NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1315/2013
ze dne 11. prosince 2013
o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě a o zrušení rozhodnutí č. 661/2010/EU
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po předložení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1692/96/ES (3) bylo v zájmu jasnosti přepracováno rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 661/2010/EU (4).
(2)
Plánování, rozvoj a provoz transevropských dopravních sítí přispívá k dosažení důležitých cílů Unie uvedených mimo jiné ve strategii Evropa 2020 a v bílé knize Komise nazvané „Plán jednotného evropského dopravního prostoru - vytvoření konkurenceschopného dopravního systému účinně využívajícího zdroje“ (dále jen „bílá kniha“), jako například řádného fungování vnitřního trhu a posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Jejich konkrétní cíle rovněž zahrnují umožnění bezproblémové, bezpečné a udržitelné mobility osob a zboží, zajištění dostupnosti a propojení pro všechny regiony Unie a přispění k dalšímu hospodářskému růstu a konkurenceschopnosti z celosvětového hlediska. Těchto konkrétních cílů by mělo být dosaženo tím, že budou při účinném využití zdrojů a udržitelným způsobem vytvořena propojení a zajištěna interoperabilita mezi vnitrostátními dopravními sítěmi. Interoperabilita železničních sítí by mohla být například zvýšena zaváděním inovačních řešení zaměřených na zlepšení kompatibility mezi systémy, jako jsou palubní zařízení a tratě o více rozchodech.
(3)
Nárůstem provozu dochází ke kongescím v mezinárodních dopravě. Pro zajištění mezinárodní mobility zboží a cestujících je třeba optimalizovat kapacitu transevropské dopravní sítě i využití této kapacity a případně je rozšířit odstraněním úzkých míst v infrastruktuře a doplněním chybějících spojení infrastruktury v jednotlivých členských státech a mezi nimi, případně i se sousedními zeměmi, a s ohledem na probíhající jednání s kandidátskými a potenciálními kandidátskými zeměmi.
(4)
Jak je uvedeno v bílé knize, lze účinnost a efektivitu dopravy významně posílit zajištěním lepší integrace různých druhů dopravy v celé síti, pokud jde o infrastrukturu, informační toky a postupy.
(5)
Bílá kniha vyzývá k zavádění informačních a komunikační technologií v dopravě za účelem zajištění lepšího a integrovaného řízení provozu a ke zjednodušení administrativních postupů prostřednictvím zdokonalené logistiky nákladní dopravy, sledování a vyhledávání nákladu a optimalizovaných jízdních řádů a dopravních toků. Jelikož taková opatření podporují účinné řízení a využívání dopravní infrastruktury, měla by spadat do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(6)
Politika transevropské dopravní sítě musí zohledňovat vývoj dopravní politiky a vlastnictví infrastruktury. Hlavními subjekty odpovědnými za vytváření a údržbu dopravní infrastruktury jsou i nadále členské státy. Pro realizaci multimodální transevropské dopravní sítě a souvisejících investic jsou však důležité rovněž i jiné subjekty, včetně partnerů ze soukromého sektoru, jako jsou regionální a místní orgány, provozovatelé infrastruktury, koncesionáři nebo přístavní a letištní orgány.
(7)
Transevropská dopravní síť sestává ve značné míře ze stávající infrastruktury. Aby bylo možné v plné míře dosáhnout cílů nové politiky transevropské dopravní sítě, mělo by nařízení stanovit jednotné požadavky, které má infrastruktura transevropské dopravní sítě splňovat.
(8)
Transevropská dopravní síť by měla být rozvíjena vytvořením nové dopravní infrastruktury, rekonstrukcí a modernizací stávající infrastruktury a opatřeními zaměřenými na podporu účinného využívání jejích zdrojů. V konkrétních případech je z důvodu chybějící pravidelné údržby v minulosti nutná rekonstrukce železniční infrastruktury. Rekonstrukce je proces, jenž vede k dosažení původních konstrukčních parametrů stávajících zařízení železniční infrastruktury spolu s dlouhodobým zvýšením její kvality v porovnání se stávajícím stavem v souladu s uplatňováním požadavků a ustanovení tohoto nařízení.
(9)
Při realizaci projektů společného zájmu by měla být věnována náležitá pozornost zvláštním okolnostem každého jednotlivého dotčeného projektu. Pokud je to možné, měly by se využívat synergie s dalšími politikami, například s aspekty cestovního ruchu začleňováním cyklistické infrastruktury pro dálkové cyklotrasy, jako jsou trasy v rámci sítě EuroVelo, do inženýrských staveb, jako jsou mosty nebo tunely.
(10)
Transevropskou dopravní síť lze nejlépe rozvinout postupem využívajícím struktury dvou úrovní sestávající z globální sítě a hlavní sítě založených na společné a transparentní metodice, přičemž tyto dvě úrovně představují nejvyšší úroveň plánování infrastruktury v rámci Unie.
(11)
Globální síť by měla být celoevropskou dopravní sítí zajišťující dostupnost a propojení všech regionů v Unii, včetně odlehlých, ostrovních a nejvzdálenějších regionů, což je rovněž cílem integrované námořní politiky zavedené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (5), a posilující sociální a hospodářskou soudržnost mezi nimi. V hlavních směrech zavedených tímto nařízením (dále jen „hlavní směry“) by měly být stanoveny požadavky na infrastrukturu globální sítě za účelem podpory rozvoje sítě vysoké kvality v celé Unii do roku 2050.
(12)
V bílé knize se také uvádí, že z hlediska dopravní infrastruktury přetrvávají mezi východní a západní částí Unie zásadní rozdíly. Tyto rozdíly je třeba řešit, aby se dosáhlo plně integrované evropské sítě dopravní infrastruktury.
(13)
V rámci daném globální sítí by měla být vytyčena hlavní síť, přičemž prioritou by mělo být přijetí vhodných opatření pro její rozvoj do roku 2030. Hlavní síť by měla tvořit páteř při rozvoji udržitelné multimodální dopravní sítě a podněcovat rozvoj celé globální sítě. Měla by umožnit, aby se opatření Unie zaměřila na ty prvky transevropské dopravní sítě, které mají pro Evropu největší přínos, zejména na přeshraniční úseky, chybějící spojení, multimodální spojovací body a hlavní místa s nedostatečnou propustností, a současně přispívala k plnění cíle stanoveného v bílé knize, jímž je snížit do roku 2050 emise skleníkových plynů z dopravy o 60 % ve srovnání s úrovní v roce 1990.
(14)
V řádně odůvodněných případech by měly být umožněny výjimky z požadavků na infrastrukturu platných pro hlavní sítě. Měly by k nim patřit také případy, kdy není možné investici odůvodnit, například v řídce osídlených oblastech.
(15)
Zvláštní postavení izolovaných nebo částečně izolovaných železničních sítí by mělo být uznáno udělením výjimek z některých požadavků na infrastrukturu.
(16)
Při provádění přezkumu realizace hlavní sítě do roku 2023 by měla Komise zohlednit vnitrostátní prováděcí plány a budoucí rozšiřování.
(17)
Transevropská dopravní síť pokrývá pouze část stávajících dopravních sítí. Komise by měla v rámci přezkumu realizace hlavní sítě do roku 2023 ve spolupráci s dotčenými členskými státy vyhodnotit, zda by měly být do této sítě začleněny i další části, například některé vnitrozemské vodní cesty třídy III. Komise by v kontextu tohoto přezkumu měla rovněž posoudit pokrok při provádění projektů a případně by měla mít možnost přehodnotit lhůty pro jejich provedení s ohledem na jakýkoliv vývoj, jež může ovlivnit jejich dodržení.
(18)
Při provádění přezkumu realizace hlavní sítě do roku 2023 by Komise měla po konzultaci s členskými státy vyhodnotit, zda je vhodné do sítě začlenit dalších části, zejména prioritní projekty uvedené v rozhodnutí č. 661/2010/EU.
(19)
Má-li být hlavní síť vytvořena koordinovaně a včas, což umožní maximalizovat její přínos, měly by dotčené členské státy zajistit přijetí vhodných opatření za účelem dokončení projektů společného zájmu do roku 2030. Pokud jde o globální síť, členské státy by měly vyvinout veškeré úsilí, aby ji do roku 2050 dokončily a aby odpovídala příslušným ustanovením hlavních směrů.
(20)
Je třeba určit projekty společného zájmu, které přispějí k dokončení transevropské dopravní sítě, přispívají k dosažení cílů a odpovídají prioritám stanoveným v hlavních směrech. Realizace projektů společného zájmu by měla záviset na jejich stupni vyzrálosti, jejich souladu s unijními a vnitrostátními právními postupy a dostupnosti finančních prostředků, aniž by tím byly dotčeny finanční závazky členského státu nebo Unie.
(21)
Projekty společného zájmu by měly prokázat evropskou přidanou hodnotu. Přeshraniční projekty mají obvykle vysokou evropskou přidanou hodnotu, mohou však mít menší přímé hospodářské dopady ve srovnání s čistě vnitrostátními projekty. Těmto přeshraničním projektům by se mělo dostat přednostního zásahu ze strany Unie s cílem zajistit jejich realizace.
(22)
Projekty společného zájmu, u nichž se žádá o financování Unií, by měly být podrobeny sociálně-ekonomické analýze nákladů a přínosů prováděné podle uznané metodiky, přičemž by měly být zohledněny příslušné přínosy a náklady z hlediska společnosti, hospodářství, klimatu a životního prostředí. Analýza nákladů a přínosů souvisejících s klimatem a životním prostředím by měla vycházet z posouzení vlivů na životní prostředí provedeného podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU (6).
(23)
Aby se přispělo ke splnění cílů v oblasti klimatu spočívajících ve snížení emisí skleníkových plynů do roku 2050 o 60 % ve srovnání s úrovní v roce 1990, měly by se posuzovat dopady projektů společného zájmu v podobě nových, rozšířených nebo modernizovaných dopravních infrastruktur na emise skleníkových plynů.
(24)
Provozovateli některých částí sítě jsou jiné subjekty než členské státy. Za zajištění řádného uplatňování pravidel týkajících se sítě však v rámci svého území odpovídají členské státy. Vzhledem k tomu, že rozvoj a realizace transevropské dopravní sítě vyžaduje jednotné uplatňování tohoto nařízení, na všechny části sítě by se měly vztahovat práva a povinnosti stanovené v tomto nařízení, jakož i další příslušné práva a povinnosti stanovené v právu Unie a vnitrostátním právu.
(25)
Pro zajištění propojení a interoperability mezi příslušnými sítěmi infrastruktury je nezbytná spolupráce se sousedními a třetími zeměmi. Unie by proto v případě potřeby měla podporovat projekty společného zájmu s těmito zeměmi.
(26)
Má-li být dosaženo integrace různých druhů dopravy v celé síti, je nutné zajistit odpovídající plánování transevropské dopravní sítě. To znamená rovněž zavedení zvláštních požadavků v rámci sítě, pokud jde o infrastrukturu, telematické aplikace, zařízení a služby. Je proto nutné zajistit odpovídající a koordinované zavádění takových požadavků v celé Evropě pro každý druh dopravy a pro jejich vzájemné propojení v rámci transevropské dopravní sítě i mimo ni, aby bylo využito síťového účinku a umožněna účinná dálková transevropská doprava.
(27)
V zájmu určení stávající a plánované dopravní infrastruktury pro globální a hlavní síť by měly být vypracovány mapy, které by měly být průběžně upravovány, aby odrážely vývoj dopravních toků. Technický základ pro tyto mapy zajistí interaktivní systém geografických a technických informací pro transevropskou dopravní síť (TENtec), který obsahuje podrobnější informace o transevropské dopravní infrastruktuře.
(28)
V hlavních směrech by měly být vymezeny priority za účelem umožnění rozvoje transevropské dopravní sítě v rámci stanovené lhůty.
(29)
Telematické aplikace jsou nezbytné jakožto základ pro optimalizaci provozu a dopravy, bezpečnost provozu a zlepšení souvisejících služeb. Informace pro cestující, včetně informací o systémech vystavování přepravních dokladů a rezervačních systémech, by měly být poskytovány v souladu s nařízením Komise (EU) č. 454/2011 (7).
(30)
Hlavní směry by v souladu s cíli Unie týkajícími se udržitelné městské mobility měly stanovit rozvoj globální sítě v městských uzlech, jelikož tyto uzly jsou výchozím bodem nebo místem konečného určení („poslední mílí“) pro cestující a zboží pohybující se po transevropské dopravní síti a přestupními místy v rámci jednotlivých druhů dopravy nebo mezi nimi.
(31)
Transevropská dopravní síť by díky svému velkému rozsahu měla poskytnout základnu pro rozsáhlé zavádění nových technologií a inovací, které mohou kupříkladu přispět ke zvýšení celkové účinnosti evropského odvětví dopravy a omezit jeho uhlíkovou stopu. To přispěje k dosažení cílů stanovených ve strategii Evropa 2020 a v bílé knize, kterým je 60 % snížení emisí skleníkových plynů do roku 2050 (oproti úrovním z roku 1990), a zároveň napomůže ke splnění cíle zvýšit bezpečnost zásobování Unie pohonnými hmotami. Pro dosažení těchto cílů by měla být zlepšena dostupnost alternativních čistých pohonných hmot po celé transevropské dopravní síti. Dostupnost alternativních čistých pohonných hmot by měla vycházet z poptávky po těchto hmotách a nemělo by se vyžadovat, aby byly všechny alternativní čisté pohonné hmoty dostupné na každé čerpací stanici.
(32)
Transevropská dopravní síť musí zajistit účinnou multimodalitu s cílem umožnit pro cestující a zboží lepší a udržitelnější volbu mezi druhy dopravy a umožnit konsolidaci velkých objemů přepravovaných na dlouhé vzdálenosti. Tím se multimodalita stane pro cestující, uživatele, a přepravce hospodářsky přitažlivější.
(33)
V zájmu dosažení vysoce kvalitní a účinné dopravní infrastruktury ve všech druzích dopravy by se při rozvoji transevropské dopravní sítě mělo přihlížet k zabezpečení a bezpečnosti pohybu cestujících a zboží, přínosu z hlediska změny klimatu a dopadu změny klimatu a potenciálních přírodních a člověkem způsobených katastrof na infrastrukturu a dostupnost pro všechny uživatele dopravy.
(34)
Členské státy a jiní navrhovatelé projektů by při plánování infrastruktury měli řádně zohledňovat posouzení rizik a opatření k přizpůsobení se změně klimatu vedoucí k přiměřenému zlepšení odolnosti vůči změně klimatu a ekologickým katastrofám.
(35)
Členské státy a jiní navrhovatelé projektů by měli posoudit vliv plánů a projektů na životní prostředí, jak stanoví směrnice Rady 92/43/EHS (8), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (9), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (10), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (11) a směrnice 2011/92/EU, s cílem vyhnout se negativním dopadům na životní prostředí, jako je roztříštěnost krajiny, zastavování půdy a znečištění vzduchu a vody a hluk, a není-li to možné, tyto dopady zmírňovat nebo kompenzovat a účinně chránit biologickou rozmanitost.
(36)
Je třeba zohlednit ochranu životního prostředí a biologické rozmanitosti i strategické požadavky vnitrozemské vodní dopravy.
(37)
Členské státy a jiní navrhovatelé projektů by měli zajistit, aby posouzení projektů společného zájmu byla prováděna účinně bez zbytečných odkladů.
(38)
Dopravní infrastruktura by měla podporovat bezproblémovou mobilitu a dostupnost pro všechny uživatele, zejména pro starší osoby, osoby s omezenou pohyblivostí a zdravotně postižené cestující.
(39)
Členské státy by měly provést předběžná posouzení dostupnosti infrastruktury a s ní spojených služeb.
(40)
Hlavní síť by měla být podskupinou globální sítě, která ji překrývá. Měla by představovat strategicky nejvýznamnější uzly a spoje transevropské dopravní sítě odpovídající potřebám provozu. Měla by být multimodální, tedy zahrnovat všechny druhy dopravy a jejich propojení i příslušné dopravní řídící a informační.
(41)
Hlavní síť byla vytyčena na základě objektivní metodiky plánování. Tato metodika určila nejvýznamnější městské uzly, přístavy a letiště, jakož i hraniční přechody. Pokud je to ekonomicky životaschopné, udržitelné z hlediska životního prostředí a proveditelné do roku 2030, jsou tyto uzly pokud možno všude propojeny multimodálními spoji. Použitá metodika zajistila propojení všech členských států a začlenění nejvýznamnějších ostrovů do hlavní sítě.
(42)
V zájmu realizace hlavní sítě v daném časovém rámci by mohl být použit přístup založený na koridorech jako nástroj ke koordinaci různých projektů na nadnárodní úrovni a k synchronizaci rozvoje koridoru, čímž by se maximalizoval přínos sítě. Tento nástroj by neměl být chápán jako odůvodnění pro upřednostňování některých projektů v rámci hlavní sítě. Koridory hlavní sítě by měly napomoci takovému rozvoji infrastruktury hlavní sítě, které se zaměří na řešení úzkých míst, zlepšení přeshraničních propojení a zlepšení účinnosti a udržitelnosti. Prostřednictvím lepší územní spolupráce by měly uvedené koridory přispět k soudržnosti.
(43)
Koridory hlavní sítě by rovněž měly zohledňovat širší cíle dopravní politiky a usnadnit interoperabilitu, integraci různých druhů dopravy a multimodální operace. Tento přístup by měl umožnit budování zvláštních koridorů optimalizovaných z hlediska emisí, čímž se minimalizuje dopad na životní prostředí a zvýší konkurenceschopnost, a atraktivních rovněž z důvodu jejich spolehlivosti, omezení kongesce a nízkým provozním a administrativním nákladům. Přístup spočívající v budování koridorů by měl být transparentní a jednoznačný a správa těchto koridorů by neměla vytvářet dodatečné administrativní náklady nebo zátěž.
(44)
Evropští koordinátoři zřízení podle tohoto nařízení by ve shodě s dotčenými členskými státy měli v případě každého koridoru hlavní sítě usnadnit opatření k vytváření vhodné řídící struktury a určení soukromých i veřejných zdrojů financování pro komplexní přeshraniční projekty. Evropští koordinátoři by měli usnadnit koordinovanou realizaci koridorů hlavní sítě.
(45)
Evropští koordinátoři hrají významnou úlohu při budování koridorů a spolupráci na nich.
(46)
Koridory hlavní sítě by měly být v souladu se železničními koridory pro nákladní dopravu zřízenými v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 (12) a s evropským prováděcím plánem pro evropský systém řízení železničního provozu (ERTMS) obsaženým v rozhodnutí Komise 2009/561/ES (13).
(47)
V zájmu dosažení maximálního souladu mezi hlavními směry a programováním příslušných finančních nástrojů, které jsou dostupné na úrovni Unie, by mělo být financování transevropské dopravní sítě v souladu s tímto nařízením a mělo by být založeno zejména na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (14). Mělo by tudíž být zaměřeno na slaďování a kombinování financování z příslušných vnitřních a vnějších nástrojů, jako jsou strukturální fondy a fondy soudržnosti, investiční facilita sousedství (NIF), nástroj předvstupní pomoci (NPP) (15) a z financování Evropské investiční banky, Evropské banky pro obnovu a rozvoj a dalších finančních institucí.
(48)
Za účelem aktualizace map zahrnutých do přílohy I v zájmu zohlednění možných změn vyplývajících ze skutečného využívání určitých prvků dopravní infrastruktury, které budou analyzovány oproti předem stanoveným kvantitativním limitním hodnotám, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (Smlouva o fungování EU), pokud jde o změny příloh I a II, a s výhradou článku 172 této smlouvy. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(49)
Při plánování a výstavbě projektů společného zájmu je třeba dostatečně zohlednit zájmy regionálních a místních orgánů i místní občanské společnosti, jichž se projekt dotýká.
(50)
Evropské a vnitrostátní rámce pro plánování a realizaci dopravní infrastruktury, jakož i pro poskytování dopravních služeb nabízejí zúčastněným stranám možnosti přispět k dosažení cílů tohoto nařízení. Nový nástroj pro realizaci transevropské dopravní sítě, to jest koridory hlavní sítě, představuje významný prostředek pro uskutečnění potenciálu jednotlivých zúčastněných stran, pro podporu spolupráce mezi nimi a pro posílení jejich doplňkové úlohy k činnostem členských států.
(51)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (16).
(52)
Jelikož cílů tohoto nařízení, zejména koordinovaného zřízení a rozvoje transevropské dopravní sítě, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států a z důvodu nutnosti tyto cíle koordinovat jich proto může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
(53)
Rozhodnutí č. 661/2010/EU by mělo být zrušeno.
(54)
Toto nařízení by mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, aby bylo možné včas přijmout akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty podle tohoto nařízení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÉ ZÁSADY
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví hlavní směry pro rozvoj transevropské dopravní sítě sestávající z dvouvrstvé struktury, skládající se z globální sítě a hlavní sítě, přičemž hlavní síť je zřízena na základě globální sítě.
2. Toto nařízení určuje projekty společného zájmu a stanoví požadavky, které je třeba při řízení infrastruktury transevropské dopravní sítě dodržovat.
3. Toto nařízení stanoví priority rozvoje transevropské dopravní sítě.
4. Toto nařízení stanoví opatření pro realizaci transevropské sítě. Realizace projektů společného zájmu závisí na jejich stupni vyzrálosti, souladu s unijními a vnitrostátními právními postupy a dostupnosti finančních prostředků, aniž by tím byly dotčeny finanční závazky členského státu nebo Unie.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na transevropskou dopravní síť, jak je uvedena na mapách v příloze I. Transevropská dopravní síť zahrnuje dopravní infrastrukturu a telematické aplikace i opatření, která podpoří účinné řízení a využívání této infrastruktury a umožní vytvoření a provoz udržitelných a účinných dopravních služeb.
2. Infrastrukturu transevropské dopravní sítě tvoří infrastruktura pro železniční dopravu, vnitrozemskou vodní dopravu, silniční dopravu, námořní dopravy, leteckou dopravu a multimodální dopravu, v souladu s příslušnými oddíly kapitoly II.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„projektem společného zájmu“ každý projekt prováděný v souladu s požadavky a ustanoveními tohoto nařízení;
b)
„sousední zemí“ země, na niž se vztahuje evropská politika sousedství, včetně strategického partnerství, či politika rozšíření nebo která patří do Evropského hospodářského prostoru nebo Evropského sdružení volného obchodu;
c)
„třetí zemí“ každá sousední země nebo každá další země, se kterou Unie popřípadě spolupracuje za účelem dosažení cílů tohoto nařízení;
d)
„evropskou přidanou hodnotou“ hodnota projektu, který má kromě potenciální hodnoty pro samotný členský stát za následek výrazné zlepšení dopravních spojení nebo dopravních toků mezi členskými státy, což lze prokázat odkazem na zlepšení účinnosti, udržitelnosti, konkurenceschopnosti nebo soudržnosti v souladu s cíli stanovenými v článku 4;
e)
„provozovatelem infrastruktury“ subjekt nebo podnik odpovědný zejména za zřizování nebo údržbu dopravní infrastruktury. To může rovněž zahrnovat správu kontrolních a bezpečnostních systémů infrastruktury;
f)
„telematickými aplikacemi“ systémy, které využívají informační, komunikační, navigační a lokalizační technologie k účinnému řízení infrastruktury, mobility a provozu v transevropské dopravní síti a k poskytování služeb s přidanou hodnotou občanům a provozovatelům, včetně systémů bezpečného, chráněného, kapacitně účinného a ekologicky šetrného využití sítě. Mohou zahrnovat i palubní systémy za předpokladu, že tvoří nedílnou součást odpovídajících složek infrastruktury. Patří mezi ně systémy, technologie a služby uvedené pod písmeny g) až l);
g)
„inteligentním dopravním systémem (ITS)“ systém ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU (17);
h)
„systémem uspořádání letového provozu“ systém ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 (18) a v evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu podle nařízení Rady (ES) č. 219/2007 (19);
i)
„kontrolními a informačními systémy pro provoz plavidel (VTMIS)“ systémy zavedené za účelem sledování a řízení provozu a námořní dopravy, které využívají informací ze systémů automatické identifikace lodí (AIS), systémů identifikace a sledování lodí na velké vzdálenosti (LRIT) a pobřežních radarových systémů a radiokomunikací ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES (20), přičemž zahrnují začlenění vnitrostátního systému pro výměnu informací na moři (SafeSeaNet);
j)
„říčními informačními službami (RIS)“ informační a komunikační technologie na vnitrozemských vodních cestách ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/44/ES (21);
k)
„službami e-Maritime“ služby v odvětví námořní dopravy, které využívají moderní a interoperabilní informační technologie ke zjednodušení administrativních postupů a k usnadnění odbavení nákladu na moři a v přístavních oblastech, včetně služeb jednotného portálu, jako je integrovaný jednotný námořní portál stanovený směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/65/EU (22), přístavních systémů a příslušných celních informačních systémů;
l)
„evropským systémem řízení železničního provozu (ERTMS)“ systém definovaný v rozhodnutí Komise 2006/679/ES (23) a v rozhodnutí Komise 2006/860/ES (24);
m)
„přeshraničním úsekem“ úsek zajišťující kontinuitu projektu společného zájmu mezi nejbližšími městskými uzly na obou stranách hranice dvou členských států nebo mezi členským státem a sousední zemí;
n)
„multimodální dopravou“ přeprava cestujících nebo nákladu nebo obojího s využitím dvou nebo více druhů dopravy;
o)
„interoperabilitou“ schopnost infrastruktury v rámci některého druhu dopravy, včetně všech regulačních, technických a provozních podmínek, umožnit bezpečné a nerušené dopravní toky dosahující stanovených úrovní výkonnosti pro danou infrastrukturu nebo druh dopravy;
p)
„městským uzlem“ městská oblast, ve které se dopravní infrastruktura transevropské dopravní sítě, jako jsou přístavy včetně terminálů osobní dopravy, letiště, železniční stanice, logistická centra a nákladní terminály umístěné v městské oblasti a jejím okolí, napojuje na jiné části této infrastruktury a na infrastrukturu regionální a místní dopravy;
q)
„úzkým místem“ fyzická, technická nebo funkční překážka, jejímž důsledkem je narušení systému, které nepříznivě ovlivňuje plynulost dálkových nebo přeshraničních toků, a již lze překonat vytvořením nové infrastruktury nebo zásadní modernizací infrastruktury stávající, což by mohlo vést ke značným zlepšením, která vyřeší omezení spojená s úzkým místem;
r)
„logistickým centrem“ oblast, která je přímo spojena s dopravní infrastrukturou transevropské dopravní sítě zahrnuje nejméně jeden nákladní terminál a umožňuje provádět logistické činnosti;
s)
„nákladním terminálem“ struktura vybavená pro překládku mezi nejméně dvěma druhy dopravy nebo mezi dvěma různými železničními systémy a pro dočasné uskladnění zboží, jako jsou přístavy, vnitrozemské přístavy, letiště a kombinované terminály železniční a silniční dopravy;
t)
„sociálně-ekonomickou analýzou nákladů a přínosů“ kvantifikované ex-ante hodnocení přínosu projektu založené na uznané metodice, které zohledňuje všechny náležité přínosy a náklady z hlediska společnosti, hospodářství, klimatu a životního prostředí. Analýza nákladů a přínosů týkající se klimatu a životního prostředí vychází z posouzení vlivů na životní prostředí provedeného podle směrnice 2011/92/EU;
u)
„izolovanou sítí” železniční síť členského státu nebo její část s rozchodem kolejí odlišným od evropského standardního jmenovitého rozchodu kolejí (1 435 mm), pro niž nelze z hlediska hospodářských nákladů a přínosů vzhledem ke specifickým rysům dané sítě vyplývajícím z jejího zeměpisného oddělení nebo okrajového umístění odůvodnit některé zásadní investice do infrastruktury;
v)
„regionem NUTS“ region ve smyslu klasifikace územních statistických jednotek;
w)
„alternativními čistými pohonnými hmotami“ pohonné hmoty, jako jsou chemicky uskladněná elektrická energie, vodík, biopaliva (kapaliny), syntetické pohonné hmoty, metan (zemní plyn - stlačený nebo zkapalnělý - a biometan) a zkapalněný ropný plyn, které v dodávkách energie pro dopravu alespoň částečně nahrazují zdroje fosilní ropy, přispívají k dekarbonizaci dopravy a zlepšují vliv odvětví dopravy na životní prostředí.
Článek 4
Cíle transevropské dopravní sítě
Transevropská dopravní síť posiluje sociální, hospodářskou a územní soudržnost Unie a přispívá k vytvoření účinného a udržitelného jednotného evropského dopravního prostoru, který zvyšuje přínosy pro své uživatele a napomáhá růstu podporujícímu začlenění. Vykazuje evropskou přidanou hodnotu tím, že přispívá k plnění cílů stanovených v těchto čtyřech kategoriích:
a)
soudržnost prostřednictvím:
i)
dostupnosti a propojenosti všech regionů Unie, včetně odlehlých, nejvzdálenějších, ostrovních, okrajových a horských regionů i řídce osídlených oblastí;
ii)
snižování rozdílů v kvalitě infrastruktury mezi členskými státy;
iii)
propojení mezi dopravní infrastrukturou pro dálkovou dopravu na jedné straně a regionální a místní dopravou na straně druhé, a to v osobní i nákladní dopravě;
iv)
dopravní infrastruktury, která odráží specifické situace v různých částech Unie a zajišťuje vyvážené pokrytí všech evropských regionů;
b)
účinnost prostřednictvím:
i)
odstranění míst s nedostatečnou propustností a doplnění chybějících spojení v dopravních infrastrukturách i ve spojovacích bodech mezi nimi v rámci členských států a mezi nimi;
ii)
vzájemného propojení a interoperability vnitrostátních dopravních sítí;
iii)
optimální integrace a propojení všech druhů dopravy;
iv)
podpory hospodářsky účinné a vysoce kvalitní dopravy, která přispěje k dalšímu hospodářskému růstu a konkurenceschopnosti;
v)
účinného využívání nové a stávající infrastruktury;
vi)
nákladově efektivní uplatnění inovačních technologických a provozních koncepcí;
c)
udržitelnost prostřednictvím:
i)
rozvoje všech druhů dopravy způsobem, který je slučitelný se zajištěním dlouhodobě udržitelné a hospodářsky efektivní dopravy;
ii)
přispění k dosažení cílů čisté dopravy s nízkými emisemi skleníkových plynů a uhlíku, bezpečnosti zásobování pohonnými hmotami, snížení externích nákladů a ochrany životního prostředí;
iii)
podpory dopravy s nízkými emisemi uhlíku s cílem výrazně snížit do roku 2050 emise CO2 v souladu s příslušnými cíli Unie v oblasti snižování emisí CO2;
d)
zvýšení přínosů pro její uživatele prostřednictvím:
i)
naplnění potřeb jejích uživatelů v oblasti mobility a dopravy v rámci Unie a ve vztazích se třetími zeměmi;
ii)
zajištění standardů bezpečnosti, ochrany a vysoké kvality pro osobní i nákladní dopravu;
iii)
podpory mobility, a to i v případě přírodních nebo člověkem způsobených katastrof, a zajištění dostupnosti pohotovostních a záchranných služeb;
iv)
stanovení požadavků na infrastrukturu, zejména v oblasti interoperability, bezpečnosti a ochrany, které zajistí kvalitu, efektivitu a udržitelnost dopravních služeb;
v)
dostupnosti pro starší osoby, osoby se sníženou pohyblivostí a pro zdravotně postižené cestující.
Článek 5
Síť účinně využívající zdroje
1. Plánování, rozvoj a provozování transevropské dopravní sítě probíhají způsobem účinně využívajícím zdroje, a to:
a)
rozvojem, zlepšováním a udržováním stávající dopravní infrastruktury;
b)
optimalizací integrace a propojení infrastruktury;
c)
zavedením nových technologií a telematických aplikací, je-li toto zavedení hospodářsky odůvodněné;
d)
zohledňováním možných součinností s jinými sítěmi, zejména s transevropskými energetickými nebo telekomunikačními sítěmi;
e)
posouzením strategického dopadu na životní prostředí, spolu s vytvářením vhodných plánů a programů, a posouzením dopadů na zmírňování dopadů změny klimatu;
f)
případně pomocí opatření v oblasti plánování a rozšiřování kapacity infrastruktury;
g)
přiměřeným zohledněním zranitelnosti dopravní infrastruktury s ohledem na měnící se klima a na přírodní nebo člověkem způsobené katastrofy, s cílem tyto problémy řešit;
2. Při plánování a rozvoji transevropské dopravní sítě členské státy zohlední konkrétní podmínky v různých částech Unie, jako jsou zejména aspekty cestovního ruchu a topografické rysy dotčených regionů. Mohou upravit podrobné vytyčení tras úseků v rámci omezení uvedených v čl. 49 odst. 4 písm. c), přičemž zajistí soulad s v něm stanovenými požadavky.
Článek 6
Dvouvrstvá struktura transevropské dopravní sítě
1. Postupného rozvoje transevropské dopravní sítě se dosahuje zejména realizací dvouvrstvé struktury této sítě, která zahrnuje globální síť a hlavní síť, a to na základě koherentního a transparentního metodického přístupu.
2. Globální síť je tvořena veškerou stávající a plánovanou dopravní infrastrukturou transevropské dopravní sítě, jakož i opatřeními na podporu efektivního a sociálně a environmentálně udržitelného využití takové infrastruktury. Je určena a rozvíjena v souladu s kapitolou II.
3. Hlavní síť je tvořena těmi částmi globální sítě, které mají největší strategický význam pro dosažení cílů rozvoje transevropské dopravní sítě. Je vytyčena a rozvíjena v souladu s ustanoveními kapitoly III.
Článek 7
Projekty společného zájmu
1. Projekty společného zájmu přispívají k rozvoji transevropské dopravní sítě budováním nové dopravní infrastruktury, rekonstrukcí a modernizací stávající dopravní infrastruktury a opatřeními na podporu využívání sítě způsobem účinně využívajícím zdroje sítě.
2. Projekt společného zájmu musí:
a)
přispívat k dosažení cílů spadajících alespoň do dvou ze čtyř kategorií stanovených v článku 4;
b)
splňovat ustanovení kapitoly II, a týká-li se hlavní sítě, splňuje navíc ustanovení kapitoly III;
c)
být ekonomicky životaschopný na základě sociálně-ekonomické analýzy nákladů a přínosů;
d)
vykazovat evropskou přidanou hodnotu.
3. Projekt společného zájmu může zahrnovat celý svůj cyklus, včetně studií proveditelnosti a postupu udělování povolení, provádění a hodnocení.
4. Členské státy přijímají veškerá nezbytná opatření s cílem zajistit, aby projekty byly realizovány v souladu s příslušným právem Unie a vnitrostátním právem, zejména s právními akty Unie v oblasti životního prostředí, ochrany klimatu, bezpečnosti, ochrany, hospodářské soutěže, státní podpory, zadávání veřejných zakázek, veřejného zdraví a dostupnosti.
5. Projekty společného zájmu jsou způsobilé k získání finanční podpory Unie v rámci nástrojů, které jsou k dispozici pro transevropskou dopravní síť.
Článek 8
Spolupráce se třetími zeměmi
1. Unie může podporovat, a to i finančně, projekty společného zájmu s cílem propojit transevropskou dopravní síť se sítěmi infrastruktury sousedních zemí, pokud tyto projekty:
a)
propojují hlavní síť na hraničních přechodech a týkají se infrastruktury nezbytné k zajištění plynulého dopravního toku, hraničních kontrol, ostrahy hranic a dalších postupů hraničních kontrol;
b)
zajišťují propojení mezi hlavní sítí a dopravními sítěmi třetích zemí za účelem zvýšení hospodářského růstu a konkurenceschopnosti;
c)
doplňují dopravní infrastrukturu ve třetích zemích, která slouží jako spojení mezi částmi hlavní sítě Unie;
d)
zavádějí v těchto zemích systémy řízení provozu;
e)
podporují námořní dopravu a mořské dálnice, s vyloučením finanční podpory pro přístavy ve třetích zemích;
f)
usnadňují vnitrozemskou vodní dopravu se třetími zeměmi.
Takové projekty zvýší kapacitu nebo užitečnost transevropské dopravní sítě v jednom či více členských státech.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, může Unie spolupracovat se třetími zeměmi na podpoře dalších projektů, aniž by poskytovala finanční podporu, pokud je účelem těchto projektů:
a)
podporovat interoperabilitu mezi transevropskou dopravní sítí a sítěmi třetích zemí;
b)
podporovat rozšíření politiky transevropské dopravní sítě do třetích zemí;
c)
usnadňovat leteckou dopravu se třetími zeměmi s cílem podpořit účinný a udržitelný hospodářský růst a konkurenceschopnost, včetně rozšíření jednotného evropského nebe a lepší spolupráce v oblasti uspořádání letového provozu;
d)
usnadňovat námořní dopravu a podporovat mořské dálnice se třetími zeměmi.
3. Projekty podle odst. 2 písm. a) a d) musí splňovat příslušná ustanovení kapitoly II.
4. Příloha III obsahuje orientační mapy transevropské dopravní sítě rozšířené do konkrétních sousedních zemí.
5. Za účelem podpory projektů společného zájmu může Unie se sousedními zeměmi využívat stávající nebo vytvořit a využívat nové koordinační a finanční nástroje, jakými jsou investiční facilita sousedství (NIF) nebo nástroj předvstupní pomoci (NPP).
6. Na tento článek se vztahují příslušné postupy pro mezinárodní dohody, uvedené v článku 218 Smlouvy o fungování EU.
KAPITOLA II
GLOBÁLNÍ SÍŤ
Článek 9
Obecná ustanovení
1. Globální síť:
a)
je sítí vyznačenou v mapách a seznamech obsažených v příloze I a v příloze II části 2;
b)
je blíže specifikována popisem složek infrastruktury;
c)
splňuje požadavky na dopravní infrastrukturu stanovené v této kapitole;
d)
tvoří základ pro určení projektů společného zájmu;
e)
zohledňuje fyzická omezení a topografické zvláštnosti dopravních infrastruktur členských států, jak jsou stanoveny v technických specifikacích pro interoperabilitu (TSI).
2. Členské státy vynaloží veškeré úsilí s cílem dokončit globální síť a splnit příslušná ustanovení této kapitoly do 31. prosince 2050.
Článek 10
Obecné priority
1. Při rozvoji globální sítě mají obecnou prioritu opatření nezbytná pro:
a)
zajištění vyšší dostupnosti a propojení pro všechny regiony Unie při zohlednění specifického případu ostrovů, izolovaných sítí a řídce osídlených, odlehlých a nejvzdálenějších regionů
b)
zajištění optimální integrace různých druhů dopravy a jejich interoperability;
c)
doplnění chybějících spojení a odstranění míst s nedostatečnou propustností, zejména v přeshraničních úsecích;
d)
podporu účinného a udržitelného využívání infrastruktury a případně zvýšení kapacity;
e)
zlepšování nebo zachování kvality infrastruktury z hlediska bezpečnosti, ochrany, účinnosti, odolnosti vůči změně klimatu a případně vůči katastrofám, vlivu na životní prostředí, sociálních podmínek, dostupnosti pro všechny uživatele, včetně starších osob, osob s omezenou pohyblivostí a zdravotně postižených cestujících, a kvality služeb a plynulosti dopravních toků;
f)
realizaci a zavádění telematických aplikací a podporu inovativního technologického rozvoje.
2. Aby bylo možné doplnit opatření stanovená v odstavci 1, je třeba věnovat zvláštní pozornost opatřením, která jsou nezbytná pro:
a)
zajištění bezpečnosti zásobování pohonnými hmotami pomocí vyšší energetické účinnosti a podporou využívání alternativních zdrojů energie, zejména zdrojů energie a pohonných systémů s nízkými nebo nulovými emisemi uhlíku;
b)
zmírnění vystavení městských oblastí nepříznivým účinkům tranzitní železniční a silniční dopravy;
c)
odstranění správních a technických překážek, zejména těch, které brání interoperabilitě transevropské dopravní sítě a hospodářské soutěži.
ODDÍL 1
Železniční dopravní infrastruktura
Článek 11
Složky infrastruktury
1. Železniční dopravní infrastruktura zahrnuje zejména:
a)
vysokorychlostní a konvenční železniční tratě včetně:
i)
manipulačních kolejí a vleček;
ii)
tunelů;
iii)
mostů;
b)
nákladní terminály a logistická centra pro překládku zboží v železniční dopravě a mezi železniční dopravou a jinými druhy dopravy;
c)
stanice u tratí vyznačených v příloze I pro přestup cestujících v železniční dopravě a mezi železniční dopravou a jinými druhy dopravy;
d)
napojení na ostatní druhy dopravy ve stanicích, nákladních terminálech a logistických centrech v rámci transevropské dopravní sítě;
e)
související zařízení;
f)
telematické aplikace.
2. Železniční tratě mají jednu z následujících podob:
a)
železniční tratě pro vysokorychlostní železniční dopravu, a to:
i)
zvlášť postavené vysokorychlostní tratě vybavené pro rychlost 250 km/h nebo vyšší;
ii)
zvlášť modernizované konvenční tratě vybavené pro rychlosti přibližně 200 km/h;
iii)
tratě zvláště modernizované pro vysoké rychlosti se zvláštními vlastnostmi danými topografickými, terénními nebo urbanistickými omezeními, jimž musí být rychlost v každém jednotlivém případě přizpůsobena. Tato kategorie mimo jiné zahrnuje spojovací tratě mezi vysokorychlostní a konvenční sítí, tratě vedoucí stanicemi, přístupy do terminálů, depa atd., kde „vysokorychlostní“ kolejová vozidla projíždějí konvenční rychlostí.
b)
tratě pro konvenční železniční dopravu.
3. Technické zařízení související se železničními tratěmi může zahrnovat napěťové systémy, zařízení pro nástup a výstup cestujících a nakládku a vykládku nákladu ve stanicích, logistických centrech a nákladních terminálech. Může zahrnovat veškeré zařízení, například zařízení pro automatickou změnu rozchodu kolejí, nezbytné pro zajištění bezpečného, chráněného a efektivního provozu vozidel, včetně snížení jejich dopadu na životní prostředí a zlepšení interoperability.
Článek 12
Požadavky na dopravní infrastrukturu
1. Nákladní terminály jsou propojeny se silniční infrastrukturou, popřípadě s infrastrukturou vnitrozemských vodních cest globální sítě.
2. Členské státy zajistí, aby železniční infrastruktura:
a)
s výjimkou izolovaných sítí byla vybavena systémem ERTMS;
b)
splňovala požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES (25) a jejích prováděcích opatření, s cílem dosáhnout interoperability globální sítě;
c)
splňovala požadavky TSI přijatých podle článku 6 směrnice 2008/57/ES, kromě případů, kdy to povoluje příslušná TSI nebo v souladu s postupem stanoveným v článku 9 směrnice 2008/57/ES;
d)
s výjimkou izolovaných sítí, byla plně elektrizovaná v případě tratí a v rozsahu nezbytném pro provoz elektrických vlaků též v případě manipulačních kolejí a vleček;
e)
splňovala požadavky stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU, pokud jde o přístup k nákladním terminálům (26).
3. Komise na žádost členského státu a v řádně odůvodněných případech udělí výjimku pro požadavky, které překračují požadavky směrnice 2008/57/ES ohledně ERTMS a elektrizace.
Článek 13
Priority pro rozvoj železniční infrastruktury
Při podpoře projektů společného zájmu souvisejících s železniční infrastrukturou a vedle obecných priorit stanovených v článku 10 se upřednostní tyto činnosti:
a)
zavádění systému ERTMS;
b)
přechod na jmenovitý rozchod kolejí 1 435 mm;
c)
zmírňování dopadu hluku a vibrací způsobených železniční dopravou, zejména opatřeními pro kolejová vozidla a infrastrukturu, včetně protihlukových bariér;
d)
splnění požadavků na infrastrukturu a posílení interoperability;
e)
zvýšení bezpečnosti úrovňových křížení;
f)
případné propojení železniční dopravní infrastruktury s infrastrukturou vnitrozemských přístavů.
ODDÍL 2
Dopravní infrastruktura vnitrozemských vodních cest
Článek 14
Složky infrastruktury
1. Infrastruktura vnitrozemských vodních cest zahrnuje zejména:
a)
řeky;
b)
kanály;
c)
jezera;
d)
související infrastrukturu jako plavební komory, zdvihací zařízení, mosty, nádrže a související protipovodňová opatření, která mohou mít pozitivní dopad na plavbu po vnitrozemských vodních cestách;
e)
vnitrozemské přístavy, včetně infrastruktury nutné pro dopravní činnosti uvnitř přístavní oblasti;
f)
související zařízení;
g)
telematické aplikace včetně RIS;
h)
propojení vnitrozemských přístavů s ostatními druhy dopravy v rámci transevropské dopravní sítě.
2. K tomu, aby se vnitrozemské přístavy mohly stát součástí globální sítě, musí mít roční objem překládky zboží vyšší než 500 000 tun. Celkový roční objem překládky zboží se zakládá na posledním dostupném tříletém průměru, který zveřejnil Eurostat.
3. Zařízení související s vnitrozemskými vodními cestami může zahrnovat zařízení pro nakládku a vykládku nákladu ve vnitrozemských přístavech. Související zařízení může zahrnovat zejména pohonné a provozní systémy, které snižují znečištění, například znečištění vody a ovzduší, spotřebu energie a uhlíkovou náročnost. Může také zahrnovat zařízení pro příjem odpadu, zařízení pro dodávky elektřiny z břehu a zařízení pro shromažďování použitého oleje a také zařízení pro rozbíjení ledu, hydrologické služby a bagrovací práce v přístavu a v naplouvacích přístupech s cílem zajistit celoroční splavnost.
Článek 15
Požadavky na dopravní infrastrukturu
1. Členské státy zajistí, aby vnitrozemské přístavy byly propojeny se silniční nebo železniční infrastrukturou.
2. Vnitrozemské přístavy nabízejí alespoň jeden nákladní terminál přístupný všem provozovatelům na nediskriminačním základě a uplatňují transparentní poplatky.
3. Členské státy zajistí, aby:
a)
řeky, kanály a jezera splňovaly minimální požadavky na vodní cesty třídy IV stanovené v nové klasifikaci vnitrozemských vodních cest zavedených Evropskou konferencí ministrů dopravy (ECMT) a zajišťovaly stálou podjezdnou výšku mostů, aniž jsou dotčeny články 35 a 36 tohoto nařízení.
Komise na žádost členského státu a v řádně odůvodněných případech udělí výjimku z minimálních požadavků na ponor (méně než 2,50 m) a na minimální podjezdnou výšku mostů (méně než 5,25 m);
b)
řeky, kanály a jezera byly udržovány tak, aby byl zachován jejich dobrý stav z hlediska plavby, a současně bylo dodržováno platné právo v oblasti životního prostředí;
c)
řeky, kanály a jezera byly vybaveny RIS.
Článek 16
Priority pro rozvoj infrastruktury vnitrozemských vodních cest
Při podpoře projektů společného zájmu souvisejících s infrastrukturou vnitrozemských vodních cest a vedle obecných priorit stanovených v článku 10 se upřednostní tyto činnosti:
a)
u stávajících vnitrozemských vodních cest: provádění opatření nezbytných pro dosažení norem pro třídu IV vnitrozemských vodních cest;
b)
v případě potřeby dosažení vyšších norem pro modernizaci stávajících vodních cest a pro vytvoření nových vodních cest v souladu s technickými aspekty infrastruktury podle ECMT s cílem splnit požadavky trhu;
c)
zavedení telematických aplikací včetně RIS;
d)
propojení infrastruktury vnitrozemského přístavu s železniční nákladní a silniční dopravní infrastrukturou;
e)
věnování zvláštní pozornosti volně tekoucím řekám, které jsou téměř v přirozenému stavu, a mohou tak podléhat zvláštním opatřením;
f)
podpora udržitelné vnitrozemské vodní dopravy;
g)
modernizace a rozšíření kapacity infrastruktury nutné pro dopravní činnosti uvnitř přístavní oblasti.
ODDÍL 3
Silniční dopravní infrastruktura
Článek 17
Složky infrastruktury
1. Silniční dopravní infrastruktura zahrnuje zejména:
a)
silnice vysoké kvality, včetně
i)
mostů;
ii)
tunelů;
iii)
nájezdů a výjezdů;
iv)
křižovatek;
v)
mimoúrovňových křižovatek;
vi)
zpevněných krajnic;
b)
parkovací plochy a odpočívadla;
c)
související zařízení;
d)
telematické aplikace včetně ITS;
e)
nákladní terminály a logistická centra;
f)
propojení nákladních terminálů a logistických center s ostatními druhy dopravy v rámci transevropské dopravní sítě;
g)
autobusová nádraží.
2. Silnice vysoké kvality uvedené v odst. 1 písm. a) jsou silnice, které plní důležitou úlohu v dálkové nákladní a osobní dopravě, integrují hlavní městská a hospodářská centra, poskytují propojení s jinými druhy dopravy a spojují horské, vzdálené, špatně přístupné a okrajové regiony NUTS 2 s centrálními regiony Unie. Tyto silnice jsou patřičně udržovány, aby umožňovaly bezpečný a chráněný provoz.
3. Silnice vysoké kvality jsou speciálně projektovány a vybudovány pro provoz motorových vozidel a jsou to dálnice, rychlostní silnice nebo standardní strategicky významné silnice.
a)
Dálnice je speciálně projektovaná silnice vybudovaná pro provoz motorových vozidel, která neslouží k obsluze přilehlých pozemků a která:
i)
je s výjimkou jednotlivých míst nebo dočasného omezení vybavena samostatnými jízdními pásy pro provoz v každém směru oddělenými od sebe dělícím pásem, který není určen k provozu, nebo výjimečně jiným způsobem;
ii)
se úrovňově nekříží s žádnou pozemní komunikací, železnicí ani tramvajovou tratí, cyklistickou stezkou ani stezkou pro pěší; a
iii)
je označena speciální značkou coby dálnice.
b)
Rychlostní silnice je silnice projektovaná pro provoz motorových vozidel a přístupná především z mimoúrovňových křižovatek nebo křižovatek se světelnou signalizací,
i)
na které je zakázáno zastavit a parkovat v jízdním pruhu; a
ii)
která se úrovňově nekříží s žádnou železnicí ani tramvajovou tratí.
c)
Standardní strategicky významná silnice je silnice, která není dálnicí ani rychlostní komunikací, ale která je stále silnicí vysoké kvality ve smyslu odstavců 1 a 2.
4. Zařízení související se silnicemi může zahrnovat zejména zařízení pro řízení provozu, informace a navádění, pro výběr uživatelských poplatků, pro bezpečnost, pro omezování nepříznivých dopadů na životní prostředí, pro doplňování pohonných hmot nebo dobíjení vozidel s alternativním pohonem a pro bezpečné parkovací plochy pro komerční vozidla.
Článek 18
Požadavky na dopravní infrastrukturu
Členské státy zajistí, aby:
a)
silnice splňovaly požadavky čl. 17 odst. 3, písm. a), b) nebo c);
b)
byla zajištěna, sledována a podle potřeby zlepšována bezpečnost silniční dopravní infrastruktury v souladu s postupem stanoveným směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/96/ES (27);
c)
silniční tunely o délce přesahující 500 m splňovaly požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/54/ES (28);
d)
interoperabilita systémů pro výběr mýtného byla v příslušných případech zajištěna v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/52/ES (29) a rozhodnutím Komise 2009/750/ES (30);
e)
každý inteligentní dopravní systém zavedený veřejným orgánem v silniční dopravní infrastruktuře splňoval ustanovení směrnice 2010/40/EU a byl zaváděn způsobem, který je v souladu s akty v přenesené pravomoci přijatými podle této směrnice.
Článek 19
Priority pro rozvoj silniční infrastruktury
Při podpoře projektů společného zájmu souvisejících se silniční infrastrukturou a vedle obecných priorit stanovených v článku 10 se upřednostňují tyto činnosti:
a)
zlepšování a podpora bezpečnosti silničního provozu;
b)
využívání ITS, zejména pro informační systémy o různých druzích dopravy, systémy pro řízení provozu a integrované komunikační a platební systémy;
c)
zavádění nových technologií a inovací na podporu nízkouhlíkové dopravy;
d)
zajištění náležitého počtu parkovacích míst pro subjekty podnikající v oblasti dopravy a logistiky s příslušnou úrovní bezpečnosti a ochrany.
e)
zmírňování kongescí na stávajících silnicích.
ODDÍL 4
Námořní dopravní infrastruktura a mořské dálnice
Článek 20
Složky infrastruktury
1. Námořní dopravní infrastruktura zahrnuje zejména:
a)
námořní prostor;
b)
mořské kanály;
c)
námořní přístavy, včetně infrastruktury nutné pro dopravní činnosti uvnitř přístavní oblasti;
d)
propojení přístavů s ostatními druhy dopravy v rámci transevropské dopravní sítě;
e)
hráze, plavební komory a doky;
f)
navigační pomůcky;
g)
naplouvací přístupy a plavební dráhy;
h)
přístavní hráze;
i)
mořské dálnice;
j)
související zařízení;
k)
telematické aplikace včetně služeb e-Maritime a VTMIS.
2. Námořní přístavy jsou vstupními a výstupními body pro pozemní infrastrukturu globální sítě. Splňují alespoň jedno z následujících kritérií:
a)
celkový roční objem osobní přepravy přesahuje 0,1 % celkové roční osobní přepravy ve všech námořních přístavech Unie. Referenční hodnotou pro tento celkový objem je poslední dostupný tříletý průměr vypočtený na základě statistických údajů, které zveřejnil Eurostat;
b)
celkový roční objem nákladu- překládka volně ložených nákladů nebo baleného zboží - přesahuje 0,1 % odpovídajícího celkového ročního objemu nákladu odbaveného ve všech námořních přístavech Unie. Referenční hodnotou pro tento celkový objem je poslední dostupný tříletý průměr vypočtený na základě statistických údajů, které zveřejnil Eurostat;
c)
námořní přístav je umístěn na ostrově a je jediným přístupovým bodem k regionu NUTS 3 v globální síti;
d)
námořní přístav je umístěn v nejvzdálenějším regionu nebo v okrajové oblasti, více než 200 km od nejbližšího dalšího přístavu v globální síti.
3. Zařízení související s námořní dopravní infrastrukturou může zahrnovat zejména zařízení pro řízení provozu a nákladu, snížení negativních dopadů, včetně negativních dopadů na životní prostředí a používání alternativních pohonných hmot, jakož i zařízení pro zajištění celoroční splavnosti, včetně zařízení pro rozbíjení ledu, hydrologický průzkum a pro bagrovací práce a údržbu a ochranu přístavu a naplouvání do přístavu.
Článek 21
Mořské dálnice
1. Mořské dálnice, které představují námořní rozměr transevropské dopravní sítě, přispívají k dosažení evropského prostoru námořní dopravy bez překážek. Skládají se z krátkých námořních tras, přístavů, související námořní infrastruktury a vybavení a zařízení i zjednodušených správních formalit umožňujících námořní dopravu na krátké vzdálenosti nebo námořně-říční dopravní služby mezi nejméně dvěma přístavy, včetně spojení s vnitrozemím. Mořské dálnice zahrnují:
a)
námořní spojení mezi námořními přístavy globální sítě nebo mezi přístavem globální sítě a přístavem třetí země, pokud mají tato spojení pro Unii strategický význam;
b)
zařízení přístavu, nákladní terminály, logistické platformy a logistická střediska, která se nacházejí mimo přístavní oblast, jsou však napojená na provoz přístavu, informační a komunikační technologie (IKT), jakými jsou elektronické systémy řízení logistiky a postupy v oblasti bezpečnosti a ochrany a správní a celní řízení nejméně v jednom členském státě;
c)
infrastrukturu pro přímý přístup ze země a z moře.
2. Projekty společného zájmu v oblasti mořských dálnic transevropské dopravní sítě navrhují nejméně dva členské státy. Tyto projekty zahrnují:
a)
námořní spojení a jeho propojení s vnitrozemím v rámci hlavní sítě mezi dvěma nebo více přístavy hlavní sítě; nebo
b)
námořní spojení a jeho propojení s vnitrozemím mezi přístavem hlavní sítě a přístavy globální sítě, se zvláštním důrazem na propojení přístavů hlavní a globální sítě s vnitrozemím.
3. Projekty společného zájmu v oblasti mořských dálnic transevropské dopravní sítě mohou také zahrnovat činnosti, které mají širší přínosy a nesouvisejí s konkrétními přístavy, jako například služby a činnosti na podporu mobility osob a zboží, činnosti zaměřené na zlepšování vlivu na životní prostředí, jako je poskytování elektřiny z pevninské sítě, což by lodím pomohlo snížit jejich emise, zpřístupnění zařízení pro rozbíjení ledu, činnosti zajišťující celoroční splavnost, bagrovací práce a zařízení pro tankování alternativních pohonných hmot, jakož i optimalizace procesů, postupů a lidského prvku, platformy IKT a informační systémy, včetně systémů řízení provozu a systémů elektronických hlášení.
4. Do dvou let od svého jmenování podle článku 45 předloží evropský koordinátor pro mořské dálnice podrobný prováděcí plán pro mořské dálnice vycházející ze zkušeností a rozvoje námořní dopravy v Unii a předpokládaného provozu na mořských dálnicích.
Článek 22
Požadavky na dopravní infrastrukturu
1. Členské státy zajistí, aby:
a)
námořní přístavy byly v rámci globální sítě propojeny s železničními tratěmi nebo silnicemi a pokud možno s vnitrozemskými vodními cestami, kromě míst, kde tomuto propojení brání fyzické překážky;
b)
každý námořní přístav pro nákladní dopravu nabízel nejméně jeden terminál přístupný uživatelům na nediskriminačním základě a uplatňoval transparentní poplatky;
c)
mořské kanály, plavební dráhy v přístavech a vyústění spojovaly dvě moře nebo poskytovaly přístup z moře do námořních přístavů a odpovídaly nejméně třídě VI vnitrozemských vodních cest.
2. Členské státy zajistí, aby přístavy zahrnovaly zařízení nutné k podpoře zlepšení vlivu lodí v přístavech na životní prostředí, zejména zařízení pro příjem lodního odpadu a zbytků lodního nákladu v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/59/ES (31) a s dalšími příslušnými právními předpisy Unie.
3. Členské státy zavádějí systémy VTMIS a systém SafeSeaNet podle směrnice 2002/59/ES a služby e-Maritime, zejména služby jednotného námořního portálu, jak stanoví směrnice 2010/65/EU.
Článek 23
Priority pro rozvoj námořní infrastruktury
Při podpoře projektů společného zájmu souvisejících s námořní infrastrukturou a vedle priorit stanovených v článku 10 se upřednostní tyto činnosti:
a)
podpora mořských dálnic včetně námořní dopravy na krátké vzdálenosti a usnadňování rozvoje spojení s vnitrozemím, zejména vypracování opatření ke zlepšení vlivu námořní dopravy na životní prostředí v souladu s platnými požadavky právních předpisů Unie nebo příslušných mezinárodních dohod;
b)
propojení námořních přístavů s vnitrozemskými vodními cestami;
c)
zavádění systémů VTMIS a služeb e-Maritime;
d)
zavádění nových technologií a inovací na podporu alternativních pohonných hmot a energeticky účinné námořní dopravy, včetně LNG;
e)
modernizace a rozšíření kapacity infrastruktury nutné pro dopravní činnosti uvnitř přístavní oblasti.
ODDÍL 5
Letecká dopravní infrastruktura
Článek 24
Složky infrastruktury
1. Letecká dopravní infrastruktura zahrnuje zejména:
a)
vzdušný prostor, letecké tratě a letové cesty;
b)
letiště;
c)
propojení letišť s ostatními druhy dopravy v rámci transevropské dopravní sítě;
d)
související zařízení;
e)
letecké navigační systémy včetně evropského systému nové generace pro uspořádání letového provozu („systém SESAR“).
2. Letiště splňují alespoň jedno z následujících kritérií:
a)
u letišť pro přepravu cestujících činí celková přeprava cestujících nejméně 0,1 %celkového ročního objemu přepravy cestujících na všech letištích Unie, ledaže je dané letiště umístěno více než 100 km od nejbližšího letiště v globální síti, nebo více než 200 km, pokud je v regionu, v němž je umístěno, vybudována vysokorychlostní železniční trať;
b)
u letišť pro přepravu nákladu činí celková přeprava nákladu nejméně 0,2 % celkového ročního objemu přepravy nákladu na všech letištích Unie.
Celkový roční objem přepravy cestujících a celkový roční objem přepravy nákladu se zakládají na posledním dostupném tříletém průměru, který zveřejnil Eurostat.
Článek 25
Požadavky na dopravní infrastrukturu
1. Členské státy zajistí, aby každé letiště umístěné na jejich území nabízelo alespoň jeden terminál, který je přístupný všem provozovatelům na nediskriminačním základě a který uplatňuje transparentní, přiměřené a spravedlivé poplatky.
2. Členské státy zajistí, aby se pro leteckou dopravní infrastrukturu globální sítě používaly společné základní normy pro ochranu civilního letectví před protiprávními činy přijaté Unií v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008 (32).
3. Členské státy zajistí, aby infrastruktura pro uspořádání letového provozu umožňovala realizaci jednotného evropského nebe v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (33), nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 (34), nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 (35) a nařízením (ES) č. 552/2004 jakož i leteckých dopravních operací s cílem zlepšit výkonnost a udržitelnost systému evropského letectví, prováděcích pravidel a specifikací Unie.
Článek 26
Priority pro rozvoj letecké dopravní infrastruktury
Při podpoře projektů společného zájmu souvisejících s leteckou dopravní infrastrukturou a vedle priorit stanovených v článku 10 se upřednostní tyto činnosti:
a)
zvyšování kapacity letišť;
b)
podpora realizace jednotného evropského nebe a systémů uspořádání letového provozu, zejména těch, které zavádějí systém SESAR;
c)
zlepšování multimodálních propojení mezi letišti a infrastruktury pro další druhy dopravy;
d)
zlepšování udržitelnosti letectví a zmírňování jeho dopadů na životní prostředí.
ODDÍL 6
Infrastruktura pro multimodální dopravu
Článek 27
Složky infrastruktury
Nákladní terminály nebo logistická centra splňují alespoň jedno z následujících kritérií:
a)
jejich roční objem překládky nákladu přesahuje u baleného zboží 800 000 tun nebo u volně loženého nákladu 0,1 % odpovídajícího celkového ročního objemu nákladu odbaveného ve všech námořních přístavech Unie;
b)
pokud v regionu NUTS 2 není žádný nákladní terminál ani žádné logistické centrum splňující podmínky písmene a), je tímto terminálem či centrem hlavní nákladní terminál nebo logistické centrum určené dotčeným členským státem, které jsou propojené alespoň se silnicemi a železnicí v tomto regionu NUTS 2, nebo v případě členských států bez železničních systémů pouze se silnicemi.
Článek 28
Požadavky na dopravní infrastrukturu
1. Členské státy spravedlivým a nediskriminačním způsobem zajistí, aby:
a)
se jednotlivé druhy dopravy propojovaly v některém z těchto míst: nákladní terminály, stanice s osobní dopravou, vnitrozemské přístavy, letiště a námořní přístavy s cílem umožnit multimodální přepravu cestujících a nákladu;
b)
nákladní terminály a logistická centra, vnitrozemské a námořní přístavy a letiště odbavující zboží byly vybaveny pro zajišťování informačních toků v rámci této infrastruktury a mezi druhy dopravy v celém logistickém řetězci, aniž by bylo dotčeno platné právo Unie a vnitrostátní právo. Takové systémy by měly zejména umožňovat poskytování informací v reálném čase o dostupné kapacitě infrastruktury, dopravních tocích a lokalizaci, sledování a vyhledávání a zajišťovat bezpečnost a ochranu po celou dobu multimodální přepravy;
c)
byla plynulá doprava cestujících v celé globální síti usnadněna vhodným vybavením a dostupností telematických aplikací v železničních stanicích, na autobusových nádražích, na letištích a případně v námořních a vnitrozemských přístavech, aniž by bylo dotčeno platné právo Unie a vnitrostátní právo.
2. Nákladní terminály jsou vybaveny jeřáby, dopravníky a jinými zařízeními pro přepravu nákladů mezi různými druhy dopravy a pro umisťování a uskladňování nákladu.
Článek 29
Priority pro rozvoj multimodální dopravní infrastruktury
Při podpoře projektů společného zájmu souvisejících s multimodální dopravní infrastrukturou a vedle obecných priorit stanovených v článku 10 se upřednostní tyto činnosti:
a)
zajištění účinného propojení a integrace infrastruktury globální sítě, a to i prostřednictvím přístupové infrastruktury, pokud je nezbytná, a prostřednictvím nákladních terminálů a logistických center;
b)
odstranění hlavních technických a administrativních překážek multimodální dopravy;
c)
rozvíjení nerušeného toku informací mezi jednotlivými druhy dopravy a umožnění poskytování multimodálních služeb a služeb v rámci jednoho druhu dopravy v celém transevropském dopravním systému.
ODDÍL 7
Společná ustanovení
Článek 30
Městské uzly
Cílem členských států při rozvoji globální sítě v městských uzlech je pokud možno zajistit:
a)
v osobní dopravě: v rámci globální sítě propojení mezi železniční, silniční a leteckou infrastrukturou a případně i infrastrukturou vnitrozemských vodních cest a námořní infrastrukturou;
b)
v nákladní dopravě: v rámci globální sítě propojení mezi železniční a silniční infrastrukturou a případně i infrastrukturou vnitrozemských vodních cest, leteckou a námořní infrastrukturou;
c)
odpovídající spojení mezi různými železničními stanicemi, přístavy nebo letišti globální sítě v rámci městského uzlu;
d)
bezproblémové propojení infrastruktury globální sítě s infrastrukturou pro regionální a místní dopravu a doručování zboží ve městech, včetně logistických konsolidačních a distribučních center;
e)
zmírňování vystavení městských oblastí nepříznivým účinkům tranzitní železniční a silniční dopravy, mimo jiné i prostřednictvím obchvatů městských oblastí;
f)
podporu účinného nízkohlučného a nízkouhlíkového doručování zboží ve městech.
Článek 31
Telematické aplikace
1. Telematické aplikace umožňují řízení provozu a výměnu informací v rámci jednotlivých druhů dopravy i mezi nimi pro multimodální dopravní operace a poskytování služeb s přidanou hodnotou souvisejících s dopravou, přičemž zlepšují bezpečnost, ochranu a vliv na životní prostředí a zjednodušují administrativní postupy. Telematické aplikace usnadňují bezproblémové propojení infrastruktury globální sítě s infrastrukturou pro regionální a místní dopravu.
2. Telematické aplikace se zavedou pokud možno v celé Unii, aby umožnily existenci souboru interoperabilních základních funkcí ve všech členských státech.
3. Telematické aplikace, na které se odkazuje v tomto článku, u jednotlivých druhů dopravy zahrnují konkrétně:
-
na železnici: ERTMS;
-
na vnitrozemských vodních cestách: RIS;
-
v silniční dopravě: ITS;
-
v námořní dopravě: VTMIS a služby e-Maritime, včetně služeb jednotného portálu, jako je jednotný námořní portál, přístavních systémů a příslušných celních informačních systémů;
-
v letecké dopravě: systémy uspořádání letového provozu, zejména ty, které vyplývají ze systému SESAR.
Článek 32
Udržitelné služby nákladní dopravy
Členské státy věnují zvláštní pozornost projektům společného zájmu, které nejen zajišťují účinné služby nákladní dopravy, jež využívají infrastrukturu globální sítě, a přispívají ke snižování emisí oxidu uhličitého a dalších negativních dopadů na životní prostředí s cílem:
a)
zlepšovat udržitelný způsob využívání dopravní infrastruktury, včetně jejího účinného řízení;
b)
podporovat zavádění inovativních dopravních služeb, a to i prostřednictvím mořských dálnic, telematických aplikací a rozvoj pomocné infrastruktury, což je nutné v zájmu dosažení především těch cílů uvedených služeb, jež jsou spojeny s životním prostředím a bezpečností, jakož i vytváření příslušných správních struktur;
c)
usnadňovat operace služeb multimodální dopravy, včetně nezbytných toků doprovodných informací, a zlepšovat spolupráci mezi poskytovateli dopravních služeb;
d)
podporovat účinné využívání zdrojů a uhlíkovou účinnost, zejména v oblasti pohonu vozidel, řízení vozidel a plavidel, plánování systémů a činností;
e)
analyzovat vlastnosti a výkonnost dopravních prostředků, správní požadavky a lidské zdroje a poskytovat o nich informace;
f)
zlepšovat spojení s nejzranitelnějšími a nejizolovanějšími částmi Unie, zejména s nejvzdálenějšími, ostrovními, odlehlými a horskými regiony.
Článek 33
Nové technologie a inovace
K tomu, aby globální síť držela krok s inovačním vývojem v oblasti technologií a jejich zaváděním, je třeba zejména usilovat o:
a)
podporu a prosazování dekarbonizace dopravy přechodem na inovativní a udržitelné dopravní technologie;
b)
umožnění dekarbonizace všech druhů dopravy prostřednictvím podpory energetické účinnosti, zavádění alternativních pohonných systémů, včetně systémů dodávek elektrické energie, a zajišťování odpovídající infrastruktury. Taková infrastruktura může zahrnovat sítě a další zařízení nezbytná pro dodávky energie, zohledňovat rozhraní mezi infrastrukturou a vozidlem a zahrnovat telematické aplikace;
c)
zlepšování bezpečnosti a udržitelnosti pohybu osob a přepravy zboží;
d)
zlepšování provozu, řízení, dostupnosti, interoperability, multimodality a účinnosti sítě, včetně multimodálního prodeje přepravních dokladů a koordinace jízdních a letových řádů;
e)
podporu účinných způsobů poskytování dostupných a srozumitelných informací ohledně propojení, interoperability a multimodality všem občanům;
f)
podporu opatření ke snižování externích nákladů, jako jsou kongesce, poškozování zdraví a znečištění všeho druhu, včetně hluku a emisí;
g)
zavádění bezpečnostních technologií a vzájemně slučitelných identifikačních norem na sítích;
h)
zlepšování odolnosti vůči změnám klimatu;
i)
další pokrok ve vývoji a zavádění telematických aplikací v rámci jednotlivých druhů dopravy i mezi různými druhy dopravy.
Článek 34
Bezpečná a chráněná infrastruktura
Členské státy věnují náležitou pozornost zajištění toho, aby dopravní infrastruktura poskytovala bezpečnou a chráněnou osobní a nákladní přepravu.
Článek 35
Odolnost infrastruktury vůči změně klimatu a katastrofám
Členské státy věnují při plánování infrastruktury náležitou pozornost zvyšován odolnosti vůči změně klimatu a vůči ekologickým katastrofám.
Článek 36
Ochrana životního prostředí
Posuzování plánů a projektů z hlediska dopadů na životní prostředí se provádí v souladu s platným právem Unie v oblasti životního prostředí, včetně směrnic 92/43/EHS, 2000/60/E, 2001/42/ES, 2009/147/ES a 2011/92/EU.
Článek 37
Dostupnost pro všechny uživatele
Dopravní infrastruktura umožňuje bezproblémovou mobilitu a dostupnost pro všechny uživatele, zejména pro starší osoby, osoby s omezenou pohyblivostí a zdravotně postižené cestující.
Při plánování a výstavbě dopravní infrastruktury se dodrží příslušné požadavky stanovené v právních předpisech Unie.
KAPITOLA III
HLAVNÍ SÍŤ
Článek 38
Vytyčení hlavní sítě
1. Hlavní síť, jak je uveden na mapách obsažených v příloze I, je tvořena těmi částmi globální sítě, které mají nejvyšší strategický význam pro dosažení cílů politiky transevropské dopravní sítě, a odráží vývoj poptávky po dopravě a potřeby multimodální dopravy. Hlavní síť zejména přispívá k řešení rostoucí mobility a k zajištění vysokého standardu bezpečnosti, jakož i k rozvoji nízkouhlíkového dopravního systému.
2. Hlavní síť je propojena v uzlech a umožňuje spojení mezi členskými státy a se sítěmi dopravní infrastruktury sousedních zemí.
3. Aniž jsou dotčeny čl. 1 odst. 4 a čl. 41 odst. 2 a 3, přijmou členské státy příslušná opatření, aby hlavní síť byla rozvíjena tak, aby splňovala ustanovení této kapitoly do 31. prosince 2030.
V souladu s článkem 54 Komise do 31. prosince 2023 zhodnotí realizaci hlavní sítě.
Článek 39
Požadavky na infrastrukturu
1. Zohlední se inovační technologie, telematické aplikace a regulační a správní opatření pro řízení využití infrastruktury s cílem zajistit, aby dopravní infrastruktura jak pro osobní, tak i nákladní dopravu byla využívána způsobem účinně využívajícím zdroje a aby byla zajištěna dostatečná kapacita.
2. Infrastruktura hlavní sítě splňuje veškeré požadavky stanovené v kapitole II. Aniž je dotčen odstavec 3, infrastruktura hlavní sítě kromě toho splňuje také tyto požadavky:
a)
v železniční dopravní infrastruktuře:
i)
plná elektrizace tratí a, v rozsahu nezbytném pro provoz elektrických vlaků, rovněž manipulačních kolejí a vleček;
ii)
nákladní tratě hlavní sítě, jak je uvedeno v příloze I: hmotnost na nápravu nejméně 22,5 t, traťová rychlost 100 km/h a možnost provozovat vlaky o délce 740 m;
iii)
plné zavedení systému ERTMS;
iv)
jmenovitý rozchod kolejí pro nové železniční tratě: 1 435 mm vyjma případů, kdy je nová trať prodloužením v rámci sítě, v níž je rozchod kolejí odlišný, a je oddělená od hlavních železničních tratí v Unii.
Izolované sítě jsou z požadavků podle bodů i), ii) a iii) vyňaty.
b)
na vnitrozemských vodních cestách a v námořní dopravní infrastruktuře:
-
dostupnost alternativních čistých pohonných hmot;
c)
v silniční dopravní infrastruktuře:
-
požadavky podle čl. 17 odst. 3 písm. a) nebo b);
-
budování odpočívadel na dálnicích přibližně každých 100 km v souladu s potřebami společnosti, trhu a životního prostředí s cílem zajistit mimo jiné přiměřené parkovací plochy pro komerční uživatele silnic s odpovídající úrovní bezpečnosti a ochrany;
-
dostupnost alternativních čistých pohonných hmot;
d)
v letecké dopravní infrastruktuře:
-
kapacita pro zpřístupnění alternativních čistých pohonných hmot.
3. Aniž je dotčena směrnice 2008/57/ES, pokud jde o železniční dopravní infrastrukturu, může Komise na žádost členského státu v řádně odůvodněných případech udělit výjimky, pokud jde o délku vlaků, systém ERTMS, hmotnost na nápravu, elektrizaci a traťovou rychlost.
Pokud jde o silniční dopravní infrastrukturu, může Komise na žádost členského státu udělit výjimky z ustanovení čl. 17 odst. 3 písm. a) nebo b) v řádně odůvodněných případech, je-li zajištěna odpovídající úroveň bezpečnosti.
Řádně odůvodněné případy, na něž se odkazuje v tomto odstavci, zahrnují i případy, v nichž investice do infrastruktury nelze odůvodnit sociálně-ekonomickou analýzou nákladů a přínosů.
Článek 40
Rozvoj hlavní sítě
Dopravní infrastruktura zahrnutá do hlavní sítě je rozvíjena v souladu s příslušnými ustanoveními kapitoly II.
Článek 41
Uzly hlavní sítě
1. Uzly hlavní sítě jsou určeny v příloze II a zahrnují:
a)
městské uzly včetně jejich přístavů a letišť;
b)
námořní přístavy a vnitrozemské přístavy;
c)
hraniční přechody se sousedními zeměmi;
d)
kombinované terminály železniční a silniční dopravy;
e)
letiště pro osobní a nákladní přepravu.
2. Námořní přístavy hlavní sítě uvedené v části 2 přílohy II se s výjimkou případů, kdy tomu brání fyzické překážky, napojí na železniční a silniční dopravní infrastrukturu a, je-li to možné, na vnitrozemskou vodní infrastrukturu transevropské dopravní sítě do 31. prosince 2030.
3. Hlavní letiště uvedená v části 2 přílohy II se s výjimkou případů, kdy tomu brání fyzické překážky, napojí na železniční a silniční dopravní infrastrukturu transevropské dopravní sítě do 31. prosince 2050. S ohledem na potenciální poptávku po dopravě se tato letiště pokud možno integrují do vysokorychlostní železniční sítě.
KAPITOLA IV
REALIZACE HLAVNÍ SÍTĚ PROSTŘEDNICTVÍM KORIDORŮ HLAVNÍ SÍTĚ
Článek 42
Nástroj koridorů hlavní sítě
1. Koridory hlavní sítě jsou nástrojem, který má usnadnit koordinovanou realizaci hlavní sítě. Koridory hlavní sítě se v zájmu dosažení multimodální dopravy účinně využívající zdroje, což přispěje k soudržnosti prostřednictvím lepší územní spolupráce, zaměří na:
a)
modální integraci,
b)
interoperabilitu, a na
c)
koordinovaný rozvoj infrastruktury zejména v přeshraničních úsecích a úzkých místech.
2. Koridory hlavní sítě umožní členským státům dosáhnout koordinovaného a synchronizovaného přístupu k investicím do infrastruktury za účelem co nejúčinnějšího řízení kapacit. Koridory hlavní sítě podporují komplexní zavádění interoperabilních systémů řízení provozu, přičemž ve vhodných případech využívají inovací a nových technologií.
Článek 43
Definice koridorů hlavní sítě
1. Koridory hlavní sítě pokrývají nejvýznamnější dálkové toky v hlavní síti a mají zejména zlepšit přeshraniční spojení v rámci Unie.
2. Koridory hlavní sítě mají multimodální povahu a jsou otevřené pro zahrnutí všech druhů dopravy, na něž se vztahuje toto nařízení. Překračují alespoň dvoje hranice a pokud možno zahrnují alespoň tři druhy dopravy, ve vhodných případech včetně mořských dálnic.
Článek 44
Seznam koridorů hlavní sítě
1. Seznam koridorů hlavní sítě je stanoven v části I přílohy nařízení (EU) č. 1316/2013. Členské státy se v souladu s ustanovením této kapitoly podílejí na těchto koridorech hlavní sítě.
2. Komise zveřejní schematické orientační mapy koridorů hlavní sítě ve formátu snadno přístupném veřejnosti.
Článek 45
Koordinace koridorů hlavní sítě
1. Pro usnadnění koordinované realizace koridorů hlavní sítě, ERTMS a mořských dálnic Komise ve shodě s dotčenými členskými státy a po konzultaci Evropského parlamentu a Rady jmenuje jednoho nebo více evropských koordinátorů.
2. Evropský koordinátor je vybírán zejména na základě svých znalostí otázek, které se týkají dopravy a financování nebo sociálně-ekonomického a environmentálního vyhodnocení významných projektů, ale také na základě svých zkušeností v souvislosti s evropskými orgány.
3. Rozhodnutí Komise o jmenování evropského koordinátora určí způsob, kterým mají být plněny úkoly podle odstavce 5.
4. Evropský koordinátor jedná jménem a v zastoupení Komise, která poskytne nezbytnou administrativní pomoc. Působnost evropského koordinátora se vztahuje na jeden koridor hlavní sítě nebo na zavádění ERTMS či realizaci mořských dálnic.
5. Evropský koordinátor:
a)
podporuje koordinovanou realizaci dotčeného koridoru hlavní sítě, zejména včasné plnění pracovního plánu jednotlivého koridoru hlavní sítě;
b)
vypracuje spolu s členskými státy pracovní plán koridoru a sleduje jeho plnění;
c)
vede konzultace s fórem pro koridor ohledně uvedeného plánu a jeho plnění;
d)
informuje členské státy, Komisi a případně všechny ostatní subjekty, které jsou přímo zapojeny do budování daného koridoru hlavní sítě, o všech vzniklých potížích, zejména v případě zdržení při budování koridoru, s cílem napomoci nalezení vhodných řešení;
e)
každý rok vypracovává zprávu pro Evropský parlament, Radu, Komisi a dotčené členské státy o pokroku dosaženém při realizaci koridoru hlavní sítě;
f)
posuzuje poptávku po dopravních službách, možnosti získávání finančních prostředků pro investice a financování a kroky, které je třeba přijmout, jakož i podmínky, které je třeba splnit, k usnadnění přístupu k těmto finančním prostředkům nebo financování a poskytuje příslušná doporučení.
6. Evropský koordinátor může společně s dotčenými členskými státy konzultovat regionální a místní orgány, provozovatele dopravy, uživatele dopravy a zástupce občanské společnosti ohledně pracovního plánu a jeho plnění.
7. Dotčené členské státy spolupracují s evropským koordinátorem a poskytují mu informace nutné k plnění úkolů podle tohoto článku, včetně informací o budování koridorů v příslušných vnitrostátních plánech infrastruktury.
8. Aniž je dotčeno platné právo Unie a vnitrostátní právo, může si Komise vyžádat stanovisko evropského koordinátora při posuzování žádostí o financování Unií koridorů hlavní sítě, za které evropský koordinátor odpovídá, s cílem zajistit konzistentní přístup a postup budování každého koridoru.
9. Pokud evropský koordinátor není způsobilý vykonávat svůj mandát uspokojivě a v souladu s požadavky uvedenými v tomto článku, může ho Komise ve shodě s dotčenými členskými státy kdykoli odvolat. Jeho nástupce může být jmenován ve shodě s dotčenými členskými státy a po konzultaci Evropského parlamentu a Rady.
Článek 46
Řízení koridorů hlavní sítě
1. V souvislosti s každým koridorem hlavní sítě je příslušnému evropskému koordinátorovi při plnění jeho úkolů spojených s pracovním plánem a jeho prováděním nápomocen sekretariát a konzultativní fórum (fórum koridoru). Fórum koridoru je ve shodě s dotčenými členskými státy zřízeno daným evropským koordinátorem, který mu také předsedá. Dotčené členské státy se dohodnou na členství ve fóru koridoru za svou příslušnou část koridoru hlavní sítě.
2. Koordinátor může se souhlasem dotčených členských států zřídit pracovní skupiny pro koridor a předsedat jim, přičemž tyto skupiny se zaměří na:
a)
modální integraci,
b)
interoperabilitu,
c)
koordinovaný rozvoj infrastruktury v přeshraničních úsecích.
Článek 47
Pracovní plán
1. Do 22 prosince 2014 předloží každý evropský koordinátor dotčeným členským státům pracovní plán s analýzou budování koridoru. Po schválení dotčenými členskými státy je pracovní plán pro informaci předložen Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.
Pracovní plán zahrnuje zejména popis charakteristik, přeshraniční úseky a cíle koridoru hlavní sítě, přičemž využívá cíle a priority stanovené v článcích 4 a 10. Pracovní plán zahrnuje analýzu:
a)
zavedení interoperabilních systémů řízení provozu;
b)
plánu odstranění fyzických, technických, provozních a administrativních překážek mezi druhy dopravy i v jednotlivých druzích dopravy a posilování účinné multimodální dopravy a služeb;
c)
v případě potřeby opatření ke zlepšení administrativní a technické kapacity formulování, plánování, projektování, realizace a monitorování projektů společného zájmu a zadávání souvisejících zakázek;
d)
možných dopadů změny klimatu na infrastrukturu, případně navrhovaná opatření k posílení odolnosti vůči změně klimatu;
e)
opatření, která mají být přijata ke zmírnění emisí skleníkových plynů, hluku a případně dalších negativních dopadů na životní prostředí;
Pracovní plán zahrnuje podrobnosti veřejných konzultací, které podporují vytvoření pracovního plánu a jeho plnění.
Pracovní plán rovněž obsahuje požadovanou analýzu investic, včetně:
-
seznamu projektů v oblasti rozšíření, rekonstrukce nebo znovuzavedení dopravní infrastruktury uvedené v čl. 2 odst. 2 pro každý druh dopravy zastoupený v koridoru hlavní sítě;
-
různých zdrojů financování předpokládaných ve spolupráci s dotčenými členskými státy na mezinárodní, celostátní, regionální a místní úrovni a na úrovni Unie, pokud možno včetně vyhrazených systémů křížového financování a soukromého kapitálu, s výší již přijatých závazků a případně s odkazem na předpokládaný příspěvek Unie v rámci finančních programů Unie.
2. S výhradou čl. 1 odst. 4 a článku 54 a po schválení dotčenými členskými státy může Komise přijmout prováděcí akty pro přeshraniční a horizontální aspekty pracovních plánů koridoru hlavní sítě.
Po jejich přijetí Komise tyto prováděcí akty v návaznosti na schválení dotčenými členskými státy upraví při zohlednění dosaženého pokroku, případných prodlení nebo aktualizace vnitrostátních programů.
Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 52 odst. 2.
3. Evropský koordinátor podporuje členské státy při plnění pracovního plánu, a to zejména pokud jde o:
a)
plánování investic, s tím související náklady a harmonogram plnění, které jsou odhadovány jako nezbytné pro realizaci koridorů hlavní sítě;
b)
definování opatření zaměřených na podporu zavádění nových technologií v dopravě a řízení kapacit a případně na snížení externích nákladů, zejména emisí skleníkových plynů a hluku.
Článek 48
Spolupráce s koridory pro železniční nákladní dopravu
1. V zájmu zabránění zdvojování činností, zejména při stanovování pracovního plánu či zřizování pracovních skupin se zajistí odpovídající koordinace mezi koridory hlavní sítě a koridory pro železniční nákladní dopravu, jak jsou stanoveny v nařízení (EU) č. 913/2010.
2. Touto kapitolou nejsou dotčeny struktury řízení uvedené v nařízení (EU) č. 913/2010.
KAPITOLA V
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 49
Aktualizace a podávání zpráv
1. Členské státy pravidelně podávají Komisi komplexní a transparentní informace o pokroku, kterého bylo dosaženo při realizaci projektů, a o investicích za tímto účelem. To zahrnuje předávání ročních údajů, pokud možno prostřednictvím interaktivního systému geografických a technických informací pro transevropskou dopravní síť (TENtec). Ten zahrnuje veškeré relevantní údaje týkající se projektů společného zájmu, které obdržely finanční prostředky Unie.
Komise zajistí, aby byl systém TENtec veřejně a snadno přístupný a obsahoval k jednotlivým projektům konkrétní a aktualizované informace o formách spolufinancování Unií a poskytnutých částkách, jakož i o pokroku každého projektu.
Komise zajistí, aby systém TENtec nezveřejňoval žádné důvěrné informace obchodní povahy ani informace, kterými by mohly být dotčeny procesy zadávání veřejných zakázek v členských státech nebo které by mohly tyto procesy nepřípustně ovlivnit.
Komise zveřejní informace o finanční pomoci poskytnuté na základě jiných právních předpisů Unie, včetně Fondu soudržnosti, Evropského fondu pro regionální rozvoj a programu Horizont 2020, a v podobě úvěrů a finančních nástrojů vytvořených Evropskou investiční bankou.
2. Členské státy poskytují Komisi stručná shrnutí svých vnitrostátních plánů a programů, které vypracovávají za účelem rozvoje transevropské dopravní sítě. Po přijetí těchto vnitrostátních plánů a programů je členské státy zašlou Komisi pro informaci.
3. Každé dva roky počínaje 21. prosince 2013 zveřejňuje Komise zprávu o pokroku dosaženém při jeho provádění, která se pro informaci předkládá Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. Tato zpráva se týká využívání jednotlivých forem finanční pomoci uvedených v odstavci 1 pro jednotlivé druhy dopravy a další prvky hlavní a globální sítě v každém členském státě.
Zpráva rovněž obsahuje analýzu rozvoje transevropské dopravní sítě. V hlavních rysech rovněž popisuje způsob, jakým Komise koordinuje všechny formy finanční pomoci s cílem podpořit soudržné uplatňování hlavních směrů v souladu s cíli a prioritami sítě.
4. S výhradou druhého pododstavce článku 172 Smlouvy o fungování EU je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 53 tohoto nařízení pro přizpůsobení příloh I a II s cílem zohlednit případné změny vyplývající z množstevních limitů stanovených v článcích 14, 20, 24 a 27 tohoto nařízení. Při úpravě těchto příloh Komise:
a)
zahrne do globální sítě logistická centra, nákladní terminály, kombinované terminály železniční a silniční dopravy, vnitrozemské přístavy, námořní přístavy a letiště, pokud se prokáže, že jejich průměrný objem přepravy za poslední dva roky přesahuje příslušný limit;
b)
vyloučí z globální sítě logistická centra, nákladní terminály, kombinované terminály železniční a silniční dopravy, vnitrozemské přístavy, námořní přístavy a letiště, pokud se prokáže, že jejich průměrný objem přepravy za posledních šest let nedosahuje příslušného limitu;
c)
v omezené míře provede úpravy mapy silniční a železniční infrastruktury a infrastruktury vnitrozemských vodních cest, a to výhradně za účelem zohlednění pokroku při budování sítě. Při úpravě těchto map Komise nepřipustí žádné úpravy ve vytyčení tras vyjma těch, jež jsou povoleny příslušným postupem schvalování projektu.
Úpravy podle písmen a) a b) jsou založeny na posledních dostupných statistických údajích, které zveřejnil Eurostat, nebo pokud tyto údaje nejsou k dispozici, které zveřejnily vnitrostátní statistické úřady členských států. Úpravy podle písmene c) jsou založeny na informacích poskytnutých dotčeným členským státem v souladu s odstavcem 1.
5. Projekty společného zájmu týkající se infrastruktury, která je nově začleňována do transevropské dopravní sítě prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci, jsou způsobilé pro účely čl. 7 odst. 5 ode dne vstupu v platnost uvedených aktů v přenesené pravomoci přijatých podle odstavce 4 tohoto článku.
Projekty společného zájmu týkající se infrastruktury, která byla vyloučena z transevropské dopravní sítě, přestávají být způsobilé ode dne vstupu v platnost aktů v přenesené pravomoci přijatých podle odstavce 4 tohoto článku. Ukončením způsobilosti nejsou dotčena rozhodnutí o financování nebo o grantech přijatých Komisí před uvedeným dnem.
6. S výhradou čl. 172 odst. 2 Smlouvy o fungování EU je Komise za účelem úpravy přílohy III zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 53 tohoto nařízení s cílem zahrnout nebo upravit orientační mapy sousedních zemí na základě dohod na vysoké úrovni týkajících se sítí dopravní infrastruktury mezi Unií a dotčenými sousedními zeměmi.
Článek 50
Zapojení veřejných a soukromých zúčastněných stran
1. Projekty společného zájmu se vztahují na všechny přímo dotčené zúčastněné strany. Může se jednat o jiné subjekty než členské státy, například regionální a místní orgány, správce a uživatele infrastruktury, jakož i o průmyslové subjekty a občanskou společnost.
2. Ve fázi plánování a výstavby projektu společného zájmu je třeba dodržet vnitrostátní postupy týkající se regionálních a místních orgánů i občanské společnosti, jichž se projekt týká. Komise v tomto ohledu podporuje výměnu osvědčených postupů.
3. Zúčastněné strany uvedené v odstavci 1 mohou v mezích svých pravomocí využívat vedle Nástroje pro propojení Evropy a Fondu soudržnosti také další specifické evropské programy, zejména programy na podporu regionálního rozvoje, evropské územní spolupráce, výzkumu a inovací nebo životního prostředí a oblasti klimatu. Tyto zúčastněné strany tak mohou přispět k dosažení cílů tohoto nařízení a kromě toho konkrétně posílit:
a)
zvyšování regionální mobility, čímž podpoří přístup všech regionů Unie k transevropské dopravní síti;
b)
podporu přeshraničních projektů;
c)
začleňování městských uzlů do transevropské dopravní sítě (včetně podpory udržitelné městské mobility);
d)
podporu udržitelných řešení v oblasti dopravy, například lepší dostupnost prostřednictvím městské dopravy, telematické aplikace, intermodální terminály / multimodální dopravní řetězce, nízkouhlíková a jiná inovativní dopravní řešení, jakož i zlepšení životního prostředí;
e)
zintenzivnění spolupráce mezi jednotlivými zúčastněnými stranami.
Článek 51
Základní zásady pro posuzování sociálně-ekonomické analýzy nákladů a přínosů a evropské přidané hodnoty
Na základě cílů stanovených v článku 4 zveřejní Komise základní zásady, které používá pro posuzování sociálně-ekonomické analýzy nákladů a přínosů a evropské přidané hodnoty ve vztahu k projektům společného zájmu, které usilují o financování Unií.
Článek 52
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 53
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 49 odst. 4 a 6 je svěřena Komisi na dobu pěti let počínaje 21 prosince 2013. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 49 odst. 4 a 6 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 49 odst. 4 a 6 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament a Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 54
Přezkum
1. Komise do 31. prosince 2023 provede po případné konzultaci členských států a za pomoci evropských koordinátorů přezkum realizace hlavní sítě a zhodnotí:
a)
soulad s ustanoveními tohoto nařízení;
b)
pokrok v provádění tohoto nařízení;
c)
změny v tocích osobní a nákladní dopravy;
d)
vývoj v oblasti vnitrostátních investic do dopravní infrastruktury;
e)
potřebu změn tohoto nařízení.
Toto hodnocení mimo jiné rovněž zohlední dopad, který má vývoj povahy dopravy, a příslušný vývoj v plánech investic do infrastruktury.
Kromě tohoto přezkumu Komise ve spolupráci s členskými státy posoudí, zda mají být do hlavní sítě začleněny nové úseky, například některé dřívější přeshraniční prioritní projekty uvedené v rozhodnutí č. 661/2010/EU. Komise případně předloží legislativní návrh.
2. Při provádění tohoto přezkumu Komise zváží, zda s ohledem na hospodářskou a rozpočtovou situaci v Unii a v jejích jednotlivých členských státech bude hlavní síť podle tohoto nařízení splňovat požadavky kapitoly III do roku 2030. Komise rovněž po konzultaci členských států zhodnotí, zda by měla být hlavní síť upravena s ohledem na vývoj v oblasti dopravních toků a vnitrostátního investičního plánování. V případě potřeby může Komise předložit návrh na změnu tohoto nařízení.
V rámci tohoto návrhu může Komise rovněž upřesnit datum pro dokončení globální sítě stanovené v čl. 9 odst. 2.
Článek 55
Jediný kontaktní orgán
Členské státy mohou určit jediný kontaktní orgán pro usnadnění a koordinaci postupu udělování povolení pro projekty společného zájmu, a zejména pro přeshraniční projekty, v souladu s platným právem Unie.
Článek 56
Zpoždění při dokončení hlavní sítě
V případě významného zpoždění při zahájení nebo dokončení prací na hlavní síti Komise může dotčený členský stát požádat, aby do tří měsíců sdělil důvody tohoto zpoždění. Členský stát tyto důvody sdělí do tří měsíců. Na základě získané odpovědi Komise povede konzultace s dotčenými členskými státy s cílem vyřešit problém, který vedl ke zpoždění.
Článek 57
Výjimky
Ustanovení týkající se železnic, a zejména jakéhokoli požadavku napojit letiště a přístavy na železnice, se netýkají Kypru a Malty, dokud nebude na jejich území zaveden železniční systém.
Článek 58
Přechodná ustanovení
1. Na rozhodnutí o financování přijatá podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 (36) na základě rozhodnutí č. 661/2010/EU, která jsou prováděna v okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost, se nadále vztahuje rozhodnutí č. 661/2010/EU ve znění platném dne 20 prosince 2013.
2. Odkazy na prioritní projekty, jejichž seznam je uveden v příloze III rozhodnutí č. 661/2010/EU, se považují za odkazy na „hlavní síť“ ve smyslu tohoto nařízení.
Článek 59
Zrušení
Aniž je dotčen článek 58 tohoto nařízení a čl. 7 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1316/2013, zrušuje se rozhodnutí č. 661/2010/EU.
Článek 60
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.
REGOLAMENT (UE) Nru 1315/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-11 ta' Diċembru 2013
dwar linji gwida tal-Unjoni għall-iżvilupp tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport u li jħassar id-Deċiżjoni Nru 661/2010/UE
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 172 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz ta' att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Waqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja,
Billi:
(1)
Id-Deċiżjoni Nru 1692/96/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) tfasslet mill-ġdid fl-interess taċ-ċarezza bid-Deċiżjoni Nru 661/2010/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4).
(2)
L-ippjanar, l-iżvilupp u t-tħaddim tan-netwerks trans-Ewropej tat-trasport jikkontribwixxu għall-ilħuq ta' objettivi ewlenin tal-Unjoni, kif jinsabu, fost l-oħrajn, fl-Istrateġija Ewropa 2020 u fil-White Paper tal-Kummissjoni intitolata "Pjan Direzzjonali għal Żona Unika Ewropea tat-Trasport - Lejn sistema tat-trasport kompetittiva u li tuża r-riżorsi b'mod effiċjenti" (il-"White Paper"), bħall-funzjonament mingħajr xkiel tas-suq intern u t-tisħiħ tal-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali. L-objettivi speċifiċi tagħhom jinkludu wkoll il-fatt li tkun permessa mobbiltà sostenibbli, sigura u mingħajr xkiel tal-persuni u l-merkanzija, li jiżguraw l-aċċessibbiltà u l-konnettività għar-reġjuni kollha tal-Unjoni, u jikkontribwixxu għal aktar tkabbir ekonomiku u kompetittività f'perspettiva globali. Dawk l-objettivi speċifiċi għandhom jintlaħqu bl-istabbiliment ta’ interkonnessjonijiet u interoperabbiltà bejn in-netwerks nazzjonali tat-trasport b’użu effiċjenti u sostenibbli tar-riżorsi. Pereżempju, l-interoperabbiltà ferrovjarja tista' tissaħħaħ b'soluzzjonijiet innovattivi li jimmiraw li jtejbu l-kompatibbiltà bejn is-sistemi, bħal tagħmir abbord u linji ferrovjarji b'wesgħat differenti, flussi ta' informazzjoni u proċeduri.
(3)
Iż-żieda fit-traffiku rriżultat f’aktar konġestjoni fit-trasport internazzjonali. Sabiex tiġi żgurata l-mobbiltà internazzjonali tal-passiġġieri u tal-merkanzija, il-kapaċità tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport u l-użu ta’ dik il-kapaċità għandhom jiġu ottimizzati u, fejn ikun meħtieġ, estiżi billi jitneħħew punti ta’ konġestjoni fl-infrastruttura u jinħolqu konnessjonijiet nieqsa fl-infrastruttura fl-Istati Membri u bejniethom, u, fejn hu adatt, fil-pajjiżi ġirien u jittieħed kont tan-negozjati li għaddejjin ma' pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali.
(4)
Kif iddikjarat fil-White Paper, l-effiċjenza u l-effikaċja tat-trasport jistgħu jittejbu b’mod sinifikanti billi tiġi żgurata integrazzjoni modali aħjar fin-netwerk kollu, f’termini ta’ infrastruttura, flussi ta' informazzjoni u proċeduri.
(5)
Il-White Paper tirrikjedi l-użu ta’ teknoloġija tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni relatata mat-trasport biex tiġi żgurata ġestjoni tat-traffiku mtejba u integrata u biex jiġu ssimplifikati l-proċeduri amministrattivi permezz ta' loġistika mtejba tat-trasport tal-merkanzija, monitoraġġ u lokalizzazzjoni tal-merkanzija, u skedi u flussi tat-traffiku ottimizzati. Billi miżuri bħal dawn jippromwovu l-ġestjoni u l-użu effiċjenti tal-infrastruttura tat-trasport għandhom jaqgħu fil-kamp ta' applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
(6)
Il-politika għan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport għandha tikkunsidra l-evoluzzjoni tal-politika tat-trasport u s-sjieda tal-infrastruttura. L-Istati Membri għadhom l-entità ewlenija inkarigata mill-ħolqien u l-manutenzjoni tal-infrastruttura tat-trasport. Madankollu, entitajiet oħrajn, inklużi sħab fis-settur privat, saru rilevanti wkoll għall-implimentazzjoni ta’ netwerk trans-Ewropew tat-trasport multimodali, u l-investimenti relatati, inklużi awtoritajiet reġjonali u lokali, maniġers tal-infrastruttura, konċessjonarji jew awtoritajiet tal-portijiet u tal-ajruporti.
(7)
Fil-parti l-kbira tiegħu, in-netwerk trans-Ewropew tat-trasport jikkonsisti f'infrastruttura eżistenti. Sabiex jintlaħqu b'mod sħiħ l-objettivi tal-politika l-ġdida għan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport, għandhom jiġu stabbiliti rekwiżiti uniformi dwar l-infrastruttura f’Regolament sabiex l-infrastruttura tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport tikkonforma magħhom.
(8)
In-netwerk trans-Ewropew tat-trasport għandu jiġi żviluppat permezz tal-ħolqien ta’ infrastruttura ġdida tat-trasport, permezz tar-riabilitazzjoni u t-titjib tal-infrastruttura eżistenti u permezz ta’ miżuri li jippromwovu l-użu effiċjenti tiegħu mil-lat ta' riżorsi. F'każijiet speċifiċi, minħabba n-nuqqas ta' manutenzjoni regolari fl-imgħoddi, hija neċessarja r-riabilitazzjoni tal-infrastruttura ferrovjarja. Ir-riabilitazzjoni hija proċess li jwassal għall-kisba tal-parametri tal-kostruzzjoni oriġinali ta' faċilitajiet infrastrutturali ferrovjarji eżistenti kkumbinat mat-titjib fit-tul tal-kwalità tagħha meta mqabbla mal-istat attwali tiegħu f'konformità mal-applikazzjoni tar-rekwiżiti u d-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament.
(9)
Fl-implimentazzjoni ta' proġetti ta' interess komuni, għandha tingħata konsiderazzjoni dovuta liċ-ċirkustanzi partikolari tal-proġett konċernat. Fejn hu possibbli, għandhom ikunu sfruttati s-sinerġiji ma' politiki oħrajn, pereżempju mal-aspetti tat-turiżmu billi jiġu inklużi fi ħdan strutturi ta' inġinerija, bħal pontijiet jew mini, infrastruttura ċiklistika għal mogħdijiet ċiklabbli fuq distanzi twal bħar-rotot EuroVelo.
(10)
L-aħjar mod li bih jista’ jiġi żviluppat in-netwerk trans-Ewropew tat-trasport huwa permezz ta' struttura fuq żewġ livelli, li tikkonsisti f’netwerk komprensiv u netwerk ewlieni bbażata fuq metodoloġija komuni u trasparenti, dawk iż-żewġ saffi huma l-ogħla livell ta' ppjanar tal-infrastruttura fl-Unjoni.
(11)
In-netwerk komprensiv għandu jkun netwerk tat-trasport mifrux mal-Ewropa kollha li jiżgura l-aċċessibbiltà u l-konnettività tar-reġjuni kollha fl-Unjoni, inklużi r-reġjuni mbegħdin, insulari u ultraperiferiċi, kif stabbilit ukoll fil-Politika Marittima Integrata stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1255/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, u t-tisħiħ tal-koeżjoni soċjali u ekonomika bejniethom. Il-linji gwida stabbiliti b'dan ir-Regolament ("il-linji gwida") għandhom jistabbilixxu r-rekwiżiti għall-infrastruttura tan-netwerk komprensiv, sabiex jiġi promoss l-iżvilupp ta' netwerk ta' kwalità għolja madwar l-Unjoni sal-2050.
(12)
Il-White Paper tirrikonoxxi wkoll li għad hemm diverġenzi sostanzjali bejn il-Lvant u l-Punent tal-Unjoni, f'termini ta’ infrastruttura tat-trasport. Dawk id-diverġenzi jeħtieġ li jiġu indirizzati sabiex jinkiseb netwerk ta' infrastruttura trans-Ewropew tat-trasport kompletament integrat.
(13)
In-netwerk ewlieni għandu jiġi identifikat u għandhom jittieħdu miżuri adatti għall-iżvilupp tiegħu sal-2030 bħala prijorità fil-qafas ipprovdut min-netwerk komprensiv. In-netwerk ewlieni għandu jikkostitwixxi s-sinsla tal-iżvilupp ta’ netwerk tat-trasport multimodali sostenibbli u għandu jistimula l-iżvilupp tan-netwerk komprensiv kollu. Permezz tiegħu, l-azzjoni tal-Unjoni għandha tkun tista' tikkonċentra fuq dawk il-komponenti tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport bl-ogħla valur miżjud Ewropew, b’mod partikolari sezzjonijiet transkonfinali, konnessjonijiet nieqsa, punti ta’ konnessjoni multimodali u punti ewlenin ta’ konġestjoni, li jservu l-objettiv stabbilit fil-White Paper li jitnaqqsu l-emissjonijiet ta' gass serra mit-trasport b' 60 % taħt il-livelli tas-snin 1990 sal-2050.
(14)
L-eżenzjonijiet mir-rekwiżiti tal-infrastruttura applikabbli għan-netwerk ewlieni għandhom ikunu possibbli f'każijiet iġġustifikati kif xieraq. Dan għandu jinkludi każijiet fejn l-investiment ma jistax jiġi ġġustifikat, pereżempju f’żoni b'popolazzjoni baxxa.
(15)
Is-sitwazzjoni partikolari ta' netwerks ferrovjarji iżolati jew parzjalment iżolati għandha tiġi rikonoxxuta permezz ta' eżenzjonijiet minn ċerti rekwiżiti infrastrutturali.
(16)
Fit-twettiq tar-rieżami tal-implimentazzjoni tan-netwerk ewlieni sal-2023, il-Kummissjoni għandha tieħu kont il-pjanijiet tal-implimentazzjoni nazzjonali u ta' tkabbir futur.
(17)
In-netwerk trans-Ewropew tat-trasport ikopri biss parti min-netwerks eżistenti tat-trasport. Fil-qafas tar-rieżami tal-implimentazzjoni tan-netwerk ewlieni sal-2023, il-Kummissjoni għandha tevalwa, f'kooperazzjoni mal-Istati Membri kkonċernati, jekk partijiet oħra, bħal ċerti passaġġi fuq l-ilma interni ta' klassi III, għandhomx jiġu integrati fin-netwerk. Fil-kuntest ta' dak ir-rieżami, il-Kummissjoni għandha tivvaluta wkoll l-istat tal-progress tal-proġetti u, fejn meħtieġ, għandha tkun tista' tikkunsidra mill-ġdid l-iskadenzi, filwaqt li tqis kwalunkwe żvilupp li jista' jaffettwa l-probabbiltà li jiġu osservati dawk l-iskadenzi.
(18)
Hija u twettaq ir-rieżami tal-implimentazzjoni tan-netwerk ewlieni sal-2023, il-Kummissjoni għandha tevalwa, wara konsultazzjoni mal-Istati Membri, jekk għandhiex tinkludi partijiet oħra fin-netwerk, speċjalment il-proġetti ta' prijorità inklużi fid-Deċiżjoni Nru 661/2010/UE.
(19)
Sabiex jistabbilixxu n-netwerk ewlieni b’mod koordinat u f'waqtu, biex b'hekk ikun possibbli li jiġu mmassimizzati l-benefiċċji tan-netwerk, l-Istati Membri konċernati għandhom jiżguraw li jittieħdu l-miżuri adatti sabiex il-proġetti ta' interess komuni jiġu finalizzati sal-2030. Fir-rigward tan-netwerk komprensiv, l-Istati Membri għandhom jagħmlu l-isforzi kollha possibbli bl-għan li dan jitlesta u jkun konformi mad-dispożizzjonijiet rilevanti tal-linji gwida sal-2050.
(20)
Huwa meħtieġ li jiġu identifikati proġetti ta’ interess komuni li jikkontribwixxu għall-kisba tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport u li jikkontribbwixxu għall-ksib tal-objettivi u jikkorrispondu għall-prijoritajiet stabbiliti fil-linji gwida. L-implimentazzjoni tagħhom għandha tiddependi mill-grad ta' maturità tagħhom, mill-konformità mal-proċeduri legali tal-Unjoni u dawk nazzjonali u mid-disponibbiltà tar-riżorsi finanzjarji, mingħajr l-preġudizzju għall-impenn finanzjarju tal-Istat Membru jew tal-Unjoni.
(21)
Il-proġetti ta’ interess komuni għandhom juru valur miżjud Ewropew. Proġetti transkonfinali tipikament għandhom valur miżjud Ewropew għoli, iżda jista’ jkollhom effetti ekonomiċi diretti aktar baxxi meta mqabbla ma’ proġetti purament nazzjonali. Tali proġetti transkonfinali għandhom ikunu soġġetti għal intervent prijoritarju min-naħa tal-Unjoni sabiex jiġi żgurat li dawn jiġu implimentati.
(22)
Proġetti ta' interess komuni li jeħtieġu finanzjament mill-Unjoni għandhom ikunu soġġetti għal 'analiżi soċjoekonomika tal-benefiċċji u tal-kostijiet’ skont metodoloġija rikonoxxuta, filwaqt li jittieħed kont tal-benefiċċji u l-kostijiet soċjali, ekonomiċi, relatati mal-klima u ambjentali rilevanti. L-analiżi tal-ispejjeż u l-benefiċċji relatati mal-klima u tal-ambjent għandhom ikunu bbażati fuq il-valutazzjoni tal-impatt ambjentali mwettqa skont id-Direttiva 2011/92/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5).
(23)
Sabiex isir kontribut għall-miri tat-tnaqqis tal-klima tal-White Paper ta' tnaqqis ta' 60 % fl-emissjonijiet tal-gass serra taħt il-livelli tas-snin 1990 sal-2050, għandhom jiġu vvalutati l-impatti tal-gass serra tal-proġetti ta' interess komuni fil-forma ta' infstrutturi tat-trasport ġodda, estiżi u aġġornati.
(24)
Xi partijiet tan-netwerk huma amministrati minn atturi oħra minbarra l-Istati Membri. Madankollu, l-Istati Membri huma responsabbli li jiżguraw li r-regoli li jirregolaw in-netwerk huma applikati tajjeb fit-territorju tagħhom. Billi l-iżvilupp u l-implimentazzjoni tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport jirrikjedu applikazzjoni komuni ta' dan ir-Regolament, il-partijiet kollha tan-netwerk għandhom ikunu soġġetti għad-drittijiet u l-obbligi pprovduti b'dan ir-Regolament, kif ukoll għal dawk stipulati f'liġi rilevanti oħra tal-Unjoni u nazzjonali.
(25)
Il-kooperazzjoni ma' pajjiżi ġirien u dawk terzi hija meħtieġa biex tiġi żgurata l-konnessjoni u l-interoperabbiltà bejn in-netwerks rispettivi tal-infrastruttura. Għalhekk, fejn ikun xieraq l-Unjoni għandha tippromwovi proġetti ta’ interess komuni ma’ dawk il-pajjiżi.
(26)
Sabiex tintlaħaq integrazzjoni modali fin-netwerk kollu, jeħtieġ ippjanar adegwat tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport. Dan jimplika wkoll l-implimentazzjoni ta’ rekwiżiti speċifiċi man-netwerk kollu f’termini ta’ infrastruttura, applikazzjonijiet telematiċi, tagħmir, u servizzi. Għalhekk jeħtieġ li tiġi żgurata l-adozzjoni adegwata u miftiehma ta’ rekwiżiti bħal dawn fl-Ewropa kollha għal kull mezz tat-trasport u għall-interkonnessjoni tagħhom fin-netwerk trans-Ewropew tat-trasport kollu u lil hinn minnu, sabiex jinkisbu l-benefiċċji tal-effett ta' netwerk u b'hekk isiru possibbli operazzjonijiet trans-Ewropej tat-trasport fuq medda twila.
(27)
Sabiex jiġu determinati infrastrutturi eżistenti u ppjanati għan-netwerk komprensiv u dak ewlieni, għandhom jiġu pprovduti u adatti maż-żmien mapep li għandhom iqisu l-evoluzzjoni tal-flussi tat-traffiku. Il-bażi teknika ta' dawk il-mapep hija pprovduta mis-sistema ta' informazzjoni ġeografika u tekniċa għan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport (TENtec) li tinkludi livell ogħla ta’ dettall dwar l-infrastruttura trans-Ewropea tat-trasport.
(28)
Il-linji gwida għandhom jistabbilixxu prijoritajiet sabiex jippermettu l-iżvilupp ta' netwerk trans-Ewropew tat-trasport fil-perijodu ta' żmien speċifiku.
(29)
L-applikazzjonijiet telematiċi huma meħtieġa biex jipprovdu l-bażi għall-ottimizzazzjoni tal-operazzjonijiet tat-traffiku u t-trasport u tas-sigurtà tat-traffiku u għat-titjib fis-servizzi relatati. Informazzjoni lill-passiġġieri, inkluż informazzjoni dwar is-sistemi tal-biljetti u tal-prenotazzjoni, għandhom ikunu mogħtija f'konformità mar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 454/2011 (6).
(30)
Il-linji gwida għandhom jipprevedu l-iżvilupp tan-netwerk komprensiv f'nodi urbani, f'konformità mal-miri tal-Unjoni dwar il-mobbiltà urbana sostenibbli, billi dawk in-nodi huma l-punt ta' tluq jew id-destinazzjoni finali (“last mile”) għal passiġġieri u merkanzija li jkunu qed jiġu trasportati permezz tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport u huma punti ta’ trasferiment fi jew bejn mezzi differenti ta’ trasport.
(31)
In-netwerk trans-Ewropew tat-trasport, minħabba l-iskala kbira tiegħu, għandu jipprovdi l-bażi għall-mobilizzazzjoni fuq skala kbira ta’ teknoloġiji ġodda u innovazzjoni, li, pereżempju, jistgħu jgħinu fit-titjib tal-effiċjenza ġenerali tas-settur Ewropew tat-trasport u jnaqqsu l-marka tal-karbonju tiegħu. Dan ser jikkontribwixxi għall-objettivi tal-Istrateġija Ewropa 2020 u għall-mira tal-White Paper ta' tnaqqis ta' 60 % fl-emissjonijiet tal-gassijiet serra sal-2050 (fuq bażi tal-livelli tal-1990) u fl-istess ħin jikkontribwixxi biex jintlaħaq l-objettiv taż-żieda tas-sigurtà tal-karburanti għall-Unjoni. Sabiex jintlaħqu dawk l-objettivi, id-disponibbiltà ta' karburanti nodfa alternattivi għandha tittejjeb tul in-netwerk trans-Ewropew tat-Trasport. Id-disponibbiltà ta' karburanti nodfa alternattivi għandha tkun ibbażata fuq id-domanda għal dawk il-karburanti u ma ma għandu jkun hemm ebda rekwiżit li jipprovdi aċċess għal kull karburant nadif alternattiv f'kull stazzjon tal-karburant.
(32)
In-netwerk trans-Ewropew tat-trasport irid jiżgura multimodalità effiċjenti sabiex jagħti lok għal għażliet modali aħjar u aktar sostenibbli li għandhom isiru għall-passiġġieri u l-merkanzija u sabiex jiffaċilitaw volumi kbar li għandhom jiġu konsolidati għat-trasferimenti fuq distanzi twal. Dan għandu jagħmel il-multimodalità ekonomikament aktar attraenti għall-passiġġieri, l-utenti u l-ispedituri tal-merkanzija.
(33)
Sabiex tinkiseb infrastruttura tat-trasport ta’ kwalità għolja u effiċjenti fil-mezzi kollha, l-iżvilupp tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport għandu jieħu kont tas-sigurtà u s-sikurezza tal-movimenti tal-passiġġieri u l-merkanzija, il-kontribut għat-tibdil fil-klima u l-impatt tat-tibdil fil-klima u ta' diżastri naturali u diżastri kkaġunati mill-bnedmin potenzjali fuq l-infrastruttura u l-aċċessibbiltà għall-utenti kollha tat-trasport.
(34)
Matul l-ippjanar tal-infrastruttura, l-Istati Membri u promoturi oħra tal-proġetti għandhom jikkunsidraw b'mod dovut il-valutazzjonijiet tar-riskju u l-miżuri tal-adattament li jtejbu b’mod adegwat ir-reżiljenza għat-tibdil fil-klima u d-diżastri ambjentali.
(35)
L-Istati Membri u promoturi oħra ta’ proġetti għandhom iwettqu valutazzjonijiet ambjentali ta’ pjanijiet u proġetti kif previst fid-Direttiva tal-Kunsill 92/43/KEE (7), id-Direttiva 2000/60/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), id-Direttiva 2001/42/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9), id-Direttiva 2009/147/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10) u fid-Direttiva 2011/92/UE sabiex jiġu evitati jew, meta dan ma jkunx possibbli, jiġu mitigati jew ikkumpensati l-impatti negattivi fuq l-ambjent, bħall-frammentazzjoni tal-pajsaġġ, l-impermeabilizzazzjoni tal-ħamrija u t-tniġġis tal-arja u l-ilma kif ukoll l-istorbju, u sabiex tiġi mħarsa b’mod effikaċi l-bijodiversità.
(36)
Għandu jittieħed kont tal-protezzjoni tal-ambjent u l-bijodiversità, kif ukoll tar-rekwiżiti strateġiċi tat-trasport fuq passaġġi fuq l-ilma interni.
(37)
L-Istati Membri u promoturi oħra tal-proġetti għandhom jiżguraw li l-valutazzjonijiet tal-proġetti ta' interess komuni jitwettqu b'mod effiċjenti, biex b'hekk jiġi evitat dewmien mhux meħtieġ.
(38)
L-infrastruttura tat-trasport għandha tippromwovi l-mobbiltà u aċċessibbiltà mingħajr xkiel għall-utenti kollha, b’mod partikolari għall-persuni anzjani, il-persuni b’mobbiltà mnaqqsa u l-passiġġieri b’diżabilità.
(39)
L-Istati Membri għandhom iwettqu valutazzjonijiet ex-ante tal-aċċessibbiltà tal-infrastruttura u tas-servizzi mqabbda magħha.
(40)
In-netwerk ewlieni għandu jkun sottogrupp tan-netwerk komprensiv li jkun qed jissovrastah. Huwa għandu jirrappreżenta n-nodi l-aktar importanti mil-lat strateġiku tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport, skont il-ħtiġijiet tat-traffiku. Għandu jkun multimodali, jiġifieri għandu jinkludi l-mezzi kollha tat-trasport u l-konnessjonijiet tagħhom kif ukoll sistemi rilevanti tal-ġestjoni tat-traffiku u l-informazzjoni.
(41)
In-netwerk ewlieni ġie identifikat abbażi ta’ metodoloġija objettiva ta’ ppjanar. Dik il-metodoloġija identifikat in-nodi urbani, il-portijiet u l-ajruporti kif ukoll il-punti ta’ qsim tal-fruntieri l-aktar importanti. Kull fejn ikun possibbli, dawk in-nodi jiġu mqabbda ma’ konnessjonijiet multimodali, sakemm ikunu ekonomikament vijabbli, ambjentalment sostenibbli u fattibbli sal-2030. Il-metodoloġija żgurat l-interkonnessjoni tal-Istati Membri kollha u l-integrazzjoni tal-gżejjer prinċipali fin-netwerk ċentrali.
(42)
Sabiex in-netwerk ewlieni jiġi implimentat fil-perijodu ta' żmien speċifiku stipulat, jista' jintuża approċċ ta’ kuritur bħala strument għall-koordinazzjoni ta' proġetti differenti fuq bażi transnazzjonali u għas-sinkronizzazzjoni tal-iżvilupp tal-kuritur, u b'hekk ikunu massimizzati l-benefiċċji tan-netwerk. Dak l-istrument m'għandux jinftiehem bħala bażi għall-prijoritizzazzjoni ta' ċerti proġetti fuq in-netwerk ewlieni. Il-kurituri tan-netwerk ewlieni għandhom jgħinu jiżviluppaw l-infrastruttura tan-netwerk ewlieni b'mod li jindirizzaw l-konġestjoni, isaħħu l-konnessjonijiet transkonfinali u jtejbu l-effiċjenza u s-sostenibbiltà. Dawn għandhom jikkontribwixxu għal koeżjoni permezz ta' kooperazzjoni territorjali mtejba.
(43)
Il-kurituri tan-netwerk ewlieni għandhom jindirizzaw ukoll objettivi usa’ tal-politika tat-trasport u jiffaċilitaw l-interoperabbiltà, l-integrazzjoni modali u l-operazzjonijiet multimodali. Permezz ta' dan, għandhom ikunu jistgħu jiġu żviluppati b’mod speċjali l-kurituri li jkunu ottimizzati f’termini ta’ emissjonijiet, u b'hekk jimminimizzaw l-impatti ambjentali u jżidu l-kompetittività, u li huma wkoll attraenti abbażi tal-affidabbiltà, il-konġestjoni limitata u kostijiet tat-tħaddim u amministrattivi baxxi tagħhom. L-approċċ tal-kurituri għandu jkun trasparenti u ċar u l-ġestjoni ta' tali kurituri m'għandhiex twassal għal żieda eċċessiva tal-kostijiet u l-piżijiet amministrattivi.
(44)
Bi ftehim mal-Istat Membru kkonċernat, il-Koordinaturi Ewropej, provduti f'dan ir-Regolament, għandhom jiffaċilitaw miżuri biex ifasslu l-istruttura ta' governanza tajba u biex jidentifikaw is-sorsi ta' finanzjament, kemm privat kif ukoll pubbliku, għal proġetti transkonfinali kumplessi għal kull kuritur tan-netwerk ewlieni. Il-Koordinaturi Ewropej għandhom jiffaċilitaw l-implimentazzjoni koordinata tal-kurituri tan-netwerk ewlieni.
(45)
Ir-rwol tal-Koordinaturi Ewropej huwa ta' importanza ewlenija għall-iżvilupp tal-kurituri u l-kooperazzjoni matulhom.
(46)
Il-kurituri tan-netwerk ewlieni għandhom jkunu f'konformità mal-kurituri tat-trasport ferrovjarju tal-merkanzija stabbiliti skont ir-Regolament (UE) Nru 913/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11) kif ukoll mal-Pjan Ewropew għall-Mobilitazzjoni għas-Sistema Ewropea tal-Ġestjoni tat-Traffiku Ferrovjarju (ERTMS) previst fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2009/561/KE (12).
(47)
Sabiex tiġi massimizzata l-konsistenza bejn il-linji gwida u l-ipprogrammar tal-istrumenti finanzjarji rilevanti disponibbli fil-livell tal-Unjoni, il-finanzjament tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport għandu jkun konformi ma' dan ir-Regolament u bbażat, b'mod partikolari, fuq ir-Regolament (UE) Nru 1316/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13). B’mod korrispondenti, għandu jimmira għall-allinjament u l-għaqda tal-finanzjament minn strumenti interni u esterni rilevanti bħal fondi strutturali u ta’ koeżjoni, il-Faċilità ta' Investiment fil-Viċinat (NIF) u l-Istrument għal Assistenza ta’ Qabel l-Adeżjoni (IPA) (14), u mill-finanzjament mill-Bank Ewropew tal-Investiment, il-Bank Ewropew għar-Rikostruzzjoni u l-Iżvilupp u istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn.
(48)
Sabiex jiġu aġġornati l-mapep inklużi fl-Anness I biex jiġu kkunsidrati bidliet possibbli li jirriżultaw mill-użu effettiv ta’ ċerti elementi tal-infrastruttura tat-trasport analizzati skont livelli limitu kwantitattivi stabbiliti minn qabel, is-setgħa li jiġu adottati atti skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea ("TFUE"), u soġġett għall-Artikolu 172 tiegħu, għandha tiġi delegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-emendi għall-Annessi I u II. Hija ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell tal-esperti. Il-Kummissjoni, meta tkun qiegħda tħejji u tabbozza atti delegati, għandha tiżgura trasmissjoni simultanja, fil-ħin u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill.
(49)
L-interessi tal-awtoritajiet reġjonali u lokali kif ukoll ta' dawk fis-soċjetà ċivili lokali affettwati minn proġett ta’ interess komuni, għandhom jiġu kkunsidrati b’mod adegwat fil-fażijiet ta’ ppjanar u kostruzzjoni tal-proġetti.
(50)
L-oqfsa Ewropej u nazzjonali għall-ippjanar u l-implimentazzjoni tal-infrastruttura tat-trasport kif ukoll għall-provvista ta' servizzi ta' trasport joffru opportunitajiet għall-partijiet interessati biex jikkontribbwixxu għall-kisba tal-objettivi ta' dan ir-Regolament. L-istrument il-ġdid għall-implimentazzjoni tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport, jiġifieri kurituri tan-netwerk ewlieni, huwa mezz b'saħħtu biex joħroġ il-potenzjal rispettiv tal-partijiet interessanti, għall-promozzjoni ta' kooperazzjoni bejniethom u għat-tisħiħ tal-kumplimentarjetà mal-azzjonijiet tal-Istati Membri.
(51)
Sabiex jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, is-setgħat ta' implimentazzjoni għandhom jingħataw lill-Kummissjoni. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15).
(52)
Billi l-objettivi ta' dan ir-Regolament, b’mod partikolari l-istabbiliment u l-iżvilupp kkoordinati tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport, ma jistgħux jintlaħqu mill-Istati Membri weħidhom u għalhekk jistgħu, minħabba l-ħtieġa għal koordinazzjoni ta’ dawk l-objettivi, jintlaħqu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà kif jinsab fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ sabiex jinkisbu dawk l-objettivi,
(53)
Id-Deċiżjoni Nru 661/2010/UE għandha tiġi mħassra.
(54)
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, sabiex jippermetti l-adozzjoni f'waqtha tal-atti delegati u ta' implimentazzjoni previsti f'dan ir-Regolament,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
PRINĊIPJI ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi linji gwida għall-iżvilupp ta' netwerk trans-Ewropew tat-trasport magħmul minn struttura b'żewġ livelli, li tikkonsisti min-netwerk komprensiv u min-netwerk ewlieni, fejn dan tal-aħħar jiġi stabbilit fuq il-bażi tan-netwerk komprensiv.
2. Dan ir-Regolament jidentifika proġetti ta' interess komuni u jispeċifika r-rekwiżiti li għandhom ikunu kkonformati għall-ġestjoni tal-infrastruttura tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport.
3. Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-prijoritajiet għall-iżvilupp tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport.
4. Dan ir-Regolament jipprovdi miżuri għall-implimentazzjoni tan-netwerk trans-Ewropew. L-implimentazzjoni ta' proġetti ta' interess komuni tiddependi mill-grad ta' maturità tagħhom, mill-konformità mal-proċeduri legali nazzjonali u dawk tal-Unjoni, u mid-disponibbiltà tar-riżorsi finanzjarji, mingħajr l-ippreġudikar tal-impenn finanzjarju tal-Stat Membru jew tal-Unjoni.
Artikolu 2
Kamp ta' applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament japplika għan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport kif jidher fil-mapep li jinsabu fl-Anness I. In-netwerk trans-Ewropew tat-trasport jinkludi l-infrastruttura tat-trasport u applikazzjonijiet telematiċi kif ukoll miżuri li jippromwovu l-ġestjoni u l-użu effiċjenti ta’ din l-infrastruttura u jippermettu l-istabbiliment u l-operat ta' servizzi tat-trasport sostenibbli u effiċjenti.
2. L-infrastruttura tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport, tikkonsisti mill-infrastruttura għat-trasport bil-ferrovija, għat-trasport f'passaġġi fuq l-ilma interni, għat-trasport bit-triq, għat-trasport marittimu, għat-trasport bl-ajru u għat-trasport multimodali, kif stabbilit fit-taqsimiet rilevanti tal-Kapitolu II.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Għall-fini ta’ dan ir-Regolament, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
'proġett ta' interess komuni' tfisser kwalunkwe proġett imwettaq skont ir-rekwiżiti ta' dan ir-Regolament u f'konformità mad-dispożizzjonijiet tiegħu;
(b)
‘pajjiż tal-viċinat’ tfisser il-pajjiż li jaqa' taħt l-ambitu tal-Politika Ewropea tal-Viċinat, inkluża s-Sħubija Strateġika, il-Politika tat-Tkabbir, u ż-Żona Ekonomika Ewropea u l-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Kummerċ Ħieles;
(c)
‘pajjiż terz’ tfisser kwalunkwe pajjiż tal-viċinat jew kwalunkwe pajjiż ieħor li miegħu l-Unjoni tista’ tikkoopera sabiex jintlaħqu l-għanijiet fil-mira ta’ dan ir-Regolament;
(d)
'valur miżjud Ewropew' tfisser il-valur ta' proġett li, flimkien mal-valur potenzjali għall-Istat Membru rispettiv waħdu, iwassal għal titjib sinifikanti tal-konnessjonijiet tat-trasport jew fluss tat-trasport bejn l-Istati Membri li jista' jintwera b'referenza għat-titjib fl-effiċjenza, is-sostenibbilità, il-kompetittività jew il-koeżjoni, f’konformità mal-objettivi kif jinsabu fl-Artikolu 4;
(e)
‘maniġer tal-infrastruttura’ tfisser kwalunkwe korp jew impriża responsabbli, b’mod partikolari, għall-istabbiliment u l-manutenzjoni ta’ infrastruttura tat-trasport. Dan jista’ jinkludi wkoll il-ġestjoni ta’ sistemi ta’ kontroll u sikurezza tal-infrastruttura;
(f)
‘applikazzjonijiet telematiċi’ tfisser sistemi li jużaw teknoloġiji tal-informazzjoni, il-komunikazzjoni, in-navigazzjoni jew l-ippożizzjonar/lokalizzazzjoni biex jiġġestixxu l-infrastruttura, il-mobbiltà u t-traffiku fuq in-netwerk trans-Ewropew tat-trasport b'mod effikaċi u biex jipprovdu servizzi ta’ valur miżjud liċ-ċittadini u l-operaturi, inklużi sistemi għal użu tan-netwerk li jkun sikur, sigur, ambjentalment tajjeb u b'effiċjenza fil-kapaċità. Huma jistgħu jinkludu wkoll apparat abbord, bil-kondizzjoni li jiffurmaw sistema indiviżibbli mal-komponenti tal-infrastruttura korrispondenti. Huma jinkludu s-sistemi, it-teknoloġiji u s-servizzi msemmijin fil-punti (g) sa (l);
(g)
‘sistema ta' trasport intelliġenti’ (STI) tfisser sistema kif speċifikat fid-Direttiva 2010/40/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16);
(h)
‘sistema tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru’ tfisser sistema kif speċifikata fir-Regolament (KE) Nru 552/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (17) u fil-Pjan Direttur Ewropew għall-Ġestjoni tat-Traffiku tal-Ajru (ATM) kif speċifikat fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 219/2007 (18);
(i)
'Sistemi ta’ Monitoraġġ u Informazzjoni tat-Traffiku Marittimu' (VTMIS) tfisser sistemi skjerati għall-monitoraġġ u l-ġestjoni tat-traffiku u t-trasport marittimu, bl-użu ta’ informazzjoni mis-Sistemi ta' Identifikazzjoni Awtomatika tal-Vapuri (AIS), Identifikazzjoni u Traċċar mill-Bogħod ta' Bastimenti (LRIT) u sistemi kostali tar-radar u l-komunikazzjonijiet bir-radju kif previsti fid-Direttiva 2002/59/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (19), u tinkludi l-integrazzjoni tas-sistemi nazzjonali ta’ informazzjoni marittima permezz ta' SafeSeaNet;
(j)
'Servizzi tal-Informazzjoni dwar ix-Xmajjar (RIS)' tfisser teknoloġiji tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni fuq passaġġi fuq l-ilma interni kif speċifikat fid-Direttiva 2005/44/KE tal-Parlament u l-Kunsill (20);
(k)
‘Servizzi Marittimi elettroniċi’ tfisser servizzi li jużaw teknoloġiji avvanzati u interoperabbli tal-informazzjoni fis-settur tat-trasport marittimu biex jiġu ssimplifikati l-proċeduri amministrattivi u biex jiġi ffaċilitat il-volum ta' traffiku ta' merkanzija fuq il-baħar u f'żoni tal-portijiet; inklużi s-servizzi ta' "single window" bħas-"single window" marittima kif inhu previst għaliha fid-Direttiva 2010/65/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (21), is-sistemi tal-komunità tal-portijiet u s-sistemi rilevani ta' informazzjoni dwar id-dwana;
(l)
'Sistema Ewropea tal-Ġestjoni tat-Traffiku Ferrovjarju' (ERTMS) tfisser is-sistema definita fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2006/679/KE (22) u fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2006/860/KE (23);
(m)
‘sezzjoni transkonfinali’ tfisser is-sezzjoni, li tiżgura il-kontinwità ta’ proġett ta’ interess komuni bejn l-eqreb nodi urbani fuq iż-żewġ naħat tal-fruntiera ta' żewġ Stati Membri jew bejn Stat Membru u pajjiż ġar;
(n)
‘trasport multimodali’ tfisser it-trasport ta’ passiġġieri jew merkanzija, jew tat-tnejn li huma, bl-użu ta’ żewġ mezzi ta’ trasport jew aktar;
(o)
‘interoperabbiltà’ tfisser l-abbiltà, inklużi l-kondizzjonijiet regolatorji, tekniċi u operazzjonali, tal-infrastruttura f'mezz ta' trasport biex tippermetti l-flussi ta' traffiku siguri u mhux interrotti li jiksbu l-livelli ta' prestazzjoni meħtieġa għal dik l-infrastruttura jew mezz;
(p)
‘nodu urban’ tfisser żona urbana fejn l-infrastruttura tat-trasport tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport, bħal portijiet li jinkludu terminals tal-passsiġġieri, ajruporti, stazzjonijiet ferrovjarji, pjattaformi loġistiċi u terminals tal-merkanzija li jinsabu f'żoni urbani, u madwarhom hija konnessa ma’ partijiet oħrajn ta’ dik l-infrastruttura u mal-infrastruttura għat-traffiku reġjonali u lokali;
(q)
'konġestjoni' tfisser ostaklu fiżiku, tekniku jew funzjonali li jwassal għal twaħħil fis-sistema li jaffetwa l-kontinwità ta’ flussi għal distanzi twal jew transonfinali u li jista’ jingħeleb permezz tal-ħolqien ta' infrastruttura ġdida jew b'aġġornament sostanzjali tal-infrastruttura eżistenti, li tista' twassal għal titjib sinifikanti li jsolvi l-ostakli tal-konġestjoni;
(r)
‘pjattaforma loġistika’ tfisser żona li hija konnessa direttament mal-infrastruttura tat-trasport tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport li tinkludi tal-anqas terminal wieħed tal-merkanzija, u li permezz tagħha jitwettqu attivitajiet loġistiċi;
(s)
‘terminal tal-merkanzija’ tfisser struttura mgħammra għat-trasbord bejn tal-anqas żewġ mezzi ta' trasport jew bejn żewġ sistemi ferrovjarji differenti, u għall-ħżin temporanju tal-merkanzija bħal portijiet, portijiet interni, ajruporti u terminals stradali-ferrovjarji;
(t)
‘analiżi soċjoekonomika tal-benefiċċji u tal-kostijiet’ tfisser valutazzjoni kwantifikata ex ante ibbażata fuq metodoloġija rikonoxxuta, tal-valur ta’ proġett li tqis il-benefiċċji u l-kostijiet soċjali, ekonomiċi, tal-klima u ambjentali rilevanti kollha. L-analiżi tal-spejjeż u l-benefiċċji relatati mal-klima u l-ambjent għandhom ikunu bbażati fuq il-valutazzjoni tal-impatt ambjentali mwettqa skont id-Direttiva 2011/92/UE;
(u)
'netwerk iżolat' tfisser netwerk ferrovjarju ta' Stat Membru, jew parti minnu, b'wisa' bejn il-binarji ta' linja ferrovjarja differenti minn dik nominali Ewropea standard (1 435 mm), li għalih ċerti investimenti ewlenin fl-infrastruttura ma jistgħux jiġu ġustifikati f'termini ta' kostijiet u benefiċċji ekonomiċi minħabba l-ispeċifiċitajiet ta' dak in-netwerk li jirriżultaw mid-distakk ġeografiku tiegħu jew il-pożizzjoni periferali;
(v)
‘Reġjun NUTS’ tfisser reġjun kif definit fil-Klassifikazzjoni Komuni ta' Unitajiet Territorjali għall-Istatistika;
(w)
'karburanti nodfa alternattivi' tfisser karburanti bħall-elettriku, l-idroġenu, il-bijokarburant (likwidi), il-karburanti sintetiċi, il-metan (gass naturali (CNG u LNG) u bijometan) u l-gass likwifikat miż-żejt (LPG) li jservu, tal-anqas parzjalment, bħala sostitut għal sorsi ta' żejt fossili fil-provvista tal-enerġija lit-trasport, jikkontribwixxu għad-dekarbonizzazzjoni tiegħu u jsaħħu l-prestazzjoni ambjentali tas-settur tat-trasport.
Artikolu 4
Objettivi tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport
In-netwerk trans-Ewropew tat-trasport għandu jsaħħaħ il-koeżjoni soċjali, ekonomika u territorjali tal-Unjoni u jikkontribwixxi għall-ħolqien ta' żona unika ta' trasport Ewropew li tkun effiċjenti u sostenibbli, li żżid il-benefiċċji għall-utenti tagħha u tappoġġa t-tkabbir inklussiv. Huwa għandu juri valur miżjud Ewropew billi jikkontribbwixxi għall-objettivi mniżżla fl-erba' kategoriji li ġejjin:
(a)
koeżjoni permezz ta':
(i)
aċċessibbiltà u konnettività tar-reġjuni kollha tal-Unjoni, inklużi r-reġjuni mbegħdin, ultraperiferiċi, insulari, periferali u muntanjużi, kif ukoll fiż-żoni b'popolazzjoni baxxa;
(ii)
tnaqqis fil-qasma ta' kwalità tal-infrastruttura bejn l-Istati Membri;
(iii)
kemm għat-traffiku tal-passiġġieri kif ukoll għal dak tal-merkanzija, interkonnessjoni bejn l-infrastruttura tat-trasport għat-traffiku fuq distanzi twal min-naħa l-waħda, u traffiku reġjonali u lokali min-naħa l-oħra;
(iv)
infrastruttura tat-trasport li tirrifletti s-sitwazzjonijiet speċifiċi f'partijiet differenti tal-Unjoni u li tipprevedi kopertura bilanċjata tar-reġjuni Ewropej;
(b)
effiċjenza permezz ta':
(i)
it-tneħħija tal-konġestjoni u l-ħolqien ta’ konnessjonijiet nieqsa, kemm fl-infrastrutturi tat-trasport kif ukoll fil-punti tal-konnessjoni bejn dawn, fit-territorji tal-Istati Membri u bejniethom;
(ii)
l-interkonnessjoni u l-interoperabbiltà tan-netwerks tat-trasport nazzjonali;
(iii)
l-aħjar integrazzjoni u interkonnessjoni tal-mezzi kollha tat-trasport;
(iv)
il-promozzjoni ta' trasport ekonomikament effiċjenti u ta' kwalità għolja li jikkontribbwixxi għal aktar tkabbir ekonomiku u kompetittività;
(v)
użu effiċjenti ta' infrastruttura ġdida u eżistenti;
(vi)
applikazzjoni kosteffikaċi ta' kunċetti tekonoloġiċi u operazzjonali innovattivi b'mod;
(c)
sostenibbiltà permezz ta':
(i)
żvilupp tal-mezzi kollha tat-trasport b’mod konsistenti waqt li jiġi żgurat trasport li jkun sostenibbli u ekonomikament effiċjenti fuq perijodu twil;
(ii)
kontribut għall-objettivi ta' emissjonijiet baxxi ta' gassijiet serra, trasport nadif u b'emissjonijiet baxxi ta' karbonju, sigurtà tal-karburant, tnaqqis ta' kostijiet esterni u protezzjoni ambjentali;
(iii)
promozzjoni ta' trasport b'karbonju baxx bil-għan li jintlaħaq it-tnaqqis sinifikanti tal-emissjonijiet CO2 sal-2050, f'konformità mal-miri rilevanti tal-Unjoni ta' tnaqqis ta' CO2;
(d)
iżid il-benefiċċji tal-utenti tiegħu permezz ta':
(i)
l-ilħuq tal-ħtiġijiet ta' mobbiltà u trasport tal-utenti tiegħu fl-Unjoni u fir-relazzjonijiet ma' pajjiżi terzi;
(ii)
jiżgura standards siguri, ta' sikurezza u ta' kwalità għolja, kemm għat-trasport ta' passiġġieri kif ukoll tal-merkanzija;
(iii)
appoġġ għall-mobbiltà saħansitra f'każ ta' diżastri naturali u diżastri kkaġunati mill-bniedem, u l-iżgurar tal-aċċessibbiltà għal servizzi ta' emerġenza u ta' salvataġġ;
(iv)
l-istabbiliment ta’ rekwiżiti tal-infrastruttura, b'mod partikolari fil-qasam tal-interoperabbiltà, is-sikurezza u s-sigurtà, li ser ikunu punt ta’ riferiment għall-kwalità, l-effiċjenza u s-sostenibbiltà tas-servizzi tat-trasport;
(v)
aċċessibbiltà għall-persuni anzjani, persuni b'mobbiltà mnaqqsa u passiġġieri b’diżabilità.
Artikolu 5
Netwerk b'użu effiċjenti ta' riżorsi
1 In-netwerk trans-Ewropew tat-trasport għandu jkun ippjanat, żviluppat u operat b'użu effiċjenti mil-lat ta' riżorsi, permezz ta':
(a)
l-iżvilupp, it-titjib u l-manutenzjoni tal-infrastruttura tat-trasport eżistenti;
(b)
it-titjib tal-integrazzjoni u l-interkonnessjoni tal-infrastruttura;
(c)
il-mobilizzazzjoni ta' teknoloġiji u applikazzjonijiet telematiċi ġodda, fejn tali mobilizzazzjoni tkun ekonomikament ġustifikata;
(d)
il-konsiderazzjoni ta’ sinerġiji possibbli ma’ netwerks oħrajn, b’mod partikolari netwerks trans-Ewropej tal-enerġija jew tat-telekomunikazzjoni;
(e)
il-valutazzjoni tal-impatti ambjentali strateġiku, bl-istabbiliment ta’ pjanijiet u programmi xierqa u ta' impatti dwar il-mitigazzjoni tal-effetti tat-tibdil fil-klima;
(f)
miżuri biex tiġi ppjanata u mkabbra l-kapaċità tal-infrastruttura fejn ikun meħtieġ;
(g)
konsiderazzjoni adegwata tal-vulnerabbiltà tal-infrastruttura tat-trasport fir-rigward ta' klima li qed tinbidel kif ukoll diżastri naturali jew diżastri kkaġunati mill-bnedmin, bil-ħsieb li jiġu indirizzati dawk l-isfidi.
2. Fl-ippjanar u l-iżvilupp tan-Netwerk trans-Ewropew tat-Trasport, l-Istati Membri għandhom jikkunsidraw iċ-ċirkustanzi partikolari fil-bosta partijiet tal-Unjoni, bħal, b'mod partikolari, l-aspetti tat-turiżmu u l-fatturi topografiċi tar-reġjuni kkonċernati. Dawn jistgħu jadattaw l-allinjament tas-sezzjonijiet tar-rotta dettaljat fi ħdan il-limiti indikati fil-punt (c) tal-Artikolu 49(43) filwaqt li jiżguraw ir-rispett tar-rekwiżiti kif jinsabu hemmhekk.
Artikolu 6
Struttura tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport fuq żewġ livelli
1. L-iżvilupp gradwali tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport għandu jintlaħaq, b’mod partikolari, bl-implimentazzjoni ta’ struttura fuq żewġ livelli għal dak in-netwerk b’approċċ metodoloġiku koerenti u trasparenti, li jinkludi netwerk komprensiv u netwerk ewlieni.
2. In-netwerk komprensiv għandu jikkonsisti mill-infrastrutturi kollha eżistenti u ppjanati tat-trasport tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport kif ukoll miżuri li jippromwovu l-użu effiċjenti u soċjalment u ambjentalment sostenibbli ta’ infrastrutturi bħal dawn. Għandu jiġi identifikat u żviluppat f'konformità mal-Kapitolu II.
3. In-netwerk ewlieni għandu jikkonsisti f'dawk il-partijiet tan-netwerk komprensiv li huma tal-ogħla importanza strateġika għall-ilħuq tal-għanijiet għall-iżvilupp tan-netwerk trans-Ewropewt tat-trasport. Għandu jiġi identifikat u żviluppat f'konformità mal-Kapitolu III.
Artikolu 7
Proġetti ta' interess komuni
1. Proġetti ta’ interess komuni għandhom jikkontribwixxu għall-iżvilupp tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport permezz tal-ħolqien ta’ infrastruttura ġdida tat-trasport, permezz tar-riabilitazzjoni u t-titjib tal-infrastruttura tat-trasport eżistenti u permezz ta’ miżuri li jippromwovu l-użu effiċjenti mil-lat ta' riżorsi tan-network.
2. Proġett ta’ interess komuni għandu:
(a)
jikkontribwixxi għall-objettivi li jaqgħu taħt mill-inqas żewġ kategoriji minn erbgħa kif jidhru fl-Artikolu 4;
(b)
jikkonforma mal-Kapitolu II, u jekk jikkonċerna n-netwerk ewlieni, jikkonforma wkoll mal-Kapitolu III;
(c)
ikun ekonomikament vijabbli abbażi ta' analiżi tal-kostijiet u l-benefiċċji soċjoekonomiċi;
(d)
juri valur miżjud Ewropew.
3. Proġett ta’ interess komuni jista’ jinkludi ċ-ċiklu sħiħ tiegħu, inkluż l-istudji dwar il-fattibbiltà u l-proċeduri għall-għoti ta' permessi, l-implimentazzjoni u l-evalwazzjoni.
4. L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiżguraw li l-proġetti jitwettqu f’konformità mal-liġi rilevanti nazzjonali u tal-Unjoni, b’mod partikolari mal-atti legali tal-Unjoni dwar l-ambjent, il-ħarsien tal-klima, is-sigurtà, is-sikurezza, il-kompetizzjoni, l-għajnuna mill-Istat, l-akkwist pubbliku, is-saħħa pubblika u l-aċċessibbiltà.
5. Proġetti ta’ interess komuni huma eliġibbli għal assistenza finanzjarja mill-Unjoni taħt l-istrumenti disponibbli għan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport.
Artikolu 8
Kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi
1. L-Unjoni tista' tappoġġa, inkluż finanzjarjament, il-proġetti ta' interess komuni sabiex torbot in-netwerk trans-Ewropew tat-trasport ma' netwerks tal-infrastruttura ta' pajjiżi tal-viċinat bil-kondizzjoni li tali proġetti:
(a)
joħolqu konnessjoni man-netwerk ewlieni fil-punti ta’ qsim tal-fruntiera u li jikkonċernaw infrastruttura meħtieġa biex jiġu żgurati fluss tat-traffiku, kontrolli fuq il-fruntieri, sorveljanza fuq il-fruntiera u proċeduri oħrajn ta' kontroll fuq il-fruntiera mingħajr xkiel;
(b)
jiżguraw il-konnessjoni bejn in-netwerk ewlieni u n-netwerks tat-trasport tal-pajjiżi terzi, bil-għan li jtejbu t-tkabbir ekonomiku u l-kompetittività;
(c)
ilestu l-infrastruttura tat-trasport f'pajjiżi terzi li sservi ta' rabtiet bejn partijiet tan-netwerk ewlieni fl-Unjoni;
(d)
jimplimentaw sistemi ta’ ġestjoni tat-traffiku f’dawk il-pajjiżi;
(e)
jippromwovu t-trasport marittimu u l-awtostradi tal-baħar, mingħajr ma jipprovdu appoġġ finanzjarju lil portijiet ta’ pajjiżi terzi.
(f)
jiffaċilitaw trasport f’passaġġi fuq l-ilma interni ma’ pajjiżi terzi.
Dawn il-proġetti għandhom isaħħu l-kapaċità jew l-utilità ta' netwerks trans-Ewropew tat-trasport fi Stat Membru wieħed jew aktar.
2. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 1, l-Unjoni tista' tikkoopera ma' pajjiżi terzi biex tippromwovi proġetti oħrajn, mingħajr ma tipprovdi appoġġ finanzjarju, dejjem sakemm dawn il-proġetti jfittxu li:
(a)
jippromwovu l-interoperabbiltà bejn in-netwerk trans-Ewropew tat-trasport u n-netwerks ta' pajjiżi terzi;
(b)
jippromwovu l-estensjoni tal-politika dwar in-netwerk trans-Ewropew tat-trasport f'pajjiżi terzi;
(c)
jiffaċilitaw it-trasport bl-ajru ma' pajjiżi terzi, sabiex jippromwovu tkabbir ekonomiku u kompetittività effiċjenti u sostenibbli, inkluż l-estensjoni tal-Ajru Uniku Ewropew u kooperazzjoni mtejba fil-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru;
(d)
jiffaċilitaw it-trasport marittimu u jippromvovu l-awtostradi tal-baħar mal-pajjiżi terzi.
3. Proġetti taħt il-punti (a) u (d) tal-paragrafu 2 għandhom jikkonformaw mad-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Kapitolu II.
4. L-Anness III jinkludi mapep indikattivi tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport estiż għal pajjiżi speċifiċi tal-viċinat.
5. L-Unjoni tista' tuża strumenti ta' koordinazzjoni u finanzjarji eżistenti jew tistabbilixxi u tuża oħrajn ġodda mal-pajjiżi tal-viċinat, bħall-Facilità ta' Investiment tal-Viċinat (NIF), jew l-Istrument għall-Assistenza ta' Qabel l-Adeżjoni (IPA), għall-promozzjoni ta' proġetti ta' interess komuni.
6. Id-dispożizzjonijiet ta' dan l-Artikolu huma soġġetti għall-proċeduri rilevanti fir-rigward tal-ftehimiet internazzjonali kif jinsabu fl-Artikolu 218 TFUE.
KAPITOLU II
IN-NETWERK KOMPRENSIV
Artikolu 9
Dispożizzjonijiet ġenerali
1. In-netwerk komprensiv għandu:
(a)
ikun kif speċifikat fil-mapep u fil-listi fl-Anness I u l-Parti 2 tal-Anness II;
(b)
jiġi speċifikat aktar permezz tad-deskrizzjoni tal-komponenti tal-infrastruttura;
(c)
jissodisfa r-rekwiżiti għall-infrastrutturi tat-trasport stabbiliti f’dan il-Kapitolu;
(d)
jikkostitwixxi l-bażi għall-identifikazzjoni ta' proġetti ta' interess komuni;
(e)
jikkunsidraw l-limitazzjonijiet fiżiċi u l-partikolaritajiet topografiċi tal-infrastrutturi tat-trasport tal-Istati Membri, kif identifikati fl-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għall-interoperabbiltà (TSIs).
2. L-Istati Membri għandhom jagħmlu l-isforzi kollha possibbli bil-għan li jikkompletaw in-netwerk komprensiv u biex ikun hemm konformità mad-dispożizzjonijiet rilevanti ta' dan il-Kapitolu sal-31 ta' Diċembru 2050.
Artikolu 10
Prijoritajiet ġenerali
1. Fl-iżvilupp tan-netwerk komprensiv, għandha tingħata prijorità ġenerali lil miżuri li huma meħtieġa biex:
(a)
jiġu żgurati aċċessibbiltà u konnettività mtejbin għar-reġjuni kollha tal-Unjoni filwaqt li jiġu kkunsidrati l-każijiet speċifiċi tal-gżejjer, netwerks iżolati u reġjuni b'popolazzjoni baxxa, imbiegħda u ultraperiferiċi;
(b)
tiġi żgurata l-aħjar integrazzjoni tal-mezzi ta' trasport u interoperabbiltà fil-mezzi ta' trasport;
(c)
jinħolqu konnessjonijiet nieqsa u jitneħħew il-punti ta' konġestjoni, b'mod partikolari fis-sezzjonijiet transkonfinali;
(d)
jiġi promoss l-użu effiċjenti u sostenibbli tal-infrastruttura u, fejn meħtieġ, tiżdied il-kapaċità;
(e)
tittejjeb jew tinżamm il-kwalità tal-infrastruttura f’termini ta’ sikurezza, sigurtà, effiċjenza, klima u fejn ikun xieraq reżiljenza għad-disastri, prestazzjoni ambjentali, kondizzjonijiet soċjali, aċċessibbiltà għall-utenti kollha, inklużi l-persuni anzjani, persuni b'mobbiltà mnaqqsa u l-passiġġieri b’diżabilità u l-kwalità tas-servizzi u l-kontinwità tal-flussi tat-traffiku;
(f)
jiġu implimentati u mmobilizzati l-applikazzjonijiet telematiċi u jiġi promoss l-iżvilupp teknoloġiku innovattiv.
2. Sabiex jiġu kkomplementati l-miżuri li jinsabu fil-paragrafu 1, għandha tingħata konsiderazzjoni partikolari lill-miżuri li huma meħtieġa biex:
(a)
tiġi żgurata s-sigurtà tal-karburant permezz ta' aktar effiċjenza fl-enerġija, u jiġi promoss l-użu ta’ sorsi tal-enerġija alternattivi u b’mod partikolari dawk b’emissjonijiet baxxi ta' karbonju jew mingħajru u sistemi ta’ propulsjoni;
(b)
il-mitigazzjoni tal-esponiment ta' żoni urbani għall-effetti negattivi tat-trasport ta' transitu bil-ferrovija jew bit-triq.
(c)
jitneħħew ix-xkiel amministrattiv u dak tekniku, b’mod partikolari għall-interoperabbiltà tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport u għall-kompetizzjoni;
TAQSIMA 1
Infrastruttura tat-trasport ferrovjarju
Artikolu 11
Komponenti tal-infrastruttura
1. L-infrastruttura tat-trasport ferrovjarju għandha tinkludi b’mod partikolari:
(a)
linji ferrovjarji ta’ veloċità għolja u konvenzjonali, inklużi:
(i)
binarji żgħar (sidings);
(ii)
mini;
(iii)
pontijiet;
(b)
terminals tal-merkanzija u pjattaformi loġistiċi għat-trasbord ta’ merkanzija fil-mezz ferrovjarju u bejn il-ferroviji u mezzi ta' trasport oħrajn;
(c)
stazzjonijiet fuq il-linji indikati fl-Anness I għat-trasferiment tal-passiġġieri fil-mezz ferrovjarju stess u bejn il-ferroviji u mezzi ta' trasport oħrajn;
(d)
il-konnessjonijiet ta stazzjonijiet, terminals tal-merkanzija u pjattaformi loġistiċi mal-mezzi l-oħra fin-netwerk trans-Ewropew tat-trasport;
(e)
tagħmir assoċjat;
(f)
applikazzjonijiet telematiċi.
2. Il-linji ferrovjarji għandu jkollhom waħda mill-forom li ġejjin:
(a)
linji ferrovjarji għat-trasport ta’ veloċità għolja li huma:
(i)
linji ta’ veloċità għolja mibnija b’mod speċjali u mgħammra għall-veloċitajiet li jkunu ekwivalenti għal jew ogħla minn 250 km/s;
(ii)
linji konvenzjonali mtejba b’mod speċjali u mgħammra għall-veloċitajiet ta’ madwar 200 km/s;
(iii)
linji ta' veloċità għolja mtejba apposta li għandhom karatteristiċi speċjali minħabba restrizzjonijiet ta' topografija, kontorni jew pjanifikazzjoni tal-ibliet, li fuqhom il-veloċità għandha tiġi adattata għal kull każ. Din il-kategorija tinkludi wkoll linji ta' interkonnessjoni bejn in-netwerks ta' veloċità għolja u konvenzjonali, il-passaġġi minn stazzjonijiet tal-ferrovija, l-aċċess għat-terminals, id-depożiti eċċ li jgħaddu minnhom vetturi ta' 'veloċità għolja' b'veloċità konvenzjonali,
(b)
linji ferrovjarji għat-trasport konvenzjonali.
3. It-tagħmir tekniku assoċjat mal-linji ferrovjarji jista' jinkludi sistemi ta' elettrifikazzjoni, tagħmir għall-imbark u l-iżbark tal-passiġġieri u t-tagħbija u l-ħatt tal-merkanzija fl-istazzjonijiet, il-pjattaformi loġistiċi u t-terminals tal-merkanzija. Huwa jista' jinkludi kwalunkwe faċilità, bħall-faċilitajiet awtomatiċi għat-tibdil tal-wisa' għall-binarji, meħtieġa biex jiġi żgurat it-tħaddim sikur, sigur u effiċjenti ta' vetturi, inkluż l-impatt tagħhom imnaqqas fuq l-ambjent u t-titjib tal-interoperabbiltà.
Artikolu 12
Rekwiżiti għall-infrastruttura tat-trasport
1. It-terminals tat-trasport tal-merkanzija għandhom ikunu konnessi mal-infrastruttura tat-toroq jew, fejn possibbli, mal-infrastruttura tal-passaġġ fuq l-ilma intern tan-netwerk komprensiv.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-infrastruttura ferrovjarja:
(a)
għajr fil-każ ta' netwerks iżolati, hija mgħammra b'ERTMS;
(b)
tikkonforma mad-Direttiva 2008/57/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (24) u l-miżuri ta’ implimentazzjoni tagħha sabiex tintlaħaq l-interoperabbiltà tan-netwerk komprensiv;
(c)
tikkonforma mar-rekwiżiti tal-ispeċifikazzjoni teknika ta’ interoperabbiltà (TSIs) adottati skont l-Artikolu 6 tad-Direttiva 2008/57/KE, minbarra f’każijiet fejn ikun permess mit-TSI rilevanti jew taħt il-proċedura prevista fl-Artikolu 9 tad-Direttiva 2008/57/KE;
(d)
għajr fil-każ ta' netwerks iżolati, hija kollha elettrifikata fir-rigward tal-binarji ferrovjarji u, sa fejn hu meħtieġ għall-operazzjonijiet tal-ferroviji elettriċi, fir-rigward tal-binarji żgħar;
(e)
tikkonforma tar-rekwiżiti imniżżlin fid-Direttiva 2012/34/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (25), fir-rigward tal-aċċess għat-terminals tat-trasport tal-merkanzija.
3. Fuq talba ta' Stat Membru, f'każijiet debitament ġustifikati, eżenzjonijiet għandhom jingħataw mill-Kummissjoni fir-rigward ta' rekwiżiti li jmorru lil hinn mir-rekwiżiti tar-Direttiva 2008/57/KE li jikkonċernaw l-ERTMS u l-elettrifikazzjoni.
Artikolu 13
Prijoritajiet għall-iżvilupp tal-infrastruttura ferrovjarja
Fil-promozzjoni ta' proġetti ta' interess komuni relatati mal-infrastruttura ferrovjarja u b'żieda mal-prijoritajiet ġenerali stabbiliti fl-Artikolu 10, għandha tingħata prijorità lill-aspetti li ġejjin:
(a)
il-mobilizzazzjoni tal-ERTMS;
(b)
il-bidla għal wisa' nominali bejn il-binarji ta' linja ferrovjarja ta' 1 435 mm;
(c)
il-mitigazzjoni tal-impatt tal-istorbju u l-vibrazzjoni kkawżati mit-trasport bil-ferroviji, b'mod partikolari permezz ta' miżuri għall-vetturi ferrovjarji u għall-infrastruttura, inkluż għall-ħitan ta' protezzjoni mill-istorbju;
(d)
l-issodisfar tar-rekwiżiti tal-infrastruttura u t-titjib tal-interoperabbiltà;
(e)
it-titjib fis-sikurezza tal-passaġġi nvell;
(f)
fejn adatt, il-konnessjoni tal-infrastruttura tat-trasport ferrovjarju mal-infrastruttura ta’ port ta’ passaġġ fuq l-ilma intern.
TAQSIMA 2
Infrastruttura tat-trasport bil-passaġġi fuq l-ilma interni
Artikolu 14
Komponenti tal-infrastruttura
1. L-infrastruttura tal-passaġġi fuq l-ilma interni għandha tinkludi b'mod partikolari:
(a)
xmajjar;
(b)
kanali;
(c)
għadajjar;
(d)
infrastruttura relatata bħal serraturi, elevators, pontijiet, ġibjuni u miżuri ta' prevenzjoni tal-għargħar assoċjati li jistgħu jħallu effetti pożittivi għan-navigazzjoni fuq passaġġi fuq l-ilma interni;
(e)
portijiet interni inkluża l-infrastruttura meħtieġa għall-operazzjonijiet tat-trasport fiż-żona tal-port;
(f)
tagħmir assoċjat;
(g)
applikazzjonijiet telematiċi, inkluż l-RIS;
(h)
il-konnessjonijiet tal-portijiet interni mal-mezzi l-oħra fin-netwerk trans-Ewropew tat-trasport.
2. Sabiex ikunu parti min-netwerk komprensiv, il-portijiet interni għandu jkollhom volum ta' trasbord annwali li jaqbeż il-500 000 tunnellata. Il-volum annwali totali ta’ trasbord tal-merkanzija għandu jkun ibbażat fuq l-aktar medja reċenti disponibbli meħuda fuq tliet snin, kif ippubblikat mill-Eurostat.
3. Tagħmir assoċjat ma' passaġġi fuq l-ilma interni jista' jinkludi tagħmir għat-tagħbija u l-ħatt tal-merkanziji f'portijiet interni. Tagħmir assoċjat jista' jinkludi b'mod partikolari sistemi ta' propulsjoni u dawk operattivi li jnaqqsu t-tniġġis, bħat-tniġġis tal-ilma u tal-arja, il-konsum tal-enerġija u l-intensità tal-karbonju. Dan jista' jinkludi wkoll faċilitajiet ta' rimi ta' skart, faċilitajiet ta' provvista tal-elettriku max-xatt, u faċilitajiet għall-ġbir taż-żejt użat kif ukoll tagħmir għat-tkissir tas-silġ, servizzi idroloġiċi u tħammil tal-port u tal-bokok tal-port biex tiġi żgurata navigabbiltà tul is-sena kollha.
Artikolu 15
Rekwiżiti għall-infrastruttura tat-trasport
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-portijiet interni jkunu konnessi mal-infrastruttura tat-toroq jew dik ferrovjarja.
2. Il-portijiet interni għandhom joffru mill-inqas terminal wieħed li jkun miftuħ għall-operaturi kollha b’mod mhux diskriminatorju u għandu japplika tariffi trasparenti.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li:
(a)
ix-xmajjar, il-kanali u l-għadajjar jikkonformaw mar-rekwiżiti minimi għall-passaġġi fuq l-ilma tal-klassi IV kif stabbilit fil- klassifikazzjoni l-ġdida ta' passaġġi fuq l-ilma interni stabbiliti mill-Konferenza Ewropea tal-Ministri tat-Trasport (ECMT) u li jkun hemm tindif kontinwu tal-pontijiet, mingħajr preġudizzju għall-Artikoli 35 u 36 ta' dan ir-Regolament;
Fuq talba ta' Stat Membru, f'każijiet debitament ġustifikati, il-Kummissjoni għandha tagħti eżenzjonijiet mir-rekwiżiti minimi dwar il-fond (anqas minn 2,50 m) u l-għoli minimu taħt il-pontijiet (anqas minn 5,25 m);
(b)
ix-xmajjar, il-kanali u l-għadajjar jinżammu f'kundizzjoni adegwata biex jinżamm stat ta' navigazzjoni tajjeb, filwaqt li jirrispettaw il-liġi ambjentali applikabbli;
(c)
ix-xmajjar, il-kanali u l-għadajjar jiġu mgħammra b’RIS.
Artikolu 16
Prijoritajiet għall-iżvilupp tal-infrastruttura tal-passaġġi fuq l-ilma interni
Fil-promozzjoni ta' proġetti ta' interess komuni relatati mal-infrastrutturi tal-passaġġi fuq l-ilma interni u b'żieda mal-prijoritajiet ġenerali stabbiliti fl-Artikolu 10, għandha tingħata prijorità lill-dawn li ġejjin:
(a)
għall-passaġġi fuq l-ilma interni eżistenti: il-miżuri ta' implimentazzjoni meħtieġa sabiex jintlaħqu l-istandards tal-passaġġi fuq l-ilma interni tal-klassi IV;
(b)
fejn xieraq, l-ilħuq ta’ standards ogħla għall-modernizzazzjoni u għall-passaġġi fuq l-ilma eżistenti u għall-ħolqien ta' passaġġi fuq l-ilma ġodda f'konformità mal-aspetti tekniċi tal-infrastruttura tal-ECMT sabiex jiġu sodisfatti d-domandi tas-suq;
(c)
l-implimentazzjoni tal-applikazzjonijiet telematiċi, inklużi l-RIS;
(d)
il-konnessjoni tal-infrastruttura tal-portijiet interni mal-infrastruttura tat-trasport ferrovjarju tal-merkanzija u dik tat-trasport bit-triq.
(e)
L-attenzjoni partikolari mogħtija lix-xmajjar b'ilma ġieri li huma qrib l-istat naturali tagħhom u li għalhekk jistgħu jkunu s-soġġett għal miżuri speċifiċi.
(f)
il-promozzjoni tat-trasport sostenibbli fl-ilmijiet interni.
(g)
il-modernizzazzjoni u l-espansjoni tal-kapaċità tal-infrastruttura meħtieġa għall-operat tat-trasport fiż-żona tal-port.
TAQSIMA 3
Infrastruttura tat-trasport bit-triq
Artikolu 17
Komponenti tal-infrastruttura
1. L-infrastruttura tat-trasport bit-triq għandha tinkludi b’mod partikolari:
(a)
toroq ta’ kwalità għolja, inklużi:
(i)
pontijiet;
(ii)
mini;
(iii)
punti ta’ konġunzjoni;
(iv)
passaġġi;
(v)
interskambji;
(vi)
hard shoulders;
(b)
parkeġġ u żoni ta’ mistrieħ;
(c)
tagħmir assoċjat;
(d)
applikazzjonijiet telematiċi, inklużi l-STI;
(e)
terminals tal-merkanzija u pjattaformi loġistiċi;
(f)
il-konnessjonijiet tat-terminals tal-merkanzija u l-pjattaformi loġistiċi mal-mezzi l-oħra fin-netwerk trans-Ewropew tat-trasport;
(g)
stazzjonijiet tal-kowċijiet.
2. It-toroq ta’ kwalità għolja msemmijin fil-punt (a) tal-paragrafu 1 huma dawk li għandhom rwol importanti fit-traffiku tat-trasport tal-merkanzija u tal-passiġġieri fuq distanzi twal, jintegraw iċ-ċentri urbani u ekonomiċi ewlenin, joħolqu interkonnessjoni ma’ mezzi tat-trasport oħrajn u jgħaqqdu r-reġjuni NUTS 2 muntanjużi, imbiegħda, mingħajr kosta u dawk periferiċi mar-reġjuni ċentrali tal-Unjoni. Dawk it-toroq għandhom jinżammu f'kondizzjoni adegwata biex it-traffiku jkun sikur u sigur.
3. It-toroq ta’ kwalità għolja għandhom jitfasslu u jinbnew b’mod speċjali għat-traffiku tal-vetturi bil-mutur, u għandhom ikunu awtostradi, toroq li jgħaqqdu bliet direttament u bil-ħeffa jew toroq strateġiċi konvenzjonali.
(a)
Awtostrada hija triq imfassla b’mod speċjali u mibnija għat-traffiku tal-vetturi bil-mutur, li ma sservix proprjetajiet li jmissu magħha, u li:
(i)
tiġi pprovduta, minbarra f’punti speċjali jew temporanjament, b’karreġġjati separati għaż-żewġ direzzjonijiet tat-traffiku, separati minn xulxin bi strixxa diviżorja mhux maħsuba għat-traffiku, jew, b’mod eċċezzjonali, b’mezzi oħrajn;
(ii)
ma taqsam, fl-istess livell, ebda triq, linja tal-ferrovija jew tat-tramm, passaġġ għar-roti jew passaġġ għall-mixi; u
(iii)
tiġi ssenjalata b'mod speċifiku fit-toroq bħala awtostrada.
(b)
Triq li tgħaqqad bliet direttament u bil-ħeffa hija triq maħsuba għat-traffiku tal-vetturi bil-mutur, li hi aċċessibbli primarjament minn interskambji jew punti ta’ konġunzjoni kkontrollati u li:
(i)
tipprojbixxi l-waqfien u l-parkeġġ fuq il-karreġġjata; u
(ii)
ma taqsamx f’livell mal-ebda binarju ferrovjarju jew tat-tramm.
(c)
Triq strateġika konvenzjonali hija triq li mhix awtostrada jew triq li tgħaqqad bliet direttament u bil-ħeffa, iżda li xorta hija triq ta' kwalità għolja kif imsemmi fil-paragrafi 1 u 2.
4. It-tagħmir assoċjat mat-toroq jista' jinkludi b’mod partikolari tagħmir għall-ġestjoni tat-traffiku, informazzjoni u gwida dwar ir-rotot, għall-ġbir tat-tariffi imposti fuq l-utenti, għas-sikurezza, għat-tnaqqis tal-effetti ambjentali negattivi, għar-riforniment ta' karburant jew l-iċċarġjar mill-ġdid ta’ vetturi bi propulsjoni alternattiva, u għall-parkeġġ sigur għal vetturi kummerċjali.
Artikolu 18
Rekwiżiti għall-infrastruttura tat-trasport
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li:
(a)
it-toroq jikkonformaw mad-dispożizzjonijiet tal-punti (a), (b) jew (c) tal-Artikolu 17(3),
(b)
is-sikurezza tal-infrastruttura tat-trasport bit-triq tiġi garantita, immonitojrata u, fejn meħtieġ, imtejba skont il-proċedura prevista fid-Direttiva 2008/96/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (26);
(c)
mini bit-toroq li huma itwal minn 500 m għandhom jikkonformaw mad-Direttiva 2004/54/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (27);
(d)
fejn applikabbli, l-interoperabbiltà tas-sistemi tal-ġbir tal-ħlasijiet tkun żgurata skont id-Direttiva 2004/52/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (28) u skont id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2009/750/KE (29);
(e)
kwalunkwe sistema ta' trasport intelliġenti mnedija minn awtorità pubblika għall-infrastruttura tat-trasport bit-triq tikkonforma mad-Direttiva 2010/40/UE u tkun imnedija f'konformità mal-atti delegati adottati skont dik id-Direttiva.
Artikolu 19
Prijoritajiet għall-iżvilupp tal-infrastruttura tat-trasport bit-triq
Fil-promozzjoni ta' proġetti ta' interess komuni relatati mal-infrastruttura tat-toroq u b'żieda mal-prijoritajiet ġenerali stabbiliti fl-Artikolu 10, għandha tingħata prijorità lil dawn li ġejjin:
(a)
it-titjib u l-promozzjoni tas-sigurtà fit-toroq;
(b)
l-użu tal-STI, b’mod partikolari sistemi ta' informazzjoni multimodali u l-ġestjoni tat-traffiku u sistemi integrati ta’ komunikazzjoni u ta' pagament;
(c)
l-introduzzjoni ta’ teknoloġiji ġodda u l-innovazzjoni għall-promozzjoni tat-trasport b’emissjonijiet baxxi ta’ karbonju;
(d)
il-provvediment ta' parkeġġ adegwat għall-utenti kummerċjali li joffru livell xieraq ta' sikurezza u sigurtà;
(e)
il-mitigazzjoni tal-konġestjoni fit-toroq eżistenti.
TAQSIMA 4
Infrastruttura tat-trasport marittimu u l-awtostradi tal-baħar
Artikolu 20
Komponenti tal-infrastruttura
1. L-infrastruttura tat-trasport marittimu għandha tinkludi b’mod partikolari:
(a)
spazju marittimu;
(b)
kanali fil-baħar;
(c)
portijiet marittimi, inkluża l-infrastruttura meħtieġa għall-operat tat-trasport fiż-żona tal-port;
(d)
il-konnessjonijiet tal-portijiet mal-mezzi l-oħra fin-netwerk trans-Ewropew tat-trasport;
(e)
inklużi d-digi, l-imgħalaq u l-baċiri;
(f)
għajnuniet navigazzjonali;
(g)
approċċi għall-portijiet u kanali navigabbli;
(h)
breakwaters;
(i)
awtostradi tal-baħar;
(j)
tagħmir assoċjat;
(k)
applikazzjonijiet telematiċi, inklużi servizzi Marittimi elettroniċi u VTMIS.
2. Il-portijiet marittimi għandhom ikunu punti ta' dħul u ħruġ għall-infrastruttura tal-art tan-netwerk komprensiv. Huma għandhom jissodisfaw tal-anqas wieħed mill-kriterji li ġejjin:
(a)
il-volum totali annwali ta' traffiku tal-passiġġieri jaqbeż 0,1 % tal-volum totali annwali ta' traffiku tal-passiġġieri tal-portijiet marittimi kollha tal-Unjoni. L-ammont ta’ referenza għal dan il-volum totali huwa l-aktar medja reċenti disponibbli meħuda fuq tliet snin, ibbażata fuq l-istatistika ppubblikata mill-Eurostat;
(b)
il-volum totali annwali ta' merkanzija - kemm għall-immaniġġjar tal-merkanzija bil-grossa kif ukoll għal dik mhux bil-grossa - jaqbeż 0,1 % tal-volum totali annwali ta’ merkanzija mmaniġġjata fil-portijiet marittimi kollha tal-Unjoni. L-ammont ta’ referenza għal dan il-volum totali huwa l-aktar medja reċenti disponibbli meħuda fuq tliet snin, ibbażata fuq l-istatistika ppubblikata mill-Eurostat;
(c)
il-port marittimu jkun jinsab fuq gżira u jipprovdi l-uniku punt ta’ aċċess għal reġjun NUTS 3 fin-netwerk komprensiv;
(d)
il-port marittimu jkun jinsab f’reġjun l-aktar imbiegħed jew f'żona periferali, lil hinn minn raġġ ta’ 200 kilometru mill-eqreb port fin-netwerk komprensiv.
3. It-tagħmir assoċjat mal-infrastruttura tat-trasport marittimu jista' jinkludi b’mod partikolari tagħmir għall-ġestjoni tat-traffiku u tal-merkanzija, għat-tnaqqis tal-effetti negattivi, inklużi l-effetti ambjentali negattivi u għall-użu tal-karburanti alternattivi, kif ukoll tagħmir li jiżgura navigabbiltà matul is-sena kollha, inkluż tagħmir għat-tkissir tas-silġ, stħarriġ idroloġiku, u għat-tħammil, il-manutenzjoni u l-protezzjoni tal-port u l-approċċi għall-port.
Artikolu 21
Awtostradi tal-baħar
1. L-awtostradi tal-baħar minħabba li jirrappreżentaw id-dimensjoni marittima tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport, jikkontribwixxu għall-ksib ta' spazju ta' trasport marittimu Ewropew mingħajr ostakli. Huma għandhom ikunu magħmula minn rotot tal-baħar ta’ distanzi qosra, portijiet, infrastruttura u tagħmir marittimu assoċjati, u faċilitajiet kif ukoll formalitajiet amministrattivi semplifikati li permezz tagħhom ikun possibbli t-trasport bil-baħar fuq distanzi qosra jew servizzi tal-baħar-xmajjar biex joperaw bejn tal-anqas żewġ portijiet, inklużi l-kollegamenti maż-żoni tal-portijiet. L-awtostradi tal-baħar għandhom jinkludu:
(a)
konnessjonijiet marittimi bejn portijiet marittimi tan-netwerk komprensiv jew bejn port tan-netwerk komprensiv u port ta' pajjiż terz fejn dawn il-links ikunu ta' importanza strateġika għall-Unjoni;
(b)
faċilitajiet tal-port, terminals tal-merkanzija, pjattaformi loġistiċi u postijiet tal-merkanzija li jinsabu barra ż-żona tal-port iżda li huma assoċjati mal-operazzjonijiet tal-port, teknoloġiji tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni (ICT) bħas-sistemi elettroniċi tal-ġestjoni tal-loġistika, u l-proċeduri tas-sikurezza u tas-sigurtà u dawk amministrattivi u doganali f'tal-inqas wieħed mill-Istati Membri;
(c)
infrastruttura għal aċċess dirett għall-art u l-baħar.
2. Proġetti ta’ interess komuni għal awtostradi tal-baħar fin-netwerk trans-Ewropew tat-trasport għandhom jiġu proposti minn tal-anqas żewġ Stati Membri. Huma għandhom jinkludu:
(a)
konnessjoni marittima u konnessjonijiet mal-postijiet 'il ġewwa fil-pajjiżtagħha fin-netwerk ewlieni bejn żewġ portijiet tan-netwerk ewlieni jew aktar; jew
(b)
konnessjoni marittima u l-konnessjonijiet tal-postijiet 'il ġewwa fil-pajjiż tagħha bejn port tan-netwerk ewlieni u portijiet tan-netwerk komprensiv, b’fokus speċjali fuq il-konnessjonijiet mal-postijiet 'il ġewwa fil-pajjiż tal-portijiet tan-netwerk ewlieni u dawk tan-netwerk komprensiv.
3. Proġetti ta’ interess komuni għal awtostradi tal-baħar fin-netwerk trans-Ewropew tat-trasport jistgħu jinkludu wkoll attivitajiet li jkollhom benefiċċji usa’ u ma jkunux konnessi ma’ portijiet speċifiċi, bħal servizzi u azzjonijiet li jappoġġaw il-mobbiltà tal-persuni u l-oġġetti, attivitajiet għat-titjib tal-prestazzjoni ambjentali, bħall-provvista tal-elettriku max-xtut li tgħin lill-vapuri jnaqqsu l-emissjonijiet tagħhom, attivitajiet sabiex il-faċilitajiet għat-tkissir tas-silġ isiru disponibbli, attivitajiet li jiżguraw navigabbiltà matul is-sena kollha, operazzjonijiet ta’ tħammil u faċilitajiet alternattivi għall-forniment tal-karburant, kif ukoll l-ottimizzazzjoni tal-proċessi, il-proċeduri u l-element uman, pjattaformi tal-ICT u sistemi tal-informazzjoni, inkluż il-ġestjoni tat-traffiku u s-sistemi elettroniċi ta' rappurtaġġ.
4. Fi żmien sentejn minn meta ġie nominat skont l-Artikolu 45, il-Koordinatur Ewropew għall-awtostradi tal-baħar għandu jippreżenta pjan ta' implimentazzjoni ddettaljat għall-awtostradi tal-baħar abbażi tal-esperjenzi u l-iżviluppi marbuta mat-trasport marittimu tal-Unjoni kif ukoll mat-tbassir ta' traffiku fl-awtostradi tal-baħar.
Artikolu 22
Rekwiżiti għall-infrastruttura tat-trasport
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li:
(a)
il-portijiet marittimi jkunu konnessi mal-linji ferrovjarji jew it-toroq u, fejn possibbli, mal-passaġġi fuq l-ilma interni tan-netwerk komprensiv, ħlief meta tali konnessjoni tiġi impedita minn restrizzjonijiet fiżiċi.
(b)
kwalunkwe port marittimu li jservi t-traffiku tal-merkanzija joffri tal-anqas terminal wieħed li jkun miftuħ għall-utenti b’mod mhux diskriminatorju u li japplika tariffi trasparenti;
(c)
il-kanali fil-baħar, il-kanali navigabbli u l-estwarji tal-portijiet jgħaqqdu żewġ ibħra, jew jipprovdu aċċess mill-baħar għall-portijiet marittimi u jikkorrispondu tal-anqas għall-klassi VI tal-passaġġi fuq l-ilma interni.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-portijiet jinkludu t-tagħmir meħtieġ sabiex ikunu ta' assistenza għall-prestazzjoni ambjentali tal-bastimenti fil-portijiet, b’mod partikolari l-faċilitajiet ta’ rimi ta' skart iġġenerat mill-bastimenti u r-residwi tal-merkanzija skont id-Direttiva 2000/59/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (30) u f'konformità ma' liġi oħra rilevanti tal-UE.
3. L-Istati Membri għandhom jimplimentaw il-VTMIS u s-SafeSeaNet kif previst fid-Direttiva 2002/59/KE u għandhom jużaw is-servizzi Marittimi elettroniċi, inkluż b'mod partikolari s-servizzi marittimi ta' "single window", kif inhu previst fid-Direttiva 2010/65/UE.
Artikolu 23
Prijoritajiet għall-iżvilupp tal-infrastruttura marittima
Fil-promozzjoni ta' proġetti ta' interess komuni relatati mal-infrastruttura marittima u b'żieda mal-prijoritajiet stabbiliti fl-Artikolu 10, għandha tingħata prijorità lil dawn li ġejjin:
(a)
il-promozzjoni ta' awtostradi tal-baħar inkluż trasport bil-baħar għal distanzi qosra, l-iffaċilitar tal-iżvilupp tal-konnessjonijiet mal-intern tal-pajjiż u l-iżvilupp, b'mod partikulari, ta' miżuri għat-titjib tal-prestazzjoni ambjentali tat-trasport marittimu f'konformità mar-rekwiżiti applikabbli skont il-liġi tal-Unjoni jew il-ftehimiet internazzjonali rilevanti;
(b)
l-interkonnessjoni tal-portijiet marittimi mal-passaġġi fuq l-ilma interni;
(c)
l-implimentazzjoni ta’ VTMIS u sevizzi elettroniċi Marittimi;
(d)
l-introduzzjoni ta’ teknoloġiji ġodda u l-innovazzjoni għall-promozzjoni ta’ karburanti alternattivi u ta' trasport marittimu effiċjenti fl-użu tal-enerġija, bħal-LNG;
(e)
il-modernizzazzjoni u l-espansjoni tal-kapaċità tal-infrastruttura meħtieġa għall-operat tat-trasport fiż-żona tal-port.
TAQSIMA 5
Infrastruttura tat-trasport bl-ajru
Artikolu 24
Komponenti tal-infrastruttura
1. L-infrastruttura tat-trasport bl-ajru għandha tinkludi b’mod partikolari:
(a)
spazju tal-ajru, rotot u passaġġi tal-ajru;
(b)
ajruporti;
(c)
il-konnessjonijiet tal-portijiet mal-mezzi l-oħra fin-netwerk trans-Ewropew tat- trasport;
(d)
tagħmir assoċjat;
(e)
sistemi ta' navigazzjoni bl-ajru, inkluża s-sistema Ewropea ta' ġenerazzjoni ġdida għall-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru (is-"sistema SESAR").
2. L-ajruporti għandhom jikkonformaw ma’ wieħed mill-kriterji li ġejjin:
(a)
għall-ajruporti tal-passiġġieri t-traffiku totali annwali tal-passiġġieri jkun tal-anqas 0,1 % tal-volum totali annwali tal-passiġġieri tal-ajruporti kollha tal-Unjoni, sakemm l-ajruport in kwistjoni ma jkunx jinsab lil hinn minn raġġ ta’ 100 kilometru mill-eqreb ajruport fin-netwerk komprensiv, jew lil hinn minn raġġ ta’ 200 kilometru jekk ir-reġjun li fih ikun jinsab ikun ipprovdut b’linja ferrovjarja ta’ veloċità għolja;
(b)
għall-ajruporti tal-merkanzija l-volum totali annwali tal-merkanzija jkun tal-anqas 0,2 % tal-volum totali annwali tal-merkanzija tal-ajruporti kollha tal-Unjoni.
Il-volum totali annwali tal-passiġġieri u l-volum totali annwali tal-merkanzija huma bbażati fuq l-aktar medja reċenti disponibbli meħuda fuq tliet snin, kif ippubblikat mill-Eurostat.
Artikolu 25
Rekwiżiti għall-infrastruttura tat-trasport
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li kwalunkwe ajruport li jinsab fit-territorju tagħhom joffri tal-anqas terminal wieħed li jkun miftuħ għall-operaturi kollha b’mod mhux diskriminatorju u li japplika tariffi trasparenti, rilevanti u ġusti.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-istandards bażiċi komuni għas-salvagwardja tal-avjazzjoni ċivili kontra atti ta’ interferenza illegali, kif adottat mill-Unjoni skont ir-Regolament (KE) Nru 300/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (31), japplikaw għall-infrastruttura tat-trasport bl-ajru tan-netwerk komprensiv.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-infrastruttura għall-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru tkun waħda li tippermetti l-implimentazzjoni tal-Ajru Uniku Ewropew, skont ir-Regolament (KE) Nru 549/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (32), ir-Regolament (KE) Nru 550/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (33), ir-Regolament (KE) Nru 551/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (34) u r-Regolament (KE) Nru 552/2004 u l-operazzjonijiet tat-trasport bl-ajru sabiex tittejjeb il-prestazzjoni u s-sostenibbiltà tas-sistema Ewropea tal-avjazzjoni, tar-regoli ta' implimentazzjoni u tal-ispeċifikazzjonijiet tal-Unjoni.
Artikolu 26
Prijoritajiet għall-iżvilupp tal-infrastruttura tat-trasport bl-ajru
Fil-promozzjoni ta' proġetti ta' interess komuni relatati mal-infrastruttura tat-trasport bl-ajru u b'żieda mal-prijoritajiet stabbiliti fl-Artikolu 10, għandha tingħata prijorità lil dawn li ġejjin:
(a)
iż-żieda tal-kapaċità tal-ajruport;
(b)
l-appoġġ tal-implimentazzjoni tal-Ajru Uniku Ewropew u tas-sistemi tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru, b'mod partikolari dawk li jimmobilitizzaw is-sistema SESAR;
(c)
it-titjib tal-interkonnessjonijiet multimodali bejn l-ajruporti u l-infrastruttura għal mezzi tat-trasport oħrajn;
(d)
it-titjib tas-sostenibbiltà u l-mitigazzjoni tal-impatt ambjentali mill-avjazzjoni.
TAQSIMA 6
Infrastruttura għat-trasport multimodali
Artikolu 27
Komponenti tal-infrastruttura
It-terminals tal-merkanzija jew il-pjattaformi loġistiċi għandhom jikkonformaw ma’ tal-anqas wieħed mill-kriterji li ġejjin:
(a)
it-trasbord annwali tal-merkanzija tagħhom jaqbeż, għal merkanzija mhux bil-grossa, it-800 000 tunnellata jew għal merkanzija bil-grossa, iż-0,1 % tal-volum korrispondenti totali annwali tal-merkanzija mmaniġġjat fil-portijiet marittimi kollha tal-Unjoni;
(b)
fejn ma jkun hemm ebda terminal tal-merkanzija jew pjattaforma loġistika li jikkonformaw mal-punt (a) f’reġjun NUTS 2, it-terminal jew il-pjattaforma in kwistjoni jkunu t-terminal tal-merkanzija jew il-pjattaforma loġistika ewlenin speċifikati mill-Istat Membru konċernat, konnessi tal-anqas ma’ toroq u ferroviji għar-reġjun NUTS 2, jew fil-każ tal-Istati Membri mingħajr sistema ferrovjarja, konnessi biss mat-toroq.
Artikolu 28
Rekwiżiti għall-infrastruttura tat-trasport
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw, b'mod ġust u mhux diskriminatorju, li:
(a)
il-mezzi tat-trasport ikunu konnessi fi kwalunkwe post minn dawn li ġejjin: terminals tal-merkanzija, stazzjonijiet tal-passiġġieri, portijiet interni, ajruporti u portijiet marittimi li permezz tagħhom ikun possibbli t-trasport multimodali tal-passiġġieri u tal-merkanzija;
(b)
mingħajr preġudizzju għal-liġi applikabbli tal-Unjoni u dik nazzjonali, it-terminals tal-merkanzija u l-pjattaformi loġistiċi, il-portijiet interni u dawk marittimi u l-ajruporti għall-immaniġġar tal-merkanzija jkunu mgħammra għall-għoti ta’ flussi ta' informazzjoni f’din l-infrastruttura u bejn il-mezzi tat-trasport tul il-katina loġistika. Permezz ta' sistemi bħal dawn tkun tista' tingħata b’mod partikolari informazzjoni f’ħin reali dwar il-kapaċità tal-infrastruttura disponibbli, il-flussi tat-traffiku u l-pożizzjonar, il-monitoraġġ u l-lokalizzazzjoni, u jiżguraw is-sikurezza u s-sigurtà matul il-vjaġġi multimodali;
(c)
mingħajr preġudizzju għal-liġi applikabbli tal-Unjoni u dik nazzjonali, it-traffiku kontinwu tal-passiġġieri fin-netwerk komprensiv kollu jiġi ffaċilitat permezz ta’ tagħmir xieraq u d-disponibbiltà ta' applikazzjonijiet telematiċi fl-istazzjonijiet ferrovjarji, l-istazzjonijiet tal-kowċijiet, l-ajruporti u fejn rilevanti l-portijiet marittimi u dawk tal-passaġġi fuq l-ilma interni.
2. It-terminals tat-trasport tal-merkanzija għandhom ikunu mgħammra bi krejnijiet, ċineġ li jittrasportaw u strumenti oħrajn għaċ-ċaqliq ta’ merkanzija bejn mezzi differenti ta’ trasport u għall-pożizzjonar u l-ħżin tal-merkanzija.
Artikolu 29
Prijoritajiet għall-iżvilupp tal-infrastruttura tat-trasport multimodali
Fil-promozzjoni ta' proġetti ta' interess komuni relatati mal-infrastruttura tat-trasport multimodali u b'żieda mal-prijoritajiet ġenerali stabbiliti fl-Artikolu 10, għandha tingħata prijorità lil dawn li ġejjin:
(a)
il-provvediment ta' interkonnessjoni u integrazzjoni effettivi tal-infrastruttura tan-netwerk komprensiv, inkluż permezz ta' infrastruttura ta' aċċess fejn meħtieġ u permezz ta’ terminals tat-trasport tal-merkanzija u pjattaformi loġistiċi;
(b)
it-tneħħija tal-ostakli tekniċi u amministrattivi ewlenin għat-trasport multimodali;
(c)
l-iżvilupp ta’ fluss mingħajr xkiel ta’ informazzjoni bejn il-mezzi tat-trasport u l-għoti ta’ servizzi multimodali u ta’ mezz uniku fis-sistema trans-Ewropea tat-trasport kollha.
TAQSIMA 7
Dispożizzjonijiet komuni
Artikolu 30
Nodi urbani
Meta jkunu qegħdin jiżviluppaw in-netwerk komprensiv fin-nodi urbani, l-Istati Membri għandhom, fejn fattibbli, ikollhom l-għan li jiżguraw:
(a)
għat-trasport tal-passiġġieri: interkonnessjoni bejn l-infrastruttura ferrovjarja, tat-toroq, tal-ajru u, kif xieraq, tal-passaġġi fuq l-ilma interni u dik marittima tan-netwerk komprensiv;
(b)
għat-trasport tal-merkanzija: interkonnessjoni bejn l-infrastruttura ferrovjarja, tat-toroq, u kif xieraq, tal-passaġġi fuq l-ilma interni, u dik marittima u tal-ajru tan-netwerk komprensiv;
(c)
konnessjoni adegwata bejn stazzjonijiet ferrovjarji differenti, portijiet jew ajruporti tan-netwerk komprensiv fin-nodu urban;
(d)
konnessjoni mingħajr xkiel bejn l-infrastruttura tan-netwerk komprensiv u l-infrastruttura għat-traffiku reġjonali u lokali, u l-kunsinna tal-merkanzija urbana, inklużi ċ-ċentri ta' konsolidazzjoni u distribuzzjoni loġistiċi;
(e)
il-mitigazzjoni tal-esponiment ta' żoni urbani għall-effetti negattivi tat-trasport ta' transitu bil-ferrovija jew bit-triq, li jista' jinkludi li jinqabżu ż-żoni urbani;
(f)
il-promozzjoni ta' kunsinna effiċjenti tal-merkanzija urbana mhux storbjuża u b'emissjonijiet baxxi ta' karbonju.
Artikolu 31
Applikazzjonijiet telematiċi
1. L-applikazzjonijet telematiċi għandhom ikunu tali li jippermettu ġestjoni tat-traffiku u skambju ta' informazzjoni fi ħdan il-mezzi tat-trasport u bejniethom għal operazzjonijiet tat-trasport multimodali u servizzi b'valur miżjud relatati mat-trasport, it-titjib tas-sikurezza, is-sigurtà u l-prestazzjoni ambjentali, u proċeduri amministrattivi simplifikati. L-applikazzjonijet telematiċi għandhom jiffaċilitaw il-konnessjoni mingħajr xkiel bejn l-infrastruttura tan-netwerk komprensiv u l-infrastruttura għat-trasport reġjonali u lokali.
2. L-applikazzjonijet telematiċi għandhom jintużaw mal-Unjoni kollha fejn hu fattibbli, sabiex ikun possibbli li tkun teżisti ġabra ta' kapaċitajiet bażiċi interoperabbli fl-Istati Membri kollha.
3. L-applikazzjonijet telematiċi msemmijin f'dan l-Artikolu, għall-mezzi tat-trasport rispettivi, għandhom jinkludu b’mod partikolari:
-
għall-ferroviji: ERTMS;
-
għall-passaġġi fuq l-ilma interni: RIS;
-
għat-trasport bit-toroq: ITS;
-
għat-trasport marittimu: VTMIS u servizzi Marittimi elettroniċi, inkluż servizzi ta' “single-window” għall-affarijiet marittimi, sistemi tal-komunità tal-port u sistemi rilevanti ta’ informazzjoni dwar id-dwana;
-
għat-trasport bl-ajru: sistemi ta' ġestjoni tat-traffiku tal-ajru, b’mod partikolari dawk li jirriżultaw mis-sistema SESAR.
Artikolu 32
Servizzi tat-trasport tal-merkanzija sostenibbli
L-Istati Membri għandhom jagħtu attenzjoni partikolari lill-proġetti ta’ interess komuni li mhux biss jipprovdu servizzi effiċjenti ta' trasport tal-merkanzija li jużaw l-infrastruttura tan-netwerk komprensiv u li jikkontribwixxu għat-tnaqqis tal-emissjonijiet tad-diossidu tal-karbonju u impatti ambjentali negattivi oħra maħsuba biex:
(a)
itejbu l-użu sostenibbli tal-infrastruttura tat-trasport, inkluż il-ġestjoni effiċjenti tagħha;
(b)
jippromwovu l-mobilizzazzjoni ta' servizzi tat-trasport innovattivi, inkluż permezz tal-awtostradi tal-baħar, l-applikazzjonijiet telematiċi u l-iżvilupp tal-infrastruttura anċillari, meħtieġa biex prinċipalment jinkisbu l-għanijiet ambjentali u ta' sikurezza marbuta ma' dawk is-servizzi, kif ukoll l-istabbiliment ta' strutturi ta' governanza rilevanti;
(c)
jiffaċilitaw operazzjonijiet tas-servizz tat-trasport multimodali inklużi l-flussi ta' informazzjoni meħtieġa li jakkumpanjawhom u jtejbu l-kooperazzjoni bejn il-fornituri tas-servizz tat-trasport;
(d)
jistimulaw l-użu effiċjenti ta' riżorsi u ta' karbonju, b'mod partikolari fl-oqsma tat-trazzjoni tal-vetturi, is-sewqan/tisħin bil-fwar, l-ippjanar tas-sistemi u tal-operazzjonijiet;
(e)
janalizzaw u jipprovdu informazzjoni dwar il-karatteristiċi u l-prestazzjoni tal-flotot, ir-rekwiżiti amministrattivi u r-riżorsi umani;
(f)
titjib tal-konnessjonijiet mal-partijiet l-aktar vulnerabbli u iżolati tal-Unjoni, b’mod partikolari r-reġjuni l-aktar imbiegħda, il-gżejjer, dawk remoti u muntanjużi.
Artikolu 33
Teknoloġiji ġodda u innovazzjoni
Sabiex in-netwerk komprensiv ilaħħaq mal-iżviluppi u l-mobilizzazzjonijiet teknoloġiċi innovattivi, l-għanijiet għandhom ikunu partikolarment li:
(a)
jappoġġaw u jippromwovu d-dekarbonizzazzjoni tat-trasport permezz ta’ transizzjoni lejn teknoloġiji innovattivi u sostenibbli tat-trasport;
(b)
jagħmlu d-dekarbonizzazzjoni tal-mezzi kollha tat-trasport possibbli billi jistimulaw l-użu effiċjenti tal-enerġija, jintroduċu sistemi ta’ propulsjoni alternattivi, inklużi sistemi ta' provvista ta' elettriku, u jipprovdu infrastruttura korrispondenti. Infrastruttura bħal din tista’ tinkludi gradilji u faċilitajiet oħrajn meħtieġa għall-provvista tal-enerġija, tista' tieħu kont tal-infrastruttura - interfaċċja tal-vetturi u tista' tinkludi l-applikazzjonijiet telematiċi;
(c)
itejbu s-sikurezza u s-sostenibbiltà tal-moviment ta' persuni u tat-trasport tal-merkanzija;
(d)
itejbu t-tħaddim, il-ġestjoni, l-aċċessibbiltà, l-interoperabbiltà, il-multimodalità u l-effiċjenza tan-netwerk, inkluż permezz tax-xiri ta' biljetti multimodali u l-koordinazzjoni ta' skedi tal-ivvjaġġar;
(e)
jippromwovu modi effiċjenti biex tingħata informazzjoni aċċessibbli u komprensibbli liċ-ċittadini kollha dwar interkonnessjonijiet, interoperabbiltà u multimodalità
(f)
jippromwovu miżuri għat-tnaqqis tal-kostijiet esterni, bħall-konġestjoni, il-ħsara għas-saħħa u t-tniġġis ta’ kwalunkwe tip, inkluż l-istorbju u l-emissjonijiet;
(g)
jintroduċu teknoloġija ta' sigurtà u standards tal-identifikazzjoni kompatibbli fuq in-netwerks;
(h)
itejbu r-reżiljenza għat-tibdil fil-klima;
(i)
javvanzaw aktar l-iżvilupp u l-mobilizzazzjoni tal-applikazzjonijiet telematiċi fil-mezzi tat-trasport u bejniethom.
Artikolu 34
Infrastruttura sigura u sikura
L-Istati Membri għandhom iqisu li jiżguraw li l-infrastruttura tat-trasport tipprovdi għall-movimenti sigur u sikur tal-passiġġieri u tal-merkanzija.
Artikolu 35
Infrastruttura b’garanzija li tiflaħ għat-tibdil fil-klima u għad-diżastri ambjentali
Waqt l-ippjanar tal-infrastruttura, l-Istati Membri ser jagħtu konsiderazzjoni dovuta għat-titjib tar-reżistenza għat-tibdil fil-klima, u għad-diżastri ambjentali.
Artikolu 36
Protezzjoni ambjentali
Valutazzjoni ambjentali ta' pjanijiet u proġetti għandha titwettaq f'konformità mal-liġi tal-Unjoni dwar l-ambjent, inklużi d-Direttivi 92/43/KEE, 2000/60/KE, 2001/42/KE, 2009/147/KE u 2011/92/UE.
Artikolu 37
Aċċessibbiltà għall-utenti kollha
L-infrastruttura tat-trasport ser tippermetti l-mobbiltà u aċċessibbiltà mingħajr xkiel għall-utenti kollha, b’mod partikolari l-persuni anzjani, il-persuni b’mobbiltà mnaqqsa u l-passiġġieri b’diżabilità.
Id-disinn u l-kostruzzjoni tal-infrastruttura tat-trasport għandhom ikunu konformi mar-rekwiżiti rilevanti mniżżlin fil-liġi tal-Unjoni.
KAPITOLU III
IN-NETWERK EWLIENI
Artikolu 38
Identifikazzjoni tan-netwerk ewlieni
1. In-netwerk ewlieni, kif jidher fuq il-mapep li jinsabu fl-Anness I, għandu jikkonsisti minn dawk il-partijiet tan-netwerk komprensiv li huma tal-ogħla importanza mil-lat strateġiku sabiex jintlaħqu l-objettivi tal-politika tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport, u għandu jirrifletti d-domanda tat-traffiku li qed tevolvi u l-ħtieġa għal trasport multimodali. Dan għandu b’mod partikolari jikkontribwixxi kemm għall-ġestjoni tajba tal-mobbiltà li dejjem qiegħda tiżdied u għall-iżgurar ta' standard għoli ta' sikurezza kif ukoll tikkontribwixxi għall-iżvilupp ta' sistema tat-trasport b'emissjonijiet baxxi ta' karbonju.
2. In-netwerk ewlieni għandu jkun interkonness permezz ta' nodi u jipprevedi konnessjonijiet bejn l-Istati Membri u man-netwerks tal-infrastruttura tat-trasport tal-pajjiżi tal-viċinat.
3. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 1(4) u l-Artikolu 41(2) u (3), l-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri adatti biex in-netwerk ewlieni jiġi żviluppat sabiex jikkonforma mad-dispożizzjonijiet ta' dan il-Kapitolu sal-31 ta' Diċembru 2030.
Skont l-Artikolu 54, l-implimentazzjoni tan-netwerk ewlieni għandha tiġi evalwata mill-Kummissjoni sal-31 ta' Diċembru 2023.
Artikolu 39
Rekwiżiti tal-infrastruttura
1. Għandhom jitqiesu teknoloġiji innovattivi, u miżuri tal-applikazzjonijiet telematiċi u miżuri regolatorji u ta’ governanza għall-ġestjoni tal-użu tal-infrastruttura sabiex jiġi żgurat użu effiċjenti ta' riżorsi tal-infrastruttura tat-trasport kemm għat-trasport tal-passiġġieri kif ukoll tal-merkanzija u tiġi prevista kapaċità suffiċjenti.
2. L-infrastruttura tan-netwerk ewlieni għandha tissodisfa r-rekwiżiti kollha stipulati fil-Kapitolu II. Barra minn hekk, ir-rekwiżiti li ġejjin għandhom jiġu sodisfatti mill-infrastruttura tan-netwerk ewlieni, mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 3:
(a)
għall-infrastruttura tat-trasport bit-triq:
(i)
elettrifikazzjoni sħiħa tal-binarji ferrovjarji u, sa fejn hu meħtieġ għall-operazzjonijiet tal-ferroviji elettriċi, binarji żgħar;
(ii)
linji ta' merkanzija tan-netwerk ewlieni kif indikat fl-Anness I: tal-anqas 22,5 t ta’ tagħbija fuq il-fus, veloċità tal-linja ta’ 100 km/s u l-possibbiltà li l-ferroviji joperaw b'tul ta' 740 m;
(iii)
mobilizzazzjoni sħiħa tal-ERTMS;
(iv)
wisa' nominali bejn il-binarji ta' linja ferrovjarja għal-linji ferrovjarji ġodda: 1 435 mm minbarra f'każjiet fejn il-linja l-ġdida testendi netwerk li l-wisa' bejn il-binarji tiegħu tkun differenti u mhux relatata mal-linji ferrovjarji ewlenin fl-Unjoni.
Netwerks iżolati huma eżentati mir-rekwiżiti (i) sa (iii);
(b)
għall-infrastruttura tal-passaġġi fuq l-ilma interni u t-trasport marittimu:
-
karburanti nodfa alternattivi disponibbli;
(c)
għall-infrastruttura tat-trasport bit-triq:
-
ir-rekwiżiti taħt il-punti (a) jew (b) tal-Artikolu 17(3);
-
l-iżvilupp ta’ żoni ta’ mistrieħ fl-awtostradi madwar kull 100 kilometru f'konformità mal-ħtiġijiet tas-soċjetà, tas-suq u tal-ambjent, sabiex fost l-oħrajn jiġi pprovdut parkeġġ xieraq għall-utenti kummerċjali tat-toroq b’livell xieraq ta’ sikurezza u sigurtà;
-
karburanti nodfa alternattivi disponibbli;
(d)
għall-infrastruttura tat-trasport bl-ajru:
-
kapaċità li jkun hemm karburanti nodfa alternattivi disponibbli.
3. Mingħajr preġudizzju għad-Direttiva 2008/57/KE, fuq it-talba ta' Stat Membru, fir-rigward tal-infrastrutturi tat-trasport bil-ferrovija, jistgħu jingħataw eżenzjonijiet mill-Kummissjoni f'każijiet ġustifikati kif xieraq fir-rigward tat-tul tal-ferrovija, l-ERTMS, it-tagħbija fuq il-fus, l-elettrifikazzjoni u l-veloċità tal-linja.
Fuq it-talba ta' Stat Membru, fir-rigward tal-infrastruttura tat-trasport bit-triq, eżenzjonijiet mid-dispożizzjonijiet tal-punti (a) jew (b) tal-Artikolu 17(3) jistgħu jingħataw mill-Kummissjoni f'każijiet iġġustifikati kif xieraq, sakemm ikun żgurat livell xieraq ta' sigurtà.
Il-każijiet iġġustifikati kif xieraq imsemmijin f'dan il-paragrafu għandhom jinkludu każijiet fejn l-investiment tal-infrastruttura ma jistax jiġi ġġustifikat f'termini soċjoekonomiċi u ta' kostijiet u benefiċċji.
Artikolu 40
Żvilupp tan-netwerk ewlieni
L-infrastruttura tat-trasport inkluża fin-netwerk ewlieni għandha tiġi żviluppata skont id-dispożizzjonijiet korrispondenti tal-Kapitolu II.
Artikolu 41
Nodi tan-netwerk ewlieni
1. In-nodi tan-netwerk ewlieni huma stabbiliti fl-Anness II u jinkludu:
(a)
nodi urbani, inklużi l-portijiet u l-ajruporti tagħhom;
(b)
portijiet marittimi u portijiet tal-passaġġi fuq l-ilma interni;
(c)
punti ta’ qsim tal-fruntiera f’pajjiżi tal-viċinat;
(d)
terminals stradali-ferrovjarji;
(e)
ajruporti tal-passiġġieri u tal-merkanzija.
2. Il-portijiet marittimi tan-netwerk ewlieni indikati fil-Parti 2 tal-Anness II għandhom ikunu konnessi mal-infrastruttura tat-trasport bil-ferrovija u dak bit-triq u, fejn possibbli, tal-passaġġi fuq l-ilma interni tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport u, sal-31 ta' Diċembru 2030, minbarra f'każijiet fejn ikun hemm restrizzjonijiet fiżiċi li jipprojbixxu din il-konnessjoni.
3. L-ajruporti ewlenin indikati fil-Parti 2 tal-Anness II għandhom ikunu konnessi mal-infrastruttura tat-trasport bil-ferrovija u dik tat-trasport bit-triq tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport sal-31 ta’ Diċembru 2050, minbarra f'każijiet fejn ikun hemm restrizzjonijiet fiżiċi li jipprojbixxu tali konnessjoni. B'kont meħud tad-domanda potenzjali tat-traffiku, ajruporti bħal dawn għandhom jiġu integrati fin-netwerk ferrovjarju ta’ veloċità għolja kull fejn possibbli.
KAPITOLU IV
IMPLIMENTAZZJONI TAN-NETWERK EWLIENI PERMEZZ TA’ KURITURI TAN-NETWERK EWLIENI
Artikolu 42
L-istrument tal-kurituri tat-trasport ewlieni
1. Il-kurituri tan-netwerk ewlieni huma strument li jiffaċilita l-implimentazzjoni koordinata tan-netwerk ewlieni. Sabiex iwasslu għal trasport multimodali b'użu effiċjenti ta' riżorsi, biex b'hekk jikkontribbwixxu għall-koeżjoni permezz ta' kooperazzjoni territorjali mtejba, il-kurituri tan-netwerk ewlieni għandhom jikkonċentraw fuq:
(a)
integrazzjoni modali,
(b)
interoperabbiltà, u
(c)
żvilupp koordinat tal-infrastruttura, b'mod partikolari f'sezzjonijiet transkonfinali u ta' konġestjoni.
2. Permezz tal-kurituri tan-netwerk ewlieni l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jadottaw approċċ koordinat u sinkronizzat fir-rigward ta' investiment fl-infrastruttura, sabiex jieħdu ħsieb il-kapaċitajiet bl-aktar mod effiċjenti. Il-kurituri tan-netwerk ewlieni għandhom jappoġġaw il-mobilizzazzjoni komprensiva ta' sistemi interoperabbli tal-ġestjoni tat-traffiku u, fejn xieraq, l-użu tal-innovazzjoni u teknoloġiji ġodda.
Artikolu 43
Definizzjoni tal-kurituri tan-newterk ewlieni
1. Il-kurituri tan-netwerk ewlieni jkopru l-aktar flussi fuq distanzi twal importanti fin-netwerk ewlieni u huma maħsuba, b'mod partikolari, biex itejbu l-links transkonfinali fl-Unjoni.
2. Il-kurituri tan-netwerk ewlieni għandhom ikunu multimodali u miftuħa għall-inklużjoni tal-mezzi kollha ta' trasport kopert f'dan ir-Regolament. Dawn jaqsmu tal-anqas żewġ fruntieri u jinvolvu, jekk possibbli, tal-anqas tliet mezzi ta' trasport, inkluż, fejn xieraq, awtostradi tal-baħar.
Artikolu 44
Lista tal-kurituri tan-newterk ewlieni
1. Il-lista tal-kurituri tan-netwerk ewlieni tinsab fil-Parti I tal-Anness I għar-Regolament (UE) Nru 1316/2013. L-Istati Membri għandhom jipparteċipaw, kif previst f'dan il-Kapitolu, f'dawk il-kurituri tan-netwerk.
2. Il-Kummissjoni għandha tagħmel disponibbli mapep indikattivi skematiċi tal-kurituri tan-netwerk ewlieni f'format faċilment aċċessebbli għall-pubbliku.
Artikolu 45
Koordinazzjoni tal-kurituri tan-newterk ewlieni
1. Sabiex tiġi ffaċilitata l-implimentazzjoni koordinata tal-kurituri tan-netwerk ewlieni, l-ERTMS u l-awtostradi tal-baħar, il-Kummissjoni għandha, bi qbil mal-Istati Membri konċernati, u wara konsultazzjoni mal-Parlament Ewropew, u mal-Kunsill tinnomina Koordinatur Ewropew wieħed jew aktar.
2. Il-Koordinatur Ewropew għandu jintgħażel, b’mod partikolari, fuq il-bażi tal-għarfien tiegħu/tagħha tal-kwistjonijiet relatati mat-trasport u mal-finanzjament u/jew l-evalwazzjoni soċjoekonomika u ambjentali tal-proġetti ewlenin, kif ukoll mal-esperjenza tiegħu/tagħha tal-istituzzjonijiet Ewropej.
3. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tinnomina Koordinatur Ewropew għandha tispeċifika kif il-kompiti msemmijin fil-paragrafu 5 għandhom jitwettqu.
4 Il-Koordinatur Ewropew għandu jaġixxi f'isem il-Kummissjoni, li għandha tipprovdi assistenza segretarjali meħtieġa. Il-mandat tal-Koordinatur Ewropew għandu jkun relatat ma’ kuritur uniku tan-netwerk ewlieni jew mal-implimentazzjoni tal-ERTMS jew mal-implimentazzjoni tal-awtostradi tal-baħar, rispettivament.
5. Il-Koordinatur Ewropew għandu:
(a)
jappoġġa l-implimentazzjoni koordinata tal-kuritur tan-netwerk ewlieni konċernat, u b'mod partikolari l-implimentazzjoni fil-ħin tal-pjan ta' ħidma għal dak il-kuritur tan-netwerk ewlieni;
(b)
iħejji l-pjan ta' ħidma tal-kuritur flimkien mal-Istati Membri u jissorvelja l-implimentazzjoni tiegħu;
(c)
jikkonsulta mal-Forum tal-Kuritur f'rabta ma' dak il-pjan u l-implimentazzjoni tiegħu;
(d)
jirrapporta lill-Istati Membri, lill-Kummissjoni u, skont kif xieraq, lill-entitajiet l-oħrajn kollha involuti direttament fl-iżvilupp tal-kuritur tan-netwerk ewlieni dwar kwalunkwe diffikultà li tinħoloq, b'mod partikolari meta l-iżvilupp ta' kuritur ikun qed jiġi mxekkel, bil-għan li jgħin sabiex jinstabu soluzzjonijiet xierqa;
(e)
jagħmel rapport kull sena għall-Parlament Ewropew, il-Kunsill, il-Kummissjoni u l-Istati Membri kkonċernati dwar il-progress miksub fl-implimentazzjoni tal-kuritur tan-netwerk ewlieni;
(f)
jeżamina d-domanda għas-servizzi ta' trasport, il-possibbiltajiet ta' fondi ta' investiment u finanzjament u l-passi li għandhom jittieħdu u l-kondizzjonijiet li għandhom jiġu ssodisfati sabiex jiġi ffaċilitat l-aċċess għal fondi jew finanzjament bħal dawn u jagħmel rakkomandazzjonijiet xierqa.
6. Il-Koordinatur Ewropew jista' jikkonsulta, flimkien mal-Istati Membri kkonċernati, l-awtoritajiet reġjonali u lokali, l-operaturi tat-trasport, l-ustenti tat-trasport u r-rappreżentati tas-soċjetà ċivili f'rabta mal-pjan ta' ħidma u l-implimentazzjoni tiegħu.
7. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jikkooperaw mal-Koordinatur Ewropew u jagħtu lill-Koordinatur l-informazzjoni mitluba sabiex jitwettqu l-kompiti stabbiliti f'dan l-Artikolu, inkluża informazzjoni dwar l-iżvilupp ta' kurituri fi kwalunkwe pjan infrastrutturali nazzjonali rilevanti.
8. Mingħajr preġudizzju għal-liġi applikabbli tal-Unjoni u dik nazzjonali, il-Kummissjoni tista’ titlob l-opinjoni tal-Koordinatur Ewropew fl-eżaminazzjoni tal-applikazzjonijiet għall-fondi tal-Unjoni għall-kurituri tan-netwerk ewlieni li għalihom il-Koordinatur Ewropew ikun responsabbli biex jiżgura l-konsistenza u l-progress ta' kull kuritur.
9. Jekk il-Koordinatur Ewropew ma jkunx kapaċi jwettaq il-mandat tiegħu jew tagħha b'mod sodisfaċenti u f'konformità mar-rekwiżiti mniżżla f'dan l-Artikolu, il-Kummissjoni tista' fi kwalunkwe ħin, fi qbil mal-Istati Membri kkonċernati, tittermina dak il-mandat. F'konformità mal-proċedura stabbilita f'paragrafu 1 jista' jiġi nnominat sostitut.
Artikolu 46
Governanza tal-kurituri tan-netwerk ewlieni
1. Għal kull kuritur tan-netwerk ewlieni, il-Koordinatur Ewropew rilevanti ser ikun assistit fil-prestazzjoni tal-kompiti tiegħu/tagħha dwar il-pjan ta' ħidma u l-implimentazzjoni tiegħu minn segretarjat u minn forum konsultattiv (il-Forum tal-Kuritur). Bi ftehim mal-Istati Membri kkonċernati, għandu jiġi stabbilit il-Forum tal-Kuritur u ppresedut mill-Koordinatur Ewropew. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jaqblu dwar is-sħubija tal-Forum tal-Kuritur min-naħa tagħhom tal-kuritur tan-netwerk ewlieni.
2. Bi qbil mal-Istati Membri kkonċernati, il-Koordinatur jista' jistabbilixxi u jippresiedi gruppi ta' ħidma dwar il-kurituri li jikkonċentraw fuq:
(a)
integrazzjoni modali,
(b)
interoperabbiltà,
(c)
żvilupp koordinat tal-infrastruttura f'sezzjonijiet transkonfinali.
Artikolu 47
Pjan ta' ħidma
1. Kull Koordinatur Ewropew għandu, sat-22 ta' Diċembru 2014, jibgħat lill-Istati Membri kkonċernati pjan ta' ħidma li janalizza l-iżvilupp tal-kuritur. Wara li jkun ġie approvat mill-Istati Membri kkonċernati, il-pjan ta' ħidma għandu jintbagħat lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni għall-informazzjoni.
Il-pjan ta' ħidma għandu jinkludi b'mod partikolari deskrizzjoni tal-karatteristiċi, taqsimiet transkonfinali u l-objettivi tal-kuritur tan-netwerk ewlieni, billi jiġu applikati l-objettivi u l-prijoritajiet li jinsabu fl-Artikoli 4 u 10. Il-pjan ta' ħidma għandu jinkludi analiżi ta':
(a)
l-użu tas-sistemi interoperabbli tal-ġestjoni tat-traffiku;
(b)
pjan għat-tneħħija tal-ostakli fiżiċi, tekniċi, operattivi u amministrattivi bejn u fil-mezzi tat-trasport u għat-titjib tat-trasport u s-servizzi multimodali effiċjenti;
(c)
fejn xieraq, miżuri għat-titjib tal-kapaċità amministrattiva u teknika sabiex jiġu maħsuba, ippjanati, imfassla, akkwistati, implimentati u mmonitorjati proġetti ta’ interess komuni;
(d)
l-impatti possibbli tat-tibdil fil-klima fuq l-infrastruttura u fejn xieraq miżuri proposti għat-titjib tar-reżiljenza għat-tibdil fil-klima;
(e)
miżuri li għandhom jittieħdu sabiex jiġu mitigati l-emissjonijiet ta' gass serra, l-istorbju u, fejn xieraq, impatti ambjentali negattivi oħra;
Il-pjan ta' ħidma għandu jinkludi dettalji tal-konsultazzjonijiet pubbliċi li jappoġġaw l-iżvilupp tal-pjan ta' ħidma u l-implimentazzjoni tiegħu.
Il-pjan ta' ħidma għandu jinkludi analiżi tal-investiment meħtieġ, inklużi:
-
il-lista ta' proġetti għall-estensjoni, it-tiġdid jew il-mobilizzazzjoni mill-ġdid tal-infrastruttura tat-trasport imsemmija fl-Artikolu 2(2) għal kull wieħed mill-mezzi tat-trasport involuti fil-kuritur tan-netwerk ewlieni;
-
id-diversi sorsi maħsuba bi sħubija mal-Istati Membri kkonċernati għal fondi u finanzjament, f’livell internazzjonali, nazzjonali, reġjonali, lokali u tal-Unjoni, inkluż, fejn possibbli, sistemi assenjati għall-finanzjament reċiproku kif ukoll kapital privat, flimkien mal-ammont ta’ impenji diġà meħuda u, fejn applikabbli, referenza għall-kontribuzzjoni mill-Unjoni prevista taħt il-programmi finanzjarji tal-Unjoni.
2. Soġġett għall-Artikolu 1(4) u l-Artikolu 54, u wara l-approvazzjoni mill-Istati Membri kkonċernati, il-Kummissjoni tista' tadotta atti ta' implimentazzjoni għad-dimensjonijiet transkonfinali u orizzontali tal-pjanijiet ta' ħidma tal-kuritur tan-netwerk ewlieni.
Meta adottati, il-Kummissjoni għandha tadatta dawk l-atti ta' implimentazzjoni, wara l-approvazzjoni mill-Istati Membri kkonċernati, biex tieħu kont tal-progress li jkun sar, tad-dewmien li jiltaqgħu miegħu jew tal-programmi nazzjonali aġġornati.
Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta' eżaminazzjoni msemmija fl-Artikolu 52(2).
3. Il-Koordinatur Ewropew għandu jappoġġa lill-Istati Membri fl-implimentazzjoni tal-pjan ta' ħidma, b'mod partikolari rigward:
(a)
l-ippjanar tal-investiment, il-kostijiet relatati u l-iskeda ta' żmien tal-implimentazzjoni, ikkalkolati kif meħtieġ sabiex jiġu implimentati l-kurituri tan-netwerk ewlieni;
(b)
id-definizzjoni tal-miżuri maħsuba biex jippromwovu l-introduzzjoni ta’ teknoloġiji ġodda fil-ġestjoni tat-traffiku u l-kapaċitajiet u, fejn adatt, biex inaqqsu l-kostijiet esterni, b’mod partikolari l-emissjonijiet ta' gassijiet serra u l-istorbju.
Artikolu 48
Kooperazzjoni mal-Kurituri Ferrovjarji tal-Merkanzija
1. Koordinazzjoni adegwata għandha tiġi żgurata bejn il-kurituri tan-netwerk ewlieni u l-kurituri ferrovjarji tal-merkanzija kif stabbilit fir-Regolament (UE) Nru 913/2010, sabiex tiġi evitata kwalunkwe attività doppja, b'mod partikolari meta jkun qed jiġi stabbilit pjan ta' ħidma jew qed jitwaqqfu l-gruppi ta' ħidma.
2. Id-dispożizzjonijiet ta' dan il-Kapitolu għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għall-istrutturi ta' governanza li jinsabu fir-Regolament (UE) Nru 913/2010.
KAPITOLU V
DISPOŻIZZJONIJIET KOMUNI
Artikolu 49
Aġġornament u rappurtaġġ
1. L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni fuq bażi regolari, komprensiva u trasparenti dwar il-progress li jkun sar fl-implimentazzjoni ta’ proġetti u l-investimenti li jkunu saru għal dak il-għan. Dan għandu jinkludi t-trasmissjoni tad-data annwali sa fejn hu possibbli sa fejn possibbli permezz tas-sistema ta' informazzjoni ġeografika u teknika interattiva għan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport (TENtec). Hija għandha tinkludi d-data kollha rilevanti dwar il-proġetti ta' interess komuni li qed jirċievu l-fondi tal-Unjoni.
Il-Kummissjoni għandha tiżgura li t-TENtec tkun aċċessibbli pubblikament u faċilment u li jkun fiha informazzjoni speċifika għal proġett u aġġornata dwar il-forom u l-ammonti ta' kofinanzjament tal-Unjoni, kif ukoll dwar il-progress ta' kull proġett.
Il-Kummissjoni għandha tiżgura li t-TENtec mhux ser tagħmel informazzjoni disponibbli għall-pubbliku li tkun kummerċjalment kunfidenzjali, jew li tista' tippreġudika jew tinfluwenza b'mod inkorrett kwalunkwe proċess ta' akkwist pubbliku fi Stat Membru.
Il-Kummissjoni ser tagħmel disponibbli informazzjoni dwar assistenza finanzjarja mogħtija taħt il-liġi tal-Unjoni, inklużi il-Fond ta' Koeżjoni, il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali u l-Orizzont 2020 u dik fil-forom ta' self u strumenti finanzjarji stabbiliti mill-Bank Ewropew tal-Investiment.
2. L-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni b'sommarji tal-pjanijiet u l-programmi nazzjonali li huma qed ifasslu bil-ħsieb tal-iżvilupp tan-netwerk tat-trasport trans-Ewropew. Ladarba jiġu adottati, l-Istati Membri għandhom jibagħtu l-pjanijiet u l-programmi nazzjonali lill-Kummissjoni għall-informazzjoni.
3. Kull sentejn mill-21 ta' Diċembru 2013, il-Kummissjoni għandha tippubblika rapport ta' progress dwar l-implimentazzjoni tiegħu, li għandu jintbagħat lill-Parlament Ewropew, il-Kunsill, il-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni għall-informazzjoni. Ir-rapport għandu jkopri l-użu ta' diversi forom ta' assistenza finanzjarja imsemmija fil-paragrafu 1, għad-diversi mezzi ta' trasport u elementi oħra tan-netwerks ewlieni u komprensiv f'kull Stat Membru.
Ir-rapport għandu wkoll janalizza l-iżvilupp tan-netwerk Trans-Ewropew tat-trasport. Huwa għandu wkoll jirrimarka l-koordinazzjoni tal-Kummissjoni tal-forom ta' assistenza finanzjarja bil-għan li jappoġġa applikazzjoni koerenti għal-linji gwida f'konformità mal-objettivi u l-prijoritajiet tagħhom.
4. Soġġett għat-tieni paragrafu tal-Artikolu 172 TFUE, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 53 ta' dan ir-Regolament dwar l-adattament tal-Annessi I u II, sabiex tikkunsidra l-bidliet possibbli li jirriżultaw mil-livelli limitu kwantitattivi stabbiliti fl-Artikoli 14, 20, 24 u 27 ta' dan ir-Regolament. Meta tkun qiegħda tadotta dawk l-Annessi, il-Kummissjoni għandha:
(a)
tinkludi pjattaformi loġistiċi, terminals tal-merkanzija, terminals stradali-ferrovjarji, portijiet interni, portijiet marittimi u ajruporti fin-netwerk komprensiv, jekk jintwera li l-aktar medja reċenti meħuda fuq sentejn tal-volum tat-traffiku tkun taqbeż il-livell limitu rilevanti;
(b)
teskludi pjattaformi loġistiċi, terminals tal-merkanzija, terminals stradali-ferrovjarji, portijiet interni, portijiet marittimi u ajruporti min-netwerk komprensiv, jekk jintwera li l-medja tal-volum tat-traffiku tagħhom meħuda fuq l-aħħar sitt snin tkun inqas mil-livell limitu rilevanti;
(c)
taġġusta l-mapep għall-infrastruttura tat-toroq, il-ferroviji u l-passaġġi fuq l-ilma interni b'mod strettament limitat biex jiġi rifless il-progress fit-tkomplija tan-netwerk. Meta tkun qiegħda taġġusta dawk il-mapep, il-Kummissjoni ma għandha taċċetta ebda aġġustament fl-allinjament tar-rotot lil hinn minn dak li huwa permess mill-proċedura rilevanti ta' awtorizzazzjoni tal-proġett.
L-adattazzonijiet taħt il-punti (a) u (b) għandhom ikunu bbażati fuq l-aktar statistika disponibbli reċenti ppubblikata mill-Eurostat jew, jekk dik l-istatistika ma tkunx disponibbli, mill-uffiċji tal-istatistika nazzjonali tal-Istati Membri. L-adattamenti taħt il-punt (c) għandhom ikunu bbażati fuq l-informazzjoni mogħtija mill-Istat Membru kkonċernat skont l-paragrafu 1.
5. Proġetti ta’ interess komuni li jikkonċernaw infrastruttura li għadha kif ġiet inkluża permezz ta' att iddelegat fin-netwerk trans-Ewropew tat-trasport għandhom ikunu eliġibbli għall-finijiet tal-Artikolu 7(5) mid-data tad-dħul fis-seħħ ta' dawk l-atti ddelegati adottati skont il-paragrafu 4 ta' dan l-Artikolu.
Proġetti ta’ interess komuni li jikkonċernaw l-infrastruttura li ġew esklużi min-netwerk trans-Ewropew tat-trasport ma jibqgħux eliġibbli mid-data tad-dħul fis-seħħ tal-atti ddelegati adottati skont il-paragrafu 4 ta' dan l-Artikolu. It-tmiem tal-eliġibbiltà m'għandux jaffettwa d-deċiżjonijiet ta’ finanzjament jew għotja meħuda mill-Kummissjoni qabel dik id-data.
6. Soġġett għall-Artikolu 172(2) TFUE, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati f'konformità mal-Artikolu 53 ta' dan ir-Regolament dwar l-adattament tal-Anness III sabies tinkludi jew tadatta mapep indikattivi ta' pajjiżi ġirien, ibbażati fuq arranġamenti ta' livelli għolji dwar in-netwerks tal-infrastruttura tat-trasport bejn l-Unjoni u l-pajjiżi ġirien ikkonċernati.
Artikolu 50
Involviment tal-pubbliku u l-partijiet interessati privati
1. Proġetti ta' interess komuni jirrelataw mal-partijiet interessati direttament ikkonċernati. Dawn jistgħu jkunu entitajiet li mhumiex Stati Membri, li jistgħu jinkludu awtoritajiet reġjonali u lokali, maniġers u utenti tal-infrastruttura kif ukoll l-industrija u s-soċjetà ċivili.
2. Il-fażi tal-ippjanar u tal-kostruzzjoni ta' proġett għandha tkun konformi, fejn hu xieraq, mal-proċeduri nazzjonali li jirrigwardaw l-awtoritajiet reġjonali u lokali kif ukoll is-soċjetà ċivili affettwata minn proġett ta' interess komuni. Il-Kummissjoni għandha tippromwovi l-iskambju ta' prattiki tajbin f'dan ir-rigward.
3. Il-partijiet interessati msemmija fil-paragrafu 1 jistgħu, fi ħdan il-kamp ta' applikazzjoni tal-kompetenza tagħhom, flimkien mal-Faċilità Nikkollegaw l-Ewropa u l-Fond ta' Koeżjoni, jużaw ukoll programmi Ewropew oħra speċifiċi, b'mod partikolari dawk li jappoġġaw l-iżvilupp reġjonali, il-“Kooperazzjoni Territorjali Ewropea”, ir-“Riċerka u l-Innovazzjoni” jew l-“azzjoni Ambjentali u tal-Klima”. B'hekk, dawk il-partijiet interessati jistgħu jikkontribbwixxu għall-ksib tal-objettivi ta' dan ir-Regolament u barra minn hekk speċifikament isaħħu:
(a)
it-tisħiħ tal-mobbiltà reġjonali, u b'hekk il-promozzjoni tal-aċċess tan-netwerk trans-Ewropew tat-trasport għar-reġjuni kollha tal-Unjoni;
(b)
il-promozzjoni tal-proġetti transkonfinali;
(c)
l-integrazzjoni tan-nodi urbani fin-netwerk trans-Ewropew tat-trasport (inkluż il-promozzjoni tal-mobbiltà urbana sostenibbli);
(d)
il-promozzjoni tas-soluzzjonijiet sostenibbli tat-trasport, bħall-aċċessibbiltà msaħħa tat-trasport pubbliku, l-applikazzjonijiet telematiċi, terminals intermodali/katini ta' trasport multimodali, soluzzjonijiet ta' trasport b'emissjonijiet baxxi ta' karbonu u oħrajn innovattivi u t-titjib ambjentali;
(e)
it-tisħiħ tal-kooperazzjoni bejn il-partijiet interessati differenti.
Artikolu 51
Il-prinċipji sottostanti għall-valutazzjoni tal-analiżi soċjoekonomika tal-benefiċċji u tal-kostijiet u l-valur miżjud Ewropew
Abbażi tal-objettivi li jinsabu fl-Artikolu 4, il-Kummissjoni għandha tippubblika l-prinċipji sottostanti li tuża għall-valutazzjoni tal-analiżi soċjoekonomika tal-benefiċċji u tal-kostijiet u l-valur miżjud Ewropew f'relazzjoni mal-proġetti ta' interess komuni, li għalihom hu meħtieġ finanzjament mill-Unjoni.
Artikolu 52
Proċedura tal-kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita b'kumitat. Il-kumitat għandu jkun kumitat fi ħdan l-ambitu tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011. Meta l-kumitat ma jagħti l-ebda opinjoni, il-Kummissjoni ma għandhiex tadotta l-abbozz tal-att implimentattiv u t-tielet paragrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011 għandu japplika.
Artikolu 53
Eżerċitar ta' delega
1. Is-setgħa li jiġu adottati atti ddelegati qiegħda tingħata lill-Kummissjoni soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li tadotta atti ddelegati msemmijin fl-Artikolu 49(4) u (6) għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perijodu ta' ħames snin, mill-21 ta' Diċembru 2013. Il-Kummissjoni għandha tħejji rapport fir-rigward tad-delega tas-setgħat mhux aktar tard minn disa' xhur qabel it-tmiem tal-perijodu ta' ħames snin. Id-delega tas-setgħa għandha tiġi estiża b'mod taċitu għal perijodi ta' żmien identiċi, ħlief jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jopponix din l-estensjoni mhux iktar minn tliet xhur qabel it-tmiem ta' kull perijodu.
3. Id-delega ta' setgħat imsemmija fl-Artikolu 49(4) u (6) tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe żmien mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Hija għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata f’dan. Ma għandha taffettwa l-validità ta' ebda att iddelegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah b’mod simultanju lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikolu 49(4) u (6) jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkun ġiet espressa ebda oġġezzjoni jew mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill f’perijodu ta’ xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, kemm il-Parlament Ewropew kif ukoll il-Kunsill ikunu informaw lill-Kummissjoni li huma ma joġġezzjonawx. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 54
Rieżami
1. Sa mhux aktar tard mill-31 ta' Diċembru 2023, il-Kummissjoni, wara li kkonsultat kif xieraq mal-Istati Membri u bl-assistenza tal-Koordinaturi Ewropej, għandha twettaq rieżami tal-implimentazzjoni tan-netwerk ewlieni, li tevalwa:
(a)
il-konformità mad-dispożizzjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament;
(b)
il-progress fl-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament;
(c)
il-bidliet fil-flussi tat-trasport tal-passiġġieri u tal-merkanzija;
(d)
l-iżviluppi fl-investiment tal-infrastruttura nazzjonali tat-trasport;
(e)
il-ħtieġa għal emendi għal dan ir-Regolament.
Il-valutazzjoni għandha wkoll tikkunsidra, fost l-oħrajn, l-impatt tal-iżvilupp tax-xejriet tat-traffiku u l-iżviluppi rilevanti fil-pjanijiet tal-investiment tal-infrastruttura.
Flimkien mat-twettiq ta' dak ir-rieżami, il-Kummissjoni, b'kooperazzjoni mal-Istati Membri, għandha tivvaluta jekk taqsimiet ġodda, bħal ċerti proġetti transkonfinali ta' prijorità tal-imgħoddi elenkati fid-Deċizjoni Nru 661/2010/UE għandhomx jiġu inklużi fin-netwerk ewlieni. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta proposta leġislattiva jekk ikun il-każ.
2. Meta tagħmel dak ir-rieżami, il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk in-netwerk ewlieni kif previst f'dan ir-Regolament hux ser jikkonforma mad-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu III sal-2030 waqt li jittieħed kont tas-sitwazzjoni ekonomika u baġitarja fl-Unjoni u fl-Istati Membri indiviwali. Il-Kummissjoni għandha tevalwa wkoll, b'konsultazzjoni mal-Istati Membri, jekk in-netwerk ewlieni għandux jiġi modifikat biex jittieħed kont tal-iżviluppi fil-flussi tat-trasport u fl-ippjanar tal-investiment nazzjonali. Jekk ikun meħtieġ, il-Kummissjoni għandha tippreżenta proposta għall-emendar ta' dan ir-Regolament.
Għal dik il-proposta, il-Kummissjoni tista' wkoll tispeċifika d-data għat-tlestija tan-netwerk komprensiv kif stabbilit fl-Artikolu 9(2).
Artikolu 55
Awtorità ta' Kuntatt Uniku
L-Istati Membri jistgħu jaħtru Awtorità ta' Kuntatt Uniku bil-għan li tiffaċilta u tikkoordina l-proċess tal-għoti ta' permessi għal proġetti ta' interess komuni, b'mod partikolari proġetti transkonfinali, f'konformità mal-liġi tal-Unjoni applikabbli.
Artikolu 56
Dewmien fit-tlestija tan-netwerk ewlieni
Fl-eventwalità ta’ dewmien sinifikanti fil-bidu jew fit-tlestija tax-xogħol fuq in-netwerk ewlieni, il-Kummissjoni tista' titlob lill-Istati Membri kkonċernati jagħtu r-raġunijiet għad-dewmien. Dawn ir-raġunijiet għandhom jingħataw mill-Istati Membri fi żmien tliet xhur. Fuq il-bażi tat-tweġiba li tingħata, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta l-Istati Membri kkonċernati sabiex issolvi l-problema li tkun qiegħda tikkawża d-dewmien.
Artikolu 57
Eżenzjonijiet
Id-dispożizzjonijiet relatati mal-linji ferrovjarji u b'mod partikolari ma' kwalunkwe rekwiżit li jiġu konnessi l-ajruporti u l-porti mal-ferroviji m'għandhomx japplikaw għal Ċipru u Malta sakemm ma jkun hemm ebda sistema ferrovjarja stabbilita fit-territorju tagħhom.
Artikolu 58
Dispożizzjonijiet transizzjonali
1. Deċiżjonijiet dwar il-finanzjament adottati skont ir Regolament (KE) Nru 680/2007 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (35), abbażi tad-Deċiżjoni Nru 661/2010/KE, li huma fis-seħħ fiż-żmien tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament għandhom jibqgħu soġġetti għad-Deċiżjoni Nru 661/2010/UE fil-verżjoni fis-seħħ fl-20 ta' Diċembru 2013.
2. Referenzi għal “proġetti ta' prijorità” elenkati fl-Anness III għad-Deċiżjoni Nru 661/2010/UE għandhom jinftiehmu bħala referenzi għan-“netwerk ewlieni” kif iddefinit f'dan ir-Regolament.
Artikolu 59
Tħassir
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 58 ta' dan ir-Regolament u l-punt (d) tal-Artikolu 7(2) tar- Regolament (UE) Nru 1316/2013, id-Deċiżjoni Nru 661/2010/UE hija mħassra.
Artikolu 60
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-11 ta’ Diċembru 2013.