NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1304/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 164 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) vymezuje rámec pro činnost Evropského sociálního fondu (ESF), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu a stanoví zejména tematické cíle, zásady a pravidla pro programování, monitorování a hodnocení, řízení a kontrolu. Proto je nutné upřesnit úlohu a působnost ESF a také investiční priority související s uvedenými tematickými cíli a přijmout zvláštní ustanovení ohledně typu činností, které mohou být z ESF financovány.
(2)
ESF by měl v rámci úkolů, které mu byly svěřeny článkem 162 Smlouvy o fungování EU zlepšovat možnosti zaměstnávání pracovníků, posilovat sociální začleňování, bojovat proti chudobě, podporovat vzdělávání, dovednosti a celoživotní učení a vytvářet komplexní a udržitelné politiky aktivního začleňování, a tím by měl v souladu s článkem 174 Smlouvy o fungování EU přispívat k hospodářské, sociální a územní soudržnosti. V souladu s článkem 9 Smlouvy o fungování EU by měl ESF přihlížet k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, zárukou přiměřené sociální ochrany, bojem proti sociálnímu vyloučení a vysokou úrovní všeobecného a odborného vzdělávání a ochrany lidského zdraví.
(3)
Evropská rada na svém zasedání dne 17. června 2010 vyzvala k tomu, aby všechny společné politiky, včetně politiky soudržnosti, podpořily strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, (dále jen „strategie Evropa 2020“). Aby se zajistilo plné sladění ESF s cíli této strategie, zejména pokud jde o zaměstnanost, vzdělávání, odborné vzdělávání a boj proti sociálnímu vyloučení, chudobě a diskriminaci, měl by ESF podporovat členské státy s přihlédnutím k příslušným integrovaným hlavním směrům a příslušnými doporučeními pro jednotlivé země přijímanými podle čl. 121 odst. 2 nebo čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a případně, na vnitrostátní úrovni k národním programům reforem podloženým národními strategiemi zaměstnanosti, zprávám o vnitrostátní sociální situaci, národním strategiím pro integraci Romů a národním strategiím týkajícím se osob se zdravotním postižením. ESF by měl rovněž přispět k příslušným aspektům provádění stěžejních iniciativ, zejména pokud jde o „Agendu pro nové dovednosti a pracovní místa“, „Mládež v pohybu“ a „Evropskou platformu pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení“. Měl by rovněž podpořit příslušné činnosti v rámci iniciativy „Digitální agenda“ a iniciativy „Unie inovací“.
(4)
Unie se nyní potýká se strukturálními problémy vyplývajícími z hospodářské globalizace, z technologických změn a stárnutí pracovní síly a se stále častějšími nedostatky, pokud jde o dovednosti a pracovní síly v některých odvětvích a regionech. Tyto problémy se ještě zhoršily kvůli současné hospodářské a finanční krizi, jejímž důsledkem je zvýšená míra nezaměstnanosti zasahující zejména mladé lidi a jiné znevýhodněné skupiny, například migranty a menšiny.
(5)
Cílem ESF by měla být podpora zaměstnanosti, zlepšování přístupu na trh práce, přičemž musí být věnována zvláštní pozornost osobám nejvíce vzdáleným trhu práce a podpora dobrovolné mobility pracovníků. ESF by měl rovněž podporovat aktivní a zdravé stárnutí, a to i prostřednictvím inovativních forem organizace práce, kladením důrazu na zdraví a bezpečnost na pracovišti a zvyšováním zaměstnatelnosti. ESF by měl přispívat k lepšímu fungování trhů práce tím, že zlepší nadnárodní geografickou mobilitu pracovníků, a zejména by měl podporovat činnosti sítě EURES (činnosti Evropské služby zaměstnanosti), pokud jde o přijímání zaměstnanců a související informace, poradenské a konzultační služby na vnitrostátní i přeshraniční úrovni. Operace financované ESF by měly být v souladu s čl. 5 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie, který stanoví, že se od nikoho nesmí vyžadovat, aby vykonával nucené nebo povinné práce.
(6)
ESF by měl rovněž podporovat sociální začlenění a předcházet chudobě a bojovat s ní s cílem přerušit koloběh znevýhodnění napříč generacemi, což znamená, že je třeba mobilizovat široký rejstřík politik zaměřených na nejvíce znevýhodněné osoby bez ohledu na jejich věk, včetně dětí, chudých pracujících a starších žen. Je třeba věnovat pozornost zapojení osob žádajících o azyl a uprchlíků. ESF lze využít k posílení přístupu k dostupným, udržitelným a vysoce kvalitním službám obecného zájmu, zejména v oblasti zdravotní péče, služeb v oblasti zaměstnanosti a odborné přípravy, služeb pro osoby bez domova, mimoškolní péče, služeb v oblasti péče o děti a dlouhodobé péče. Služby, kterým je poskytována podpora, mohou být veřejného, soukromého nebo komunitního charakteru a mohou je poskytovat různé druhy poskytovatelů, tedy veřejná správa, soukromé společnosti, sociální podniky či nevládní organizace.
(7)
ESF by se měl zaměřit na řešení problematiky předčasného ukončení školní docházky, podporu rovného přístupu ke kvalitnímu vzdělání, investování do odborného vzdělávání a přípravy, zlepšení relevantnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy na trhu práce a podporu celoživotního učení, včetně formálního a neformálního způsobu učení.
(8)
Za účelem posílení hospodářského růstu a zvýšení počtu pracovních příležitostí by se kromě těchto priorit v méně rozvinutých regionech a členských státech měla zlepšit efektivnost veřejné správy na celostátní i regionální úrovni a rovněž její schopnost fungovat na bázi spoluúčasti. Měla by se posílit institucionální kapacita zúčastněných stran, včetně nevládních organizací, které provádějí politiky zaměstnanosti, vzdělávání, odborné přípravy a sociální politiky, a to včetně oblasti boje proti diskriminaci.
(9)
Podpora v rámci investic do „komunitně vedeného místního rozvoje“ může přispět k plnění všech tematických cílů stanovených v tomto nařízení. Strategie komunitně vedeného místního rozvoje podporované z ESF by měly být inkluzivní ve vztahu ke znevýhodněným osobám žijícím na daném území, a to jak pokud jde o správu místních akčních skupin, tak pokud jde o obsah těchto strategií.
(10)
Zároveň je nezbytné podpořit rozvoj a konkurenceschopnost unijních mikropodniků a malých a středních podniků a zajistit, aby se lidé s pomocí vhodných dovedností získaných díky celoživotnímu učení dokázali přizpůsobit novým podmínkám, jako je přechod na znalostní ekonomiku, digitální agenda a přechod na nízkouhlíkové hospodářství účinněji využívající energie. Tím, že se ESF bude snažit dosáhnout svých hlavních tematických cílů, by měl přispět k řešení těchto problémů. V této souvislosti by měl ESF podporovat přechod pracovních sil z oblasti vzdělávání do zaměstnání, na ekologičtější dovednosti a pracovní místa a měl by řešit nedostatek dovedností, a to i v odvětvích účinného využívání energie, obnovitelných zdrojů energie a udržitelné dopravy. ESF by měl rovněž přispívat ke kulturním a tvůrčím dovednostem. Sociokulturní, tvůrčí a kulturní odvětví mají nepřímý význam pro plnění cílů ESF; jejich potenciál by měl být proto lépe začleněn do projektů a programování ESF.
(11)
Vzhledem k přetrvávající potřebě bojovat proti nezaměstnanosti mladých v celé Unii by v jejích nejvíce postižených regionech měla být zahájena Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Tato iniciativa by měla v těchto regionech podporovat mladé lidi, kteří nejsou v zaměstnání, ve vzdělávání ani v profesní přípravě, kteří jsou nezaměstnaní či neaktivní tím, že podpoří a urychlí provádění opatření finančně podporovaných z ESF. Navíc by v nejvíce postižených regionech k investicím z ESF měly být přiděleny dodatečné prostředky právě pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Iniciativa by tím, že se zaměřuje spíše na jednotlivé osoby než na struktury, měla doplňovat další opatření ESF a vnitrostátní opatření ve prospěch mladých lidí, kteří nejsou ve vzdělávání, v zaměstnání ani v profesní přípravě, a to i prostřednictvím provádění záruky pro mladé lidi v souladu s doporučením Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruky pro mladé lidi (4), která stanoví, že by mladí lidé do čtyř měsíců od okamžiku, kdy se stali nezaměstnanými nebo ukončili formální vzdělání, měli obdržet kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo výcviku. Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí může rovněž podporovat opatření na potírání předčasného ukončení školní docházky. Přístup k sociálním dávkám pro mladou osobu nebo její rodinu či závislé osoby by neměl být podmíněn zapojením této mladé osoby do Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
(12)
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí by měla být plně začleněna do programování ESF, avšak ve vhodných případech by měla být stanovena zvláštní ustanovení týkající se iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí s cílem dosáhnout jejích cílů. Je nutné zjednodušit a usnadnit provádění této iniciativy, zejména pokud jde o ustanovení týkající se finančního řízení a opatření související s tematickým zaměřením. S cílem zajistit, aby výsledky uvedené iniciativy byly jednoznačně viditelné a došlo k jejich sdělení, je třeba, aby byla stanovena konkrétní opatření týkající se monitorování, hodnocení, informování a zveřejňování. Do diskusí monitorovacích výborů týkajících se přípravy a provádění iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí včetně jejího hodnocení by měly být zapojeny mládežnické organizace.
(13)
ESF by měl přispět ke strategii Evropa 2020 tím, že více soustředí svou podporu na priority Unie. Minimální podíl financování kohezní politiky pro ESF je stanoven v souladu s čl. 92 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013. ESF by zejména měl více podporovat boj proti sociálnímu vyloučení a chudobě, a to prostřednictvím minimálních účelově vyčleněných přídělů ve výši 20 % celkových zdrojů ESF pro jednotlivé členské státy. Volba a počet investičních priorit pro podporu z ESF by se měly rovněž omezit v závislosti na úrovni rozvoje podporovaných regionů.
(14)
Aby se zajistilo důkladnější monitorování a hodnocení výsledků dosažených na úrovni Unie prostřednictvím opatření podporovaných z ESF, měl by být v tomto nařízení stanoven společný soubor ukazatelů výstupů a výsledků. Tyto ukazatele by měly odpovídat investičním prioritám a druhu podporovaného opatření v souladu s tímto nařízením a příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. 1303/2013. Tyto ukazatele by měly být případně doplněny ukazateli výsledků nebo výstupů specifickými pro jednotlivé programy.
(15)
Členské státy jsou povzbuzovány, aby podávaly zprávy o vlivu investic ESF na rovné příležitosti, rovný přístup a integraci marginalizovaných skupin v operačních programech.
(16)
S ohledem na požadavky, které se týkají ochrany údajů, spojených se sběrem a uchováváním citlivých údajů o účastnících by členské státy a Komise měly provádět pravidelné hodnocení účinnosti a dopadu podpory ESF, pokud jde o podporu sociálního začleňování a boj proti chudobě, zejména v souvislosti se znevýhodněnými osobami, jako jsou Romové. Členské státy jsou povzbuzovány k tomu, aby o iniciativách financovaných z ESF podávaly informace ve svých zprávách o vnitrostátní sociální situaci přiložených k národním programům reforem, zejména pokud jde o marginalizované komunity, jako jsou Romové a migranti.
(17)
Účinné a účelné provádění činností podporovaných z ESF závisí na řádné správě věcí veřejných a na partnerství mezi všemi příslušnými územními a socioekonomickými činiteli, přičemž je třeba zohlednit subjekty působící na regionální a místní úrovni, zejména zastřešující sdružení zastupující místní a regionální orgány, organizované občanské společnosti a hospodářské a zejména sociální partnery a nevládní organizace. Proto je nutné, aby členské státy zajistily účast sociálních partnerů a nevládních organizací na strategickém řízení ESF, a to od fáze formulování operačních programů až po fázi provádění a hodnocení výsledků ESF.
(18)
Členské státy a Komise by měly zajistit, aby provádění priorit financovaných z ESF přispělo k podpoře rovnosti žen a mužů v souladu s článkem 8 Smlouvy o fungování EU. Z hodnocení vyplynulo, že včasné a důsledné zohlednění cílů týkajících se rovnosti mužů a žen ve všech dimenzích a ve všech fázích přípravy, monitorování, provádění a hodnocení operačních programů je velmi důležité a že je zároveň třeba zajistit, aby byla přijata konkrétní opatření na podporu rovnosti žen a mužů, ekonomické nezávislosti žen, zlepšování vzdělání a dovedností a znovuzačlenění žen, které se staly obětí násilí, na trh práce a do společnosti.
(19)
V souladu s článkem 10 Smlouvy o fungování EU by provádění priorit financovaných z ESF mělo přispět k boji proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, a to tím, že osobám čelícím vícero formám diskriminace bude věnována zvláštní pozornost. Diskriminace na základě pohlaví by měla být chápána v širším slova smyslu, aby zahrnovala i jiné aspekty související s genderem v souladu s judikaturou Soudního dvora Evropské unie. Prováděním priorit financovaných z ESF by se mělo přispět k podpoře rovných příležitostí. ESF by měl podporovat plnění povinností Unie vyplývajících z Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, mimo jiné pokud jde o vzdělání, zaměstnání a přístupnost. ESF by měl také napomoci přechodu z péče v institucionálním prostředí na komunitní péči. ESF by neměl podporovat žádnou činnost, která přispívá k segregaci nebo sociálnímu vyloučení.
(20)
Podpora sociálních inovací přispívá k tvorbě politik, které budou lépe reagovat na sociální změny. ESF by měl podporovat inovativní sociální podniky a podnikatele, jakož i inovativní projekty nevládních organizací a dalších subjektů v rámci sociálního hospodářství. Pro účinnost takových politik má zásadní význam zejména zkoušení a hodnocení inovativních řešení před jejich rozšířením, a proto si zaslouží zvláštní podporu z ESF. Inovativní řešení by mohla zahrnovat rozvoj sociálních měřítek, jako je například sociální označování, prokáží-li svoji účinnost.
(21)
Významnou přidanou hodnotu představuje nadnárodní spolupráce a proto by měla být podporována všemi členskými státy s výjimkou řádně odůvodněných případů, kdy je třeba zohlednit zásadu proporcionality. Je rovněž nezbytné posílit úlohu Komise při usnadňování výměny zkušeností a koordinaci provádění příslušných iniciativ.
(22)
S cílem posilovat integrovaný a celostní přístup k zaměstnanosti a sociálnímu začleňování by měl ESF podporovat partnerství fungující napříč odvětvími a na územním základě.
(23)
K provádění strategie Evropa 2020 a dosažení jejích hlavních cílů by měla přispět mobilizace zúčastněných stran na regionální a místní úrovni. Lze použít a podporovat územní pakty, místní iniciativy pro zaměstnanost a sociální začleňování, udržitelné a inkluzivní strategie komunitně vedeného místního rozvoje v městských a venkovských oblastech a strategie udržitelného rozvoje měst, aby se do přípravy a provádění operačních programů aktivněji zapojily regionální a místní orgány, města, sociální partneři a nevládní organizace.
(24)
Nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví, že pravidla pro způsobilost výdajů mají být stanovena na vnitrostátní úrovni s některými výjimkami, pro něž je nutné určit specifická ustanovení, pokud jde o ESF.
(25)
Aby se zjednodušilo používání ESF a snížilo riziko chybovosti, a s ohledem na zvláštní charakteristiky operací podporovaných z ESF je vhodné přijmout ustanovení, která doplní nařízení (EU) č. 1303/2013 pokud jde o způsobilost výdajů.
(26)
Využívání standardních stupnic jednotkových nákladů, paušálních částek a paušálních sazeb by mělo vést ke zjednodušení pro příjemce a mělo by snížit administrativní zátěž všech projektových partnerů ESF.
(27)
Je důležité zajistit řádnou finanční správu každého operačního programu a jeho provádění co nejefektivnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem. Členské státy by měly upustit od zavádění dalších pravidel, která příjemcům znesnadňují využívání prostředků.
(28)
Členské státy a regiony by měly být motivovány k využívání ESF prostřednictvím finančních nástrojů, aby podporovaly například studenty, tvorbu pracovních míst, mobilitu pracovníků, sociální začleňování a sociální podnikání.
(29)
ESF by měl doplňovat jiné programy Unie a mezi ESF a jinými finančními nástroji Unie by se měla vytvářet úzká součinnost.
(30)
Investice do lidského kapitálu představují základní prostředek pro zajištění mezinárodní konkurenceschopnosti Unie a trvalého rozmachu jejího hospodářství. Žádný druh investice nemůže vést ke strukturálním reformám, aniž by byl doprovázen soudržnou strategií zaměřenou na rozvoj lidského kapitálu, která zabezpečí růst. Z tohoto důvodu je zapotřebí dbát na to, aby po programové období 2014-2020 finanční zdroje, které jsou určeny na zlepšování dovedností a zvyšování zaměstnanosti, umožňovaly provádět činnosti v odpovídajícím rozsahu.
(31)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, aby mohla vymezit standardní stupnici jednotkových nákladů a paušální částky a jejich maximální výši podle různých typů operací. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(32)
Komisi by měl být při správě ESF nápomocen výbor uvedený v článku 163 Smlouvy o fungování EU.
(33)
Jelikož se tímto nařízením nahrazuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 (5), mělo by být uvedené nařízení zrušeno. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1081/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc vztahuje ke dni 31. prosince 2013. V důsledku toho by se uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis měly na takovou pomoc nebo dotyčné operace vztahovat i po 31. prosinci 2013 až do jejich ukončení. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1081/2006 by měly zůstat v platnosti,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví úlohu Evropského sociálního fondu (ESF), včetně iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, rozsah jeho podpory, zvláštní ustanovení a druhy výdajů způsobilých pro poskytnutí pomoci.
Článek 2
Úloha
1. ESF podporuje vysokou úroveň zaměstnanosti a kvalitu pracovních míst, zlepšuje přístup na trh práce, podporuje geografickou a profesní mobilitu pracovníků a usnadňuje jejich přizpůsobování se průmyslovým změnám a změnám ve výrobním systému nutným z hlediska udržitelného rozvoje, přispívá k vysoké úrovni vzdělávání a odborné přípravy pro všechny a usnadňuje mladým lidem přechod od vzdělávání k zaměstnání, bojuje proti chudobě, zlepšuje sociální začleňování a podporuje rovnost mužů a žen, nediskriminaci a rovné příležitosti, a tím přispívá k plnění priorit Unie, pokud jde o posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti.
2. ESF plní úlohu stanovenou v odstavci 1 tím, že podporuje členské státy při dosahování priorit a hlavních cílů strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“) a poskytuje jim dostatečnou flexibilitu k řešení jejich specifických problémů s ohledem na dosažení cílů strategie Evropa 2020. ESF podporuje tvorbu a provádění politik a činností souvisejících s jeho úlohou s přihlédnutím k příslušným integrovaným hlavním směrům a příslušnými doporučeními pro jednotlivé země přijatými podle čl. 121 odst. 2 nebo čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a případně, na vnitrostátní úrovni, k národním programům reforem a k dalším relevantním vnitrostátním strategiím a zprávám.
3. Z ESF by měli mít prospěch lidé, včetně znevýhodněných osob, jako jsou dlouhodobě nezaměstnaní, lidé se zdravotním postižením, migranti, národnostní menšiny, marginalizované komunity a lidé všech věkových skupin, kteří čelí chudobě a sociálnímu vyloučení. ESF rovněž podporuje pracovníky, podniky, včetně subjektů sociální ekonomiky, a podnikatele a také systémy a struktury, aby se snáze přizpůsobily novým problémům, aby se mimo jiné zmírnila nerovnováha v nabídce a poptávce po dovednostech a aby se podpořila řádná správa, sociální pokrok, a provádění reforem, zejména v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání, odborné přípravy a sociálních politik.
Článek 3
Rozsah pomoci
1. Podle tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 8, 9, 10, 11 nařízení (EU) č. 1303/2013, které odpovídají písmenům a), b), c) a d) tohoto odstavce, a v souladu se svou úlohou podporuje ESF tyto investiční priority:
a)
v rámci tematického cíle „podpora udržitelné a kvalitní zaměstnanosti a mobility pracovníků“:
i)
přístup k zaměstnání pro osoby hledající zaměstnání a neaktivní osoby, včetně dlouhodobě nezaměstnaných a osob vzdálených trhu práce, také prostřednictvím místních iniciativ na podporu zaměstnanosti a mobility pracovníků;
ii)
trvalé začlenění mladých lidí na trh práce, mimo jiné pomocí „záruky pro mladé lidi”, a to zejména těch, kteří nejsou ve vzdělávání, v zaměstnání nebo v profesní přípravě, včetně těch mladých lidí, kterým hrozí sociální vyloučení, a mladých lidí z marginalizovaných komunit;
iii)
samostatná výdělečná činnost, podnikání a zakládání firem včetně inovativních mikropodniků a malých a středních podniků;
iv)
rovnost žen a mužů ve všech oblastech, a to i pokud jde o přístup k zaměstnání a kariérní postup, sladění pracovního a soukromého života a podpora stejné odměny za stejnou práci;
v)
pomoc pracovníkům, podnikům a podnikatelům přizpůsobovat se změnám;
vi)
aktivní a zdravé stárnutí;
vii)
modernizace institucí trhu práce, jako jsou veřejné a soukromé služby zaměstnanosti a přispívání k adaptaci na potřeby trhu práce, včetně prostřednictvím opatření pro zlepšení nadnárodní mobility pracovníků a programů mobility a lepší spolupráce mezi institucemi a příslušnými zúčastněnými stranami;
b)
v rámci tematické cíle Podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a jakékoli diskriminaci:
i)
aktivní začleňování, včetně začleňování s ohledem na podporu rovných příležitostí a aktivní účast a zlepšení zaměstnatelnosti;
ii)
socioekonomická integrace marginalizovaných komunit, jako jsou Romové;
iii)
boj proti všem formám diskriminace a prosazování rovných příležitostí;
iv)
zlepšování přístupu k dostupným, udržitelným a vysoce kvalitním službám, včetně zdravotnictví a sociálních služeb obecného zájmu;
v)
podpora sociálního podnikání a profesního začlenění do sociálních podniků a sociální a solidární ekonomiky, s cílem usnadnit přístup k zaměstnání;
vi)
strategie komunitně vedeného místního rozvoje;
c)
v rámci tematického cíle „investice do vzdělávání, školení, odborné přípravy, dovedností a celoživotního učení“:
i)
omezování a prevence předčasného ukončování školní docházky a podpora rovného přístupu ke kvalitním programům předškolního rozvoje, k primárnímu a sekundárnímu vzdělávání, možnostem formálního a neformálního vzdělávání, které umožňuje zpětné začlenění do procesu vzdělávání a odborné přípravy;
ii)
zlepšování kvality a účinnosti a přístupu k terciárnímu a rovnocennému vzdělávání, zejména v případě znevýhodněných skupin, aby se zvýšila účast a úrovně dosaženého vzdělání;
iii)
zajišťování rovného přístupu k celoživotnímu učení pro všechny věkové skupiny ve formální i neformální podobě, zdokonalování znalostí, dovedností a schopností pracovníků a prosazování flexibilních metod učení, a to i prostřednictvím kariérního poradenství a validace získaných dovedností;
iv)
zvyšování významu systémů vzdělávání a odborné přípravy pro trh práce, usnadňování přechodu od vzdělávání k zaměstnání, upevňování systémů odborné přípravy a vzdělávání, zvyšování jejich kvality, a to i prostřednictvím mechanismů pro rozpoznávání schopností, uzpůsobení osnov a vytvoření a rozvoje učebních systémů zaměřených na praxi, a to i v rámci duálního vzdělávání a učňovské přípravy;
d)
v rámci tematického cíle „posilování institucionální kapacity veřejných orgánů a zúčastněných stran a efektivní veřejné správy“:
i)
investice do institucionální kapacity a efektivnosti veřejné správy a veřejných služeb na celostátní, regionální a místní úrovni za účelem reforem, zlepšování právní úpravy a řádné správy.
Tato investiční priorita je použitelná pouze v členských státech způsobilých pro podporu z Fondu soudržnosti nebo v členských státech, které mají jeden nebo více regionů úrovně NUTS 2 uvedených v čl. 90 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013;
ii)
vytváření kapacit v případě všech zúčastněných stran, které provádějí politiky vzdělávání, celoživotního učení, odborné přípravy a zaměstnanosti a sociální politiky, a to i prostřednictvím odvětvových a územních paktů za účelem podnícení reforem na celostátní, regionální a místní úrovni.
2. Prostřednictvím investičních priorit uvedených v odstavci 1 přispěje ESF rovněž k tematickým cílům uvedeným v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, a to zejména prostřednictvím:
a)
podpory přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které bude odolné vůči změně klimatu, bude účinně využívat zdroje a bude udržitelné z hlediska životního prostředí, prostřednictvím zlepšení systémů vzdělávání a odborné přípravy nezbytných k přizpůsobení dovedností a kvalifikací, zvyšování kvalifikace pracovníků a vytváření nových pracovních míst v odvětvích souvisejících se životním prostředím a energií;
b)
zlepšení dostupnosti, využití a kvality informačních a komunikačních technologií prostřednictvím rozvíjení počítačové gramotnosti a elektronického učení a investic do začleňování občanů do informační společnosti (e-inclusion), elektronických dovedností a souvisejících podnikatelských dovedností;
c)
posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací prostřednictvím postgraduálního studia a podnikatelských dovedností, odborné přípravy výzkumných pracovníků, vytváření sítí a partnerství mezi vysokoškolskými institucemi, výzkumnými a technologickými středisky a podniky;
d)
zvyšování konkurenceschopnosti a dlouhodobé udržitelnosti malých a středních podniků tím, že se podpoří přizpůsobivost podniků, řídících a ostatních pracovníků, zvýší se investice do lidského kapitálu a podpoří prakticky zaměřené instituce odborného vzdělávání.
Článek 4
Provázanost a tematické zaměření
1. Členské státy zajistí, aby strategie a činnosti vymezené v operačních programech byly provázány a řešily problémy vymezené v jejich národních programech reforem a případně i v dalších vnitrostátních strategiích zaměřených na boj proti nezaměstnanosti, chudobě a sociálnímu vyloučení, a rovněž v příslušných doporučeních Rady přijatých podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, aby přispěly k dosažení hlavních cílů strategie Evropa 2020 týkajících se zaměstnanosti, vzdělávání a zmírňování chudoby.
2. Nejméně 20 % celkových zdrojů ESF v každém členském státě je přiděleno na tematický cíl „podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a jakékoli diskriminaci“ stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 9 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Členské státy usilují o tematické zaměření na základě těchto podmínek:
a)
u více rozvinutých regionů členské státy soustředí nejméně 80 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1;
b)
u přechodných regionů členské státy soustředí nejméně 70 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1;
c)
u méně rozvinutých regionů členské státy soustředí nejméně 60 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1.
4. Prioritní osy uvedené v čl. 11 odst. 1 jsou z výpočtu procentních podílů uvedených v odstavcích 2 a 3 tohoto článku vyjmuty.
Článek 5
Ukazatele
1. Společné ukazatele výstupů a výsledků stanovené v příloze I tohoto nařízení a případně i specifické ukazatele pro jednotlivé programy se použijí v souladu s čl. 27 odst. 4 a čl. 96 odst. 2 písm. b) body ii) a iv) nařízení (EU) č. 1303/2013. Všechny společné ukazatele výstupů a výsledků se uvádějí u všech investičních priorit. Ukazatele výsledků stanovené v příloze II tohoto nařízení se vykazují v souladu s odstavcem 2 tohoto článku. Je-li to možné, uvádějí se údaje odděleně pro muže a ženy.
U společných ukazatelů výstupů a ukazatelů výstupů specifických pro jednotlivé programy se ukazatele výchozí hodnoty nastaví na nulu. Pokud je to z hlediska povahy podporovaných operací relevantní, nastaví se souhrnné kvantifikované cílové hodnoty těchto ukazatelů pro rok 2023. Ukazatele výstupů jsou vyjádřeny v absolutních číslech.
U společných ukazatelů výsledků a ukazatelů výsledků specifických pro jednotlivé programy, u nichž byla souhrnná kvantifikované cílová hodnota nastavena pro rok 2023, se ukazatele výchozí hodnoty stanoví na základě nejnovějších dostupných údajů nebo jiných relevantních zdrojů informací. Ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a související cíle lze vyjádřit kvantitativně nebo kvalitativně.
2 Kromě ukazatelů zmiňovaných v odstavci 1 se ukazatele výsledků uvedené v příloze II tohoto nařízení použijí na všechny operace podporované v rámci investiční priority podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) pro účely provádění iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Všechny ukazatele stanovené v příloze II tohoto nařízení jsou spojeny se souhrnnou kvantifikovanou cílovou hodnotou pro rok 2023 a s výchozí hodnotou.
3. Spolu s výroční zprávou o provádění předloží řídicí orgán elektronicky strukturované údaje pro každou prioritní osu, roztříděné podle investičních priorit. Tyto údaje se předkládají pro kategorie intervencí uvedených v čl. 96 odst. 2 písm. b) bodu vi) nařízení (EU) č. 1303/2013 a ukazatelů výstupů a výsledků. Odchylně od čl. 50 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 se údaje předkládané pro ukazatele výstupů a výsledků týkají hodnot u částečně nebo plně provedených operací.
KAPITOLA II
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PROGRAMOVÁNÍ A PROVÁDĚNÍ OPERAČNÍCH PROGRAMŮ
Článek 6
Zapojení partnerů
1. Účast partnerů na provádění operačních programů, jak je uvedena v článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013, může mít formu globálních grantů podle definice v čl. 123 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013. V takovém případě je v operačním programu označena ta část programu, které se globální grant týká, včetně příslušného orientačního finančního přídělu z každé prioritní osy.
2. Aby se podpořila přiměřená účast sociálních partnerů na činnostech podporovaných ESF, řídicí orgány operačního programu v regionu ve smyslu čl. 90 odst. 2 písm. a) nebo b) nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo v členském státě způsobilém pro podporu z Fondu soudržnosti zajistí, aby byla ze zdrojů ESF podle potřeby přidělena odpovídající částka na činnosti spočívající ve vytváření kapacit, a sice formou odborné přípravy, opatření na vytváření sítí a posílení sociálního dialogu, a na činnosti prováděné sociálními partnery společně.
3. Aby se podpořila přiměřená účast nevládních organizací na činnostech podporovaných ESF a jejich přístup k nim, zejména v oblastech sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů a rovných příležitostí, řídicí orgány operačního programu v regionu ve smyslu čl. 82 odst. 2 písm. a) nebo b) nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo v členském státě způsobilém pro podporu z Fondu soudržnosti zajistí, aby byla ze zdrojů ESF přidělena odpovídající částka na činnosti spočívající ve vytváření kapacit pro nevládní organizace.
Článek 7
Podpora rovnosti žen a mužů
Členské státy a Komise podporují rovnost žen a mužů prostřednictvím zohledňování rovnosti pohlaví podle článku 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, a to v průběhu přípravy, provádění, monitorování a vyhodnocování operačních programů. Prostřednictvím ESF členské státy a Komise rovněž podporují zvláštní cílená opatření v rámci jakýchkoli investičních priorit uvedených v článku 3, a zejména v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě iv) tohoto nařízení, za účelem zvýšení udržitelné zaměstnanosti žen a udržitelného postupu žen v zaměstnání, a tím i za účelem boje proti feminizaci chudoby, snížení segregace podle pohlaví a boje proti genderovým stereotypům na trhu práce a v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, za účelem podpory sladění pracovního a soukromého života jako možnosti pro všechny, jakož i za účelem rovného rozdělení odpovědnosti za péči mezi ženy a muže.
Článek 8
Podpora rovných příležitostí a nediskriminace
Členské státy a Komise podporují rovné příležitosti pro všechny, bez diskriminace na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, prostřednictvím prosazování zásady nediskriminace podle článku 7 nařízení (EU) č. 1303/2013. Prostřednictvím ESF členské státy a Komise rovněž podporují zvláštní opatření v rámci jakýchkoli investičních priorit uvedených v článku 3, a zejména v čl. 3 odst. 1 písm. b) bodě iii) tohoto nařízení. Taková opatření jsou zaměřena na boj proti všem formám diskriminace a na zajištění lepšího přístupu pro osoby se zdravotním postižením, aby se lépe integrovaly v oblasti zaměstnání, vzdělávání a odborné přípravy, a tím se zlepšilo jejich sociální začlenění, snížily nerovnosti, pokud jde o úroveň dosaženého vzdělání a zdravotní stav, a zjednodušil přechod z péče v institucionálním prostředí na komunitní péči, a to zejména pokud jde o osoby, které se potýkají s vícero formami diskriminace.
Článek 9
Sociální inovace
1. ESF podporuje sociální inovace ve všech oblastech spadajících do jeho působnosti podle definice v článku 3 tohoto nařízení, zejména s cílem zkoušet a vyhodnocovat na místní či regionální úrovni inovativní řešení, která vyžadují sociální potřeby, a rozšiřovat je, a to ve spolupráci s příslušnými partnery a zejména se sociálními partnery.
2. Členské státy určí ve svých operačních programech oblasti pro sociální inovace, které odpovídají konkrétním potřebám těchto členských států, nebo tak učiní v pozdější fázi provádění.
3. Komise usnadňuje vytváření kapacit pro sociální inovace, zejména podporou vzájemného učení, zřizováním sítí a šířením a prosazováním osvědčených postupů a metodologií.
Článek 10
Nadnárodní spolupráce
1. Členské státy podporují nadnárodní spolupráci s cílem propagovat vzájemné učení, a tím zvyšují účinnost politik podporovaných z ESF. Nadnárodní spolupráce zahrnuje partnery alespoň ze dvou členských států.
2. Odchylně od odstavce 1 se mohou členské státy s jedním operačním programem podporovaným z ESF nebo s jedním operačním programem financovaným z několika fondů v řádně odůvodněných případech a s přihlédnutím k zásadě proporcionality, výjimečně rozhodnout, že nebudou nadnárodní spolupráci podporovat.
3. Členské státy ve spolupráci s příslušnými partnery si mohou samy zvolit téma nadnárodní spolupráce ze seznamu společných témat navrženého Komisí a přijatého výborem uvedeným v článku 25 nebo zvolit jiné téma odpovídající jejich konkrétním potřebám.
4. Komise usnadňuje nadnárodní spolupráci v případě seznamu společných témat uvedeného v odstavci 3 a, je-li to vhodné, i v případě jiných témat zvolených členskými státy prostřednictvím vzájemného učení a koordinovaných nebo společných činností. Komise jedná zejména na úrovni platformy EU, aby zjednodušila zakládání nadnárodních partnerství, výměnu informací, vytváření kapacit a sítí a rovněž využívání příslušných výstupů a jejich šíření. Kromě toho Komise vytvoří koordinovaný rámec provádění, včetně společných kritérií způsobilosti, typů a načasování činností a společných metodologických přístupů k monitorování a hodnocení, aby se nadnárodní spolupráce zjednodušila.
Článek 11
Zvláštní ustanovení fondu týkající se operačních programů
1. Odchylně od čl. 96 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, mohou operační programy stanovit prioritní osy pro provádění sociálních inovací a nadnárodní spolupráce uvedených v článcích 9 a 10 tohoto nařízení.
2. Odchylně od čl. 120 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 se maximální míra spolufinancování pro určitou prioritní osu zvýší o deset procentních bodů, ale nepřesáhne 100 %, pokud je celá prioritní osa zaměřena na sociální inovace nebo nadnárodní spolupráci nebo jejich kombinaci.
3. Kromě ustanovení čl. 96 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví operační programy i příspěvek plánovaných činností podporovaných z ESF na:
a)
tematické cíle uvedené v čl. 9 prvním pododstavci bodech. 1 až 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, případně podle prioritních os;
b)
sociální inovace a nadnárodní spolupráci uvedené v článcích 9 a 10 tohoto nařízení, pokud se na ně nevztahuje specifická prioritní osa.
Článek 12
Zvláštní ustanovení pro území se zvláštní charakteristikou
1. ESF může podporovat strategie komunitně vedeného místního rozvoje v městských a venkovských oblastech podle článků 32, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1303/2013, územní pakty a místní iniciativy na podporu zaměstnanosti, včetně zaměstnanosti mladých lidí, vzdělávání a sociálního začleňování a rovněž integrované územní investice podle článku 36 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Coby doplněk intervencí EFRR podle článku 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (6) může ESF podporovat udržitelný rozvoj měst prostřednictvím strategií vymezujících integrované činnosti pro řešení ekonomických a sociálních problémů, které postihují městská prostředí, a problémů souvisejících s životním prostředím, které určily členské státy na základě zásad stanovených v příslušných dohodách o partnerství.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO FINANČNÍ ŘÍZENÍ
Článek 13
Způsobilost výdajů
1. Evropský sociální fond poskytuje podporu pro způsobilé výdaje, které mohou podle čl. 120 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013, zahrnovat jakékoli finanční zdroje, jimiž kolektivně přispívají zaměstnavatelé a pracovníci.
2. ESF může poskytovat podporu pro výdaje vynaložené na operace, které se provádějí mimo programovou oblast, ale v rámci Unie, pokud jsou splněny tyto dvě podmínky:
a)
operace je prospěšná pro programovou oblast;
b)
povinnosti orgánů odpovědných za operační program, pokud jde o řízení, kontrolu a audit operace, jsou plněny orgány odpovědnými za operační program, v rámci nějž je operace podporována, nebo uzavřou smlouvu s orgány v členském státě, ve kterém se operace provádí, pokud jsou v tomto členském státě splněny povinnosti související s řízením, kontrolou a auditem operace.
3. Až do 3 % rozpočtu operačního programu ESF nebo části ESF, z níž je financován operační program využívající několika fondů, jsou výdaje vynaložené mimo Unii, způsobilé pro příspěvek z ESF, pokud se týkají tematických cílů stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. a) a c), a pokud příslušný monitorovací výbor tyto operace nebo příslušný typ operací schválil.
4. Kromě výdajů uvedených v čl. 59 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 není způsobilý pro příspěvek z ESF ani nákup infrastruktury, pozemků a nemovitostí.
5. Věcné příspěvky ve formě dávek nebo platů vyplacené třetí stranou ve prospěch účastníků operace mohou být způsobilé pro příspěvek z ESF, pokud tyto věcné příspěvky byly vynaloženy v souladu s vnitrostátními pravidly, včetně účetních pravidel, a jejich výše nepřesahuje náklady vynaložené třetí stranou.
Článek 14
Zjednodušené vykazování nákladů
1. Kromě možností uvedených v článku 67 nařízení (EU) č. 1303/2013, může Komise uhradit náklady zaplacené členskými státy na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek podle definice Komise. Částky vypočítané na tomto základě se považují za veřejnou podporu zaplacenou příjemci a za způsobilé výdaje pro účely použití nařízení (EU) č. 1303/2013.
Pro účely prvního pododstavce se Komisi svěřuje pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24, pokud jde o druh zahrnutých operací, definice standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek a jejich maximální výše, které mohou být přizpůsobeny podle platných společně dohodnutých metod, s náležitým ohledem na zkušenosti získané v předchozím programovém období.
Cílem finančních auditů je výlučně ověření toho, že byly splněny podmínky pro úhrady ze strany Komise na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek.
Pokud se použije financování na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek v souladu s prvním pododstavcem, mohou členské státy uplatnit své vlastní účetní postupy na podporu operací. Pro účely tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1303/2013 nepodléhají tyto účetní postupy a výsledné částky auditu ze strany auditního orgánu ani Komise.
2. V souladu s čl. 67 odst. 1 písm. d) a odst. 5 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013 lze použít paušální sazbu až do výše 40 % způsobilých přímých nákladů na zaměstnance za účelem pokrytí zbývajících nákladů na operaci, aniž by se na členském státu požadovalo, aby provedl výpočty ke stanovení použitelné sazby.
3. Kromě metod stanovených v čl. 67 odst. 5 nařízení (EU) č. 1303/2013, u nichž podpora z veřejných zdrojů na granty a návratnou pomoc nepřesahuje 100 000 EUR, lze částky podle čl. 67 odst. 1 písm. b), c) a d) nařízení (EU) č. 1303/2013 stanovit v jednotlivých případech odkazem na návrh rozpočtu předem schválený řídicím orgánem.
4. Aniž je dotčen čl. 57 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013, mají granty a vratná pomoc, u nichž podpora z veřejných zdrojů nepřesahuje 50 000 EUR, formu standardních stupnic jednotkových nákladů nebo paušálních částek v souladu s odstavcem 1 tohoto článku nebo s článkem 67 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo formu paušálních sazeb v souladu s článkem 67 nařízení (EU) č. 1303/2013, s výjimkou operací, které jsou podporovány v rámci režimu státní podpory. Pokud se použije financování paušální sazbou, mohou být kategorie nákladů použitých na výpočet sazby proplaceny v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 15
Finanční nástroje
Podle článku 37 nařízení (EU) č. 1303/2013 může ESF podporovat činnosti a politiky spadající do jeho působnosti prostřednictvím finančních nástrojů, včetně mikroúvěrů a záručních fondů.
KAPITOLA IV
INICIATIVA NA PODPORU ZAMĚSTNANOSTI MLADÝCH LIDÍ
Článek 16
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí
Iniciativou na podporu zaměstnanosti mladých lidí se podpoří boj proti nezaměstnanosti mladých lidí ve způsobilých regionech Unie prostřednictvím podpory opatření podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) tohoto nařízení. Cílovou skupinou iniciativy jsou mladí lidé mladší 25 let, kteří nejsou v zaměstnání, ve vzdělávání nebo v profesní přípravě, žijící ve způsobilých regionech, kteří jsou nezaměstnaní nebo neaktivní (včetně dlouhodobě nezaměstnaných) nezávisle na tom, zda jsou hlášeni na úřadu práce jako žadatelé o práci či nikoli. Členské státy mohou dobrovolně rozhodnout, že tuto cílovou skupinu rozšíří na mladé lidi do 30 let.
Pro účely Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí na období 2014-2015 se „způsobilými regiony“ rozumí ty regiony úrovně NUTS 2, v nichž byla nezaměstnanost mladých lidí ve věku 15 až 24 let v roce 2012 vyšší než 25 %, a v případě členských států, v nichž nezaměstnanost mladých lidí v roce 2012 vzrostla o více než 30 %, se jimi rozumí regiony úrovně NUTS 2, v nichž nezaměstnanost mladých lidí v roce 2012 přesahovala 20 %.
Zdroje určené na iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí mohou být na období let 2016 až 2020 v rámci rozpočtového procesu navýšeny v souladu s článkem 14 nařízení (EU) č. 1311/2013 K určení regionů, které jsou způsobilé pro využití Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí v období let 2016-2020, se odkaz na údaje z roku 2012 uvedené v druhém pododstavci považuje za odkaz na poslední dostupné roční údaje. Při rozčleňování dodatečných zdrojů podle jednotlivých členských států se postupuje stejně jako při původním přidělení zdrojů v souladu s přílohou VIII nařízení (EU) č. 1303/2013.
Členský stát se po dohodě s Komisí může rozhodnout přidělit omezenou částku, jež nepřesahuje 10 % finančních prostředků v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, těm mladým lidem, kteří žijí v subregionech s vysokou mírou nezaměstnanosti mladých, jež nespadají do způsobilých regionů NUTS 2.
Článek 17
Tématické zaměření
Zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí se při výpočtu tematického zaměření podle článku 4 nezohlední.
Článek 18
Programování
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí je zahrnuta do programování ESF podle článku 96 nařízení (EU) č. 1303/2013. Členské státy v případě potřeby stanoví opatření ohledně programování pro tuto iniciativu v jejich dohodě o partnerství a v jejich operačním programu.
Programová opatření mohou mít jednu nebo více z těchto forem:
a)
specifický operační program;
b)
specifická prioritní osa v rámci operačního programu;
c)
část jedné nebo více prioritních os.
Články 9 a 10 tohoto nařízení se použijí také na Iniciativu pro podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 19
Monitorování a hodnocení
1. Kromě úkolů monitorovacího výboru stanovených v článku 110 nařízení (EU) č. 1303/2013 alespoň jednou ročně monitorovací výbor přezkoumá provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, pokud jde o operační program a pokrok při plnění jejích cílů.
2. Výroční zprávy o provádění a závěrečná zpráva podle čl. 50 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 obsahují dodatečné informace o provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Komise předloží Evropskému parlamentu souhrn těchto zpráv, jak je uvedeno v čl. 53 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Komise se zúčastní výroční rozpravy Evropského parlamentu o těchto zprávách.
3. Každý rok od dubna roku 2015 předloží řídicí orgán Komisi zároveň s výroční zprávou o provádění podle čl. 50 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, elektronicky strukturované údaje pro každou prioritní osu nebo její část ve prospěch Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Předkládané údaje o ukazatelích se vztahují k hodnotám pro ukazatele stanovené v přílohách 1 a 2 tohoto nařízení a případně k ukazatelům specifickým pro jednotlivé programy. Týkají se částečně nebo plně provedených operací.
4. Výroční zpráva o provádění podle čl. 50 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo případně zpráva o pokroku uvedená v čl. 111 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 a výroční zpráva o provádění, jež bude předložena do 31. května 2016, obsahují hlavní zjištění vyplývající z hodnocení podle odstavce 6 tohoto článku: Tyto zprávy rovněž uvádí a hodnotí kvalitu nabídek zaměstnání, které dostávají účastníci této inciativy, včetně znevýhodněných osob, marginalizovaných komunit nebo těch, kteří opustili vzdělávací systém před dosažením kvalifikace. Tyto zprávy rovněž uvádí a posuzují jejich pokrok v dalším vzdělávání, při hledání udržitelného a důstojného pracovního místa nebo při nástupu do učňovské či odborné přípravy.
5. Zpráva o pokroku uvedená v článku 52 nařízení (EU) č. 1303/2013 obsahuje dodatečné informace o provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí a toto provádění hodnotí. Komise předloží Evropskému parlamentu souhrn těchto zpráv, jak je uvedeno v čl. 53 odst. 2 uvedeného nařízení a zúčastní se rozpravy Evropského parlamentu o těchto zprávách.
6. Nejméně dvakrát během programového období se provádí hodnocení účinnosti, účelnosti a dopadu kombinované podpory z ESF a zvláštních přídělů pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí a provádění Záruky pro mladé lidi.
První hodnocení bude provedeno do 31. prosince 2015 a druhé hodnocení do 31. prosince 2018.
Článek 20
Informační a komunikační opatření
1. Příjemci zajistí, aby subjekty, které se na operaci podílí, byly o podpoře v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí prostřednictvím ESF a zvláštních přídělů pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí výslovně informovány.
2. Jakýkoli doklad týkající se provádění operace, vydaný pro veřejnost nebo pro účastníky, včetně potvrzení o účasti, nebo jakékoli jiné potvrzení týkající se takové operace obsahuje prohlášení o tom, že operace byla podporována v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 21
Technická pomoc
Členské státy mohou zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí zohlednit ve výpočtu limitu celkové částky finančních prostředků přidělených na technickou pomoc každého členského státu.
Článek 22
Finanční podpora
1. V rozhodnutí Komise o přijetí operačního programu se stanoví maximální výše podpory ze zvláštního přídělu pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí a příslušné celkové podpory z ESF jako celkové částky a rovněž podle kategorie regionů na každou prioritní osu. Příslušná částka z ESF je nejméně stejně vysoká jako podpora ze zvláštního přídělu pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí na každou prioritní osu.
2. Na základě částek uvedených v odstavci 1 se v rozhodnutí Komise podle odstavce 1 rovněž stanoví poměr mezi kategoriemi regionů s ohledem na podporu z ESF pro účely každé prioritní osy.
3. Pokud je Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí prováděna podle zvláštní prioritní osy, která se vztahuje na způsobilé regiony více než jedné kategorie, použije se s ohledem na příděl ESF nejvyšší míra spolufinancování.
Na zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí se nevztahuje požadavek vnitrostátního spolufinancování.
Celková míra spolufinancování prioritní osy stanovená v rozhodnutí Komise uvedeném v odstavci 1 se vypočítá při zohlednění míry spolufinancování přídělu ESF spolu se zvláštním přídělem pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 23
Finanční řízení
Kromě článku 130 nařízení (EU) č. 1303/2013, Komise při proplácení průběžných plateb a placení konečného zůstatku pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí podle prioritní osy rozdělí prostředky z rozpočtu Unie rovným dílem mezi ESF a zvláštní příděl pro tuto iniciativu. Poté, co budou všechny prostředky ze zvláštních přídělů na Iniciativu pro podporu zaměstnanosti mladých lidí vyplaceny, přidělí Komise zbývající prostředky z rozpočtu Unie do ESF.
Komise rozdělí prostředky z ESF mezi kategorie regionů podle poměru stanoveného v čl. 22 odst. 2.
KAPITOLA V
PŘENESENÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 24
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 14 odst. 1 je svěřena Komisi ode dne 21. prosince 2013 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 14 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 14 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada Komisi před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 25
Výbor podle článku 163 Smlouvy o fungování EU
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor ESF“) zřízený podle článku 163 Smlouvy o fungování EU.
2. Člen Komise pověřený předsednictvím výboru ESF může pověřit výkonem této funkce vyššího úředníka Komise. Sekretariát výboru ESF zajišťuje Komise.
3. Každý členský stát jmenuje jednoho zástupce vlády, jednoho zástupce odborových organizací, jednoho zástupce organizací zaměstnavatelů a jednoho náhradníka v každé kategorii na období nejvýše sedmi let. V případě nepřítomnosti člena má náhradník automaticky právo účastnit se jednání.
4. Výbor EFS zahrnuje jednoho zástupce z každé organizace zastupující odborové organizace a organizace zaměstnavatelů na úrovni Unie.
5. Výbor ESF může pozvat zástupce Evropské investiční banky a Evropského investičního fondu bez hlasovacího práva, jakož i zástupce příslušných organizací občanské společnosti bez hlasovacího práva na své zasedání, pokud pořad jednání jejich přítomnost vyžaduje.
6. Výbor ESF:
a)
je konzultován ohledně návrhů rozhodnutí Komise týkajících se operačních programů a programování v případě poskytnutí podpory z ESF;
b)
je konzultován ohledně plánovaného využití technické podpory v případě poskytnutí podpory z ESF a dalších otázek t, které mají dopad na provádění strategií týkajících se ESF na úrovni Unie;
c)
schvaluje seznam společných témat nadnárodní spolupráce podle čl. 10 odst. 3.
7. Výbor ESF může vydat stanoviska:
a)
k otázkám souvisejícím s příspěvkem ESF při provádění strategie Evropa 2020;
b)
k otázkám týkajícím se nařízení (EU) č. 1303/2013 pro ESF;
c)
k otázkám týkajícím se ESF, které mu předala Komise a které nejsou uvedeny v odstavci 6.
8. Stanoviska výboru ESF se přijímají absolutní většinou platně odevzdaných hlasů a jsou pro informaci sdělována Evropskému parlamentu. Komise uvědomí výbor ESF, jakým způsobem jeho stanovisko zohlednila.
Článek 26
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1081/2006 či jiného právního předpisu, který se použije na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013. Uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis se tudíž na uvedenou pomoc nebo dotčené operace použijí i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení.
2. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1081/2006 před 1. lednem 2014 zůstávají v platnosti.
Článek 27
Zrušení
Aniž je dotčen článek 26 tohoto nařízení, nařízení (ES) č. 1081/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.
Článek 28
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají do 31. prosince 2020 toto nařízení v souladu s článkem164 Smlouvy o fungování EU.
Článek 29
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013
REGOLAMENT (UE) Nru 1304/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSIL
tal-17 ta’ Diċembru 2013
dwar il-Fond Soċjali Ewropew u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1081/2006
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 164 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjonijiet tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (UE) Nru 1303/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) jistabbilixxi l-qafas ta' azzjoni mill-Fond Soċjali Ewropew (FSE), il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali (FEŻR), il-Fond ta' Koeżjoni, il-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali u l-Fond Ewropew għall-Affarijiet Marittimi u s-Sajd u jistabbilixxi, b'mod partikolari, l-objettivi tematiċi, il-prinċipji u r-regoli dwar l-ipprogrammar, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni, il-ġestjoni u l-kontroll. Għalhekk huwa meħtieġ li jiġu speċifikati l-missjoni u l-kamp ta' applikazzjoni tal-FSE, flimkien mal-prijoritajiet ta' investiment relatati li jindirizzaw l-objettivi tematiċi, u li jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet speċifiċi dwar it-tip ta' attivitajiet li jistgħu jiġu ffinanzjati mill-FSE.
(2)
L-FSE għandu jtejjeb l-opportunitajiet tal-impjiegi, isaħħaħ l-inklużjoni soċjali, jiġġieled kontra l-faqar, jippromwovi l-ħiliet tal-edukazzjoni u t-tagħlim tul il-ħajja u jiżviluppa linji politiċi ta' inklużjoni attivi, komprensivi u sostenibbli skont il-kompiti mogħtija lill-FSE permezz tal-Artikolu 162 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), u b'hekk jikkontribwixxi għall-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali skont l-Artikolu 174 TFUE. Skont l-Artikolu 9 TFUE, l-FSE għandu jieħu kont tal-ħtiġijiet marbuta mal-promozzjoni ta’ livell għoli ta’ impjiegi, mal-garanzija ta’ protezzjoni soċjali xierqa, mal-ġlieda kontra l-esklużjoni soċjali kif ukoll ma’ livell għoli ta’ edukazzjoni, taħriġ u protezzjoni tas-saħħa tal-bniedem.
(3)
Il-Kunsill Ewropew tas-17 ta' Ġunju 2010 talab li l-linji politiċi komuni kollha, inkluża l-politika ta' koeżjoni, jappoġġaw l-Istrateġija Ewropa 2020 għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv (l-'Istrateġija Ewropa 2020'). Sabiex jiġi żgurat l-allinjament sħiħ tal-FSE mal-objettivi ta' din l-istrateġija, b'mod partikolari fir-rigward tal-impjiegi, l-edukazzjoni, it-taħriġ u l-ġlieda kontra l-esklużjoni soċjali, il-faqar u d-diskriminazzjoni, l-FSE għandu jappoġġa l-Istati Membri billi jikkunsidra l-Linji Gwida Integrati rilevanti u r-rakkomandazzjonijiet speċifiċi rilevanti għal kull pajjiż adottati skont l-Artikolu 121(2) u l-Artikolu 148(4) TFUE, u, fejn xieraq, fil-livell nazzjonali, il-programmi nazzjonali ta' riforma imsejsa fuq strateġiji nazzjonali għall-impjiegi, ir-rapporti soċjali nazzjonali, l-istrateġiji nazzjonali għall-integrazzjoni tar-Roma u l-istrateġiji nazzjonali għad-diżabbiltà. L-FSE għandu jikkontribwixxi wkoll għal aspetti rilevanti tal-implimentazzjoni tal-inizjattivi ewlenin, b'mod speċjali "Aġenda għall-Ħiliet Ġodda u l-Impjiegi", "Żgħażagħ Mobbli", u "Il-Pjattaforma Ewropea Kontra l-Faqar u l-Esklużjoni Soċjali". Għandu jappoġġa wkoll attivitajiet rilevanti fl-inizjattivi dwar "Aġenda Diġitali" u "L-Unjoni tal-Innovazzjoni".
(4)
L-Unjoni qed tiffaċċja sfidi strutturali li jirriżultaw mill-globalizzazzjoni ekonomika, il-bidla teknoloġika u forza tax-xogħol li dejjem qed tikber fl-età u nuqqas dejjem jikber ta' ħiliet u xogħol f'xi setturi u reġjuni. Is-sitwazzjoni kkumplikat ruħha aktar minħabba l-kriżi ekonomika u finanzjarja reċenti, li rriżultat f'livelli ogħla ta’ qgħad, li affettwat b'mod partikolari ż-żgħażagħ u persuni żvantaġġati oħra, bħall-migranti u l-minoranzi.
(5)
L-FSE għandu jimmira li jippromwovi l-impjiegi, itejjeb l-aċċess għas-suq tax-xogħol, b'attenzjoni partikolari għal dawk li huma l-aktar imbiegħda mis-suq tax-xogħol, u jappoġġa l-mobbiltà volontarja tax-xogħol. L-FSE għandu jappoġġa wkoll tixjiħ attiv u f'saħħtu, inkluż permezz ta' forom innovattivi tal-organizzazzjoni tax-xogħol, il-promozzjoni tas-saħħa u s-sikurezza fuq ix-xogħol u billi jżid l-impjegabbiltà. Fil-promozzjoni tal-funzjonament aħjar tas-swieq tax-xogħol permezz tat-tisħiħ tal-mobbiltà ġeografika transnazzjonali tal-ħaddiema, l-FSE għandu b'mod partikolari, jappoġġa l-attivitajiet tal-EURES (attivitajiet tan-netwerk Ewropew ta' servizzi tal-impjieg) f'dak li għandu x'jaqsam mar-reklutaġġ u s-servizzi relatati ta' informazzjoni, konsulenza u gwida fil-livell nazzjonali u f'dak transkonfinali. L-operazzjonijiet iffinanzjati mill-FSE għandhom jikkonformaw mal-Artikolu 5(2) tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea li jipprevedi li l-ebda persuna ma għandha tiġi mġielgħa tagħmel xogħol forzat jew obbligatorju.
(6)
L-FSE għandu jippromwovi wkoll l-inklużjoni soċjali u jipprevjeni u jiġġieled il-faqar bl-għan li jkisser iċ-ċiklu ta' iżvantaġġ bejn il-ġenerazzjonijiet li jimplika l-mobilizzazzjoni ta' firxa ta' linji politiċi mmirati lejn l-aktar persuni żvantaġġjati irrispettivament mill-età tagħhom inklużi t-tfal, il-ħaddiema foqra u n-nisa anzjani. Għandha tingħata attenzjoni għall-parteċipazzjoni ta' dawk li qed ifittxu l-asil u tar-refuġjati. L-FSE jista' jintuża biex itejjeb l-aċċess għal servizzi ta' interess ġenerali affordabbli, sostenibbli u ta' kwalità għolja, b'mod partikolari fl-oqsma tal-kura tas-saħħa, servizzi tal-impjieg u ta' taħriġ, servizzi għal dawk mingħajr akkomodazzjoni u servizzi ta' kura barra mill-iskola, kura tat-tfal u kura fit-tul. Is-servizzi appoġġati jistgħu jkunu pubbliċi, privati u/jew ibbażati fuq il-Komunità, u mogħtija minn tipi differenti ta' fornituri, jiġifieri, amministrazzjonijiet pubbliċi, kumpaniji privati, impriżi soċjali, organizzazzjonijiet mhux governattivi.
(7)
IL-FSE għandu jieħu ħsieb it-tluq bikri mill-iskola u jippromwovi l-aċċess indaqs għal edukazzjoni ta' kwalità tajba, jinvesti f'edukazzjoni u taħriġ vokazzjonali, itejjeb ir-rilevanza tas-sistemi ta' edukazzjoni u taħriġ għas-suq tax-xogħol u jtejjeb it-tagħlim tul il-ħajja, inklużi mogħdijiet ta' tagħlim formali, mhux formali u informali.
(8)
Flimkien ma' dawn il-prijoritajiet, f'reġjuni u Stati Membri anqas żviluppati, u bl-għan li jiżdiedu t-tkabbir ekonomiku u l-opportunitajiet tal-impjiegi, għandhom jittejbu l-effiċjenza tal-amministrazzjoni pubblika fil-livell nazzjonali u reġjonali, kif ukoll il-ħila ta’ amministrazzjoni pubblika li taġixxi b’mod parteċipattiv. Għandha tissaħħaħ il-kapaċità istituzzjonali tal-partijiet interessati, inkluż l-organizzazzjonijiet mhux governattivi, fil-qasam tal-impjiegi, l-edukazzjoni, it-taħriġ u l-politika soċjali, inkluż fil-qasam ta' azzjoni kontra d-diskriminazzjoni.
(9)
L-appoġġ fil-qafas tal-prijorità ta’ investiment "żvilupp lokali mmexxi mill-komunità" jista’ jikkontribwixxi għall-objettivi tematiċi kollha kif stabbilit f’dan ir-Regolament. L-istrateġiji għall-iżvilupp lokali mmexxija mill-komunità u appoġġati mill-FSE għandhom ikunu inklużivi fir-rigward ta' persuni żvantaġġati preżenti fit-territorju, kemm f'termini tal-governanza tal-grupp ta' azzjoni lokali kif ukoll f'termini tal-kontenut tal-istrateġija.
(10)
Fl-istess ħin, huwa essenzjali li wieħed jappoġġa l-iżvilupp u l-kompetittività tal-impriżi mikro, żgħar u medji tal-Unjoni u li jiżgura li n-nies jistgħu jadattaw, permezz tal-kisba ta' ħiliet xierqa u permezz ta' opportunitajiet ta' tagħlim tul il-ħajja, għal sfidi ġodda bħall-bidla għal ekonomija bbażata fuq l-għarfien, l-aġenda diġitali, u t-tranżizzjoni lejn ekonomija baxxa fil-karbonju u aktar effiċjenti fl-enerġija. L-FSE għandu jikkontribwixxi għall-indirizzar ta' dawn l-isfidi billi jkompli jaħdem għall-kisba tal-objettivi tematiċi ewlenin tiegħu. F'dan il-kuntest, l-FSE għandu jappoġġa t-tranżizzjoni tal-forza tax-xogħol mill-edukazzjoni għall-impjieg, lejn ħiliet u impjiegi aktar ekoloġiċi, u għandu jindirizza l-iskarsezza fil-ħiliet, inklużi dawk fl-effiċjenza tal-enerġija, l-enerġija rinnovabbli u t-trasport sostenibbli. L-FSE għandu jikkontribwixxi wkoll għall-ħiliet kulturali u kreattivi. Is-setturi soċjokulturali, kreattivi u kulturali huma importanti biex jindirizzaw b'mod indirett l-għanijiet tal-FSE; il-potenzjal tagħhom għandu għalhekk jiġi integrat aħjar fil-proġetti u l-ipprogrammar tal-FSE.
(11)
Fid-dawl tal-ħtieġa persistenti li jsir sforz biex jiġi indirizzat il-qgħad fost iż-żgħażagħ fl-Unjoni kollha kemm hi, għandha tinħoloq Inizjattiva favur l-Impjieg taż-Żgħażagħ (YEI) għar-reġjuni li huma affettwati l-aktar. Il-YEI għandha tappoġġa, f'tali reġjuni, liż-żgħażagħ li jinsabu barra mill-impjieg, edukazzjoni jew taħriġ (NEET) li jkunu qiegħda jew inattivi, biex b'hekk jissaħħaħ u jiġi aċċelerat it-twassil tal-attivitajiet appoġġati b'finanzjament mill-FSE. Għandhom jiġu attribwiti speċifikament fondi addizzjonali għall-YEI u għandhom jitqabblu ma' finanzjament mill-FSE fir-reġjuni reġjuni l-aktar affetwati. Billi tkun immirata lejn persuni individwali aktar milli lejn strutturi, il-YEI għandha timmira li tikkumplementa operazzjonijiet oħra ffinanzjati mill-FSE u azzjonijiet oħra nazzjonali mmirati lejn in-NEET, inkluż permezz tal-implimentazzjoni tal-Garanzija għaż-Żgħażagħ f'konformità mar-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tat-22 ta' April 2013 dwar l-Istabbiliment ta' Garanzija għaż-Żgħażagħ (4), li tipprevedi li ż-żgħażagħ għandhom jirċievu offerta ta' kwalità tajba ta' xogħol, edukazzjoni kontinwa, apprendistat jew taħriġ fi żmien erba' xhur minn meta jispiċċaw qiegħda jew minn meta jħallu l-edukazzjoni formali. Il-YEI tista' tappoġġja wkoll azzjonijiet kontra t-tluq bikri mill-iskola. L-aċċess għall-benefiċċji soċjali għaż-żgħażagħ u l-familji jew id-dipendenti tagħhhom m'għandux ikun ikkundizzjonat mill-parteċipazzjoni taż-żgħażagħfil-YEI.
(12)
Il-YEI għandha tkun integrata bis-sħiħ fl-ipprogrammar tal-FSE, iżda, fejn ikun xieraq, għandhom jiġu previsti dispożizzjonijiet speċifiċi relatati mal-YEI bil-ħsieb li jinkisbu l-objettivi tagħha. Huwa neċessarju li tiġi ssimplifikata u ffaċilitata l-implimentazzjoni tal-YEI, b'mod partikolari fir-rigward tad-dispożizzjonijiet ta' ġestjoni finanzjarja u l-arranġamenti ta' konċentrazzjoni tematika. Sabiex jiġi żgurat li r-riżultati tal-YEI jintwerew u jiġu kkomunikati b'mod ċar, għandhom jiġu previsti monitoraġġ u evalwazzjoni speċifiċi, kif ukoll arranġamenti ta' informazzjoni u pubbliċità. L-organizzazzjonijiet taż-żgħażagħ għandhom ikunu involuti fid-diskussjonijiet tal-kumitati ta' monitoraġġ dwar it-tħejjija u l-implimentazzjoni, inkluża l-evalwazzjoni, tal-YEI.
(13)
L-FSE għandu jikkontribwixxi għall-istrateġija Ewropa 2020, b'mod li jiżgura konċentrazzjoni akbar ta' appoġġ fuq il-prijoritajiet tal-Unjoni. Sehem minimu ta' finanzjament tal-politika ta' koeżjoni għall-FSE huwa stabbilit skont l-Artikolu 92(4) tar-Regolament (EU) Nru 1303/2013. L-FSE għandu b'mod partikolari jżid l-appoġġ tiegħu għall-ġlieda kontra l-esklużjoni soċjali u l-faqar, permezz ta’ allokazzjoni minima separata għal użu preċiż ta’ 20 % tar-riżorsi totali tal-FSE ta’ kull Stat Membru. L-għażla u l-għadd ta' prijoritajiet ta' investiment għall-appoġġ tal-FSE għandhom ukoll ikunu limitati, skont il-livell tal-iżvilupp tar-reġjuni appoġġati.
(14)
Sabiex jiġu żgurati monitoraġġ aktar mill-qrib u valutazzjoni mtejba tar-riżultati miksuba fil-livell tal-Unjoni permezz ta' azzjonijiet appoġġati mill-FSE, f'dan ir-Regolament għandu jiġi stabbilit sett komuni ta' indikaturi tal-produzzjoni u tar-riżultati. Tali indikaturi għandhom jikkorrispondu mal-prijorità ta' investiment u t-tip ta' azzjoni appoġġata f'konformità ma' dan ir-Regolament kif ukoll mad-dispożizzjonijiet rilevanti tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013. L-indikaturi għandhom jiġu kkumplementati, fejn meħtieġ, minn indikaturi tar-riżultati u/jew tal-produzzjoni speċifiċi għal kull programm.
(15)
L-Istati Membri huma mħeġġa jirrapurtaw fuq l-effett tal-investimenti tal-FSE fuq opportunitajiet indaqs, aċċess indaqs u integrazzjoni ta' gruppi emarġinati fil-programmi operazzjonali kollha.
(16)
Filwaqt li jittieħed kont tar-rekwiżiti dwar il-protezzjoni tad-data marbutin mal-ġbir u l-ħżin ta' data sensittiva dwar il-parteċipanti, l-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jevalwaw regolarment l-effikaċja, l-effiċjenza u l-impatt tal-appoġġ mill-FSE fil-promozzjoni tal-inklużjoni soċjali u l-ġlieda kontra l-faqar, b'mod partikolari fir-rigward ta' persuni żvantaġġati bħar-Roma. L-Istati Membri huma mħeġġa jirrapportaw dwar inizjattivi ffinanzjati mill-FSE fir-rapporti soċjali nazzjonali annessi mal-programmi nazzjonali ta' riforma tagħhom, b'mod partikolari fir-rigward ta' komunitajiet marġinalizzati, bħar-Roma u l-immigranti.
(17)
L-implimentazzjoni effiċjenti u effikaċi tal-azzjonijiet appoġġati mill-FSE tiddipendi minn tmexxija tajba u s-sħubija bejn l-atturi territorjali u soċjoekonomiċi rilevanti kollha, b'kunsiderazzjoni tal-atturi fil-livelli reġjonali u lokali, b'mod partikolari l-assoċjazzjonijiet umbrella li jirrappreżentaw l-awtoritajiet lokali u reġjonali, is-soċjetà ċivili organizzata, is-sħab ekonomiċi u, b'mod partikolari, dawk soċjali u l-organizzazzjonijiet mhux governattivi. Għalhekk l-Istati Membri għandhom jiżguraw il-parteċipazzjoni tas-sħab soċjali u l-organizzazzjonijiet mhux governattivi fil-governanza strateġika tal-FSE, mill-iffurmar ta' prijoritajiet għall-programmi operazzjonali sal-implimentazzjoni u l-evalwazzjoni tar-riżultati tal-FSE.
(18)
L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jiżguraw li l-implimentazzjoni tal-prijoritajiet iffinanzjati mill-FSE tikkontribwixxi għall-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel f'konformità mal-Artikolu 8 TFUE. L-evalwazzjonijiet urew l-importanza li jitqies l-aspett tal-objettivi tal-ugwaljanza bejn is-sessi fid-dimensjonijiet kollha u fl-istadji kollha ta' tħejjija, monitoraġġ, implimentazzjoni u evalwazzjoni tal-programmi operazzjonali, fi żmien kif jistħoqq u b’mod konsistenti filwaqt li jiġi żgurat li jittieħdu azzjonijiet speċifiċi għall-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn is-sessi, l-indipendenza ekonomika tan-nisa, l-aġġornament tal-edukazzjoni u tal-ħiliet u l-integrazzjoni mill-ġdid tan-nisa vittmi tal-vjolenza fis-suq tax-xogħol u fis-soċjetà.
(19)
Skont l-Artikolu 10 TFUE, l-implimentazzjoni tal-prijoritajiet iffinanzjati mill-FSE għandhom jikkontribwixxu għall-ġlieda kontra d-diskriminazzjoni bbażata fuq is-sess, l-oriġini razzjali jew etnika, ir-reliġjon jew it-twemmin, id-diżabbiltà, l-età jew l-orjentament sesswali, billi tingħata attenzjoni partikolari lil dawk li jħabbtu wiċċhom ma’ diskriminazzjonijiet multipli. Id-diskriminazzjoni sesswali għandha tiġi interpretata f'sens wiesa' sabiex tkopri aspetti oħra relatati mal-ġeneru f'konformità mal-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea. L-implimentazzjoni tal-prijoritajiet iffinanzjati mill-FSE għandha tikkontribwixxi wkoll għall-promozzjoni ta' opportunitajiet indaqs. L-FSE għandu jappoġġa t-twettiq tal-obbligu tal-Unjoni skont il-Konvenzjoni tan-NU dwar id-Drittijiet tal-Persuni b'Diżabbiltajiet fir-rigward inter alia tal-edukazzjoni, ix-xogħol, l-impjiegi u l-aċċessibbiltà. L-FSE għandu wkoll jippromwovi t-tranżizzjoni mill-kura istituzzjonali għall-kura bbażata fil-komunità. L-FSE m'għandu jappoġġa l-ebda azzjoni li tikkontribwixxi għas-segregazzjoni jew għall-esklużjoni soċjali.
(20)
L-appoġġ għall-innovazzjoni soċjali jikkontribwixxi għat-tfassil ta’ linji politiċi li jadattaw ruħhom aktar għall-bidla soċjali. L-FSE għandu jħeġġeġ u jappoġġa impriżi u imprendituri soċjali innovattivi kif ukoll proġetti innovattivi mwettqa minn organizzazzjonijiet mhux governattivi u atturi oħra fl-ekonomija soċjali. B'mod partikolari, l-ittestjar u l-evalwazzjoni ta' soluzzjonijiet innovattivi qabel l-applikazzjoni tagħhom fuq skala akbar huma essenzjali fit-titjib tal-effiċjenza tal-politika u għalhekk dan jiġġustifika l-appoġġ speċifiku mill-FSE. Soluzzjonijiet innovattivi jistgħu jinkludu l-iżvilupp ta' metrika soċjali bħal, pereżempju, it-tikkettar soċjali, dment li juru li huma effikaċi.
(21)
Il-kooperazzjoni transnazzjonali għandha valur miżjud sinifikanti u għandha għalhekk tkun appoġġata mill-Istati Membri kollha bl-eċċezzjoni ta' każijiet iġġustifikati kif xieraq b'kont meħud tal-prinċipju tal-proporzjonalità. Huwa wkoll meħtieġ li jissaħħaħ ir-rwol tal-Kummissjoni fl-iffaċilitar ta' skambji ta' esperjenza u fl-ikkoordinar tal-implimentazzjoni ta' inizjattivi rilevanti.
(22)
Bil-għan li jitrawwem approċċ integrat u olistiku f'termini ta' impjiegi u inklużjoni soċjali, l-FSE għandu jappoġġa sħubijiet transsettorjali u territorjali.
(23)
Il-mobilizzazzjoni tal-partijiet interessati reġjonali u lokali għandha tgħin fit-twettiq tal-istrateġija Ewropa 2020 u l-miri ewlenin tagħha. Il-patti territorjali, l-inizjattivi lokali għall-impjiegi u l-inklużjoni soċjali, l-istrateġiji sostenibbli u inklużivi għall-iżvilupp lokali mmexxija mill-komunità f'żoni urbani u rurali u l-istrateġiji għall-iżvilupp urban sostenibbli jistgħu jintużaw u jiġu appoġġati biex jinvolvu b'mod aktar attiv l-awtoritajiet reġjonali u lokali, l-ibliet, is-sħab soċjali u l-organizzazzjonijiet mhux governattivi fit-tħejjija u l-implimentazzjoni tal-programmi operazzjonali.
(24)
Ir-Regolament (KE) Nru 1303/2013 jipprevedi li r-regoli dwar l-eliġibbiltà tan-nefqa għandhom jiġu stabbiliti fil-livell nazzjonali, b’xi eċċezzjonijiet li għalihom ikun meħtieġ li jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet speċifiċi fir-rigward tal-FSE.
(25)
Bl-għan li jiġi ssimplifikat l-użu tal-FSE u li jitnaqqas ir-riskju ta' żbalji, u fir-rigward tal-ispeċifiċitajiet tal-operazzjonijiet appoġġati mill-FSE, huwa xieraq li jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet li jikkumplementaw ir-Regolament (UE) Nru 1303/2013 fir-rigward tal-eliġibbiltà tan-nefqa.
(26)
L-użu ta' skali standard ta' spejjeż unitarji, somom f'daqqa, u finanzjament b'rata fissa għandu jwassal għal simplifikazzjoni għall-benefiċjarju u għandu jnaqqas il-piż amministrattiv għas-sħab kollha ta' proġetti tal-FSE.
(27)
Huwa importanti li tiġu żgurata l-ġestjoni finanzjarja tajba ta' kull programm operazzjonali u l-implimentazzjoni tiegħu bl-aktar mod effikaċi u faċli possibbligħall-utent. L-Istati Membri għandhom joqogħdu lura milli jżidu regoli li jikkumplikaw l-użu tal-fondi għall-benefiċjarji.
(28)
L-Istati Membri u r-reġjuni għandhom jitħeġġu sabiex jgħinu lill-FSE permezz ta' strumenti finanzjarji bil-għan li jappoġġaw pereżempju l-istudenti, il-ħolqien tal-impjiegi, il-mobbiltà tal-ħaddiema, l-inklużjoni soċjali u l-intraprenditorija soċjali.
(29)
L-FSE għandu jikkumplementa programmi oħra tal-Unjoni u għandhom jiġu żviluppati sinerġiji mill-qrib bejn l-FSE u strumenti finanzjarji oħra tal-Unjoni.
(30)
L-investiment fil-kapital uman huwa l-forza prinċipali li fuqha tista' sserraħ l-Unjoni sabiex tiżgura l-kompetittività tagħha fil-livell internazzjonali u r-rilanċ sostenibbli tal-ekonomija tagħha. L-ebda tip ta’ investiment ma jista’ jipproduċi riformi strutturali jekk dan ma jkunx akkumpanjat minn strateġija għall-iżvilupp tal-kapital uman koerenti u orjentata lejn it-tkabbir. Għalhekk jinħtieġ li jiġi żgurat li fil-perjodu ta' programmazzjoni 2014-2020 ir-riżorsi maħsuba biex itejbu l-ħiliet u jgħollu l-livelli ta' impjieg jippermettu t-teħid ta' azzjoni fuq skala adegwata.
(31)
Is-setgħa tal-adozzjoni ta' atti f'konformità mal-Artikolu 290 TFUE għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni għall-istabbiliment tad-definizzjoni ta' skali standard tal-ispejjeż unitarji u somom f'daqqa u l-ammonti massimi tagħhom skont tipi differenti ta' operazzjonijiet. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul ix-xogħol preparatorju tagħha, inkluż fil-livell tal-esperti. Il-Kummissjoni, meta tkun qed tħejji u tfassal atti delegati, għandha tiżgura t-trażmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa ta’ dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(32)
Il-Kummissjoni għandha tiġi assistita fl-amministrazzjoni tal-FSE mill-Kumitat previst fl-Artikolu 163 TFUE.
(33)
Peress li dan ir-Regolament jissostitwixxi r-Regolament (KE) Nru 1081/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5), dak ir-Regolament għandu jiġi mħassar. Madankollu, dan ir-Regolament ma għandux jaffettwa t-tkomplija jew il-modifika tal-assistenza approvata mill-Kummissjoni abbażi tar-Regolament (KE) Nru 1081/2006 jew kwalunkwe leġiżlazzjoni oħra li tapplika għal dik l-assistenza fil-31 ta' Diċembru 2013. Dak ir-Regolament u tali leġislazzjoni applikabbli oħra għandhom konsegwentement ikomplu japplikaw wara l-31 ta' ta' Diċembru 2013 għal dik l-assistenza jew l-operazzjonijiet ikkonċernati sal-għeluq tagħhom. L-applikazzjonijiet għal assistenza magħmulin jew approvati skont ir-Regolament (KE) Nru 1081/2006 għandhom jibqgħu validi,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-missjonijiet tal-Fond Soċjali Ewropew (FSE), inkluża l-Inizjattiva favur l-Impjieg taż-Żgħażagħ (YEI), l-ambitu tal-appoġġ tiegħu, id-dispożizzjonijiet speċifiċi u t-tipi ta' nfiq eliġibbli għall-għajnuna.
Artikolu 2
Missjonijiet
1. L-FSE għandu jippromwovi livelli għoljin ta’ kwalità ta’ impjiegi u xogħol, itejjeb l-aċċess għas-suq tax-xogħol, jappoġġa l-mobbiltà ġeografika u okkupazzjonali tal-ħaddiema u jiffaċilita l-adattament tagħhom għall-bidla industrijali u għall-bidliet fis-sistemi tal-produzzjoni li jinħtieġu għal żviluppi sostenibbli, iħeġġeġ livell għoli ta’ edukazzjoni u taħriġ għal kulħadd u jappoġġa t-tranżizzjoni bejn l-edukazzjoni u l-impjieg għaż-żgħażagħ, jiġġieled kontra l-faqar, isaħħaħ l-inklużjoni soċjali, u jippromwovi l-ugwaljanza bejn is-sessi, in-nondiskriminazzjoni u l-opportunitajiet indaqs, u b'hekk ikun qed jikkontribwixxi għall-prijoritajiet tal-Unjoni fir-rigward tat-tisħiħ tal-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali.
2. L-FSE għandu jwettaq il-missjonijiet stipulati fil-paragrafu 1 billi jappoġġa lill-Istati Membri fil-ħidma għall-kisba tal-prijoritajiet u l-miri ewlenin tal-istrateġija Ewropa għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv (l-'istrateġija Ewropa 2020') u billi jippermetti lill-Istati Membri jindirizzaw l-isfidi speċifiċi tagħhom fir-rigward tal-kisba tal-objettivi tal-istrateġija Ewropa 2020. L-FSE għandu jappoġġa t-tfassil u l-implimentazzjoni tal-politika u l-azzjonijiet marbuta mal-missjonijiet tiegħu, filwaqt li jqis il-Linji Gwida Integrati rilevanti u r-rakkomandazzjonijiet speċifiċi għal kull pajjiż rilevanti adottati skont l-Artikolu 121(2) u l-Artikolu 148(4) TFUE u, fejn xieraq, fil-livell nazzjonali, il-programmi nazzjonali ta' riforma kif ukoll strateġiji u rapporti nazzjonali oħra rilevanti.
3. L-FSE għandu jkun ta' benefiċċju għall-persuni, inklużi persuni żvantaġġati bħal pereżempju n-nies li jkunu qiegħda fit-tul, in-nies b'diżabbiltajiet, il-migranti, il-minoranzi etniċi, il-komunitajiet marġinalizzati u n-nies ta’ kull età li qed jiffaċċjaw faqar u esklużjoni soċjali. L-FSE għandu wkoll jipprovdi appoġġ għall -ħaddiema, l-impriżi, inklużi atturi fl-ekonomija soċjali, u l intraprendituri, kif ukoll għal sistemi u istrutturi bl-għan li jiffaċilita l-adattament tagħhom għal sfidi ġodda, inkluż it-tnaqqis tal-iżbilanċi fil-ħiliet u l-promozzjoni ta' governanza tajba, progress soċjali, u l-implimentazzjoni ta' riformi, b'mod partikolari fl-oqsma tal-impjiegi, l-edukazzjoni, it-taħriġ u l-politika soċjali.
Artikolu 3
L-ambitu tal-appoġġ
1. Skont l-objettivi tematiċi msemmijin fil-punti (8), (9), (10) u (11) tal-ewwel paragrafu tal-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, li jikkorrispondu għall-punti (a), (b), (c) u (d) ta' dan il-paragrafu, u skont il-missjonijiet tiegħu, l-FSE għandu jappoġġa l-prijoritajiet ta' investiment li ġejjin:
(a)
Għall-objettiv tematiku "il-promozzjoni ta' impjiegi sostenibbli u ta' kwalità u l-appoġġ għall-mobbiltà fix-xogħol":
(i)
Aċċess għall-impjiegi għal dawk li qed ifittxu xogħol u għall-persuni inattivi, inklużi l-persuni qieg.ħda fit-tul u dawk imbiegħda mis-suq tax-xogħol, kif ukoll permezz ta’ inizjattivi għall-impjiegi lokali u appoġġ għall-mobbiltà tax-xogħol;
(ii)
Integrazzjoni sostenibbli taż-żgħażagħ fis-suq tax-xogħol, b'mod partikolari dawk barra mill-impjieg, edukazzjoni jew taħriġ, inklużi żgħażagħ f'riskju ta' esklużjoni soċjali u żgħażagħ minn komunitajiet marġinalizzati, inkluż permezz tal-implimentazzjoni tal-Garanzija għaż-Żgħażagħ;
(iii)
Impjieg indipendenti, intraprenditorija u l-ħolqien ta' negozji, inklużi impriżi innovattivi mikro, żgħar u ta' daqs medju;
(iv)
Ugwaljanza bejn l-irġiel u n-nisa fl-oqsma kollha, inkluż l-aċċess għall-impjiegi, il-progressjoni fil-karriera, ir-rikonċiljazzjoni tax-xogħol u l-ħajja privata u l-promozzjoni ta' paga ugwali għal xogħol ugwali;
(v)
L-adattament tal-ħaddiema, l-impriżi u l-intraprendituri għall-bidla;
(vi)
It-tixjiħ attiv u f'saħħtu;
(vii)
L-immodernizzar tal-istituzzjonijiet tas-swieq tax-xogħol, bħas-servizzi tal-impjieg pubbliċi u privati, u t-titjib tal-allinjament tal-ħtiġijiet tas-suq tax-xogħol, inkluż azzjonijiet li jtejbu l-mobilità tax-xogħol transnazzjonali kif ukoll permezz ta’ skemi ta’ mobbiltà u kooperazzjoni aħjar bejn l-istituzzjonijiet u l-partijiet interessati rilevanti;
(b)
Għall-objettiv tematiku "il-promozzjoni tal-inklużjoni soċjali u l-ġlieda kontra l-faqar u d-kwalunkwe diskriminazzjoni":
(i)
Inklużjoni attiva, inkluż bil-ħsieb li jiġu promossi opportunitajiet indaqs u parteċipazzjoni attiva u t-titjib tal-impjegabbiltà;
(ii)
Integrazzjoni soċjoekonomika tal-komunitajiet marġinalizzati bħar-Roma;
(iii)
Il-ġlieda kontra kull forma ta' diskriminazzjoni u l-promozzjoni ta' opportunitajiet indaqs;
(iv)
It-tisħiħ tal-aċċess għal servizzi affordabbli, sostenibbli u ta' kwalità għolja, inkluża l-kura tas-saħħa u s-servizzi soċjali ta' interess ġenerali;
(v)
Il-promozzjoni tal-intraprenditorija soċjali u tal-integrazzjoni professjonali fl-impriżi soċjali u l-ekonomija soċjali u ta' solidarjetà sabiex tiffaċilita l-aċċess għall-impjieg;
(vi)
Strateġiji għall-iżvilupp lokali mmexxija mill-komunità;
(c)
Għall-objettiv tematiku "l-investiment fl-edukazzjoni, it-taħriġ u fit-taħriġ vokazzjonali għal ħiliet u t-tagħlim tul il-ħajja":
(i)
It-tnaqqis u l-prevenzjoni tat-tluq bikri mill-iskola u l-promozzjoni ta’ aċċess ugwali għall-edukazzjoni tal-bidu tat-tfulija, primarja u sekondarja li tkun ta' kwalità tajba, inklużi opportunitajiet ta' tagħlim, formali, mhux formali u informali, li jippermettu l-integrazzjoni mill-ġdid fl-edukazzjoni u t-taħriġ;
(ii)
It-titjib tal-kwalità, l-effiċjenza ta' u l-aċċess għall-edukazzjoni terzjarja u ekwivalenti bl-għan li jiżdiedu l-livelli ta' parteċipazzjoni u ta' kisba, speċjalment għall-gruppi żvantaġġati;
(iii)
It-tisħiħ tal-aċċess ugwali għat-tagħlim tul il-ħajja għall-etajiet kollha f'ambjenti formali, mhux formali u informali, l-aġġornament tal-għarfien, tal-ħiliet u tal-kompetenzi tal-forza tax-xogħol, u l-promozzjoni ta' opportunatijiet flessibbli ta' tagħlim inkluż permezz ta' gwida tal-karriera u l-validazzjoni tal-kompetenzi miksuba;
(iv)
It-titjib fir-rilevanza tas-sistemi tal-edukazzjoni u tat-taħriġ għas-suq tax-xogħol, l-iffaċilitar tat-tranżizzjoni mill-edukazzjoni għax-xogħol, it-tisħiħ tal-edukazzjoni professjonali u s-sistemi tat-taħriġ u l-kwalità tagħhom, inkluż permezz ta' mekkaniżmi għall-antiċipazzjoni tal-ħiliet, l-adattament tal-kurrikuli u l-istabbiliment u l-iżvilupp ta' sistemi tat-tagħlim ibbażati fuq ix-xogħol, inklużi sistemi ta' tagħlim doppju u skemi ta' apprendistat;
(d)
Għall-objettiv tematiku "it-titjib tal-kapaċità istituzzjonali tal-awtoritajiet pubbliċi u tal-partijiet interessati u l-amministrazzjoni pubblika effiċjenti":
(i)
Investiment fil-kapaċità istituzzjonali u fl-effiċjenza tal-amministrazzjonijiet pubbliċi u s-servizzi pubbliċi fil-livell nazzjonali, reġjonali u lokali bl-għan li jkun hemm riformi, regolamentazzjoni aħjar u governanza tajba;
Din il-prijorità ta' investiment tapplika biss fl-Istati Membri li huma eliġibbli għall-appoġġ mill-Fond ta’ Koeżjoni, jew fl-Istati Membri li jkollhomreġjun NUTS wieħed jew aktar tal-livell 2 kif imsemmi fl-Artikolu 90(2)(a) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
(ii)
Il-bini tal-kapaċitajiet għall-partijiet interessati kollha li jwasslu edukazzjoni, tagħlim tul il-ħajja, taħriġ u politika tal-impjiegi u politika soċjali, inkluż permezz ta' patti settorjali u territorjali għall-mobilizzazzjoni tar-riformi fil-livell nazzjonali, reġjonali u lokali.
2. Permezz tal-prijoritajiet ta' investiment elenkati fil-paragrafu 1, l-FSE għandu wkoll jikkontribwixxi għall-objettivi tematiċi l-oħra elenkati fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, primarjament billi:
(a)
Jappoġġa l-bidla lejn ekonomija baxxa fil-karbonju, reżistenti għat-tibdil fil-klima, effiċjenti fl-użu tar-riżorsi u ambjentalment sostenibbli, permezz tat-titjib tas-sistemi tal-edukazzjoni u tat-taħriġ meħtieġ għall-adattament tal-ħiliet u l-kwalifiki, it-titjib tal-ħiliet tal-forza tax-xogħol, u l-ħolqien ta' impjiegi ġodda f'setturi relatati mal-ambjent u l-enerġija;
(b)
It-titjib tal-aċċessibbiltà tat-teknoloġiji tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni, u l-użu u l-kwalità tagħhom, permezz tal-iżvilupp tal-kompetenza diġitali u t-tagħlim elettroniku, u l-investiment fl-inklużjoni diġitali, il-ħiliet diġitali u l-ħiliet intraprenditorjali relatati;
(c)
It-tisħiħ tar-riċerka, l-iżvilupp u l-innovazzjoni teknoliġiċi, permezz tal-iżvilupp tal-istudji postuniversitarji u l-ħiliet intraprenditorjali, it-taħriġ tar-riċerkaturi, l-attivitajiet ta' netwerking u s-sħubijiet bejn istituzzjonijiet ta' edukazzjoni għolja, iċ-ċentri tar-riċerka u tat-teknoloġija u l-impriżi;
(d)
It-tisħiħ tal-kompetittività u tas-sostenibbiltà fit-tul tal-impriżi żgħar u u ta' daqs medju, permezz tal-promozzjoni tal-adattabbiltà tal-impriżi, tal-maniġers u tal-ħaddiema, aktar investiment fil-kapital uman, u l-appoġġ għall-korpi li jipprovdu taħriġ u edukazzjoni professjonali orjentati lejn il-prattika.
Artikolu 4
Konsistenza u konċentrazzjoni tematika
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-istrateġija u l-azzjonijiet stabbiliti fil-programmi operazzjonali tagħhom ikunu konsistenti u jindirizzaw l-isfidi identifikati fil-programmi nazzjonali ta' riforma tagħhom, kif ukoll, fejn rilevanti, fl-istrateġiji nazzjonali l-oħra tagħhom immirati lejn il-ġlieda kontra l-qgħad, il-faqar u l-esklużjoni soċjali, u wkoll fir-rakkomandazzjonijiet rilevanti tal-Kunsill adottati f'konformità mal-Artikolu 148(4) TFUE, sabiex jikkontribwixxu għall-kisba tal-miri ewlenin tal-istrateġija Ewropa 2020 dwar l-impjiegi, l-edukazzjoni u t-tnaqqis tal-faqar.
2. Mill-inqas 20 % tar-riżorsi totali tal-FSE f'kull Stat Membru għandhom jiġu allokati għall-objettiv tematiku "Il-promozzjoni tal-inklużjoni soċjali u l-ġlieda kontra l-faqar u kull forma ta' diskriminazzjoni" stabbilit fil-punt (9) tal-ewwel paragrafu tal-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
3. L-Istati Membri għandhom ikomplu jwettqu l-konċentrazzjoni tematika skont il-modalitajiet li ġejjin:
(a)
Għar-reġjuni aktar żviluppati, l-Istati Membri għandhom jikkonċentraw mill-inqas 80 % tal-allokazzjoni tal-FSE għal kull programm operattiv fuq mhux aktar minn ħamsa mill-prijoritajiet ta' investiment stabbiliti fl-Artikolu 3(1).
(b)
Għar-reġjuni ta' tranżizzjoni, l-Istati Membri għandhom jikkonċentraw mill-inqas 70 % tal-allokazzjoni tal-FSE għal kull programm operattiv fuq mhux aktar minn ħamsa mill-prijoritajiet ta' investiment stabbiliti fl-Artikolu 3(1).
(c)
Għar-reġjuni inqas żviluppati, l-Istati Membri għandhom jikkonċentraw mill-inqas 60 % tal-allokazzjoni tal-FSE għal kull programm operattiv fuq mhux aktar minn ħamsa mill-prijoritajiet ta' investiment stabbiliti fl-Artikolu 3(1).
4. L-assijiet ta' prijorità msemmijin fl-Artikolu 11(1) għandhom jiġu esklużi mill-kalkolu tal-perċentwali speċifikati fil-paragrafi 2 u 3 ta' dan l-Artikolu.
Artikolu 5
Indikaturi
1. Għandhom jintużaw indikaturi komuni tal-produzzjoni u tar-riżultati, kif stabbilit fl-Anness I għal dan ir-Regolament, u, fejn rilevanti, indikaturi speċfiċi għal kull programm skont l-Artikolu 427(4) u l-Artikolu 96(2)(b)(ii) u (iv) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013. L-indikaturi komuni kollha tal-produzzjoni u tar-riżultati għandhom jiġu rappurtati għall-prijoritajiet ta' investiment kollha. L-indikaturi tar-riżultati stabbiliti fl-Anness II għal dan ir-Regolament għandhom jiġu rapportati skont l-Artikolu 5(2a) ta' dan ir-Regolament. Fejn applikabbli, id-data għandha titqassam skont is-sess.
Għall-indikaturi tal-produzzjoni komuni u dawk speċifiċi għal kull programm, il-valuri bażi għandhom jiġu stabbiliti fil-livell ta’ żero. Fejn ikun rilevanti għax-xorta tal-operazzjonijiet appoġġjati, il-valuri ta' mira kwantifikati kumulattivi għal dawk l-indikaturi għandhom jiġu ffissati għall-2023. L-indikaturi tal-produzzjoni għandhom jiġu espressi f'numri assoluti.
Għandhom jiġu ffissati linji ta' bażi li jużaw l-aħħar data disponibbli jew ta' sorsi ta' informazzjoni rilevanti oħra għal dawk l-indikaturi tal-produzzjoni komuni u dawk speċifiċi għal kull programm li għalihom ġie stabbilit valur ta’ mira kwantifikat kumulattiv għall-2023. L-indikaturi tar-riżultati speċifiċi għal kull programm u l-miri relatati jistgħu jiġu espressi f'termini kwantitattivi jew kwalitattivi.
2. Barra mill-paragrafu 1, l-indikaturi tar-riżultati kif stabbiliti fl-Anness II għal dan ir-Regolament għandhom jintużaw għall-operazzjonijiet kollha appoġġati fil-qafas tal-prijorità ta’ investiment kif imsemmi fl-Artikolu 3(1)(a)(ii) għall-implimentazzjoni tal-YEI. L-indikaturi kollha stabbiliti fl-Anness II għal dan ir-Regolament għandhom jiġu marbuta ma’ valur ta’ mira kumulattiva kwantifikata għall-2023 u ma' valur bażi.
3. Flimkien mar-rapporti tal-implimentazzjoni annwali, kull awtorità ta' ġestjoni għandha tittrażmetti data strutturata b'mod elettroniku għal kull prijorità ta' investiment. Id-data għandha titressaq għall-kategoriji ta' intervent imsemmija fl-Artikolu 96(2)(b)(vi) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 u l-indikaturi tal-produzzjoni u tar-riżultati. B'deroga mill-Artikolu 50(2) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, id-data trażmessa għal indikaturi tal-produzzjoni u tar-riżultati għandha tkun relatata ma' valuri għal operazzjonijiet implimentati parzjalment jew kompletament.
KAPITOLU II
DISPOŻIZZJONIJIET SPEĊIFIĊI GĦALL-IPPROGRAMMAR U L-IMPLIMENTAZZJONI
Artikolu 6
Involviment tas-sħab
1. Il-parteċipazzjoni tas-sħab imsemmija fl-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 1303/2013 fl-implimentazzjoni tal-programmi operazzjonali jistgħu jieħdu l-forma ta' għotjiet globali kif definiti fl-Artikolu 123(7) tar-Regolament (KE) Nru 1303/2013. F' każijiet tali, il-progamm operattiv għandu jidentifika l-parti tal-programm operazzjonali kkonċernat mill-għotja globali, inkluża allokazzjoni finanzjarja indikattiva minn kull assi prijoritarju lilu.
2. Sabiex titħeġġeġ parteċipazzjoni xierqa tas-sħab soċjali f'azzjonijiet appoġġati mill-FSE, l-awtoritajiet ta' ġestjoni ta' programm operattiv f'reġjun definit fl-Artikolu 90(2)(a) jew (b) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 jew fi Stat Membru eliġibbli għall-appoġġ mill-Fond ta' Koeżjoni għandhom jiżguraw li, skont il-bżonnijiet, jiġi allokat ammont xieraq tar-riżorsi tal-FSE għall-attivitajiet tal-bini tal-kapaċitajiet, fil-forma ta' taħriġ, miżuri ta' netwerking, u t-tisħiħ tad-djalogu soċjali, u għal attivitajiet li jitwettqu b'mod konġunt mis-sħab soċjali.
3. Sabiex titħeġġeġ il-parteċipazzjoni adegwata ta', u l-aċċess minn, organizzazzjonijiet mhux governattivi f'azzjonijiet u għal azzjonijiet appoġġati mill-FSE, b'mod partikolari fl-oqsma tal-inklużjoni soċjali, l-ugwaljanza bejn is-sessi u l-opportunitajiet indaqs, l-awtoritajiet ta' ġestjoni ta' programm operattiv f'reġjun definit fl-Artikolu 90(2)(a) jew (b) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 jew fi Stat Membru li jkun eliġibbli għall-appoġġ mill-fond ta' koeżjoni għandhom jiżguraw li ammont xieraq tar-riżorsi tal-FSE jiġi allokat għall-bini tal-kapaċitajiet għall-organizzazzjonijiet mhux governattivi.
Artikolu 7
Promozzjoni tal-ugwaljanza bejn l-irġiel u n-nisa
L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jippromwovu l-ugwaljanza bejn l-irġiel u n-nisa permezz tal-mainstreaming kif imsemmi fl-Artikolu 7 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 matul it-tħejjija, l-implimentazzjoni, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-programmi operazzjonali. Permezz tal-FSE l-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jappoġġaw ukoll azzjonijiet b'mira speċifika fi ħdan kwalunkwe waħda mill-prijoritajiet ta' investiment imsemmijin fl-Artikolu 3, u, b'mod partikolari fl-Artikolu 3(1)(a)(iv) ta' dan ir-Regolament, bl-għan li tiżdied il-parteċipazzjoni sostenibbli u l-progress tan-nisa fl-impjiegi, biex b'hekk tiġi miġġielda l-femminizzazzjoni tal-faqar, titnaqqas is-segregazzjoni bbażata fuq is-sessi, jiġu miġġielda l-isterjotipi skont is-sessi fis-suq tax-xogħol u fl-edukazzjoni u t-taħriġ, u jiġu promossi r-rikonċiljazzjoni tax-xogħol u l-ħajja personali għal kulħadd kif ukoll il-qsim ugwali tar-responsabbiltajiet tal-kura bejn in-nisa u l-irġiel.
Artikolu 8
Promozzjoni tal-opportunitajiet indaqs u n-nondiskriminazzjoni
L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jippromwovu l-opportunitajiet indaqs għal kulħadd, mingħajr diskriminazzjoni bbażata fuq is-sess, l-oriġini razzjali jew etnika, ir-reliġjon jew it-twemmin, diżabbiltà, l-età jew l-orjentazzjoni sesswali, permezz tal-mainstreaming tal-prinċipju tan-nondiskriminazzjoni, kif imsemmi fl-Artikolu 7 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013. Permezz tal-FSE, l-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jappoġġaw ukoll azzjonijiet speċifiċi fi ħdan kwalunkwe waħda mill-prijoritajiet ta' investiment imsemmija fl-Artikolu 3, u b'mod partikolari l-Artikolu 3(1)(b)(iii) ta' dan ir-Regolament. Tali azzjonijiet għandhom jimmiraw li jiġġieldu kull forma ta' diskriminazzjoni kif ukoll itejbu l-aċċessibbiltà għall-persuni b'diżabbiltà, bil-ħsieb li tittejjeb l-integrazzjoni fl-impjieg, l-edukazzjoni u t-taħriġ, u b'hekk tissaħħaħ l-inklużjoni soċjali, jitnaqqsu l-inugwaljanzi f'termini ta' kisba edukattiva u l-istat tas-saħħa u tiġi ffaċilitata t-tranżizzjoni mill-kura istituzzjonali għal waħda mmexxija mill-komunità b'mod partikolari għal dawk li jiffaċċjaw diskriminazzjoni multipla.
Artikolu 9
L-innovazzjoni soċjali
1. L-FSE għandu jippromwovi l-innovazzjoni soċjali fi ħdan l-oqsma kollha li jaqgħu fil-kamp ta' applikazzjoni tiegħu, kif definit fl-Artikolu 3 ta' dan ir-Regolament, b'mod partikolari bl-għan li jiġu ttestjati, evalwati u mtejba s-soluzzjonijiet innovattivi, inkluż fil-livell lokali jew reġjonali, sabiex jiġu indirizzati l-ħtiġijiet soċjali fi sħubija mas-sħab rilevanti u, b'mod partikolari, s-sħab soċjali.
2. L-Istati Membri għandhom jidentifikaw, fil-programmi operazzjonali tagħhom jew fi stadju aktar tard matul l-implimentazzjoni, l-oqsma għall-innovazzjoni soċjali li jikkorrispondu għall-ħtiġijiet speċifiċi tal-Istati Membri.
3. Il-Kummissjoni għandha tiffaċilita l-bini tal-kapaċitajiet għall-innovazzjoni soċjali, b'mod partikolari permezz tal-appoġġ għat-tagħlim reċiproku, l-istabbiliment ta' netwerks, u t-tixrid u l-promozzjoni ta' prassi u metodoloġiji tajbin.
Artikolu 10
Kooperazzjoni transnazzjonali
1. L-Istati Membri għandhom jappoġġaw il-kooperazzjoni transnazzjonali bl-għan li jippromwovu t-tagħlim reċiproku, biex b'hekk iżidu l-effikaċja tal-linji politiċi appoġġati mill-FSE. Il-kooperazzjoni transnazzjonali għandha tinvolvi sħab minn mhux inqas minn żewġ Stati Membri.
2. B'deroga mill-paragrafu 1, l-Istati Membri bi programm operattiv wieħed appoġġat mill-FSE jew bi programm operattiv wieħed appoġġat minn diversi fondi jistgħu eċċezzjonalment jagħżlu li ma jappoġġawx azzjonijiet ta' kooperazzjoni transnazzjonali, f'każijiet ġustifikati kif jistħoqq u b'kunsiderazzjoni tal-prinċipju tal-proporzjonalità.
3. L-Istati Membri, fi sħubija mas-sħab rilevanti, jistgħu jagħżlu temi għal kooperazzjoni transnazzjonali minn lista ta' temi komuni proposta mill-Kummissjoni u approvata mill-Kumitat imsemmi fl-Artikolu 25 jew jagħżlu temi oħra li jikkorispondu għall-bżonnijiet speċifiċi tagħhom.
4. Il-Kummissjoni għandha tiffaċilita l-kooperazzjoni transnazzjonali dwar it-temi komuni tal-lista msemmija fil-paragrafu 3 u, fejn xieraq, temi oħra magħżula minn Stati Membri permezz tat-tagħlim reċiproku u l-azzjoni koordinata jew konġunta. B'mod partikolari, il-Kummissjoni għandha tħaddem pjattaforma fil-livell tal-UE biex tiffaċilita l-istabbiliment ta' sħubijiet transnazzjonali, l-iskambju ta' esperjenzi, il-bini tal-kapaċitajiet u n-netwerking u l-kapitalizzazzjoni fuq ir-riżultati rilevanti u t-tixrid tagħhom. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandha tiżviluppa qafas ta' implimentazzjoni koordinat, inklużi kriterji ta' eliġibbiltà komuni, tipi ta' azzjonijiet u ffissar taż-żmien għalihom, u approċċi metodoloġiċi komuni għall-monitoraġġ u l-evalwazzjoni, bl-għan li tiġi ffaċilitata l-kooperazzjoni transnazzjonali.
Artikolu 11
Dispożizzjonijiet speċifiċi għall-fond għal programmi operazzjonali
1. B'deroga mill-Artikolu 96(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, il-programmi operattivi jistgħu jistabbilixxu assijiet prijoritarji għall-implimentazzjoni tal-innovazzjoni soċjali u l-kooperazzjoni transnazzjonali kif imsemmi fl-Artikoli 9 u 10 ta' dan ir-Regolament.
2. B'deroga mill-Artikolu 120(3) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, ir-rata ta' kofinanzjament massima għal assi prijoritarju għandha tiżdied b'10 % għaxar punti perċentwali, iżda m'għandhiex tisboq il-100 %, meta assi prijoritarju sħiħ ikun dedikat għall-innovazzjoni soċjali jew għall-kooperazzjoni transnazzjonali, jew taħlita tat-tnejn.
3. Minbarra d-dispożizzjoni magħmula fl-Artikolu 96(3) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, il-programmi operazzjonali għandhom ukoll jistabbilixxu l-kontribut tal-azzjonijiet ippjanati appoġġati mill-FSE għal:
(a)
l-objettivi tematiċi elenkati fil-punti (1) sa (7) tal-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 għal kull assi prijoritarju, kif xieraq;
(b)
l-innovazzjoni soċjali u l-kooperazzjoni transnazzjonali, kif imsemmi fl-Artikoli 9 u 10 ta' dan ir-Regolament, meta ma jkunux koperti minn assi prijoritarju dedikat.
Artikolu 12
Disposizzjonijiet speċifiċi dwar it-trattament ta’ karatterisitiċi territorjali speċjali
1. L-FSE jista' jappoġġa strateġiji għall-iżvilupp lokali mmexxija mill-komunità f'żoni urbani u rurali, kif imsemmi fl-Artikolu 32, 33 u 34tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 patti territorajli u inizjattivi lokali għall-impjiegi, inkluż l-impjiegi għaż-żgħażagħ, l-edukazzjoni u l-inklużjoni soċjali, kif ukoll investimenti territorjali Integrati (ITI) kif imsemmi fl-Artikolu 36 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
2. Bħala komplement għall-interventi tal-FEŻR kif imsemmi fl-Artikolu 7 tar-Regolament (UE) Nru 1301/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6), l-FSE jista' jappoġġa l-iżvilupp urban sostenibbli permezz ta' strateġiji li jistabbilixxu azzjonijiet integrati sabiex jindirizzaw l-isfidi ekonomiċi, ambjentali u soċjali li jaffettwaw iż-żoni urbani identifikati mill-Istati Membri abbażi tal-prinċipji stabbiliti fil-ftehimiet ta' sħubija rispettivi tagħhom.
KAPITOLU III
DISPOŻIZZJONIJIET SPEĊIFIĊI GĦALL-ĠESTJONI FINANZJARJA
Artikolu 13
Eliġġibbiltà tan-nefqa
1. L-FSE għandu jipprovdi appoġġ għan-nefqa eliġibbli li, kif imsemmi fl-Artikolu 120(2)(b) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, jista' jinkludi kwalunkwe riżorsa finanzjarja kollettivament kontribwita minn min iħaddem u mill-ħaddiema.
2. L-FSE jista' jipprovdi appoġġ għan-nefqa mħarrba għal operazzjonijiet li jsiru 'l barra miż-żona tal-programm, iżda fl-Unjoni, dment li jiġu ssodisfati ż-żewġ kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-operazzjoni tkun għall-benefiċċju taż-żona tal-programm;
(b)
l-obbligi tal-awtoritajiet għall-programm operazzjonali relatati mal-ġestjoni, il-kontroll u l-awditjar fir-rigward tal-operazzjoni jkunu ssodisfati mill-awtoritajiet responsabbli għall-programm operazzjonali li fil-qafas tiegħu tiġi appoġġata l-operazzjoni jew jidħlu fi ftehim mal-awtoritajiet fl-Istati Membri li fihom tkun implimentata l-operazzjoni dment f'dak l-Istat Membru jkunu ssodisfati l-obbligi relatati mal-ġestjoni, il-kontroll u l-awditjar fir-rigward tal-operazzjoni.
3. Sa limitu ta' 3 % tal-baġit ta' programm operazzjonali ffinanzjat mill-FSE jew il-parti tal-FSE ta' programm operattiv iffinanzjat minn diversi fondi, in-nefqa imġarrba barra mill-Unjoni għandha tkun eliġibbli għal kontribuzzjoni mill-FSE dment li din tikkonċerna l-objettivi tematiċi skont l-Artikolu 3(1)(a) jew l-Artikolu 3(1)(c) u dment li l-kumitat ta' monitoraġġ rilevanti jkun qabel mal-operazzjoni jew mat-tipi ta' operazzjonijiet ikkonċernati.
4. Minbarra n-nefqa msemmija fl-Artikolu 69(3) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, ix-xiri tal-infrastruttura, l-art u l-proprjetà wkoll ma għandux ikun eliġibbli għal kontribut mill-FSE.
5. Il-kontribuzzjonijiet in natura fil-forma ta' għotjiet jew salarji żbursati minn parti terza għall-benefiċċju tal-parteċipanti f'operazzjoni jistgħu jkunu eliġibbli għal kontribuzzjoni mill-FSE dment li tali kontribuzzjonijiet in natura jkunu mġarrba skont ir-regoli nazzjonali, inklużi r-regoli tal-kontabbiltà, u ma jaqbżux l-ispiża mġarrba mill-parti terza.
Artikolu 14
Għażliet ta’ spejjeż simplifikati
1. Minbarra l-għażliet msemmija fl-Artikolu 67 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, il-Kummissjoni tista' tħallas lura n-nefqa mħallsa mill-Istati Membri fuq il-bażi tal-iskali standard tal-ispejjeż unitarji u s-somom f'daqqa definiti mill-Kummissjoni. L-ammonti kkalkolati fuq din il-bażi għandhom jitqiesu bħala appoġġ pubbliku mħallas lill-benefiċjarji u bħala nefqa eliġibbli għall-iskop li jiġi applikat ir-Regolament (UE) 1303/2013.
Għall-iskop tal-ewwel subparagrafu, il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 24 dwar it-tip ta' operazzjonijiet koperti, id-definizzjonijiet tal-iskali standard tal-ispejjeż unitarji u s-somom f'daqqa u l-ammonti massimi tagħhom, li jistgħu jiġu aġġustati skont il-metodi normalment miftiehma applikabbli, filwaqt li jitqiesu kif jistħoqq l-esperjenzi li jkunu saru bħala parti mill-perjodu preċedenti ta' programmar.
L-awditjar finanzjarju għandu jimmira esklużivament li jivverifika li l-kundizzjonijiet għall-ħlas lura mill-Kummissjoni abbażi tal-iskali standard tal-ispejjeż unitarji u s-somom f'daqqa jkunu ġew issodisfati.
Meta jintuża finanzjament fuq il-bażi tal-iskali standard tal-ispejjeż unitarji u s-somom f'daqqa, skont l-ewwel subparagrafu, l-Istat Membru jista' japplika l-prassi tal-kontabbiltà tiegħu għall-appoġġ tal-operazzjonijiet. Għall-iskop ta’ dan ir-Regolament u r-Regolament (UE) Nru 1303/2013 tali prassi tal-kontabbiltà u l-ammonti li jirriżultaw ma għandhomx ikunu soġġetti għall-awditjar mill-awtorità tal-awditjar jew mill-Kummissjoni.
2. Skont l-Artikolu 67(1)(d) u (5)(d) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, rata fissa sa mhux aktar minn 40 % tal-ispejjeż tal-persunal diretti eliġibbli tista' tintuża sabiex tkopri l-ispejjeż eliġibbli ta' operazzjoni li jibqgħu mingħajr ma l-Istat Membru jkun rikjest li jeżegwixxi kwalunkwe kalkolu biex jiddettermina r-rata applikabbli.
3. Flimkien mal-metodi stipulati fl-Artikolu 67(5) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, meta l-appoġġ pubbliku għall-għotjiet u għajnuna li titħallas lura ma jaqbiżx il-EUR 100 000, l-ammonti msemmijin fl-Artikolu 67(1)(b), (c) u (d) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 jistgħu jiġu stabbiliti fuq bażi ta' każ b'każ b'referenza għal abbozz ta' baġit maqbul ex ante mill-awtorità ta' ġestjoni.
4. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 67(4) tar-Regolament (EU) No 1303/2013, l-għotjiet l-assistenza li għandha titħallas lura li għalihom l-appoġġ pubbliku ma jaqbiżx il-EUR 50 000 għandhom jieħdu l-forma ta' skali standard ta' spejjeż unitarji jew somom f'daqqa skont il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu jew l-Artikolu 67 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 jew rati fissi skont l-Artikolu 67 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, għajr għall-operazzjonijiet li jirċievu appoġġ fi ħdan il-qafas ta' skema ta' għajnuna mill-Istat. Meta jintuża finanzjament b'rata fissa, il-kategoriji tal-ispejjeż li jintużaw biex tiġi kkalkolata r-rata jistgħu jitħallsu lura skont l-Artikolu 67(1)(a) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
Artikolu 15
Strumenti finanzjarji
Skont l-Artikolu 37 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, l-FSE jista' jappoġġa azzjonijiet u linji politiċi li jaqgħu fil-kamp ta' applikazzjoni tiegħu permezz ta' strumenti finanzjarji, inklużi mikrokrediti u fondi ta' garanzija.
KAPITOLU IV
L-INIZJATTIVA FAVUR L-IMPJIEG TAŻ-ŻGĦAŻAGĦ
Artikolu 16
L-Inizjattiva favur l-Impjieg taż-Żgħażagħ
Il- YEI għandha ssostni l-ġlieda kontra l-qgħad fost iż-żgħażagħ fir-reġjuni eliġibbli tal-Unjoni, permezz tal-għoti ta’ appoġġ għal azzjonijiet li jaqgħu taħt l-Artikolu 3(1)(a)(ii) ta' dan ir-Regolament. Din għandha timmira lejn iż-żgħażagħ kollha taħt l-età ta' 25 sena li jkunu barra minn impjieg, edukazzjoni jew taħriġ, li jirrisjedu f'reġjuni eliġibbli, li jkunu inattivi jew qiegħda, inklużi dawk qiegħda fit-tul, u kemm jekk reġistrati bħala li qegħdin ifittxu x-xogħol, jew le. Fuq bażi volontarja, l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li jestendu l-grupp fil-mira biex jinkludi żgħażagħ taħt l-età ta' 30 sena.
Għall-fini tal-YEI għall-perjodu 2014-2015, "ir-reġjuni eliġibbli" huma dawk ir-reġjuni tal-livell NUTS 2 li għandhom rati ta' qgħad fost iż-żgħażagħ minn 15 sa 24 sena ta' aktar minn 25 % fl-2012 u, għall-Istati Membri fejn ir-rata tal-qgħad fost iż-żgħażagħ żdiedet b'aktar minn 30 % fl-2012, ir-reġjuni tal-livell NUTS 2 b'rati ta' qgħad fost iż-żgħażagħ ta' aktar minn 20 % fl-2012.
Ir-riżorsi għall-YEI jistgħu jiġu riveduti 'l fuq għas-snin 2016-2020 fil-qafas tal-proċedura baġitarja f'konformità mal-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 1311/2013 Biex jiġu ddeterminati r-reġjuni eliġibbli għall-YEI għall-perjodu 2016-2020, ir-referenza għal data tal-2012 fit-tieni subparagrafu għandha tinftiehem bħala referenza għall-aħħar data annwali disponibbli. It-tqassim tar-riżorsi addizzjonali skont kull Stat Membru għandu jsegwi l-istess passi bħall-allokazzjoni inizjali skont l-Anness VIII għar-Regolament (UE) Nru 1303/2013
Bi ftehim mal-Kummissjoni, l-Istati Membri jistgħu’ jiddeċiedu li jallokaw ammont limitat li ma jaqbiżx l-10 % tal-fondi fil-qafas tal-YEI għal żgħażagħ residenti f’sottoreġjuni li jesperjenzaw livelli għolja ta’ qgħad fost iż-żgħażagħ u li jkunu barra mir-reġjuni eliġibbli tal-livell NUTS 2.
Artikolu 17
Konċentrazzjoni tematika
L-allokazzjoni speċifika għall-YEI m’għandhiex tiġi kkunsidrata għall-iskop tal-kalkolu tal-konċentrazzjoni tematika msemmija fl-Artikolu 4.
Artikolu 18
Programmar
Il-YEI hija integrata fl-ipprogrammar tal-FSE skont l-Artikolu 96 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013. Fejn xieraq, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-arranġamenti tal-ipprogrammar għall-YEI fil-ftehim ta’ sħubija rispettiv tagħhom u fil-programmi operazzjonali tagħhom.
L-arranġamenti ta' pprogrammar jistgħu jieħdu waħda jew aktar mill-forom li ġejjin:
(a)
programm operattiv dedikat
(b)
assi ta’ prijorità dedikat fi ħdan programm operattiv;
(c)
parti minn assi wieħed jew aktar ta' prijorità.
L-Artikoli 9 u 10 ta' dan ir-Regolament għandhom japplikaw ukoll għall-YEI.
Artikolu 19
Monitoraġġ u evalwazzjoni
1. Flimkien mal-funzjonijiet tal-kumitat ta' monitoraġġ stipulati fl-Artikolu 110 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, mhux inqas minn darba fis-sena, il-kumitat ta’ monitoraġġ għandu jeżamina l-implimentazzjoni tal-YEI fil-kuntest tal-programm operazzjonali u tal-progress magħmul lejn il-kisba tal-objettivi tagħha.
2. Ir-rapporti annwali ta’ implimentazzjoni u r-rapport finali kif imsemmija fl-Artikolu 50(1) u (2) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 għandu jinkludi informazzjoni addizzjonali dwar l-implimentazzjoni tal-YEI. Il-Kummissjoni għandha tittrażmetti lill-Parlament Ewropew ġabra fil-qosor ta' dawk ir-rapporti kif imsemmi fl-Artikolu 53(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
Il-Kummissjoni għandha tattendi d-dibattitu annwali tal-Parlament Ewropew dwar dawk ir-rapporti.
3. Minn April 2015 u għas-snin sussegwenti, u fl-istess waqt tar-rapporti annwali ta’ implimentazzjoni msemmijin fl-Artikolu 50(1) u (2) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, l-awtorità ta' ġestjoni għandha tittrażmetti elettronikament lill-Kummissjoni data strutturata għal kull assi prijoritarju jew għal kwalunkwe parti minnu li tappoġġa l-YEI. Id-data dwar l-indikaturi trażmessa għandha tkun relatata ma’ valuri għall-indikaturi stabbiliti fl-Annessi I u II għal dan ir-Regolament u, fejn applikabbli, ma’ indikaturi speċifiċi għal kull programm. Dawn għandhom ikunu relatati ma' operazzjonijiet implimentati parzjalment jew kompletament.
4. Ir-rapporti ta' implimentazzjoni annwali msemmija fl-Artikolu 50(4) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, jew, fejn applikabbli, ir-rapport ta' progress imsemmi fl-Artikolu 111(4) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 u r-rapport annwali ta' implimentazzjoni mressaq sal-31 ta' Mejju 2016, għandhom jippreżentaw is-sejbiet ewlenin tal-evalwazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 6 ta' dan l-Artikolu. Ir-rapporti għandhom ukoll jistabbilixxu u jivvalutaw il-kwalità tal-offerti ta' impjiegi li jkunu rċevew il-parteċipanti tal-YEI, inklużi żgħażagħ żvantaġġati, dawk minn komunitajiet marġinalizzati u dawk li jitilqu l-edukazzjoni mingħajr kwalifiki. Ir-rapporti għandhom ukoll jistabbilixxu u jivvalutaw il-progress tagħhom fl-edukazzjoni kontinwa, fis-sejbien ta' impjiegi sostenibbli u deċenti, jew fiċ-caqliq f'apprendistat jew traineeships ta' kwalità.
5. Ir-rapporti ta' progress imsemmijin fl-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 għandhom jinkludu informazzjoni addizzjonali dwar l-YEI u jivvalutaw l-implimentazzjoni tagħha. Il-Kummissjoni għandha tittrażmetti lill-Parlament Ewropew ġabra fil-qosor ta' dawn ir-rapporti kif imsemmi fl-Artikolu 53(2) ta' dak ir-Regolament u għandha tattendi d-dibattitu tal-Parlament Ewropew dwar dawk ir-rapporti.
6. Mhux inqas minn darbtejn waqt il-perjodu ta’ programmar, għandha ssir evalwazzjoni biex tivvaluta l-effikaċja, l-effiċjenza u l-impatt tal-appoġġ konġunt mill-FSE u l-allokazzjoni speċifika għall-YEI u l-implimentazzjoni tal-Garanzija għaż-Żgħażagħ.
L-ewwel evalwazzjoni għandha titlesta sal-31 ta' Diċembru 2015 u t-tieni evalwazzjoni sal-31 ta' Diċembru 2018.
Artikolu 20
Miżuri ta' informazzjoni u komunikazzjoni
1. Il-benefiċjarji għandhom jiżguraw li dawk li jieħdu sehem f’operazzjoni jkunu informati speċifikament dwar l-appoġġ tal-YEI pprovdut permezz ta' finanzjament mill-FSE u l-allokazzjoni speċifika tal-YEI.
2. Kull dokument rigward l-implimentazzjoni ta’ operazzjoni u li jinħareġ għall-pubbliku jew għall-parteċipanti, inklużi ċertifikati ta' attendenza jew ċertifikati oħra, għandu jinkludi stqarrija li turi li l-programm operattiv kien sostnut mill-YEI.
Artikolu 21
Assistenza teknika
L-allokazzjoni speċifika għall-YEI tista’ tiġi ikkunsidrata mill-Istati Membri fil-kalkolu tal-limitu fuq l-ammont totali tal-fondi allokati għal assistenza teknika għal kull Stat Membru.
Artikolu 22
Appoġġ finanzjarju
1. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tadotta programm operattiv għandha tiffissa l-ammont massimu ta’ appoġġ mill-allokazzjoni speċifika għall-YEI u l-appoġġ korrispondenti mill-FSE, bħala ammont globali u wkoll skont il-kategorija tar-reġjuni, għal kull assi ta’ prijorità. L-appoġġ korrispondenti mill-FSE għandu tal-inqas jilħaq l-appoġġ mill-allokazzjoni speċifika għall-YEI għal kull assi ta’ prijorità.
2. Abbażi tal-ammonti msemmijin fil-paragrafu 1, id-deċiżjoni tal-Kummissjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha wkoll tiffissa l-proporzjon bejn il-kategoriji tar-reġjuni għall-appoġġ mill-FSE għal kull assi ta' prijoritá.
3. Meta l-YEI tkun implimentata permezz ta' assi prijoritarju speċifiku li jkopri reġjuni eliġibbli minn aktar minn kategorija waħda, għandha tapplika l-ogħla rata ta' kofinanzjament fir-rigward tal-allokazzjoni tal-FSE.
L-allokazzjoni speċifika għall-YEI m'għandhiex tkun soġġetta għar-rekwiżit tal-kofinanzjament nazzjonali.
Ir-rata globali tal-kofinanzjament tal-assi ta' prijorità ffissata permezz tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tiġi kkalkulata billi tiġi kkunsidrata r-rata ta' kofinanzjament tal-allokazzjoni tal-FSE flimkien mal-allokazzjoni speċjali għall-YEI.
Artikolu 23
Ġestjoni finanzjarja
Minbarra dl-Artikolu 130 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, meta l-Kummissjoni tirrimborża pagamenti interim u tħallas il-bilanċ finali għall-YEI skont l-assijiet prijoritarji, għandha talloka r-rimborż mill-baġit tal-Unjoni indaqs bejn l-FSE u l-allokazzjoni speċifika għall-YEI. Ladarba r-riżorsi kollha mill-allokazzjoni speċifika għall-YEI ikunu ġew rimborżati, il-Kummissjoni għandha talloka r-rimborżi li jkun għad baqa' mill-baġit tal-Unjoni lill-FSE.
Il-Kummissjoni għandha talloka r-rimborż mill-FSE bejn il-kategoriji tar-reġjuni skont il-proporzjon stabbilit fl-Artikolu 22(2).
KAPITOLU V
DELEGA TAS-SETGĦA U DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 24
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa sabiex jiġu adottati atti delegati tingħata lill-Kummissjoni soġġett għall-kundizzjonijiet stipulati f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li tadotta atti delegati msemmija fl-Artikolu 14(1) għandha tiġi kkonferita lill-Kummissjoni minn 21 ta’ Diċembru 2013 sal-31 ta' Diċembru 2020.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 14(1) tista' tiġi rrevokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Europew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni biex issir revoka għandha ttemm id-delega ta’ setgħa speċifikata f'dik id-deċiżjoni. Din id-deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ mill-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fiha. Ma għandha taffettwa l-validità tal-ebda att delegat diġà fis-seħħ.
4. Malli tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikolu 14(1) għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkun tqajmet l-ebda oġġezzjoni la mill-Parlament Ewropew u lanqas mill-Kunsill fi żmien xahrejn min-notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jagħlaq dak il-perjodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhux ser joġġezzjonaw. Dak il-perjodu għandu jiġi estiż b'xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 25
Kumitat skont l-Artikolu 163 TFUE
1. Il-Kummissjoni għandha tiġi assistita minn Kumitat (il-"Kumitat tal-FSE") imwaqqaf skont l-Artikolu 163 TFUE.
2. Il-membru tal-Kummissjoni responsabbli milli jippresjedi l-Kumitat tal-FSE jista’ jiddelega dik ir-responsabbiltà lil uffiċjal għoli tal-Kummissjoni. Is-Segretarjat tal-Kumitat tal-FSE għandu jiġi provdut mill-Kummissjoni.
3. Kull Stat Membru għandu jaħtar rappreżentant wieħed tal-gvern, rappreżentant wieħed tal-organizzazzjonijiet tal-ħaddiema, rappreżentant wieħed tal-organizzazzjonijiet ta' min iħaddem u supplent wieħed għal kull membru għal perjodu massimu ta' seba' snin. Fin-nuqqas ta' xi membru, is-supplent għandu jkun intitolat awtomatikament li jieħu sehem fil-proċedimenti.
4 Il-Kumitat tal-FSE għandu jinkludi rappreżentant wieħed minn kull organizzazzjoni fil-livell tal-UE li tirrappreżenta lill-organizzazzjonijiet tal-ħaddiema u lill-organizzazzjonijiet ta' min iħaddem fil-livell tal-Unjoni.
5. Il-Kumitat tal-FSE jista' jistieden rappreżentanti mingħajr dritt għall-vot tal-Bank Ewropew għall-Investiment u tal-Fond Ewropew tal-Investiment kif ukoll rappreżentanti mingħajr dritt għall-vot tal-organizzazzjonijiet rilevanti tas-soċjetà ċivili għal-laqgħat tiegħu, jekk l-aġenda tal-laqgħa teħtieġ il-parteċipazzjoni tagħhom.
6. Il-Kumitat tal-FSE għandu:
(a)
jiġi kkonsultat dwar abbozzi ta' deċiżjonijiet tal-Kummissjoni relatati mal- programmi operazzjonali u mal-ipprogrammar fil-każ ta' appoġġ mill-FSE;
(b)
jiġi kkonsultat dwar l-użu ppjanat tal-assistenza teknika fil-każ ta' appoġġ mill-FSE, kif ukoll fuq kwistjonijiet oħra li jkollhom impatt fuq l-implimentazjoni tal-istrateġiji fil-livell tal-Unjoni li huma rilevanti għall-FSE;
(c)
japprova l-lista tat-temi komuni għall-kooperazzjoni transnazzjonali prevista fl-Artikolu 10(3).
7. Il-Kumitat tal-FSE jista' jagħti opinjoni dwar:
(a)
kwistjonijiet relatati mal-kontribut tal-FSE għall-implimentazzjoni tal-istrateġija Ewropa 2020;
(b)
kwistjonijiet dwar ir-Regolament (UE) Nru 1303/2013 għall-FSE;
(c)
kwistjonijiet relatati mal-FSE riferuti lilu mill-Kummissjoni, għajr dawk imsemmija fil-paragrafu 6.
8. L-opinjonijiet tal-Kumitat tal-FSE għandhom jiġu adottati b'maġġoranza assoluta tal-voti validi mitfugħa u għandhom jiġu kkomunikati lill-Parlament Ewropew għall-informazzjoni. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Kumitat tal-FSE dwar kif tkun ħadet kont tal-opinjonijiet tiegħu.
Artikolu 26
Dispożizzjonijiet tranżitorji
1. Dan ir-Regolament ma għandux jaffettwa t-tkomplija jew il-modifika, inkluża l-kanċellazzjoni totali jew parzjali, ta' assistenza approvata mill-Kummissjoni abbażi tar-Regolament (KE) Nru 1081/2006, jew ta' kwalunkwe leġiżlazzjoni oħra li tapplika għal dik l-assistenza fil-31 ta' Diċembru 2013. Dak ir-Regolament jew tali leġiżlazzjoni applikabbli oħra għandha konsegwentement tkompli tapplika wara l-31 ta' Diċembru 2013 għal dik l-assistenza jew l-operazzjonijiet ikkonċernati sal-għeluq tagħhom.
2. L-applikazzjonijiet biex wieħed jirċievi assistenza magħmulin jew approvati skont ir-Regolament (KE) Nru 1081/2006 qabel l-1 ta' Jannar 2014 għandhom jibqgħu validi.
Artikolu 27
Tħassir
Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 26 ta' dan ir-Regolament, ir-Regolament (KE) Nru 1081/2006 huwa mħassar b'effett mill-1 ta' Jannar 2014.
Ir-referenzi għar-Regolament irrevokat għandhom jitqiesu bħala referenzi għal dan ir-Regolament u għandhom jinqraw skont it-tabella ta' korrelazzjoni kif stabbilta fl-Anness III.
Artikolu 28
Reviżjoni
Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom jirrevedu dan ir-Regolament sal-31 ta’ Diċembru 2020 skont ill-Artikolu 164 TFUE.
Artikolu 29
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta' wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, 17 ta’ Diċembru 2013.