SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2014/47/EU
ze dne 3. dubna 2014
o silničních technických kontrolách užitkových vozidel provozovaných v Unii a o zrušení směrnice 2000/30/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve své bílé knize ze dne 28. března 2011 nazvané „Plán jednotného evropského dopravního prostoru - vytvoření konkurenceschopného dopravního systému účinně využívajícího zdroje“ Komise stanovila cíl „vize nula“, v rámci něhož by Unie měla do roku 2050 snížit počet úmrtí v silniční dopravě téměř na nulu. Aby bylo tohoto cíle dosaženo, měla by technologie vozidel významným dílem přispět ke zlepšení bezpečnosti silniční dopravy.
(2)
Ve svém sdělení nazvaném „Směrem k evropskému prostoru bezpečnosti silničního provozu: směry politiky v oblasti bezpečnosti silničního provozu v letech 2011-2020“ navrhla Komise usilovat o to, aby byl celkový počet smrtelných nehod v Unii snížen od roku 2010 do roku 2020 o další polovinu. K dosažení tohoto cíle Komise stanovila sedm strategických cílů a určila opatření pro bezpečnější vozidla, strategii pro snížení počtu zranění a opatření na zvýšení bezpečnosti zranitelných účastníků silničního provozu, zejména motocyklistů.
(3)
Technické prohlídky jsou součástí komplexnějšího systému, který má zajišťovat, aby vozidla byla při používání udržována v bezpečném stavu, přijatelném z hlediska ochrany životního prostředí. Tento systém by měl zahrnovat pravidelné technické prohlídky vozidel a silniční technické kontroly u vozidel používaných v komerční silniční dopravě, jakož i stanovení postupu registrace vozidel, který by umožňoval pozastavit platnost povolení k provozu vozidla na pozemních komunikacích, pokud vozidlo představuje bezprostřední riziko pro bezpečnost silničního provozu. Hlavním nástrojem k zajištění technické způsobilosti vozidel by měly být pravidelné prohlídky. Silniční kontroly užitkových vozidel by měly pouze doplňovat pravidelné prohlídky.
(4)
V Unii byla přijata řada technických norem a požadavků na bezpečnost a environmentální vlastnosti vozidel. Pomocí systému neočekávaných silničních technických kontrol je třeba zajistit, aby vozidla byla i nadále způsobilá k provozu na pozemních komunikacích.
(5)
Silniční technické kontroly jsou nezbytné k dosažení trvale vysoké úrovně technické způsobilosti užitkových vozidel po celou dobu jejich používání. Tyto kontroly přispívají nejen k bezpečnosti silničního provozu a snížení emisí vozidel, ale i k zamezení nekalé soutěže v silniční dopravě, kterou jinak umožňují odlišné úrovně kontrol v jednotlivých členských státech.
(6)
Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009 (3) byl zřízen Evropský rejstřík podniků silniční dopravy (ERRU). Tento rejstřík umožňuje propojit vnitrostátní elektronické rejstříky dopravních podniků všech států Unie v souladu s jejími pravidly pro ochranu osobních údajů. Používání tohoto systému, jejž spravuje příslušný orgán každého členského státu, usnadňuje spolupráci mezi členskými státy.
(7)
Tato směrnice by se měla vztahovat na některá užitková vozidla s konstrukční rychlostí vyšší než 25 km/h kategorií definovaných ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES (4). To by však nemělo bránit členským státům v provádění silničních technických kontrol u vozidel, na něž se tato směrnice nevztahuje, nebo v provádění kontrol jiných aspektů silniční dopravy, zejména pokud jde o dobu řízení a dobu odpočinku nebo o přepravu nebezpečných věcí.
(8)
V rámci místní dopravy a pro účely komerční silniční přepravy se stále častěji používají kolové traktory s maximální konstrukční rychlostí vyšší než 40 km/h. Jejich potenciální riziko je srovnatelné s rizikem u nákladních vozidel, a proto by se s vozidly této kategorie, která se používají zejména na veřejných pozemních komunikacích, mělo v případě silničních technických kontrol zacházet stejně jako s nákladními vozidly.
(9)
Význam silničních technických kontrol jasně dokládají zprávy o provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/30/ES (5). Během období 2009-2010 bylo v celé Unii více než 350 000 vozidel, u nichž byla provedena silniční technická kontrola a která byla v takovém technickém stavu, že musela být odstavena. Z těchto zpráv rovněž vyplývají velmi významné rozdíly mezi výsledky kontrol provedených v jednotlivých členských státech. V období 2009-2010 se míra zjištění některých nedostatků pohybovala v rozmezí od 2,1 % všech vozidel kontrolovaných v jednom členském státě do 48,3 % v jiném členském státě. Zprávy poukazují rovněž na to, že se významně liší i počty silničních technických kontrol provedených v jednotlivých členských státech. Za účelem dosažení vyváženějšího přístupu v této oblasti by se členské státy měly zavázat, že budou provádět dostatečný počet kontrol, úměrný počtu užitkových vozidel registrovaných a provozovaných na jejich území.
(10)
Pro dodávkové automobily, jako jsou vozidla kategorie N1, a jejich přípojná vozidla neplatí na úrovni Unie v oblasti bezpečnosti silničního provozu stejné požadavky jako v případě těžkých nákladních vozidel, jako jsou předpisy týkající se doby řízení, odborné přípravy u řidičů z povolání nebo montáže omezovačů rychlosti. Přestože vozidla kategorie N1 nespadají do působnosti této směrnice, členské státy by měly ve své strategii v oblasti celkové bezpečnosti silničního provozu a silničních kontrol vzít tato vozidla v úvahu.
(11)
S cílem zamezit zbytečné administrativní zátěži a nákladům a zvýšit účinnost kontrol by příslušné orgány členských států měly mít možnost rozhodnout o tom, že budou přednostně vybírána vozidla provozovaná podniky, které nedodržují normy v oblasti bezpečnosti a ochrany životního prostředí, zatímco zodpovědným provozovatelům, kteří berou otázku bezpečnosti vážně a svá vozidla řádně udržují, by se mělo dostat odměny v podobě méně častých kontrol jejich vozidel. Výběr vozidel pro silniční kontroly založený na rizikovém profilu jejich provozovatelů by mohl být užitečným nástrojem k tomu, aby byly vysoce rizikové podniky kontrolovány důkladněji a častěji.
(12)
Silniční kontroly by měly být podporovány na základě využívání systému hodnocení rizika. Nařízení (ES) č. 1071/2009 o podmínkách pro výkon povolání podnikatele v silniční dopravě vyžaduje, aby systém hodnocení rizika zavedený podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/22/ES (6), pokud jde o uplatňování pravidel pro dobu řízení a dobu odpočinku členské státy rozšířily tak, aby zahrnoval další vymezené oblasti související se silniční dopravou, včetně technické způsobilosti silničních vozidel používaných k podnikání. V důsledku toho by informace o množství a závažnosti nedostatků, jež byly u vozidel zjištěny, měly být zanášeny do systému hodnocení rizika vytvořeného podle článku 9 směrnice 2006/22/ES. Členské státy by tedy měly mít možnost rozhodnout o odpovídajících technických a správních opatřeních o provozování systémů hodnocení rizika. Účinnost a harmonizace systémů hodnocení rizika v celé Unii by se měly dále vyhodnocovat.
(13)
Držitel osvědčení o registraci a případně provozovatel vozidla by měl být odpovědný za to, aby vozidlo bylo neustále udržováno ve stavu způsobilém k provozu na pozemních komunikacích.
(14)
Kontroloři provádějící silniční technické kontroly by měli jednat nezávisle a jejich posuzování by nemělo být ovlivněno střetem zájmů, včetně střetu zájmů ekonomické nebo osobní povahy, který by mohl ovlivnit nestrannost a objektivnost jejich rozhodnutí, zejména pokud jde o řidiče, provozovatele nebo držitele osvědčení o registraci. Neměla by proto existovat přímá spojitost mezi odměnou kontrolorů a výsledky silničních technických kontrol. To by nemělo členským státům bránit v tom, aby soukromé subjekty zmocnily k provádění podrobnějších silničních technických kontrol a oprav vozidel, a to i na stejném vozidle.
(15)
Silniční technické kontroly by měly zahrnovat prvotní kontrolu a v případě potřeby podrobnější kontrolu. V obou případech by se kontroly měly týkat příslušných částí a systémů vozidla. Za účelem dosažení harmonizace podrobnějších kontrol na úrovni Unie by se u všech položek podléhajících kontrole měly zavést doporučené metody kontroly a příklady nedostatků a jejich kategorizace podle závažnosti.
(16)
Pro bezpečnost silničního provozu má klíčový význam zabezpečení nákladu. Náklad by tudíž měl být zabezpečen tak, aby odolal zrychlení, k němuž dochází při použití vozidla na silnici. Z praktických důvodů by síly, které souvisejí s hmotností nákladu a které jsou výsledkem uvedeného zrychlení vozidla, měly být použity jako mezní hodnoty založené na evropských normách. Zaměstnanci zapojení do kontrol zabezpečení nákladu by měli být odpovídajícím způsobem vyškoleni.
(17)
Za řádné zabalení a naložení nákladu na vhodné vozidlo jsou odpovědné všechny strany zapojené do logistických postupů, včetně osob provádějících balení a nakládání, dopravců, provozovatelů a řidičů.
(18)
V řadě členských států jsou protokoly o silniční technické kontrole vypracovávány elektronicky. V takových případech by měla být řidiči poskytnuta kopie protokolu o kontrole. Všechny údaje a informace shromážděné při silničních technických kontrolách by měly být uloženy ve společné databázi dotčeného členského státu, aby se tyto údaje snadno zpracovávaly a příslušné informace mohly být předávány bez další administrativní zátěže.
(19)
Aby došlo ke snížení administrativní zátěže kontrolních orgánů, měly by protokoly prvotních silničních technických kontrol, včetně kontrol vozidel registrovaných ve třetích zemích, obsahovat pouze základní informace, kterými se zaznamená, že u určitého vozidla byla provedena kontrola, a výsledek této kontroly. Podrobný protokol by měl být vyžadován pouze v případě, že po prvotní kontrole byla provedena podrobnější kontrola.
(20)
Komise by se měla zabývat možností začlenění formuláře protokolu uvedeného v příloze IV do jiných protokolů.
(21)
Využitím mobilních kontrolních jednotek se pro provozovatele zkrátí doba prodlevy a sníží náklady, neboť podrobnější kontroly bude možné provádět přímo v terénu. K provedení podrobnějších kontrol mohou být využity i nejbližší stanice technické kontroly a určená zařízení provádějící silniční kontroly.
(22)
Pracovníci provádějící silniční technické kontroly by měli být odpovídajícím způsobem proškoleni nebo kvalifikováni, a to tak, aby mohli účinně provádět vizuální kontrolu. Kontroloři provádějící podrobnější silniční technické kontroly by měli mít alespoň stejnou kvalifikaci a měli by splňovat stejné požadavky jako pracovníci provádějící silniční technické kontroly podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/45/EU (7). Členské státy by měly vyžadovat, aby kontroloři provádějící kontroly v určených zařízeních provádějících silniční kontroly nebo s použitím mobilní kontrolní jednotky splňovali tyto nebo rovnocenné požadavky schválené příslušným orgánem.
(23)
Pro snížení nákladů vzniklých v souvislosti s používáním technického zařízení pro podrobnější silniční kontroly by členské státy měly mít možnost požadovat v případě zjištění nedostatků zaplacení určitého poplatku. Výše tohoto poplatku by měla být přiměřená.
(24)
Pro dosažení větší harmonizace systému silničních technických kontrol v celé Unii má zásadní význam spolupráce a výměna osvědčených postupů mezi členskými státy. V důsledku toho by členské státy měly pokud možno úžeji spolupracovat i při operačních činnostech. Tato spolupráce by měla zahrnovat pravidelné pořádání koordinovaných silničních technických kontrol.
(25)
V zájmu účinné výměny informací mezi členskými státy by v každém členském státě mělo existovat kontaktní místo pro styk s ostatními příslušnými orgány. Toto kontaktní místo by mělo rovněž sestavovat příslušné statistiky. Členské státy by dále měly na svém území uplatňovat jednotnou národní strategii prosazování právních předpisů a měly by mít možnost určit subjekt odpovědný za koordinaci provádění této strategie. Příslušné orgány v každém členském státě by měly určit postupy stanovující lhůty a obsah informací, které mají být předávány.
(26)
Při stanovování kontaktních míst by měla být respektována ústavní ustanovení a z nich vyplývající úroveň pravomocí.
(27)
Pro účely sledování systému silničních kontrol zavedeného v Unii by členské státy měly Komisi do 31. března 2021 a do 31. března každé dva roky poté informovat o výsledcích provedených silničních technických kontrol. Komise by o shromážděných údajích měla podávat zprávy Evropskému parlamentu a Radě.
(28)
S cílem snížit časové ztráty podniků a řidičů na minimum a zvýšit celkovou účinnost silničních kontrol je třeba podporovat provádění silničních technických kontrol spolu s kontrolami zaměřenými na dodržování předpisů v sociální oblasti týkajících se silniční dopravy, zejména nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 (8), směrnice 2006/22/ES a nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 (9).
(29)
Členské státy by měly stanovit sankce za porušení této směrnice a měly by zajistit jejich uplatňování. Tyto sankce by měly být účinné, přiměřené, odrazující a nediskriminační. Členské státy by mezi ně měly zahrnout zejména opatření, která by řešila nedostatečnou spolupráci řidiče nebo provozovatele s kontrolorem a neoprávněné užití vozidla s nebezpečnými nedostatky.
(30)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení této směrnice by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto prováděcí pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10).
(31)
Pokud výbor zřízený podle této směrnice nevydá k návrhu prováděcího aktu předloženému Komisí své stanovisko, Komise by neměla přijmout prováděcí akty týkající se postupů ohlašování vozidel se závažnými nebo nebezpečnými nedostatky kontaktním místům členských států registrace, ani akty, v nichž je stanoven formát údajů, pomocí něhož se Komisi sdělují údaje týkající se kontrolovaných vozidel, které shromáždily členské státy.
(32)
Za účelem aktualizace čl. 2 odst. 1, případně bodu 6 přílohy IV, aniž by došlo ke změně působnosti této směrnice, aktualizace bodu 2 přílohy II s ohledem na metody a aktualizace bodu 2 přílohy II s ohledem na seznam kontrolovaných položek, metody technických prohlídek, důvody pro nevyhovění a hodnocení nedostatků by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(33)
Jelikož cíle této směrnice, totiž zlepšení bezpečnosti silničního provozu stanovením minimálních společných požadavků a harmonizovaných pravidel týkajících se provádění silničních technických kontrol vozidel provozovaných v Unii, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu rozsahu a účinku této směrnice může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(34)
Tato směrnice ctí základní práva a zachovává zásady uznané v Listině základních práv Evropské unie, uvedené v článku 6 Smlouvy o Evropské unii.
(35)
Tato směrnice rozpracovává systém silničních technických kontrol, aktualizuje technické požadavky směrnice 2000/30/ES a začleňuje pravidla uvedená v doporučení Komise 2010/379/EU (11). Proto by měla být směrnice 2000/30/ES zrušena,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT, DEFINICE A OBLAST PŮSOBNOSTI
Článek 1
Předmět
V zájmu zvýšení bezpečnosti provozu na pozemních komunikacích a zlepšení životního prostředí stanoví tato směrnice minimální požadavky na systém silničních technických kontrol užitkových vozidel provozovaných na území členských států.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Tato směrnice se použije na užitková vozidla s konstrukční rychlostí vyšší než 25 km/h následujících kategorií podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/37/ES (12) a směrnice 2007/46/ES:
a)
motorová vozidla konstruovaná a vyrobená především pro dopravu osob a jejich zavazadel, která mají více než osm míst k sezení kromě místa k sezení řidiče - kategorie vozidel M2 a M3;
b)
motorová vozidla konstruovaná a vyrobená především pro dopravu nákladů s maximální hmotností převyšující 3,5 tuny - kategorie vozidel N2 a N3;
c)
přípojná vozidla a návěsy konstruované a vyrobené pro dopravu nákladů nebo osob a rovněž pro ubytování osob, s maximální hmotností převyšující 3,5 tuny - kategorie vozidel O3 a O4;
d)
kolové traktory kategorie T5, které se používají především na veřejných pozemních komunikacích pro účely komerční silniční nákladní přepravy a jejichž maximální konstrukční rychlost přesahuje 40 km/h.
2. Touto směrnicí není dotčeno právo členských států provádět silniční technické kontroly u vozidel, na něž se tato směrnice nevztahuje, jako jsou lehká užitková vozidla kategorie N1 s maximální hmotností nepřevyšující 3,5 tuny, provádět kontroly jiných aspektů silniční dopravy a bezpečnosti nebo provádět kontroly na jiných místech než na veřejných pozemních komunikacích. Žádné ustanovení této směrnice nebrání tomu, aby členský stát z důvodu bezpečnosti silničního provozu omezil používání určitých typů vozidel na určitých částech své silniční sítě.
Článek 3
Definice
Výhradně pro účely této směrnice se rozumí:
1)
„vozidlem“ jakékoli motorové vozidlo nebo jeho přípojné vozidlo nebo návěs, které není kolejovým vozidlem;
2)
„motorovým vozidlem“ jakékoli motorem poháněné vozidlo na kolech, které se pohybuje vlastními prostředky, s maximální konstrukční rychlostí vyšší než 25 km/h;
3)
„přípojným vozidlem“ jakékoli vozidlo na kolech bez vlastního pohonu, které je konstruováno a vyrobeno tak, aby bylo taženo motorovým vozidlem;
4)
„návěsem“ jakékoli přípojné vozidlo určené ke spřažení s motorovým vozidlem tak, že jeho část spočívá na motorovém vozidle, přičemž podstatná část jeho hmotnosti a hmotnost jeho nákladu je nesena motorovým vozidlem;
5)
„nákladem“ veškeré zboží, které bývá obvykle umístěno v části nebo na části vozidla určené k přepravě nákladu a které není trvale připevněno k vozidlu, včetně předmětů v prostředcích pro přepravu nákladu, jako jsou skříně, výměnné nástavby nebo kontejnery na vozidlech;
6)
„užitkovým vozidlem“ motorové vozidlo a jeho přípojné vozidlo či návěs, jež je používáno zejména k nákladní dopravě nebo přepravě osob pro obchodní účely, například na cizí účet a za úplatu nebo na vlastní účet, nebo pro jiné profesionální účely;
7)
„vozidlem registrovaným v členském státě“ vozidlo, které je registrováno nebo uvedeno do provozu v členském státě;
8)
„držitelem osvědčení o registraci“ právnická nebo fyzická osoba, na jejíž jméno je vozidlo registrováno;
9)
„podnikem“ podnik definovaný v čl. 2 bodu 4 nařízení (ES) č. 1071/2009;
10)
„silniční technickou kontrolou“ neočekávaná kontrola technické způsobilosti užitkového vozidla prováděná příslušnými orgány členského státu nebo pod jejich přímým dozorem;
11)
„veřejnou pozemní komunikací“ pozemní komunikace určená k užití veřejností, jako jsou místní, regionální nebo státní komunikace, silnice, rychlostní silnice nebo dálnice;
12)
„technickou prohlídkou“ kontrola v souladu s čl. 3 bodem 9 směrnice 2014/45/EU;
13)
„osvědčením o technické způsobilosti“ protokol o technické prohlídce vydaný příslušným orgánem nebo stanicí technické kontroly obsahující výsledek technické prohlídky;
14)
„příslušným orgánem“ orgán nebo veřejnoprávní subjekt pověřený členským státem a odpovědný za správu systému silničních technických kontrol, případně i za provádění silničních technických kontrol;
15)
„kontrolorem“ osoba, které členský stát nebo jeho příslušný orgán udělil oprávnění k provádění prvotních nebo podrobnějších silničních technických kontrol;
16)
„nedostatky“ technické závady a jiné neshody zjištěné při silniční technické kontrole;
17)
„koordinovanou silniční kontrolou“ silniční technická kontrola prováděná společně příslušnými orgány dvou nebo více členských států;
18)
„provozovatelem“ fyzická nebo právnická osoba, která provozuje vozidlo a je současně jeho vlastníkem nebo která je vlastníkem vozidla zmocněna k jeho provozování;
19)
„mobilní kontrolní jednotkou“ přenosný systém zkušebních zařízení nutných k provádění podrobnějších silničních technických kontrol kontrolory, kteří jsou způsobilí provádět podrobnější silniční kontroly;
20)
„určeným zařízením provádějícím silniční kontroly“ stanovené místo k provádění prvotních nebo podrobnějších silničních technických kontrol, které může být vybaveno také trvale nainstalovaným zkušebním zařízením.
KAPITOLA II
SYSTÉM SILNIČNÍCH TECHNICKÝCH KONTROL A OBECNÉ POVINNOSTI
Článek 4
Systém silničních kontrol
Systém silničních technických kontrol zahrnuje prvotní silniční technickou kontrolu podle čl. 10 odst. 1 a podrobnější silniční technickou kontrolu podle čl. 10 odst. 2.
Článek 5
Procentuální podíl kontrolovaných vozidel
1. Celkový počet prvotních silničních technických kontrol v Unii, které se každý kalendářní rok provádějí v případě vozidel uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a), b) a c), odpovídá nejméně 5 % celkového počtu těchto vozidel registrovaných v členských státech.
2. Každý členský stát vyvine úsilí k provádění patřičného množství prvotních silničních technických kontrol, které by bylo úměrné celkovému počtu uvedených vozidel, jež jsou na jeho území registrována.
3. Informace o kontrolovaných vozidlech se sdělí v souladu s čl. 20 odst. 1 Komisi.
Článek 6
Systém hodnocení rizika
Pokud jde o vozidla uvedená v čl. 2 odst. 1 písm. a), b) a c), členské státy zajistí, aby informace o počtu a závažnosti nedostatků podle přílohy II a případně podle přílohy III, jež byly zjištěny u vozidel provozovaných jednotlivými podniky, byly zanášeny do systému hodnocení rizika zavedeného podle článku 9 směrnice 2006/22/ES. K přiřazení určitého rizikového profilu určitému podniku mohou členské státy používat kritéria uvedená v příloze I. Tyto informace se použijí pro účely důkladnějších a častějších kontrol dopravců s vyšším stupněm rizika. Systém hodnocení rizika provozují příslušné orgány členských států.
Za účelem uplatňování prvního pododstavce používá členský stát, kde je vozidlo registrováno, informace, jež získal od jiných členských států podle čl. 18 odst. 1.
Členské státy mohou povolit provádění dalších nepovinných technických prohlídek. K informacím o dodržování požadavků na technickou způsobilost vozidla získaným na základě nepovinných prohlídek je možné přihlédnout za účelem zlepšení rizikového profilu podniku.
Článek 7
Povinnosti
1. Členské státy vyžadují, aby bylo ve vozidle uchováváno osvědčení o technické způsobilosti vozidla vystavené na základě poslední absolvované pravidelné technické prohlídky nebo jeho kopie nebo v případě elektronického osvědčení o technické způsobilosti vozidla potvrzený nebo originální výtisk tohoto osvědčení a protokol o poslední absolvované silniční technické kontrole, jsou-li k dispozici. Členské státy mohou svým orgánům umožnit, aby akceptovaly elektronické doklady o těchto kontrolách, jsou-li takové informace k dispozici.
2. Členské státy vyžadují, aby podniky provozující vozidlo, které je předmětem silniční technické kontroly, i řidiči tohoto vozidla spolupracovali s kontrolory a pro účely kontroly jim poskytli přístup k vozidlu i jeho částem a k veškeré relevantní dokumentaci.
3. Členské státy zajistí, aby byla definována odpovědnost podniku za udržování vozidla ve stavu bezpečném a způsobilém k provozu po pozemních komunikacích, aniž je tím dotčena odpovědnost řidiče těchto vozidel.
Článek 8
Kontroloři
1. Při výběru vozidla pro silniční technickou kontrolu a při provádění této kontroly se kontroloři zdrží jakékoli diskriminace na základě státní příslušnosti řidiče nebo země registrace nebo uvedení vozidla do provozu.
2. Při provádění silniční technické kontroly nesmí být kontrolor v žádném střetu zájmů, který by mohl mít jakýkoli vliv na nestrannost a objektivitu jeho rozhodnutí.
3. Odměna kontrolorů nesmí být v přímém vztahu k výsledku prvotní nebo podrobnějších silničních technických kontrol.
4. Podrobnější silniční technickou kontrolu provádějí kontroloři, kteří splňují minimální požadavky na způsobilost a odbornou přípravu uvedené v článku 13 a příloze IV směrnice 2014/45/EU. Členské státy mohou stanovit, že tyto požadavky nebo rovnocenné požadavky schválené příslušným orgánem mají splňovat kontroloři, kteří provádějí kontroly v určených zařízeních provádějících silniční kontroly nebo v rámci mobilní kontrolní jednotky.
KAPITOLA III
POSTUPY KONTROLY
Článek 9
Výběr vozidel pro prvotní silniční technickou kontrolu
Při určování vozidel, která mají být podrobena prvotní silniční technické kontrole, mohou kontroloři přednostně vybírat vozidla, která jsou provozována podniky s vysokým rizikovým profilem podle směrnice 2006/22/ES. Vozidla mohou být vybrána ke kontrole rovněž namátkově nebo na základě podezření, že dané vozidlo představuje riziko pro bezpečnost silničního provozu nebo pro životní prostředí.
Článek 10
Obsah a metody silničních technických kontrol
1. Členské státy zajistí, aby byla u vozidel vybraných k silniční kontrole podle článku 9 provedena prvotní silniční technická kontrola.
Při každé prvotní silniční technické kontrole vozidla kontrolor:
a)
zkontroluje aktuální osvědčení o technické způsobilosti vozidla a protokol o silniční technické kontrole, jsou-li k dispozici, které jsou uchovávány ve vozidle, nebo doklady o nich v elektronické podobě v souladu s čl. 7 odst. 1;
b)
provede vizuální kontrolu technického stavu vozidla;
c)
může provést vizuální kontrolu zabezpečení nákladu vozidla v souladu s článkem 13;
d)
může provést technická prověření jakoukoli metodou, již považuje za vhodnou. Tato technická prověření se mohou provádět pro účely odůvodnění rozhodnutí o podrobení vozidla podrobnější silniční technické kontrole nebo pro účely odůvodnění žádosti, aby byly nedostatky neprodleně odstraněny v souladu s čl. 14 odst. 1.
Kontrolor ověří, zda byly odstraněny všechny nedostatky, uvedené v předchozím protokolu o silniční technické kontrole.
2. Podle výsledku prvotní kontroly kontrolor rozhodne, zda by vozidlo nebo jeho přípojné vozidlo měly být podrobeny podrobnější silniční kontrole.
3. Předmětem podrobnější silniční technické kontroly jsou ty z položek uvedených v příloze II, které jsou považovány za nezbytné a relevantní, zejména s ohledem na bezpečnost brzd, pneumatiky, kola, podvozek a obtěžování okolí, a doporučené metody pro prohlídku daných.
4. Pokud z osvědčení o technické způsobilosti vozidla nebo z protokolu o silniční kontrole vyplývá, že některá z položek uvedených v příloze II byla zkontrolována v průběhu předcházejících tří měsíců, kontrolor od kontroly této položky upustí, s výjimkou případů, kdy je tato kontrola odůvodněna zjevným nedostatkem.
Článek 11
Zařízení provádějící kontroly
1. Podrobnější silniční technická kontrola se provede za použití mobilní kontrolní jednotky nebo v určeném zařízení provádějícím silniční kontroly nebo ve stanici technické kontroly podle směrnice 2014/45/EU.
2. Má-li být podrobnější kontrola provedena ve stanici technické kontroly nebo v určeném zařízení provádějícím silniční kontroly, musí být provedena co nejdříve v jedné z nejbližších použitelných stanic nebo zařízení.
3. Mobilní kontrolní jednotky a určená zařízení provádějící silniční kontroly disponují vhodným vybavením pro provádění podrobnější silniční technické kontroly, mezi něž patří vybavení nezbytné k posouzení požadovaného stavu brzd a brzdného účinku, řízení, zavěšení náprav a obtěžování okolí vozidla. V případě, že mobilní kontrolní jednotky nebo určená zařízení provádějící silniční kontroly nedisponují zařízením požadovaným ke kontrole položky určené prvotní kontrolou, vozidlo je odesláno do stanice technické kontroly nebo zařízení, kde je možné podrobnou kontrolu této položky provést.
Článek 12
Posouzení nedostatků
1. U každé položky, která má být zkontrolována, stanoví příloha II seznam možných nedostatků a stupeň jejich závažnosti, který se bude používat při silničních technických kontrolách.
2. Nedostatky zjištěné během silniční technické kontroly vozidel se zařadí do jedné z těchto skupin:
a)
menší nedostatky, které nemají významný vliv na bezpečnost vozidla nebo na životní prostředí, a jiné menší neshody;
b)
závažné nedostatky, které mohou nepříznivě ovlivnit bezpečnost vozidla nebo mít dopad na životní prostředí nebo ohrozit bezpečnost ostatních účastníků silničního provozu, nebo jiné významnější neshody;
c)
nebezpečné nedostatky, které představují přímé a bezprostřední ohrožení bezpečnosti silničního provozu nebo mají dopad na životní prostředí.
3. Vozidlo vykazující nedostatky, které spadají do více než jedné skupiny nedostatků podle odstavce 2, se zařadí do skupiny odpovídající závažnějšímu nedostatku. Vozidlo vykazující více nedostatků v rámci týchž oblastí kontroly, jak jsou vymezeny v rozsahu technické silniční kontroly uvedeném v bodě 1 přílohy II, je možné zařadit do skupiny nedostatků o jeden stupeň závažnějších, pokud se má za to, že kombinovaný účinek těchto nedostatků má za následek vyšší riziko pro bezpečnost silničního provozu.
Článek 13
Kontrola zabezpečení nákladu
1. Během silniční kontroly může být vozidlo podrobeno kontrole zabezpečení nákladu v souladu s přílohou III, aby se zajistilo, že je náklad zabezpečen způsobem, jenž neznemožňuje bezpečné řízení ani nepředstavuje ohrožení života, zdraví, majetku či životního prostředí. Kontroly lze provádět za účelem ověření, že za všech druhů použití vozidla, včetně nouzových situací či rozjezdů do kopce:
-
náklad může změnit svou polohu vzhledem k ostatním částem nákladu, stěnám či plochám vozidla jen minimálně,
-
náklad nemůže opustit nákladní prostor nebo se dostat mimo ložnou plochu.
2. Aniž jsou dotčeny požadavky na dopravu určitých kategorií nákladu, například požadavky podle Evropské dohody o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR) (13), může se zabezpečení nákladu a jeho kontrola provádět v souladu se zásadami a případně s normami vymezenými v příloze III oddíle I. Může se použít aktuální verze norem uvedená v příloze III oddíle I bodě 5.
3. Následná opatření podle článku 14 se mohou uplatnit i v případě závažných nebo nebezpečných nedostatků týkajících se zabezpečení nákladu.
4. Členské státy stanoví, aby zaměstnanci zapojení do kontrol zabezpečení nákladu byli k tomuto účelu odpovídajícím způsobem vyškoleni.
Článek 14
Následná opatření v případě závažných nebo nebezpečných nedostatků
1. Aniž je dotčen čl. 14 odst. 3, členské státy stanoví, že veškeré závažné či nebezpečné nedostatky odhalené při prvotní nebo podrobnější kontrole mají být odstraněny dříve, než se vozidlo bude moci opět používat na veřejných pozemních komunikacích.
2. Kontrolor může rozhodnout, že vozidlo má být podrobeno úplné technické prohlídce ve stanovené lhůtě, je-li registrováno v členském státě, kde byla provedena silniční technická kontrola. Je-li vozidlo registrováno v jiném členském státě, může příslušný orgán prostřednictvím kontaktních míst uvedených v článku 17 požádat příslušný orgán daného členského státu o provedení nové technické prohlídky tohoto vozidla podle postupu stanoveného v čl. 18 odst. 2. Jsou-li zjištěny závažné nebo nebezpečné nedostatky u vozidla registrovaného mimo Unii, mohou se členské státy rozhodnout, že informují příslušný orgán země, kde je vozidlo registrováno.
3. V případě jakýchkoli nedostatků, které vyžadují urychlené či okamžité odstranění, protože představují jakékoliv přímé a bezprostřední ohrožení bezpečnosti silničního provozu, dotčený členský stát nebo příslušný orgán stanoví, že je použití dotčeného vozidla omezeno nebo zakázáno, dokud tyto nedostatky nebudou odstraněny. Použití takového vozidla může být povoleno za účelem umožnění jeho přemístění do jedné z nejbližších opravárenských dílen, kde lze tyto nedostatky odstranit, za předpokladu, že dotčené nebezpečné nedostatky byly odstraněny do té míry, že umožňují jízdu vozidla do této opravárenské dílny a že není bezprostředně ohrožena bezpečnost posádky ani ostatních účastníků silničního provozu. Pokud jde o nedostatky, které nevyžadují okamžité odstranění, může dotčený členský stát nebo příslušný orgán rozhodnout, za jakých podmínek a v jakém přiměřeném časovém rozpětí může být vozidlo používáno, než budou nedostatky odstraněny.
Nelze-li vozidlo opravit do míry, jež umožňuje jeho dopravení do opravárenské dílny, může být vozidlo převezeno do dostupného místa, kde může být opraveno.
Článek 15
Poplatky za kontrolu
V případě, že byly na základě podrobnější kontroly zjištěny nedostatky, mohou členské státy požadovat zaplacení přiměřeného poplatku, který by měl souviset s náklady na provedení této kontroly.
Článek 16
Protokol o kontrole a databáze silničních technických kontrol
1. U každé provedené prvotní silniční technické kontroly jsou příslušnému orgánu sděleny následující informace:
a)
země registrace vozidla;
b)
kategorie vozidla;
c)
výsledek prvotní silniční technické kontroly.
2. Po dokončení podrobnější kontroly vypracuje kontrolor protokol podle přílohy IV. Členské státy zajistí, aby řidič vozidla obdržel jeden exemplář protokolu o kontrole.
3. Kontrolor sdělí příslušnému orgánu výsledky podrobnější silniční technické kontroly v přiměřené lhůtě po provedení této kontroly. Příslušný orgán tyto informace uchová v souladu s příslušnými právními předpisy na ochranu údajů nejméně po dobu 36 měsíců ode dne jejich obdržení.
KAPITOLA IV
SPOLUPRÁCE A VÝMĚNA INFORMACÍ
Článek 17
Určení kontaktního místa
1. Členské státy určí kontaktní místo, jež:
-
zajišťuje koordinaci s kontaktními místy určenými ostatními členskými státy, pokud jde o opatření přijatá podle článku 18,
-
předává Komisi informace podle článku 20,
-
zajišťuje případně veškerou další výměnu informací a podporu kontaktních míst jiných členských států.
2. Členské státy sdělí Komisi názvy a kontaktní údaje svých vnitrostátních kontaktních míst do 20. května 2015 a neprodleně ji informují o jakýchkoli změnách těchto údajů. Komise sestaví seznam všech vnitrostátních kontaktních míst a rozešle jej členským státům.
Článek 18
Spolupráce mezi členskými státy
1. Jsou-li u vozidla, které není registrováno v členském státě, kde byla provedena kontrola, zjištěny závažné nebo nebezpečné nedostatky nebo nedostatky, které vedou k omezení nebo zákazu používání vozidla, oznámí kontaktní místo výsledky této kontroly kontaktnímu místu členského státu, kde je vozidlo registrováno. Toto oznámení obsahuje údaje uvedené v protokolu o silniční kontrole podle přílohy IV a je pokud možno zasláno prostřednictvím vnitrostátního elektronického rejstříku uvedeného v článku 16 nařízení (ES) č. 1071/2009. Komise přijme podrobná pravidla týkající se postupů pro ohlašování vozidel se závažnými nebo nebezpečnými nedostatky kontaktnímu místu členského státu, kde je vozidlo registrováno, v souladu s přezkumným postupem podle čl. 23 odst. 2.
2. Jsou-li u vozidla zjištěny závažné nebo nebezpečné nedostatky, může kontaktní místo členského státu, v němž byla provedena kontrola vozidla, požádat prostřednictvím kontaktního místa příslušný orgán členského státu, v němž je vozidlo registrováno, aby přijal vhodná následná opatření, např. předal vozidlo k nové technické prohlídce, jak je stanoveno v článku 14.
Článek 19
Koordinované silniční technické kontroly
Členské státy provádějí každoročně pravidelné vzájemně koordinované akce silniční kontroly. Členské státy mohou tyto akce spojit s akcemi stanovenými v článku 5 směrnice 2006/22/ES.
Článek 20
Sdělování informací Komisi
1. Před 31. březnem 2021, a před 31. březnem každé dva roky poté, sdělí členské státy elektronickou cestou Komisi údaje týkající se vozidel zkontrolovaných na jejich území shromážděné za předchozí dva kalendářní roky. Tyto údaje musí obsahovat:
a)
počet zkontrolovaných vozidel;
b)
kategorii zkontrolovaných vozidel;
c)
zemi registrace každého zkontrolovaného vozidla;
d)
v případě podrobnějších kontrol kontrolované oblasti a nevyhovující položky v souladu s bodem 10 přílohy IV.
První zpráva musí zahrnovat období dvou let počínaje dnem 1. ledna 2019.
2. Komise přijme v souladu s přezkumným postupem podle čl. 23 odst. 2 podrobná pravidla týkající se formátu, v němž je třeba údaje podle odstavce 1 předávat elektronickou cestou. Do doby, než budou tato pravidla přijata, se použije standardní formulář pro podávání zpráv uvedený v příloze V.
Komise podá o shromážděných údajích zprávu Evropskému parlamentu a Radě.
KAPITOLA V
AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ AKTY
Článek 21
Akty v přenesené pravomoci
Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 22 za účelem:
-
aktualizace čl. 2 odst. 1 a případně bodu 6 přílohy IV za účelem zohlednění změn kategorií vozidel, které vyplývají ze změn právních předpisů uvedených ve zmíněném článku, aniž je dotčena oblast působnosti této směrnice,
-
aktualizace přílohy II bodu 2 s ohledem na metody v případě dostupnosti účinnějších a účelnějších metod kontroly bez rozšíření seznamu kontrolovaných položek,
-
přizpůsobení přílohy II bodu 2 v návaznosti na pozitivní hodnocení uskutečněných nákladů a přínosů, s ohledem na seznam kontrolovaných položek, metody, důvody pro nevyhovění a posouzení nedostatků v případě změn povinných požadavků vztahujících se ke schvalování typu v právních předpisech Unie týkajících se bezpečnosti nebo životního prostředí.
Článek 22
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.
2. Přenesení pravomoci uvedené v článku 21 je svěřeno Komisi na dobu pěti let od 19. května 2014. Nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období vypracuje Komise zprávu o výkonu přenesení pravomoci. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 21 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku dnem následujícím po jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti žádného z již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 21 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 23
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro technickou způsobilost vozidel uvedený ve směrnici 2014/45/EU. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 24
Podávání zpráv
1. Do 20. května 2016 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění této směrnice a jejích účincích. Tato zpráva bude obsahovat zejména analýzu účinku směrnice na zlepšení bezpečnosti silničního provozu a nákladů a přínosů případného začlenění kategorií N1 a O2 do působnosti směrnice.
2. Nejpozději dne 20. května 2022 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění této směrnice a jejích účincích, zejména pokud jde o účinnost a harmonizaci systémů hodnocení rizika, zvláště v definici vzájemně porovnatelného rizikového profilu jednotlivých dotčených podniků. Zpráva bude doplněna podrobným hodnocením dopadů, jež zanalyzuje náklady a přínosy v celé Unii. Hodnocení dopadů bude zpřístupněno Evropskému parlamentu a Radě alespoň šest měsíců před předložením jakéhokoli případného legislativního návrhu, který by do působnosti této směrnice začleňoval nové kategorie.
Článek 25
Sankce
Členské státy stanoví pravidla pro sankce za porušení této směrnice a přijmou veškerá opatření nezbytná pro provádění těchto pravidel. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené, odrazující a nediskriminační.
Článek 26
Provedení
1. Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 20. května 2017. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
Členské státy použijí tyto předpisy od 20. května 2018.
Pokud jde o systém hodnocení rizik uvedený v článku 6 této směrnice, použijí tyto předpisy od 20. května 2019.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 27
Zrušení
Směrnice 2000/30/ES se zrušuje s účinkem ode dne 20. května 2018.
Článek 28
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 29
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
DIRETTIVA 2014/47/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-3 ta’ April 2014
dwar l-ispezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt tal-affidabilità stradali ta’ vetturi kummerċjali li jiċċirkolaw fl-Unjoni u li jirrevoka d-Direttiva 2000/30/KE
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 91 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw lill-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Fil-White Paper tagħha tat-28 ta’ Marzu 2011 bl-isem ‘Pjan direzzjonali għal Żona Unika Ewropea tat-Trasport - Lejn sistema tat-trasport kompetittiva u li tuża r-riżorsi b’mod effiċjenti’, l-Kummissjoni stipulat mira ta’ ‘viżjoni żero’ li permezz tagħha l-Unjoni għandha tersaq qrib lejn żero fatalitajiet fit-trasport tat-triq sal-2050. Biex jintlaħaq dan il-għan, it-teknoloġija tal-vetturi hija mistennija tikkontribwixxi ħafna lejn it-titjib tar-rekord ta’ sikurezza tat-trasport tat-triq.
(2)
Fil-Komunikazzjoni tagħha bl-isem ‘Lejn Żona Ewropea ta’ sikurezza tat-triq: orjentazzjonijiet ta’ politika dwar is-sikurezza tat-triq 2011-2020’, il-Kummissjoni tipproponi li tnaqqas l-għadd ġenerali tal-fatalitajiet stradali fl-Unjoni bin-nofs sal-2020 mill-2010. Bil-ħsieb li tintlaħaq dik il-mira, l-Kummissjoni stabbilitet seba’ għanijiet strateġiċi u identifikat azzjonijiet għal vetturi aktar sikuri, strateġija biex jitnaqqas l-għadd ta’ nies feruti u miżuri għat-titjib tas-sikurezza tal-utenti vulnerabli tat-triq, b’mod partikolari l-motoċiklisti.
(3)
L-ittestjar tal-affidabilità stradali huwa parti minn sistema usa’ li hija maħsuba biex tiżgura li l-vetturi jinżammu f’kundizzjoni sikura u ambjentali aċċettabli matul l-użu tagħhom. Dik is-sistema għandha tkopri testijiet perjodiċi tal-affidabilità stradali għall-vetturi u l-ispezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt għall-vetturi użati għal attivitajiet kummerċjali tat-trasport tat-triq, kif ukoll jistipula proċedura għar-reġistrazzjoni tal-vetturi li tippermetti s-sospensjoni tal-awtorizzazzjoni ta’ vettura milli tintuża fit-traffiku tat-triq fejn il-vettura tikkostitwixxi riskju immedjat għas-sikurezza fit-triqfit-triq. L-ittestjar perjodiku għandu jkun l-għodda ewlenija biex tiġi żgurata l-affibabilità stradali. Spezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt ta’ vetturi kummerċjali għandhom ikunu biss kumplimentari għal testijiet perjodiċi.
(4)
Fl-Unjoni ġew adottati għadd ta’ standardsu rekwiżiti tekniċi fir-rigward tas-sikurezza tal-vetturi u karatteristiċi ambjentali. Huwa meħtieġ li jkun żgurat, permezz ta’ sistema ta’ spezzjonijiet tekniċi mhux mistennija waqt it-traġit, li il-vetturi jkomplu jissodisfaw l-istandards ta’ sikurezza.
(5)
L-ispezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt huma element kruċjali sabiex jinkiseb livell għoli kontinwu ta’ affidabilità stradali tal-vetturi kummerċjali matul l-użu kollu tagħhom. Spezzjonijiet bħal dawn jikkontribwixxu mhux biss għas-sikurezza fit-triq u tnaqqis tal-emissjonijiet tal-vettura iżda wkoll biex tkun evitata l-kompetizzjoni mhux ġusta fit-trasport tat-triq minħabba li jiġu aċċettati livelli differenti ta’ spezzjoni bejn l-Istati Membri.
(6)
Ir-Regolament (KE) Nru 1071/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) stabilixxa r-Reġistru Ewropew tal-Impriżi tat-Trasport bit-Triq (ERRU). ERRU jippermetti reġistri elettroniċi nazzjonali tal-impriżi tat-trasport li jkunu interkonnessi fl-Unjoni kollha, b’konformità mar-regoli tal-Unjoni dwar il-protezzjoni tad-data personali. L-użu ta’ dik is-sistema, operata mill-awtorità kompetenti ta’ kull Stat Membru, jiffaċilita l-kooperazzjoni fost l-Istati Membri.
(7)
Din id-Direttiva għandha tapplika għal ċerti vetturi kummerċjali b’veloċità skont id-disinn li taqbeż il-25 km/siegħa kif definit fid-Direttiva 2007/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4). Madanakollu, dan ma għandux iwaqqaf lill-Istati Membri milli jwettqu spezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt fuq vetturi mhux koperti minn din id-Direttiva jew milli jiċċekkjaw aspetti oħrajn tat-trasport tat-triq, b’mod partikolari dawk relatati mal-ħin tas-sewqan u tal-mistrieħ, jew it-trasport ta’ oġġetti perikolużi.
(8)
It-tratturi bir-roti b’veloċità massima skont id-disinn li tisboq l-40 km/siegħa qed jintużaw dejjem aktar minflok it-trakkijiet f’attivitajiet ta’ trasport u għal skopijiet ta’ trasport kummerċjali tal-merkanzija. Il-potenzjal ta’ riskju tagħhom huwa paragunabbli għal dak ta’ trakkijiet, u vetturi f’din il-kategorija, li jintużaw prinċipalment f’toroq pubbliċi, għandhom għaldaqstant jiġu trattati bl-istess mod bħat-trakkijiet fir-rigward tal-ispezzjonijiet tekniċi matul it-traġitt.
(9)
Ir-rapporti dwar l-implimentazzjoni tad-Direttiva 2000/30/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) juru biċ-ċar l-importanza tal-ispezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt. Matul il-perjodu mill-2009 sal-2010, ‘il fuq minn 350 000 vettura suġġetta għal spezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt madwar l-Unjoni kollha ġew irrappurtati bħala li jinsabu f’kundizzjoni li tirrikjedi li jiġu immobilizzati. Dawk ir-rapporti juru wkoll differenzi sinifikattivi bejn ir-riżultati ta’ spezzjonijiet imwettqa mid-diversi Stati Membri. Matul il-perjodu mill-2009 sal-2010, ir-rata ta’ detezzjoni għal ċerti nuqqasijiet kienu ta’ bejn 2,1 % tal-vetturi kollha spezzjonati fi Stat Membru wieħed għal 48,3 % f’ieħor. Finalment, dawk ir-rapporti juru id-differenzi sinifikanti bejn l-Istati Membri fl-għadd ta’ spezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt imwettqa. Sabiex jintlaħaq approċċ aktar ibbilanċjat, l-Istati Membri għandhom jieħdu l-impenn li jwettqu għadd adegwat ta’ spezzjonijiet, proporzjonali mal-għadd ta’ vetturi kummerċjali rreġistrati u/jew li joperaw fit-territorju tagħhom.
(10)
Il-vannijiet, bħall-vetturi N1, u t-trejlers tagħhom mhumiex soġġetti għall-istess rekwiżiti fil-livell tal-Unjoni bħall-vetturi heavy duty, bħal rekwiżiti dwar il-ħinijiet tas-sewqan, taħriġ għal xufiera professjonali jew l-istallazjoni ta’ apparat li jillimita l-veloċità. Għalkemm il-vetturi N1 ma jaqgħux taħt il-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva, l-Istati Membri għandhom iqisu dawn il-vetturi fl-istrateġiji ġenerali tagħhom ta’ sikurezza fit-toroq u spezzjoni waqt it-traġitt.
(11)
Sabiex jiġu evitati piżijiet u spejjeż amministrattivi mhux meħtieġa u biex titjieb l-effikaċja tal-ispezzjonijiet, għandu jkun possibbli għall-awtoritajiet nazzjonali kompetenti li jagħżlu, bħala prijorità, vetturi operati minn impriżi li ma jikkonformawx ma’ standards tas-sikurezza fit-triq u standards ambjentali, filwaqt li vetturi operati minn operaturi responsabbli u li jagħtu każ is-sikurezza u li jinżammu kif xieraq jiġu ppremjati bi spezzjonijiet inqas frekwenti. L-għażla ta’ vetturi għal spezzjoni waqt it-traġitt abbażi tal-profil ta’ riskju tal-operaturi tagħhom tista’ tkun ta’ użu biex impriżi b’riskju ogħla jiġu kkontrollati aktar mill-qrib u aktar ta’ spiss.
(12)
Spezzjonijiet matul it-traġitt għandu jkollhom l-appoġġ tal-użu ta’ sistema ta’ klassifikazzjoni tar-riskju. Ir-Regolament (KE) Nru 1071/2009 jitlob li l-Istati Membri jestendu s-sistema ta’ klassifikazzjoni tar-riskju stabbilita skont id-Direttiva 2006/22/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6), fir-rigward tal-implimentazzjoni tar-regoli dwar il-ħin tas-sewqan u l-perijodi ta’ mistrieħ sabiex tkopri oqsma oħra speċifikati li huma relatati mat-trasport bit-triq, inkluża l-affidabilità stradali ta’ vetturi kummerċjali. Għaldaqstant, l-informazzjoni dwar l-għadd u severità tan-nuqqasijiet li jinsabu fil-vetturi għandhom jiddaħħlu fis-sistema tal-klassifikazzjoni tar-riskju stabbilita skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva 2006/22/KE. Għandu jkun possibbli għall-Istati Membri li jiddeċiedu dwar l-arranġamenti tekniċi u amministrattivi xierqa għat-tħaddim tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni tar-riskju. L-effikaċja u l-armonizzazzjonitas-sistemi ta’ klassifikazzjoni tar-riskju madwar l-Unjoni għandhom jiġu analizzati aktar fil-fond.
(13)
Id-detentur taċ-ċertifikat ta’ reġistrazzjoni u, fejn applikabbli, l-operatur tal-vettura għandhom ikunu responsabbli li jżommu l-vettura f’kondizzjoni ta’ affidabilità stradali.
(14)
L-ispetturi, meta jwettqu spezzjonijiet tekniċi matul it-traġitt, għandhom jaġixxu b’mod indipendenti u d-deċiżjoni tagħhom m’għandhiex tkun affettwata minn kunflitti ta’ interess, inklużi dawk ta’ natura ekonomika jew personali, b’mod partikolari fir-rigward tas-sewwieq, l-operatur jew id-detentur taċ-ċertifikat tar-reġistrazzjoni, li jista’ jkollhom effett fuq l-imparzjalità u l-oġġettività tad-deċiżjonijiet tagħhom. M’għandu jkun hemm ebda korrelazzjoni diretta bejn il-gwadann tal-ispetturi u r-riżultati tal-ispezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt. Dan m’għandux jipprevjeni lil Stat Membru milli jawtorizza korpi privati milli jwettqu kemm spezzjonijiet tekniċi aktar dettaljati matul it-traġitt kif ukoll tiswijiet ta’ vetturi, ukoll fuq l-istess vettura.
(15)
L-ispezzjonjiet tekniċi waqt it-traġitt għandhom jikkonsistu minn spezzjonijiet inizjali u, fejn ikun meħtieġ, spezzjonijiet aktar iddettaljati. Fiż-żewġ każijiet għandhom ikopru l-partijiet u s-sistemi rilevanti tal-vetturi. Sabiex tinkiseb armonizzazzjoni ta’ spezzjonijiet aktar dettaljati fil-livell tal-Unjoni, għandhom jiġu introdotti metodi tat-test u eżempji tan-nuqqasijiet u l-kategorizzazzjoni tagħhom skont is-severità tagħhom.
(16)
L-irbit tal-merkanzija huwa kruċjali għas-sikurrezza stradali. Il-merkanzija għalhekk għandha tkun marbuta b’tali mod li tiflaħ għall-aċċellerazzjonijiet li jsiru waqt l-użu tal-vettura fit-triq. Għall-finijiet ta’ prattiċità, l-forzi tal-massa li jirriżultaw minn dawk l-aċċellerazzjonijiet għandhom jintużaw bħala valuri ta’ limitu bbażati fuq standards Ewropej. Il-persunal involut f’kontrolli ta’ jekk il-merkanzija hijiex marbuta b’mod xieraq għandu jitħarreġ b’mod xieraq.
(17)
Il-partijiet kollha involuti fil-proċess tal-loġistika, inkluż min jippakkja, burdnara, kumpanniji tat-trasport,operaturi u sewwieqa, għandhom rwol fl-iżgurar li l-merkanzija tkun ippakkjata u mgħobbija kif suppost fuq vettura xierqa.
(18)
F’bosta Stati Membri, ir-rapporti tal-ispezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt huma mfassla permezz ta’ mezzi elettroniċi. F’każijiet bħal dawn għandha tingħata kopja tar-rapport tal-ispezzjoni lix-xufier. Id-data u l-informazzjoni kollha miġbura matul l-ispezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt għandhom jiġu ttrasferiti għand bażi tad-data komuni tal-Istat Membru kkonċernat, sabiex id-data tkun tista’ tiġi pproċessata faċilment u biex l-informazzjoni rilevanti tkun tista’ tiġi trasferita mingħajr kwalunkwe piż amministrattiv addizzjonali.
(19)
Sabiex jitnaqqas il-piż amministrattiv fuq l-awtoritajiet ta’ spezzjoni, ir-rapporti dwar spezzjonijiet tekniċi inizjali waqt it-traġitt, inkluż fuq vetturi reġistrati f’pajjiżi terzi, għandu jkun fihom biss informazzjoni essenzjali li jirreġistra li jkun seħħ kontroll fuq vettura partikolari u r-riżultati ta’ dan il-kontroll. Rapport dettaljat għandu jkun meħtieġ biss meta ssir spezzjoni aktar dettaljata wara spezzjoni inizjali.
(20)
Il-Kummissjoni għandha teżamina l-possibilità li tikkumbina r-rapport li jinsab fl-Anness IV ma’ rapporti oħra.
(21)
L-użu tal-unitajiet mobbli tal-ispezzjoni jnaqqas id-dewmien u l-ispejjeż għall-operaturi peress li jkunu jistgħu jitwettqu spezzjonijiet aktar dettaljati waqt it-traġitt. L-eqreb ċentri tal-ittestjar prattikabbli u faċilitajiet ta’ spezzjoni waqt it-traġitt appuntatimatul it-traġitt jistgħu jintużaw ukoll sabiex iwettqu spezzjonijiet aktar dettaljati.
(22)
Il-persunal li jwettaq spezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt għandu jitħarreġ jew jiġi kkwalifikat kif xieraq, inkluż biex iwettaq spezzjonijiet viżivi b’mod effiċjenti. L-ispetturi li jwettqu spezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt aktar dettaljati għandu, tal-inqas, ikollhom l-istess ħiliet u jissodisfaw l-istess rekwiżiti bħal dawk li jwettqu testijiet tal-affidabilità stradali skont id-Direttiva 2014/45/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7). L-Istati Membri għandhom jeħtieġu li l-ispetturi li jwettqu spezzjonijiet f’faċilitajiet deżinjti ta’ spezzjonijiet matul it-traġitt jew li jużaw unitajiet mobbli ta’ spezzjoni jkunu jissodisfaw dawn ir-rekwiżiti jew rekwiżiti ekwivalenti approvati mill-awtorità kompetenti.
(23)
Biex jittaffew l-ispejjeż dovuti għall-użu ta’ tagħmir tekniku għal spezzjoni waqt it-traġitt aktar dettaljata, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jirrikjedu ħlas meta jkunu nstabu xi nuqqasijiet. L-ammont ta’ dak il-ħlas għandu jkun raġonevoli u proporzjonat.
(24)
Il-kooperazzjoni u l-iskambju tal-aqwa prattiki bejn l-Istati Membri huma kruċjali għall-kisba ta’ sistema aktar armonizzata tal-ispezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt mal-Unjoni kollha. Għaldaqstant, l-Istati Membri għandhom jaħdmu aktar fil-qrib ukoll waqt attivitajiet operazzjonali meta dan ikun possibbli. Din il-kooperazzjoni għandha tinkludi l-organizzazzjoni perijodika ta’ spezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt organizzati flimkien.
(25)
Sabiex ikun żgurat l-iskambju effikaċi ta’ informazzjoni bejn l-Istati Membri, f’kull Stat Membru għandu jkun hemm punt ta’ kuntatt biex ikun l-intermedjarju ma’ awtoritajiet kompetenti rilevanti oħrajn. Dak il-punt ta’ kuntatt għandu jiġbor statistika rilevanti. Barra minn hekk, l-Istati Membri għandhom japplikaw strateġija ta’ infurzar nazzjonali koerenti fit-territorju tagħhom u għandhom ikunu jistgħu jinnominaw korp biex jikkoordina l-implimentazzjoni tagħha. L-awtoritajiet kompetenti f’kull Stat Membru għandhom jagħżlu proċeduri li jistipulaw il-limiti ta’ żmien u l-kontenuti tal-informazzjoni li għandha tingħata.
(26)
Meta jingħażlu punti ta’ kuntatt, għandhom jiġu rrispettati dispożizzjonijiet kostituzzjonali u l-livell ta’ kompetenzi li jirriżulta.
(27)
Sabiex jippermettu li s-sistema tal-ispezzjoni waqt it-traġitt implimentata fl-Unjoni tiġi immonitorjata, l-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni qabel il-31 ta’ Marzu 2021 u qabel il-31 ta’ Marzu kull sentejn wara dan, ir-riżultati tal-ispezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt imwettqa. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta d-data li tinġabar lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(28)
Sabiex jiġi minimizzat it-telf ta’ ħin għall-impriżi u s-sewwieqa u biex tiżdied l-effikaċja kumplessiva tal-kontrolli matul it-traġitt, tajjeb li jkun imħeġġeġ it-twettiq ta’ spezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt, flimkien ma’ spezzjonijiet li jikkontrollaw il-konformità mal-leġislazzjoni soċjali fil-qasam tat-trasport bit-triq, b’mod partikolari r-Regolament (KE) Nru 561/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), id-Direttiva 2006/22/KE u r-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 3821/85 (9).
(29)
L-Istati Membri għandhom jistipulaw ir-regoli dwar il-pieni applikabbli għall-ksur tad-dispożizzjonijiet ta’ din id-Direttiva u għandhom jiżguraw li dawn jiġu implimentati. Dawk il-pieni għandhom ikunu effettivi, proporzjonati, dissważivi u mhux diskriminatorji. L-Istati Membri għandhom jinkludu b’mod partikolari miżuri adegwati biex jindirizzaw nuqqas min-naħa ta’ sewwieq jew operatur li jikkooperaw mal-ispettur u għall-użu mhux awtorizzat ta’ vettura b’nuqqasijiet serji.
(30)
Biex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ din id-Direttiva, il-Kummissjoni għandha tinagħata setgħat ta’ implimentazzjoni. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10).
(31)
Il-Kummissjoni m’għandhiex tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jikkonċernaw il-proċeduri għan-notifika ta’ vetturi b’nuqqasijiet kbar jew perikolużi lill-punti ta’ kuntatt tal-Istati Membri ta’ reġistrazzjoni, u lanqas dawk li jistabbilixxu l-format tad-data għall-komunikazzjoni lill-Kummissjoni ta’ informazzjoni miġbura mill-Istati Membri b’rabta ma’ vetturi kkontrollati, meta l-Kumitat stabbilit skont din id-Direttiva ma jagħtix opinjoni dwar l-abbozz tal-att ta’ implimentazzjoni ppreżentat mill-Kummissjoni.
(32)
Sabiex jiġu aġġornati l-Artikolu 2(1) u l-Anness IV, punt 6, kif xieraq, mingħajr ma jiġi affettwat il-kamp ta’ applikazzjoni, ta’ din id-Direttiva,(jiġi aġġornat il-punt 2 tal-Anness II b’rabta mal-metodi; u biex jiġi adattat il-punt 2 tal-Anness II, fir-rigward tal-lista ta’ elementi li għandhom jiġu ttestjati, tal-metodi, tar-raġunijiet għaliex elementi ma jgħaddux mit-test u tal-valutazzjoni tan-nuqqasijiet, għandha tiġi delegata lill-Kummissjoni is-setgħa tal-adozzjoni tal-atti bi qbil mal-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż f’livell espert. Meta tħejji u tfassal l-atti ddelegati, il-Kummissjoni għandha tiżgura trażmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(33)
Ladarba l-għan ta’ din id-Direttiva, jiġifieri li ttejjeb is-sigurtà fit-toroq billi tistipula rekwiżiti komuni minimi u regoli armonizzati dwar spezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt tal-vetturi fl-Unjoni, ma jistax jinkiseb b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri iżda jista’ minflok, minħabba l-iskala tal-azzjoni, jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, b’konformità mal-prinċipju ta’ sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewopea. F’konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif inhu stabbilit f’dak l-Artikolu, din id-Direttiva ma tmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jintlaħaq dak il-għan.
(34)
Din id-Direttiva tirrispetta d-drittijiet fundamentali u tosserva l-prinċipji rikonoxxuti mill-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea, kif imsemmija fl-Artikolu 6 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea,
(35)
Din id-Direttiva tiżviluppa l-iskema eżistenti ta’ spezzjonijiet tekniċi matul it-traġitt, taġġorna r-rekwiżiti tekniċi tad-Direttiva 2000/30/KE u tintegra r-regoli misjuba fir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2010/379/UE (11). B’riżultat ta’ dan, id-Direttiva 2000/30/KE għandha tiġi revokata,
ADOTTAW DIN ID-DIRETTIVA:
KAPITOLU I
SUĠĠETT, DEFINIZZJONIJIET U KAMP TA’ APPLIKAZZJONI
Artikolu 1
Suġġett
Sabiex jittejbu s-sigurtà fit-toroq u l-ambjent, din id-Direttiva tistabbilixxi rekwiżiti minimi għal sistema ta’ spezzjonijiet tekniċi tal-affidabilità waqt it-traġitt ta’ vetturi kummerċjali li jiċċirkolaw fit-territorju tal-Istati Membri.
Artikolu 2
Kamp ta’ Applikazzjoni
1. Din id-Direttiva għandha tapplika għall-vetturi kummerċjali b’veloċità skont id-disinn li tisboq il-25 km/siegħa tal-kategoriji li ġejjin, kif definit fid-Direttiva 2003/37/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12) u d-Direttiva 2007/46/KE:
(a)
vetturi bil-magna ddisinjati u mibnija primarjament għall-ġarr tal-persuni u l-bagalji tagħhom li jkun fihom aktar minn tmien pożizzjonijiet bil-qiegħda barra l-pożizzjoni bil-qiegħda tax-xufier - kategoriji ta’ vetturi M2 u M3;
(b)
vetturi bil-magna ddisinjati u mibnija primarjament għall-ġarr ta’ oġġetti u b’massa massima li taqbeż it-3,5 tunnellati - kategoriji tal-vetturi N2 u N3;
(c)
trejlers iddisinjati u mibnija għall-ġarr ta’ oġġetti jew persuni, kif ukoll għall-akkomodazzjoni ta’ persuni, b’massa massima li taqbeż it-3,5 tunnellati - kategoriji tal-vetturi O3 u O4;
(d)
tratturi bir-roti tal-kategorija T5, li l-użu tagħhom iseħħ l-aktar f’toroq pubbliċi għal skopijiet ta’ trasport kummerċjali bit-triq, b’veloċità massima skont id-disinn li taqbeż l-40 km/siegħa.
2. Din id-Direttiva ma taffettwax id-dritt tal-Istati Membri li jwettqu spezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt fuq vetturi mhux koperti minn din id-Direttiva, bħal vetturi kummerċjali ħfief tal-kategorija N1 li jkollhom massa massima li ma tisboqx 3,5 tunnellata, u li jiċċekkjaw aspetti oħra tat-trasport u s-sigurtà fit-toroq, jew milli jitwettqu spezzjonijiet f’postijiet li mhumiex toroq pubbliċi. Xejn minn din id-Direttiva ma jżomm lil Stat Membru milli jillimita l-użu ta’ tip partikolari ta’ vettura għal ċerti partijiet tan-netwerk tiegħu tat-toroq minħabba raġunijiet ta’ sikurezza fit-triq.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Id-definizzjonijiet li ġejjin għandhom japplikaw biss għall-finijiet ta’ din id-Direttiva:
(1)
‘vettura’ tfisser kull vettura bil-magna li ma timxix fuq il-linji ferrovjarji jew il-karru jew tagħha;
(2)
‘vettura bil-magna’ tfisser kull vettura bir-roti li tuża l-enerġija biex timxi u tiċċaqlaq bis-saħħa tal-mezzi tagħha stess b’veloċità massima skont id-disinn li taqbeż il-25 km/siegħa;
(3)
“trejler” tfisser kwalunkwe vettura bir-roti li ma għandhiex propulsjoni tagħha stess imfassla u mibnija biex tiġi rmunkata minn vettura bil-magna;
(4)
‘semitrejler’ tfisser kwalunkwe trejler iddisinjat biex jingħaqad ma’ vettura bil-magna b’mod li parti minnu jistrieħ fuq il-vettura bil-magna u parti sostanzjali tal-massa tiegħu u tal-massa tat-tagħbija tiegħu tinġarr mill-vettura bil-magna;
(5)
‘merkanzija’ tfisser l-oġġetti kollha li normalment jitpoġġew fi jew fuq il-parti tal-vettura ddisinjata biex iġġorr tagħbija u li mhumiex imwaħħla mal-vettura b’mod permanenti, inklużi oġġetti ġewwa l-kerjers tat-tagħbija bħal kannestri, sovrastrutturi interkambjabli (‘swap body’) jew kontenituri fuq il-vetturi;
(6)
‘vettura kummerċjali’ tfisser vettura bil-magna u t-trejler tagħha jew semitrejler użat primarjament għat-trasport ta’ oġġetti jew passiġġieri għal finijiet kummerċjali, bħat-trasport għall-kiri u kumpens jew trasport proprju, jew għal finijiet professjonali oħra;
(7)
‘vettura rreġistrata fi Stat Membru’ tfisser vettura li hija rreġistrata jew li ddaħlet fis-servizz fi Stat Membru;
(8)
‘detentur ta’ ċertifikat tar-reġistrazzjoni’ tfisser il-persuna ġuridika jew fiżika li l-vettura hija rreġistrata f’isimha;
(9)
‘impriża’ tfisser impriża kif definita fil-punt 4 tal-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 1071/2009;
(10)
‘spezzjoni teknika waqt it-traġitt’ tfisser spezzjoni teknika mhux mistennija tal-affidabilità stradali ta’ vettura kummerċjali mwettqa mill-awtoritajiet kompetenti ta’ Stat Membru, jew taħt is-superviżjoni diretta tagħhom;
(11)
‘triq pubblika’ tfisser triq li tkun ta’ użu għall-pubbliku ġenerali, bħal triq lokali, reġjonali jew nazzjonali, highway, expressway jew awtostradi;
(12)
‘test tal-affidabilità stradali’ tfisser spezzjoni skont il-punt (9) tal-Artikolu 3tad-Direttiva 2014/45/UE;
(13)
‘ċertifikat ta’ affidabilità stradali’ tfisser rapport tat-test tal-affidabilità stradali maħruġ mill-awtorità kompetenti jew iċ-ċentru tal-ittestjar li fih ir-riżultat tat-test tal-affidabilità stradali;
(14)
‘awtorità kompetenti’ tfisser awtorità jew korp pubbliku fdat minn Stat Membru b’responsabbiltà għall-ġestjoni tas-sistema ta’ spezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt, inkluż, fejn xieraq, it-twettiq ta’ tali spezzjonijiet;
(15)
‘spettur’ tfisser persuna awtorizzata minn Stat Membru jew mill-awtorità kompetenti tiegħu biex twettaq spezzjonijiet tekniċi inizjali waqt it-traġitt u/jew spezzjonijiet tekniċi aktar dettaljati waqt it-traġitt;
(16)
‘nuqqasijiet’ tfisser difetti tekniċi u istanzi oħra ta’ nuqqas ta’ konformità li jinstabu matul spezzjoni teknika waqt it-traġitt;
(17)
‘spezzjoni konġunta waqt it-traġitt’ tfisser spezzjoni teknika waqt it-traġitt magħmula b’mod konġunt mill-awtoritajiet kompetenti ta’ żewġ Stati Membri jew aktar.
(18)
‘operatur’ tfisser persuna fiżika jew legali li topera l-vettura bħala sidha jew li hija awtorizzata topera l-vettura minn sidha;
(19)
‘unità ta’ ispezzjoni mobbli’ tfisser sistema trasportabbli ta’ tagħmir ta’ ittestjar meħtieġ għat-twettiq ta’ spezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt aktar dettaljati, b’persunal magħmul minn spetturi kompetenti biex iwettqu spezzjonijiet tekniċi aktar dettaljati matul it-traġitt;
(20)
‘faċilità magħżula għall-ispezzjoni waqt it-traġitt’ tfisser żona fissa għat-twettiq ta’ spezzjonijiet tekniċi aktar dettaljati matul it-traġitt li jistgħu wkoll ikunu mgħammra b’tagħmir ta’ ittestjar installat permanentement.
KAPITOLU II
SISTEMA TA’ SPEZZJONIJIET TEKNIĊI WAQT IT-TRAĠITT U OBBLIGI ĠENERALI
Artikolu 4
Sistema tal-ispezzjonijiet waqt it-traġitt
Is-sistema tal-ispezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt għandha tinkludi spezzjonijiet tekniċi inizjali waqt it-traġitt kif imsemmi fl-Artikolu 10(1) u spezzjonijiet tekniċi aktar dettaljati waqt it-traġitt kif imsemmi fl-Artikolu 10(2).
Artikolu 5
Persentaġġ tal-vetturi li għandhom jiġu spezzjonati
1. Għall-vetturi msemmija fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 2(1), f’kull sena kalendarja l-għadd totali ta’ spezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt inizjali fl-Unjoni għandu jikkorrispondi għal mhux inqas minn 5 % tal-għadd totali ta’ tali vetturi li jkunu rreġistrati fl-Istati Membri.
2. Kull Stat Membru għandu jagħmel sforzi biex iwettaq għadd xieraq ta’ spezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt inizjali, b’mod proporzjonat għall-għadd totali ta’ tali vetturi li jkunu rreġistrati fit-territorju tiegħu.
3. L-informazzjoni dwar il-vetturi spezzjonati għandha tiġi komunikata lill-Kummissjoni bi qbil mal-Artikolu 20(1).
Artikolu 6
Sistema ta’ klassifikazzjoni tar-riskju
Għall-vetturi msemmija fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 2(1), l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-informazzjoni li tikkonċerna l-għadd u s-severità tan-nuqqasijiet stabbilita fl-Anness III u, fejn ikun applikabbli, l-Anness IV li jinstabu fuq il-vetturi mħaddma minn impriżi individwali tiġi introdotta fis-sistema ta’ klassifikazzjoni tar-riskju stabbilita skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva 2006/22/KE. Għall-għoti ta’ profil ta’ riskju lil impriża, l-Istati Membri jistgħu jużaw il-kriterji stabbiliti fl-Anness I. Dik l-informazzjoni għandha tintuża biex jiġu verifikati aktar mill-qrib u aktar ta’ spiss impriżi bi klassifikazzjoni għolja ta’ riskju. Is-sistema ta’ klassifikazzjoni tar-riskju għandha tiġi mħaddma mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri.
Għall-finijiet tal-implimentazzjoni tal-ewwel subparagrafu, l-Istat Membru ta’ reġistrazzjoni għandu juża l-informazzjoni rċevuta minn Stati Membri oħra skont l-Artikolu 18(1).
L-Istati Membri jistgħu jippermettu testijiet volontarji ta’ affidabilità. L-informazzjoni dwar il-konformità mar-rekwiżiti ta’ affidabilità stradali miksuba minn testijiet volontarji jistgħu jitqiesu sabiex jittejjeb il-profil ta’ riskju ta’ impriża.
Artikolu 7
Responsabilitajiet
1. L-Istati Membri għandhom jirrikjedu li, meta dawn ikun disponibbli, jinżammu abbord il-vettura iċ-ċertifikat tal-affidabilità stradali l-aktar riċenti jew il-kopja tiegħu jew, f’każ ta’ ċertifikat ta’ affidabilità prodott b’mod elettroniku, kopja stampata ċertifikata jew oriġinali ta’ dak iċ-ċertifikat, u r-rapport tal-aħħar spezzjoni teknika waqt it-traġitt. L-Istati Membri jistgħu jippermettu lill-awtoritajiet tagħhom li jaċċettaw evidenza elettronika ta’ dawn l-ispezzjonijiet meta din l-informazzjoni tkun aċċessibbli.
2. L-Istati Membri għandhom jirrikjedu li l-impriżi u x-xufiera ta’ vettura suġġetta għal spezzjoni teknika waqt it-traġitt jikkooperaw mal-ispetturi u jipprovdu aċċess għall-vettura, il-partijiet tagħha u d-dokumentazzjoni kollha rilevanti għall-finijiet tal-ispezzjoni.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li r-responsabilitajiet tal-impriżi għaż-żamma tal-vetturi tagħhom f’kundizzjoni tajba ta’ sikurezza u affidabilità jiġu definiti, mingħajr preġudizzju għar-responsabilitajiet tax-xufiera ta’ dawk il-vetturi.
Artikolu 8
Spetturi
1. Meta jagħżlu vettura għal spezzjoni teknika waqt it-traġitt u meta jwettqu dik l-ispezzjoni, l-ispetturi ma għandhom iwettqu l-ebda diskriminazzjoni fuq il-bażi tan-nazzjonalità tax-xufier jew il-pajjiż tar-reġistrazzjoni jew tad-dħul fis-servizz tal-vettura.
2. Meta tkun qed titwettaq spezzjoni teknika matul it-traġitt, l-ispettur għandu jkun ħieles minn kwalunkwe kunflitt ta’ interess li jista’ jkollu impatt fuq l-imparżjalità u l-oġġettività tad-deċiżjoni tiegħu.
3. Il-gwadann ta’ spetturi m’għandux ikun direttament relatat mar-riżultati tal-ispezzjonijiet tekniċi inizjali jew aktar dettaljati waqt it-traġitt.
4. Għandhom jitwettqu spezzjonijiet tekniċi aktar dettaljati waqt it-traġitt minn spetturi li jissodisfaw ir-rekwiżiti minimi ta’ kompetenza u taħriġ stipulati fl-Artikolu 13 u fl-Anness IV tad-Direttiva 2014/45/UE. L-Istati Membri jistgħu jipprovdu li l-ispetturi li jwettqu spezzjonijiet f’faċilitajiet deżinjti ta’ spezzjonijiet matul it-traġitt jew li jużaw unitajiet mobbli ta’ spezzjoni għandhom jissodisfaw dawk ir-rekwiżiti jew rekwiżiti ekwivalenti approvati mill-awtorità kompetenti.
KAPITOLU III
PROĊEDURI TAL-ISPEZZJONIJIET
Artikolu 9
Għażla tal-vetturi għall-ispezzjoni teknika inizjali waqt it-traġitt
Meta jkunu qed jiġu identifikati l-vetturi suġġetti għal spezzjoni teknika inizjali waqt it-traġitt, l-ispetturi jistgħu jagħżlu, bħala prijorità, il-vetturi mħaddma minn impriżi bi profil ta’ riskju għoli kif imsemmi fid-Direttiva 2006/22/KE. Il-vetturi jistgħu wkoll jintgħażlu b’mod każwali għall-ispezzjoni, jew fejn hemm suspett li l-vettura tippreżenta riskju għas-sikurezza fit-triq jew għall-ambjent.
Artikolu 10
Kontenut u metodi tal-ispezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-vetturi li jintgħażlu skont l-Artikolu 9 jkunu soġġetti għal spezzjoni teknika inizjali waqt it-traġitt.
Waqt kull spezzjoni teknika inizjali waqt it-traġitt ta’ vettura, l-ispettur:
(a)
għandu jivverifika ċ-ċertifikat tal-affidabilità stradali u r-rapport tal-ispezzjoni teknika waqt it-traġitt l-aktar reċenti, fejn ikunu disponibbli, li jkunu qed jinżammu abbord jew evidenza elettronika ta’ dawn skont l-Artikolu 7(1);
(b)
għandu jwettaq valutazzjoni viżiva tal-kundizzjoni teknika tal-vettura;
(c)
jista’ jagħmel valutazzjoni viżiva tal-irbit tal-merkanzija tal-vettura f’konformità mal-Artkolu 13;
(d)
jista’ jwettaq kontrolli tekniċi permezz ta’ kwalunkwe metodu li huwa jqis xieraq. Kontrolli tekniċi bħal dawn jistgħu jitwettqu sabiex tiġi ssostanzjata deċiżjoni li l-vettura tiġi sottomessa għal spezzjoni teknika aktar dettaljata waqt it-traġitt, jew biex issir talba sabiex in-nuqqasijiet jiġu rrettifikati mingħajr dewmien skont l-Artikolu 14 (1).
L-ispettur għandu jivverifika jekk kwalunkwe nuqqasijiet indikati fir-rapport ta’ qabel ta’ ispezzjoni teknika waqt it-traġitt ġewx rettifikati.
2. Abbażi tar-riżultat tal-ispezzjoni inizjali, l-ispettur għandu jiddeċiedi jekk il-vettura jew it-trejler tagħha għandhiex tkun soġġetta għal spezzjoni aktar dettaljata waqt it-traġitt.
3. Spezzjoni teknika aktar dettaljata għandha tkopri dawk l-elementi elenkati fl-Anness II li jitqiesu bħala meħtieġa u rilevanti, filwaqt li b’mod partikolari jitqiesu s-sikurezza tal-brejkijiet, t-tajers, r-roti, x-xażi u l-fastidju, u l-metodi rakkomandati applikabbli għall-ittestjar ta’ dawk l-elementi.
4. Fejn iċ-ċertifikat tal-affidabilità stradali jew rapport tal-ispezzjoni waqt it-traġitt juri li spezzjoni ta’ wieħed mill-elementi elenkati fl-Anness II twettaq matul it-tliet xhur ta’ qabel, l-ispettur ma għandux jiċċekkja dak l-element, ħlief jekk tali ċċekkjar ikun ġustifikat fuq il-bażi ta’ nuqqas ovvju.
Artikolu 11
Faċilitajiet ta’ spezzjoni
1. Għandha titwettaq spezzjoni teknika aktar dettaljata waqt it-traġitt permezz ta’ unità mobbli tal-spezzjoni jew faċilità magħżula għall-ispezzjoni waqt it-traġitt, jew f’ċentru tal-ittestjar kif imsemmi fid-Direttiva 2014/45/UE.
2. Fejn ikollha titwettaq ispezzjoni aktar dettaljata f’ċentru tal-ittestjar jew f’faċilità magħżula għall-ispezzjoni waqt it-traġitt, din għandha titwettaq malajr kemm jista’ jkun f’wieħed mill-eqreb ċentri jew faċilitajiet prattikabbli.
3. L-unitajiet mobbli tal-ispezzjoni u l-faċilitajiet magħżula għall-ispezzjoni waqt it-traġitt għandhom jinkludu tagħmir xieraq għat-twettiq ta’ spezzjoni teknika aktar dettaljata waqt it-traġitt, inkluż it-tagħmir meħtieġ għall-valutazzjoni tal-kundizzjoni tal-brejkijiet u l-effiċjenza tal-brejkijiet, l-istering, is-sospensjoni u l-fastidju kkawżat mill-vettura, kif meħtieġ. Meta l-unitajiet ta’ spezzjoni mobbli jew il-faċilitajiet magħżula tal-ispezzjoni waqt it-traġitt ma jinkludux it-tagħmir meħtieġ biex jivverifika element indikat fi spezzjoni inizjali, il-vettura għandha tiġi diretta lejn ċentru jew faċilità tal-ittestjar fejn tkun tista’ ssir verifika dettaljata ta’ dak l-element.
Artikolu 12
Valutazzjoni tan-nuqqasijiet
1. Għal kull element spezzjonat, L-Anness II jipprovdi l-lista ta’ nuqqasijiet possibbli u l-livell tagħhom ta’ severità li għandha tintuża matul l-ispezzjonijiet ta’ affidabilità teknika matul it-traġitt.
2. In-nuqqasijiet li jinsabu waqt spezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt tal-vetturi għandhom jiġu kklassifikati f’wieħed mill-gruppi li ġejjin:
(a)
nuqqasijiet minuri li ma għandhom ebda effett sinifikanti fuq is-sikurezza tal-vettura jew ikollhom impatt fuq l-ambjent u nuqqasijiet minuri ta’ konformità oħrajn.
(b)
nuqqasijiet kbar li jistgħu jippreġudikaw is-sikurezza tal-vettura jew li jista’ jkollhom impatt fuq l-ambjent jew li jistgħu iqiegħdu fil-periklu lil utenti oħra tat-triq jew nuqqasijiet ta’ konformità sinifikanti oħrajn;
(c)
nuqqasijiet perikolużi li joħolqu riskju dirett u immedjat għas-sikurezza fit-triq jew li jkollhom impatt fuq l-ambjent.
3. Vettura li għandha nuqqasijiet li jappartjenu f’aktar minn grupp ta’ nuqqasijiet wieħed imsemmija fil-paragrafu 2 għandhom jiġu kklassifikati fil-grupp li jikkorispondi għan-nuqqas l-aktar serju. Vettura li turi diversi nuqqasijiet fl-istess oqsma ta’ spezzjoni kif definit fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-ispezzjoni teknika waqt it-traġitt imsemmija fil-punt 1 tal-Anness II jistgħu jiġu kklassifikati fil-grupp li jkun imiss ta’ nuqqasijiet l-aktar serji jekk jitqies li l-effett kombinat ta’ dawk in-nuqqasijiet jirriżulta f’riskju ogħla għas-sikurezza fit-triq.
Artikolu 13
L-ispezzjoni tal-irbit tal-merkanzija
1. Waqt spezzjoni waqt it-traġitt vettura tista’ tkun soġġetta għal spezzjoni tal-irbit tal-merkanzija tagħha skont l-Anness III, biex ikun żgurat li l-merkanzija hija marbuta b’tali mod li ma tkunx ta’ interferenza għas-sewqan sikur, jew tkun ta’ theddida għall-ħajja, is-saħħa, il-proprjetà jew l-ambjent. Il-kontrolli jistgħu jitwettqu biex jiġi ivverifikat li matul kull tip ta’ tħaddim tal-vettura, inkluż sitwazzjonijiet ta’ emerġenza jew manuvri ta’ startjar f’telgħa:
-
it-tagħbiji jistgħu jibdlu biss minimament il-pożizzjoni tagħhom relattivament ma’ xulxin, mal-ħitan jew l-uċuh tal-vettura u,
-
it-tagħbiji ma jistgħux iħallu l-ispazju tal-merkanzija jew jiċċaqalqu ‘l barra mill-wiċċ tat-tagħbija.
2. Mingħajr preġudizzju għar-rekwiżiti applikabbli għat-trasport ta’ ċerti kategoriji ta’ oġġetti bħal dawk koperti mill-Ftehim Ewropew dwar it-Trasport Internazzjonali ta’ Oġġetti Perikolużi bit-Triq (ADR) (13), l-irbit tal-merkanzija u l-ispezzjoni tal-irbit tal-merkanzija jistgħu jitwettqu skont il-prinċipji u fejn xieraq, l-istandards stabbiliti fit-taqsima I tal-Anness III. Tista’ tintuża l-aħħar verżjoni tal-istandards stipulati fil-punt 5 tat-taqsima I tal-Anness III.
3. Il-proċeduri ta’ segwitu msemmija fl-Artikolu 14 jistgħu japplikaw ukoll f’każ ta’ nuqqasijiet kbar jew perikolużi relatati mal-irbit tal-merkanzija.
4. L-Istati Membri għandhom jipprevedu li l-persunal involut fil-kontrolli tas-sigurtà tal-merkanzija jkunu mħarrġa tajjeb għal dak l-iskop.
Artikolu 14
Segwitu f’każ ta’ nuqqasijiet kbar jew perikolużi
1. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 14(3), l-Istati Membri għandhom jipprovdu li kull nuqqas kbir jew perikoluż li joħroġ waqt spezzjoni inizjali jew aktar dettaljata għandu jiġi rrettifikat qabel ma l-vettura tintuża ulterjorment fit-toroq pubbliċi.
2. L-ispettur jista’ jiddeċiedi li l-vettura għandha tkun soġġetta għal test komplet tal-affidabilità stradali fl-iskadenza ta’ żmien speċifikata jekk il-vettura tkun irreġistrata fl-Istat Membru fejn tkun twettqet l-ispezzjoni teknika waqt it-traġitt. Jekk il-vettura tkun irreġistrata fi Stat Membru ieħor, l-awtorità kompetenti tista’ titlob lill-awtorità kompetenti ta’ dak l-Istat Membru l-ieħor, permezz tal-punti ta’ kuntatt msemmija fl-Artikolu 17, biex twettaq mill-ġdid test tal-affidabilità stradali ieħor tal-vettura filwaqt li ssegwi l-proċedura stipulata fl-Artikolu 18(2). Fejn jinstabu nuqqasijiet kbar jew perikolużi fuq vettura reġistrata barra mill-Unjoni, l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li jinformaw lill-awtorità kompetenti tal-pajjiż ta’ reġistrazzjoni tal-vettura.
3. Fil-każ ta’ nuqqasijiet li jkunu jirrikjedu rettifika malajr jew minnufih minħabba xi riskju dirett jew indirett għas-sikurezza fit-triq, l-Istat Membru jew l-awtorità kompetenti kkonċernati għandhom jipprovdu li l-użu tal-vettura in kwistjoni jkun ristrett jew ipprojbit sakemm dawk in-nuqqasijiet jiġu rettifikat. l-użu ta’ tali vettura jista’ jiġi permess sabiex tasal sa wieħed mill-eqreb ħwienet tax-xogħol fejn dawk in-nuqqasijiet jistgħu jiġu rretifikati, bil-kondizzjoni li n-nuqqasijiet perikolużi in kwistjoni jkunu ssewwew b’mod li jippermetti li l-vettura tasal f’dak il-ħanut tax-xogħol u li ma jkun hemm ebda riskju immedjat għas-sikurezza tal-okkupanti jew tal-utenti tat-triq l-oħrajn. F’każ ta’ nuqqasijiet li ma jirrikjedux rettifika immedjata, l-Istati Membri jew l-awtorità kompetenti kkonċernata jistgħu jiddeċiedu dwar il-kundizzjonijiet u skadenza ta’ żmien raġonevoli li matulha l-vettura tista’ tintuża qabel ma n-nuqqasjijiet jiġu rrettifikati.
Meta l-vettura ma tistax tissewwa b’tali mod li tasal sal-ħanut tax-xogħol, il-vettura tista’ titwassal sa sit disponibbli fejn tista’ tissewwa.
Artikolu 15
Tariffi tal-ispezzjoni
Meta jinstabu nuqqasijiet wara spezzjoni aktar dettaljata, l-Istati Membri jistgħu jintalbu l-ħlas ta’ tariffa raġonevoli u proporzjonata li għandha tkun marbuta mal-ispiża tat-twettiq tal-ispezzjoni.
Artikolu 16
Rapport tal-ispezzjoni u bażijiet tad-data dwar spezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt
1. Għal kull spezzjoni teknika inizjali waqt it-traġitt li titwettaq għandha tiġi kkomunikata l-informazzjoni li ġejja lill-awtorità kompetenti:
(a)
il-pajjiż ta’ reġistrazzjoni tal-vettura;
(b)
il-kategorija tal-vettura;
(c)
l-eżitu tal-ispezzjoni teknika inizjali waqt it-traġitt.
2. Mat-tlestija tal-ispezzjoni aktar dettaljata, l-ispettur għandu jfassal rapport skont l-Anness IV. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li x-xufier tal-vettura tingħatalu kopja tar-rapport tal-ispezzjoni.
3. L-ispettur għandu jikkomunika r-riżultati tal-ispezzjoni teknika aktar dettaljata waqt it-traġitt lill-awtorità kompetenti, f’limitu ta’ żmien raġonevoli wara dik l-ispezzjoni. L-awtorità kompetenti għandha żżomm dik l-informazzjoni skont il-leġislazzjoni applikabbli dwar il-protezzjoni tad-data għal mhux inqas minn 36 xahar mid-data ta’ meta tiġi irċevuta.
KAPITOLU IV
KOOPERAZZJONI U SKAMBJU TAL-INFORMAZZJONI
Artikolu 17
Ħatra ta’ punt ta’ kuntatt
1. L-Istati Membri għandhom jaħtru punt ta’ kuntatt li għandu:
-
jiżgura l-koordinazzjoni mal-punti ta’ kuntatt li jinħatru mill-Istati Membri l-oħra fir-rigward ta’ azzjonijiet li jittieħdu skont l-Artikolu 18,
-
jikkomunika d-data msemmija fl-Artikolu 20 lill-Kummissjoni,
-
jiżgura, meta dan ikun xieraq, kwalunkwe skambju ieħor ta’ informazzjoni ma’ punti ta’ kuntatt tal-Istati Membri l-oħra u għoti ta’ għajnuna lill-punti ta’ kuntatt tal-Istati Membri l-oħra;
2. L-Istati Membri għandhom jagħtu l-ismijiet u d-dettalji ta’ kuntatt tal-punt ta’ kuntatt nazzjonali tagħhom lill-Kummissjoni sal-20 ta’ Mejju 2015, u għandhom jinfurmawha bla dewmien bi kwalunkwe tibdil. Il-Kummissjoni għandha tfassal lista tal-punti ta’ kuntatt nazzjonali kollha, u tibgħatha lill-Istati Membri.
Artikolu 18
Kooperazzjoni bejn l-Istati Membri
1. Meta jinstabu nuqqasijiet kbar jew perikolużi, jew nuqqasijiet li jirriżultaw f’limitazzjoni jew f’projbizzjoni tal-użu tal-vettura, f’vettura li mhijiex irreġistrata fl-Istat Membru tal-ispezzjoni, il-punt ta’ kuntatt għandu jinnotifika ir-riżultati tal-ispezzjoni lill-punt ta’ kuntatt tal-Istat Membru tar-reġistrazzjoni tal-vettura. Dik in-notifika għandu jkun fiha l-elementi tar-rapport tal-ispezzjoni waqt it-traġitt kif stipulat fl-Anness IV u għandha tiġi kkomunikata kemm jista’ jkun permezz tar-reġistru elettroniku nazzjonali kif imsemmi fl-Artikolu 16 tar-Regolament (KE) Nru 1071/2009. Il-Kummissjoni għandha tadotta regoli dettaljati dwar il-proċeduri għan-notifika tal-vetturi b’nuqqasijiet kbar jew perikolużi lill-punt ta’ kuntatt tal-Istat Membru tar-reġistrazzjoni skont il-proċedura ta’ eżaminiazzjoni msemmija fl-Artikolu 23(2).
2. F’każijiet fejn jinstabu nuqqasijiet kbar jew perikolużi f’vettura, il-punt ta’ kuntatt tal-Istat Membru li fih il-vettura ġiet spezzjonata jista’ jitlob, lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru li fiha hija rreġistrata l-vettura, permezz tal-punt ta’ kuntatt tal-Istat Membru tal-aħħar, biex tieħu azzjoni xierqa ta’ segwitu, bħas-sottomissjoni tal-vettura għal test ieħor tal-affidabilità stradali kif ipprovdut fl-Artikolu 14.
Artikolu 19
Spezzjonijiet tekniċi waqt it-traġitt konġunti
Ta’ kull sena, l-Istati Membri għandhom iwettqu regolarment spezzjonijiet konġunti waqt it-traġitt. L-Istati Membri jistgħu jikkombinaw dawk l-attivitajiet ma’ dawk stipulati fl-Artikolu 5 tad-Direttiva 2006/22/KE.
Artikolu 20
Komunikazzjoni tal-informazzjoni lill-Kummissjoni
1. Qabel il-31 ta’ Marzu 2021 u qabel il-31 ta’ Marzu kull sentejn wara dan, l-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni, b’mezzi elettroniċi, id-data li tinġabar relatata mas-sentejn kalendarji ta’ qabel u li tikkonċerna l-vetturi spezzjonati fit-territorju tagħhom. Dik id-data għandha tinkludi:
(a)
l-għadd ta’ vetturi spezzjonati;
(b)
il-katogorija tal-vetturi spezzjonati;
(c)
il-pajjiż ta’ reġistrazzjoni ta’ kull vettura spezzjonata;
(d)
f’każ ta’ spezzjonijiet aktar dettaljati, il-partijiet iċċekjati u l-elementi li ma għaddewx, skont il-punt 10 tal-Anness IV.
L-ewwel rapport għandu jkompri l-perjodu ta’ sentejn li jibda fl-1 ta’ Jannar 2019.
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta regoli dettaljati, skont il-proċedura ta’ eżaminazzjoni msemmija fl-Artikolu 23(2), dwar il-format li bih id-data msemmija fil-paragrafu 1 għandha tiġi kkomunikata b’mezzi elettroniċi. Sakemm jiġu stabbiliti dawn ir-regoli, għandha tintuża l-formola standard tar-rappurtar stipulata fl-Anness V.
Il-Kummissjoni għandha tirrapporta d-data li tinġabar lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
KAPITOLU V
DISPOŻIZZJONIJIET DWAR SETGĦAT IDDELEGATI U TA’ IMPLIMENTAZZJONI
Artikolu 21
Atti ddelegati
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti ddelegati f’konformità mal-Artikolu 22 sabiex:
-
taġġorna l-Artikolu 2(1) u l-punt 6 tal-Anness IV, kif xieraq sabiex tqis it-tibdil fil-kategoriji tal-vetturi li jirriżulta mill-emendi għal-leġislazzjoni msemmija f’dak l-Artikolu, mingħajr ma jiġi affettwat il-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva;
-
taġġorna il-punt 2 tal-Anness II, b’rabta mal-metodi f’każ li jsiru disponibbli ta’ metodi ta’ ttestjar aktar effettivi u effiċjenti, mingħajr ma tiġi estiża l-lista ta’ oġġetti li jridu jiġu ttestjati;
-
tadatta l-punt 2 tal-Anness II, wara l-valutazzjoni pożittiva tal-ispejjeż u l-benefiċċji involuti, fir-rigward tal-lista ta’ elementi, metodi, raġunijiet għaliex elementi ma jgħaddux mit-test u valutazzjoni tan-nuqqasijiet f’każijiet ta’ tibdil ta’ rekwiżiti obbligatorji rilevanti għal leġislazzjoni tal-Unjoni dwar is-sikurezza jew l-ambjent għal approvazzjoni tat-tip.
Artikolu 22
Eżerċitar ta’ delega
1. Is-setgħa tal-adozzjoni ta’ atti ddelegati hija mogħtija lill-Kummissjoni suġġetta għall-kundizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Id-delegazzjoni tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 21 għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perijodu ta’ ħames snin mid-19 ta’ Mejju 2014. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport fir-rigward tad-delega ta’ setgħa mhux aktar tard minn disa’ xhur qabel it-tmiem tal-perjodu ta’ ħames snin. Id-delega ta’ setgħa għandha tiġi estiża awtomatikament għal perijodi ta’ żmien identiċi, ħlief jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill joġġezzjonaw għal tali estensjoni mhux aktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta’ kull perijodu.
3. Id-delega tas-setgħat imsemmija fl-Artikolu 21 tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha tidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fiha. Din ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att iddelegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikolu 21 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġix espressa oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien perjodu ta’ xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perjodu ta’ żmien għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 23
Proċedura tal-kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita mill-Kumitat dwar l-Affidabilità Stradali msemmi fid-Direttiva 2014/45/UE. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat fit-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011. Fejn il-kumitat ma jagħti ebda opinjoni, il-Kummissjoni m’għandhiex tadotta abbozz ta’ att ta’ implimentazzjoni u għandu japplika t-tielet paragrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
KAPITOLU VI
DISPOŻIZZJONIJIET AĦĦARIN
Artikolu 24
Rappurtar
1. Sal-20 ta’ Mejju 2016, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni u l-effetti ta’ din id-Direttiva. Dan ir-rapport għandu janalizza b’mod partikolari l-effetti f’termini ta’ titjib tas-sikurezza fit-triq kif ukoll l-ispejjeż u l-benefiċċji tal-inklużjoni possibbli ta’ vetturi tal-kategoriji N1 u O2 fil-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva.
2. Mhux aktar tard mill-20 ta’ Mejju 2022, il-Kummissjoni għandha tressaq lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport dwar l-applikazzjoni u l-effetti ta’ din id-Direttiva b’mod partikolari fir-rigward tal-effikaċja u l-armonizzazzjoni tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni tar-riskju, partikolarment fid-definizzjoni ta’ profil ta’ riskju reċiprokament paragunabbli tad-diversi impriżi kkonċernati. Dak ir-rapport għandu jkun akkumpanjat b’valutazzjoni dettaljata tal-impatt li tanalizza l-ispejjeż u l-benefiċċji madwar l-Unjoni. Il-valutazzjoni tal-impatt għandha tkun disponibbli għall-Parlament Ewropew u għall-Kunsill mill-inqas sitt xhur qabel titressaq kwalunkwe proposta leġislattiva, jekk xieraq, biex jiġu inklużi kategoriji ġodda ta’ vetturi fil-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva.
Artikolu 25
Pieni
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu r-regoli dwar il-pieni applikabbli għall-ksur tad-dispożizzjonijiet ta’ din id-Direttiva u għandhom jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiżguraw li jiġu implimentati. Dawk il-pieni għandhom ikunu effettivi, proporzjonati, dissważivi u mhux diskriminatorji.
Artikolu 26
Traspożizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jadottaw u jippubblikaw sal-20 ta’ Mejju 2017 l-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa biex jikkonformaw ma’ din id-Direttiva. Huma għandhom jgħarrfu minnufih lill-Kummissjoni b’dawn.
Huma għandhom japplikaw dawk il-miżuri mill-20 ta’ Mejju 2018.
Fir-rigward tas-sistema ta’ klassifikazzjoni tar-riskju msemmija fl-Artikolu 6 ta’ din id-Direttiva, huma għandhom japplikaw dawk il-miżuri mill-20 ta’ Mejju 2019.
Meta l-Istati Membri jadottaw dawk il-miżuri, dawn għandhom jinkludu referenza għal din id-Direttiva jew għandhom ikunu akkkumpanjati minn referenza ta’ dan it-tip meta jiġu pubblikati uffiċjalment. Il-metodi ta’ kif issir din ir-referenza għandhom jiġu stipulati mill-Istati Membri.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test tal-miżuri ewlenin tal-liġi nazzjonali li huma jadottaw fil-qasam kopert minn din id-Direttiva.
Artikolu 27
Tħassir
Id-Direttiva 2000/30/KE hija mħassra b’effett mill-20 ta’ Mejju 2018.
Artikolu 28
Dħul fis-seħħ
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 29
Destinatarji
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, it-3 ta’ April 2014.