PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 21/2013
ze dne 10. ledna 2013,
kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Tchaj-wanu a Thajska bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Tchaj-wanu a Thajska či nikoli
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
Prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 % na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“) pro všechny ostatní společnosti kromě společností uvedených v čl. 1 odst. 2 a v příloze I uvedeného nařízení. Tato opatření budou dále uváděna jako „platná opatření“ a šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena příslušná opatření, bude dále uváděno jako „původní šetření“.
1.2 Žádost
(2)
Dne 10. dubna 2012 obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Tchaj-wanu a Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Tchaj-wanu a Thajska či nikoli.
(3)
Žádost předložily společnosti Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., „Valmieras stikla šķiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH, čtyři výrobci některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii.
(4)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy prima facie, že po uložení platných opatření došlo k podstatné změně obchodních toků týkajících se vývozu z ČLR, Tchaj-wanu a Thajska do Unie, pro kterou mimo uložení platných opatření neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Tato změna obchodních toků údajně vyplynula z překládky některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR na Tchaj-wanu a v Thajsku.
(5)
Důkazy dále poukázaly na skutečnost, že byly mařeny vyrovnávací účinky platných opatření, pokud se jedná o množství i ceny. Z důkazů vyplynulo, že ceny u tohoto zvýšeného dovozu z Tchaj-wanu a Thajska byly nižší než ceny, které nepůsobí újmu, stanovené v rámci původního šetření.
(6)
Existovaly rovněž důkazy, že ceny některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Tchaj-wanu a Thajska byly dumpingové ve srovnání s běžnou hodnotou, která byla stanovena během původního šetření.
1.3 Zahájení šetření
(7)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, zahájila Komise šetření nařízením Komise (EU) č. 437/2012 (3) („zahajovací nařízení“). Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení Komise zahajovacím nařízením rovněž nařídila celním orgánům, aby evidovaly dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Tchaj-wanu a Thajska.
1.4 Šetření
(8)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření orgány ČLR, Tchaj-wanu a Thajska, vyvážející výrobce v těchto zemích, známé dotčené dovozce v Unii a výrobní odvětví Unie. Výrobcům/vývozcům v ČLR, na Tchaj-wanu a v Thajsku známým Komisi z žádosti či prostřednictvím zastoupení Taipeie a mise Thajského království při Evropské unii byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly zaslány také dovozcům v Unii vyjmenovaným v žádosti. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení. Všechny strany byly informovány, že odmítnutí spolupráce by mohlo vést k použití článku 18 základního nařízení a k závěrům založeným pouze na dostupných skutečnostech.
(9)
Osmi společnostem na Tchaj-wanu a sedmi společnostem v Thajsku byl zaslán dotazník o obcházení. Některé tchajwanské a thajské společnosti se přihlásily a uvedly, že nechtějí být považovány za zúčastněné strany, neboť nevyrábějí výrobek, který je předmětem šetření a/nebo nevyváží do Unie. Zbývající známé společnosti z dotčených dvou zemí se vůbec nepřihlásily. Žádná ze společností neposkytla odpověď na dotazník. Dotazník o obcházení byl rovněž zaslán čtyřiceti čtyřem společnostem v ČLR. Žádný z těchto vyvážejících výrobců v ČLR se nepřihlásil ani neposkytl odpověď na dotazník. Dotazníky byly též zaslány dovozcům v Unii, avšak žádný se nepřihlásil ani neposkytl odpověď na dotazník.
1.5 Období šetření
(10)
Šetření se vztahovalo na období od 1. ledna 2009 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření“). Za období šetření byly shromážděny údaje za účelem prošetření mimo jiné údajné změny obchodních toků. Za období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období, o němž se podává zpráva“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření vyrovnávacího účinku platných opatření a existenci dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné informace
(11)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda dochází ke změně obchodních toků mezi ČLR, Tchaj-wanem, Thajskem a Unií; zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod; zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny a/nebo množství výrobku, který je předmětem šetření; a zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve v původním šetření, v případě nutnosti v souladu s článkem 2 základního nařízení.
2.2 Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření
(12)
Dotčeným výrobkem, jak byl definován v původním šetření, jsou otevřené síťoviny ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00.
(13)
Výrobek, který je předmětem šetření, je stejný jako výrobek definovaný v předchozím bodě odůvodnění, avšak zasílaný z Tchaj-wanu a Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Tchaj-wanu a Thajska či nikoli.
(14)
Z šetření vyplynulo, že výše definované otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyvážené z ČLR do Unie a otevřené síťoviny ze skleněných vláken zasílané z Tchaj-wanu a Thajska do Unie mají stejné základní fyzické i technické vlastnosti a využití, a musí být tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Míra spolupráce a stanovení objemu obchodu
(15)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, žádná ze společností neposkytla odpověď na dotazník, tj. z tchajwanských vyvážejících výrobců nespolupracoval žádný, a z toho důvodu nebyly provedeny žádné inspekce na místě. V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela zjištění týkající se dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken z Tchaj-wanu do Unie a vývozu dotčeného výrobku z ČLR na Tchaj-wan vycházet z dostupných údajů. Ke stanovení celkových objemů dovozu z Tchaj-wanu do Unie byly použity údaje z databáze Comext a ke stanovení celkového vývozu z ČLR na Tchaj-wan byly použity čínské vnitrostátní statistiky.
(16)
Thajští vyvážející výrobci rovněž nespolupracovali, neboť též neposkytli odpovědi na dotazník, tudíž nebyly provedeny žádné inspekce na místě. V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela zjištění týkající se dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken z Thajska do Unie a vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Thajska vycházet z dostupných údajů. Ke stanovení celkových objemů dovozu z Thajska do Unie byly použity údaje z databáze Comext a ke stanovení celkového vývozu z ČLR do Thajska byly použity čínské vnitrostátní statistiky.
(17)
Z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval žádný. Proto v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela zjištění týkající se dovozu dotčeného výrobku do Unie a vývozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR do Thajska a na Tchaj-wan vycházet z dostupných údajů. Ke stanovení celkových objemů dovozu z ČLR do Unie byly v tomto případě rovněž použity údaje z databáze Comext. Ke stanovení celkového vývozu z ČLR do Thajska a na Tchaj-wan byly použity čínské vnitrostátní statistiky.
(18)
Objem dovozu zaznamenaný ve statistikách Comext zahrnuje větší skupinu výrobků, než je dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření. Na základě odhadů poskytnutých výrobním odvětvím Unie však bylo možné zjistit, že významnou část tohoto objemu dovozu představoval dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření. Tyto údaje mohly být tudíž použity ke stanovení změny obchodních toků.
2.4 Změna obchodních toků
(19)
Dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie dramaticky klesl po zavedení prozatímních opatření v únoru 2011 (4) a konečných opatření v srpnu 2011 uložených původním nařízením.
(20)
Celkový vývoz výrobku, který je předmětem šetření z Tchaj-wanu do Unie se v roce 2011 a zejména po uložení konečných opatření v srpnu 2011 významně navýšil. Z údajů databáze Comext vyplývá, že v druhé polovině roku 2011 došlo k prudkému nárůstu vývozu z Tchaj-wanu do Unie, zatímco v předešlých letech byla jeho úroveň nevýznamná. Tento dovoz dále prudce rostl během kvartálu leden-březen 2012 v návaznosti na zahájení šetření obcházení opatření u síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR a zasílaných prostřednictvím Malajsie (5) v listopadu 2011. Tuto vývojovou tendenci u vývozu otevřených síťovin ze skleněných vláken na Tchaj-wan z ČLR potvrzují příslušné čínské statistiky.
(21)
V případě Thajska celkový vývoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie v roce 2011 rovněž prudce narostl. Z údajů databáze Comext vyplývá, že ve čtvrtletí červen-srpen roku 2011 došlo k prudkému nárůstu vývozu z Thajska do Unie, zatímco v předešlých letech byl nevýznamný. Tento dovoz rovněž představuje další nárůst během kvartálu leden-březen 2012 v návaznosti na zahájení šetření obcházení opatření u síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR s překládkou v Malajsii (6) v listopadu 2011. Tuto vývojovou tendenci u vývozu otevřených síťovin ze skleněných vláken do Thajska z ČLR potvrzují příslušné čínské statistiky.
(22)
Tabulka 1 ukazuje velikost dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR, Tchaj-wanu a Thajska do Unie v období od 1. ledna 2009 do 31. března 2012.
Tabulka 1
Objem dovozu
(v milionech m2)
2009
2010
2011
1.4.2011 - 31.3.2012
ČLR
294,90
383,72
193,07
121,30
Tchaj-wan
1,33
1,03
10,67
17,07
Thajsko
0,66
0,04
10,40
24,11
Zdroj: Statistiky Comext
Údaje Comext jsou uvedeny v kilogramech, zatímco dotčený výrobek je uváděn v metrech čtverečních. Výrobní odvětví Unie poskytlo přepočítávací koeficienty pro oba kódy, jež jsou zahrnuty do řízení a jež byly použity pro výpočet hodnot v tabulkách.
(23)
Uvedené údaje jasně ukazují, že dovoz z Tchaj-wanu a Thajska do Unie byl v letech 2009 a 2010 zanedbatelný. V roce 2011 však v důsledku uložení opatření dovoz náhle vzrostl a z hlediska objemu z části nahradil vývoz z ČLR na trh Unie. Od uložení platných opatření byl navíc zaznamenán podstatný pokles vývozu z ČLR do Unie (70 %).
(24)
Za stejné období je rovněž patrný dramatický nárůst vývozu otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR na Tchaj-wan. Vývoz prudce narostl z relativně malého množství v roce 2009 (748 000 m2) na 14,39 milionu m2 v období, o němž se podává zpráva.
(25)
Tabulka 2 ukazuje vývoz otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR na Tchaj-wan v období od 1. ledna 2009 do 31. března 2012.
Tabulka 2
Tchaj-wan
2009
2010
2011
1.4.2011 - 31.3.2012
Množství
(v milionech m2)
0,75
2,45
7,58
14,39
Roční změna (%)
227
209
90
Index (2009 = 100)
100
327
1 011
1 919
Zdroj: Čínské statistiky
(26)
Stejná vývojová tendence je zřetelná u vývozu otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR do Thajska. Objem vývozu v roce 2009 byl pouze 1,83 milionu m2, zatímco v období, o němž je podávána zpráva, prudce narostl na 41,70 milionu m2.
(27)
Tabulka 3 ukazuje vývoz otevřených síťovin ze skleněných vláken z ČLR do Thajska v období od 1. ledna 2009 do 31. března 2012.
Tabulka 3
Thajsko
2009
2010
2011
1.4.2011 - 31.3.2012
Množství
(v milionech m2)
1,83
9,80
25,51
41,70
Roční změna (%)
436
160
63
Index (2009 = 100)
100
535
1 394
2 279
Zdroj: Čínské statistiky
(28)
Aby bylo možné určit vývojovou tendenci obchodního toku některých otevřených síťovin ze skleněných vláken z Číny na Tchaj-wan a do Thajska, byly posouzeny čínské statistiky, které však byly dostupné pouze pro skupinu výrobků vyšší úrovně, než je úroveň dotčeného výrobku. Se zřetelem na údaje Comext a odhady poskytnuté výrobním odvětvím Unie týkající se objemů zařazených pod dvěma kódy KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00 však bylo možné stanovit, že dotčený výrobek představuje významnou část čínských statistik. Proto bylo možné vzít tyto údaje v úvahu.
(29)
Tabulky 1 a 3 jasně ukazují, že prudký pokles čínského vývozu otevřených síťovin ze skleněných vláken do Unie byl následován podstatným nárůstem čínského vývozu otevřených síťovin ze skleněných vláken na Tchaj-wan a do Thajska a pozdějším dramatickým nárůstem tchajwanského a thajského vývozu otevřených síťovin ze skleněných vláken do Unie během období, o němž se podává zpráva.
(30)
Z důvodu nespolupráce společností na Tchaj-wanu a v Thajsku nemohly být získány informace o úrovni skutečné výroby výrobku, který je předmětem šetření, v těchto dvou zemích.
2.5 Závěr týkající se změny obchodních toků
(31)
Celkový pokles vývozu z ČLR do Unie a souběžný nárůst vývozu z Tchaj-wanu a Thajska do Unie a vývozu z ČLR do Tchaj-wanu a Thajska po uložení prozatímních opatření v únoru 2011 a po uložení konečných opatření v srpnu 2011 představuje změnu obchodních toků mezi uvedenými zeměmi na straně jedné a vývozu těchto dvou zemí do Unie na straně druhé.
2.6 Povaha obcházení
(32)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce zahrnují mimo jiné zasílání výrobku, který je předmětem opatření, prostřednictvím třetích zemí.
(33)
Komise má důkazy týkající se obchodních kontaktů čínských hospodářských subjektů s dovozci v Unii, čímž se potvrzuje existence praktik překládky v Thajsku. Nedostatečná spolupráce ze strany výrobců výrobku, který je předmětem šetření, na Tchaj-wanu a v Thajsku dále poukazuje na praktiky překládky v uvedených zemích, jedná-li se o otevřené síťoviny ze skleněných vláken. Rovněž nedávný prudký nárůst dovozu z těchto dvou zemí naznačuje, že důvodem k němu je činnost tchajwanských a thajských obchodních subjektů provádějících překládku čínských výrobků do Unie.
(34)
Existence překládky výrobků čínského původu prostřednictvím Thajska a Tchaj-wanu je tudíž potvrzena.
2.7 Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla
(35)
Během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod překládky kromě snahy vyhnout se platným opatřením týkajícím se dotčeného výrobku. Kromě cla nebyly zjištěny žádné jiné skutečnosti, jež bylo možné považovat za vyrovnání nákladů na překládku, zejména pokud jde o náklady na dopravu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR přes Tchaj-wan a Thajsko a s ní spojenou nakládku.
2.8 Maření vyrovnávacího účinku antidumpingového cla
(36)
Aby bylo možné posoudit, zda dovážený výrobek, který je předmětem šetření, z hlediska množství a cen ohrozil vyrovnávací účinky platných opatření uložených na dovoz dotčeného výrobku, byly jakožto nejlepší dostupné údaje o množstvích a cenách vývozu uskutečňovaného nespolupracujícími společnostmi na Tchaj-wanu a v Thajsku použity údaje z databáze Comext. Takto stanovené ceny byly srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou pro výrobce v Unii v 74. bodě odůvodnění původního nařízení.
(37)
Nárůst dovozu z Tchaj-wanu do Unie z 1,03 milionu m2 v roce 2010 na 17,07 milionu m2 za období, o němž je podávána zpráva, byl z hlediska množství považován za podstatný.
(38)
Rovněž nárůst dovozu z Thajska do Unie z 40 000 m2 v roce 2010 na 24,11 milionu m2 za období, o němž je podávána zpráva, byl z hlediska množství považován za podstatný.
(39)
Ze srovnání úrovně pro odstranění újmy stanovené v původním nařízení a vážené průměrné vývozní ceny (určené v tomto šetření pro Tchaj-wan a Thajsko a upravené s ohledem na náklady vynaložené po dovozu a se zohledněním úprav ve vztahu ke kvalitě stanovených v původním šetření) je zřejmé, že docházelo u obou dotčených zemí k výraznému prodeji pod cenou. Z toho důvodu byl vyvozen závěr, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou mařeny z hlediska množství i cen.
2.9 Důkazy o existenci dumpingu
(40)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo nakonec zkoumáno, zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě dříve určené v původním šetření.
(41)
V původním nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Kanadě, jež byla v případě ČLR během uvedeného šetření považována za vhodnou srovnatelnou zemi s tržním hospodářstvím. V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo považováno za vhodné použít běžnou hodnotu, jak byla dříve stanovena v původním šetření.
(42)
Vývozní ceny z Tchaj-wanu a Thajska byly stanoveny na základě dostupných informací, tj. na průměrných vývozních cenách některých otevřených síťovin ze skleněných vláken během období, o němž se podává zpráva, jak jsou uvedeny v databázi Comext. Dostupné údaje byly použity z důvodu nedostatečné spolupráce ze strany výrobců výrobku, který je předmětem šetření, ve dvou dotčených zemích.
(43)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Odpovídajícím způsobem byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a náklady spojené s balením. Z důvodu nespolupráce výrobců na Tchaj-wanu, v Thajsku a v ČLR musely být úpravy provedeny na základě nejlepších dostupných údajů. Úpravy byly proto stanoveny na základě procenta vypočteného jako podílu celkových nákladů na dopravu, pojištění a balení vůči hodnotě obchodních transakcí směřujících do Unie s dodacími podmínkami CIF udaných spolupracujícími čínskými výrobci v původním šetření.
(44)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty stanovené v původním nařízení a odpovídajících vážených průměrných vývozních cen dvou dotčených zemí v průběhu tohoto období šetření, o němž se podává zpráva, a je vyjádřen jako procento z ceny CIF na hranici Unie před proclením.
(45)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovené vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. OPATŘENÍ
(46)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že bylo konečné antidumpingové clo uložené na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR podle čl. 13 odst. 1 základního nařízení obcházeno překládkou prostřednictvím Tchaj-wanu a Thajska.
(47)
V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by platná opatření na dovoz dotčeného výrobku měla být rozšířena na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, tj. stejného výrobku, avšak zasílaného z Tchaj-wanu a Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Tchaj-wanu a Thajska či nikoli.
(48)
Vzhledem k nespolupráci během tohoto šetření by rozšířenými opatřeními měla být opatření stanovená v čl. 1 odst. 2 původního nařízení pro „všechny ostatní společnosti“, tj. v současné době konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.
(49)
V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že by se každé rozšířené opatření mělo vztahovat na dovoz výrobků, které vstoupily do Unie na základě celní evidence zavedené zahajovacím nařízením, by měla být z těchto evidovaných případů dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Tchaj-wanu a Thajska vybrána cla.
4. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
(50)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, žádný z výrobců v obou dotčených zemí se po oznámení zahájení řízení nepřihlásil. Žádosti od osvobození od možného rozšíření opatření v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení tudíž nebyly podány.
(51)
Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 11 odst. 3 základního nařízení, budou muset ti výrobci na Tchaj-wanu a v Thajsku, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili, a během období, o němž se podává zpráva, nevyváželi do Unie výrobek, který je předmětem šetření, pokud zamýšlejí podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13 odst. 4 základního nařízení, vyplnit dotazník, aby Komise mohla tuto žádost o osvobození posoudit. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazy o dumpingu. Komise obvykle vykonává také inspekci na místě. Žádost je třeba odeslat Komisi spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o změny činností společnosti spojené s výrobou a prodejem.
(52)
Je-li osvobození uděleno, Komise po konzultaci s poradním výborem navrhne odpovídající změnu platných rozšířených opatření. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby byl zaručen soulad s podmínkami stanovenými v osvobození.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(53)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Po zveřejnění informací byly obdrženy připomínky od odboru zahraničního obchodu Ministerstva obchodu Thajska. Bylo požadováno, aby byly do úvahy rovněž vzaty thajské dovozní a vývozní statistiky týkající se otevřených síťovin ze skleněných vláken. Tyto statistické údaje poskytnuté thajskými orgány byly vzaty v úvahu a ukázaly se jako užitečný zdroj informací. Nakonec však nebyly využity pro konečná zjištění, neboť údaje Comext a čínské vnitrostátní statistiky ukazovaly jasnější vývojové tendence. Proto předložené argumenty nevedly ke změně konečných zjištění,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Konečné antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“ uložené podle čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 791/2011 na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházejících z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, zasílaných z Tchaj-wanu a Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Tchaj-wanu a Thajska či nikoli, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00 (kódy TARIC 7019510012, 7019510013, 7019590012 a 7019590013).
2. Clo rozšířené podle odstavce 1 tohoto článku se vybere z dovozu zasílaného z Tchaj-wanu a Thajska bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ na Tchaj-wanu a v Thajsku či nikoli, evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 437/2012 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádost musí být zaslána na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 08/20
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax + 32 22956505
2. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem prostřednictvím rozhodnutí povolit, aby byl dovoz uskutečňovaný společnostmi, jež neobcházejí antidumpingová opatření uložená prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011, osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1.
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 437/2012.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. ledna 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 21/2013
tal-10 ta’ Jannar 2013
li jestendi d-dazju definittiv anti-dumping impost mir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 791/2011 dwar ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina għal importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ kkunsinjati mit-Tajwan u t-Tajlandja, kemm jekk iddikjarati li joriġinaw mit-Tajwan u t-Tajlandja kif ukoll jekk le
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 13 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
1.1. Il-miżuri eżistenti
(1)
Bir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 791/2011 (2) (“ir-Regolament oriġinali”), il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv ta’ 62,9 % fuq importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“ir-RPĊ”) għall-kumpaniji l-oħrajn kollha ħlief dawk imsemmija fl-Artikolu 1(2) u fl-Anness 1 ta’ dak ir-Regolament. Dawn il-miżuri minn hawn ‘il quddiem se jissejħu “l-miżuri fis-seħħ” u l-investigazzjoni li wasslet biex jiġu imposti l-miżuri mir-Regolament oriġinali minn hawn ‘il quddiem se tissejjaħ “l-investigazzjoni oriġinali”.
1.2. It-talba
(2)
Fl-10 ta’ April 2012, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) irċeviet talba skont l-Artikoli 13(3) u 14(5) tar-Regolament bażiku biex tinvestiga l-possibbiltà ta’ evażjoni tal-miżuri anti-dumping imposti fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u biex l-importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ ikkunsinjati mit-Tajwan u t-Tajlandja, kemm jekk ikunu ddikjarati li joriġinaw mit-Tajwan u t-Tajlandja kif ukoll jekk le, isiru soġġetti għar-reġistrazzjoni.
(3)
Din it-talba tressqet minn Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras “Stikla Skiedra” AS u Vitrulan Technical Textiles GmbH, erba’ produtturi fl-Unjoni ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ.
(4)
It-talba kien fiha biżżejjed evidenza prima facie biex, wara li ġew imposti l-miżuri fis-seħħ, kien hemm bidla sinifikanti fix-xejra tal-kummerċ li jinvolvi l-esportazzjonijiet mir-RPĊ, it-Tajwan u t-Tajlandja lejn l-Unjoni, li għaliha ma kienx hemm raġuni valida jew ġustifikazzjoni ekonomika suffiċjenti għajr għall-impożizzjoni tal-miżuri fis-seħħ. Din il-bidla fix-xejra tal-kummerċ allegatement nibtet mit-trasbord ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ li joriġinaw mir-RPĊ permezz tat-Tajwan u t-Tajlandja.
(5)
Barra minn hekk, l-evidenza enfasizzat il-fatt li l-effetti rimedjali tal-miżuri fis-seħħ kienu qed jiddgħajfu kemm f’termini ta’ kwantità kif ukoll ta’ prezz. L-evidenza wriet li ż-żieda fl-importazzjonijiet mit-Tajwan u t-Tajlandja saret bi prezzijiet aktar baxxi mill-prezz li ma jikkawżax dannu stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali.
(6)
Fl-aħħar nett, kien hemm evidenza li l-prezzijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ kkunsinjati mit-Tajwan u t-Tajlandja kienu l-oġġett tad-dumping b’rabta mal-valur normali stabbilit matul l-investigazzjoni oriġinali.
1.3. Bidu
(7)
Meta wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, il-Kummissjoni ddeterminat li hemm biżżejjed evidenza prima facie biex tinbeda investigazzjoni skont l-Artikoli 13(3) u 14(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni bdiet investigazzjoni skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 437/2012 (3) (“ir-Regolament li jagħti bidu”). Skont l-Artikoli 13(3) u 14(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni, skont ir-Regolament li jagħti bidu, ordnat ukoll lill-awtoritajiet tad-dwana biex jiddokumentaw l-importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ ikkunsinjati mit-Tajwan u t-Tajlandja.
1.4. Investigazzjoni
(8)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-awtoritajiet tar-RPĊ, it-Tajwan u t-Tajlandja, lill-produtturi esportaturi f’dawk il-pajjiżi, lill-importaturi magħrufa fl-Unjoni li huma kkonċernati u lill-industrija tal-Unjoni, bil-bidu tal-investigazzjoni. Intbagħtu kwestjonarji lill-produtturi/esportaturi magħrufa tar-RPĊ, it-Tajwan u t-Tajlandja magħrufa mill-Kummissjoni mit-talba jew permezz tal-Uffiċċju Rappreżentattiv ta’ Taipei u l-Missjoni tar-Renju tat-Tajlandja għall-Unjoni Ewropea. Il-kwestjonarji ntbagħtu wkoll lill-importaturi fl-Unjoni msemmija fit-talba. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fiż-żmien stipulat fir-Regolament li jagħti bidu. Il-partijiet kollha kienu infurmati li nuqqas ta’ kooperazzjoni tista’ twassal għall-applikazzjoni tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku u għal konklużjonijiet li jkunu bbażati fuq il-fatti disponibbli.
(9)
Il-kwestjonarju kontra l-evażjoni ntbagħat lil tmien kumpaniji fit-Tajwan u lil seba’ kumpaniji fit-Tajlandja. Xi kumpaniji Tajwaniżi u Tajlandiżi ppreżentaw ruħhom u sostnew li ma jridux jitqiesu bħala partijiet interessati billi ma jipproduċux il-prodott investigat u/jew ma għandhom l-ebda esportazzjonijiet lejn l-Unjoni. Il-kumpaniji magħrufa li jifdal miż-żewġ pajjiżi kkonċernati ma ppreżentawx ruħhom. L-ebda waħda mill-kumpaniji ma ressqet tweġiba għall-kwestjonarju. Il-kwestjonarju kontra l-evażjoni ntbagħat ukoll lil 44 kumpanija fir-RPĊ. Madankollu, l-ebda wieħed minn dawn il-produtturi esportaturi fir-RPĊ ma ppreżenta ruħu jew bagħat il-kwestjonarju. Intbagħtu kwestjonarji wkoll lill-importaturi fl-Unjoni iżda l-ebda wieħed minnhom ma ppreżenta ruħu, u lanqas bagħtu tweġibiet għall-kwestjonarju.
1.5. Perjodu ta’ investigazzjoni
(10)
Il-perjodu ta’ investigazzjoni kien ikopri l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sal-31 ta’ Marzu 2012 (“il-PI”). Id-dejta nġabret għall-PI sabiex tiġi investigata, fost l-oħrajn, il-bidla allegata fix-xejra tal-kummerċ. Inġabret dejta aktar dettaljata għall-perjodu tar-rappurtaġġ bejn l-1 ta’ April 2011 u l-31 ta’ Marzu 2012 (“il-PR”) sabiex tiġi eżaminata l-possibbiltà tal-imminar tal-effett rimedjali tal-miżuri fis-seħħ u l-possibbiltà tal-eżistenza tad-dumping.
2. IR-RIŻULTATI TAL-INVESTIGAZZJONI
2.1. Kunsiderazzjonijiet ġenerali
(11)
Skont l-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku, il-valutazzjoni tal-eżistenza ta’ evażjoni saret billi ġie analizzat b’mod suċċessiv jekk kienx hemm bidla fix-xejra tal-kummerċ bejn ir-RPĊ, it-Tajwan, it-Tajlandja u l-Unjoni; jekk din il-bidla fix-xejra tal-kummerċ nibtitx minn xi prattika, proċess jew ħidma li għalihom ma hemmx raġuni valida jew ġustifikazzjoni ekonomika suffiċjenti għajr għall-impożizzjoni tad-dazju; jekk kienx hemm evidenza ta’ ħsara jew jekk l-effetti rimedjali tad-dazju ġewx kompromessi f’termini tal-prezzijiet u/jew tal-kwantitajiet tal-prodott investigat; u jekk kienx hemm evidenza ta’ dumping b’rabta mal-valuri normali stabbiliti qabel għall-prodotti simili fl-investigazzjoni oriġinali, jekk hemm bżonn skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2 tar-Regolament bażiku.
2.2. Il-prodott ikkonċernat u l-prodott investigat
(12)
Il-prodott ikkonċernat huwa kif definit fl-investigazzjoni oriġinali: Drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ, b’daqs taċ-ċellula ta’ aktar minn 1,8 mm kemm fit-tul u kif ukoll fil-wisa’ u li jiżnu aktar minn 35 g/m2, esklużi d-diski tal-ħġieġ tal-fibra, li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM ex 7019 51 00 u ex 7019 59 00.
(13)
Il-prodott investigat huwa l-istess bħal dak definit fil-premessa preċedenti, iżda jiġi kkunsinjat mit-Tajwan u t-Tajlandja, kemm jekk iddikjarat li joriġina mit-Tajwan u t-Tajlandja kif ukoll jekk le.
(14)
L-investigazzjoni wriet li d-drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ, kif definiti hawn fuq, esportati lejn l-Unjoni mir-RPĊ u dawk ikkunsinjati lill-Unjoni mit-Tajwan u t-Tajlandja għandhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi u tekniċi u l-istess użu, u għalhekk għandhom jitqiesu bħala prodotti simili fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
2.3. Grad ta’ kooperazzjoni u determinazzjoni tal-volumi tal-kummerċ
It-Tajwan
(15)
Kif intqal fil-premessa 9, l-ebda waħda mill-kumpaniji ma bagħtet tweġiba għall-kwestjonarju, jiġifieri ma kien hemm l-ebda kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi Tajwaniżi, u għaldaqstant ma saru l-ebda żjarat ta’ verifika fuq il-post. Il-konklużjonijiet fir-rigward tal-importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ mit-Tajwan lejn l-Unjoni u l-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ lejn it-Tajwan kellhom isiru parzjalment abbażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku. F’dan il-każ id-dejta tal-COMEXT intużat biex tiddetermina l-volumi ta’ importazzjoni ġenerali mit-Tajwan lejn l-Unjoni u l-istatistika nazzjonali Ċiniża ntużat għad-determinazzjoni tal-esportazzjonijiet ġenerali mir-RPĊ lejn it-Tajwan.
It-Tajlandja
(16)
Il-produtturi esportaturi Tajlandiżi lanqas ma kkooperaw billi lanqas huma ma bagħtu tweġibiet għall-kwestjonarju, b’hekk ma saru l-ebda żjarat ta’ verifika fuq il-post. Il-konklużjonijiet fir-rigward tal-importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ mit-Tajwan lejn l-Unjoni u l-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ lejn it-Tajwan kellhom isiru parzjalment abbażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku. F’dan il-każ id-dejta tal-COMEXT intużat biex tiddetermina l-volumi ta’ importazzjoni ġenerali mit-Tajlandja lejn l-Unjoni u l-istatistika nazzjonali Ċiniża ntużat għad-determinazzjoni tal-esportazzjonijiet ġenerali mir-RPĊ lejn it-Tajlandja.
Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
(17)
Il-produtturi esportaturi Ċiniżi ma kkooperawx. Għalhekk, il-konklużjonijiet fir-rigward tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni u l-esportazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ mir-RPĊ lejn it-Tajwan u t-Tajlandja kellhom isiru parzjalment abbażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku. F’dan il-każ reġgħet intużat id-dejta tal-COMEXT biex jiġu ddeterminati l-volumi globali tal-importazzjoni mir-RPĊ lejn l-Unjoni. Intużat l-istatistika nazzjonali Ċiniża biex jiġu stabbiliti l-esportazzjonijiet kumplessivi lejn it-Tajwan u t-Tajlandja mir-RPĊ.
(18)
Il-volum ta’ importazzjonijiet irreġistrati fl-istatistika tal-COMEXT ikopri grupp akbar ta’ prodotti mill-prodott ikkonċernat u mill-prodott investigat. Madankollu, abbażi tal-istimi pprovduti mill-industrija tal-Unjoni, seta’ jiġi stabbilit li parti sinifikanti ta’ dan il-volum importat kopriet il-prodott ikkonċernat u l-prodott investigat. Għaldaqstant, din id-dejta setgħet tintuża biex tiġi stabbilita bidla fix-xejra tal-kummerċ.
2.4. Il-bidla fix-xejra tal-kummerċ
L-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ
(19)
L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ lejn l-Unjoni naqsu b’mod drammatiku wara l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji fi Frar 2011 (4) u tal-miżuri definittivi f’Awwissu 2011 mir-Regolament oriġinali.
It-Tajwan
(20)
L-esportazzjonijiet totali tal-prodott investigat mit-Tajwan lejn l-Unjoni żdiedu b’mod sinifikanti fl-2011 u partikolarment wara l-impożizzjoni tal-miżuri definittivi f’Awwissu 2011. Skont id-dejta tal-COMEXT, l-esportazzjonijiet mit-Tajwan lejn l-Unjoni żdiedu drastikament fit-tieni semestru tal-2011 filwaqt li kienu f’livelli insinifikanti fis-snin ta’ qabel. Dawn l-importazzjonijiet splodew ulterjorment fil-kwart tas-sena Jannar-Marzu 2012, wara l-bidu f’Novembru 2011 tal-investigazzjoni kontra l-evażjoni dwar drappijiet b’malja miftuħa li joriġinaw mir-RPĊ u kkunsinjati permezz tal-Malasja (5). Din ix-xejra hija kkonfermata wkoll mill-istatistika Ċiniża korrispondenti fir-rigward tal-esportazzjonijiet mit-Tajwan lejn ir-RPĊ ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ.
It-Tajlandja
(21)
Fejn jikkonċerna t-Tajlandja, l-esportazzjonijiet totali lejn l-Unjoni tal-prodott investigat żdiedu drastikament ukoll fl-2011. Skont id-dejta tal-COMEXT, l-esportazzjonijiet mit-Tajwan lejn l-Unjoni żdiedu fil-kwart tas-sena Ġunju-Awwissu 2011 filwaqt li kienu f’livelli insinifikanti fis-snin ta’ qabel. Dawn l-importazzjonijiet jippreżentaw ukoll żieda ulterjuri fil-kwart tas-sena Jannar-Marzu 2012, wara l-bidu f’Novembru 2011 tal-investigazzjoni kontra l-evażjoni dwar drappijiet b’malja miftuħa li joriġinaw mir-RPĊ u kkunsinjati permezz tal-Malasja (6). Din ix-xejra hija kkonfermata wkoll mill-istatistika Ċiniża korrispondenti fir-rigward tal-esportazzjonijiet lejn it-Tajlandja mir-RPĊ ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ.
(22)
It-Tabella 1 turi l-kwantitajiet ta’ importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ mir-RPĊ, it-Tajwan u t-Tajlandja lejn l-Unjoni mill-1 ta’ Jannar 2009 sat-31 ta’ Marzu 2012.
Tabella 1
Volumi ta’ importazzjoni
(miljuni ta’ m2)
2009
2010
2011
1.4.2011 - 31.3.2012
RPĊ
294,90
383,72
193,07
121,30
Tajwan
1,33
1,03
10,67
17,07
Tajlandja
0,66
0,04
10,40
24,11
Sors: L-istatistika tal-COMEXT
Id-dejta tal-COMEXT hija pprovduta f’kilogrammi filwaqt li l-kejl tal-prodott ikkonċernat ikun f’metri kwadri. L-Industrija tal-Unjoni pprovdiet rati ta’ konverżjoni għaż-żewġ kodiċijiet koperti mill-proċediment li ntużaw għall-kalkolu taċ-ċifri fit-Tabelli.
(23)
Id-dejta turi biċ-ċar li l-importazzjonijiet fl-Unjoni mit-Tajwan u t-Tajlandja kienu negliġibbli fl-2009 u l-2010. Madankollu, fl-2011, wara l-impożizzjoni tal-miżuri, l-importazzjonijiet żdiedu f’daqqa u ħadu post parti mill-esportazzjonijiet mir-RPĊ fis-suq tal-Unjoni f’termini ta’ volum. Barra minn hekk, minn mindu ġew imposti l-miżuri fis-seħħ, it-tnaqqis tal-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn l-Unjoni kien wieħed sinifikanti (70 %).
Esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn it-Tajwan u t-Tajlandja
(24)
Matul l-istess perjodu, tista’ tiġi osservata wkoll, żieda drammatika fl-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn it-Tajwan ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ. Minn ammont relattivament żgħir fl-2009 (748 000 m2), l-esportazzjonijiet żdiedu għal 14,39 miljun m2 fil-PR.
(25)
It-Tabella 2 turi l-esportazzjonijiet ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ mir-RPĊ lejn it-Tajwan mill-1 ta’ Jannar 2009 sal-31 ta’ Marzu 2012.
Tabella 2
Tajwan
2009
2010
2011
1.4.2011 - 31.3.2012
Kwantità
(miljun m2)
0,75
2,45
7,58
14,39
Bidla annwali (%)
227
209
90
Indiċi (2009 = 100)
100
327
1 011
1 919
Sors: L-istatistika Ċiniża
(26)
L-istess xejra tista’ tiġi osservata għall-esportazzjonijiet ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ mir-RPĊ lejn it-Tajlandja. Il-volum ta’ esportazzjoni fl-2009 kien biss ta’ 1,83 miljun m2 filwaqt li fil-PR sploda għal 41,70 miljun m2.
(27)
It-Tabella 3 turi l-esportazzjonijiet ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ mir-RPĊ lejn it-Tajlandja mill-1 ta’ Jannar 2009 sal-31 ta’ Marzu 2012.
Tabella 3
Tajlandja
2009
2010
2011
1.4.2011 - 31.3.2012
Kwantità
(miljun m2)
1,83
9,80
25,51
41,70
Bidla annwali (%)
436
160
63
Indiċi (2009 = 100)
100
535
1 394
2 279
Sors: L-istatistika Ċiniża
(28)
Biex tiġi stabbilita x-xejra tal-fluss kummerċjali ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ mir-RPĊ lejn it-Tajwan u t-Tajlandja, tqieset l-istatistika Ċiniża, għalkemm din kienet disponibbli biss f’livell ogħla tal-grupp tal-prodott minn tal-prodott ikkonċernat. Fid-dawl tad-dejta tal-COMEXT u l-istimi pprovduti mill-industrija tal-Unjoni dwar il-volumi kklassifikati taħt iż-żewġ kodiċi NM ex 7019 51 00 u ex 7019 59 00, madankollu jista’ jiġi stabbilit li l-prodott ikkonċernat ikopri parti sinifikanti tal-istatistika Ċiniża. Għalhekk, din id-dejta tista’ tiġi kkunsidrata.
(29)
It-Tabelli 1 sa 3 juru biċ-ċar li t-tnaqqis drastiku ta’ esportazzjonijiet Ċiniżi ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ lejn l-Unjoni kien segwit minn żieda sinifikanti ta’ esportazzjonijiet Ċiniżi ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ lejn it-Tajwan u t-Tajlandja, b’żieda drastika sussegwenti ta’ esportazzjonijiet Tajwaniżi u Tajlandiżi ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ lejn l-Unjoni fil-PR.
Volumi ta’ produzzjoni fit-Tajwan u t-Tajlandja
(30)
Ladarba ma kien hemm l-ebda kooperazzjoni mill-kumpaniji fit-Tajwan u t-Tajlandja, l-ebda informazzjoni ma setgħet tinkiseb fuq il-livelli possibbli tal-produzzjoni ġenwina tal-prodott investigat f’dawn iż-żewġ pajjiżi.
2.5. Il-konklużjoni dwar il-bidla fix-xejra tal-kummerċ
(31)
It-tnaqqis ġenerali fl-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn l-Unjoni u ż-żieda parallela tal-esportazzjonijiet mit-Tajwan u t-Tajlandja lejn l-Unjoni u fl-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn it-Tajwan u t-Tajlandja rispettivament, wara l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji fi Frar 2011 u tal-miżuri definittivi f’Awwissu 2011 jikkostitwixxu bidla fix-xejra kummerċjali bejn dawk il-pajjiżi, minn naħa waħda, u l-esportazzjonijiet ta’ dawk il-pajjiżi lejn l-Unjoni, min-naħa l-oħra.
2.6. In-natura tal-prattika ta’ evażjoni
(32)
L-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku jitlob li l-bidla fix-xejra tal-kummerċ tinbet minn prattika, proċess jew ħidma li għalihom ma hemmx raġuni valida jew ġustifikazzjoni ekonomika suffiċjenti għajr għall-impożizzjoni tad-dazju. Il-prattika, il-proċess u l-ħidma jinkludu, fost l-oħrajn, il-konsenja tal-prodott suġġetta għall-miżuri permezz ta’ pajjiżi terzi.
Trasbord
(33)
Il-Kummissjoni għandha evidenza rigward kuntatti ta’ negozju ta’ operaturi Ċiniżi ma’ importaturi fl-Unjoni li jikkonfermaw l-eżistenza ta’ prattiċi ta’ trasbord permezz tat-Tajlandja. Barra minn hekk in-nuqqas ta’ kooperazzjoni minn kull wieħed mill-produtturi tal-prodott investigat fit-Tajwan u t-Tajlandja juri prassi ta’ trasbord li sseħħ f’dawk il-pajjiżi fir-rigward ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ. Barra minn hekk, iż-żieda reċenti fl-importazzjonijiet minn dawn iż-żewġ pajjiżi tindika li dan huwa dovut għall-kummerċjanti Tajwaniżi u Tajlandiżi li qed jittrasbordaw prodotti Ċiniżi lejn l-Unjoni.
(34)
L-eżistenza ta’ trasbord ta’ prodotti ta’ oriġini Ċiniża mit-Tajwan u t-Tajlandja, hija għalhekk ikkonfermata.
2.7. Nuqqas ta’ raġuni valida jew ġustifikazzjoni ekonomika suffiċjenti għajr għall-impożizzjoni tad-dazju anti-dumping
(35)
L-investigazzjoni ma żvelat l-ebda raġuni adegwata jew ġustifikazzjoni ekonomika oħra għat-trasbord ħlief l-evażjoni tal-miżuri fis-seħħ tal-prodott ikkonċernat. Ma nstab l-ebda element, għajr għad-dazju, li seta’ jitqies bħala kumpens għall-ispejjeż tat-trasbord, partikolarment fir-rigward tat-trasport u t-tagħbija mill-ġdid, ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ li joriġinaw mir-RPĊ permezz tat-Tajwan u t-Tajlandja.
2.8. L-imminar tal-effett rimedjali tad-dazju anti-dumping
(36)
Biex jiġi vvalutat jekk il-prodott importat investigat, f’termini ta’ kwantitajiet u prezzijiet, imminax l-effetti rimedjali tal-miżuri fis-seħħ fuq importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat, intużat id-dejta tal-COMEXT bħala l-aħjar dejta disponibbli dwar il-kwantitajiet u l-prezzijiet ta’ esportazzjonijiet minn kumpaniji li ma kkoperawx fit-Tajwan u t-Tajlandja. Il-prezzijiet kif stabbiliti tqabblu mal-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu stabbilit għall-produtturi tal-Unjoni fil-premessa 74 tar-Regolament oriġinali.
(37)
Iż-żieda tal-importazzjonijiet mit-Tajwan lejn l-Unjoni minn 1,03 miljun m2 fl-2010 għal 17,07 miljun m2 fil-PR, tqieset bħala sinifikanti f’termini ta’ kwantità.
(38)
Hekk ukoll, iż-żieda tal-importazzjonijiet mit-Tajlandja lejn l-Unjoni minn 40 000 m2 fl-2010 għal 24,11 miljun m2 fil-PR, tqieset bħala sostanzjali f’termini ta’ kwantità.
(39)
It-tqabbil tal-livell tal-eliminazzjoni tal-ħsara kif stabbilit fir-Regolament oriġinali u l-prezz medju peżat tal-esportazzjoni (iddeterminat f’din l-investigazzjoni għat-Tajwan u t-Tajlandja rispettivament u aġġustat għall-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni u l-aġġustamenti tal-kwalità stabbiliti fl-investigazzjoni oriġinali) wera bejgħ taħt il-prezz sinifikanti għaż-żewġ pajjiżi kkonċernati. Għaldaqstant ġie konkluż li l-effetti rimedjali tal-miżuri fis-seħħ qed jiġu mminati kemm f’termini ta’ kwantitajiet kif ukoll ta’ prezzijiet.
2.9. Evidenza ta’ dumping
(40)
Finalment, b’konformità mal-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk kienx hemm evidenza ta’ dumping b’rabta mal-valur normali stabbilit preċedentement fl-investigazzjoni oriġinali.
(41)
Fir-Regolament oriġinali, il-valur normali ġie stabbilit abbażi tal-prezzijiet fil-Kanada, li f’dik l-investigazzjoni nstab li kien pajjiż b’ekonomija tas-suq adegwata li hija analoga għar-RPĊ. Skont l-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku, ġie kkunsidrat xieraq li jintuża l-valur normali kif stabbilit qabel fl-investigazzjoni oriġinali.
(42)
Il-prezzijiet tal-esportazzjonijiet mit-Tajwan u t-Tajlandja, rispettivament kienu bbażati fuq il-fatti disponibbli, jiġifieri fuq il-prezz medju tal-esportazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ matul il-PR kif irrappurtat fil-COMEXT. L-użu tal-fatti disponibbli kien ġej min-nuqqas ta’ kooperazzjoni ta’ kull produttur tal-prodott investigat fiż-żewġ pajjiżi kkonċernati.
(43)
Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Għalhekk, saru aġġustamenti għad-differenzi fit-trasport, l-assigurazzjoni, u l-ispejjeż tal-imballaġġ. Minħabba li ma kien hemm l-ebda kooperazzjoni mill-produtturi fit-Tajwan, it-Tajlandja u r-RPĊ, l-aġġustamenti kellhom jiġu stabbiliti fuq il-bażi tal-aħjar fatti disponibbli. B’hekk, l-aġġustament għal dawn il-konċessjonijiet kien ibbażat fuq perċentwal ikkalkulat bħala l-proporzjon tal-ispejjeż totali tat-trasport, l-assigurazzjoni u l-imballaġġ fuq il-valur tat-tranżazzjonijiet tal-bejgħ fl-Unjoni b’termini ta’ konsenja CIF ipprovduti mill-produtturi esportaturi Ċiniżi fl-investigazzjoni oriġinali.
(44)
Skont l-Artikoli 2(11) u 2(12) tar-Regolament bażiku, id-dumping ġie kkalkulat billi tqabbel il-valur normali medju peżat kif stabbilit fir-Regolament oriġinali u l-prezzijiet medji peżati tal-esportazzjoni korrispondenti taż-żewġ pajjiżi kkonċernati matul il-PR ta’ din l-investigazzjoni, espress bħala perċentwal tal-prezz CIF f’dazju mhux imħallas fil-fruntiera tal-Unjoni.
(45)
It-tqabbil tal-valur normali medju peżat u l-prezzijiet medji peżati tal-esportazzjonijiet kif stabbiliti wera dumping.
3. MIŻURI
(46)
Minħabba dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż li d-dazju anti-dumping definittiv impost fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ li joriġinaw mir-RPĊ kien ġie evitat permezz tat-trasbord mit-Tajwan u t-Tajlandja skont l-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku.
(47)
Skont l-ewwel sentenza tal-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku, il-miżuri fis-seħħ fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat għandhom jiġu estiżi għall-importazzjonijiet tal-prodott investigat, jiġifieri l-istess prodott imma kkonsenjat mit-Tajwan u t-Tajlandja, kemm jekk iddikjarat li joriġina mt-Tajwan u t-Tajlandja kif ukoll jekk le.
(48)
Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kooperazzjoni f’din l-investigazzjoni, il-miżuri li jridu jiġu estiżi għandhom ikunu l-miżuri stabbiliti fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament oriġinali għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”, li bħalissa huwa dazju definittiv anti-dumping ta’ 62,9 % applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju.
(49)
Skont l-Artikoli 13(3) u 14(5) tar-Regolament bażiku, li jistipula li kull miżura estiża għandha tapplika għall-importazzjonijiet li jkunu daħlu fl-Unjoni skont ir-reġistrazzjoni imposta mir-Regolament li jagħti bidu, għandhom jinġabru dazji fuq dawk l-importazzjonijiet irreġistrati ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ ikkunsinjati mit-Tajwan u t-Tajlandja.
4. TALBIET GĦAL EŻENZJONI
(50)
Kif intqal fil-premessa 9 ħadd mill-produtturi fiż-żewġ pajjiżi kkonċernati ma ppreżenta ruħu wara l-bidu tal-investigazzjoni. Għaldaqstant, ma saru l-ebda talbiet għal eżenzjoni mill-estensjoni possibbli tal-miżuri skont l-Artikolu 13(4) tar-Regolament bażiku.
(51)
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, il-produtturi fit-Tajwan u t-Tajlandja li ma ppreżentawx ruħhom f’dan il-proċediment u li ma esportawx il-prodott investigat lejn l-Unjoni fil-PR u li jikkunsidraw li jagħmlu talba għal eżenzjoni mid-dazju anti-dumping estiż skont l-Artikoli 11(4) u 13(4) tar-Regolament bażiku, se jkollhom jimlew kwestjonarju biex jippermettu lill-Kummissjoni tistabbilixxi jekk eżenzjoni tistax tkun ġustifikata. Din l-eżenzjoni tista’ tingħata wara l-valutazzjoni tal-qagħda tas-suq, il-kapaċità ta’ produzzjoni u l-użu tal-kapaċità, l-akkwist u l-bejgħ u l-probabbiltà tat-tkomplija tal-prattiċi li għalihom ma hemmx raġuni valida jew ġustifikazzjoni ekonomika suffiċjenti u l-evidenza ta’ dumping. Il-Kummissjoni normalment twettaq ukoll żjara ta’ verifika fil-post. It-talba għandha tkun indirizzata lill-Kummissjoni, bl-informazzjoni rilevanti kollha, partikolarment kull modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija li għandhom x’jaqsmu mal-produzzjoni u l-bejgħ.
(52)
Meta eżenzjoni tkun mistħoqqa, il-Kummissjoni, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, tipproponi l-emenda tal-miżuri estiżi fis-seħħ skont dan. Sussegwentement, kull eżenzjoni mogħtija tkun immonitorjata biex tkun żgurata l-osservanza tal-kundizzjonijiet stabbiliti fiha.
5. ŻVELAR
(53)
Il-partijiet kollha interessati ġew mgħarrfa bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li wasslu għall-konklużjonijiet imsemmija u ġew mistiedna biex jikkummentaw. Wara l-iżvelar, ma waslux kummenti mingħand id-Dipartiment tal-Kummerċ Barrani fil-Ministeru tal-Kummerċ tat-Tajlandja. Huma talbu li titqies ukoll l-istatistika ta’ importazzjoni u esportazzjoni Tajlandiża ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ. L-istatistika pprovduta mill-awtoritajiet Tajlandiżi tqieset u nstab li kienet għajn ta’ informazzjoni utli. Madankollu, finalment ġie deċiż li ma tintużax għall-konklużjonijiet definittivi billi d-dejta tal-COMEXT u l-istatistika nazzjonali Ċiniża wrew xejriet iktar koerenti. B’hekk l-argumenti ppreżentati ma wasslux għal modifika tall-konklużjonijiet definittivi,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Id-dazju anti-dumping definittiv applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha” impost permezz tal-Artikolu 1(2) tar-Regolament tal-Implimentazzjoni (UE) Nru 791/2011 fuq importazzjonijiet ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ, ta’ daqs taċ-ċellula ta’ iktar minn 1,8 mm kemm fit-tul kif ukoll fil-wisa’ u li jiżnu aktar minn 35 g/m2, esklużi d-diski tal-ħġieġ tal-fibra, li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, huwa b’dan estiż għall-importazzjonijiet ta’ drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ, ta’ daqs taċ-ċellula ta’ iktar minn 1,8 mm kemm fit-tul kif ukoll fil-wisa’ u li jiżnu aktar minn 35 g/m2, esklużi diski tal-ħġieġ tal-fibra, ikkunsinjati mit-Tajwan u t-Tajlandja, kemm jekk iddikjarati bħala li joriġinaw mit-Tajwan u t-Tajlandja kif ukoll jekk le, u li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 7019 51 00 u ex 7019 59 00 (kodiċijiet TARIC 7019510012, 7019510013, 7019590012 u 7019590013).
2. Id-dazju estiż permezz tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għandu jinġabar għall-importazzjonijiet ikkunsinjati mit-Tajwan u t-Tajlandja, kemm jekk iddikjarati li joriġinaw mit-Tajwan u t-Tajlandja kif ukoll jekk le, irreġistrati skont l-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 437/2012 u l-Artikoli 13(3) u 14(5) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009.
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
1. It-talbiet għal eżenzjoni mid-dazju estiż taħt l-Artikolu 1 għandhom isiru bil-miktub f’waħda mil-lingwi uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u jridu jkunu ffirmati minn persuna awtorizzata li tirrappreżenta l-entità li qed titlob l-eżenzjoni. It-talba għandha tintbagħat fl-indirizz li ġej:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 08/20
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Faks (32 2) 295 65 05
2. B’konformità mal-Artikolu 13(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-Kummissjoni tista’, wara li tikkonsulta mal-Kumitat Konsultattiv, tawtorizza b’deċiżjoni l-eżenzjoni ta’ importazzjonijiet minn kumpaniji li ma evitawx il-miżuri anti-dumping imposti mir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 791/2011, mid-dazju estiż bl-Artikolu 1.
Artikolu 3
L-awtoritajiet tad-dwana huma b’dan ordnati li jtemmu r-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet, stabbilita skont l-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 437/2012.
Artikolu 4
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-10 ta’ Jannar 2013.