NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 515/2014
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz a zrušuje rozhodnutí č. 574/2007/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cíle Unie zajistit vysokou úroveň bezpečnosti v prostoru svobody, bezpečnosti a práva podle čl. 67 odst. 3 Smlouvy o fungování Unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) by mělo být dosaženo mimo jiné společnými opatřeními pro překračování vnitřních hranic osobami a ochranu na vnějších hranicích a společnou vízovou politiku, která mají být součástí konvergentního vícestupňového systému, který by měl umožnit výměnu údajů a získání úplných informací o situaci a jehož cílem je usnadnit legální cestování a boj proti nelegálnímu přistěhovalectví.
(2)
Unie musí přistupovat k vnitřním a vnějším aspektům řízení migrace a vnitřní bezpečnosti uceleněji, měla by vytvořit spojitost mezi bojem proti nelegálnímu přistěhovalectví a zvýšením bezpečnosti na vnějších hranicích Unie a také by měla lépe spolupracovat a vést dialog se třetími zeměmi při řešení nelegálního přistěhovalectví a podpoře legální migrace.
(3)
Je nezbytné vytvořit integrovaný přístup k otázkám vyplývajícím z migračních tlaků a žádostí o azyl a ke správě vnějších hranic Unie, přičemž je nutné, aby byly k dispozici dostatečné rozpočtové prostředky a podpůrné nástroje pro řešení mimořádných situací v duchu dodržování lidských práv a solidarity mezi všemi členskými státy se zřetelem na vnitrostátní odpovědnost a při jasném vymezení úkolů.
(4)
Strategie vnitřní bezpečnosti Evropské unie (dále jen „strategie vnitřní bezpečnosti“), kterou Rada schválila v únoru 2010, tvoří sdílený program pro řešení těchto společných úkolů v oblasti bezpečnosti. Sdělení Komise z listopadu 2010 nazvané „Strategie vnitřní bezpečnosti EU: pět kroků směrem k bezpečnější Evropě“ proměňuje zásady a pokyny strategie v konkrétní kroky tím, že stanovuje pět strategických cílů: zničit mezinárodní zločinecké sítě, předcházet terorismu a řešit radikalizaci a nábor, zvýšit pro občany a podniky úroveň bezpečnosti v kyberprostoru, posílit bezpečnost prostřednictvím správy hranic a zlepšit odolnost Evropy vůči krizím a katastrofám.
(5)
Podle strategie vnitřní bezpečnosti jsou svoboda, bezpečnost a spravedlnost cíle, které je třeba sledovat souběžně, přičemž bezpečnost by měla být v rámci snahy o dosažení svobody a spravedlnosti prosazována vždy v souladu se zásadami stanovenými ve Smlouvách, zásadami právního státu a závazky Unie v oblasti základních práv.
(6)
Klíčovými zásadami, kterými se provádění strategie vnitřní bezpečnosti řídí, by měly být solidarita mezi členskými státy, jasné rozdělení úkolů, respektování základních svobod a lidských práv a právního státu, silné zaměření na globální perspektivu a propojení s vnější bezpečností stejně jako plný soulad s cíli zahraniční politiky Unie, jak jsou stanoveny v článku 21 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“).
(7)
Na podporu provádění strategie v oblasti vnitřní bezpečnosti a pro zajištění, aby mohla být skutečně uvedena do chodu, by měla být členským státům poskytnuta adekvátní finanční podpora formou zřízení Fondu pro vnitřní bezpečnost (dále jen „fond“).
(8)
Vzhledem k právním specifikům, jež se vážou k hlavě V Smlouvy o fungování EU, nelze z právního hlediska fond zřídit formou jediného finančního nástroje. Fond by měl být proto zřízen jako komplexní rámec pro finanční podporu Unie v oblasti vnitřní bezpečnosti, který bude obsahovat nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz (dále jen „nástroj“) zřízený tímto nařízením, jakož i nástroj pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 513/2014 (4). Tento komplexní rámec by mělo doplňovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 (5), na které by toto nařízení mělo odkazovat, pokud jde o pravidla týkající se programování, finančního řízení, řízení a kontroly, účetní závěrky, uzavírání programů a podávání zpráv a hodnocení.
(9)
Nová dvoupilířová struktura financování v oblasti vnitřních záležitostí by měla přispívat ke zjednodušení, racionalizaci, konsolidaci a transparentnosti financování v této oblasti. Mělo by se usilovat o součinnost, soulad a doplňkovost s jinými fondy a programy, a to i za účelem přidělování finančních prostředků na společné cíle. Mělo by se nicméně zabránit překrývání různých nástrojů financování.
(10)
Fond by měl odrážet potřebu zvýšené flexibility a zjednodušení a současně splňovat požadavky v oblasti předvídatelnosti a zajišťovat spravedlivé a transparentní rozdělování zdrojů s cílem splnit obecné i konkrétní cíle stanovené v tomto nařízení.
(11)
Hlavní zásady, kterými se řídí provádění fondu, jsou účinnost opatření a kvalita výdajů. Fond by měl být dále prováděn co nejefektivnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem.
(12)
Fond by měl brát zvláštní ohled na ty členské státy, které jsou v důsledku své zeměpisné polohy neúměrně zatíženy migračními toky.
(13)
Solidarita a sdílení odpovědnosti mezi členskými státy a Unií jsou základními prvky společné politiky v oblasti správy vnějších hranic.
(14)
Fond by měl vyjadřovat solidaritu prostřednictvím finanční pomoci těm členským státům, které v plném rozsahu uplatňují schengenská ustanovení týkající se vnějších hranic, jakož i těm státům, které se na úplnou účast v schengenském systému připravují, a měl by být využíván členskými státy v zájmu společné politiky Unie v oblasti správy vnějších hranic.
(15)
Aby se přispělo k dosažení obecných cílů tohoto fondu, měly by členské státy zajistit, že se jejich národní programy zaměří na konkrétní cíle nástroje a že rozdělení zdrojů mezi jednotlivé cíle bude úměrné souvisejícím výzvám a potřebám a umožní splnění cílů. V případě, že se národní program některým z konkrétních cílů nezabývá nebo jsou přidělené zdroje nižší než minimální procentní podíly na některé cíle národních programů stanovené v tomto nařízení, měl by to daný členský stát v rámci programu odůvodnit.
(16)
Aby bylo možné výsledky dosažené tímto fondem měřit, je třeba stanovit společné ukazatele pro každý specifický cíl tohoto nástroje. Měření plnění specifických cílů prostřednictvím společných ukazatelů neznamená, že provádění akcí v návaznosti na tyto ukazatele bude povinné.
(17)
Účast určitého členského státu by neměla být souběžná s jeho účastí na některém dočasném finančním nástroji Unie, který podporuje přijímající členské státy mimo jiné při financování akcí na nových vnějších hranicích Unie v rámci provádění schengenského acquis týkajícího se hranic, víz a ochrany vnějších hranic.
(18)
Nástroj by měl být založen na procesu budování kapacit vytvořených za pomoci Fondu pro vnější hranice na období 2007-2013, který byl zřízen rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 574/2007/ES (6), a měl by být rozšířen tak, aby zohledňoval nové události.
(19)
Při plnění úkolů na vnějších hranicích a konzulátech v souladu se schengenským acquis týkajícím se hranic a víz vykonávají členské státy v schengenském prostoru činnosti v zájmu všech ostatních členských států a jejich jménem, a tím vykonávají pro Unii veřejnou službu. Tento nástroj by měl přispívat na podporu nákladů na provoz souvisejících s politikou ochrany hranic a víz a umožnit členským státům, aby si udržovaly kapacity nezbytné pro tuto službu, kterou vykonávají pro všechny. Tato podpora spočívá v plné náhradě vybraných zvláštních nákladů souvisejících s cíli spadajícími do nástroje a měla by být nedílnou součástí národních programů.
(20)
Nástroj by měl doplňovat a posilovat činnosti prováděné za účelem rozvoje operativní spolupráce pod záštitou Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, zřízené nařízením Rady (ES) č. 2007/2004 (7) (dále jen „agentura Frontex“), včetně nových činností vyplývajících ze změn zavedených nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1168/2011 (8), a tímto dále posílit solidaritu mezi těmi členskými státy, které provádějí kontrolu na vnějších hranicích v zájmu schengenského prostoru jako celku a jeho jménem. To mimo jiné znamená, že by členské státy měly při přípravě svých národních programů zohledňovat analytické nástroje a provozní a technické pokyny vytvořené agenturou Frontex i připravené školící osnovy, konkrétně společné hlavní osnovy pro školení příslušníků pohraniční stráže, včetně částí týkajících se základních práv a přístupu k mezinárodní ochraně. V zájmu rozvoje doplňkovosti mezi posláním agentury Frontex a povinnostmi členských států, pokud jde o ochranu a ostrahu vnějších hranic, i pro zajištění soudržnosti a předcházení neúčinnosti v oblasti nákladů by Komise měla agenturu Frontex konzultovat ohledně návrhů národních programů předkládaných členskými státy, a to zejména pokud jde o činnosti financované z operační podpory.
(21)
Tento nástroj by měl být proveden tak, aby byla plně respektována práva a zásady zakotvené v Listině základních práv Evropské unie a mezinárodní závazky Unie a aniž je dotčeno uplatňování zvláštních ustanovení o právu na azyl a mezinárodní ochranu.
(22)
Pro posílení prostoru svobody, bezpečnosti a práva je zásadní jednotná a vysoce kvalitní ochrana vnějších hranic. V souladu se společnými standardy Unie by měl tento nástroj podporovat opatření související se správou vnějších hranic, měl by být uplatňován v souladu se čtyřstupňovým modelem ochrany, který zahrnuje opatření ve třetích zemích, spolupráci se sousedními zeměmi, opatření na ochranu hranic a kontrolní opatření v oblasti volného pohybu s cílem předcházet nelegálnímu přistěhovalectví a přeshraniční trestné činnosti v schengenském prostoru.
(23)
Podle článku 3 Smlouvy o EU by měl nástroj podporovat činnosti zaměřující se na zajišťování ochrany dětí, které by na vnějších hranicích mohly utrpět újmu. Členské státy by při provádění akcí zaměřených na identifikaci, okamžitou pomoc a předávání útvarům pro ochranu měly pokud možno věnovat zvláštní pozornost zejména zranitelným osobám, zejména dětem a nezletilým osobám bez doprovodu.
(24)
K zajištění jednotné a vysoce kvalitní ochrany vnějších hranic a k usnadnění legálního cestování přes vnější hranice v rámci strategie vnitřní bezpečnosti by měl nástroj přispívat k rozvoji společného evropského systému integrované správy hranic. Tento systém zahrnuje veškerá opatření související s politikou, právními předpisy, systematickou spoluprací, sdílením zátěže, vyhodnocováním konkrétní situace a měnících se tras nelegálních migračních toků, zaměstnanci, vybavením a technologií přijatá na různých úrovních příslušnými orgány členských států jednajícími ve spolupráci s agenturou Frontex, třetími zeměmi a případně s ostatními subjekty, jako jsou zejména Europol a Agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů, a využívá mimo jiné čtyřstupňový model ochrany hranic a integrovanou analýzu rizik Unie.
(25)
V souladu s protokolem č. 5 k aktu o přistoupení z roku 2003 o pozemním průjezdu osob mezi Kaliningradskou oblastí a ostatními částmi Ruské federace by se z nástroje měly uhradit veškeré dodatečné náklady vynaložené při provádění zvláštních ustanovení acquis Unie přijatých pro tento průjezd, tj. nařízení Rady (ES) č. 693/2003 (9) a nařízení Rady (ES) č. 694/2003 (10). Potřeba nepřetržité finanční podpory za ušlé poplatky by však měla záviset na platném vízovém režimu Unie s Ruskou federací.
(26)
Nástroj by měl obsahovat podporu vnitrostátních opatření a spolupráce mezi členskými státy v oblasti vízové politiky a jiné činnosti probíhající ve fázi, která předchází ochraně vnějších hranic, a měl by v plné míře při tom využívat vízový informační systém (VIS). Účinné řízení činností organizovaných službami členských států ve třetích zemích je v zájmu společné vízové politiky jakožto součásti vícestupňového systému zaměřeného na usnadnění legálního cestování a na boj proti nelegálnímu přistěhovalectví v Unii a je nedílnou součástí společného integrovaného systému správy hranic.
(27)
Kromě toho by měl nástroj podporovat opatření na území zemí schengenského prostoru, která jsou součástí rozvoje společného integrovaného systému správy hranic, jenž posiluje celkové fungování schengenského prostoru.
(28)
Nástroj by měl rovněž podporovat rozvoj systémů informační technologie Evropské unie založených na stávajících nebo nových systémech informačních technologií, díky čemuž by byly členské státy vybaveny nástroji pro efektivnější řízení pohybu státních příslušníků třetích zemí přes hranice a byla by zajištěna lepší identifikace a ověření totožnosti cestujících, čímž by se zjednodušilo cestování a zvýšila bezpečnost hranic. Za tímto účelem by měl být zřízen program v souladu se strategií řízení informací pro vnitřní bezpečnost EU, jehož cílem je pokrýt náklady na rozvoj součástí takových systémů jak na centrální, tak na vnitrostátní úrovni, které zajišťují technický soulad, interoperabilitu s ostatními informačními systémy Unie, úspory nákladů a hladký průběh provádění v členských státech. Systémy informačních technologií financované podle tohoto nařízení by měly být v souladu se základními právy, včetně ochrany osobních údajů.
(29)
Členské státy by měly poskytnout nezbytné finanční prostředky pro Evropský systém ostrahy hranic (Eurosur), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1052/2013 (11), aby bylo zajištěno jeho správné fungování.
(30)
Pro okamžité řešení nepředpokládaného migračního tlaku a rizik pro bezpečnost hranic by mělo být možné poskytnout mimořádnou pomoc v souladu s rámcem stanoveným v nařízení (EU) č. 514/2014.
(31)
Navíc v zájmu posílené solidarity v schengenském prostoru jako celku by v případech, kdy jsou zjištěny nedostatky či případná rizika, a to zejména v důsledku schengenského hodnocení, měly členské státy záležitost příslušným způsobem sledovat za pomocí zdrojů v rámci svých národních programů podle priority, případně jako doplněk opatření mimořádné pomoci.
(32)
Pro posílení solidarity a sdílení odpovědnosti by měly být členské státy vyzývány, aby využily část zdrojů dostupných v rámci národních programů na zvláštní priority definované Unií, jako například nákup technického vybavení pro potřeby agentury Frontex a rozvoj konzulární spolupráce pro Unii. Je nutné zajistit co největší dopad financování Unie tím, že budou uvolněny a shromážděny veřejné a soukromé finanční zdroje a bude využito jejich pákového účinku. Měla by být zajištěna maximální transparentnost, odpovědnost a demokratická kontrola inovativních finančních nástrojů a mechanismů, do nichž je zapojen rozpočet Unie.
(33)
Aby bylo zajištěno uplatňování schengenského acquis v celém schengenském prostoru, mělo by být provádění nařízení Rady (EU) č. 1053/2013 (12) podporováno také tímto nástrojem, který je nezbytný pro podporu uplatňování politik Unie v prostoru svobody, bezpečnosti a práva zajišťujícím vysokou úroveň ochrany vnějších hranic a neprovádění hraničních kontrol uvnitř schengenského prostoru.
(34)
Vzhledem ke zkušenostem získaným v případě Fondu pro vnější hranice a rozvoji systémů SIS II a VIS se považuje za vhodné, aby byl umožněn určitý stupeň flexibility týkající se případných převodů zdrojů mezi různými prostředky provádění cílů nástroje, aniž by byla ovlivněna zásada zajistit od počátku kritickou míru a finanční stabilitu pro programy a operační podporu pro členské státy a aniž by byl dotčen dohled Evropského parlamentu a Rady.
(35)
Ve stejném smyslu by měl být rozšířen rozsah akcí a zvýšeny stropy zdrojů, které má Unie stále k dispozici (dále jen „akce Unie“) s cílem posílit kapacity Unie při provádění různých činností v daném rozpočtovém roce týkajících se správy vnějších hranic a společné vízové politiky v zájmu Unie jako celku, a to v případě potřeby. Mezi takové akce Unie patří studie a pilotní projekty na podporu správy vnějších hranic a společné vízové politiky a jejich uplatňování, odborná příprava příslušníků pohraniční stráže v oblasti ochrany lidských práv, opatření či ujednání v třetích zemích, která se zabývají migračními tlaky z těchto zemí v zájmu optimálního řízení migračních toků do Unie a efektivní organizace souvisejících úkolů na vnějších hranicích a konzulátech.
(36)
Opatření ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím podporovaná nástrojem by měla být přijímána v součinnosti a souladu s ostatními akcemi mimo Unii, která získávají podporu prostřednictvím zeměpisných a tematických nástrojů vnější pomoci Unie. Při provádění těchto akcí by se mělo zejména dbát na plný soulad se zásadami a obecnými cíli vnější činnosti a zahraniční politiky Unie, jež se k dané zemi či regionu vážou. Neměla by být určena na podporu akcí přímo orientovaných na rozvoj a v případě potřeby by měla doplňovat finanční pomoc poskytovanou prostřednictvím nástrojů vnější pomoci. Rovněž bude zajištěn soulad s humanitární politikou Unie, zejména pokud jde o mimořádná opatření.
(37)
Financování z rozpočtu Unie by se mělo zaměřit na činnosti, kde může příspěvek Unie vytvářet přidanou hodnotu ve srovnání s akcemi na úrovni samotných členských států. Vzhledem k tomu, že Evropská unie má lepší postavení než členské státy k poskytnutí rámce pro vyjádření solidarity Unie při ochraně hranic, vízové politiky a řízení migračních toků a k poskytnutí platformy pro vývoj společných systémů informačních technologií na podporu těchto politik, finanční podpora poskytovaná podle tohoto nařízení přispěje zejména k posilování kapacit v těchto oblastech na vnitrostátní i unijní úrovni.
(38)
Toto nařízení by mělo stanovit přidělení základních částek jednotlivým členským státům. Základní částka pro každý členský stát by měla být vypočtena na základě finančních přídělů z Fondu pro vnější hranice pro jednotlivé členské státy v letech 2010-2012 a vydělením výsledné částky celkovou výší prostředků, které jsou k dispozici pro sdílené řízení na tyto tři roky. Výpočty byly provedeny v souladu s kritérii pro rozdělování stanovenými v rozhodnutí č. 574/2007/ES.
(39)
Komise by měla monitorovat provádění nástroje v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. 514/2014 za pomoci klíčových ukazatelů pro hodnocení výsledků a dopadu. Tyto ukazatele, včetně příslušných základních hodnot, by měly vytvářet minimální základ pro hodnocení toho, nakolik bylo cílů nástroje dosaženo.
(40)
Pro doplnění nebo změnu ustanovení tohoto nařízení týkajících se vymezení specifických akcí v rámci národních programů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(41)
Při uplatňování tohoto nařízení, včetně přípravy aktů v přenesené pravomoci, by Komise měla konzultovat odborníky ze všech členských států.
(42)
Za účelem zajištění jednotného, účinného a včasného uplatňování ustanovení o operační podpoře stanovené tímto nařízením by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (13).
(43)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž stanovit solidaritu a sdílení odpovědnosti mezi členskými státy a Unií při správě vnějších hranic a v rámci vízové politiky, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale spíše jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(44)
Rozhodnutí č. 574/2007/ES by mělo být zrušeno za podmínek stanovených v přechodných ustanoveních tohoto nařízení.
(45)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (14), která spadají do oblastí uvedených v čl. 1 bodech A a B rozhodnutí Rady 1999/437/ES (15).
(46)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (16), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A a B rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (17).
(47)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (18), která spadají do oblastí uvedených v čl. 1 bodech A a B rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (19).
(48)
V souladu s článkem 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení není pro ně závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že tento návrh navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 tohoto Protokolu do šesti měsíců od přijetí tohoto nařízení Radou, zda toto nařízení je provede ve svém vnitrostátním právu.
(49)
Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES (20). Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(50)
Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (21). Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání, a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(51)
Je vhodné uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto nařízení s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (22). Proto by se mělo toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2014,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Účel a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost (dále jen „fond“) zřizuje nástroj pro finanční podporu správy vnějších hranic a společné vízové politiky (dále jen „nástroj“).
Společně s nařízením (EU) 513/2014 se tímto nařízením zřizuje fond na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Toto nařízení stanoví:
a)
cíle finanční podpory a způsobilé akce;
b)
obecný rámec k provádění způsobilých akcí;
c)
zdroje dostupné v rámci tohoto nástroje od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 a jejich rozdělování;
d)
účel a oblast působnosti různých zvláštních prostředků, kterými se financují výdaje na správu vnějších hranic a společnou vízovou politiku.
3. Tímto nařízením se upravuje uplatňování pravidel stanovených v nařízení (EU) č. 514/2014.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a)
„vnějšími hranicemi“ se rozumí pozemní hranice členských států, včetně říčních a jezerních hranic, námořní hranice a letiště, říční přístavy, námořní přístavy a jezerní přístavy členských států, na které se vztahují právní předpisy Unie o překračování vnějších hranic, bez ohledu na to, zda se jedná o dočasné hranice či nikoli;
b)
„společnými standardy Unie“ se rozumí uplatňování operativních opatření společným a nefragmentárním způsobem s cílem dosáhnout vysoké a jednotné úrovně bezpečnosti v oblasti ochrany hranic a víz v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 (23), nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 (24), nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 (25), nařízením (ES) č. 2007/2004, nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1931/2006 (26), schengenským katalogem pro ochranu vnějších hranic, praktickou příručkou pro příslušníky pohraniční stráže, příručkou o vízech, praktickou příručkou o uplatňování a řízení systému Eurosur a všemi dalšími nařízeními a pokyny, které budou přijaty na úrovni Unie a budou se vztahovat na ochranu hranic a víza;
c)
„dočasnými vnějšími hranicemi“ se rozumí:
i)
společná hranice mezi členským státem, který v plném rozsahu provádí schengenské acquis, a členským státem, který je povinen toto acquis v plném rozsahu uplatňovat v souladu se svým aktem o přistoupení, pro nějž však příslušné rozhodnutí Rady, které ho zmocňuje toto acquis plně uplatňovat, zatím nevstoupilo v platnost,
ii)
společná hranice mezi dvěma členskými státy, které jsou povinny uplatňovat schengenské acquis v plném rozsahu v souladu se svými akty o přistoupení, pro něž však příslušné rozhodnutí Rady, které je zmocňuje toto acquis plně uplatňovat, zatím nevstoupilo v platnost;
d)
„hraničním přechodem“ se rozumí jakýkoliv přechod určený příslušnými orgány pro překračování vnějších hranic, oznámený v souladu s čl. 34 odst. 2 nařízení (ES) č. 562/2006;
e)
„schengenským hodnotícím a monitorovacím mechanismem“ se rozumí ověření správného uplatňování schengenského acquis, jak stanoví nařízení (EU) č. 1053/2013;
f)
„mimořádnou situací“ se rozumí situace vyvolaná naléhavými a výjimečnými okolnostmi, kdy velký či nepřiměřený počet státních příslušníků třetích zemí překročí vnější hranice jednoho nebo více členských států nebo se očekává, že je překročí, nebo jakákoli jiná řádně odůvodněná naléhavá situace, která vyžaduje okamžité přijetí opatření na vnějších hranicích;
g)
„úsekem vnějších hranic“ se rozumí vnější pozemní či námořní hranice členského státu, definovaná ve vnitrostátním právu nebo stanovená národním koordinačním centrem či jiným příslušným vnitrostátním orgánem pro účely provádění nařízení (EU) č. 1052/2013, nebo část této hranice.
Článek 3
Cíle
1. Obecným cílem nástroje je přispět k zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v Evropské unii a usnadnit legální cestování prostřednictvím jednotné a vysoké úrovně ochrany vnějších hranic a účinným zpracováváním schengenských víz v souladu se závazky Unie v oblasti základních svobod a lidských práv.
2. V rámci obecného cíle stanoveného v odstavci 1 nástroj přispívá v souladu s prioritami obsaženými v příslušných unijních strategiích, programech, posouzeních hrozeb a posouzeních rizik k plnění následujících konkrétních cílů:
a)
podporovat společnou vízovou politiku, která má usnadňovat legální cestování, poskytovat žadatelům o víza vysoce kvalitní služby, zajišťovat rovné zacházení se státními příslušníky třetích zemí a řešit nelegální přistěhovalectví;
b)
podporovat integrovanou správu hranic, včetně podpory další harmonizace opatření souvisejících se správou hranic v souladu se společnými standardy Unie a prostřednictvím sdílení informací mezi členskými státy navzájem a mezi členskými státy a agenturou Frontex, aby byla zajištěna jednotná a vysoká úroveň ochrany a zabezpečení vnějších hranic na jedné straně, včetně řešení nelegálního přistěhovalectví, a plynulý přechod přes vnější hranice v souladu s schengenským acquis na straně druhé, přičemž bude zajištěna dostupnost mezinárodní ochrany pro osoby, které ji potřebují, v souladu se závazky, které členské státy přijaly v oblasti lidských práv, včetně zásady nenavracení.
Dosažení specifických cílů tohoto nástroje se hodnotí v souladu s čl. 55 odst. 2 nařízení (EU) č. 514/2014 podle společných ukazatelů, které jsou stanoveny v příloze IV tohoto nařízení a ukazatelů pro konkrétní programy zahrnutých v národních programech.
3. Pro dosažení cílů uvedených v odstavcích 1 a 2 nástroj přispěje k následujícím operačním cílům:
a)
podpora rozvoje provádění a prosazování politik s cílem zajistit neprovádění kontrol osob bez ohledu na jejich státní příslušnost při překračování vnitřních hranic a provádění kontrol osob a efektivní monitorování překračování vnějších hranic;
b)
postupné zavádění systému integrované správy vnějších hranic založeného na solidaritě a odpovědnosti, zejména prostřednictvím:
i)
posilování systémů kontrol a ostrahy na vnějších hranicích a meziagenturní spolupráce mezi pohraničními, celními, migračními, azylovými a donucovacími orgány členských států na vnějších hranicích, včetně námořních hranic,
ii)
opatření na území souvisejících se správou vnějších hranic a nezbytných stěžejních opatření týkajících se bezpečnosti dokumentů, zjišťování a ověřování totožnosti a interoperability získaného technického vybavení,
iii)
jakýchkoli opatření přispívajících rovněž k předcházení přeshraniční trestné činnosti na vnějších hranicích související s pohybem osob, včetně obchodu s lidmi a převaděčství, a k potírání této trestné činnosti;
c)
podpora rozvoje a provádění společné politiky týkající se víz a jiných krátkodobých povolení k pobytu a různých forem konzulární spolupráce za účelem zajištění lepšího konzulárního pokrytí a harmonizovaných postupů při vydávání víz;
d)
zřizování a provozování systémů informačních technologií, jejich komunikační infrastruktury a vybavení podporujícího společnou vízovou politiku, hraniční kontroly a ostrahu hranic na vnější hranici a plné dodržování práva na ochranu osobních údajů;
e)
zlepšení informovanosti o situaci na vnějších hranicích a schopnosti členských států reagovat;
f)
zajišťování účinného a jednotného uplatňování acquis Unie týkajícího se hranic a víz, včetně účinného fungování schengenského hodnotícího a monitorovacího mechanismu;
g)
posilování akcí členských států přispívajících ke zlepšení spolupráce mezi členskými státy působícími ve třetích zemích v souvislosti s toky státních příslušníků třetích zemí na území členských států, včetně předcházení nelegálnímu přistěhovalectví a jeho řešení, jakož i spolupráce s třetími zeměmi v tomto ohledu a v naprostém souladu s cíli a zásadami vnější činnosti Unie a její humanitární politiky.
4. Akce financované z nástroje musí být prováděny v plném souladu se základními právy a s ohledem na lidskou důstojnost. Akce musí být v souladu zejména s ustanoveními Listiny základních práv Evropské unie, unijními právními předpisy na ochranu údajů, Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod (EÚLP), zásadou spravedlivého zacházení se státními příslušníky třetích zemí, právem na azyl a na mezinárodní ochranu, zásadou nenavracení a mezinárodními závazky Unie a členských států vyplývajícími z mezinárodních nástrojů, jejichž jsou signatáři, například Ženevské úmluvy o právním postavení uprchlíků ze dne 28. července 1951 ve znění newyorského protokolu ze dne 31. ledna 1967.
Členské státy by pokud možno měly věnovat zvláštní pozornost zejména provádění akcí zaměřených na identifikaci, okamžitou pomoc a předávání zranitelných osob, zejména dětí a nezletilých osob bez doprovodu, útvarům zajišťujícím jejich ochranu.
5. Při provádění akcí financovaných podle nástroje, které souvisejí s ostrahou námořní hranice, by členské státy měly věnovat zvláštní pozornost svým povinnostem poskytnout pomoc ohroženým osobám, které vyplývají z mezinárodního námořního práva. V tomto ohledu mohou být využívány vybavení a systémy financované z nástroje k pátracím a záchranným akcím, k nimž může dojít při realizaci opatření na ostrahu hranic na moři, s cílem přispět k zajištění ochrany a záchraně životů migrantů.
6. Nástroj přispívá k financování technické pomoci z podnětu členských států a Komise.
Článek 4
Způsobilé akce
1. V rámci cílů uvedených v článku 3 tohoto nařízení a s ohledem na sjednané závěry politického dialogu v souladu s článkem 13 nařízení (EU) č. 514/2014 a v souladu s cíli národních programů uvedenými v článku 9 tohoto nařízení jsou prostřednictvím tohoto nástroje podporovány akce v členských státech nebo akce jimi prováděné, a to zejména:
a)
infrastruktury, budovy a systémy nezbytné na hraničních přechodech a pro ostrahu prostoru mezi hraničními přechody za účelem předcházení a boje proti nedovolenému překračování hranic, nelegálnímu přistěhovalectví a přeshraniční trestné činnosti a zajištění plynulých toků cestujících;
b)
operativní vybavení, dopravní prostředky a komunikační systémy nezbytné pro účinnou a bezpečnou ochranu hranic a odhalování osob;
c)
systémy informačních a komunikačních technologií pro účinné řízení migračních toků přes hranice, včetně investic do stávajících a budoucích systémů;
d)
infrastruktura, budovy, systémy komunikačních a informačních technologií a operativní vybavení nezbytné pro zpracovávání žádostí o víza a konzulární spolupráci, jakož i další akce zaměřené na zlepšení kvality služeb pro žadatele o vízum;
e)
odborná příprava týkající se používání vybavení a systémů uvedených v písm. b), c) a d) a prosazování norem řízení kvality a odborná příprava příslušníků pohraniční stráže, v případě potřeby v třetích zemích, týkající se provádění jejich úkolů v oblasti ostrahy, poradenství a kontroly v souladu s mezinárodním právem v oblasti lidských práv, včetně identifikace obětí obchodování s lidmi a převaděčství;
f)
vysílání styčných úředníků v oblasti přistěhovalectví a poradců pro doklady do třetích zemí a výměna a vysílání příslušníků pohraniční stráže mezi členskými státy navzájem nebo mezi členským státem a třetí zemí;
g)
studie, odborná příprava, pilotní projekty a další akce, jejichž prostřednictvím bude postupně vytvořen systém integrované správy vnějších hranic, jak je uvedeno v čl. 3 odst. 3, včetně akcí zaměřených na posílení meziagenturní spolupráce jak v jednotlivých členských státech, tak mezi členskými státy navzájem, a akcí týkajících se interoperability a harmonizace systémů správy hranic;
h)
studie, pilotní projekty a akce zaměřené na provádění doporučení, operativní standardy a osvědčené postupy vyplývající z operativní spolupráce mezi členskými státy a agenturami Unie.
2. V rámci cílů uvedených v článku 3 tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu v souladu s článkem 13 nařízení (EU) č. 514/2014 a v souladu s cíli národních programů uvedenými v článku 9 tohoto nařízení jsou prostřednictvím nástroje podporovány akce ve vztahu ke třetím zemím, a to zejména:
a)
informační systémy, nástroje nebo vybavení pro sdílení informací mezi členskými státy a třetími zeměmi;
b)
akce týkající se operační spolupráce mezi členskými státy a třetími zeměmi, včetně společných operací;
c)
projekty ve třetích zemích, jejichž cílem je zlepšit systémy ostrahy, a zajistit tak spolupráci s Eurosur;
d)
studie, semináře, pracovní setkání, konference, odborná příprava, vybavení a pilotní projekty na poskytování ad hoc technických a operativních znalostí třetím zemím;
e)
studie, semináře, pracovní setkání, konference, odborná příprava, vybavení a pilotní projekty provádějící zvláštní doporučení, operativní standardy a osvědčené postupy vyplývající z operativní spolupráce mezi členskými státy a agenturami Unie v třetích zemích.
Komise a členské státy spolu s Evropskou službou pro vnější činnost zajišťují koordinaci akcí ve třetích zemích a ve vztahu ke třetím zemím, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 5 nařízení (EU) č. 514/2014.
3. Akce uvedené v odst. 1 písm. a) nejsou na dočasných vnějších hranicích způsobilé.
4. Akce související s dočasným a výjimečným znovuzavedením ochrany vnitřních hranic podle Schengenského hraničního kodexu nejsou způsobilé.
5. Akce, jejichž výlučným cílem nebo dopadem je kontrola zboží, nejsou způsobilé.
KAPITOLA II
FINANČNÍ A PROVÁDĚCÍ RÁMEC
Článek 5
Celkové zdroje a provádění
1. Celkové zdroje na provádění tohoto nástroje činí 2 760 milionů EUR v současných cenách.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
3. Celkové zdroje jsou čerpány těmito způsoby:
a)
v rámci národních programů podle článků 9 a 12;
b)
v rámci operační podpory, která je součástí, národních programů a za podmínek stanovených v článku 10;
c)
v rámci zvláštního režimu průjezdu podle článku 11;
d)
v rámci akcí Unie podle článku 13;
e)
v rámci mimořádné pomoci podle článku 14;
f)
v rámci provádění programu pro zřizování systémů informačních technologií na podporu řízení migračních toků přes vnější hranice za podmínek stanovených v článku 15;
g)
v rámci technické pomoci podle článku 16.
4. Rozpočet přidělený v rámci tohoto nástroje na akce Unie uvedené v článku 13 tohoto nařízení, na mimořádnou pomoc podle článku 14 tohoto nařízení a na technickou pomoc podle čl. 16 odst. 1 tohoto nařízení je plněn v rámci přímého řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (27) a případně v rámci nepřímého řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Rozpočet přidělený národním programům uvedeným v článku 9, na operační podporu uvedenou v článku 10 a fungování zvláštního režimu průjezdu uvedeného v článku 11 je plněn v rámci sdíleného řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. b) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Rozpočet přidělený zemím zapojeným do provádění, uplatňování a rozvoje schengenského acquis uvedeným v odstavci 7 tohoto článku je plněn v rámci nepřímého řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) bod i) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Způsoby plnění rozpočtu pro program týkající se vývoje systémů informačních technologií založených na stávajících nebo nových systémech informačních technologií jsou stanoveny v příslušných právních předpisech Unie s výhradou jejich přijetí.
5. Celkové zdroje se použijí takto:
a)
1 551 milionů EUR na národní programy členských států;
b)
791 milionů EUR na vývoj systémů informačních technologií založených na stávajících nebo nových systémech na podporu řízení migračních toků přes vnější hranice Unie, s výhradou přijetí příslušných právních předpisů Unie.
Pokud tato částka není přidělena nebo vynaložena, Komise ji formou aktu v přenesené pravomoci podle článku 17 přidělí na jednu nebo více činností uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. b) a c) a písmeně d) tohoto odstavce. V tomto aktu v přenesené pravomoci se posoudí stav vývoje příslušných systémů informačních technologií včetně plnění rozpočtu a částek, které se podle očekávání nepodaří vynaložit. Toto přidělení lze provést po přijetí příslušných právních aktů nebo při přezkumu v polovině období podle článku 8;
c)
154 milionů EUR na zvláštní režim průjezdu;
d)
264 milionů EUR na akce Unie, mimořádnou pomoc a technickou pomoc z podnětu Komise, přičemž se na akce Unie použije alespoň 30 % této částky.
6. Společně s celkovými zdroji stanovenými pro nařízení (EU) č. 513/2014 představují globální zdroje, jež jsou k dispozici pro tento nástroj, jak stanoví odstavec 1, finanční krytí pro fond a představují pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 2. prosince 2013 o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (28).
7. Země zapojené do provádění, uplatňování a rozvoje schengenského acquis se účastní nástroje v souladu s tímto nařízením.
Budou uzavřena ujednání týkající se finančních příspěvků placených těmito zeměmi do tohoto nástroje a doplňková pravidla nezbytná pro takovou účast, včetně ustanovení na zajištění ochrany finančních zájmů Unie a pravomoci auditu Účetního dvora.
Finanční příspěvky z těchto zemí se připočtou k celkovým zdrojům dostupným z rozpočtu Unie, jak stanoví odstavec 1.
Článek 6
Zdroje na způsobilé akce v členských státech
1. 1 551 milionů EUR je přiděleno členským státům orientačně takto:
a)
1 276 milionů EUR tak, jak je uvedeno v příloze I;
b)
147 milionů EUR na základě výsledků mechanismu uvedeného v článku 7;
c)
v rámci přezkumu v polovině období uvedeného v článku 8 a pro období počínaje rozpočtovým rokem 2018 je přiděleno 128 milionů EUR, což je zbývající část dostupných prostředků v rámci tohoto článku nebo jiná částka, jak je stanoveno podle odstavce 4, na základě výsledků analýzy rizik a přezkumu v polovině období.
2. Každý členský stát přidělí základní částky pro národní programy uvedené v příloze I takto:
a)
alespoň 10 % na akce v souvislosti s čl. 9 odst. 2 písm. a);
b)
alespoň 25 % na akce v souvislosti s čl. 9 odst. 2 písm. b);
c)
alespoň 5 % na akce v souvislosti s čl. 9 odst. 2 písm. c), d), e) a f).
Členské státy se mohou od těchto minimálních procentních podílů odchýlit, pokud je v daném národním programu podáno vysvětlení, z jakého důvodu při přidělení zdrojů v nižší než minimální míře není ohroženo dosažení příslušného cíle. Toto vysvětlení posoudí Komise v rámci schvalování národních programů podle čl. 9 odst. 2.
3. Členské státy poskytnou nezbytné prostředky pro Eurosur s cílem zajistit jeho řádné fungování.
4. Pro náležité plnění cílů nástroje v případě nepředpokládaných nebo nových okolností nebo pro zajištění účinného použití finančních prostředků dostupných v rámci nástroje je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 17, pokud jde o úpravu orientační částky stanovené v odst. 1 písm. c) tohoto článku.
5. Členské státy, které přistoupí k Unii v období 2012-2020, nemohou využívat výhod plynoucích z příspěvků na národní programy v rámci tohoto nástroje, dokud budou moci čerpat z dočasného nástroje Unie, ze kterého získávají podporu přijímající členské státy na financování akcí na nových vnějších hranicích v rámci provádění schengenského acquis týkajícího se hranic, víz a ochrany vnějších hranic.
Článek 7
Zdroje na specifické akce
1. Členské státy mohou mimo své příděly vypočtené v souladu s čl. 6 odst. 1 písm. a) získat další částku za předpokladu, že je jako taková označena v národním programu a je použita pro dosažení specifických akcí uvedených v příloze II.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 17, pokud jde o přepracování specifických akcí uvedených v příloze II, je-li to vhodné, například v rámci přezkumu v polovině období. V závislosti na dostupných zdrojích a na základě nových specifických akcí mohou členské státy obdržet další částku, podle odstavce 1 tohoto článku.
3. Další částka v rámci tohoto článku se přidělí dotčeným členským státům v příslušném rozhodnutí o financování, kterým se schvaluje nebo pozměňuje jejich národní program postupem stanoveným v článku 14 nařízení (EU) č. 514/2014.
Článek 8
Zdroje v rámci přezkumu v polovině období
1. Pro přidělení částky uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. c) Komise do 1. června 2017 přihlédne k zatížení členských států při správě hranic, včetně pátracích a záchranných činností, k nimž může dojít při operacích na ostrahu hranic na moři, a hodnotících zpráv vypracovaných v rámci schengenského hodnotícího a monitorovacího mechanismu a k úrovním ohrožení, na vnějších hranicích na období 2017-2020 a k faktorům, které měly vliv bezpečnost na vnějších hranicích v období 2014-2016. Uvedená částka se rozděluje mezi členské státy na základě vážení těchto kategorií hranic při zohlednění odstavce 6 tohoto článku:
a)
45 % pro vnější námořní hranice;
b)
38 % pro vnější pozemní hranice;
c)
17 % pro letiště.
2. Pro vnější námořní a pozemní hranice se při výpočtu částky vychází z délky úseků vnější hranice vynásobené úrovní ohrožení (minimální, běžné, střední, vysoká) pro každý úsek hranice, a to tímto způsobem:
a)
koeficient 0,5 pro minimální ohrožení;
b)
koeficient 1 pro běžné ohrožení;
c)
koeficient 3 pro střední ohrožení;
d)
koeficient 5 pro vysoké ohrožení.
3. V případě letišť se příspěvek pro každý členský stát stanoví následovně:
a)
50 % na základě počtu osob překračujících vnější hranice;
b)
50 % na základě počtu státních příslušníků třetích zemí, jimž byl na vnější hranici odepřen vstup.
4. V souladu se zprávou o analýze rizik vypracovanou agenturou Frontex a ve spolupráci s touto agenturou, případně s dalšími agenturami Unie, Komise určí úrovně ohrožení pro každý úsek vnější hranice členských států na období 2017-2020. Úrovně ohrožení se stanoví na základě těchto faktorů:
a)
zátěž v důsledku správy hranic na vnějších hranicích;
b)
faktory, které ovlivnily bezpečnost na vnějších hranicích členských států v období 2014-2016;
c)
změny politik Unie, například vízové politiky;
d)
možné budoucí trendy migračních toků a rizika nelegálních činností v souvislosti s nedovoleným překračováním vnějších hranic osobami a
e)
pravděpodobné změny v politické, hospodářské a sociální oblasti ve třetích zemích, zejména pak v sousedních zemích.
Komise má povinnost před vydáním zprávy, ve které se stanoví úrovně ohrožení, uspořádat s členskými státy výměnu názorů.
5. Pro účely rozdělení zdrojů podle odstavce 1:
a)
se zohlední demarkační linie mezi územími uvedenými v článku 1 nařízení Rady (ES) č. 866/2004 (29), a to i přesto, že se nejedná o vnější pozemní hranici, pokud se zůstává použitelný článek 1 protokolu č. 10 týkajícího se Kypru k aktu o přistoupení z roku 2003; nezohledňuje se však délka námořní hranice, která se nachází severně od této linie;
b)
se výrazem „vnější námořní hranice“ rozumí vnější hranice pobřežního moře členských států v souladu s vymezením podle článků 4 až 16 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu. V případech, kdy je k zamezení nepovoleného překračování hranic třeba rozsáhlých pravidelných operací, se však tímto výrazem rozumí vnější hranice oblastí s vysokým rizikem. Tyto vnější hranice se určí s ohledem na příslušné údaje týkající se těchto operací v letech 2014-2016 poskytnuté dotčenými členskými státy.
6. Navíc v návaznosti na výzvu Komise učiněnou do 1. června 2017 mohou členské státy obdržet další příspěvek za předpokladu, že je jako takový označen v národním programu a bude použit na dosažení specifických akcí, které budou stanoveny s ohledem na priority Unie v danou dobu.
7. Další částky v rámci tohoto článku se přidělí dotčeným členským státům v příslušném rozhodnutí o financování, kterým se schvaluje nebo pozměňuje jejich národní program postupem stanoveným v článku 14 nařízení (EU) č. 514/2014.
Článek 9
Národní programy
1. Národní programy, které mají být vypracovány s přihlédnutím k výsledku politického dialogu uvedeného v článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014 v rámci nástroje, a ty, které mají být vypracovány podle nařízení (EU) č. 513/2014, jsou předloženy Komisi jako jediný národní program pro fond v souladu s článkem 14 nařízení (EU) č. 514/2014.
2. V rámci národních programů, které má Komise posoudit a schválit podle článku 14 nařízení (EU) č. 514/2014, členské státy v rámci cílů uvedených v článku 3 tohoto nařízení a s přihlédnutím k výsledku politického dialogu uvedeného v článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014 sledují především tyto cíle:
a)
vytvořit evropský systém ostrahy hranic (Eurosur) v souladu s právem a pokyny Unie;
b)
podporovat a rozšiřovat stávající kapacitu na národní úrovni ve vízové politice a při správě vnějších hranic, jakož i podporovat a rozšiřovat opatření v rámci oblasti volného pohybu v souvislosti se správou vnějších hranic, s ohledem zejména na nové technologie, vývoj nebo normy pro řízení migračních toků;
c)
podporovat další rozvoj řízení migračních toků konzulárními a jinými službami členského státu v třetích zemích, například vytvořením mechanismu konzulární spolupráce, s cílem usnadnit zákonné cestování v souladu s právem Unie či právem příslušného členského státu a zabránit nelegálnímu přistěhovalectví do Unie;
d)
posilovat integrovanou správu hranic testováním a zaváděním nových nástrojů, interoperabilních systémů a pracovních metod, jejichž cílem je zlepšit výměnu informací v rámci členského státu nebo zlepšit spolupráci mezi agenturami;
e)
rozvíjet projekty, jejichž cílem bude zajistit jednotnou a vysokou úroveň ochrany vnější hranice v souladu se společnými standardy Unie a jež budou zaměřeny na zvýšenou interoperabilitu systémů správy hranic mezi členskými státy;
f)
podporovat po konzultaci s agenturou Frontex akce zaměřené na podporu další harmonizace správy hranic a zejména technologických prostředků v souladu se společnými standardy Unie;
g)
zajišťovat správné a jednotné uplatňování acquis Unie týkající se víz a ochrany hranic v důsledku nedostatků zjištěných na úrovni Unie a potvrzených výsledky zjištěnými v rámci schengenského hodnotícího a monitorovacího mechanismu;
h)
budovat kapacitu pro řešení budoucích problémů, včetně současných i budoucích hrozeb a tlaků na vnějších hranicích zejména s ohledem na analýzu vypracovanou příslušnými agenturami Unie.
3. Při plnění cílů uvedených v odstavci 2 mohou členské státy poskytnout podporu akcím v rámci svých národních programů prováděným ve třetích zemích a v souvislosti se třetími zeměmi, včetně sdílení informací a operativní spolupráce.
4. Aby se vzájemně doplňovaly poslání agentury Frontex a povinnosti členských států, pokud jde o ochranu a ostrahu vnějších hranic, i pro zajištění konzistentnosti a předcházení neefektivnímu vynakládání nákladů, konzultuje Komise s agenturou Frontex návrhy národních programů, zejména ohledně činností financovaných z operační podpory.
Článek 10
Operační podpora v rámci národních programů členských států
1. Členský stát může využít až 40 % částky přidělené v rámci nástroje na svůj národní program na financování operační podpory pro veřejné orgány odpovědné za plnění úkolů a služeb, které představují pro Unii veřejnou službu.
2. Operační podpora je poskytována, pokud dotčený členský stát splní následující podmínky:
a)
dodržuje acquis Unie týkající se hranic a víz;
b)
dodržuje cíle národního programu;
c)
dodržuje společné standardy Unie s cílem posílit koordinaci mezi členskými státy a zabránit zdvojování, roztříštěnosti a nákladové neefektivitě v oblasti ochrany hranic.
3. Za tímto účelem Komise před schválením národních programů posoudí výchozí situaci v členských státech, které naznačily svůj záměr požádat o operační podporu, a přihlédne přitom případně k schengenským hodnotícím zprávám.
Zjištění Komise jsou předmětem výměny názorů s dotčeným členským státem.
V návaznosti na výměnu názorů může být schválení rozpočtové podpory ze strany Komise v rámci národního programu členského státu podmíněno programováním a dokončením řady akcí s cílem zajistit, aby podmínky stanovené v odstavci 2 byly do poskytnutí rozpočtové podpory zcela splněny.
4. Operační podpora se soustřeďuje na konkrétní úkoly nebo služby a zaměřuje se na cíle stanovené v příloze III. Je potřeba provést plnou úhradu výdajů vzniklých při plnění úkolů nebo služeb definovaných v národním programu v rozmezí finančních limitů stanovených v programu a stropu podle odstavce 1.
5. Operační podpora podléhá dohledu a výměně informací mezi Komisí a dotčeným členským státem v porovnání s výchozí situací v tomto členském státě, cíli, které mají být splněny, a ukazateli, kterými se měří pokrok.
6. Komise stanoví prostřednictvím prováděcích aktů postupy pro podávání zpráv týkající se uplatňování tohoto ustanovení a veškeré další praktické podrobnosti, aby členské státy a Komise mohly dodržet tento článek. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 18 odst. 2.
Článek 11
Operační podpory na zvláštní režim průjezdu
1. Nástroj poskytne podporu na ušlé poplatky z víz vystavených za účelem průjezdu a na krytí dodatečných nákladů vynaložených na zavedení režimu dokladu k usnadnění průjezdu (FTD) a dokladu k usnadnění průjezdu po železnici (FRTD) v souladu s nařízením (ES) č. 693/2003 a nařízením (ES) č. 694/2003.
2. Zdroje přidělené Litvě v souladu s odstavcem 1 nepřesáhnou za období 2014-2020 154 milionů EUR a jsou dány k dispozici jako dodatečná konkrétní operační podpora pro Litvu.
3. Pro účely odstavce 1 se dodatečnými náklady rozumějí náklady, které přímo vyplývají z konkrétních požadavků při provádění operací v rámci zvláštního režimu průjezdu a které nevznikají v důsledku udělování víz pro účely průjezdu nebo pro jiné účely.
Financovat lze tyto druhy dodatečných nákladů:
a)
investice do infrastruktury;
b)
odborná příprava zaměstnanců provádějících zvláštní režim průjezdu;
c)
další náklady na provoz, včetně platů zaměstnanců konkrétně provádějících zvláštní režim průjezdu.
4. Ušlé poplatky uvedené v odstavci 1 tohoto článku se vypočítají na základě výše poplatků za víza a osvobození od poplatků za víza stanovených v Dohodě mezi Evropským společenstvím a Ruskou federací o usnadnění udělování víz občanům Evropské unie a Ruské federace (30) v mezích finančního rámce stanoveného v odstavci 2 tohoto článku.
5. Komise a Litva přezkoumají uplatnění tohoto článku v případě změn, které mají dopad na existenci nebo fungování zvláštního režimu průjezdu.
6. Komise stanoví formou prováděcího aktu postupy pro podávání zpráv týkající se uplatňování tohoto ustanovení a veškeré finanční a jiné praktické podrobnosti, aby Litva a Komise mohly dodržet tento článek. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 18 odst. 2.
7. Pro zajištění hladkého fungování zvláštního režimu průjezdu může Komise učinit konkrétní dočasné dohody o úhradě, které se odchylují od ustanovení nařízení (EU) č. 514./2014.
Článek 12
Programování v souladu s výsledky schengenského hodnotícího a monitorovacího mechanismu
V návaznosti na zprávu schengenského hodnocení, jak byla přijata v souladu s nařízením (EU) č. 1053/2013, dotčený členský stát prověří společně s Komisí a agenturou Frontex, jak řešit příslušná zjištění, včetně jakýchkoli nedostatků, a provést doporučení v rámci svého národního programu.
V případě nutnosti členský stát přepracuje svůj národní program v souladu s čl. 14 odst. 9 nařízení (EU) č. 513/2014 a zohlední v něm uvedená zjištění a doporučení.
Financování nápravných akcí je prioritou. V návaznosti na dialog s Komisí a agenturou Frontex příslušný členský stát přerozdělí zdroje v rámci svého programu, včetně zdrojů vyčleněných na operační podporu, nebo zavede nebo změní akce s cílem napravit nedostatky v souladu se zjištěními a doporučeními podle zprávy o schengenském hodnocení.
Článek 13
Akce Unie
1. Z podnětu Komise může být nástroj využíván k financování nadnárodních akcí nebo akcí, na kterých má Unie mimořádný zájem (dále jen „akce Unie“) a jež se týkají obecných, specifických a operačních cílů uvedených v článku 3.
2. Akce Unie jsou způsobilé k financování, pokud sledují zejména tyto cíle:
a)
podporovat přípravné, monitorovací, administrativní a technické činnosti nutné k provádění politiky vnějších hranic a vízové politiky, včetně posilování správy schengenského prostoru vytvořením a uplatňováním hodnotícího mechanismu, jak stanoví nařízení (EU) č. 1053/2013 k ověření uplatňování schengenského acquis a schengenského hraničního kodexu, zejména výdaje na mise odborníků Komise a členských států, kteří se účastní návštěv na místě;
b)
zlepšit znalosti a chápání situace převládající v členských státech a třetích zemích prostřednictvím analýzy, hodnocení a podrobného monitorování politik;
c)
podporovat rozvoj společných statistických nástrojů, včetně společných statistických nástrojů, metod a společných ukazatelů;
d)
podporovat a sledovat provádění právních předpisů Unie a cílů politik Unie v členských státech a hodnotit jejich účinnost a dopad, a to i s ohledem na dodržování lidských práv a základních svobod v rozsahu působnosti tohoto nástroje;
e)
podporovat vytváření sítí, vzájemné učení, určování a šíření osvědčených postupů a inovativních přístupů mezi jednotlivými zúčastněnými stranami na evropské úrovni;
f)
podporovat projekty zaměřené na harmonizaci a interoperabilitu opatření souvisejících se správou hranic v souladu se společnými standardy Unie s cílem rozvíjet evropský systém integrované správy hranic;
g)
zlepšovat povědomí o politikách a cílech Unie mezi zúčastněnými stranami a širokou veřejností, včetně institucionální komunikace týkající se politických priorit Unie;
h)
zlepšovat kapacitu evropských sítí pro posuzování, propagaci, podporu a další rozvoj politik a cílů Unie;
i)
podporovat mimořádně inovativní projekty, které rozvíjejí nové metody nebo technologie s potenciálem jejich převedení do jiného členského státu, zejména projekty, jejichž cílem je zkoušet a potvrdit výzkumné projekty;
j)
podporovat akce ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím, jak stanoví čl. 4 odst. 2.
3. Akce Unie se provádějí v souladu s článkem 6 nařízení (EU) č. 514/2014.
Článek 14
Mimořádná pomoc
1. Nástroj poskytuje finanční pomoc na řešení naléhavých a konkrétních potřeb v případě mimořádné situace, jak je vymezeno v čl. 2 písm. f).
2. Mimořádná pomoc se provádí v souladu s články 6 a 7 nařízení (EU) č. 514/2014.
Článek 15
Zřízení programu na rozvoj nových systémů informačních technologií
Program na rozvoj systémů informačních technologií založených na stávajících nebo nových systémech informačních technologií bude prováděn po přijetí právních předpisů Unie, jež vymezují tyto systémy informačních technologií a jejich komunikační infrastrukturu zejména s cílem zlepšit řízení a správu toků cestujících osob na vnějších hranicích posilováním kontrol a současném urychlování překračování hranic pro běžné cestující. Kde je to vhodné, zajistí se součinnost se stávajícími systémy informačních technologií s cílem zabránit zdvojování výdajů.
Rozdělení částky uvedené v čl. 5 odst. 5 písm. b) je stanoveno buď v příslušných legislativních aktech Unie, nebo po přijetí příslušných legislativních aktů aktem v přenesené pravomoci podle článku 17.
Komise informuje Evropský parlament a Radu o pokroku při vývoji těchto systémů informačních technologií nejméně jednou ročně a pokaždé, kdy to bude vhodné.
Článek 16
Technická pomoc
1. Z podnětu nebo jménem Komise může být poskytnuto z nástroje až 1,7 milionu EUR ročně na technickou pomoc pro fond v souladu s článkem 9 nařízení (EU) č. 514/2014.
2. Z podnětu členského státu je možné prostřednictvím nástroje financovat činnosti v oblasti technické pomoci v souladu s článkem 20 nařízení (EU) č. 514/2014. Částka vyčleněná na technickou pomoc v období 2014-2020 nepřesáhne 5 % celkové částky přidělené členskému státu navýšenou o 500 000 EUR.
KAPITOLA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 17
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 5 písm. b, čl. 6 odst. 4, čl. 7 odst. 2 a článku 15 se svěřuje Komisi na dobu sedmi let ode dne 21. května 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem sedmiletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o další tři roky, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem tohoto sedmiletého období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 5 písm. b, čl. 6 odst. 4, čl. 7 odst. 2 a článku 15 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 5 písm. b, čl. 6 odst. 4, čl. 7 odst. 2 a článku 15 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 18
Postup projednávání ve výborech
1. Komisi je nápomocen Výbor pro Azylový, migrační a integrační fond a Fond pro vnitřní bezpečnost zřízený článkem 59 odst. 1 nařízení (EU) č. 514/2014.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 19
Použitelnost nařízení (EU) č. 514/2014
Na nástroj se použijí ustanovení nařízení (EU) č. 514/2014.
Článek 20
Zrušení
Rozhodnutí č. 574/2007/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Článek 21
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování nebo změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, projektů a ročních programů až do jejich uzavření nebo finanční pomoci schválené Komisí na základě rozhodnutí č. 574/2007/ES ani žádného jiného právního předpisu, který se na tuto pomoc použije k 31. prosinci 2013.
2. Při rozhodování o spolufinancování z nástroje Komise přihlíží k opatřením, která mají finanční dopady v období tohoto spolufinancování a která byla přijata na základě rozhodnutí č. 574/2007/ES před 20. květnem 2014.
3. Částky přidělené na závazky pro spolufinancování schválené Komisí mezi 1. lednem 2011 a 31. prosincem 2014, k nimž nejsou doklady požadované pro uzavření akce zaslány Komisi ve lhůtě pro předložení závěrečné zprávy, Komise automaticky uvolní ze závazku do 31. prosince 2017, přičemž vzniká povinnost neoprávněně vyplacené částky vrátit.
4. K částkám na akce, které byly pozastaveny z důvodu soudních řízení nebo správních řízení o opravném prostředku s odkladným účinkem, se při výpočtu částky, která se automaticky uvolňuje ze závazku, nepřihlíží.
5. Členské státy předloží Komisi do 30. června 2015 hodnotící zprávu o výsledcích a dopadech akcí spolufinancovaných podle rozhodnutí č. 574/2007/ES za období 2011-2013.
6. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů do 31. prosince 2015 následnou hodnotící zprávu podle rozhodnutí č. 574/2007/ES za období 2011-2013.
Článek 22
Přezkum
Evropský parlament a Rada na základě návrhu Komise přezkoumají toto nařízení nejpozději do 30. června 2020.
Článek 23
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
REGOLAMENT (UE) Nru 515/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-16 ta’ April 2014
li jistabbilixxi, bħala parti mill-Fond għas-Sigurtà Interna, l-istrument għall-appoġġ finanzjarju għall-fruntieri esterni u l-viża u li jħassar id-Deċiżjoni Nru 574/2007/KE
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 77(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
L-objettiv tal-Unjoni li tiżgura livell għoli ta’ sigurtà fl-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja (skont l-Artikolu 67(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) għandu jinkiseb, inter alia, permezz ta’ miżuri komuni dwar il-qsim tal-fruntieri interni minn persuni u kontroll tal-fruntieri fil-fruntieri esterni u l-politika komuni dwar il-viża bħala parti minn sistema konverġenti b’bosta saffi, li tippermetti l-iskambju ta’ data u għarfien komplut tas-sitwazzjoni u li għandha l-għan li tiffaċilita l-ivvjaġġar leġittimu u li tindirizza l-immigrazzjoni illegali.
(2)
L-Unjoni teħtieġ approċċ aktar koerenti għall-aspetti interni u esterni tal-ġestjoni tal-migrazzjoni u s-sigurtà interna, u għandha tistabbilixxi korrelazzjoni bejn il-ġlieda kontra l-immigrazzjoni illegali u t-titjib tas-sigurtà tal-fruntieri esterni tal-Unjoni, u kooperazzjoni u djalogu aħjar ma’ pajjiżi terzi sabiex tiġi indirizzata l-immigrazzjoni illegali u tkun promossal-migrazzjoni legali.
(3)
Jeħtieġ li jiġi żviluppat approċċ integrat għall-kwistjonijiet li joriġinaw mill-pressjoni tal-applikazzjonijiet għall-migrazzjoni u l-asil u għall-ġestjoni tal-fruntieri esterni tal-Unjoni, u biex jiġu pprovduti baġit u riżorsi adegwati biex wieħed ilaħħaq mal-emerġenzi fi spirtu ta’ rispett għad-drittijiet tal-bniedem u s-solidarjetà bejn l-Istati Membri kollha, filwaqt li dak li jkun jibqa’ konxju mir-responsabbiltajiet nazzjonali u tiġi żgurata diviżjoni ċara tal-karigi.
(4)
L-Istrateġija tas-Sigurtà Interna għalal-Unjoni Ewropea(l-“Istrateġija tas-Sigurtà Interna”), adottata mill-Kunsill fi Frar 2010, tikkostitwixxi aġenda kondiviża biex jiġu indirizzati dawn l-isfidi komuni għas-sigurtà. Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni ta’ Novembru 2010 intitolata “L-Istrateġija tas-Sigurtà Interna tal-UE fl-Azzjoni” tittrasforma l-prinċipji tal-istrateġija u l-linji gwida f’azzjonijiet konkreti permezz tal-identifikazzjoni ta’ ħames objettivi strateġiċi: l-isfaxxar tan-netwerks tal-kriminalità internazzjonali, il-prevenzjoni tat-terroriżmu u l-indirizzar tar-radikalizzazzjoni u r-reklutaġġ, iż-żieda fil-livelli ta’ sigurtà għaċ-ċittadini u n-negozji fiċ-ċiberspazju, it-tisħiħ tas-sigurtà permezz tal-ġestjoni tal-fruntieri u ż-żieda fir-reżistenza tal-Ewropa meta tkun iffaċċjata minn kriżijiet u diżastri.
(5)
Skont l-Istrateġija tas-Sigurtà Interna, il-libertà, is-sigurtà u l-ġustizzja huma objettivi li għandhom jiġu segwiti b’mod parallel, u bil-għan li jinkisbu l-libertà u l-ġustizzja, is-sigurtà għandha dejjem tiġi segwita skont il-prinċipji tat-Trattati, l-istat tad-dritt u l-obbligi tal-Unjoni fir-rigward tad-drittijiet fundamentali.
(6)
Is-solidarjetà fost l-Istati Membri, iċ-ċarezza dwar id-diviżjoni tal-inkarigi, ir-rispett għal-libertajiet fundamentali u għad-drittijiet tal-bniedem u l-istat tad-dritt, enfasi qawwija fuq il-perspettiva globali u r-rabta mas-sigurtà esterna, u l-konsistenza u l-koerenza mal-objettivi tal-Unjoni fil-qasam tal-politika barranija, kif stabbiliti fl-Artikolu 21 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE), għandhom ikunu prinċipji ewlenin li jiggwidaw l-implimentazzjoni tal-Istrateġija tas-Sigurtà Interna.
(7)
Sabiex tiġi promossal-implimentazzjoni tal-Istrateġija tas-Sigurtà Interna u jiġi żgurat li din issir realtà operattiva, huwa meħtieġ li l-Istati Membri jkunu pprovduti b’appoġġ finanzjarju tal-UE adegwat bit-twaqqif ta’ Fond għas-Sigurtà Interna (“il-Fond”).
(8)
Minħabba l-partikolarijiet legali applikabbli għat-Titolu V TFUE, mhuwiex legalment possibbli li l-Fond jiġi stabbilit bħala strument finanzjarju uniku. Il-Fond għandu għalhekk jiġi stabbilit bħala qafas komprensiv għall-appoġġ finanzjarju tal-Unjoni fil-qasam tas-sigurtà interna li jinkludi l-istrument għal appoġġ finanzjarju għal fruntieri esterni u l-viża (“l-Istrument”) stabbilit minn dan ir-Regolament kif ukoll l-istrument għall-appoġġ finanzjarju għall-kooperazzjoni tal-pulizija, prevenzjoni u ġlieda kontra l-kriminalità, u ġestjoni tal-kriżi stabbilit mir-Regolament (UE) Nru 513/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4). Dan il-qafas komprensiv għandu jiġi kkumplimentat mir-Regolament (UE) Nru 514/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) li dan ir-Regolament għandu jirreferi għalih fir-rigward tar-regoli dwar il-programmazzjoni, il-ġestjoni finanzjarja, il-ġestjoni u l-kontroll, is-saldu tal-kontijiet, l-għeluq ta’ programmi u r-rappurtar u l-evalwazzjoni.
(9)
L-istruttura l-ġdida b’żewġ pilastri tal-finanzjament fil-qasam tal-affarijiet interni għandha tikkontribwixxi għas-simplifikazzjoni, ir-razzjonalizzazzjoni, il-konsolidament u t-trasparenza tal-finanzjament f’dak il-qasam. Għandhom jiġu mfittxija sinerġiji, konsistenza u komplementarjetà ma fondi u programmi oħra, ikluż bl-għan li jiġi allokat finanzjament għal objettivi komuni. Madankollu, it-trikkib bejn strumenti ta’ finanzjament differenti għandu jiġi evitat.
(10)
Il-Fond għandu jirrifletti l-ħtieġa għal aktar flessibbiltà u simplifikazzjoni filwaqt li jiġu osservati r-rekwiżiti f’ termini ta’ prevedibbiltà, u għandu jiġi żgurat tqassim ġust u trasparenti tar-riżorsi sabiex jiġu sodisfatti l-objettivi ġenerali u speċifiċi stabbiliti f’dan ir-Regolament.
(11)
L-effiċjenza tal-miżuri u l-kwalità tal-infiq jikkostitwixxu prinċipji ta’ gwida fl-implimentazzjoni tal-Fond. Barra minn hekk, il-Fond għandu jiġi implimentat ukoll bl-aktar mod effikaċi u faċli għall-utent.
(12)
Il-Fond għandu jieħu kont speċjali ta’ dawk l-Istati Membri li qed jiffaċċjaw piżijiet sproporzjonati mill-flussi migratorji minħabba l-pożizzjoni ġeografika tagħhom.
(13)
Is-solidarjetà u l-kondiviżjoni tar-responsabbiltà bejn l-Istati Membri u l-Unjoni jikkostitwixxu komponent fundamentali tal-politika komuni għall-ġestjoni tal-fruntieri esterni.
(14)
Il-Fond għandu jesprimi solidarjetà permezz ta’ assistenza finanzjarja lil dawk l-Istati Membri li japplikaw bis-sħiħ id-dispożizzjonijiet ta’ Schengen dwar il-fruntieri esterni kif ukoll lil dawk li qed jippreparaw għall-parteċipazzjoni sħiħa fiż-żona Schengen, u għandu jintuża mill-Istati Membri fl-interessi tal-politika komuni tal-Unjoni għall-ġestjoni tal-fruntieri esterni.
(15)
Sabiex jikkontribwixxu għall-ksib tal-objettiv ġenerali tal-Fond, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-programmi nazzjonali tagħhom jindirizzaw l-objettivi speċifiċi ta’ dan l-Istrument u li l-allokazzjoni tar-riżorsi bejn l-objettivi tkun proporzjonali għall-isfidi u l-bżonnijiet u tkun tali li tiżgura li l-objettivi jistgħu jinkisbu. Meta programm nazzjonali ma jindirizzax wieħed mill-objettivi speċifiċi jew jekk l-allokazzjoni tkun anqas mill-perċentwali minimi għal ċerti objettivi tal-programmi nazzjonali, stabbiliti f’dan ir-Regolament, l-Istati Membru kkonċernat għandu jipprovdi ġustifikazzjoni fl-ambitu tal-programm.
(16)
Biex jitkejlu l-kisbiet tal-Fond, għandhom jiġu stabbiliti indikaturi komuni fir-rigward ta’ kull objettiv speċifiku tal-Istrument. Il-kejl tal-ksib tal-objettivi speċifiċi permezz ta’ indikaturi komuni ma jrendiex l-implimentazzjoni ta’ azzjonijiet relatati ma’ dawk l-indikaturi mandatorja.
(17)
Il-parteċipazzjoni minn Stat Membru m’għandiex tikkoinċidi mal-parteċipazzjoni tiegħu fi strument finanzjarju temporanju tal-Unjoni li jappoġġa lill-Istati Membri benefiċjarji fl-iffinanzjar, fost oħrajn, ta’ azzjonijiet fi fruntieri esterni ġodda tal-Unjoni għall-implimentazzjoni tal-acquis ta’ Schengen dwar il-kontroll tal-fruntieri u tal-viża u tal-fruntieri esterni.
(18)
L-Istrument għandu jibni fuq il-proċess ta’ bini tal-kapaċità żviluppat bl-għajnuna tal-Fond għall-Fruntieri Esterni għall-perjodu 2007-2013, stabbilit bid-Deċiżjoni Nru 574/2007/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) u għandu jestendih sabiex iqis żviluppi ġodda.
(19)
Fl-eżekuzzjoni ta’ karigi fil-fruntieri esterni u l-konsolati skont l-acquis ta’ Schengen dwar il-fruntieri u l-viża, l-Istati Membri jwettqu attivitajiet fl-interess ta’ u f’isem l-Istati Membri l-oħra kollha fiż-żona Schengen, għalhekk iwettqu servizz pubbliku għall-Unjoni. L-Istrument għandu jikkontribwixxi għall-appoġġ tal-ispejjeż operattivi relatati mal-kontroll tal-fruntieri u l-politika dwar il-viża u jippermetti li l-Istati Membri jżommu kapaċitajiet li huma kruċjali għal dak is-servizz għal kulħadd. Tali appoġġ jikkonsisti minn rimborż sħiħ ta’ għażla ta’ spejjeż speċifiċi relatati mal-objettivi taħt l-Istrument u għandu jifforma parti integrali mill-programmi nazzjonali.
(20)
Dan l-istrument għandu jikkomplementa u jsaħħaħ l-attivitajiet imwettqa biex tiġi żviluppata l-kooperazzjoni operattiva taħt il-patroċinju tal-Aġenzija Ewropea għall-Ġestjoni tal-Kooperazzjoni Operattiva fil-Fruntieri Esterni tal-Istati Membri tal-Unjoni Ewropea (“L-Aġenzija Frontex”) kif stabbilita mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2007/2004 (7), inklużi l-attivitajiet ġodda li jirriżultaw mir-Regolament (UE) Nru 1168/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8) emendat, u b’hekk ikompli jsaħħaħ is-solidarjetà bejn dawk l-Istati Membri li jikkontrollaw il-fruntieri esterni fl-interess u f’isem iż-żona Schengen kollha. Dan ifisser ukoll li l-Istati Membri, meta jkunu qed ifasslu l-programmi nazzjonali tagħhom, għandhom jieħdu kont tal-għodda analitiċi u l-linji gwida operattivi u tekniċi żviluppati mill-Aġenzija Frontex kif ukoll il-programmi ta’ taħriġ żviluppati, b’mod partikolari l-bażi komuni għat-taħriġ tal-gwardjani tal-fruntieri, inklużi l-komponenti tagħha relatati mad-drittijiet fundamentali u l-aċċess għall-protezzjoni internazzjonali. Sabiex tiġi żviluppata l-komplementarjetà bejn il-missjoni tagħha u r-responsabbiltà tal-Istati Membri għall-kontroll u s-sorveljanza tal-fruntieri esterni kif ukoll sabiex tiġi żgurata l-konsistenza u jiġi evitat in-nuqqas ta’ effiċjenza għal dak li jikkonċerna l-ispejjeż, l-Aġenzija Frontex għandha tiġi kkonsultata mill-Kummissjoni dwar l-abbozzi ta’ programmi nazzjonali ppreżentati mill-Istati Membri, u b’mod partikolari dwar l-attivitajiet iffinanzjati fl-ambitu tal-appoġġ operatttiv.
(21)
L-Istrument għandu jiġi implimentat b’konformità sħiħa mad-drittijiet u l-prinċipji stabbiliti fil-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea u tal-obbligi internazzjonali tal-Unjoni, mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet speċjali dwar id-dritt għall-asil u għall-protezzjoni internazzjonali.
(22)
Il-kontroll tal-fruntieri esterni uniformi u ta’ kwalità huwa essenzjali għat-tisħiħ tal-ispażju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja. B’konformità mal-istandards komuni tal-Unjoni, l-Istrument għandu jappoġġa miżuri relatati mal-ġestjoni tal-fruntieri esterni, li għandhom jiġu implimentati b’konformità mal-mudell tal-kontroll tal-aċċess fuq erba’ livelli li jinkludi miżuri f’pajjiżi terzi, kooperazzjoni ma’ pajjiżi ġirien, miżuri għall-kontroll tal-fruntieri u miżuri ta’ kontroll fiż-żona ta’ moviment liberu sabiex jiġu evitati l-immigrazzjoni illegali u l-kriminalità transfruntiera fiż-żona Schengen.
(23)
Skont l-Artikolu 3 tat-TUE, l-Istrument għandu jappoġġa attivitajiet li jiżguraw il-ħarsien tat-tfal li jinsabu f’periklu fil-fruntieri esterni. B’mod partikolari, fl-implimentazzjoni tal-azzjonijiet fir-rigward tal-identifikazzjoni, l-assistenza immedjata u r-referenza lis-servizzi ta’ protezzjoni, l-Istati Membri għandhom, kull meta jkun possibbli, jagħtu attenzjoni speċjali lill- persuni vulnerabbli, b’mod partikolari tfal u minuri mhux akkumpanjati.
(24)
Biex jiġi żgurat kontroll tal-fruntieri esterni uniformi u ta’ kwalità għolja u biex jiġi ffaċilitat l-ivvjaġġar leġittimu fost il-fruntieri esterni fil-qafas tal-Istrateġija tas-Sigurtà Interna, l-Istrument għandu jikkontribwixxi għall-iżvilupp ta’ sistema komuni Ewropea ta’ ġestjoni integrata tal-fruntieri. Dik is-sistema tinkludi l-miżuri kollha dwar il-politika, il-leġisliġi, il-kooperazzjoni sistematika, il-kondivizjoni tal-piż, il-valutazzjoni tas-sitwazzjoni u taċ-ċirkostanzi li jkunu qed jinbidlu rigward il-punti ta’ qsim għall-migranti irregolari, il-persunal, it-tagħmir u t-teknoloġija meħudin f’livelli differenti mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri, li jaġixxu f’kooperazzjoni mal-Aġenzija Frontex, ma’ terzi pajjiżi u, fejn meħtieġ, ma’ atturi oħra, b’mod partikolari l-EUROPOL u l-Aġenzija għat-tmexxija operattiva tas-sistemi tal-IT fuq skala kbira bl-użu, inter alia, tal-mudell ta’ sigurtà tal-fruntieri tal-erba’ livelli u l-analiżi tar-riskju integrat tal-Unjoni.
(25)
Skond il-Protokoll Nru 5 mat-Trattat ta’ Adeżjoni tal-2003 dwar it-transitu ta’ persuni bl-art bejn ir-reġjun ta’ Kaliningrad u partijiet oħrajn tal-Federazzjoni Russa, l-Istrument għandu jagħmel tajjeb għal kull spiża addizzjonali li ssir fl-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet speċifiċi tal-acquis tal-Unjoni li tkpori t-tali transit, jiġifieri ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 693/2003 (9) u r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 694/2003 (10). Il-ħtieġa għal appoġġ finanzjarju kontinwu għal ħlasijiet mitlufa, madankollu, għandha tkun dipendenti fuq ir-reġim tal-viża tal-UE fis-seħħ mal-Federazzjoni Russa.
(26)
L-Istrument għandu jinkludi l-appoġġ għall-miżuri nazzjonali u l-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri fil-qasam tal-politika dwar il-viża u attivitajiet oħra ta’ qabel il-fruntieri li jsiru qabel il-kontrolli tal-fruntieri esterni, u għandu jagħmel użu sħiħ mis-Sistema ta’ Informazzjoni dwar il-Viża (VIS). Il-ġestjoni effiċjenti ta’ attivitajiet organizzati mis-servizzi tal-Istati Membri f’pajjiżi terzi hija fl-interessi tal-politika komuni dwar il-viża bħala parti minn sistema b’bosta livelli li għandha l-għan li tiffaċilita l-ivvjaġġar leġittimu u tindirizza l-immigrazzjoni illegali fl-Unjoni, u tikkostitwixxi parti integrali mis-sistema komuni Ewropea ta’ ġestjoni integrata tal-fruntieri.
(27)
Barra minn hekk, l-Istrument għandu jappoġġa miżuri fit-territorju bħala parti mill-iżvilupp ta’ sistema komuni ta’ ġestjoni integrata tal-fruntieri li ssaħħaħ il-funzjonament ġenerali taż-żona Schengen.
(28)
Dan l-istrument għandu jappoġġja wkoll l-iżvilupp mill-Unjoni ta’ sistemi tal-IT, ibbażati fuq sistemi tal-IT eżistenti u/jew ġodda, li jarmaw l-Istati Membri bl-għodod biex jiġġestixxu l-moviment ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi bejn il-fruntieri b’mod aktar effiċjenti u biex jiżguraw identifikazzjoni u verifika aħjar tal-vjaġġaturi, u b’hekk jiffaċilitaw l-ivvjaġġar u jsaħħu s-sigurtà tal-fruntieri. Għal dak il-għan, għandu jiġi stabbilit programm, b’mod koerenti mal-Istrateġija tal-Ġestjoni tal-Informazzjoni għas-Sigurtà Interna tal-UE, bl-għan li jiġu koperti l-ispejjeż għall-iżvilupp kemm tal-komponenti ċentrali kif ukoll ta’ dawk nazzjonali ta’ dan it-tip ta’ sistemi, li jiżgura konsistenza teknika, l-interoperabilità ma’ sistemi oħra tal-IT tal-Unjoni, iffrankar u implimentazzjoni bla xkiel fl-Istati Membri. Dawk is-sistemi tal-IT għandhom jikkonformaw mad-drittijiet fundamentali, inkluża l-protezzjoni tad-data personali.
(29)
L-Istati Membri għandhom jallokaw il-finanzjament meħtieġ lis-Sistema Ewropea tal-Fruntieri ta’ Sorveljanza (EUROSUR), stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1052/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11) biex jiżguraw il-funzjonament tajjeb ta’ dik is-sistema.
(30)
Sabiex jiġu indirizzati pressjoni migratorja mhux prevista u riskji għas-sigurtà tal-fruntieri għandu jkun possibbli li tiġi provduta assistenza ta’ emerġenza f’konformità mal-qafas stabbilit fir-Regolament (UE) Nru 514/2014.
(31)
Barra minn hekk, fl-interessi tas-solidarjetà msaħħa fiż-żona Schengen kollha kemm hi, meta jiġu identifikati nuqqasijiet jew riskji possibbli, b’mod partikolari wara evalwazzjoni ta’ Schengen, l-Istat Membru kkonċernat għandu jsegwihom b’mod adegwat bl-użu tar-riżorsi taħt il-programm nazzjonali tiegħu skont il-prijorità, u fejn applikabbli, jikkomplementa l-miżuri ta’ assistenza għall-emerġenzi.
(32)
Biex tissaħħaħ is-solidarjetà u l-kondiviżjoni tar-responsabbiltà bejn l-Istati Membri, għandhom ikunu mħeġġa li jużaw parti mir-riżorsi disponibbli taħt il-programmi nazzjonali tagħhom għall-prijoritajiet speċifiċi definiti mill-UE, bħax-xiri ta’ tagħmir tekniku meħtieġ mill-Aġenzija Frontex u l- iżvilupp tal-kooperazzjoni konsulari għall-Unjoni. Hemm bżonn li jiġi massimizzat l-impatt tal-finanzjament tal-Unjoni permezz ta’ mobilizzazzjoni, pooling u leverage tar-riżorsi finanzjarji pubbliċi u privati. Għandu jkun żgurat livell massimu ta’ trasparenza responsabbiltà u skrutinju demokratiku għall-istrumenti u mekkaniżmi finanzjarji innovattivi li jinvolvu l-baġit tal-Unjoni
(33)
Sabiex tiġi salvagwardjata l-applikazzjoni tal-acquis ta’ Schengen fiż-żona Schengen kollha, l-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 1053/2013 (12) għandha tkun appoġġata wkoll taħt dan l-Istrument, bħala għodda essenzjali li tiffaċilita l-implimentazzjoni tal-politiki tal-Unjoni fil-qasam tal-libertà, il-ġustizzja u s-sigurtà billi tiżgura livell għoli ta’ protezzjoni tal-fruntieri esterni u n-nuqqas ta’ kontrolli fuq il-fruntieri fiż-żona Schengen.
(34)
Fid-dawl tal-esperjenzi miksuba mill-Fond għall-Fruntieri Esterni u l-iżvilupp tas-SIS II u l-VIS, huwa meqjus xieraq li jkun permess ċertu grad ta’ flessibbiltà rigward it-trasferimenti possibbli ta’ riżorsi bejn il-mezzi differenti ta’ implimentazzjoni tal-objettivi segwiti taħt dan l-istrument, mingħajr preġudizzju għall-prinċipju li tiġi żgurata mill-bidu massa kritika u stabbiltà finanzjarja għall-programmi u l-appoġġ operattiv għall-Istati Membri u mingħajr preġudizzju għall-iskrutinju mill-Parlament Ewropew u tal-Kunsill.
(35)
Bl-istess mod, l-ambitu tal-azzjonijiet u l-limitu għar-riżorsi li jibqgħu għad-dispożizzjoni tal-UE (“azzjonijiet tal-Unjoni”) għandhom jiżdiedu biex tissaħħaħ il-kapaċità tal-UE li twettaq, f’sena baġitarja partikolari, bosta attivitajiet għall-ġestjoni tal-fruntieri esterni u tal-politika komuni dwar il-viża fl-interessi tal-Unjoni kollha, meta u sakemm jinħolqu l-ħtiġijiet. Azzjonijiet tal-Unjoni bħal dawn jinkludu studji u proġetti pilota biex titkompla l-ġestjoni tal-fruntieri esterni u l-politika komuni dwar il-viża u l-applikazzjoni tagħhom, it-taħriġ tal-gwardjani tal-fruntieri fir-rigward tal-protezzjoni tad-drittijiet tal-bniedem, miżuri jew arranġamenti fil-pajjiżi terzi li jindirizzaw il-pressjonijiet migratorji minn dawk il-pajjiżi fl-interessi tal-ġestjoni ottimali tal-flussi migratorji fl-UE u tal-organizzazzjoni effiċjenti tal-inkarigi relatati fil-fruntieri esterni u l-konsolati.
(36)
Miżuri f’pajjiżi terzi u fir-rigward tagħhom appoġġati permezz tal-Istrument għandhom jittieħdu f’sinerġija u koerenza ma’ azzjonijiet oħra barra l-Unjoni appoġġati permezz ta’ strumenti ta’ assistenza esterna tal-Unjoni, ġeografiċi u tematiċi. B’mod partikolari, fl-implimentazzjoni ta’ dawn l-azzjonijiet, għandha titfittex koerenza sħiħa mal-prinċipji u l-objettivi ġenerali tal-azzjoni esterna u l-politika barranija tal-Unjoni relatata mal-pajjiż jew ir-reġjun ikkonċernati. M’għandhomx ikunu intiżi sabiex jappoġġaw azzjonijiet li huma direttament orjentati lejn l-iżvilupp u għandhom jikkumplimentaw, fejn xieraq, l-assistenza finanzjarja provduta permezz ta’ strumenti tal-għajnuna esterna. Se tiġi żgurata wkoll il-koerenza ma’ politika umanitarja tal-Unjoni, b’mod partikolari fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-miżuri ta’ emerġenza.
(37)
Il-finanzjament mill-baġit tal-UE għandu jikkonċentra fuq attivitajiet li permezz tagħhom l-intervent tal-UE jista’ jagħti valur miżjud meta mqabbel ma’ azzjoni mill-Istati Membri waħidhom. Peress li l-Unjoni Ewropea tinsab f’pożizzjoni aħjar mill-Istati Membri biex tipprovdi qafas għall-espressjoni ta’ solidarjetà tal-UE fil-kontroll tal-fruntieri, il-politika dwar il-viża u l-ġestjoni tal-flussi migratorji, u biex tipprovdi pjattaforma għall-iżvilupp ta’ sistemi tal-IT komuni li jsostnu dawk il-politiki, l-appoġġ finanzjarju pprovdut taħt dan ir-Regolament ser jikkontribwixxi b’mod partikolari biex isaħħaħ il-kapaċitajiet nazzjonali u tal-Unjoni f’dawk l-oqsma.
(38)
Dan ir-Regolament għandu jistabbilixxi l-allokazzjoni ta’ ammonti bażiċi lill-Istati Membri. L-ammont bażiku għandu jiġi kkalkulat abbażi tal-allokazzjonijiet tal-Fond għall-Fruntieri Esterni għal kull Stat Membru fis-snin 2010-2012 u permezz tad-diviżjoni taċ-ċifra miksuba bit-total tal-approprjazzjonijiet disponibbli għall-ġestjoni kondiviża għal dawk it-tliet snin. Il-kalkoli saru f’konformita’ mal-kriterji ta’ distribuzzjoni stabbiliti fid-Deċiżjoni Nru 574/2007/KE.
(39)
Il-Kummissjoni għandha twettaq monitoraġġ tal-implimentazzjoni tal-Istrument, b’konformità mad-dispożizzjonijiet relevanti tar-Regolament (UE) Nru 514/2014, bl-għajnuna ta’ indikaturi ewlenin għall-valutazzjoni tar-riżultati u l-impatti. L-indikaturi, inklużi x-xenarji ta’ referenza rilevanti, għandhom jagħtu l-bażi minima sabiex jiġi vvalutat sa liema punt ikunu ntlaħqu l-objettivi tal-Istrument.
(40)
Sabiex jiġu supplimentati jew emendati dispożizzjonijiet f’dan ir-Regolament fir-rigward tad-definizzajoni ta’ azzjonijiet speċifiċi taħt il-programmi nazzjonali, is-setgħa li tadotta atti skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għandha tingħata lill-Kummissjoni. Huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul ix-xogħol tagħha ta’ tħejjija, anke fil-livell ta’ esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal atti delegati, għandha tiżgura trażmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(41)
Fl-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament, inkluża t-tħejjija tal-atti delegati, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta esperti mill-Istati Membri kollha.
(42)
Sabiex tkun żgurata applikazzjoni uniformi, effiċjenti u f’waqtha tad-dispożizzjonijiet dwar l-appoġġ operattiv stabbilit f’dan ir-Regolament, għandhom jingħataw setgħat ta’ implimentazzjoni lill-Kummissjoni. Dawn is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13).
(43)
Peress li l-għan ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri li jipprovdi għall-kondiviżjoni tas-solidarjetà u r-responsabbiltà bejn l-Istati Membri u l-Unjoni fil-ġestjoni tal-fruntieri esterni u l-politika tal-viza, ma jistax jintlaħaq tajjeb mill-Istati Membri u jista’ jintlaħaq aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stipulat fl-Artikolu 5 tat-TUE. Skont il-prinċipju ta’ proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dawk li huwa meħtieġ sabiex jinkiseb dak l-objettiv.
(44)
Id-Deċiżjoni Nru 574/2007/KE għandha tiġi revokata, soġġett għad-dispożizzjonijiet tranżizzjonali stabbiliti f’dan ir-Regolament.
(45)
Rigward l-Islanda u n-Norveġja, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tal-acquis ta’ Schengen fit-tifsira tal-Ftehim konkluż mill-Kunsill tal-Unjoni Ewropea u r-Repubblika tal-Islanda u r-Renju tan-Norveġja dwar l-assoċjazzjoni ta’ dawn tal-aħħar mal-implimentazzjoni, applikazzjoni u żvilupp tal-acquis ta’ Schengen (14) li jaqa’ fl-oqsma msemmija fl-Artikolu 1, Punti A u B tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/437/KE (15).
(46)
Fir-rigward tal-Isvizzera, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen fis-sens tal-Ftehim konkluż bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar l-assoċjazzjoni tal-Konfederazzjoni Svizzera ta’ din tal-aħħar mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (16) li jaqgħu fl-ambitu tal-punt A u B tal-Artikolu 1 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/437/KE kkunsidrat konġuntement mal-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/146/KE (17).
(47)
Fir-rigward tal-Liechtenstein, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen, skont it-tifsira tal-Protokoll bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera u l-Prinċipat tal-Liechtenstein dwar l-adeżjoni tal-Prinċipat tal-Liechtenstein għall-Ftehim bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar l-assoċjazzjoni tal-Konfederazzjoni Svizzera fl-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (18) li jaqa’ fl-ambitu tal-punti A, B u G tal-Artikolu 1 tad-Deċiżjoni 1999/437/KE kkunsidrat konġuntement mal-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2011/350/UE (19).
(48)
F’konformita’ mal-Artikoli 1 u 2 tall-Protokoll Nru 22 dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka, anness mat-TUE u mat-TFUE, id-Danimarka mhix qed tieħu sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament u mhix marbuta bih jew soġġetta għall-applikazzjoni tiegħu. Peress li dan ir-Regolament hu mibni fuq l-acquis ta’ Schengen, id-Danimarka għandha, skont l-Artikolu 4 ta’ dak il-Protokoll, tiddeċiedi fi żmien sitt xhur wara li l-Kunsill ikun iddeċieda dwar dan ir-Regolament jekk tkunx se timplimenta dan ir-Regolament fil-liġi nazzjonali tagħha.
(49)
Dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen li fih ir-Renju Unit ma jieħux sehem, skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2000/365/KE (20). Ir-Renju Unit għaldaqstant mhux qed jieħu sehem fl-adozzjoni tiegħu u mhux marbut bih jew suġġett għall-applikazzjoni tiegħu.
(50)
Dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen li fih l-Irlanda ma tieħux sehem, skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2002/192/KE (21). L-Irlanda għalhekk m’hijiex qed tieħu sehem fl-adozzjoni tiegħu u m’hijiex marbuta bih jew suġġetta għall-applikazzjoni tiegħu.
(51)
Huwa xieraq li l-perijodu ta’ applikazzjoni ta’ dan l-Istrument jiġi allinjat ma’ dak tar-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (22). Għalhekk, dan ir-Regolament għandu jibda’ japplika mill-1 ta’ Jannar 2014,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Skop u kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-Istrument għall-appoġġ finanzjajru għall-ġestjoni tal-fruntieri esterni u l-politika komuni dwar il-viża (“l-Istrument”) bħala parti mill-Fond għas-Sigurtà Interna (“il-Fond”).
Flimkien mar-Regolament 513/2014, dan ir-Regolament jistabbilixxi l-Fond għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 Diċembru 2020.
2. Dan ir-Regolament jistabbilixxi:
(a)
l-objettivi tal-appoġġ finanzjarju u l-azzjonijiet eliġibbli;
(b)
il-qafas ġenerali għall-implimentazzjoni tal-azzjonijiet eliġibbli;
(c)
ir-riżorsi disponibbli taħt l-Istrument mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020 u d-distribuzzjoni tagħhom;
(d)
l-ambitu u l-għan tal-mezzi speċifiċi differenti li permezz tagħhom l-infiq għall-ġestjoni tal-fruntieri esterni u tal-politika komuni dwar il-viża jiġi ffinanzjat.
3. Dan ir-Regolament jipprovdi għall-applikazzjoni tar-regoli stipulati fir-Regolament (UE) Nru 514/2014.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“fruntieri esterni” tfisser il-fruntieri tal-art tal-Istati Membri, inklużi l-fruntieri tax-xmajjar u l-lagi, il-fruntieri tal-baħar u l-ajruporti tagħhom, il-portijiet tax-xmajjar, il-portijiet tal-baħar u l-portijiet tal-lagi li għalihom japplikaw id-dispożizzjonijiet tad-dritt tal-Unjoni dwar il-qsim tal-fruntieri esterni, kemm jekk il-fruntieri jkunux temporanji u kemm jekk le;
(b)
“standards komuni tal-Unjoni” tfisser l-applikazzjoni ta’ miżuri operazzjonali b’mod komuni u mhux frammentat sabiex jinkiseb livell għoli u uniformi ta’ sigurtà fil-qasam tal-kontroll tal-fruntieri u l-viża f’konformita’ marl-Regolament (KE) Nru 562/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (23), ir-Regolament (KE) Nru 810/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (24), ir-Regolament (KE) Nru 767/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (25), ir-Regolament (KE) Nru 2007/2004, ir-Regolament (KE) Nru 1931/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (26), il-katalgu ta’ Schengen dwar il-kontroll tal-fruntieri esterni, il-Manwal Prattiku għall-gwardjani tal-fruntieri, il-Manwal dwar il-viżi, il-Manwal ta’ EUROSUR u kull Regolament u linji gwida oħrajn li għandhom jiġu adottati fil-livell tal-Unjoni għal dak li jikkonċerna l-kontroll tal-fruntieri u l-viża.
(c)
“fruntieri esterni temporanji” tfisser:
(i)
il-fruntiera komuni bejn Stat Membru li jkun qed jimplimenta b’mod sħiħ l-acquis ta’ Schengen u Stat Membru marbut li japplika l-acquis ta’ Schengen b’mod sħiħ, f’konformità mal-Att tal-Adeżjoni tiegħu, iżda fejn id-Deċiżjoni relevanti tal-Kunsill li tawtorizzah japplika b’mod sħiħ dak l-acquis ma tkunx daħlet fis-seħħ;
(ii)
il-fruntiera komuni bejn żewġ Stati Membri marbuta li japplikaw l-acquis ta’ Schengen b’mod sħiħ, f’konformità mal-Atti tal-Adeżjoni rispettivi tagħom, iżda fejn id-Deċiżjoni relevanti tal-Kunsill li tawtorizzahom biex japplikaw b’mod sħiħ dak l-acquis tkun għadha ma daħlitx fis-seħħ;
(d)
“punt tal-qsim tal-fruntiera” tfisser kwalunkwe punt tal-qsim awtorizzat mill-awtoritajiet kompetenti għall-qsim tal-fruntieri esterni kif notifikat skont l-Artikolu 34(2) tar-Regolament (KE) Nru 562/2006;
(e)
“mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni u monitoraġġ ta’ Schengen” tfisser il-verifika tal-applikazzjoni korretta tal-acquis ta’ Schengen kif stabbilit fir-Regolament (UE) Nru 1053/2012;
(f)
“sitwazzjoni ta’ emerġenza” tfisser sitwazzjoni li tirriżulta minn pressjoni urġenti u eċċezzjonali meta numru kbir ta’ ċittadini minn pajjiżi terzi qed jaqsmu jew ikunu mistennija li jaqsmu l-fruntiera esterna ta’ Stat Membru wieħed jew aktar jew kwalunkwe sitwazzjoni ta’ emerġenza oħra ġustifikata kif xieraq li tkun teħtieġ azzjoni urġenti fil-fruntieri esterni;
(g)
“sezzjoni ta’ fruntieri esterni” tfisser il-fruntiera esterna ta’ Stat Membru fuq l-art jew fil-baħar kollha jew parti minnha kif stabbilit mil-liġi nazzjonali jew kif determinat miċ-ċentru ta’ koordinazzjoni nazzjonali jew kwalunkwe awtorità nazzjonali responsabbli għall-iskop tal-implimentazzjoni tar-Regolament (UE) Nru 1052/2013.
Artikolu 3
Objettivi
1. L-objettiv ġenerali tal-Istrument għandu jkun li jikkontribwixxi biex jiżgura livell għoli ta’ sigurtà fl-Unjoni filwaqt li jiffaċilita l-ivvjaġġar leġittimu, permezz ta’ livell uniformi u għoli ta’ kontroll fil-fruntieri esterni u l-ipproċessar effettiv tal-viżi ta’ Schengen, b’konformità mal-impenn tal-Unjoni għal-libertajiet fundamentali u d-drittijiet tal-bniedem.
2. Fi ħdan l-objettiv ġenerali stabbilit fl-ewwel paragrafu, l-Istrument għandu jikkontribwixxi - f’ konformita’ mal-prijoritajiet definiti fl-istrateġiji, programmi, valutazzjonijiet tat-theddid u valutazzjonijiet tar-riskju relevanti tal-Unjoni - għal kisba ta’l-objettivi speċifiċi li ġejjin:
(a)
l-appoġġ għal politika komuni dwar il-viża għall-iffaċilitar tal-ivvjaġġar leġittimu, l-għoti ta’ servizz ta’ kwalità għolja għall-applikanti għall-viża, l-iżgurar tat-trattament ugwali ta’ ċittadini minn pajjiżi terzi u l-indirizzar tal-immigrazzjoni illegali;
(b)
l-appoġġ ta’ ġestjoni tal-fruntieri integrati, inkluża l-promozzjoni ta’ aktar armonizzazzjoni ta’ miżuri relatati mal-ġestjoni tal-fruntieri b’konformità ma’ standards komuni tal-Unjoni u permezz tal-kondiviżjoni ta’ informazzjoni bejn l-Istati Membri u l-Istati Membri u Frontex, biex jiġi żgurat, minn naħa waħda, livell uniformi u għoli ta’ kontroll u protezzjoni tal-fruntieri esterni, inkluż permezz tal-indirizzar tal-immigrazzjoni illegali u, min-naħa l-oħra, il-qsim bla xkiel tal-fruntieri esterni skont l-acquis ta’ Schengen, filwaqt li jiġi garantit l-aċċess għall-protezzjoni internazzjonali lil dawk li jeħtiġuha, skont l-obbligi kkuntrattati mill-Istati Membri fil-qasam tad-drittijiet tal-bniedem, inkluż il-prinċipju ta’ non-refoulement.
Il-kisba tal-objettivi speċifiċi tal-Istrument għandha tiġi vvalutata skont it-termini tal-Artikolu 55(2) tar-Regolament (UE) 514/2014 bl-użu ta’ indikaturi komuni kif stabbiliti fl-Anness IV għal dan ir-Regolament u indikaturi speċifiċi għall-programmi inklużi fil-programmi nazzjonali.
3. Sabiex jinkisbu l-objettivi msemmija fil-paragrafi 1 u 2, l-Istrument għandu jikkontribbwixxi għall-objettivi operattivi li ġejjin:
(a)
il-promozzjoni tal-iżvilupp, l-implimentazzjoni u l-infurzar tal-politiki bl-għan li jiżguraw in-nuqqas ta’ kwalunkwe kontroll fuq il-persuni, tkun xi tkun in-nazzjonalità tagħhom, meta jaqsmu l-fruntieri interni u li jitwettqu kontrolli fuq il-persuni u l-monitoraġġ effiċjenti tal-qsim tal-fruntieri esterni;
(b)
l-istabbiliment b’mod gradwali ta’ sistema ta’ ġestjoni integrata għall-fruntieri esterni, abbażi tas-solidarjetà u r-responsabbiltà, b’mod partikolari permezz ta’:
(i)
ir-rinfurzar tal-kotrolli fuq il-fruntieri esterni u s-sistemi ta’ sorveljanza u tal-kooperazzjoni bejn l-aġenziji bejn awtoritajiet tal-gwardjani tal-fruntieri, id-dwana, tal-migrazzjoni, tal-asil u tal-infurzar tal-liġi tal-Istati Membri fil-fruntieri esterni, inkluż fiż-żona tal-fruntiera tal-baħar;
(ii)
miżuri fit-territorju relatati mal-ġestjoni tal-fruntieri esterni u l-miżuri neċessarji ta’ akkumpanjament dwar is-sigurtà tad-dokumenti, il-ġestjoni tal-identità u l-interoperabilità tat-tagħmir tekniku miksub;
(iii)
kwalunkwe miżura li tikkontribwixxi wkoll għall-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-kriminalità transfruntiera fil-fruntieri esterni relatata mal-moviment ta’ persuni, inkluż it-traffikar tal-persuni u l-kuntrabandu tal-bnedmin;
(c)
il-promozzjoni tal-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-politika komuni dwar il-viżi u permessi oħra ta’ residenza, u ta’ forom differenti ta’ kooperazzjoni konsulari sabiex ikunu żgurati kopertura konsulari aħjar u prattiki armonizzati dwar il-ħruġ tal-viżi;
(d)
it-twaqqif u t-tħaddim ta’ sistemi tal-IT, l-infrastruttura ta’ komunikazzjoni tagħhom u tagħmir li jappoġġa fil-l-politika komuni dwar il-viżi, il-kontrolli fuq il-fruntieri u s-sorveljanza tal-fruntieri esterni u b’rispett sħiħ tal-liġi fil-qasam tal-protezzjoni tad-data personali;
(e)
it-tisħiħ ta’ għarfien dwar is-sitwazzjoni fil-fruntieri esterni u l-kapaċitajiet ta’ reazzjoni tal-Istati Membri;
(f)
l-iżgurar tal-applikazzjoni effiċjenti u uniformi tal-acquis tal-UE dwar il-fruntieri u l-viża, inkluż il-funzjonament effettiv tal-mekkaniżmu tal-evalwazzjoni u l-monitoraġġ ta’ Schengen;
(g)
it-tisħiħ tal-azzjonijiet mill-Istati Membri li jikkontribwixxu għat-titjib tal-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri li joperaw f’pajjiżi terzi fir-rigward tal-flussi ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi fit-territorju tal-Istati Membri, inklużi l-prevenzjoni u l-indirizzar tal-immigrazzjoni illegali, kif ukoll il-kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi f’dak ir-rigward b’koerenza sħiħa mal-objettivi u l-prinċipji tal-azzjoni esterna tal-Unjoni u l-politika umanitarja.
4. L-azzjonijiet iffinanzjati skont l-Istrument għandhom jiġu implimentati b’rispett sħiħ għad-drittijiet fundamentali u r-rispett għad-dinjità tal-bniedem. B’mod partikolari, l-azzjonijiet għandhom jikkonformaw mad-dispożizzjonijiet tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni, il-liġi tal-Unjoni dwar il-protezzjoni tad-data, il-Konvenzjoni għall-Protezzjoni tad-Drittijiet tal-Bniedem u l-Libertajiet Fundamentali (KEDB), il-prinċipju tat-trattament ġust ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi, id-dritt għall-asil u l-protezzjoni nazzjonali, il-prinċipju ta’ non-refoulement u l-obbligi internazzjonali tal-Unjoni u l-Istati Membri li jirriżulataw mill-istrumenti internazzjonali li huma firmatarji tagħhom, bħall-Konvenzjoni ta’ Ġinevra dwar l-Istatus tar-Rifuġjati tat-28 ta’ Lulju 1951, kif issupplimentata mill-Protokoll ta’ New York tal-31 ta’ Jannar 1967.
B’mod partikolari, kull meta jkun possibbli, għandha tingħata attenzjoni speċjali mill-Istati Membri meta jimplimentaw azzjonijiet għall-identifikazzjoni, l-assistenza immedjata u r-riferiment lis-servizzi ta’ protezzjoni ta’ persuni vulnerabbli, b’mod partikolari tfal u minuri mhux akkumpanjati.
5. Meta jimplimentaw azzjonijiet iffinanzjati skont l-Istrument li huma relatati mas-sorveljanza tal-fruntieri fuq il-baħar, l-Istati Membri għandhom jagħtu attenzjoni speċjali lill-obbligi tagħhom skont id-dritt marittimu internazzjonali sabiex jassistu lill-persuni f’diffikultà. F’dak ir-rigward, it-tagħmir u s-sistemi appoġġati taħt l-Istrument jistgħu jintużaw biex jindirizzaw sitwazzjonijiet ta’ tfittxija u salvataġġ li jistgħu jinqalgħu waqt operazzjoni ta’ sorveljanza tal-fruntiera fil-baħar, u b’hekk jikkontribwixxu għall-iżgurar tal-protezzjoni u biex isalvaw il-ħajjiet tal-migranti.
6. Dan l-istrument għandu jikkontribwixxi wkoll għall-iffinanzjar ta’ assistenza teknika fuq inizjattiva tal-Istati Membri u l-Kummissjoni.
Artikolu 4
Azzjonijiet eliġibbli
1. Fi ħdan l-objettivi msemmija fl-Artikolu 3 ta’ dan ir-Regolament, u fid-dawl tal-eżitu tad-djalogu politiku kif previst fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014 u skont mal-objettivi tal-programm nazzjonali msemmija fl-Artikolu 9 ta’ dan ir-Regolament, l-Istrument għandu jappoġġa azzjonijiet fl-Istati Membri jew minnhom, u b’mod partikolari dawn li ġejjin:
(a)
l-infrastrutturi, il-bini u s-sistemi meħtieġa f’punti tal-qsim tal-fruntieri u għas-sorveljanza bejn il-punti tal-qsim tal-fruntieri biex jiġu evitati u indirizzati l-qsim mhux awtorizzat tal-fruntieri, l-immigrazzjoni illegali u l-kriminalità transfruntiera kif ukoll jiġu ggarantiti flussi tal-ivvjaġġar mingħajr xkiel;
(b)
it-tagħmir operattiv, il-mezzi tat-trasport u s-sistemi ta’ komunikazzjoni meħtieġa għall-kontroll effettiv u sikur tal-fruntieri u t-tisjib ta’ persuni;
(c)
sistemi tal-IT u tal-komunikazzjoni għall-ġestjoni effiċjenti tal-flussi migratorji bejn il-fruntieri, inklużi investimenti f’sistemi eżistenti u futuri;
(d)
l-infrastrutturi, il-bini, is-sistemi ta’ komunikazzjoni u tal-IT u t-tagħmir operattiv meħtieġa għall-ipproċessar ta’ applikazzjonijiet għall-viżi u l-kooperazzjoni konsulari, kif ukoll azzjonijiet oħra mmirati biex itejbu l-kwalità tas-servizz lill-applikanti għall-viżi;
(e)
taħriġ fl-użu tat-tagħmir u s-sistemi msemmija fil-punti (b), (c) u (d) u l-promozzjoni ta’ standards għall-ġestjoni tal-kwalità u t-taħriġ tal-gwardjani tal-fruntieri, inkluż fejn xieraq f’pajjiżi terzi, fir-rigward tal-eżekuzzjoni tal-kompiti tagħhom ta’ sorveljanza, konsulenza u kontroll f’konformità -mad-dritt internazzjonali tad-drittijiet tal-bniedem, inkluża l-identifikazzjoni ta’ vittmi ta’ traffikar tal-bniedem u t-traffikar ta’ persuni;
(f)
sekondar ta’ uffiċjali ta’ kollegament responsabbli mis-settur tal-immigrazzjoni u konsulenti dwar dokumenti f’pajjiżi terzi u l-iskambju u s-sekondar ta’ gwardjani tal-fruntieri bejn l-Istati Membri jew bejn Stat Membru u pajjiż terz;
(g)
studji, taħriġ, proġetti pilota u azzjonijiet oħrajn li gradwalment jistabbilixxu sistema ta’ ġestjoni integrata għall-fruntieri esterni kif imsemmi fl-Artikolu 3(3), inklużi azzjonijiet immirati biex iħeġġu l-kooperazzjoni bejn l-aġenziji jew fi ħdan l-Istati Membri jew bejniethom u azzjonijiet marbutin mal-interoperabilità u l-armonizzazzjoni ta’ sistemi għall-ġestjoni tal-fruntieri;
(h)
studji, proġetti pilota u azzjonijiet li jimmiraw lejn l-implimentazzjoni tar-rakkomandazzjonijiet, l-istandards operattivi u l-aħjar prattiki li jirriżultaw mill-kooperazzjoni operattiva bejn l-Istati Membri u l-aġenziji tal-Unjoni.
2. Fi ħdan l-objettivi msemmija fl-Artikolu 3 ta’ dan ir-Regolament, u fid-dawl tal-eżitu tad-djalogu politiku kif jiddisponi l-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014 u f’ konformità mal-objettivi tal-programm nazzjonali msemmija fl-Artikolu 9 ta’ dan ir-Regolament, dan l-Istrument għandu jappoġġa azzjonijiet fir-rigward ta’ u fil-pajjiżi terzi u b’mod partikolari dawn li ġejjin:
(a)
sistemi tal-informazzjoni, għodod jew tagħmir għall-kondiviżjoni ta’ informazzjoni bejn Stati Membri u pajjiżi terzi;
(b)
azzjonijiet relatati mal-kooperazzjoni operattiva bejn Stati Membri u pajjiżi terzi, inklużi operazzjonijiet konġunti;
(c)
proġetti f’pajjiżi terzi bil-għan tat-titjib tas-sistemi ta’ sorveljanza biex tkun żgurata l-kooperazzjoni ma’ EUROSUR;
(d)
studji, seminars, workshops, konferenzi, taħriġ, tagħmir u proġetti pilota li jipprovdu kompetenza teknika u operattiva lill-pajjiżi terzi;
(e)
studji, seminars, workshops, konferenzi, taħriġ, tagħmir u proġetti pilota li jimplimentaw ir-rakkomandazzjonijiet speċifiċi, l-istandards operattivi u l-aħjar prattiki, li jirriżultaw mill-kooperazzjoni operattiva bejn l-Istati Membri u l-aġenziji tal-Unjoni f’pajjiżi terzi.
Il-Kummissjoni u l-Istati Membri, flimkien mas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna, għandhom jiżguraw il-koordinazzjoni fir-rigward ta’ azzjonijiet f’pajjiżi terzi u dawk relatati magħhom, kif stabbilit fl-Artikolu 3(5) tar-Regolament (UE) Nru 514/2014.
3. L-azzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1(a) m’għandhomx ikunu eliġibbli fil-fruntieri esterni temporanji.
4. L-azzjonijiet marbuta mal-introduzzjoni mill-ġdid temporanja u eċċezzjonali ta’ kontroll tal-fruntieri fil-fruntieri interni kif imsemmija fid-dispożizzjonijiet tal-Kodiċi tal-Fruntieri ta’ Schengen m’għandhomx ikunu eliġibbli.
5. L-azzjonijiet li l-għan esklużiv jew l-effett tagħhom huwa l-kontroll tal-prodotti m’ għandhomx ikunu eliġibbli.
KAPITOLU II
QAFAS FINANZJARJU U TA’ IMPLIMENTAZZJONI
Artikolu 5
Riżorsi globali u implimentazzjoni
1. Ir-riżorsi globali għall-implimentazzjoni ta’ dan l-Istrument għandhom jammontaw għal EUR 2 760 miljun f’prezzijiet attwali.
2. L-approprjazzjonijiet annwali għandhom jiġu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fil-limiti tal-qafas finanzjarju pluriennali.
3. Ir-riżorsi globali għandhom jiġu implimentati bil-mezzi li ġejjin:
(a)
programmi nazzjonali, skont l-Artikoli 9 u 12;
(b)
appoġġ operattiv, fil-qafas tal-programmi nazzjonali u taħt il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 10;
(c)
l-Iskema ta’ Transitu Speċjali, skont l-Artikolu 11;
(d)
azzjonijiet tal-Unjoni, skont l-Artikolu 13;
(e)
assistenza ta’ emerġenza, skont l-Artikolu 14;
(f)
l-implimentazzjoni ta’ programm għat-twaqqif ta’ sistemi tal-IT li jappoġġaw il-ġestjoni tal-flussi migratorji bejn il-fruntieri esterni taħt il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 15;
(g)
assistenza teknika skont l-Artikolu 16.
4. Il-baġit allokat taħt dan l-Istrument lill-azzjonijiet tal-Unjoni msemmija fl-Artikolu 13 ta’ dan ir-Regolament, lill-assistenza ta’ emerġenza msemmija fl-Artikolu 14 ta’ dan ir-Regolament u lill-assistenza teknika msemmija fl-Artikolu 16(1) ta’ dan ir-Regolament għandu jiġi implimentat taħt ġestjoni diretta b’konformità mal-punt (a) tal-Artikolu 58(1) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (27) u; fejn adatt, taħt ġestjoni indiretta b’konformità mal-punt (c) tal-Artikolu 58(1) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
Il-baġit allokat lill-programmi nazzjonali msemmija fl-Artikolu 9, lill-appoġġ operattiv imsemmi fl-Artikolu 10 u lill-funzjonament tal-Iskema ta’ Transitu Speċjali msemmija fl-Artikolu 11, għandu jiġi implimentat taħt ġestjoni kondiviża b’konformità mal-punt (b) tal-Artikolu 58(1) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
Il-baġit allokat lil pajjiżi assoċjati mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen imsemmi fil-paragrafu 7 ta’ dan l-Artikolu għandu jiġi implimentat taħt ġestjoni indiretta skont il-punt (c)(i) tal-Artikolu 58(1)tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
Il-metodu(i) ta’ implimentazzjoni tal-baġit għall-programm dwar l-iżvilupp ta’ sistemi tal-IT, ibbażati fuq sistemi tal-IT eżistenti u/jew ġodda, għandhom jiġu stabbiliti fl-atti leġislattivi rilevanti tal-Unjoni soġġett għall-adozzjoni tagħhom.
5. Ir-riżorsi globali għandhom jintużaw kif ġej:
(a)
EUR 1 551 miljun għall-programmi nazzjonali tal-Istati Membri;
(b)
EUR 791 miljun għall-iżvilupp ta’ sistemi tal-IT, ibbażati fuq sistemi tal-IT eżistenti u/jew ġodda, li jappoġġjaw il-ġestjoni tal-flussi migratorji bejn il-fruntieri esterni, prevja l-adozzjoni tal-atti isleġislattivi rilevanti tal-Unjoni;
Fejn dak l-ammontma jkunx allokat jew minfuq, il-Kummissjoni għandha, permezz ta’ att delegat b’konformità mal-Artikolu 17, tallokah mill-ġdid lil attività waħda jew aktar imsemmija fil-punti (b) u (c) fl-Artikolu 6(1) u l-punt (d) ta’ dan il-paragrafu. Dak l-att delegat għandu jinkludi valutazzjoni tal-evoluzzjoni tas-sistemi tal-IT rilevanti inklużi l-implimentazzjoni tal-baġit u l-ammonti mhux minfuqa previsti. Dik l-allokazzjoni mill-ġdid tista’ sseħħ wara l-adozzjoni tal-atti leġislattivi rilevanti jew fl-okkażjoni tar-reviżjoni ta’ nofs it-terminu imsemmija fl-Artikolu 8.
(c)
EUR 154 miljun għall-Iskema ta’ Transitu Speċjali;
(d)
EUR 264 miljun għall-azzjonijiet tal-Unjoni, l-assistenza ta’ emerġenza u l-assistenza teknika fuq inizjattiva tal-Kummissjoni, li minnhom tal-anqas 30 % għandhom jintużaw għall-azzjonijiet tal-Unjoni.
6. Flimkien mar-riżorsi globali stabbiliti għar-Regolament (UE) Nru 513/2014 ir-riżorsi globali disponibbli għal dan l-Istrument kif stabbiliti fil-paragrafu 1, jikkostitwixxu l-pakkett finanzjarju għall-Fond u jservu bħala r-referenza ewlenija fis-sens tal-punt 17 tal-Ftehim Interistituzzjonali tat-2 ta’ Diċembru 2013 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja (28), għall-Parlament Ewropew u il-Kunsill matul il-proċedura baġitarja annwali..
7. Il-pajjiżi assoċjati mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen għandhom jipparteċipaw fl-Istrument skont dan ir-Regolament.
Għandhom jiġu konklużi arranġamenti dwar il-kontribuzzjonijiet finanzjarji minn dawk il-pajjiżi għal l-Istrument u r-regoli supplimentari meħtieġa għat-tali parteċipazzjoni, inklużi dispożizzjonijiet li jiżguraw il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-UE u s-setgħa tal-verifika tal-Qorti tal-Awdituri.
Il-kontribuzzjonijiet finanzjarji minn dawk il-pajjiżi għandhom jiżdiedu mar-riżorsi globali disponibbli mill-baġit tal-Unjoni msemmi fil-paragrafu 1.
Artikolu 6
Riżorsi għal azzjonijiet eliġibbli fl-Istati Membri
1. EUR 1 551 miljun għandhom jiġu allokati għall-Istati Membri b’mod indikattiv kif ġej:
(a)
EUR 1 276 miljun, kif indikat fl-Anness I;
(b)
EUR 147 miljun, ibbażati fuq ir-riżultati tal-mekkaniżmu msemmi fl-Artikolu 7;
(c)
fil-qafas tar-reviżjoni ta’ nofs it-terminu msemmija fl-Artikolu 8 u għall-perjodu mis-sena baġitarja 2018, EUR 128 miljun, il-bqija tal-approprjazzjonijiet disponibbli taħt dan l-Artikolu jew ammont ieħor, kif determinat skont il-paragrafu 2, ibbażati fuq ir-riżultati tal-analiżi tar-riskju u r-reviżjoni ta’ nofs it-terminu.
2. Kull Stat Membru għandu jalloka l-ammonti bażiċi għall-programmi nazzjonali indikati fl-Anness I kif ġej:
(a)
tal-anqas 10 % għall-azzjonijiet relatati mal-punt (a) tal-Artikolu 9(2);
(b)
tal-anqas 25 % għall-azzjonijiet relatati mal-punt (b) tal-Artikolu 9(2)(b);
(c)
tal-anqas 5 % għall-azzjonijiet relatati mal-punti (c), (d), (e) u (f)tal-Artikolu 9(2).
L-Istati Membri jistgħu jidderogaw minn dawn il-perċentwali minimi jekk tiġi inkluża spjegazzjoni fil-programm nazzjonali dwar kif l-allokazzjoni ta’ riżorsi taħt dawk il-perċentwali minimi ma tippreġudikax l-ksib tal-objettiv rilevanti. Din l-ispjegazzjoni tiġi vvalutata mill-Kummissjoni fil-kuntest tal-approvazzjoni tagħha tal-programmi nazzjonali msemmija fl-Artikolu 9(2).
3. L-Istati Membri għandhom jallokaw il-finanzjament meħtieġ lil EUROSUR biex jiżguraw il-funzjonament tajjeb tagħha.
4. Biex tindirizza b’mod xieraq l-objettivi tal-Istrument fil-każ ta’ ċirkostanzi mhux previsti jew ġodda u/jew biex tiġi żgurata l-implimentazzjoni effettiva tal-finanzjament disponibbli taħt l-Istrument, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 17 biex taġġusta l-ammont indikattiv stabbilit fil-punt(c) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu..
5. L-Istati Membri li jidħlu fl-Unjoni fil-perjodu bejn l-2012 u l-2020 m’għandhomx jibbenefikaw mill-allokazzjonijiet għall-programmi nazzjonali taħt l-Istrument sakemm dawn jibbenefikaw minn strument temporanju tal-Unjoni li jappoġġa lill-Istati Membri benefiċjarji biex jiffinanzjaw azzjonijiet fi fruntieri esterni ġodda għall-implimentazzjoni tal-acquis ta’ Schengen dwar il-fruntieri u l-viża u l-kontroll tal-fruntieri esterni.
Artikolu 7
Riżorsi għal azzjonijiet speċifiċi
1. L-Istati Membri jistgħu, minbarra l-allokazzjoni tagħhom ikkalkolata skont il-paragrafu 6(1)(a), jirċievu ammont addizzjonali, sakemm ikun allokat bħala tali fil-programm nazzjonali u għandu jintuża biex jinkisbu l-azzjonijiet speċifiċi elenkati fl-Anness II.
2. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 17 għar-reviżjoni tal-Anness II, jekk jitqies xieraq, anki fil-kuntest tar-reviżjoni ta’ nofs it-terminu. Fuq il-bażi tal-azzjonijiet speċifiċi ġodda, l-Istati Membri jistgħu jirċievu ammont addizzjonali kif stipulat fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, skont ir-riżorsi disponibbli.
3. L-ammonti addizzjonali taħt dan l-Artikolu għandhom jiġu allokati lill-Istati Membri kkonċernati fid-deċiżjoni ta’ finanzjament individwali li tapprova jew tirrevedi l-programm nazzjonali tagħhom skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru.514/2014.
Artikolu 8
Riżorsi fil-qafas tar-reviżjoni ta’ nofs it-terminu
1. Sabiex jiġi allokat l-ammont indikat fl-Artikolu 6(1)(c), sal-1 ta’ Ġunju 2017 il-Kummissjoni għandha tqis il-piż tal-Istati Membri fil-ġestjoni tal-fruntieri, inklużi l-attivitajiet ta’ tfittxija u salvataġġ li jistgħu jseħħu matul operazzjonijiet ta’ sorveljanza tal-fruntieri fil-baħar u rapport ta’ evalwazzjoni mfassla bħala parti mill-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni u ta’ monitoraġġ ta’ Schengen, u l-livelli ta’ theddid fil-fruntieri esterni għall-perjodu 2017-2020 kif ukoll fatturi li affettwaw is-sigurtà fil-fruntieri esterni fl-2014-2016. Dak l-ammont għandu jinqasam bejn l-Istati Membri abbażi tal-piż tal-kategoriji ta’ fruntieri li ġejjin, b’kont meħud tal-paragrafu 6 ta’ dan l-Artikolu:
(a)
45 % għall-fruntieri marittimi esterni;
(b)
38 % għall-fruntieri fuq l-art esterni;
(c)
17 % għall-ajruporti.
2. Għall-fruntieri esterni fuq il-baħar u fuq l-art, il-kalkolu tal-ammont għandu jkun ibbażat fuq it-tul tas-sezzjonijiet tal-fruntiera esterna mmultiplikat minn livell ta’ theddid (minimu, normali, medju, għoli) għal kull sezzjoni tal-fruntiera, kif ġej:
(a)
koeffiċjent 0,5 għal livell ta’ theddid minimu;
(b)
koeffiċjent 1 għal livell ta’ theddid normali;
(c)
koeffiċjent 3 għal livell ta’ theddid medju;
(d)
koeffiċjent 5 għal livell ta’ theddid għoli.
3. Għall-ajruporti, l-allokazzjoni għandha tiġi kkalkolata għal kull Stat Membru kif ġej:
(a)
50 % abbażi tan-numru ta’ persuni li jaqsmu l-fruntieri esterni;
(b)
50 % abbażi tan-numru ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi li jkunu ġew miċħuda d-dħul fil-fruntiera esterna;
4. B’konformità mar-rapport ta’ analiżi tar-riskju tal-Aġenzija Frontex u b’konsultazzjoni mal-Aġenzija Frontex, u, fejn rilevanti, ma’ aġenziji tal-Unjoni oħrajn, il-Kummissjoni għandha tiddetermina l-livelli ta’ theddid għal kull sezzjoni tal-fruntiera esterna tal-Istati Membri għall-perjodu mill-2017 sal-2020. Il-livelli ta’ theddid għandhom ikunu bbażati fuq il-fatturi li ġejjin:
(a)
il-piż tal-ġestjoni tal-fruntiera fil-fruntieri esterni;
(b)
il-fatturi li affettwaw is-sigrutà fil-fruntieri esterni tal-Istati Membri fil-perjodu mill-2014 sal-2016;
(c)
bidliet fil-politiki tal-Unjoni, pereżempju politiki dwar il-viżi;
(d)
tendenzi futuri possibbli fi flussi migratorji u riskji ta’ attivitajiet illegali relatati mal-qsim irregolari ta’ persuni fil-fruntieri esterni; u
(e)
l-iżviluppi politiċi, ekonomiċi u soċjali probabbli f’pajjiżi terzi, u b’mod partikolari l-pajjiżi ġirien.
Qabel toħroġ ir-rapport tagħha li jiddetermina l-livelli ta’ theddid, il-Kummissjoni għandu jkollha skambju ta’ fehmiet mal-Istati Membri.
5. Għall-fini tad-distribuzzjoni tar-riżorsi taħt il-paragrafu 1:
(a)
il-linja bejn iż-żoni msemmija fl-Artikolu 1 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 866/2004 (29), iżda mhux it-tul tal-fruntiera marittima fit-Tramuntana ta’ dik il-linja, għandha tittieħed inkunsiderazzjoni għalkemm ma tikkostitwixxix fruntiera esterna fuq l-art, sakemm jibqa’ applikabbli l-Artikolu 1 tal-Protokoll Nru 10 dwar Ċipru mal-Att ta’ Adeżjoni 2003;
(b)
l-espressjoni “fruntieri marittimi esterni” tfisser il-limitu estern tal-baħar territorjali tal-Istati Membri kif definit skont l-Artikoli 4 sa 16 tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar id-Dritt tal-Baħar. Madankollu, f’każijiet fejn huma meħtieġa operazzjonijiet fuq distanza twila fuq bażi regolari sabiex jiġi impedit il-qsim mhux awtorizzat tal-fruntieri, dik l-espressjoni għandha tfisser il-limitu estern ta’ żoni b’livell għoli ta’ theddid. Dawk il-limiti esterni għandhom ikunu determinati billi jittieħed kont tad-data relevanti dwar dawn l-operazzjonijiet fl-2014-2016 kif ipprovdut mill-Istati Membri inkwistjoni.
6. Barra minn hekk, wara stedina mill-Kummissjoni sal-1 ta’ Ġunju 2017, l-Istati Membri jistgħu jirċievu allokazzjoni addizzjonali, sakemm tkun allokata bħala tali fil-programm nazzjonali, u tintuża biex jinkisbu l-azzjonijiet speċifiċi li jridu jiġu stabbiliti fid-dawl tal-prijoritajiet tal-Unjoni f’dak iż-żmien.
7. L-ammonti addizzjonali taħt dan l-Artikolu għandhom jiġu allokati lill-Istati Membri kkonċernati f’deċiżjoni ta’ finanzjament individwali li tapprova jew tirrevedi l-programm nazzjonali tagħhom skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru.514/2014.
Artikolu 9
Programmi nazzjonali
1. Il-programm nazzjonali li għandu jiġi ppreparat, filwaqt li jitqies l-eżitu tad-djalogu politiku msemmi fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014, taħt l-Istrument u dak li għandu jiġi ppreparat taħt ir-Regolament (UE) Nru 513/2014 għandhom jiġu proposti lill-Kummissjoni bħala programm nazzjonali wieħed għall-Fond u skont l-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 514./2014.
2. Taħt il-programmi nazzjonali, li għandhom jiġu eżaminati u approvati skont l-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014, l-Istati Membri għandhom, fil-limiti tal-objettivi msemmija fl-Artikolu 3 ta’ dan ir-Regolament, u b’kont meħud tal-eżitu tad-djalogu dwar il-politika msemmi fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru514/2014, isegwu b’mod partikolari objettivi minn dan li ġej:
(a)
l-iżvilupp ta’ EUROSUR skont il-liġi u l-linji gwida tal-Unjoni;
(b)
l-appoġġ u l-espansjoni tal-kapaċità eżistenti fil-livell nazzjonali fil-politika dwar il-viża u fil-ġestjoni tal-fruntieri esterni, kif ukoll appoġġ u espansjoni ta’ miżuri fi ħdan il-qasam tal-moviment liberu relatat mal-ġestjoni tal-fruntieri esterni, filwaqt li jitqiesu b’mod partikolari, it-teknoloġija ġdida, żviluppi u/jew standards fir-rigward tal-ġestjoni tal-flussi migratorji;
(c)
l-appoġġ għall-iżvilupp ulterjuri tal-ġestjoni tal-flussi migratorji minn servizzi konsulari u oħrajn tal-Istat Membru f’pajjiżi terzi, inkluż it-twaqqif ta’ mekkaniżmi ta’ kooperazzjoni konsulari bil-ħsieb li jkun iffaċilitat l-ivvjaġġar leġittimu skont il-liġi tal-Unjoni jew il-liġi tal-Istat Membru kkonċernat u tiġi evitata l-immigrazzjoni illegali fl-Unjoni;
(d)
it-tisħiħ tal-ġestjoni integrata tal-fruntieri bl-ittestjar u l-introduzzjoni ta’ għodod ġodda, sistemi interoperabbli u metodi ta’ ħidma li jimmiraw li jsaħħu l-iskambju ta’ informazzjoni fl-Istat Membru jew li jtejbu l-kooperazzjoni bejn l-aġenziji;
(e)
l-iżvilupp ta’ proġetti bil-għan li jiżguraw livell uniformi u għoli ta’ kontroll tal-fruntiera esterna b’konformità mal-istandards komuni tal-Unjoni u bl-għan li jżidu l-interoperabilità ta’ sistemi ta’ ġestjoni tal-fruntieri bejn l-Istati Membri;
(f)
l-appoġġ ta’ azzjonijiet, wara konsultazzjoni mal-Aġenzija Frontex, immirati għall-promozzjoni ulterjuri tal-armonizzazzjoni tal-ġestjoni tal-fruntieri u b’mod partikolari l-kapaċitajiet teknoloġiċi, b’konformità ma’ standards tal-Unjoni komuni;
(g)
l-iżgurar tal-applikazzjoni korretta u uniformi tal-acquis tal-Unjoni dwar il-kontroll tal-fruntieri u l-viża b’reazzjoni għan-nuqqasijiet identifikati fil-livell tal-Unjoni, kif muri fir-riżultati stabbiliti fil-qafas tal-mekkaniżmu tal-evalwazzjoni u tal-monitoraġġ ta’ Schengen;
(h)
il-bini tal-kapaċità biex ikunu ffaċċjati l-isfidi li ġejjin inkluż theddid preżenti u futur u l-pressjonijiet fil-fruntieri esterni, filwaqt li b’mod partikolari jittieħed kont tal-analiżi mwettqa mill-aġenziji rilevanti tal-Unjoni.
3. B’segwitu għall-objettivi msemmija fil-paragrafu 2, l-Istati Membri jistgħu jappoġġaw azzjonijiet f’pajjiżi terzi u b’rabta magħhom taħt il-programmi nazzjonali tagħhom, inkluż permezz tal-kondiviżjoni tal-informazzjoni u l-kooperazzjoni operattiva.
4. Il-Kummissjoni għandha tikkonsulta mal-Aġenzija Frontex dwar l-abbozzi ta’ programmi nazzjonali ppreżentati mill-Istati Membri, u b’mod partikolari dwar l-attivitajiet iffinanzjati fl-ambitu tal-appoġġ operatttiv sabiex tiġi żviluppata l-komplementarjetà bejn il-missjoni tal-Aġenzija Frontex u r-responsabbiltà tal-Istati Membri għall-kontroll u s-sorveljanza tal-fruntieri esterni kif ukoll sabiex tiġi żgurata l-konsistenza u jiġi evitat in-nuqqas ta’ effiċjenza.
Artikolu 10
Appoġġ operattiv taħt il-programmi nazzjonali tal-Istati Membri
1. Stat Membru jista’ juża sa 40 % tal-ammont allokat taħt dan l-istrument għall-programm nazzjonali tiegħu biex jiffinanzja l-appoġġ operattiv lill-awtoritajiet pubbliċi responsabbli għat-twettiq tal-karigi u s-servizzi li jikkostitwixxu servizz pubbliku għall-Unjoni.
2. L-appoġġ operattiv għandu jiġi pprovdut meta l-kundizzjonijiet li ġejjin ikunu ssodisfati mill-Istat Membru kkonċernat:
(a)
konformità mal-acquis tal-Unjoni dwar il-fruntieri u l-viżi;
(b)
konformità mal-objettivi tal-programm nazzjonali;
(c)
konformità mal-istandards komuni tal-Unjoni sabiex tissaħħaħ il-koordinazzjoni bejn l-Istati Membri u jiġu evitati d-duplikazzjoni, il-frammentazzjoni u l-ineffiċjenza fl-ispejjeż fil-qasam tal-kontroll tal-fruntieri.
3. Għal dak il-għan, qabel l-approvazzjoni tal-programm nazzjonali, il-Kummissjoni għandha tivvaluta s-sitwazzjoni tal-linja bażi fl-Istati Membri li jkunu indikaw l-intenzjoni tagħhom li jitolbu appoġġ operattiv, filwaqt li jittieħed kont, fejn rilevanti, tar-rapporti ta’ valutazzjoni ta’ Schengen.
Il-konklużjonijiet tal-Kummissjoni għandhom ikunu s-suġġett ta’ skambju ta’ fehmiet mal-Istat Membru kkonċernat.
Wara dan l-iskambju ta’ fehmiet, l-aċċettazzjoni ta’ appoġġ baġitarju fi ħdan il-programm nazzjonali ta’ Stat Membru tista’ ssir kondizzjonali wara l-ipprogrammar u t-tlestija ta’ numru ta’ azzjonijiet li għandhom l-għan li jiżguraw li l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 2 jintlaħqu bis-sħiħ saż-żmien meta l-appoġġ baġitarju jiġi pprovdut.
4. L-appoġġ operattiv għandu jkun iffokat fuq karigi speċifiċi u/jew servizzi u għandu jkun iffokat fuq l-għanijiet stabbiliti fl-Anness III. Dan għandu jinkludi rimborż sħiħ tal-infiq li jirriżulta mit-twettiq tad-dmirijiet u/jew servizzi definiti fil-programm nazzjonali, fi ħdan il-limiti finanzjarji stabbilit mill-programm u l-limitu stabbilit fil-paragrafu 1.
5. L-appoġġ operattiv għandu jkun is-suġġett ta’ monitoraġġ u skambju ta’ informazzjoni bejn il-Kummissjoni u l-Istat Membru kkonċernat fir-rigward tas-sitwazzjoni ta’ referenza f’dak l-Istat Membru, l-objettivi u l-miri li għandhom jintlaħqu u l-indikaturi li jkejlu l-progress.
6. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, proċeduri ta’ rappurtar dwar l-applikazzjoni ta’ din id-dispożizzjoni u kwalunkwe arranġamenti prattiċi oħra li għandhom isiru bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni biex jikkonformaw ma’ dan l-Artikolu. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura tal-eżami msemmija fl-Artikolu 18(2).
Artikolu 11
Appoġġ operattiv għall-Iskema ta’ Transitu Speċjali
1. Dan l-istrument għandu jipprovdi appoġġ biex jikkumpensa għall-ħlasijiet mitlufa mill-viżi maħruġa għall-fini tal-ispejjeż tat-transitu u addizzjonali li jkunu saru fl-implimentazzjoni tal-iskema tad-Dokument ta’ Transitu Faċilitat (FTD) u d-Dokument ta’ Transitu Ferrovjarju Faċilitat (FRTD) skont ir-Regolament (KE) Nru 693/2003 u Regolament (KE) Nru 694/2003.
2. Ir-riżorsi allokati lil-Litwanja skont il-paragrafu 1 m’għandhomx jaqbżu EUR 154 miljun għall-perjodu 2014-2020 u għandhom isiru disponibbli bħala appoġġ operattiv speċifiku addizzjonali għal-Litwanja.
3. Għall-fini tal-paragrafu 1, spejjeż addizzjonali tfisser spejjeż li jirriżultaw direttament mir-rekwiżiti speċifiċi tal-implimentazzjoni tal-operazzjoni tal-iskema ta’ transitu speċjali u li ma jkunux iġġenerati minħabba l-ħruġ ta’ viżi għall-fini ta’ transitu jew skopijiet oħra.
It-tipi li ġejjin ta’ spejjeż addizzjonali għandhom ikunu eliġibbli għall-finanzjament:
(a)
investiment f’infrastrutturi;
(b)
taħriġ ta’ persunal li jimplimenta l-iskema ta’ transitu speċjali;
(c)
spejjeż operattivi addizzjonali, inklużi s-salarji tal-persunal li speċifikament jimplimenta l-iskema ta’ transitu speċjali.
4. Il-ħlasijiet mitlufa msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għandhom jiġu kkalkulati fuq il-bażi tal-livell tal-ħlasijiet tal-viża u r-rinunzji tal-ħlas tal-viża stabbiliti bil-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Federazzjoni Russa dwar l-iffaċilitar tal-ħruġ ta’ viżi għaċ-ċittadini tal-Unjoni Ewropea u l-Federazzjoni Russa (30), fil-qafas finanzjarju stabbilit fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu.
5. Il-Kummissjoni u l-Litwanja għandhom jirrevedu l-applikazzjoni ta’ dan l-Artikolu fl-eventwalità ta’ bidliet li jkollhom impatt fuq l-eżistenza u/jew il-funzjonament tal-Iskema ta’ Transitu Speċjali.
6. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, proċeduri ta’ rappurtar dwar l-applikazzjoni ta’ din id-dispożizzjoni u kwalunkwe arranġament prattiku finanzjarju u oħrajn li jsiru bejn il-Litwanja u l-Kummissjoni biex jikkonformaw ma’ dan l-Artikolu. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura tal-eżami msemmija fl-Artikolu 18(2).
7. Biex jiġi żgurat il-funzjonament bla xkiel tal-Iskema ta’ Transitu Speċjali l-Kummissjoni tista’ tagħmel arranġamenti speċifiċi ta’ ħlas interim li jidderogaw mid-dispożizzjonijiet tar-Regolament (UE) Nru.514/2014.
Artikolu 12
Programmazzjoni konformi mar-riżultati tal-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni u monitoraġġ ta’ Schengen
Wara rapport ta’ evalwazzjoni ta’ Schengen, kif adottat skont ir-Regolament (UE) Nru 1053/2013, l-Istat Membru kkonċernat għandu jeżamina, flimkien mal-Kummissjoni u l-Aġenzija Frontex, kif jiġu indirizzati s-sejbiet, inklużi kwalunkwe nuqqasijiet, u jimplimenta r-rakkomandazzjonijiet fil-qafas tal-programm nazzjonali tiegħu.
Fejn meħtieġ, Stat Membru għandu jirrevedi l-programm nazzjonali tiegħu skont l-Artikolu 14(9) tar-Regolament (KE) Nru 514/2014 biex iqis il-konklużjonijiet u rakkomandazzjonijiet.
Il-finanzjament tal-azzjonijiet korrettivi għandu jkun prijorità. Fi djalogu mal-Kummissjoni u l-Aġenzija Frontex, l-Istat Membru kkonċernat għandu jalloka mill-ġdid ir-riżorsi taħt il-programm tiegħu, inklużi dawk programmati għall-appoġġ operattiv, u/jew jintroduċi jew jemenda azzjonijiet li għandhom l-għan li jirrimedjaw għan-nuqqasijiet skont is-sejbiet u r-rakkomandazzjonijiet tar-rapport ta’ evalwazzjoni ta’ Schengen.
Artikolu 13
Azzjonijiet tal-Unjoni
1. Fuq inizjattiva tal-Kummissjoni, dan l-istrument jista’ jintuża biex jiġu ffinanzjati azzjonijiet transnazzjonali jew azzjonijiet ta’ interess partikolari għall-Unjoni (“azzjonijiet tal-Unjoni”) rigward l-objettivi ġenerali u operazzjonali speċifiċi msemmija fl-Artikolu 3.
2. Biex ikunu eliġibbli għall-finanzjament, l-azzjonijiet tal-Unjoni għandhom b’mod partikolari jsegwu l-objettivi li ġejjin:
(a)
jappoġġaw l-attivitajiet preparatorji, ta’ monitoraġġ, amministrattivi u tekniċi, meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-politiki dwar il-fruntieri esterni u dwar il-viżi, inkluż biex isaħħu l-governanza taż-żona Schengen billi jiżviluppaw u jimplimentaw il-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni kif stabbilit mir-Regolament (UE) Nru 1053/2013 biex tiġi vverifikata l-applikazzjoni tal-acquis ta’ Schengen u l-Kodiċi tal-Fruntieri ta’ Schengen, b’mod partikolari n-nefqa tal-missjoni għall-esperti tal-Kummissjoni u l-Istati Membri li jipparteċipaw fi żjarat fuq il-post;
(b)
itejbu l-għarfien u l-fehim tas-sitwazzjoni prevalenti fl-Istati Membri u l-pajjiżi terzi permezz tal-analiżi, l-evalwazzjoni u l-monitoraġġ mill-qrib tal-politiki;
(c)
jappoġġaw l-iżvilupp ta’ għodod statistiċi, inklużi għodod statistiċi komuni, metodi u indikaturi komuni;
(d)
jappoġġaw u jimmonitorjaw l-implimentazzjoni tad-dritt tal-Unjoni u l-objettivi tal-politika tal-Unjoni fl-Istati Membri, u jevalwaw l-effikaċja u l-impatt tagħhom, inkluż fir-rigward tar-rispett għad-drittijiet tal-bniedem u tal-libertajiet fundamentali, sa fejn huwa kkonċernat il-kamp ta’ applikazzjoni tal-Istrument;
(e)
jippromwovu n-networking, it-tagħlim reċiproku, l-identifikazzjoni u t-tixrid tal-aħjar prattiki u ta’ approċċi innovattivi fost partijiet interessati differenti fil-livell Ewropew;
(f)
jippromwovu proġetti mmirati lejn l-armonizzazzjoni u l-interoperabilità ta’ miżuri relatati mal-ġestjoni tal-fruntieri b’konformità ma’ standards tal-Unjoni komuni bl-għan li tiġi żviluppata sistema Ewropea għall-ġestjoni integrata tal-fruntieri;
(g)
iżidu l-għarfien dwar il-politiki u l-objettivi tal-Unjoni fost il-partijiet interessati u l-pubbliku ġenerali, inkluża komunikazzjoni korporattiva dwar il-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni;
(h)
iqawwu l-kapaċità tan-netwerks Ewropej biex jivvalutaw, jippromwovu, jappoġġaw u jiżviluppaw aktar il-politiki u l-objettivi tal-Unjoni;
(i)
jappoġġaw proġetti partikolarment innovattivi li jiżviluppaw metodi u/jew teknoloġiji ġodda b’potenzjal ta’ trasferibbiltà lejn Stati Membri oħra, speċjalment proġetti li għandhom l-għan li jittestjaw u jivvalidaw proġetti ta’ riċerka;
(j)
jappoġġaw azzjonijiet fir-rigward ta’ u fil-pajjiżi terzi kif imsemmija fl-Artikolu 4(2).
3. Dawn l-azzjonijiet għandhom jiġu implimentati skont l-Artikolu 6 tar-Regolament (UE) Nru. 514/2014.
Artikolu 14
Assistenza ta’ emerġenza
1. L-Istrument għandu jipprovdi assistenza finanzjarja biex ikunu indirizzati ħtiġijiet urġenti u speċifiċi fil-każ ta’ sitwazzjoni ta’ emerġenza kif definit fil-punt (f) tal-Artikolu 2.
2. L-assistenza ta’ emerġenza għandha tiġi implimentata skont l-Artikoli 6 u 7 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014.
Artikolu 15
L-istabbiliment ta’ programm dwar l-iżvilupp ta’ sistemi tal-IT
Il-programm dwar l-iżvilupp ta’ sistemi tal-IT, abbażi ta’ sistemi tal-IT eżistenti u/jew ġodda, għandu jiġi implimentat prevja l-adozzjoni tal-atti leġislattivi tal-Unjoni li jiddefinixxu dawk is-sistemi tal-IT u l-infrastruttura ta’ komunikazzjoni tagħhom bil-għan, b’mod partikolari, li tittejjeb il-ġestjoni u l-kontroll ta’ flussi ta’ ivvjaġġar fil-fruntieri esterni billi jissaħħu l-kontrolli filwaqt li jsir aktar mgħaġġel il-qsim tal-fruntieri għal vjaġġaturi regolari. Fejn xieraq, għandhom jinstabu sinerġiji mas-sistemi eżistenti ta’ IT sabiex jiġi evitat l-infiq doppju.
It-tqassim tal-ammont imsemmi fil-punt (b) tal-Artikolu 5(5) għandu jiġi definit jew fl-atti leġislattivi rilevanti tal-Unjoni jew, insegwitu tal-adozzjoni ta’ dawk l-atti leġislattivi, permezz ta’ att delegat b’mod konformi mal-Artikolu 17.
Il-Kummissjoni għandha tgħarraf lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar il-progress fl-iżvilupp ta’ dawn is-sistemi ta’ IT mill-anqas darba fis-sena u kull meta jkun xieraq.
Artikolu 16
Assistenza teknika
1. Fuq inizjattiva u/jew f’isem il-Kummissjoni, l-istrument jista’ annwalment jikkontribwixxi sa EUR 1,7 miljun għall-assistenza teknika għall-Fond skont l-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014.
2. Fuq inizjattiva ta’ Stat Membru, il-Fond jista’ jiffinanzja attivitajiet ta’ assistenza teknika skont l-Artikolu 20 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014. L-ammont riżervat għall-assistenza teknika m’għandux ikun iżjed, għall-perjodu mill-2014 sal-2020, minn 5 % tal-ammont totali allokat lil Stat Membru li miegħu jiżdiedu EUR 500 000.
KAPITOLU III
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 17
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati hija mogħtija lill-Kummissjoni suġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 5(5) u l-Artikoli 6(4), 7(2) u 15 għandha tkun mogħtija lill-Kummissjoni għal perjodu tal-21 ta' Mejju 2014. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport fir-rigward tad-delega ta’ setgħa mhux iktar tard minn disa’ xhur qabel it-tmiem tal-perijodu ta’ seba’ snin. Id-delega tas-setgħa għandha tiġi estiża awtomatikament għal perjodu ta’ tliet snin, ħlief jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill joġġezzjonaw għal tali estensjoni mhux iktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem tal-perjodu ta’ seba’ snin.
3. Id-delega tas-setgħat imsemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 5(5) u l-Artikoli 6(4), 7(2) u 15 tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni li tirrevoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha ssir effettiva fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fih. Ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont il-punt (b) tal-Artikolu 5(5) u l-Artikoli 6(4), 7(2) u 15 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġix espressa oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien perjodu ta’ xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perjodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perjodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 18
Proċedura ta’ kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita mill-“Kumitat tal-Fondi għall-Asil, il-Migrazzjoni u l-Integrazzjoni u s-Sigurtà Interna” stabbilit mill-Artikolu 59(1) tar-Regolament (UE) Nru 514/2014.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 19
L-applikabbiltà tar-Regolament (UE) Nru 514/2014
Id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (UE) Nru 514/2014 għandhom japplikaw għall-Istrument.
Artikolu 20
Revoka
Id-Deċiżjoni Nru 574/2007/KE għandha tiġi revokata b’effett mill-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 21
Dispożizzjonijiet tranżizzjonali
1. Dan ir-Regolament m’għandux jaffettwa l-kontinwazzjoni jew il-modifika, inkluża l-kanċellazzjoni totali jew parzjali, tal-proġetti u l-programmi annwali sal-għeluq tagħhom jew l-assistenza finanzjarja approvata mill-Kummissjoni fuq il-bażi tad-Deċiżjoni Nru 574/2007/KE jew kwalunkwe leġislazzjoni li tapplika għal dik l-assistenza fil-31 ta’ Diċembru 2013.
2. Meta jiġu adottati deċiżjonijiet dwar il-kofinanzjament taħt l-Istrument, il-Kummissjoni għandha tqis il-miżuri adottati fuq il-bażi tad-Deċiżjoni Nru 574/2007/KE qabel l-20 ta' Mejju 2014 li jkollhom riperkussjonijiet finanzjarji matul il-perjodu kopert minn dak il-kofinanzjament.
3. Is-somom impenjati għall-kofinanzjament approvati mill-Kummissjoni bejn l-1 ta’ Jannar 2011 u l-31 ta’ Diċembru 2014 li għalihom id-dokumenti meħtieġa għall-għeluq tal-azzjonijiet ma jkunux intbagħtu lill-Kummissjoni sad-data tal-iskadenza għas-sottomissjoni tar-rapport finali għandhom jiġu diżimpenjati awtomatikament mill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2017, filwaqt li jagħtu lok għall-ħlas lura ta’ ammonti mħallsin indebitament.
4. L-ammonti relatati mal-azzjonijiet li jkunu ġew sospiżi minħabba l-proċedimenti legali jew l-appelli amministrattivi b’effett sospensiv m’għandhomx jitqiesu fil-kalkolu tal-ammont tad-diżimpenn awtomatiku.
5. L-Istati Membri għandhom jippreżentaw lill-Kummissjoni sat-30 ta’ Ġunju 2015 rapport ta’ valutazzjoni dwar ir-riżultati u l-impatti tal-azzjonijiet kofinanzjati taħt id-Deċiżjoni Nru 574/2007/KE fir-rigward tal-perjodu mill-2011 sal-2013.
6. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni sal-31 ta’ Diċembru 2015, rapport ta’ valutazzjoni ex-post skont id-DeċiżjoniNru 574/2007/KE dwar il-perjodu mill-2011 sal-2013.
Artikolu 22
Reviżjoni
Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom, abbażi ta’ proposta tal-Kummissjoni, jirrevedu dan ir-Regolament sat-30 ta’ Ġunju 2020.
Artikolu 23
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fi Strasburgu, is-16 ta’ April 2014.