn it-tagħmir ikun soġġett għal kontrolli għal tnixxijiet l-Artikolu 4(1), u tnixxija fit-tagħmir tkun issewwiet, l-operaturi jiżguraw irwieħhom li t-tagħmir jiġi vverifikat minn persuna fiżika ċċertifikata fi żmien xahar wara t-tiswija sabiex jiġi vverifikat li t-tiswija kienet effettiva.
4. Persuni fiżiċi li jwettqu l-kompiti msemmijin fil-punti (a) sa (c) tal-Artikolu 10(1) għandhom ikunu ċċertifikati f’konformità mal-Artikolu 10(4) u (7) u għandhom jieħdu miżuri ta’ prekawzjoni biex tiġi impedita t-tnixxija ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra.
L-impriżi li jwettqu l-installazzjoni, is-service, il-manutenzjoni, it-tiswija jew id-dekummissjonar tat-tagħmir elenkat fil-punti (a) sa (d) tal-Artikolu 4(2) għandhom ikunu ċċertifikati f’konformità mal-Artikolu 10(6) u (7) u għandhom jieħdu miżuri ta’ prekawzjoni biex jipprevjenu t-tnixxija ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra.
Artikolu 4
Kontroll għal tnixxijiet
1. Operaturi ta’ tagħmir li fih gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra fi kwantitajiet ekwivalenti għal 5 tunnellati ta’ CO2 jew aktar li mhumiex inklużi f’rawgħa għandhom jiżguraw irwieħhom li t-tagħmir jiġi kkontrollat għal tnixxijiet.
Tagħmir issiġillat ermetikament li fih gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra fi kwantitajiet ta’ inqas mill-ekwivalenti ta’ 10 tunnellati ta’ CO2, ma għandux ikun soġġett għal kontrolli ta’ tnixxijiet skont dan l-Artikolu, dment li t-tagħmir ikun tikkettat bħala ssiġġillat ermetikament.
Switchgear tal-elettriku ma għandux ikun soġġett għal kontrolli ta’ tnixxijiet skont dan l-Artikolu sakemm ikun konformi ma’ waħda minn dawn il-kundizzjonijiet:
(a)
ikollu rata ta’ tnixxija ttestjata ta’ inqas minn 0,1 % fis-sena kif stabbilit fl-ispeċifikazzjoni teknika tal-manifattur u ttikkettat f’dan is-sens,
(b)
ikollu tagħmir li jimmonitorja l-pressjoni jew id-densità; jew
(c)
ikun fih inqas minn 6 kg ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra
2. Il-paragrafu 1 japplika għall-operaturi tat-tagħmir li ġej li fih gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra:
(a)
tagħmir ta’ refriġerazzjoni stazzjonarju;
(b)
tagħmir tal-arja kkondizzjonata stazzjonarju;
(c)
pompi tas-sħana stazzjonarji;
(d)
tagħmir stazzjonarju ta’ protezzjoni kontra n-nar;
(e)
unitajiet ta’ refriġerazzjoni ta’ trakkijiet u trejlers refriġerati;
(f)
switchgear tal-elettriku;
(g)
ċikli Rankine organiċi.
Rigward l-apparat imsemmi fil-punti (a) sa (e) tal-ewwel subparagrafu, il-kontrolli għandhom jitwettqu minn persuni fiżiċi ċċertifikati skont ir-regoli previsti fl-Artikolu 10.
B’deroga mill-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1, sal-31 ta’ Diċembru 2016, tagħmir li fih inqas minn 3 kg ta’ gassijiet serra fluworurati jew tagħmir ermetikament issiġillat, li huwa ttikkettat f’dan is-sens u fih inqas minn 6 kg ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra, ma għandux ikun soġġett għal rekwiżiti għall-kontroll ta’ tnixxijiet.
3. Il-kontrolli ta’ tnixxijiet skont il-paragrafu 1 għandhom jitwettqu bil-frekwenza li ġejja:
(a)
għal tagħmir li fih gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra fi kwantitajiet ta’ 5 tunnellata tal-ekwivalenti tas-CO2 jew aktar, iżda ta’ inqas minn 50 tunnellata tal-ekwivalenti tas-CO2: mill-inqas kull 12-il xahar; jew fejn sistema ta’ individwazzjoni ta’ tnixxijiet tkun installata, mill-inqas kull 24 xahar;
(b)
għal tagħmir li fih gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra fi kwantitajiet ta’ 50 tunnellata tal-ekwivalenti tas-CO2 jew aktar, iżda ta’ inqas minn 500 tunnellata tal-ekwivalenti tas-CO2: mill-inqas kull sitt xhur jew, fejn sistema ta’ individwazzjoni ta’ tnixxijiet tkun installata, mill-inqas kull 12-il xahar;
(c)
għal tagħmir li fih gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra fi kwantitajiet ta’ 500 tunnellata tal-ekwivalenti tas-CO2 jew aktar: mill-inqas kull tliet xhur jew, fejn sistema ta’ individwazzjoni ta’ tnixxijiet tkun installata, mill-inqas kull sitt xhur.
4. L-obbligi tal-paragrafu 1 għal tagħmir ta’ protezzjoni min-nar kif imsemmi fil-punt (d) tal-paragrafu 2għandhom jiġu kkunsidrati li jkunu ssodisfati 1sakemm jintlaħqu ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
ir-reġim eżistenti ta’ spezzjoni jissodisfa l-istandards ISO 14520 jew EN 15004; u
(b)
it-tagħmir ta’ protezzjoni min-nar ikun spezzjonat kull meta jkun meħtieġ skont il-paragrafu 3.
5. Il-Kummissjoni tista’, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, tispeċifika rekwiżiti għall-kontrolli ta’ tnixxijiet li għandhom jitwettqu f’konformità mal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikou għal kull tip ta’ tagħmir imsemmi f’dak il-paragrafu, tidentifika dawk il-partijiet tat-tagħmir li x’aktarx inixxu u tħassar atti adottati skont l-Artikolu 3(7) tar-Regolament (KE) Nru 842/2006. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 24.
Artikolu 5
Sistemi ta’ individwazzjoni ta’ tnixxija
1. L-operaturi tat-tagħmir elenkat fil-punti (a) sa (d) tal-Artikolu 4(2) u li fih gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra fi kwantitajiet ta’ 500 tunnellata tal-ekwivalenti tas-CO2 jew aktar, għandhom jiżguraw li t-tagħmir jiġi pprovdut b’sistema ta’ individwazzjoni ta’ tnixxija li twissi lill-operatur jew kumpannija tal-għoti ta’ service bi kwalunkwe tnixxija.
2. L-operaturi tat-tagħmir elenkat fil-punti (f) sa (g) tal-Artikolu 4(2) li fih gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra fi kwantitajiet ta’ 500 tunnellata tal-ekwivalenti tas-CO2 jew aktar u li jiġi installat mill-1 ta’ Jannar 2017, għandhom jiżguraw li dan it-tagħmir jiġi pprovdut b’sistema ta’ individwazzjoni ta’ tnixxija li twissi lill-operatur jew kumpannija ta’ service bi kwalunkwe tnixxija.
3. L-operaturi tat-tagħmir elenkat fil-punti (a) sa (d) u (g) tal-Artikolu 4(2) li jkun soġġett għall-paragrafi 1 jew 2 ta’ dan l-Artikolu għandhom jiżguraw li s-sistemi ta’ individwazzjoni ta’ tnixxija jiġu vverifikati mill-inqas kull tnax-il xahar biex jiġi żgurat il-funzjonament sew tagħhom.
4. L-operaturi tat-tagħmir elenkat fil-punt (f) tal-Artikolu 4(2) li jkun soġġett għall-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu għandhom jiżguraw li s-sistemi ta’ individwazzjoni ta’ tnixxija jiġu vverifikati mill-inqas darba kull 6 snin biex jiġi żgurat il-funzjonament sew tagħhom.
Artikolu 6
Żamma ta’ rekords
1. L-operaturi tat-tagħmir li jeħtieġ li jiġi kontrollat għal tnixxija skont l-Artikolu 4(1), jistabbilixxu u jżommu rekords għandhom għal kull biċċa tagħmir bħal dan li jispeċifikaw l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-kwantità u t-tip ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra installati;
(b)
il-kwantitajiet ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra miżjuda waqt l-installazzjoni, il-manutenzjoni jew l-għoti ta’ service jew minħabba tnixxija;
(c)
dwar jekk il-kwantitajiet ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra jkunux ġew riċiklati jew riġenerati, inkluż l-isem u l-indirizz tal-faċilità ta’ riċiklaġġ jew riġenerazzjoni u, fejn applikabbli, in-numru taċ-ċertifikat;
(d)
il-kwantità ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra rkuprati;
(e)
l-identità tal-impriża li installat, ipprovdiet service u manutenzjoni u fejn applikabbli sewwiet jew iddekummissjonat it-tagħmir, inkluż, fejn ikun applikabbli, in-numru taċ-ċertifikat tagħha;
(f)
id-dati u r-riżultati tal-verifiki mwettqa skont l-Artikolu 4(1) sa (3);
(g)
jekk it-tagħmir ġie ddekummissjonat, il-miżuri meħuda għall-irkupru u għar-rimi tal-gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra.
2. Sakemm ir-rekords imsemmijin fil-paragrafu 1 ma jkunux maħżuna f’bażi tad-data stabbilita mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri, għandhom japplikaw ir-regoli li ġejjin:
(a)
l-operaturi msemmijin fil-paragrafu 1 għandhom iżommu r-rekords imsemmijin f’dak il-paragrafu għal mill-inqas ħames snin;
(b)
impriżi li jwettqu l-attivitajiet imsemmijin fil-punt (e) tal-paragrafu 1 għall-operaturi għandhom iżommu kopji tar-rekords imsemmijin fil-paragrafu 1 għal mill-inqas ħames.
Ir-rekords msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jitqiegħdu għad-dispożizzjoni, fuq talba, tal-awtorità kompetenti tal-Istat Membr konċernat jew tal-Kummissjoni. Sal-punt li tali rekords ikun fihom informazzjoni ambjentali, id-Direttiva 2003/4/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (18) jew ir-Regolament (KE) Nru 1367/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (19) għandu japplika kif adatt.
3. Għall-fini tal-Artikolu 11(4), l-impriżi li jfornu gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra għandhom jistabbilixxu rekords ta’ informazzjoni rilevanti dwar ix-xerrejja ta’ gassijiet fluworurati fluworurati b’effett ta’ serra, inkluż id-dettalji li ġejjin:
(a)
in-numri taċ-ċertifikati tax-xerrejja, u
(b)
il-kwantitajiet rispettivi ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra mixtrija.
L-impriżi li jfornu gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra għandhom jżommu dawk ir-rekords tal-inqas għal ħames snin.
L-impriżi li jfornu gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra għandhom iqiegħdu tali rekords għad-dispożizzjoni, fuq talba, tal-awtorità kompetenti tal-IstatMembru konċernat jew tal-Kummissjoni.
Sal-punt li r-rekords ikun fihom informazzjoni ambjentali, id-Direttiva 2003/4/KE jew ir-Regolament (KE) Nru 1367/2006 għandu japplika kif adatt.
4. Il-Kummissjoni tista’, permezz ta’ att ta’ implimentazzjoni, tiddetermina l-format tar-rekords imsemmija fil-paragrafi 1 u 3 ta’ dan l-Artikolu u tispeċifika kif dawn għandhom jiġu stabbiliti u jinżammu. Dak l-att ta’ implimentazzjoni għandu jiġi adottat skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 24.
Artikolu 7
Emissjonijiet ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra relatati mal-produzzjoni
1. Il-produtturi ta’ komposti fluworurati għandhom jieħdu l-prekawzjonijiet neċessarji kollha sabiex jillimitaw sal-aktar punt possibbli l-emissjonijiet ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra matul:
(a)
il-produzzjoni;
(b)
it-trasport; u
(c)
il-ħażna.
Dan l-Artikolu japplika wkoll fejn gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra jiġu ġġenerati bħala prodotti sekondarji.
2. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 11(1), it-tqegħid fis-suq ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra u gassijiet elenkati fl-Anness II għandhom jiġu projbiti sakemm, fejn rilevanti, il-produtturi jew l-importaturi ma jipprovdux evidenza, fiż-żmien ta’ tali tqegħid, li t-trifluworometan, prodott bħala prodott sekondarju matul il-proċess ta’ manifattura, inkluż matul il-manifattura ta’ feedstock għall-produzzjoni tagħhom, inqered jew ġie rkuprat għal użu sussegwenti, f’konformità mal-aħjar tekniki disponibbli.
Dan ir-rekwiżit għandu japplika mill-11 ta' Ġunju 2015.
Artikolu 8
Irkupru
1. L-operaturi ta’ tagħmir stazzjonarju jew ta’ unitajiet ta’ refriġerazzjoni ta’ trakkijiet u trejlers refriġerati li fih gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra li mhumiex inklużi f’ragħwa, għandhom jiżguraw li l-irkupru ta’ dawk il-gassijiet jitwettaq minn persuni fiżiċi li għandhom iċ-ċertifikati rilevanti previsti mill-Artikolu 10, sabiex dawn il-gassijiet jiġu riċiklati, riġenerati jew meqruda.
Dan l-obbligu japplika għall-operaturi ta’ kwalunkwe wieħed mit-tagħmir li ġej:
(a)
iċ-ċirkwiti ta’ tkessiħ ta’ tagħmir stazzjonarju ta’ refriġerazzjoni, ta’ kondizzjonament tal-arja u ta’ pompi tas-sħana;
(b)
iċ-ċirkwiti ta’ tkessiħ ta’ unitajiet ta’ refriġerazzjoni fuq trakkijiet u trejlers refriġerati;
(c)
tagħmir stazzjonarju li fih solventi b’bażi ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra;
(d)
tagħmir stazzjonarju ta’ protezzjoni min-nar;
(e)
switchgear stazzjonarju tal-elettriku.
2. L-impriża li tuża kontenitur ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra immedjatament qabel ir-rimi tiegħu għandha tagħmel arranġament għall-irkupru ta’ kwalunkwe gassijiet residwi biex jiġi żgurat li jiġu riċiklati, riġenerati jew meqruda.
3. L-operaturi ta’ prodotti u tagħmir li mhumiex elenkati fil-paragrafu 1, inkluż tagħmir mobbli, li fihom gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra għandhom jagħmlu arranġamenti għall-irkupru tal-gassijiet, safejn ikun teknikament vijabbli u ma jkunx jinvolvi spejjeż sproporzjonati, minn persuni fiżiċi kwalifikati kif adatt, sabiex jiġu riċiklati, riġenerati jew meqruda jew għandhom jagħmlu arranġamenti għall-qerda tagħhom mingħajr irkupru minn qabel.
L-irkupru ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra minn tagħmir tal-ajra kondizzjonata f’vetturi tat-triq li ma jaqgħux taħt il-kamp ta’ applikazzjoni tad-Direttiva 2006/40/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (20) għandu jitwettaq minn persuni fiżiċi kwalifikati kif adatt.
Għall-irkupru ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra minn tagħmir ta’ arja kondizzjonata f’vetturi bil-mutur li jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni tad-Direttiva 2006/40/KE persuni fiżiċi biss li jkollhom tal-inqas attestazzjoni ta’ taħriġ skont l-Artikolu 10(2) għandhom jitqiesu kwalifikati kif xieraq.
Artikolu 9
Skemi ta’ responsabbiltà tal-produtturi
Mingħajr preġudizzju għal leġislazzjoni eżistenti tal-Unjoni, l-Istati Membri għandhom iħeġġu l-iżvilupp ta’ skemi ta’ responsabbiltà tal-produtturi għall-irkupru ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra u r-riċiklaġġ, ir-riġenerazzjoni jew il-qerda tagħhom.
L-Istati Membri għandhom jipprovdu informazzjoni lill-Kummissjoni dwar l-azzjonijiet meħudin taħt l-ewwel paragrafu.
Artikolu 10
Taħriġ u ċertifikazzjoni
1. L-Istati Membri għandhom, abbażi tar-rekwiżiti minimi msemmija fil-paragrafu 5, jistabbilixxu jew jadattaw programmi ta’ ċertifikazzjoni, li jinkludu proċessi ta’ evalwazzjoni. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkun hemm disponibbli taħriġ għal persuni fiżiċi li jwettqu l-kompiti li ġejjin:
(a)
l-installazzjoni, l-għoti ta’ service, il-manutenzjoni, it-tiswija jew id-dekummissjonar tat-tagħmir elenkat fil-punti (a) sa (f) tal-Artikolu 4(2);
(b)
il-kontroll tat-tagħmir imsemmi fil-punti (a) sa (e) tal-Artikolu 4(2) u kif previst fl-Artikolu 4(1), kif previst fl-Artikolu 4(1);
(c)
l-irkupru ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra kif previst fl-Artikolu 8(1).
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkunu disponibbli programmi ta’ taħriġ għal persuni fiżiċi li jirkupraw gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra minn tagħmir ta’ arja kondizzjonata f’vetturi bil-mutur li jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni tad-Direttiva 2006/40/KE, abbażi tar-rekwiżiti minimi msemmija fil-paragrafu 5.
3. Il-programmi ta’ ċertifikazzjoni u t-taħriġ previsti fil-paragrafi 1 u 2 għandhom ikopru dan li ġej:
(a)
ir-regolamenti u l-istandards tekniċi applikabbli;
(b)
il-prevenzjoni ta’ emissjonijiet;
(c)
l-irkupru ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra;
(d)
l-immaniġġar sikur ta’ tagħmir tat-tip u tad-daqs koperti miċ-ċertifikat;
(e)
l-informazzjoni dwar it-teknoloġiji rilevanti għas-sostituzzjoni jew għat-tnaqqis tal-użu tal-gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra u għall-immaniġġar sikur tagħhom.
4. Iċ-ċertifikati taħt il-programmi ta’ ċertifikazzjoni previsti fil-paragrafu 1 għandhom ikunu suġġetti għall-kondizzjoni li l-applikant ikun temm b’suċċess proċess ta’ evalwazzjoni stabbilit skont il-paragrafi 1, 3 u 5.
5. Ir-rekwiżiti minimi għall-programmi ta’ ċertifikazzjoni huma dawk stabbiliti fir-Regolamenti (KE) Nru 303/2008 sa (KE) Nru 306/2008 u skont il-paragrafu 12. Ir-rekwiżiti minimi għal attestazzjonijiet ta’ taħriġ huma dawk stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 307/2008 u skont il-paragrafu 12. Dawk ir-rekwiżiti minimi għandhom jispeċifikaw, għal kull tip ta’ tagħmir imsemmi fil-paragrafi 1 u 2, il-ħiliet prattiċi u l-għarfien teoretiku meħtieġa, fejn adatt, filwaqt li ssir distinzjoni bejn l-attivitajiet differenti li għandhom jiġu koperti, kif ukoll il-kondizzjonijiet għar-rikonoxximent reċiproku ta’ ċertifikati u attestazzjonijiet ta’ taħriġ.
6. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu jew jadattaw programmi ta’ ċertifikazzjoni abbażi tar-rekwiżiti minimi msemmija fil-paragrafu 5 għall-impriżi li jwettqu l-installazzjoni, l-għoti ta’ service, il-manutenzjoni, it-tiswija jew id-dekummissjonar tat-tagħmir elenkat fil-punti (a) sa (d) tal-Artikolu 4(2) għal partijiet oħra.
7. Iċ-ċertifikati u l-attestazzjonijiet ta’ taħriġ eżistenti maħruġin skont ir-Regolament (KE) Nru 842/2006 għandhom jibqgħu validi skont il-kondizzjonijiet li taħthom ikunu nħarġu oriġinarjament.
8. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-persuni fiżiċi kollha li jkollhom ċertifikati taħt il-programmi ta’ ċertifikazzjoni previsti fil-paragrafi 1 u 7 jkollhom aċċess għal informazzjoni fir-rigward ta’ kull wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
it-teknoloġiji msemmija fil-punt (e) tal-paragrafu 3„ u
(b)
ir-rekwiżiti regolatorji eżistenti għal xogħol b’tagħmir li fih refriġeranti alternattivi għall-gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra.
9. L-Istati Membri għandhom jiżguraw id-disponibbiltà ta’ taħriġ għall-persuni fiżiċi li jixtiequ jaġġornaw l-għarfien tagħhom fir-rigward tal- kwistjonijiet imsemmija fil-paragrafu 3.
10. Sal-1 ta’ Jannar 2017, l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni bil-programmi ta’ ċertifikazzjoni u ta’ taħriġ.
L-Istati Membri għandhom jirrikonoxxu ċ-ċertifikati u l-attestazzjonijiet ta’ taħriġ maħruġin fi Stat Membru ieħor f’konformità ma’ dan l-Artikolu. Huma ma għandhomx jirrestrinġu l-libertà li jiġu pprovduti servizzi jew il-libertà ta’ stabbiliment għaliex ċertifikat ikun inħareġ fi Stat Membru ieħor.
11. Kwalunkwe impriża li tassenja kompitu msemmi fil-paragrafu 1 lil impriża oħra għandha tieħu passi raġonevoli biex tiżgura li dik tal-aħħar ikollha ċ-ċertifikati neċessarji għall-kompiti meħtieġa skont dan l-Artikolu.
12. Fil-każ li, għall-finijiet tal-applikazzjoni ta’ dan l-Artikolu, jidher li jkun neċessarju li jiġi previst approċċ aktar armonizzat għat-taħriġ u ċ-ċertifikazzjoni, il-Kummissjoni għandha, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, tadatta u taġġorna r-rekwiżiti minimi fir-rigward tal-ħiliet u l-għarfien li għandhom jiġu koperti, tispeċifika l-modalitajiet taċ-ċertifikazzjoni jew tal-attestazzjoni u l-kondizzjonijiet għal rikonoxximent reċiproku u tħassar atti adottati skont l-Artikolu 5(1) tar-Regolament (KE) Nru 842/2006. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 24. Meta teżerċita s-setgħa mogħtija lilha b’dan il-paragrafu, il-Kummissjoni għandha tqis l-iskemi eżistenti rilevanti ta’ kwalifika jew ta’ ċertifikazzjoni.
13. Il-Kummissjoni tista’, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, tiddetermina l-format tan-notifika msemmija fil-paragrafu 10 ta’ dan l-Artikolu u tista’ tħassar atti adottati skont l-Artikolu 5(5) tar-Regolament (KE) Nru 842/2006. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 24.
14. Fejn l-obbligi taħt dan l-Artikolu relatati mal-provvediment ta’ ċertifikazzjoni u taħriġ jimponu piżijiet sproporzjonati fuq Stat Membru minħabba d-daqs żgħir tal-popolazzjoni tiegħu u n-nuqqas konsegwenti ta’ domanda għal tali taħriġ u ċertifikazzjoni, il-konformità tista’ tinkiseb permezz tar-rikonoxximent ta’ ċertifikati maħruġin fi Stati Membri oħrajn.
L-Istati Membri li japplikaw dan il-paragrafu għandhom jinformaw lill-Kummissjoni li għandha tinforma lill-Istati Membri l-oħrajn.
15. Xejn f’dan l-Artikolu ma għandu jipprevjeni lill-Istati Membri milli jistabbilixxu aktar programmi ta’ ċertifikazzjoni u ta’ taħriġ fir-rigward ta’ tagħmir ieħor minbarra dak imsemmi fil-paragrafu 1.
KAPITOLU III
TQEGĦID FIS-SUQ U KONTROLL TAL-UŻU
Artikolu 11
Restrizzjonijiet fuq it-tqegħid fis-suq
1. It-tqegħid fis-suq tal-prodotti u t-tagħmir elenkati fl-Anness III, b’eżenzjoni għal tagħmir militari, għandu jkun projbit mid-data speċifikata f’dak l-Anness, filwaqt li ssir distinzjoni, fejn ikun applikabbli, skont it-tip jew il-potenzjal ta’ tisħin globali tal-gass fluworurat b’effett ta’ serra li jkun hemm fihom.
2. Il-projbizzjoni stabbilita fil-paragrafu 1 ma għandhiex tapplika għal tagħmir li għalih ġie stabbilit fir-rekwiżiti ta’ ekodisinn adottati skont id-Direttiva 2009/125/KE li minħabba effiċjenza akbar fl-użu tal-enerġija waqt li jkun qed jitħaddem, l-emissjonijiet ekwivalenti għas-CO2 matul iċ-ċiklu tal-ħajja jkunu inqas minn dawk ta’ tagħmir ekwivalenti li jissodisfa r-rekwiżiti ta’ ekodisinn rilevanti u ma jkunx fih idrofluworokarburi.
3. B’segwitu għal talba ssostanzjata minn awtorità kompetenti ta’ Stat Membru u b’kont meħud tal-objettivi ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni tista’, eċċezzjonalment, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, tawtorizza eżenzjoni għal mhux aktar minn erba’ snin biex ikun permess it-tqegħid fis-suq ta’ prodotti u tagħmir elenkati fl-Anness III li fihom, jew li funzjoni tagħhom tiddipendi minn, gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra, fejn jintwera li:
(a)
għal prodott speċifiku jew biċċa tagħmir, jew għal kateorija speċifika ta’ prodotti jew tagħmir, ma jkunux disponibbli alternattivi, jew dawn ma jistgħux jintużaw għal raġunijiet tekniċi jew ta’ sikurezza; jew
(b)
l-użu ta’ alternattivi teknikament vijabbli u siguri jinvolvi spejjeż sproporzjonati.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 24.
4. Għall-finijiet li jitwettql-istallazzjoni, is-service, il-manutenzjoni jew it-tiswija tat-tagħmir li jkun fih gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra jew li l-funzjonament tiegħu jiddependi minn dawk il-gassijiet li għalihom hemm l-obbligu taċ-ċertifikazzjoni jew attestazzjoni taħt l-Artikolu 10, gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra għandhom jinbiegħu u jinxtraw biss minn impriżi li jkollhom iċ-ċertifikati jew attestazzjonijiet rilevanti skont l-Artikolu 10 jew impriżi li jimpjegaw persuni li għandhom ċertifikat jew attestazzjoni ta’ taħriġ skont l-Artikolu 10(2) u (5). Dan il-paragrafu ma għandux jipprevjeni lil impriżi mhux ċertifikati, li ma jwettqux l-attivitajiet imsemmija fl-ewwel sentenza ta’ dan il-paragrafu, milli jwettqu ġbir, trasport jew kunsinna ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra.
5. Tagħmir mhux ermetikament issiġillat iċċarġjat b’gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra għandu jinbiegħ biss lill-utent aħħari meta tingħata prova li l-installazzjoni għandha titwettaq minn impriża ċertifikata skont l-Artikolu 10.
6. Il-Kummissjoni għandha tiġbor, abbażi ta’ data disponibbli mill-Istati Membri, informazzjoni dwar il-kodiċi, l-istandards jew il-leġislazzjoni nazzjonali tal-Istati Membri fir-rigward ta’ teknoloġiji ta’ sostituzzjoni li jużaw refriġeranti alternattivi għall-gassijiet fluworurati b’effett ta’ serrafir-refriġerazzjoni, fit-tagħmir tal-ikkondizzjonar tal-arja u tal-pompi tas-sħana u fir-rawgħa.
Il-Kummissjoni għandha tippubblika rapport ta’ sintesi dwar l-informazzjoni miġbura taħt l-ewwel subparagrafu sal-1 ta’ Jannar 2017.
Article 12
Tikkettar u informazzjoni dwar prodott u tagħmir
1. Il-prodotti u t-tagħmir li fihom, jew li l-funzjonament tagħhom jiddipendi minn, gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra ma għandhomx jitqiegħdu fis-suq sakemm ma jkunux ittikkettati. Dan japplika biss għal:
(a)
tagħmir ta’ refriġerazzjoni;
(b)
tagħmir tal-arja kkondizzjonata;
(c)
pompi tas-sħana;
(d)
tagħmir ta’ protezzjoni min-nar;
(e)
switchgear tal-elettriku;
(f)
dispenser tal-aerosols li fihom gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra, bl-eċċezzjoni ta’ inalaturi b’doża mkejla għall-għoti ta’ ingredjenti farmaċewtiċi;
(g)
il-kontenituri kollha tal-gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra;
(h)
solventi b’bażi ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra;
(i)
ċikli Rankine organiċi.
2. Prodotti jew tagħmir soġġetti għal eżenzjoni taħt l-Artikolu 11(3) ħandhom ikunu ttikkettati kif adatt u għandhom jinkludu referenza li dawk il-prodotti jew tagħmir jistgħu jintużaw biss għall-fini li għalih tkun ingħatat eżenzjoni taħt dak l-Artikolu.
3. It-tikketta meħtieġa skont il-paragrafu 1 għandha tindika l-informazzjoni li ġejja:
(a)
referenza li l-prodott jew it-tagħmir fih gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra jew li l-funzjonament tiegħu jiddipendi minn gassijiet bħal dawn;
(b)
id-denominazzjoni industrijali aċċettata għall-gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra kkonċernati jew, jekk ma tkun disponibbli l-ebda denominazzjoni bħal din, l-isem kimiku;
(c)
mill-1 ta’ Jannar 2017, il-kwantità espressa fil-piż u fl-ekwivalenti tas-CO2 ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra li jinsabu fil-prodott jew it-tagħmir, jew il-kwantità ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra li għaliha t-tagħmir huwa ddisinjat, u l-potenzjal ta’ tisħin globali ta’ dawk il-gassijiet.
It-tikketta meħtieġa skont il-paragrafu 1 għandha tindika l-informazzjoni li ġejja, fejn applikabbli:
(a)
referenza li l-gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra jkunu jinsabu f’tagħmir ermetikament issiġillat;
(b)
referenza li l-iswitchgear elettriku jkollu rata ta’ tnixxija ttestjata ta’ inqas minn 0,1 % fis-sena kif stabbilit fl-ispeċifikazzjoni teknika tal-manifattur.
4. It-tikketta għandha tkun tista’ tinqara b’mod ċar u ma titħassarx u għandha titqiegħed:
(a)
ħdejn il-punti ta’ servizz għall-iċċarġjar jew l-irkupru tal-gass fluworurat b’effett ta’ serra; jew
(b)
fuq dik il-parti tal-prodott jew tagħmir li fiha l-gass fluworurat b’effett ta’ serra.
It-tikketta għandha tkun bil-lingwi uffiċjali tal-Istat Membru li fih ikun ser jitqiegħed fis-suq.
5. Rawgħa u polioli mħalltin minn qabel li jkun fihom gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra ma għandhomx jitqiegħdu fis-suq sakemm il-gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra ma jkunux identifikati permezz ta’ tikketta li tuża d-denominazzjoni industrijali aċċettata, jew jekk ma tkun disponibbli l-ebda denominazzjoni bħal din, l-isem kimiku. It-tikketta għandha tindika b’mod ċar li r-ragħwa jew il-poliolu mħallat minn qabel fih gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra.
Fil-każ tat-twavel tar-rawgħa (“foam boards”), din l-informazzjoni għandha tiġi ddikjarata b’mod ċar u li ma jistax jitħassar fuq it-twavel.
6. Gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra riġenerati jew reċiklati għandhom ikunu ttikkettati b’indikazzjoni li s-sustanza ġiet riġenerata jew reċiklata u informazzjoni dwar in-numru tal-lott u l-isem u l-indirizz tal-faċilità ta’ riġenerazzjoni jew reċiklaġġ.
7. Gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra mqiegħda fis-suq għall-qerda għandhom ikunu ttikkettati b’indikazzjoni li l-kontenut tal-kontenitur jista’ biss jinqered.
8. Gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra mqiegħda fis-suq għall-esportazzjoni diretta għandhom ikunu ttikkettati b’indikazzjoni li l-kontenut tal-kontenitur jista’ biss jiġi esportat direttament.
9. Gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra mqiegħda fis-suq għall-użu f’tagħmir militari għandhom ikunu ttikkettati b’indikazzjoni li l-kontenut tal-kontenitur jista’ jintuża biss għal dak il-fini.
10. Gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra mqiegħda fis-suq għall-inċiżjoni ta’ materjal semikonduttur jew it-tindif ta’ kmamar ta’ depożizzjonita’ fwar tal-kimiċi fis-settur tal-manifattura tas-semikondutturi għandhom ikunu ttikkettati b’indikazzjoni li l-kontenut tal-kontenitur jista’ jintuża biss għal dan il-fini.
11. Gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra mqiegħda fis-suq għall-użu bħala feedstock għandhom ikunu ttikkettati b’indikazzjoni li l-kontenut tal-kontenitur jista’ biss jintuża bħala feedstock.
12. Gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra mqiegħda fis-suq għall-produzzjoni ta’ inalaturi b’doża imkejla għall-għoti ta’ ingredjenti farmaċewtiċi għandhom ikunu ttikkettati b’indikazzjoni li l-kontenut tal-kontenitur jista’ jintuża biss għal dik il-fini.
13. L-informazzjoni msemmija fil-paragrafi 3 u 5 tiġi inkluża f’manwali ta’ struzzjonijiet għall-prodotti u tagħmir kkonċernati.
Fil-każ ta’ prodotti u ta’ tagħmir li fihom gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra b’potenzjal ta’ tisħin globali ta’ 150 jew aktar, din l-informazzjoni tiġi inkluża wkoll fid-deskrizzjonijiet użati għar-reklamar.
14. Il-Kummissjoni tista’, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, tiddetermina l-format tan-notifika msemmija fil-paragrafi 1 u l-paragrafi 4 sa 12 u tista’ tħassar atti adottati skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament (KE) Nru 842/2006. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 24.
15. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 22 li jemendaw ir-rekwiżiti tat-tikkettar stabbiliti fil-paragrafi 4 sa 12 fejn adatt fid-dawl ta’ żvilupp kummerċjali jew teknoloġiku.
Artikolu 13
Kontroll tal-użu
1. L-użu tal-eżafluworur tal-kubrit fil-pressofunditura tal-manjeżju u fir-riċiklaġġ tal-ligi tal-pressofunditura tal-manjeżju għandu jkun ipprojbit.
Fir-rigward tal-installazzjonijiet li jużaw kwantità tal-eżafluworur tal-kubrit inqas minn 850 kg kull sena, fir-rigward tal-pressofunditura tal-manjeżju u fir-riċiklaġġ tal-ligi tal-pressofunditura tal-manjeżju, din il-projbizzjoni għandha tapplika biss mill-1 ta’ Jannar 2018.
2. L-użu tal-eżafluworur tal-kubrit sabiex jimtlew it-tajers tal-vetturi għandu jkun ipprojbit.
3. Mill-1 ta’ Jannar 2020, l-użu ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra, b’potenzjal ta’ tisħin globali ta’ 2 500 jew aktar, għall-għoti ta’ service jew manutenzjoni ta’ tagħmir ta’ refriġerazzjoni b’daqs ta’ ċarġ ta’ 40 tunnellata tal-ekwivalenti tas-CO2 jew aktar, għandu jkun projbit.
Dan il-paragrafu ma għandux japplika għal tagħmir militari jew tagħmir intenzjonat għal applikazzjonijiet iddisinjati biex ikessħu l-prodotti għal temperaturi taħt - 50 °C.
Il-projbizzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu ma għandhiex tapplika għall-kategoriji ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra li ġejjin:
(a)
gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra riġenerati b’potenzjal ta’ tisħin globali ta’ 2 500 jew aktar użati għall-għoti ta’ service jew manutenzjoni ta’ tagħmir ta’ refriġerazzjoni eżistenti, sakemm dawn ikunu tikkettati skont l-Artikolu 12(6);
(b)
gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra riċiklati b’potenzjal ta’ tisħin globali ta’ 2 500 jew aktar użati għall-għoti ta’ service jew il-manutenzjoni ta’ tagħmir ta’ refriġerazzjoni eżistenti, sakemm dawn ikunu ġew irkuprati minn tali tagħmir. Dawn il-gassijiet riċiklati jistgħu jintużaw biss mill-impriża li tkun wettqet l-irkupru tagħhom bħala parti mill-għoti ta’ service jew il-manutenzjoni jew mill-impriża li għaliha jkun twettaq l-irkupru bħala parti mill-għoti ta’ service jew il-manutenzjoni.
Il-projbizzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu ma għandhiex tapplika għal tagħmir ta’ refriġerazzjoni li għalih tkun ġiet awtorizzata eżenzjoni skont l-Artikolu 11(3).
Artikolu 14
Iċċarġjar minn qabel tat-tagħmir bl-idrofluworokarburi
1. Mill-1 ta’ Jannar 2017, tagħmir tar-refriġerazzjoni, tal-arja kondizzjonata u tal-pompi tas-sħana ċċarġjat bl-idrofluworokarburi ma għandux jitqiegħed fis-suq ħlief jekk l-idrofluworokarburi ċċarġjati fit-tagħmir jitqiesu fis-sistema tal-kwota msemmija fil-Kapitolu IV.
2. Meta jqiegħdu tagħmir iċċarġjat minn qabel kif imsemmi fil-paragrafu 1 fis-suq, il-manifatturi u l-importaturi tat-tagħmir għandhom jiżguraw li l-konformità mal-paragrafu 1 tkun iddokumentata bis-sħiħ u għandhom jifformolaw dikjarazzjoni ta’ konformità f’dan ir-rigward.
Mill-1 ta’ Jannar 2018, fejn l-idrofluworokarburi li jinsabu fit-tagħmir ma jkunux tqiegħdu fis-suq qabel l-iċċarġjar tat-tagħmir, l-importaturi ta’ dak it-tagħmir għandhom jiżguraw li sal-31 ta’ Marzu ta’ kull sena l-eżattezza tad-dokumentazzjoni u tad-dikjarazzjoni tal-konformità tiġi vverifikata, għas-sena kalendarja preċedenti, minn awditur indipendenti. L-awditur għandu jkun:
(a)
akkreditat skont id-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (21); jew
(b)
akkreditat biex jivverifika rendikontijiet finanzjarji skont il-leġislazzjoni tal-Istat Membru kkonċernat.
Il-manifatturi u l-importaturi tat-tagħmir imsemmi fil-paragrafu għandhom iżommu d-dokumentazzjoni u d-dikjarazzjoni ta’ konformità għal perijodu ta’ mill-inqas ħames snin wara t-tqegħid fis-suq ta’ dak it-tagħmir. L-importaturi tat-tagħmir li jqiegħdu fis-suq tagħmir iċċarġjat minn qabel fejn l-idrofluworokarburi li jinsabu f’dak tagħmir ma jkunux tpoġġew fis-suq Unjoni qabel l-iċċarġjar tat-tagħmir għandhom jiżguraw li jkunu reġistrati skont il-punt (e) tal-Artikolu 17 (1).
3. Bil-formulazzjoni tad-dikjarazzjoni ta’ konformità, il-manifatturi u l-importaturi tat-tagħmir imsemmi fil-paragrafu 1 jassumu r-responsabbiltà għall-konformità mal-paragrafi 1 u 2.
4. Il-Kummissjoni għandha, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, tiddetermina l-arranġamenti dettaljati relatati mad-dikjarazzjoni ta’ konformità u l-verifika mill-awditur indipendenti msemmija fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 24.
KAPITOLU IV
TNAQQIS TAL-KWANTITÀ TA’ IDROFLUWOROKARBURI LI TITQIEGĦED FIS-SUQ
Artikolu 15
Tnaqqis tal-kwantità ta’ idrofluworokarburi li titqiegħed fis-suq
1. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-kwantità ta’ idrofluworokarburi li l-produtturi u l-importaturi huma intitolati li jqiegħdu fis-suq fl-Unjoni kull sena ma taqbiżx il-kwantità massima għas-sena kkonċernata kkalkolata skont l-Anness V.
Il-produtturi u l-importaturi għandhom jiżguraw li l-kwantità ta’ idrofluworokarburi kkalkolata skont l-Anness V li kull wieħed minnhom iqiegħed fis-suq ma taqbiżx il-kwoti rispettivi tagħhom allokati skont l-Artikolu 16(5) jew trasferiti skont l-Artikolu 18.
2. Dan ma għandux japplika għall-produtturi jew l-importaturi ta’ inqas minn 100 tunnellata tal-ekwivalenti tas-CO2 ta’ idrofluworokarburi fis-sena.
Dan l-Artikolu ma għandux japplika wkoll għall-kategoriji ta’ idrofluworokarburi li ġejjin:
(a)
idrofluworokarburi importati fl-Unjoni għall-qerda;
(b)
idrofluworokarburi użati minn produttur f’applikazzjonijiet ta’ feedstock jew fornuti direttament minn produttur jew importatur lil impriżi għall-użu f’applikazzjonijiet ta’ feedstock;
(c)
idrofluworokarburi fornuti direttament minn produttur jew importatur lil impriżi, għall-esportazzjoni barra l-Unjoni, fejn dawk l-idrofluworokarburi ma jkunux sussegwentement magħmulin disponibbli għal kwalunkwe parti oħra fl-Unjoni, qabel l-esportazzjoni;
(d)
idrofluworokarburi fornutidirettament minn produttur jew importatur għall-użu f’tagħmir militari;
(e)
idrofluworokarburi fornutidirettament minn produttur jew importatur lil impriża li tużahom għall-inċiżjoni ta’ materjal semikonduttur jew it-tindif ta’ kmamar ta’ depożizzjoni ta’ fwar kimiċi fis-settur tal-manifattura tas-semikondutturi;
(f)
mill-1 ta’ Jannar 2018 ‘il quddiem, idrofluworokarburi fornuti direttament minn produttur jew importatur lil impriża li tipproduċi inalaturi b’doża imkejla għall-għoti ta’ ingredjenti farmaċewtiċi.
3. Dan l-Artikolu u l-Artikoli 16, 18, 19 u 25 għandhom japplikaw ukoll għall-idrofluworokarburi li jinsabu l-polioli mħalltin minn qabel.
4. B’segwitu ta’ talba ssostanzjata minn awtorità kompetenti ta’ Stat Membru u b’kont meħud tal-objettivi ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni tista’, eċċezzjonalmanet, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, tawtorizza eżenzjoni limitat għal mhux aktar minn erba’ snin biex ikunu esklużi mir-rekwiżit tal-kwota stabbilit fil-paragrafu 1 l-idrofluworokarburi għall-użu f’applikazzjonijiet speċifiċi, jew kategoriji speċifiċi ta’ prodotti jew tagħmir, fejn jintwera li:
(a)
għal dawk l-applikazzjonijiet, prodotti jew tagħmir partikolari, ma jkunux disponibbli alternattivi, jew ma jistgħux jintużaw għal raġunijiet tekniċi jew ta’ sikurezza; u
(b)
ma tkunx tista’ tiġi żgurata provvista suffiċjenti ta’ idrofluworokarburi mingħajr ma jkunu involuti spejjeż sproporzjonati.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 24.
Artikolu 16
Allokazzjoni ta’ kwoti għat-tqegħid ta’ idrofluworokarburi fis-suq
1. Sal-31 ta’ Ottubru 2014 il-Kummissjoni għandha, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, tiddetermina għal kull produttur jew importatur, li jkun irrapporta data skont l-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 842/2006, valur ta’ referenza bbażat fuq il-medja annwali tal-kwantitajiet ta’ idrofluworokarburi li l-produttur jew l-importatur ikun irrapporta li qiegħed fis-suq mill-2009 sal-2012. Il-valuri ta’ referenza jiġu kkalkolati skont l-Anness V għal dan ir-Regolament.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 24.
2. Produtturi u importaturi li ma rrappurtawx tqegħid fis-suq ta’ idrofluworokarburi skont l-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 842/2006 għall-perijodu ta’ referenza msemmi fil-paragrafu 1 jistgħu jiddikjaraw il-ħsieb tagħhom li jqiegħdu fis-suqidrofluworokarburi fis-sena ta’ wara.
Id-dikjarazzjoni għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni, u tispeċifika t-tipi ta’ idrofluworokarburi u l-kwantitajiet li huma mistennija li jitqiegħdu fis-suq.
Il-Kummissjoni għandha toħroġ avviż tal-limitu ta’ żmien għall-preżentazzjoni ta’ dawk id-dikjarazzjonijiet. Qabel ma jippreżentaw dikjarazzjoni skont il-paragrafi 2 u 4 ta’ dan l-Artikolu, l-impriżi għandhom jirreġistraw irwieħhom fir-reġistru previst fl-Artikolu 17.
3. Sal-31 ta’ Ottubru 2017 u kull tliet snin wara, il-Kummissjoni għandha tikkalkola mill-ġdid il-valuri ta’ referenza għall-produtturi u l-importaturi msemmija fil-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu fuq il-bażi tal-medja annwali tal-kwantitajiet ta’ idrofluworokarburi li jkunu tqiegħdu fis-suq legalment mill-1 ta’ Jannar 2015 kif irrappurtat skont l-Artikolu 19 għas-snin disponibbli. Il-Kummissjoni għandha tiddetermina dawk il-valuri ta’ referenza permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 24.
4. Il-produtturi u l-importaturi li għalihom ikunu ġew iddeterminati l-valuri ta’ referenza jistgħu jiddikjaraw kwantitajiet antiċipati addizzjonali billi jsegwu l-proċedura stabbilita fil-paragrafu 2.
5. Il-Kummissjoni għandha talloka kwoti għat-tqegħid tal-idrofluworokarburi fis-suq għal kull produttur u importatur għal kull sena mis-sena 2015 ‘il quddiem, billi tapplika l-mekkaniżmu ta’ allokazzjoni stabbilit fl-Anness VI.
Il-kwoti għandhom jiġu allokati biss lil produtturi jew importaturi li huma stabbiliti fl-Unjoni, jew li jaħtru rappreżentanti uniku stabbilit fl-Unjoni għall-iskop ta’ konformità mar-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament. Ir-rappreżentant uniku jista’ jkun l-istess bħal dak maħtur skont l-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 1907/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (22).
Ir-rappreżentant uniku għandu jħares l-obbligi kollha tal-produtturi u l-importaturi skont dan ir-Regolament.
Artikolu 17
Reġistru
1. Sal-1 ta’ Jannar 2015, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi u tiżgura t-tħaddim ta’ reġistru elettroniku għall-kwoti għat-tqegħid fis-suq tal-idrofluworokarburi (“ir-reġistru”).
Ir-reġistrazzjoni fir-reġistru għandha tkun obbligatorja għal dawn li ġejjin:
(a)
il-produtturi u l-importaturi li lilhom tkun ġiet allokata kwota għat-tqegħid fis-suq tal-idrofluworokarburi skont l-Artikolu 16(5);
(b)
l-impriżili lihom tkun ġiet ittrasferita kwotaskont l-Artikolu 18;
(c)
il-produtturi u l-importaturi li jiddikjaraw l-intenzjoni tagħhom li jressqu dikjarazzjoni skont l-Artikolu 16(2);
(d)
il-produtturi u l-importaturi li jfornu, jew impriżi li jirċievu idrofluworokarburi għall-finijiet elenkati fil-punti (a) sa (g) tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 15(2);
(e)
l-importaturi ta’ tagħmir li jqiegħdu tagħmir iċċarġjat minn qabel fis-suq fejn l-idrofluworokarburi li jinsabu fit-tagħmir ma jkunux tqiegħdu fis-suq qabel ma jkun ġie ċċarġjat dak it-tagħmir skont l-Artikolu 14.
Ir-reġistrazzjoni jibda jkollha effett permezz ta’ applikazzjoni lill-Kummissjoni f’konformità mal-proċeduri li għandhom jiġu stabbiliti mill-Kummissjoni.
2. Il-Kummissjoni tista’, sa fejn ikun neċessarju, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, tiżgura l-funzjonament bla xkiel tar-reġistru. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 24.
3. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-produtturi u l-importaturi rreġistrati jkunu mgħarrfa permezz tar-reġistru dwar il-kwota allokata u dwar kwalunkwe bidla li ssirlu matul il-perijodu ta’ allokazzjoni.
4. L-awtoritajiet kompetenti, fosthom l-awtoritajiet tad-dwana, tal-Istati Membri għandu jkollhom aċċess għar-reġistru, għal raġunijiet ta’ informazzjoni.
Artikolu 18
Trasferiment tal-kwoti u l-awtorizzazzjoni li jintużaw kwoti għat-tqegħid fis-suq ta’ idrofluworokarburi f’tagħmir importat
1. Kull produttur jew importatur li għalih ikun ġie ddeterminat valur ta’ referenza skont l-Artikolu 16(1) jew (3) u li jkun ġie allokat kwota skont l-Artikolu 16(5), jista’ jittrasferixxi fir-reġistru msemmi fl-Artikolu 17(1) dik il-kwota għall-kwantitajiet kollha jew kwalunkwe kwantità lil produttur jew importatur ieħor fl-Unjoni jew lil produttur jew importatur ieħor li huwa rrappreżentat fl-Unjoni minn rappreżentant uniku msemmi fit-tieni u t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 16(5).
2. Kull produttur jew importatur li jkun irċieva l-kwota tiegħu skont l-Artikolu 16(1) u (3) jew li tkun ġiet ittrasferita lilu kwota skont il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu jista’ jawtorizza lil impriża oħra biex tuża l-kwota tagħha għall-għan tal-Artikolu 14.
Kull produttur jew importatur li jkun irċieva l-kwota tiegħu esklużivament fuq il-bażi ta’ dikjarazzjoni skont l-Artikolu 16(2), jista’ jawtorizza lil impriża oħra biex tuża l-kwota tagħha għall-għan tal-Artikolu 14 dejjem jekk il-kwantitajiet korrispondenti ta’ idrofluworokarburi jiġu fornuti fiżikament mill-produttur jew l-importatur awtorizzanti.
Għall-għanijiet tal-Artikoli 15, 16 u 19(1) u (6) il-kwantitajiet rispettivi ta’ idrofluworokarburi għandhom jitqiesu li jkunu tqiegħdu fis-suq mill-produttur jew importatur awtorizzanti fil-mument tal-awtorizzazzjoni. Il-Kummissjoni tista’ titlob lill-produttur jew importatur awtorizzanti jagħti evidenza li huwa attiv fil-forniment ta’ idrofluworokarburi.
KAPITOLU V
RAPPORTAR
Artikolu 19
Rapportar dwar il-produzzjoni, l-importazzjoni, l-esportazzjoni„ l-użu bħala feedstock u l-qerda tas-sustanzi elenkati fl-Anness I jew II
1. Sal-31 ta’ Marzu 2015 u kull sena wara, kull produttur, importatur u esportatur li pproduċa, importa jew esporta tunnellata metrika jew 100 tunnellata tal-ekwivalenti għal CO2 jew aktar ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra u ta’ gassijiet elenkati fl-Anness II matul is-sena kalendarja preċedenti, għandu jirrapporta lill-Kummissjoni d-data speċifikata fl-Anness VII dwar kull waħda minn dawk is-sustanzi għal dik is-sena kalendarja. Dan il-paragrafu għandu japplika wkoll għal impriżi li jirċievu kwoti skont l-Artikolu 18(1).
2. Sal-31 ta’ Marzu 2015 u kull sena wara, kull impriża li qerdet tunnellata metrika jew 1 000 tunnellata ta’ ekwivalenti għal CO2 jew aktar ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra u ta’ gassijiet elenkati fl-Anness II waqt is-sena kalendarja preċedenti tirrapporta lill-Kummissjoni d-data speċifikata fl-Anness VII dwar kull waħda minn dawk is-sustanzi għal dik is-sena kalendarja.
3. Sal-31 ta’ Marzu 2015 u kull sena wara dan, kull impriża li użat 1 000 tunnellata ta’ ekwivalenti għal CO2 jew aktar ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra bħala feedstock matul is-sena kalendarja preċedenti għandha tirrapporta lill-Kummissjoni d-data speċifikata fl-Anness VII dwar kull waħda minn dawk is-sustanzi għal dik is-sena kalendarja.
4. Sal-31 ta’ Marzu 2015 u kull sena wara, kull impriża li qiegħdet 500 tunnellata ta’ ekwivalenti għal CO2 jew aktar ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra u ta’ gassijiet elenkati fl-Anness II fi prodotti jew tagħmir imqiegħed fis-suq matul is-sena kalendarja preċedenti għandha tirrapporta lill-Kummissjoni d-data speċifikata fl-Anness VII dwar kull waħda minn dawk is-sustanzi għal dik is-sena kalendarja.
5. Kull importatur tat-tagħmir li jqiegħed fis-suq tagħmir iċċarġjat minn qabel fejn l-idrofluworokarburi li jinsabu f’dan tagħmir ma jkunux tqiegħdu fis-suq qabel l-iċċarġjar tat-tagħmir għandu jippreżenta dokument ta’ verifika lill-Kummissjoni maħruġ skont l-Artikolu 14(2).
6. Sat-30 ta’ Ġunju 2015 u kull sena wara kull impriża li skont il-paragrafu 1 tirrapporta dwar it-tqegħid fis-suq 10 000 tunnellata ta’ ekwivalenti għal CO2 jew aktar ta’ idrofluworokarburi matul is-sena kalendarja preċedenti għandha,barra dan, tiżgura li l-eżattezza tad-data tiġi verifikata minn awditur indipendenti. L-awditur għandu jkun:
(a)
akkreditat skont id-Direttiva 2003/87/KE; jew
(b)
akkreditat biex jivverifika dikjarazzjonijiet finanzjarji f’konformità mal-leġislazzjoni tal-Istat Membru kkonċernat.
L-impriża għandha żżomm ir-rapport ta’ verifika għal mill-inqas ħames snin. Ir-rapport ta’ verifika għandu, fuq talba, jitqiegħed għad-dispożizzjoni tal-awtorità kompetenti tal-Istat Membru konċernat u lill-Kummissjoni.
7. Il-Kummissjoni tista’, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, tiddetermina l-format u l-mezz kif jitressqu r-rapporti msemmija f’dan l-Artikolu.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 24.
8. Il-Kummissjoni tieħu miżuri xierqa sabiex tipproteġi l-kunfidenzjalità tal-informazzjoni mressqa quddiemha skont dan l-Artikolu.
Artikolu 20
Ġbir ta’ data dwar l-emissjonijiet
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu sistemi ta’ rapportar għas-setturi rilevanti msemmija f’dan ir-Regolament, bil-għan li tinkiseb, sa fejn huwa possibbli, data dwar l-emissjonijiet.
KAPITOLU VI
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 21
Rieżami
1. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 22 rigward l-aġġornament tal-Annessi I, II u IV abbażi ta’ Rapporti ġodda ta’ Valutazzjoni adottati mill-Grupp Intergovernattiv ta’ Esperti dwar it-Tibdil fil-Klima jew rapporti ġodda tal-Panel ta’ Valutazzjoni Xjentifika (SAP) tal-Protokoll ta’ Montreal dwar il-potenzjal ta’ tisħin globali tas-sustanzi elenkati.
2. Abbażi ta’ informazzjoni dwar it-tqegħid fis-suq tal-gassijiet elenkati fl-Annessi I u II, irrapportat skont l-Artikolu 19 u dwar emissjonjiet ta’ gassijiet serra fluworinati li ġiet mogħtija skont l-Artikolu 20 u abbażi ta’ kull informazzjoni rilevanti rċevuta mill-Istati Membri, il-Kummissjoni għandha tissorvelja l-applikazzjoni u l-effetti ta’ dan ir-Regolament.
Mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2020, il-Kummissjoni għandha tippubblika rapport dwar id-disponibbiltà tal-idrofluworokarburi fis-suq tal-Unjoni.
Mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2022, għandha tippubblika rapport komprensiv dwar l-effetti ta’ dan ir-Regolament, li jinkludi b’mod partikolari:
(a)
tbassir tad-domanda kontinwata għal idrofluworokarburi sa u wara l-2030;
(b)
valutazzjoni tal-ħtieġa għal aktar azzjoni mill-Unjoni u l-Istati Membri tagħha fid-dawl ta’ impenji internazzjonali eżistenti u ġodda dwar it-tnaqqis ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet fluworinati b’effett ta’ serra;
(c)
ħarsa ġenerali tal-istandards Ewropej u internazzjonali, tal-leġislazzjoni nazzjonali dwar is-sikurezza u tal-kodiċijiet tal-bini fl-Istati Membri fir-rigward tat-transizzjoni għal refriġeranti alternattivi;
(d)
rieżami tad-disponibbiltà ta’ alternattivi kosteffettivi u teknikament vijabbli għal prodotti u tagħmir li fihom gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra għal prodotti u tagħmir mhux elenkat fl-Anness III, filwaqt li titqies l-effiċjenza fl-użu tal-enerġija.
3. Mhux aktar tard mill-1 ta’ Lulju 2017, il-Kummissjoni għandha tippubblika rapport li jivvaluta l-projbizzjoni skont il-punt 13 tal-Anness III, filwaqt li jittieħed kont b’mod partikolari tad-disponibbiltà ta’ alternattivi kosteffettivi, teknikament vijabbli, effiċjenti fl-użu tal-enerġija u affidabbli għas-sistemi ta’ refriġerazzjoni ċentralizzati kollettivi msemmija f’dik id-dispożizzjoni. Fid-dawl ta’ dak ir-rapport, il-Kummissjoni għandha tippreżenta, jekk adatt, proposta leġislattiva lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill bil-ħsieb li temenda d-dispożizzjoni skont il-punt 13 tal-Anness III.
4. Mhux aktar tard mill-1 ta’ Lulju 2020, il-Kummissjoni għandha tippubblika rapport li jivvaluta jekk jeżistux alternattivi kosteffettivi, teknikament vijabbli, effiċjenti fl-użu tal-enerġija u affidabbli, li jippermettu li l-gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra jiġu sostitwiti bi switchgear sekondarju ġdid ta’ vultaġġ medju u b’sistemi żgħar ġodda tal-arja kondizzjonata maqsumin f’żewġ partijiet u għandha tippreżenta, jekk ikun adatt, proposta leġislattiva lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill biex il-lista stabbilita fl-Anness III tiġi emendata.
5. Mhux aktar tard mill-1 ta’ Lulju 2017, il-Kummissjoni għandha tippubblika rapport li jivvaluta l-metodu għall-allokazzjoni tal-kwoti, inkluż l-impatt tal-allokazzjoni tal-kwoti mingħajr ħlas, u l-ispejjeż tal-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament fl-Istati Membri u ta’ ftehim internazzjonali possibbli dwar l-idrofluworokarburi, jekk ikun applikabbli. Fid-dawl ta’ dak ir-rapport, il-Kummissjoni għandha tippreżenta, jekk adatt, proposta leġislattiva lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill bil-ħsieb li:
(a)
temenda l-metodu għall-allokazzjoni tal-kwota;
(b)
tistabbilixxi metodu adatt għad-distribuzzjoni ta’ kwalunkwe dħul possibbli.
6. Mhux aktar tard mill-1 ta’ Jannar 2017, il-Kummissjoni għandha tippubblika rapport li jeżamina l-leġislazzjoni tal-Unjoni fir-rigward tat-taħriġ ta’ persuni fiżiċi għat-trattament sikur ta’ refriġeranti alternattivi biex jiġi sostitwit jew biex jitnaqqas l-użu ta’ gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra u għandha tippreżenta, jekk ikun adatt, proposta leġislattiva lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill għall-emenda tal-leġislazzjoni rilevanti tal-Unjoni.
Artikolu 22
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa li tadotta atti delegati qed tingħata lill-Kummissjoni soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li tadotta atti delegati msemmija fl-Artikoli 12(15) u 21(1) għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perijodu ta’ ħames snin mill-10 ta’ Ġunju 2014. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport dwar id-delega tas-setgħa mhux aktar tard minn disa’ xhur qabel it-tmiem tal-perijodu ta’ ħames snin. Id-delega ta’ setgħa għandha tiġi estiża awtomatikament għal perjodi oħra ta’ ħames snin, sakemm il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jopponux tali estensjoni mhux aktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta’ kull tali perjodu.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikoli 12(15) u 21(1) tista’ tiġi rrevokata f’kull ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega ta’ setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Hija għandha ssir effettiva l-għada tal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata hemm. Ma għandha taffettwa l-validità tal-ebda att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Malli tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tavża fl-istess ħin lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwaru.
5. Att delegat adottat skont l-Artikoli 12(15) u 21(1) għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkun ġiet espressal-ebda oġġezzjoni la mill-Parlament Ewropew u lanqas mill-Kunsill f’perjodu ta’ xahrejn min-notifika tal-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perjodu, kemm il-Parlament Ewropew kif ukoll il-Kunsill ikunu għarrfu lill-Kummissjoni li huma ma jkunux se joġġezzjonaw. Dak il-perjodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 23
Forum ta’ Konsultazzjoni
Fl-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tiżgura parteċipazzjoni bbilanċjata tar-rappreżentanti tal-Istati Membri u tar-rappreżentanti tas-soċjetà ċivili, inklużi organizzazzjonijiet ambjentali, rappreżentanti ta’ manifatturi, operaturi u ta’ persuni ċċertifikati. Għal dak l-għan, hija għandha tistabbilixxi Forum ta’ Konsultazzjoni biex ilaqqa’ dawk il-partijiet u biex jipprovdi pariri u kompetenza lill-Kummissjoni fir-rigward tal-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, b’mod partikolari fir-rigward tad-disponibbiltà ta’ alternattivi għall-gassijiet fluworurati b’effett ta’ serra, inklużi l-aspetti ambjentali, tekniċi, ekonomiċi u ta’ sikurezza tal-użu tagħhom. Ir-regoli ta’ proċedura tal-Forum ta’ Konsultazzjoni għandhom jiġu stabbiliti mill-Kummissjoni u għandhom jiġu ppubblikati.
Artikolu 24
Proċedura ta’ kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tiġi assistita minn kumitat. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011. Fejn il-kumitat ma jagħti l-ebda opinjoni, il-Kummissjoni ma għandhiex tadotta l-abbozz ta’ att ta’ implimentazzjoni u għandu japplika t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 25
Penali
1. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu r-regoli dwar il-penali applikabbli għall-ksur ta’ dan ir-Regolament u għandhom jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiżguraw li dawn jiġu implimentati. Il-penali previsti għandhom ikunu effettivi, proporzjonati u dissważivi.
L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw dawk id-dispożizzjonijiet lill-Kummissjoni sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Jannar 2017 u għandhom jinnotifikawha bla dewmien dwar kwalunkwe emenda li taffettwahom.
2. Flimkien mal-penali msemmija fil-paragrafu 1, impriżi li qabżu l-kwota tagħhom għat-tqegħid fis-suq ta’ idrofluworokarburi, allokata skont l-Artikolu 16(5) jew trasferita lilhom skont l-Artikolu 18, jistgħu jiġu allokati biss allokazzjoni ta’ kwota mnaqqsa għall-perjodu ta’ allokazzjoni wara li jkun instab iż-żejjed.
L-ammont tat-tnaqqis għandu jiġi kkalkolat bħala 200 % tal-ammont li bih inqabżet il-kwota. Jekk l-ammont tat-tnaqqis ikun ikbar mill-ammont li għandu jiġu allokat skont l-Artikolu 16 (5) bħala kwota għall-perjodu ta’ allokazzjoni wara li jkun instab iż-żejjed, ma għandha tiġi allokata l-ebda kwota għal dak il-perjodu ta’ allokazzjoni u l-kwota għall-perjodi ta’ allokazzjoni ta’ wara għandha titnaqqas ukoll sa ma jkun tnaqqas l-ammont sħiħ.
Artikolu 26
Tħassir
Ir-Regolament (KE) Nru 842/2006 għandu jitħassar b’effett mill-1 ta’ Jannar 2015, mingħajr preġudizzju għall-ħarsien tar-rekwiżiti ta’ dak ir-Regolament skont l-iskeda ta’ żmien li tinsab fih.
Madankollu, ir-Regolamenti (KE) Nru 1493/2007, (KE) Nru 1494/2007, (KE) Nru 1497/2007, (KE) Nru 1516/2007, (KE) Nru 303/2008, (KE) Nru 304/2008, (KE) Nru 305/2008, (KE) Nru 306/2008, (KE) Nru 307/2008 u (KE) Nru 308/2008 għandhom jibqgħu fis-seħħ u jkomplu japplikaw ħlief jekk u sa ma jitħassru permezz ta’ atti delegati jew atti ta’ implimentazzjoni adottati mill-Kummissjoni skont dan ir-Regolament.
Ir-referenzi għar-Regolament (KE) Nru 842/2006 għandhom jitqiesu bħala referenzi għal dan ir-Regolament u għandhom jinqraw skont it-tabella ta’ korrelazzjoni fl-Anness VIII.
Artikolu 27
Dħul fis-seħħ u data tal-applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2015.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, is-16 ta’ April 2014.