PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/346
ze dne 9. února 2015,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Spojeným královstvím ve vztahu k Severnímu Irsku podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem C(2015) 542)
(Pouze anglické znění je závazné)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na přílohu III bod 2 třetí pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanoveného v první větě druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písm. a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 14. prosince 2007 přijala Komise rozhodnutí 2007/863/ES (2), kterým se povoluje odchylka požadovaná Spojeným královstvím ve vztahu k Severnímu Irsku podle směrnice 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů, která umožňuje za určitých podmínek používat statková hnojiva do výše 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem pastvin.
(3)
Dne 24. února 2011 přijala Komise rozhodnutí 2011/128/EU (3), kterým se mění rozhodnutí 2007/863/ES a platnost odchylky se prodlužuje do 31. prosince 2014.
(4)
Odchylka povolená rozhodnutím 2007/863/ES ve znění rozhodnutí 2011/128/EU se v roce 2013 týkala 145 zemědělských podniků, což odpovídá přibližně 0,59 % z celkového počtu podniků a 0,42 % z celkové čisté zemědělské plochy.
(5)
Dne 10. října 2014 předložilo Spojené království Komisi žádost o prodloužení odchylky pro oblast Severního Irska podle přílohy III bodu 2 třetího pododstavce směrnice 91/676/EHS.
(6)
Spojené království používá pro oblast Severního Irska v souladu s čl. 3 odst. 5 směrnice 91/676/EHS akční program na celém svém území.
(7)
Ze zprávy Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění směrnice 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů za období 2008-2011, která vycházela ze zpráv členských států, vyplývá, že v případě podzemních vod vykazují ve Spojeném království v oblasti Severního Irska všechny monitorovací stanice průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 50 mg/l a 93 % monitorovacích stanic vykazuje průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l. V případě povrchových vod vykazují všechny monitorovací stanice průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l.
(8)
V posledních několika letech došlo ke snížení počtu hospodářských zvířat i ke snížení používání umělých hnojiv. V období 2008-2011 ve srovnání s obdobím 2004-2007 se počet skotu snížil o 5 %, drůbeže o 5 % a ovcí o 10 %, zatímco počet prasat stoupl o 4 %. Průměrná zátěž dusíku ze statkových hnojiv v období 2008-2011 činila 117 kg/ha, což ve srovnání s obdobím 2004-2007 znamená pokles o 6,4 %. Průměrný přebytek fosforu ze statkových hnojiv v období 2008-2011 činil 13,6 kg/ha, což ve srovnání s obdobím 2004-2007 znamená pokles o 30,1 %. Používání umělých dusíkatých hnojiv se v období 2008-2011 v porovnání s obdobím 2004-2007 snížilo v průměru o 18,4 %. Používání umělých fosforečných hnojiv se v období 2008-2011 v porovnání s obdobím 2004-2007 snížilo v průměru o 53 %.
(9)
V Severním Irsku se pastviny rozkládají na 93 % zemědělské půdy. Celkově je v zemědělských podnicích s pastvinami 42 % půdy obhospodařováno extenzivně s intenzitou chovu nižší než jedna dobytčí jednotka na hektar a nízkými vstupy hnojiv, 37 % je obhospodařováno podle agroenvironmentálních programů a pouze 24 % je obhospodařováno intenzivněji, s intenzitou chovu dvou či více dobytčích jednotek na hektar. Pět procent je využíváno pro zemědělství na orné půdě. Průměrné použití umělých hnojiv na pastvinách je u dusíku 79 kg/ha a u fosforu 5 kg/ha.
(10)
Severní Irsko se vyznačuje vysokým úhrnem srážek a převládající půdou se špatným odvodněním. Kvůli špatnému odvodnění je denitrifikační potenciál většiny půd v Severním Irsku relativně vysoký, což snižuje koncentraci dusičnanů v půdě a tím množství dusičnanů schopné vyplavování.
(11)
Podnebí Severního Irska charakterizované rovnoměrným rozdělením ročních srážek v celém roce a poměrně malým rozsahem ročních teplot podporuje relativně dlouhé vegetační období travin v oblastech, kde je půda aktivně spravována a obhospodařována, pohybující se od 270 dnů za rok v pobřežních oblastech na východě přibližně do 260 dnů za rok v centrálních nížinách.
(12)
Komise se po přezkoumání žádosti Spojeného království pro oblast Severního Irska, zohlednění akčního programu a na základě zkušeností získaných z uplatňování odchylky podle rozhodnutí 2007/863/ES ve znění rozhodnutí 2011/128/EU domnívá, že množství statkových hnojiv navržené Severním Irskem, které odpovídá 250 kg dusíku na hektar za rok, neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky.
(13)
Z dokumentace předložené Severním Irskem dále vyplývá, že navrhované množství 250 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar a za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem pastvin je zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou např. dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(14)
Platnost rozhodnutí 2007/863/ES ve znění rozhodnutí 2011/128/EU končí dne 31. prosince 2014. Aby bylo zajištěno, že dotčení zemědělci mohou dále využívat této odchylky, je vhodné přijmout toto rozhodnutí.
(15)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Spojeným královstvím ve vztahu k Severnímu Irsku dopisem ze dne 10. října 2014 za účelem povolení vyššího množství statkových hnojiv, než stanoví první věta druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a písm. a) druhého pododstavce bodu 2 přílohy III uvedené směrnice, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:
1.
„zemědělskými podniky s pastvinami“ se rozumějí podniky, v nichž tvoří travní porost nejméně 80 % zemědělské plochy vhodné pro použití statkových hnojiv;
2.
„pasoucími se hospodářskými zvířaty“ se rozumí skot (s výjimkou jatečných telat), ovce, jelenovití, kozy a koně;
3.
„travou“ se rozumí trvalé nebo dočasné travní porosty (za dočasné se považují pozemky ležící ladem po dobu kratší čtyř let);
4.
„pozemkem“ se rozumí jednotlivé pole nebo skupina polí homogenní z hlediska plodin, půdního typu a postupů hnojení.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije na jednotlivé zemědělské podniky s pastvinami a za podmínek uvedených v článcích 4, 5 a 6.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1. Zemědělci, kteří chtějí využívat odchylky podle tohoto rozhodnutí, každoročně předloží příslušnému orgánu žádost o její povolení.
2. Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5 a 6.
Článek 5
Používání statkových a jiných hnojiv
1. Množství statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat, které je každoročně vpraveno do půdy v zemědělských podnicích s pastvinami, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nepřekročí množství statkových hnojiv obsahující 250 kg dusíku na hektar za podmínek stanovených v odstavcích 2 až 8.
2. Celkový přísun dusíku nepřekročí předpokládané nároky dotyčné plodiny na živiny a zohledňuje i zásobování z půdy. Celkové použití dusíku se rozděluje na základě intenzity chovu a výnosnosti pastvin.
3. Pro každý zemědělský podnik se vede plán hnojení, jenž u zemědělské půdy popisuje střídání plodin i plánované použití statkových a jiných hnojiv. Tento plán se v podniku zpřístupní v každém kalendářním roce před 1. březnem. Plán hnojení obsahuje přinejmenším tyto údaje:
a)
plán střídání plodin, který musí uvádět plošnou výměru pozemků s travou a pozemků s jinými plodinami, včetně situačního náčrtu s umístěním jednotlivých pozemků;
b)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva;
c)
výpočet množství dusíku (po odečtení ztrát při ustájení a skladování) i fosforu vyprodukovaného ze statkových hnojiv v zemědělském podniku;
d)
množství, druh a vlastnosti statkových hnojiv dodávaných ze zemědělského podniku nebo do zemědělského podniku;
e)
předpokládané nároky plodin na jednotlivých pozemcích na dusík a fosfor;
f)
výsledky analýzy půdy, pokud jde o stav půdy z hlediska dusíku a fosforu, jsou-li k dispozici;
g)
druh hnojiva, které má být použito;
h)
výpočet použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na každém pozemku;
i)
výpočet použití dusíku a fosforu z umělých a jiných hnojiv na každém pozemku.
Plán hnojení se aktualizuje nejpozději sedm dní po provedení jakékoli změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad mezi plánem a skutečnými zemědělskými postupy.
4. Každý zemědělec vede evidenci hnojení včetně informací týkajících se hospodaření s dusíkem a přísunu fosforu a informací týkajících se nakládání se znečištěnou vodou. Tyto informace se každoročně předkládají příslušnému orgánu.
5. U každého zemědělského podniku s pastvinami, který využívá odchylky, souhlasí zemědělec s případnou kontrolou žádosti uvedené v čl. 4 odst. 1, jakož i plánu a evidence hnojení.
6. Každý zemědělec, který využívá odchylky, provádí za účelem správného hnojení periodické analýzy dusíku a fosforu v půdě.
Pro každou plochu zemědělského podniku, která je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy, se odběr vzorků a analýza provede nejméně jednou za čtyři roky.
Na každých pět hektarů zemědělské půdy se provede nejméně jedna analýza.
V každém zemědělském podniku využívajícím odchylku se zpřístupní výsledky analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě.
7. Před osevem travou na podzim se nesmí statková hnojiva rozmetávat.
8. U každého zemědělského podniku s pastvinami, který využívá odchylky, zajistí zemědělec, aby bilance fosforu, vypočtená podle metodiky stanovené příslušným orgánem, nevykazovala nadbytek vyšší než 10 kg fosforu na hektar za rok.
Článek 6
Hospodaření s půdou
1. Na 80 nebo více procentech plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv se v zemědělských podnicích vyseje tráva.
2. Zemědělci, kteří využívají jednotlivé odchylky, provedou tato opatření:
a)
dočasné travinné porosty se zaorají na jaře;
b)
bezprostředně po zaorání trávy na všech půdních typech následuje osev plodinami s vysokou potřebou dusíku;
c)
střídání plodin nezahrnuje luštěniny nebo jiné plodiny, které vážou atmosférický dusík.
3. Ustanovení odst. 2 písm. c) však neplatí pro jetel na pastvinách s méně než 50 % jetele ani pro jiné luštěniny, pod které se seje tráva.
Článek 7
Další opatření
Tato odchylka se použije, aniž jsou dotčena opatření, která musí vyhovovat jiným právním předpisům EU pro oblast životního prostředí.
Článek 8
Monitorování
1. Příslušný orgán zajistí, aby byly pro každou oblast, na kterou se vztahuje jednotlivá odchylka, vypracovány a každoročně aktualizovány mapy znázorňující procentní podíl zemědělských podniků s pastvinami, hospodářských zvířat a zemědělské půdy i mapy týkající se místního využívání půdy.
2. Monitorování se provádí u půdy, povrchových a podzemních vod za účelem poskytování údajů o koncentraci dusíku a fosforu v půdní vodě, minerálního dusíku v půdním profilu a koncentraci dusičnanů v podzemních a povrchových vodách, a to jak v případě podmínek uplatnění výjimky, tak bez nich. Monitorování se provádí v měřítku pro pozemky zemědělských podniků v zemědělských monitorovacích pásmech. Monitorovací místa zahrnují hlavní typy půdy, úroveň intenzity, postupy hnojení a plodiny.
3. U zemědělských pásem nacházejících se v blízkosti nejohroženějších vodních útvarů se provádí zvýšené monitorování vody.
4. Šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů se provádějí v zemědělských podnicích, které využívají jednotlivé odchylky. Shromážděné informace a údaje vyplývající z analýzy živin uvedené v čl. 5 odst. 6 a monitorování uvedeného v odstavci 2 tohoto článku se použijí pro modelové výpočty rozsahu vyplavování dusičnanů a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících odchylky.
Článek 9
Kontroly
1. Příslušné orgány zajistí, aby byly všechny žádosti o povolení odchylky předloženy ke správní kontrole. Pokud kontrola prokáže nesplnění podmínek uvedených v článcích 5 a 6, je o tom žadatel vyrozuměn. V takovémto případě se žádost považuje za zamítnutou.
2. Na základě analýzy rizik, výsledků kontrol z předchozích let a výsledků všeobecných namátkových kontrol uplatňování právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS se vypracuje program inspekcí v terénu. Inspekce v terénu týkající se podmínek uvedených v článcích 5 a 6 tohoto rozhodnutí se provádějí nejméně u 5 % zemědělských podniků využívajících jednotlivé odchylky. Jestliže ověření ukáže nesplnění podmínek, je o tom příslušný zemědělec vyrozuměn. Tyto informace musí být vzaty v úvahu při rozhodování o žádosti o povolení odchylky v následujícím roce.
3. Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky pro ověřování, zda jsou dodržovány podmínky odchylky povolené podle tohoto rozhodnutí.
Článek 10
Podávání zpráv
Příslušné orgány předkládají každoročně do června zprávu obsahující tyto informace:
1.
mapy znázorňující pro každou oblast, na kterou se vztahuje jednotlivá odchylka, procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat a procentní podíl zemědělské půdy, jakož i mapy týkající se místního využívání půdy podle čl. 8 odst. 1;
2.
výsledky monitorování koncentrací dusičnanů v podzemních a povrchových vodách, včetně informací o trendech kvality vody, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, a také údaje o vlivu odchylky na jakost vody, podle čl. 8 odst. 2;
3.
výsledky monitorování koncentrací dusíku a fosforu v půdní vodě a minerálního dusíku v půdním profilu, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, podle čl. 8 odst. 2;
4.
shrnutí a vyhodnocení údajů získaných ze zvýšeného monitorování vody podle čl. 8 odst. 3;
5.
výsledky šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů podle čl. 8 odst. 4;
6.
výsledky modelových výpočtů rozsahu vyplavování dusíku a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících jednotlivou odchylku, podle čl. 8 odst. 4;
7.
vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, vycházející z kontrol na úrovni zemědělských podniků, a informací o nevyhovujících zemědělských podnicích, vycházející z výsledků správních kontrol a inspekcí v terénu, podle čl. 9 odst. 1 a 2.
Článek 11
Použití
Toto rozhodnutí se použije v souvislosti s SR 2014 č. 307 - Akčním programem pro dusičnany (Severní Irsko) 2014.
Toto rozhodnutí pozbývá platnosti dne 31. prosince 2018.
Článek 12
Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
V Bruselu dne 9. února 2015.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/346
tad-9 ta' Frar 2015
dwar l-għoti ta' deroga mitluba mir-Renju Unit fir-rigward tal-Irlanda ta' Fuq skont id-Direttiva tal-Kunsill 91/676/KEE dwar il-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli
(notifikata bid-dokument C(2015) 542)
(It-test bl-Ingliż biss huwa awtentiku)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 91/676/KEE tat-12 ta' Diċembru 1991 dwar il-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli (1) u, b'mod partikolari, it-tielet subparagrafu tal-paragrafu 2 tal-Anness III tagħha,
Billi:
(1)
Jekk l-ammont ta' demel li Stat Membru beħsiebu japplika għal kull ettaru fis-sena jkun differenti minn dak speċifikat fl-ewwel sentenza tat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 2 tal-Anness III tad-Direttiva 91/676/KEE u fil-punt (a) ta' dak is-subparagrafu, dak l-ammont għandu jiġi ffissat b'mod li ma jippreġudikax il-kisba tal-għanijiet speċifikati fl-Artikolu 1 ta' dik id-Direttiva u għandu jkun iġġustifikat abbażi ta' kriterji oġġettivi, bħal staġuni twal ta' kultivazzjoni u għelejjel b'rata għolja ta' assorbiment tan-nitroġenu.
(2)
Fl-14 ta' Diċembru 2007, il-Kummissjoni adottat id-Deċiżjoni 2007/863/KE (2) li tagħti deroga mitluba mir-Renju Unit fir-rigward tal-Irlanda ta' Fuq skont id-Direttiva 91/676/KEE dwar il-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli, li tippermetti l-applikazzjoni ta' demel tal-bhejjem sa limitu ta' 250 kg ta' nitroġenu għal kull ettaru fis-sena, b'ċerti kundizzjonijiet, f'azjendi b'mill-inqas 80 % ta' mergħat.
(3)
Fl-24 ta' Frar 2011, il-Kummissjoni adottat id-Deċiżjoni 2011/128/UE (3), li temenda d-Deċiżjoni 2007/863/KE u li testendi d-deroga sal-31 ta' Diċembru 2014.
(4)
Id-deroga mogħtija bid-Deċiżjoni 2007/863/KE kif emendata bid-Deċiżjoni 2011/128/UE kienet tikkonċerna 145 azjenda fl-2013, li jikkorrispondu għal madwar 0,59 % tal-għadd totali ta' azjendi u 0,42 % tat-total nett ta' żona agrikola.
(5)
Fl-10 ta' Ottubru 2014, ir-Renju Unit ressaq talba għal deroga għall-Irlanda ta' Fuq lill-Kummissjoni skont it-tielet subparagrafu tal-paragrafu 2 tal-Anness III tad-Direttiva 91/676/KEE.
(6)
Ir-Renju Unit għar-reġjun tal-Irlanda ta' Fuq, f'konformità mal-paragrafu 5 tal-Artikolu 3 tad-Direttiva 91/676/KEE, tapplika programm ta' azzjoni fit-territorju kollu tagħha.
(7)
Ir-Rapport mill-Kummissjoni lill-Kunsill u lill-Parlament Ewropew dwar l-implimentazzjoni tad-Direttiva 91/676/KEE dwar il-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli, abbażi tar-rapporti tal-Istati Membri għall-perjodu 2008-2011, juri li fir-Renju Unit għar-reġjun tal-Irlanda ta' Fuq, fir-rigward tal-ilma tal-pjan, l-istazzjonijiet ta' monitoraġġ kollha għandhom konċentrazzjonijiet medji ta' nitrati taħt il-50 mg/l u 93 % tal-istazzjonijiet ta' monitoraġġ għandhom konċentrazzjonijiet medji ta' nitrati taħt il-25 mg/l. Għall-ilma tal-wiċċ, l-istazzjonijiet ta' monitoraġġ kollha għandhom konċentrazzjonijiet medji ta' nitrati taħt il-25 mg/l.
(8)
F'dawn l-aħħar snin l-għadd ta' bhejjem u l-użu ta' fertilizzanti kimiċi naqsu. L-għadd ta' frat, tjur tar-rziezet u nagħaġ naqas b'5 %, 5 % u 10 % rispettivament, filwaqt li l-għadd ta' ħnieżer żdied b'4 % mill-perjodu 2004-2007 sal-perjodu 2008-2011. Il-piż medju ta' nitroġenu mid-demel tal-bhejjem fil-perjodu 2008-2011 kien ta' 117 kg/ha, bi tnaqqis ta' 6,4 % meta mqabbel mal-perjodu 2004-2007. L-eċċess medju ta' fosforu fil-perjodu 2008-2011 kien ta' 13,6 kg/ha, bi tnaqqis ta' 30,1 % meta mqabbel mal-perjodu 2004-2007. L-eċċess medju tal-fertilizzant kimiku N naqas b'18,4 % fil-perjodu 2008-2011 meta mqabbel mal-perjodu 2004-2007. L-użu medju tal-fertilizzant kimiku P naqas b'53 % fil-perjodu 2008-2011 meta mqabbel mal-perjodu 2004-2007.
(9)
Fl-Irlanda ta' Fuq, 93 % tal-art agrikola hija ddedikata għall-mergħat. B'mod ġenerali, f'azjendji tal-mergħat, 42 % taż-żona tal-art hija maħduma b'mod estensiv u għandha rata tal-irjus ta' anqas minn bhima waħda (1) għal kull ettaru u użu baxx ta' fertilizzant, 37 % tinħadem bħala parti minn programmi agro-ambjentali u 24 % biss tinħadem b'mod aktar intensiv, b'rata tal-irjus ta' żewġ (2) bhejjem għal kull ettaru jew aktar. 5 % tintuża bħala raba' maħdum. L-użu medju ta' fertilizzant kimiku fil-mergħat huwa ta' 79 kg/ha ta' nitroġenu u 5 kg/ha ta' fosforu.
(10)
L-Irlanda ta' Fuq hija kkaratterizzata b'ħafna xita u l-prevalenza ta' ħamrija li żżomm l-ilma. Minħabba t-tnixxija tal-ilma mxekkla, il-potenzjal tad-denitrifikazzjoni tal-parti l-kbira tal-ħamriji fl-Irlanda ta' Fuq huwa relattivament għoli, u dan inaqqas il-konċentrazzjoni tan-nitrati fil-ħamrija u għalhekk, l-ammont ta' nitrat li huwa suxxettibbli għat-tlissija.
(11)
Il-klima tal-Irlanda ta' Fuq, ikkaratterizzata minn inżul tax-xita mqassam indaqs matul is-sena u minn firxa kemxejn ristretta ta' temperatura, tippromwovi staġun kemxejn twil li fih jikber il-ħaxix u l-art tiġi ġestita u maħduma b'mod attiv, tvarja minn 270 jum fis-sena fl-inħawi ta' mal-kosta fil-lvant għal madwar 260 jum fis-sena fil-pjanuri ċentrali.
(12)
Il-Kummissjoni, wara li eżaminat it-talba mir-Renju Unit għar-reġjun tal-Irlanda ta' Fuq, wara li qieset il-Programm ta' Azzjoni fid-dawl tal-esperjenza miksuba mid-deroga stipulata fid-Deċiżjoni 2007/863/KE kif emendata bid-Deċiżjoni 2011/128/UE, tqis li l-ammont ta' demel tal-bhejjem propost mill-Irlanda ta' Fuq, li jikkorrispondi għal 250 kg ta' nitroġenu għal kull ettaru fis-sena, mhux se jkun ta' ħsara għall-kisba tal-għanijiet tad-Direttiva 91/676/KEE, sakemm ikunu ssodisfati ċerti kundizzjonijiet stretti.
(13)
L-informazzjoni ta' sostenn imressqa mill-Irlanda ta' Fuq tindika li l-ammont propost ta' 250 kg kull ettaru fis-sena ta' nitroġenu minn demel tal-bhejjem f'azjendi b'mill-inqas 80 % ta' mergħat hija ġustifikata abbażi kriterji oġġettivi bħalma huma staġuni twal tat-tkabbir u għelejjel b'rata għolja ta' assorbiment tan-nitroġenu.
(14)
Id-Deċiżjoni 2007/863/KE kif emendata bid-Deċiżjoni 2011/128/UE tiskadi fil-31 ta' Diċembru 2014. Sabiex jiġi żgurat li l-bdiewa kkonċernati jkunu jistgħu jibqgħu jibbenefikaw mid-deroga, huwa xieraq li din id-Direttiva tiġi adottata.
(15)
Il-miżuri stipulati f'din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar in-Nitrati stabbilit skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva 91/676/KEE,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-deroga mitluba mir-Renju Unit fir-rigward tal-Irlanda ta' Fuq bl-ittra tal-10 ta' Ottubru 2014, bil-għan li tippermetti ammont ogħla ta' demel tal-bhejjem minn dak stipulat fl-ewwel sentenza tat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 2 tal-Anness III tad-Direttiva 91/676/KEE u fil-punt (a) tiegħu, ingħatat, soġġetta għall-kundizzjonijiet stabbiliti f'din id-Deċiżjoni.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-fini ta' din id-Deċiżjoni, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“azjendi tal-mergħat” tfisser azjendi fejn 80 % jew aktar taż-żona agrikola disponibbli għall-applikazzjoni tad-demel tkun ħaxix;
(2)
“bhejjem li jirgħu” tfisser frat (għajr għall-għoġġiela tal-vitella), nagħaġ, ċriev, mogħoż u żwiemel;
(3)
“ħaxix” tfisser mergħa permanenti jew mergħa temporanja (temporanja timplika art li tkun miżrugħa bil-ħaxix għal anqas minn erba' snin);
(4)
“roqgħa” tfisser għalqa individwali jew grupp ta' għelieqi, omoġenji f'dak li għandu x'jaqsam mal-għelejjel, it-tip ta' ħamrija u l-prattiki ta' fertilizzazzjoni.
Artikolu 3
Kamp ta' applikazzjoni
Din id-Deċiżjoni tapplika fuq bażi individwali għal azjendi tal-mergħat u soġġetta għall-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 4, 5 u 6.
Artikolu 4
Awtorizzazzjoni u impenn annwali
1. Il-bdiewa li jridu jibbenefikaw minn deroga skont din id-Deċiżjoni għandhom kull sena jressqu applikazzjoni lill-awtoritajiet kompetenti.
2. Flimkien mal-applikazzjoni annwali msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jintrabtu bil-miktub li jissodisfaw il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 5 u 6.
Artikolu 5
L-applikazzjoni tad-demel u fertilizzanti oħra
1. L-ammont ta' demel tal-bhejjem li jirgħu li jiġi applikat fl-art kull sena f'azjendi tal-mergħat, inkluż dak mill-bhejjem stess, ma għandux jaqbeż l-ammont ta' demel li jkun fih 250 kg ta' nitroġenu għal kull ettaru, soġġett għall-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 8.
2. L-ammonti totali ta' nitroġenu mogħti ma għandhomx jaqbżu d-domanda prevista ta' nutriment tal-għelejjel meqjusa u għandha titqies il-provvista mill-ħamrija. L-applikazzjoni totali tan-nitroġenu għandha tkun differenzjata abbażi tar-rata tal-irjus u l-produttività tal-mergħat.
3. Għal kull azjenda, għandu jinżamm pjan ta' fertilizzazzjoni b'deskrizzjoni tan-newba tal-għelejjel u l-applikazzjoni ppjanata ta' demel u fertilizzanti oħra. Dan għandu jkun disponibbli fl-azjenda għal kull sena kalendarja qabel l-1 ta' Marzu. Il-pjan ta' fertilizzazzjoni għandu jinkludi tal-anqas dan li ġej:
(a)
Il-pjan tan-newba tal-għelejjel, li għandu jispeċifika d-daqs tal-irqajja' bil-ħaxix u tal-irqajja' b'għelejjel oħra, inkluż skizz ta' mappa li tindika l-lok tal-irqajja' individwali;
(b)
l-għadd ta' bhejjem, deskrizzjoni tal-fond fejn jinżammu u tas-sistema tal-ħżin, inkluż il-volum ta' ħżin ta' demel disponibbli;
(c)
kalkolu tan-nitroġenu (li minnu jitnaqqas it-telf fiż-żamma fil-fond u l-ħażna) u l-fosforu mid-demel li jiġi prodott fl-azjenda;
(d)
l-ammont, it-tip u l-karatteristiki tad-demel imwassal barra l-azjenda jew lill-azjenda;
(e)
ir-rekwiżiti prevedibbli tal-għelejjel tan-nitroġenu u l-fosforu għal kull roqgħa;
(f)
ir-riżultati tal-analiżi tal-ħamrija b'rabta mal-istatus tan-nitroġenu u tal-fosforu fil-ħamrija, jekk ikunu disponibbli;
(g)
in-natura tal-fertilizzant li għandu jintuża;
(h)
il-kalkolu tal-applikazzjoni tan-nitroġenu u tal-fosforu mid-demel fuq kull roqgħa;
(i)
il-kalkolu tal-applikazzjoni tan-nitroġenu u tal-fosforu mid-demel fuq kull roqgħa.
Il-pjan ta' fertilizzazzjoni għandu jiġi rivedut sa mhux aktar tard minn sebat ijiem wara kwalunkwe bidla fil-prattiki agrikoli sabiex tiġi żgurata l-konsistenza bejn dan il-pjan u l-prattiki agrikoli reali.
4. Kull bidwi għandu jżomm il-kontijiet tal-fertilizzazzjoni, inkluża l-informazzjoni marbuta mal-ġestjoni tal-għoti ta' nitroġenu u fosforu u l-ġestjoni tal-ilma maħmuġ. Dawn għandhom jitressqu quddiem l-awtorità kompetenti għal kull sena kalendarja.
5. Għal kull azjenda tal-mergħat li tibbenefika minn deroga, il-bidwi għandu jaċċetta li l-applikazzjoni msemmija fl-Artikolu 4(1), il-pjan ta' fertilizzazzjoni u l-kontijiet tal-fertilizzazzjoni jistgħu jkunu soġġetti għal kontroll.
6. L-analiżi perjodika tan-nitroġenu u l-fosforu fil-ħamrija għandha ssir minn kull bidwi li jingħata d-deroga għal fertilizzazzjoni preċiża.
L-analiżi u t-teħid ta' kampjuni, fir-rigward tan-newba tal-għelejjel u l-karatteristiki tal-ħamrija, għandhom jitwettqu tal-anqas darba kull erba' snin għal kull żona omoġenja tal-azjenda.
Għandha ssir tal-anqas analiżi waħda għal kull ħames ettari ta' art agrikola.
Ir-riżultati tal-analiżi tan-nitroġenu u l-fosforu fil-ħamrija għandhom ikunu disponibbli fl-azjenda li tibbenefika minn deroga.
7. Id-demel tal-bhejjem ma għandux jitferrex fil-ħarifa, qabel il-kultivazzjoni tal-ħaxix.
8. Għal kull azjenda tal-mergħat li tibbenefika minn deroga, il-bidwi għandu jiżgura li l-bilanċ tal-fosforu, ikkalkulat skont il-metodoloġija stabbilita mill-awtorità kompetenti, ma jaqbiżx eċċess ta' 10 kg ta' fosforu għal kull ettaru fis-sena.
Artikolu 6
Il-ġestjoni tal-art
1. Tmenin fil-mija jew aktar taż-żona disponibbli għall-applikazzjoni tad-demel fl-azjendi għandha tkun ikkultivata bil-ħaxix.
2. Il-bdiewa li jibbenefikaw minn deroga individwali għandhom iwettqu l-miżuri li ġejjin:
(a)
il-mergħat temporanji għandhom jinħartu fir-rebbiegħa;
(b)
il-ħaxix maħrut fuq it-tipi kollha ta' ħamrija għandu jiġi segwit minnufih b'għelejjel b'domanda għolja ta' nitroġenu;
(c)
in-newba tal-għelejjel ma għandhiex tinkludi pjanti leguminużi jew pjanti oħrajn li jirranġaw in-nitroġenu atmosferiku.
3. Il-punt c tat-tieni paragrafu, madanakollu, ma għandux japplika għas-silla fil-mergħat b'anqas minn 50 % ta' silla u għal pjanti leguminużi oħra li jinżergħu flimkien mal-ħaxix.
Artikolu 7
Miżuri oħra
Din id-deroga għandha tiġi applikata bla preġudizzju għall-miżuri meħtieġa biex tikkonforma ma' leġiżlazzjoni oħra ambjentali tal-UE.
Artikolu 8
Monitoraġġ
1. L-awtorità kompetenti għandha tiżgura li mapep li juru l-perċentwal ta' azjendi ta' mergħat, il-perċentwal ta' bhejjem u l-perċentwal ta' art agrikola koperti b'deroga individwali għal kull distrett, kif ukoll il-mapep dwar l-użu tal-art lokali jitħejjew u jiġu aġġornati kull sena.
2. Il-monitoraġġ għandu jitwettaq fuq il-ħamrija, l-ilma tal-wiċċ u l-ilma tal-pjan sabiex tinġabar dejta dwar il-konċentrazzjoni tan-nitroġenu u l-fosforu fl-ilma tal-ħamrija, dwar in-nitroġenu minerali fil-profil tal-ħamrija u l-konċentrazzjoni tan-nitrati fl-ilma tal-pjan u fl-ilma tal-wiċċ, kemm jekk taħt kundizzjonijiet ta' deroga kif ukoll jekk le. Il-monitoraġġ għandu jitwettaq fuq l-iskala tal-mergħa tal-azjenda u f'żoni ta' qbid ta' baċini agrikoli. Is-siti ta' monitoraġġ għandhom jinkludu t-tipi ta' ħamrija, il-livelli ta' intensità, il-prattiki ta' fertilizzazzjoni u l-għelejjel ewlenin.
3. Għandu jitwettaq monitoraġġ tal-ilma aktar intensiv għal żoni ta' qbid ta' baċini agrikoli li jinsabu qrib il-korpi tal-ilma l-aktar vulnerabbli.
4. Stħarriġiet dwar l-użu tal-art lokali, in-newba tal-għelejjel u prattiki agrikoli għandhom jitwettqu fuq azjendi li jibbenefikaw minn derogi individwali. Informazzjoni u dejta miġbura mill-analiżi ta' nutrijenti msemmija fl-Artikolu 5(6) u l-monitoraġġ kif imsemmi fil-Paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu għandhom jintużaw għal kalkoli bbażati fuq mudelli ta' kemm hu kbir it-telf ta' nitrati u ta' fosforu mill-azjendi li jibbenefikaw minn deroga.
Artikolu 9
Kontrolli
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-applikazzjonijiet kollha għal deroga jitressqu għall-kontroll amministrattiv. Meta l-kontroll juri li l-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 5 u 6 ma ġewx issodisfati, l-applikant għandu jiġi mgħarraf b'dan. F'dan il-każ, l-applikazzjoni għandha titqies miċħuda.
2. Għandu jkun stabbilit programm ta' spezzjonijiet fuq il-post ibbażat fuq l-analiżi tar-riskji, ir-riżultati tal-kontrolli tas-snin ta' qabel u r-riżultati ta' kontrolli aleatorji ġenerali tal-applikazzjoni tal-leġiżlazzjoni li timplimenta d-Direttiva 91/676/KEE. L-ispezzjonijiet fuq il-post għandhom ikopru mill-anqas 5 % tal-azjendi li jibbenefikaw minn deroga individwali fir-rigward tal-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 5 u 6 ta' din id-Deċiżjoni. Fejn il-verifika tindika nuqqas ta' konformità, il-bidwi għandu jiġi mgħarraf b'dan. Din l-informazzjoni għandha titqies fid-deċiżjoni dwar it-talba għal deroga għas-sena ta' wara.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jingħataw is-setgħat u l-mezzi meħtieġa biex jivverifikaw il-konformità mad-deroga mogħtija skont din id-Deċiżjoni.
Artikolu 10
Rappurtar
L-awtoritajiet kompetenti, kull sena sa Ġunju, għandhom iressqu rapport li jkun fih l-informazzjoni li ġejja:
(1)
L-awtorità kompetenti għandha tiżgura li mapep li juru l-perċentwal ta' azjendi ta' mergħat, il-perċentwal ta' bhejjem u l-perċentwal ta' art agrikola koperti b'deroga individwali għal kull distrett, kif ukoll il-mapep dwar l-użu tal-art, msemmija fl-Artikolu 8(1);
(2)
ir-riżultati tal-monitoraġġ tal-ilma tal-pjan u l-ilma tal-wiċċ, fir-rigward tal-konċentrazzjonijiet tan-nitrati, inkluża l-informazzjoni dwar ix-xejriet fil-kwalità tal-ilma, kemm jekk bil-kundizzjonijiet ta' deroga kif ukoll jekk le, flimkien mal-impatt tad-deroga fuq il-kwalità tal-ilma, kif imsemmi fl-Artikolu 8(2);
(3)
ir-riżultati tal-monitoraġġ tal-ħamrija fir-rigward tal-konċentrazzjonijiet tan-nitroġenu u l-fosforu fl-ilma tal-ħamrija u dwar in-nitroġenu minerali fil-profil tal-ħamrija, kemm jekk bil-kundizzjonijiet ta' deroga kif ukoll jekk le, kif imsemmi fl-Artikolu 8(2);
(4)
sommarju u evalwazzjoni tad-dejta miksuba mill-monitoraġġ tal-ilma intensifikat imsemmi fl-Artikolu 8(3);
(5)
ir-riżultati tal-istħarriġiet dwar l-użu lokali tal-art, in-newba tal-għelejjel u l-prattiki agrikoli, kif imsemmi fl-Artikolu 8(4);
(6)
ir-riżultati ta' kalkoli abbażi ta' mudelli ta' kemm hu kbir it-telf tan-nitroġenu u tal-fosforu minn azjendi li jibbenefikaw minn deroga individwali, kif imsemmi fl-Artikolu 8(4);
(7)
evalwazzjoni tal-implimentazzjoni tal-kundizzjonijiet tad-deroga, abbażi ta' kontrolli fil-livell tal-azjenda u informazzjoni dwar l-azjendi li mhumiex konformi, abbażi tar-riżultati tal-kontrolli amministrattivi u fuq il-post, kif imsemmi fl-Artikolu 9(1) u (2).
Artikolu 11
Applikazzjoni
Din id-Deċiżjoni għandha tapplika fil-kuntest tal-SR 2014 Nru 307 - Regolamenti għall-Programm ta' Azzjoni dwar in-Nitrati (l-Irlanda ta' Fuq) 2014.
Din id-Deċiżjoni għandha tiskadi fil-31 ta' Diċembru 2018.
Artikolu 12
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju Unit tal-Gran Brittanja u lill-Irlanda ta' Fuq.
Magħmul fi Brussell, id-9 ta' Frar 2015.