PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1269/2012
ze dne 21. prosince 2012,
kterým se na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení (EU) č. 585/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících mimo jiné z Ruska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (2) Rada v návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v sazbě 24,1 % uloženého na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců z Ruska, se zbytkovou celní sazbou 35,8 % na dovoz od všech ostatních společností z Ruska. Konečné antidumpingové clo pro skupinu, která je předmětem tohoto přezkumného šetření, OAO TMK (dále jen „skupina TMK“ nebo „žadatel“), složenou ze společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works, bylo uloženo v sazbě 35,8 %, což odpovídá zbytkové celní sazbě.
(2)
Nařízením (ES) č. 812/2008 (3) Rada po zahájení prozatímního přezkumu, o které požádala skupina TMK podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, (dále jen „přezkumné šetření“) změnila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pro skupinu TMK na 27,2 %.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012 (4) Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“) zachovala opatření uložená nařízením (ES) č. 954/2006 na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny.
(4)
Opatřeními platnými v současné době jsou proto opatření uložená prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012. Na skupinu TMK složenou ze společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works se vztahuje antidumpingové clo v sazbě 27,2 %.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(5)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (5) Komise dne 14. října 2011 informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(6)
Přezkum, jehož rozsah je omezen na posouzení dumpingu, byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané skupinou TMK. V žádosti poskytl žadatel důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Dotčené strany
(7)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost předložit písemně svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
Aby Komise získala informace potřebné pro své šetření, zaslala žadateli dotazník, na který odpověděl v dané lhůtě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění úrovně dumpingu. V prostorách žadatele a jeho obchodních společností ve spojení ZAO TMK Trade House (Moskva), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkarino), TMK Europe GmbH (Kolín nad Rýnem), TMK Italia s.r.l. (Lecco) a TMK Global S.A. (Ženeva) byly provedeny inspekce.
1.4 Období přezkumného šetření
(10)
Šetření úrovně dumpingu se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je tentýž jako výrobek vymezený v prováděcím nařízení (EU) č. 585/2012, jímž byla uložena v současnosti platná opatření, tj. bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (6), pocházející z Ruska, v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „bezešvé trubky a duté profily“).
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Shodně s tím, co bylo zjištěno během původního šetření, jakož i během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, potvrdilo stávající šetření, že výrobek vyráběný v Rusku a vyvážený do Unie, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Ruska a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.1.1 Běžná hodnota
(13)
Prodej na domácím trhu se uskutečňoval prostřednictvím společností ve spojení, ZAO TMK Trade House a TMK Warehouse, které bezešvé trubky a duté profily následně dále prodávaly nezávislým odběratelům v Rusku.
(14)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce posuzováno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření prokázalo, že domácí prodeje byly u všech vyvážejících výrobců reprezentativní.
(15)
Dále bylo posuzováno, zda byl prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného žadatelem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu jeho prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(16)
Podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo následně posuzováno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku, jenž byl prodáván v reprezentativním množství, považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se u každého vyváženého typu výrobku určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(17)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(19)
Běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % prodeje na vývoz do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) byla vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě existence domácího prodeje byl pro dotčené typy výrobků použit zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro daný typ výrobku. V případě, že se domácí prodej neuskutečnil, byl použit průměrný zisk.
(20)
Pokud jde o výrobní náklady, a zejména o náklady na energii, bylo přezkoumáno, zda ceny plynu placené vyvážejícími výrobci přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a distribucí plynu.
(21)
Bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená vyvážejícími výrobci tvořila zhruba jednu třetinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska. V tomto ohledu nasvědčují všechny dostupné údaje tomu, že domácí ceny plynu v Rusku jsou regulované a jsou výrazně nižší než tržní ceny zemního plynu na neregulovaných trzích. Vzhledem k tomu, že náklady na plyn nebyly podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení v záznamech vyvážejících výrobců přiměřeně zohledněny, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Jelikož nebyly k dispozici žádné dostatečně reprezentativní nezkreslené ceny plynu týkající se ruského domácího trhu, bylo uznáno za vhodné, aby se při úpravě vycházelo v souladu s čl. 2 odst. 5 z informací z jiných reprezentativních trhů. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus), upravené s přihlédnutím k místním distribučním nákladům. Waidhaus, hlavní centrum prodeje ruského plynu do Unie, která je největším trhem pro ruský plyn a zároveň má ceny přiměřeně odrážející náklady, lze považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(22)
Po zveřejnění konečných závěrů skupina TMK tvrdila, že úprava na základě ceny plynu byla v rozporu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení a s bodem 2.2.1.1 antidumpingové dohody WTO. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená skupinou TMK tvořila zhruba jednu třetinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska. Jelikož v záznamech vyvážejících výrobců nebyly přiměřeně zohledněny náklady na zemní plyn, jak stanoví čl. 2 odst. 5 základního nařízení, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Tvrzení skupiny TMK se považuje za nepodložené a jelikož pro ně neexistují žádné důkazy, bylo zamítnuto.
3.1.2 Vývozní cena
(23)
Je třeba poznamenat, že určitý objem vývozu dotčeného výrobku nebyl skupinou TMK uveden, protože se domnívala, že tyto ocelové trubky a duté profily nespadají do oblasti působnosti šetření. Během inspekcí na místě byly útvarům Komise předloženy vzorky ve formě příčných průřezů výrobku, který údajně nespadá do definice výrobku, před jeho dalším zpracováním a po něm, nelze je však považovat za přesvědčivý důkaz.
(24)
Po přezkoumání této otázky byl učiněn závěr, že tyto ocelové trubky a duté profily do definice výrobku spadají. Při výpočtu dumpingu bylo proto přihlédnuto k odpovídajícím vývozním transakcím.
(25)
Během slyšení, které proběhlo dne 9. listopadu 2012 a jemuž předsedal úředník pro slyšení, skupina TMK tvrdila, že by chtěla řešit zejména problém celního zařazení, který byl zmíněn při zveřejnění konečných závěrů a jehož důsledkem bylo podle ní zvýšení jejího dumpingového rozpětí asi o 13-14 %. Skupina TMK vyjádřila překvapení nad skutečností, že tyto výrobky jsou považovány za výrobky spadající do oblasti působnosti šetření, a zopakovala, že tento objem vývozu nebyl uveden z toho důvodu, že tyto výrobky jsou „polotovary“ („blanks“, rovněž nazývané „duté prvky“), a nikoli trubky, a proto podle ní nespadají do definice výrobku. Dále uvedla, že ve skutečnosti tuto záležitost řešily útvary Komise během inspekce na místě jen velmi zběžně. V tomto ohledu je třeba uvést, že samotná skupina TMK v jednom svém podání ze dne 31. srpna 2012 uvedla, že „otázka týkající se toho, zda by ‚duté prvky‘ kódu KN 7304 59 10 měly být zařazeny do oblasti působnosti tohoto šetření, či nikoli, byla během šetření důkladně projednávána“. Ve skutečnosti měly Evropský svaz pro ocelové trubky („ESTA“) i skupina TMK několikrát příležitost vyjádřit k této otázce své připomínky. Kromě toho je třeba uvést, že útvary Komise požádaly dovozce, kteří jsou ve spojení s TMK, aby vyplnili přílohu dotazníku, a získané informace během inspekce na místě ověřily, aby shromáždily veškeré příslušné informace. Tvrzení, že tuto otázku řešily útvary Komise během šetření jen velmi „zběžně“ a že tyto výrobky byly považovány za výrobky spadající do definice výrobku, bylo nesprávné, a proto bylo odmítnuto.
(26)
Skupina TMK kromě toho uvedla, že zahrnutí tohoto objemu vývozu bylo protiprávní a neodůvodněné, jelikož útvary Komise neprokázaly, že tyto trubky nebyly „neopracované“, a že závěry ve smyslu, že tyto „polotovary“ jsou „meziprodukty“ (nebo částečně opracovanými produkty), jsou neopodstatněné.
(27)
Zaprvé je třeba připomenout, že výrobky spadající do kódů KN 7304 39 10 a 7304 59 10 jsou „trouby, trubky a duté profily“, bezešvé, ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli, „neopracované, rovné a s rovnoměrnou tloušťkou stěny, výhradně pro výrobu trub a trubek o jiném průřezu a tloušťce stěny“. Vysvětlivka k podpoložkám 7304 39 10 a 7304 59 10 uvádí, že zahrnují „ocelové bezešvé trubky vyrobené zpravidla protažením a válcováním za tepla nebo protažením a tažením za tepla; jsou zpravidla nazývány polotovar (‚blanks‘). Jsou určeny k dalšímu přepracování na trubky jiného tvaru a jiné tloušťky stěny s přesnějšími rozměrovými tolerancemi. Předkládají se s hrubě odstřiženými konci a s odstraněnými otřepy, ale jinak jsou nedokončené. Jejich vnější i vnitřní povrch je hrubý a nejsou na nich odstraněny okuje. Nejsou naolejovány, pozinkovány ani barveny“. Po zvážení argumentů předložených ze strany skupiny TMK a ESTA se dospělo k názoru, že na základě různých dokumentů shromážděných během inspekcí na místě (objednávek odběratele a specifikací, smluv mezi společnostmi, faktur vystavených dovozci ve spojení, popisu normy ISO 9809-1) jsou tyto trubky skutečně „meziprodukty“ v tom smyslu, že musí odpovídat určitým požadavkům a specifikacím, jako je „vysoká kvalita trubek válcovaných za tepla pro válce, typu oceli 34CrMo4 podle UNI EN 10083-1 a DIN 1629 ‚žíhané za surova‘ a ‚ohlazené na koncích‘ a rozměrů specifikovaných v objednávce“. Kromě toho i další požadavky, které jsou uvedeny v objednávce odběratele a specifikacích, jako je „ultrazvukové zkoušení za účelem odhalení přípustných závad, kontroly tloušťky, ovalizace a rovnosti“, dokládají další zpracování těchto trubek, což není případ tzv. polotovarů („blanks“).
(28)
Skupina TMK tvrdila, že vlastnosti „žíhané za surova“ a „ohlazené na koncích“ se nevyskytují mezi kritérii uvedenými ve znění příslušných kódů KN ani ve znění vysvětlivky za účelem určení toho, zda je trubka „neopracovaná“. V této souvislosti je třeba uvést, že znění položek a příslušných vysvětlivek neobsahují vždy vyčerpávající seznam všech vlastností dotčeného výrobku. Zařazení výrobků, jako jsou dotčené výrobky, které sdílejí vlastnosti různých druhů zboží, závisí na nejdůležitějších vlastnostech dováženého zboží. I když tedy tyto vlastnosti nejsou mezi kritérii uvedenými ve znění příslušných kódů KN a ve znění vysvětlivky, zůstávají přesto skutečnostmi, které mají význam pro posouzení toho, zda určité typy výrobků lze považovat za „neopracované“, či nikoli, a tedy zda spadají do kódů KN 7304 39 10 a 7304 59 10.
(29)
Skupina TMK rovněž tvrdila, že tyto trubky nebyly žíhané, jelikož nebyly tepelně opracovány, jak bylo uvedeno v certifikátech o továrních zkouškách. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v kupních specifikacích odběratele jsou uvedeny rozporné informace, jelikož je v nich zmíněno tepelné opracování tohoto výrobku. Odkaz na tyto kupní specifikace je učiněn v jiných dokumentech, jako je prohlášení výrobce vydané skupinou TMK a specifikace ke smlouvám podepsaným skupinou TMK a jeho odběratelem, který není ve spojení.
(30)
Dále bylo uvedeno, že ve výše zmíněných smlouvách mezi společnostmi, které poskytla skupina TMK během inspekcí na místě, byly tyto výrobky původně zařazeny pod jiný kód KN (na nějž se vztahují opatření) a jejich zařazení bylo poté změněno na kód KN, na nějž se opatření nevztahují (i během období šetření), i když na základě dostupných informací nedošlo k žádným změnám v objednávce odběratele ani ve specifikacích výrobku. Skupina TMK tvrdila, že tato změna kódu KN nebyla relevantní, jelikož podle platných pravidel celního zařazení hrají roli objektivní vlastnosti zboží v době jejich dovozu do Unie. Objektivní vlastnosti zboží v době jejich dovozu do Unie jsou sice významným hlediskem, ale skupina TMK nepopírá, že zařadila tyto typy výrobků jako výrobky, na něž se vztahují opatření, předtím, než uvedené zařazení změnila, aniž by došlo k jakékoli změně ve specifikacích výrobků. Tato skutečnost se považuje za jednu ze skutečností, na jejichž základě se dospělo k závěru, že dotčené typy výrobků spadají do oblasti působnosti šetření.
(31)
Rovněž bylo uvedeno, že specifikace objednávky odběratele, který není ve spojení, jasně odkazovaly na „meziprodukty“, a nikoli na polotovary („blanks“) nebo „duté prvky“. Pokud jde o tento bod, tvrdila skupina TMK, že pro účely celního zařazení je zcela bezpředmětné, jakým způsobem výrobek popisuje kupující. V reakci na to je třeba uvést, že popis výrobku kupujícím má svůj význam v tom smyslu, že kupující si je v době objednávky zjevně vědom požadavků na výrobek. Tvrdit tedy, že popis kupujícího je „zcela bezpředmětný“, je pochybné.
(32)
Závěrem je třeba říci, že bezešvé ocelové trubky jako meziprodukty vyrobené tepelným zpracováním koupené pro účely výroby válců musí splňovat velmi podrobné technické požadavky a požadavky na kvalitu a rozměry. Tyto vlastnosti zjevně nejsou v souladu s pojmem „neopracovaný“, jak je uveden ve vysvětlivce ke kódům KN 7304 39 10 a 7304 59 10, a proto bylo nutné připomínky skupiny TMK, pokud jde o údajný nesprávný výklad pojmu „neopracovaný“ Komisí, odmítnout.
(33)
V rozporu s některými předchozími tvrzeními skupina TMK rovněž argumentovala, že tyto výrobky prodávané odběrateli, který není ve spojení, nejsou určeny výhradně pro totéž použití, tj. pro výrobu válců, ale je možné je rovněž přepracovat na tzv. přesné trubky („precision pipes“). Skupina tvrdila, že odběratel, který není ve spojení, nejprve přepracuje polotovary na trubky válcované za studena (neboli „precision pipes“), které poté zpracuje na tlakové lahve na plyn. Je třeba uvést, že toto tvrzení je v rozporu s tím, co skupina TMK tvrdila během předchozích podání, i s tím, co bylo zjištěno v dokumentech shromážděných během inspekcí na místě. Nehledě k výše zmíněným skutečnostem je třeba uvést, že toto dodatečné tvrzení je nové, bylo předloženo v pozdní fázi a nebylo podloženo důkazy. Kromě toho předložila tato skupina důkazy, které údajně prokazují, že odběratel, který není ve spojení, prodával rovněž tzv. „precision pipes“. Kromě toho, že tyto důkazy byly předloženy ve velmi pozdní fázi šetření, bylo rovněž uvedeno, že se týkaly období dlouho po skončení období přezkumného šetření a dokumenty se týkaly možných prodejů jakýchkoli typů (nebo průřezů) výrobků válcovaných za studena (trubek). Tyto argumenty byly proto odmítnuty.
(34)
Většina vývozu dotčeného výrobku ze strany vyvážejících výrobců do Unie byla určena nezávislým odběratelům v Unii, a to prostřednictvím dvou obchodních společností ve spojení, tj. TMK Europe GmbH se sídlem v Německu a TMK Italia s.r.l. se sídlem v Itálii. Vývozní cena u výše uvedeného vývozu byla stanovena na základě vývozních cen, které byly skutečně uhrazeny nebo jsou splatné, podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. za použití cen při dalším prodeji, které byly skutečně uhrazeny nebo jsou splatné společnosti ve spojení prvním nezávislým kupujícím v Unii během období přezkumného šetření, upravených tak, aby byly zohledněny všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem a zisky.
(35)
Určitá omezená množství byla vyvezena přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena pro tato množství byla stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.1.3 Srovnání
(36)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy v případě nákladů na balení, přepravu, poskytnutí úvěru a antidumpingová cla.
(37)
Skupina TMK požádala, aby bylo přihlédnuto k některým vlastnostem týkajícím se třídy oceli, typu řezání závitů a povrchové úpravy ocelových trubek a dutých profilů v zájmu zajištění spravedlivého srovnání ocelových trubek a dutých profilů prodávaných na domácím trhu a na vývoz.
(38)
Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (ESTA) prohlásil, že jakákoli žádost o změnu definice výrobku nebo metodiky použité v původním šetření nebo v následném přezkumu je v rozporu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení a nemělo by se k ní přihlížet.
(39)
V tomto ohledu šetření ukázalo, že tato žádost skupiny TMK nemá vliv na definici výrobku, ale spíše umožňuje určit další vlastnosti, které zajišťují spravedlivé srovnání ocelových trubek a dutých profilů, které sdílejí stejné vlastnosti. Dále bylo zjištěno, že tyto další vlastnosti ovlivňují ceny a srovnatelnost cen.
(40)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že žádost je opodstatněná, a k výše uvedeným vlastnostem tedy bylo přihlédnuto.
(41)
Skupina TMK tvrdila, že v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení by nemělo být clo zaplacené za transakce DDP („delivered duty paid“, „s dodáním, clo placeno“) odečteno za účelem výpočtu vývozní ceny. Tvrdí, že ve srovnání s posledním úplným dvanáctiměsíčním obdobím před uložením antidumpingového cla na vývoz ocelových trubek a dutých profilů společnosti TMK do Unie (1. července 2005-30. června 2006 nebo „referenční období“) bylo toto clo řádně zohledněno v cenách účtovaných v období přezkumného šetření a v pozdějších kupních cenách v Unii.
(42)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že ceny DDP účtované prvním nezávislým odběratelům nezahrnovaly ani náklady, natož antidumpingové clo, tj. tyto transakce byly celkově ztrátové. Dále je třeba uvést, že i když se ceny podobných výrobků po skončení referenčního období zvýšily přibližně o 30 %, ceny surovin, které představují v průměru více než 50 % nákladů na výrobu, se v tomtéž období zvýšily o více než 70 %. Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že nebyly poskytnuty žádné přesvědčivé důkazy o tom, že clo je řádně zohledněno v účtovaných cenách.
(43)
Rovněž je třeba poznamenat, že i kdyby byla přijata skutečnost, že clo je zohledněno v pozdějších kupních cenách (quod non), čl. 11 odst. 10 základního nařízení požaduje, aby clo bylo zohledněno v cenách dalšího prodeje i v pozdějších kupních cenách.
(44)
Po zveřejnění konečných zjištění skupina TMK nadále vznášela námitky proti odečtení cla z vývozních cen a dále tvrdila, že provedená úprava na základě nákladů na plyn způsobila ztráty, které byly podle jejího názoru jistě nižšího rozsahu, aniž však poskytla jakékoli další důkazy. Skupina TMK stále zastávala názor, že skutečnost, že vývozní ceny ze závodu by měly být vyšší než výrobní náklady, je z právního hlediska nesprávná, a zopakovala, že má být posuzováno pouze kritérium, zda bylo zaplacené antidumpingové clo řádně zohledněno v ceně dalšího prodeje účtované odběrateli, kteří nejsou ve spojení, kteří zboží nakoupili na základě DDP („s dodáním clo placeno“). Jelikož však ceny DDP účtované prvním odběratelům, kteří nejsou ve spojení, nepokrývaly ani náklady, natož antidumpingové clo, dokonce i bez úpravy o náklady na plyn, a jelikož cena surovin, která představuje více než 50 % nákladů na výrobu, se v témže období zvýšila o více než 70 %, jak je uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, má se za to, že skupina TMK neposkytla nezvratné důkazy, které by prokázaly, že clo bylo řádně zohledněno v účtovaných cenách nebo v pozdějších kupních cenách.
(45)
Na základě výše uvedeného bylo proto třeba toto tvrzení zamítnout.
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(46)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého z vyvážejících výrobců. Pro skupinu TMK je stanoveno jedno společné dumpingové rozpětí výpočtem jako jediný vážený průměr sazby dumpingu pro vyvážející výrobce v rámci skupiny TMK.
(47)
Na základě toho dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činilo 29,6 %. Po zveřejnění konečných zjištění poukázala skupina TMK na některé administrativní chyby ve výpočtu dumpingu v případě dvou jejích výrobních subjektů. Tyto administrativní chyby byly opraveny a bylo zjištěno, že vážené průměrné dumpingové rozpětí pro skupinu TMK činí 28,7 %, a nikoli 29,6 %.
(48)
Je třeba poznamenat, že toto dumpingové rozpětí je navzdory důkazům prima facie poskytnutým v žádosti o přezkum vyšší než clo v současnosti platné pro dovoz skupiny TMK. Toto zvýšení je důsledkem několika faktorů: za prvé, důkazy předložené v žádosti o přezkum se vztahovaly pouze na určité transakce jednoho ze tří vyvážejících výrobců. Bylo zjištěno, že některé z těchto transakcí se netýkají dotčeného výrobku. Za druhé, jak je uvedeno ve 23. bodě odůvodnění, některé vývozní transakce týkající se dotčeného výrobku nebyly v průběhu šetření skupinou uvedeny. Kromě toho bylo tvrzení skupiny, pokud jde o clo jako náklad (viz 41. až 45. bod odůvodnění), zamítnuto. Kombinace těchto skutečností s jinými skutečnostmi ověřenými v průběhu šetření vedla ke zvýšení dumpingového rozpětí.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(49)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda lze změněné okolnosti týkající se dumpingu důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(50)
Skupina TMK ve své žádosti o přezkum uvedla, že došlo ke změně okolností trvalé povahy, jelikož byly provedeny významné změny vnitřní struktury této skupiny a její výrobní zařízení bylo zásadně zdokonaleno, což mělo přímý dopad na strukturu jejích nákladů.
(51)
Šetření odhalilo, že skupina TMK skutečně provedla významné investice, díky nimž se zvýšila účinnost a kapacita. Avšak vzhledem ke zvýšení cen surovin a vývoji skladby výrobků směrem k většímu množství výrobků s přidanou hodnotou nelze prokázat pokles výrobních nákladů. Bylo zjištěno, že zdokonalení uvedená v 50. bodě odůvodnění jsou strukturální povahy a pravděpodobně se v blízké budoucnosti nezmění.
(52)
Kromě toho bylo přihlédnuto i k vývoji vývozních cen do zemí mimi Unii v průběhu období přezkumného šetření a do Unie po skončení období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že ceny u vývozu totožných výrobků do zemí mimo Unii byly srovnatelné s cenami u prodeje na vývoz do Unie za totéž období. Pokud jde o období po skončení období přezkumného šetření, bylo zjištěno, že se tento vývoz uskutečňoval za mírně vyšší ceny než v období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem cen na mezinárodní úrovni. Neexistuje proto žádný náznak toho, že by vývozní ceny v dohledné budoucnosti výrazně kolísaly.
5. ZMĚNA ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(53)
S ohledem na výsledky tohoto šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku skupiny TMK na 28,7 %. Změněné antidumpingové clo by mělo být uloženo na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí, jelikož je nižší než rozpětí újmy stanovené v původním šetření.
(54)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě má být doporučena změna prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společností OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012 se nahrazuje tímto:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2012.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 1269/2012
tal-21 ta’ Diċembru 2012
li jemenda r-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 585/2012 li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi, tal-ħadid jew tal-azzar, li joriġinaw, inter-alia, mir-Russja, wara reviżjoni interim parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b'mod partikolari l-Artikolu 9(4) u l-Artikolu 11(3), (5) u (6) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
1.1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Bir-Regolament (KE) Nru 954/2006 (2), il-Kunsill, wara investigazzjoni (“l-investigazzjoni oriġinali”), impona dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi, tal-ħadid jew tal-azzar, li joriġinaw mill-Kroazja, ir-Rumanija, ir-Russja u l-Ukraina. Il-miżuri kienu jikkonsistu f'dazju anti-dumping ad valorem ta’ 24,1 % impost fuq importazzjonijiet mingħand produtturi esportaturi msemmija individwalment fir-Russja, b'rata ta’ dazju residwu ta’ 35,8 % fuq importazzjonijiet mill-kumpaniji l-oħra kollha fir-Russja. Id-dazju definittiv anti-dumping impost fuq il-grupp soġġett għall-investigazzjoni ta’ reviżjoni attwali, OAO TMK (“il-grupp TMK” jew “l-applikant”) magħmul minn OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant u OAO Seversky Tube Works kien 35,8 %, jiġifieri d-dazju residwu.
(2)
Bir-Regolament (KE) Nru 812/2008 (3) il-Kunsill, wara l-bidu ta’ reviżjoni interim mitluba mill-grupp TMK skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku (“l-investigazzjoni ta’ reviżjoni”), emenda d-dazju definittiv anti-dumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi, tal-ħadid jew tal-azzar, għal 27,2 % għall-grupp TMK.
(3)
Bir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 585/2012 (4) il-Kunsill, konsegwentement għal reviżjoni ta’ skadenza (“l-investigazzjoni tar-reviżjoni tal-iskadenza”), żamm il-miżuri imposti mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 954/2006 fuq l-importazzjonijiet ta’ pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi, tal-ħadid jew tal-azzar, li joriġinaw mir-Russja u l-Ukraina.
(4)
Għalhekk, il-miżuri fis-seħħ attwalment huma dawk imposti bir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 585/2012. Il-grupp TMK magħmul minn OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant u OAO Seversky Tube Works huwa soġġett għal dazju anti-dumping ta’ 27,2 %.
1.2. Il-bidu ta’ reviżjoni interim parzjali
(5)
Fl-14 ta’ Ottubru 2011, permezz ta’ notifika ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, il-Kummissjoni ħabbret (“notifika ta’ bidu”) (5) il-bidu tar-reviżjoni interim parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, tal-miżuri applikabbli tal-anti-dumping għall-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi, tal-ħadid jew tal-azzar, li joriġinaw mir-Russja.
(6)
Wara li l-grupp TMK ressaq talba sostanzjata, tnediet ir-reviżjoni li fl-ambitu hija limitata għall-eżami tad-dumping. Fit-talba, l-applikant ipprovda evidenza prima facie li t-tkomplija tal-impożizzjoni tal-miżuri fil-livell attwali ma għadhiex meħtieġa biex tikkumpensa għad-dumping dannuż.
1.3. Il-partijiet ikkonċernati
(7)
Il-Kummissjoni għarrfet uffiċjalment lill-applikant, lill-awtoritajiet tal-pajjiż esportatur u lill-industrija tal-Unjoni bil-bidu tar-reviżjoni interim parzjali. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika ta’ bidu.
(8)
Sabiex tinkiseb l-informazzjoni meħtieġa għall-investigazzjoni tagħha, il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarju lill-applikant, li wieġeb sal-iskadenza stabbilita.
(9)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qisitha meħtieġa għall-finijiet biex jinstab il-livell tad-dumping. Saru żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-applikant u fil-kumpaniji kummerċjali relatati tiegħu ZAO TMK Trade House (Moska), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkaryno), TMK Europe GmbH (Cologne), TMK Italia s.r.l. (Lecco) u TMK Global S.A. (Ġinevra).
1.4. Il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni
(10)
L-investigazzjoni tal-livell ta’ dumping kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Ottubru 2010 sat-30 ta’ Settembru 2011 (“il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni” jew “PIR”).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(11)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-istess bħal dak definit fir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 585/2012 li impona l-miżuri li bħalissa huma fis-seħħ, jiġifieri, pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-ħadid jew tal-azzar, b'kampjun rappreżentattiv ċirkulari, b'dijametru estern li ma jaqbiżx l-406,4 mm b'Valur Ekwivalenti tal-Karbonju (Carbon Equivalent Value - CEV) li ma jaqbiżx iż-0,86 skont il-formula u l-analiżi kimika tal-Istitut Internazzjonali tal-Welding (IIW) (6), li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 u ex 7304 59 93, li joriġinaw fir-Russja (“il-prodott ikkonċernat” jew “SPT”).
2.2. Il-prodott simili
(12)
Kif ġie stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali kif ukoll fl-investigazzjoni ta’ reviżjoni tal-iskadenza, l-investigazzjoni attwali kkonfermat li l-prodott immanifatturat fir-Russja u esportat lejn l-Unjoni, il-prodott immanifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku tar-Russja, u l-prodott immanifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użi aħħarija. Għaldaqstant, dawn il-prodotti jitqiesu simili fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. ID-DUMPING
3.1. Id-dumping ta’ importazzjonijiet matul il-PIR
3.1.1. Il-valur normali
(13)
Il-bejgħ fis-suq domestiku sar permezz tal-kumpaniji relatati, ZAO TMK Trade House u TMK Warehouse, li reġgħu biegħu l-SPT lil klijenti indipendenti fir-Russja.
(14)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, l-ewwel ġie eżaminat għal kull produttur esportatur jekk il-volum totali tiegħu tal-bejgħ domestiku tal-prodott simili lil klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv meta mqabbel mal-volum totali tiegħu tal-bejgħ f'esportazzjoni lejn l-Unjoni, jiġifieri jekk il-volum totali ta’ bejgħ bħal dan kienx jirrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ f'esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. L-eżami stabbilixxa li l-bejgħ domestiku kien rappreżentattiv għall-produtturi esportaturi kollha.
(15)
Kien eżaminat ukoll jekk kull tip ta’ prodott tal-prodott simili mibjugħ mill-produtturi esportaturi fis-suq domestiku tiegħu kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-finijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta’ tip partikolari ta’ prodott tqies rappreżentattiv biżżejjed meta l-volum totali ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ mill-applikant fis-suq domestiku lil klijenti indipendenti matul il-PIR irrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tiegħu tat-tip ta’ prodott komparabbli esportat lejn l-Unjoni.
(16)
Skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku, sussegwentement kien eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull tip ta’ prodott mibjugħ fi kwantitajiet rappreżentattivi setax jitqies li sar fl-andament ordinarju tal-kummerċ. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgћ domestiku bi profitt lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku għal kull tip esportat tal-prodott ikkonċernat matul il-PIR.
(17)
Għal dawk it-tipi ta’ prodotti fejn aktar minn 80 %, bħala volum ta’ bejgħ fis-suq domestiku tat-tip ta’ prodott, kienu ogħla mill-kost u l-prezz medju peżat tal-bejgħ ta’ dak it-tip kien daqs jew aktar mill-prezz ta’ unità tal-produzzjoni, il-valur normali, skont it-tip ta’ prodott, ġie kkalkulat bħala l-medja peżata tal-prezzijiet domestiċi reali tal-bejgħ kollu tat-tip ikkonċernat, irrispettivament jekk dak il-bejgħ kellux profitt jew le.
(18)
Meta l-ammont ta’ bejgħ bi qligħ ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum ta’ bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew meta l-prezz medju differenzjat ta’ dak it-tip kien inqas mill-ispiża unitarja tal-produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, li ġie kkalkulat bħala l-prezz medju differenzjat tal-bejgħ domestiku profittabbli biss tat-tip magħmul matul il-RIP.
(19)
Il-valur normali għat-tipi mhux rappreżentattivi (jiġifieri dawk li l-bejgħ domestiku tagħhom kien inqas minn 5 % tal-bejgħ f'esportazzjoni lejn l-Unjoni jew li ma nbiegħu xejn fis-suq domestiku) ġie kkalkulat skont l-ispiża tal-manifattura għal kull tip ta’ prodott flimkien mal-ammont għall-ispejjeż ġenerali, amministrattivi u tal-bejgħ u għall-profitti. Fil-każ ta’ bejgħ domestiku eżistenti, intuża l-profitt tat-transazzjonijiet fl-andament ordinarju tal-kummerċ fis-suq domestiku skont it-tip ta’ prodott għat-tipi ikkonċernati tal-prodott. Meta ma sar l-ebda bejgħ domestiku, intuża profitt medju.
(20)
Fir-rigward tal-ispejjeż tal-manifattura, u b'mod partikolari l-ispejjeż tal-enerġija, f'dak li għandu x'jaqsam mal-gass, ġie investigat jekk il-prezzijiet tal-gass imħallsa mill-produtturi esportaturi kinux jirriflettu l-ispejjeż assoċjati mal-produzzjoni u d-distribuzzjoni tal-gass.
(21)
Instab li l-prezz domestiku tal-gass li tħallas mill-produtturi esportaturi kien madwar terz tal-prezz tal-esportazzjoni tal-gass naturali mir-Russja. F'dan ir-rigward, id-dejta kollha disponibbli tindika li l-prezzijiet domestiċi tal-gass fir-Russja kienu prezzijiet regolati, li huma ferm inqas mill-prezzijiet tas-suq imħallsa fis-swieq gћall-gass naturali li mhumiex regolati. Għalhekk, minħabba li l-ispejjeż ma kinux riflessi b'mod raġonevoli fir-reġistri tal-produtturi esportaturi kif previst fl-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku, kellhom jiġu aġġustati skont dan. Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe prezz rappreżentattiv biżżejjed, mhux mgħawweġ tal-gass relatat mas-suq domestiku Russu, tqies li jkun xieraq li l-aġġustament jiġi bbażat skont l-Artikolu 2(5), fuq il-bażi ta’ informazzjoni minn swieq oħra rappreżentattivi. Il-prezz aġġustat ġie bbażat fuq il-prezz medju tal-gass Russu meta mibjugħ għall-esportazzjoni fil-fruntiera Ġermaniża/Ċeka (Waidhaus), aġġustat għall-ispejjeż ta’ distribuzzjoni lokali. Waidhaus, li huwa ċ-ċentru ewlieni gћall-bejgћ tal-gass Russu lill-UE, u li huwa kemm l-ikbar suq gћall-gass Russu kif ukoll għandu prezzijiet li jirriflettu l-ispejjeż b'mod raġonevoli, jista' jitqies bћala suq rappreżentattiv fit-tifsira tal-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku.
(22)
Wara l-iżvelar, il-Grupp TMK sostna li l-aġġustament tal-prezz tal-gass kien imur kontra l-Artikolu 2(5) tar-Regolament Bażiku u 2.2.1.1 tal-Ftehim AD tad-WTO. Kif imsemmi fil-premessa (21), instab li l-prezz domestiku tal-gass imħallas mill-Grupp TMK kien madwar terz tal-prezz tal-esportazzjoni tal-gass naturali mir-Russja. Għalhekk, minħabba li ma kinux riflessi b'mod raġonevoli fir-reġistri tal-produtturi esportaturi kif previst fl-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku, l-ispejjeż kellhom jiġu aġġustati skont dan. It-talba magħmula mill-Grupp TMK tqieset mhux issostanzjata u fl-assenza ta’ kwalunkwe evidenza, twarbet
3.1.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(23)
Għandu jiġi nnotat li xi kwantitajiet tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat ma kinux ġew irrappurtati mill-Grupp TMK għax dan qies li dawn l-SPT ma jaqgħux fl-ambitu tal-investigazzjoni. Intwerew kampjuni fil-forma ta’ biċċiet maqtugħin tal-kampjun rappreżentattiv tal-prodott li allegatament jaqgħu barra l-ambitu tal-prodott qabel u wara aktar ipproċessar lis-servizzi tal-Kummissjoni matul żjarat ta’ verifika fuq il-post li madankollu ma jistax jitqies bħala evidenza konklużiva.
(24)
Wara l-eżami tal-kwistjoni, kien ikkunsidrat li dawn l-SPT jaqgħu fl-ambitu tal-prodott. It-transazzjonijiet korrispondenti tal-esportazzjoni kienu għalhekk ikkunsidrati fil-kalkolu tad-dumping.
(25)
Waqt is-seduta ta’ smiegħ ippreseduta mill-Uffiċċju tas-Seduta fid-9 ta’ Novembru 2012, il-grupp TMK iddikjara li xtaq jindirizza prinċipalment il-kwistjoni ta’ klassifikazzjoni, imressqa fid-dokument ta’ żvelar, li fl-opinjoni tiegħu irriżultat f'żieda fil-marġni tad-dumping minn madwar 13-14 %. Il-grupp TMK esprima xi ftit is-sorpiża tiegħu dwar il-fatt li dawn il-prodotti kienu kkunsidrati li jaqgħu taħt l-ambitu ta’ investigazzjoni u tenna li dawn il-kwantitajiet esportati ma kinux irrapportati fuq il-bażi li dawn il-prodotti kienu “bjanki” (imsemmija wkoll “vojta”) u mhux pajpijiet, u b'dal-mod, fl-opinjoni tiegħu, ma kinux jaqgħu fl-ambitu tal-prodott. Hu kompla jindika li fil-fatt, din il-kwistjoni kienet indirizzata b'mod konċiż ħafna mis-servizzi tal-Kummissjoni waqt iż-żjara ta’ verifika. F'dan ir-rigward, għandu jkun innutat li l-Grupp TMK innifsu indika f'waħda mis-sottomissjonijiet datata 31 ta’ Awwissu 2012, li “il-mistoqsija ta’ jekk il-‘vojta’ jaqgħux taħt il-kodiċi NM 7304 59 10 għandhiex tkun inkluża fi ħdan l-ambitu tal-investigazzjoni kienet estensivament indirizzata waqt l-investigazzjoni”. Fil-fatt, kemm il-European Steel Tube Association (Assoċjazzjoni Ewropea tat-Tubi tal-Azzar - “ESTA”) u l-grupp TMK kellhom opportunità biżżejjed sabiex jikkummentaw fuq din il-kwistjoni f'diversi okkażjonijiet. Barra minn hekk, għandu jkun innotat li s-servizzi tal-Kummissjoni talbu lill-importaturi relatati tat-TMK biex jimlew l-Anness għall-kwestjonarju u vverifikaw l-informazzjoni li waslitilhom matul żjara ta’ verifika fil-post sabiex jiġbru l-informazzjoni kollha rilevanti. Id-dikjarazzjoni li din il-kwistjoni kienet indirizzata “b'mod konċiż” ħafna mis-servizzi tal-Kummissjoni waqt l-investigazzjoni u li dawn il-prodotti kienu meqjusa bħala parti mill-ambitu tal-prodott kienet żbaljata u għalhekk ġiet irrifjutata.
(26)
Il-Grupp TMK indika wkoll li l-inklużjoni tal-kwantitajiet ta’ esportazzjoni kienet illegali u mhux ġustifikata minħabba li s-servizzi tal-Kummissjoni naqsu milli juru li l-pajpijiet ma kinux “mhux maħduma” u l-konklużjonijiet li dawn il-“bjanki” kienu prodotti “nofshom lesti” (jew parzjalment maħduma) kienu bla bażi.
(27)
L-ewwel nett, ta’ min ifakkar li l-prodotti koperti mill-kodiċi NM 7304 39 10 u 7304 59 10 huma “tubi, pajpijiet u profili vojta minn ġewwa” mingħajr saldaturi, tal-ħadid (minbarra ħadid fondut) jew azzar, “mhux maħduma, dritti u b'ħitan ta’ ħxuna uniformi, għall-użu biss fil-manifattura ta’ tubi u pajpijiet b'taqsima trasversali u ħitan ta’ ħxuna oħra. In-Nota ta’ Spjega għas-subintestaturi 7304 39 10 u 7304 59 10 tiddikjara li huma jinkludu ‘tubi mingħajr saldaturi tal-azzar normalment miksuba permezz ta’ titqib u laminazzjoni termali jew permezz ta’ titqib u tpinġija termali; huma normalment imsejħa ‘bjanki”’. Dawn huma maħsuba biex jiġu trasformati f'tubi b'forom u ħxuna tal-ħitan oħra b'tolleranzi dimensjonali aktar imnaqqsa. Dawn huma ppreżentati bit-truf maqtugħa bla preċiżjoni u llixxati iżda altrimenti mhux lesti. L-uċuħ esterni u interni tagħhom huma bla preċiżjoni u mhux ħielsa mill-ġebla. Dawn mhumiex mogħtija żejt, miksija biż-żingu jew miżbugħa”. Wara konsiderazzjoni tal-argumenti mressqa mill-Grupp TMK u ESTA, tqies li abbażi tad-diversi dokumenti miġbura waqt żjarat ta’ verifika fuq il-post (l-ordni tax-xiri u l-ispeċifikazzjonijiet tal-klijent, kuntratti intrasoċjetarji, fatturi maħruġa minn importaturi relatati, deskrizzjoni tal-istandard ISO 9809-1) dawn it-tubi huma tabilħaqq “nofshom lesti” fis-sens li jridu jikkorrispondu għal ċerti rekwiżiti u speċifikazzjonijiet bħal “l-ogħla kwalità SS għal ċilindri ta’ tubi magħmulin bis-sħana, fl-azzar tat-tip 34CrMo4 soġġetti għal UNI EN 10083-1 u DIN 1629 ‘ittemprati ħoxnin’ u ‘mielsa fit-truf’, ta’ dimensjonijiet kif speċifikat fl-ordni tax-xiri.” Barra minn hekk, rekwiżiti oħra li huma elenkati fl-ordni tax-xiri u l-ispeċifikazzjonijiet tal-klijent bħall-“ittestjar ultrasoniku għal difetti fattibbli, kontroll tal-ħxuna, kemm huma ovali jew dritti” huma sinjal wkoll ta’ aktar ipproċessar ta’ dawn it-tubi, li mhuwiex il-każ għalhekk msejħa “bjanki”.
(28)
Il-Grupp TMK qal li l-karatteristiċi “ittemprati ħoxnin” u “mielsa fit-truf” mhumiex fost il-kriterji elenkati fit-test tal-kodiċi NM u n-Nota ta’ Spjega rilevanti biex jiġi determinat jekk pajp huwiex “mhux maħdum”. F'dan ir-rigward, għandu jiġi nnutat li t-testi tal-intestatura u n-Noti ta’ Spjega rilevanti mhux dejjem fihom lista eżawrjenti tal-karatteristiċi kollha tal-prodotti koperti. Fir-rigward ta’ prodotti bħal dawn li huma magħġunin b'karatteristiċi ta’ tipi differenti ta’ oġġetti, il-klassifikazzjoni tiddependi fuq il-fatturi l-aktar importanti tal-oġġetti importati. Għalhekk, filwaqt li wieħed jinnota li dawn il-fatturi mhumiex fost il-kriterji elenkati fit-test tal-kodiċijiet NM u n-Nota ta’ Spjega rilevanti, huma jibqgħu elementi importanti fil-valutazzjoni ta’ jekk it-tipi ta’ prodott jistgħu jew ma jistgħux ikunu kkunsidrati bħala “mhux maħdumin” u għalhekk fl-ambitu tal-kodiċijiet NM 7304 39 10 u 7304 59 10.
(29)
Il-Grupp TMK stqarr li dawn it-tubi ma kinux ittemprati billi ma kinux ittrattati bis-sħana kif jidher fiċ-ċertifikati tat-test tal-mitħna. F'dan ir-rigward ta’ min jinnota li l-ispeċifikazzjonijiet tax-xiri tal-klijent fihom tagħrif kontradittorju billi jissemma’ fihom trattament bis-sħana tal-prodott. Fuq dokumenti oħra hemm referenza għal dawn l-ispeċifikazzjonijiet tax-xiri bħad-dikjarazzjoni tal-manifattur maħruġa mill-Grupp TMK u l-ispeċifikazzjoni fir-rigward tal-kuntratti ffirmati mill-Grupp TMK u l-klijent mhux relatat tiegħu.
(30)
Ġie nnutat ukoll li fil-kuntratti intrasoċjetarji msemmija hawn fuq mogħtija mill-Grupp TMK waqt il-verifika fuq il-post, dawn il-prodotti kienu inizjalment klassifikati f'kodiċi NM differenti (skont il-miżuri) u nbidlu għal kodiċi NM mhux skont il-miżuri (inkluż matul il-PI), għalkemm, abbażi tal-informazzjoni disponibbli, ma kien hemm l-ebda tibdil fl-ordni tax-xiri u l-ispeċifikazzjonijiet tal-prodott tal-klijent. Il-Grupp TMK argumenta li din il-bidla fil-kodiċi NM kienet irrilevanti billi li kien jimporta skont ir-regoli tal-klassifikazzjoni doganali applikabbli huma l-karatteristiċi oġġettivi tal-oġġetti fiż-żmien tal-importazzjoni tagħhom lejn l-Unjoni. Filwaqt li l-karatteristiċi oġġettivi tal-oġġetti fiż-żmien tal-importazzjoni tagħhom lejn l-Unjoni huma element importanti, il-Grupp TMK mhuwiex qiegħed jiċħad li huma kklassifikaw it-tipi ta’ prodott bħala li jaqgħu taħt il-miżuri qabel il-bdil ta’ dik il-klassifikazzjoni anke mingħajr xi bdil fl-ispeċifikazzjonijiet tal-prodott. Dan huwa kkunsidrat bħala wieħed mill-elementi li jwassal għall-konklużjoni li t-tipi ta’ prodotti kkonċernati jaqgħu fl-ambitu tal-investigazzjoni.
(31)
Kien ukoll innotat li l-ispeċifikazzjonijiet tax-xiri tal-klijent mhux relatat, b'mod ċar, jirreferu għal prodotti “nofshom lesti” aktar milli “bjanki” jew “vojta”. Dwar dan l-aħħar punt, it-TMK argumenta li huwa totalment irrelevanti għall-għan ta’ klassifikazzjoni doganali kif il-prodott huwa deskritt minn xerrej. Bi tweġiba għal dan, għandu jiġi ddikjarat li d-deskrizzjoni tal-prodott mix-xerrej għandha xi valur fis-sens li x-xerrej huwa ovvjament konxju tar-rekwiżiti tal-prodott fil-ħin tal-ordni. Jiġifieri, għalhekk, li tgħid li d-deskrizzjoni tax-xerrej hija “totalment irrelevanti” huwa dubjuż.
(32)
Bħala konklużjoni, it-tubi tal-azzar nofshom lesti mingħajr saldaturi prodotti bi trattament tas-sħana mixtrija bl-iskop li jiġu prodotti ċilindri bħal dawn għandhom jikkorrispondu ma’ rekwiżiti ddettaljati ħafna tekniċi/ta' kwalità/dimensjonali. Dawn il-karatteristiċi b'mod ċar ma jikkorrispondux mal-kunċett ta’ ’“mhux maħdum” kif imsemmi fin-Noti ta’ Spjega NM 7304 39 10 u 7304 59 10 u għalhekk, il-kummenti li saru mill-Grupp TMK dwar l-interpretazzjoni allegatament ħażina mill-Kummissjoni tat-terminu “mhux maħdum” kellhom jiġu rrifjutati.
(33)
Kuntrarju għal diversi rapporti preċedenti, il-grupp TMK argumenta wkoll li dawn il-prodotti mibjugħa lil klijent mhux relatat ma kinux biss destinati għall-istess applikazzjoni jiġifieri l-produzzjoni ta’ ċilindri, iżda jistgħu wkoll jiġu ttrasformati f'dak li jissejjaħ “pajpijiet ta’ preċiżjoni”. Il-Grupp stqarr li l-klijent mhux relatat l-ewwel jittrasforma bjanki f'pajpiet laminati bil-kesħa (jew pajpijiet ta’ preċiżjoni) li mbagħad jiġu pproċessati f'ċilindri tal-gass. Għandu jiġi nnutat li dan l-element huwa mhux biss kontradittorju għal dak li ntqal mill-grupp TMK f'sottomissjonijiet preċedenti u għal dak li nstab fid-dokumenti miġbura matul iż-żjarat ta’ verifika. Minkejja dan ta’ hawn fuq, ta’ min jinnota li din l-allegazzjoni addizzjonali kienet ġdida, ġiet sottomessa fi stadju tard u ma kinetx issostanzjata b'evidenza. Barra minn hekk, il-grupp issottometta xhieda li allegatament uriet li l-klijent mhux relatat biegħ ukoll pajpijiet ta’ preċiżjoni. Filwaqt li wieħed jinnota li din l-evidenza kienet sottomessa tard ħafna fl-investigazzjoni, kien innutat ukoll li l-evidenza kienet tirreferi għal perjodu twil wara t-tmiem tal-PIR u li d-dokumenti kienu jirreferu għal bejgħ possibbli ta’ kull tip (jew taqsimiet) ta’ prodotti llaminati fil-kesħa (pajpijiet). Dawn l-argumenti, għaldaqstant, ġew miċħuda.
(34)
Il-maġġoranza ta’ esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat minn produtturi esportaturi lejn l-Unjoni saru lil klijenti indipendenti fl-Unjoni permezz ta’ żewġ kumpaniji kummerċjali relatati, jiġifieri TMK Europe GmbH li tinsab fil-Ġermanja u TMK Italia s.r.l. li tinsab fl-Italja. Il-prezz tal-esportazzjoni għall-esportazzjonijiet imsemmija hawn fuq kien stabbilit abbażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni li fil-fatt tħallsu jew jistgħu jitħallsu skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, jiġifieri bl-użu tal-prezzijiet tal-bejgħ mill-ġdid fil-fatt imħallsa jew li jistgħu jitħallsu lill-kumpanija relatata mill-ewwel xerrej indipendenti fl-Unjoni fil-PIR, aġġustati għall-ispejjeż kollha mġarrba bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid u għall-profitti.
(35)
Xi kwantitajiet limitati kienu esportati direttament lil klijenti indipendenti fl-Unjoni. Għalhekk il-prezz tal-esportazzjoni għal dawn il-kwantitajiet ġie stabbilit abbażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni li fil-fatt tħallsu jew jistgħu jitħallsu skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
3.1.3. Il-paragun
(36)
Il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tal-produtturi esportaturi tqabblu fuq bażi ex-works. Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Fuq din il-bażi, saru aġġustamenti fir-rigward tal-ippakkjar, l-ispejjeż għat-trasport l-ispejjeż tal-kreditu u d-dazji anti-dumping.
(37)
Il-grupp TMK talab li ċerti karatteristiċi relatati mal-grad tal-azzar, it-tip ta’ kamin u l-kisi tal-SPT jiġu kkunsidrati sabiex jiġi żgurat paragun imparzjali bejn l-SPT mibjugħa domestikament u għall-esportazzjoni.
(38)
Il-Kumitat tad-Difiża tal-Industrija tat-Tubi tal-Azzar Mingħajr Saldaturi tal-Unjoni Ewropea (“ESTA”) stqarr li kwalunkwe talba biex tibdel id-definizzjoni tal-prodott jew il-metodoloġija użata fl-investigazzjoni oriġinali jew fir-reviżjoni sussegwenti tmur kontra l-Artikolu 11(9) tar-Regolament bażiku u għandha tiġi injorata.
(39)
F'dan ir-rigward, l-investigazzjoni żvelat li t-talba magħmula mill-grupp TMK ma taffettwax id-definizzjoni tal-prodott iżda pjuttost affermat l-identifikazzjoni ta’ karatteristiċi addizzjonali li jiżguraw tqabbil ġust tal-SPT li jaqsmu l-istess karatteristiċi. Barra minn hekk, instab li dawn il-karatteristiċi addizzjonali afftewaw il-prezzijiet u t-tqabbil tal-prezzijiet.
(40)
Fuq il-bażi ta’ dak imsemmi hawn fuq, tqies li t-talba kienet iġġustifikata u l-karatteristiċi msemmija hawn fuq kienu għalhekk ikkunsidrati.
(41)
Il-grupp TMK qal li, skont l-Artikolu 11(10) tar-Regolament bażiku, id-dazji mħallsa fuq DDP (“konsenjat bid-dazju mħallas”) it-transazzjonijiet ma għandhomx jiġu mnaqqsa sabiex jinħadem il-prezz tal-esportazzjoni. Dan jiddikjara li, meta mqabbel mal-aħħar perjodu ta’ 12-il xahar sħiħ qabel l-impożizzjoni tad-dazji anti-dumping fuq esportazzjonijiet tal-SPT li jsiru mit-TMK lejn l-Unjoni (1 ta’ Lulju 2005 - 30 ta’ Ġunju 2006 jew il-“perjodu ta’ referenza”), id-dazju kien rifless kif suppost fil-prezzijiet mitluba fil-PIR u l-prezzijiet tal-bejgħ sussegwenti fl-Unjoni.
(42)
F'dan ir-rigward, instab li d-DDP tal-prezzijiet mitluba lill-ewwel klijenti mhux relatati ma kienx ikopri l-ispejjeż, aħseb u ara id-dazji anti-dumping; jiġifieri dawn it-transazzjonijiet kienu bħala total qed jagħmlu telf. Ta' min jinnota wkoll li, minkejja li l-prezzijiet għal prodotti simili żdiedu b'madwar 30 % mill-perjodu ta’ referenza, il-prezz tal-materja prima li jammonta għal medja ta’ aktar minn 50 % tal-ispiża tal-manifattura żdied b'aktar minn 70 % matul l-istess perjodu. Fuq il-bażi ta’ dak imsemmi hawn fuq, huwa kkunsidrat li l-ebda evidenza konklużiva ma ngħatat biex turi li d-dazju huwa rifless kif suppost fil-prezzijiet mitluba.
(43)
Ta' min jinnota wkoll li, anki kieku wieħed kellu jaċċetta li d-dazju huwa rifless fil-prezzijiet tal-bejgħ sussegwenti (quod non), l-Artikolu 11(10) tar-Regolament bażiku jeħtieġ li l-prezzijiet kemm tal-bejgħ mill-ġdid u kif ukoll tal-bejgħ sussegwenti jirriflettu d-dazju.
(44)
Wara l-iżvelar, il-Grupp TMK kompla joġġezzjona għat-tnaqqis tad-dazji mill-prezzijiet tal-esportazzjoni u argumenta wkoll li l-aġġustament tal-ispiża tal-gass li sar rriżulta f'telf, li fil-fehma tiegħu, kien żgur ta’ livell aktar baxx ta’ kobor, madankollu mingħajr ma pprovda l-ebda evidenza oħra. Il-Grupp TMK sostna l-opinjoni tiegħu li l-fatt li l-prezzijiet tal-esportazzjoni ex-works kienu ogħla mill-ispejjeż tal-produzzjoni kien legalment difettuż u tenna li l-kriterji biex jiġu eżaminati kienu biss jekk id-dazji anti-dumping imħallsa kinux riflessi kif xieraq fil-prezz tal-bejgħ mill-ġdid tal-klijenti mhux relatati tiegħu li xtraw fuq bażi DDP. Madankollu, billi l-prezzijiet tad-DDP mitluba lill-ewwel klijenti mhux relatati ma kinux ikopru l-ispejjeż, aħseb u ara d-dazji anti-dumping, anke mingħajr l-aġġustament tal-gass u billi l-prezz tal-materja prima li jammontaw għal medja ta’ aktar minn 50 % tal-ispiża tal-manifattura żdied b'aktar minn 70 % tul l-istess perjodu kif imsemmi fil-premessa (42) hawn fuq, tqies li l-Grupp TMK ma pprovdix evidenza konklużiva li turi li d-dazju kien rifless kif suppost fil-prezzijiet mitluba jew fil-prezzijiet tal-bejgħ sussegwenti.
(45)
Fuq il-bażi ta’ dak imsemmi hawn fuq, din it-talba ġiet irrifjutata.
3.1.4. Marġni tad-dumping
(46)
Skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-valur normali medju peżat ġie mqabbel mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat għal kull tip ta’ prodott fuq bażi ex-work għal kull wieħed mill-produtturi esportaturi separatament. Marġni komuni tad-dumping għall-Grupp TMK huwa stabbilit billi tikkalkula rata medja peżata waħda ta’ dumping għall-produtturi esportaturi fi ħdan il-Grupp TMK.
(47)
Abbażi ta’ dan, il-marġni tad-dumping, espress bћala perċentwali tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, kien 29,6 %. Wara l-iżvelar, il-grupp TMK ġibed l-attenzzjoni għal ċerti żbalji klerikali fil-kalkoli tad-dumping għal żewġ enititajiet tal-produzzjoni tiegħu. Dawn l-iżbalji klerikali ġew ikkoreġuti u l-marġini medju differenzjat ta’ dumping għall-grupp TMK instab li huwa 28,7 % minflok 29,6 %.
(48)
Huwa nnotat li dan il-marġni tad-dumping huwa, għall-kuntrarju tal-evidenza prima facie pprovduta fit-talba għar-reviżjoni, ogħla mid-dazju eżistenti applikabbli għall-importazzjonijiet mill-grupp TMK. Iż-żieda tirriżulta minn numru ta’ fatturi: l-ewwel nett, l-evidenza pprovduta fit-talba għar-reviżjoni hi relatata biss ma’ ċerti transazzjonijiet ta’ wieħed mit-tliet produtturi esportaturi. Uħud minn dawn it-transazzjonijiet instabu li ma kinux relatati mal-prodott ikkonċernat. It-tieni nett, matul il-proċess tal-investigazzjoni, kif imsemmi fil-premessa (23) hawn fuq, xi transazzjonijiet tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat ma kinux ġew rappurtati mill-grupp. Finalment, l-istqarrija tal-grupp fir-rigward tad-dazju kkunsidrat bħala spiża (ara l-premessi (41) sa (45)) ġiet irrifjutata. Il-kombinazzjoni ta'dawn l-elementi, flimkien ma’ elementi oħra vverifikati matul l-investigazzjoni, irriżultat f'żieda fil-marġni tad-dumping.
4. IN-NATURA DEJJIEMA TAĊ-ĊIRKOSTANZI MIBDULA
(49)
Skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk kienx raġonevoli li wieħed iqis iċ-ċirkustanzi mibdula fir-rigward tad-dumping bħala ta’ natura permanenti.
(50)
Il-grupp TMK fit-talba tiegħu għar-reviżjoni indika li kien hemm ċirkustanzi mibdula ta’ natura dejjiema peress li kien għamel tibdil sinifikanti fl-istruttura interna tiegħu u titjib sostanzjali għall-produzzjoni tiegħu ta’ tagħmir li kellu impatt dirett fuq l-istruttura tal-ispejjeż.
(51)
L-investigazzjoni żvelat li l-grupp TMK kien fil-fatt għamel investimenti sinifikanti li wasslu għal kisbiet fl-effiċjenza u żieda fil-kapaċità. Madankollu, minħabba ż-żieda fil-prezzijiet tal-materja prima u l-evoluzzjoni tat-taħlita tal-prodotti lejn prodotti b'aktar valur miżjud, ma setgħax jiġi aċċertat tnaqqis fl-ispiża tal-produzzjoni. It-titjib imsemmi fil-premessa (50) nstab li kien ta’ natura strutturali u li jkun probabbli li jinbidel fil-futur qarib.
(52)
Barra minn hekk, l-iżvilupp tal-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi li mhumiex fl-UE li qegħdin fil-PIR u lejn l-UE ġie wkoll ikkunsidrat wara l-PIR. Instab li l-esportazzjonijiet ta’ prodotti identiċi lejn pajjiżi li mhumiex fl-UE saru b'livelli ta’ prezz komparabbli bħall-bejgħ tal-esportazzjonijiet lejn l-UE fl-istess perjodu. Sa fejn huwa kkonċernat il-perjodu wara l-PIR, instab li dawn saru bi prezzijiet ftit ogħla milli fil-PIR, li huwa skont l-evoluzzjoni tal-livell tal-prezzijiet internazzjonali. Għalhekk ma kien hemm l-ebda indikazzjoni li l-prezzijiet tal-esportazzjoni se jvarjaw konsiderevolment fil-futur qrib.
5. L-EMENDA TAL-MIŻURI ANTI-DUMPING
(53)
Fid-dawl tar-riżultati tal-investigazzjoni, jitqies xieraq li d-dazju tal-anti-dumping applikabbli fuq l-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat mill-grupp TMK jiġi emendat għal 28,7 %. Id-dazju emendat tal-anti-dumping għandu jiġi stipulat fil-livell tal-marġini misjub tad-dumping, minħabba li huwa inqas mill-marġini ta’ ħsara stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali.
(54)
Il-partijiet interessati ġew infurmati bil-fatti essenzjali u bil-kunsiderazzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom kienet ser tiġi rrakkomandata emenda lir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 585/2012 u ngħataw l-opportunità li jikkummentaw.
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
L-annotazzjoni li tikkonċerna lil OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant u OAO Seversky Tube Works fit-tabella tal-Artikolu 1(2) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 585/2012 hija b'dan mibdula b'dan li ġej:
“OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant u OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859 ”
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-21 ta’ Diċembru 2012.