PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1079/2012
ze dne 16. listopadu 2012,
kterým se stanoví požadavky na rozestup kanálů hlasové komunikace pro jednotné evropské nebe
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (1), a zejména na čl. 3 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (2), vydala Eurocontrolu pověření k vypracování požadavků na koordinované zavedení hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz. Toto nařízení vychází z výsledné zprávy o pověření ze dne 12. července 2011.
(2)
Výsledkem první fáze pověření bylo přijetí nařízení Komise (ES) č. 1265/2007 ze dne 26. října 2007, kterým se stanoví pro jednotné evropské nebe požadavky na odstup kanálů hlasového radiokomunikačního spojení vzduch-země (3), jehož cílem bylo koordinované zavedení hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz ve vzdušném prostoru nad letovou hladinou 195.
(3)
Určitá ustanovení nařízení (ES) č. 1265/2007, především ustanovení týkající se postupů, již byla uplatňována ve vzdušném prostoru pod letovou hladinou 195.
(4)
Předchozí převod na rozestup kanálů 8,33 kHz nad letovou hladinou 195 sice snížil přetížení na kmitočtu, ale zcela mu nezbránil. Pro mnoho členských států je čím dál obtížnější uspokojit poptávku po nových přiděleních kmitočtů v pásmu letecké pohyblivé traťové služby 117,975-137 MHz (dále jen „pásmo VKV“).
(5)
Jediným reálným řešením problému střednědobého až dlouhodobého přetížení pásma VKV je další zavádění hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz.
(6)
Neschopnost vyhovět budoucí poptávce po přiděleních kmitočtů zpozdí nebo znemožní zlepšování struktury vzdušného prostoru zaměřené na zvýšení jeho kapacity a povede k nárůstu zpoždění, která si vyžádají vysoké náklady.
(7)
Manažer struktury vzdušného prostoru, zřízený nařízením Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (4), koordinuje a harmonizuje procesy a postupy ke zvýšení účinnosti správy leteckých kmitočtů. Zároveň koordinuje včasné zjištění potřeb a řešení problémů s kmitočty.
(8)
Harmonizované využívání kmitočtů v celém evropském vzdušném prostoru, kdy členské státy odpovídají za konkrétní aplikace, nadále povede k optimalizaci využívání omezených zdrojů rádiového spektra. Při převodu kmitočtů na rozestup kanálů 8,33 kHz by měla být zohledněna případná opatření manažera struktury vzdušného prostoru týkající se harmonizovaného využívání kmitočtů všeobecným letectvím pro účely komunikace letadlo-letadlo a pro konkrétní aplikace spojené s činnostmi v oblasti všeobecného letectví.
(9)
Investice uskutečněné v důsledku nařízení (ES) č. 1265/2007 významně snížily náklady na zavádění rozestupu kanálů 8,33 kHz ve vzdušném prostoru pod letovou hladinou 195 poskytovatelům letových navigačních služeb a provozovatelům létajícím nad letovou hladinou 195.
(10)
Požadavek, aby letadla provozovaná ve všeobecném letectví podle pravidel pro let za viditelnosti byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, bude pro tato letadla znamenat značné náklady a přinese jim jen omezené provozní výhody.
(11)
Za dostatečný prostředek prokazování souladu možností palubního vybavení by měla být považována specifikace ED-23B Evropské organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae).
(12)
Palubní vybavení, které je v souladu se specifikací Eurocae ED-23C, zajišťuje lepší komunikační vlastnosti. Tato specifikace by tudíž měla být upřednostněna před specifikací ED-23B, kdykoliv je to možné.
(13)
Opatření týkající se státních letadel by měla zohlednit konkrétní omezení v této oblasti s odpovídajícími daty provedení.
(14)
Toto nařízení by se v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik.
(15)
Členské státy, které uplatňují kombinované požadavky na kmitočty stanovené Organizací Severoatlantické smlouvy (dále jen „NATO“), by měly zachovat kmitočet 122,1 MHz v rozestupu kanálů 25 kHz pro státní letadla nevybavená rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, dokud nebude nalezena vhodná alternativa.
(16)
Za účelem udržení nebo zvýšení stávající úrovně bezpečnosti provozu by členské státy měly zajistit, aby dotčené strany provedly posouzení bezpečnosti včetně identifikace nebezpečí a postupů k posouzení a zmírnění rizik. Harmonizované provedení těchto postupů u systémů, na které se vztahuje toto nařízení, vyžaduje, aby byly v případě všech požadavků na interoperabilitu a výkonnost stanoveny specifické požadavky na bezpečnost.
(17)
V souladu s nařízením (ES) č. 552/2004 by prováděcí pravidla pro interoperabilitu měla popisovat konkrétní postupy k posouzení shody, které se mají použít pro posouzení shody složek nebo vhodnosti složek k používání, jakož i pro ověření systémů.
(18)
Úroveň vyspělosti trhu se složkami, na které se vztahuje toto nařízení, je taková, že jejich shoda nebo vhodnost k používání může být posouzena prostřednictvím interního řízení výroby pomocí postupů založených na modulu A v příloze II rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 768/2008/ES ze dne 9. července 2008 o společném rámci pro uvádění výrobků na trh a o zrušení rozhodnutí Rady 93/465/EHS (5).
(19)
V zájmu jednoznačnosti by nařízení (ES) č. 1265/2007 mělo být zrušeno.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví požadavky na koordinované zavedení hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na všechna rádia provozovaná v pásmu 117,975-137 MHz (dále jen „pásmo VKV“) přiděleném letecké pohyblivé traťové službě, včetně systémů, jejich složek a souvisejících postupů.
2. Toto nařízení se vztahuje na systémy zpracování letových údajů, které slouží stanovištím řízení letového provozu poskytujícím služby všeobecnému letovému provozu, a na jejich složky a související postupy.
3. Toto nařízení se vztahuje na všechny lety provozované v rámci všeobecného letového provozu ve vzdušném prostoru regionu EUR Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO), kde jsou členské státy odpovědné za poskytování letových provozních služeb v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 (6).
4. Požadavky na převod se nevztahují na přidělení kmitočtů:
a)
která zůstanou v rozestupu kanálů 25 kHz u těchto kmitočtů:
i)
tísňového kmitočtu (121,5 MHz),
ii)
pomocného kmitočtu pro účely pátrání a záchrany (123,1 MHz),
iii)
kmitočtů VKV číslicového spoje (VDL) (136,725 MHz, 136,775 MHz, 136,825 MHz, 136,875 MHz, 136,925 MHz a 136,975 MHz),
iv)
kmitočtů letadlového komunikačního adresního a oznamovacího systému (ACARS) (131,525 MHz, 131,725 MHz a 131,825 MHz);
b)
je-li používán provoz s posunutou nosnou v rozestupu kanálů 25 kHz.
5. Možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz není vyžadována u rádií, jež mají být provozována výhradně v rámci jednoho nebo několika přidělení kmitočtů, která zůstanou v rozestupu kanálů 25 kHz.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004. Použijí se rovněž tyto definice:
(1)
„kanálem“ se rozumí číslicové označení použité ve spojení s naladěním vybavení pro hlasovou komunikaci, z kterého lze jednoznačně zjistit použitelný radiový kmitočet a související rozestup kanálů;
(2)
„rozestupem kanálů 8,33 kHz“ se rozumí rozestup kanálů, u něhož jsou jmenovité střední kmitočty kanálů od sebe odděleny po intervalech 8,33 kHz;
(3)
„rádiem“ se rozumí jakékoliv zastavěné, přenosné nebo kapesní zařízení určené k vysílání a/nebo přijímání přenosů v pásmu VKV;
(4)
„ústředním rejstříkem“ se rozumí rejstřík, do něhož národní správce kmitočtů zaznamenává u každého přidělení kmitočtu potřebné provozní, technické a administrativní údaje v souladu s nařízením (EU) č. 677/2011;
(5)
„převodem na rozestup 8,33 kHz“ se rozumí přidělení kmitočtu využívajícího rozestup kanálů 8,33 kHz náhradou za přidělení kmitočtu zaznamenané v ústředním rejstříku a využívající rozestup kanálů 25 kHz;
(6)
„přidělením kmitočtu“ se rozumí oprávnění vydané členským státem k využívání rádiového kmitočtu nebo kmitočtového kanálu za stanovených podmínek pro účely provozování rádiového vybavení;
(7)
„provozovatelem“ se rozumí osoba, organizace nebo podnik zabývající se provozováním letadel nebo nabízející provozování letadel;
(8)
„lety podle pravidel pro let za viditelnosti“ se rozumějí veškeré lety prováděné podle pravidel pro let za viditelnosti, jak jsou stanoveny v příloze 2 chicagské Úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 (dále jen „Chicagská úmluva“);
(9)
„státním letadlem“ se rozumí jakékoliv letadlo využívané vojenskými, celními nebo policejními složkami;
(10)
„provozem s posunutou nosnou“ se rozumí případ, kdy určené provozní pokrytí nelze zajistit jen jedním pozemním vysílačem a kdy za účelem minimalizace problému s interferencí jsou signály ze dvou nebo více pozemních vysílačů posunuty (offset) od jmenovitých středních kmitočtů kanálů;
(11)
„rádiovým vybavením letadla“ se rozumí jedno nebo více rádií umístěných na palubě letadla a používaných za letu oprávněným členem letové posádky;
(12)
„modernizací rádia“ se rozumí nahrazení rádia jiným modelem rádia nebo rádiem s jiným číslem dílu;
(13)
„určeným provozním pokrytím“ se rozumí objem vzdušného prostoru, ve kterém je poskytována určitá služba a ve kterém je službě poskytována ochrana kmitočtu;
(14)
„stanovištěm řízení letového provozu“ (dále jen „stanoviště ATC“) se rozumí oblastní středisko řízení, přibližovací stanoviště řízení nebo letištní řídící věž;
(15)
„pracovním místem“ se rozumí zařízení a technické vybavení, u něhož personál letových provozních služeb (dále jen „ATS“) provádí úkoly související s jeho provozní odpovědností;
(16)
„radiotelefonií“ se rozumí forma rádiové komunikace určená především pro výměnu informací ve formě řeči;
(17)
„koordinační dohodou“ se rozumí dohoda mezi dvěma sousedními stanovišti ATS, která stanoví, jak mají být koordinovány jejich příslušné odpovědnosti v oblasti ATS;
(18)
„integrovaným systémem počátečního zpracování letových plánů“ (dále jen „systém IFPS“) se rozumí systém v rámci evropské sítě řízení letového provozu, jehož prostřednictvím se v rámci vzdušného prostoru, na který se vztahuje toto nařízení, poskytuje centralizovaná služba zpracování a distribuce letových plánů zabývající se přijímáním, potvrzováním a distribucí letových plánů;
(19)
„státním letadlem přepravního typu“ se rozumí státní letadlo s pevnými křídly, které je určeno pro účely přepravy osob a/nebo nákladu;
(20)
„provozovatelem letiště“ se rozumí řídící orgán letiště, jak je definován v nařízení Rady (EHS) č. 95/93 (7);
(21)
„komunikací v rámci provozního řízení“ se rozumí komunikace uskutečňovaná provozovateli letadel, která rovněž ovlivňuje bezpečnost a pravidelnost letecké dopravy a efektivitu letů.
Článek 4
Požadavky na interoperabilitu a výkonnost rádiového vybavení
1. Výrobci rádií, která mají být provozována v pásmu VKV, nebo jejich oprávnění zástupci usazení v Unii zajistí, aby ode dne 17. listopadu 2013 byla všechna rádia uvedená na trh vybavena možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé nebo majitelé rádií zajistí, aby veškeré rádiové vybavení uvedené do provozu dne 17. listopadu 2013 nebo po tomto dni mělo možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
3. Členské státy zajistí, aby letadla, kterým bylo individuální osvědčení letové způsobilosti nebo individuální povolení k letu poprvé vydáno v Unii dne 17. listopadu 2013 nebo po tomto dni a na něž se vztahuje požadavek na rádiové vybavení, byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
4. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé nebo majitelé rádií zajistí, aby jejich rádia měla ode dne 17. listopadu 2013 možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz v případě, že tato rádia projdou modernizací.
5. Členské státy zajistí, aby nejpozději do 31. prosince 2017 měla všechna rádia možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz s výjimkou pozemních rádií provozovaných poskytovateli letových navigačních služeb.
6. Kromě možnosti rozestupu kanálů 8,33 kHz musí být vybavení uvedené v odstavcích 1 až 5 schopno naladit se na kanály s rozestupem 25 kHz.
7. Uživatelé nebo majitelé pozemních rádií s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz zajistí, aby výkonnost těchto rádií a vysílací/přijímací pozemní složky byla v souladu se standardy ICAO uvedenými v bodě 1 přílohy II.
8. Uživatelé nebo majitelé rádiového vybavení letadla s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz zajistí, aby výkonnost těchto rádií byla v souladu se standardy ICAO uvedenými v bodě 2 přílohy II.
Článek 5
Povinnosti provozovatelů
1. Provozovatel nesmí provozovat letadlo nad letovou hladinou 195, pokud rádiové vybavení letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
2. Ode dne 1. ledna 2014 nesmí provozovatel provozovat letadlo podle pravidel pro let podle přístrojů ve vzdušném prostoru A, B nebo C členských států uvedených na seznamu v příloze I, pokud rádiové vybavení tohoto letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
3. S ohledem na povinné vybavení rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz uvedené v odstavci 2 nesmí provozovatel provozovat letadlo podle pravidel pro let za viditelnosti v oblastech provozu s rozestupem kanálů 8,33 kHz, pokud rádiové vybavení tohoto letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
4. Aniž je dotčen čl. 2 odst. 5, nesmí provozovatel ode dne 1. ledna 2018 provozovat letadlo ve vzdušném prostoru, v němž musí být vybaveno rádiem, pokud rádiové vybavení tohoto letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
Článek 6
Požadavky na převod na rozestup 8,33 kHz
1. Členské státy zajistí, aby u sektorů se spodní hranicí v letové hladině 195 nebo nad touto hladinou byla veškerá přidělení kmitočtů pro hlasovou komunikaci převedena na rozestup kanálů 8,33 kHz.
2. Jestliže členské státy nemohou za výjimečných okolností ustanovení odstavce 1 dodržet, sdělí důvody Komisi.
3. Členské státy uvedené na seznamu v příloze I provedou nejpozději do 31. prosince 2014 nové převody na rozestup kanálů 8,33 kHz v počtu odpovídajícím alespoň 25 % z celkového počtu přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz danému oblastnímu středisku řízení (dále jen „středisko ACC“) členského státu, jež jsou uvedena v ústředním rejstříku. Tyto převody se neomezují na přidělení kmitočtů středisku ACC a nezahrnují přidělení kmitočtů pro komunikaci v rámci provozního řízení.
4. Do celkového počtu přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz středisku ACC daného státu, který je uveden v odstavci 3, se nezahrnují:
a)
přidělení kmitočtů, u nichž je v rozestupu 25 kHz používán provoz s posunutou nosnou;
b)
přidělení kmitočtů, která zůstávají v rozestupu 25 kHz kvůli požadavku na bezpečnost;
c)
přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz používaná pro státní letadla.
5. Členské státy uvedené na seznamu v příloze I sdělí Komisi nejpozději do 31. prosince 2013 počet převodů, kterých lze podle odstavce 3 dosáhnout.
6. Nelze-li cíle 25 % uvedeného v odstavcích 3 a 4 dosáhnout, členské státy ve svém sdělení Komisi zdůvodní, proč cíle 25 % nedosáhly, a navrhnou náhradní termín, do něhož uvedené převody provedou.
7. Sdělení Komisi rovněž obsahuje údaje o přiděleních kmitočtů, u nichž převod není možný, a uvádí důvody, proč převod nelze provést.
8. Členské státy uvedené na seznamu v příloze I zajistí, aby ode dne 1. ledna 2015 byla veškerá přidělení kmitočtů pro komunikaci v rámci provozního řízení uvedená v ústředním rejstříku přiděleními kmitočtů v rozestupu kanálů 8,33 kHz.
9. Nelze-li soulad s odstavcem 8 z technických důvodů zajistit, členské státy sdělí Komisi nejpozději do 31. prosince 2014 přidělení kmitočtů pro komunikaci v rámci provozního řízení, která nebudou převedena, a zdůvodní, proč nebudou převedena.
10. Členské státy zajistí, aby nejpozději do 31. prosince 2018 byla převedena veškerá přidělení kmitočtů na rozestup kanálů 8,33 kHz s výjimkou:
a)
přidělení kmitočtů, která zůstávají v rozestupu 25 kHz kvůli požadavku na bezpečnost;
b)
přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz používaných pro státní letadla.
Článek 7
Povinnosti poskytovatelů letových navigačních služeb
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby jejich systémy hlasové komunikace s rozestupem kanálů 8,33 kHz umožňovaly provozně přijatelnou hlasovou komunikaci mezi řídícími letového provozu a piloty v rámci určeného provozního pokrytí.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb zavedou do svých systémů zpracování letových údajů postupy oznamování a počáteční koordinace v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1032/2006 (8) takto:
a)
informace o vybavení letu možností rozestupu kanálů 8,33 kHz musí být přenášeny mezi stanovišti ATC;
b)
informace o vybavení letu možností rozestupu kanálů 8,33 kHz musí být dostupné na příslušném pracovním místě;
c)
řídící letového provozu musí mít prostředky ke změně informací o vybavení letu možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
Článek 8
Související postupy
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé rádií zajistí, aby se k určení vysílajícího kanálu při radiotelefonní komunikaci používalo všech šesti číslic číselného označení, s výjimkou případu, kdy je pátou i šestou číslicí nula a kdy se použijí pouze první čtyři číslice.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé rádií zajistí, aby jejich postupy pro hlasovou komunikaci letadlo-země byly v souladu s předpisy ICAO stanovenými v bodě 3 přílohy II.
3. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby postupy, které se použijí na letadla vybavená rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz a na letadla, která takto vybavena nejsou, byly stanoveny v koordinačních dohodách mezi stanovišti ATS.
4. Všichni provozovatelé a zástupci jednající jejich jménem zajistí, aby u letadel, která jsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, bylo do kolonky 10 letového plánu vloženo písmeno Y.
5. Provozovatelé a zástupci jednající jejich jménem zajistí, aby v případě plánování letu do vzdušného prostoru, který vyžaduje vybavení rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, byl v letovém plánu uveden odpovídající indikátor u letadel, která takto vybavena nejsou, ale kterým byla z povinného vybavení udělena výjimka.
6. V případě, že se u letu změní stav vybavení možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, odešlou provozovatelé nebo zástupci jednající jejich jménem zprávu o změně do systému IFPS s odpovídajícím indikátorem vloženým do příslušné kolonky.
7. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby systém IFPS zpracovával a distribuoval informace o možnosti rozestupu kanálů 8,33 kHz přijaté v letových plánech.
Článek 9
Opatření týkající se státních letadel
1. Členské státy zajistí, aby státní letadla přepravního typu provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
2. Pokud souladu s ustanovením odstavce 1 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, členské státy zajistí, aby státní letadla přepravního typu provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz nejpozději do 31. prosince 2012.
3. Členské státy zajistí, aby státní letadla, která nejsou určena pro účely přepravy, provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
4. Členské státy mohou povolit nesoulad s odstavcem 3 z důvodu:
a)
naléhavých technických nebo rozpočtových překážek;
b)
omezení spojených se zadáváním zakázek.
5. Pokud souladu s ustanovením odstavce 3 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, členské státy zajistí, aby státní letadla, která nejsou určena pro účely přepravy, provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz nejpozději do 31. prosince 2015.
6. Členské státy zajistí, aby nová státní letadla uvedená do provozu dne 1. ledna 2014 nebo po tomto dni byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
7. Členské státy zajistí, aby v případě, že rádia zastavěná na palubě státních letadel projdou modernizací, měla nová rádia ode dne 1. ledna 2014 možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
8. Členské státy zajistí, aby všechna státní letadla byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz nejpozději do 31. prosince 2018.
9. Aniž jsou dotčeny vnitrostátní postupy pro sdělování informací o státních letadlech, členské státy sdělí Komisi nejpozději do 30. června 2018 seznam státních letadel, která nemohou být vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz v souladu s odstavcem 8 z důvodu:
a)
naléhavých technických nebo rozpočtových překážek;
b)
omezení spojených se zadáváním zakázek.
10. Pokud souladu s ustanovením odstavce 8 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, členské státy rovněž sdělí Komisi nejpozději do 30. června 2018 termín, do kterého budou dotyčná letadla rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz vybavena. Nejzazším datem pro tento termín je den 31. prosince 2020.
11. Ustanovení odstavce 8 se nevztahuje na státní letadla, která budou nejpozději dne 31. prosince 2025 vyřazena z provozu.
12. Poskytovatelé letových provozních služeb zajistí, aby mohla být používána státní letadla, která nejsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, za předpokladu, že je lze bezpečně provozovat v rámci kapacitních omezení systému řízení letového provozu v případě přidělení kmitočtů v pásmu UKV nebo kmitočtů s rozestupem 25 kHz.
13. Členské státy ve svých národních leteckých informačních příručkách zveřejní postupy pro provoz státních letadel, která nejsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
14. Poskytovatelé letových provozních služeb sdělí každoročně členskému státu, který je určil, své plány pro provoz státních letadel, která nejsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, přičemž zohlední kapacitní omezení související s postupy uvedenými v odstavci 13.
Článek 10
Požadavky na bezpečnost
Členské státy přijmou nezbytná opatření k tomu, aby jakýmkoli změnám stávajících systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 nebo zavedení nových systémů předcházelo posouzení bezpečnosti, včetně identifikace nebezpečí a posouzení a zmírnění rizik, provedené dotčenými stranami. Při tomto posouzení bezpečnosti se zohlední alespoň požadavky uvedené v příloze III.
Článek 11
Shoda složek nebo vhodnost složek k používání
1. Před vydáním prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti k používání podle článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 posoudí výrobci složek systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení shodu těchto složek nebo vhodnost těchto složek k používání v souladu s požadavky stanovenými v části A přílohy IV tohoto nařízení.
2. Vztahuje-li se osvědčení vydané v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (9) na složky, považuje se toto osvědčení za prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti k používání, pokud obsahuje prokázání souladu s příslušnými požadavky na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
Článek 12
Ověření systémů
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří svému vnitrostátnímu dozorovému orgánu mohou prokázat nebo prokázali, že splňují podmínky stanovené v příloze V, provedou ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 v souladu s požadavky stanovenými v části C přílohy IV.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří nemohou prokázat, že splňují podmínky uvedené v příloze V, pověří ověřením systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 oznámený subjekt. Ověření se provádí v souladu s požadavky stanovenými v části D přílohy IV.
3. Vztahuje-li se osvědčení vydané v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 na systémy, považuje se toto osvědčení za prohlášení ES o ověření, pokud obsahuje prokázání souladu s příslušnými požadavky na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
Článek 13
Doplňující požadavky
1. Členské státy zajistí, aby všechny zúčastněné strany byly řádně informovány o požadavcích stanovených v tomto nařízení a absolvovaly dostatečný výcvik pro výkon svých pracovních úkolů.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby pracovníci obsluhující systém IFPS, kteří jsou zapojeni do plánování letu, byli řádně informováni o požadavcích stanovených v tomto nařízení a absolvovali odpovídající výcvik pro výkon svých pracovních úkolů.
3. Poskytovatelé letových navigačních služeb:
a)
vypracují a spravují provozní příručky obsahující pokyny a informace nezbytné k tomu, aby všichni jejich příslušní pracovníci mohli uplatňovat toto nařízení;
b)
zajistí, aby příručky uvedené v písmeni a) byly dostupné a aktualizované a aby jejich aktualizace a distribuce podléhala odpovídajícímu řízení jakosti a dokumentace;
c)
zajistí, aby pracovní metody a provozní postupy byly v souladu s tímto nařízením.
4. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby centralizovaná služba zpracování a distribuce letového plánu:
a)
vypracovala a spravovala provozní příručky obsahující pokyny a informace nezbytné k tomu, aby všichni příslušní pracovníci mohli uplatňovat toto nařízení;
b)
zajistila, aby příručky uvedené v písmeni a) byly dostupné a aktualizované a aby jejich aktualizace a distribuce podléhala odpovídajícímu řízení jakosti a dokumentace;
c)
zajistila, aby její pracovní metody a provozní postupy byly v souladu s tímto nařízením.
5. Provozovatelé zajistí, aby pracovníci provozující rádiové vybavení byli řádně informováni o tomto nařízení, absolvovali odpovídající výcvik pro používání tohoto vybavení a aby v pilotní kabině byly k dispozici pokyny, je-li to proveditelné.
6. Členské státy přijmou nezbytná opatření pro zajištění souladu s tímto nařízením, včetně zveřejnění příslušných informací v národních leteckých informačních příručkách.
Článek 14
Výjimky
1. V rámci čl. 4 prvního odstavce nařízení Komise (ES) č. 730/2006 (10) mohou členské státy povolit dočasné odchylky od povinného palubního vybavení stanoveného v čl. 5 odst. 1 tohoto nařízení pro lety podle pravidel pro let za viditelnosti.
2. Členské státy mohou přijmout místní opatření k udělení výjimek z povinnosti souladu s čl. 4 odst. 5, čl. 5 odst. 4 a čl. 6 odst. 10 v případech, které mají omezený dopad na síť.
3. Členské státy přijímající místní opatření podle odstavce 2 poskytnou Komisi podrobné informace prokazující nutnost výjimek nejpozději jeden rok přede dnem uplynutí příslušné lhůty uvedené v čl. 4 odst. 5, čl. 5 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 10.
4. Do šesti měsíců od získání podrobných informací od členských států podle odstavce 3 a po konzultaci s manažerem struktury vzdušného prostoru může Komise jakoukoli výjimku udělenou podle odstavce 2 přezkoumat, pokud její dopad na síť není omezený.
Článek 15
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1265/2007 se zrušuje.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. listopadu 2012.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1079/2012
tas-16 ta’ Novembru 2012
li jistabbilixxi rekwiżiti ta’ spazjar bejn il-kanali ta’ komunikazzjoni vokali għall-Ajru Uniku Ewropew
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 552/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 dwar l-interoperabilità tan-Netwerk Ewropew għall-Ġestjoni tat-Traffiku tal-Ajru (ir-Regolament dwar l-interoperabilità) (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 3(5) tiegħu,
Billi:
(1)
Il-Kummissjoni tat mandat lill-Eurocontrol, skont l-Artikolu 8(1) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 li jistabbilixxi l-qafas għall-ħolqien tal-Ajru Uniku Ewropew (ir-Regolament qafas) (2), biex tiżviluppa rekwiżiti għall-introduzzjoni koordinata ta’ komunikazzjonijiet vokali mill-ajru għall-art ibbażati fuq spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz. Dan ir-Regolament jissejjes fuq ir-rapport tat-12 ta’ Lulju 2011 dwar il-mandat imsemmi.
(2)
L-ewwel fażi tal-mandat wasslet għall-adozzjoni tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1265/2007 tas-26 ta’ Ottubru 2007 li jistabbilixxi rekwiżiti għal spazjar tal-kanali vokali mill-ajru għall-art għall-Ajru Uniku Ewropew (3) li kellu l-għan ta’ introduzzjoni koordinata ta’ komunikazzjonijiet vokali mill-ajru għall-art ibbażati fuq spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz fl-ispazju tal-ajru ogħla mil-livell tat-titjir (FL) 195.
(3)
Xi dispożizzjonijiet speċifiċi tar-Regolament (KE) Nru 1265/2007, l-aktar dwar proċeduri, kienu diġà applikabbli għall-ispazju tal-ajru ’l isfel minn FL 195.
(4)
Il-konverżjonijiet preċedenti għall-użu ta’ spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz fl-ispazju tal-ajru ’l fuq minn FL 195 naqqsu l-konġestjoni fil-frekwenzi, iżda ma eliminawhiex. Ħafna Stati Membri qed isibuha dejjem aktar diffiċli jissodisfaw id-domanda għall-assenjazzjoni ta’ frekwenzi ġodda fil-medda ta’ 117,975-137 MHz (minn hawn ‘il quddiem, il-medda VHF) tas-servizz tar-radjukomunikazzjoni mobbli ajrunawtika.
(5)
L-unika alternattiva realistika biex il-problema ta’ konġestjoni fil-medda VHF tissolva għal perjodu ta’ żmien medju jew twil, hi li titkompla l-introduzzjoni tal-komunikazzjonijiet vokali mill-ajru għall-art ibbażati fuq spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz.
(6)
Jekk id-domanda għall-assenjazzjoni ta’ frekwenzi fil-ġejjieni ma tkunx tista’ tiġi ssodisfata, it-titjib fiż-żieda ta’ kapaċità tal-ispazju tal-ajru idum aktar biex iseħħ jew ma jkunx jista’ jseħħ, u dan iwassal għal żieda fl-ittardjar, li jġib miegħu spejjeż sinifikanti.
(7)
Il-Maniġer tan-Netwerk stabbilit permezz tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 677/2011 tas-7 ta’ Lulju 2011 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-implimentazzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk għall-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru (ATM) u li jemenda r-Regolament (UE) Nru 691/2010 (4) jikkoordina u jarmonizza l-proċessi u l-proċeduri biex tittejjeb l-effiċjenza tal-ġestjoni tal-frekwenzi ajrunawtiċi. Barra minn hekk, jikkoordina l-identifikazzjoni bikrija tal-ħtiġijiet ta’ frekwenzi u is-soluzzjoni ta’ problemi relatati.
(8)
L-użu armonizzat tal-frekwenzi fl-ispazju tal-ajru Ewropew kollu taħt ir-responsabbiltà tal-Istati Membri fir-rigward ta’ applikazzjonijiet speċifiċi għandu jkompli jottimizza l-użu tar-riżorsi limitati tal-ispettru tar-radju. Għalhekk, fil-konverżjoni għal spazjar bejn il-kanali ta’ komunikazzjoni ta’ 8,33 kHz għandhom jitqiesu l-azzjonijiet li jistgħu jittieħdu mill-Maniġer tan-Netwerk favur l-użu armonizzat tal-frekwenzi, l-aktar mill-avjazzjoni ġenerali, għall-iskop ta’ komunikazzjonijiet mill-ajru għall-ajru u għal applikazzjonijiet speċifiċi relatati mal-attivitajiet ta’ avjazzjoni ġenerali.
(9)
L-investiment li sar b’konsegwenza tar-Regolament (KE) Nru 1265/2007 naqqas b’mod sostanzjali l-ispejjeż tal-applikazzjoni tal-ispazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz fl-ispazju tal-ajru ’l isfel minn FL 195 għall-fornituri ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru u għall-operaturi li jtiru ’l fuq minn FL 195.
(10)
Ir-rekwiżit li l-inġenji tal-ajru tal-avjazzjoni ġenerali li jagħmlu titjiriet skont ir-regoli tat-titjir viżwali jridu jkunu mgħammra b’radjijiet li jkollhom il-kapaċità li jużaw l-spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz jimplika spejjeż konsiderevoli, filwaqt li l-benefiċċji operazzjonali tiegħu għal dawn l-inġenji tal-ajru huma limitati.
(11)
L-ispeċifikazzjoni ED-23B tal-Organizzazzjoni Ewropea għat-Tagħmir tal-Avjazzjoni Ċivili (Eurocae) għandha titqies bħala mezz suffiċjenti -ta’ konformità f’dak li jirrigwarda l-kapaċitajiet tat-tagħmir abbord l-inġenju tal-ajru.
(12)
It-tagħmir abbord l-inġenju tal-ajru li jkun konformi mal-ispeċifikazzjoni ED-23B tal-Eurocae għandu karatteristiċi ta’ komunikazzjoni aqwa. Għalhekk, kull meta jkun possibbli din għandha titqies bħala l-alternattiva preferita, fuq l-ED-23B.
(13)
Id-dispożizzjonijiet relatati mal-inġenji tal-ajru ta’ Stat għandhom iqisu l-limitazzjonijiet speċifiċi tagħhom billi jipprevedu dati ta’ implimentazzjoni xierqa.
(14)
Dan ir-Regolament m’għandux ikopri l-operazzjonijiet u t-taħriġ militari b’konformità mal-Artikolu 1(2) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004.
(15)
L-Istati Membri li japplikaw ir-rekwiżiti kombinati ta’ frekwenzi tal-Organizzazzjoni tat-Trattat tal-Atlantiku tat-Tramuntana (minn hawn ‘il quddiem, NATO) għandhom iżommu l-frekwenza ta’ 122,1 MHz bi spazjar bejn il-kanali ta’ 25 kHz biex jallokawha lil inġenji tal-ajru tal-Istat li ma jkunux mgħammra b’radjijiet li jkollhom il-kapaċità li jużaw spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz, sakemm tinstab soluzzjoni alternattiva xierqa.
(16)
Bil-għan li jinżammu jew jissaħħu l-livelli eżistenti ta’ sikurezza tal-operazzjonijiet, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-partijiet ikkonċernati jagħmlu evalwazzjoni tas-sikurezza, li tinkludi l-identifikazzjoni tal-periklu, l-evalwazzjoni tar-riskji u l-proċessi biex jitnaqqsu. L-implimentazzjoni armonizzata ta’ dawn il-proċessi fis-sistemi koperti minn dan ir-Regolament teħtieġ li jiġu identifikati r-rekwiżiti speċifiċi tas-sikurezza fir-rigward tar-rekwiżiti kollha ta’ interoperabilità u prestazzjoni.
(17)
Skont ir-Regolament (KE) Nru 552/2004, ir-regoli ta’ implimentazzjoni għall-interoperabilità għandhom jiddeskrivu l-proċeduri speċifiċi ta’ evalwazzjoni tal-konformità li jridu jintużaw fl-evalwazzjoni tal-konformità jew tal-idoneità biex jintużaw bħala komponenti kif ukoll għall-verifika tas-sistemi.
(18)
Il-livell ta’ maturità tas-suq għall-komponenti li għalihom japplika dan ir-Regolament huwa tali li l-konformità u l-idoneità tagħhom għall-użu jistgħu jiġu evalwati permezz tal-kontroll intern tal-produzzjoni, bl-użu ta’ proċeduri bbażati fuq il-Modulu A tal-Anness II tad-Deċiżjoni Nru 768/2008/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-9 ta’ Lulju 2008 dwar qafas komuni għall-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti u li tħassar id-Deċiżjoni 93/465/KEE (5).
(19)
Għalhekk, għal skop ta’ ċarezza, ir-Regolament (KE) Nru 1265/2007 għandu jitħassar.
(20)
Il-miżuri previsti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar l-Ajru Uniku,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi rekwiżiti għal introduzzjoni koordinata ta’ komunikazzjonijiet vokali mill-ajru għall-art ibbażati fuq spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz.
Artikolu 2
Kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament japplika għar-radjijiet kollha li jiffunzjonaw fil-medda ta’ 117,975-137 MHz (il-medda VHF) allokata għas-servizz ta’ radjukomunikazzjoni mobbli ajrunawtika, inklużi sistemi, il-komponenti tagħhom u l-proċeduri assoċjati magħhom.
2. Dan ir-Regolament japplika għas-sistemi ta’ proċessar tad-dejta dwar it-titjiriet li jkunu għas-servizz tal-entitajiet tal-kontroll tat-traffiku tal-ajru li jipprovdu servizzi lit-traffiku tal-ajru ġenerali, lill-komponenti tagħhom u lill-proċeduri assoċjati magħhom.
3. Dan ir-Regolament japplika għat-titjiriet kollha li joperaw bħala traffiku tal-ajru ġenerali, fl-ispazju tal-ajru tar-reġjun EUR tal-Organizzazzjoni Internazzjonali tal-Avjazzjoni Ċivili (“ICAO”) fejn l-Istati Membri huma responsabbli għall-forniment ta’ servizzi ta’ traffiku tal-ajru skont ir-Regolament (KE) Nru 550/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6).
4. Ir-rekwiżiti tal-konverżjoni mhumiex applikabbli għall-assenjazzjoni ta’ frekwenzi:
(a)
li jkunu se jibqgħu fi spazjar bejn il-kanali ta’ 25 kHz f’dawn il-frekwenzi:
(i)
il-frekwenza ta’ emerġenza (121,5 MHz);
(ii)
il-frekwenza awżiljarja għall-operazzjonijiet ta’ tfittxija u salvataġġ (123,1 MHz);
(iii)
il-frekwenzi tal-link diġitali VHF (VDL - VHF digital link) (136,725 MHz, 136,775 MHz, 136,825 MHz, 136,875 MHz, 136,925 MHz u 136,975 MHz);
(iv)
il-frekwenzi tas-sistema ACARS (Aircraft Communications Addressing and Reporting System) (131,525 MHz, 131,725 MHz u 131,825 MHz);
(b)
meta tintuża operazzjoni ta’ offset carrier fi spazjar bejn il-kanali ta’ 25 kHz.
5. Ir-radjijiet maħsuba biex joperaw esklużivament f’assenjazzjoni waħda jew iktar ta’ frekwenzi li jibqgħu fi spazjar bejn il-kanali ta’ 25 kHz, mhux meħtieġ ikollhom il-kapaċità ta’ spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Għall-iskopijiet ta’ dan ir-Regolament japplikaw id-definizzjonijiet li hemm fl-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004. Għandhom japplikaw ukoll id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“kanal” tfisser deżinjatur numeriku użat flimkien mas-sintonizzazzjoni ta’ tagħmir ta’ komunikazzjoni vokali, li jippermetti li ssir identifikazzjoni unika tal-frekwenza għal komunikazzjoni bir-radju applikabbli u tal-ispazjar bejn il-kanali assoċjat;
(2)
“spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz” tfisser spazjar bejn il-kanali fejn il-frekwenzi nominali ċentrali huma separati b’intervalli ta’ 8,33 kHz;
(3)
“radju” tfisser kwalunkwe apparat installat, portabbli jew li jinżamm fl-idejn maħsub biex jitrażmetti u/jew jirċievi trażmissjonijiet fil-medda VHF;
(4)
“reġistru ċentrali” tfisser reġistru fejn il-maniġer nazzjonali tal-frekwenzi jirreġistra d-dettalji operazzjonali, tekniċi u amministrattivi fir-rigward ta’ kull assenjazzjoni ta’ frekwenza, kif meħtieġ skont ir-Regolament (UE) Nru 677/2011;
(5)
“konverżjoni għal 8,33 kHz” tfisser is-sostituzzjoni ta’ assenjazzjoni ta’ frekwenzi rreġistrata fir-reġistru ċentrali li tuża spazjar bejn il-kanali ta’ 25 kHz bl-assenjazzjoni ta’ frekwenzi li tuża spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz;
(6)
“assenjazzjoni ta’ frekwenzi” tfisser l-awtorizzazzjoni li tingħata minn Stat Membru biex frekwenza tar-radju jew kanal ta’ frekwenzi tar-radju jintużaw skont kundizzjonijiet speċifiċi bl-iskop li jitħaddem tagħmir tar-radju;
(7)
“operatur” tfisser persuna, organizzazzjoni jew intrapriża involuta jew li toffri li tkun involuta fit-tħaddim ta’ inġenju tal-ajru;
(8)
“titjiriet skont ir-regoli tat-titjir viżwali” tfisser kwalunkwe titjira li ssir skont regoli tat-titjir viżwali kif hemm definit fl-Anness 2 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago tal-1944 dwar l-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali (“il-Konvenzjoni ta’ Chicago”);
(9)
“inġenju tal-ajru tal-Istat” tfisser kwalunkwe inġenju tal-ajru li jintuża mis-servizzi militari, doganali jew tal-pulizija;
(10)
“operazzjoni ta’ offset carrier” tfisser sitwazzjoni fejn il-kopertura operazzjonali speċifikata ma tistax tiġi żgurata permezz ta’ tranżmiter wieħed fuq l-art u fejn, biex jiġu mminimizzati l-problemi ta’ interferenzi, is-sinjali minn żewġ trażmiters jew aktar fuq l-art jiġu kkumpensati (offset) bil-frekwenza nominali ċentrali tal-kanal;
(11)
“tagħmir tar-radju ta’ inġenju tal-ajru” tfisser radju wieħed jew aktar li jkunu abbord inġenju tal-ajru u li jintużaw minn membru tal-ekwipaġġ tat-titjira awtorizzat waqt it-titjira;
(12)
“aġġornament tar-radju” tfisser is-sostituzzjoni ta’ radju b’radju ta’ mudell differenti jew b’radju ta’ numru ta’ referenza differenti;
(13)
“kopertura operazzjonali speċifikata” tfisser il-volum ta’ spazju tal-ajru li fih jingħata servizz partikulari u li fih is-servizz jingħata protezzjoni tal-frekwenza;
(14)
“ċentru tal-kontroll tat-traffiku tal-ajru” (“ċentru ta’ ATC”) tfisser ċentru tal-kontroll ta’ żona, ċentru tal-kontroll ta’ avviċinament jew torri tal-kontroll ta’ ajruport
(15)
“post tax-xogħol” tfisser l-għamara u t-tagħmir tekniku li bih membru tas-servizzi tat-traffiku tal-ajru (“ATS” - Air Traffic Services) jwettaq ix-xogħol konness mar-responsabbiltajiet operazzjonali tiegħu;
(16)
“radju-telefonija” tfisser forma ta’ komunikazzjoni bir-radju primarjament maħsuba għall-iskambju ta’ informazzjoni fil-forma ta’ diskors;
(17)
“ittra ta’ ftehim” tfisser ftehim bejn żewġ ċentri ta’ ATS biswit xulxin li jispeċifika kif ir-responsabbiltajiet ta’ ATS rispettivi tagħhom għandhom jiġu kkoordinati;
(18)
“Sistema Integrata tal-Ipproċessar Inizjali tal-Pjan tat-Titjira” (“IFPS”) tfisser sistema fin-Netwerk Ewropew għall-Ġestjoni tat-Traffiku tal-Ajru li biha jingħata servizz ċentralizzat ta’ proċessar u distribuzzjoni ta’ pjanijiet tat-titjir, li jieħdu ħsieb ir-riċeviment, il-validazzjoni u d-distribuzzjoni ta’ pjanijiet ta’ titjir, fl-ispazju tal-ajru kopert minn dan ir-Regolament;
(19)
“inġenju tal-ajru tal-Istat tat-tip użat għat-trasport” tfisser inġenju tal-ajru tal-Istat bil-ġwienaħ fissi li huwa ddisinjat biex fuqu jinġarru l-persuni u/jew il-merkanzija;
(20)
“operatur ta’ ajruport” tfisser il-korp responsabbli mill-ġestjoni ta’ ajruport kif ġie ddefinit fir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 95/93 (7);
(21)
“komunikazzjoni ta’ kontroll operazzjonali” tfisser il-komunikazzjonijiet li jsiru mill-operaturi tal-inġenji tal-ajru, u li jaffettwaw ukoll is-sikurezza, ir-regolarità u l-effiċjenza tat-titjiriet.
Artikolu 4
Rekwiżiti ta’ interoperabilità u ta’ prestazzjoni tat-tagħmir tar-radju
1. Min jimmanifattura radjijiet maħsuba biex jiffunzjonaw fil-medda VHF, jew ir-rappreżentanti awtorizzati tagħhom stabbiliti fl-Unjoni, iridu jiżguraw li, mis-17 ta’ Novembru 2013 ir-radjijiet kollha li jitqiegħdu fis-suq ikunu kapaċi jiffunzjonaw bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz.
2. Il-fornituri ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru, l-operaturi u l-utenti jew sidien oħrajn ta’ radjijiet għandhom jiżguraw li t-tagħmir tar-radju kollu li jintuża mis-17 ta’ Novembru 2013, ikollu l-kapaċità li jiffunzjona bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz.
3. Jeħtieġ li l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-inġenji tal-ajru li ċ-ċertifikati tal-ajrunavigabbiltà individwali tagħhom jew il-permessi ta’ titjir individwali tagħhom ikunu nħarġu għall-ewwel darba fl-Unjoni mis-17 ta’ Novembru 2013 u li jkollhom rekwiżit għall-ekwipaġġ tar-radju, ikunu mgħammra b’radjijiet li jkollhom il-kapaċità li jiffunzjonaw bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz.
4. Il-fornituri ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru, l-operaturi u l-utenti jew sidien oħrajn ta’ radjijiet għandhom jiżguraw li mis-17 ta’ Novembru 2013, ir-radjijiet tagħhom ikollhom il-kapaċità li jiffunzjonaw bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz, kull meta jsirilhom aġġornament tar-radju.
5. Jeħtieġ li l-Istati Membri għandhom jiżguraw li sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2017 ir-radjijiet kollha jkollħom il-kapaċità li jiffunzjonaw bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz, għajr fil-każ ta’ radjijiet fuq l-art li jiġu mħaddma mill-fornituri ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru.
6. Minbarra li jkollu l-kapaċità li jiffunzjona bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz, it-tagħmir imsemmi fil-paragrafi 1 sa 5 għandu jkunu kapaċi wkoll li jiġi sintonizzat għal spazjar bejn il-kanali ta’ 25 kHz.
7. L-utenti jew is-sidien ta’ radjijiet fuq l-art li jkollhom il-kapaċità li jiffunzjonaw bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz għandhom jiżguraw li l-prestazzjoni ta’ dawn ir-radjijiet u tal-komponent li jitrażmetti u jirċievi pożizzjonat fuq l-art tkun konformi mal-istandards tal-ICAO speċifikati fil-punt 1 tal-Anness II.
8. L-utenti jew is-sidien ta’ tagħmir tar-radju ta’ inġenju tal-ajru li jkollu l-kapaċità li jiffunzjona bi spazjar bejn tail-kanali ta’ 8,33 kHz iridu jiżguraw li l-prestazzjoni ta’ dawn ir-radjijiet tkun konformi mal-istandards tal-ICAO speċifikati fil-punt 2 tal-Anness II.
Artikolu 5
Obbligi tal-operaturi
1. L-ebda operatur ma jista’ jtajjar inġenju tal-ajru f’livell ’il fuq minn FL 195, jekk it-tagħmir tar-radju tal-inġenju tal-ajru ma jkollux il-kapaċità li jiffunzjona bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz.
2. Mill-1 ta’ Jannar 2014, l-ebda operatur ma jista’ jtajjar inġenju tal-ajru skont ir-regoli tat-titjir bl-istrumenti fil-klassijiet tal-ispazju tal-ajru A, B jew C tal-Istati Membri elenkati fl-Anness I, jekk it-tagħmir tar-radju tal-inġenju tal-ajru ma jkollux il-kapaċità li jiffunzjona bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz.
3. Fir-rigward tar-rekwiżit ta’ tagħmir abbord li jitlob li jkun hemm radju bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz identifikat fil-paragrafu 2, l-ebda operatur ma jista’ jtajjar inġenju tal-ajru skont ir-regoli tat-titjir viżwali f’żoni ta’ funzjonment bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz, jekk it-tagħmir tar-radju tal-inġenju tal-ajru ma jkollux il-kapaċità li jiffunzjona bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz.
4. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 2(5), mill-1 ta’ Jannar 2018, l-ebda operatur ma jista’ jtajjar inġenju tal-ajru fi spazju tal-ajru fejn hu meħtieġ li abbord ikun hemm tagħmir tar-radju, jekk it-tagħmir tar-radju tal-inġenju tal-ajru ma jkollux il-kapaċità li jiffunzjona bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz.
Artikolu 6
Rekwiżiti li jirrigwardaw il-konverżjoni għal 8,33 kHz
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li fir-rigward tas-setturi li l-livell l-aktar baxx tagħhom ikun daqs jew ’il fuq minn FL195, l-assenjazzjonijiet kollha ta’ frekwenzi vokali jiġu konvertiti għall-ispazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz.
2. Fil-każ li f’ċirkostanzi eċċezzjonali, ma jkunx possibbli li jkun hemm konformità mal-paragrafu 1, l-Istati Membri jikkomunikaw ir-raġunijiet lill-Kummissjoni.
3. Sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2014, l-Istati Membri elenkati fl-Anness I għandhom jimplimentaw għadd ta’ konverżjonijiet ġodda għall-ispazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz li jkun ekwivalenti għal mill-inqas 25 % tal-għadd totali ta’ assenjazzjonijiet ta’ frekwenzi ta’ 25 kHz fir-reġistru ċentrali u allokati lil ċentru tal-kontroll speċifiku ta’ żona (“ACC” - Area Control Centre) fi Stat Membru. Dawn il-konverżjonijiet mhumiex limitati għall-assenjazzjonijiet ta’ frekwenzi tal-ACC u ma jinkludux l-assenjazzjonijiet ta’ frekwenzi għall-komunikazzjonijiet ta’ kontroll operazzjonali.
4. L-għadd totali ta’ assenjazzjonijiet ta’ frekwenzi ta’ 25 kHz mill-ACC tal-Istat, identifikat fil-paragrafu 3, ma jqis:
(a)
l-assenjazzjonijiet ta’ frekwenzi meta tintuża operazzjoni ta’ offset carrier bi spazjar bejn il-kanali ta’ 25 kHz;
(b)
l-assenjazzjonijiet ta’ frekwenzi li jibqgħu fi spazjar bejn tail-kanali ta’ 25 kHz minħabba rekwiżit ta’ sikurezza;
(c)
l-assenjazzjonijiet ta’ frekwenzi ta’ 25 kHz li jintużaw biex jinqdew inġenji tal-ajru tal-Istat.
5. Sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2013, l-Istati Membri elenkati fl-Anness I jikkomunikaw lill-Kummissjoni l-għadd ta’ konverżjonijiet possibbli skont il-paragrafu 3.
6. F’każ li l-objettiv ta’ 25 % identifikat fil-paragrafi 3 u 4 ma jkunx jista’ jintlaħaq, fil-komunikazzjoni tiegħu lill-Kummissjoni l-Istat Membru għandu jagħti r-raġuni għalfejn ma jkunx irnexxielu jilħaq l-objettiv ta’ 25 % u jipproponi data ta’ skadenza alternattiva biex isiru dawk il-konverżjonijiet.
7. Fil-komunikazzjoni lill-Kummissjoni għandhu jkun hemm identifikati wkoll l-assenjazzjonijiet ta’ frekwenzi li l-konverżjoni tagħhom ma tkunx fattibbli, u tingħata r-raġuni għalfejn dik il-konverżjoni ma tkunx fattibbli.
8. L-Istati Membri elenkati fl-Anness I għandhom jiżguraw li mill-1 ta’ Jannar 2015, il-frekwenzi kollha għall-komunikazzjonijiet ta’ kontroll operazzjonali fir-reġistru ċentrali jkunu assenjazzjonijiet ta’ frekwenzi bi spazjar bejn tail-kanali ta’ 8,33 kHz.
9. Meta, minħabba raġunijiet tekniċi, il-konformità mal-paragrafu 8 ma tkunx tista’ tiġi żgurata, l-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni, sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2014, l-assenjazzjonijiet ta’ frekwenzi għall-komunikazzjonijiet ta’ kontroll operazzjonali li ma jkunux se jiġu kkonvertiti u jagħtu r-raġuni għalfejn dawk il-konverżjonijiet ma jkunux se jsiru.
10. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li, sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2018, l-assenjazzjonijiet kollha ta’ frekwenzi jiġu kkonvertiti għal spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz, għajr għal:
(a)
l-assenjazzjonijiet ta’ frekwenzi li jibqgħu fi spazjar bejn il-kanali ta’ 25 kHz minħabba rekwiżit ta’ sikurezza;
(b)
l-assenjazzjonijiet ta’ frekwenzi li jibqgħu fi spazjar bejn il-kanali ta’ 25 kHz li jintużaw biex jinqdew inġenji tal-ajru tal-Istat.
Artikolu 7
Obbligi tal-fornituri ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru
1. Il-fornituri ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru għandhom jiżguraw li s-sistemi tagħhom ta’ komunikazzjoni vokali bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz jippermettu li jkun hemm komunikazzjoni vokali li tkun aċċettabbli mil-lat operazzjonali bejn il-kontrolluri u l-piloti fil-kopertura operazzjonali speċifikata.
2. Il-fornituri ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru għandhom jimplimentaw il-proċessi ta’ notifikazzjoni u koordinazzjoni inizjali fis-sistemi ta’ proċessar tad-dejta tat-titjiriet tagħhom skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1032/2006 (8) kif ġej:
(a)
l-informazzjoni dwar il-kapaċità ta’ spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz ta’ titjira tiġi trażmessa bejn iċ-ċentri ta’ ATC;
(b)
l-informazzjoni dwar il-kapacità ta’ spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz ta’ titjira tkun disponibbli fil-post tax-xogħol xieraq;
(c)
il-kontrollur għandu jkollu l-mezzi biex jimmodifika l-informazzjoni dwar il-kapacità ta’ spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz ta’ titjira.
Artikolu 8
Proċeduri assoċjati
1. Il-fornituri ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru, l-operaturi u utenti oħra ta’ radjijiet għandhom jiżguraw li jintużaw is-sitt ċifri kollha tad-deżinjazzjoni numerika biex jiġi identifikat il-kanal li jittrażmetti b’komunikazzjonijiet radju-telefoniċi, ħlief fil-każ fejn kemm il-ħames kif ukoll is-sitt ċifra jkunu żero, f’liema każ għandhom jintużaw l-ewwel erba’ ċifri biss.
2. Il-fornituri ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru, l-operaturi u utenti oħra ta’ radjijiet għandhom jiżguraw li l-proċeduri ta’ komunikazzjoni vokali tagħhom mill-ajru għall-art ikunu skont id-dispożizzjonijiet tal-ICAO speċifikati fil-punt 3 tal-Anness II.
3. Il-fornituri ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru għandhom jiżguraw li l-proċeduri applikabbli għal inġenji tal-ajru mgħammra b’radjijiet li jkollhom il-kapacità li jiffunzjonaw bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz u għal inġenji tal-ajru li m’humiex mgħammra b’dan it-tagħmir ikunu speċifikati fl-ittri ta’ ftehim bejn iċ-ċentri ta’ ATS.
4. L-operaturi u l-aġenti kollha li jaġixxu f’isimhom għandhom jiżguraw li l-ittra Y tiddaħħal fil-punt 10 tal-pjan tat-titjira tal-inġenji tal-ajru mgħammra b’radjijiet li jkollhom il-kapaċità li jiffunzjonaw bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz.
5. L-operaturi u l-aġenti li jaġixxu f’isimhom għandhom jiżguraw li fil-pjan tat-titjira li jkunu se jagħmlu fi spazju tal-ajru li jeħtieġ li jinġarr tagħmir tar-radju li jkollu l-kapaċità li jiffunzjona bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz, ikun hemm jidher l-indikatur xieraq fil-każ ta’ inġenju tal-ajru li ma jkollux dan it-tagħmir iżda li jkun ingħata eżenzjoni mill-obbligu li jġorr dan it-tagħmir.
6. F’każ li l-kapaċità ta’ spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz ta’ titjira tinbidel, l-operaturi jew l-aġenti li jaġixxu f’isimhom għandhom jibagħtu messaġġ dwar il-modifika lill-IFPS bl-indikatur xieraq imdaħħal fil-punt rilevanti.
7. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżgura li l-IFPS tipproċessa u tiddistribwixxi l-informazzjoni dwar il-kapaċità ta’ funzjonament bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz li tkun waslet fil-pjanijiet tat-titjira.
Artikolu 9
Dispożizzjonijiet relatati mal-inġenji tal-ajru ta’ Stat
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-inġenji tal-ajru tal-Istat tat-tip użat għat-trasport li jwettqu titjiriet f’livell ’il fuq minn FL 195 ikunu mgħammra b’radjijiet li jkollhom il-kapaċità li jiffunzjonaw bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz.
2. Meta ma jkunx jista’ jkun hemm konformità mal-paragrafu 1 minħabba limitazzjonijiet relatati mal-akkwisti pubbliċi, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-inġenji tal-ajru tal-Istat tat-tip użat għat-trasport li jwettqu titjiriet f’livell ’il fuq minn FL 195 ikunu mgħammra b’radjijiet li jkollhom il-kapaċità li jiffunzjonaw bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2012.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-inġenji tal-ajru tal-Istat li mhumiex tat-tip użat għat-trasport li jwettqu titjiriet f’livell ’il fuq minn FL 195 ikunu mgħammra b’radjijiet li jkollhom il-kapaċità li jiffunzjonaw bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz.
4. L-Istati Membri jistgħu jippermettu li jkun hemm nuqqas ta’ konformità mal-paragrafu 3 minħabba:
(a)
limitazzjonijiet serji ta’ natura teknika jew baġitarja;
(b)
limitazzjonijiet relatati mal-akkwisti pubbliċi.
5. Meta l-konformità mal-paragrafu 3 ma tkunx tista’ tinżamm minħabba limitazzjonijiet relatati mal-akkwisti pubbliċi, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-inġenji tal-ajru tal-Istat li mhumiex tat-tip użat għat-trasport li jwettqu titjiriet f’livell ’il fuq minn FL 195 ikunu mgħammra b’radjijiet li jkollhom il-kapaċità li jiffunzjonaw bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2015.
6. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-inġenji tal-ajru tal-Istat ġodda li jibdew jintużaw mill-1 ta’ Jannar 2014 ikunu mgħammra b’radjijiet li jkollhom il-kapaċità li jiffunzjonaw bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz.
7. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li mill-1 ta’ Jannar 2014, kull meta r-radjijiet installati abbord inġenju tal-ajru tal-Istat isirilhom aġġornament tar-radju, ir-radjijiet il-ġodda jkollhom il-kapaċità li jiffunzjonaw bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz.
8. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2018 l-inġenji tal-ajru tal-Istat kollha jkunu mgħammra b’radjijiet li jkollhom il-kapaċità li jiffunzjonaw bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz.
9. Mingħajr preġudizzju għall-proċeduri nazzjonali għall-komunikazzjoni ta’ informazzjoni dwar l-inġenji tal-ajru tal-Istat, l-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni, sa mhux iktar tard mit-30 ta’ Ġunju 2018, il-lista tal-inġenji tal-ajru tal-Istat li ma jistgħux jiġu mgħammra b’radjijiet li jkollhom il-kapaċità li jiffunzjonaw bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz skont il-paragrafu 8, minħabba:
(a)
limitazzjonijiet serji ta’ natura teknika jew baġitarja;
(b)
limitazzjonijiet relatati mal-akkwisti pubbliċi.
10. Meta l-konformità mal-paragrafu 8 ma tkunx tista’ tinżamm minħabba limitazzjonijiet relatati mal-akkwisti pubbliċi, l-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni, sa mhux aktar tard mit-30 ta’ Ġunju 2018, id-data ta’ skadenza meta l-inġenju tal-ajru kkonċernat ser ikunu mgħammar b’radjijiet li jkollhom il-kapaċità li jiffunzjonaw bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz. Din id-data m’għandiex tkun iktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2020.
11. Il-paragrafu 8 ma japplikax għall-inġenji tal-ajru tal-Istat li sal-31 ta’ Diċembru 2025 se jkun ġew irtirati mis-servizz operazzjonali.
12. Il-fornituri ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru għandhom jiżguraw li l-inġenji tal-ajru tal-Istat li ma jkunux mgħammra b’radjijiet li jkollhom il-kapaċità li jiffunzjonaw bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz jkunu jistgħu jitħaddmu sakemm ikunu jistgħu jiġu ttrattati b’sikurezza fil-limiti tal-kapaċità tas-sistema tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru b’assenjazzjonijiet ta’ frekwenzi UHF jew ta’ frekwemzi bi spazjar bejn il-kanali ta’ 25 kHz.
13. L-Istati Membri għandhom jippubblikaw il-proċeduri għall-ġestjoni tal-inġenji tal-ajru tal-Istat li ma jkunux mgħammra b’radjijiet li jkollhom il-kapaċità li jiffunzjonaw bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz fil-pubblikazzjonijiet nazzjonali ta’ informazzjoni ajrunawtika tagħhom.
14. Il-fornituri ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru għandhom jikkomunikaw kull sena lill-Istat Membru li jkun ħatarhom, il-pjanijiet tagħhom għall-ġestjoni tal-inġenji tal-ajru tal-Istat mhux mgħammra b’radjijiet li jkollhom il-kapaċità li jiffunzjonaw bi spazjar bejn il-kanali ta’ 8,33 kHz, waqt li jitqiesu l-limiti ta’ kapaċità assoċjati mal-proċeduri msemmija fil-paragrafu 13.
Artikolu 10
Rekwiżiti tas-sikurezza
L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa biex jiżguraw li qabel ma ssir kwalunkwe bidla fis-sistemi eżistenti msemmija fl-Artikolu 2(1) jew jiġu introdotti sistemi ġodda, issir evalwazzjoni ta’ sikurezza mmexxija mill-partijiet interessati, li tinkludi l-identifikazzjoni tal-perikolu u l-evalwazzjoni u t-tnaqqis tar-riskju. Matul din l-evalwazzjoni tas-sikurezza, ir-rekwiżiti speċifikati fl-Anness III għandhom jitqiesu li huma rekwiżiti minimi.
Artikolu 11
Konformità jew idoneità għall-użu tal-komponenti
1. Qabel ma joħorġu dikjarazzjoni tal-KE dwar il-konformità jew l-idoneità għall-użu skont l-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 552/2004, il-fabbrikanti ta’ komponenti tas-sistemi msemmija fl-Artikolu 2(1) ta’ dan ir-Regolament għandhom jevalwaw il-konformità jew l-idoneità għall-użu ta’ dawk il-komponenti b’konformità mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness IV, Parti A, ta’ dan ir-Regolament.
2. Meta fir-rigward tal-komponenti jkun applikabbli ċertifikat maħruġ skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9), dan jitqies bħala dikjarazzjoni tal-KE dwar il-konformità jew l-idoneità għall-użu jekk ikun jinkludi parti li turi l-konformità mar-rekwiżiti applikabbli tal-interoperabilità, tal-prestazzjoni u tas-sikurezza ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 12
Verifika tas-sistemi
1. Il-fornituri ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru li jistgħu juru jew li wrew lill-awtorità nazzjonali ta’ sorveljanza tagħhom li jissodisfaw il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Anness V għandhom iwettqu verifika tas-sistemi msemmija fl-Artikolu 2(1) b’konformità mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness IV, Parti C.
2. Il-fornituri ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru li ma jkunux jistgħu juru li jissodisfaw il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Anness V għandhom jgħaddu, permezz ta’ subkuntratt, il-verifika tas-sistemi msemmija fl-Artikolu 2(1) lil korp notifikat. Il-verifika titmexxa b’konformità mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness IV, Parti D.
3. Meta ċertifikat maħruġ skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 jkun japplika għas-sistemi dan jitqies bħala dikjarazzjoni tal-KE dwar il-verifika jekk ikun juri li hemm konformità mar-rekwiżiti applikabbli tal-interoperabilità, tal-prestazzjoni u tas-sikurezza ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 13
Rekwiżiti addizzjonali
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-partijiet interessati rilevanti kollha jkunu debitament konxji tar-rekwiżiti stabbiliti f’dan ir-Regolament u li jiġu mħarrġa kif xieraq biex iwettqu l-funzjonijiet tax-xogħol tagħhom.
2. Il-Maniġer tan-Netwerk għandhu jiżgura li l-membri tal-persunal li jħaddmu l-IFPS involut fl-ippjanar tat-titjiriet ikunu konxji kif xieraq tar-rekwiżiti stabbiliti f’dan ir-Regolament u jiġu mħarrġa kif xieraq biex iwettqu l-funzjonijiet tax-xogħolhom.
3. Il-fornituri ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru għandhom:
(a)
jiżviluppaw u jżommu manwali operattivi li jkun fihom l-istruzzjonijiet u l-informazzjoni neċessarji li jippermettu lill-persunal rilevanti kollu tagħhom li japplika dan ir-Regolament;
(b)
jiżguraw li l-manwali msemmija fil-punt (a) jkunu aċċessibbli u aġġornati u jiżguraw li l-aġġornamenti u d-distribuzzjoni tagħhom ikunu soġġetti għal ġestjoni xierqa tal-kwalità u tad-dokumentazzjoni;
(c)
jiżguraw li l-metodi ta’ ħidma u l-proċeduri tal-operat ikun konformi ma’ dan ir-Regolament.
4. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżgura li s-servizz ċentralizzat ta’ proċessar u distribuzzjoni ta’ pjanijiet ta’ titjir:
(a)
jiżviluppa u jżomm manwali operattivi li jkun fihom l-istruzzjonijiet u l-informazzjoni neċessarji li jippermettu lill-persunal rilevanti kollu li japplika dan ir-Regolament;
(b)
jiżgura li l-manwali msemmija fil-punt (a) jkunu aċċessibbli u aġġornati u li l-aġġornamenti u d-distribuzzjoni tagħhom ikunu suġġetti għal ġestjoni xierqa tal-kwalità u tad-dokumentazzjoni;
(c)
jiżgura li l-metodi ta’ ħidma u l-proċeduri tal-operat tiegħu jikkonformaw ma’ dan ir-Regolament.
5. L-operaturi għandhom jiżguraw li l-persunal li jħaddem tagħmir tar-radju ikun konxju ta’ dan ir-Regolament, ikun mħarreġ kif xieraq biex juża dan it-tagħmir u li, kemm jista’ jkun, l-istruzzjonijiet ikunu disponibbli fil-kabina tal-piloti.
6. L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa biex jiżguraw li jkun hemm konformità ma’ dan ir-Regolament, inkluża l-pubblikazzjoni ta’ informazzjoni rilevanti fil-pubblikazzjonijiet nazzjonali ta’ informazzjoni ajrunawtika.
Artikolu 14
Eżenzjonijiet
1. Fil-qafas tal-ewwel paragrafu tal-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 730/2006 (10), l-Istati Membri jistgħu jagħtu derogi temporanji mill-obbligi dwar it-tagħmir abbord waqt it-titjira stabbiliti fl-Artikolu 5(1) ta’ dan ir-Regolament fir-rigward ta’ titjiriet li jsiru skont regoli tat-titjir viżwali.
2. L-Istati Membri jistgħu jieħdu miżuri lokali li permezz tagħhom tingħata eżenzjoni mill-konformità mal-Artikoli 4(5), 5(4) u 6(10) f’każijiet li jkollhom impatt limitat fuq in-netwerk.
3. L-Istati Membri li jieħdu l-miżuri lokali msemmija fil-paragrafu 2 għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni b’informazzjoni dettaljata li tiġġustifika l-ħtieġa għall-eżenzjonijiet, sa mhux aktar tard minn sena qabel id-dati identifikati fl-Artikolu 4(5), fl-Artikolu 5(4) u fl-Artikolu 6(10).
4. Fi żmien 6 xhur minn meta tirċievi l-informazzjoni dettaljata mingħand l-Istati Membri skont il-paragrafu 3 u wara konsultazzjoni mal-Maniġer tan-Netwerk, il-Kummissjoni tista’ tirrevedi kwalunkwe eżenzjoni mogħtija skont il-paragrafu 2 jekk l-impatt fuq in-netwerk ma jkunx limitat.
Artikolu 15
Revoka
Ir-Regolament (KE) Nru 1265/2007 huwa revokat.
Artikolu 16
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ Novembru 2012.