PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 214/2013
ze dne 11. března 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 845/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo (dále jen „prozatímní opatření“) na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „stěžovatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu oceli s organickým povlakem a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k prozatímním informacím písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Další inspekce na místě proběhly v prostorách následující společnosti:
-
Macrometal, Hamburg
(5)
Následně byly všem stranám sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se mělo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k uvedenému poskytnutí konečných informací předložit své připomínky.
(6)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
2.1. Období šetření
(7)
Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
3.1. Žádosti o vyloučení výrobku
(8)
V 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je stanoveno, že Komise obdržela několik žádostí o vyloučení některých typů výrobku a že tato otázka nebyla ke dni zveřejnění prozatímního nařízení uzavřena.
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací byly obdrženy další žádosti, které se staly předmětem následující analýzy:
3.1.1. Ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu
(10)
Uživatel oceli s organickým povlakem podal žádost, aby byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu vyloučena z definice výrobku. Z šetření vyplynulo, že kovový povlak chromu nebo cínu činí tento typ výrobku fyzikálně a chemicky odlišným od oceli s organickým povlakem, jež je předmětem šetření. Ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu je takřka výhradně používána v obalech na potraviny a v kabelovém odvětví. Výrobní odvětví Unie rovněž vysvětlilo, že nemělo v úmyslu, aby tento výrobek patřil do definice výrobku. Z tohoto důvodu byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu z definice výrobku, který je předmětem šetření, vyloučena.
(11)
Čínské sdružení železa a oceli (China Iron and Steel Association - CISA), dva dovozci a jeden uživatel navrhli vyloučení dalších čtyř typů výrobku. Tyto žádosti byly analyzovány a zamítnuty, jak je uvedeno níže.
3.1.2. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou
(12)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť tyto výrobky nejsou zařazeny do kódů KN, které jsou předmětem šetření. Barvení nebo nanášení povlaků je určeno pouze pro ochranu proti korozi, a proto jsou tyto výrobky zařazeny do kódu KN 7208, a nikoli do kódu KN 7210. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou, nejsou zařazeny do definice výrobku, a nemohou být tudíž z této definice vyloučeny.
3.1.3. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm
(13)
Sdružení CISA a dva dovozci požádali o vyloučení oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm - představující 5-10 % dovozu z Číny - a uvedli, že se přímá hospodářská soutěž mezi čínským vývozem a produkcí výrobního odvětví Unie týká pouze oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,25 mm až 0,6 mm.
(14)
Tato žádost byla zamítnuta vzhledem k tomu, že ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm vyrábějí a prodávají jak čínští vývozci, tak i výrobní odvětví Unie, a že si těmito výrobky tudíž jasně navzájem konkurují. Nebyl předložen žádný důkaz na podporu tvrzení, že si ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm navzájem nekonkurují, a že by se tudíž jednalo o rozdílný typ výrobku. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a totéž konečné použití, a jedná se tudíž o tentýž výrobek.
3.1.4. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým slitinou hliník-zinek
(15)
Oba dovozci tvrdili, že licenci na výrobu tohoto typu výrobku mají pouze čtyři výrobci v Unii a že jej ve skutečnosti vyráběla pouze jedna společnost. Tvrdili také, že se tento výrobek svými vlastnostmi liší od pozinkované oceli s organickým povlakem.
(16)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť dva uvedené typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, jejich použití se překrývá a během období šetření tento typ výrobku vyráběli nejméně dva spolupracující výrobci v Unii. Je třeba poznamenat, že do Unie tento typ výrobku během období šetření vyvážel pouze jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce.
3.1.5. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým zinkovou slitinou
(17)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť v rozporu s tvrzením jednoho z uživatelů je tento výrobek vyráběn a prodáván ve významném množství několika výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné konečné použití jako ostatní typy oceli s organickým povlakem.
3.2. Žádost o začlenění výrobku
(18)
Po poskytnutí prozatímních informací jedno sdružení požadovalo, aby ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu, která je zařazena do kódů TARIC 7210122010 a 7210500010, byla začleněna do definice výrobku. Tato žádost byla zamítnuta, neboť uvedené kódy nebyly začleněny do původního podnětu a fyzikální a technické vlastnosti výrobků spadajících pod tyto kódy se liší od vlastností výrobků, jichž se podnět týká.
3.3. Dotčený výrobek
(19)
Vzhledem k tomu, že bylo vyloučení oceli s organickým povlakem opatřené kovovým povlakem chromu nebo cínu akceptováno, pozměňují se tímto vyloučením prozatímní zjištění týkající se dotčeného výrobku, která jsou uvedena v 13. a 14. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(20)
Dotčeným výrobkem jsou tudíž určité výrobky z oceli s organickým povlakem, tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
3.4. Obdobný výrobek
(21)
Jelikož nebyly obdrženy žádné připomínky, pokud jde o závěry uvedené v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují se prozatímní zjištění týkající se obdobného výrobku.
4. DUMPING
(22)
Několik čínských vyvážejících výrobců předložilo své připomínky týkající se dumpingu poté, co byla čínským vyvážejícím výrobcům uložena prozatímní opatření a poskytnuty prozatímní informace Komise.
4.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 21. až 38. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Ani jedna ze dvou skupin spolupracujících vývozců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, nemohla prokázat splnění kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2. Individuální zacházení
(24)
Dva vyvážející výrobci v ČLR splnili kritéria pro přiznání individuálního zacházení (40. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Další zúčastněná strana opět podala žádost o přiznání individuálního zacházení a individuálního zjišťování. Tato strana svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve skutečnosti stáhla zpět, ale nadále žádala o přiznání individuálního zacházení, jakož i individuálního zjišťování. Tato žádost byla považována za žádost o individuální zjišťování, a byla tudíž zařazena do žádostí uvedených v 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V souladu s čl. 9 odst. 5 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení se individuální clo uplatní na dovoz od vývozců či výrobců, kterým bude přiznáno individuální zjišťování, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádost o individuální celní sazbu, jak je podrobněji popsáno níže v 26. až 31. bodě odůvodnění, byla pro tuto stranu zamítnuta.
(25)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se individuálního zacházení, potvrzuje se 39. až 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Individuální zjišťování
(26)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení osm vyvážejících výrobců. Jak je vysvětleno v 41. a 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jež se tímto potvrzují, byla u jednoho vyvážejícího výrobce, společnost Union Steel China, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, provedena inspekce v rámci přezkumu jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(27)
Vzhledem ke všem dalším žádostem o individuální zjišťování se dospělo k závěru, že individuální zjišťování by způsobilo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému ukončení šetření. Tyto žádosti tudíž nebyly akceptovány.
(28)
Jedna ze stran tvrdila, že její žádost nemůže být považována za administrativní zátěž, neboť po uplynutí prozatímní fáze útvarům Komise zbývá stále ještě šest měsíců do okamžiku přijetí konečných rozhodnutí. Mimo jiné v nedávných řízeních útvary Komise přiznaly individuální zjišťování po uplynutí prozatímní fáze.
(29)
Jiná strana - již zmíněná v 24. bodě odůvodnění- tvrdila, že by jí mělo být přiznáno individuální zjišťování, neboť potřebné informace předložila ve stanovené lhůtě a individuální zjišťování již bylo přiznáno jinému vyvážejícímu výrobci, společnosti Union Steel China.
(30)
Rozhodnutí o tom, zda akceptovat či neakceptovat individuální zjišťování, jsou přijímána podle jednotlivých případů, přičemž je zohledněn počet předložených žádostí a doba, která je k dispozici pro účely posouzení těchto žádostí. Vzhledem k počtu předložených žádostí, k omezené době, jež byla k dispozici po přezkoumání vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podané vyvážejícím výrobcem, který nebyl do vzorku zařazen, a procesním lhůtám, jež musejí být dodrženy, bylo v tomto případě rozhodnuto, že tyto žádosti nemohou být akceptovány, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše.
(31)
Jak je vysvětleno ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Union Steel China, okolnosti byly rozdílné, neboť u této společnosti již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
4.4. Běžná hodnota
4.4.1. Srovnatelná země
(32)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky týkající se výběru Kanady jakožto srovnatelné země. Potvrzuje se tudíž 43. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.2. Stanovení běžné hodnoty
(33)
Běžná hodnota byla vypočítána na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. Kanadě). Běžná hodnota byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji na domácím trhu a na základě vypočtené běžné hodnoty kanadského výrobce obdobného výrobku, jak je vysvětleno v 50. až 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(34)
Po poskytnutí prozatímních informací dva čínští vyvážející výrobci uvedli, že Komise neposkytla potřebné informace týkající se běžné hodnoty ve srovnatelné zemi, zejména pokud jde o rozdílné typy výrobku, srovnatelnost výrobků, reprezentativnost a úpravy.
(35)
Tato tvrzení byla akceptována částečně. Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny důležité informace týkající se údajů použitých k výpočtu běžné hodnoty, jež mohly být zpřístupněny, aniž by byla porušena ustanovení článku 19 základního nařízení, což znamená, že současně zajistila, aby bylo se všemi důvěrnými údaji poskytnutými jediným kanadským výrobcem zacházeno jako s takovými a aby nebyly poskytnuty ostatním stranám. Vyvážející výrobci mohli díky informacím, které jim byly poskytnuty, pochopit metodiku použitou v souladu s článkem 2 základního nařízení. Bylo nicméně zjištěno, že k jednotlivým typům výrobku mohly být poskytnuty podrobnější informace v podobě rozpětí s cílem dodržet důvěrnost údajů. Takové údaje byly zpřístupněny v okamžiku poskytnutí konečných informací. Navíc byly poskytnuty podrobnější informace o tom, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní, a informace o úrovni úprav běžné hodnoty.
(36)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana uznala, že podrobnější údaje byly skutečně předloženy, avšak uvedla, že některé údaje stále chyběly, zejména pokud jde o úroveň výrobních nákladů použitých pro výpočet běžné hodnoty pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu.
(37)
Pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu, byly jako základ použity výrobní náklady nejpodobnějších výrobků, přičemž tyto náklady byly v případě potřeby upraveny. Ačkoli nebyly totožné s výrobky vyváženými čínskými vyvážejícími výrobci, typům výrobku prodávaným čínskými vyvážejícími výrobci se nicméně velmi podobaly, neboť rozdíl spočíval obvykle pouze v tloušťce organického povlaku. Rozdíly ve výrobních nákladech tudíž byly shledány jako velmi malé.
(38)
Jak tato strana ve svém podání uznala, Komise poskytla konečné informace obsahující podrobnější údaje v podobě rozpětí, včetně údajů týkajících se výrobních nákladů, prodejních, správních a režijních nákladů a zisku ve srovnatelné zemi, jež byly použity pro výpočet běžné hodnoty, údajů týkajících se celkové úrovně úprav běžné hodnoty, údajů týkajících se konečné běžné hodnoty podle skupiny složené z jednotlivých typů výrobku, údajů týkajících se reprezentativnosti, povahy a účinků úprav běžné hodnoty.
(39)
Z výše uvedeného vyplývá, že poskytnutí konečných informací, které proběhlo v souladu s požadavky článku 20 základního nařízení, zúčastněným stranám umožnilo jasné pochopení metodiky použité v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení a všem stranám byla dána příležitost, aby se k poskytnutí konečných informací vyjádřily. Dospělo se tudíž k závěru, že poskytnutí informací bylo úplné a že práva na obhajobu zúčastněných stran byla plně dodržena.
(40)
Jedna strana tvrdila, že v případech, kdy byla vypočtena běžná hodnota, zůstal zdroj prodejních, správních a režijních nákladů a zisk nevysvětlen. V 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je vysvětleno, že prodejní, správní a režijní náklady, jakož i ziskové rozpětí kanadského výrobce u typů výrobku, jež byly shledány jako ziskové, byly použity v případě, že bylo nutné vypočítat běžnou hodnotu. V souladu s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení jsou prodejní, správní a režijní náklady a zisk založeny na ověřených nákladech výrobce ve srovnatelné zemi a na ověřeném prodeji prováděném tímto výrobcem na domácím trhu v běžném obchodním styku.
(41)
Vzhledem k výše uvedenému se potvrzuje 50. až 55. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5. Vývozní cena
(42)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.6. Srovnání
(43)
Dvě strany uvedly, že Komise neposkytla dostatečné informace týkající se srovnatelnosti typů výrobku a jejich reprezentativnosti na úrovni typu výrobku.
(44)
Jak je vysvětleno v 35. bodě odůvodnění výše, Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny příslušné údaje, které bylo možno uvést s přihlédnutím k ustanovením o důvěrnosti obsaženým v základním nařízení. V návaznosti na uvedené tvrzení učiněné po poskytnutí prozatímních informací byly skutečně předloženy podrobnější informace podle typu výrobku, včetně uvedení důvodů, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní a proč musela být vypočtena běžná hodnota.
(45)
Po inspekci na místě u kanadského výrobce ve srovnatelné zemi byly běžné hodnoty pro některé typy výrobku upraveny směrem dolů o rozdíly ve fyzických vlastnostech v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, a to zejména z důvodu zjištění toho, že kvalita organického povlaku používaného kanadským výrobcem u některých typů výrobků byla odlišná od kvality organického povlaku, který používali čínští vyvážející výrobci. Z těchto úprav vyplynula nižší běžná hodnota u dotčených typů výrobku.
(46)
Jedna strana žádala o informace o částkách odpovídajících každé z úprav běžné hodnoty. Tyto údaje nebylo možno poskytnout, aby byla dodržena důvěrnost údajů předložených kanadským výrobcem. Celkové procento úprav bylo nicméně zveřejněno v okamžiku poskytnutí konečných informací a vyplynulo z něj, že dopad úprav byl zanedbatelný.
(47)
Jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění, typy výrobku prodávané na domácím trhu se velmi podobaly typům výrobku, které prodávali čínští vyvážející výrobci, a to i v případě, že byl mezi nimi zjištěn určitý rozdíl. Bylo zjištěno, že tyto výrobky byly podobné, pokud jde o kvalitu oceli, šířku podkladu a tloušťku použitého podkladu a o typ a množství použitého kovového povlaku.
(48)
V případě potřeby se provedla úprava o rozdíly ve fyzických vlastnostech - jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše - z důvodu rozdílné kvality organického povlaku použitého u některých typů výrobku. V zájmu posouzení tržní hodnoty tohoto rozdílu se zohlednil rozdíl v průměrných nákladech ve srovnání s nejpodobnějším typem výrobku, jakož i mezinárodní tržní ceny.
(49)
Tatáž strana zjišťovala, zda byly náklady na dopravu a na pojištění zahrnuty do prodejních, správních a režijních nákladů. Je třeba poznamenat, že zahrnuty nebyly, neboť srovnání bylo provedeno na základě cen ze závodu.
(50)
Jedna strana uvedla, že její žádost o úpravu v souvislosti s hodnotou tří faktur měla být zohledněna a že tomu tak mělo být i u jedné konkrétní prodejní transakce, na níž nebyl brán ohled. Uvedená žádost se týkala kompenzace vyplacené zákazníkovi v souvislosti s prodejem, k němuž došlo před obdobím šetření, která byla však vyřízena formou slevy z hodnoty těchto tří faktur vydaných během období šetření, což vedlo k tomu, že byla hodnota těchto faktur uměle snížena. Žádost společnosti byla přijata. Požadovaná úprava byla provedena a prodejní transakce, která byla omylem opomenuta, byla zařazena do výpočtu vývozní ceny.
(51)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.7. Dumpingové rozpětí
(52)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika stanovená v 58. a 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(53)
Po poskytnutí prozatímních informací byla Komise informována, že některé obchodní společnosti, které dotyčný výrobek nevyráběly, byly uvedeny v normativní části tohoto nařízení. Tyto obchodní společnosti byly nyní z normativní části vyřazeny a v současnosti jsou uvedeny pouze vyvážející výrobci.
(54)
Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, zcela nepatrné úpravě vývozní ceny, jak je uvedeno v 45. a 50. bodě odůvodnění výše, a neexistenci jakýchkoli dalších připomínek jsou konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Název společnosti
Dumpingové rozpětí (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Jiné spolupracující společnosti
55,0
Nespolupracující společnosti
68,1
(55)
Na základě skutečností uvedených v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo konečné celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR vypočteno za použití nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy výrobků vyvážejících výrobců. Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše, vyrovnávacím clům vyplývajícím z vývozních subvencí, která byla v současně probíhajícím antisubvenčním řízení uvalena na tentýž výrobek, a k neexistenci jakýchkoli dalších připomínek se celostátní úroveň dumpingu stanoví na 68,1 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
5. ÚJMA
5.1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 63. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2. Trh Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se trhu Unie, potvrzuje se 65. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3. Spotřeba v Unii
(58)
Mnohé zúčastněné strany upozornily po zveřejnění prozatímního nařízení na některé nesrovnalosti ve zveřejněných údajích o újmě. Komise údaje opět prozkoumala a v případě potřeby revidovala údaje týkající se výrobního odvětví Unie a trhu Unie. Přestože tato revize měla za následek změnu některých číselných údajů pro určité roky, zůstávají trendy, a tudíž i závěry týkající se těchto údajů obecně beze změny.
(59)
Po revizi vysvětlené výše se celková spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba (v tunách)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Index (2008 = 100)
100
75
88
93
(60)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu Unie snížila o 7 %. V letech 2008 a 2009 došlo k poklesu o přibližně 25 %, a to zejména v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize, které se projevily především v odvětví stavebnictví. Poté začala spotřeba opět stoupat a vzrostla od roku 2009 do období šetření o 18 procentních bodů, nicméně zůstala pod původní úrovní z roku 2008.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se spotřeby v Unii, potvrzuje se 70. až 72. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4. Dovoz do Unie a podíl na trhu
(62)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto: procentuální podíl na trhu se změnil v důsledku změn hodnot spotřeby:
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
9,1 %
3,9 %
10,2 %
14,6 %
Index (2008 = 100)
100
43
112
160
Zdroj:
Eurostat
(63)
Změnou ve výše uvedených údajích o spotřebě se změnil procentuální podíl dovozu z ČLR na trhu ve srovnání s údaji zveřejněnými v prozatímním nařízení. Trend však zůstává beze změny. Podíl dovozu z ČLR na trhu se výrazně zvýšil z 9,1 % na začátku posuzovaného období na 14,6 % na konci posuzovaného období. Po snížení v roce 2009, které odráží prudký pokles spotřeby v důsledku hospodářské krize, se dovoz znovu rychle zvýšil, přičemž podíl na trhu se za jeden rok znovu dostal na úroveň z roku 2008, tedy na úroveň před vypuknutím hospodářské krize, a na konci období šetření tuto úroveň významně překročil.
5.4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
(64)
Po poskytnutí informací požadoval jeden vyvážející výrobce další informace o výpočtu cenového podbízení v případě, že se typ výrobku vyvážený z ČLR a typ výrobku prodávaný na trhu Unie výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly. Požadoval rovněž informace o tom, zda byla provedena úprava o fyzické rozdíly v případě, že nebyla zjištěna naprostá shoda mezi výrobky.
(65)
Pokud se vyvážený typ výrobku a typ výrobku prodávaný výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s nejpodobnějším typem výrobku prodávaným výrobním odvětvím Unie. V těchto případech se porovnávalo s velmi podobným typem výrobku, který se lišil pouze tloušťkou podkladu.
(66)
Když velmi podobných typů výrobku bylo několik, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s levnějším typem výrobku prodávaným na trhu Unie bez ohledu na to, zda tloušťka podkladu u tohoto levnějšího typu výrobku byla menší či větší. Úprava o fyzické rozdíly se tudíž nepovažovala za nutnou.
(67)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se cen dovozu a cenového podbízení, potvrzuje se 78. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1. Předběžné poznámky
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se předběžných poznámek o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie, nemění se závěry uvedené v 82. až 85. bodě odůvodnění.
6.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku (makroekonomické ukazatele)
(69)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 86. až 92. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Index (2008 = 100)
100
79
90
90
Výrobní kapacita (v tunách)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Index (2008 = 100)
100
102
102
99
Využití kapacity
74 %
57 %
65 %
68 %
Index (2008 = 100)
100
77
88
92
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(70)
Ačkoli se údaje nepatrně změnily, trendy a závěry stanovené v 87. a 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se nemění, a tudíž se potvrzují. Výroba v roce 2009 prudce klesla, v roce 2010 o něco vzrostla a v období šetření sice zůstala stabilní, avšak stále pod úrovněmi z roku 2008. Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období neměnná, zatímco využití kapacity bylo v důsledku vývoje výroby menší.
6.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Index (2008 = 100)
100
77
90
88
Podíl na trhu (v %)
56,8 %
58,8 %
58,1 %
53,9 %
Index (2008 = 100)
100
104
102
95
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(71)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 23 %. V roce 2010 se objem prodeje zvýšil o třináct procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o dva procentní body. Potvrzují se tudíž závěry stanovené v 90. a 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
Období šetření
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
7 088
6 470
6 097
6 046
Index (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivita (t/FTE)
627
543
655
665
Index (2008 = 100)
100
87
104
106
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(72)
Vzhledem k tomu, že se údaje nepatrně změnily, závěry týkající se zaměstnanosti stanovené v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
(73)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 93. až 108. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.3.1. Průměrné jednotkové ceny reprezentativních výrobců v Unii
(74)
Po poklesu jednotkové ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření výrobní odvětví Unie zaznamenalo růst nákladů a v zájmu jejich pokrytí mohlo pouze mírně zvýšit ceny, což přesně stačilo na udržení téže nízké úrovně ziskovosti za rok 2010 a během období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
(75)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, (v % obratu z prodeje)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.3. Stav zásob
(76)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.4. Zaměstnanost, mzdy a produktivita
(77)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60,959
57,892
58,637
62,347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Index (2008 = 100)
100
80
87
85
Podíl na trhu
22 %
24 %
22 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
108
99
92
Zdroj:
Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
962
802
901
965
Index (2008 = 100)
100
83
94
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(78)
Přestože byly údaje zveřejněné v prozatímním nařízení opraveny, nemění se zjištění týkající se využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje. Průměrná hodnota na tunu závislého prodeje zůstala během posuzovaného období stabilní a byla o 3 % nižší než prodejní cena, kterou výrobci v Unii zařazení do vzorku během období šetření účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
6.4. Závěr ohledně újmy
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená ve 110. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(80)
Dvě zúčastněné strany se po zveřejnění prozatímního nařízení ozvaly s tvrzením, že pro vymezení újmy jsou relevantnější údaje aktuálnější a že Komise neměla považovat za výchozí bod pro analýzu újmy rok 2008, ale spíše rok 2009. Uvedly, že podle judikatury WTO je pro vymezení újmy relevantnější použít místo údajů z minulosti údaje aktuálnější a že výsledek srovnání stavu z počátku a konce určitého období ve velké míře závisí na tom, která léta byla použita, neboť z jednoročního časového posunu může vyplynout rozdílný výsledek. Ze srovnání od roku 2009 do konce období šetření tudíž vyplývá rozdílný trend než ze srovnání období od počátku posuzovaného období do konce období šetření.
(81)
Toto tvrzení nebylo přijato. Posuzované období bylo vymezeno v souladu s běžnou praxí a doporučeními WTO jako objektivní období tří až čtyř let sahající až do konce období šetření, které je samo o sobě dvánáctiměsíčním obdobím, jež je ukončeno co nejblíže dni zahájení šetření.
(82)
I kdyby posuzované období začalo v roce 2009, zjištění týkající se podstatné újmy by bylo nadále platné. Zvýšením dovozu během uvedeného období výrobní odvětví Unie nedosáhlo svého cílového zisku, přestože došlo ke zvýšení objemů výroby, prodeje a k růstu produktivity. Zvyšující se spotřeba po roce 2009 byla pokryta dovozy z Číny, a nikoli výrobním odvětvím Unie, které od roku 2009 do konce období šetření ztratilo podíl na trhu.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1. Účinky dumpingového dovozu
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená ve 115. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2. Účinky jiných činitelů
7.2.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
Období šetření
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4,4
5,8
3,8
4,9
Index (2008 = 100)
100
133
87
112
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
3,1
3,8
3,4
2,9
Index (2008 = 100)
100
125
111
95
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,8
4,1
2,7
3,5
Index (2008 = 100)
100
85
57
72
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
12,3
13,8
10,0
11,3
Index (2008 = 100)
100
112
81
92
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj:
Eurostat
(84)
Malé změny údajů výrobního odvětví Unie nepatrně ovlivnily také údaje o podílech dovozu ze třetích zemí na trhu.
(85)
Některé zúčastněné strany napadly rozhodnutí Komise zahájit šetření pouze proti Číně, a nikoli proti Indii a Jižní Koreji, třebaže objemy dovozu a cenové trendy byly s objemy dovozu a cenovými trendy ČLR shodné.
(86)
Jak je uvedeno ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objemy dovozu z Indie v průběhu posuzovaného období klesly a dovoz z Jižní Koreje se zvýšil pouze o 4 %. Indické ceny se snížily o 12 % a jihokorejské ceny zůstaly stabilní, ale vždy vyšší než ceny uplatňované ČLR. Komise neobdržela žádný důkaz či tvrzení o dumpingu a újmě vyplývající z dovozů z těchto zemí, a proto se tento argument zamítá.
(87)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj:
Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(88)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 123. až 124. bod odůvodnění.
7.2.3. Dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(89)
Některé strany nadále tvrdily, že v rozporu s tím, co je uvedeno ve 125. bodě prozatímního nařízení, objem dovozu výrobního odvětví Unie z ČLR představoval až 40 % celkového dovozu z ČLR. Toto tvrzení není podloženo žádnými důkazy a nelze jej potvrdit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(90)
Po poskytnutí konečných informací jeden dovozce uvedl, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR velká množství dotčeného výrobku, a k potvrzení této skutečnosti využil svých údajů o dalším prodeji.
(91)
Skutečnost, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR určitá množství dotčeného výrobku, se nezpochybňuje. I když se nicméně použijí vlastní údaje uvedeného dovozce, je zmíněný objem menší než 1 % celkového dovozu z ČLR, a je tudíž zanedbatelný. Jak je uvedeno ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, představoval dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR během období šetření 2-3 % celkového dovozu.
(92)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(93)
Po poskytnutí konečných informací sdružení CISA znovu uvedlo, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem svým navazujícím podnikům, s nimiž je ve spojení, za dotovanou cenu, čímž jim umožnilo prodávat za nižší cenu než jejich konkurenti v navazujícím odvětví. Nebyl nicméně předložen žádný důkaz, který by vedl ke změně závěrů Komise uvedených ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tedy že rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, byl malý (2 %) a že se v této věci nejednalo o újmu způsobenou vlastní vinou.
(94)
Sdružení CISA rovněž zpochybnilo údaje o nákladech na výrobu oceli s organickým povlakem a v širším slova smyslu cenu oceli s organickým povlakem účtovanou stranám, které jsou ve spojení. Vzhledem k prodejní ceně žárově pozinkovaných svitků - suroviny používané při výrobě oceli s organickým povlakem - CISA uvedlo, že náklady na výrobu oceli s organickým povlakem během období šetření nemohly přesáhnout 900 EUR za tunu.
(95)
Přestože Komise nezpochybňuje údaje poskytnuté sdružením CISA, pokud jde o náklady na výrobu žárově pozinkovaných svitků, byly náklady na výrobu oceli s organickým povlakem ověřeny u všech výrobců Unie zařazených do vzorku. Komise vítá skutečnost, že celkové výrobní náklady (suroviny, zpracování, nanášení povlaků, prodejní, správní a režijní náklady, finanční náklady atd.) odpovídají nákladům stanoveným v 74. bodě odůvodnění výše.
(96)
Sdružení CISA poté uvedlo, že prodej oceli s organickým povlakem stranám, které jsou ve spojení, je ztrátový, a způsobuje tudíž výrobnímu odvětví Unie újmu. To je založeno na srovnání celkových výrobních nákladů (978 EUR za tunu) s průměrnou cenou pro odběratele, kteří jsou ve spojení (965 EUR za tunu).
(97)
Pokud by tvrzení, že by z jednoduchého matematického srovnání vyplynula ztrátovost prodeje stranám, které jsou ve spojení, bylo pravdivé, znamenalo by to, že by výrobní odvětví Unie neslo stejné prodejní, správní a režijní náklady a další režijní náklady související s prodejem jak v případě závislého prodeje, tak i prodeje stranám, které nejsou ve spojení. Jak je uvedeno ve 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, prodej stranám, které jsou ve spojení, probíhal na základě metody nákladů a přirážky (metoda „cost plus“), a výrobní odvětví Unie tudíž tímto prodejem své náklady získávalo nazpět.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 126. až 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.5. Hospodářská krize
(99)
Po lhůtě k předložení připomínek týkajících se poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana poukázala na oznámené uzavření jednoho závodu v Belgii a na to, že se v důsledku vyšší moci objevily potíže v běžné výrobě a při přepravě z ostatních zařízení v Belgii. Podle zúčastněné strany to je důkazem nedostatečného zabezpečení dodávek oceli s organickým povlakem v EU a také důvodem k tomu, aby dovozcům a uživatelům bylo umožněno svobodně využívat zdrojů oceli s organickým povlakem v zemích EU a Číně.
(100)
Tyto argumenty byly zamítnuty. Vzhledem k malému využití kapacity v EU nepředstavuje zabezpečení dodávek žádný problém, neboť dostupná kapacita výrobního odvětví Unie je přiměřená. V každém případě zařízení, jež byla v Belgii uzavřena, ocel s organickým povlakem nevyrábějí. Zabezpečení dodávek je pochopitelně důležité, ale navržená cla v tomto případě nejsou stanovena s cílem zastavit dodávky oceli s organickým povlakem z Číny, nýbrž jen předejít tomu, aby byly dodávky na trhu Unie předmětem dumpingu.
(101)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 128. až 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(102)
Některé strany dále tvrdily, že výrobci Unie mají strukturální nadbytek kapacity převyšující celkovou spotřebu v Unii. Tato tvrzení byla vyslovena v dřívější fázi a rozpracována ve 130. až 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nebyly k této věci předloženy další důkazy, potvrzuje se závěr těchto bodů odůvodnění.
7.2.7. Zvýšení výrobních nákladů
(103)
Některé strany dále uvedly, že zdrojem újmy způsobené výrobcům v Unii je zvýšení jejich výrobních nákladů během posuzovaného období. Z výše uvedených údajů vyplývá, že se výrobní náklady zvýšily v průměru pouze o 6 %. Pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu z ČLR, mohlo by výrobní odvětví Unie přenést toto zvýšení na své odběratele; ceny se však snížily o 3 %. Tvrzení, že výrobní náklady byly příčinou újmy, se tudíž zamítá.
7.3. Závěr o příčinné souvislosti
(104)
Na základě výše uvedených skutečností se nemění prozatímní zjištění uvedená ve 133. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podle nichž dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. Potvrdila se rovněž prozatímní zjištění týkající se účinků jiných známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie: tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
8. ZÁJEM UNIE
8.1. Výrobní odvětví Unie
(105)
Po poskytnutí předběžných informací nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace týkající se zájmu výrobců Unie. Potvrzuje se proto 138. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zájmu těchto zúčastněných stran.
8.2. Dovozci, obchodníci a uživatelé
(106)
Po poskytnutí konečných informací byly obdrženy připomínky dovozců a dalších zúčastněných stran, nicméně pokud jde o zájem dovozců, obchodníků a uživatelů, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace. Potvrzují se tudíž prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto stran uvedená ve 144. až 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8.3. Závěr ohledně zájmu Unie
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují prozatímní zjištění týkající se zájmu Unie, tj. že neexistují přesvědčivé důvody proti uložení konečných opatření na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1. Úroveň pro odstranění újmy
(108)
Po poskytnutí prozatímních informací dvě zúčastněné strany uvedly, že poskytnuté údaje neobsahovaly dostatek informací a vysvětlení, pokud jde o výpočet rozpětí cenového podbízení a rozpětí prodeje pod cenou. V prozatímních informacích je vysvětleno, že některé hodnoty nebyly zveřejněny z důvodů zachování důvěrnosti, neboť dotčený model byl vyráběn pouze jedním nebo dvěma výrobci v Unii. V okamžiku poskytnutí konečných informací byla pro tyto modely zveřejněna rozpětí.
(109)
Zúčastněné strany také zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie pro výpočet rozpětí újmy. Tvrdily, že takový zisk je vzhledem k současné ekonomické situaci nadsazený a nereálný a že rok 2008 nebyl, pokud jde o ziskovost, rokem reprezentativním, neboť byl pro odvětví oceli rokem výjimečným.
(110)
Toto tvrzení se zamítá. Za prvé, ziskovost v případě oceli s organickým povlakem byla ve skutečnosti větší před rokem 2008 než v roce 2008, což je v rozporu s tvrzením, že rok 2008 byl rokem výjimečným. Za druhé, cílový zisk je ziskem, kterého lze dosáhnout při neexistenci dumpingového dovozu. Rok 2008 byl posledním rokem, ve kterém výrobní odvětví Unie nebylo ještě zcela zasaženo účinky dumpingového dovozu, a je tudíž vhodným základem pro stanovení cílového zisku.
(111)
Po poskytnutí konečných informací zúčastněné strany opět zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie, jakož i označení roku 2008 rokem reprezentativním, pokud jde o ziskovost. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné důkazy o tom, jaký by byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 v případě, že by nedošlo k hospodářské krizi, se tento argument zamítá. Argument uvedených stran, podle něhož byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 ovlivněn hospodářskou krizí, což z roku 2008 učinilo rok výjimečný, by navíc poukazoval na to, že zisk vytvořený v roce 2008 je nižší než zisk, který by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat v běžném roce.
(112)
Zúčastněné strany rovněž zdůraznily, že objemy dovozu z ČLR byly nejnižší v roce 2009, spíše než v roce 2008. Nicméně vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie nebylo v roce 2009 ziskové, je nemožné použít údaje z roku 2009 pro stanovení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie.
(113)
Sdružení CISA dále uvedlo, že zisk dosažený v roce 2008 z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, nelze použít jako cílový zisk, neboť právě v roce 2008 byl zaznamenán největší rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Tento argument byl zamítnut, neboť uvedený cenový rozdíl není pro výpočet zisku z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, relevantní.
(114)
Sdružení CISA dále navrhlo, aby byl cílový zisk pro prodej oceli s organickým povlakem stranám v Unii, které nejsou ve spojení, založen na průměrném celkovém zisku nadnárodní společnosti ArcelorMittal za rok 2010 a 2011. Tento návrh byl zamítnut, jelikož se nejedná o spolehlivý zdroj informací o zisku vytvořeném v Unii v případě oceli s organickým povlakem při neexistenci dumpingového dovozu; zisk, který byl v celosvětovém měřítku vytvořen celou skupinou ArcelorMittal, totiž zcela jasně nepředstavuje zisk z prodeje oceli s organickým povlakem v rámci Unie.
(115)
Zúčastněné strany rovněž zpochybnily náklady po dovozu použité k výpočtu prozatímních cel, neboť byly založeny na údajích předložených pouze jedním dovozcem. V pozdější fázi Komise provedla průzkum u druhého dovozce a jeho údaje byly nyní k výpočtu nákladů po dovozu použity. Použitím průměru obou společností uvedené náklady nyní mírně poklesly, čímž se odpovídajícím způsobem zvýšila rozpětí újmy.
(116)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila metodiku Komise týkající se výpočtu rozpětí prodeje pod cenou. Toto tvrzení bylo nicméně založeno na nesprávném předpokladu, že Komise vypočítala rozpětí prodeje pod cenou tak, že z tržní ceny odstranila průměrný zisk výrobního odvětví Unie během období šetření (2,6 %), aby dosáhla „prahu výnosnosti“ (tedy ceny, z níž by vyplynul nulový zisk), a poté k tomuto „prahu výnosnosti“ přidala cílový zisk.
(117)
Komise vypočetla rozpětí prodeje pod cenou tak, že k výrobním nákladům každého typu výrobku přidala cílový zisk. Metodika navržená zúčastněnou stranou je chybná, protože průměrného zisku ve výši 2,6 % nebylo automaticky dosaženo při každém prodeji každého modelu všemi společnostmi, jejichž údaje byly použity.
(118)
Jedna zúčastněná strana rovněž zpochybnila výpočet újmy provedený Komisí. Vzhledem k tomu, že uvedená strana neměla úplný přístup k údajům, které Komise použila k výpočtu rozpětí újmy, pokusila se provést výpočet sama, přičemž vycházela z toho, jak sama pochopila rozdíl mezi tržní cenou podkladu potaženého slitinou hliník-zinek a podkladu potaženého zinkem, který podle jejího výpočtu činil 50 USD za tunu. Výsledkem tohoto přepočtu založeného na neúplných údajích bylo nižší rozpětí újmy než rozpětí vypočtené a zveřejněné Komisí.
(119)
Argumenty této strany byly zamítnuty, neboť po analýze úplných údajů poskytnutých vyvážejícími výrobci a výrobním odvětvím Unie nebylo možné údajný cenový rozdíl potvrdit. Je tedy třeba zdůraznit, že údaje použité zúčastněnou stranou byly neúplné, a nemohly být tudíž spolehlivým základem pro opětný výpočet újmy provedený Komisí.
(120)
Potvrzuje se proto 154. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2. Konečná opatření
(121)
Na základě závěrů, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR podle pravidla nižšího cla na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy.
(122)
Sedm společností nezařazených do vzorku spolupracovalo v rámci antidumpingového šetření, nikoliv však v rámci souběžného antisubvenčního šetření. Antidumpingová celní sazba pro tyto společnosti je nulová. V rámci antisubvenčního šetření se na tyto společnosti vztahuje zbytková celní sazba.
(123)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vyvážejícími výrobci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové výrobce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví výrobci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, kdy byl použit výběr vzorku.
(124)
Na základě výše uvedeného je sazba cel, která budou uložena, stanovena takto:
Název společnosti
Rozpětí subvencí (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Vyrovnávací clo (v %)
Antidumpingové clo (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Další společnosti spolupracující v rámci antidumpingového šetření (s výjimkou společností, na něž se vztahuje zbytková celní sazba v souběžném antisubvenčním prováděcím nařízení (EU) č. 215/2013 (3))
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Nespolupracující společnosti
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(125)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se s přihlédnutím ke skutečnosti, že v souběžném antisubvenčním řízení nebyla uložena žádná prozatímní opatření, považuje za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu prozatímních uložených cel. Za těchto okolností by prozatímní clo v sazbách stanovených v čl. 1 odst. 2 prozatímního nařizení nařízení mělo být s konečnou platností vybráno. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla se stanoví takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Všechny ostatní společnosti
13,6
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 845/2012 se s konečnou platností vybírají v sazbě stanovené v článku 1 uvedeného nařízení. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny.
Článek 3
Pokud jakýkoli výrobce z Čínské lidové republiky poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky, že není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a že po skončení období šetření buď vyvezl dotčené zboží do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie, může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 tak, aby se na uvedeného výrobce vztahovalo clo platné pro spolupracující výrobce nezařazené do vzorku.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 214/2013
tal-11 ta’ Marzu 2013
li jimponi dazju antidumping definittiv u li jiġbor b’mod definittiv id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet ta’ prodotti tal-azzar miksija b’materjal organiku li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) ("ir-Regolament bażiku"), u b’mod partikolari l-Artikolu 9 u 14(1) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea wara li kkonsulta lill-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. MIŻURI PROVVIŻORJI
(1)
Il-Kummissjoni Ewropea ("il-Kummissjoni"), bir-Regolament (KE) Nru 845/2012 (2) ("ir-Regolament provviżorju") imponiet dazju antidumping provviżorju ("il-miżuri provviżorji") fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti prodotti tal-azzar miksija b’materjal organiku (“prodotti AMO”) li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina ("ir-RPĊ").
(2)
Il-proċediment tnieda wara lment imressaq fis-7 ta’ Novembru 2011 minn Eurofer (“l-ilmentatur”) f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw proporzjon ewlieni, li f’dan il-każ huwa aktar minn 70 %, tal-produzzjoni totali tal-prodotti AMO fl-Unjoni. L-ilment kien fih evidenza prima facie ta’ dumping tal-prodott AMO u ta’ ħsara materjali li tirriżulta minnu, li tqieset biżżejjed biex tiġġustifika l-bidu ta’ proċediment.
2. PROĊEDURA SUSSEGWENTI
(3)
Wara li ġew żvelati l-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali, li fuq il-bażi tagħhom ġie deċiż li jkunu imposti miżuri antidumping provviżorji ("l-iżvelar provviżorju"), bosta partijiet interessati ressqu sottomissjonijiet bil-miktub li bihom taw il-fehmiet tagħhom dwar is-sejbiet provviżorji. Il-partijiet li talbu dan ingħataw l-opportunità li jinstemgħu.
(4)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tivverifika l-informazzjoni kollha li dehrilha li kienet meħtieġa għas-sejbiet definittivi tagħha. Saru aktar żjarat ta’ verifika fil-post tal-kumpannija li ġejja:
-
Macrometal, Hamburg
(5)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa sussegwentement bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien maħsub li tiġi rrikmandata l-impożizzjoni ta’ dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti prodotti tal-azzar miksija b’materjal organiku li joriġinaw mir-RPĊ u l-ġbir definittiv tal-ammonti garantiti permezz ta’ dazju provviżorju (“l-iżvelar finali”). Il-partijiet kollha ngħataw perijodu li fih setgħu jagħmlu kummenti dwar l-iżvelar finali.
(6)
Il-kummenti kollha li tressqu mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u indirizzati fejn kien xieraq.
2.1. Perijodu ta’ investigazzjoni
(7)
Kif stipulat fil-premessa (12) tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni ta’ dumping u ta’ ħsara kopriet il-perijodu mill-1 ta’ Ottubru 2010 sat-30 ta’ Settembru 2011 ("il-perijodu ta’ investigazzjoni" jew il-"PI"). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-evalwazzjoni tal-ħsara kopra l-perijodu minn Jannar 2008 sat-tmiem tal-PI (“il-perijodu kkunsidrat”).
3. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
3.1. Talbiet għall-esklużjoni tal-prodott
(8)
Il-premessi (19) u (20) tar-Regolament provviżorju ddikjaraw li l-Kummissjoni kienet irċeviet diversi rikjesti għall-esklużjoni ta’ prodotti u li ma kienu ntlaħqu l-ebda konklużjonijiet fiż-żmien tal-pubblikazzjoni tar-Regolament provviżorju.
(9)
Wara l-iżvelar tas-sejbiet provviżorji, tressqu aktar talbiet u dawn ġew analizzati kif ġej:
3.1.1. AMO b’kisi metalliku ta’ kromju jew ta’ landa
(10)
Utent ta’ AMO ressaq talba biex jiġi eskluż AMO b’substrat b’kisi metalliku ta’ kromju jew ta’ landa mill-ambitu tal-prodott. L-investigazzjoni stabbiliet li l-kisi metalliku ta’ kromju jew ta’ landa jrendi dan it-tip ta’ prodott fiżikament u kimikament differenti mill-AMO li qed jiġi investigat. L-AMO b’substrat b’kisi metalliku ta’ kromju jew ta’ landa jintuża kważi esklussivament fl-imballaġġ tal-ikel u fl-industriji tal-cable. L-industrija tal-Unjoni spjegat ukoll li ma kellhiex il-ħsieb li dan il-prodott jifforma parti mill-ambitu tal-prodott. Għal dawn ir-raġunijiet l-AMO b’substrat b’kisi metalliku ta’ kromju jew ta’ landa ġie eskluż mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni.
(11)
L-Assoċjazzjoni tal-Ħadid u l-Azzar taċ-Ċina (“CISA”), żewġ importaturi u utent wieħed ipproponew l-esklużjoni ta’ erba’ tipi ta’ prodotti oħra. Dawn it-talbiet ġew analizzati u ma ntlaqgħux kif jidher hawn taħt.
3.1.2. Pjanċi rrumblati bis-sħana b’ilqugħ protettiv, kemm jekk organiċi kif ukoll jekk inorganiċi
(12)
Din it-talba ma ntlaqgħetx għax dawn il-prodotti ma jaqgħux taħt il-kodiċijiet tan-NM li qed jiġu investigati. Iż-żebgħa jew il-kisi hu biss għal protezzjoni kontra s-sadid u għalhekk dawk il-prodotti jaqgħu’ taħt l-intestatura NM 7208 u mhux l-intestatura NM 7210. Il-pjanċi rrumblati bis-sħana b’ilqugħ protettiv, kemm jekk organiċi kif ukoll inorganiċi, mhumiex inklużi fl-ambitu tal-prodott u minħabba dan ma jistgħux jitneħħew minnu.
3.1.3. Prodotti AMO bi ħxuna ta’ substrat bejn 0,6 u 2,0 mm
(13)
Is-CISA u żewġ importaturi talbu l-esklużjoni tal-AMO bi ħxuna ta’ substrat bejn 0,6 u 2,0 mm, li jirrapreżenta bejn 5 sa 10 % tal-importazzjonijiet miċ-Ċina, waqt li ddikjaraw li kien hemm biss kompetizzjoni diretta bejn l-esportazzjonijiet Ċiniżi u l-industrija tal-Unjoni għall-AMO bi ħxuna ta’ substrat bejn 0,25 u 0,6 mm.
(14)
Din it-talba ma ntlaqgħetx minħabba li kemm l-esportaturi Ċiniżi kif ukoll l-industrija tal-Unjoni jimmanifatturaw u jbigħu AMO bi ħxuna ta’ substrat bejn 0,6 u 2,0 mm u li għalhekk dawn il-prodotti huma biċ-ċar f’kompetizzjoni ma’ xulxin. Ma kien hemm l-ebda evidenza li turi li l-AMO bi ħxuna ta’ substrat ta’ aktar minn 0,6 mm ma jikkompetux ma’ AMO bi ħxuna ta’ substrat ta’ inqas minn 0,6 mm u li għalhekk dan ikun jikkostitwixxi tip ta’prodott differenti. AMO bi ħxuna ta’ substat ta’ inqas minn 0,6 mm u dak bi ħxuna ta’ substrat ta’ aktar minn 0,6 mm għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użi aħħarija u għalhekk huma l-istess prodott.
3.1.4. AMO b’substrat miksi b’liga tal-aluminju-żingu
(15)
Iż-żewġ importaturi allegaw li erba’ produtturi tal-Unjoni biss għandhom il-liċenzja biex jipproduċu dan it-tip ta’ prodott u li kumpannija waħda biss kienet fil-fatt qed tipproduċih. Huma allegaw ukoll li dan il-prodott huwa differenti minn AMO miksija biż-żingu f’dak li għandu x’jaqsam mal-karatteristiċi tal-prodott.
(16)
Din it-talba ma ntlaqgħetx peress li ż-żewġ tipi ta’ prodotti huma interskambjabbli b’użi li jirkbu fuq xulxin u mill-inqas żewġ produtturi tal-Unjoni li kkooperaw immanifatturaw dan it-tip ta’ prodott matul il-perijodu ta’ investigazzjoni. Ta’ min jinnota li esportatur produttur Ċiniż wieħed biss li kkoopera esporta dan it-tip ta’ prodott lejn l-Unjoni matul il-perijodu ta’ investigazzjoni.
3.1.5. AMO b’substrat miksi b’liga taż-żingu
(17)
Din it-talba ma ntlaqgħetx minħabba li, kuntrarju għall-affermazzjoni ta’ utent wieħed, dan il-prodott huwa prodott u mibjugħ fi kwantitajiet sinifikanti minn bosta produtturi tal-Unjoni u għandu l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi essenzali u l-istess użi aħħarija essenzjali bħal tipi oħra ta’ prodotti AMO.
3.2. Talba għall-inklużjoni tal-prodott
(18)
Wara l-iżvelar tas-sejbiet provviżorji, assoċjazzjoni waħda talbet li l-AMO b’kisi metalliku ta’ kromju jew ta’ landa, kklassifikat taħt il-kodiċijiet TARIC 7210122010 u 7210500010 jkun inkluż fl-ambitu tal-prodott. Din it-talba ma ntlaqgħetx billi dawn il-kodiċijiet ma kinux inklużi fl-ilment oriġinali u l-prodotti koperti b’kodiċijiet bħal dawn ikollhom karatteristiċi fiżiċi u tekniċi differenti mill-prodotti koperti mill-ilment.
3.3. Il-prodott ikkonċernat
(19)
Minħabba l-aċċettazzjoni tal-esklużjoni tal-AMO b’kisi metalliku ta’ kromju jew ta’ landa, is-sejbiet provviżorji fir-rigward tal-prodott ikkonċernat, kif spjegat fil-premessi (13) u (14) tar-Regolament provviżorju, huma emendati b’din l-esklużjoni.
(20)
Għalhekk il-prodott ikkonċernat huwa ċerti prodotti tal-azzar miksija b’materjal organiku ("AMO"), jiġifieri prodotti ċatti rrumblati tal-azzar liga u mhux liga (ma jinkludux l-azzar li ma jsaddadx) li huma miżbugħa, mogħtija l-verniċ jew miksija bi plastiks fuq mill-anqas naħa waħda, esklużi dawk l-hekk imsejħa "pannelli sandwich" tat-tip użati għall-applikazzjonijiet tal-bini u li jikkonsistu minn żewġ folji tal-metall fuq barra b’qalba ta’ stabbilizzazzjoni ta’ materjal għall-insulazzjoni marsusa bejniethom, esklużi dawk il-prodotti b’kisi aħħari ta’ trab taż-żingu (żebgħa rikka fiż-żingu, li fiha bil-piż 70 % żingu jew aktar) u esklużi dawk il-prodotti b’substrat b’kisi mettaliku ta’ kromju jew ta’ landa, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70, u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina ("il-prodott ikkonċernat").
3.4. Il-prodott simili
(21)
Billi ma waslux kummenti dwar il-konklużjonijiet stipulati fil-premessi minn (15) sa (18) tar-Regolament provviżorju, is-sejbiet provviżorji fir-rigward tal-prodott simili huma b’dan ikkonfermati.
4. ID-DUMPING
(22)
Bosta produtturi esportaturi Ċiniżi bagħtu kummenti dwar id-dumping wara l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji u l-iżvelar tas-sejbiet provviżorji tal-Kummissjoni lill-produtturi esportaturi Ċiniżi.
4.1. Trattament ta’ ekonomija tas-suq ("TES")
(23)
Fin-nuqqas ta’ kull kumment ieħor dwar it-TES, il-premessi minn (21) sa (38) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati. L-ebda wieħed miż-żewġ gruppi ta’ esportaturi li kkooperaw fir-RPĊ li kienu talbu TES ma setgħu juru li jissodisfaw il-kriterji biex jingħataw TES.
4.2. Trattament individwali (“TI”)
(24)
Żewġ produtturi esportaturi fir-RPĊ ssodisfaw il-kriterji biex jingħataw it-TI (il-premessa (40) tar-Regolament provviżorju). Parti oħra tenniet il-pretensjonijiet tagħha li tingħata TI u eżami individwali. Tabilħaqq, din il-parti rtirat il-pretensjoni tagħha għal TES iżda żammet it-talba li tingħata TI, kif ukoll eżami individwali. Din il-pretensjoni tqieset bħala pretensjoni għal eżami individwali u għalhekk kienet inkluża fit-talbiet imsemmija fil-premessa (41) tar-Regolament provviżorju. Skont l-Artikolu 9(5) u 9(6) tar-Regolament bażiku, id-dazji individwali għandhom jiġu applikati għall-importazzjonijiet mingħand kull esportatur jew produttur li se jingħata eżami individwali, kif previsti fl-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku. Kif spjegat f’aktar dettall fil-premessi minn (26) sa (31) aktar ’l isfel, il-pretensjoni għal dazju individwali għal din il-parti ma ntlaqgħetx.
(25)
Billi ma kien hemm l-ebda kumment ieħor dwar it-TI, il-premessi minn (39) sa (40) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
4.3. Eżami individwali ("EI")
(26)
Tressqu talbiet għal eżami individwali minn tmien produtturi esportaturi skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku. Kif spjegat fil-premessi (41) u (42) tar-Regolament provviżorju, u kkonfermat b’dan, produttur esportatur wieħed, Union Steel China, li talab TES, ġie spezzjonat fil-qafas tal-eżami tal-pretensjoni tiegħu għal TES.
(27)
Rigward il-pretensjonijiet l-oħra kollha għal eżami individwali, ġie konkluż li eżamijiet individwali jkunu ta’ piż bla bżonn u jfixklu t-tlestija tal-investigazzjoni fil-ħin. Għalhekk, dawn l-argumenti ma ntlaqgħux.
(28)
Parti waħda argumentat li t-talba tagħha ma tistax titqies bħala piż amministrattiv billi wara l-istadju provviżorju is-servizzi tal-Kummissjoni jkun baqgħalhom sitt xhur qabel id-determinazzjoni definittiva. Ukoll, fil-proċedimenti reċenti, is-servizzi tal-Kummissjoni taw eżami individwali wara l-istadju provviżorju.
(29)
Parti oħra, li diġà ssemmiet fil-premessa (24) hawn fuq, argumentat li għandha tingħata eżami individwali billi hija ressqet l-informazzjoni meħtieġa fil-limiti ta’ żmien stipulati u billi eżami individwali kien diġà ngħata lil produttur esportatur ieħor, Union Steel China.
(30)
Id-deċiżjonijiet dwar jekk jiġux aċċettati jew le eżamijiet individwali jittieħdu fuq bażi ta’ każ b’każ, filwaqt li jitqies l-għadd ta’ pretensjonijiet imressqa u ż-żmien disponibbli biex jiġu vvalutati dawn il-pretensjonijiet. F’dan il-każ, fid-dawl tal-għadd ta’ pretensjonijiet imressqa, ż-żmien limitat disponibbli wara l-eżami tal-produtturi esportaturi fil-kampjun u l-pretensjoni għal TES tal-produttur esportatur li ma kienx inkluż fil-kampjun u l-iskadenzi proċedurali li għandhom jiġu rispettati, ġie deċiż li dawn il-pretensjonijiet ma jistgħux jintlaqgħu, kif stipulat fil-premessa (27) hawn fuq.
(31)
Kif spjegat fil-premessa (41) tar-Regolament provviżorju, fir-rigward ta’ Union Steel China ċ-ċirkostanzi kienu differenti peress li din il-kumpannija kienet diġà spezzjonata fil-qafas tal-eżami tal-pretensjoni tagħha għal TES.
4.4. Il-valur normali
4.4.1. Il-pajjiż analogu
(32)
Ma waslu l-ebda kummenti oħra dwar l-għażla tal-Kanada bħala l-pajjiż analogu. Għalhekk il-premessi minn (43) sa (49) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
4.4.2. Id-determinazzjoni tal-valur normali
(33)
Il-valur normali ġie kkalkulat fuq il-bażi tad-data pprovduta mill-uniku produttur li kkoopera fil-pajjiż analogu (jiġifieri l-Kanada). Għalhekk, il-valur normali ġie stabbilit abbażi tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku u l-valur normali mibni ta’ produttur wieħed Kanadiż tal-prodott simili kif spjegat fil-premessi minn (50) sa (55) tar-Regolament provviżorju.
(34)
Wara l-iżvelar provviżorju, żewġ produtturi esportaturi Ċiniżi argumentaw li l-Kummissjoni ma tatx l-informazzjoni meħtieġa f’rabta mal-valur normali fil-pajjiż analogu, partikolarment rigward it-tipi differenti tal-prodott, il-komparabilità tal-prodotti, ir-rappreżentattività u l-aġġustamenti.
(35)
Dawn il-pretensjonijiet ġew aċċettati parzjalment. Il-Kummissjoni tat lill-produtturi esportaturi Ċiniżi l-informazzjoni rilevanti kollha dwar id-data użata sabiex jiġi kkalkulat il-valur normali li seta’ jiġi rrilaxxat mingħajr ma jinkisru d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku, jiġifieri li jkun żgurat fl-istess ħin li kull data kunfidenzjali pprovduta mill-uniku produttur Kanadiż tiġi ttrattata bħala tali u ma tiġix żvelata lil partijiet oħra. Permezz tal-informazzjoni mogħtija lill-produtturi esportaturi setgħet tinftiehem il-metodoloġija użata f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2 tar-Regolament bażiku. Madankollu, instab li tista’ tiġi pprovduta data aktar dettaljata għal kull tip ta’ prodott bl-użu ta’ limiti sabiex tiġi rrispettata l-konfidenzjalità tad-data. Tali data ngħatat fl-iżvelar finali. Barra minn hekk, ingħatat aktar informazzjoni dettaljata dwar ir-raġuni għalfejn xi tipi ta’ prodotti nstabu li ma kinux rappreżentattivi u l-livell tal-aġġustamenti li sar għall-valur normali.
(36)
Wara l-iżvelar finali, parti partikolari rrikonoxxiet li data aktar dettaljata ngħatat tabilħaqq, iżda argumentat li xi data kienet għadha nieqsa, partikolarment fir-rigward tal-livell tal-kost tal-manifattura użat biex jiġi ddeterminat il-valur normali għal dawk it-tipi ta’ prodotti li ma nbigħux domestikament.
(37)
Għal dawk it-tipi ta’ prodotti li ma nbigħux domestikament, il-kost tal-manifattura tat-tipi ta’ prodotti li jixbħuhom l-aktar intuża bħala bażi u dan ġie aġġustat fejn meħtieġ. Għalkemm dawn il-prodotti ma kinux identiċi għal dawk esportati mill-produtturi esportaturi Ċiniżi, kienu madankollu jixbħu ferm lit-tipi mibjugħa mill-produtturi esportaturi Ċiniżi, billi ġeneralment il-ħxuna tal-kisja organika biss kienet tvarja. Għalhekk id-differenzi fil-prezz tal-manifattura nstabu li kienu żgħar.
(38)
Kif rikonoxxut minn dik il-parti fis-sottomissjoni tagħha, fl-iżvelar finali l-Kummissjoni pprovdiet data aktar dettaljata ppreżentata f’xi firxiet, inkluża data relatata mal-kost tal-manifattura, mal-ispejjeż ġenerali, amministrattivi u tal-bejgħ u l-profitt fil-pajjiż analogu użati biex jinbena l-valur normali, id-data li tirrigwarda l-livell ġenerali ta’ aġġustamenti li saru lill-valur normali, id-data li tirrigwarda l-valur normali finali għal kull grupp ta’ tipi ta’ prodotti, data dwar ir-rappreżentattività u n-natura u l-effetti tal-aġġustamenti li saru għall-valur normali.
(39)
Kif jidher minn dan ta’ hawn fuq, l-iżvelar finali, li sar f’konformità mar-rekwiżiti tal-Artikolu 20 tar-Regolament bażiku, ippermetta lill-partijiet interessati jifhmu fid-dettall il-metodoloġija użata f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2 tar-Regolament bażiku u l-partijiet kollha ngħataw l-opportunità li jikkummentaw dwar l-iżvelar finali. Għalhekk, qed jiġi konkluż li l-iżvelar kien komplut u li d-drittijiet ta’ difiża tal-partijiet interessati ġew rispettati kompletament.
(40)
Parti waħda sostniet li s-sors tal-kosti ġenerali, amministrattivi u tal-bejgħ u l-profitt f’każijiet fejn inbena l-valur normali baqa’ ma ġiex spjegat. Madankollu, fil-premessa (55) tar-Regolament provviżorju huwa spjegat li l-kosti ġenerali, amministrattivi u tal-bejgħ tal-produttur Kanadiż u l-marġni tal-profitt tal-produttur Kanadiż għat-tipi ta’ prodott li nstabu li għamlu l-profitt kienu ntużaw f’każijiet fejn il-valur normali kellu jinbena. Skont l-Artikolu 2(3) u 2(6) tar-Regolament bażiku, l-ispejjeż tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi u l-profitt, huma bbażati fuq kosti verifikati u bejgħ domestiku vverifikat fl-andament ordinarju tal-kummerċ tal-produttur tal-pajjiż analogu.
(41)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-premessi minn (55) sa (55) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
4.5. Il-prezz tal-esportazzjoni
(42)
Fin-nuqqas ta’ kull kumment ieħor, il-premessa (56) tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
4.6. Tqabbil
(43)
Żewġ partijiet iddikjaraw li l-Kummissjoni ma pprovdietx biżżejjed informazzjoni rigward il-komparabbiltà tat-tipi ta’ prodotti u l-kwalità rappreżentattiva tagħhom fil-livell tat-tip tal-prodott.
(44)
Kif spjegat fil-premessa (35) hawn fuq, il-Kummissjoni tat lill-produtturi esportaturi Ċiniżi d-data rilevanti kollha li setgħet tiġi pprovduta, b’kont meħud tad-dispożizzjonijiet dwar il-kunfidenzjalità fir-Regolament bażiku. Aktar informazzjoni dettaljata għal kull tip ta’ prodott ġiet tabilħaqq ipprovduta wara din il-pretensjoni li saret wara l-iżvelar provviżorju, inklużi r-raġunijiet għalfejn xi tipi ta’ prodotti nstabu li ma kinux rappreżentattivi u għaldaqstant, il-valur normali kellu jinbena.
(45)
Wara ż-żjara ta’ verifika lill-produttur tal-pajjiż analogu Kanadiż, il-valuri normali għal ċerti tipi ta’ prodotti kienu aġġustati ’l isfel għal differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi skont l-Artikolu 2(10)(a) tar-Regolament bażiku, prinċipalment għaliex instab li l-kisja organika użata mill-produttur Kanadiż fir-rigward ta’ xi tipi ta’ prodotti kienet ta’ kwalità differenti minn dik użata mill-produtturi esportaturi Ċiniżi. Dawn l-aġġustamenti wasslu għal valur normali inqas għat-tipi ta’ prodotti kkonċernati.
(46)
Parti waħda talbet l-ammonti ta’ kull aġġustament magħmul għall-valur normali. Biex tiġi rrispetta l-kunfidenzjalità tad-data pprovduta mill-produttur Kanadiż, din id-data ma setgħetx tiġi pprovduta. Madankollu, il-perċentwal totali tal-aġġustamenti ngħata fl-iżvelar finali, li juri li l-impatt tal-aġġustamenti kien wieħed żgħir.
(47)
Kif stipulat fil-premessa (37) hawn fuq, fil-każ ta’ xi differenza misjuba t-tipi ta’ prodott li nbiegħu domestikament kienu jixbħu ħafna lit-tipi mibjugħa mill-produtturi esportaturi Ċiniżi. Dawn it-tipi ta’ prodotti nstabu li kienu simili f’dak li għandu x’jaqsam mal-kwalità tal-azzar, mal-wisa’ u l-ħxuna tas-substrat użat u mat-tip u l-massa tal-kisi metalliku użat.
(48)
Fejn xieraq sar aġġustament għad-differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi, kif stipulat fil-premessa (45) hawn fuq, minħabba differenza fil-kwalità tal-kisi organiku użat fir-rigward ta’ xi tipi ta’ prodotti. Sabiex jiġi vvalutat il-valur tas-suq tad-differenza, ġew ikkunsidrati kemm id-differenza medja fil-kost tat-tip ta’ prodott li jixbaħhom l-aktar kif ukoll il-prezzijiet tas-suq internazzjonali.
(49)
L-istess parti staqsiet jekk il-kosti tat-trasport u tal-assikurazzjoni kinux inklużi mal-kost ġenerali, amministrattiv u tal-bejgħ. Għandu jingħad li kif sar it-tqabbil fuq bażi ta’ prezz tal-fabbrika, dawn il-kosti ma kinux inklużi.
(50)
Parti waħda argumentat li l-pretensjoni tagħha għal aġġustament fir-rigward tal-valur ta’ tliet fatturi kellha titqies, kif ukoll tranżazzjoni waħda partikolari tal-bejgħ li kienet ġiet injorata. Din il-pretensjoni kienet relatata ma’ kumpens imħallas lil klijent marbut ma’ bejgħ li sar qabel il-perijodu ta’ investigazzjoni, li iżda kien ġie ttrattat bħala skont fil-valur ta’ dawn it-tliet fatturi maħruġa fil-perijodu ta’ investigazzjoni, li jirriżulta f’li l-valur ta’ dawn il-fatturi jiġi artifiċjalment imnaqqas. Il-pretensjoni tal-kumpannija ġiet aċċettata. L-aġġustament mitlub sar u t-tranżazzjoni ta’ bejgħ, li tħalliet barra bi żball, ġiet inkluża fil-kalkolu tal-prezz tal-esportazzjoni.
(51)
Billi ma kien hemm l-ebda kumment ieħor, il-premessa (57) tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
4.7. Il-marġni ta’ dumping
(52)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra f’dan ir-rigward, il-metodoloġija kif stabbilit fil-premessi (58) u (59) tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
(53)
Wara l-iżvelar provviżorju, il-Kummissjoni ġiet infurmata li xi kumpanniji tan-negozju, li ma pproduċewx il-prodott ikkonċernat, kienu ssemmew fil-parti operattiva tar-Regolament. Dawk il-kumpanniji kummerċjali issa tneħħew mill-parti operattiva u produtturi esportaturi biss qed jissemmew.
(54)
Filwaqt li jitqies l-aġġustament tal-valur normali u l-aġġustament żgħir ħafna fil-prezz ta’ esportazzjoni, kif stabbilit fil-premessi (45) u (50) hawn fuq, u fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor, il-marġni ta’ dumping definittivi, espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Isem il-Kumpannija
Marġni ta’ dumping (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, u Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd u Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9 %
Union Steel China
50,9 %
Kumpanniji oħra li kkooperaw
55,0 %
Kumpanniji li ma kkooperawx
68,1 %
(55)
Fuq il-bażi tal-fatti fil-premessa (60) tar-Regolament provviżorju, il-marġni ta’ dumping definittiv għall-pajjiż kollu għar-RPĊ ġie stabbilit bl-użu tal-ogħla marġni ta’ dumping stabbilit għal tipi ta’ prodotti rappreżentattivi ta’ produtturi esportaturi. Meta jitqiesu l-aġġustament tal-valur normali kif stabbilit fil-premessa (45) hawn fuq, id-dazji kompensatorji li jirriżultaw minn sussidji fuq l-esportazzjonijiet imposti fuq l-istess prodott fil-proċediment parallel ta’ kontra s-sussidji u fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor, il-livell ta’ dumping mal-pajjiż kollu ġie stabbilit gћal 68,1 % tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
5. IL-ĦSARA
5.1. Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(56)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra dwar il-produzzjoni tal-Unjoni, il-premessi minn (63) sa (64) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.2. Is-suq tal-Unjoni
(57)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra dwar is-suq tal-Unjoni, il-premessi minn 65 sa 69 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.3. Il-konsum tal-Unjoni
(58)
Wara l-pubblikazzjoni tar-Regolament provviżorju, uħud mill-partijiet interessati indikaw xi inkonsistenzi fid-data ppubblikata dwar il-ħsara. Il-Kummissjoni eżaminat mill-ġdid id-data u, fejn meħtieġ, irrevediet id-data li tikkonċerna l-industrija tal-Unjoni u s-suq tal-Unjoni. Għalkemm dawk ir-reviżjonijiet biddlu xi ċifri f’xi snin, ix-xejriet, u għalhekk il-konklużjonijiet dwar dik id-data baqgħu b’mod ġenerali l-istess.
(59)
Wara r-reviżjoni spjegata hawn fuq, il-konsum totali tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
2008
2009
2010
PI
Konsum (f’tunnellati)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Indiċi (2008=100)
100
75
88
93
(60)
Il-konsum totali fis-suq tal-Unjoni naqas b’ 7 % matul il-perijodu kkunsidrat. Bejn l-2008 u l-2009 kien hemm tnaqqis ta’ madwar 25 % prinċipalment minħabba l-effetti negattivi globali tal-kriżi ekonomika, speċjalment fuq l-industrija tal-kostruzzjoni. Wara dan, il-konsum beda jirkupra u żdied bi 18-il punt perċentwali mill-2009 sal-PI iżda xorta kien għadu taħt il-livell inizjali tal-2008.
(61)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-konsum tal-Unjoni, il-premessi minn (70) sa (72) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.4. Importazzjonijiet lejn l-Unjoni u s-sehem mis-suq
(62)
L-importazzjonijiet lejn l-Unjoni mir-RPĊ żviluppaw kif ġej matul il-perijodu kkunsidrat. Il-perċentwali tas-sehem mis-suq inbidlu minħabba l-bidliet fiċ-ċifri tal-konsum:
2008
2009
2010
PI
Volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ (tunnellati)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indiċi (2008=100)
100
32
98
149
Sehem mis-suq (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Indiċi (2008=100)
100
43
112
160
Sors:
L-Eurostat
(63)
Il-bidla fid-data dwar il-konsum hawn fuq biddlet il-perċentwali tas-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ mid-data ppubblikata fir-Regolament provviżorju. It-tendenza madankollu tibqa’ l-istess. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ żdied b’mod sinifikanti minn 9,1 % fil-bidu tal-perijodu meqjus sa 14,6 % fi tmiem il-perijodu. Wara tnaqqis fl-2009 li jirrifletti t-tnaqqis qawwi fil-konsum minħabba l-kriżi ekonomika, l-importazzjonjiet irkupraw b’pass mgħaġġel ħafna, bis-sehem mis-suq jirkupra f’sena għal dak tal-2008 jiġifieri għal livelli ta’ qabel il-kriżi ekonomika u saħansitra qabiżhom sew sa tmiem il-PI.
5.4.1. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet u t-twaqqigħ tal-prezz
(64)
Wara l-iżvelar, produttur esportatur wieħed talab informazzjoni ulterjuri dwar il-kalkolu tat-twaqqigħ tal-prezz fejn ma kienx hemm qbil preċiż bejn it-tip ta’ prodott esportat mir-RPĊ u t-tip ta’ prodott mibjugħ fis-suq tal-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni. Huwa talab ukoll informazzjoni dwar jekk kienx sar aġġustament għad-differenzi fiżiċi fejn l-ebda qbil preċiż ma kien instab.
(65)
Fejn l-ebda qbil preċiż ma kien jeżisti bejn it-tip ta’ prodott esportat u t-tip ta’ prodott mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni, il-Kummissjoni qabblet it-tip ta’ prodott esportat mat-tip ta’ prodott li l-aktar joqrob fix-xebħ mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni. F’dawn il-każijiet sar paragun mal-prodott li joqrob ħafna fix-xebħ fejn l-unika differenza kienet il-ħxuna tas-substrat.
(66)
Fejn kien hemm aktar minn tip ta’ prodott wieħed li joqrob ħafna fix-xebħ, il-Kummissjoni qabblet it-tip ta’ prodott esportat mat-tip ta’ prodott orħos, mibjugħ fuq is-suq tal-Unjoni, irrispettivament jekk dan it-tip ta’ prodott irħas kellux substrat eħxen jew irqaq. Għalhekk, l-ebda aġġustament għad-differenzi fiżiċi ma tqies meħtieġ.
(67)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra dwar il-prezzijiet tal-importazzjonijiet u t-twaqqigħ tal-prezzijiet, il-premessi minn 78 sa (81) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
6. IL-QAGĦDA EKONOMIKA TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
6.1. Kummenti preliminari
(68)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar ir-rimarki preliminarji rigward il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni, il-konklużjonijiet fil-premessi minn (82) sa (85) jibqgħu mhux milquta.
6.2. Data relatata mal-industrija tal-Unjoni bħala entità sħiħa (indikaturi makroekonomiċi)
(69)
Wara l-iżvelar tas-sejbiet provviżorji fil-premessi minn (86) sa (92) il-Kummissjoni aġġornat is-sorsi tad-data li fuqhom dawn is-sejbiet kienu bbażati. Dan l-aġġornament ma biddilx b’mod sinifikanti l-indikaturi ppubblikati fir-Regolament provviżorju u lanqas ma biddel it-tendenzi li fuqhom kienet ibbażata l-analiżi li saret mill-Kummissjoni dwar il-ħsara. Id-data aġġornata hija ppubblikata hawn taħt kif ġej:
6.2.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
2008
2009
2010
PI
Volum tal-produzzjoni (tunnellati)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Indiċi (2008=100)
100
79
90
90
Il-kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Indiċi (2008=100)
100
102
102
99
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità (%)
74
57
65
68
Indiċi (2008=100)
100
77
88
92
Sors:
L-ilment, it-tweġibiet għall-kwestjonarju
(70)
Għalkemm id-data nbidlet xi ftit, ix-xejriet u l-konklużjonijiet imniżżla fil-premessi (87) u (88) tar-Regolament provviżorju jibqgħu mhux milquta u huma għalhekk ikkonfermati. Il-produzzjoni naqqset drastikament fl-2009, u rkuprat parzjalment fl-2010 u baqgħet stabbli fil-PI iżda xorta taħt il-livelli tal-2008. Il-kapaċità tal-produzzjoni baqgħet kostanti matul il-perijodu kkunsidrat filwaqt li l-utilizzazzjoni tal-kapaċità naqset, billi segwiet ix-xejra tal-produzzjoni.
6.2.2. Volum ta’ bejgħ, sehem mis-suq u tkabbir
2008
2009
2010
PI
Volum ta’ bejgħ (tunnellati)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Indiċi (2008=100)
100
77
90
88
Sehem mis-suq (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Indiċi (2008=100)
100
104
102
95
Sors:
L-ilment, it-tweġibiet għall-kwestjonarju
(71)
Fl-2009 il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati naqas drastikament bi 23 %. Fl-2010, il-volum ta’ bejgħ żdied bi tlettax-il punt perċentwali, iżda mbagħad naqas b’żewġ punti perċentwali fil-PI. Il-konklużjonijiet kif stipulati fil-premessi (90) u (91) tar-Regolament provviżorju huma għalhekk ikkonfermati.
6.2.3. L-impjiegi u l-produttività
2008
2009
2010
PI
Impjiegi (FTE)
7 088
6 470
6 097
6 046
Indiċi (2008=100)
100
91
86
85
Produttività (tunnellati/FTE)
627
543
655
665
Indiċi (2008=100)
100
87
104
106
Sors:
L-ilment, it-tweġibiet għall-kwestjonarju, Eurofer
(72)
Għalkemm id-data tbiddlet xi ftit, il-konklużjonijiet dwar l-impjieg kif stipulati fil-premessa (92) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
6.3. Data marbuta mal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun (indikaturi mikroekonomiċi)
(73)
Wara l-iżvelar tas-sejbiet provviżorji fil-premessi minn (93) sa (108) il-Kummissjoni aġġornat is-sorsi tad-data li fuqhom dawn is-sejbiet kienu bbażati. Dan l-aġġornament ma biddilx b’mod sinifikanti l-indikaturi ppubblikati fir-Regolament provviżorju u lanqas ma biddel it-tendenzi li fuqhom kienet ibbażata l-analiżi li saret mill-Kummissjoni dwar il-ħsara. Id-data aġġornata hija ppubblikata hawn taħt kif ġej:
6.3.1. Prezzijiet medji tal-unità tal-produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni
(74)
Wara l-waqgħa fil-prezz tal-unità ta’ 21 % fl-2009 għal klijenti mhux relatati u t-telf li jmur ma’ dan, il-prezz tal-unità beda jirkupra. Fl-2010 u matul il-PI, l-industrija tal-Unjoni esperjenzat żieda fil-kosti u setgħet biss iżżid il-prezzijiet moderatament kemm tkoprihom, biżżejjed kemm iżżommhom profittabbli fuq l-istess livell għall-2010 u l-PI. Madankollu, dan irriżulta f’aktar telf fis-sehem mis-suq peress li l-prezzijiet tal-importazzjoni Ċiniżi kienu dejjem irħas mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
2008
2009
2010
PI
Il-prezz tal-unità fl-UE għal klijenti mhux relatati (EUR/tunnellata)
1 023
805
911
994
Indiċi (2008=100)
100
79
89
97
Spiża tal-unità tal-produzzjoni (EUR/tunnellata)
925
884
893
978
Indiċi (2008=100)
100
95
97
106
Sors:
It-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi fil-kampjun
6.3.2. Profitt, fluss ta’ flus, investimenti, redittu fuq l-investiment
(75)
Din it-tabella ’hija inkluża hawnhekk għal referenza faċli, peress li d-data u għalhekk il-konklużjonijiet miġbura minnha ma nbidlux.
2008
2009
2010
PI
Profittabilità tal-bejgħ fl-UE lil klijenti mhux relatati (% tal-fatturat tal-bejgħ)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Indiċi (2008=100)
100
- 138
41
39
Fluss ta’ flus (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indiċi (2008=100)
100
64
46
62
Investimenti (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indiċi (2008=100)
100
8
22
27
Redditu fuq l-investimenti (%)
13,8
-13,9
5,9
6
Indiċi (2008=100)
100
- 101
43
44
Sors:
It-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi fil-kampjun
6.3.3. Ħażniet
(76)
Din it-tabella qed terġa’ tiddaħħal hawnhekk għal referenza faċli, peress li d-data u għalhekk il-konklużjonijiet miġbura minnha ma nbidlux.
2008
2009
2010
PI
Ħażniet tal-għeluq (tunnellati)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indiċi (2008=100)
100
83
107
112
Sors:
It-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi fil-kampjun
6.3.4. Impjiegi, pagi u produttività
(77)
Din it-tabella qed terġa’ tiddaħħal hawnhekk għal referenza faċli, peress li d-data u għalhekk il-konklużjonijiet miġbura minnha ma nbidlux.
Il-kosti medji tax-xogħol għal kull impjegat (EUR, produtturi tal-UE fil-kampjun)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indiċi (2008=100)
100
95
96
102
Sors:
It-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi fil-kampjun
6.3.5. Użu intern u bejgħ intern
2008
2009
2010
PI
Użu intern u bejgħ intern (tunnellati)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Indiċi (2008=100)
100
80
87
85
Sehem mis-suq (%)
22
24
22
20
Indiċi (2008=100)
100
108
99
92
Sors:
L-ilment u tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarju tal-produtturi fil-kampjun
2008
2009
2010
PI
Użu ristrett u bejgħ ristrett (EUR/tunnellata)
962
802
901
965
Indiċi (2008=100)
100
83
94
100
Sors:
It-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi fil-kampjun
(78)
Minkejja l-korrezzjonijiet magħmula għad-data ppubblikata fir-Regolament Provviżorju, is-sejbiet dwar l-użu u l-bejgħ intern ma jinbidlux. Il-valur medju għal kull tunnellata ta’ bejgħ intern baqa’ stabbli matul il-perijodu kkunsidrat u kien 3 % iktar baxx mill-prezz tal-bejgħ lil klijenti mhux relatati fil-PI tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
6.4. Il-konklużjoni dwar il-ħsara
(79)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, is-sejbiet provviżorji stipulati fil-premessi minn (110) sa (113) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
(80)
Wara l-pubblikazzjoni tar-Regolament provviżorju żewġ partijiet ippreżentaw ruħhom u sostnew li data iżjed riċenti kienet tkun aktar rilevanti biex tiġi stabbilita l-ħsara u li l-Kummissjoni ma messhiex ħadet l-2008 bħala l-punt tat-tluq għall-analiżi tal-ħsara, iżda pjuttost kien imissha użat l-2009. Huma stqarrew li l-każistika tad-WTO għamlet il-punt li data iżjed riċenti hija aktar rilevanti biex tiġi stabbilita l-ħsara minn data storika, u li r-riżultat ta’ paragun minn tarf sa tarf jiddependi ħafna fuq liema snin jintużaw, billi bidla minn sena waħda għal oħra tista’ turi riżultat differenti. Minħabba f’dan, tqabbil mill-2009 sa tmiem il-PI juri tendenza differenti minn tqabbil mill-bidu tal-perijodu meqjus sa tmiem il-PI.
(81)
Din it-talba ma ntlaqgħetx. Il-perijodu kkunsidrat kien definit f’konformità mal-prattika normali, u mar-rakkomandazzjonijiet tad-WTO, bħala perijodu oġġettiv ta’ tlieta sa erba’ snin li jispiċċa fi tmiem il-perijodu ta’ investigazzjoni, li fih innifsu huwa perijodu ta’ 12-il xahar li jintemm kemm jista’ jkun qrib id-data ta’ bidu.
(82)
Anki jekk il-perijodu meqjus kien beda fl-2009, is-sejba ta’ ħsara materjali tibqa’ valida. L-industrija tal-Unjoni ma kinitx laħqet il-profitt fil-mira tagħha b’żieda fl-importazzjonijiet matul il-perijodu minkejja żieda fil-volumi tal-produzzjoni, u l-volumi tal-bejgħ, u żieda fil-produttività. Hekk kif il-konsum għola wara l-2009 din iż-żieda kienet fornuta mill-importazzjonijiet miċ-Ċina, u mhux mill-industrija tal-Unjoni, li tilfet is-sehem tagħha mis-suq mill-2009 sa tmiem il-PI.
7. KAWŻALITÀ
7.1. L-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(83)
Fin-nuqqas ta’ kummenti, is-sejbiet provviżorji stipulati fil-premessi minn (115) sa (120) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
7.2. L-effett ta’ fatturi oħra
7.2.1. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
Pajjiż
2008
2009
2010
PI
il-Korea ta’ Isfel
Volum (tunnellati)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indiċi (2008=100)
100
99
76
104
Sehem mis-suq (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Indiċi (2008=100)
100
133
87
112
Prezz medju
901
727
846
903
Indiċi (2008=100)
100
81
94
100
l-Indja
Volum (tunnellati)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indiċi (2008=100)
100
93
97
88
Sehem mis-suq (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Indiċi (2008=100)
100
125
111
95
Prezz medju
932
667
773
824
Indiċi (2008=100)
100
72
83
88
Pajjiżi Oħra
Volum (tunnellati)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indiċi (2008=100)
100
64
50
67
Sehem mis-suq (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Indiċi (2008=100)
100
85
57
72
Prezz medju
951
809
924
955
Indiċi (2008=100)
100
85
97
100
Total tal-pajjiżi terzi kollha għajr ir-RPĊ
Volum (tunnellati)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indiċi (2008=100)
100
84
71
86
Sehem mis-suq (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Indiċi (2008=100)
100
112
81
92
Prezz medju
929
735
842
898
Indiċi (2008=100)
100
79
91
97
Sors:
L-Eurostat
(84)
Minħabba l-bidliet żgħar li saru lid-data mill-industrija tal-Unjoni, dawn ukoll affettwaw kemmxejn lid-data li tikkonċerna l-ishma mis-suq ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi terzi.
(85)
Xi partijiet interessati kkontestaw id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda investigazzjoni kontra ċ-Ċina biss, u mhux kontra l-Indja u l-Korea ta’ Isfel, għalkemm il-volumi ta’ importazzjonijiet u t-tendenzi tal-prezzijiet qablu ma’ dawk tal-RPĊ.
(86)
Kif stipulat fil-premessi minn (120) sa (122) tar-Regolament provviżorju, il-volumi tal-importazzjoni mill-Indja naqsu matul il-perijodu meqjus, u l-importazzjonijiet mill-Korea ta’ Isfel żdiedu b’4 % biss. Il-prezzijiet tal-Indja naqsu bi 12 % u l-prezzijiet tal-Korea ta’ Isfel baqgħu stabbli, iżda dejjem ogħla minn dawk taċ-Ċina. L-argument għalhekk ma ntlaqax billi l-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda evidenza jew allegazzjoni ta’ dumping u ta’ ħsara li tirriżulta mingħand dawk il-pajjiżi.
(87)
Is-sejbiet stabbiliti fil-premessi minn (120) sa (122) tar-Regolament provviżorju huma għaldaqstant ikkonfermati.
7.2.2. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
2008
2009
2010
PI
Esportazzjonijiet, Eurostat (tunnellati)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indiċi (2008=100)
100
91
87
90
Prezz medju (EUR/tunnellata)
1 068
937
995
1 092
Indiċi (2008=100)
100
88
93
102
Esportazzjonijiet minn produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
53 542
46 516
48 102
46 228
Indiċi (2008=100)
100
87
90
86
Medja tal-prezz tal-bejgħ (EUR/tunnellata)
1 086
826
984
1 132
Indiċi (2008=100)
100
76
91
104
Sors:
L-Eurostat u t-tweġibiet għall-kwestjonarji
(88)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, is-sejbiet tal-premessi minn (123) sa (124) huma b’ dan ikkonfermati.
7.2.3. L-importazzjonijiet mir-RPĊ lill-industrija tal-Unjoni
(89)
Xi partijiet baqgħu jagħmlu l-allegazzjonijiet li kuntrarju għal dak iddikjarat fil-premessa (125) tar-Regolament provviżorju, il-volumi ta’ importazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni mir-RPĊ kienu jirrappreżentaw madwar 40 % tal-importazzjonijiet totali mir-RPĊ. Ma kien hemm l-ebda evidenza għal din l-allegazzjoni u ma setgħetx tiġi kkonfermata. L-allegazzjoni għalhekk ma ntlaqgħetx.
(90)
Wara l-iżvelar finali importatur wieħed sostna li l-industrija tal-Unjoni kienet qed timporta kwantitajiet kbar tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ u uża d-data dwar il-bejgħ mill-ġdid tiegħu biex juri dan.
(91)
Il-fatt li l-industrija tal-Unjoni importat kwantitajiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ mhux qed jiġi kkontestat. Madankollu, anki bl-użu tad-data tal-importatur stess, il-volum mitlub huwa ta’ inqas minn 1 % tal-importazzjonijiet totali mir-RPĊ u għalhekk negliġibbli. Kif iddikjarat fil-premessa (125) tar-Regolament provviżorju, l-importazzjonijiet mir-RPĊ mill-industrija tal-Unjoni kienu minn 2 % sa 3 % tat-total tal-importazzjonijiet matul il-perijodu ta’ investigazzjoni.
(92)
Is-sejbiet tal-premessa (125) tar-Regolament provviżorju huma għalhekk ikkonfermati.
7.2.4. Użu ristrett u bejgħ ristrett
(93)
Wara l-iżvelar finali s-CISA ddikjarat wkoll li l-AMO disponibbli mill-industrija tal-Unjoni lin-negozji downstream relatati tagħha kellhom prezz “issussidjat”, b’hekk l-Unjoni kienet qed tippermettilhom li jbigħu bi prezz aktar baxx minn dak tal-kompetituri tagħhom fis-settur downstream. Madankollu, ma ngħatat l-ebda evidenza biex tinbidel il-konklużjoni tal-Kummissjoni fil-premessa (127) tar-Regolament provviżorju, jiġifieri li d-differenza fil-prezz bejn bejgħ relatat u mhux relatat kienet żgħira (2 %) u li dan ma kienx każ ta’ ħsara kkaġunata minnhom stess.
(94)
Is-CISA kkontestat ukoll id-data dwar il-kost tal-produzzjoni tal-prodotti AMO u, wkoll, il-prezz tal-prodotti AMO lil partijiet relatati. Minħabba l-prezz ta’ bejgħ ta’ rombli ggalvanizzati mgħaddsa fis-sħana, materja prima fil-manifattura tal-AMO, dawn jallegaw li l-kost tal-produzzjoni tal-prodotti AMO fil-perijodu ta’ investigazzjoni ma setax jaqbeż id-900 EUR/tunnellata.
(95)
Il-Kummissjoni ma tikkontestax id-data pprovduta mis-CISA rigward il-kost tal-produzzjoni ta’ rombli ggalvanizzati mgħaddsa fis-sħana, madankollu tfakkar li l-kost tal-produzzjoni tal-AMO kien verifikat mill-produtturi tal-Unjoni kollha fil-kampjun. Il-Kummissjoni hija sodisfatta li l-kost sħiħ ta’ produzzjoni (materja prima, l-ipproċessar, il-kisi, il-kost ġenerali, amministrattiv u tal-bejgħ, il-kosti finanzjarji eċċ.) huwa kif stipulat fil-premessa (74) ta’ hawn fuq.
(96)
Is-CISA mbagħad sostniet li l-bejgħ tal-AMO lill-partijiet interessati huwa magħmul b’telf u għalhekk huwa kawża ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni. Dan huwa bbażat fuq paragun tal-ispiża totali tal-produzzjoni (978 EUR/tunnellata) versus il-prezz medju ta’ bejgħ relatat (965 EUR/tunnellata).
(97)
Għalkemm huwa korrett li paragun matematiku sempliċi jkun jissuġġerixxi li l-bejgħ relatat sar b’telf, dan jassumi li l-industrija tal-Unjoni teħel l-istess livell ta’ spejjeż ġenerali, amministrattivi u tal-bejgħ flimkien ma’ spejjeż ġenerali oħra fuq il-bejgħ intern ugwali għal dawk l-ispejjeż fuq il-bejgħ indipendenti. Kif iddikjarat fil-premessa (105) tar-Regolament provviżorju, il-bejgħ lill-partijiet relatati sar fuq bażi ta’ “kost b’żjieda” u għalhekk l-industrija tal-Unjoni kienet qed tirkupra l-ispejjeż tagħha fuq dan il-bejgħ.
(98)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra dwar dan il-punt is-sejbiet tal-premessi minn (126) sa (127) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
7.2.5. Il-kriżi ekonomika
(99)
Wara l-iskadenza għal kummenti dwar l-iżvelar finali parti interessata nnotat l-għeluq ta’ impjant imħabbar fil-Belġju, u li ċirkostanza ta’ forza maġġuri kienet qed tikkawża diffikultajiet għall-produzzjoni normali u bil-baħar minn faċilitajiet oħra fil-Belġju. Il-parti interessata allegat li dan juri n-nuqqas ta’ sigurtà tal-provvista ta’ AMO fl-UE u din kienet raġuni sabiex wieħed jippermetti lill-importaturi u lill-utenti jakkwistaw liberament l-AMO tagħhom mill-UE u miċ-Ċina.
(100)
Dawn l-argumenti ma ntlaqgħux. Minħabba li l-utilizzazzjoni tal-kapaċità fl-UE hija baxxa, il-kwistjoni mhix waħda ta’ problema ta’ provvista billi l-industrija tal-Unjoni jkollha biżżejjed kapaċità disponibbli. Fi kwalunkwe każ l-istabbiliment li ngħalaq fil-Belġju ma kienx jimmanifattura AMO. Is-sigurtà tal-provvista hija naturalment importanti, iżda d-dazji proposti f’dan il-każ mhumiex imfassla biex iwaqqfu l-provvista tal-AMO miċ-Ċina, iżda sempliċement biex jipprevjenu li dik il-provvista ssir l-oġġett ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni.
(101)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra dwar dan il-punt is-sejbiet tal-premessi minn (128) sa (129) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
7.2.6. L-eċċess ta’ kapaċità strutturali
(102)
Xi partijiet għamlu aktar allegazzjonijiet li l-produtturi tal-Unjoni kellhom kapaċità strutturali eċċessiva, li tisboq il-konsum totali tal-Unjoni. L-allegazzjoni kienet saret fi stadju aktar bikri u ġiet ittrattata fil-premessi minn (130) sa (132) tar-Regolament provviżorju. Fl-assenza ta’ aktar evidenza dwar dan il-punt, il-konklużjoni ta’ dawn il-premessi hija għalhekk ikkonfermata.
7.2.7. Iż-żieda fl-ispejjeż tal-produzzjoni
(103)
Xi partijiet għamlu aktar allegazzjonijiet li sors ta’ ħsara għall-produtturi tal-Unjoni kienet tfisser żieda fil-kost tagħhom tal-produzzjoni matul il-perijodu meqjus. Id-data ta’ hawn fuq turi li l-kost tal-produzzjoni bħala medja żdied b’6 % biss. Fl-assenza ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ l-industrija tal-Unjoni kellha tkun kapaċi tgħaddi din iż-żieda lill-klijenti tagħha, iżda l-prezzijiet naqsu bi 3 %. Għalhekk, il-pretensjoni li l-kost tal-produzzjoni kien kawża tal-ħsara ma ntlaqgħetx.
7.3. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(104)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, is-sejbiet provviżorji kif stipulat fil-premessi minn (133) sa (136) tar-Regolament provviżorju li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ kkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku, huma kkonfermati. Is-sejbiet provviżorji dwar l-effett ta’ fatturi oħra magħrufa li setgħu kkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni ġew ikkonfermati wkoll: dawn il-fatturi ma kinux tali li jkissru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u l-ħsara li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
8. L-INTERESS TAL-UNJONI
8.1. L-industrija tal-Unjoni
(105)
Ma waslu l-ebda kummenti ġodda jew informazzjoni dwar l-interess tal-produtturi tal-Unjoni wara l-iżvelar tas-sejbiet provviżorji. Għalhekk, il-premessi minn (138) sa (143) tar-Regolament provviżorju dwar l-interess ta’ dawn il-partijiet interessati huma b’dan ikkonfermati.
8.2. L-importaturi, il-kummerċjanti u l-utenti
(106)
Waslu kummenti mingħand importaturi u partijiet interessati oħra wara l-iżvelar finali, madankollu l-ebda kummenti ġodda jew informazzjoni ma waslu dwar l-interess tal-importaturi, il-kummerċjanti jew l-utenti. Għalhekk, is-sejbiet provviżorji fil-premessi minn (144) sa (152) tar-Regolament provviżorju dwar l-interess ta’ dawn il-partijiet huma b’dan ikkonfermati.
8.3. Il-konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(107)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, is-sejbiet provviżorji dwar l-interess tal-Unjoni huma kkonfermati, jiġifieri ma hemmx raġunijiet validi kontra l-impożizzjoni tal-miżuri definittivi fuq l-importazzjonijiet ta’ prodotti AMO li joriġinaw mir-RPĊ.
9. MIŻURI ANTI-DUMPING DEFINITTIVI
9.1. Il-livell ta’ tneħħija tal-ħsara
(108)
Wara l-iżvelar provviżorju, żewġ partijiet interessati ddikjaraw li d-data pprovduta ma tatx biżżejjed informazzjoni u spjega dwar il-kalkolu tal-marġni ta’ twaqqigħ tal-prezzijiet u bejgħ bi prezz anqas mill-kost. Kif spjegat fl-iżvelar provviżorju, xi valuri ma kinux żvelati għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità billi l-mudell ikkonċernat kien biss immanifatturat minn produttur wieħed jew tnejn tal-Unjoni. Fl-istadju ta’ żvelar finali ġew żvelati l-meded ta’ possibbiltajiet għal dawn il-mudelli.
(109)
Il-partijiet interessati kkontestaw ukoll l-użu ta’ 6,7 % bħala l-profitt fil-mira tal-industrija tal-Unjoni għall-kalkolu tal-marġni ta’ ħsara. Huma sostnew li profitt bħal dan huwa esaġerat u mhux realistiku minħabba l-ambjent ekonomiku attwali u minħabba li l-2008 ma kinitx sena rappreżentattiva għall-profittabbiltà, billi kienet sena eċċezzjonali għall-industrija tal-azzar.
(110)
Din il-pretensjoni ma ntlaqgħetx. L-ewwel nett, il-profittabbiltà għall-prodotti AMO kienet fil-fatt ogħla qabel l-2008 milli fl-2008, fatt li jikkontradixxi l-pretensjoni li l-2008 kienet sena eċċezzjonali. It-tieni, il-profitt fil-mira huwa l-profitt li jista’ jinkiseb fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. L-2008 kienet l-aħħar sena li fiha l-effetti sħaħ tal-importazzjonijiet dumped kienu għadhom ma bdewx jinħassu mill-industrija tal-Unjoni u għalhekk hija bażi xierqa biex jiġi stabbilit il-profitt fil-mira.
(111)
Wara l-iżvelar finali l-partijiet interessati mill-ġdid sfidaw l-użu ta’ 6,7 % bħala l-profitt fil-mira tal-industrija tal-Unjoni u d-deskrizzjoni tal-2008 bħala sena rappreżentattiva għall-profitabbiltà. Dan l-argument ma ntlaqax billi ma tressqet l-ebda evidenza dwar x’seta’ kien il-profitt tal-industrija tal-Unjoni fl-2008 fin-nuqqas tal-kriżi finanzjarja. Barra minn hekk, l-argument tagħhom li l-profitt li għamlet l-industrija tal-Unjoni fl-2008 kien affettwat mill-kriżi finanzjarja, li jrendi l-2008 sena eċċezzjonali, jkun donnu jissuġġerixxi l-argument li l-profitt iġġenerat fl-2008 huwa aktar baxx minn dak li l-industrija tistenna f’sena normali.
(112)
Il-partijiet interessati indikaw ukoll il-fatt li l-volumi tal-importazzjonijiet mir-RPĊ kienu l-aktar baxxi fl-2009 pjuttost milli fl-2008. Madankollu, peress li l-industrija tal-Unjoni ma kinitx tagħmel profitt fl-2009, huwa impossibbli li tintuża d-data tal-2009 biex jiġi stabbilit profitt fil-mira għall-industrija tal-Unjoni.
(113)
Is-CISA kompliet tallega li l-profitt lil klijenti mhux relatati fl-2008 ma jistax jintuża bħala l-profitt fil-mira għaliex f’dik is-sena kienet tidher l-akbar differenza fil-prezz bejn bejgħ relatat u mhux relatat. Dan l-argument ma ntlaqax, billi d-differenza fil-prezz mhijiex rilevanti għall-kalkolu tal-profitt ta’ bejgħ lil klijenti mhux relatati.
(114)
Is-CISA mbagħad ipproponiet li l-profitt fil-mira għall-bejgħ tal-AMO lill-partijiet mhux relatati fl-UE jkun ibbażat fuq il-profitt medju kumplessiv għall-korporazzjoni multinazzjonali ArcelorMittal għas-snin 2010 u 2011. Dan ma ntlaqax bħala sors affidabbli għall-profitt fuq l-AMO fl-Unjoni fin-nuqqas tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, billi t-teħid tal-profitt kollu tal-grupp ArcelorMittal madwar id-dinja jidher biċ-ċar li mhuwiex rappreżentattiv tal-profitt fuq il-bejgħ ta’ AMO fl-Unjoni.
(115)
Il-partijiet interessati wkoll ikkontestaw il-kosti ta’ wara l-importazzjoni użati biex jiġu kkalkulati d-dazji provviżorji billi dawn kienu bbażati fuq id-data minn importatur wieħed biss. Il-Kummissjoni vverifikat it-tieni importatur fi stadju aktar tard u d-data tiegħu issa ntużat biex jiġu kkalkulati l-kosti ta’ wara l-importazzjoni. Bl-użu tal-medja taż-żewġ kumpanniji dawn il-kosti issa naqsu bi ftit, u minħabba f’hekk żiedu l-marġnijiet tal-ħsara skont dan.
(116)
Parti interessata waħda kkontestat il-metodoloġija tal-Kummissjoni għall-kalkolu tal-marġni tal-bejgħ taħt il-prezz. Madankollu, din il-kontestazzjoni kienet imsejsa fuq preżunzjoni żbaljata li l-Kummissjoni kienet ikkalkolat il-marġni ta’ bejgħ taħt il-prezz billi neħħiet il-profitt medju tal-industrija tal-Unjoni fil-PI (2,6 %) mill-prezz tas-suq biex tilħaq "il-punt ta’ bilanċ” (jiġifieri prezz li ma jkun jirriżulta fl-ebda profitt) u mbagħad jiżdied il-profitt fil-mira fuq dan il-“punt ta’ bilanċ"’.
(117)
Il-Kummissjoni kkalkolat il-marġni tal-orħos prezz ta’ bejgħ billi żiedet il-profitt fil-mira mal-ispiża tal-produzzjoni ta’ kull tip ta’ prodott. Il-metodoloġija li ssuġġeriet din il-parti interessata mhijiex korretta, għax il-profitt medju ta’ 2,6 % ma nkisibx awtomatikament fuq kull bejgħ ta’ kull mudell mill-kumpanniji kollha li ntużaw għall-ġbir ta’ data.
(118)
Waħda mill-partijiet interessati wkoll ikkontestat il-kalkoli magħmula mill-Kummissjoni dwar il-ħsara. Minħabba li din il-parti ma kellhiex aċċess sħiħ għad-data użata mill-Kummissjoni biex tikkalkula l-marġni ta’ ħsara, hija ppruvat tikkalkulah waħidha, waqt li bbażat fuq l-għarfien tagħha tad-differenza fil-prezz fis-suq bejn is-substrat miksi b’liga tal-aluminju-żingu u s-substrat miksi biż-żingu, li kienet ikkalkulat li jammonta għal USD 50 għal kull MT. Dan il-“kalkolu mill-ġdid”, ibbażat fuq data mhux kompluta, irriżulta f’marġni ta’ ħsara aktar baxx minn dak li l-Kummissjoni kienet ikkalkulat u żvelat.
(119)
L-argumenti tagħhom ma ntlaqgħux għaliex wara analiżi tad-data kollha kemm mill-produtturi esportaturi kif ukoll mill-industrija tal-Unjoni, id-differenza allegata fil-prezz ma setgħetx tinstab. Konsegwentement, għandu jkun enfasizzat li d-data li l-parti interessata kienet qed tuża ma kinitx kompluta u għalhekk ma setgħetx titqies bħala affidabbli biex tirriproduċi l-kalkoli magħmula mill-Kummissjoni dwar il-ħsara.
(120)
Il-premessi minn (154) sa (158) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
9.2. Miżuri definittivi
(121)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li ntlaħqu rigward id-dumping, il-ħsara, il-kawżazzjoni u l-interess tal-Unjoni, u skont l-Artikolu 9(4) tar-Regolament bażiku, għandu jiġi impost dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tal-prodotti AMO li joriġinaw mir-RPĊ fil-livell tal-marġni inqas baxx tad-dumping u tal-ħsara misjub, skont ir-regola ta’ dazju aktar baxx. F’dan il-każ, ir-rata tad-dazju għandha tkun stabbilita kif xieraq fil-livell tal-ħsara li nstabet.
(122)
Seba’ kumpanniji li ma kinux fil-kampjun ikkooperaw mal-investigazzjoni tal-antidumping, iżda mhux ma dik parallela kontra s-sussidji. Għal dawn il-kumpanniji, ir-rata ta’ dazju antidumping huwa stabbilit għal żero. Fl-investigazzjoni kontra s-sussidji, dawn il-kumpanniji se jkunu soġġetti għal dazju residwu.
(123)
Sabiex jiġi żgurat trattament ugwali bejn kwalunkwe produttur esportatur ġdid u l-kumpanniji li qegħdin jikkooperaw mhux inklużi fil-kampjun, għandu jiġi pprovdut dazju medju peżat impost fuq il-kumpanniji msemmija l-aħħar li għandu jiġi applikat għal kwalunkwe produttur ġdid li b’mod ieħor ma kienx ikun intitolat għal reviżjoni skont l-Artikolu 11(4) tar-Regolament bażiku, billi l-Artikolu 11(4) ma japplikax fejn ikun ġie applikat il-kampjunar.
(124)
Fuq il-bażi ta’ hawn fuq, ir-rata li biha se jiġu imposti dawn id-dazji hija stabbilita kif ġej:
Isem il-Kumpannija
Marġni ta’ sussidju (%)
Marġni ta’ dumping (%)
Marġni ta’ dannu (%)
Dazju kompensatorju (%)
Dazju anti-dumping (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, u Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd u Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Kumpanniji oħra li kkooperaw fl-investigazzjoni anti-dumping (bl-eċċezzjoni tal-kumpanniji soġġetti għad- dazju residwu fir-Regolament ta' Implimentazzjoni parallel (UE) Nru 215/2013 ta’ kontra s-sussidju) (3)
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Kumpanniji li ma kkooperawx
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. ĠBIR DEFINITTIV TAD-DAZJU PROVVIŻORJU
(125)
Fid-dawl tad-daqs tal-marġni tad-dumping li nstab u fid-dawl tal-livell tal-ħsara kkawżata lill-industrija tal-Unjoni, u bil-kunsiderazzjoni tal-fatt li ma ġewx imposti miżuri provviżorji fl-investigazzjoni parallela kontra s-sussidji, jitqies neċessarju li l-ammonti garantiti permezz tad-dazju antidumping provviżorju impost bir-Regolament provviżorju jinġabru definittivament sal-ammont tad-dazju provviżorju impost. F’dawn iċ-ċirkostanzi, id-dazju provviżorju bir-rati stipulati fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament provviżorju għandu jinġabar definittivament, Madanakollu l-ammonti miġbura b’mod provviżorju għall-prodotti b’substrat b’kisi metalliku ta’ kromju jew ta’ landa għandhom jiġu rilaxxati,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan, qed jiġi impost dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti prodotti tal-azzar miksija b’materjal organiku, jiġifieri prodotti ċatti rrumblati tal-azzar liga jew mhux liga (ma jinkludix l-azzar li ma jsaddadx) li huma miżbugħa, mogħtija l-verniċ jew miksija bi plastik fuq mill-anqas naħa waħda, bl-eskluzjoni ta' dawk imsejħa "pannelli sandwich" tat-tip użati għall-applikazzjonijiet fil-bini u li jikkonsistu minn żewġ folji tal-metall fuq barra u b’qalba ta’ stabbilizzazzjoni ta’ materjal għall-insulazzjoni marsus bejniethom, bl-esklużjoni ta' dawk il-prodotti b’kisi finali tat-trab taż-żingu (żebgħa rikka fiż-żingu, li fiha piż ta’ 70 % jew aktar ta’ żingu) u bl-esklużjoni ta' dawk il-prodotti b’substrat miksi b’kisja metallika tal-kromju jew tal-landa, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kodiċi TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 u 7226997091) u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping definittiv għandha tkun kif ġej:
Kumpannija
Dazju (%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, u Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd u Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company, Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co., Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co., Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co., Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co., Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co., Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co., Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co., Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co., Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co., Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co., Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co., Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co., Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co., Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.
16,2
B334
Il-kumpanniji l-oħra kollha
13,6
B999
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
L-ammonti depożitati bħala titolu ekwivalenti għad-dazju antidumping provviżorju skont ir-Regolament (UE) Nru 845/2012 għandhom jinġabru definittivament bir-rata stipulata fl-Artikolu 1 ta’ dak ir-Regolament. Madankollu, l-ammonti depożitati b’mod provviżorju għall-prodotti b’substrat b’ kisi metalliku ta’ kromju jew ta’ landa għandhom jiġu rilaxxati.
Artikolu 3
Fejn xi produttur mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina jipprovdi biżżejjed evidenza lill-Kummissjoni li ma esportax il-merkanzija deskritta fl-Artikolu 1(1) li toriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina matul il-perijodu tal-investigazzjoni (mill-1 ta’ Ottubru 2010 sat-30 ta’ Settembru 2011); li mhuwiex relatat ma’ esportatur jew produttur soġġett għall-miżuri imposti minn dan ir-Regolament; u li fil-fatt huwa esporta l-merkanzija kkonċernata jew daħal f’obbligu kuntrattwali irrevokabbli biex jesporta kwantità sinifikanti lill-Komunità wara t-tmiem tal-perijodu ta’ investigazzjoni, il-Kunsill, waqt li jaġixxi b’maġġoranza sempliċi fuq proposta mill-Kummissjoni, wara li jikkonsulta lill-Kumitat Konsultattiv, jista’ jemenda l-Artikolu 1(2) sabiex jattribwixxi lil dak il-produttur id-dazju applikabbli għall-produtturi li kkooperaw li mhumiex fil-kampjun.
Artikolu 4
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-11 ta’ Marzu 2013.