NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 598/2014
ze dne 16. dubna 2014
o pravidlech a postupech pro zavedení provozních omezení ke snížení hluku na letištích Unie v rámci vyváženého přístupu, kterým se zrušuje směrnice 2002/30/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Hlavním cílem společné dopravní politiky je udržitelný rozvoj. Ten vyžaduje integrovaný přístup zaměřený jak na zajištění účinného fungování dopravních systémů Unie, tak na ochranu životního prostředí.
(2)
Udržitelný rozvoj letecké dopravy vyžaduje zavedení opatření zaměřených na omezení dopadu hluku letadel na letištích Unie. Tato opatření by měla zlepšit situaci týkající se hluku okolo evropských letišť s cílem zachovat nebo zvýšit kvalitu života občanů v sousedství a podpořit slučitelnost mezi leteckými činnostmi a obytnými oblastmi, zejména pokud jde o noční lety.
(3)
Rezoluce A33/7 Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) zavádí koncept „vyváženého přístupu“ k regulaci hluku (dále jen „vyvážený přístup“) a stanoví ucelenou metodu k řešení problematiky hluku z letecké dopravy. Vyvážený přístup by měl zůstat základem regulace hluku v letectví jakožto globálním odvětví. Vyvážený přístup respektuje a nepředjímá příslušné právní závazky, stávající dohody, současné právní předpisy a zavedené politiky. Začlenění mezinárodních pravidel vyváženého přístupu do tohoto nařízení by mělo podstatně snížit riziko mezinárodních sporů v případě, že by provozní omezení ke snížení hluku mohla mít vliv na dopravce ze třetích zemí.
(4)
Po odstranění nejhlučnějších letadel na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/30/ES (4) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/93/ES (5), je nutná aktualizace toho, jak využívat opatření spočívající v provozních omezeních, jež orgánům umožní vypořádat se se stávajícími nejhlučnějšími letadly, aby se zlepšila hluková situace v okolí letišť Unie v rámci mezinárodního rámce vyváženého přístupu.
(5)
Zpráva Komise ze dne 15. února 2008 nazvaná „Provozní omezení ke snížení hluku na letištích EU“ zdůraznila nutnost vyjasnit v textu směrnice 2002/30/ES rozdělení odpovědnosti i konkrétní povinnosti a práva zúčastněných stran v průběhu procesu posuzování hluku, aby se zajistilo, že k dosažení cílů týkajících se snížení hluku v případě každého letiště budou učiněna nákladově efektivní opatření.
(6)
Zavádění provozních omezení členskými státy na jednotlivých letištích Unie na základě přístupu případ od případu při omezení kapacity letišť může přispět ke zlepšení hlukové situace v jejich okolí. Existuje tu však možnost, že neefektivní využívání stávající kapacity způsobí narušení hospodářské soutěže či omezení celkové výkonnosti letecké sítě Unie. Jelikož specifického cíle tohoto nařízení, totiž snížení hluku, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale spíše jich prostřednictvím harmonizovaných pravidel týkajících se postupu pro zavádění provozních omezení v rámci procesu regulace hluku může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle. Tato harmonizovaná metoda nestanoví kvalitativní cíle pro snížení hluku, které nadále vycházejí ze směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/49/ES (6) nebo jiných příslušných pravidel Unie nebo právních předpisů v rámci každého členského státu, ani nepředjímá výběr konkrétních opatření.
(7)
Toto nařízení by se mělo vztahovat pouze na členské státy, v nichž se nachází letiště s více než 50 000 pohyby civilních letadel za kalendářní rok, pokud je na takovém letišti zvažováno zavedení provozních omezení souvisejících s hlukem.
(8)
Toto nařízení by se mělo vztahovat na letadla využívaná pro civilní letectví. Nemělo by se vztahovat na taková letadla, jako jsou letadla vojenská a letadla účastnící se celních, policejních a protipožárních operací. Kromě toho by měly být z působnosti tohoto nařízení vyňaty různé případy operací výjimečné povahy, jako jsou lety pro naléhavé humanitární účely nebo pátrací a záchranné akce v nouzových situacích, lety pro lékařskou pomoc a pomoc při katastrofách.
(9)
Ačkoli by posouzení hluku měla probíhat pravidelně v souladu se směrnicí 2002/49/ES, k dalším opatřením ke zmírnění hluku by tato posouzení měla vést pouze tehdy, pokud současný soubor opatření zmírňujících hluk nesplňuje cíle pro zmírnění hluku, a to při zohlednění očekávaného rozvoje letiště. Pro letiště, u nichž byl zjištěn problém s hlukem, by měla být určována další opatření ke zmírnění hluku v souladu s metodikou vyváženého přístupu. Aby se zajistilo široké uplatňování vyváženého přístupu v rámci Evropské unie, doporučuje se jeho použití, kdykoli je to jednotlivými dotčenými členskými státy považováno za vhodné, a to i nad rámec oblasti působnosti tohoto nařízení. Provozní opatření ke snížení hluku by měla být zaváděna pouze v případě, že jiná opatření vyváženého přístupu nejsou dostatečná pro dosažení specifických cílů pro snížení hluku.
(10)
Zatímco analýza nákladů a přínosů ukazuje celkové dopady na ekonomickou prosperitu porovnáním všech nákladů a přínosů, posouzení efektivity nákladů se zaměřuje na dosažení daného cíle nákladově nejefektivnějším způsobem, a vyžaduje tak pouze porovnání nákladů. Toto nařízení by nemělo bránit členským státům ve využití analýzy nákladů a přínosů, je-li to vhodné.
(11)
Vzhledem k významu zdravotních aspektů ve vztahu k problémům s hlukem je proto důležité, aby byly tyto aspekty zohledněny konzistentním způsobem na všech letištích při rozhodování o cílech snížení hluku, a to s ohledem na existenci společných pravidel Unie v této oblasti. Zdravotní aspekty by proto měly být posouzeny v souladu s právními předpisy Unie o hodnocení dopadů hluku.
(12)
Posouzení hluku by měla být založena na objektivních a měřitelných kritériích společných všem členským státům a měla by vycházet ze stávajících dostupných informací, jako jsou informace vyplývající z provádění směrnice 2002/49/ES. Členské státy by měly zajistit, aby takové informace byly spolehlivé, získané transparentním způsobem a dostupné příslušným orgánům a zúčastněným osobám. Příslušné orgány by měly zavést nezbytné nástroje pro kontrolu.
(13)
Příslušný orgán odpovědný za přijímání protihlukových provozních omezení by měl být nezávislý na jakékoli organizaci zapojené do provozu letiště, letecké dopravy nebo poskytování letových navigačních služeb nebo na organizacích zastupujících jejich zájmy a zájmy obyvatel žijících v blízkosti letišť. To by nemělo vést k výkladu, že se od členských států požaduje, aby změnily své správní struktury a postupy rozhodování.
(14)
Je všeobecně uznáváno, že členské státy rozhodly o provozních omezeních ke snížení hluku dle vnitrostátních právních předpisů vycházejících z vnitrostátně uznávaných metod, které (dosud) nemusí být zcela v souladu s metodou popsanou v oficiální zprávě Evropské konference civilního letectví nazvané „Standardní metoda výpočtu hlukových kontur v okolí civilních letišť“ (ECAC č. 29), ani nevyužívají mezinárodně uznávané údaje o hlučnosti letadel. Účinnost a účelnost provozního omezení by však měly být posuzovány v souladu s metodami popsanými v dokumentu ECAC č. 29 a vyváženým přístupem. Členské státy by tedy měly svá posouzení provozních omezení ve vnitrostátní legislativě uzpůsobit tak, aby zcela odpovídala dokumentu ECAC č. 29.
(15)
Za účelem usnadnění zavedení nových technologií a nových provozních možností letadel a pozemního vybavení je třeba zavést nová a širší vymezení provozních omezení, než jak jsou vymezena ve směrnici 2002/30/ES. Jejich uplatňování by nemělo vést k pozdržení uplatňování provozních opatření, která by mohla okamžitě zmírnit dopad hluku, aniž by to mělo podstatný vliv na provozní kapacitu daného letiště. Taková opatření by proto neměla být považována za nová provozní omezení.
(16)
Centralizace informací o hluku by podstatně snížila administrativní zátěž pro provozovatele letadel i letišť. Tyto informace jsou v současnosti poskytovány a řízeny na úrovni jednotlivých letišť. Tyto údaje musí být dány provozovatelům letadel i letišť k dispozici pro provozní účely. Je důležité využívat databázi Evropské agentury pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“), obsahující informace o osvědčeních hlukové způsobilosti, jako nástroj pro ověřování platnosti údajů Evropské organizace pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol) o jednotlivých letech. Tyto údaje jsou již v současnosti systematicky vyžadovány pro účely centrálního uspořádání toku letového provozu, ale nejsou v současnosti dostupné Komisi nebo agentuře a musí být upřesněny pro účely tohoto nařízení a regulace výkonnosti řízení letového provozu. Dobrý přístup k validním modelovaným údajům, určeným v souladu s mezinárodně uznávanými procesy a osvědčenými postupy, by měl zlepšit kvalitu mapování hlukových kontur jednotlivých letišť na podporu politických rozhodnutí.
(17)
Pokud Komise zjistí, že postup použitý pro zavedení provozních omezení souvisejících s hlukem nesplňuje požadavky tohoto nařízení, měla by to oznámit danému příslušnému orgánu, aby se zabránilo nežádoucím dopadům na leteckou bezpečnost, kapacitu letišť a na hospodářskou soutěž. Příslušný orgán by měl toto oznámení Komise posoudit a měl by před zavedením provozních omezení informovat Komisi o svých záměrech.
(18)
Za účelem zohlednění vyváženého přístupu by pro provozovatele z rozvojových třetích zemí měla být v mimořádných případech stanovena možnost výjimek, bez nichž by tito provozovatelé byli vystaveni nepřiměřené zátěži. Odkaz na „rozvojové země“ je třeba chápat úzce v kontextu civilního letectví, a daný pojem jistě nezahrnuje všechny země, které by jím mohly být v rámci mezinárodního společenství označeny. Zejména je nezbytné zajistit, aby jakékoli výjimky tohoto druhu byly slučitelné se zásadou nediskriminace.
(19)
Aby se zohlednil neustálý technologický pokrok v technologiích motorů a trupů letadel a metody používané k mapování hlukových kontur, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o pravidelnou aktualizaci hlukových norem pro letadla uvedených v tomto nařízení a odkazování na související metody ověřování hlukové způsobilosti, při zohlednění případných změn v příslušných dokumentech ICAO, a aktualizaci odkazu na metodu výpočtu hlukových kontur při zohlednění, je-li to vhodné, změn v příslušných dokumentech ICAO. Dále by měly být změny dokumentu ECAC č. 29 rovněž odpovídajícím způsobem zohledněny pro účely technických aktualizací prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla příslušné konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(20)
Ačkoli toto nařízení vyžaduje pravidelné posuzování situace ohledně hluku na letištích, takové posouzení nezahrnuje nutně přijetí nových provozních omezení ke snížení hluku ani přezkum stávajících omezení. Toto nařízení proto nebude vyžadovat přezkum provozních omezení ke snížení hluku, která byla ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost již zavedena, včetně provozních omezení, jež vyplývají ze soudních rozhodnutí či mediačních řízení na místní úrovni. Méně významné technické změny opatření, jež nemají podstatné dopady na kapacitu ani provoz letišť, by neměla být považována za nová provozní omezení ke snížení hluku.
(21)
Pokud byl proces konzultací před přijetím určitého provozního omezení ke snížení hluku zahájen postupem podle směrnice 2002/30/ES a tento proces stále probíhá v den vstupu tohoto nařízení v platnost, je vhodné umožnit přijetí konečného rozhodnutí v souladu se směrnicí 2002/30/ES, aby byl zachován pokrok, jehož bylo v rámci daného procesu do té doby dosaženo.
(22)
Vzhledem k nutnosti jednotného používání metody posuzování hluku na leteckém trhu Unie toto nařízení stanoví společná pravidla v oblasti provozních omezení ke snížení hluku.
(23)
Směrnice 2002/30/ES by proto měla být zrušena,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět, cíle a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví pro případy, kde byl zjištěn problém s hlukem, postup, který se použije pro konzistentní zavádění provozních omezení ke snížení hluku zohledňujících situaci na jednotlivých letištích s cílem pomoci zlepšit hlukovou situaci a omezit či snížit počet osob významně zasažených případnými škodlivými účinky hluku z letadel, a to v souladu s vyváženým přístupem.
2. Cíle tohoto nařízení jsou:
a)
usnadnit dosažení konkrétních cílů pro snížení hluku, včetně zdravotních hledisek, na úrovni jednotlivých letišť, při dodržení příslušných pravidel Unie, zejména pravidel stanovených ve směrnice 2002/49/ES, a právních předpisů v každém členském státě;
b)
umožnit použití provozních omezení v souladu s vyváženým přístupem, aby bylo dosaženo udržitelného rozvoje daného letiště a kapacity sítě řízení letového provozu podle přístupu „gate-to-gate“.
3. Toto nařízení se vztahuje na letadla využívaná pro civilní letectví. Nevztahuje se na letadla využívaná pro vojenské, celní, policejní či podobné operace.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„letadlem“ letadlo s pevnými křídly o maximální certifikované vzletové hmotnosti 34 000 kg nebo více nebo letadlo s osvědčením pro maximální počet 19 nebo více míst pro cestující pro daný typ, přičemž se nezapočítávají místa určená pouze pro posádku;
2)
„letištěm“ letiště s více než 50 000 pohyby civilních letadel za kalendářní rok (pohybem se rozumí start nebo přistání), na základě průměrného počtu pohybů za poslední tři kalendářní roky před posouzením hluku;
3)
„vyváženým přístupem“ proces vypracovaný Mezinárodní organizací pro civilní letectví, podle něhož se škála možných opatření, tj. snížení hluku z letadel u zdroje, územní plánování, provozní postupy a provozní omezení ke snížení hluku, systematicky posuzuje za účelem řešení problému hluku nákladově nejefektivnějším způsobem podle konkrétní situace na jednotlivých letištích;
4)
„letadlem téměř vyhovujícím předpisům“ letadlo, které je osvědčeno podle limitů stanovených ve svazku 1 části II hlavy 3 přílohy 16 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví podepsané dne 7. prosince 1944 (dále jen „Chicagská úmluva“) kumulativní mezní hodnotou nižší než 8 EPNdB (decibelů skutečně vnímaného hluku) během přechodného období končícího dne 14. června 2020 a kumulativní mezní hodnotou nižší než 10 EPNdB po skončení daného přechodného období, kde kumulativní mezní hodnota je hodnota vyjádřená v EPNdB získaná jako součet jednotlivých mezních hodnot (tj. rozdílů mezi hladinou hluku, pro kterou bylo vydáno osvědčení, a nejvyšší přípustnou hladinou hluku) na třech referenčních měřících bodech, jak je stanoveno ve svazku 1 části II hlavě 3 přílohy 16 Chicagské úmluvy;
5)
„opatřením ke snížení hluku“ jakékoli opatření, které má vliv na hluk v okolí letišť, na něž se vztahují zásady vyváženého přístupu, včetně ostatních neprovozních opatření, která mohou mít vliv na počet osob vystavených hluku z letadel;
6)
„provozními omezeními“ opatření ke snížení hluku, která omezují přístup letadel na letiště či snižují jeho provozní kapacitu, včetně provozních omezení zaměřených na stažení letadel téměř vyhovujících předpisům z provozu na určitých letištích nebo částečných provozních omezení, která se vztahují například na stanovenou dobu během dne nebo pouze na některé letištní dráhy.
Článek 3
Příslušné orgány
1. Členský stát, v němž se nachází letiště ve smyslu čl. 2 bodu 2, určí jeden či více příslušných orgánů odpovědných za postup, který se použije pro přijímání provozních omezení.
2. Příslušné orgány musí být nezávislé na jakékoli organizaci, jež by mohla být opatřeními ke snížení hluku dotčena. Této nezávislosti lze dosáhnout prostřednictvím funkčního oddělení.
3. Členské státy včas oznámí Komisi názvy a adresy určených příslušných orgánů uvedených v odstavci 1. Komise tyto informace zveřejní.
Článek 4
Právo na podání opravných prostředků
1. Členské státy v souladu s vnitrostátními právními předpisy a postupy zajistí právo na podání opravného prostředku proti provozním omezením přijatým podle tohoto nařízení, a to k odvolacímu orgánu, který není orgánem, který napadené provozní omezení přijal.
2. Členské státy, v nichž se nachází některé letiště ve smyslu čl. 2 bodu 2, včas oznámí Komisi název a adresu určeného odvolacího orgánu uvedeného v odstavci 1 nebo případně opatření zajišťující, že bude odvolací orgán ustaven.
Článek 5
Obecná pravidla regulace hluku z letecké dopravy
1. Členské státy zajistí, aby byla hluková situace na jednotlivých letištích ve smyslu čl. 2 bodu 2 hodnocena podle směrnice 2002/49/ES.
2. Členské státy zajistí, aby byl přijat vyvážený přístup k regulaci hluku z letadel na letištích, kde byl identifikován problém hluku. Za tímto účelem zajistí, aby:
a)
byl pro dané letiště vymezen cíl týkající se snížení hluku, v případě potřeby s přihlédnutím k článku 8 a příloze V směrnice 2002/49/ES;
b)
byla určena možná opatření ke zmírnění dopadu hluku;
c)
byla důkladně zhodnocena pravděpodobná nákladová efektivita opatření ke snížení hluku;
d)
byla zvolena opatření zohledňující veřejný zájem v oblasti letecké dopravy, pokud jde o vyhlídky budoucího rozvoje letišť, bez negativního dopadu na bezpečnost;
e)
byly ohledně zamýšlených opatření transparentním způsobem konzultovány zúčastněné strany;
f)
byla přijímána příslušná opatření a byly o nich k dispozici dostatečné informace;
g)
byla prováděna příslušná opatření a
h)
bylo zajištěno řešení sporů.
3. Členské státy při přijímání opatření ke snížení hluku zajistí, aby byl s cílem určit nákladově nejefektivnější opatření či soubor opatření zvážen následující soubor možných opatření:
a)
předvídatelný dopad snížení hluku z letadel u zdroje;
b)
územní plánování a správa;
c)
provozní postupy vedoucí ke snížení hluku;
d)
neuplatňovat provozní omezení jako první možnost, ale pouze po zvážení ostatních opatření v rámci vyváženého přístupu.
Možná opatření mohou v případě potřeby zahrnovat stažení téměř vyhovujících předpisům z provozu. Členské státy nebo případně řídící orgány letišť mohou během přechodného období podle čl. 2 bodu 4 poskytnout ekonomické pobídky, aby povzbudily provozovatele letadel k používání méně hlučných letadel. Tyto ekonomické pobídky musí být v souladu s příslušnými pravidly pro státní podporu.
4. Opatření mohou být v rámci vyváženého přístupu rozlišena podle typu letadla, hlučnosti letadla, využití letiště a zařízení pro leteckou navigaci, dráhy letu nebo dotčeného časového rámce.
5. Aniž je dotčen odstavec 4, provozní omezení, jež mají podobu stažení letadel téměř vyhovujících předpisům z provozu, nesmějí mít dopad na civilní podzvuková letadla, která vyhovují, buď na základě původně vydaného, či opětovně vydaného osvědčení, hlukovým normám stanoveným ve svazku 1 části II hlavy 4 přílohy 16 Chicagské úmluvy.
6. Opatření či soubory opatření přijatá v souladu s tímto nařízením pro dané letiště nesmějí být více omezující, než je nezbytné k dosažení cílů týkajících se snížení hluku ve venkovním prostředí stanoveným pro toto letiště. Provozní omezení nesmějí být diskriminující, zejména na základě státní příslušnosti nebo totožnosti, ani svévolná.
Článek 6
Pravidla posuzování hluku
1. Příslušné orgány zajistí, aby byla pravidelně posuzována hluková situace na letištích, za něž jsou odpovědné, v souladu se směrnicí 2002/49/ES a s platnými právními předpisy v každém členském státě. Příslušné orgány mohou požádat o podporu ze strany orgánu pro kontrolu výkonnosti uvedeného v článku 3 nařízení Komise (EU) č. 691/2010 (7).
2. Pokud z posouzení uvedeného v odstavci 1 vyplyne, že pro řešení problému hluku na daném letišti budou zřejmě zapotřebí nová opatření spočívající v provozních omezeních, příslušné orgány zajistí, aby:
a)
byly před zavedením provozních omezení použity metoda, ukazatele a informace uvedené v příloze I tak, aby byl náležitě zohledněn podíl jednotlivých druhů opatření v rámci vyváženého přístupu;
b)
za účelem posouzení opatření ke zmírnění hluku byla na patřičné úrovni navázána technická spolupráce mezi provozovateli letišť, provozovateli letadel a poskytovateli letových navigačních služeb. Příslušné orgány rovněž zajistí, aby byli konzultováni místní obyvatelé či jejich zástupci a příslušné místní orgány a aby jim byly poskytnuty technické informace o opatřeních ke zmírnění hluku;
c)
byla v souladu s přílohou II posouzena nákladová efektivnost veškerých nových provozních omezení. Méně významné technické změny opatření, jež nemají podstatné dopady na kapacitu ani provoz letišť, se za nová provozní omezení nepovažují;
d)
postup konzultací se zúčastněnými stranami, který může mít formu mediačního řízení, je zorganizován včas a náležitým způsobem, přičemž je zajištěna otevřenost a transparentnost, pokud jde o údaje a metody výpočtu. Nejméně tři měsíce před přijetím nových provozních omezení k nim mohou zúčastněné strany předkládat připomínky. Mezi zúčastněné strany musí patřit alespoň:
i)
místní obyvatelé žijící v blízkosti letišť, kteří jsou zasaženi hlukem z letecké dopravy, nebo jejich zástupce a příslušné místní orgány,
ii)
představitelé místních podniků se sídlem v blízkosti letišť, jejichž činnost je ovlivněna leteckou dopravou a provozem letiště,
iii)
příslušní provozovatelé letišť,
iv)
představitelé provozovatelů letadel, kteří mohou být dotčeni opatřeními ke snížení hluku,
v)
příslušní poskytovatelé letových navigačních služeb,
vi)
manažer struktury vzdušného prostoru ve smyslu nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (8),
vii)
případně určený koordinátor letištních časů.
3. Příslušné orgány sledují a kontrolují provádění provozních omezení a přijímají nezbytná opatření. Zajistí, aby byly obyvatelům žijícím v blízkosti letišť a příslušným místním orgánům zdarma a neprodleně zpřístupněny náležité informace.
4. K těmto náležitým informacím mohou patřit rovněž:
a)
při dodržení vnitrostátních právních předpisů informace o údajném nesplnění povinností v důsledku změn letových postupů, pokud jde o způsobené dopady a o důvody těchto změn;
b)
obecná kritéria používaná při organizaci a řízení provozu na jednotlivých letištích do té míry, do jaké mohou mít dopad na životní prostředí nebo na hladinu hluku, a
c)
údaje shromážděné systémy měření hluku, jsou-li dostupné.
Článek 7
Informace o hlučnosti letadel
1. Rozhodnutí o provozních omezeních ke snížení hluku je založeno na hlučnosti příslušného letadla stanovené osvědčením vydaným postupem podle svazku 1 přílohy 16 Chicagské úmluvy, šesté vydání z března roku 2011.
2. Na žádost Komise jí provozovatelé letadel sdělí následující informace týkající se hlučnosti svých letadel, která provozují na letištích Unie:
a)
státní příslušnost letadla a jeho registrační značka;
b)
dokumentace týkající se hlučnosti provozovaného letadla spolu se související maximální vzletovou hmotností;
c)
jakákoli úprava letadla, jež má vliv na jeho hlučnost a je uvedena v dokumentaci týkající se hlučnosti.
3. Držitelé typového osvědčení letadla nebo doplňkového typového osvědčení vydaného v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (9) a právnické či fyzické osoby provozující letadla, pro něž nebylo vydáno žádné typové osvědčení podle uvedeného nařízení, předloží na žádost agentury informace o hlučnosti a výkonnosti letadla pro účely modelování hluku. Agentura stanoví požadované údaje a upřesní, v jaké lhůtě a podobě a jakým způsobem mají být předloženy. Agentura tyto obdržené informace o hlučnosti a výkonnosti letadla pro účely modelování hluku ověří a poskytne je pro účely modelování hluku dalším stranám.
4. Údaje uvedené v odstavcích 2 a 3 se omezí na nezbytně nutný rozsah a jsou poskytovány zdarma, v elektronické podobě a v příslušném formátu, je-li stanoven.
5. Agentura ověří údaje o hlučnosti a výkonnosti letadla pro účely modelování ve vztahu ke svým úkolům vykonávaným v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008.
6. Údaje jsou uchovávány v centrální databázi a poskytovány příslušným orgánům, provozovatelům letadel, poskytovatelům letových navigačních služeb a provozovatelům letišť pro provozní účely.
Článek 8
Pravidla pro zavádění provozních omezení
1. Příslušné orgány informují o zavedení provozního omezení pro dané letiště na dané plánovací období členské státy, Komisi a příslušné zúčastněné strany v šestiměsíční lhůtě, jež končí nejpozději dva měsíce před určením koordinačních parametrů pro přidělování letištních časů uvedených v čl. 2 písm. m) nařízení Rady EHS č. 95/93 (10).
2. Po posouzení provedeném v souladu s článkem 6 musí být k oznámení přiložena písemná zpráva v souladu s požadavky uvedenými v článku 5 uvádějící důvody pro zavedení provozního omezení, cíl týkající se snížení hluku stanovený pro dané letiště, opatření, jež byla za účelem splnění tohoto cíle zvážena, a hodnocení pravděpodobné nákladové efektivnosti různých zvažovaných opatření, včetně jejich případných přeshraničních dopadů.
3. Na žádost členského státu nebo z vlastní iniciativy může Komise během tří měsíců ode dne obdržení informací podle odstavce 1 postup pro zavedení provozního omezení přezkoumat. Pokud Komise zjistí, že zavedení provozního omezení ke snížení hluku neodpovídá postupu stanovenému v tomto nařízení, může tuto skutečnost oznámit dotčenému příslušnému orgánu. Dotčený příslušný orgán oznámení Komise posoudí a před zavedením provozních omezení informuje Komisi o svých záměrech.
4. V případě, že se provozní omezení týkají stažení letadel téměř vyhovujících předpisům z určitého letiště, nesmí být na tomto letišti po dobu šesti měsíců po daném oznámení podle odstavce 1 povoleny žádné dodatečné služby nad rámec počtu pohybů s letadly téměř vyhovujícími předpisům. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány rozhodly o každoročním rozsahu snižování počtu pohybů letadel dotyčných provozovatelů, téměř vyhovující předpisům, na daném letišti, přičemž náležitě přihlédnou ke stáří letadla a ke složení celé flotily. Aniž je dotčen čl. 5 odst. 4, nesmí být tento rozsah větší než 25 % počtu pohybů letadel téměř vyhovujících předpisům pro jednotlivé provozovatele obsluhující dané letiště
Článek 9
Rozvojové země
1. Aby se předešlo nepřiměřené ekonomické zátěži, mohou příslušné orgány stanovit výjimku, pokud jde o provozní omezení ke snížení hluku, pro letadla téměř vyhovující předpisům registrovaná v rozvojových zemích při plném respektování zásady nediskriminace, pokud tato letadla:
a)
mají osvědčení hlukové způsobilosti odpovídající normám stanoveným v hlavě 3 svazku 1 přílohy 16 Chicagské úmluvy;
b)
byla v Unii provozována po dobu pěti let před vstupem tohoto nařízení v platnost,
c)
byla po dobu těchto pěti let zapsána v rejstříku příslušné rozvojové země a
d)
jsou nadále provozována fyzickou či právnickou osobou usazenou v této zemi.
2. V případě, že členský stát udělí výjimku podle odstavce 1, neprodleně o ní informuje příslušné orgány ostatních členských států a Komisi.
Článek 10
Výjimky pro provoz letadel výjimečné povahy
V jednotlivých případech mohou příslušné orgány na letištích, za něž jsou odpovědné, dočasně povolit používání letadel téměř vyhovujících předpisům, která by na základě ustanovení tohoto nařízení jinak nemohla být provozována.
Výjimka je možná pouze při:
a)
takovém použití letadel, které je tak výjimečné povahy, že by neposkytnutí dočasné výjimky nebylo vhodné, včetně letů pro potřeby humanitární pomoci, nebo
b)
neobchodních letech za účelem úprav, opravy nebo údržby.
Článek 11
Akty v přenesené pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12, pokud jde o:
a)
technické aktualizace norem pro vydávání osvědčení hlukové způsobilosti, stanovené v čl. 5 odst. 5 a čl. 9 odst. 1 písm. a), a postup pro vydávání osvědčení uvedeného v čl. 7 odst. 1;
b)
technické aktualizace metodiky a ukazatelů stanovené v příloze I.
Účelem těchto aktualizací je zohlednit případné změny v příslušných mezinárodních pravidlech.
Článek 12
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 11 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 13. června 2016. Komise vypracuje zprávu o přenesených pravomocích nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 11 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 11 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitku ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 13
Informace a přezkoumání
Členské státy předloží Komisi na její žádost informace o provádění tohoto nařízení.
Do dne 14. června 2021 Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto nařízení.
K této zprávě budou v případě potřeby přiloženy návrhy na přezkoumání tohoto nařízení.
Článek 14
Stávající provozní omezení
Provozní omezení ke snížení hluku, která byla zavedena již přede dnem 13. června 2016, zůstávají v platnosti do doby, než příslušné orgány rozhodnou o jejich přezkumu v souladu s tímto nařízením.
Článek 15
Zrušující ustanovení
Směrnice 2002/30/ES se zrušuje s účinkem ode dne 13. června 2016.
Článek 16
Přechodná ustanovení
Bez ohledu na článek 15 tohoto nařízení lze provozní omezení ke snížení hluku přijatá po dni 13. června 2016 přijmout v souladu se směrnicí 2002/30/ES, pokud k tomuto dni probíhal proces konzultací před jejich přijetím a pokud jsou tato omezení přijata nejpozději jeden rok po tomto dni.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dne 13. června 2016.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014
REGOLAMENT (UE) Nru 598/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-16 ta’ April 2014
dwar l-istabbiliment ta’ regoli u proċeduri fir-rigward tal-introduzzjoni ta’ restrizzjonijiet operattivi relatati mal-istorbju f’ajruporti tal-Unjoni fi ħdan Approċċ Bilanċjat u li jħassar id-Direttiva 2002/30/KE
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 100(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Objettiv ewlieni tal-politika komuni dwar it-trasport huwa l-iżvilupp sostenibbli. Dan jeħtieġ metodu integrat bil-għan li jiżgura kemm il-funzjonament effettiv tas-sistemi ta’ trasport tal-Unjoni kif ukoll il-protezzjoni tal-ambjent.
(2)
L-iżvilupp sostenibbli tat-trasport bl-ajru jeħtieġ l-introduzzjoni ta’ miżuri maħsuba biex jitnaqqas l-impatt tal-istorbju mill-inġenji tal-ajru fl-ajruporti tal-Unjoni. Dawn il-miżuri għandhom itejbu l-ambjent tal-istorbju fl-ajruporti tal-Unjoni kollha sabiex tinżamm jew tiżdied il-kwalità tal-ħajja taċ-ċittadini ġirien u titrawwem il-kompattibbiltà bejn l-attivitajiet tal-avjazzjoni u ż-żoni residenzjali, b’mod partikolari fir-rigward tat-titjiriet billejl.
(3)
Ir-Riżoluzzjoni A33/7 tal-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali (ICAO) tintroduċi l-kunċett ta’ “Approċċ Bilanċjat” għall-ġestjoni tal-istorbju (Approċċ Bilanċjat) u tistabbilixxi metodu koerenti li jindirizza l-istorbju mill-inġenji tal-ajru. L-Approċċ Bilanċjat għandu jibqa’ l-pedament tar-regolamentazzjoni tal-istorbju għall-avjazzjoni bħala industrija globali. L-Approċċ Bilanċjat jirrikonoxxi l-valur ta’, u ma jippreġudikax, obbligi legali rilevanti, ftehimiet eżistenti, liġijiet attwali u politiki stabbiliti. L-inkorporazzjoni tar-regoli internazzjonali tal-Approċċ Bilanċjat f’dan ir-Regolament għandha tnaqqas sostanzjalment ir-riskju ta’ disputi internazzjonali fil-każ li trasportaturi ta’ pajjiżi terzi jiġu affettwati minn restrizzjonijiet operattivi relatati mal-istorbju.
(4)
Wara t-tneħħija tal-inġenji tal-ajru li jagħmlu l-aktar storbju skont id-Direttiva 2002/30/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) u d-Direttiva 2006/93/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5), huwa meħtieġ aġġornament ta’ kif jintużaw miżuri ta’ restrizzjoni operattiva biex l-awtoritajiet ikunu jistgħu jindirizzaw l-inġenji tal-ajru li attwalment jagħmlu l-aktar storbju sabiex jitjieb l-ambjent tal-istorbju fl-ajruporti tal-Unjoni fi ħdan il-qafas internazzjonali ta’ Approċċ Bilanċjat.
(5)
Ir-rapport mill-Kummissjoni tal-15 ta’ Frar 2008 intitolat “Restrizzjonijiet Operattivi tal-Istorbju fl-Ajruporti tal-UE” indika l-ħtieġa li tkun iċċarata, fit-test tad-Direttiva 2002/30/KE, l-allokazzjoni tar-responsabbiltajiet u d-drittijiet u l-obbligi preċiżi tal-partijiet interessati matul il-proċess tal-istima tal-istorbju sabiex jiġi ggarantit li jittieħdu miżuri kost-effettivi sabiex jinkisbu l-objettivi ta’ tnaqqis tal-istorbju għal kull ajruport.
(6)
L-introduzzjoni ta’ restrizzjonijiet operattivi mill-Istati Membri fl-ajruporti tal-Unjoni abbażi ta’ każijiet individwali, filwaqt li tillimita l-kapaċità, tista’ tikkontribwixxi għat-titjib tal-klima tal-istorbju fl-ajruporti kollha. Madankollu, hemm il-possibilità li ssir distorta l-kompetizzjoni jew jinħoloq xkiel għall-effiċjenza ġenerali tan-netwerk tal-avjazzjoni tal-Unjoni minħabba l-użu ineffiċjenti tal-kapaċità eżistenti. Billi l-objettiv speċifiku, ta’ tnaqqis ta’ storbju, ta’ dan ir-Regolament ma jistax jinkiseb b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri iżda jista’, pjuttost, permezz ta’ regoli armonizzati tal-proċess għall-introduzzjoni ta’ restrizzjonijiet operattivi bħala parti mill-proċess ta’ ġestjoni tal-istorbju, jinkiseb iżjed fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri f’konformità mal-prinċipju ta’ sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F’konformità mal-prinċipju ta’ proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkiseb dak l-objettiv. Tali metodu armonizzat ma jimponix objettivi ta’ kwalità tal-istorbju, li jibqgħu derivanti mid-Direttiva 2002/49/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6), jew minn regoli jew leġiżlazzjoni oħra rilevanti tal-Unjoni f’kull Stat Membru, u ma jippreġudikawx is-selezzjoni konkreta tal-miżuri.
(7)
Dan ir-Regolament għandu japplika biss għall-Istati Membri fejn hemm ajruport b’aktar minn 50 000 movimenti ta’ inġenji tal-ajru ċivili kull sena kalendarja u meta l-introduzzjoni ta’ restrizzjonijiet operattivi relatati mal-istorbju tkun qed tiġi kkunsidrata f’tali ajruport.
(8)
Dan ir-Regolament għandu japplika għal inġenji tal-ajru involuti fl-avjazzjoni ċivili. M’għandux japplika għall-inġenji tal-ajru bħal inġenji tal-ajru militari u inġenji tal-ajru waqt operazzjonijiet doganali, tal-pulizija u tat-tifi tan-nar. Barra minn hekk, għandhom jingħataw eżenzjoni minn dan ir-Regolament diversi operazzjonijiet ta’ natura eċċezzjonali, bħal titjiriet għal raġunijiet umanitarji urġenti, jew ta’ tiftix u salvataġġ għal sitwazzjonijiet ta’ emerġenza, assistenza medika u assistenza f’każijiet ta’ diżastru.
(9)
Filwaqt li għandhom isiru stimi tal-istorbju fuq bażi regolari f’konformità mad-Direttiva 2002/49/KE, dawn l-istimi għandhom iwasslu biss għal miżuri addizzjonali ta’ tnaqqis tal-istorbju jekk il-kombinazzjoni attwali tal-miżuri ta’ mitigazzjoni tal-istorbju ma tiksibx l-objettivi tat-tnaqqis tal-istorbju, b’kont meħud tal-iżvilupp mistenni tal-ajruport. Għall-ajruporti fejn ġiet identifikata problema tal-istorbju, għandhom jiġu identifikati miżuri addizzjonali ta’ tnaqqis tal-istorbju skont il-metodoloġija tal-Approċċ Bilanċjat. Sabiex tiġi żgurata applikazzjoni wiesgħa tal-Approċċ Bilanċjat fl-Unjoni, l-użu tiegħu hu rakkomandat kull meta jkun ikkunsidrat adegwat mill-Istat Membru individwali konċernat, anke lil hinn mill-ambitu ta’ dan ir-Regolament. Restrizzjonijiet operattivi relatati mal-istorbju għandhom jiġu introdotti biss meta miżuri oħra tal-Approċċ Bilanċjat ma jkunux suffiċjenti biex jinkisbu l-objettivi speċifiċi għat-tnaqqis tal-istorbju.
(10)
Filwaqt li analiżi tal-ispejjeż u l-benefiċċji tipprovdi indikazzjoni tal-effetti totali fuq il-benesseri ekonomiku billi tqabbel l-ispejjeż u l-benefiċċji kollha, valutazzjoni tal-kosteffettività tiffoka fuq il-ksib ta’ objettiv stabbilit bl-aktar mod kosteffettivi, u b’hekk teħieġ tqabbil tal-ispejjeż biss. Dan ir-Regolament m’għandux jipprevjeni lill-Istati Membri mill-jużaw l-analiżi tal-ispejjeż u l-benefiċċji fejn ikun il-każ.
(11)
L-importanza tal-aspetti tas-saħħa għandha tiġi rikonoxxuta fir-rigward tal-problemi ta’ storbju, u għalhekk huwa importanti li dawk l-aspetti jittieħdu inkonsiderazzjoni b’mod konsistenti fl-ajruporti kollha meta tittieħed deċiżjoni dwar l-objettivi ta’ tnaqqis tal-istorbju, b’kont meħud tal-eżistenza ta’ regoli komuni tal-Unjoni f’dan il-qasam. Għalhekk, l-aspetti tas-saħħa għandhom jiġu valutati skont il-leġiżlazzjoni tal-Unjoni dwar l-evalwazzjoni tal-effetti tal-istorbju.
(12)
L-istimi tal-istorbju għandhom ikunu bbażati fuq kriterji oġġettivi u miżurabbli komuni għall-Istati Membri kollha and għandhom jibnu fuq l-informazzjoni eżistenti disponibbli, bħall-informazzjoni li tirriżulta mill-implimentazzjoni tad-Direttiva 2002/49/KE. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li tali informazzjoni tkun affidabbli, li tkun miksuba b’mod trasparenti u li tkun aċċessibbli għall-awtoritajiet kompetenti u partijiet interessati. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jistabbilixxu l-għodod ta’ monitoraġġ li huma meħtieġa.
(13)
L-awtorità kompetenti responsabbli għall-adozzjoni ta’ miżuri dwar restrizzjonijiet operattivi relatati mal-istorbju għandha tkun indipendenti minn kwalunkwe organizzazzjoni involuta fl-operat tal-ajruport jew it-trasport bl-ajru, is-servizzi li jipprovdu n-navigazzjoni bl-ajru, jew li tirrappreżenta l-interessi ta’ dawn u tar-residenti li jgħixu fl-inħawi tal-ajruport. Dan ma għandux jinftiehem li l-Istati Membri huma meħtieġa jimmodifikaw l-istrutturi amministrattivi jew proċeduri deċiżjonali tagħhom.
(14)
Huwa rikonoxxut li l-Istati Membri ddeċidew dwar restrizzjonijiet operattivi relatati mal-istorbju f’konformità mal-leġiżlazzjoni nazzjonali msejsa fuq metodi marbuta mal-istorbju rikonoxxuti fuq livell nazzjonali, li, sa issa, jistgħu ma jkunux totalment konsistenti mal-metodu kif deskritt fid-Dokument 29 tar-Rapport awtorevoli tal-Konferenza Ewropea tal-Avjazzjoni Ċivili intitolat “Il-Metodu Standard ta’ Komputazzjoni ta’ Profili tal-Istorbju madwar l-Ajruporti Ċivili” (Dok 29 tal-ECAC) u lanqas ma jużaw l-informazzjoni rikonoxxuta internazzjonalment dwar il-prestazzjoni tal-istorbju tal-inġenji tal-ajru. Madankollu, l-effiċjenzja u l-effettività ta’ restrizzjoni operattiva relatata mal-istorbju għandhom jiġu valutati f’konformità mal-metodi preskritti fid-Dok 29 tal-ECAC tal-Approċċ Bilanċjat. Għalhekk, l-Istati Membri għandhom jadattaw l-istimi tagħhom tar-restrizzjonijiet operattivi fil-leġiżlazzjoni nazzjonali biex ikun f’konformità sħiħa mad-Dok 29 tal-ECAC.
(15)
Għandha tiġi introdotta definizzjoni ġdida u usa’ ta’ restrizzjonijiet operattivi kif imqabbla mad-Direttiva 2002/30/KE sabiex tiġi ffaċilitata l-implimentazzjoni ta’ teknoloġiji u kapaċitajiet operattivi ġodda ta’ inġenji tal-ajru u tagħmir tal-art. L-applikazzjoni tagħha m’għandhiex twassal għal dewmien fl-implimentazzjoni tal-miżuri operattivi li jistgħu jtaffu immedjatament l-impatt tal-istorbju mingħajr ma tiġi sostanzjalment affettwata l-kapaċità operattiva ta’ ajruport. Tali miżura, għalhekk, m’għandhiex titqies li qed tikkostitwixxi restrizzjoni operattiva ġdida.
(16)
Iċ-ċentralizzazzjoni ta’ informazzjoni dwar l-istorbju se tnaqqas sostanzjalment il-piż amministrattiv kemm għall-operaturi tal-inġenji tal-ajru kif ukoll għall-operaturi tal-ajruporti. Tali informazzjoni hija attwalment ipprovduta u ġestita fil-livell tal-ajruport individwali. Dik id-data teħtieġ titqiegħed għad-dispożizzjoni tal-operaturi tal-inġenji tal-ajru u tal-operaturi tal-ajruporti għal finijiet operattivi. Huwa importanti li jintuża l-bank tad-data tal-Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni (‘l-Aġenzija’) li jikkonċerna ċ-ċertifikazzjoni tal-prestazzjoni tal-istorbju bħala għodda ta’ validazzjoni mad-data tal-Organizzazzjoni Ewropea għas-Sikurezza tan-Navigazzjoni tal-Ajru (Eurocontrol) dwar titjiriet individwali. Tali data bħalissa hija diġà sistematikament mitluba għal finijiet ta’ ġestjoni ċentrali tal-flussi, iżda fil-preżent mhix disponibbli għall-Kummissjoni jew l-Aġenzija, u jeħtieġ li tiġi speċifikata għall-fini ta’ dan ir-Regolament u għar-regolazzjoni tal-prestazzjoni tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru. Aċċess tajjeb għal data validata ta’ mudellar, iddeterminata f’konformità ma’ proċessi u l-aħjar prattiki rikonoxxuti internazzjonalment, għandu jtejjeb il-kwalità tal-immappjar ta’ profili tal-istorbju ta’ ajruporti individwali biex jiġu appoġġati deċiżjonijiet ta’ politika.
(17)
Sabiex jiġu evitati konsegwenzi mhux mixtieqa għas-sikurezza tal-avjazzjoni, il-kapaċità u l-kompetizzjoni tal-ajruporti, il-Kummissjoni għandha tinnotifika l-awtorità kompetenti rilevanti jekk tqis li l-proċess segwit għall-introduzzjoni tar-restrizzjonijiet operattivi relatati mal-istorbju ma jissodisfax ir-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament. L-awtorità kompetenti rilevanti għandha teżamina n-notifika tal-Kummissjoni u għandha tinforma lill-Kummissjoni dwar l-intenzjonijiet tagħha qabel ma ddaħħal ir-restrizzjonijiet operattivi.
(18)
Sabiex jittieħed kont tal-Approċċ Bilanċjat, għandha tkun prevista l-possibbiltà ta’ eżenzjonijiet f’ċirkostanzi speċjali għal operaturi minn pajjiżi terzi li qed jiżviluppaw, li mingħajrhom tali operaturi jġarrbu diffikultajiet bla bżonn. Fejn issir referenza għal “pajjiżi li qed jiżviluppaw”, din għandha tinftiehem fid-dawl ta’ dan il-kuntest tal-avjazzjoni u fis-sens li ma tinkludix il-pajjiżi kollha li, fil-komunità internazzjonali, x’aktarx jissejħu bħala tali. B’mod partikolari, huwa meħtieġ li jiġi żgurat li kwalunkwe tali eżenzjoni tkun kompatibbli mal-prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni.
(19)
Sabiex jiġi rifless il-progress teknoloġiku kontinwu fit-teknoloġiji tal-magni u l-oqsfa tal-inġenji tal-ajru u l-metodi użati għall-immappjar tal-profil tal-istorbju, is-setgħa biex jiġu adottati atti f’konformità mal-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għandha tiġi delegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-aġġornament regolari tal-istandards tal-istorbju għall-inġenji tal-ajru msemmija f’dan ir-Regolament u r-referenza għall-metodi ta’ ċertifikazzjoni assoċjati, b’kont meħud, fejn ikun il-każ, tal-bidliet fid-dokumenti rilevanti tal-ICAO, u l-aġġornament tar-referenza għall-metodu tal-komputazzjoni tal-profili tal-istorbju, b’kont meħud, fejn ikun il-każ, tal-bidliet fid-dokumenti rilevanti tal-ICAO. Barra minn hekk, għandhom ukoll jitqiesu l-bidliet għad-Dok. 29 tal-ECAC għall-aġġornamenti tekniċi permezz tal-atti delegati, fejn ikun il-każ. Huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fuq livell espert. Il-Kummissjoni, waqt li tkun qed tipprepara u tfassal atti delegati, għandha tiżgura, trażmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa ta’ dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(20)
Filwaqt li dan ir-Regolament jirrikjedi stima regolari tas-sitwazzjoni tal-istorbju fl-ajruporti, tali stima ma tinvolvix neċessarjament l-adozzjoni ta’ restrizzjonijiet operattivi ġodda relatati mal-istorbju jew ir-reviżjoni ta’ dawk eżistenti. Għalhekk, dan ir-Regolament ma jeħtieġx ir-reviżjoni tar-restrizzjonijiet operattivi relatati mal-istorbju diġà stabbiliti fid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu, inklużi dawk li jirriżultaw minn deċiżjonijiet tal-qorti jew proċessi ta’ medjazzjoni lokali. L-emendamenti tekniċi minuri fir-rigward ta’ miżuri mingħajr implikazzjonijiet sostantivi għall-kapaċità jew operat m’għandhomx ikunu kkunsidrati bħala restrizzjonijiet operattivi ġodda relatati mal-istorbju.
(21)
Fejn il-proċess ta’ konsultazzjoni preċedenti għall-adozzjoni ta’ restrizzjoni operattiva relatati mal-istorbju kien varat taħt id-Direttiva 2002/30/KE u għadu sejjer fid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament, huwa kunsiljabbli li li d-deċiżjoni finali titħalla tittieħed f’konformità mad-Direttiva 2002/30/KE sabiex tippreserva l-progress li diġà nkiseb f’dak il-proċess.
(22)
Fid-dawl tal-ħtieġa tal-applikazzjoni konsistenti tal-metodu ta’ stima tal-istorbju fi ħdan is-suq tal-avjazzjoni tal-Unjoni, dan ir-Regolament jistabbilixxi regoli komuni fil-qasam tar-restrizzjonijiet operattivi tal-istorbju.
(23)
Id-Direttiva 2002/30/KE għandha għaldaqstant titħassar,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett, għanijiet u kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi, fejn tkun ġiet identifikata problema ta’ storbju, regoli dwar il-proċess li għandu jiġi segwit għall-introduzzjoni ta’ restrizzjonijiet operattivi relatati mal-istorbju b’mod konsistenti abbażi ta’ ajruporti individwali, sabiex jgħin fit-titjib tal-klima tal-istorbju u biex jillimita jew inaqqas l-għadd ta’ persuni li jkunu affettwati b’mod sinifikanti mill-effetti potenzjalment ta’ ħsara tal-istorbju tal-inġenji tal-ajru, f’konformità mal-Approċċ Bilanċjat.
2. L-objettivi ta’ dan ir-Regolament huma:
(a)
li jkun faċilitat il-ksib ta’ objettivi speċifiċi għat-tnaqqis tal-istorbju, li jinkludu aspetti ta’ saħħa, fil-livell ta’ ajruporti individwali, filwaqt li jiġu rispettati r-regoli rilevanti tal-Unjoni, b’mod partikolari dawk stipulati fid-Direttiva 2002/49/KE, u l-leġiżlazzjoni f’kull Stat Membru;
(b)
li jkun possibbli l-użu ta’ restrizzjonijiet operattivi f’konformità mal-Approċċ Bilanċjat sabiex jinkiseb l-iżvilupp sostenibbli tal-kapaċità tan-netwerk ta’ ġestjoni tal-ajruporti u t-traffiku tal-ajru minn perspettiva gate-to-gate.
3. Dan ir-Regolament għandu japplika għal inġenji tal-ajru mħaddma fl-avjazzjoni ċivili. Ma għandux japplika għal inġenji tal-ajru użati f’operazzjonijiet militari, doganali, tal-pulizija jew f’operazzjonijiet simili.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-fini ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“inġenju tal-ajru” tfisser inġenju tal-ajru bi ġwienaħ fissi b’massa iċċertifikata tat-tluq ta’ 34 000 kg jew aktar, jew b’akkomodazzjoni interna massima ċċertifikata għat-tip ta’ inġenju tal-ajru inkwistjoni li tikkonsisti minn minn 19-il post tal-passiġġier jew aktar, minbarra kwalunkwe post riżervat għall-ekwipaġġ biss;
(2)
“ajruport” tfisser ajruport li għandu movimenti ta’ aktar minn 50 000 inġenju tal-ajru ċivili kull sena kalendarja (moviment ifisser it-tluq jew l-inżul), abbażi tal-għadd medju ta’ movimenti fl-aħħar tliet snin kalendarji qabel l-istima tal-istorbju;
(3)
“Approċċ Bilanċjat” tfisser il-proċess żviluppat mill-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali skont din il-firxa ta’ miżuri disponibbli, partikolarment it-tnaqqis tal-istorbju tal-inġenji tal-ajru mis-sors, l-ippjanar u l-ġestjoni tal-art, il-proċeduri operattivi u r-restrizzjonijiet operattivi għat-tnaqqis tal-istorbju, jitqies b’mod konsistenti bl-għan li tiġi indirizzata l-problema tal-istorbju bl-aktar mod kost-effettiv abbażi ta’ ajruporti individwali.
(4)
“inġenji tal-ajru marġinalment konformi” tfisser inġenji tal-ajru li huma ċertifikati f’konformità mal-limiti tal-Kapitolu 3 stipulati fil-Volum 1, Parti II, Kapitolu 3 tal-Anness 16 mal-Konvenzjoni dwar l-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali ffirmata fis-7 ta’ Diċembru 1944 (il-Konvenzjoni ta’ Chicago) b’marġni kumulattiva ta’ inqas minn 8 EPNdB (“Effective Perceived Noise in Decibels” - storbju effettivament ipperċepit f’deċibel) matul perijodu transizzjonali li jintemm fl-14 ta' Ġunju 2020, u b’marġni kumulattiva ta’ anqas minn 10 EPNdB wara t-tmiem ta’ dak il-perijodu transizzjonali, fejn il-marġni kumulattiva hija ċ-ċifra espressa f’EPNdB miksuba billi jiġu magħduda l-marġini individwali (jiġifieri differenzi bejn il-livell ta’ storbju ċċertifikat u l-livell massimu ta’ storbju permess) f’kull wieħed mit-tliet punti ta’ referenza għall-kejl tal-istorbju definit fil-Volum 1, Parti II, Kapitolu 3 tal-Anness 16 mal-Konvenzjoni ta’ Chicago;
(5)
“azzjoni relatata mal-istorbju” tfisser kwalunkwe miżura li taffettwa l-klima tal-istorbju madwar l-ajruporti, li għaliha japplikaw il-prinċipji tal-Approċċ Bilanċjat, inklużi azzjonijiet mhux operattivi oħra li jistgħu jaffettwaw in-numru ta’ nies esposti għall-istorbju tal-inġenji tal-ajru;
(6)
“restrizzjoni operattiva” tfisser azzjoni relatata mal-istorbju li tillimita aċċess jew tnaqqas il-kapaċità operazzjonali ta’ ajruport, inklużi r-restrizzjonijiet operattivi mmirati għall-irtirar mill-operat ta’ inġenji tal-ajru marġinalment konformi f’ajruporti speċifiċi kif ukoll restrizzjonijiet operattivi ta’ natura parzjali, li pereżempju japplikaw għal perjodu ta’ żmien identifikat matul il-ġurnata jew għal ċerti runways biss fl-ajruport.
Artikolu 3
Awtoritajiet kompetenti
1. Stat Membru li fih ikun jinsab ajruport kif imsemmi fil-punt (2) tal-Artikolu 2 għandu jaħtar awtorità kompetenti waħda jew aktar responsabbli għall-proċess li għandu jiġi segwit meta jiġu adottati restrizzjonijiet operattivi.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom ikunu indipendenti minn kwalunkwe organizzazzjoni li tista’ tiġi affettwata minn azzjoni relatata mal-istorbju. Dik l-indipendenza tista’ tinkiseb permezz ta’ separazzjoni funzjonali.
3. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni, fil-mument opportun, dwar l-ismijiet u l-indirizzi tal-awtoritajiet kompetenti maħtura msemmija fil-paragrafu 1. Il-Kummissjoni għandha tippubblika dik l-informazzjoni.
Artikolu 4
Dritt ta’ appell
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw id-dritt ta’ appell kontra r-restrizzjonijiet operattivi adottati skont dan ir-Regolament quddiem korp ta’ appell li ma jkunx l-awtorità li adottat ir-restrizzjoni kkontestata, skont il-leġiżlazzjoni u l-proċeduri nazzjonali.
2. L-Istat Membru fejn ikun jinsab ajruport kif imsemmi fil-punt (2) tal-Artikolu 2 għandu jinnotifika lill-Kummissjoni, fil-mument opportun, bl-isem u l-indirizz tal-bord ta’ appell maħtur imsemmi fil-paragrafu 1 jew, fejn ikun il-każ, bl-arranġamenti li jiżguraw li jinħatar korp ta’ appell.
Artikolu 5
Regoli ġenerali dwar il-ġestjoni tal-istorbju tal-inġenji tal-ajru
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li s-sitwazzjoni tal-istorbju f’ajruport individwali kif previst fil-punt (2) tal-Artikolu 2 tiġi stmata skont id-Direttiva 2002/49/KE.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jiġi adottat l-Approċċ Bilanċjat fir-rigward tal-ġestjoni tal-istorbju tal-inġenji tal-ajru f’dawk l-ajruporti fejn tkun ġiet identifikata problema ta’ storbju. Għal dak il-għan, huma għandhom jiżguraw li:
(a)
jiġi definit l-għan għat-tnaqqis tal-istorbju għal dak l-ajruport, b’kont meħud, fejn ikun il-każ, l-Artikolu 8 u l-Anness V tad-Direttiva 2002/49/KE;
(b)
jiġu identifikati l-miżuri disponibbli biex inaqqsu l-impatt tal-istorbju;
(c)
tiġi evalwata bir-reqqa l-kost-effettività probabbli tal-miżuri għall-mitigazzjoni tal-istorbju;
(d)
il-miżuri jingħażlu, b’kont meħud tal-interess pubbliku fil-qasam tat-trasport bl-ajru fir-rigward tal-prospetti ta’ żvilupp tal-ajruporti tagħhom, mingħajr detriment għas-sikurezza;
(e)
il-partijiet interessati jiġu kkonsultati b’mod trasparenti dwar l-azzjonijiet previsti;
(f)
jiġu adottati l-miżuri u tkun prevista notifika suffiċjenti;
(g)
jiġu implimentati l-miżuri; u
(h)
jkun stabbilit provvediment għar-riżoluzzjoni ta’ disputi.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li, meta tittieħed azzjoni relatata mal-istorbju, tiġi kkunsidrata l-kombinazzjoni li ġejja tal-miżuri disponibbli, bil-ħsieb li jiddeterminaw l-aktar miżura jew kombinazzjoni ta’ miżuri kosteffettivi:
(a)
l-effett prevedibbli ta’ tnaqqis tal-istorbju tal-inġenji tal-ajru mis-sors;
(b)
l-ippjanar u l-ġestjoni tal-użu tal-art;
(c)
proċeduri operattivi għat-tnaqqis tal-istorbju;
(d)
ma jiġux applikati restrizzjonijiet operattivi bħala l-ewwel miżura, iżda biss wara l-konsiderazzjoni tal-miżuri l-oħra tal-Approċċ Bilanċjat.
Il-miżuri disponibbli jistgħu, jekk ikun meħtieġ, jinkludu l-irtirar ta’ inġenji tal-ajru marġinalment konformi. L-Istati Membri, jew il-korpi ta’ ġestjoni tal-ajruporti, skont il-każ, jistgħu joffru inċentivi ekonomiċi sabiex iħeġġu lill-operaturi tal-inġenji tal-ajru jużaw inġenji tal-ajru anqas storbjużi matul il-perjodu transizzjonali msemmi fil-punt 4 tal-Artikolu 2. Dawn l-inċentivi ekonomiċi għandhom ikunu konformi mar-regoli applikabbli dwar l-għajnuna mill-Istat.
4. Il-miżuri jistgħu, fi ħdan l-Approċċ Bilanċjat, jiġu differenzjati skont it-tip ta’ inġenji tal-ajru, il-prestazzjoni tal-istorbju mill-inġenji tal-ajru, l-użu tal-ajruport u l-faċilitajiet ta’ navigazzjoni tal-ajru, it-trajettorja tat-titjira u/jew l-iskeda taż-żmien koperta.
5. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 4, restrizzjonijiet operattivi li jieħdu l-għamla tal-irtirar ta’ inġenji tal-ajru marġinalment konformi minn operazzjonijiet tal-ajruporti ma għandhomx jaffettwaw inġenji tal-ajru subsoniċi ċivili li jikkonformaw, permezz taċ-ċertifikazzjoni oriġinali jew taċ-ċertifikazzjoni mill-ġdid, mal-istandard tal-istorbju stabbilit fil-Volum 1, Parti II, Kapitolu 4 tal-Anness 16 mal-Konvenzjoni ta’ Chicago.
6. Il-miżuri jew kombinazzjoni ta’ miżuri meħuda skont dan ir-Regolament għal ajruport partikolari ma għandhomx ikunu aktar ristrettivi milli meħtieġ sabiex jinkisbu l-objettivi għat-tnaqqis tal-istorbju ambjentali stabbilit għal dak l-ajruport. Ir-restrizzjonijiet operattivi għandhom ikunu nondiskriminatorji, partikolarment abbażi ta’ nazzjonalità jew identità, u ma għandhomx ikunu arbitrarji.
Artikolu 6
Regoli dwar l-istima tal-istorbju
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li s-sitwazzjoni tal-istorbju fl-ajruporti li għalihom huma responsabbli tiġi stmata fuq bażi regolari, skont id-Direttiva 2002/49/KE u l-leġiżlazzjoni applikabbli f’kull Stat Membru. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jitolbu l-appoġġ tal-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni msemmi fl-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 691/2010 (7).
2. Jekk l-istima msemmija fil-paragrafu 1 tindika li jistgħu jkunu meħtieġa miżuri operattivi ta’ restrizzjoni ġodda biex tiġi indirizzata problema rigward storbju f’ajruport, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li:
(a)
il-metodu, l-indikaturi u l-informazzjoni fl-Anness I jiġu applikati b’tali mod li jieħdu kont debitu tal-kontribut ta’ kull tip ta’ miżura skont l-Approċċ Bilanċjat, qabel jiġu introdotti r-restrizzjonijiet operattivi;
(b)
fil-livell adatt, tiġi stabbilita kooperazzjoni teknika bejn l-operaturi tal-ajruport, l-operaturi tal-inġenji tal-ajru u l-fornituri tas-servizz tan-navigazzjoni bl-ajru biex jiġu eżaminati miżuri għall-mitigazzjoni tal-istorbju. L-awtoritajiet kompetenti għandhom ukoll jiżguraw li jiġu kkonsultati r-residenti lokali, jew ir-rappreżentanti tagħhom, u l-awtoritajiet rilevanti lokali, u li tkun ipprovduta lilhom l-informazzjoni teknika dwar il-miżuri għall-mitigazzjoni tal-istorbju;
(c)
il-kosteffeċjenza ta’ kwalunkwe restrizzjoni operattiva ġdida tiġi vvalutata, f’konformità mal-Anness II. Emendi tekniċi minuri għal miżuri mingħajr implikazzjonijiet sostantivi fuq il-kapaċitajiet jew l-operat ma għandhomx jitqiesu bħala restrizzjonijiet operattivi ġodda;
(d)
il-proċess ta’ konsultazzjoni mal-partijiet interessati, li jista’ jieħu s-sura ta’ proċess ta’ medjazzjoni, jiġi organizzat f’waqtu u b’mod sostantiv, filwaqt li jiżguraw il-frankezza u t-trasparenza fir-rigward tad-data u l-metodoloġija ta’ komputazzjoni. Il-partijiet interessati għandu jkollhom mill-inqas tliet xhur qabel l-adozzjoni tar-restrizzjonijiet operattivi ġodda biex jippreżentaw kummenti. Il-partijiet interessati għandhom mill-inqas jinkludu:
(i)
residenti lokali, li jgħixu fl-inħawi tal-ajruporti u jkunu affettwati mill-istorbju tat-traffiku tal-ajru, jew ir-rappreżentanti tagħhom, u l-awtoritajiet lokali rilevanti;
(ii)
rappreżentanti tan-negozji lokali bbażati fl-inħawi tal-ajruporti li l-attivitajiet tagħhom huma affettwati mit-traffiku tal-ajru u mill-operat tal-ajruport;
(iii)
operaturi rilevanti tal-ajruport;
(iv)
rappreżentanti ta’ dawk l-operaturi tal-inġenji tal-ajru li jistgħu jkunu affettwati minn azzjonijiet; relatati mal-istorbju;
(v)
fornituri rilevanti ta’ servizz ta’ navigazzjoni tal-ajru;
(vi)
il-Maniġer tan-Netwerk, kif definit fir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 677/2011 (8);
(vii)
fejn applikabbli, il-koordinatur tas-slots allokati.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom isegwu u jimmonitorjaw l-implimentazzjoni tar-restrizzjonijiet operattivi u jieħdu azzjoni kif meħtieġ. Huma għandhom jiżguraw li l-informazzjoni rilevanti tkun disponibbli mingħajr ħlas u li tkun faċilment aċċessibbli u fil-pront għar-residenti lokali li jgħixu fl-inħawi tal-ajruporti u għall-awtoritajiet lokali rilevanti.
4. L-informazzjoni rilevanti tista’ tinkludi:
(a)
filwaqt li tkun rispettata l-liġi nazzjonali, informazzjoni dwar il-ksur allegat minħabba tibdiliet fi proċeduri tat-titjiriet, f’termini tal-impatt tagħhom u r-raġunijiet għaliex twettqu tali bidliet;
(b)
il-kriterji ġenerali applikati fit-tqassim u l-ġestjoni tat-traffiku f’kull ajruport, safejn dawk il-kriterji jista’ jkollhom impatt ambjentali jew impatt fuq l-istorbju; u
(c)
id-data miġbura mis-sistemi ta’ kejl tal-istorbju, jekk disponibbli.
Artikolu 7
Informazzjoni dwar il-prestazzjoni tal-istorbju
1. Deċiżjonijiet dwar restrizzjonijiet operattivi relatati mal-istorbju għandhom ikunu bbażati fuq il-prestazzjoni tal-istorbju tal-inġenji tal-ajru kif determinat mill-proċeduri ta’ ċertifikazzjoni mwettqa skont il-Volum 1 tal-Anness 16 mal-Konvenzjoni ta’ Chicago, is-sitt edizzjoni ta’ Marzu 2011.
2. Fuq talba tal-Kummissjoni, l-operaturi tal-inġenji tal-ajru għandhom jikkomunikaw l-informazzjoni li ġejja dwar l-istorbju fir-rigward tal-inġenji tal-ajru li huma jħaddmu f’ajruporti fl-Unjoni:
(a)
in-nazzjonalità tal-inġenju tal-ajru u l-marka tar-reġistrazzjoni;
(b)
id-dokumentazzjoni dwar l-istorbju tal-inġenju tal-ajru użat, flimkien mal-piż massimu assoċjat għat-take-off;
(c)
kwalunkwe modifika tal-inġenju tal-ajru li taffettwa l-prestazzjoni tal-istorbju tiegħu u li tkun iddikjarata fid-dokumentazzjoni dwar l-istorbju.
3. Fuq talba tal-Aġenzija, dawk li għandhom ċertifikat tat-tip tal-inġenju tal-ajru jew ċertifikat tat-tip supplementari, maħruġ f’konformità mar-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9), u l-persuni ġuridiċi jew fiżiċi li joperaw inġenji tal-ajru li għalihom ma nħareġ l-ebda tip ta’ ċertifikat taħt dak ir-Regolament, għandhom jagħtu informazzjoni dwar l-istorbju u l-prestazzjoni mill-inġenji tal-ajru għal finijiet ta’ mudellar tal-istorbju. L-Aġenzija għandha tispeċifika d-data meħtieġa, kif ukoll il-ħin, forma u mod dwar l-għoti tagħha. L-Aġenzija għandha tivverifika l-informazzjoni dwar l-istorbju u l-prestazzjoni mill-inġenji tal-ajru li tkun irċeviet għal finijiet ta’ mudellar u għandha tagħmel disponibbli l-informazzjoni lil partijiet oħra għal finijiet ta’ mudellar tal-istorbju.
4. Id-data msemmija fil-paragrafi 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu għandha tkun limitata għal dak li huwa strettament meħtieġ u għandha tkun ipprovduta mingħajr ħlas, f’forma elettronika u bl-użu tal-format speċifikat, fejn applikabbli.
5. L-Aġenzija għandha tivverifika d-data dwar l-istorbju u l-prestazzjoni tal-inġenju tal-ajru għall-finijiet ta’ mudellar fir-rigward tal-kompiti tagħha mwettqa skont l-Artikolu 6(1) tar-Regolament (KE) Nru 216/2008.
6. Id-data għandha tkun maħżuna f’bażi tad-data ċentrali u tkun għad-dispożizzjoni tal-awtoritajiet kompetenti, l-operaturi tal-inġenji tal-ajru, il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru u l-operaturi tal-ajruporti għal finijiet operattivi.
Artikolu 8
Regoli dwar l-introduzzjoni ta’ restrizzjonijiet operattivi
1. Qabel ma tiġi introdotta restrizzjoni operattiva, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jinnotifikaw lill-Istati Membri, lill-Kummissjoni u lill-partijiet interessati rilevanti l-introduzzjoni ta’ restrizzjoni operattiva sitt xhur qabel l-adozzjoni tagħha, u mill-anqas xahrejn qabel id-determinazzjoni tal-parametri ta’ koordinazzjoni tas-slot kif iddefinit fl-punt (m) tal-Artikolu 2 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 95/93 (10) għall-ajruport ikkonċernat għall-perijodu tal-iskedar rilevanti.
2. Konsegwentement għall-istima li ssir skont l-Artikolu 6, in-notifika għandha tkun akkumpanjata minn rapport bil-miktub skont ir-rekwiżiti speċifikati fl-Artikolu 5 li jispjega r-raġunijiet għall-introduzzjoni ta’ restrizzjoni operattiva, l-objettiv ta’ tnaqqis tal-istorbju stabbilit għall-ajruport, il-miżuri li tqiesu biex jinkiseb dak l-objettiv, u l-evalwazzjoni tal-kost-effettività probabbli tad-diversi miżuri meqjusa, inkluż, fejn rilevanti, l-impatt transkonfinali tagħhom.
3. Fuq it-talba ta’ Stat Membru jew fuq inizjattiva proprja, il-Kummissjoni tista’, fi żmien perijodu ta’ tliet xhur wara l-jum li fih tirċievi n-notifika skont il-paragrafu 1, terġa’ teżamina l-proċess għall-introduzzjoni ta’ restrizzjoni operattiva. Fejn il-Kummissjoni tqis li l-introduzzjoni ta’ restrizzjoni operattiva relatata mal-istorbju ma ssegwix il-proċess stabbilit f’dan ir-Regolament, din tista’ tinnotifika lill-awtorità kompetenti rilevanti kif meħtieġ. L-awtorità kompetenti rilevanti għandha teżamina n-notifika tal-Kummissjoni u tinforma lill-Kummissjoni dwar l-intenzjonijiet tagħha qabel ma ddaħħal ir-restrizzjoni operattiva.
4. Fejn ir-restrizzjoni operattiva tikkonċerna l-irtirar ta’ inġenju tal-ajru marġinalment konformi minn ajruport, ma għandhom jiġu permessi ebda servizzi addizzjonali ‘l fuq mill-għadd ta’ movimenti bl-inġenju tal-ajru marġinalment konformi fil-perijodu korrispondenti tas-sena preċedenti f’dak l-ajruport sitt xhur wara n-notifika msemmija fil-paragrafu 1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet kompetenti jiddeċiedu dwar ir-rata annwali għat-tnaqqis tan-numru ta’ movimenti ta’ inġenji tal-ajru marġinalment konformi tal-operaturi affettwati f’dak l-ajruport, b’kont debitu meħud tal-età tal-inġenju tal-ajru u il-kompożizzjoni tal-flotta totali. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 5(4), din ir-rata ma għandhiex tkun aktar minn 25 % tan-numru ta’ movimenti ta’ inġenji tal-ajru marġinalment konformi għal kull operatur li jservi dak l-ajruport.
Artikolu 9
Pajjiżi li qed jiżviluppaw
1. Sabiex tiġi evitata d-diffikultà ekonomika bla bżonn, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżentaw l-inġenji tal-ajru marġinalment konformi reġistrati f’pajjiżi li qegħdin jiżviluppaw minn restrizzjonijiet operattivi tal-istorbju, filwaqt li jirrispettaw bis-sħiħ il-prinċipju tan-nondiskriminazzjoni, dment li tali inġenji tal-ajru:
(a)
jingħataw ċertifikazzjoni dwar l-istorbju skont l-istandards speċifikati fil-Kapitolu 3, Volum 1 tal-Anness 16 mal-Konvenzjoni ta’ Chicago;
(b)
kiienu operati fl-Unjoni matul il-perijodu ta’ ħames snin qabel d-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament;
(c)
kienu fuq ir-reġistru tal-pajjiż li qed jiżviluppa konċernat f’dak il-perijodu ta’ ħames snin; u
(d)
jibqgħu jiġu operati minn persuna fiżika jew ġuridika stabbilita f’dak il-pajjiż.
2. Fejn Stat Membru jagħti eżenzjoni prevista fil-paragrafu 1, huwa għandu jinforma minnufih lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri l-oħra u lill-Kummissjoni dwarha.
Artikolu 10
Eżenzjoniji għal operazzjonijiet ta’ inġenji tal-ajru ta’ natura eċċezzjonali
L-awtoritajiet kompetenti jistgħu, fuq bażi ta’ każ b’każ, jawtorizzaw operazzjonijiet individwali f’ajruporti taħt ir-responsabbiltà tagħhom fir-rigward ta’ inġenji tal-ajru marġinalment konformi li ma setgħux isiru b’mod ieħor abbażi ta’ dan ir-Regolament.
L-eżenzjoni għandha tkun limitata għal:
(a)
operazzjonijiet li huma ta’ natura tant eċċezzjonali li ma jkunx raġonevoli li ma tingħatalhomx eżenzjoni temporanja, inklużi t-titjiriet għal għajnuna umanitarja; jew
(b)
titjiriet li ma jiġġenerawx dħul għall-finijiet ta’ alterazzjonijiet, tiswija jew manutenzjoni.
Artikolu 11
Atti delegati
Il-Kummissjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 12 dwar:
(a)
aġġornamenti tekniċi tal-istandards ta’ ċertifikazzjoni tal-istorbju previsti fl-Artikolu 5(5) u l-punt (a) tal-Artikolu 9(1) u tal-proċedura ta’ ċertifikazzjoni prevista fl-Artikolu 7(1);
(b)
aġġornamenti tekniċi tal-metodoloġija u l-indikaturi stabbiliti fl-Anness I.
L-għan ta’ dawk l-aġġornamenti għandu jkun biex jittieħed kont tal-bidliet għar-regoli internazzjonali rilevanti, skont il-każ.
Artikolu 12
Eżerċizzju tad-delega
1. Il-Kummissjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta atti delegati soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li tadotta atti delegati msemmija fl-Artikolu 11 hija mogħtija lill-Kummissjoni għal perijodu ta’ ħames snin mit-13 ta' Ġunju 2016. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport rigward id-delega tas-setgħa sa mhux aktar tard minn disa’ xhur qabel tmiem il-perijodu ta’ ħames snin. Id-delega ta’ setgħa għandha tiġi estiża awtomatikament għal perijodi ta’ żmien identiċi, ħlief jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill joġġezzjona għal tali estensjoni mhux aktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta’ kull perijodu.
3. Id-delega ta’ setgħa msemmija fl-Artikolu 11 tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni li tirrevoka għandha ttemm id-delega ta’ setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha ssir effettiva fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fiha. Hija m’għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikolu 11 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġix espressa oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien perijodu ta’ xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 13
Informazzjoni u reviżjoni
L-Istati Membri għandhom, meta mitluba, jippreżentaw informazzjoni dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament lill-Kummissjoni.
Mhux aktar tard mill-14 ta’ Ġunju 2021, il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
Ir-rapport għandu jkun akkumpanjat, fejn meħtieġ, minn proposti għar-reviżjoni ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 14
Restrizzjonijiet fuq l-operat eżistenti
Restrizzjonijiet operattivi relatati mal-istorbju li diġà kienu ddaħħlu qabel it-13 ta’ Ġunju 2016 għandhom jibqgħu fis-seħħ sakemm l-awtoritajiet kompetenti ma jiddeċidux li jirriveduhom f’konformità ma’ dan ir-Regolament.
Artikolu 15
Tħassir
Id-Direttiva 2002/30/KE hija b’dan imħassra b’effett mit-13 ta’ Ġunju 2016.
Artikolu 16
Dispożizzjonijiet transizzjonali
Minkejja l-Artikolu 15 ta’ dan ir-Regolament, ir-restrizzjonijiet operattivi relatati mal-istorbju adottati wara t-13 ta’ Ġunju 2016 jistgħu jiġu adottati f’konformità mad-Direttiva 2002/30/KE fejn il-proċess ta’ konsultazzjoni qabel l-adozzjoni tagħhom kien għaddej f’dik id-data u dment li dawk ir-restrizzjonijiet jiġu adottati mhux aktar tard minn sena wara dik id-data.
Artikolu 17
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-13 ta' Ġunju 2016.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, is-16 ta’ April 2014.