NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1409/2013
ze dne 28. listopadu 2013
o statistice platebního styku
(ECB/2013/43)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
K plnění svých úkolů vyžaduje Evropská centrální banka (ECB) srovnávací statistiku platebního styku podle jednotlivých zemí. Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že informace mohou být shromažďovány v oblasti statistiky platebního styku a platebních systémů. Tyto údaje jsou zásadní pro rozpoznávání a sledování vývoje platebních trhů v členských státech, jakož i pro podporu plynulého fungování platebních systémů.
(2)
Článek 5.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) vyžaduje, aby ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami pro zajištění úkolů, kterými je pověřen Evropský systém centrálních bank (ESCB), shromažďovala nezbytné statistické informace buď od příslušných vnitrostátních orgánů, nebo přímo od hospodářských subjektů. Článek 5.2 statutu ESCB vyžaduje, aby úkoly popsané v článku 5.1 prováděly v rámci svých možností národní centrální banky.
(3)
Eurosystém shromažďuje informace o platebním styku podle obecných zásad ECB/2007/9 (2). V zájmu zvýšení kvality a spolehlivosti statistiky platebního styku a zajištění úplného pokrytí souboru zpravodajských jednotek by příslušné informace měly být shromažďovány přímo od zpravodajských jednotek.
(4)
Metodika, podle které jsou shromažďovány informace o platebním styku, by měla zohlednit vývoj právního rámce v oblasti platebního styku v Evropské unii, a to zejména směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES (3), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES (4) a článek 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 924/2009 (5).
(5)
Může být vhodné, aby národní centrální banky shromažďovaly od skutečného souboru zpravodajských jednotek statistické informace nutné ke splnění statistických požadavků ECB jako součást širšího statistického zpravodajského systému, který jednotlivé národní centrální banky vytvářejí v rámci vlastních pravomocí v souladu s právními přepisy Unie, vnitrostátními právními předpisy nebo se zavedenou praxí a který slouží též jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistických požadavků ECB. Tím může dojít i ke snížení zpravodajského zatížení. V zájmu zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné, aby byly zpravodajské jednotky informovány o tom, že údaje jsou shromažďovány i pro jiné statistické účely. Za účelem splnění svých požadavků může ECB v určitých případech vycházet ze statistických informací shromážděných pro tyto jiné účely.
(6)
Uznává se, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), nicméně článek 5 statutu ESCB se vztahuje na členské státy, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“), i na členské státy mimo eurozónu. V 17. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 se uvádí, že z článku 5 statutu ESCB ve spojení s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny. Použitelnost ustanovení tohoto nařízení lze proto rozšířit i na národní centrální banky členských států mimo eurozónu, a to formou spolupráce národních centrálních bank s Eurosystémem na základě doporučení ECB.
(7)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(8)
Je třeba zavést postup pro účinné provádění technických změn příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec, ani neovlivní zpravodajské zatížení. Při uplatňování tohoto postupu se zohlední stanoviska Výboru pro statistiku ESCB. Národní centrální banky a jiné výbory ESCB mohou tyto technické změny příloh navrhovat prostřednictvím Výboru pro statistiku ESCB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
(a)
„zpravodajská jednotka“ a „rezident“ mají stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
(b)
„platební služba“, „poskytovatel platebních služeb“, „platební instituce“ a „platební systém“ mají stejný význam jako v definici v článku 4 směrnice 2007/64/ES;
(c)
„vydavatel elektronických peněz“ a „instituce elektronických peněz“ mají stejný význam jako v definici v článku 2 směrnice 2009/110/ES;
(d)
„provozovatelem platebního systému“ se rozumí právní subjekt, který je právně odpovědný za provozování platebního systému.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek se skládá z poskytovatelů platebních služeb (včetně vydavatelů elektronických peněz) a/nebo provozovatelů platebních systémů.
2. Na zpravodajské jednotky se vztahuje úplná statistická zpravodajská povinnost.
Článek 3
Statistická zpravodajská povinnost
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek vykazuje statistické informace národní centrální bance členského státu, v němž je zpravodajská jednotka rezidentem, jak je uvedeno v příloze III a s ohledem na vysvětlivky a definice uvedené v příloze I a II.
2. Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se má řídit skutečný soubor zpravodajských jednotek, v souladu s vnitrostátními specifiky. Národní centrální banky zajistí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly statistické informace požadované na základě tohoto nařízení a aby umožňovaly přesnou kontrolu dodržování minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, které jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 4
Výjimky
1. Národní centrální banky mohou zpravodajským jednotkám udělovat výjimky, pokud se týká části či celé zpravodajské povinnosti stanovené v tomto nařízení:
(a)
v případě platebních institucí, pokud splňují podmínky vymezené v čl. 26 odst. 1 a 2 směrnice 2007/64/ES;
(b)
v případě institucí elektronických peněz, pokud splňují podmínky vymezené v čl. 9 odst. 1 a 2 směrnice 2009/110/ES;
(c)
v případě jiných poskytovatelů platebních služeb neuvedených v písmenech a) a b), pokud splňují buď podmínky uvedené v čl. 9 odst. 1 a 2 směrnice 2009/110/ES, nebo v čl. 26 odst. 1 a 2 směrnice 2007/64/ES.
2. Národní centrální banky mohou zpravodajským jednotkám udělit výjimky podle odstavce 1, pouze pokud tyto zpravodajské jednotky na vnitrostátní úrovni nepřispívají k statisticky významnému pokrytí platebních transakcí určitého druhu platební služby.
3. Národní centrální banky mohou zpravodajským jednotkám udělit výjimky, pokud se týká vykazování transakcí s institucemi jinými než měnové finanční instituce, pokud: a) celková hodnota služeb uvedených v tabulce 4 přílohy III, jež poskytují zpravodajské jednotky, které využívají takové výjimky, na vnitrostátní úrovni nepřesahuje 5 % pro každou z těchto služeb, a b) zpravodajské zatížení by s ohledem na velikost těchto zpravodajských jednotek bylo jinak nepřiměřené.
4. O udělení výjimky podle odstavce 1 nebo 3 národní centrální banka ECB vyrozumí současně s předáním informací podle čl. 6 odst. 1.
5. ECB zveřejňuje seznam subjektů, kterým národní centrální banky udělily výjimky.
Článek 5
Seznam poskytovatelů platebních služeb a provozovatelů platebních systémů pro statistické účely
1. Výkonná rada vytváří a vede seznam poskytovatelů platebních služeb, včetně vydavatelů elektronických peněz, a provozovatelů platebních systémů podle tohoto nařízení. Tento seznam bude vycházet ze stávajících seznamů poskytovatelů platebních služeb a provozovatelů platebních systémů, nad nimiž je vykonáván dohled, vytvořených vnitrostátními orgány, pokud jsou tyto seznamy k dispozici.
2. Seznam uvedený v odstavci 1 a jeho aktualizace zpřístupní národní centrální banky a ECB dotčeným zpravodajským jednotkám vhodným způsobem, včetně elektronických prostředků, prostřednictvím internetu, nebo pokud o to dotčené zpravodajské jednotky požádají, v tištěné podobě.
3. Seznam uvedený v odstavci 1 má pouze informativní povahu. Je-li však nejnovější dostupná elektronická verze seznamu uvedeného v odstavci 1 nesprávná, ECB neuloží sankci subjektu, který řádně nesplnil zpravodajskou povinnost, pokud v dobré víře spoléhal na nesprávný seznam.
Článek 6
Lhůty
1. Statistické informace uvedené v příloze III národní centrální banky každý rok předávají do ECB, a to do skončení pracovní doby v poslední pracovní den měsíce května po skončení roku, k němuž se informace vztahují.
2. Národní centrální banky rozhodnou, kdy a s jakou periodicitou potřebují od zpravodajských jednotek obdržet údaje, aby mohly dodržet lhůtu pro vykázání údajů do ECB, a informují o tom zpravodajské jednotky.
Článek 7
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo vynuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Národní centrální banky vykonávají toto právo zejména tehdy, jestliže některá zpravodajská jednotka neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy stanovené v příloze IV.
Článek 8
První vykazování
Odchylně od článku 6 se na základě tohoto nařízení budou v červnu 2015 poprvé vykazovat statistické informace za referenční období druhé poloviny kalendářního roku 2014 (tj. od července 2014).
Článek 9
Zjednodušený postup provádění změn
S přihlédnutím ke stanoviskům Výboru pro statistiku ESCB je Výkonná rada oprávněna provádět technické změny příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec, ani neovlivní zpravodajské zatížení. Výkonná rada o všech těchto změnách bez zbytečného odkladu informuje Radu guvernérů.
Článek 10
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 28. listopadu 2013.
REGOLAMENT (UE) Nru 1409/2013 TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW
tat-28 ta’ Novembru 2013
dwar l-istatistika tal-ħlasijiet
(BĊE/2013/43)
IL-KUNSILL GOVERNATTIV TAL-BANK CENTRALI EWROPEW,
Wara li kkunsidra l-Istatut tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew, u b’mod partikolari l-Artikolu 5 tiegħu,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98 tat-23 ta’ Novembru 1998 dwar il-ġbir ta’ tagħrif statistiku mill-Bank Ċentrali Ewropew (1), u b’mod partikolari l-Artikoli 5(1) u 6(4) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Il-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) jeħtieġ statistika tal-ħlasijiet komparattiva u speċifika għall-pajjiż sabiex iwettaq il-kompiti tiegħu. L-Artikolu 2(1) tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 jipprovdi li t-tagħrif jista’ jinġabar fil-qasam tal-ħlasijiet u tal-istatistika tas-sistemi ta’ ħlas. Din id-dejta hija essenzjali għall-identifikazzjoni u l-monitoraġġ tal-iżviluppi fis-swieq tal-ħlasijiet fi ħdan l-Istati Membri, u biex tassisti fil-promozzjoni tat-tħaddim bla xkiel tas-sistemi ta’ ħlas.
(2)
L-Artikolu 5.1 tal-Istatut tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew (minn hawn 'il quddiem “l-Istatut tas-SEBĊ”) jeħtieġ li l-BĊE, assistit mill-banek ċentrali nazzjonali (BĊNi), jiġbor it-tagħrif statistiku neċessarju jew mingħand l -awtoritajiet nazzjonali kompetenti jew direttament mill-aġenti ekonomiċi sabiex jitwettqu l-kompiti tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali (SEBĊ). L-Artikolu 5.2 tal-Istatut tas-SEBĊ jeħtieġ li l-BĊNi jwettqu, safejn huwa possibbli, il-kompiti deskritti fl-Artikolu 5.1.
(3)
L-Eurosistema tiġbor it-tagħrif dwar il-ħlasijiet skont il-Linja Gwida BĊE/2007/9 (2). Fl-interess ta’ żieda fil-kwalità u l-affidabbiltà tal-istatistika tal-ħlasijiet u li tiġi żgurata kopertura sħiħa tal-popolazzjoni li tirrapporta, it-tagħrif relevanti għandu jinġabar direttament mill-aġenti li jirrapportaw.
(4)
Il-metodoloġija skont liema jinġabar it-tagħrif dwar il-ħlasijiet għandha tikkunsidra l-iżviluppi fil-qafas legali tal-ħlasijiet fi ħdan l-Unjoni Ewropea, b’mod partikolari, id-Direttiva 2007/64/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3),id-Direttiva 2009/110/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) u l-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 924/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5).
(5)
Jista' jkun xieraq għal BĊNi li jiġbru mingħand il-popolazzjoni attwalment soġġetta għar-rapportar it-tagħrif statistiku meħtieġ biex jiġu sodisfatti il-ħtiġijiet statistiċi tal-BĊE bħala parti minn qafas ta' rapportar statistiku usa’ li l-BĊNi jistabbilixxu taħt ir-responsabbiltà tagħhom stess skont il-liġi nazzjonali jew tal-Unjoni jew il-prattika stabbilita u li sservi ukoll għanijiet statistiċi oħrajn, sakemm ma jiġix mhedded it-twettiq tal-ħtiġijiet statistiċi tal-BĊE. Dan jista wkoll inaqqas il-piż tar-rapportar. Sabiex titkattar it-trasparenza, huwa xieraq, f'dawn il-każijiet, li l-aġenti li jirrapportaw jiġu informati li d-dejta tinġabar ukoll biex jitwettqu għanijiet statistiċi oħrajn. F’każijiet speċifiċi, il-BĊE jista’ jistrieħ fuq tagħrif statistiku miġbur għal dawn l-iskopijiet l-oħra sabiex jiġu sodisfatti l-ħtiġijiet tiegħu.
(6)
Filwaqt li huwa rikonoxxut illi regolamenti adottati mill-BĊE skont l-Artikolu 34.1 tal-Istatut tas-SEBĊ ma jagħtu l-ebda dritt jew ma jimponu l-ebda obbligi fuq Stati Membri li l-munita tagħhom mhijiex l-euro (minn hawn ’il quddiem “Stati Membri li mhumiex fiż-żona tal-euro”), l-Artikolu 5 tal-Istatut tas-SEBĊ japplika kemm għal Stati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro (minn hawn ’il quddiem “Stati Membri fiż-żona tal-euro”) kif ukoll għal Stati Membri li mhumiex fiż-żona tal-euro. Il-Premessa 17 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 tirreferi għall-fatt illi l-Artikolu 5 tal-Istatut tas-SEBĊ, flimkien mal-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, jimplika li hemm obbligu biex jiġu mfassla u implimentati f’livell nazzjonali l-miżuri kollha illi l-Istati Membri li mhumiex fiż-żona tal-euro jqisu xierqa sabiex issir il-ġabra tat-tagħrif statistiku meħtieġ biex jiġu sodisfatti l-ħtiġijiet ta’ rapportar statistiku tal-BĊE u t-tħejjijiet f'waqthom fil-qasam tal-istatistika biex huma jkunu jistgħu isiru Stati Membri taż-żona tal-euro. Konsegwentement, id-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament jistgħu jiġu estiżi sabiex japplikaw għall-BĊNi tal-Istati Membri li mhumiex fiż-żona tal-euro billi dawn il-BĊNi jikkoperaw mal-Eurosistema fuq il-bażi ta' rakkomandazzjoni tal-BĊE.
(7)
L-istandards għall-protezzjoni u l-użu ta’ tagħrif statistiku kunfidenzjali kif stipulat fl-Artikolu 8 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98 għandhom japplikaw.
(8)
Hemm bżonn li tiġi stabbilita proċedura li biha jkunu jistgħu jsiru emendi tekniċi għall-annessi ta’ dan ir-Regolament b’mod effettiv, sakemm emendi bħal dawn la jbiddlu l-qafas kunċettwali sottostanti u lanqas jaffettwaw il-piż tar-rapportar. Meta tkun qegħda tiġi segwita din il-proċedura, għandu jingħata kas tal-fehmiet tal-Kumitat tal-Istatistika (STC) tas-SEBĊ. Il-BĊNi u Kumitati oħra tas-SEBĊ jistgħu jipproponu emendi tekniċi bħal dawn għall-annessi permezz tal-Kumitat tal-Istatistika,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Definizzjonijiet
Għall-iskopijiet ta’ dan ir-Regolament:
(a)
“aġenti tar-rapportar” u “residenti” għandhom l-istess tifsira mogħtija fl-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98;
(b)
“servizz ta’ ħlas”, “fornitur tas-servizz ta’ ħlas”, “istituzzjoni ta’ ħlas” u “sistema ta’ ħlas” għandhom l-istess tifsira mogħtija fl-Artikolu 4 tad-Direttiva 2007/64/KE;
(c)
“emittent tal-flus elettroniċi” u “istituzzjoni tal-flus elettroniċi” għandhom l-istess tifsira mogħtija fl-Artikolu 2 tad-Direttiva 2009/110/KE;
(d)
“operatur tas-sistema ta’ ħlas” tfisser entità legali li hija legalment responsabbli għat-tħaddim tas-sistema ta’ ħlas.
Artikolu 2
Popolazzjoni attwalment soġġetta għar-rapportar
1. Il-popolazzjoni attwalment soġġetta għar-rapportar tikkonsisti minn fornituri tas-servizz ta’ ħlas (inkluż emittenti tal-flus elettroniċi) u/jew operaturi tas-sistema ta’ ħlas.
2. L-aġenti li jirrapportaw jiġu suġġetti għall-obbligi ta’ rapportar statistiku kollha.
Artikolu 3
Obbligi ta’ rapportar statistiku
1. Il-popolazzjoni attwalment soġġetta għar-rapportar tirrapporta t-tagħrif statistiku lill-BĊN tal-Istat Membru li fih huwa residenti l-aġent li jirrapporta, kif speċifikat fl-Anness III u jieħu in konsiderazzjoni l-kjarifiki u d-definizzjonijiet pprovduti fl-Annessi I u II.
2. Il-BĊNi għandhom jiddefinixxu u jimplimentaw l-arranġamenti tar-rapportar li jridu jiġu segwiti mill-popolazzjoni attwalment soġġetta għar-rapportar b’konformità mal-karatteristiċi nazzjonali. Il-BĊNi għandhom jiżguraw li dawn l-arranġamenti ta’ rapportar jipprovdu t-tagħrif statistiku meħtieġ taħt dan ir-Regolament u jippermettu verifika preċiża tal-konformita' mal-istandards minimi għat-trażmissjoni, il-preċiżjoni, il-konformita' kunċettwali u r-reviżjonijiet speċifikati fl-Anness IV.
Artikolu 4
Derogi
1. Il-BĊNi jistgħu jagħtu derogi lill-aġenti li jirrapportaw fir-rigward tal-obbligi ta’ rapportar kollha stipulati f’dan ir-Regolament jew ta’ parti minnhom:
(a)
fil-każ ta’ istituzzjonijiet ta’ ħlas, jekk jissodisfaw il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 26(1) u (2) tad-Direttiva 2007/64/KE;
(b)
fil-każ ta’ istituzzjonijiet tal-flus elettroniċi, jekk jissodisfaw il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 9(1) u (2) tad-Direttiva 2009/110/KE;
(c)
fil-każ ta’ fornituri oħra tas-servizzi ta’ ħlas li mhumiex imsemmija fil-punti (a) u (b), jekk jissodisfaw jew il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 9(1) u (2) tad-Direttiva 2009/110/KE jew fl-Artikolu 26(1) u (2) tad-Direttiva 2007/64/KE.
2. Il-BĊNi jistgħu jagħtu derogi lill-aġenti li jirrapportaw taħt paragrafu 1 biss jekk dawn l-aġenti li jirrapportaw ma jikkontribwux għal kopertura statistikament sinifikanti, f’livell nazzjonali, ta’ tranżazzjonijiet ta’ ħlas għal kull tip ta’ servizz ta’ ħlas.
3. Il-BĊNi jistgħu jagħtu derogi lill-aġenti li jirrapportaw fir-rigward ta’ tranżazzjonijiet ta’ rapportar ma' istituzzjoni li mhijiex IFM, fejn (a) il-valur ikkombinat tas-servizzi speċifikati fit-Tabella 4 tal-Anness III ikkontribwiti minn aġenti li jirrapportaw li jibbenefikaw minn din id-derogazzjoni ma jaqbiżx 5 % tal-livell nazzjonali għal kull wieħed minn dawn is-servizzi; u (b) il-piż tar-rapportar kieku jkun sproporzjonat fid-dawl tad-daqs ta’ dawn l-aġenti li jirrapportaw.
4. Jekk BĊN jagħti deroga skont il-paragrafu 1 jew 3, huwa għandu jinnotifika lill-BĊE b’dan fl-istess ħin li jirrapporta t-tagħrif skont l-Artikolu 6(1).
5. Il-BĊE għandu jippubblika lista ta’ entitajiet li ngħataw derogi mill-BĊNi.
Artikolu 5
Lista ta’ fornituri ta’ servizz ta’ ħlas u operaturi tas-sistema ta’ ħlas għall-finijiet statistiċi
1. Il-Bord Eżekuttiv jistabbilixxi u jżomm lista ta’ fornituri ta’ servizz ta’ ħlas, inkluż l-emittenti ta’ flus elettroniċi, u ta’ operaturi ta’ sistema ta’ ħlas suġġetti għal dan ir-Regolament. Il-lista tkun ibbażata fuq listi eżistenti ta’ fornituri ta’ servizz ta’ ħlas u ta’ operaturi ta’ sistemi ta’ ħlas stabbiliti mill-awtoritajiet nazzjonali, fejn dawn il-listi huma disponibbli.
2. Il-BĊNi u l-BĊE jagħmlu l-lista msemmija fil-paragrafu 1, u l-aġġornamenti tagħha, aċċessibbli lill-aġenti li jirrapportaw ikkonċernati b’mod xieraq, inkluż b’mezzi elettroniċi, permezz tal-Internet jew, fuq talba tal-aġenti li jirrapportaw ikkonċernati, f’forma stampata.
3. Il-lista msemmija f’paragrafu 1 hija għat-tagħrif biss. Madankollu, f’każ li l-aħħar verżjoni elettronika aċċessibbli tal-lista msemmija fil-paragrafu 1 tkun skorretta, il-BĊE ma jimponix sanzjonijiet fuq kwalunkwe entità li ma tkunx issodisfat kif suppost l-obbligi ta’ rapportar tagħha, sakemm dik l-entità tkun qagħdet fuq il-lista skorretta b’bonafidi.
Artikolu 6
Tempestività
1. It-tagħrif statistiku, kif speċifikat fl-Anness III, jiġi trażmess mill-BĊNi lill-BĊE fuq bażi annwali sal-għeluq tan-negozju fl-aħħar jum tax-xogħol ta’ Mejju wara t-tmiem tas-sena li għaliha jirreferi.
2. Il-BĊNi għandhom jiddeċiedu meta u b’liema perjodiċità għandhom bżonn jirċievu d-dejta mingħand l-aġenti li jirrapportaw sabiex jilħqu l-iskadenza għar-rapportar tagħhomlill-BĊE, u għandhom jinformaw lill-aġenti li jirrapportaw kif meħtieġ.
Artikolu 7
Verifika u ġbir obbligatorju
Il-BĊNi għandhom jeżerċitaw id-dritt li jivverifikaw jew jiġbru b’mod obbligatorju t-tagħrif li l-aġenti li jirrapportaw huma mitluba jagħtu bis-saħħa ta’ dan ir-Regolament, mingħajr preġudizzju għad-dritt tal-BĊE li jeżerċita dan id-dritt huwa stess. B'mod partikolari, il-BĊNi jeżerċitaw dan id-dritt meta aġent li jirrapporta ma jissodisfax l-istandards minimi tat-trażmissjoni, il-preċiżjoni, il-konformità kunċettwali u r-reviżjonijiet speċifikati fl-Anness IV.
Artikolu 8
L-ewwel rapportar
B’deroga mill-Artikolu 6, l-ewwel rapportar bis-saħħa ta’ dan ir-Regolament jibda f’Ġunju 2015 bit-tagħrif statistiku li jirreferi għall-perjodu ta’ referenza tat-tieni nofs tas-sena kalendarja 2014 (jiġifieri sa minn Lulju 2014).
Artikolu 9
Proċedura simplifikata għall-emendi
Filwaqt li jqis il-fehmiet tal-STC, il-Bord Eżekuttiv huwa intitolat li jagħmel emendi tekniċi fl-annessi ta’ dan ir-Regolament, sakemm dawn l-emendi la jbiddlu l-qafas kunċettwali sottostanti u lanqas ma jaffettwaw il-piż tar-rapportar. Il-Bord Eżekuttiv għandu jinforma lill-Kunsill Governattiv b’kull emenda bħal din mingħajr dewmien żejjed.
Artikolu 10
Dispożizzjonijiet finali
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fi Frankfurt am Main, it-28 ta’ Novembru 2013.