NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1307/2014
ze dne 8. prosince 2014,
kterým se stanoví kritéria a zeměpisné oblasti k určení vysoce biologicky rozmanitých travních porostů pro účely čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES o jakosti benzinu a motorové nafty a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES ze dne 13. října 1998 o jakosti benzinu a motorové nafty a o změně směrnice Rady 93/12/EHS (1), ve znění směrnice 2009/30/ES (2), a zejména na čl. 7b odst. 3 písm. c) druhý pododstavec uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (3), a zejména na čl. 17 odst. 3 písm. c) druhý pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 98/70/ES a 2009/28/ES stanoví, že biopaliva a biokapaliny lze započítat do stanovených cílů a hospodářské subjekty mohou využít podporu z veřejných prostředků, jen pokud jsou splněna kritéria udržitelnosti stanovená v uvedených směrnicích. V rámci tohoto režimu lze biopaliva a biokapaliny započítat do cílů nebo podporovat z veřejných prostředků jen v případě, že nejsou vyrobeny ze surovin získaných z půdy, která měla v lednu 2008 nebo později status vysoce biologicky rozmanitého travního porostu, ledaže je v případě jiného než původního vysoce biologicky rozmanitého travního porostu prokázáno, že získávání surovin je nezbytné k uchování statusu travního porostu.
(2)
Ustanovení čl. 17 odst. 3 písm. c) posledního pododstavce směrnice 2009/28/ES a čl. 7b odst. 3 písm. c) posledního pododstavce směrnice 98/70/ES vyžadují, aby Komise stanovila kritéria a zeměpisné oblasti k určení travních porostů, které se považují za vysoce biologicky rozmanité travní porosty podle čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES.
(3)
Vysoce biologicky rozmanité travní porosty se v různých klimatických zónách liší a mohou zahrnovat mimo jiné vřesoviště, pastviny, louky, savany, stepi, křovinaté porosty, tundry a prérie. Uvedené oblasti si vytvářejí své typické charakteristiky, například s ohledem na hustotu stromového porostu a intenzitu pastvy a sečení. Pro účely čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES je proto vhodné použít širokou definici travního porostu.
(4)
Směrnice 98/70/ES a 2009/28/ES rozlišují původní a nepůvodní vysoce biologicky rozmanité travní porosty a oba druhy definují. Je tedy vhodné do těchto definic zahrnout operační kritéria. Pro účely tohoto nařízení je vhodné považovat znehodnocené travní porosty za ochuzené ve smyslu biologické rozmanitosti.
(5)
Soulad s čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES se ověřuje podle čl. 7c odst. 1 a 3 směrnice 98/70/ES a čl. 18 odst. 1 a 3 směrnice 2009/28/ES.
(6)
Na mezinárodní úrovni nejsou k dispozici úplné informace o zeměpisných oblastech vysoce biologicky rozmanitých travních porostů. Toto nařízení proto stanoví zeměpisné oblasti pouze pro takové vysoce biologicky rozmanité travní porosty, pro něž jsou informace již k dispozici.
(7)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro udržitelnost biopaliv a biokapalin zřízeného podle čl. 25 odst. 2 směrnice 2009/28/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro účely čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES se použijí tato kritéria a definice:
1)
„travním porostem“ se rozumí suchozemské ekosystémy, v nichž nepřetržitě nejméně po dobu pěti let převládá bylinná nebo křovinná vegetace. Zahrnuty jsou louky nebo pastviny, na kterých se sklízí seno, ale vyloučeny jsou půdy obdělávané za účelem produkce jiných plodin a orná půda dočasně ležící ladem. Dále jsou vyloučeny souvisle zalesněné oblasti podle definice v čl. 17 odst. 4 písm. b) směrnice 2009/28/ES, ledaže jde o zemědělsko-lesnické systémy včetně systémů obhospodařování půdy, kdy se v zemědělských podmínkách společně hospodaří se stromy a provozují systémy pěstování plodin nebo živočišné výroby. Převládáním bylinné nebo křovinné vegetace se rozumí, že společně pokrývá větší plochu půdy než porost korun stromů;
2)
„lidským zásahem“ se rozumí řízená pastva, sečení, řezání, sklizeň nebo vypalování;
3)
„vysoce biologicky rozmanitým travním porostem“ se rozumí travní porost, který:
a)
by bez lidského zásahu zůstal zachován jako travní porost; a
b)
stále vykazuje přirozené složení druhů a ekologické charakteristiky a procesy;
4)
„nepůvodním vysoce biologicky rozmanitým travním porostem“ se rozumí travní porost, který:
a)
by bez lidského zásahu nezůstal zachován jako travní porost; a
b)
není znehodnocen, tj. nevykazuje dlouhodobý úbytek biologické rozmanitosti například v důsledku nadměrné pastvy, mechanického poškození vegetace, eroze půdy nebo snížení kvality půdy; a
c)
je druhově bohatý, tj. je:
i)
stanovištěm značného významu pro kriticky ohrožené, ohrožené nebo zranitelné druhy zařazené na Červený seznam ohrožených druhů Mezinárodního svazu ochrany přírody (IUCN) nebo na jiné seznamy s podobným účelem, pokud jde o druhy nebo stanoviště, stanovené ve vnitrostátních právních předpisech nebo uznané příslušným vnitrostátním orgánem v zemi původu suroviny; nebo
ii)
stanovištěm značného významu pro endemické druhy nebo druhy s omezenou oblastí výskytu; nebo
iii)
stanovištěm značného významu pro genetickou rozmanitost v rámci druhů; nebo
iv)
stanovištěm značného významu pro celosvětově významné koncentrace stěhovavých druhů nebo shromažďujících se druhů; nebo
v)
regionálně či vnitrostátně významným, vysoce ohroženým nebo jedinečným ekosystémem.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 3, za vysoce biologicky rozmanité travní porosty se vždy považují travní porosty v těchto zeměpisných oblastech Evropské unie:
1)
stanoviště uvedená v příloze I směrnice Rady 92/43/EHS (4);
2)
stanoviště značného významu pro druhy živočichů a rostlin v zájmu Unie uvedené v přílohách II a IV směrnice 92/43/EHS;
3)
stanoviště značného významu pro volně žijící druhy ptáků uvedené v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (5).
Vysoce biologicky rozmanité travní porosty v Evropské unii se neomezují na zeměpisné oblasti uvedené v bodech 1, 2 a 3 tohoto článku. Kritéria pro vysoce biologicky rozmanité travní porosty stanovené v článku 1 mohou splnit jiné travní porosty.
Článek 3
Pokud je prokázáno, že získávání surovin je nezbytné k uchování statusu travního porostu, není třeba předkládat žádné další doklady prokazující soulad s čl. 7b odst. 3 písm. c) bodem ii) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) bodem ii) směrnice 2009/28/ES.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. října 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 8. prosince 2014.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1307/2014
tat-8 ta' Diċembru 2014
li jiddefinixxi l-kriterji u l-firxiet ġeografiċi ta' artijiet bil-ħaxix ta' bijodiversità għolja għall-finijiet tal-Artikolu 7b(3)(c) tad-Direttiva 98/70/KE tal-Parlament Ewropea u l-Kunsill dwar il-kwalità tal-karburanti tal-petrol u tad-diżil u l-Artikolu 17(3)(c) tad-Direttiva 2009/28/KE tal-Parlament Ewropea u l-Kunsill dwar il-promozzjoni tal-użu tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 98/70/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Ottubru 1998 dwar il-kwalità tal-karburanti tal-petrol u tad-diżil u li temenda d-Direttiva tal-Kunsill 93/12/KEE (1), kif emendata bid-Direttiva 2009/30/KE (2), u b'mod partikolari t-tieni subparagrafu tal-Artikolu 7b(3)(c) tagħha,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2009/28/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta' April 2009 dwar il-promozzjoni tal-użu tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli u li temenda u sussegwentement tħassar id-Direttivi 2001/77/KE u 2003/30/KE (3), u b'mod partikolari t-tieni subparagrafu tal-Artikolu 17(3)(c) tagħha,
Billi:
(1)
Id-Direttivi 98/70/KE u 2009/28/KE jistipulaw li l-bijofjuwils u l-bijolikwidi jistgħu jingħaddu biss fil-miri stabbiliti u l-operaturi ekonomiċi jistgħu jibbenefikaw biss minn appoġġ pubbliku jekk ikunu konformi mal-kriterji tas-sostenibbiltà stipulati f'dawk id-Direttivi. Bħala parti minn din l-iskema, il-bijofjuwils u l-bijolikwidi jistgħu jingħaddu biss fil-miri jew jibbenefikaw mill-appoġġ pubbliku f'każ li ma jkunux magħmula minn materja prima miksuba minn art li f'Jannar tal-2008 jew wara kienet art bil-ħaxix b'bijodiversità għolja, għajr fil-każ ta' artijiet bil-ħaxix b'bijodiversità għolja mhux naturali li għalihom tkun ingħatat xhieda li l-ħsad tal-materja prima huwa meħtieġ biex jiġi mħares l-istatus tal-art bil-ħaxix.
(2)
L-Artikolu 17(3)(c) l-aħħar paragrafu tad-Direttiva 2009/28/KE u l-Artikolu 7b(3)(c) l-aħħar paragrafu tad-Direttiva 98/70/KE jitolbu lill-Kummissjoni li tistabbilixxi l-kriterji u l-firxiet ġeografiċi biex jiġi ddeterminat liema artijiet bil-ħaxix jikkwalifikaw bħala artijiet bil-ħaxix b'bijodiversità għolja koperti mill-Artikolu 7b(3)(c) tad-Direttiva 98/70/KE u l-Artilkolu 17(3)(c) tad-Direttiva 2009/28/KE.
(3)
L-artijiet bil-ħaxix li għandhom bijodiversità għolja jvarjaw fost iż-żoni klimatiċi u jistgħu jinkludu fost oħrajn xagħrijiet, għelieqi, mergħat, savani, steppi, artijiet neqsin mix-xita u prateriji b'bijodiversità għolja. Dawn iż-żoni jiżviluppaw karatteristiċi distinti pereżempju rigward il-grad ta' siġar u l-intensità tar-ragħa u l-ħart. Għall-finijiet tal-Artikolu 7b(3)(c) tad-Direttiva98/70/KE u l-Artikolu 17(3)(c) tad-Direttiva 2009/28/KE, huwa għaldaqstant xieraq li tintuża definizzjoni wiesgħa ta' art bil-ħaxix.
(4)
Id-Direttivi 98/70/KE u 2009/28/KE jiddistingwu bejn art bil-ħaxix ta' bijodiversità għolja naturali u mhux naturali u jipprovdu definizzjonijiet ta' dawn it-tnejn. Huwa għalhekk xieraq li jiġu inklużi kriterji operattivi f'dawn id-definizzjonijiet. Huwa xieraq, għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, li l-artijiet degradati jiġu kkunsidrati bħala mfaqqra fir-rigward tal-bijodiversità.
(5)
Il-konformità mal-Artikolu 7b(3)(c) tad-Direttiva 98/70/KE u l-Artikolu 17(3)(c) tad-Direttiva 2009/28/KE hija vverifikata skont l-Artikolu 7c(1) u (3) tad-Direttiva 98/70/KE u l-Artikolu 18(1) u (3) tad-Direttiva 2009/28/KE.
(6)
Informazzjoni komprensiva dwar firxiet ġeografiċi ta' artijiet bil-ħaxix b'bijodiversità għolja mhix disponibbli f'livell internazzjonali. Għalhekk, dan ir-Regolament jipprovdi l-firxiet ġeografiċi ta' bijodiversità għolja biss li għalihom l-informazzjoni hija diġà disponibbli.
(7)
Il-miżuri previsti f'dan ir-Regolament huma konformi mal-opinjoni tal- Kumitat dwar is-Sostenibbiltà tal-Bijofjuwils u l-Bijolikwidi stabbilit mill-Artikolu 25(2) tad-Direttiva 2009/28/KE,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Għall-finijiet tal-Artikolu 7b(3)(c) tad-Direttiva 98/70/KE u l-Artikolu 17(3)(c) tad-Direttiva 2009/28/KE għandhom jiġu applikati l-kriterji li ġejjin:
(1)
“art bil-ħaxix” tfisser ekosistemi terrestri dominati minn veġetazzjoni ta' ebraċej jew arbuxxelli għal mill-inqas ħames snin kontinwi. Din tinkludi widien u mergħat b'għelejjel tat-tiben imma teskludi art kultivata għal produzzjoni ta' għelejjel oħrajn u għelejjel li jkunu temporanjament imserrħa. Barra minn hekk, teskludi wkoll żoni msaġġra kontinwament kif definit fl-Artikolu 17(4)(b) tad-Direttiva 2009/28/KE sakemm dawn ma jkunux sistemi agroforestarji li jinkludu sistemi tal-użu tal-art fejn is-siġar jiġu amministrati flimkien ma' għelejjel jew sistemi ta' produzzjoni tal-annimali f'kuntesti agrikoli. Id-dominanza tal-veġetazzjoni tal-erbaċej jew l-arbuxxelli tfisser li l-kopertura tal-art konġunta tagħhom hija akbar mill-kopertura tal-għatja tas-siġar.
(2)
“intervent uman” tfisser ragħa, ħrit, tqattigħ, ħsad jew ħruq ġestit.
(3)
“art bil-ħaxix naturali b'bijodiversità għolja” tfisser art bil-ħaxix li:
(a)
tibqa' art bil-ħaxix fin-nuqqas ta' intervent uman; u
(b)
żżomm il-kompożizzjoni tal-ispeċijiet naturali u l-karatteristiċi u l-proċessi ekoloġiċi.
(4)
“art bil-ħaxix mhux naturali b'bijodiversità għolja” tfisser art bil-ħaxix li:
(a)
ma tibqax art bil-ħaxix fin-nuqqas ta' intervent uman; u
(b)
mhijiex degradata, jiġifieri mhix ikkaratterizzata minn telf tal-bijodiversità fit-tul pereżempju wara ragħa eċċessiv, minħabba ħsara mekkanika lill-veġetazzjoni, l-erożjoni tal-ħamrija jew it-telfien tal-kwalità tal-ħamrija; u
(c)
hija rikka fl-ispeċijiet, jiġifieri hija:
(i)
ħabitat ta' importanza sinifikanti għal speċijiet kritikament perikolati, perikolati jew vulnerabbli kif ikklassifikati skont il-Lista l-Ħamra tal-Ispeċijiet fil-Periklu tal-Unjoni Internazzjonali għall-Konservazzjoni tan-Natura jew listi oħra b'għan simili għal xi speċijiet jew ħabitati stabbiliti fil-leġiżlazzjoni nazzjonali jew rikonoxxuti minn awtorità nazzjonali kompetenti fil-pajjiż tal-oriġini tal-materja prima; jew
(ii)
ħabitat ta' importanza sinfikanti għal speċijiet endemiċi jew b'firxa ristretta; jew
(iii)
ħabitat ta' importanza sinifikanti għal diversità ġenetika intraspeċi; jew
(iv)
ħabitat ta' importanza sinifikanti għal konċentrazzjonijiet globalment sinifikanti ta' speċijiet migratorji jew kongregatorji; jew
(v)
ekosistema sinifikanti f'livell reġjonali jew nazzjonali jew mhedda ferm jew unika.
Artikolu 2
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 3 artijiet bil-ħaxix f'dawn l-firxiet ġeografiċi tal-Unjoni Ewropea għandhom dejjem jitqiesu bħala art bil-ħaxix b'bijodiversità għolja:
(1)
ħabitats elenkati fl-Anness I għad-Direttiva tal-Kunsill 92/43/KEE (4);
(2)
ħabitats ta' importanza sinifikanti għal speċijiet ta' annimali u pjanti ta' interess għall-Unjoni elenkati fl-Anness II u IV tad-Direttiva 92/43/KEE;
(3)
ħabitats ta' importanza sinifikanti għal speċijiet ta' għasafar salvaġġi elenkati fl-Anness I tad-Direttiva 2009/147/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5).
Art bil-ħaxix b'bijodiversità għolja fl-Unjoni Ewropea mhix limitata għall-firxiet ġeografiċi msemmija taħt (1), (2) u (3) ta' dan l-Artikolu. Artijiet bil-ħaxix oħrajn jistgħu jissodisfaw il-kriterji għal art bil-ħaxix b'bijodiversità għolja stabbiliti fl-Artikolu 1.
Artikolu 3
Fejn tingħata xhieda li l-ħsad tal-materja prima huwa meħtieġ biex jiġi ppriżervat l-istatus ta' art bil-ħaxix, ma għandha għalfejn tiġi pprovduta l-ebda xhieda oħra li turi l-konformità mal-Artikolu 7b(3)(c)(ii) tad-Direttiva 98/70/KE u l-Artikolu 17(3)(c)(ii) tad-Direttiva 2009/28/KE.
Artikolu 4
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mill-1 ta' Ottubru 2015.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fi Brussell, it-8 ta' Diċembru 2014.