NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1295/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014-2020) a zrušují rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 166 odst. 4, čl. 167 odst. 5 první odrážku a čl. 173 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má za cíl vytvářet stále užší svazek mezi národy Evropy a svěřuje Unii mimo jiné úkol přispívat k rozkvětu kultur členských států a přitom respektovat jejich národní a regionální různorodost a zároveň zajišťovat, aby existovaly podmínky nezbytné pro konkurenceschopnost průmyslu Unie. V tomto ohledu Unie v případě potřeby podporuje a doplňuje činnosti členských států v zájmu úcty ke kulturní a jazykové rozmanitosti v souladu s článkem 167 Smlouvy o fungování EU a s Úmluvou Unesco o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005 (dále jen „Úmluva Unesco z roku 2005“), posílení konkurenceschopnosti evropských kulturních a kreativních odvětví a usnadnění přizpůsobení se změnám v průmyslu.
(2)
Podpora Unie pro kulturní a kreativní odvětví je založena především na zkušenostech získaných s programy Unie, jak jsou zavedeny rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES) (4) (dále jen „program MEDIA), rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES (5) (dále jen „program Kultura“) a rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1041/2009/ES (6) (dále jen „program MEDIA Mundus“). Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES (dále jen „akce Evropské hlavní město kultury“) (7) a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1194/2011/EU (dále jen „opatření pro označení Evropské dědictví“) (8) rovněž přispívají k podpoře kulturních a kreativních odvětví Unií.
(3)
Sdělení Komise o Evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě schválené Radou v usnesení ze dne 16. listopadu 2007 (9) a Evropským parlamentem v usnesení ze dne 10. dubna 2008 (10), stanoví cíle pro budoucí činnosti Unie zaměřené na kulturní a kreativní odvětví. Jeho cílem je podporovat kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog, kulturu jako katalyzátor tvořivosti v rámci pro růst a zaměstnanost a také jako zásadní prvek mezinárodních vztahů Unie.
(4)
Pokud jde o Listinu základních práv Evropské unie, a zejména její články 11, 21 a 22, kulturní a kreativní odvětví významně přispívají k boji proti všem formám diskriminace, včetně rasismu a xenofobie, a jsou důležitou platformou svobody projevu a podpory kulturní a jazykové rozmanitosti.
(5)
Úmluva Unesco z roku 2005, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007 a jíž je Unie smluvní stranou, zdůrazňuje, že kulturní činnosti, statky a služby mají jak hospodářskou, tak i kulturní povahu, neboť jsou nositeli identit, hodnot a významů, a že se s nimi tudíž nesmí zacházet, jako by měly pouze obchodní hodnotu. Cílem této úmluvy je posílit mezinárodní spolupráci, včetně uzavírání mezinárodních koprodukčních dohod a dohod o společné distribuci, a solidarity ve prospěch kulturních projevů všech zemí a jednotlivců. V úmluvě se rovněž stanoví, že náležitá pozornost se má věnovat zvláštním podmínkám a potřebám různých sociálních skupin, včetně příslušníků menšin. Program na podporu kulturních a kreativních odvětví by tedy měl v souladu s touto úmluvou podporovat kulturní rozmanitost na mezinárodní úrovni.
(6)
Podpora hmotného a nehmotného kulturního dědictví mezi jinými podle Úmluvy Unesco o zachování nemateriálního kulturního dědictví z roku 2003 a Úmluvy Unesco o ochraně světového kulturního a přírodního dědictví z roku 1972 by měla rovněž přispívat ke zvyšování hodnoty dotčených míst a pěstovat v lidech pocit sounáležitosti s jejich kulturní a historickou hodnotou.
(7)
Ve sdělení Komise nazvaném „Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“) je vymezena strategie, jejímž cílem je učinit z Unie inteligentní a udržitelnou ekonomiku podporující začlenění a vykazující vysokou úroveň zaměstnanosti, produktivity a sociální soudržnosti. V tomto sdělení Komise uvedla, že je třeba, aby Unie poskytovala atraktivnější rámcové podmínky pro inovace a kreativitu. V tomto ohledu představují kulturní a kreativní odvětví zdroj inovačních myšlenek, které lze zúročit jako produkty a služby, jež mohou nastartovat růst a vytváření pracovních míst a pomoci s řešením společenských změn. Kromě toho je špičková úroveň a konkurenceschopnost v těchto odvětvích především výsledkem úsilí umělců, tvůrců a dalších profesí, které je nutné podporovat. Za tímto účelem by měl být zlepšen přístup kulturních a kreativních odvětví k financování.
(8)
Rada ve svých závěrech o informačních službách zaměřených na mobilitu a určených umělcům a kulturním pracovníkům (11) potvrdila, že mobilita umělců a kulturních pracovníků je pro Unii a pro dosažení jejích cílů v rámci strategie Evropa 2020 důležitá, a vyzvala členské státy a Komisi, aby v rámci svých pravomocí a s náležitým zohledněním zásady subsidiarity usnadňovaly poskytování vyčerpávajících a přesných informací umělcům a kulturním pracovníkům, kteří v rámci Unie usilují o mobilitu.
(9)
Má-li se přispět k posílení společné kulturní oblasti, je důležité podporovat nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů a nadnárodní pohyb kulturních a kreativních děl, včetně audiovizuálních děl a produktů, čímž se povzbudí kulturní výměny a mezikulturní dialog.
(10)
Programy MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus jsou pravidelně sledovány a externě hodnoceny a o jejich budoucnosti byly uspořádány veřejné konzultace, z nichž vyplynulo, že tyto programy hrají velmi důležitou úlohu při ochraně a podpoře kulturní a jazykové rozmanitosti Evropy. Na základě těchto sledování, hodnocení a konzultací, jakož i různých nezávislých studií, zvláště studie o podnikatelském rozměru kulturních a kreativních odvětví, se rovněž ukázalo, že kulturní a kreativní odvětví stojí před společnými výzvami, kterými jsou zejména rychlé změny kvůli přechodu k digitalizaci a kvůli globalizaci, roztříštěnost trhu v souvislosti s jazykovou rozmanitostí, obtíže v přístupu k financování, složité administrativní postupy a nedostatek srovnatelných údajů, přičemž všechny tyto výzvy vyžadují řešení na úrovni Unie.
(11)
Evropská kulturní a kreativní odvětví jsou ze své podstaty rozdělena podle státních a jazykových hranic, což vytváří kulturně velmi rozmanité a vysoce nezávislé kulturní prostředí, které dává možnost projevu různým kulturním tradicím evropského dědictví. Tato různorodost však s sebou také přináší překážky, které brání hladkému nadnárodnímu pohybu kulturních a kreativních děl a mobilitě kulturních a kreativních činitelů jak v rámci Unie, tak mimo ni, což může vést k zeměpisné nerovnováze a - v důsledku toho - k omezenému výběru pro spotřebitele.
(12)
S ohledem na skutečnost, že se evropská kulturní a kreativní odvětví vyznačují jazykovou rozmanitostí, která v některých odvětvích vede k roztříštěnosti podle jazykových hranic, má pro pohyb kulturních a kreativních děl, včetně audiovizuálních děl, zásadní význam titulkování, dabování a zvukový popis.
(13)
Přechod k digitalizaci má masivní dopad na způsob, jakým jsou kulturní a kreativní produkty a služby vytvářeny, šířeny, jak je k nim získáván přístup a jak jsou spotřebovávány a zpeněžovány. I když je třeba usilovat o opětovné nalezení rovnováhy mezi stále jednodušším přístupem k dílům kulturních a kreativních odvětví a spravedlivým odměňováním umělců a tvůrců a je třeba přihlížet ke vznikajícím novým obchodním modelům, změny spojené s přechodem k digitalizaci přinášejí evropským kulturním a kreativním odvětvím a evropské společnosti obecně rozsáhlé příležitosti. Nižší distribuční náklady, nové distribuční kanály, potenciál k získávání nového a rozšiřování stávajícího publika a nové příležitosti pro nadstandardní produkty mohou usnadnit přístup k dílům kulturních a kreativních odvětví a zvýšit jejich pohyb po celém světě. Aby kulturní a kreativní odvětví tyto příležitosti plně využila a aby se dokázala přizpůsobit kontextu globalizace a přechodu k digitalizaci, potřebují rozvíjet nové dovednosti a vyžadují větší přístup k financování za účelem modernizace zařízení, vypracování nových produkčních a distribučních metod a přizpůsobení svých obchodních modelů.
(14)
Současné distribuční postupy jsou základem systému financování filmů. Je však stále více třeba podporovat vznik atraktivní legální internetové nabídky a podpořit inovace. Je proto zásadní podporovat nové způsoby distribuce, a tím umožnit vznik nových obchodních modelů.
(15)
Mnozí provozovatelé malých kin, zejména jednosálových, se stále potýkají s digitalizací kvůli vysokým nákladům na digitální vybavení. Ačkoli kultura přednostně spadá mezi pravomoci členských států, a ty by tudíž měly tuto otázku i nadále řešit na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, existuje i možnost financování z programů a fondů Unie, zejména těch, které se zaměřují na místní a regionální rozvoj.
(16)
Budování publika, zejména mezi mladými lidmi, vyžaduje konkrétní závazek ze strany Unie na podporu zejména mediální a filmové gramotnosti.
(17)
Jednou z největších výzev pro kulturní a kreativní odvětví, zejména pak pro mikropodniky a malé a střední podniky (MSP) a mikroorganizace a malé a střední organizace, včetně neziskových a nevládních organizací, je obtížný přístup k finančním prostředkům, které potřebují pro financování svých činností, růst, udržení a zvyšování konkurenceschopnosti či internacionalizaci svých činností. To je sice společný problém MSP obecně, ale v kulturních a kreativních odvětvích je situace významně obtížnější vzhledem k tomu, že mnoho jejich aktiv má nehmotnou povahu a jejich činnosti mívají charakter prototypu a že tato odvětví mají vnitřní potřebu riskovat a experimentovat, mají-li být inovativní. Je třeba, aby toto riskování chápal a podporoval i finanční sektor.
(18)
Pilotní projekt „Evropské sdružení kreativních průmyslů“ je průřezovou iniciativou, která kreativní průmysly podporuje především na politické úrovni. Jeho cílem je mobilizace dodatečných finančních prostředků pro kreativní průmysly a stimulace poptávky po službách v oblasti kreativních průmyslů ze strany ostatních průmyslů a odvětví. Bude se provádět testování nových nástrojů pro lepší podporu inovací v oblasti kreativních průmyslů a jeho výsledky se využijí v politické učební platformě složené z evropských, národních a regionálních subjektů.
(19)
Spojení současných programů MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus pro kulturní a kreativní odvětví do jediného komplexního programu (dále jen „program“) by účinněji podpořilo MSP a mikroorganizace a malé a střední organizace v jejich úsilí, využít příležitostí, jež nabízejí globalizace a přechod k digitalizaci, a pomohlo by jim s řešením problémů, jež nyní vedou k roztříštěnosti trhu. Má-li být tento program účinný, měl by zohledňovat zvláštní povahu různých odvětví, jejich rozdílné cílové skupiny a jejich zvláštní potřeby prostřednictvím speciálně uzpůsobených přístupů v rámci dvou nezávislých dílčích programů a meziodvětvové složky. Je obzvláště důležité zajistit součinnost při provádění programu a vnitrostátních a regionálních strategií pro inteligentní specializaci. Za tímto účelem by měl program vytvořit pro různá kulturní a kreativní odvětví jednotnou strukturu podpory, kterou by tvořil systém grantů doplněný finančním nástrojem.
(20)
Program by měl zohledňovat dvojí povahu kultury a kulturních činností a uznat jak vlastní a uměleckou hodnotu kultury, tak hospodářskou hodnotu těchto odvětví, včetně jejich širšího společenského přínosu pro kreativitu, inovace a sociální začlenění.
(21)
Pokud jde o provádění programu, měla by být zohledněna vlastní hodnota kultury a zvláštní povaha kulturních a kreativních odvětví, včetně významu neziskových organizací a projektů v rámci dílčího programu Kultura.
(22)
Samostatný finanční nástroj - Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví (dále jen „záruční nástroj“) - by měl umožnit růst kulturních a kreativních odvětví jako celku a zejména zajistit dostatečný pákový efekt pro nové činnosti a příležitosti. O kulturní a kreativní projekty by měli pečovat vybraní finanční zprostředkovatelé tak, aby zajistili vyváženou skladbu portfolia půjček z hlediska zeměpisného pokrytí a zastoupení jednotlivých odvětví. V této souvislosti hrají navíc důležitou roli veřejné a soukromé organizace, které mohou zajistit široký záběr záručního nástroje.
(23)
Dále by mělo být zajištěno financování projektu Evropské hlavní města kultury a správy projektu označení „Evropské dědictví“, neboť tyto projekty přispívají k posilování pocitu sounáležitosti ke společné kulturní oblasti, podněcují mezikulturní dialog a vzájemné porozumění a zvyšují hodnotu kulturního dědictví.
(24)
Kromě členských států a zámořských zemí a území způsobilých k účasti na programu v souladu s článkem 58 rozhodnutí Rady 2001/822/ES (12) by měl být program za určitých podmínek otevřen také zemím Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), jež jsou stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP), a Švýcarské konfederaci. Přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie, a země, na které se vztahuje evropská politika sousedství, by rovněž měly mít možnost účastnit se programu s výjimkou záručního nástroje.
(25)
Program by měl být otevřen také pro dvoustranné nebo mnohostranné akce spolupráce s třetími zeměmi na základě dodatečných prostředků, které budou vymezeny, a zvláštních opatření, která budou dohodnuta s dotčenými stranami.
(26)
V kulturní a audiovizuální oblasti je třeba podpořit spolupráci mezi programem a mezinárodními organizacemi, jako je Unesco, Rada Evropy, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Světová organizace duševního vlastnictví (WIPO).
(27)
Je nezbytné zajistit evropskou přidanou hodnotu všech akcí a činností prováděných v rámci programu, jejich doplňkovost s činnostmi členských států a jejich soulad s čl. 167 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a soudržnost s ostatními činnostmi Unie, zvláště v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti, vnitřního trhu, podnikání, mládeže, zdravotnictví, občanství a spravedlnosti, výzkumu a inovací, průmyslové politiky a politiky soudržnosti, cestovního ruchu a vnějších vztahů, obchodu a rozvoje a digitální agendy.
(28)
V souladu se zásadami posuzování podle výkonnosti by postupy pro sledování a hodnocení programu měly zahrnovat podrobné výroční zprávy a měly by odkazovat na konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle a ukazatele, včetně kvalitativních ukazatelů. Postupy pro sledování a hodnocení by měly zohledňovat práci příslušných činitelů, například Eurostatu, a výsledky projektu ESS-net Culture a Statistického úřadu při Unesco. V tomto ohledu, pokud jde o odvětví audiovize, by se Unie měla i nadále účastnit Evropské audiovizuální observatoře (dále jen „observatoř“).
(29)
Za účelem zajištění optimálního sledování a hodnocení programu během jeho celého trvání, by měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o přijetí dalších kvantitativních a kvalitativních ukazatelů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(30)
Jak je uvedeno ve zprávě Komise ze dne 30. července 2010 o dopadu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterými se mění právní základ evropských programů v oblasti celoživotního učení, kultury, mládeže a občanství, podstatné zkrácení lhůt v řídících postupech zvýšilo účinnost programů. Zvláštní pozornost by se měla věnovat dalšímu zjednodušování administrativních postupů a postupů financování, mimo jiné používáním řádných, objektivních a pravidelně aktualizovaných systémů pro určování jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálních sazeb.
(31)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (13).
(32)
V souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 (14), Komise od roku 2009 svěřila Výkonné agentuře pro vzdělávání, kulturu a audiovizi prováděcí úkoly pro řízení akce Unie v oblastech vzdělávání, kultury a audiovize. V souladu s uvedeným nařízením tedy Komise může pro provádění programu na základě analýzy nákladů a přínosů využít některou stávající výkonnou agenturu.
(33)
Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání programu, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (15).
(34)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně opatření pro prevenci, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětné získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 996/2012 (16) (dále jen „finanční nařízení“).
(35)
S ohledem na Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) a v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (17) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (18) je třeba vypracovat a uplatňovat vhodná opatření pro předcházení podvodům a pro zpětné získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo neoprávněně použitých finančních prostředků.
(36)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž chránit, rozvíjet a podporovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost, pozvednout kulturní dědictví Evropy a posílit konkurenceschopnost evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména evropského audiovizuálního průmyslu, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy vzhledem k nadnárodnímu a mezinárodnímu charakteru navrhovaných akcí, ale spíše jich z důvodu rozsahu a očekávaných účinků těchto akcí může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.
(37)
Rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES by proto měla být zrušena.
(38)
Měla by být stanovena opatření upravující přechod od programů MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus k programu.
(39)
Aby byla zajištěna kontinuita finanční podpory poskytované programem na fungování subjektů, měla by mít Komise v počáteční fázi programu možnost považovat za způsobilé pro financování náklady přímo spojené s prováděním podporovaných činností, a to i v případě, že příjemci vznikly před předložením žádosti o financování.
(40)
Aby se zajistila kontinuita finanční podpory podle tohoto programu, mělo by se toto nařízení použít od 1. ledna 2014. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve po svém vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 1
Zavedení a doba trvání
1. Tímto nařízením se zavádí program Kreativní Evropa na podporu evropských kulturních a kreativních odvětví (dále jen „program“).
2. Program je prováděn v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„kulturními a kreativními odvětvími“ všechna odvětví, jejichž činnosti jsou založeny na kulturních hodnotách nebo na uměleckých a jiných kreativních projevech, bez ohledu na to, zda jsou tyto činnosti zaměřeny tržně, a bez ohledu na druh struktury, která je provádí, a na způsob, jakým je tato struktura financována. Tyto činnosti zahrnují vývoj, tvorbu, produkci, šíření a ochranu produktů a služeb, které představují kulturní, umělecké či jiné kreativní projevy, jakož i související funkce, jako je vzdělávání nebo řízení. Ke kulturním a kreativním odvětvím patří mimo jiné architektura, archivy, knihovny a muzea, umělecká řemesla, audiovizuální odvětví (například kinematografie, televize, videohry a multimédia), hmotné a nehmotné kulturní dědictví, design, festivaly, hudba, literatura, scénická umění, vydavatelská činnost, rozhlas a výtvarné umění;
2)
„MSP“ mikropodniky a malé a střední podniky, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES (19).
3)
„zúčastněnými finančními zprostředkovateli“ finanční zprostředkovatelé ve smyslu čl. 139 odst. 4 druhého pododstavce finančního nařízení, vybraní v rámci záručního nástroje v souladu s finančním nařízením a přílohou I tohoto nařízení, kteří poskytují nebo zamýšlejí poskytovat:
a)
půjčky MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím v kulturních a kreativních odvětvích (záruky Evropského investičního fondu (EIF)); nebo
b)
záruky na půjčky jiným finančním zprostředkovatelům, kteří poskytují půjčky MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím v kulturních a kreativních odvětvích (protizáruky EIF);
4)
„poskytovateli v oblasti budování kapacit“ subjekty schopné poskytovat odborné poradenství v souladu s přílohou I s cílem umožnit zúčastněným finančním zprostředkovatelům účinně posoudit specifické rysy a rizika spojená s MSP, mikroorganizacemi a malými a středními organizacemi v kulturních a kreativních odvětvích a s jejich projekty.
Článek 3
Obecné cíle
Obecnými cíli programu jsou:
a)
chránit, rozvíjet a podporovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost a podporovat evropské kulturní dědictví;
b)
posilovat konkurenceschopnost evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména audiovizuálního odvětví, s cílem prosazovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
Článek 4
Konkrétní cíle
Konkrétními cíli programu jsou:
a)
podporovat schopnost evropských kulturních a kreativních odvětví působit nadnárodně a mezinárodně;
b)
podporovat nadnárodní pohyb kulturních a kreativních děl a nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů, zejména umělců, získávat nové publikum a rozšiřovat publikum stávající a zlepšovat přístup ke kulturním a kreativním dílům v Unii i jinde se zvláštním zaměřením na děti, mladé lidi, osoby se zdravotním postižením a nedostatečně zastoupené skupiny;
c)
udržitelně posílit finanční možnosti MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací v kulturních a kreativních odvětvích a současně usilovat o zajištění vyváženého zeměpisného pokrytí a zastoupení jednotlivých odvětví;
d)
podporováním nadnárodní politické spolupráce podněcovat rozvoj politik, inovace, kreativitu, budování publika a vytváření nových obchodních a řídících modelů.
Článek 5
Evropská přidaná hodnota
1. Program se zřetelem ke specifické umělecké a k hospodářské hodnotě kultury podporuje akce a činnost s evropskou přidanou hodnotou v kulturních a kreativních odvětvích. Přispívá k dosažení cílů strategie Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativ.
2. Evropská přidaná hodnota se zajistí prostřednictvím jednoho nebo více z následujících:
a)
nadnárodního charakteru akcí a činností, které doplní regionální, vnitrostátní, mezinárodní a jiné programy a politiky Unie, a jejich dopadu na kulturní a kreativní odvětví a na občany a jejich znalost jiných kultur, než je jejich vlastní kultura;
b)
rozvoje a podpory nadnárodní spolupráce kulturních a kreativních činitelů, včetně umělců, profesionálů v audiovizi, organizací působících v kulturních a kreativních odvětvích a audiovizuálních subjektů, zaměřených na podněcování komplexnější, rychlejší, účinnější a dlouhodobě úspěšné reakce na celosvětové výzvy;
c)
úspor z rozsahu a kritického množství, které podpora Unie dokáže zajistit a které násobí možnosti získávání dalších finančních prostředků;
d)
zajištění rovnějších podmínek v evropských kulturních a kreativních odvětvích zohledněním zemí s nízkou produkční kapacitou nebo zemí či regionů s omezenou zeměpisnou nebo jazykovou oblastí.
Článek 6
Struktura programu
Program tvoří:
a)
dílčí program MEDIA;
b)
dílčí program Kultura;
c)
meziodvětvová složka.
Článek 7
Loga dílčích programů
1. Komise zajistí zviditelnění programu prostřednictvím log, přičemž každý dílčí program bude mít své vlastní logo.
2. Příjemci prostředků z dílčího programu MEDIA používají logo stanovené v příloze II. Komise stanoví podrobnosti pro používání tohoto loga a sdělí je příjemcům.
3. Příjemci prostředků z dílčího programu Kultura používají logo, které stanoví Komise. Komise stanoví podrobnosti pro používání tohoto loga a sdělí je příjemcům.
4. Loga dílčích programů jsou oprávněny používat rovněž Komise a kanceláře programu Kreativní Evropa uvedené v článku 16.
Článek 8
Přístup k programu
1. Program podporuje kulturní rozmanitost na mezinárodní úrovni v souladu s Úmluvou Unesco z roku 2005.
2. Programu se mohou účastnit členské státy.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, program je otevřen účasti následujících zemí, pokud zaplatí dodatečné prostředky a, v případě dílčího programu MEDIA, splní podmínky stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (20):
a)
přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;
b)
ty země ESVO, které jsou členy Dohody o EHP, v souladu s uvedenou dohodou;
c)
Švýcarská konfederace na základě dvoustranné dohody;
d)
země, na které se vztahuje evropská politika sousedství v souladu s postupy stanovenými s těmito zeměmi v návaznosti na rámcové dohody o jejich účasti na programech Unie.
4. Země uvedené v odst. 3 písm. a) a d) jsou vyloučeny z účasti na záručním nástroji.
5. Program je otevřen akcím v oblasti dvoustranné či mnohostranné spolupráce zaměřeným na vybrané země nebo regiony na základě zaplacení dodatečných prostředků dotčenými zeměmi nebo regiony a zvláštních opatření, která s nimi budou dohodnuta.
6. Program umožňuje spolupráci a společné akce se zeměmi, které se jej neúčastní, a s mezinárodními organizacemi, které působí v kulturních a kreativních odvětvích, jako jsou Unesco, Rada Evropy, OECD nebo WIPO, a to na základě společných příspěvků pro uskutečnění cílů programu.
KAPITOLA II
Dílčí program MEDIA
Článek 9
Priority dílčího programu MEDIA
1. Priority v oblasti posílení kapacity evropského audiovizuálního odvětví za účelem nadnárodního fungování jsou tyto:
a)
snadnější získávání a zdokonalování dovedností a schopností profesionálů v audiovizi a rozvoj sítí, včetně používání digitálních technologií s cílem zajistit přizpůsobení se vývoji na trhu, testování nových strategií budování publika a testování nových obchodních modelů;
b)
zvyšování schopnosti audiovizuálních subjektů vytvářet evropská audiovizuální díla s potenciálem pohybovat se v rámci Unie i mimo ni a usnadňování evropských a mezinárodních koprodukcí, včetně koprodukcí s provozovateli televizního vysílání;
c)
podpora mezipodnikových výměn usnadňováním přístupu na trhy a k obchodním nástrojům umožňujícím audiovizuálním subjektům zviditelnit jejich projekty na trhu Unie a na mezinárodních trzích.
2. Priority v oblasti podpory nadnárodního pohybu jsou tyto:
a)
podpora distribuce filmů v kinech prostřednictvím nadnárodního marketingu, budování značky (branding), distribuce a uvádění audiovizuálních děl;
b)
podpora nadnárodního marketingu, budování značky a distribuce audiovizuálních děl na všech platformách mimo kina;
c)
podpora budování publika jako prostředek podněcování zájmu o evropská audiovizuální díla a zlepšování přístupu k nim, zejména prostřednictvím propagace, akcí, filmové gramotnosti a festivalů;
d)
podpora nových způsobů distribuce, a tím možnosti vzniku nových obchodních modelů.
Článek 10
Opatření na podporu dílčího programu MEDIA
Za účelem provádění priorit stanovených v článku 9 dílčí program MEDIA podporuje:
a)
rozvoj komplexní škály vzdělávacích opatření, která podporují získávání a zdokonalování dovedností a schopností profesionálů v audiovizi, sdílení znalostí a iniciativ pro vytváření sítí, včetně zapojení digitálních technologií;
b)
vývoj evropských audiovizuálních děl, zejména filmů a televizních děl, jako jsou hrané filmy, dokumentární filmy a filmy pro děti a animované filmy, jakož i interaktivních děl, jako jsou videohry a multimédia, se zvýšeným potenciálem pro přeshraniční pohyb;
c)
činnosti zaměřené na podporu evropských audiovizuálních produkčních společností, zejména nezávislých produkčních společností, za účelem usnadňování evropských a mezinárodních koprodukcí audiovizuálních děl, včetně televizních děl;
d)
činnosti napomáhající tomu, aby se evropští a mezinárodní koprodukční partneři setkávali, nebo poskytující nepřímou podporu audiovizuálním dílům koprodukovaným mezinárodními koprodukčními fondy se sídlem v zemi účastnící se programu;
e)
usnadňování přístupu k oborovým obchodním akcím a trhům v audiovizuální oblasti a používání internetových obchodních nástrojů v Unii i mimo ni;
f)
zavádění systémů podpory pro distribuci zahraničních evropských filmů prostřednictvím jejich distribuce v kinech a na ostatních platformách, jakož i pro mezinárodní prodejní činnosti, zejména titulkování, dabování a zvukový popis audiovizuálních děl;
g)
usnadňování pohybu evropských filmů po celém světě a mezinárodních filmů v Unii na všech distribučních platformách, a to prostřednictvím projektů mezinárodní spolupráce v audiovizuálním odvětví;
h)
síť provozovatelů evropských kin uvádějících významný podíl zahraničních evropských filmů;
i)
iniciativy představující a podporující rozmanitost evropských audiovizuálních děl, včetně krátkých filmů, jako například festivaly a jiné propagační akce;
j)
činnosti zaměřené na propagaci filmové gramotnosti a na zvyšování znalostí publika, zejména mladého, o evropských audiovizuálních dílech a jeho zájmu o ně, včetně audiovizuálního a kinematografického dědictví;
k)
inovativní akce testující nové obchodní modely a nástroje v oblastech, které budou pravděpodobně ovlivněny zavedením a používáním digitálních technologií.
Článek 11
Evropská audiovizuální observatoř
1. Unie je členem observatoře po dobu trvání programu.
2. Účast Unie na observatoři přispívá k dosažení priorit dílčího programu MEDIA následujícími způsoby:
a)
podporou transparentnosti a vytvářením rovných podmínek týkajících se přístupu k právním a finančním či tržním informacím a přínosem ke srovnatelnosti právních a statistických informací;
b)
poskytováním údajů a analýz trhu užitečných pro stanovení směrů činnosti dílčího programu MEDIA a pro vyhodnocení jejich dopadu na trh.
3. Při jednáních s observatoří zastupuje Unii Komise.
KAPITOLA III
Dílčí program Kultura
Článek 12
Priority dílčího programu Kultura
1. Priority v oblasti posílení kapacity kulturních a kreativních odvětví za účelem jejich nadnárodního fungování jsou tyto:
a)
podpora akcí poskytujících kulturním a kreativním činitelům dovednosti, schopnosti a know-how přispívající k posílení kulturních a kreativních odvětví, včetně povzbuzování k přechodu na digitální technologie, testování inovačních přístupů k budování publika a testování nových obchodních a řídících modelů;
b)
podpora akcí umožňujících kulturním a kreativním činitelům spolupracovat na mezinárodní úrovni a internacionalizovat svou profesní dráhu a činnost v Unii i mimo ni, pokud možno na základě dlouhodobých strategií;
c)
poskytování podpory na posílení evropských kulturních a kreativních organizací a mezinárodních sítí s cílem usnadňovat přístup k profesním příležitostem.
2. Priority v oblasti podpory nadnárodního pohybu a mobility jsou tyto:
a)
podpora mezinárodních turné, akcí, výstav a festivalů;
b)
podpora oběhu evropské literatury za účelem zajištění její nejširší možné dostupnosti;
c)
podpora budování publika jakožto prostředku k podněcování zájmu o evropská kulturní a kreativní díla a hmotné a nehmotné kulturní dědictví a zlepšování přístupu k nim.
Článek 13
Opatření na podporu dílčího programu Kultura
1. Za účelem provádění priorit stanovených v článku 12 dílčí program Kultura podporuje:
a)
nadnárodní projekty spolupráce, které sdružují kulturní a kreativní organizace z různých zemí za účelem provádění odvětvových nebo meziodvětvových činností;
b)
činnosti evropských sítí kulturních a kreativních organizací z různých zemí;
c)
činnosti organizací s evropským posláním, které podporují rozvoj nových talentů a podněcují nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů a pohyb děl a jež mohou dalekosáhle ovlivňovat kulturní a kreativní odvětví a zajistit trvalé účinky;
d)
literární překlad a jeho další propagace;
e)
zvláštní akce zaměřené na zviditelňování bohatství a rozmanitosti evropských kultur a na podporu mezikulturního dialogu a vzájemného porozumění, například prostřednictvím kulturních cen Unie, akce evropských hlavních měst kultury a akce označení „Evropské dědictví“.
2. Opatření uvedená v odstavci 1 podporují zejména neziskové projekty.
KAPITOLA IV
Meziodvětvová složka
Článek 14
Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví
1. Komise zřídí záruční nástroj zaměřený na kulturní a kreativní odvětví.
Tento záruční nástroj bude fungovat jako samostatně a bude zřízen a spravován v souladu s hlavou VIII finančního nařízení.
2. Prioritami záručního nástroje jsou:
a)
usnadňovat přístup k financování MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím napříč kulturními a kreativními odvětvími;
b)
zlepšovat schopnost zúčastněných finančních zprostředkovatelů posuzovat rizika spojená s MSP, mikroorganizacemi a malými a středními organizacemi v kulturních a kreativních odvětvích a s jejich projekty, mimo jiné prostřednictvím technické pomoci, rozvoje znalostí a opatření pro vytváření sítí.
Priority jsou prováděny v souladu s přílohou I.
3. V souladu s čl. 139 odst. 4 finančního nařízení uplatňuje Komise na záruční nástroj nepřímé řízení, v jehož rámci pověřuje úkoly EIF, jak je uvedeno v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodě iii) uvedeného nařízení, za podmínek stanovených dohodou mezi Komisí a EIF.
Článek 15
Nadnárodní politická spolupráce
1. Za účelem povzbuzení nadnárodní politické spolupráce podporuje meziodvětvová složka:
a)
nadnárodní výměnu zkušeností a know-how týkajících se nových obchodních a řídících modelů, činnosti vzájemného učení a vytváření sítí mezi organizacemi činnými v kulturní a kreativní oblasti a tvůrci politik v souvislosti s rozvojem kulturních a kreativních odvětví a případně i podporu vytváření digitálních sítí;
b)
shromažďování údajů o trhu, studie, analýzy trhu práce a potřebných dovedností, analýzy evropských a vnitrostátních kulturních politik a podporu statistických zjišťování, jež jsou založena na nástrojích a kritériích specifických pro jednotlivá odvětví a hodnocení, včetně měření všech aspektů dopadu programu;
c)
platbu členského poplatku Unie v observatoři s cílem podporovat sběr a analýzu dat v audiovizuálním odvětví;
d)
testování nových meziodvětvových obchodních přístupů k financování, distribuci a zpeněžování tvorby;
e)
konference, semináře a politický dialog, mimo jiné v oblasti kulturní a mediální gramotnosti, jež případně podporují vytváření digitálních sítí;
f)
kanceláře programu Kreativní Evropa uvedené v článku 16 a plnění jejich úkolů.
2. Komise vypracuje do 30. června 2014 studii proveditelnosti, jež se bude zabývat možností sběru a analýzy údajů v kulturních a kreativních odvětvích, vyjma odvětví audiovizuálního, a předloží její výsledky Evropskému parlamentu a Radě.
Komise může na základě výsledků této studie proveditelnosti předložit odpovídající návrh na změnu tohoto nařízení.
Článek 16
Síť kanceláří programu Kreativní Evropa
1. Země účastnící se programu zřídí v souladu s vnitrostátními právními předpisy a postupy a v součinnosti s Komisí síť kanceláří programu Kreativní Evropa.
2. Komise síť kanceláří programu Kreativní Evropa podporuje.
3. Síť kanceláří programu Kreativní Evropa plní níže uvedené úkoly, přičemž zohledňuje specifické rysy každého odvětví:
a)
poskytuje informace o programu a propaguje jej ve své zemi;
b)
pomáhá kulturním a kreativním odvětvím v souvislosti s programem a poskytuje základní informace o dalších relevantních možnostech podpory, které jsou dostupné v rámci politiky Unie;
c)
podněcuje přeshraniční spolupráci v kulturních a kreativních odvětvích;
d)
podporuje Komisi poskytováním pomoci v souvislosti s kulturními a kreativními odvětvími v zemích účastnících se programu, například prostřednictvím poskytování dostupných údajů o těchto odvětvích;
e)
podporuje Komisi při zajišťování náležité komunikace o výsledcích a dopadech programu;
f)
zajišťuje komunikaci a šíření informací o získaných finančních prostředcích Unie a o dosažených výsledcích za své země.
4. Komise v součinnosti s členskými státy zajistí kvalitu i výsledky služby poskytované sítí kanceláří programu Kreativní Evropa, a to prostřednictvím pravidelného a nezávislého sledování a hodnocení.
KAPITOLA V
Výsledky výkonnosti a šíření
Článek 17
Soudržnost a doplňkovost
1. Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí celkovou soudržnost a doplňkovost programu s:
a)
příslušnými politikami Unie, například v oblastech vzdělávání, zaměstnanosti, zdraví, vnitřního trhu, digitální agendy, mládeže, občanství, vnějších vztahů, obchodu, výzkumu a inovací, podnikání, cestovního ruchu, spravedlnosti, rozšíření a rozvoje;
b)
jinými příslušnými finančními zdroji Unie v oblasti kultury a médií, zejména s Evropským sociálním fondem, Evropským fondem pro regionální rozvoj a programy na podporu výzkumu a inovací a také s finančními nástroji týkajícími se spravedlnosti a občanství, programy vnější spolupráce a předvstupními nástroji.
2. Toto nařízení se použije a provádí, aniž jsou dotčeny mezinárodní závazky Unie.
Článek 18
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí pravidelné sledování a vnější hodnocení programu podle níže uvedených kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti:
a)
ukazatele pro obecné cíle uvedené v článku 3:
i)
úroveň zaměstnanosti v kulturních a kreativních odvětvích, změna zaměstnanosti v těchto odvětvích a jejich podíl na zaměstnanosti a na hrubém domácím produktu;
ii)
počet lidí využívajících přístup k evropským kulturním a kreativním dílům, pokud možno včetně děl pocházejících z jiných zemí, než je jejich vlastní země;
b)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. a):
i)
rozsah mezinárodních činností kulturních a kreativních organizací a počet vytvořených nadnárodních partnerství;
ii)
počet vzdělávacích příležitostí a aktivit podporovaných programem, které zlepšily schopnosti a zvýšily zaměstnatelnost kulturních a kreativních činitelů, včetně profesionálů v audiovizi;
c)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. b), pokud jde o dílčí program MEDIA:
i)
počet prodaných vstupenek do kin na zahraniční evropské filmy v Evropě a na evropské filmy ve světě (na 10 nejdůležitějších neevropských trzích);
ii)
procento evropských audiovizuálních děl v kinech, v televizi a na digitálních platformách;
iii)
počet lidí v členských státech využívajících přístup k zahraničním evropským audiovizuálním dílům a počet lidí v zemích účastnících se programu, kteří využívají přístup k evropským audiovizuálním dílům;
iv)
počet evropských videoher vyrobených v Unii i v zemích účastnících se programu;
d)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. b), pokud jde o dílčí program Kultura:
i)
počet lidí přímo a nepřímo oslovených prostřednictvím projektů podporovaných programem;
ii)
počet projektů zaměřených na děti, mladé lidi a nedostatečně zastoupené skupiny a odhadovaný počet oslovených lidí;
e)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. c):
i)
objem půjček zajištěných v rámci záručního nástroje a rozčleněných do kategorií podle země původu, velikosti a odvětví MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací;
ii)
objem půjček poskytnutých zúčastněnými finančními zprostředkovateli a rozčleněných do kategorií podle země původu;
iii)
počet a zeměpisné rozložení zúčastněných finančních zprostředkovatelů;
iv)
počet MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací využívajících záruční nástroj a rozčleněných do kategorií podle země původu, velikosti a odvětví;
v)
průměrná míra nesplácení půjček;
vi)
dosažený pákový efekt zajištěných půjček v poměru k orientačnímu pákovému efektu (1:5,7);
f)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. d):
i)
počet členských států používajících při přípravě vnitrostátních politik výsledky otevřené metody koordinace;
ii)
počet nových iniciativ a výsledků politiky.
2. Výsledky procesu sledování a hodnocení se zohlední při provádění programu.
3. Kromě pravidelného sledování programu vypracuje Komise hodnotící zprávu v polovině období založenou na externím a nezávislém hodnocení, která:
a)
obsahuje kvalitativní a kvantitativní prvky s cílem posoudit účinnost programu o dosažení jeho cílů, jeho účinnost a jeho evropskou přidanou hodnotu;
b)
se zabývá možnostmi zjednodušení programu, vnitřní a vnější soudržností programu, trvajícím významem všech cílů a také přínosem opatření k prioritám Unie, jimiž jsou inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění;
c)
zohlední výsledky hodnocení týkající se dlouhodobého dopadu rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES.
4. Hodnotící zprávu v polovině období uvedenou v odstavci 3 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017.
5. Na základě závěrečného externího a nezávislého hodnocení vypracuje Komise závěrečnou hodnotící zprávu, v níž na základě vybraných kvantitativních a kvalitativních ukazatelů vyhodnotí dlouhodobější dopady programu a jeho udržitelnost. Pokud jde o specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. c), vyhodnotí Komise rovněž účinky záručního nástroje na přístup MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací v kulturních a kreativních odvětvích k bankovním půjčkám, jakož i související výdaje.
6. Závěrečnou hodnotící zprávu uvedenou v odstavci 5 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2022.
Článek 19
Komunikace a šíření
1. Komise poskytne zemím účastnícím se programu informace o projektech, jež získaly finanční prostředky Unie, přičemž rozhodnutí o výběru jim sdělí do dvou týdnů od jejich přijetí.
2. Příjemci v rámci projektů podporovaných programem zajistí komunikaci a šíření informací o financování Unie, které obdrželi, a o dosažených výsledcích.
3. Komise zajistí šíření příslušných informací síti kanceláří programu Kreativní Evropa.
KAPITOLA VI
Akty v přenesené pravomoci
Článek 20
Přenesení pravomocí na Komisi
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem -21, pokud jde o doplnění kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti stanovených v čl. 18 odst. 1.
Článek 21
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku -20 je svěřena Komisi na dobu trvání programu.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku -20 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku -20 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
KAPITOLA VII
Prováděcí ustanovení
Článek 22
Provádění programu
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní program týkající se dílčích programů a meziodvětvové složky. Komise v ročních pracovních programech zajistí, aby byly obecné a specifické cíle stanovené v článcích 3 a 4 i priority stanovené v článcích 9 a 12 prováděny každoročně a konzistentním způsobem, a nastíní očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou výši plánu financování. Roční pracovní program rovněž obsahuje popis opatření, jež mají být financována, informaci o částce přidělené na jednotlivá opatření a orientační harmonogram provádění.
U grantů musí roční pracovní program obsahovat priority, kritéria způsobilosti a výběru a kritéria pro poskytnutí grantu a maximální míru spolufinancování. Finanční příspěvek z programu dosahuje maximálně 80 % nákladů podporovaných činností.
V případě záručního nástroje musí roční pracovní program obsahovat kritéria způsobilosti a výběru finančních zprostředkovatelů, kritéria vyloučení související s obsahem projektů předložených zúčastněným finančním zprostředkovatelům, roční příděl do EIF, jakož i kritéria způsobilosti a výběru poskytovatelů v oblasti budování kapacit a kritéria pro poskytnutí záruky těmto poskytovatelům.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 23 odst. 4.
3. Komise přijme obecné pokyny k provádění programu poradním postupem podle čl. 23 odst. 3.
Článek 23
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor („Výbor Kreativní Evropy“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor Kreativní Evropy může zasedat v různých složeních v závislosti na tom, jakými konkrétními otázkami souvisejícími s dílčími programy a meziodvětvovou složkou.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 24
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí pro provádění programu v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020, se stanoví na 1 462 724 000 EUR v běžných cenách.
Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 se rozdělí takto:
a)
nejméně 56 % na dílčí program MEDIA;
b)
nejméně 31 % na dílčí program Kultura;
c)
nejvýše 13 % na meziodvětvovou složku, z nichž jsou alespoň 4 % přidělena na opatření podporující nadnárodní spolupráci uvedená v článku 15 a na síť kanceláří programu Kreativní Evropa.
3. Součástí tohoto přídělu stanoveného v odstavci 1a jsou administrativní náklady spojené s prováděním programu a celková částka těchto výdajů nesmí přesáhnout 7 % rozpočtu programu, z čehož se 5 % určí na provádění dílčího programu MEDIA a 2 % na provádění dílčího programu Kultura.
4. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 může zahrnovat rovněž výdaje vztahující se na přípravu, sledování, kontrolu, audit a hodnocení přímo nezbytné k řízení programu a k dosažení jeho cílů; zejména na studie, schůzky odborníků, informační a komunikační činnosti, včetně sdělování politických priorit Unie týkajících se obecných cílů programu, výdaje na sítě informačních technologií zaměřené na zpracování a výměnu informací a také veškeré další výdaje na technickou a administrativní pomoc, jež Komisi vzniknou při řízení programu.
5. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 může zahrnovat výdaje na technickou a správní pomoc nezbytnou pro zajištění přechodu mezi opatřeními přijatými podle rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES a tímto nařízením.
V případě potřeby lze prostředky pro krytí podobných výdajů zanést do rozpočtu i po roce 2020, s cílem umožnit řízení akcí, jež nebyly dokončeny k 31. prosinci 2020.
6. Odchylně od článku 130 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v řádně odůvodněných případech může Komise považovat za způsobilé náklady, které se přímo vztahují k provádění podporovaných akcí a činností, a to i v případě, že příjemci vznikly před podáním žádosti o grant.
Článek 25
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami a inspekcemi, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů a kontrol a inspekcí na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 a v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013, s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou v rámci programu nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, které vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
KAPITOLA VIII
Závěrečná ustanovení
Článek 26
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES se tímto zrušují s účinkem od 1. ledna 2014.
2. Činnosti zahájené k 31. prosinci 2013 na základě rozhodnutí uvedených v odstavci 1 jsou až do svého skončení nadále řízeny v souladu s uvedenými rozhodnutími.
Článek 27
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku 11. prosince 2013.
REGOLAMENT (UE) Nru 1295/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-11 ta' Diċembru 2013
li jistabbilixxi l-Programm Ewropa Kreattiva (2014 sa 2020) u li jirrevoka d-Deċiżjonijiet Nru 1718/2006/KE, Nru 1855/2006/KE u Nru 1041/2009/KE
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 166(4), l-ewwel inċiż tal-Artikolu 167(5) u l-Artikolu 173(3) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trażmissjoni tal-abbozz ta' att leġiżlattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
It-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) għandu l-għan li jġib unjoni eqreb fost il-popli tal-Ewropa u jikkonferixxi lill-Unjoni l-kompitu, fost l-oħrajn, li tikkontribwixxi għall-iżvilupp tal-kulturi tal-Istati Membri, filwaqt li tirrispetta d-diversità nazzjonali u reġjonali tagħhom u fl-istess ħin tiżgura li jeżistu l-kundizzjonijiet meħtieġa għall-kompetittività tal-industrija tal-Unjoni. F'dak ir-rigward, l-Unjoni, fejn meħtieġ, tappoġġja u tissupplimenta l-azzjonijiet tal-Istati Membri li jkollhom il-għan li jirrispettaw id-diversità kulturali u lingwistika, skont l-Artikolu 167 TFUE u l-Konvenzjoni tal-Unesco tal-2005 dwar il-Protezzjoni u l-Promozzjoni tad-Diversità tal-Espressjonijiet Kulturali (il-"Konvenzjoni tal-Unesco tal-2005"), biex isaħħu l-kompetittività tas-setturi kulturali u kreattivi u biex jiffaċilitaw l-adattament għat-tibdil industrijali.
(2)
L-appoġġ tal-Unjoni għas-setturi kulturali u kreattivi huwa bbażat primarjament fuq l-esperjenza miksuba mill-programmi tal-Unjoni spjegati f': Id-Deċiżjoni Nru 1718/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) (il-"programm MEDIA"), id-Deċiżjoni Nru 1855/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) (il-"programm Kultura"), u d-Deċiżjoni Nru 1041/2009/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) (il-"programm MEDIA Mundus"). Id-Deċiżjoni Nru 1622/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7) (l-"azzjoni Kapitali Ewropea tal-Kultura") u d-Deċiżjoni Nru 1194/2011/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8) jikkontribwixxu wkoll għall-appoġġ mill-Unjoni għas-setturi kulturali u kreattivi.
(3)
Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar aġenda Ewropea għal kultura f'dinja li qed tiġi gglobalizzata, approvata mill-Kunsill f'riżoluzzjoni tiegħu tas-16 ta' Novembru 2007 (9) u mill-Parlament Ewropew fir-riżoluzzjoni tiegħu tal-10 ta' April 2008 (10), tistabbilixxi l-objettivi għall-attivitajiet tal-ġejjieni tal-Unjoni għas-setturi kulturali u kreattivi. Din għandha l-għan li tippromwovi d-diversità kulturali u d-djalogu interkulturali, il-kultura bħala katalist għall-kreattività fil-qafas għat-tkabbir u l-impjiegi u l-kultura bħala element vitali fir-relazzjonijiet internazzjonali tal-Unjoni.
(4)
Fir-rigward tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea u b'mod partikolari l-Artikoli 11, 21 u 22 tagħha, is-setturi kulturali u kreattivi jagħtu kontribuzzjoni importanti għall-ġlieda kontra l-forom kollha ta' diskriminazzjoni inklużi r-razziżmu u l-ksenofobija, u huma pjattaforma importanti għal-libertà tal-espressjoni u għall-promozzjoni tar-rispett għad-diversità kulturali u lingwistika.
(5)
Il-Konvenzjoni tal-Unesco tal-2005, li daħlet fis-seħħ fit-18 ta' Marzu 2007, u li l-Unjoni tagħmel parti minnha, tissottolinja li l-attivitajiet, l-oġġetti u s-servizzi kulturali għandhom kemm natura ekonomika kif ukoll kulturali, peress li jittrasmettu identitajiet, valuri u tifsiriet, u m'għandhomx, għalhekk, jitqiesu li għandhom biss valur kummerċjali. Dik il-konvenzjoni għandha l-għan li ssaħħaħ il-kooperazzjoni internazzjonali, inkluż il-ftehimiet internazzjonali ta' koproduzzjoni u kodistribuzzjoni, u s-solidarjetà sabiex tiffavorixxi l-espressjoni kulturali tal-pajjiżi u l-individwi kollha. Hija tiddikjara wkoll li għandha tingħata l-attenzjoni dovuta liċ-ċirkostanzi u l-ħtiġijiet speċjali ta' diversi gruppi soċjali, inklużi persuni li jagħmlu parti minn minoranzi. Għalhekk programm ta' appoġġ għas-setturi kulturali u kreattivi għandu jrawwem id-diversità kulturali fil-livell internazzjonali f'konformità ma' dik il-Konvenzjoni.
(6)
Il-promozzjoni tal-wirt kulturali tanġibbli u intanġibbli, fid-dawl, inter alia, tal-Konvenzjoni tal-Unesco tal-2003 għas-Salvagwardja tal-Wirt Kulturali Intanġibbli u l-Konvenzjoni tal-Unesco tal-1972 Rigward il-Protezzjoni tal-Wirt Kulturali u Nturali Dinji, għandha wkoll tikkontribwixxi għat-tisħiħ tal-valur tas-siti relevanti, filwaqt li tagħti lill-popli sens ta' sjieda, tal-valur kulturali u storiku ta' tali siti.
(7)
Il-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni ntitolata "Ewropa 2020 - Strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv"(l-"Istrateġija Ewropa 2020") tiddefinixxi strateġija li għandha l-għan li tbiddel l-Unjoni f'ekonomija intelliġenti, sostenibbli u inklussiva li tagħti livelli għoljin ta' impjieg, produttività u koeżjoni soċjali. F'dik il-komunikazzjoni, il-Kummissjoni nnotat li l-Unjoni teħtieġ tipprovdi kundizzjonijiet qafas aktar attraenti għall-innovazzjoni u l-kreattività.F'dak ir-rigward, is-setturi kulturali u kreattivi huma għajn ta' ideat innovattivi li jistgħu jinbidlu fi prodotti u servizzi li joħolqu t-tkabbir u l-impjiegi u jgħinu biex jiġu indirizzati t-tibdiliet tas-soċjetà. Barra minn hekk, l-eċċellenza u l-kompetittività f'dawk is-setturi huma primarjament riżultat tal-isforzi li jsiru min-naħa tal-artisti, dawk li jikkreaw u l-professjonisti, li jeħtieġ li jiġu promossi. Għal dak il-għan, l-aċċess għall-finanzi għas-setturi kulturali u kreattivi għandu jittejjeb.
(8)
Fil-konklużjonijiet tiegħu dwar is-servizzi ta' informazzjoni dwar il-mobilità għall-artisti u l-professjonisti tal-kultura (11) l-Kunsill ikkonferma l-importanza tal-mobilità tal-artisti u l-professjonisti tal-kultura għall-Unjoni u għall-kisba tal-objettivi tagħha fl-Istrateġija Ewropa 2020, u talab lill-Istati Membri u lill-Kummissjoni, fl-isferi ta' kompetenza rispettivi tagħhom u b'kunsiderazzjoni kif mistħoqq għall-prinċipju tas-sussidjarjetà, biex jiffaċilitaw l-għoti ta' informazzjoni komprensiva u eżatta lill-artisti u l-professjonisti tal-kultura li qed ifittxu li jkunu mobbli ġewwa l-Unjoni.
(9)
Sabiex isir kontribut għat-tisħiħ ta' żona kulturali kondiviża, huwa importanti li jiġu promossi l-mobbiltà transnazzjonali tal-atturi kulturali u kreattivi u ċ-ċirkolazzjoni transnazzjonali ta' xogħlijiet kulturali u kreattivi, inklużi xogħlijiet u prodotti awdjoviżivi, biex b'hekk jiġu promossi l-iskambji kulturali u d-djalogu interkulturali.
(10)
Il-programmi MEDIA, Kultura u MEDIA Mundus kienu s-suġġett ta' monitoraġġ regolari u evalwazzjonijiet esterni, u ġew organizzati konsultazzjonijiet pubbliċi dwar il-ġejjieni tagħhom, u minn dawn jirriżulta li dawk il-programmi għandhom rwol verament importanti fil-protezzjoni u l-promozzjoni tad-diversità kulturali u lingwistika tal-Ewropa u li huma rilevanti g all- tiîjiet tas-setturi kulturali u kreattivi. Jidher ukoll minn dawk l-attivitajiet ta' monitoraġġ, evalwazzjoni u konsultazzjoni, kif ukoll minn studji indipendenti differenti, b'mod partikolari l-istudju dwar id-dimensjoni intraprenditorjali tal-industriji kulturali u kreattivi, li s-setturi kulturali u kreattivi qed jaffaċċjaw sfidi komuni, jiġifieri t-tibdil rapidu kkawżat mill-bidla diġitali u l-globalizzazzjoni, il-frammentazzjoni tas-suq relatat mad-diversità lingwistika, diffikultajiet ta' aċċess għall-finanzi, proċeduri amministrattivi kumplessi u nuqqas ta' dejta paragunabbli, li kollha jeħtieġu azzjoni fil-livell tal-Unjoni.
(11)
Is-setturi kulturali u kreattivi Ewropej huma diversifikati b'mod inerenti f'termini nazzjonali u lingwistiċi, ħaġa li tirriżulta f'xenarju kulturali li hu kulturalment għani u indipendenti ħafna, li jagħti vuċi lit-tradizzjonijiet kulturali differenti tal-wirt tal-Ewropa. Madankollu, tali diversifikazzjoni tagħti lok ukoll għal serje ta' ostakli li jimpedixxu ċ- ċirkolazzjoni transnazzjonali bla xkiel ta' xogħlijiet kulturali u kreattivi u jxekklu l-mobilità tal-parteċipanti kulturali u kreattivi ġewwa u barra l-Unjoni Ewropea, li jistgħu jwasslu għal żbilanċi ġeografiċi u, sussegwentement, għal għażla limitata għall-konsumatur.
(12)
Minħabba l-fatt li s-setturi kulturali u kreattivi Ewropej huma karatterizzati mid-diversità lingwistika li f'xi setturi twassal għall-frammentazzjoni f'termini lingwistiċi, is-sottotitolar, id-dubbing u d-deskrizzjoni awdjo huma essenzjali għaċ-ċirkolazzjoni ta' xogħlijiet kulturali u kreattivi, inklużi xogħlijiet awdjoviżivi.
(13)
Il-bidla diġitali qed ikollha impatt massiv fuq kif il-prodotti u s-servizzi kulturali u kreattivi jsiru, jiġu disseminati, aċċessati, ikkunsmati u msarrfa monetizzati. Filwaqt li l-ħtieġa li jinstab bilanċ ġdid bejn l-aċċessibilità dejjem akbar ta' xogħlijiet kulturali u kreattivi, rimunerazzjoni ġusta tal-artisti u dawk li jikkreaw u t-tfaċċar ta' mudelli ġodda ta' negozju hija rikonoxxuta, il-bidliet li jirriżultaw mill-bidla diġitali joffru opportunitajiet wiesgħa għas-setturi kulturali u kreattivi Ewropej u għas-soċjetà Ewropea b'mod ġenerali. Spejjeż aktar baxxi għad-distribuzzjoni, kanali ġodda ta' distribuzzjoni, il-potenzjal għal udjenzi ġodda u għal udjenzi akbar, u opportunitajiet ġodda għal prodotti speċjalizzati jistgħu jiffaċilitaw l-aċċess u jżidu ċ-ċirkolazzjoni ta' xogħlijiet kulturali u kreattivi fid-dinja. Sabiex jużaw dawk l-opportunitajiet b'mod sħiħ u jadattaw għall-kuntest tal-bidla diġitali u l-globalizzazzjoni, is-setturi kulturali u kreattivi jeħtieġu jiżviluppaw ħiliet ġodda u jeħtieġu aċċess akbar għall-finanzi sabiex itejbu t-tagħmir, jiżviluppaw metodi ġodda ta' produzzjoni u distribuzzjoni u jadattaw il-mudelli tan-negozju tagħhom.
(14)
Il-prattiki attwali ta' distribuzzjoni huma fil-bażi tas-sistema ta' finanzjament taċ-ċinema. Madankollu, qed tinħass dejjem aktar il-ħtieġa li jiġi promoss il-ħolqien ta' offerti legali onlajn attraenti u li titħeġġeġ l-innovazzjoni. Għaldaqstant, huwa essenzjali li jiġu promossi modalitajiet ġodda ta' distribuzzjoni biex ikunu jistgħu jinħolqu mudelli ġodda tan-negozju.
(15)
Id-diġitalizzazzjoni tat-teatri taċ-ċinema hija kwistjoni li ilha għaddejja għal ħafna operaturi żgħar taċ-ċinema, b'mod partikolari operaturi ta' teatri taċ-ċinema bi skrin wieħed, minħabba l-ispejjeż għolja tat-tagħmir diġitali. Filwaqt li l-Istati Membri għandhom il-kompetenza primarja għall-kultura u għandhom għalhekk ikomplu jindirizzaw dik il-kwistjoni fil-livell nazzjonali, reġjonali u lokali, kif xieraq, hemm il-potenzjal għall-finanzjament mill-programmi u l-fondi tal-Unjoni, b'mod partikolari dawk immirati għall-iżvilupp lokali u reġjonali.
(16)
L-iżvilupp tal-udjenza, b'mod speċjali fir-rigward taż-żgħażagħ, jeħtieġ impenn speċifiku min-naħa tal-Unjoni, biex tiġi appoġġjata, b'mod partikolari, l-alfabetizzazzjoni fil-qasam tal-midja u tal-films.
(17)
Waħda mill-akbar sfidi għas-setturi kulturali u kreattivi, speċjalment għall-impriżi mikro, żgħar u medji ("SMEs") u l-organizzazzjonijiet mikro, żgħar u medji, inklużi organizzazzjonijiet mingħajr skop ta' qligħ u organizzazzjonijiet mhux governattivi, hija d-diffikultà li huma jiffaċċjaw biex jaċċessaw il-fondi li jeħtieġu biex jiffinanzjaw l-attivitajiet tagħhom, biex jikbru, biex iżommu u biex iżidu l-kompetittività tagħhom jew jinternazzjonalizzaw l-attivitajiet tagħhom. Filwaqt li dik hija sfida komuni għall-SMEs b'mod ġenerali, is-sitwazzjoni hija ferm aktar diffiċli fis-setturi kulturali u kreattivi minħabba n-natura intanġibbli ta' ħafna mill-assi tagħhom, il-profil tal-prototip tal-attivitajiet tagħhom, u l-ħtieġa intrinsika tagħhom li jieħdu r-riskji u jesperimentaw bil-għan li jinnovaw. Tali teħid ta' riskji jeħtieġ li jeħtieġ li jiġu mifhuma u appoġġjati wkoll mis-settur finanzjarju.
(18)
Bħala proġett pilota, l-Alleanza tal-Industriji Kreattivi Ewropej hija inizjattiva transettorjali li primarjament issostni l-industriji kreattivi fil-livell ta' politika. L-għan tagħha huwa li tiġbor fondi addizzjonali għall-industriji kreattivi u li tistimola d-domanda għas-servizzi tal-industriji kreattivi minn industriji u setturi oħra. Se jiġu ttestjati għodod ġodda biex isostnu aħjar l-innovazzjoni fl-industriji kreattivi u se jiġu msaħħa biex jikkontribwixxu għal pjattaforma ta' tagħlim dwar il-politiki li tkun komposta mill- partijiet interessati Ewropej, nazzjonali u reġjonali.
(19)
Jekk jinġabru flimkien il-programmi MEDIA, Kultura u MEDIA Mundus attwali għas-setturi kulturali u kreattivi fi programm komprensiv uniku (il-"Programm") dan ikun jappoġġja b'mod aktar effettiv lill-SMEs u lill-organizzazzjonijiet mikro, żgħar u ta' daqs medju fl-isforzi tagħhom biex jieħdu vantaġġ mill-opportunitajiet offruti mill- bidla diġitali u l-globalizzazzjoni u jkun jgħinhom jindirizzaw il-kwistjonijiet li fil-preżent qed iwasslu għall-frammentazzjoni tas-suq. Sabiex ikun effettiv, il-Programm għandu jikkunsidra n-natura tas-setturi differenti, il-gruppi differenti fil-mira tagħhom u l-ħtiġijiet partikolari tagħhom permezz ta' approċċi mfassla apposta fi ħdan żewġ sottoprogrammi indipendenti u taqsima transettorjali. B'mod partikolari, huwa importanti li jiġu żgurati s-sinerġiji fil-livell tal-implimentazzjoni bejn il-Programm u l-istrateġiji nazzjonali u reġjonali għall-ispeċjalizzazzjoni intelliġenti. Għal dak il-għan, il-Programm għandu jistabbilixxi struttura koerenti ta' appoġġ għas-setturi kulturali u kreattivi differenti, li tkun tikkonsisti f'sistema ta' għotjiet ikkomplementata bi strument finanzjarju.
(20)
Il-Programm għandu jqis in-natura doppja tal-kultura u l-attivitajiet kulturali filwaqt li jirrikonoxxi minn naħa waħda, il-valur intrinsiku u artistiku tal-kultura u, min-naħa l-oħra, il-valur ekonomiku ta' dawk is-setturi, inkluż il-kontribut soċjetali usa' tagħhom għall-kreattività, l-innovazzjoni u l-inklużjoni soċjali.
(21)
Fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-Programm, għandhom jiġu kkunsidrati l-valur intrinsiku tal-kultura u n-natura speċifika tas-setturi kulturali u kreattivi, inkluż l-importanza ta' organizzazzjonijiet mingħajr skop ta' qligħ u l-proġetti taħt Sottoprogramm Kultura.
(22)
Strument finanzjarju awtonomu, il-Faċilità ta' Garanzija tas-Setturi Kulturali u Kreattivi (il-"Faċilità ta' Garanzija"), għandu jippermetti t-tkabbir tas-setturi kulturali u kreattivi ġenerali, u b'mod partikolari għandu jagħti spinta suffiċjenti għal azzjonijiet u opportunitajiet ġodda. Intermedjarji finanazjarji magħżula għandhom jaġixxu favur proġetti kulturali u kreattivi biex jiġi żgurat li l-portafoll tas-self ikun wieħed ibbilanċjat f'dawk li huma kopertura ġeografika u rappreżentanza tas-setturi. Barra minn hekk, l-organizzazzjonijiet pubbliċi u privati għandhom rwol importanti, f'dak il-kuntest, sabiex jintlaħaq approċċ wiesa' taħt il-Faċilità ta' Garanzija.
(23)
Għandu wkoll jingħata finanzjament għall-azzjoni tal-Kapitali Ewropej tal-Kultura u għall-amministrazzjoni tal-azzjoni taċ-Ċertifikat tal-Patrimonju Ewropew, minħabba li dawn jikkontribwixxu għas-sensazzjoni ta' appartenenza għal żona kulturali komuni, għall-istimulazzjoni tad-djalogu interkulturali u l-fehim reċiproku u għat-tisħiħ tal-valur tal-wirt kulturali.
(24)
Flimkien mal-Istati Membri, u l-pajjiżi u t-territorji extra-Ewropej li huma eliġibbli biex jipparteċipaw fil-Programm, skont l-Artikolu 58 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2001/822/KE (12), il-Programm għandu jkun miftuħ ukoll, soġġett għal ċerti kundizzjonijiet, għall-parteċipazzjoni tal-pajjiżi tal-Assoċjazzjoni Ewropewa tal-Kummerċ Ħieles ("EFTA") li huma partijiet għall-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea ("ŻEE") u tal-Konfederazzjoni Svizzera. Il-pajjiżi aderenti, il-pajjiżi kandidati u l-kandidati potenzjali li jibbenefikaw minn strateġija ta' preadeżjoni kif ukoll pajjiżi koperti mill-Politika ta' Viċinat u Sħubija, għandhom ikunu jistgħu jipparteċipaw ukoll fil-Programm, ħlief fir-rigward tal-Faċilità ta' Garanzija.
(25)
Il-Programm għandu jkun miftuħ ukoll għal azzjonijiet ta' kooperazzjoni bilaterali jew multilaterali ma' pajjiżi terzi abbażi ta' approprjazzjonijiet supplimentari li għandhom jiġu definiti u arranġamenti speċifiċi li għandu jsir qbil dwarhom, mal-partijiet ikkonċernati.
(26)
Għandha titrawwem kooperazzjoni fl-oqsma kulturali u awdjoviżivi bejn il-Programm u l-organizzazzjonijiet internazzjonali bħall-Unesco, il-Kunsill tal-Ewropa, l-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni u l-Iżvilupp Ekonomiċi (l-"OECD") u l-Organizzazzjoni Dinjija tal-Proprjetà Intellettwali ("WIPO").
(27)
Huwa meħtieġ li jiġi żgurat il-valur miżjud Ewropew tal-azzjonijiet u l-attivitajiet kollha mwettqa fi ħdan il-Programm, il-kumplimentarjetà tagħhom għall-attivitajiet tal-Istati Membri u l-konformità tagħhom mal-Artikolu 167(4) tat-TFUE u l-konsistenza tagħhom ma' attivitajiet oħra tal-Unjoni, b'mod partikolari fil-qasam tal-edukazzjoni, l-impjiegi, is-suq inter, l-intraprenditorija, iż-żgħażagħ, is-saħħa, iċ-ċittadinanza u l-ġustizzja, ir-riċerka u l-innovazzjoni, il-politika industrijali u ta' koeżjoni, it-turiżmu u r-relazzjonijiet esterni, il-kummerċ u l-iżvilupp, u l-aġenda diġitali.
(28)
F'konformità mal-prinċipji għall-valutazzjoni marbuta mal-prestazzjoni, il-proċeduri għall-monitoraġġ u l-valutazzjoni tal-Programm għandhom jinkludu rapporti annwali dettaljati u għandhom jirreferu għal miri u indikaturi speċifiċi, miżurabbli, li jistgħu jintlaħqu, rilevanti u marbuta biż-żmien, inklużi dawk kwalitattivi. Il-proċeduri għall-monitoraġġ u l-valutazzjoni għandhom iqisu x-xogħol tal-atturi rilevanti, bħalma huma l-Eurostat u s-sejbiet tal-proġett 'ESS-net Culture', u tal-Istitut għall-Istatistika tal-Unesco. F'dak il-kuntest, fir-rigward tas-settur awdjoviżiv, il-parteċipazzjoni tal-Unjoni fl-Osservatorju Awdjoviżiv Ewropew (l-"Osservatorju") għandha tkompli.
(29)
Sabiex jiġu żgurati l-aħjar monitoraġġ u valutazzjoni tal-Programm tul id-durata sħiħa tiegħu, is-setgħa ta' adozzjoni ta' atti taħt l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għandha tingħata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-adozzjoni ta' indikaturi kwantitattivi u kwalitattivi addizzjonali. Huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul ix-xogħol tagħha ta' tħejjija, anke fil-livell ta' esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal atti delegati, għandha tiżgura t-trasmissjoni simultanja, f'waqtha u xierqa ta' dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(30)
Kif imsemmi fir-rapport tal-Kummissjoni tat-30 ta' Lulju 2010 dwar l-impatt tad-Deċiżjonijiet tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li jimmodifikaw il-bażijiet legali tal-Programmi Ewropej fl-oqsma tat-Tagħlim Tul il-Ħajja, il-Kultura, iż-Żgħażagħ u ċ-Ċittadinanza, it-tnaqqis sostanzjali tad-dewmien fil-proċeduri ta' ġestjoni żied l-effiċjenza tal-programmi. Għandha tingħata attenzjoni partikolari biex jiġi żgurat li l-proċeduri amministrattivi u finanzjarji jkomplu jiġu ssimplifikati, inkluż permezz tal-użu ta' sistemi sodi, oġġettivi u regolarment aġġornati biex jiġu determinati s-somom f'daqqa, l-spejjeż għal kull unità u l-finanzjament b'rata fissa.
(31)
Sabiex jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, għandhom jiġu kkonferiti setgħat ta' implimentazzjoni lill-Kummissjoni. Dawk is-setgħat għandhom ikunu eżerċitati f'konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13).
(32)
Skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 58/2003 (14), il-Kummissjoni ilha tafda lill-Aġenzija Eżekuttiva għall-Edukazzjoni, l-Awdjoviżiv u l-Kultura bil-kompiti ta' implimentazzjoni għall-immaniġġar tal-azzjoni tal-Unjoni fl-oqsma tal-edukazzjoni, l-awdjoviżiv u l-kultura sa mill-2009. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tista' tuża, fuq il-bażi ta' analiżi tal-ispejjeż meta mqabbla mal-benefiċċji, aġenzija eżekuttiva eżistenti għall-implimentazzjoni tal-Programm, kif provdut f'dak ir-Regolament.
(33)
Dan ir-Regolament jistabbilixxi pakkett finanzjarju għat-tul sħiħ tal-Programm, li għandu jikkostitwixxi r-referenza primarja, skont it-tifsira tal-punt 17 tal-Ftehim Interistituzzjonali tat-2 ta’ Diċembru 2013 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar kooperazzjoni f'materji baġitarji u dwar ġestjoni finanzjarja tajba (15), għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill matul il-proċedura baġitarja annwali.
(34)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jitħarsu permezz ta' miżuri proporzjonati fiċ-ċiklu kollu tal-infiq, li jinkludu miżuri għall-prevenzjoni, is-sejbien u l-investigazzjoni ta' irregolaritajiet, l-irkupru tal-fondi li ntilfu, li tħallsu indebitament jew li ntużaw b'mod ħażin u, fejn ikun il-każ, permezz ta' pieni amministrattivi u finanzjarji f'konformità mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16) (ir-"Regolament Finanzjarju").
(35)
Fir-rigward tal-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi ("OLAF") u skont ir-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (17) u r-Regolament (UE, Euratom) Nru 883/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (18), għandhom jitfasslu u jiġu implimentati miżuri xierqa għall-prevenzjoni tal-frodi u għall-irkupru ta' fondi li ntilfu jew ġew trasferiti jew użati ħażin.
(36)
Peress li l-objettivi ta' dan ir-Regolament, jiġifieri s-salvagwardja, l-iżvilupp u l-promozzjoni tad-diversità kulturali u lingwistika Ewropea, u l-promozzjoni tal-wirt kulturali Ewropew u t-tisħiħ tal-kompetittività tas-setturi kulturali u kreattivi Ewropej, b'mod partikolari tas-settur awdjoviżiv, ma jistgħux jintlaħqu b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri, minħabba l-karattru transnazzjonali u internazzjonali tal-Programm, iżda jkunu jistgħu, għar-raġunijiet tal-iskala u l-effetti mistennija tiegħu jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri, skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju ta' proporzjonalità, kif spjegat f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa neċessarju biex jinkisbu dawk l-għanijiet.
(37)
Id-Deċiżjonijiet Nru 1718/2006/KE, Nru 1855/2006/KE u Nru 1041/2009/KE għandhom għalhekk jitħassru,
(38)
Għandhom isiru provvedimenti għal miżuri li jikkontrollaw it-tranżizzjoni mill-programmi MEDIA, Kultura u MEDIA Mundus għall-Programm.
(39)
Sabiex tiġi żgurata l-kontinwità fl-appoġġ finanzjarju previst skont il-Programm, il-Kummissjoni għandha, tkun tista 'tikkunsidra l-ispejjeż marbuta direttament mal-implimentazzjoni tal-azzjonijiet u l-attivitajiet appoġġati bħala eliġibbli għall-finanzjament, anki jekk huma appoġġjati mill-benefiċjarju qabel jintbgħat l-applikazzjoni għall-għotja.
(40)
Sabiex tiġi żgurata l-kontinwità fl-appoġġ finanzjarju previst skont il-Programm, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2014. Għal raġunijiet ta' urġenza, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ kemm jista' jkun malajr wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 1
Stabbiliment u tul ta' żmien
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-Programm Ewropa Kreattiva għall-appoġġ lis-setturi kulturali u kreattivi Ewropej (il-"Programm").
2. Il-Programm għandu jiġi implimentat għall-perijodu mill-1 ta' Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-fini ta' dan ir-Regolament, id-definizzjonijiet li ġejjin għandhom japplikaw:
(1)
'setturi kulturali u kreattivi' tfisser is-setturi kollha li l-attivitajiet tagħhom huma bbażati fuq valuri kulturali u/jew espressjonijiet artistiċi u espressjonijiet kreattivi oħra, kemm jekk dawn l-attivitajiet huma orjentati lejn is-suq u kemm jekk mhumiex, hu xinhu t-tip ta' struttura li twettaqhom u irrispettivament minn kif dik l-istruttura tiġi ffinanzjata. Dawk l-attivitajiet jinkludu l-iżvilupp, il-ħolqien, il-produzzjoni, id-disseminazzjoni u l-preservazzjoni ta' prodotti u servizzi li jinkorporaw espressjonijiet kulturali, artistiċi jew espressjonijiet kreattivi oħra, kif ukoll il-funzjonijiet relatati bħall-edukazzjoni jew il-ġestjoni. Is-setturi kulturali u kreattivi jinkludu inter alia l-arkitettura, l-arkivji, il-libreriji u l-mużewijiet, is-snajja' artistiċi, l-awdjoviżiv (inkluż il-film, it-televiżjoni, il-logħob tal-vidjo u l-multimedja), il-wirt kulturali tanġibbli u intanġibbli, id-disinn, il-festivals, il-mużika, il-letteratura, l-arti tal-ispettaklu, il-pubblikazzjoni, ir-radju u l-arti viżiva;
(2)
'SMEs' tfisser intrapriżi mikro, żgħar u ta' daqs medju, kif definiti fir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2003/361/KE (19);
(3)
'intermedjarji finanzjarji parteċipanti' tfisser intermedjarji finanzjarji fit-tifsira tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 139(4) tar-Regolament Finanzjarju, magħżula taħt il-Faċilità ta' Garanzija skont ir-Regolament Finanzjarju u skont l-Anness I ta' dan ir-Regolament, li jipprovdu jew jippjanaw li jipprovdu:
(a)
self lill-SMEs u l-organizzazzjonijiet mikro, żgħar u ta' daqs medju fis-setturi kulturali u kreattivi (garanziji mill-Fond Ewropew tal-Investiment ("FEI")); jew
(b)
garanziji ta' self lil intermedjarji finanzjarji oħra li jipprovdu self lill-SMEs u lill-organizzazzjonijiet mikro, żgħar u ta' daqs medju fis-setturi kulturali u kreattivi (kontrogaranziji mill-FEI);
(4)
'fornituri involuti fit-tisħiħ tal-kapaċitajiet' tfisser entitajiet b'kapaċità li jipprovdu ħila esperta f'konformità mal-Anness I sabiex l-intermedjarji finanzjarji parteċipanti jkunu jistgħu jivvalutaw b'mod effettiv l-ispeċifiċitajiet u r-riskji assoċjati mal-SMEs u l-organizzazzjonijiet mikro, żgħar u ta' daqs medju fis-setturi kulturali u kreattivi u mal-proġetti tagħhom.
Artikolu 3
Objettivi ġenerali
L-objettivi ġenerali tal-Programm għandhom ikunu:
(a)
li jsalvagwardja, jiżviluppa u jippromwovi d-diversità kulturali u lingwistika Ewropea u li jippromwovi l-wirt kultruali tal-Ewropa;
(b)
li jsaħħaħ il-kompetittività tas-setturi kulturali u kreattivi Ewropej, b'mod partikolari tas-settur awdjoviżiv, bil-ħsieb li jiġi promoss it-tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv.
Artikolu 4
Objettivi speċifiċi
L-objettivi speċifiċi tal-Programm għandhom ikunu:
(a)
li jappoġġa l-kapaċità tas-setturi kulturali u kreattivi Ewropej sabiex joperaw b'mod transnazzjonali u b'mod internazzjonali;
(b)
li jippromwovi ċ-ċirkolazzjoni transnazzjonali ta' xogħlijiet kulturali u kreattivi u l-mobbiltà transnazzjonali tal-atturi kulturali u kreattivi,b'mod partikolari l-artisti, kif ukoll li jilħaq udjenzi ġodda u akbar u li jtejjeb l-aċċess għax-xogħlijiet kulturali u kreattivi fl-Unjoni u lil hinn minnha b'konċentrazzjoni partikolari fuq it-tfal, iż-żgħażagħ, il-persuni b'diżabilità u l-gruppi sottorappreżentati;
(c)
li jsaħħaħ il-kapaċità finanzjarja tal-SMEs u l-organizzazzjonijiet mikro, żgħar u ta' daqs medju fis-setturi kulturali u kreattivi b'mod sostenibbli, filwaqt li jsiru sforzi biex tiġi żgurata kopertura ġeografika u rappreżentanza settorjali bbilanċjati;
(d)
li jrawwem l-iżvilupp tal-politika, l-innovazzjoni, il-kreattività, l-iżvilupp tal-udjenzi u mudelli ġodda ta' negozju u ta' ġestjoni permezz tal-appoġġ għall-kooperazzjoni transnazzjonali fil-politika.
Artikolu 5
Valur miżjud Ewropew
1. Filwaqt li jirrikonoxxi l-valur intrinsiku u ekonomiku tal-kultura, il-Programm għandu jappoġġa l-azzjonijiet u attivitajiet b'valur miżjud Ewropew fis-setturi kulturali u kreattivi. Huwa għandhu jikkontribwixxi għall-ilħuq tal-objettivi tal-istrateġija Ewropa 2020 u l-inizjattivi ewlenin tagħha.
2. Il-valur miżjud Ewropew għandu jiġi żgurat permezz ta' waħda jew aktar minn dawn li ġejjin:
(a)
il-karattru transnazzjonali tal-azzjonijiet u tal-attivitajiet li jikkumplementaw il-programmi u l-politiki reġjonali, nazzjonali, internazzjonali u oħrajn tal-Unjoni, u l-impatt ta' tali azzjonijiet u attivitajiet fuq is-setturi kulturali u kreattivi kif ukoll fuq iċ-ċittadini u fuq l-għarfien tagħhom dwar kulturi oħra li mhumiex tagħhom;
(b)
l-iżvilupp u l-promozzjoni tal-kooperazzjoni transnazzjonali bejn l-atturi kulturali u kreattivi inklużi l-artisit, il-professjonisti awdjoviżivi, l-organizzazzjonijiet kulturali u kreattivi u l-operaturi awdjoviżivi, iffukati fuq l-istimular ta' risponsi aktar komprensivi, rapidi, effettiv u fit-tul għall-isfidi globali;
(c)
l-ekonomiji ta' skala u l-massa kritika li l-appoġġ tal-Unjoni jrawwem, filwaqt li joħloq effett ta' ingranaġġ għal fondi addizzjonali;
(d)
l-iżgurar ta' kundizzjonijiet indaqs fis-setturi kulturali u kreattivi Ewropej billi jkunu kkunsidrati l-pajjiżi b'kapaċità ta' produzzjoni baxxa u/jew pajjiżi jew reġjuni b'żona ġeografika u/jew lingwistika ristretta.
Artikolu 6
Struttura tal-Programm
Il-Programm għandu jikkonsisti f':
(a)
Sottoprogramm MEDIA;
(b)
Sottoprogramm Kultura;
(c)
Taqsima Transettorjali;
Artikolu 7
Logos tas-Sottoprogrammi
1. Il-Kummissjoni għandha tiżgura l-viżibbiltà tal-Programm permezz tal-użu ta' logos, li għandhom ikunu speċifiċi għal kull wieħed mis-Sottoprogrammi.
2. Il-benefiċjarji tas-Sottoprogramm MEDIA għandhom jużaw il-logo indikat fl-Anness II. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi dettalji għall-użu ta' dak il-logo u għandha tikkomunikahom lill-benefiċjarji.
3. Il-benefiċjarji tas-Sottoprogramm Kultura għandhom jużaw, li għandu jiġi stabbilit mill-Kummissjoni. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi dettalji għall-użu ta' dak il-logo u għandha tikkomunikahom lill-benefiċjarji.
4. Il-Kummissjoni u l-Uffiċċji tal-Ewropa Kreattiva msemmija fl-Artikolu 16 għandhom ukoll ikunu intitolati li jużaw il-logos tas-Sottoprogrammi.
Artikolu 8
Aċċess għall-Programm
1. Il-Programm għandu jrawwem id-diversità kulturali fil-livell internazzjonali skont il-Konvenzjoni tal-Unesco tal-2005.
2. Il-Programm għandu jkun miftuħ għall-parteċipazzjoni tal-Istati Membri.
3. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 4, il-Programm għandu jkun miftuħ għall-parteċipazzjoni tal-pajjiżi li ġejjin sakemm iħallsu approprjazzjoniiet addizzjonali u li, għas-Sottoprogramm MEDIA, huma jissodisfaw il-kondizzjonijiet spjegati fid-Direttiva 2010/13/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (20):
(a)
il-pajjiżi aderenti, il-pajjiżi kandidati u l-pajjiżi kandidati potenzjali li jibbenefikaw minn strateġija ta' qabel l-adeżjoni, skont il-prinċipji ġenerali u t-termini u l-kondizzjonijiet ġenerali għall-parteċipazzjoni ta' dawn il-pajjiżi fil-programmi tal-Unjoni stabbiliti fil-ftehimiet qafas rispettivi, fid-deċiżjonijiet tal-Kunsill ta' Assoċjazzjoni jew ftehimiet simili;
(b)
il-pajjiżi tal-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Kummerċ Ħieles li huma partijiet għal-Ftehim taż-ŻEE, skont dak il-Ftehim;
(c)
il-Konfederazzjoni Svizzera, abbażi ta' ftehim bilaterali ma' dak il-pajjiż;
(d)
il-pajjiżi koperti mill-Politika ta' Viċinat u Sħubija, skont il-proċeduri stabbiliti f'dawk il-pajjiżi li jsegwu l-ftehimiet ta' qafas li jipprovdu għall-parteċipazzjoni tagħhom fil-programmi tal-Unjoni.
4. Il-pajjiżi msemmija fil-punti (a) u (d) tal-paragrafu 3 għandhom jiġu preklużi milli jipparteċipaw fil-Faċilità ta' Garanzija.
5. Il-Programm għandu jkun miftuħ għal azzjonijiet ta' kooperazzjoni bilaterali jew multilaterali mmirati lejn pajjiżi jew reġjuni magħżula abbażi ta' approprjazzjonijiet addizzjonali mħallsa minn, u arranġamenti speċifiċi li għandhom jiġu miftiehma ma', dawk il-pajjiżi jew reġjuni.
6. Il-Programm għandu jippermetti kooperazzjoni u azzjonijiet konġunti ma' pajjiżi li mhumiex qed jipparteċipaw fil-Programm u ma' organizzazzjonijiet internazzjonali li huma attivi fis-setturi kulturali u kreattivi bħall-Unesco, il-Kunsill tal-Ewropa, l-OECD jew il-WIPO abbażi tal-kontribuzzjonijiet konġunti għar-realizzazzjoni tal-objettivi tal-Programm.
KAPITOLU II
Sottoprogramm MEDIA
Artikolu 9
Prijoritajiet tas-Sottoprogramm MEDIA
1. Il-prijoritajiet fil-qasam tat-tisħiħ tal-kapaċitajiet tas-settur awdjoviżiv Ewropew li jopera b'mod transnazzjonali għandhom ikunu dawn li ġejjin:
(a)
l-iffaċilitar tal-akkwiżizzjoni u t-titjib ta' ħiliet u kompetenzi ta' professjonisti awdjoviżivi u l-iżvilupp ta' netwerks inklużi l-użu ta' teknoloġiji diġitali biex jiġi żgurat l-adattament għall-iżvilupp tas-suq, l-ittestjar ta' approċċi ġodda għall-iżvilupp tal-udjenzi u l-ittestjar ta' mudelli ġodda ta' negozju;
(b)
iż-żieda fil-kapaċità tal-operaturi awdjoviżivi Ewropej li jiżviluppaw xogħlijiet awdjoviżivi b'potenzjal li jiċċirkolaw fl-Unjoni u lil hinn minnha u biex jiffaċilitaw il-koproduzzjoni Ewropea u internazzjonali, inkluż ma' xandara tat-televiżjoni;
(c)
l-inkoraġġiment ta' skambji bejn in-negozji permezz tal-iffaċilitar tal-aċċess għas-swieq u l-għodod tan-negozju biex jippermettu lill-operaturi awdjoviżivi biex iżidu l-viżibilità tal-proġetti tagħhom fis-swieq tal-Unjoni u dawk internazzjonali.
2. Il-prijoritajiet fil-qasam tal-promozzjoni taċ-ċirkolazzjoni transnazzjonali għandhom ikunu dawn li ġejjin:
(a)
l-appoġġ għad-distribuzzjoni teatrali permezz tal-kummerċjalizzazzjoni, l-immarkar korporattiv, id-distribuzzjoni u l-wiri transnazzjonali ta' xogħlijiet awdjoviżivi;
(b)
il-promozzjoni tal-kummerċjalizzazzjoni, l-immarkar korporattiv u d-distribuzzjoni transnazzjonali ta' xogħlijiet awdjoviżivi fuq il-pjattaformi nonteatrali l-oħra kollha;
(c)
l-appoġġ għall-iżvilupp tal-udjenzi bħala mezz biex jiġi stimulat l-interess fix-xogħlijiet awdjoviżivi Ewropej u jittejjeb l-aċċess għalihom b'mod partikolari permezz ta' promozzjoni, avvenimenti, litteriżmu tal-films u festivals;
(d)
il-promozzjoni ta' modalitajiet ġodda ta' distribuzzjoni biex ikunu jistgħu jitfaċċaw mudelli ġodda ta' negozju.
Artikolu 10
Miżuri ta' appoġġ tas-sottoprogramm MEDIA
Sabiex jiġu implimentati l-prijoritajiet spjegati fl-Artikolu 9, is-Sottoprogramm MEDIA għandu jagħti appoġġ għal:
(a)
l-iżvilupp ta' firxa komprensiva ta' miżuri ta' taħriġ li jippromwovu l-akkwiżizzjoni u t-titjib ta' ħiliet u kompetenzital-professjonisti awdjoviżivi, kondiviżjoni ta' għarfien u inizjattivi ta' netwerking, inkluża l-integrazzjoni tat-teknoloġiji diġitali;
(b)
l-iżvilupp ta' xogħlijiet awdjoviżivi Ewropej b'mod partikolari films u xogħlijiet tat-televiżjoni bħalma huma l-finzjoni, dokumentarji, films tat-tfal u films animati, kif ukoll xogħlijiet interattivi bħalma huma l-logħob tal-vidjo u l-multimidja b'potenzjal imtejjeb għaċ-ċirkolazzjoni transkonfinali;
(c)
attivitajiet li għandhom il-għan li jappoġġjaw lill-kumpaniji tal-produzzjoni awdjoviżiva Ewropej, b'mod partikolari l-kumpaniji tal-produzzjoni indipendenti, bil-ħsieb li jiffaċilitaw il-koproduzzjonijiet Ewropej u internazzjonali ta' xogħlijiet awdjoviżivi, inklużi xogħlijiet televiżivi;
(d)
l-attivitajiet li jgħinu lis-sħab tal-koproduzzjonijiet Ewropej u internazzjonali jiġu flimkien u/jew li jipprovdu appoġġ indirett għax-xogħlijiet awdjoviżivi koprodotti minn fondi għall-koproduzzjonijiet internazzjonali liema fondi jkunu bbażati f'pajjiż li jkun qed jipparteċipa fil-Programm;
(e)
l-iffaċilitar tal-aċċess għal avvenimenti u swieq tal-kummerċ awdjoviżivi professjonali u l-użu ta' għodda tan-negozju onlajn ġewwa u barra mill-Unjoni;
(f)
l-istabbiliment ta' sistemi ta' appoġġ għad-distribuzzjoni ta' films Ewropej mhux nazzjonali permezz tad-distribuzzjoni teatrali u fuq pjattaformi oħra kif ukoll għall-attivitajiet internazzjonali ta' bejgħ, b'mod partikolari s-sottotitolar, id-dubbing u l-awdjodeskrizzjoni ta' xogħlijiet awdjoviżivi;
(g)
l-iffaċilitar taċ-ċirkolazzjoni ta' films Ewropej mad-dinja kollha u ta' films internazzjonali fl-Unjoni fuq il-pjattaformi kollha tad-distribuzzjoni, permezz ta' proġetti ta' kooperazzjoni internazzjonali fis-settur awdjoviżiv;
(h)
netwerk tal-operaturi taċ-ċinema Ewropej li juru proporzjon sinifikanti ta' films Ewropej mhux nazzjonali;
(i)
inizjattivi li jippreżentaw u jippromwovu diversità ta' xogħlijiet awdjoviżivi Ewropej, inklużi films qosra, bħalma huma l-festivals u avvenimenti promozzjonali oħra;
(j)
attivitajiet immirati biex jippromwovu l-litteriżmu tal-films u biex iżidu l-għarfien tal-udjenzi bix-xogħlijiet awdjoviżivi Ewropej u l-interess tal-istess udjenzi f'dawn ix-xogħlijiet, inkluż il-wirt awdjoviżiv u ċinematografiku, b'mod partikolari fost l-udjenzi żgħażagħ;
(k)
azzjonijiet innovattivi li jittestjaw mudelli u għodod ta' negozju ġodda fl-oqsma li x'aktarx jiġu influwenzati mill-introduzzjoni u l-użu tat-teknoloġiji diġitali.
Artikolu 11
Osservatorju Awdjoviżiv Ewropew
1. L-Unjoni għandha tkun membru tal-Osservatorju tul il-Programm.
2. Il-parteċipazzjoni tal-Unjoni fl-Osservatorju għandha tikkontribwixxi għall-ilħuq tal-prijoritajiet tas-Sottoprogramm MEDIA billi:
(a)
tħeġġeġ it-trasparenza u l-istabbiliment ta' kundizzjonijiet indaqs fir-rigward tal-aċċessibbiltà għall-informazzjoni legali u finanzjarja/tas-swieq u tikkontribwixxi għall-paragunabbiltà tal-informazzjoni legali u statistika;
(b)
tipprovdi analiżi tad-dejta u tas-swieq li tkun utli għall-elaborazzjoni tal-linji ta' azzjoni tas-Sottoprogramm MEDIA u għall-valutazzjoni tal-impatt tagħhom fuq is-suq.
3. Il-Kummissjoni għandha tirrappreżenta lill-Unjoni fit-trattamenti tagħha mal-Osservatorju.
KAPITOLU III
Sottoprogramm Kultura
Artikolu 12
Prijoritajiet tas-sottoprogramm Kultura
1. Il-prijoritajiet fil-qasam tat-tisħiħ tal-kapaċitajiet tas-setturi kulturali u kreattivi biex joperaw b'mod transnazzjonali għandhom ikunu dawn li ġejjin:
(a)
l-appoġġ ta' azzjonijiet li jipprovdu lill- atturi kulturali u kreattivi bil-ħiliet, kompetenzi u know-how li jikkontribwixxu għat-tisħiħ tas-setturi kulturali u kreattivi, inklużi l-inkoraġġiment tal-adattament għat-teknoloġiji diġitali, l-ittestjar ta' approċċi innovattivi għall-iżvilupp tal-udjenzi u l-ittestjar ta' mudelli ġodda ta' negozju u ġestjoni;
(b)
l-appoġġ ta' azzjonijiet li jippermettu lill-atturi kulturali u kreattivi jikkooperaw fuq livell internazzjonali u jinternazzjonalizzaw il-karrieri u l-attivitajiet tagħhom fl-Unjoni u lil hinn minnha, fejn possibbli abbażi ta' strateġiji fit-tul;
(c)
il-għoti ta' appoġġ għat-tisħiħ tal-organizzazzjonijiet kulturali u kreattivi Ewropej u n-netwerking internazzjonali sabiex jiġi ffaċilitat l-aċċess għal opportunitajiet professjonali.
2. Il-prijoritajiet fil-qasam tal-promozzjoni taċ-ċirkolazzjoni u l-mobbiltà transnazzjonali għandhom ikunu dawn li ġejjin:
(a)
l-appoġġ għal turs, avvenimenti, wirjiet u festivals internazzjonali;
(b)
l- appoġġ għaċ-ċirkolazzjoni tal-letteratura Ewropea bil-ħsieb li tiġi żgurata l-aċċessabbiltà l-aktar wiesgħa possibbli tagħha;
(c)
l-appoġġ għall-iżvilupp tal-udjenzi bħala mezz biex jiġi stimulat l-interess fix-xogħlijiet kulturali u kreattivi u l-wirt kulturali tanġibbli u intanġibbli Ewropej u jittejjeb l-aċċess għalihom.
Artikolu 13
Miżuri ta' appoġġ tas-Sottoprogramm Kultura
1. Sabiex jiġu implimentati l-prijoritajiet spjegati fl-Artikolu 12, is-Sottoprogramm Kultura għandu jagħti appoġġ għal:
(a)
proġetti ta' kooperazzjoni transnazzjonali li jġibu flimkien organizzazzjonijiet kulturali u kreattivi minn pajjiżi differenti biex iwettqu attivitajiet settorjali jew transettorjali;
(b)
attivitajiet minn netwerks Ewropej ta' organizzazzjonijiet kulturali u kreattivi minn pajjiżi differenti;
(c)
attivitajiet minn organizzazzjonijiet b'vokazzjoni Ewropea li jrawmu l-iżvilupp ta' talent emerġenti u jistimulaw il-mobilità transnazzjonali tal-atturi kulturali u kreattivi u ċ-ċirkolazzjoni ta' xogħlijiet, bil-potenzjal li jeżerċitaw influwenza wiesa' fuq is-setturi kulturali u kreattivi, u li jipprovdu għal effetti dejjiema;
(d)
it-traduzzjoni letterarja u l-promozzjoni ulterjuri tagħha;
(e)
azzjonijiet speċjali mfassla biex jirrendu r-rikkezza u d-diversità tal-kulturi Ewropej iżjed viżibbli, u li jistimulaw djalogu interkulturali u fehim reċiproku, inklużi premjijiet kulturali tal-Unjoni, l-azzjoni dwar il-Kapitali Ewropej tal-Kultura u l-azzjoni dwar iċ-Ċertifikat tal-Patrimonju Ewropew.
2. Il-miżuri stipulati fil-paragrafu 1 għandhom jappoġġjaw, b'mod partikolari, proġetti li ma jkollhomx skop ta' qligħ.
KAPITOLU IV
It-Taqsima Transettorjali
Artikolu 14
Faċilità ta' Garanzija tas-Setturi Kulturali u Kreattivi
1. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi Faċilità ta' Garanzija immirata għas-setturi kulturali u kreattivi.
Il-Faċilità ta' Garanzija għandha topera bħala strument awtonomu u għandha tiġi stabbilita u ġestita skont it-Titolu VIII tar-Regolament Finanzjarju.
2. Il-Faċilità ta' Garanzija għandu jkollha l-prijoritajiet li ġejjin:
(a)
li tiffaċilita l-aċċess għall-finanzjament għall-SMEs u l-organizzazzjonijiet mikro, żgħar u ta' daqs medju fis-setturi kulturali u kreattivi;
(b)
li ttejjeb il-kapaċità tal-intermedjarji finanzjarji parteċipanti biex jiġu vvalutati r-riskji assoċjati mal-SMEs u l-organizzazzjonijiet mikro, żgħar u ta' daqs medju fis-setturi kulturali u kreattivi u mal-proġetti tagħhom, inkluż permezz ta' għajnuna teknika, bini tal-għarfien u miżuri ta' netwerking.
Il-prijoritajiet għandhom jiġu implimentati skont l-Anness I.
3. Skont l-Artikolu139(4) tar-Regolament Finanzjarju, il-Kummissjoni għandha timplimenta l-Faċilità ta' Garanzija permezz ta' mod ta' ġestjoni indiretta billi tafda kompiti lill-FEI kif imsemmi fil-punt (iii) tal-Artikolu 58(1)(c) ta' dak ir-Regolament, soġġett għat-termini ta' ftehim bejn il-Kummissjoni u l-FEI.
Artikolu 15
Kooperazzjoni tal-politika transnazzjonali
1. Sabiex tippromwovi l-kooperazzjoni tal-politika transnazzjonali, it-Taqsima Transettorjali għandha tappoġġja:
(a)
l-iskambju transnazzjonali ta' esperjenzi u know-how fir-rigward tal-mudelli ġodda ta' negozju u ġestjoni, attivitajiet ta' tagħlim bejn il-pari u netwerking fost organizzazzjonijiet kulturali u kreattivi u persuni li jfasslu l-politika relatata mal-iżvilupp tas-setturi kulturali u kreattivi, filwaqt li jippromwovu n-netwerking diġitali fejn adatt;
(b)
il-ġbir ta' dejta tas-suq, l-istudji, l-analiżi tal-ħtiġijiet tas-suq tax-xogħol u tal-ħiliet, l-analiżi tal-politiki kulturali Ewropej u nazzjonali u l-appoġġ għall-istħarriġ statistiku abbażi ta' strumenti u kriterji speċifiċi għal kull settur u valutazzjonijiet inkluż il-kejl tal-aspetti kollha tal-impatt tal-Programm;
(c)
ħlas tat-tariffa ta' kontribuzzjoni għas-sħubija tal-Unjoni fl-Osservatorju biex jitrawmu l-ġbir u l-analiżi tad-dejta fis-settur awdjoviżiv;
(d)
l-ittestjar ta' approċċi ta' negozju ġodda u transettorjali għall-finanzjament, id-distribuzzjoni u l-immonetizzar tal-kreazzjoni;
(e)
konferenzi, seminars u djalogu dwar politiki inkluż fil-qasam tal-litteriżmu kulturali u medjatiku li jippromwovu n-netwerking diġitali fejn adatt;
(f)
l-Uffiċċji tal-Ewropa Kreattiva msemmija fl-Artikolu 16 u t-twettiq tal-kompiti tagħhom.
2. Sat-30 ta' Ġunju 2014, il-Kummissjoni għandha twettaq studju tal-fattibbiltà li jesplora l-possibbiltà tal-ġbir u l-analiżi tad-dejta fis-setturi kulturali u kreattivi għajr is-settur awdjoviżiv, u għandha tippreżenta r-riżultati ta' dak l-istudju lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
Skont ir-riżultati tal-istudju tal-fattibbiltà, il-Kummissjoni tista' tressaq proposta biex jiġi emendat dan ir-Regolament kif adatt.
Artikolu 16
Uffiċċji tal-Ewropa Kreattiva
1. Il-pajjiżi li jipparteċipaw fil-Programm, filwaqt li jaġixxu flimkien mal-Kummissjoni, għandhom jistabbilixxu l-Uffiċċji tal-Ewropa Kreattiva skont il-liġi u l-prattika nazzjonali tagħhom (l-"Uffiċċji tal-Ewropa Kreattiva").
2. Il-Kummissjoni għandha tappoġġja netwerk tal-Uffiċċji tal-Ewropa Kreattiva.
3. L-Uffiċċji tal-Ewropa Kreattiva għandhom iwettqu l-kompiti li ġejjin, filwaqt li jqisu l-karatteristiċi speċifiċi ta' kull settur:
(a)
jipprovdu informazzjoni dwar il-Programm u jippromwovu l-Programm fil-pajjiż tagħhom;
(b)
jassistu lis-setturi kulturali u kreattivi fir-rigward il-Programm u jipprovdu tagħrif bażiku dwar opportunitajiet oħra rilevanti ta' appoġġ disponibbli skont il-politika tal-Unjoni;
(c)
jistimulaw il-kooperazzjoni transkonfinali fi ħdan is-setturi kulturali u kreattivi;
(d)
jappoġġaw lill-Kummissjoni billi jipprovdu assistenza rigward is-setturi kulturali u kreattivi fil-pajjiżi li jipparteċipaw fil-Programm, pereżempju permezz tal-forniment ta' dejta disponibbli dwar dawn is-setturi;
(e)
jappoġġaw lill-Kummissjoni fl-iżgurar ta' komunikazzjoni u disseminazzjoni xierqa tar-riżultati u l-impatti tal-Programm.
(f)
jiżguraw il-komunikazzjoni u d-disseminazzjoni tal-informazzjoni dwar il-finanzjament tal-Unjoni mogħti u r-riżultati miksuba għal pajjiżhom.
4. Il-Kummissjoni, filwaqt li taġixxi flimkien mal-Istati Membri, għandha tiżgura l-kwalità u r-riżultati tas-servizz provdut mill-Uffiċċji tal-Ewropa Kreattiva permezz ta' monitoraġġ u valutazzjoni regolari u indipendenti.
KAPITOLU V
Riżultati tal-prestazzjoni u disseminazzjoni
Artikolu 17
Konsistenza u kumplementarjetà
1. Il-Kummissjoni, f'kooperazzjoni mal-Istati Membri, għandha tiżgura l-konsistenza globali u l-komplementarjetà tal-Programm ma' dan li ġej:
(a)
il-politiki rilevanti tal-Unjoni, bħalma huma dawk fil-qasam tal-edukazzjoni, tal-impjiegi, tas-saħħa, tas-suq intern, tal-aġenda diġitali, taż-żgħażagħ, taċ-ċittadinanza, tar-relazzjonijiet esterni, tal-kummerċ, tar-riċerka u l-innovazzjoni, tal-intrapriża, tat-turiżmu, tal-ġustizzja, tat-tkabbir u tal-iżvilupp;
(b)
sorsi oħra rilevanti ta' finanzjament tal-Unjoni fil-qasam tal-politiki tal-kultura u l-midja, b'mod partikolari l-Fond Soċjali Ewropew, il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali u l-programmi ta' riċerka u innovazzjoni, kif ukoll l-istrumenti finanzjarji marbuta mal-ġustizzja u ċ-ċittadinanza, il-programmi ta' kooperazzjoni esterna u l-istrumenti ta' qabel l-adeżjoni.
2. Dan ir-Regolament għandu japplika u jiġi implimentat mingħajr ħsara għall-impenji internazzjonali tal-Unjoni.
Artikolu 18
Monitoraġġ u valutazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tiżgura monitoraġġ u valutazzjoni esterna regolari tal-Programm skont l-indikaturi kwalitattivi u kwantitattivi tal-prestazzjoni spjegati hawn taħt:
(a)
indikaturi għall-objettivi ġenerali msemmija fl-Artikolu 3:
(i)
il-livell tal-impjiegi, it-tibdil fl-impjiegi u s-sehem mill-impjiegi kif ukoll is-sehem mill-prodott domestiku gross li għandhom is-setturi kulturali u kreattivi;
(ii)
in-numru ta' nies li jaċċessaw xogħlijiet kulturali u kreattivi Ewropej, inklużi, meta possibbli, xogħlijiet minn pajjiżi li ma jkunux tagħhom;
(b)
indikaturi għall-objettiv speċifiku msemmi fil-punt (a) tal-Artikolu 5:
(i)
l-iskala tal-attivitajiet internazzjonali tal-organizzazzjonijiet kulturali u kreattivi u n-numru ta' sħubiji transnazzjonali maħluqa;
(ii)
in-numru ta' esperjenzi ta' tagħlim u attivitajiet appoġġati mill-Programm li tejbu l-kompetenzi u żiedu l-impjegabilità tal-atturi kulturali u kreattivi, inklużi l-professjonisti awdjoviżivi.
(c)
indikaturi għall-objettiv speċifiku msemmi fil-punt (b) tal-Artikolu 5 fir-rigward is-Sottoprogramm MEDIA:
(i)
in-numru ta' ammissjonijiet għall-films Ewropej mhux nazzjonali fl-Ewropa u għall-films Ewropej fid-dinja kollha (l-għaxar swieq mhux Ewropej l-aktar importanti) fis-swali taċ-ċinema;
(ii)
il-perċentwal ta' xogħlijiet awdjoviżivi Ewropej fis-swali taċ-ċinema, fuq it-televiżjoni u fuq il-pjattaformi diġitali.
(iii)
in-numru ta' nies fl-Istati Membri li jaċċessjaw xogħlijiet awdjoviżivi Ewropej mhux nazzjonali u n-numru ta' nies fil-pajjiżi li jipparteċipaw fil-Programm li jaċċessjaw xogħlijiet awdjoviżivi Ewropej;
(iv)
in-numru ta' logħbiet tal-vidjo Ewropej prodotti fl-Unjoni kif ukoll fil-pajjiżi li jipparteċipaw fil-Programm;
(d)
indikaturi għall-objettiv speċifiku msemmi fil-punt (b) tal-Artikolu 5 fir-rigward is-Sottoprogramm Kultura:
(i)
in-numru ta' persuni milħuqa direttament u indirettament permezz ta' proġetti appoġġati mill-Programm;
(ii)
in-numru ta' proġetti indirizzati lit-tfal, liż-żgħażagħ u lill-gruppi li mhumiex rappreżentati biżżejjed u n-numru stmat ta' persuni milħuqa;
(e)
indikaturi għall-objettiv speċifiku msemmi fil-punt (c) tal-Artikolu 5:
(i)
il-volum ta' self iggarantiti fil-qafas tal-Faċilità ta' Garanzija, ikkategorizzati skont l-oriġini nazzjonali, id-daqs u s-setturi tal-SMEs u tal-organizzazzjonijiet mikro, żgħar u ta' daqs medju;
(ii)
il-volum ta' self mogħtija mill-intermedjarji finanzjarji parteċipanti, ikklassifikati skont l-oriġini nazzjonali;
(iii)
in-numru u l-firxa ġeografika tal-intermedjarji finanzjarji parteċipanti;
(iv)
in-numru tal-SMEs u tal-organizzazzjonijiet mikro, żgħar u ta' daqs medju li jibbenefikaw mill-Faċilità ta' Garanzija, ikkategorizzati skont l-oriġini nazzjonali, id-daqs u s-setturi;
(v)
ir-rata medja ta' insolvenza tas-self;
(vi)
l-effett ta' lieva miksub ta' self iggarantiti b'rabta mal-effett ta' lieva indikattiv (1:5, 7).
(f)
indikaturi għall-objettiv speċifiku msemmi fil-punt (d) tal-Artikolu 5:
(i)
in-numru ta' Stati Membri li jagħmlu użu mir-riżultati tal-metodu miftuħ ta' koordinazzjoni fl-iżvilupp tal-politika nazzjonali tagħhom;
(ii)
in-numru ta' inizjattivi ġodda u l-eżiti tal-politika.
2. Ir-riżultati tal-proċess ta' monitoraġġ u valutazzjoni għandhom jitqiesu fl-implimentazzjoni tal-Programm.
3. Minbarra l-monitoraġġ regolari tal-Programm il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi rapport ta' evalwazzjoni ta' nofs il-perijodu, ibbażat fuq valutazzjoni esterna u indipendenti, li:
(a)
jinkludi elementi kwalitattivi u kwantitattivi, sabiex tivvaluta l-effikaċja tal-Programm fil-kisba tal-objettivi tiegħu, l-effiċjenza tal-Programm u l-valur miżjud Ewropew tiegħu;
(b)
jindirizza kemm hemm lok għas-simplifikazzjoni tal-Programm, il-koerenza interna u esterna tal-Programm, l-issoktar tar-rilevanza tal-objettivi kollha tiegħu u l-kontribuzzjoni tal-miżuri għall-prijoritajiet tal-Unjoni ta' tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv;
(c)
jieħu kont tar-riżultati ta' evalwazzjoni rigward l-impatt fit-tul tad-Deċiżjonijiet Nru1718/2006/KE, Nru 1855/2006/KE u Nru 1041/2009/KE.
4. Il-Kummissjoni għandha tressaq rapport ta' valutazzjoni ta' nofs it-term imsemmi fil-paragrafu 3 lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sal-31 ta' Diċembru 2017.
5. Abbażi ta' valutazzjoni esterna u indipendenti finali, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi rapport ta' evalwazzjoni finali li jivvaluta l-impatti aktar fit-tul u s-sostenibbiltà tal-Programm abbażi tal-indikaturi kwantitattivi u kwalitattivi magħżula. Fir-rigward tal-objettiv speċifiku msemmi fil-punt (c) tal-Artikolu 5, il-Kummissjoni għandha tivvaluta wkoll l-effetti tal-Faċilità ta' Garanzija fuq l-aċċess għas-self bankarju u l-ispejjeż assoċjati għall-SMEs u l-organizzazzjonijiet mikro, żgħar u ta' daqs medju fis-setturi kulturali u kreattivi.
6. Il-Kummissjoni għandha tressaq ir-rapport ta' valutazzjoni finali, imsemmi fil-paragrafu 3b lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sat-30 ta' Ġunju 2022.
Artikolu 19
Komunikazzjoni u disseminazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi lill-pajjiżi li jipparteċipaw fil-Programm informazzjoni rigward il-proġetti li jkunu rċevew finanzjament mill-Unjoni, billi tittrasmetti d-deċiżjonijiet dwar l-għażliet fi żmien ġimagħtejn mill-adozzjoni tagħhom.
2. Il-benefiċjarji tal-proġetti appoġġati mill-Programm għandhom jiżguraw il-komunikazzjoni u d-disseminazzjoni tal-informazzjoni dwar il-finanzjament tal-Unjoni li jkunu rċevew u r-riżultati miksuba.
3. Il-Kummissjoni għandha tiżgura d-disseminazzjoni l-informazzjoni rilevanti lill-Uffiċċji tal-Ewropa Kreattiva.
KAPITOLU VI
Atti delegati
Artikolu 20
Delega ta' setgħat lill-Kummissjoni
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 21 bil-għan li tissupplementa l-indikaturi tal-prestazzjoni kwalitattiva u kwantitattiva stabbiliti fl-Artikolu 18(1).
Artikolu 21
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta' adozzjoni ta' atti delegati hija mogħtija lill-Kummissjoni suġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa ta' adozzjoni ta' atti delegati msemmija fl-Artikolu 20 hija mogħtija lill-Kummissjoni għat-tul tal-Programm.
3. Id-delega ta' setgħat msemmija fl-Artikolu 20 tista' tiġi revokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni li tirrevoka għandha ttemm id-delega ta' setgħa speċifikata f'dik id-deċiżjoni. Din għandha ssir effettiva fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f'data aktar tard speċifikata fih. Ma għandhiex taffettwa l-validità ta' kwalunkwe att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikolu 20 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġix espressa oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien perijodu ta' [xahrejn] min-notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b'xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
KAPITOLU VII
Dispożizzjonijiet ta' implimentazzjoni
Artikolu 22
Implimentazzjoni tal-Programm
1. Il-Kummissjoni għandha timplimenta l-Programm skont ir-Regolament Finanzjarju.
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta permezz ta' atti ta' implimentazzjoni programm ta' ħidma annwali rigward is-Sottoprogrammi u t-Taqsima Transettorjali. Il-Kummissjoni għandha tiżgura fil-programmi ta' ħidma annwali li l-objettivi ġenerali u speċifiċi spjegati fl-Artikoli 3 u 4 kif ukoll il-prijoritajiet spjegati fl-Artikoli 9 u 12 jiġu implimentati annwalment b'mod konsistenti u għandha tagħti deskrizzjoni ħafifa tar- riżultati mistennija, il-metodu ta' implimentazzjoni u l-ammont totali tal-pjan ta' finanzjament. Il-programm ta' ħidma annwali għandu jkun fih ukoll deskrizzjoni tal-miżuri li għandhom jiġu ffinanzjati, indikazzjoni tal-ammont allokat għal kull miżura u skeda indikattiva tal-implimentazzjoni.
Għall-għotjiet, il-programm ta' ħidma annwali għandu jinkludi l-prijoritajiet, il-kriterji tal-eliġibbiltà, l-għażla u l-għoti, u r-rata massima ta' kofinanzjament. Il-kontribuzzjoni finanzjarja mill-Programm għandha tkun ta' massimu ta' 80 % tal-ispejjeż tal-operazzjonijiet appoġġjati.
Għall-Faċilità ta' Garanzija, il-programm ta' ħidma annwali għandu jinkludi l-kriterji ta' eliġibbiltà u għażla għall-intermedjarji finanzjarji, il-kriterji ta' esklużjoni fir-rigward tal-kontenut tal-proġetti mressqa lill-intermedjarji finanzjarji parteċipanti, l-allokazzjoni annwali għall-FEI u l-kriterji tal-eliġibbiltà, l-għażla u l-għoti għall-fornituri involuti fit-tisħiħ tal-kapaċitajiet.
Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 23(4).
3. Il-Kummissjoni għandha tadotta l-linji gwida ġenerali għall-implimentazzjoni tal-Programm skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 23(3).
Artikolu 23
Proċedura ta' kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn kumitat (il-"Kumitat tal- Ewropa Kreattiva"). Dak il-kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Il-Kumitat tal- Ewropa Kreattiva jista' jiltaqa' f'konfigurazzjonijiet speċifiċi biex jitratta kwistjonijiet konkreti relatati mas-Sottoprogrammi u t-Taqsima Transettorjali.
3. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
4. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 24
Dispożizzjonijiet finanzjarji
1. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni tal-Programm għall-perijodu mill-1 ta' Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020 huwa ffissat fl-ammont ta' EUR 1 462 724 000 fil-prezzijiet attwali.
L-approprjazzjonijiet annwali għandhom jiġu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u l-Kunsillfil-limiti tal-qafas finanzjarju pluriennali.
2. Il-pakkett finanzjarju msemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun allokat kif ġej:
(a)
tal-anqas 56 % għas-Sottoprogramm MEDIA;
(b)
tal-anqas 31 % għas-Sottoprogramm Kultura;
(c)
massimu ta' 13 % għat-Taqsima Transettorjali, b'tal-anqas 4 % allokati għall-miżuri ta' kooperazzjoni transnazzjonali elenkati fl-Artikolu 15 u għall-Uffiċċji tal-Ewropa Kreattiva.
3. L-ispejjeż amministrattivi fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-programm għandhom jiffurmaw parti mill-allokazzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 2 u l-ammont totali ta' dawk l-ispejjeż m'għandux, jeċċedi 7 % tal-baġit tal-Programm li minnhom 5 % għandhom jiġu allokati għall-implimentazzjoni tas-Sottoprogramm MEDIA u 2 % għall-implimentazzjoni tas-Sottoprogramm Kultura.
4. Il-pakkett finanzjarju msemmi fil-paragrafu 1 jista' jkopri l-ispejjeż marbuta mal-attivitajiet ta' preparazzjoni, monitoraġġ, kontroll, awditjar u valutazzjoni li huma meħtieġa direttament għall-immaniġġjar tal-Programm u l-ilħuq tal-objettivi tiegħu; b'mod partikolari, l-istudji, il-laqgħat tal-esperti, l-azzjonijiet ta' informazzjoni u komunikazzjoni, inkluża l-komunikazzjoni istituzzjonali tal-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni sa fejn dawn huma relatati mal-objettivi ġenerali tal-Programm, u l-ispejjeż marbuta man-netwerks tal-IT li jiffokaw fuq l-ipproċessar u l-iskambju tal-informazzjoni, flimkien mal-ispejjeż l-oħra kollha ta' għajnuna teknika u amministrattiva mġarrba mill-Kummissjoni għall-immaniġġjar tal-Programm.
5. Il-pakkett finanzjarju msemmi fil-paragrafu 1 jista' tkopri l-ispejjeż ta' għajnuna teknika u amministrattiva meħtieġa biex tiġi żgurata t-transizzjoni bejn il-miżuri adottati skont id-Deċiżjonijiet Nru 1718/2006/KE, Nru 1855/2006/KE u Nru 1041/2009/KE u dan ir-Regolament.
Jekk meħtieġ, l-approprjazzjonijiet jistgħu jiddaħħlu fil-baġit lil hinn mill-2020 biex ikopru spejjeż simili, sabiex jippermettu l-immaniġġjar tal-azzjonijiet li jkunu għadhom ma ġewx konklużi sal-31 ta' Diċembru 2020.
6. B'deroga mill-Artikolu 130(2) tar-Regolament Finanzjarju, u f'każijiet debitament ġustifikati l-Kummissjoni tista' tqis l-ispejjeż marbuta direttament mal-implimentazzjoni tal-azzjonijiet u attivitajiet appoġġati bħala eliġibbli anke jekk huma jiġġarrbu mill-benefiċjarju qabel ma titressaq l-applikazzjoni għall-għotja.
Artikolu 25
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu miżuri xierqa biex tiżgura li, meta l-azzjonijiet finanzjati skont dan ir-Regolament jiġu implimentati, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jiġu protetti bl-applikazzjoni ta' miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attivitajiet illegali oħra, permezz ta' kontrolli u spezzjonijiet effettivi u, jekk jiġu skoperti irregolaritajiet, permezz tal-irkupru tal-ammonti mħallsa indebitament u, fejn xieraq, permezz ta' pieni amministrattivi u finanzjarji effettivi, proporzjonati u dissważivi.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandu jkollhom is-setgħa ta' awditjar, abbażi ta' dokumenti u kontrolli u spezzjonijiet fuq il-post, fuq il-benefiċjarji tal-għotjiet, il-kuntratturi u s-sottokuntratturi kollha li jkunu rċevew fondi tal-Unjoni taħt il-Programm.
3. L-OLAF jista' jwettaq investigazzjonijiet, inklużi verifiki u spezzjonijiet fuq il-post skont id-dispożizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti fir-Regolament (Euratom, KE) Nru 2185/96 u r-Regolament (UE, Euratom,) Nru 883/2013 bil-għan li jiġi stabbilit jekk kienx hemm frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra li taffettwa l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b'rabta ma' xi ftehim ta' għotja jew xi deċiżjoni ta' għotja jew xi kuntratt iffinanzjat taħt il-Programm.
4. Bla preġudizzju għall-paragrafi 1, 2 u 3, il-ftehimiet ta' kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi u ma' organizzazzjonijiet internazzjonali, kuntratti, ftehimiet ta' għotja u deċiżjonijiet ta' għotja, li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament għandu jkun fihom dispożizzjonijiet li b'mod espliċitu jagħtu s-setgħa lill-Kummissjoni, lill-Qorti tal-Awdituri u lill-OLAF biex iwettqu awditi u investigazzjonijiet, skont il-kompetenzi rispettivi tagħhom.
KAPITOLU VIII
Dispożizzjonijiet finali
Artikolu 26
Revoka u dispożizzjonijiet transizzjonali
1. Id-Deċiżjonijiet Nru 1718/2006/KE, Nru 1855/2006/KE, u Nru 1041/2009/KE huma b'dan revokati b'effett mill-1 ta' Jannar 2014.
2. L-attivitajiet imwettqa sal-31 ta' Diċembru 2013 abbażi tad-Deċiżjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom, sakemm jiġu tterminati, ikomplu jiġu ġestiti f'konformità ma' dawk id-Deċiżjonijiet.
Artikolu 27
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta' wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, tal-11 ta’ Diċembru 2013.