PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 508/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) Rada nařízením (ES) č. 260/2007 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 63,5 % pro všechny společnosti s výjimkou tří čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení“) (3) dne 9. března 2012 Komise informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na odůvodněnou žádost, kterou podalo sdružení Eurométaux (dále jen „žadatel“) jménem výrobce v Unii představujícího více než 50 % výroby některých wolframových elektrod v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření se týkalo pokračování nebo obnovení dumpingu a proběhlo v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, dalšího známého výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v tomto oznámení.
(9)
Přihlásili se tři dovozci. Žádný z nich však během období přezkumného šetření nedovezl některé wolframové elektrody pocházející z ČLR.
(10)
Jelikož pouze dva vyvážející výrobci z ČLR předložili požadované informace, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, dvou vyvážejících výrobců v ČLR a jednoho výrobce v USA.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Plansee SE, Rakousko
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Německo
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji
c)
Společnost ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Šanghaj
d)
Společnosti ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Evropské unii
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Německo
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgie
e)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA
B. PŘEZKOUMÁVANÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 260/2007, konkrétně wolframové svářecí elektrody, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahující nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiné než získané prostým slinováním, též upravené do stanovené délky, pocházející z ČLR („wolframové elektrody“ nebo „přezkoumávaný výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00.
(14)
Přezkoumávaný výrobek se používá při svařování a v obdobných procesech. Wolframové elektrody se používají v mnoha průmyslových odvětvích, např. ve stavebnictví, při stavbě lodí, v automobilovém, námořním, chemickém a jaderném průmyslu, leteckém a kosmickém průmyslu a při stavbě ropovodů a plynovodů. Na základě fyzikálních a chemických vlastností a zastupitelnosti různých typů výrobku z hlediska uživatele se má za to, že pro účely tohoto řízení představují všechny wolframové elektrody jediný výrobek.
(15)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že přezkoumávaný výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na trhu srovnatelné země mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo obnovení.
(17)
Jak je vysvětleno výše, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců v ČLR. Dvě spolupracující společnosti představovaly přibližně 80 % až 85 % dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie během období přezkumného šetření. Na tomto základě byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
(18)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců využíval zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, zatímco druhý těžil z individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení, které jim bylo přiznáno během původního šetření. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení znovu neposuzují. Třetí společnosti, která v tomto přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovala, bylo přiznáno individuální zacházení v původním šetření.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(19)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(20)
Stejně jako v původním šetření byly v oznámení o zahájení přezkumu za srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty navrženy Spojené státy americké (USA). Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(21)
Komise rovněž posoudila, zda by bylo vhodné vybrat za srovnatelnou zemi jiné země a zjistila další třetí země, z nichž Eurostat zaznamenal dovoz wolframových elektrod. Potenciální známí výrobci v těchto zemích byli osloveni a vyzváni, aby spolupracovali v rámci šetření. Žádná spolupráce však nebyla poskytnuta.
(22)
Bylo shledáno, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti jejich domácího trhu. USA byly použity jako srovnatelná země také v původním šetření. Komisi nebyly sděleny a zřejmě ani neexistovaly žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu zdůvodňovaly změnu.
(23)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA. Jediný známý výrobce v USA byl osloven a souhlasil, že bude při šetření spolupracovat, odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Ověřené údaje o prodeji a výrobě této společnosti byly použity pro stanovení běžné hodnoty u společnosti, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření.
2.2 Běžná hodnota
(24)
U společnosti, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě jejích údajů. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda je prodej wolframových elektrod nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku určeného ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie.
(25)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(26)
U těch typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu. U zbývajících typů přezkoumávaného výrobku musela být běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Proto byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů společnosti s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku z domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
(27)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že metodika zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů se lišila od metodiky použité v původním šetření, což mohlo mít dopad na určení ziskového rozpětí, z něhož se vypočítávala běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. K informacím, které byly již předtím v šetření k dispozici, tato strana nedoložila své tvrzení žádným důkazem. Je třeba poznamenat, že v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení byly prodejní, správní a režijní náklady rozděleny na základě obratu a že tato metodika byla použita také v původním šetření.
(28)
Zisk použitý v původním šetření nepocházel z testu běžného obchodního styku (tzv. zkouška OCOT), jelikož žádný vyvážený druh dotčeného výrobku se neprodával na domácím trhu v běžném obchodním styku. Nynější přezkum před pozbytím platnosti ukázal, že některé druhy dotčeného výrobku byly ziskové, a proto byl v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení zisk z těchto ziskových obchodních operací použit k výpočtu běžné hodnoty.
(29)
Pokud jde o společnost, které nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo shledáno, že domácí prodej výrobce ve srovnatelné zemi se uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, a že by tedy mohl být použit jako základ pro určení běžné hodnoty u společnosti, které nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(30)
Pokud jde o společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, veškerý prodej na vývoz do Unie se uskutečnil prostřednictvím dovozců ve spojení a následně byly výrobky dále prodány společnostem v Unii, které jsou ve spojení i společnostem v Unii, které ve spojení nejsou. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vypočtena na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, řádně upravené o náklady, které vznikly v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i o přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady společností ve spojení.
(31)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že při zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů dovozů, kteří byli ve spojení, byly zohledněny určité náklady, které se týkaly prodeje jiných výrobků, než dotyčného výrobku a že tyto výdaje by proto měly být vyloučeny. Je třeba uvést, že v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byly při početním určení vývozní ceny zohledněny ověřené prodejní, správní a režijní náklady poskytnuté dotčenými společnostmi. Tvrzení, že vykázané prodejní, správní a režijní náklady zahrnovaly tyto náklady vynaložené na prodej jiných výrobků, nebylo doloženo žádným důkazem, a proto bylo zamítnuto.
(32)
Připomínky týkající se vývozních cen předložené jednou zúčastněnou stranou vycházely navíc z chybné citace příslušné měny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(33)
Pokud jde o ziskové rozpětí, žádný z dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracoval. V původním šetření bylo použito ziskové rozpětí dovozců ve spojení na základě skutečnosti, že činnosti dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebyly dostatečně srovnatelné s činnostmi dotčeného dovozce ve spojení. Šetření ukázalo, že činnosti dovozce ve spojení byly stejné v období přezkumného šetření i v období šetření původního šetření, tj. většina dovezených wolframových elektrod byla následně integrována do svářecího hořáku coby hlavního výrobku skupiny. Je třeba rovněž poznamenat, že wolframové elektrody mají v porovnání s konečným výrobkem nižší hodnotu. Na tomto základě bylo stejně jako v původním šetření konstatováno, že nejpřesnějším základem ziskového rozpětí pro výpočet vývozní ceny by bylo vlastní ziskové rozpětí dovozce ve spojení.
(34)
Pokud jde o společnost, které bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, veškerý prodej na vývoz do Unie směroval přímo k nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla proto vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(35)
Stanovení vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v ČLR vycházelo ze statistiky dovozu dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6.
(36)
Vývozní ceny byly v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení určeny odečtením zaplacených antidumpingových cel, protože žádná strana nepředložila důkaz, že clo bylo řádné zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách na trhu Unie.
2.4 Srovnání
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(38)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny obou spolupracujících vyvážejících výrobců, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v nákladech na dopravu, pojištění a poskytnutí úvěru, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
2.5 Dumpingové rozpětí
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(40)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, toto srovnání ukázalo, že tato společnost pokračovala v dumpingu na významné úrovni.
(41)
U spolupracujícího vyvážející výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, jakož i u celostátního dumpingové rozpětí použitelného pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR se ukázala významná úroveň dumpingu, který dokonce převyšoval dumping zjištěný v původním šetření.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(42)
V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření.
(43)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobci představovali jen asi 10 % celkové výrobní kapacity v ČLR. Závěry musely tedy do značné míry vycházet z informací uvedených v žádosti o přezkum a též z veřejně dostupných informací. Zvláště bylo zohledněno chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny na trzích jiných třetích zemí, čínská výrobní kapacita, jakož i dostupná volná kapacita a atraktivita trhu Unie pro čínské vývozce.
3.2 Chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny, na trzích jiných třetích zemí
(44)
Pokud jde o vývoz na trhy jiných třetích zemí, je třeba konstatovat, že statistické údaje, které jsou dostupné v čínských veřejných databázích, se vztahují na širší definici výrobku, než je přezkoumávaný výrobek, a proto nebylo možné provést smysluplnou analýzu množství vyvezeného na jiné trhy ani cen na těchto trzích. Dva spolupracující výrobci z ČLR nevyváželi pro odběratele v jiných třetích zemích, kteří nebyli ve spojení. Na tomto základě nemohly být spolehlivě stanoveny vývozní ceny na trhy jiných třetích zemí během období přezkumného šetření a na základě dostupných informací nebylo možné vyvodit žádné jednoznačné závěry.
3.3 Volná kapacita čínských výrobců
(45)
Údaje, z nichž vyšla níže uvedená analýza, poskytl žadatel v žádosti o přezkum a byly porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(46)
Na tomto základě byla kapacita výrobců v ČLR odhadnuta na 1 600 000 kg. Žadatel odhadl využití kapacity čínských výrobců na 63 %, což dává nevyužitou kapacitu ve výši přibližně 600 000 kg, a to je téměř pětkrát více, než činila celková spotřeba Unie během období přezkumného šetření. Existují tedy obrovská množství, které lze vyvézt z ČLR, zejména proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto významnou volnou výrobní kapacitu.
3.4 Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(47)
Dovoz z ČLR do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření výrazně přesáhl 50 000 kilogramů, což představuje přibližně polovinu celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření.
(48)
V průběhu celého posuzovaného období dovozní ceny kolísaly a sledovaly stejnou tendenci jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Dovozní ceny celkově stouply od roku 2008 do období přezkumného šetření o 42 % a byly nadále dumpingové. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
3.5 Atraktivita trhu Unie
(49)
Trh Unie je jedním z největších na světě s přibližně 20 % světové spotřeby wolframových elektrod. Čínské společnosti projevily vážný zájem rozvinout svou přítomnost na trhu Unie, což dokládá i skutečnost, že si v průběhu období přezkumného šetření nejen udržely, ale i zvýšily svůj významný 45 % podíl na trhu.
3.6 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a na zájem čínských vývozců, který projevili o trh Unie, jakož i na značnou nevyužitou kapacitu v ČLR, která výrazně převyšuje celkovou spotřebu Unie, lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(51)
Toto šetření potvrdilo, že wolframové elektrody vyrábějí dva výrobci v Unii. Oba výrobci při šetření plně spolupracovali.
(52)
Tyto společnosti tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(53)
Jelikož existují pouze dvě společnosti, které tvoří výrobní odvětví Unie, budou údaje o výrobním odvětví Unie uvedeny v indexované podobě nebo jako rozsahy, aby byly chráněny důvěrné informace podle článku 19 základního nařízení.
(54)
Protože statistiky dovozu od Eurostatu zahrnují do úrovně kódu KN také jiné výrobky než wolframové elektrody, byly informace o dovozu analyzovány na úrovni kódu TARIC doplněné o údaje shromážděné v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož jsou tak podrobné, že umožňující identifikaci stran. Z toho důvodu jsou některé informace předkládány jako rozsah od - do.
3. Spotřeba v unii
(55)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu TARIC doplněné o informace z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(56)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“), se spotřeba Unie snížila o 16 %. Spotřeba v Unii značně poklesla mezi roky 2008 a 2009 a od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. Z nejnižší hodnoty v roce 2009 se spotřeba v Unii vyšplhala do období přezkumného šetření o téměř 40 %.
Tabulka 1
Spotřeba
Objem
(kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Spotřeba
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Index (2008 = 100)
100
61
75
84
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(57)
Objem a podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu byl zjištěn na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC, doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(58)
Nehledě na absolutní pokles spotřeby v Unii, objem dovozu přezkoumávaného výrobku, který pochází z ČLR, se během posuzovaného období zvýšil o 9 %, přičemž se udržel na úrovni výrazně převyšující 50 000 kg (viz tabulka 2). Tento nárůst, jakož i obecný pokles spotřeby v Unii během posuzovaného období vedly ke zvýšení podílu na trhu čínských vývozců na přibližně polovinu trhu Unie.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem
51 771
36 188
39 953
56 289
Index (2008 = 100)
100
70
77
109
Podíl na trhu (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5. Ceny dovozu z ČLR
5.1 Vývoj cen
(59)
Ceny z ČLR se v regionu mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 40 %, přičemž k prudkému růstu došlo v průběhu období přezkumného šetření. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ceny
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Index (2008 = 100)
100
92
114
142
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5.2 Cenové podbízení
(60)
Šetření ukázalo, že ceny dovozu z ČLR vykazovaly cenové podbízení vůči průměrným cenám výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření bylo zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 37 % a i po započtení antidumpingového cla činilo rozpětí cenového podbízení stále vysokých 24 %. Výpočet byl založen na srovnání vývozních cen CIF spolupracujících vyvážejících výrobců s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, a to na úrovni ceny ze závodu. Ceny byly považovány za reprezentativní pro ČLR, neboť dva spolupracující vyvážející výrobci pokrývali přibližně 80 % dovozu wolframových elektrod z ČLR.
(61)
Po zveřejnění jeden vyvážející výrobce tvrdil, že nebyly porovnány ceny podle jednotlivých typů výrobku a v důsledku údajných cenových výkyvů mezi různými typy výrobku nedávaly vypočítané úrovně cenového podbízení smysl. Na základě dostupných informací bylo možné porovnání podle jednotlivých typů výrobku jen u části prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a pouze u části exportního prodeje do Unie. Tato strana však nepředložila důkaz, který by zpochybnil rozumnost použité metodiky. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(62)
Po zveřejnění se také objevilo tvrzení, že čínské dovozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie nebyly porovnávány na stejné úrovni obchodu. Toto tvrzení nebylo doloženo, jelikož dotčená strana neposkytla žádné informace ani důkazy, které by prokazovaly trvalé a zřejmé rozdíly ve funkcích a cenách prodejců na údajně různých úrovních obchodu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dovoz z jiných třetích zemí
(63)
V následující tabulce je uveden objem dovozu a ceny z jiných zemí během posuzovaného období. Údaje o objemu a podílu dovozu z třetích zemí na trhu byly zjištěny na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Vietnam
Objem dovozu (v kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Index (2008 = 100)
100
51
49
93
Cena
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Index (2008 = 100)
100
102
104
126
Jižní Korea
Objem dovozu (v kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Index (2008 = 100)
100
38
52
16
Cena
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Index (2008 = 100)
100
87
87
116
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Index (2008 = 100)
100
82
143
120
Cena
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Index (2008 = 100)
100
138
150
134
Celkem
Objem dovozu (v kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Index (2008 = 100)
100
50
63
67
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (v %)
35-40
30-35
30-35
30-35
Cena
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Index (2008 = 100)
100
103
110
121
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Objem dovozu z jiných třetích zemí na trh Unie klesl v posuzovaném období přibližně o 33 %. Podíly na trhu v posuzovaném období klesly a v období přezkumného šetření se pohybovaly mezi 30 % až 35 %. Ceny z jiných třetích zemí se za stejné období zvýšily o 21 %.
(65)
Je třeba připomenout, že v původním šetření nedošlo k žádnému významnému dovozu obdobného výrobku na trh Unie z jiných zemí než z ČLR. V původním šetření se zjistilo, že zbývající výrobci v USA a Japonsku měli svá odbytiště hlavně na svých domácích trzích. Proto byl učiněn závěr, že dovoz z jiných zemí než z ČLR byly mimořádně malý.
(66)
Podle informací z výrobního odvětví Unie se wolframové elektrody ve Vietnamu a Jižní Koreji v současnosti nevyrábějí a dovoz z těchto zemí pocházel vlastně z ČLR. V průběhu tohoto šetření však nebyly získány informace, které by toto tvrzení potvrdily.
7. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
7.1 Předběžné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(68)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, z důvodu zachování důvěrnosti jsou údaje vykazovány v rozmezích.
7.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(69)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok snižovala. Ke konci období přezkumného šetření výroba poklesla o 29 % oproti roku 2008. Tento trend byl obzvláště negativní v roce 2009, kdy poklesla o více než 40 %.
Tabulka 5
Celková výroba v Unii
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výroba
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Index (2008 = 100)
100
60
82
71
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. V důsledku poklesu výroby se projevil i celkový pokles využití kapacity mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 27 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 41 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výrobní kapacita
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (%)
57
35
47
41
Index (2008 = 100)
100
60
82
73
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.3 Zásoby
(71)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 20 %. Tento trend je v souladu s tendencí klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
Tabulka 7
Konečný stav zásob
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Konečný stav zásob
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Index (2008 = 100)
100
70
85
80
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.4 Objem prodeje
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl o 23 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, přičemž k prudkému poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009. Tento negativní trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby, s výjimkou roku 2010.
Tabulka 8
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem (v kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Index (2008 = 100)
100
65
87
77
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.5 Podíl na trhu
(73)
V důsledku toho, co bylo konstatováno v předchozím bodě odůvodnění o objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu. Tento vývoj vedl k podílu na trhu mezi 20 % a 25 %, což je mírně méně než podíl na trhu zaznamenaný na začátku posuzovaného období.
Tabulka 9
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Podíl na trhu Unie (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Index (2008 = 100)
100
107
117
91
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
7.6 Růst
(74)
Jak bylo vysvětleno výše, spotřeba v Unii se mezi rokem 2008 a 2009 v důsledku hospodářského útlumu značně snížila, ale od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu.
7.7 Zaměstnanost a produktivita
(75)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 13 %.
(76)
Po poklesu výroby, se v průběhu posuzovaného období snížila také produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg na jednoho zaměstnance. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Index zaměstnanců
100
65
84
87
Index produktivity
100
92
106
83
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.8 Jednotkové prodejní ceny
(77)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nebyli ve spojení, mezi rokem 2008 a 2010 mírně padaly, částečně v důsledku vlivu hospodářské krize. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření jednotkové prodejní ceny výrazně vzrostly. Celkově se ceny výrobního odvětví Unie zvýšily o 35 % během posuzovaného období. Tento cenový vývoj, zejména mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření, byl způsoben zvýšením ceny hlavních složek wolframových elektrod.
Tabulka 11
Jednotková cena prodeje v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
80-120
80-120
80-120
100-140
Index (2008 = 100)
100
94
96
135
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.9 Ziskovost
(78)
Od roku 2008 do období přezkumného šetření se ziskovost zvýšila po dosažení nižší úrovně v letech 2009 a 2010. Ziskovost však zůstala v záporných hodnotách v průběhu celého posuzovaného období.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2008 = 100)
100
95
95
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.10 Investice a návratnost investic
(79)
Investice do podnikání se během posuzovaného období u dotčeného výrobku významně snížily.
(80)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2008 zaznamenalo výrobní odvětví Unie zápornou návratnost investic, která se mírně zlepšila, avšak v průběhu období přezkumného šetření zůstala záporná.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
Index (2008 = 100)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Investice
100
2
23
18
Návratnost investic
100
100
96
103
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(81)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen v procentu obratu dotčeného výrobku, se během posuzovaného období výrazně zlepšil, přesto však zůstal záporný.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
99
96
106
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.12 Mzdy
(82)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mzdy ve výrobního odvětví Unie poklesly o 16 % v souladu s poklesem počtu zaměstnanců.
7.13 Velikost dumpingového rozpětí
(83)
Navzdory platným opatřením přetrvával během období přezkumného šetření značný dumping na úrovni výrazně převyšující stávající úroveň opatření. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě, skutečnému objemu dovozu z ČLR a cenám, které vykazovaly výrazné podbízení proti prodejním cenám výrobního odvětví Unie, nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na odvětví Unie za zanedbatelný.
7.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky dřívějšího dumpingu. I přes platná antidumpingová opatření se výrobní odvětví Unie nedokázalo zotavit z účinků dřívějšího dumpingu. V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet svůj podíl na trhu, ale to jej přivedlo jen do ztráty.
8. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(85)
Odvětví Unie zůstalo v nejisté hospodářské situaci a byla mu nadále působena podstatná újma. V posuzovaném období se zhoršily téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie. Proto nebylo možno dojít k závěru, že situace výrobního odvětví Unie je jistá.
(86)
V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet si svůj podíl na trhu, ale prodávalo za ceny výrazně pod hranicí rentability. Růst prodejních cen výrobního odvětví Unie mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření souvisí s nárůstem cen surovin a vlastně ani nepokryl celkové náklady výrobního odvětví Unie.
(87)
Závěrem lze říci, že potíže výrobního odvětví Unie lze jednoznačně spojovat s masivní přítomnosti levného čínského dovozu přezkoumávaného výrobku na trhu Unie, který se prodává za výrazně dumpingové ceny, a to i přes platná opatření. Tento faktor stačil k tomu, aby předurčil situaci, v níž výrobní odvětví Unie utrpělo ztráty ve snaze udržet si přiměřený podíl na trhu. Navíc byly tyto potíže dále prohlubovány během téměř celého posuzovaného období působením dvou faktorů: poklesem trhu během hospodářské krize v letech 2008-2009 a, i když v menším rozsahu, náhlým zvýšením cen surovin během období přezkumného šetření. To vedlo k situaci, kdy ztráty dosáhly významné úrovně.
(88)
Vzhledem k nepříznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie se má za to, že výrobnímu odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nadále působena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(89)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(90)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma přetrvá i nadále, pokud by opatření zanikla.
2. Objem čínského dovozu
(91)
Je třeba připomenout, že spotřeba na trhu Unie od doby původního šetření výrazně klesla, zejména v důsledku hospodářského útlumu. Za těchto okolností objem čínského dovozu v období přezkumného šetření vzrostl na úroveň značně převyšující 50 000 kg. Objem dovozu vzrostl o 9 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal.
3. Volná kapacita v ČLR
(92)
Jak je uvedeno v 46. bodě odůvodnění, na základě dostupných informací existuje v ČLR značná volná kapacita. Lze očekávat, že velká část této volné kapacity by mohla být využita ke zvýšení dovozu na trh Unie, pokud by nebyla zavedena antidumpingová opatření. Je to proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh v ČLR dokázaly absorbovat významnou produkci čínské volné kapacity. Existuje tudíž kapacita pro významné zvýšení dovozu do Unie. Během období přezkumného šetření by nevyužitá kapacita byla odhadem pětkrát větší než spotřeba v Unii.
(93)
Mimoto informace předložené během šetření ukazují na významná narušení trhu se surovinou (parawolframan amonný), která se používá na výrobu přezkoumávaného výrobku. Na tuto surovinu se vztahují vývozní kvóty a vývozní daně uložené čínskými orgány. Tím se omezuje vývoz parawolframanu amonného a uměle se zvyšuje jeho cena na světovém trhu. Tato narušení pravděpodobně pobídnou čínský průmysl k výrobě a vývozu za nízké ceny, zatímco výrobní odvětví Unie je nuceno vyrábět obdobný výrobek na základě uměle vysokých cen surovin.
4. Atraktivita trhu Unie
(94)
Bylo prokázáno, že čínští vyvážející výrobci projevovali trvalý zájem o trh v Unii a byli schopni zvyšovat objem dovozu na úkor odbytu výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření dokonce zvýšili svůj již beztak značný podíl na trhu.
5. Závěr
(95)
Výrobní odvětví Unie bylo po několik let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a stále je v nejisté hospodářské situaci.
(96)
Pokud by opatření zanikla, existuje velká pravděpodobnost vyššího objemu dumpingového dovozu, který by mohl vážně ohrozit existenci výrobního odvětví Unie. ČLR totiž disponuje značnou volnou výrobní kapacitou, která bude pravděpodobně z velké části směřována na trh Unie za dumpingové ceny, které vykazují cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
(97)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně přetrvávání dumpingu, volné kapacity v ČLR, zjištěného narušení na trhu surovin, potenciálu vyvážejících výrobců v ČLR přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie, chování čínských vývozců, pokud jde o vývozní ceny, které vykazují jasné podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, a přitažlivosti trhu Unie, by případné zrušení opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání újmy.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(98)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(99)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(100)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování dumpingu působícího újmu, existují přesvědčivé důvody, jež by vedly k závěru, že není v zájmu Unie v daném konkrétním případě opatření zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Vzhledem k situaci výrobního odvětví Unie a analýze pravděpodobnosti obnovení újmy je zřejmé, že výrobní odvětví Unie by pravděpodobně zažilo vážné zhoršení své finanční situace v případě, že by antidumpingová opatření zanikla. Během celého posuzovaného období výrobní odvětví Unie přicházelo o objem výroby a prodeje, zatímco dovoz z dotčené země i přes platná opatření rostl. Během stejného období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršovala vinou těžkých ztrát. Na trhu Unie je proto nutno posílit podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(102)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a zlepšit svou finanční situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(103)
Žádný z 15 oslovených uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Stejně jako v původním šetření nedošly odpovědi na dotazník od zainteresovaných uživatelů. V původním šetření se nespolupráce vysvětlovala slabým dopadem wolframových elektrod na jejich výrobní náklady, protože se ukazuje, že hlavními kritérii pro odběratele jsou kvalita a spolehlivost. Vzhledem k zřejmě okrajovému dopadu přezkoumávaného výrobku na náklady spojené s navazujícími výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů.
4. Zájem dovozců
(104)
Tři dovozci se obrátili na Komisi na začátku šetření, ale nebyli shledáni zúčastněnými stranami, jelikož v období přezkumného šetření nedováželi dotčený výrobek z ČLR. Vzhledem k tomu, že dovozci wolframových elektrod neprojevili během šetření žádný zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nepochybně nebylo v rozporu se zájmem EU.
5. Závěr
(105)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(106)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(107)
Z výše uvedených důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 260/2007.
(108)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingového clu použitelnému na všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz wolframových svářecích elektrod, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahujících nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiných než získaných prostým slinováním, též upravených do stanovené délky, v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00 (kódy TARIC 8101991010 a 8515900010) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Všechny ostatní společnosti
63,5 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 508/2013
tad-29 ta’ Mejju 2013
li jimponi dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ elettrodi tungstenu li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina wara rieżami ta’ skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma s-suġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikoli 9(4) u 11(2), (5) u (6) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri fis-seħħ
(1)
Wara investigazzjoni (l-“investigazzjoni oriġinali”), il-Kunsill, bir-Regolament (KE) Nru 260/2007 (2), impona dazju definittiv ta’ antidumping fuq importazzjonijiet ta’ ċerti elettrodi tungstenu li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“ir-RPĊ”) (il-“miżuri oriġinali”). Il-miżuri ħadu l-forma ta’ dazju ad valorem ta’ 63,5 % għall-kumpaniji kollha ħlief tliet produtturi Ċiniżi li jesportaw li ġew mogħtija dazji individwali.
2. Bidu ta’ rieżami ta’ skadenza
(2)
Fit-9 ta’ Marzu 2012, il-Kummissjoni ħabbret, permezz ta’ avviż (“Notifika ta’ bidu”) (3), ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, il-bidu ta’ rieżami ta’ skadenza tal-miżuri antidumping applikabbli għal importazzjonijiet ta’ ċerti elettrodi tungstenu li joriġinaw fir-RPĊ.
(3)
Ir-rieżami nbdiet wara li ġiet ippreżentata talba ssostanzjata minn Eurométaux (“l-applikant”) f’isem produttur tal-Unjoni li jirrappreżenta aktar minn 50 %, tal-produzzjoni tal-Unjoni ta’ ċerti elettrodi tungstenu.
(4)
It-talba hi bbażata fuq il-fatt li l-iskadenza tal-miżuri x’aktarx tirriżulta f’issoktar ta’ dumping u dannu għall-industrija tal-Unjoni.
3. Investigazzjoni
3.1. Perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami u l-perjodu kkunsidrat
(5)
L-investigazzjoni tal-kontinwazzjoni jew tar-rikorrenza tad-dumping kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2011 sal-31 ta’ Diċembru 2011 (“il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami” jew il-“PIR”). L-eżaminazzjoni tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza tal-ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sa tmiem il-PIR (il-“perjodu meqjus”).
3.2. Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(6)
Il-Kummissjoni uffiċjalment avżat lill-applikant, lill-produttur magħruf l-ieħor tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi fir-RPĊ, lil importaturi u utenti mhux relatati magħrufa li huma kkonċernati, produtturi f’pajjiżi analogi potenzjali kif ukoll lir-rappreżentanti tar-RPĊ bil-bidu tar-rieżami tal-iskadenza. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jesprimu fehmiethom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-Notifika ta’ bidu.
(7)
Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(8)
Fid-dawl tal-għadd apparentament kbir ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ u importaturi mhux relatati fl-Unjoni involuti fl-investigazzjoni, ġie ppjanat it-teħid ta’ kampjuni għal dawn il-partijiet fin-Notifika ta’ bidu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni jkunx meħtieġ u, jekk dan ikun il-każ, tagħżel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq intalbu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, jippreżentaw irwieħhom fi żmien 15-il jum mill-pubblikazzjoni tal-avviż ta’ bidu u jipprovdu l-informazzjoni mitluba fin-Notifika ta’ bidu lill-Kummissjoni.
(9)
Tliet importaturi ppreżentaw irwieħhom. L-ebda wieħed minnhom, madankollu, ma importa ċerti elettrodi tungstenu li joriġinaw fir-RPĊ matul il-PIR.
(10)
Billi kienu biss żewġ produtturi esportaturi mir-RPĊ li pprovdew l-informazzjoni mitluba ma kienx hemm bżonn li jintgħażel kampjun ta’ produtturi esportaturi.
(11)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa kkonċernati u lil dawk li ppreżentaw irwieħhom fl-iskadenzi stabbiliti fin-Notifika ta’ bidu. Waslu tweġibiet mingħand żewġ produtturi tal-Unjoni, żewġ produtturi esportaturi fir-RPĊ u produttur wieħed fl-Istati Uniti tal-Amerika.
(12)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset li kienet neċessarja għad-determinazzjoni tal-probabbiltà tal-issoktar jew ir-rikorrenza ta’ dumping u l-ħsara li tirriżulta minnu u d-determinazzjoni ta’ dak li hu fl-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni
-
Plansee SE, l-Awstrija
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, il-Ġermanja
(b)
Produtturi esportaturi fir-RPĊ
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji
(c)
Kumpanija relatata ma’ produttur esportatur wieħed li kkoopera fir-RPĊ
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Shanghai
(d)
Kumpaniji relatati ma’ produttur esportatur wieħed li kkoopera fl-Unjoni Ewropea
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, il-Ġermanja
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, il-Belġju
(e)
Pajjiż Analogu
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, l-Istati Uniti
B. PRODOTT TAĦT RIEŻAMI U PRODOTT SIMILI
(13)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-istess bħal dak kopert mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 260/2007, jiġifieri elettrodi tungstenu għall-issaldjar, inklużi biċċiet u vireg għall-iwweldjar tal-elettrodi, li fihom 94 % jew aktar bil-piż ta’ tungstenu, ħlief dawk magħmulin sempliċiment minn sinterizzazzjoni, kemm jekk maqtugħin għat-tul, li joriġinaw fir-RPĊ (“ET” jew “il-prodott li qed jiġi rieżaminat”), li bħalissa huma kklassifikati fil-kodiċi NM ex 8101 99 10 u ex 8515 90 00.
(14)
Il-prodott taħt rieżami huwa użat fl-iwweldjar u proċessi simili. L-ET jintużaw f’varjetà kbira ta’ setturi industrijali bћalma huma l-kostruzzjoni, il-bini tal-vapuri, il-manifattura tal-karozzi, l-inġinerija tal-baћar, l-inġinerija kimika u dik nukleari, it-teknoloġija tal-avjazzjoni kif ukoll il-linji ta’ pajpijiet taż-żejt u tal-gass. Fuq il-bażi tal-karatteristiċi fiżiċi u kimiċi u tas-sostitwibbiltà tat-tipi differenti tal-prodott mill-perspettiva tal-utent, gћall-għan ta’ dan il-proċediment l-ET kollha se jkollhom jitqiesu li jifformaw prodott wieћed.
(15)
L-investigazzjoni kkonfermat li, bħal fl-investigazzjoni oriġinali, il-prodott taħt rieżami u dak manifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku tar-RPĊ, kif ukoll dak immanifatturat u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u dik prodotta u mibjugħa fis-suq tal-pajjiż analogu għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użi, u għalhekk meqjusa li huma simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TA’ DUMPING
1. Kummenti preliminari
(16)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk id-dumping kienx qed isseħħ fil-preżent u jekk l-iskadenza tal-miżuri kellhiex il-probabbiltà li twassal għall-kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dumping.
(17)
Kif spjegat hawn fuq, ma kienx hemm bżonn li jintgħażel kampjun ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ. Iż-żewġ kumpaniji li kkooperaw koprew l-importazzjonijiet tal-prodott konċernat mir-RPĊ lejn l-Unjoni f’medda ta’ bejn 80 % u 85 % matul il-PIR. Fuq din il-bażi, kien konkluż li l-kooperazzjoni kienet għolja.
(18)
Wieħed mill-produtturi esportaturi li kkoopera bbenefika minn trattament ta’ ekonomija tas-suq (“TES”) skont l-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku, filwaqt li t-tieni bbenefika minn trattament individwali (“TI”) skont l-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku, mogħtija lilhom matul l-investigazzjoni oriġinali. Tajjeb li jitfakkar li f’dan il-kuntest tal-investigazzonijiet skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, TES u TI mhumiex ikkunsidrati mill-ġdid. Kumpanija terza, li ma tikkooperax f’dan ir-rieżami ta’ skadenza, ngħatat TI fl-investigazzjoni oriġinali.
2. Dumping ta’ importazzjonijiet matul il-PIR
2.1. Pajjiż analogu
(19)
Minħabba li r-RPĊ hija ekonomija fi tranżizzjoni u f’konformità mad-dispożizzjonijiet fl-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għal produtturi esportaturi li ma ngħatawx trattament ta’ ekonomija tas-suq irid jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet jew il-valur ikkalkulat f’pajjiż terz b’ekonomija tas-suq (“pajjiż analogu”).
(20)
Bħal fl-investigazzjoni oriġinali, l-Istati Uniti tal-Amerika ġie propost bħala pajjiż analogu fin-Notifika ta’ bidu biex jiġi stabbilit il-valur normali. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità jikkummentaw dwar l-adegwatezza ta’ din l-għażla. Ma waslux kummenti f’dan ir-rigward.
(21)
Il-Kummissjoni eżaminat ukoll jekk pajjiżi oħrajn setgħux ikunu għażla raġonevoli bħala pajjiż analogu u identifikatw pajjiżi terzi oħra li minnhom l-importazzjonijiet ta’ elettrodi tungstenu kienu rreġistrati fil-Eurostat. Produtturi potenzjali magħrufa f’dawn il-pajjiżi ġew ikkuntattjati u mistiedna jikkooperaw fl-investigazzjoni. Madankollu, ma nkisbet l-ebda koperazzjoni.
(22)
Tqies li l-Istati Uniti tal-Amerika kienu rappreżentattivi bħala suq ta’ referenza, speċjalment fid-dawl tal-libertà u l-kompetittività tas-suq domestiku Amerikan. L-Istati Uniti ntużaw ukoll bħala pajjiż analogu fl-investigazzjoni oriġinali. L-ebda ċirkostanzi ġodda jew mibdula li jiġġustifikaw bidla ma jidhru li jeżistu jew ġew ikkomunikati tali ċirkostanzi lill-Kummissjoni.
(23)
Għalhekk, l-Istati Uniti ntużaw bħala pajjiż b’ekonomija tas-suq analogu għall-iskop ta’ dan ir-rieżami. L-uniku produttur magħruf fl-Istati Uniti ġie kkuntattjat u qabel li jikkoopera, iwieġeb għall-kwestjonarju u jaċċetta żjara ta’ verifika. Iċ-ċifri tal-produzzjoni u l-bejgħ vverifikati ta’ din il-kumpanija ġew użati għad-determinazzjoni tal-valur normali għall-kumpaniji li ma ngħatawx t-TES fl-investigazzjoni oriġinali.
2.2. Valur normali
(24)
Għall-kumpanija li ngħatat TES fl-investigazzjoni oriġinali, il-valur normali ġie stabbilit abbażi tad-data tagħha. Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk il-bejgħ domestiku tat-TE lil klijenti indipendenti matul il-PIR, jiġifieri, jekk il-volum tal-bejgħ tal-prodott maħsub għall-konsum domestiku jirrappreżentax il-5 % jew aktar tal-esportazzjonijiet tagħhom tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni taħt rieżami.
(25)
Sussegwentement ġie eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta’ dan it-tip ta’ prodott jistax jitqies bħala bejgħ li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku, billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgħ bi profitt lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku.
(26)
Għat-tipi tal-prodott ikkonċernat fejn il-bejgħ domestiku kien rappreżentattiv u sar fil-kummerċ normali, il-valur normali ġie stabbilit abbażi tal-prezzijiet li tħallsu mill-klijenti indipendenti fil-pajjiż ta’ esportazzjoni. Għat-tipi li jifdal tal-prodott li qed jiġi rieżaminat, il-valur normali kellu jiġi kkalkulat skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku. Għalhekk, il-valur normali li ġie stabbilit kien ikkalkulat skont l-ispejjeż tal-manifattura għall-kumpanija u l-ispejjeż tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi (BĠ&A) u l-profitt miksub fuq bejgħ domestiku li sar fl-andament ordinarju tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku.
(27)
Wara l-iżvelar parti waħda qalet li l-metodoloġija użata biex jiġu determinati l-ispejjeż tal-BĠ&A kienet differenti minn dik użata fl-investigazzjoni oriġinali li seta’ jkollha impatt fuq it-twaqqif tal-marġni ta’ profitt użat biex jiġi kkalkulat il-valur normali maħdum skont l-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku. Minbarra l-informazzjoni li ngħatat qabel fl-investigazzjoni, il-parti ma ssostanzjatx it-talba tagħha bl-ebda evidenza. Huwa nnotat li skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku, l-ispejjeż BĠ&A kienu allokati fuq il-bażi tad-dħul u li din il-metodoloġija kienet użata wkoll fl-investigazzjoni oriġinali.
(28)
Il-profitt użat fl-investigazzjoni oriġinali ma kienx mit-test OCOT (andament normali tal-kummerċ) hekk kif l-ebda wieħed mit-tipi esportati tal-prodott ikkonċernat ma nbiegħu fis-suq domestiku fl-andament normali tal-kummerċ. Ir-rieżami tal-iskadenza attwali wera li xi tipi tal-prodott ikkonċernat kienu qed jagħmlu profitt u b’hekk, skont l-Artikolu 2(3) u (6) tar-Regolament bażiku, il-profitt ta’ dawn it-tranżazzjonijiet li kienu qed jagħmlu profitt kien użat għat-twaqqif tal-valur normali.
(29)
Safejn jikkonċerna l-kumpaniji li ma ngħatawx it-TES fl-investigazzjoni oriġinali, skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali ġie stabbilit abbażi tal-informazzjoni li nġabret mingħand il-produttur li kkoopera fil-pajjiż analogu. Il-bejgħ domestiku tal-produttur fil-pajjiż analogu instab li jsir fi kwantitajiet suffiċjenti u fl-andament ordinarju tal-kummerċ u għalhekk jista’ jintuża bħala bażi sabiex jiġi stabbilit il-valur normali għal kumpanija biex ma tingħatax it-TES.
2.3. Prezz tal-esportazzjoni
(30)
Fir-rigward tal-kumpanija li ngћatat TES, il-bejgћ kollu tal-esportazzjoni lejn il-Komunità sar permezz ta’ importaturi relatati u sussegwentement inbiegћ mill-ġdid fl-Unjoni lil kumpaniji relatati u oħrajn mhux relatati. B’hekk il-prezz tal-esportazzjoni ġie kkalkulat, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, fuq il-bażi tal-prezz li bih il-prodotti importati nbiegћu mill-ġdid gћall-ewwel darba lil xerrej indipendenti, aġġustat kif jixraq gћall-ispejjeż kollha li nqalgћu bejn l-importazzjoni u l-bejgћ mill-ġdid, kif ukoll għal marġni raġonevoli gћall-BĠ&A u gћall-profitti. F’dan ir-rigward, intużaw l-ispejjeż tal-BĠ&A tal-kumpaniji relatati stess.
(31)
Wara l-iżvelar parti waħda saħħqet li meta kienu qed jiġu stabbiliti l-BĠ&A tal-importaturi relatati, tqiesu ċerti spejjeż li kienu relatati mal-bejgħ ta’ prodotti oħrajn minbarra l-prodott ikkonċernat u li dawn l-ispejjeż b’hekk għandhom jitwarrbu. Huwa nnotat li l-ispejjeż BĠ&A hekk kif provduti mill-kumpaniji kkonċernati ġew ikkunsidrati mat-twaqqif tal-prezz ta’ esportazzjoni skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. It-talba li l-ispejjeż BĠ&A rrapportati inkludew l-ispejjeż BĠ&A mill-bejgħ ta’ prodotti oħrajn ma kinetx appoġġjata minn kwalunkwe evidenza u b’hekk rtwarrbet.
(32)
Barra minn hekk, il-kummenti mogħtija mill-parti interessata fuq prezzijiet ta’ esportazzjoni kienu bbażati fuq kwotazzjoni żbaljata tal-munita rilevanti. B’hekk din it-talba twarrbet.
(33)
Sa fejn huwa kkonċernat il-marġni ta’ profitt, l-ebda importatur mhux relatat fl-Unjoni ma kkoopera. Fl-investigazzjoni oriġinali, il-marġni ta’ profitt tal-importaturi relatati kien użat, ibbażat fuq il-fatt li l-attivitajiet tal-importaturi mhux relatati ma kinux biżżejjed komparabbli ma’ dawk tal-importatur relatat konċernat. L-investigazzjoni wriet li l-attivitajiet tal-importatur relatat kienu l-istess matul il-PIR hekk kif matul il-perjodu ta’ investigazzjoni tal-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri l-maġġoranza ta’ ET importati ġiet ulterjorment integrata fil-prodott ewlieni manifatturat mill-grupp, it-torċ għall-iwweldjar. Għandu jkun innotat ukoll li l-ET huma ta’ valur minuri meta mqabbel mal-prodott finali. Fuq din il-bażi u bħal fl-investigazzjoni oriġinali ġie konkluż li l-marġni tal-profitt personali tal-importatur relatat jikkostitwixxi bażi preċiża bħala marġni ta’ profitt għall-kalkolu tal-prezz tal-esportazzjoni.
(34)
Fir-rigward tal-kumpanija li ngћatat TI fl-investigazzjoni oriġinali, il-bejgħ kollu ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni sar direttament lil klijenti indipendenti stabbiliti fl-Unjoni. Skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit abbażi tal-prezzijiet effettivament imħallsa jew li għandhom jitħallsu.
(35)
Id-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni tal-produtturi l-oħrajn kollha stabbiliti fir-RPĊ kienet ibbażata fuq statistika tal-importazzjonijiet disponibbli fil-bażi tad-data tal-Artikolu 14(6).
(36)
Skont l-Artikolu 11(10) tar-Regolament bażiku, il-prezzijiet tal-esportazzjoni ġew stabbiliti bit-tnaqqis tad-dazji antidumping imħallsa, hekk kif l-ebda waħda mill-partijiet ma tat evidenza li d-dazju ġie verament rifless fil-prezzijiet għall-bejgħ mill-ġdid jew fil-prezzijiet ta’ bejgħ sussegwenti fis-suq tal-Unjoni.
2.4. Tqabbil
(37)
It-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq bażi ta’ kif joħroġ mill-fabbrika.
(38)
Għall-għan li jkun żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni taż-żewġ produtturi esportaturi li kkooperaw u skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, saret konċessjoni dovuta fil-forma ta’ aġġustamenti fir-rigward ta’ ċerti differenzi fit-trasport, l-assigurazzjoni, it-taxxi u l-ispejjeż tal-kreditu li affettwaw il-prezzijiet u t-tqabbil tal-prezzijiet.
2.5. Marġni tad-dumping
(39)
Kif stipulat fl-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġni tad-dumping kien stabbilit fuq bażi ta’ tqabbil bejn il-valur medju normali peżat u l-prezz medju tal-esportazzjoni peżat.
(40)
Għal produttur esportatur li kkoopera u li ngħata TES fl-investigazzjoni oriġinali, dan it-tqabbil wera li din il-kumpanija kompliet d-dumping f’livelli sinifikanti.
(41)
Għal produttur esportatur li kkoopera u li ngħata TI fl-investigazzjoni oriġinali kif ukoll il-marġini ta’ dumping nazzjonali applikabbli għall-produtturi esportaturi l-oħra kollha li ma kkooperawx fir-RPĊ wera livell ta’ dumping sinifikanti, ogħla minn dak li kien instab fl-investigazzjoni oriġinali.
3. Żvilupp tal-importazzjonijiet f’każ li jiġu revokati l-miżuri
3.1. Kumment preliminari
(42)
Minbarra l-analiżi tal-eżistenza ta’ dumping matul il-PIR, ġiet investigata l-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni ta’ dumping jekk jiġu revokati l-miżuri.
(43)
F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-produtturi esportaturi li kkooperaw kienu jirrappreżentaw biss madwar 10 % tal-produzzjoni totali tal-kapaċità fir-RPĊ. Għalhekk, is-sejbiet kellhom jiġu bbażati l-aktar fuq l-informazzjoni mogħtija fit-talbiet għal rieżami kif ukoll informazzjoni disponibbli għall-pubbliku. L-imġiba tal-prezz tal-esportazzjoni tal-produtturi Ċiniżi lejn swieq oħra ta’ pajjiżi terzi, il-kapaċità ta’ produzzjoni Ċiniża kif ukoll l-kapaċitajiet ta’ riżerva disponibbli u l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni għall-esportaturi Ċiniżi kienu kkunsidrati b’mod partikolari.
3.2. Imġiba tal-prezz tal-esportazzjoni tal-produtturi Ċiniżi lejn swieq oħra ta’ pajjiżi terzi
(44)
Fejn huma kkonċernati l-esportazzjonijiet lejn swieq oħra ta’ pajjiżi terzi, għandu jkun innutat li l-informazzjoni statistika disponibbli mill-bażijiet ta’ data pubbliċi Ċiniżi tkopri kamp ta’ applikazzjoni usa’ tal-prodott mill-prodott taħt rieżami u għalhekk l-ebda analiżi sinifikanti ta’ kwantitajiet esportati lejn swieq oħrajn jew il-prezzijiet fuq dawn is-swieq jistgħu jkunu magħmula. Żewġ produtturi li kkooperaw mir-RPĊ ma esportawx lejn klijenti mhux relatati f’swieq terzi oħrajn. Fuq din il-bażi, il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn swieq oħra ta’ pajjiżi terzi matul il-PIR ma setgħux jiġu stabbiliti b’mod affidabbli u l-ebda konklużjonijiet ma jistgħu jiġu dedotti fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli.
3.3. Kapaċità ta’ riżerva tal-produtturi Ċiniżi
(45)
Id-data li fuq il-bażi tagħha ssir l-analiżi hawn taħt ġiet ipprovduta mill-applikant fit-talba għal rieżami u kienet verifikata għal darb’oħra ma’ informazzjoni disponibbli għall-pubbliku.
(46)
Fuq din il-bażi, kapaċitajiet ta’ produtturi fir-RPĊ ġew stmati għal 1 600 000 kg. L-istima tal-applikant tal-użu tal-kapaċità tal-produtturi Ċiniżi hija madwar 63 % li tirriżulta f’kapaċità mhux użata ta’ madwar 600 000 kg, aktar minn kważi ħames darbiet il-konsum tal-Unjoni totali matul il-PIR. Għalhekk, hemm kwantitajiet kbar disponibbli għall-esportazzjoni mir-RPĊ, b’mod partikolari għaliex ma hemm l-ebda indikazzjoni li s-swieq ta’ pajjiżi terzi jew is-suq domestiku jista’ jassorbi din il-kapaċità żejda sinifikanti.
3.4. Volum u prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ
(47)
Importazzjonijiet mir-RPĊ lejn l-Unjoni żdiedu b’9 % matul il-perjodu kkunsidrat u laħqu l-livell ferm ogħla minn 50 000 kilogramm matul il-PIR li jirrappreżentaw madwar nofs il-konsum totali tal-Unjoni matul il-PIR.
(48)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-prezzijiet tal-importazzjoni kienu qed ivarjaw u segwew l-istess xejriet bħall-prezzijiet ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. B’mod ġenerali, il-prezzijiet tal-importazzjoni żdiedu bejn l-2008 u l-PIR b’42 % u kienu għadhom f’livelli dumped. It-tkabbir fil-prezz huwa prinċipalment spjegat minn spiża ogħla tal-materja prima ewlenija (trab tat-tungstenu) matul il-PIR.
3.5. Attratività tas-suq tal-Unjoni
(49)
Is-suq tal-Unjoni huwa fost l-ikbar fid-dinja billi jilħaq 20 % tal-konsum dinji ta’ ET Il-kumpaniji Ċiniżi wrew interess serju li jiżviluppaw il-preżenza tagħhom fis-suq tal-Unjoni li hija appoġġjata mill-fatt li żammew u żiedu wkoll is-sehem sinifikanti tagħhom tas-suq ta’ 45 % matul il-PIR.
3.6. Konklużjoni dwar il-probabbiltà tal-issoktar tad-dumping
(50)
L-analiżi ta’ hawn fuq turi li l-importazzjonijiet Ċiniżi jkomplu jidħlu fis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet dumped b’marġnijiet ta’ dumping għoli ħafna. Minħabba li notevolment, l-analiżi tal-livelli tal-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni, u l-interess li esportaturi Ċiniżi wrew fis-suq tal-Unjoni, kif ukoll kapaċitajiet żejda sinifikanti disponibbli fir-RPĊ, li jmorru lil hinn sew mill-konsum totali tal-Unjoni, jista’ jiġi konkluż li hemm probabbiltà kbira ta’ tkomplija ta’ dumping jekk il-miżuri jitneħħew.
D. SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(51)
L-investigazzjoni preżenti kkonfermat li l-ET huma mmanifatturati minn żewġ produtturi fl-Unjoni. Iż-żewġ produtturi kkooperaw bis-sħiħ fl-investigazzjoni.
(52)
Dawn il-kumpaniji jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku u minn hawn ‘il quddiem se ssir referenza għalihom bħala l-“industrija tal-Unjoni”.
2. Kumment preliminari
(53)
Peress li hemm biss żewġ kumpaniji li jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni, id-data li tirreferi għall-industrija tal-Unjoni jew se tiġi ppreżentata f’forma ta’ indiċi jew firxiet, sabiex tiġi mħarsal-kunfidenzjalità skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku.
(54)
Minħabba li l-importazzjonijiet taħt il-livell tal-kodiċi NM mill-Eurostat inkludew ukoll prodotti li mhumiex ET, informazzjoni fuq l-importazzjonijiet ġiet analizzata fil-livell tal-kodiċi TARIC, supplimentata mill-informazzjoni miġbura skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku. Id-data tat-TARIC titqies bħala kunfidenzjali peress li tipprovdi livell ta’ dettall li tippermetti l-identifikazzjoni tal-partijiet. Għal din ir-raġuni xi informazzjoni ġiet ippreżentata f’firxiet.
3. Konsum tal-unjoni
(55)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, u data tal-importazzjoni mill-Eurostat fil-livell tal-kodiċi TARIC, supplimentata bl-informazzjoni mid-data miġbura skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku.
(56)
Bejn l-2008 u l-PIR (“il-perjodu meqjus”), il-konsum tal-Unjoni naqas b’16 %. Il-konsum fl-Unjoni naqas sostanzjalment bejn l-2008 u l-2009, u żdied minn dak iż-żmien, mingħajr ma laħaq il-livelli ta’ qabel il-kriżi matul il-PIR. Mill-quċċata baxxa fl-2009 għall-PIR, il-konsum tal-Unjoni żdied bi kważi 40 %.
Tabella 1
Konsum
Volum
(kilogrammi)
2008
2009
2010
PIR
Konsum
140 000 - 150 000
90 000 - 100 000
110 000 - 120 000
120 000 - 130 000
Indiċi (2008 = 100)
100
61
75
84
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, Eurostat, bażi ta’ data tal-Artikolu 14(6)
4. Volum u sehem mis-suq ta’ importazzjonijet oġġett ta’ dumping mir-RPĊ
(57)
Il-volumi u s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ ġie stabbilit abbażi tal-informazzjoni statistika pprovdut fuq il-livell TARIC supplimentat bl-informazzjoni mid-data miġbura skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku.
(58)
Minkejja t-tnaqqis assolut fil-konsum tal-Unjoni, il-volum ta’ importazzjonijiet tal-prodott rieżaminat li joriġina fir-RPĊ żdied b’9 % matul il-perjodu kkunsidrat, b’żamma ta’ livell ferm ogħla minn 50 000 kg matul il-PIR (ara t-Tabella 2). Din iż-żieda, flimkien ma’ tnaqqis ġenerali fil-konsum tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat wasslu għal żieda tas-sehem tas-suq tal-esportaturi Ċiniżi għal madwar nofs is-suq totali tal-Unjoni.
Tabella 2
Importazzjonijiet fir-RPĊ
2008
2009
2010
PIR
Volum
51 771
36 188
39 953
56 289
Indiċi (2008 = 100)
100
70
77
109
Sehem mis-suq (%)
35 - 40
35 - 40
35 - 40
45 - 50
Sors:
Eurostat, bażi ta’ data tal-Artikolu 14(6)
5. Prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
5.1. Evoluzzjoni tal-prezzijiet
(59)
Il-prezzijiet mir-RPĊ żdiedu fir-reġjun ta’ 40 % bejn is-sena 2008 u l-PIR, b’żieda qawwija matul il-PIR. It-tkabbir fil-prezz huwa prinċipalment spjegat minn spiża ogħla tal-materja prima ewlenija (trab tat-tungstenu) matul il-PIR.
Tabella 3
Prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
2008
2009
2010
PIR
Prezzijiet
EUR/Kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Indiċi (2008 = 100)
100
92
114
142
Sors:
Eurostat, bażi ta’ data tal-Artikolu 14(6)
5.2. Twaqqigħ tal-prezz
(60)
L-investigazzjoni żvelat li l-prezzijiet tal-importazzjoni mir-RPĊ waqqgħu l-prezzijiet medji tal-industrija tal-Unjoni. Kien stabbilit marġni tat-twaqqigħ tal-prezz ta’ 37 % matul il-PIR, u meta jiġi inkluż id-dazju antidumping fil-kalkolu, il-marġni tat-twaqqigħ tal-prezz kien għadu sinifikanti f’livell ta’ 24 %. Il-kalkolu kien ibbażat fuq tqabbil tal-prezzijiet tal-esportazzjoni CIF tal-produtturi esportaturi li kkooperaw mal-medja tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni f’livell ex-work. Il-prezzijiet tqiesu li kienu rappreżentattivi għar-RPĊ hekk kif iż-żewġ produtturi esportaturi li kkooperaw koprew madwar 80 % tal-importazzjonijiet ta’ ET mir-RPĊ.
(61)
Wara l-iżvelar produttur esportatur wieħed stqarr li l-prezzijiet ma kinux imqabbla fuq bażi skont it-tip u minħabba varjazzjonijiet sinifikanti allegati tal-prezzijiet bejn tipi ta’ prodotti differenti, il-livelli tat-twaqqigħ ikkalkulati ma kinux sinifikanti. Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, tqabbil tal-prezzijiet fuq bażi skont it-tip kien possibbli biss għal parti mill-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u biss għal parti mill-bejgħ tal-esportazzjonijiet li saru lill-Unjoni. Madankollu l-parti ma ppreżentatx evidenza li tista’ tixħet dubju fuq ir-raġonevolezza tal-metodoloġija applikata. B’hekk din it-talba twarrbet.
(62)
Wara l-iżvelar ġie mistqarr ukoll li l-prezzijiet tal-importazzjoni Ċiniżi u l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni ma ġewx imqabbla fl-istess livell tal-kummerċ. Din it-talba ma kinitx sostanzjata hekk kif il-parti kkonċernata ma tat l-ebda informazzjoni jew evidenza li wriet differenzi konsistenti u distinti fil-funzjoni u l-prezzijiet tal-bejjiegħ għal-livelli differenti allegati ta’ kummerċ. B’hekk din it-talba twarrbet.
6. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(63)
Il-volum ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn matul il-perjodu kkunsidrat qed jintwera fit-tabella hawn taħt. Il-volumi u s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn kienu stabbiliti abbażi tal-informazzjoni statistika pprovdut fuq il-livell TARIC supplimentat bl-informazzjoni mid-data miġbura skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku.
Tabella 4
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
2008
2009
2010
PIR
Il-Vjetnam
Volum ta’ importazzjonijiet (Kgi)
27 878
14 184
13 776
25 833
Indiċi (2008 = 100)
100
51
49
93
Prezz
f’EUR/Kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Indiċi (2008 = 100)
100
102
104
126
Il-Korea t’Isfel
Volum ta’ importazzjonijiet (Kgi)
21 299
8 174
11 051
3 319
Indiċi (2008 = 100)
100
38
52
16
Prezz
f’EUR/Kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Indiċi (2008 = 100)
100
87
87
116
Pajjiżi terzi oħra
Volum ta’ importazzjonijiet (Kgi)
7 641
6 247
10 942
9 186
Indiċi (2008 = 100)
100
82
143
120
Prezz
f’EUR/Kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Indiċi (2008 = 100)
100
138
150
134
Total
Volum ta’ importazzjonijiet (Kgi)
56 818
28 605
35 779
38 338
Indiċi (2008 = 100)
100
50
63
67
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra (%)
35 - 40
30 - 35
30 - 35
30 - 35
Prezz
f’EUR/Kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Indiċi (2008 = 100)
100
103
110
121
Sors:
Eurostat, bażi ta’ data tal-Artikolu 14(6)
(64)
Il-volumi ta’ importazzjoni minn pajjiżi terzi oħra lejn is-suq tal-Unjoni naqsu matul il-perjodu kkunsidrat bi kważi 33 %. L-ishma tas-suq naqsu matul il-perjodu kkunsidrat u kienu bejn 30 % sa 35 % matul il-PIR. Prezzijiet minn pajjiżi terzi oħra żdiedu b’21 % matul l-istess perjodu.
(65)
Huwa mfakkar li fl-investigazzjoni oriġinali ma kienx hemm importazzjonijiet sinifikanti tal-prodott simili lejn is-suq tal-Unjoni għajr mir-RPĊ. L-investigazzjoni oriġinali stabbiliet li s-swieq ewlenin tal-produtturi Amerikani u Ġappuniżi li kien għad hemm kienu s-swieq domestiċi rispettivi tagħhom. Għalhekk ġie konkluż li l-importazzjonijiet minn pajjiżi oħrajn għajr dak tar-RPĊ kienu estremament żgħar.
(66)
L-informazzjoni pprovduta mill-industrija tal-Unjoni allegat li ma teżisti l-ebda produzzjoni ta’ ET fil-Vjetnam u l-Korea ta’ Isfel u li l-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi kienu fil-fatt ġejjin mir-RPĊ. Madankollu, ma ttieħdet l-ebda informazzjoni li tikkonferma din l-allegazzjoni matul l-investigazzjoni attwali.
7. Sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
7.1. Kummenti preliminari
(67)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċijiet rilevanti kollha li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(68)
Billi l-industrija tal-Unjoni hija magħmula minn żewġ produtturi biss, id-data tiġi rrappurtata f’firxiet għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità.
7.2. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
(69)
Il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset bi ftit matul il-perjodu kkunsidrat. Sa tmiem il-PIR, il-produzzjoni naqset b’29 % meta mqabbla mal-2008. Ix-xejra kienet partikolarment negattiva matul l-2009, bi tnaqqis ta’ aktar minn 40 %.
Tabella 5
Produzzjoni totali tal-Unjoni
Volum
(kgi)
2008
2009
2010
PIR
Produzzjoni
60 000 - 70 000
35 000 - 40 000
50 000 - 60 000
40 000 - 50 000
Indiċi (2008 = 100)
100
60
82
71
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(70)
Il-kapaċità ta’ produzzjoni baqgħet stabbli matul il-perjodu kkunsidrat. Hekk kif il-produzzjoni naqset, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità li rriżultat uriet tnaqqis ġenerali ta’ 27 % bejn l-2008 u l-PIR, b’41 % ta’ utilizzazzjoni tal-kapaċità matul il-PIR. Id-data fid-dettall tidher hawn taħt:
Tabella 6
Kapaċità ta’ produzzjoni u użu tal-kapaċità
Volum
(kgi)
2008
2009
2010
PIR
Kapaċità ta’ produzzjoni
95 000 - 110 000
95 000 - 110 000
95 000 - 110 000
95 000 - 110 000
Indiċi (2008 = 100)
100
100
100
100
Użu tal-kapaċità (%)
57
35
47
41
Indiċi (2008 = 100)
100
60
82
73
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
7.3. Stokkijiet
(71)
Il-livell tal-istokks tal-għeluq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’20 % bejn l-2008 u l-PIR. Din ix-xejra hija konformi mat-tendenza ta’ tnaqqis fil-konsum fis-suq tal-Unjoni matul l-istess perjodu.
Tabella 7
Stokk tal-għeluq
Volum
(kgi)
2008
2009
2010
PIR
Stokk tal-għeluq
5 000 - 15 000
5 000 - 15 000
5 000 - 15 000
5 000 - 15 000
Indiċi (2008 = 100)
100
70
85
80
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
7.4. Volum tal-bejgħ
(72)
Il-volum ta’ bejgħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati naqas bi 23 % bejn l-2008 u l-PIR, b’tnaqqis qawwi bejn l-2008 u l-2009. Din ix-xejra negattiva kienet aktar mit-tnaqqis fil-konsum totali, ħlief għas-sena 2010.
Tabella 8
Bejgħ lil klijenti mhux relatati
2008
2009
2010
PIR
Volum (kgi)
40 000 - 50 000
25 000 - 30 000
35 000 - 40 000
30 000 - 35 000
Indiċi (2008 = 100)
100
65
87
77
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
7.5. Sehem mis-suq
(73)
Bħala riżultat ta’ dak li ġie osservat fil-premessa preċedenti dwar il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, is-sehem tas-suq miżmum mill-industrija tal-Unjoni naqas matul il-perjodu kkunsidrat. L-industrija tal-Unjoni, filwaqt li tilfet volumi ta’ bejgħ, kienet kapaċi żżomm l-ishma mis-suq tagħha tul l-2009 u l-2010, iżda qalgħet daqqa ta’ ħarta matul il-PIR, bit-tnaqqis fil-bejgħ minkejja s-suq dejjem jikber. Dan irriżulta f’sehem tas-suq ta’ bejn 20 % u 25 %, kemxejn aktar baxx minn dak li kien irreġistrat fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat.
Tabella 9
Sehem tas-suq tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Sehem tas-suq tal-Unjoni (%)
25 - 30
25 - 30
30 - 35
20 - 25
Indiċi (2008 = 100)
100
107
117
91
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, Eurostat, bażi ta’ data tal-Artikolu 14(6)
7.6. Tkabbir
(74)
Kif spjegat hawn fuq, il-konsum fl-Unjoni naqas sostanzjalment bejn l-2008 u l-2009, bħala riżultat tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku, u kien żdied minn dak iż-żmien, mingħajr ma laħaq il-livelli ta’ qabel il-kriżi matul il-PIR. L-industrija tal-Unjoni, filwaqt li tilfet volumi ta’ bejgħ, kienet kapaċi żżomm l-ishma mis-suq tagħha tul l-2009 u l-2010, iżda qalgħet daqqa ta’ ħarta matul il-PIR, bit-tnaqqis fil-bejgħ minkejja s-suq dejjem jikber.
7.7. Impjiegi u produttività
(75)
Il-livell tal-impjieg tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 13 % bejn l-2008 u l-PIR.
(76)
Wara t-tnaqqis fil-produzzjoni, il-produttività ta’ kull impjegat, il-miżuri bħala produzzjoni f’kg għal kull impjegat, naqas ukoll matul il-perjodu kkunsidrat. Id-data fid-dettall tidher hawn taħt:
Tabella 10
Impjiegi u produttività totali tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Indiċi ta’ impjegati
100
65
84
87
Indiċi ta’ produttività
100
92
106
83
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
7.8. Prezzijiet tal-bejgħ għal kull unità
(77)
Il-prezzijiet ta’ bejgħ għal kull unità tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni naqset kemxejn bejn l-2008 u l-2010, filwaqt li tirrifletti parzjalment l-impatt tal-kriżijiet ekonomiċi. Bejn l-2010 u l-PIR il-prezzijiet tal-bejgħ għal kull unità żdiedu b’mod sostanzjali. B’mod ġenerali, il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’35 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan l-iżvilupp fil-prezzijiet, b’mod partikolari bejn l-2010 u l-PIR, kien ikkawżat minn żieda fil-prezzijiet ta’ komponenti ewlenin li jiffurmaw TE.
Tabella 11
Prezz ta’ unità tal-bejgħ tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Prezz ta’ unità tal-bejgħ tal-Unjoni (EUR għal kull unità)
80-120
80-120
80-120
100-140
Indiċi (2008 = 100)
100
94
96
135
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
7.9. Profittabilità
(78)
Il-profittabilità tjiebet bejn l-2008 u l-PIR, wara li laħqet livell iktar baxx fl-2009 u l-2010. Madankollu l-profittabilità baqgħet negattiva matul il-perjodu kollu kkunsidrat.
Tabella 12
Profittabilità
2008
2009
2010
PIR
Kapaċità ta’ profittabilità tal-bejgħ tal-Unjoni
Indiċi (2008 = 100)
100
95
95
104
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
7.10. Investiment u dħul mill-investiment
(79)
L-investiment fin-negozju tal-prodott ikkonċernat naqas b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat.
(80)
Id-dħul mill-investiment segwa tendenza ta’ kapaċità ta’ profittabilità. Fl-2008 l-industrija tal-Unjoni rreġistrat dħul negattiv mill-investiment li tjieb ftit, għalkemm baqa’ negattiv matul il-PIR.
Tabella 13
Investimenti u Dħul mill-Investiment
Indiċi (2008 = 100)
2008
2009
2010
PIR
Investimenti
100
2
23
18
Dħul fuq l-investiment
100
100
96
103
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
7.11. Fluss ta’ flus u kapaċità ta’ ġbir ta’ kapital
(81)
Il-fluss ta’ flus, li hija l-kapaċità tal-industrija li tiffinanzja hija stess l-attivitajiet tagħha, espress bħala perċentwali tal-fatturat tal-prodott ikkonċernat, tjieb b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat, għalkemm baqa’ negattiv.
Tabella 14
Fluss ta’ flus
2008
2009
2010
PIR
Fluss ta’ flus
Indiċi (2008 = 100)
100
99
96
106
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
7.12. Pagi
(82)
Bejn l-2008 u l-PIR, il-pagi tal-industrija tal-Unjoni naqsu b’16 % f’konformità mat-tnaqqis tan-numru ta’ impjegati.
7.13. Daqs tal-marġni tad-dumping
(83)
Minkejja l-miżuri fis-seħħ, tkompla dumping sostanzjali matul il-PIR f’livell li huwa ‘l fuq sew mil-livell attwali ta’ miżuri. Minħabba l-kapaċità kbira ta’ riżerva, l-ispejjeż attwali ta’ volumi ta’ importazzjonijiet mir-RPĊ u prezzijiet li naqqsu b’mod sinifikanti mill-prezz tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġini reali tad-dumping ma jistax jitqies li hu negliġibbli.
7.14. Irkupru minn dumping tal-passat
(84)
Ġie analizzat jekk l-industrija tal-Unjoni rkupratx mill-effetti ta’ dumping fl-imgħoddi. Minkejja l-miżuri antidumping fis-seħħ, l-industrija tal-Unjoni ma rnexxilhiex tirkupra mid-dumping tal-passat. Bħala tweġiba għall-pressjoni fuq il-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi l-industrija tal-Unjoni ppruvat iżomm sehemha mis-suq iżda kellha telf bħala riżultat.
8. Konklużjoni dwar il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni
(85)
L-industrija tal-Unjoni baqgħet f’qagħda ekonomika vulnerabbli u kompliet iġġarrab ħsara materjali. Kważi l-indikaturi tal-ħsara kollha marbuta mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni marru għall-agħar matul il-perjodu kkunsidrat. Għaldaqstant, ma jistax jiġi konkluż li l-qagħda tal-industrija tal-Unjoni hija mingħajr periklu.
(86)
Bħala tweġiba għall-pressjoni tal-importazzjonijiet Ċiniżi l-industrija tal-Unjoni ppruvat żżomm is-sehem tagħha tas-suq, iżda biegħet bi prezzijiet li fil-biċċa l-kbira kienu inqas mil-livell fejn id-dħul jibbilanċja l-infiq. Fil-fatt, iż-żieda tal-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni bejn l-2010 u l-PIR hija marbuta maż-żieda fil-prezzijiet tal-materja prima u ma kinetx tkopri l-ispiża totali tal-industrija tal-Unjoni.
(87)
Bħala konklużjoni, id-diffikultajiet tal-industrija tal-Unjoni jistgħu jkunu marbuta b’mod ċar mal-preżenza kbira tal-importazzjonijiet Ċiniżi bi prezzijiet baxxi tal-prodott li qed jiġi rieżaminat fis-suq tal-Unjoni, li jinbiegħu bi prezzijiet suġġetti għal dumping b’mod sinifikanti, minkejja l-miżuri fis-seħħ. Dan il-fattur ma kienx biżżejjed biex jiddetermina sitwazzjoni fejn l-industrija tal-Unjoni ssofri telf f’tentattiv biex iżomm sehem tas-suq raġonevoli. Barra minn hekk, dawn id-diffikultajiet kienu iżjed profondi matul kważi l-perjodu kollu meqjus minn żewġ fatturi: it-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku tas-suq matul il-kriżi ekonomika tal-2008-09 u, anke jekk sa ċertu punt, żieda f’daqqa fl-ispejjeż tal-materja prima matul il-PIR. Dan wassal għal xenarju fejn it-telf laħaq livelli sinifikanti.
(88)
Fid-dawl tal-iżvilupp negattiv tal-indikaturi marbuta mal-industrija tal-Unjoni, huwa kkunsidrat li l-industrija tal-Unjoni kompliet iġġarrab ħsara materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku matul il-perjodu kkunsidrat.
E. PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI TAL-ĦSARA
1. Kummenti preliminari
(89)
Matul il-perjodu kkunsidrat, l-industrija tal-Unjoni dehret f’qagħda vulnerabbli, esposta għall-effett ta’ ħsara tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mir-RPĊ.
(90)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat ġew ivvalutati sabiex tiġi stabbilita l-probabilità ta’ tkomplija tal-ħsara, jekk il-mizuri jitħallew jiskadu.
2. Volumi tal-importazzjoni ċiniżi
(91)
Huwa mfakkar li l-konsum fis-suq tal-Unjoni naqas b’mod sinifikanti mill-investigazzjoni oriġinali l-aktar minħabba t-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku. F’dawn iċ-ċirkostanzi, il-volumi tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdiedu għal livell ferm ogħla minn 50 000 kg matul il-PIR. F’dak li jirrigwarda l-volumi tal-importazzjoni, dan żdied b’9 %, filwaqt li naqas is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni.
3. kapaċità żejda fir-RPĊ
(92)
Kif deskritt fil-premessa (46), abbażi tal-informazzjoni disponibbli hemm kapaċità żejda sinifikanti disponibbli fir-RPĊ. Jista’ jkun mistenni li parti kbira tal-kapaċità ta’ riżerva tista’ tintuża biex jiżdiedu l-importazzjonijiet fis-suq tal-Unjoni fin-nuqqas ta’ miżuri antidumping. Dan huwa minħabba li ma hemmx indikazzjonijiet li s-swieq ta’ pajjiżi terzi jew is-suq domestiku Ċiniż jistgħu jassorbu l-kapaċità żejda sinifikanti Ċiniża. Għalhekk, teżisti l-kapaċità li jiżdiedu b’mod sinifikanti l-importazzjonijiet lejn l-Unjoni. L-istima ta’ kapaċità mhux użata taqbeż kważi ħames darbiet il-konsum tal-Unjoni matul il-PIR.
(93)
Barra minn hekk, l-informazzjoni mibgħuta matul l-investigazzjoni indikat distorsjonijiet importanti fil-materja prima (paratungstat tad-diammonju - “APT”) użati għall-manifattura tal-prodott taħt rieżami. Din il-materja prima hija suġġetta għal kwoti ta’ esportazzjoni imposti mill-awtoritajiet Ċiniżi kif ukoll għal taxxi fuq l-esportazzjoni. Dan jillimita l-esportazzjonijiet tal-APT u jżid b’mod artifiċjali l-prezz dinji tiegħu. Dawn id-distorsjonijiet huma x’aktarx suxxettibbli li jagħtu aktar inċentivi lill-industrija Ċiniża biex tipproduċi u tesporta bi prezzijiet baxxi, filwaqt li l-industrija tal-Unjoni trid tipproduċi l-prodott simili fuq il-bażi ta’ prezzijiet artifiċjalment għolja tal-materja prima.
4. Attratività tas-suq tal-Unjoni
(94)
Intwera li l-produtturi esportaturi Ċiniżi wrew interess kontinwu fis-suq tal-Unjoni u kienu kapaċi jżidu l-volumi tal-importazzjoni għas-spejjeż tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Huma diġà żiedu s-sehem diġà sinifikanti tas-suq tagħhom matul il-PIR.
5. Konklużjoni
(95)
L-industrija tal-Unjoni ġarrbet l-effetti tal-importazzjonijiet dumped Ċiniżi għal bosta snin u bħalissa għadha f’qagħda ekonomika fraġli.
(96)
Jekk il-miżuri jitħallew jiskadu, hemm probabbiltà kbira ta’ żieda fl-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping li jistgħu jheddu serjament l-eżistenza tal-industrija tal-Unjoni. Tabilħaqq, fir-RPĊ hemm kapaċità żejda sinifikanti li x’aktarx tkun fil-biċċa l-kbira intiża lejn is-suq tal-Unjoni, bi prezzijiet dumped li jwaqqgħu l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
(97)
Fid-dawl tas-sejbiet tal-investigazzjoni, jiġifieri l-kontinwazzjoni ta’ dumping, il-kapaċità żejda fir-RPĊ, id-distorsjoni misjuba fis-suq għal materja prima, il-potenzjal ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ li jidderieġu mill-ġdid il-volumi tal-esportazzjoni tagħhom lejn is-suq tal-Unjoni, l-imġieba tal-prezzijiet tal-esportaturi Ċiniżi fejn b’mod ċar iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni u l-ġibda tas-suq tal-Unjoni, kull tneħħija tal-miżuri x’aktarx twassal għall-issoktar tal-ħsara.
F. INTERESS TAL-UNJONI
1. Introduzzjoni
(98)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri eżistenti tmurx kontra l-interess tal-Unjoni b’mod ġenerali. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tal-interessi differenti involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi, u tal-utenti. Il-partijiet interessati kollha ngħataw l-opportunità li juru l-fehmiet tagħhom skont l-Artikolu 21(2) tar-Regolament bażiku.
(99)
Ta’ min ifakkar li, fl-investigazzjoni oriġinali, l-impożizzjoni tal-miżuri tqieset li ma kinitx kontra l-interess tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-fatt li l-investigazzjoni preżenti hija rieżami, li b’hekk tanalizza sitwazzjoni li fiha l-miżuri tal-antidumping diġà kienu fis-seħħ, jippermetti l-valutazzjoni ta’ kwalunkwe impatt negattiv mhux xieraq fuq il-partijiet ikkonċernati mill-miżuri tal-antidumping eżistenti.
(100)
Fuq l-istess bażi, ġie eżaminat li għalkemm x’aktarx il-ħsara tad-dumping terġa’ tiġri, jeżistu raġunijiet li jwasslu għall-konklużjoni li mhijiex fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-mizuri f’dan il-każ partikolari.
2. Interess tal-industrija tal-Unjoni
(101)
Fid-dawl tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-analiżi dwar il-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara, huwa ċar li l-industrija tal-Unjoni aktarx tesperjenza deterjorament serju tal-qagħda finanzjarja tagħha fil-każ li l-miżuri antidumping jitħallew jiskadu. Matul il-perjodu kkunsidrat l-industrija tal-Unjoni tilfet produzzjoni u volum ta’ bejgħ filwaqt li l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat żdiedu minkejja l-miżuri fis-seħħ. Matul l-istess perjodu, is-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni marret għall-agħar hekk kif tibda tesperjenza telf kbir. Għaldaqstant jeħtieġ li jinżammu kundizzjonijiet effettivi ta’ kompetizzjoni fis-suq tal-Unjoni.
(102)
Jitqies li t-tkomplija tal-miżuri tibbenefika lill-industrija tal-Unjoni li mbagħad għandha tkun kapaċi li żżid il-volumi tal-bejgħ u ttejjeb is-sitwazzjoni finanzjarja tagħha. B’kuntrast, il-waqfien tal-miżuri jheddu serjament il-vijabilità tal-industrija tal-Unjoni.
3. Interess tal-utenti
(103)
L-ebda wieħed mill-15-il utent ikkuntattjat ma resaq biex jikkoopera. Bħal fl-investigazzjoni oriġinali ma waslet l-ebda tweġiba għall-kwestjonarju minn utenti interessati. Fl-investigazzjoni oriġinali nuqqas ta’ kooperazzjoni kien spjegat permezz tal-impatt baxx ta’ ET fuq l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħhom kif jidher li l-kwalità u l-kredibilità huma l-kriterji primarji għal klijenti. Minħabba dak li jidher bħala impatt marġinali tal-prodott li qed jiġi rieżaminat fuq l-ispejjeż tal-prodotti li jiġu wara l-katina tas-suq, ġie konkluż li l-miżuri ma jolqtux b’mod ħażin l-industrija tal-utenti.
4. Interess tal-importaturi
(104)
Tliet importaturi kkuntattjaw lill-Kummissjoni fil-bidu tal-investigazzjoni, iżda ma kinux kkunsidrati bħala partijiet interessati billi dawn ma kienux importaw il-prodott ikkonċernat mir-RPĊ matul il-PIR. Minħabba li l-importaturi ta’ ET ma wrew l-ebda interess matul l-istħarriġ, ġie konkluż li ma kienx se jkun b’mod ċar kontra l-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri.
5. Konklużjoni
(105)
Minħabba dak imsemmi hawn fuq, huwa konkluż li ma hemm l-ebda raġunijiet konvinċenti kontra ż-żamma tal-miżuri antidumping attwali.
G. MIŻURI ANTIDUMPING
(106)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti. Ingħataw ukoll perjodu biex jissottomettu kummenti wara dak l-iżvelar. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw il-kunsiderazzjoni dovuta fejn kien ġustifikat.
(107)
Minn dan isegwi li, kif provdut fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri antidumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ ċerti elettrodi tungstenu li joriġinaw fir-RPĊ, imposti bir-Regolament (KE) Nru 260/2007, għandhom jinżammu.
(108)
Sabiex jiġu minimizzati r-riskji ta’ evażjoni minħabba d-differenza għolja fir-rati tad-dazju, huwa kkunsidrat li huma meħtieġa miżuri speċjali f’dan il-każ biex jiżguraw l-applikazzjoni xierqa tad-dazji antidumping. Dawn il-miżuri speċjali, li japplikaw għal kumpaniji li għalihom tkun introdotta rata individwali tad-dazju, jinkludu dan li ġej: il-preżentazzjoni lill-awtoritajiet tad-dwana tal-Istati Membri ta’ fattura kummerċjali valida, li għandha tkun konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness ta’ dan ir-Regolament. L-importazzjonijiet li ma jkunux akkumpanjati b’tali fattura gћandhom ikunu suġġetti gћad-dazju tal-antidumping residwu li japplika gћall-produtturi l-oћra kollha,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan huwa impost dazju definittiv antidumping fuq importazzjonijiet ta’ elettrodi tungstenu tal-iwweldjar, inklużi biċċiet u vireg tat-tungstenu għall-iwweldjar tal-elettrodi, li fihom 94 % jew aktar bil-piż ta’ tungstenu, ħlief dawk magħmulin sempliċiment minn tgħaqqid bis-sħana, kemm jekk maqtugħin għat-tul, u li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM ex 8101 99 10 u ex 8515 90 00 (kodiċijiet TARIC 8101991010 u 8515900010) u li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1, u manifatturati mill-kumpaniji mniżżla hawn taħt għandha tkun li ġejja:
Kumpanija
Dazju Antidumping
Kodiċi Addizzjonali TARIC
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Il-kumpaniji l-oħra kollha
63,5 %
A999
3. L-applikazzjoni tar-rati individwali tad-dazju speċifikati gћall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 gћandha sseћћ bil-kundizzjoni li tiġi ppreżentata fattura kummerċjali valida lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri, li għandha tkun konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness. Jekk ma tiġix ippreżentata din il-fattura, gћandha tapplika r-rata tad-dazju applikabbli gћall-“kumpaniji l-oћra kollha”.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, id-29 ta’ Mejju 2013.