SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2013/38/EU,
ze dne 12. srpna 2013,
kterou se mění směrnice 2009/16/ES o státní přístavní inspekci
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 23. února 2006 přijala Mezinárodní organizace práce (ILO) Úmluvu o práci na moři (dále jen „úmluva MLC 2006“), jejímž cílem je vytvořit jediný ucelený nástroj zahrnující pokud možno všechny aktuální normy obsažené ve stávajících mezinárodních úmluvách a doporučeních týkajících se práce na moři a rovněž základní zásady obsažené v dalších mezinárodních úmluvách o práci.
(2)
Rozhodnutí Rady 2007/431/ES (3) zmocňuje členské státy, aby v zájmu Evropského společenství úmluvu MLC 2006 ratifikovaly. Proto by členské státy měly úmluvu ratifikovat co nejdříve.
(3)
Členské státy by při provádění státních přístavních inspekcí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci (4) v souvislosti se záležitostmi, na které se vztahují úmluvy, jež členské státy dosud neratifikovaly a jež stanoví, že každá loď nacházející se v přístavu jiného smluvního státu či strany podléhá kontrole řádně zmocněných úředníků, měly vyvinout veškeré úsilí, aby dodržely postupy a zvyklosti podle těchto úmluv, a měly by tak upustit od podávání zpráv týkajících se státní přístavní inspekce Mezinárodní námořní organizaci (IMO) nebo ILO. Členské státy, které v době jejich vstupu v platnost neratifikovaly některou z mezinárodních úmluv, na něž se vztahuje směrnice 2009/16/ES, by měly vyvinout veškeré úsilí, aby na palubác0h svých lodí zavedly podobné podmínky v souladu s požadavky dané úmluvy.
(4)
V zájmu zajištění harmonizovaného přístupu k účinnému prosazování mezinárodních norem ze strany členských států při provádění kontrol státu vlajky i státních přístavních inspekcí a s cílem zabránit nesouladu mezi mezinárodním právem a právem Unie by členské státy měly usilovat o to, aby příslušné úmluvy ratifikovaly k datu, kterým vstupují v platnost, a to alespoň ty jejich části, které spadají do pravomoci Unie.
(5)
Úmluva MLC 2006 stanoví normy pro práci na moři pro všechny námořníky bez ohledu na jejich státní příslušnost a vlajku lodě, na níž slouží.
(6)
Je vhodnější, aby se pro účely směrnice 2009/16/ES pojmy „námořník“ a „posádka“ nevymezovaly, nýbrž aby byly v každém jednotlivém případě chápány v souladu s tím, jak jsou vymezeny nebo chápány v příslušných mezinárodních úmluvách. Zejména by ve všech záležitostech, které se týkají prosazování úmluvy MLC 2006, měl být pojem „posádka“ chápán ve smyslu pojmu „námořník“ vymezeného v úmluvě MLC 2006.
(7)
Ve všech záležitostech, na které se vztahuje tato směrnice a jež se týkají prosazování úmluvy MLC 2006, také pro lodě, na něž se nevztahuje Mezinárodní předpis pro řízení bezpečnosti provozu lodí, by měly být odkazy na „společnost“ ve směrnici 2009/16/ES chápány ve smyslu pojmu „majitel lodě“, jak je vymezen v příslušném ustanovení úmluvy MLC 2006, protože tato definice lépe odpovídá zvláštním potřebám úmluvy MLC 2006.
(8)
Významná část norem úmluvy MLC 2006 je v právu Unie provedena prostřednictvím směrnice Rady 2009/13/ES ze dne 16. února 2009, kterou se provádí dohoda k Úmluvě o práci na moři z roku 2006 uzavřená Svazem provozovatelů námořních plavidel Evropského společenství (ECSA) a Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) (5), a směrnice Rady 1999/63/ES ze dne 21. června 1999 o dohodě o úpravě pracovní doby námořníků uzavřené mezi Svazem provozovatelů námořních plavidel Evropského společenství (ECSA) a Federací odborů pracovníků v dopravě v Evropské unii (FST) (6). Ty normy úmluvy MLC 2006, které spadají do oblasti působnosti směrnice 2009/13/ES nebo směrnice 1999/63/ES, mají členské státy provést v souladu s uvedenými směrnicemi.
(9)
Je obecnou zásadou, že opatření přijatá za účelem uplatňování této směrnice by za žádných okolností neměla být pro členské státy důvodem ospravedlňujícím snížení obecné úrovně ochrany námořníků na lodích plujících pod vlajkou některého členského státu, která je zajištěna platným sociálním právem Unie.
(10)
Úmluva MLC 2006 obsahuje ustanovení o prosazování, která vymezují povinnosti států plnících povinnosti státní přístavní inspekce. Za účelem ochrany bezpečnosti a prevence narušování hospodářské soutěže by členským státům mělo být dovoleno ověřovat dodržování ustanovení úmluvy MCL 2006 na všech lodích, které vplouvají do jejich přístavů a kotvišť, bez ohledu na to, pod vlajkou jakého státu plují.
(11)
Státní přístavní inspekce je upravena směrnicí 2009/16/ES, která by měla zahrnout úmluvu MLC 2006 mezi úmluvy, jejichž provádění je ověřováno orgány členských států v jejich přístavech.
(12)
Při provádění státních přístavních inspekcí v souladu se směrnicí 2009/16/ES by členské státy měly zohlednit ustanovení úmluvy MLC 2006, podle nichž mají být osvědčení o práci na moři a prohlášení o dodržování pravidel pro práci na moři přijímána jakožto důkazy prima facie o dodržování požadavků úmluvy MLC 2006.
(13)
Právo Unie by mělo také odrážet postupy stanovené v úmluvě MLC 2006, pokud jde o řešení stížností na pevnině týkajících se záležitostí, kterými se tato úmluva zabývá.
(14)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení směrnice 2009/16/ES by měly by být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Komise by měla být oprávněna přijímat prováděcí akty, pokud jde o: metodiku pro posuzování obecných rizikových parametrů týkajících se zejména kritérií státu vlajky a kritérií výkonnosti společnosti; zajištění jednotných podmínek týkajících se rozsahu rozšířené inspekce, včetně rizikových oblastí, na něž se má vztahovat; zajištění jednotného uplatňování postupů pro inspekce a bezpečnostní kontroly lodí; stanovení harmonizovaného elektronického formátu pro podávání zpráv o stížnostech týkajících se úmluvy MLC 2006; stanovení harmonizovaných postupů pro podávání hlášení o zjevných nesrovnalostech od lodivodů, přístavních orgánů nebo subjektů a o následných opatřeních přijatých členskými státy; a stanovení podrobných opatření ohledně zveřejňování informací o společnostech s nízkou nebo velmi nízkou výkonností, kritérií pro shromažďování příslušných údajů a četnosti jejich aktualizace. Jedná se o vysoce odbornou činnost, která by měla být vykonávána v mezích zásad a kritérií stanovených uvedenou směrnicí. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (7).
(15)
Komise by neměla přijmout prováděcí akt týkající se metodiky pro posuzování obecných rizikových parametrů, zejména pokud jde o kritéria státu vlajky a kritéria výkonnosti společnosti, zpráv lodivodů a přístavních orgánů nebo subjektů, včetně harmonizovaných postupů pro podávání hlášení o zjevných nesrovnalostech od lodivodů a přístavních orgánů nebo subjektů a o následných opatřeních přijatých členskými státy, jakož i podrobných opatření ohledně zveřejňování informací o společnostech s nízkou či velmi nízkou výkonností, jestliže výbor uvedený v této směrnici nevydá k návrhu prováděcího aktu předloženému Komisí žádné stanovisko.
(16)
Komise by při stanovování prováděcích pravidel měla konkrétně zohlednit odborné znalosti a zkušenosti získané během uplatňování systému inspekcí v Unii a měla by vycházet z odborných znalostí v rámci Memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci, podepsaného v Paříži dne 26. ledna 1982, v platném znění (dále jen „Pařížské memorandum“).
(17)
Prováděcími pravidly, včetně odkazů na instrukce a pokyny Pařížského memoranda, by neměl být ohrožen profesionální úsudek inspektorů nebo příslušného orgánu ani flexibilita podle ustanovení směrnice 2009/16/ES.
(18)
Inspekční databáze uvedená ve směrnici 2009/16/ES by měla být přizpůsobena a rozšiřována v souladu se změnami zavedenými touto směrnicí nebo změnami přijatými v rámci Pařížského memoranda.
(19)
Účelem Pařížského memoranda je vyloučit z provozu lodě nevyhovující normám, a to prostřednictvím harmonizovaného systému státní přístavní inspekce, zahrnujícího koordinované inspekce lodí vplouvajících do přístavů v oblasti Pařížského memoranda, včetně přístavů členských států. Cílem těchto inspekcí je ověřit, zda lodě splňují mezinárodní normy v oblasti ochrany, bezpečnosti a životního prostředí a zda mají námořníci přiměřené životní a pracovní podmínky v souladu s platnými mezinárodními úmluvami. Při provádění inspekcí a odkazování na instrukce a pokyny Pařížského memoranda by měla být vzata v úvahu skutečnost, že cílem vytváření a přijímání těchto instrukcí a pokynů je zajistit důslednost při provádění inspekcí v zájmu usnadnění dosažení co největšího stupně sblížení.
(20)
Inspekce, jejichž účelem je ověřit, zda životní a pracovní podmínky námořníků na lodi, jakož i jejich výcvik a kvalifikace, splňují požadavky úmluvy MLC 2006, vyžadují nezbytnou úroveň odborné přípravy inspektorů. Evropská agentura pro námořní bezpečnost a členské státy by měly rozvíjet tuto odbornou přípravu inspektorů pro účely kontrol dodržování úmluvy MLC 2006.
(21)
Aby měla Komise možnost urychleně aktualizovat příslušné postupy, a tím přispět k dosažení celosvětově rovných podmínek pro námořní dopravu, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny přílohy VI směrnice 2009/16/ES obsahující seznam „instrukcí“ přijatých Pařížským memorandem, s cílem udržovat postupy použitelné a vymahatelné na území členských států v souladu s postupy dohodnutými na mezinárodní úrovni a v souladu s příslušnými úmluvami. Je obzvláště důležité, aby Komise během přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(22)
Jelikož cílů této směrnice nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a dopadů této směrnice lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(23)
Směrnice 2009/16/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(24)
Podle článku VIII úmluvy MLC 2006 má úmluva MLC 2006 vstoupit v platnost 12 měsíců ode dne, kdy jsou zaregistrovány ratifikace nejméně 30 členů ILO s celkovým podílem na světové hrubé prostornosti lodí ve výši 33 procent. Tato podmínka byla splněna dne 20. srpna 2012 a úmluva MLC 2006 vstoupí v platnost dne 20. srpna 2013.
(25)
Tato směrnice by měla vstoupit v platnost ve stejný den jako úmluva MLC 2006,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Změny směrnice 2009/16/ES
Směrnice 2009/16/ES se mění takto:
1)
Článek 2 se mění takto:
a)
bod 1 se mění takto:
i)
písmeno g) se zrušuje,
ii)
doplňují se nová písmena, která znějí:
„i)
Úmluva o práci na moři z roku 2006 (MLC 2006);
j)
Mezinárodní úmluva o omezení používání škodlivých nátěrových systémů proti obrůstání lodí z roku 2001 (AFS 2001);
k)
Mezinárodní úmluva o občanskoprávní odpovědnosti za škody způsobené znečištěním ropnými palivy z roku 2001 (úmluva BUNKERS 2001);“
b)
doplňují se nové body, které znějí:
„23)
„osvědčením o práci na moři“ osvědčení uvedené v pravidle 5.1.3 úmluvy MLC 2006.
24)
„prohlášením o dodržování pravidel pro práci na moři“ prohlášení uvedené v pravidle 5.1.3 úmluvy MLC 2006.“;
c)
doplňuje se nový pododstavec, který zní:
„Všechny odkazy v této směrnici na úmluvy, mezinárodní předpisy a rezoluce, včetně odkazů na osvědčení a další dokumenty, se považují za odkazy na uvedené úmluvy, mezinárodní předpisy a rezoluce v jejich platném znění.“
2)
Článek 3 se mění takto:
a)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Při inspekci lodi plující pod vlajkou státu, který není smluvní stranou úmluvy, členské státy zajistí, aby zacházení s touto lodí a její posádkou nebylo příznivější než zacházení s lodí plující pod vlajkou státu, který je smluvní stranou úmluvy. Tato loď bude podrobena podrobné inspekci v souladu s postupy stanovenými Pařížským memorandem.“;
b)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„5. Opatření přijatá za účelem uplatňování této směrnice nesmí vést ke zhoršení stávající situace v jednotlivých členských státech, pokud jde o obecnou úroveň ochrany námořníků podle sociálního práva Unie v oblastech, na něž se tato směrnice vztahuje. Jestliže příslušný orgán státu přístavu zjistí při provádění těchto opatření jasné porušení práva Unie na palubě lodí plujících pod vlajkou členského státu, neprodleně o této skutečnosti uvědomí v souladu s vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi jakékoliv další příslušné orgány za účelem případného přijetí dalších opatření.“.
3)
V článku 8 se zrušuje odstavec 4.
4)
V článku 10 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Komisi se svěřují prováděcí pravomoci, pokud jde o stanovení metodiky pro posuzování obecných rizikových parametrů týkajících se zejména kritérií státu vlajky a kritérií výkonnosti společnosti. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 31 odst. 3.“
5)
V článku 14 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Rozsah rozšířené inspekce, včetně rizikových oblastí, na něž se má vztahovat, je uveden v příloze VII. Komise může přijmout podrobná opatření k zajištění jednotných podmínek pro uplatňování přílohy VII. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 31 odst. 3.“
6)
V článku 15 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Komise může přijmout podrobná opatření k zajištění jednotného uplatňování postupů uvedených v odstavci 1 a bezpečnostních kontrol uvedených v odstavci 2 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 31 odst. 3.“
(7)
V článku 17 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Je-li v návaznosti na podrobnou inspekci zjištěno, že životní a pracovní podmínky na lodi nejsou v souladu s požadavky úmluvy MLC 2006, inspektor neprodleně upozorní na nedostatky velitele lodě a sdělí mu lhůtu pro jejich nápravu.
V případě, že inspektor považuje tyto nedostatky za závažné, nebo jestliže tyto nedostatky souvisejí s možnou stížností podle přílohy V části A bodu 19, upozorní na ně inspektor rovněž příslušné organizace námořníků a majitelů lodí v členském státě, v němž je inspekce provedena, přičemž může:
a)
učinit oznámení zástupci státu vlajky;
b)
poskytnout příslušným orgánům nejbližšího nácestného přístavu příslušné informace.
Pokud jde o záležitosti týkající se úmluvy MLC 2006, je členský stát, v němž je inspekce provedena, oprávněn předat kopii zprávy o inspekci, doplněnou o všechny odpovědi obdržené ve stanovené lhůtě od příslušných orgánů státu vlajky, generálnímu řediteli Mezinárodního úřadu práce, aby mohla být přijata vhodná a účelná opatření k zajištění toho, že se takové informace zaznamenají a že na ně budou upozorněny strany, které by mohly mít zájem o využití příslušných opravných prostředků.“
(8)
V článku 18 se čtvrtý pododstavec nahrazuje tímto:
„Totožnost stěžovatele nesmí být vyzrazena veliteli lodě nebo majiteli dané lodě. Inspektor učiní vhodné kroky, aby zajistil důvěrnost stížností podaných námořníky, včetně toho, že zajistí důvěrnost při všech rozhovorech s námořníky.“
9)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 18a
Postupy pro řešení stížností v souvislosti s úmluvou MLC 2006 podaných na pevnině
1. Stížnost námořníka na porušení požadavků úmluvy MLC 2006, včetně porušení práv námořníků, je možné nahlásit inspektorovi v přístavu, do něhož loď námořníka vplula. V takových případech inspektor provede počáteční šetření.
2. Tam, kde je to vhodné, se počáteční šetření se zřetelem k povaze stížnosti zaměří i na to, zda byly dodrženy postupy pro projednání stížnosti na lodi podle pravidla 5.1.5 úmluvy MLC 2006. Inspektor může rovněž provést podrobnou inspekci v souladu s článkem 13 této směrnice.
3. Tam, kde je to vhodné, usiluje inspektor o to, aby byla stížnost vyřešena na palubě lodi.
4. Jestliže šetření nebo inspekce odhalí nesrovnalosti, které spadají do oblasti působnosti článku 19, použije se uvedený článek.
5. Pokud se nepoužije odstavec 4 a stížnost námořníka týkající se záležitostí upravených úmluvou MLC 2006 nebyla vyřešena na palubě lodi, oznámí to inspektor neprodleně státu vlajky a usiluje o to, aby ve stanovené lhůtě obdržel informace a plán nápravných opatření, který má předložit stát vlajky. Zpráva o jakékoli provedené inspekci se elektronickými prostředky předá do inspekční databáze uvedené v článku 24.
6. Nebyla-li stížnost vyřešena v návaznosti na opatření provedená podle odstavce 5, předá stát přístavu kopii zprávy inspektora generálnímu řediteli Mezinárodního úřadu práce. Zpráva musí být doplněna o jakoukoli odpověď, kterou obdržel ve stanovené lhůtě od příslušného orgánu státu vlajky. Obdobně se informují příslušné organizace námořníků a majitelů lodí ve státu přístavu. Mimoto stát přístavu pravidelně předává generálnímu řediteli Mezinárodního úřadu práce statistiky a informace týkající se stížností, které byly vyřešeny.
Tyto statistiky a informace se předávají za účelem zajištění toho, aby bylo možné na základě vhodných a účelných opatření vést záznamy o těchto informacích a aby na tyto záznamy mohly být upozorněny strany, včetně organizací námořníků a majitelů lodí, které by mohly mít zájem o využití příslušných opravných prostředků.
7. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku se Komisi svěřují prováděcí pravomoci, pokud jde o zřízení harmonizovaného elektronického formátu a postupu pro podávání zpráv o následných opatřeních přijatých členskými státy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 31 odst. 3.
8. Tímto článkem není dotčen článek 18. Čl. 18 čtvrtý pododstavec se rovněž vztahuje na stížnosti týkající se záležitostí upravených úmluvou MLC 2006.“
10)
Článek 19 se mění takto:
a)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„2a. V případě, že životní a pracovní podmínky na lodi představují zjevné riziko pro bezpečnost, zdraví či ochranu námořníků, nebo v případě nedostatků, které představují závažné či opakované porušení požadavků úmluvy MLC 2006, včetně porušení práv námořníků, zajistí příslušný orgán státu přístavu, kde je prováděna inspekce lodi, zadržení lodi nebo zastavení činnosti, během níž se nedostatky objevily.
Příkaz k zadržení lodi nebo zastavení činnosti nelze odvolat, dokud nedojde k odstranění těchto nedostatků, nebo dokud příslušný orgán nepřijme plán opatření pro odstranění těchto nedostatků a není přesvědčen, že tento plán bude urychleně proveden. Předtím, než bude plán činností přijat, může inspektor konzultovat stát vlajky.“;
b)
odstavec 6 se nahrazuje tímto:
„6. Dojde-li k zadržení, uvědomí příslušný orgán neprodleně správní orgány státu vlajky, nebo není-li to možné, konzula nebo v případě jeho nepřítomnosti nejbližšího diplomatického zástupce státu písemně o všech okolnostech, za kterých byl zásah považován za nezbytný, včetně zprávy o inspekci. Dále jsou podle okolností informováni rovněž určení lodní inspektoři nebo uznané organizace příslušné pro vydávání lodních klasifikačních osvědčení nebo zákonných osvědčení podle úmluv. Je-li kromě toho lodi zabráněno v plavbě z důvodu vážného nebo opakovaného porušení požadavků úmluvy MLC 2006, včetně porušení práv námořníků, nebo proto, že životní a pracovní podmínky na lodi představují zjevné riziko pro bezpečnost, zdraví nebo ochranu námořníků, informuje o tom příslušný orgán neprodleně stát vlajky a vyzve jeho zástupce, aby se pokud možno dostavil, přičemž požádá stát vlajky, aby poskytl odpověď ve stanovené lhůtě. Příslušný orgán rovněž neprodleně informuje příslušné organizace námořníků a majitelů lodí ve státě přístavu, ve kterém byla inspekce provedena.“
11)
V článku 23 se odstavec 5 nahrazuje tímto:
„5. Komisi se svěřují prováděcí pravomoci, aby přijala opatření k provádění tohoto článku, včetně harmonizovaných postupů pro podávání hlášení o zjevných nesrovnalostech od lodivodů, přístavních orgánů nebo subjektů a o následných opatřeních přijatých členskými státy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 31 odst. 3.“
12)
V článku 27 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Komisi se svěřují prováděcí pravomoci ke stanovení podrobných opatření ohledně zveřejňování informací uvedených v prvním pododstavci, kritérií pro shromažďování příslušných údajů a četnosti aktualizace. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 31 odst. 3.“
13)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 30a
Akty v přenesené pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 30b, pokud jde o změny přílohy VI, za účelem doplnění na seznam uvedený v uvedené příloze dalších instrukcí týkajících se státní přístavní inspekce, které byly přijaty organizací Pařížského memoranda.
Článek 30b
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je Komisi svěřena za podmínek stanovených tímto článkem.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 30a je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 20. srpna 2013. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 30a kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 30a vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.“
14)
Článek 31 se nahrazuje tímto:
„Článek 31
Výbor
1. Komisi je nápomocen Výbor pro námořní bezpečnost a zabránění znečištění z lodí (COSS) zřízený článkem 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002 (8). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud výbor nevydá žádné stanovisko k návrhu prováděcího aktu, který má být přijat podle čl. 10 odst. 3, čl. 23 odst. 5 a čl. 27 druhého pododstavce, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
15)
Článek 32 se zrušuje.
16)
Článek 33 se nahrazuje tímto:
„Článek 33
Prováděcí pravidla
Při stanovení prováděcích pravidel uvedených v čl. 10 odst. 3, čl. 14 odst. 4, čl. 15 odst. 4, čl. 18a odst. 7, čl. 23 odst. 5 a článku 27 postupem podle čl. 31 odst. 3 věnuje Komise zvláštní pozornost tomu, aby tato pravidla zohlednila odborné znalosti a zkušenosti získané během uplatňování systému inspekcí v Unii a aby vycházela z odborných znalostí v rámci Pařížského memoranda.“
17)
V příloze I části II se bod 2B mění takto:
a)
pátá odrážka se nahrazuje tímto:
„-
lodě, jichž se týká zpráva nebo stížnost, včetně stížnosti na pevnině, podaná velitelem lodě, členem posádky nebo jakoukoliv osobou či organizací s oprávněným zájmem na bezpečném provozu lodě, životních a pracovních podmínkách na lodi nebo zabránění znečištění, pokud dotyčný členský stát nepovažuje zprávu či stížnost za zjevně nepodloženou,“;
b)
doplňuje se nová odrážka, která zní:
„-
„lodě, pro něž byl schválen plán opatření pro odstranění nedostatků uvedený v čl. 19 odst. 2a, ale jeho provádění nebylo zkontrolováno inspektorem.“
18)
Příloha IV se mění takto:
a)
body 14, 15 a 16 se nahrazují tímto:
„14.
Lékařská osvědčení (viz úmluva MLC 2006).
15.
Tabulka rozpisu pracovního režimu na palubě (viz úmluvy MLC 2006 a STCW 78/95).
16.
Záznamy o pracovní době a době odpočinku námořníků (viz úmluva MLC 2006).“;
b)
doplňují se nové body, které znějí:
„45.
Osvědčení o práci na moři.
46.
Prohlášení o dodržování pravidel pro práci na moři, části I a II.
47.
Mezinárodní osvědčení o nátěrovém systému proti obrůstání.
48.
Osvědčení o pojištění nebo jiném finančním zajištění občanskoprávní odpovědnosti za škody způsobené znečištěním ropnými palivy.“
19)
V příloze V části A se doplňují nové body, které znějí:
„16.
Dokumenty požadované podle úmluvy MLC 2006 nejsou předloženy, vedeny nebo jsou vedeny nesprávně nebo předložené dokumenty neobsahují informace požadované podle úmluvy MLC 2006 nebo jsou z jiného důvodu neplatné.
17.
Životní a pracovní podmínky na lodi nesplňují požadavky úmluvy MLC 2006.
18.
Existuje důvodné podezření, že loď změnila vlajku, aby se vyhnula dodržování úmluvy MLC 2006.
19.
Byla podána stížnost, podle níž určité životní a pracovní podmínky na lodi nesplňují požadavky úmluvy MLC 2006.“
20)
V příloze X se bod 3.10 mění takto:
a)
nadpis se nahrazuje tímto:
„Oblasti podle úmluvy MLC 2006“;
b)
doplňují se nové body, které znějí:
„8.
Podmínky na lodi představují zjevné riziko pro bezpečnost, zdraví či ochranu námořníků.
9.
Nesoulad s předpisy představuje závažné či opakované porušení požadavků úmluvy MLC 2006, včetně práv námořníků, týkajících se životních a pracovních podmínek námořníků na lodi, jak jsou stanoveny v osvědčení o práci na moři dotčené lodě a v jejím prohlášení o dodržování pravidel pro práci na moři.“
Článek 2
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 21. listopadu 2014. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů. Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsoby odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 3
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dne 20. srpna 2013, kdy vstupuje v platnost úmluva MLC 2006.
Článek 4
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 12. srpna 2013.
DIRETTIVA 2013/38/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-12 ta’ Awwissu 2013
li temenda d-Direttiva 2009/16/KE dwar il-kontroll mill-Istat tal-port
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 100(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw lill-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Fit-23 ta’ Frar 2006, l-Uffiċċju Internazzjonali tax-Xogħol (ILO) adottat il-Konvenzjoni dwar ix-Xogħol Marittimu, 2006 (MLC 2006), bix-xewqa li jinħoloq strument wieħed u koerenti li jiġbor fih kemm jista’ jkun possibbli l-istandards aġġornati kollha tal-Konvenzjonijiet u r-Rakkomandazzjonijiet dwar ix-xogħol marittimu internazzjonali eżistenti, kif ukoll il-prinċipji fundamentali li jinsabu f’konvenzjonijiet internazzjonali oħra dwar ix-xogħol.
(2)
Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2007/431/KE (3) awtorizzat lill-Istati Membri, fl-interessi tal-Komunità Ewropea, biex jirratifikaw l-MLC 2006. Għaldaqstant, l-Istati Membri għandhom jirratifikawha malajr kemm jista’ jkun.
(3)
L-Istati Membri, meta jwettqu spezzjonijiet ta’ kontroll mill-Istat tal-port f’konformità mad-Direttiva 2009/16/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar il-kontroll mill-Istat tal-Port (4), dwar kwistjonijiet koperti mid-dispożizzjonijiet ta’ Konvenzjonijiet li għadhom ma rratifikawx u li jistipulaw li kull vapur huwa soġġett għall-kontroll minn uffiċjali debitament awtorizzati meta jkun f’port ta’ Stat kontraenti ieħor jew Parti kontraenti oħra, għandhom jagħmlu kull sforz biex jikkonformaw ma’ proċeduri u prattiki taħt dawk il-Konvenzjonijiet u b’hekk għandhom iżommu lura milli jagħmlu rapporti rilevanti għall-kontroll mill-Istati tal-port lill-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali (IMO) u/jew lill-ILO. L-Istati Membri li għadhom ma rratifikawx konvenzjoni internazzjonali koperta mid-Direttiva 2009/16/KE fil-mument tad-dħul fis-seħħ tagħha għandhom jagħmlu kull sforz biex jistabbilixxu kondizzjonijiet simili abbord il-vapuri tagħhom f’konformità mar-rekwiżiti ta’ dik il-Konvenzjoni.
(4)
Sabiex jiġi żgurat approċċ armonizzat għall-infurzar effettiv tal-istandards internazzjonali mill-Istati Membri, meta jwettqu spezzjonijiet kemm tal-bandiera kif ukoll tal-Istat tal-port u biex jiġi evitat nuqqas ta’ qbil bejn il-liġi internazzjonali u dik tal-Unjoni, l-Istati Membri għandhom jimmiraw li jirratifikaw il-Konvenzjonijiet sad-data li fiha jidħlu fis-seħħ, tal-inqas dawk il-partijiet tagħhom li jaqgħu taħt il-kompetenza tal-Unjoni.
(5)
L-MLC 2006 tistabbilixxi standards tax-xogħol marittimu għall-baħħara kollha indipendentement min-nazzjonalità tagħhom u mill-bandiera tal-vapuri li jaħdmu fuqhom.
(6)
Għall-finijiet tad-Direttiva 2009/16/KE, huwa preferibbli li minflok jiġu ddefiniti t-termini “baħħar” jew “ekwipaġġ”, dawk it-termini jinftiehmu f’kull każ skont kif huma definiti jew mifhuma fil-konvenzjonijiet internazzjonali rilevanti. B’mod partikolari, għal kwalunkwe kwistjoni relata mal-infurzar tal-MLC 2006, it-terminu “ekwipaġġ” għandu jinftiehem li qed jirreferi għal “baħħar” kif definit fl-MLC 2006.
(7)
Għal kwalunkwe kwistjoni koperta minn din id-Direttiva relatata mal-infurzar tal-MLC 2006, inkluż għal vapuri li għalihom ma japplikax il-kodiċi ta’ Mmaniġġar ta’ Sikurezza Internazzjonali, ir-referenzi fid-Direttiva 2009/16/KE għal “kumpannija” għandhom jinftiehmu li tfisser “sid il-vapur” kif definit bid-dispożizzjoni rilevanti tal-MLC 2006, minħabba li l-aħħar definizzjoni taqdi aħjar il-ħtiġijiet speċifiċi tal-MLC 2006.
(8)
Parti sostanzjali mill-istandards tal-MLC 2006 hija implimentanta fil-liġi tal-Unjoni permezz tad-Direttiva tal-Kunsill 2009/13/KE tas-16 ta’ Frar 2009 li timplimenta l-Ftehim konkluż mill-Assoċjazzjonijiet tas-Sidien tal-Bastimenti tal-Komunità Ewropea (ECSA) u l-Federazzjoni Ewropea tal-Ħaddiema tat-Trasport (ETF) dwar il-Konvenzjoni dwar ix-Xogħol Marittimu, 2006 (5) u d-Direttiva tal-Kunsill 1999/63/KE tal-21 ta’ Ġunju 1999 dwar il-Ftehim dwar l-organizzazzjoni tal-ħin ta’ xogħol tal-baħħara konkluż mill-Assoċjazzjoni tal-Komunità Ewropea tas-Sidien tal-Bastimenti (ECSA) u l-Federazzjoni tal-Unjonijiet tal- Ħaddiema tat-Trasport (FST) (6). Dawk l-istandards tal-MLC 2006 li huma koperti mill-kamp ta’ applikazzjoni tad-Direttiva 2009/13/KE jew tad-Direttiva 1999/63/KE għandhom jiġu implimentati mill-Istati Membri f’konformità ma’ dawk id-Direttivi.
(9)
Bħala prinċipju ġenerali, il-miżuri adottati biex jingħata effett lil din id-Direttiva ma għandhom taħt l-ebda ċirkostanza jikkostitwixxu raġunijiet li jiġġustifikaw tnaqqis mill-Istati Membri fil-livell ġenerali ta’ protezzjoni tal-baħħara abbord vapuri li jtajru l-bandiera ta’ Stat Membru taħt il-liġi soċjali applikabbli tal-Unjoni.
(10)
L-MLC 2006 fiha dispożizzjonijiet tal-infurzar li jiddefinixxu r-responsabbiltajiet tal-Istati li jwettqu l-obbligi ta’ kontroll mill-Istat tal-port. Sabiex tiġi mħarsa s-sigurtà u sabiex jiġu evitati distorsjonijiet fil-kompetizzjoni, l-Istati Membri għandhom jitħallew jivverifikaw il-konformità mad-dispożizzjonijiet tal-MLC 2006 minn kull vapur li jidħol fil-portijiet u l-ankraġġi tagħhom, indipendentement mill-Istat li tiegħu itajjar il-bandiera.
(11)
Il-kontroll mill-Istat tal-port huwa rregolat mid-Direttiva 2009/16/KE, li għandha tinkludi l-MLC 2006 mal-Konvenzjonijiet li l-implimentazzjoni tagħhom hija vverifikata mill-awtoritajiet tal-Istat Membri fil-portijiet tagħhom.
(12)
L-Istati Membri, meta jwettqu spezzjonijiet ta’ kontroll mill-Istati tal-port f’konformità mad-Direttiva 2009/16/KE għandhom jieħdu kont tad-dispożizzjonijiet tal-MLC 2006 li jistipulaw li ċ-ċertifikat ta’ xogħol marittimu u d-dikjarazzjoni tal-konformità tax-xogħol marittimu għandhom ikunu aċċettati bħala evidenza prima facie tal-konformità mar-rekwiżiti tal-MLC 2006.
(13)
Il-liġi tal-Unjoni għandhom jirriflettu anki l-proċeduri stabbiliti fl-MLC 2006 rigward il-ġestjoni tal-ilmenti fuq l-art (onshore) li huma relatati mal-kwistjonijiet ittrattati fl-MLC 2006.
(14)
Sabiex jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni tad-Direttiva 2009/16/KE, il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat ta’ implimentazzjoni. Il-Kummissjoni għandha tkun intitolata li tadotta atti ta’ implimentazzjoni biex timplimenta metodoloġija għall-konsiderazzjoni ta’ parametri ta’ riskju ġeneriċi relatati b’mod partikolari mal-kriterji tal-Istat tal-bandiera u mal-kriterji ta’ prestazzjoni ta’ kumpannija; biex tiżgura kondizzjonijiet uniformi għall-ambitu ta’ spezzjonijiet imwessgħa, inkluż iż-żoni ta’ riskju li għandhom ikunu koperti; biex tiżgura applikazzjoni uniformi tal-proċeduri għall-kontroll u l-kontrolli ta’ sigurtà tal-bastimenti; biex tistabbilixxi format elettroniku armonizzat għar-rapportar u s-segwitu minn awtoritajiet tal-Istat tal-port ta’ lmenti marbuta mal-MLC 2006; biex timplimenta proċeduri armonizzati għar-rappurtar ta’ anomaliji apparenti minn piloti u awtoritajiet jew korpi tal-port u ta’ azzjonijiet ta’ segwitu meħuda mill-Istati Membri; u biex tistabbilixxi arranġamenti dettaljati għall-pubblikazzjoni ta’ informazzjoni dwar kumpanniji bi prestazzjoni baxxa u baxxa ħafna, il-kriterji għall-ġbir tad-data rilevanti u l-frekwenza tal-aġġornamenti. Dan huwa eżerċizzju ferm tekniku li għandu jitwettaq fil-qafas tal-prinċipji u l-kriterji li ġew stabbiliti minn dik id-Direttiva. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (7).
(15)
Atti ta’ implimentazzjoni relatati mal-metodoloġija għall-konsiderazzjoni ta’ parametri ta’ riskju ġeneriċi li jikkonċernaw b’mod partikolari l-kriterji tal-Istat tal-bandiera u l-kriterji ta’ prestazzjoni ta’ kumpannija, għar-rapporti minn bdoti u awtoritajiet jew korpi tal-port, inklużi proċeduri armonizzati għar-rappurtar ta’ anomaliji apparenti minn piloti u awtoritajiet jew korpi ta’ port u tal-azzjonijiet ta’ segwitu mwettqin mill-Istati Membri, u mal-arranġamenti dettaljati tal-pubblikazzjoni ta’ informazzjoni dwar kumpanniji bi prestazzjoni baxxa jew baxxa ħafna, ma għandhomx jiġu adotattati mill-Kummissjoni fejn il-kumitat imsemmi f’din id-Direttiva ma jagħti l-ebda opinjoni dwar l-abbozz tal-att ta’ implimentazzjoni ppreżentat mill-Kummissjoni.
(16)
Meta tistabbilixxi regoli ta’ implimentazzjoni, il-Kummissjoni għandha b’mod speċifiku tieħu kont tal-għarfien espert u l-esperjenza miksuba bis-sistema ta’ spezzjoni fl-Unjoni u tibni fuq l-għarfien espert tal-Memorandum ta’ Ftehim dwar il-Kontroll mill-Istat tal-Port, iffirmat f’Pariġi fis-26 ta’ Jannar 1982, fil-verżjoni aġġornata tiegħu (“MtQ ta’ Pariġi”).
(17)
Ir-regoli ta’ implimentazzjoni, inkluż ir-referenzi għall-istruzzjonijiet u l-lingwi gwida tal-MtQ ta’ Pariġi, ma għandhomx jikkompromettu l-eżerċitar tal-ġudizzju professjonali tal-ispetturi jew tal-awtorità kompetenti u l-flessibbiltà prevista fid-Direttiva 2009/16/KE.
(18)
Il-bażi tad-data ta’ spezzjoni msemmija fid-Direttiva 2009/16/KE għandha tiġi adattata u żviluppata skont l-emendi introdotti minn din id-Direttiva jew bidliet adottati fil-kuntest tal-MtQ ta’ Pariġi.
(19)
Il-MtQ ta’ Pariġi jimmira li jelimina l-operazzjoni ta’ vapuri substandard permezz ta’ sistema armonizzata ta’ kontroll mill-Istat tal-port, inkluża spezzjoni koordinata ta’ vapuri li jidħlu f’portijiet, inklużi portijiet tal-Istati Membri, fir-Reġjun tal-MtQ ta’ Pariġi. Dawk l-ispezzjonijiet għandhom l-għan li jivverifikaw li l-vapuri jilħqu l-istandards internazzjonali ta’ sikurezza, ta’ sigurtà u ambjentali, u li l-baħħarajkollhom kondizzjonijiet adegwati tal-għajxien u tax-xogħol, f’konformità mal-konvenzjonijiet internazzjonali fis-seħħ. Meta jitwettqu l-ispezzjonijiet u meta ssir referenza għall-istruzzjonijiet u l-linji gwida tal-MtQ ta’ Pariġi, għandu jitqies il-fatt li dawk l-istruzzjonijiet u l-linji gwida huma żviluppati u adottati biex jiżguraw konsistenza u jiggwidaw l-ispezzjonijiet sabiex jiġi ffaċilitat l-għola livell possibbli ta’ konverġenza.
(20)
L-ispezzjoni tal-kondizzjonijiet tal-għajxien u tax-xogħol abbord ta’ baħħara u tat-taħriġ u l-kwalifiki tagħhom, biex jiġi vverifikat li dawn jikkonformaw mar-rekwiżiti tal-MLC 2006, teħtieġ il-livell neċessarju ta’ taħriġ għall-ispetturi. L-Aġenzija Ewropea għas-Sigurtà Marittima u l-Istati Membri għandhom jippromwovu l-kwistjoni ta’ taħriġ għal spetturi għall-finijiet li tiġi analizzata l-konformità mal-MLC 2006.
(21)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ taġġorna malajr il-proċeduri rilevanti, u b’hekk tikkontribwixxi għall-kisba ta’ kondizzjonijiet ekwi globali għat-tbaħħir, is-setgħa li jiġu adottati atti skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-emendi għall-Anness VI għad-Direttiva 2009/16/KE li fih lista ta’ “Struzzjonijiet” adottati mill-MtQ ta’ Pariġi, bil-ħsieb li jinżammu l-proċeduri applikabbli u infurzabbli fit-territorju tal-Istati Membri, f’konformità ma’ dawk miftiehma fuq livell u f’konformità mal-Konvenzjonijiet rilevanti. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell ta’ esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal l-atti ddelegati, għandha tiżgura trażmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(22)
Billi l-għanijiet ta’ din id-Direttiva ma jistgħux jinkisbu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri u għaldaqstant, minħabba l-iskala u l-effetti tal-azzjoni, jistgħu jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, f’konformità mal-prinċipju ta’ sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju ta’ proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, din id-Direttiva ma tmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkisbu dawk l-għanijiet.
(23)
Għaldaqstant, id-Direttiva 2009/16/KE għandha tiġi emendata kif xieraq.
(24)
Skont l-Artikolu VIII, MLC 2006 għandu jidħol fis-seħħ 12-il xahar wara d-data li fiha jkun hemm ratifiki rreġistrati minn tal-inqas 30 Membru tal-ILO b’sehem totali tat-tunnellaġġ gross globali tal-bastimenti ta’ 33 fil-mija. Din il-kondizzjoni ġiet sodisfatta fl-20 ta’ Awwissu 2012, u l-MLC 2006 jidħol fis-seħħ fl-20 ta’ Awwissu 2013.
(25)
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-istess data bħall-MLC 2006,
ADOTTAW DIN ID-DIRETTIVA:
Artikolu 1
Emendi għad-Direttiva 2009/16/KE
Id-Direttiva 2009/16/KE hija b’dan emendata kif ġej:
(1)
L-Artikolu 2 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-punt 1 huwa emendat kif ġej:
(i)
jitħassar il-punt (g);
(ii)
jiżdiedu l-punti li ġejjin:
“(i)
il-Konvenzjoni dwar ix-Xogħol Marittimu, 2006 (MLC 2006);
(j)
il-Konvenzjoni Internazzjonali dwar il-Kontroll ta’ Sistemi Antiveġetattivi Dannużi fuq il-Vapuri, 2001 (AFS 2001);
(k)
il-Konvenzjoni Internazzjonali dwar ir-Responsabbiltà Ċivili għal Ħsara mit-Tniġġis miż-Żejt tal-Bunker, 2001 (il-Konvenzjoni dwar il-Bunkers, 2001).”.
(b)
jiżdiedu il-punti li ġejjin:
“23.
‘Ċertifikat tax-xogħol marittimu’ tfisser iċ-ċertifikat imsemmi fir-Regolament 5.1.3 tal-MLC 2006.
24.
‘Dikjarazzjoni ta’ konformità tax-xogħol marittimu’ tfisser id-dikjarazzjoni msemmija fir-Regolament 5.1.3 tal-MLC 2006.”;
(c)
jiżdied il-paragrafu li ġej:
“Ir-referenzi kollha f’din id-Direttiva għall-Konvenzjonijiet, kodiċijiet internazzjonali u riżoluzzjonijiet imsemmija f’din id-Direttiva, inklużi għal ċertifikati u dokumenti oħra, għandhom jitqiesu bħala referenzi għal dawk il-Konvenzjonijiet, kodiċijiet internazzjonali u riżoluzzjonijiet fil-verżjonijiet aġġornati tagħhom.”.
(2)
L-Artikolu 3 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 3 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“3. Meta jispezzjonaw vapur li jttajjar bandiera ta’ Stat li mhijiex parti fil-Konvenzjoni, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li t-trattament ta’ dan il-vapuk u l-ekwipaġġ tiegħu mhuwiex aktar favorevoli għal dak ta’ vapur li jtajjar bandiera ta’ Stat parti f’dik il-Konvenzjoni. Tali vapur għandu jkun soġġett għal spezzjoni aktar dettaljata f’konformità mal-proċeduri stabbiliti mill-MtQ ta’ Pariġi.”;
(b)
jiżdied il-paragrafu li ġej:
“5. Miżuri adottati biex jingħata effett lil din id-Direttiva ma għandhomx iwasslu għal tnaqqis fil-livell ta’ protezzjoni ġenerali għall-baħħara taħt il-liġi soċjali tal-Unjoni fl-oqsma fejn din id-Direttiva tapplika, meta mqabbla mas-sitwazzjoni diġà prevalenti f’kull Stat Membru. Fl-implimentazzjoni ta’ dawk il-miżuri, jekk l-awtorità kompetenti tal-Istat tal-port isir konxju ta’ ksur ċar tal-liġi tal-Unjoni, abbord vapuri li jtajru l-bandiera ta’ Stat Membru, hija għandha, f’konformità mad-dritt u l-prattika nazzjonali, tinforma minnufih lil kwalunkwe awtorità kompetenti oħra sabiex tittieħed azzjoni ulterjuri kif xieraq.”.
(3)
Fl-Artikolu 8, il-paragrafu 4 jitħassar.
(4)
Fl-Artikolu 10, il-paragrafu 3 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“3. Għandhom jiġu kkonferiti lill-Kummissjoni setgħat ta’ implimentazzjoni biex timplimenta metodoloġija għall-konsiderazzjoni ta’ parametri ta’ riskju ġeneriċi relatati b’mod partikolari mal-kriterji tal-Istat tal-bandiera u mal-kriterji ta’ prestazzjoni ta’ kumpannija. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 31(3).”.
(5)
Fl-Artikolu 14, il-paragrafu 4 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“4. Il-kamp ta’ applikazzjoni ta’ spezzjoni estiża, inklużi l-oqsma ta’ riskju li għandhom jiġu koperti, huwa stabbilit fl-Anness VII. Il-Kummissjoni tista’ tadotta miżuri dettaljati biex tiżgura kondizzjonijiet uniformi għall-applikazzjoni tal-Anness VII. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 31(3).”.
(6)
Fl-Artikolu 15, il-paragrafu 4 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“4. Il-Kummissjoni tista’ tadotta miżuri dettaljati biex tiżgura applikazzjoni uniformi tal-proċeduri msemmijin fil-paragrafu 1 u tal-verifiki ta’ sigurtà msemmijin fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 31(3).”.
(7)
Fl-Artikolu 17, jiżdiedu l-paragrafi li ġejjin:
“Meta, b’segwitu għal spezzjoni aktar dettaljata, jinstab li l-kondizzjonijiet tal-għajxien u tax-xogħol fuq il-vapur ma jkunux konformi mar-rekwiżiti tal-MLC 2006, l-ispettur għandu minnufih jiġbed l-attenzjoni tal-kaptan tal-vapur dwar dawn in-nuqqasijiet, flimkien ma’ skadenzi meħtieġa għar-rettifika tagħhom.
Fil-każ li l-ispettur jikkunsidra tali nuqqasijiet bħala sinifikanti jew jekk dawn ikunu marbutin ma’ xi lment possibbli taħt il-punt 19 tal-Parti A tal-Anness V, l-ispettur għandu wkoll jiġbed l-attenzjoni tal-organizzazzjonijiet rilevanti ta’ baħħara u ta’ sidien ta’ vapuri fl-Istat Membru li fih tkun saret l-ispezzjoni dwar dawn in-nuqqasijiet, u jista:
(a)
jinnotifika lil rappreżentant tal-Istat tal-bandiera;
(b)
jgħaddi l-informazzjoni rilevanti lill-awtoritajiet kompetenti tal-port ta’ żjara li jmiss.
Fir-rigward tal-kwistjonijiet li jikkonċernaw l-MLC 2006, l-Istat Membru li fih tkun saret l-ispezzjoni għandu jkollu d-dritt jgħaddi kopja tar-rapport tal-ispettur, flimkien ma’ kwalunkwe tweġiba li tkun waslet mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat tal-bandiera qabel it-tmiem tal-iskadenza preskritta, lid-Direttur Ġenerali tal-Uffiċċju Internazzjonali tax-Xogħol bil-għan li tittieħed l-azzjoni li tkun meqjusa xierqa u espedjenti sabiex jiġi żgurat li jinżamm rekord ta’ tali informazzjoni u li l-partijiet li jistgħu jkunu interessati jibbenefikaw minn proċeduri ta’ rikors rilevanti tinġibdilhom l-attenzjoni dwarha.”
(8)
Fl-Artikolu 18, ir-raba’ paragrafu huwa sostitwit b’dan li ġej:
“L-identità tal-persuna li tilmenta ma għandhiex tkun mikxufa lill-kaptan jew lil sid il-vapur tal-vapur ikkonċernat. L-ispettur għandu jieħu l-passi meħtieġa għas-salvagwardja tal-kunfidenzjalità tal-ilmenti mressqa mill-baħħara, inkluż billi jiżgura l-kunfidenzjalità waqt kwalunkwe intervista magħmula lill-baħħara.”.
(9)
Jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 18a
Proċeduri tal-MLC 2006 għall-ġestjoni ta’ ilmenti fuq l-art
1. Ilment minn baħħar li jallega li sar ksur tar-rekwiżiti tal-MLC 2006, (inkluż id-drittijiet tal-baħħara) jista’ jiġi rapportat lil spettur fil-port fejn ikun daħal il-vapur tal-baħħar. F’dawk il-każijiet, l-ispettur għandu jwettaq investigazzjoni inizjali.
2. Fejn adatt, minħabba n-natura tal-ilment, l-investigazzjoni inizjali għandha tinkludi konsiderazzjoni ta’ jekk ikunux ġew segwiti l-proċeduri għal ilment abbord previsti taħt ir-Regolament 5.1.5 tal-MLC 2006. L-ispettur jista’ wkoll iwettaq spezzjoni aktar dettaljata f’konformità mal-Artikolu 13 ta’ din id-Direttiva.
3. L-ispettur għandu, fejn ikun opportun, ifittex li jippromwovi riżoluzzjoni tal-ilment abbord il-vapur.
4. Fil-każ li l-investigazzjoni jew l-ispezzjoni tikxef nuqqas ta’ konformità li taqa’ fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 19, għandu japplika dak l-Artikolu.
5. Fejn il-paragrafu 4 ma japplikax u meta lment minn baħħar b’rabta ma’ kwistjonijiet koperti mill-MLC 2006 ma jkunx ġie solvut abbord il-vapur, l-ispettur għandu jinnotifika minnufih lill-Istat tal-bandiera filwaqt li, fi żmien stipulat, ifittex parir u pjan ta’ azzjoni korrettiv li għandhom jiġu ppreżentati mill-Istat tal-bandiera. Rapport ta’ kwalunkwe spezzjoni li ssir għandu jintbagħat b’mezz elettroniku lill-bażi tad-data ta’ spezzjoni msemmija fl-Artikolu 24.
6. Meta l-ilment ma jkunx ġie solvut wara l-azzjoni meħuda skont il-paragrafu 5, l-Istat tal-port għandu jibgħat kopja tar-rapport tal-ispettur lid-Direttur Ġenerali tal-Uffiċċju Internazzjonali tax-Xogħol, flimkien ma’ kwalunkwe tweġiba li tasal qabel it-tmiem tal-iskadenza preskritta mill-awtorità kompetenti tal-Istat tal-bandiera. L-organizzazzjonijiet ikkonċernati tal-baħħara u tas-sidien tal-vapuri fl-Istat tal-port għandhom jiġu informati bl-istess mod. Barra minn hekk, l-istatistika u l-informazzjoni dwar ilmenti li ġew solvuti għandhom jintbagħtu regolarment mill-Istat tal-port lid-Direttur Ġenerali tal-Uffiċċju Internazzjonali tax-Xogħol.
Dawn is-sottomissjonijiet jingħataw sabiex, fuq il-bażi ta’ dik l-azzjoni li tista’ titqies xierqa u espedjenti, jinżamm reġistru ta’ dik l-informazzjoni li jinġieb għall-attenzjoni tal-partijiet, inkluż organizzazzjonijiet tal-baħħara u tas-sidien tal-vapuri, li jista’ jkollhom interess jiddisponu minn proċeduri ta’ rikors rilevanti.
7. Sabiex jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan l-Artikolu, il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat ta’ implimentazzjoni fir-rigward tal-istabbilment ta’ format u proċedura elettroniċi armonizzati għar-rapportar tal-azzjonijiet ta’ segwitu meħuda mill-Istati Membri. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 31(3).
8. Dan l-Artikolu għandu jkun bla ħsara għall-Artikolu 18. Ir-raba’ paragrafu tal-Artikolu 18 għandu japplika għal ilmenti relatati ma’ kwistjonijiet koperti mill-MLC 2006.”.
(10)
L-Artikolu 19 huwa emendat kif ġej:
(a)
Jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
“2a. F’każ ta’ kondizzjonijiet tal-għajxien u tax-xogħol abbord li huma ċarament perikolużi għas-sikurezza, is-saħħa jew is-sigurtà tal-baħħara jew nuqqasijiet li jikkostitwixxu ksur serju jew ripetut tar-rekwiżiti tal-MLC 2006 (inkluż id-drittijiet tal-baħħara), l-awtorità kompetenti ta’ Stat tal-port fejn qed jiġi spezzjonat il-vapur għandha tiżgura li l-vapur jinżamm jew li l-operazzjoni li matulha jinkixfu n-nuqqasijiet titwaqqaf.
L-ordni taż-żamma jew tat-twaqqif ta’ operazzjoni m’għandhiex titneħħa sakemm dawk in-nuqqasijiet jiġu ratifikati jew jekk l-awtorità kompetenti tkun aċċettat pjan ta’ azzjoni li jirrettifika dawk in-nuqqasijiet u tkun sodisfatta li l-pjan ser jiġi implimentat bla dewmien. Qabel ma jaċċetta pjan ta’ azzjoni, l-ispettur jista’ jikkonsulta l-Istat tal-bandiera.”;
(b)
il-paragrafu 6 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“6. Fil-każ ta’ detenzjoni, l-awtorità kompetenti għandha minnufih tavża, bil-miktub u tinkludi r-rapport tal-ispezzjoni, lill-amministrazzjoni tal-Istat tal-bandiera jew, meta dan ma jkunx possibbli, lill-Konslu jew, fin-nuqqas tiegħu, lill-eqreb rappreżentant diplomatiku ta’ dak l-Istat, dwar iċ-ċirkostanzi kollha li fihom l-intervent kien meqjus meħtieġ. Barra minn hekk, spetturi maħtura jew organizzazzjonijiet rikonoxxuti responsabbli għall-ħruġ taċ-ċertifikati tal-klassifikazzjoni jew ċertifikati statutorji f’konformità mal-Konvenzjonijiet għandhom ukoll jiġu nnotifikati fejn dan huwa rilevanti. Barra minn hekk, jekk vapur ma jitħalliex ibaħħar minħabba ksur serju jew repetut tar-rekwiżiti tal-MLC 2006 (inkluż id-drittijiet tal-baħħara) jew minħabba kondizzjonijiet tal-għajxien u tax-xogħol abbord li huma ċarament perikolużi għas-sikurezza, is-saħħa jew is-sigurtà tal-baħħar, l-awtorità kompetenti għandha minnufih tinnotifika lill-Istat tal-bandiera dwar dan u tistieden rappreżentant tal-Istat tal-bandiera jkun preżenti, jekk possibbli, waqt li l-Istat tal-bandiera jintalab iwieġeb fi żmien stipulat. L-awtorità kompetenti għandha wkoll tinforma minnufih lill-organizzazzjonijiet ikkonċernati tal-baħħara u tas-sidien tal-vapuri fl-Istat tal-port fejn twettqet l-ispezzjoni.”.
(11)
Fl-Artikolu 23, il-paragrafu 5 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“5. Għandhom jiġu kkonferiti setgħat ta’ implimentazzjoni lill-Kummissjoni sabiex tadotta miżuri għall-implimentazzjoni ta’ dan l-Artikolu, inklużi proċeduri armonizzati għar-rapportar ta’ anomaliji apparenti minn bdoti u awtoritajiet jew korpi tal-port u tal-azzjonijiet ta’ segwitu mwettqa mill-Istati Membri. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 31(3).”.
(12)
Fl-Artikolu 27, it-tieni paragrafu huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat ta’ implimentazzjoni sabiex tistabbilixxi l-arranġamenti dettaljati ta’ pubblikazzjoni tal-informazzjoni msemmija fl-ewwel paragrafu, il-kriterji għall-aggregazzjoni tad-data rilevanti u l-frekwenza tal-aġġornamenti. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 31(3).”.
(13)
Jiddaħħlu l-Artikoli li ġejjin:
“Artikolu 30a
Atti ddelegati
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 30b, rigward l-emendi għall-Anness VI, sabiex mal-lista stabbilita f’dak l-Anness tkun tista’ żżid aktar struzzjonijiet relatati mal-kontroll mill-Istat tal-port adottati mill-Organizzazzjoni tal-MtQ ta’ Pariġi.
Artikolu 30b
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa tal-adozzjoni ta’ atti ddelegati hija mogħtija lill-Kummissjoni soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li tadotatta atti ddelegati kif imsemmi fl-Artikolu 30a għandha tiġi kkonferita lill-Kummissjoni għal perijodu ta’ ħames snin mill-20 ta’ Awwissu 2013. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport rigward id-delega tas-setgħa sa mhux aktar tard minn disa’ xhur qabel ma jintemm il-perijodu ta’ ħames snin. Id-delega tas-setgħa għandha tiġi estiża b’mod taċitu għal perijodu ta’ żmien identiku, dment li l-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jopponux għal tali estensjoni sa mhux aktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta’ kull perijodu.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 30a tista’ tiġi rrevokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha tidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data iktar tard speċifikata fiha. Din ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ xi att iddelegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif il-Kummissjoni tadotta att iddelegat, għandha tinnotifika dan simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikolu 30a għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma ssir l-ebda oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perjodu, kemm il-Parlament Ewropew kif ukoll il-Kunsill ikunu infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perjodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.”.
(14)
L-Artikolu 31 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 31
Kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tiġi assistita mill-Kumitat dwar Ibħra Sikuri u l-Prevenzjoni ta’ Tniġġis minn Vapuri (COSS - ‘Committee on Safe Seas and the Prevention of Pollution from Ships’) stabbilit mill-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 2099/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (*). Dak il-Kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Meta l-kumitat ma jagħti l-ebda opinjoni dwar abbozz ta’ att ta’ implimentazzjoni li għandu jiġi adottat skont l-Artikoli 10(3), 23(5) u t-tieni paragrafu tal-Artikolu 27 rispettivament, il-Kummissjoni ma għandhiex tadotta l-abbozz ta’ att ta’ implimentazzjoni u għandu japplika t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
(*) ĠU L 324, 29.11.2002, p. 1.”." 						
(15)
L-Artikolu 32 huwa mħassar.
(16)
L-Artikolu 33 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 33
Regoli ta’ implimentazzjoni
Meta tistabbilixxi r-regoli ta’ implimentazzjoni msemmija fl-Artikoli 10(3), 14(4), 15(4), 18a(7), 23(5) u 27 skont il-proċeduri msemmija fl-Artikolu 31(3), il-Kummissjoni għandha tieħu ħsieb speċifikament li dawk ir-regoli jqisu l-għarfien espert u l-esperjenza miksuba bis-sistema tal-ispezzjonijiet fl-Unjoni u fuq il-bażi tal-għarfien espert tal-MtQ ta’ Pariġi.”.
(17)
Fl-Anness I, Parti II, il-punt 2B huwa emendat kif ġej:
(a)
il-ħames inċiż huwa sostitwit b’dan li ġej:
“-
Vapuri li kienu s-suġġett ta’ rapport jew ta’ lment, inkluż ilment fuq l-art, mill-kaptan, membru tal-ekwipaġġ, jew xi persuna jew organizzazzjoni b’interess leġittimu fl-operat b’sikurezza tal-vapur, kondizzjonijiet tal-għajxien u tax-xogħol abbord jew il-prevenzjoni tat-tinġis, sakemm l-Istat Membru kkonċernat iqis li r-rapport jew l-ilment ikun manifestament mingħajr bażi.”.
(b)
jiżdied l-inċiż li ġej:
“-
Vapuri li għalihom sar qbil dwar pjan ta’ azzjoni li jirrettifika nuqqasijiet kif imsemmi fl-Artikolu 19(2a) iżda li fir-rigward tagħhom l-implimentazzjoni ta’ dak il-pjan ma ġietx ivverifikata minn spettur.”.
(18)
L-Anness IV huwa emendata kif ġej:
(a)
il-punti 14, 15 u 16 huma sostitwiti b’dan li ġej:
“14.
Ċertifikati mediċi (ara l-MLC 2006).
15.
Skema ta’ arranġamenti ta’ ħidma abbord il-vapur (ara MLC 2006 u l-STCW 78/95).
16.
Reġistrazzjonijiet ta’ sigħat ta’ ħidma u mistrieħ tal-baħħara (ara l-MLC 2006).”
(b)
jiżdiedu l-punti li ġejjin:
“45.
Ċertifikat tax-xogħol marittimu.
46.
Dikjarazzjoni ta’ konformità tax-xogħol marittimu, partijiet I u II.
47.
Ċertifikat tas-Sistema Internazzjonali dwar l-Anti-Fouling.
48.
Ċertifikat tal-assigurazzjoni jew garanzija finanzjarja oħra dwar ir-responsabbiltà ċivili għall-ħsara mit-tinġis taż-żejt tal-bunker.”.
(19)
Fl-Anness V, Parti A, jiżdiedu l-punti li ġejjin:
“16.
Id-dokumenti meħtieġa taħt l-MLC 2006 mhumiex ippreżentati jew miżmuma jew inkella jinżammu b’mod falz jew id-dokumenti ppreżentati ma fihomx l-informazzjoni meħtieġa mill-MLC 2006 jew inkella mhumiex validi b’xi mod ieħor.
17.
Il-kondizzjonijiet tal-għajxien u tax-xogħol fuq il-vapur ma jikkonformawx mar-rekwiżiti tal-MLC 2006.
18.
Hemm raġunijiet validi biex wieħed jemmen li l-vapur bidel il-bandiera għall-fini li jevita l-konformità mal-MLC 2006.
19.
Hemm ilment li jallega li l-kondizzjonijiet speċifiċi tal-għajxien u tax-xogħol fuq il-vapur ma jikkonformawx mar-rekwiżiti tal-MLC 2006.”.
(20)
Fl-Anness X, il-punt 3.10. huwa emendata kif ġej:
(a)
it-titolu huwa sostitwit b’li ġej:
“Żoni taħt l-MLC 2006”;
(b)
jiżdiedu l-punti li ġejjin:
“8.
Il-kondizzjonijiet abbord huma ta’ perikolu b’mod ċar għas-sikurezza, is-saħħa jew is-sigurtà tal-baħħara.
9.
In-nuqqas ta’ konformità tikkostitwixxi ksur serju jew ripetut tar-rekwiżiti tal-MLC 2006 (inklużi d-drittijiet tal-baħħara) li jirrigwardaw il-kondizzjonijiet tal-għajxien u tax-xogħol tal-baħħara fuq il-vapur, kif stipulat fiċ-ċertifikat tax-xogħol marittimu tal-vapur u d-dikjarazzjonijiet tal-konformità tax-xogħol marittimu”.
Artikolu 2
Traspożizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa biex jikkonformaw ma’ din id-Direttiva sal-21 ta’ Novembru 2014. Huma għandhom jikkomunikaw minnufih it-test ta’ dawk id-dispożizzjonijiet lill-Kummissjoni. Meta l-Istati Membri jadottaw dawk il-miżuri, għandhom jinkludu referenza għal din id-Direttiva jew għandhom ikunu akkumpanjati minn referenza bħal din fl-okkażjoni tal-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. Il-metodi kif isiru referenzi bħal dawn għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni dak it-test tal-miżuri ewlenin tal-liġi nazzjonali li huma jadottaw fil-qasam kopert minn din id-Direttiva.
Artikolu 3
Dħul fis-seħħ
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-20 ta’ Awwissu 2013, id-data ta’ dħul fis-seħħ tal-MLC 2006.
Artikolu 4
Destinatarji
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, it-12 ta’ Awwissu 2013.