ROZHODNUTÍ RADY 2013/755/EU
ze dne 25. listopadu 2013
o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii
(„rozhodnutí o přidružení zámoří“)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 203 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Toto rozhodnutí nahrazuje rozhodnutí Rady 2001/822/ES (1), které je použitelné do 31. prosince 2013. Podle článku 62 rozhodnutí 2001/822/ES má Rada přijmout předpisy, které se mají zavést pro následné používání zásad stanovených v článcích 198 až 202 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(2)
Ve svých závěrech ze dne 22. prosince 2009 o vztazích EU se zámořskými zeměmi a územími (ZZÚ) vyzvala Rada Komisi, aby do července 2012 předložila legislativní návrh za účelem revize rozhodnutí o přidružení zámoří. Rada schválila návrh Komise, aby se budoucí partnerství mezi Unií a ZZÚ zakládalo na třech klíčových pilířích: 1) posilování konkurenceschopnosti, 2) zvyšování odolnosti a omezování zranitelnosti a 3) podpoře spolupráce a integrace mezi ZZÚ a dalšími partnery a sousedními regiony.
(3)
Komise pořádala v období od června do října 2008 veřejnou konzultaci a navrhla řadu směrů, kudy by se nové rozhodnutí o přidružení mohlo ubírat. Výsledky této konzultace byly shrnuty ve sdělení ze dne 6. listopadu 2009 nazvaném „Složky nového partnerství mezi EU a zámořskými zeměmi a územími“.
(4)
Na ZZÚ se automaticky nevztahují Smlouva o fungování EU ani sekundární právní předpisy z ní vycházející, s výjimkou některých ustanovení, která výslovně stanoví opak. Ačkoli ZZÚ nejsou třetími zeměmi, netvoří součást jednotného trhu a v oblasti obchodu musí plnit povinnosti ukládané třetím zemím, především pak pravidla původu, zdravotní a rostlinolékařské normy a bezpečnostní opatření.
(5)
Zvláštní vztah mezi Unií a ZZÚ by se měl přesunout od klasického přístupu ve formě rozvojové spolupráce k recipročnímu partnerství, jež by v ZZÚ podporovalo udržitelný rozvoj. Solidarita mezi Unií a ZZÚ by se navíc měla zakládat na jejich specifickém vztahu a na skutečnosti, že patří k téže „evropské rodině“.
(6)
Podíl občanské společnosti na rozvoji ZZÚ lze zvýšit posílením jejích organizací ve všech oblastech spolupráce.
(7)
Vzhledem k zeměpisné poloze ZZÚ a navzdory odlišnému statusu každého hráče v dané zeměpisné oblasti z hlediska práva Unie by spolupráce mezi ZZÚ a jejich sousedy měla probíhat v zájmu všech stran, přičemž by se měla zvlášť zaměřovat na oblasti společného zájmu a na podporu unijních hodnot a norem. ZZÚ by navíc mohly v rámci svého regionu působit jako regionální uzly nebo centra excelence.
(8)
Unie by měla podporovat politiky a strategie ZZÚ v oblastech společného zájmu na základě jejich konkrétních potřeb, potenciálu a volby.
(9)
Přidružení by mělo usilovat o ochranu, obnovu a udržitelné využívání biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb jakožto klíčových faktorů pro dosažení udržitelného rozvoje.
(10)
ZZÚ se vyznačují bohatou rozmanitostí suchozemských a podmořských organismů. Změna klimatu by mohla mít dopad na přírodní prostředí ZZÚ a představuje hrozbu omezující tamější udržitelný rozvoj. K přizpůsobení se změně klimatu a ke zmírnění jejích dopadů v ZZÚ by napomohla opatření v oblasti ochrany biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, snižování rizika katastrof, udržitelného řízení přírodních zdrojů a podpory udržitelné energetiky.
(11)
Ve vztazích mezi Unií a ZZÚ by měl být uznán významný podíl, kterým by ZZÚ mohly přispívat k plnění závazků Unie vyplývajících z mnohostranných dohod o životním prostředí.
(12)
Zámořské země a území je důležité podporovat v jejich úsilí o menší závislost na fosilních palivech, aby se omezila jejich zranitelnost z hlediska přístupu k palivům a kolísaní cen, a hospodářství těchto zemí a území se tak stalo odolnější a méně zranitelné vůči vnějším otřesům.
(13)
Unie by mohla ZZÚ napomáhat při omezování jejich zranitelnosti vůči pohromám a podporovat akce a opatření, které přijímají za tímto účelem.
(14)
Jelikož zeměpisná odlehlost představuje překážku pro konkurenceschopnost ZZÚ, je třeba zlepšit jejich přístupnost.
(15)
Unie a ZZÚ uznávají význam vzdělání a odborné přípravy jakožto páky pro udržitelný rozvoj ZZÚ.
(16)
Další hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ by se měl ubírat cestou vzájemné podpory a měl by usilovat o zvýšení konkurenceschopnosti hospodářství ZZÚ a také o dosažení sociálního blahobytu a začlenění, zejména zranitelných skupin obyvatelstva a osob se zdravotním postižením. Spolupráce mezi Unií a ZZÚ by za tímto účelem měla zahrnovat výměny informací a osvědčených postupů v příslušných oblastech včetně rozvíjení dovedností a sociální ochrany a měla by podporovat práva zdravotně postižených osob se zřetelem k zásadám Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením. Přidružení ZZÚ k Unii by navíc mělo v ZZÚ a regionech, kde se nacházejí, přispívat k podpoře důstojné práce, včetně osvědčené praxe v sociálním dialogu, k dodržování hlavních pracovních norem a k respektování principu rovných příležitostí, přístupnosti a zákazu diskriminace.
(17)
Cestovní ruch by mohl představovat oblast spolupráce mezi Unií a ZZÚ. Tato spolupráce by měla být zaměřena na podporu úsilí orgánů ZZÚ dosáhnout co největších výhod z místního, regionálního a mezinárodního cestovního ruchu a měla by podpořit soukromé finanční toky z Unie a jiných zdrojů do rozvoje cestovního ruchu v ZZÚ. Zvláštní pozornost je třeba věnovat potřebě integrovat cestovní ruch do sociálního, kulturního a hospodářského života obyvatelstva, stejně jako respektu k životnímu prostředí.
(18)
Výskyt přenosných nemocí v ZZÚ, např. horečky dengue v Karibiku a Tichomoří a horečky chikungunya v oblasti Indického oceánu, může mít závažný nepříznivý dopad ze zdravotního a hospodářského hlediska. Kromě snížení produktivity postiženého obyvatelstva mohou epidemie v ZZÚ velmi výrazně ovlivnit cestovní ruch, který je v mnoha ZZÚ pilířem hospodářství. Vzhledem k tomu, že do ZZÚ podniká cesty velké množství turistů a migrujících pracovníků, ZZÚ jsou zranitelné vůči „dovozu“ infekčních chorob. Totéž platí i naopak - objemné toky osob cestujících ze ZZÚ zpět domů by mohly způsobovat zavlečení přenosných nemocí do Evropy. Pro udržitelnost hospodářství těch ZZÚ, jež se do značné míry spoléhají na cestovní ruch, je proto zásadním faktorem zajištění „bezpečné turistiky“.
(19)
Přidružení ZZÚ k Unii by mělo zohledňovat a podporovat zachování kulturní identity a rozmanitosti ZZÚ.
(20)
Unie uznává, že je důležité rozvíjet aktivnější partnerství se ZZÚ v oblasti řádné správy věcí veřejných a v oblasti boje proti organizovanému zločinu, proti obchodu s lidmi, terorismu a korupci.
(21)
Obchod mezi Unií a ZZÚ a spolupráce s ním související by měly přispívat k cíli udržitelného hospodářského, sociálního rozvoje a ochrany životního prostředí.
(22)
Unie - hlavního obchodního partnera ZZÚ -, států AKT sousedících se ZZÚ a dalších hospodářských partnerů se značně dotýkají globální změny, které se odrážejí v pokračujícím procesu obchodní liberalizace.
(23)
Zámořské země a území jsou zranitelným ostrovním prostředím, jež si žádá odpovídající ochranu, mimo jiné i v oblasti nakládání s odpady. Pokud jde o radioaktivní odpad, je toto stanoveno v článku 198 Smlouvy o Euratomu a v souvisejícím sekundárním právu; výjimkou v tomto ohledu je Grónsko, na které se Smlouva o Euratomu nevztahuje. V případě ostatního odpadu by se mělo určit, jaká pravidla Unie se na ZZÚ mají použít.
(24)
Toto rozhodnutí by mělo stanovit pružnější pravidla původu včetně nových možností pro kumulaci původu. Kumulace by měla být možná nejen se ZZÚ a státy, s nimiž byla uzavřena dohoda o hospodářském partnerství (EPA), nýbrž za jistých okolností i pro produkty pocházející ze zemí, s nimiž Unie uplatňuje dohodu o volném obchodu, a s výhradou určitých podmínek také pro produkty, které jsou do Unie dováženy bez kvót a s nulovým clem v rámci unijního systému všeobecných celních preferencí (2). Tyto podmínky jsou zapotřebí k tomu, aby se zabránilo obcházení obchodních opatření a u opatření pro kumulaci se zajistilo náležité fungování.
(25)
V zájmu dotčených úřadů a hospodářských subjektů v ZZÚ by se měly aktualizovat postupy pro vystavování osvědčení o původu ze ZZÚ. Náležitě by se měla aktualizovat rovněž ustanovení o správní spolupráci mezi Unií a ZZÚ.
(26)
Je třeba stanovit metody správní spolupráce a možnost dočasného vyjímání všech nebo některých produktů pocházejících ze ZZÚ z preferenčního zacházení v případě podvodů, nesrovnalostí či soustavného nedodržování pravidel pro původ produktů nebo v případě neposkytnutí správní spolupráce. Kromě toho je třeba stanovit i dostatečně podrobná ochranná a kontrolní opatření. Díky tomu by se příslušné orgány a hospodářské subjekty ZZÚ a Unie mohly spoléhat na jednoznačné a transparentní postupy a pravidla. V neposlední řadě je pak ve společném zájmu zajistit náležité uplatňování postupů a opatření umožňujících ZZÚ vyvážet zboží do EU bez kvót a s nulovým clem.
(27)
Vzhledem k cílům integrace a k vývoji světového obchodu v oblasti služeb a usazování je třeba podporovat rozvoj trhů se službami a investičních možností zlepšením přístupu služeb a investic ze ZZÚ na trh Unie. Unie by v tomto ohledu měla ZZÚ nabídnout nejlepší možné zacházení, které nabízí jakémukoli jinému obchodnímu partnerovi prostřednictvím komplexních doložek nejvyšších výhod, přičemž by měla zámořským zemím a územím zajistit flexibilnější možnosti pro obchodní vztahy tím, že by omezila zacházení nabízené ze strany ZZÚ Unii na to, co se nabízí jiným obchodním velmocím.
(28)
Práva duševního vlastnictví jsou klíčovým faktorem k podněcování inovací a nástrojem k podpoře hospodářského a sociálního rozvoje. Pro země jsou užitečná tím, že jim umožňují chránit duševní výtvory a duševní vlastnictví. Ochrana a prosazování těchto práv pomáhá usnadňovat obchod, růst a zahraniční investice a také bojovat proti zdravotním a bezpečnostním rizikům spojeným s padělanými produkty. Politika práv duševního vlastnictví může být pro zámořské země a území prospěšná, zejména v souvislosti se zachováváním biologické rozmanitosti a rozvojem technologií.
(29)
Sanitární a fytosanitární opatření a technické překážky obchodu mohou mít dopad na obchod a vyžadují spolupráci. Obchod a spolupráce s ním související by se měly rovněž zabývat politikou hospodářské soutěže a právy duševního vlastnictví, jež ovlivňují spravedlivé rozdělení příjmů z obchodu.
(30)
Aby se mohly ZZÚ za nejlepších podmínek účastnit vnitřního trhu Unie i trhů regionálních, subregionálních a mezinárodních, je důležité rozvinout kapacitu ZZÚ v relevantních oblastech. Jedná se například o rozvoj lidských zdrojů a dovedností, o rozvoj malých a středních podniků, o diverzifikaci hospodářských odvětví a o zavedení odpovídajícího právního rámce za účelem vytvoření podnikatelského prostředí podněcujícího investice.
(31)
Spolupráce v oblasti finančních služeb mezi Unií a ZZÚ by měla přispět k vybudování bezpečnějšího, zdravějšího a průhlednějšího finančního systému, který je zásadní pro posílení globální finanční stability a pro podporu udržitelného růstu. Úsilí v této oblasti by se mělo soustřeďovat na sbližování s mezinárodně dohodnutými normami a na sbližování právních předpisů ZZÚ s unijním acquis týkajícím se finančních služeb. Náležitá pozornost by se měla věnovat posilování správní kapacity orgánů ZZÚ, včetně orgánů v oblasti dohledu.
(32)
Finanční pomoc by se ZZÚ měla přidělovat na základě jednotných, transparentních a účinných kritérií s přihlédnutím k jejich potřebám a odváděným výsledkům. Tato kritéria by měla zohledňovat počet obyvatel ZZÚ, výši hrubého domácího produktu (HDP), výši předchozích příspěvků z Evropského rozvojového fondu (ERF) a omezení vyplývající z jejich zeměpisné izolace.
(33)
Finanční prostředky poskytnuté ZZÚ by se měly v zájmu účinnosti, zjednodušení a uznání řídicích kapacit orgánů ZZÚ spravovat na základě recipročního partnerství. Orgány ZZÚ by navíc měly převzít odpovědnost za definování a provádění politik, na nichž se strany dohodnou jakožto na strategiích spolupráce.
(34)
Postupy pro finanční pomoc by měly hlavní odpovědnost za programování a provádění spolupráce v rámci 11 ERF svěřovat zejména ZZÚ. Spolupráce by měla probíhat převážně v souladu s územními předpisy ZZÚ a měla by podporovat sledování, hodnocení a audit programovaných operací. V rámci procesu programování a provádění je třeba zohlednit omezené administrativní a lidské zdroje ZZÚ. Dále je zapotřebí vyjasnit, že ZZÚ jsou způsobilé pro různé zdroje financování.
(35)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 (3) se ZZÚ mohou účastnit evropských seskupení pro územní spolupráci (ESÚS). Regionální spolupráce pro ZZÚ může tudíž spočívat v jejich účasti na ESÚS v souladu s režimy použitelnými pro členský stát, s nímž je daná ZZÚ spojena. Členové ESÚS z řad ZZÚ mohou být způsobilí pro získání regionálních přídělů.
(36)
Za účelem zohlednění technického pokroku a změn v celních předpisech by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pozměňující dodatky k příloze VI. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Radě.
(37)
Rada by na základě tohoto rozhodnutí měla být schopna inovativně reagovat na všechny výše uvedené faktory, a to konzistentně a způsobem zvlášť nastaveným pro různé druhy situací,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
ČÁST PRVNÍ
OBECNÁ USTANOVENÍ O PŘIDRUŽENÍ ZÁMOŘSKÝCH ZEMÍ A ÚZEMÍ K UNII
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 1
Účel
1. Tímto rozhodnutím se zakládá přidružení zámořských zemí a území (ZZÚ) k Unii (dále jen „přidružení“), které představuje partnerství založené na článku 198 Smlouvy o fungování EU, jež má podporovat udržitelný rozvoj v ZZÚ a šířit hodnoty a normy Unie v okolním světě.
2. Partnery přidružení jsou Unie, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny.
Článek 2
Územní platnost
Přidružení se vztahuje na ZZÚ uvedené v příloze II Smlouvy o fungování EU.
Článek 3
Cíle, zásady a hodnoty
1. Přidružení ZZÚ k Unii se zakládá na sdílených cílech, zásadách a hodnotách ZZÚ, členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, a Unie.
2. Přidružení sleduje všeobecné cíle stanovené v článku 199 Smlouvy o fungování EU posilováním konkurenceschopnosti ZZÚ, zvyšováním jejich odolnosti, omezováním jejich ekonomické a environmentální zranitelnosti a podporou spolupráce mezi nimi a jinými partnery.
3. Při sledování těchto cílů respektuje přidružení základní zásady jako svobodu, demokracii, lidská práva a základní svobody, právní stát, řádnou správu věcí veřejných a udržitelný rozvoj, které jsou všechny zámořským zemím a územím a členským státům, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, společné.
4. Při spolupráci v oblastech uvedených v tomto rozhodnutí se zakazuje diskriminace na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
5. Partneři uznávají právo každého z nich na určování svých politik a priorit pro udržitelný rozvoj, na stanovení vlastní úrovně ochrany v oblasti práce a životního prostředí na svém území a na přijímání či náležitou úpravu příslušných předpisů a politik v souladu se závazkem k plnění mezinárodně uznávaných norem a dohod. Usilují přitom o zajištění vysoké úrovně ochrany v oblasti životního prostředí a práce.
6. Při provádění tohoto rozhodnutí se partneři řídí zásadami transparentnosti, subsidiarity a potřebné účinnosti a věnují se stejnou měrou všem třem pilířům udržitelného rozvoje ZZÚ: hospodářskému rozvoji, sociálnímu rozvoji a ochraně životního prostředí.
Článek 4
Řízení přidružení
Přidružení řídí Komise a orgány ZZÚ, a je-li zapotřebí, členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, v souladu s příslušnými institucionálními, právními a finančními pravomocemi.
Článek 5
Společné zájmy, doplňkovost a priority
1. Přidružení je rámcem pro politický dialog a spolupráci v oblastech společného zájmu.
2. Přednost je dávána spolupráci v oblastech společného zájmu, jako jsou například:
a)
hospodářská diverzifikace ekonomik ZZÚ včetně jejich další integrace do světového a regionálního hospodářství;
b)
podpora zeleného růstu;
c)
udržitelné řízení přírodních zdrojů včetně ochrany a udržitelného využívání biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb;
d)
přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování jejích dopadů;
e)
podpora snižování rizika katastrof;
f)
podpora spolupráce na poli výzkumu, inovací a vědy;
g)
podpora sociálních, kulturních a hospodářských výměn mezi ZZÚ, jejich sousedy a jinými partnery.
3. Cílem spolupráce v oblastech společného zájmu je podpora soběstačnosti zámořských zemí a území a rozvoj jejich kapacit k definování, provádění a sledování strategií a politik uvedených v odstavci 2.
Článek 6
Propagace přidružení
1. S cílem upevnit vzájemné vztahy se Unie a ZZÚ snaží vnést přidružení ve známost mezi svými občany, a to zejména tím, že propagují prohlubování vztahů a rozvoj spolupráce mezi orgány, akademickou obcí, občanskou společností a podniky v ZZÚ na straně jedné a jejich partnery v Unii na straně druhé.
2. ZZÚ vynaloží úsilí o upevňování a podporu svých vztahů s Unií jako celkem. Členské státy toto úsilí podpoří.
Článek 7
Regionální spolupráce, regionální integrace a spolupráce s jinými partnery
1. S výhradou článku 3 tohoto rozhodnutí usiluje přidružení o podporu ZZÚ v jejich úsilí o účast v příslušných mezinárodních, regionálních a/nebo subregionálních iniciativách pro spolupráci, jakož i v procesech regionální či subregionální integrace, a to v souladu s jejich vlastními ambicemi a ve shodě s cíli a prioritami vytyčenými příslušnými orgány ZZÚ.
2. Za tímto účelem si Unie a ZZÚ mohou vyměňovat informace a osvědčené postupy nebo v rámci účasti ZZÚ v regionálních a mezinárodních organizacích navazovat jakoukoli jinou formu úzké spolupráce a koordinace s jinými partnery, v příslušných případech prostřednictvím mezinárodních dohod.
3. Přidružení usiluje o podporu spolupráce mezi ZZÚ a jinými partnery v oblastech spolupráce vytyčených v části druhé a třetí tohoto rozhodnutí. Cílem přidružení je v tomto směru podpora spolupráce mezi ZZÚ, nejvzdálenějšími regiony uvedenými v článku 349 Smlouvy o fungování EU a sousedními státy, ať už africkými, karibskými a tichomořskými (AKT) nebo jinými. V zájmu dosažení tohoto cíle zlepší Unie koordinaci a využívání synergií mezi programy spolupráce podporovanými z různých finančních nástrojů EU. Unie rovněž ve vhodných případech usiluje o přidružení ZZÚ ve svých instancích dialogu s jejich sousedními zeměmi, ať se jedná o státy AKT nebo jiné země, a s nejvzdálenějšími regiony.
4. Podpora účasti ZZÚ v příslušných organizacích pro regionální integraci se zaměřuje zejména:
a)
na budování kapacit příslušných regionálních organizací a institucí, jejichž jsou ZZÚ členy;
b)
na regionální či subregionální iniciativy, například na provádění odvětvových reformních politik týkajících se oblastí spolupráce vytyčených v části druhé a třetí tohoto rozhodnutí;
c)
na povědomí a znalosti ZZÚ o dopadech procesů regionální integrace v různých oblastech;
d)
na účast ZZÚ na rozvoji regionálních trhů v rámci organizací pro regionální integraci;
e)
na přeshraniční investice mezi ZZÚ a jejich sousedy.
Článek 8
Účast na evropských seskupeních pro územní spolupráci
V souvislosti s uplatňováním čl. 7 odst. 1 až 3 tohoto rozhodnutí znamenají iniciativy pro spolupráci nebo jiné formy spolupráce rovněž to, že státní orgány, regionální a subregionální organizace, místní orgány a podle potřeby jiné veřejné a soukromé subjekty nebo instituce (včetně poskytovatelů veřejných služeb) ze ZZÚ se mohou účastnit evropských seskupení pro územní spolupráci (ESÚS), s výhradou pravidel a cílů činností spolupráce podle tohoto rozhodnutí a nařízení (ES) č. 1082/2006 a v souladu s ujednáními použitelnými pro členský stát, s nimž je daná ZZÚ spojena.
Článek 9
Zvláštní zacházení
1. Přidružení zohledňuje různorodost ZZÚ, co se týče hospodářského rozvoje a kapacity k plnému využívání regionální spolupráce a regionální integrace uvedené v článku 7.
2. Zavede se zvláštní zacházení pro izolované ZZÚ.
3. Aby se izolovaným ZZÚ umožnilo překonat strukturální a jiné překážky jejich rozvoje, toto zvláštní zacházení bude přihlížet k jejich konkrétním obtížím, mimo jiné při určování objemu finanční pomoci a podmínek s ní spojených.
4. Za izolované se považují ZZÚ uvedené na seznamu v příloze I.
Kapitola 2
Aktéři spolupráce
Článek 10
Obecný přístup
1. Přidružení se zakládá na obšírném dialogu a konzultacích o otázkách společného zájmu mezi ZZÚ, členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, Komisí a v příslušných případech i Evropskou investiční bankou (EIB).
2. ZZÚ vedou v příslušných případech dialog a konzultace s orgány a subjekty, jako jsou:
a)
příslušné místní a jiné veřejné orgány;
b)
hospodářští a sociální partneři;
c)
jakékoli jiné příslušné subjekty zastupující občanskou společnost, environmentální partneři, nevládní organizace a subjekty odpovědné za podporu rovnosti žen a mužů.
Článek 11
Aktéři spolupráce
1. Aktéry spolupráce v ZZÚ jsou:
a)
vládní orgány ZZÚ;
b)
místní orgány v ZZÚ;
c)
poskytovatelé veřejných služeb a organizace občanské společnosti, například sociální, podnikatelská a odborová sdružení a sdružení zaměstnavatelů a místní, národní nebo mezinárodní nevládní organizace;
d)
regionální a subregionální organizace.
2. Členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, sdělí Komisi do tří měsíců od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost, o které vládní a místní orgány uvedené v odst. 1 písm. a) a b) jde.
Článek 12
Úkoly nevládních aktérů
1. Nevládní aktéři mohou zastávat úlohu při výměně informací a při konzultacích o spolupráci, a zejména při přípravě a provádění pomoci, projektů nebo programů spolupráce. K provádění takových projektů či programů na ně mohou být přeneseny pravomoci k finančnímu řízení za účelem podpory iniciativ pro místní rozvoj.
2. Nevládní aktéři způsobilí k decentralizovanému řízení projektů nebo programů budou určeni na základě dohody mezi orgány ZZÚ, Komisí a členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, s přihlédnutím k danému předmětu, jejich odborným znalostem a poli působnosti. K určení dojde v každé zámořské zemi či na každém zámořském území v rámci obšírného dialogu a konzultací uvedených v článku 10.
3. Cílem přidržení je přispět k úsilí ZZÚ o posílení organizací občanské společnosti, zejména co se týče jejich zakládání a rozvoje, a o vypracování potřebných opatření, která by jim umožnila zapojovat se do koncepce, provádění a hodnocení rozvojových strategií a programů.
Kapitola 3
Institucionální rámec přidružení
Článek 13
Zásady dialogu
1. Unie, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, pravidelně vedou komplexní a politický dialog.
2. Dialog se vede v plném souladu s příslušnými institucionálními, právními a finančními pravomocemi Unie, ZZÚ a členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny. Vedení dialogu se vyznačuje flexibilitou: dialog může být formální či neformální, na příslušné úrovni nebo v příslušném formátu a vedený v mezích rámce uvedeného v článku 14.
3. Dialog umožňuje ZZÚ plnou účast na provádění přidružení.
4. Dialog se zaměřuje mimo jiné na konkrétní politické otázky společného zájmu nebo obecného významu pro dosažení cílů přidružení.
Článek 14
Instance přidružení
1. Pro přidružení se stanoví následující instance dialogu:
a)
fórum ZZÚ-EU pro dialog (dále jen „fórum ZZÚ-EU“) s každoročními schůzkami orgánů ZZÚ, zástupců členských států a Komise. Fóra ZZÚ-EU se v příslušných případech účastní členové Evropského parlamentu, zástupci EIB a zástupci nejvzdálenějších regionů;
b)
Komise, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, pravidelně vedou třístranné konzultace. Tyto konzultace se konají alespoň čtyřikrát do roka z podnětu Komise nebo na žádost ZZÚ a členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny;
c)
na základě dohody mezi ZZÚ, členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, a Komisí se zřídí pracovní skupiny plnící úlohu poradních subjektů, které budou sledovat provádění přidružení a které budou mít formu odpovídající řešeným otázkám. Tyto pracovní skupiny mohou být svolány na žádost Komise, členského státu, nebo ZZÚ. Zajišťují technické diskuse o záležitostech, jež jsou pro ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, obzvláště důležité, a doplňují tak práci odváděnou v rámci fóra ZZÚ-EU a/nebo v rámci třístranných konzultací.
2. Fóru ZZÚ-EU, třístranným konzultacím a pracovním skupinám předsedá Komise, která rovněž plní úlohu jejich sekretariátu.
ČÁST DRUHÁ
OBLASTI SPOLUPRÁCE PRO UDRŽITELNÝ ROZVOJ V RÁMCI PŘIDRUŽENÍ
Kapitola 1
Problematika životního prostředí, změna klimatu a snižování rizika katastrof
Článek 15
Obecné cíle a zásady
V rámci přidružení se může spolupráce v oblasti životního prostředí, změny klimatu a snižování rizika katastrof týkat:
a)
podpory ZZÚ v jejich snaze definovat a provádět politiky, strategie, akční plány a opatření;
b)
podpory ZZÚ v jejich úsilí o integraci do regionálních sítí a iniciativ;
c)
propagování udržitelného a účinného využívání zdrojů a vybízení k oddělování hospodářského růstu od poškozování životního prostředí a
d)
podpory úsilí ZZÚ působit jako regionální uzly a centra excelence.
Článek 16
Udržitelné řízení a ochrana biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb
Spolupráce v oblasti udržitelného řízení a ochrany biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb se může v rámci přidružení týkat:
a)
podpory vyhlašování chráněných podmořských a suchozemských oblastí a jejich účinné správy, jakož i zlepšování správy chráněných oblastí již existujících;
b)
vybízení k udržitelnému řízení podmořských a suchozemských zdrojů přispívajícímu k ochraně druhů, stanovišť a ekosystémových funkcí mimo chráněné oblasti, zejména ohrožených, zranitelných a vzácných druhů;
c)
posilování ochrany a udržitelného využívání rozmanitosti suchozemských a podmořských organismů a ekosystémů, a to prostřednictvím:
i)
řešení problematiky změny klimatu z hlediska širšího ekosystému udržováním zdravých a odolných ekosystémů a podporou zelené infrastruktury a často mnohonásobně přínosných ekosystémových přístupů k přizpůsobování se změně klimatu a ke zmírňování jejích dopadů,
ii)
posilování kapacit v místním, regionálním a/nebo mezinárodním měřítku podporou výměny informací, poznatků a osvědčených postupů mezi všemi zúčastněnými stranami včetně veřejných orgánů, vlastníků půdy, soukromého sektoru, výzkumných pracovníků a občanské společnosti,
iii)
podpory stávajících programů na ochranu přírody a souvisejících snah v chráněných oblastech a mimo ně,
iv)
rozšiřování znalostní základny a zaplňování stávajících mezer včetně vyčíslování hodnoty ekosystémových funkcí a služeb;
d)
podpory a usnadňování regionální spolupráce za účelem řešení otázek, jako jsou nepůvodní invazní druhy nebo dopady změny klimatu;
e)
vyvíjení mechanismů k navýšení zdrojů včetně plateb za ekosystémové služby.
Článek 17
Udržitelné obhospodařování lesů
Spolupráce v oblasti udržitelného obhospodařování lesů se v rámci přidružení může týkat podpory ochrany a udržitelného obhospodařování lesů včetně jejich úlohy, pokud jde o ochranu životního prostředí před erozí a omezování desertifikace, jakož i zalesňování a řízeného vývozu dřeva.
Článek 18
Jednotný management pobřežních zón
Spolupráce v oblasti jednotného managementu pobřežních zón se v rámci přidružení může týkat:
a)
podpory ZZÚ v jejich úsilí o účinný a udržitelný management mořských a pobřežních zón prostřednictvím definování strategických a jednotných přístupů k plánování a managementu těchto zón;
b)
navozování souladu mezi hospodářskými a sociálními činnostmi, jako jsou rybolov a akvakultura, cestovní ruch, námořní doprava i zemědělství, a potenciálem, který skýtají mořské a pobřežní zóny z hlediska obnovitelné energie a surovin, s přihlédnutím k dopadům změny klimatu a činnosti člověka.
Článek 19
Námořní záležitosti
Spolupráce v oblasti námořních záležitostí v rámci přidružení se může týkat:
a)
prohlubování dialogu o otázkách společného zájmu v této oblasti;
b)
podporování poznatků o moři, mořské biotechnologie, energie z oceánů, dohledu nad mořským prostředím, managementu pobřežních zón a řízení založeného na ekosystémovém přístupu;
c)
podpory jednotných přístupů na mezinárodní úrovni.
Článek 20
Udržitelné řízení rybích populací
1. V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelného řízení rybích populací zakládá na těchto principech:
a)
závazku k zodpovědnému řízení rybolovu a k uplatňování zodpovědných rybolovných postupů;
b)
zdržení se opatření nebo činností, jež nejsou v souladu se zásadami udržitelného využívání rybolovných zdrojů;
c)
aniž by byly dotčeny stávající či budoucí dvoustranné dohody o partnerství v oblasti rybolovu mezi Unií a ZZÚ, v rámci příslušných instancí přidružení uvedených v článku 14 se Unie a ZZÚ snaží vést pravidelné vzájemné konzultace o ochraně a řízení živých mořských zdrojů a vyměňovat si informace o aktuálním stavu zdrojů.
2. Spolupráce v oblasti uvedené v odstavci 1 se může týkat:
a)
aktivní podpory řádné správy, osvědčených postupů a zodpovědného řízení rybolovu při zachovávání a udržitelném řízení rybích populací, včetně rybích populací společného zájmu a rybích populací řízených regionálními správními organizacemi pro rybolov;
b)
dialogu a spolupráce souvisejících s ochranou rybích populací včetně opatření za účelem boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a účinné spolupráce v rámci regionálních správních organizací pro rybolov a mimo ně. Do dialogu a spolupráce jsou zahrnuty kontrolní a inspekční systémy, pobídky a povinnosti v zájmu účinnějšího řízení rybolovu a pobřežního prostředí v dlouhodobém horizontu.
Článek 21
Udržitelné vodohospodářství
1. Unie a ZZÚ mohou v rámci přidružení spolupracovat v oblasti udržitelného vodohospodářství na vodní politice a budování institucí, na ochraně vodních zdrojů, na problematice zásobování venkova a měst vodou pro domácnosti, průmysl a zemědělství, na problematice skladování a distribuce vody, řízení vodních zdrojů a nakládání s odpadními vodami.
2. V odvětví vodovodů a kanalizací je třeba věnovat zvláštní pozornost dostupnosti pitné vody a kanalizačních služeb v oblastech s nedostatečnou obsluhou a v oblastech obzvlášť vystavených přírodním katastrofám, neboť jejich dostupnost přímo přispívá k rozvoji lidských zdrojů zlepšením zdravotního stavu a zvýšením produktivity.
3. Spolupráce v těchto oblastech se řídí zásadou, že stálá potřeba rozšířit poskytování základních vodovodních a kanalizačních služeb na městské i venkovské obyvatelstvo se musí řešit environmentálně udržitelným způsobem.
Článek 22
Nakládání s odpady
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti nakládání s odpady může týkat podpory uplatňování osvědčených environmentálních postupů při všech souvisejících činnostech včetně omezování vzniku odpadů, recyklace nebo jiných postupů využití, například energie a likvidace odpadů.
Článek 23
Energetika
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelné energetiky může týkat:
a)
výroby energie, jejího přenosu a přístupu k ní, zejména pak rozvoje, podpory, využívání a akumulace udržitelné energie z obnovitelných zdrojů;
b)
politik a předpisů v oblasti energetiky, především formulování politik a přijímání předpisů zaručujících cenově dostupné a udržitelné sazby za energie;
c)
energetické účinnosti, zejména rozvoje a zavádění norem pro energetickou účinnost a zavádění opatření v zájmu energetické účinnosti v různých odvětvích (průmyslových, obchodních, ve veřejném sektoru a v domácnostech), a doprovodných vzdělávacích či osvětových činností;
d)
dopravy, především pak rozvoje, podpory a využívání ekologicky šetrnějších prostředků ve veřejné a soukromé dopravě, například vozidel na hybridní, elektrický či vodíkový pohon, a dále také programů pro spolujízdu a pro cyklodopravu;
e)
územního plánování a výstavby, zejména podpory a zavádění přísných norem environmentální kvality a nízké energetické náročnosti v urbanistickém plánování a výstavbě, a
f)
turistického ruchu, především podpory energeticky soběstačné infrastruktury (založené na energii z obnovitelných zdrojů) a/nebo infrastruktury pro ekoturistiku.
Článek 24
Změna klimatu
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti změny klimatu podpora iniciativ ZZÚ souvisejících se zmírňováním změny klimatu a s přizpůsobováním se jejím nepříznivým dopadům a může zahrnovat:
a)
sběr důkazů; vytipovávání nejvýznamnějších rizik a územních, regionálních a/nebo mezinárodních akcí, plánů nebo opatření za účelem přizpůsobení se změně klimatu nebo zmírnění jejích nepříznivých dopadů;
b)
zapracovávání problematiky přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování dopadů změny klimatu do veřejných politik a strategií;
c)
rozpracovávání a určování statistických údajů a ukazatelů jakožto zásadních nástrojů pro tvorbu a provádění politiky a
d)
podporu ZZÚ v jejich účasti v regionálním a mezinárodním dialogu v zájmu posílení spolupráce, včetně výměny poznatků a zkušeností.
Článek 25
Snižování rizika katastrof
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti snižování rizika katastrof může týkat:
a)
rozvíjení nebo zdokonalování systémů, včetně infrastruktur, pro prevenci katastrof a pro připravenost na ně včetně systémů pro předpovídání a včasné varování v zájmu omezení důsledků katastrof;
b)
prohlubování vědomostí o ohroženosti katastrofami a rozvoje stávajících kapacit pro reakci v ZZÚ a v regionech, kde se nacházejí;
c)
posilování zavedených opatření pro prevenci katastrof a pro připravenost na ně na místní, národní a regionální úrovni;
d)
zvyšování kapacit pro reakci dotčených aktérů v zájmu jejich lepší koordinovanosti, efektivity a účinnosti;
e)
zlepšování způsobu, jakým se obyvatelstvu poskytují informace a jakým se zvyšuje jeho povědomí o ohroženosti, prevenci, přípravě a reakci v případě katastrof, přičemž patřičnou pozornost je třeba věnovat zvláštním potřebám osob se zdravotním postižením;
f)
prohlubování spolupráce mezi klíčovými aktéry zapojenými do civilní ochrany a
g)
podpory ZZÚ v účasti v regionálních, evropských a/nebo mezinárodních instancích v zájmu pravidelnější výměny informací a v zájmu užší spolupráce mezi různými partnery v případě katastrof.
Kapitola 2
Přístupnost
Článek 26
Obecné cíle
1. V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti přístupnosti:
a)
zajistit lepší přístup ZZÚ ke světovým dopravním sítím a
b)
zajistit lepší přístup ZZÚ k informačním a komunikačním technologiím a službám.
2. Spolupráce v oblasti uvedené v odstavci 1 se může týkat:
a)
tvorby politiky a budování institucí;
b)
silniční, železniční, letecké, námořní a vnitrozemské vodní dopravy a
c)
skladovacích prostor v přístavech a na letištích.
Článek 27
Námořní doprava
1. V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti námořní dopravy rozvoj a podpora účinných a nákladově efektivních služeb námořní dopravy v ZZÚ a spolupráce se může týkat:
a)
podpory účinné přepravy nákladů za hospodářsky a obchodně životaschopné sazby;
b)
usnadnění většího zapojení ZZÚ do mezinárodních přepravních služeb;
c)
podpory regionálních programů;
d)
podpory místního soukromého sektoru v zapojování do přepravní činnosti a
e)
rozvoje infrastruktury.
2. Unie a ZZÚ podporují bezpečnost přepravy, bezpečnost posádek a prevenci znečištění.
Článek 28
Letecká doprava
Spolupráce v oblasti letecké dopravy se v rámci přidružení může týkat:
a)
reformy a modernizace letecké dopravy v ZZÚ;
b)
podpory rentability a konkurenceschopnosti letecké dopravy v ZZÚ;
c)
usnadnění investic a účasti soukromého sektoru a
d)
propagace výměny poznatků a osvědčených podnikatelských postupů.
Článek 29
Bezpečnost letecké dopravy
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti bezpečnosti letecké dopravy podpora ZZÚ v jejich úsilí o dodržování příslušných mezinárodních norem a spolupráce se může týkat například:
a)
uplatňování systémů pro bezpečnost letového provozu;
b)
provádění bezpečnostních kontrol na letištích a posílení kapacity orgánů civilního letectví k řízení veškerých aspektů provozní bezpečnosti, za které odpovídají, a
c)
rozvoje infrastruktury a lidských zdrojů.
Článek 30
Služby informačních a komunikačních technologií
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti služeb informačních a komunikačních technologií (IKT) podněcovat v ZZÚ inovace, hospodářský růst a zlepšování každodenního života občanů a podniků, včetně podpory přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením. Spolupráce se zaměřuje zejména na posilování regulatorní kapacity ZZÚ a může podporovat rozmach sítí a služeb IKT následujícími opatřeními:
a)
vytvořením předvídatelného právního prostředí, které bude udržovat krok s technickým vývojem, stimulovat růst a inovace a podporovat hospodářskou soutěž a ochranu spotřebitele;
b)
dialogem o rozličných aspektech politiky, co se týče podpory a sledování informační společnosti;
c)
výměnou informací o normách a o problematice interoperability;
d)
podporou spolupráce v oblasti výzkumu IKT a v oblasti výzkumné infrastruktury založené na IKT;
e)
rozvojem služeb a aplikací v oblastech se silným dopadem na společnost.
Kapitola 3
Výzkum a inovace
Článek 31
Spolupráce na výzkumu a inovacích
Spolupráce na výzkumu a inovacích v rámci přidružení může probíhat ve vědě a technice včetně informačních a komunikačních technologií a jejím cílem je přispívat k udržitelnému rozvoji ZZÚ a podporovat úlohu ZZÚ jako regionálních uzlů a center excelence, jakož i jejich průmyslovou konkurenceschopnost. Spolupráce se může konkrétně týkat:
a)
dialogu, koordinace a navozování synergií mezi politikami a iniciativami ZZÚ a Unie týkajícími se vědy, techniky a inovací;
b)
tvorby politiky a budování institucí v ZZÚ a společných akcí na místní, národní nebo regionální úrovni v zájmu rozvoje vědeckých, technických a inovačních činností a jejich aplikace;
c)
spolupráce mezi právními subjekty ze ZZÚ, Unie, členských států a třetích zemí;
d)
zapojení jednotlivých výzkumných pracovníků, výzkumných orgánů, malých a středních podniků a právních subjektů ze ZZÚ do rámce pro spolupráci související s unijními výzkumnými a inovačními programy a Programem pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední podniky (COSME) a
e)
odborné přípravy, mezinárodní mobility a výměn výzkumných pracovníků ze ZZÚ.
Kapitola 4
Mládež, vzdělávání, odborná příprava, zdraví, zaměstnanost a sociální politika
Článek 32
Mládež
1. Unie zajistí, aby se fyzické osoby ze ZZÚ, jak jsou definovány v článku 50, mohly účastnit unijních iniciativ týkajících se mládeže na stejném základě jako státní příslušníci členských států.
2. Přidružení usiluje o upevňování vazeb mezi mladými lidmi žijícími v ZZÚ a v Unii, a to mimo jiné propagací studijní mobility mládeže ze ZZÚ, jakož i podporou vzájemného porozumění mezi mladými lidmi.
Článek 33
Vzdělávání a odborná příprava
1. Spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy se v rámci přidružení může týkat:
a)
poskytování vysoce kvalitního inkluzívního vzdělávání na úrovni základního, středního a vysokého školství a v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a
b)
podpory ZZÚ při definování a provádění politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy.
2. Unie zajistí, aby se fyzické osoby ze ZZÚ, jak jsou definovány v článku 50, mohly účastnit unijních iniciativ v oblasti vzdělávání a odborné přípravy na stejném základě jako státní příslušníci členských států.
3. Unie zajistí, aby se vzdělávací subjekty a instituce ze ZZÚ mohly účastnit unijních iniciativ pro spolupráci souvisejících se vzděláváním na stejném základě jako subjekty a instituce členských států nabízející vzdělávání a odbornou přípravu.
Článek 34
Zaměstnanost a sociální politika
1. Unie a ZZÚ udržují dialog v oblasti zaměstnanosti a sociální politiky v zájmu přispění k hospodářskému a sociálnímu rozvoji ZZÚ a k podpoře důstojné práce v ZZÚ a v regionech, kde se nacházejí. Tento dialog také usiluje o podporu orgánů ZZÚ v jejich snaze o rozpracování politik a právních předpisů v této oblasti.
2. Dialog spočívá především ve výměně informací a osvědčených postupů, co se týče politik a právních předpisů v oblasti zaměstnanosti a sociální politiky, které jsou ve společném zájmu Unie a ZZÚ. V tomto směru se bere v úvahu problematika jako rozvíjení dovedností, sociální ochrana, sociální dialog, rovné příležitosti, zákaz diskriminace a přístupnost pro osoby se zdravotním postižením, bezpečnost a ochrana zdraví při práci a jiné pracovní normy apod.
Článek 35
Veřejné zdraví
V rámci přidružení usiluje spolupráce v oblasti veřejného zdraví o posilování kapacity ZZÚ pro dozor, včasnou detekci a reakci v souvislosti s výskytem přenosných nemocí, a to mimo jiné následujícími opatřeními:
a)
akcemi k posílení připravenosti a schopnosti reagovat na přeshraniční zdravotní hrozby (například infekční nemoci), které by měly stavět na existujících strukturách a měly by být zacíleny na neobvyklé události;
b)
budováním kapacit prostřednictvím posilování sítí hygienických stanic na regionální úrovni, prostřednictvím usnadňování výměny informací mezi odborníky a prostřednictvím podporování odpovídající odborné přípravy;
c)
vyvíjením nástrojů a komunikačních platforem, jakož i programů elektronického vzdělávání zvlášť uzpůsobených konkrétním potřebám ZZÚ.
Kapitola 5
Kultura
Článek 36
Kulturní výměny a dialog
1. V rámci přidružení se spolupráce na kulturních výměnách a dialogu může týkat:
a)
samostatného rozvoje ZZÚ v rámci procesu zaměřeného na lidi samotné a ukotveného v kultuře každého národa;
b)
podporování politik a opatření přijímaných příslušnými orgány ZZÚ v zájmu rozvoje jejich lidských zdrojů, v zájmu posílení jejich vlastních tvůrčích kapacit a v zájmu podpory jejich kulturní identity;
c)
zapojování obyvatelstva do procesu rozvoje;
d)
prohlubování vzájemného porozumění a podporování výměn informací o kulturní a audiovizuální problematice prostřednictvím dialogu.
2. Unie a ZZÚ v rámci spolupráce usilují o podněcování vzájemných kulturních výměn, a to prostřednictvím:
a)
spolupráce mezi kulturními a tvůrčími odvětvími všech partnerů;
b)
podporování pohybu kulturních a tvůrčích děl a subjektů mezi stranami;
c)
spolupráce na politice v zájmu rozvoje politik, inovací, získávání publika a nových podnikatelských modelů.
Článek 37
Spolupráce v audiovizuální oblasti
1. V rámci přidružení usilují strany v rámci spolupráce v audiovizuální oblasti o vzájemnou podporu své audiovizuální produkce, a to prostřednictvím:
a)
spolupráce a výměn mezi subjekty činnými v oblasti rozhlasového a televizního vysílání;
b)
podporování výměn audiovizuálních děl;
c)
výměny informací a názorů ohledně politiky rozhlasového a televizního vysílání a regulačního rámce mezi příslušnými orgány;
d)
podpory navštěvování mezinárodních akcí pořádaných na území stran i ve třetích zemích a účasti na nich.
2. Audiovizuální díla vznikající v koprodukci mají nárok na výhody z veškerých režimů pro podporu místního nebo regionálního kulturního obsahu zavedených v Unii, v ZZÚ a v členských státech, s nimiž jsou ZZÚ spojeny.
Článek 38
Scénická umění
Spolupráce v oblasti scénického umění se v rámci přidružení může týkat:
a)
usnadňování intenzivnějších kontaktů mezi umělci věnujícími se scénické tvorbě prostřednictvím odborných výměn a přípravy, včetně účasti na konkurzech, rozvíjení sítí a podpory jejich vytváření;
b)
podporování společných produkcí mezi producenty z jednoho či několika členských států Unie a z jedné či několika ZZÚ a
c)
podporování rozvoje mezinárodních norem v oblasti divadelních technologií a využívání jevištních znaků, a to i prostřednictvím příslušných normalizačních orgánů.
Článek 39
Ochrana kulturního dědictví a historických památek
V rámci přidružení usiluje spolupráce v oblasti ochrany hmotného i nehmotného kulturního dědictví a historických památek o podporu výměn poznatků a osvědčených postupů prostřednictvím:
a)
výměn odborníků;
b)
spolupráce na odborné přípravě;
c)
vědomování místní veřejnosti a
d)
poradenství ohledně ochrany historických památek a chráněných míst a ohledně legislativy a provádění opatření souvisejících s kulturním dědictvím, zejména pokud jde o zapojování problematiky ochrany do místního života.
Kapitola 6
Boj proti organizované trestné činnosti
Článek 40
Boj proti organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci
1. Spolupráce na boji proti organizované trestné činnosti může v rámci přidružení zahrnovat:
a)
vývoj inovativních a účinných prostředků policejní a justiční spolupráce, včetně spolupráce s dalšími zúčastněnými stranami (například občanskou společností), pro předcházení organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci a pro boj proti nim, a
b)
podporu v zájmu zefektivnění politik ZZÚ pro předcházení organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci a pro boj proti nim, pro předcházení výrobě, distribuci a obchodu s omamnými a psychotropními látkami všeho druhu a pro boj proti nim, jakož i pro prevenci a omezování užívání drog a újmy či škod s ním spojených, jež bude přihlížet k práci, kterou v těchto oblastech odvádějí mezinárodní organizace, a jež bude mít mimo jiné následující formy:
i)
formu odborné přípravy a budování kapacit pro předcházení organizované trestné činnosti včetně obchodu s lidmi, pohlavního zneužívání a pohlavního vykořisťování dětí, terorismu a korupce a pro boj proti nim,
ii)
formu protidrogové prevence včetně odborné přípravy, vzdělávání a propagace zdraví a formu léčby a rehabilitace závislých uživatelů drog včetně projektů pro opětovné začleňování závislých uživatelů drog do pracovního a společenského života,
iii)
formu vypracovávání účinných opatření pro vymáhání práva,
iv)
formu technické, finanční a administrativní výpomoci při vypracovávání účinných politik a právních předpisů proti obchodu s lidmi, zejména pokud jde o osvětové kampaně, mechanismy předávání obětí příslušným specialistům a systémy ochrany obětí, se zapojením všech příslušných zúčastněných stran a občanské společnosti,
v)
formu technické, finanční a administrativní výpomoci při prevenci, léčbě a omezování zdravotních dopadů spojených s užíváním drog,
vi)
formu technické výpomoci v zájmu podpory rozpracovávání právních předpisů a politiky proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a
vii)
formu technické výpomoci a odborné přípravy v zájmu podpory budování kapacit a podpory dodržování mezinárodních protikorupčních norem, zejména norem stanovených v Úmluvě OSN proti korupci.
2. V rámci přidružení spolupracují ZZÚ s Unií v souladu s články 70 a 71 na boji proti praní peněz a financování terorismu.
Kapitola 7
Cestovní ruch
Článek 41
Cestovní ruch
Spolupráce v oblasti cestovního ruchu může v rámci přidružení zahrnovat:
a)
opatření zaměřená na vymezení, přizpůsobení a rozvoj udržitelných politik v oblasti cestovního ruchu;
b)
opatření a akce zaměřené na rozvoj a podporu udržitelného cestovního ruchu;
c)
opatření zaměřená na začlenění udržitelného cestovního ruchu do společenského, kulturního a hospodářského života občanů ZZÚ.
ČÁST TŘETÍ
OBCHOD A SPOLUPRÁCE SOUVISEJÍCÍ S OBCHODEM
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 42
Obecné cíle
Obecným cílem obchodu a s obchodem související spolupráce mezi Unií a ZZÚ je:
a)
podpořit hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ navázáním úzkých hospodářských vztahů mezi nimi a Unií jako celkem;
b)
podnítit účinnou integraci ZZÚ do regionálního a světového hospodářství a rozvoj obchodu se zbožím a službami;
c)
podpořit ZZÚ v tvorbě příznivého investičního prostředí v zájmu posílení jejich sociálního a hospodářského rozvoje;
d)
podpořit stabilitu, solidnost a transparentnost globálního finančního systému a řádnou daňovou správu;
e)
podpořit diverzifikaci hospodářství ZZÚ;
f)
posílit schopnosti ZZÚ tvořit a provádět politiky potřebné pro rozvoj jejich obchodu se zbožím a službami;
g)
posílit vývozní a obchodní kapacity ZZÚ;
h)
v příslušných případech podpořit ZZÚ v úsilí o sladění nebo sblížení jejich místních právních předpisů s právními předpisy Unie;
i)
nabídnout příležitosti pro cílenou spolupráci a dialog s Unií na poli obchodu a v oblastech s ním spojených.
HLAVA II
REŽIMY PRO OBCHOD SE ZBOŽÍM A SLUŽBAMI A PRO USAZOVÁNÍ
Kapitola 1
Režim obchodu se zbožím
Článek 43
Volný přístup pro původní zboží
1. Produkty pocházející ze ZZÚ se dovážejí do Unie s osvobozením od cla.
2. Definice pojmu původní produkty a související metody správní spolupráce jsou stanoveny v příloze VI.
Článek 44
Množstevní omezení a opatření s rovnocenným účinkem
1. Na dovoz produktů pocházejících ze ZZÚ neuplatňuje Unie žádná množstevní omezení ani opatření s rovnocenným účinkem.
2. Odstavec 1 nevylučuje zákazy nebo omezení dovozu, vývozu nebo tranzitu z důvodu veřejné mravnosti, veřejného pořádku, ochrany zdraví a života lidí a zvířat, ochrany rostlin, ochrany národního kulturního pokladu, jenž má uměleckou, historickou nebo archeologickou hodnotu, uchování vyčerpatelných přírodních zdrojů nebo ochrany průmyslového a obchodního vlastnictví.
Zákazy nebo omezení uvedené v prvním pododstavci v žádném případě nesmějí sloužit jako prostředky svévolné nebo neoprávněné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu obecně.
Článek 45
Opatření přijatá ZZÚ
1. Orgány ZZÚ mohou zachovat nebo zavést taková cla či množstevní omezení na dovoz produktů pocházejících z Unie, jaká považují s ohledem na své potřeby rozvoje za nezbytná.
2. Pro oblasti, jež tato kapitola upravuje, zaručí ZZÚ Unii zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení, než poskytuje hlavním obchodním partnerům definovaným v odstavci 4.
3. Odstavec 2 nevylučuje možnost, aby ZZÚ zaručily určitým jiným ZZÚ nebo ostatním rozvojovým zemím příznivější zacházení, než jaké je poskytováno Unii.
4. Pro účely této hlavy se „obchodní velmocí“ rozumí jakákoli rozvinutá země nebo jakákoli země, která se podílela na objemu světového vývozu zboží více než jedním procentem, nebo, aniž je dotčen odstavec 3, jakákoli skupina zemí jednajících jednotlivě nebo kolektivně nebo prostřednictvím dohody o hospodářské integraci, která se dohromady podílela na objemu světového vývozu zboží více než 1,5 %. Pro tento výpočet se použijí nejnovější dostupné oficiální údaje Světové obchodní organizace o předních vývozcích na světovém trhu se zbožím (mimo obchod uvnitř Unie).
5. Orgány ZZÚ poskytnou Komisi do 2. dubna 2014 celní sazebník a seznam množstevních omezení, která uplatňují podle tohoto rozhodnutí.
Orgány ZZÚ rovněž Komisi oznámí všechny změny těchto dokumentů a datum přijetí těchto změn.
Článek 46
Zákaz diskriminace
1. Unie se zdrží diskriminace jednotlivých ZZÚ a ZZÚ se zdrží diskriminace jednotlivých členských států.
2. V souladu s článkem 65 se provádění určitých ustanovení tohoto rozhodnutí, zejména čl. 44 odst. 2 a článků 45, 48, 49 a 51 a čl. 59 odst. 3 nepovažuje za diskriminaci.
Článek 47
Podmínky pohybu odpadů
1. Pohyb odpadů mezi členskými státy a ZZÚ je kontrolován podle mezinárodního a unijního práva. V zájmu ochrany životního prostředí a veřejného zdraví podporuje Unie navázání a rozvoj skutečné mezinárodní spolupráce v této oblasti.
2. Unie zakáže veškerý přímý i nepřímý vývoz odpadů do ZZÚ, s výjimkou vývozu odpadů nezařazených jako nebezpečné a určených pro využití, a orgány ZZÚ současně zakáží přímý i nepřímý dovoz takových odpadů na své území z Unie či třetí země, aniž jsou dotčeny zvláštní mezinárodní závazky v těchto oblastech, jež byly nebo budou přijaty na příslušných mezinárodních fórech.
3. Pokud jde o ty ZZÚ, které pro své ústavní postavení nejsou stranou Basilejské úmluvy, urychlí jejich příslušné orgány přijetí vnitřních právních a správních opatření nezbytných pro provedení Basilejské úmluvy.
4. Členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, také podpoří přijetí nezbytných vnitřních právních a správních předpisů těmito ZZÚ, aby mohly být provedeny tyto akty:
a)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 (4), konkrétně:
-
článek 40, pokud jde o vývoz odpadů do zámořských zemí a na zámořská území,
-
článek 46, pokud jde o dovoz odpadů ze zámořských zemí a území;
b)
nařízení Komise (ES) č. 1418/2007 (5) a
c)
směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/59/ES (6), s výhradou transpozičních lhůt stanovených článkem 16 této směrnice.
5. Jedna či několik ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou spojeny, mohou používat na vývoz odpadů ze ZZÚ do příslušného členského státu vlastní postupy.
6. V takovém případě členský stát, s nímž jsou ZZÚ spojeny, oznámí Komisi použitelné právní předpisy do 2. července 2014, jakož i jakékoli budoucí relevantní právní předpisy a všechny jejich změny.
Článek 48
Dočasné odnětí preferencí
Pokud se Komise domnívá, že existují dostatečné důvody k pochybnostem o správném provádění tohoto rozhodnutí, zahájí konzultace s danou ZZÚ a s členských státem, s nimž má ZZÚ zvláštní vztah, aby zajistila řádné provádění tohoto rozhodnutí. V případě, že tyto konzultace nevedou k vzájemně přijatelnému způsobu provádění tohoto rozhodnutí, může Unie dané ZZÚ dočasně odejmout preference podle přílohy VII.
Článek 49
Ochranná a kontrolní opatření
V zájmu zajištění řádného provedení tohoto rozhodnutí může Unie přijmout ochranná a kontrolní opatření podle přílohy VIII.
Kapitola 2
Režim pro obchod službami a usazování
Článek 50
Definice
Pro účely této kapitoly se:
a)
„fyzickou osobou ze ZZÚ“ rozumí osoba s obvyklým bydlištěm v ZZÚ, která je státním příslušníkem členského státu nebo která má právní postavení specifické pro ZZÚ. Touto definicí nejsou dotčena práva udělená občanstvím Unie ve smyslu Smlouvy o fungování EU;
b)
„právnickou osobou ze ZZÚ“ rozumí právnická osoba ze ZZÚ zřízená podle právních předpisů dané ZZÚ se sídlem, ústřední správou nebo hlavní provozovnou na území této ZZÚ; má-li právnická osoba v ZZÚ pouze sídlo či ústřední správu, nepovažuje se za právnickou osobu ze ZZÚ, ledaže by provozovala činnost se skutečnou a trvalou vazbou na hospodářství dané země či území;
c)
na zacházení dohodnuté mezi Unií a ZZÚ použijí příslušné definice stanovené dohodami o hospodářské integraci uvedenými v čl. 51 odst. 1.
Článek 51
Nejpříznivější zacházení
1. Pokud jde o jakákoli opatření, jež mají dopad na obchod, pokud jde o služby a usazování ve všech hospodářských činnostech:
a)
Unie poskytne fyzickým a právnickým osobám ze ZZÚ zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení poskytované obdobným fyzickým a právnickým osobám každé třetí země, s níž Unie uzavřela či uzavře dohodu o hospodářské integraci;
b)
ZZÚ poskytnou fyzickým a právnickým osobám z Unie zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení poskytované obdobným fyzickým a právnickým osobám z každé obchodní velmoci, s níž po 1. lednu 2014 uzavřely dohodu o hospodářské integraci.
2. Povinnosti vymezené v odstavci 1 tohoto článku se nevztahují na zacházení poskytované:
a)
v rámci vnitřního trhu vyžadujícího, aby jeho strany výrazně sblížily své právní předpisy za účelem odstranění nediskriminačních překážek usazování a obchodu službami;
b)
na základě opatření pro uznávání kvalifikací, licencí nebo obezřetnostních opatření v souladu s článkem VII Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS) nebo její přílohy o finančních službách. Tím nejsou dotčena zvláštní opatření přijatá ZZÚ podle tohoto článku;
c)
na základě jakékoli mezinárodní dohody nebo ujednání týkajících se zcela nebo zejména zdanění;
d)
na základě opatření, na něž se vztahuje výjimka ze zacházení podle nejvyšších výhod, je-li zapsáno v souladu s čl. II odst. 2 GATS.
3. S cílem prosazovat nebo podporovat místní zaměstnanost mohou orgány ZZÚ přijímat předpisy pro podporu svých fyzických osob a místních činností. V tom případě uvědomí orgány ZZÚ Komisi o předpisech, jaké přijaly, a Komise o nich uvědomí členské státy.
Článek 52
Odborné kvalifikace
Pokud jde o povolání lékaře, zubního lékaře, porodní asistentky, všeobecné sestry nebo ošetřovatele, farmaceuta a veterinárního lékaře, přijme Rada v soulad s článkem 203 Smlouvy o fungování EU seznam odborných kvalifikací specifických pro ZZÚ, které jsou uznávány v členských státech.
HLAVA III
OBLASTI SOUVISEJÍCÍ S OBCHODEM
Kapitola 1
Obchod a udržitelný rozvoj
Článek 53
Obecný přístup
Cílem obchodu a související spolupráce v rámci přidružení je přispět k udržitelnému rozvoji z hlediska hospodářského, sociálního i z hlediska ochrany životního prostředí.
V této souvislosti platí, že vnitrostátní právní ani správní předpisy ZZÚ v oblasti životního prostředí nebo práce nesmí být za účelem podpory obchodu či investic zmírněny.
Článek 54
Environmentální normy a normy týkající se změny klimatu v obchodě
1. Cílem obchodu a související spolupráce v rámci přidružení je posílit vzájemnou podporu mezi obchodní politikou a politikou životního prostředí a příslušnými závazky. Při obchodu a související spolupráci v rámci přidružení se zohlední zásady uplatňované při mezinárodní správě záležitostí týkajících se životního prostředí, jakož i mnohostranné dohody o životním prostředí.
2. Plní se konečný cíl Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu a jejího Kjótského protokolu. Spolupráce staví na vývoji budoucí právně závazné mezinárodní dohody zahrnující závazky všech stran ohledně zmírňování v souladu s prováděním rozhodnutí, která přijala konference stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu.
3. Opatření, jimiž se provádějí mnohostranné dohody o životním prostředí, se neuplatňují způsobem, který by vytvářel nástroj svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi partnery nebo skrytého omezení obchodu.
Článek 55
Pracovní normy v oblasti obchodu
1. Cílem přidružení je podpora obchodu způsobem, který vede k plné a produktivní zaměstnanosti a slušné práci pro všechny.
2. Mezinárodně uznávané hlavní pracovní normy, vymezené úmluvami Mezinárodní organizace práce, se dodržují a provádějí v právních předpisech i v praxi. Mezi tyto pracovní normy patří zejména dodržování svobody sdružování, právo na kolektivní vyjednávání, zrušení všech forem nucené nebo povinné práce, odstranění nejhorších forem dětské práce, minimální věk pro vstup do zaměstnání a zákaz diskriminace v zaměstnání.
3. Na porušení hlavních pracovních norem se nelze odvolávat, ani je nelze jinak využít jako legitimní komparativní výhodu. Uvedené normy nesmí být používány k protekcionistickým účelům.
Článek 56
Udržitelný obchod s produkty rybolovu
V zájmu podpory udržitelného řízení rybích populací může být součástí přidružení spolupráce v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a souvisejícímu obchodu. Cílem spolupráce v této oblasti je:
a)
podpora provádění opatření, která se přijímají v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a souvisejícímu obchodu v ZZÚ;
b)
usnadňování spolupráce mezi ZZÚ a regionálními správními organizacemi pro rybolov, zejména při rozvoji a účinném provádění kontrolních a inspekčních režimů, pobídek a opatření v zájmu dlouhodobého účinného řízení rybolovu a mořských ekosystémů.
Článek 57
Udržitelný obchod se dřevem
V rámci přidružení usilují strany při spolupráci v oblasti obchodu se dřevem o podporu obchodu s legálně vytěženým dřevem. Součástí této spolupráce může být dialog o regulačních opatřeních nebo výměna informací o tržních či dobrovolně přijatých opatřeních, například lesní certifikaci či ekologických politikách obstarávání zakázek.
Článek 58
Rozvoj udržitelného obchodu
1. V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelného rozvoje může týkat:
a)
usnadňování a podpory obchodu a investic týkajících se ekologického zboží a služeb, mimo jiné vypracováním a prováděním místních právních předpisů, jakož i obchodu a investic týkajících se zboží přispívajícího ke zlepšení sociálních podmínek v ZZÚ;
b)
pomoci při odstraňování překážek obchodu či investic týkajících se zboží a služeb se zvláštním významem pro zmírňování dopadů klimatických změn, jako jsou udržitelné obnovitelné energie, energeticky účinné produkty a služby, mimo jiné prostřednictvím přijetí takových politických rámců, jež povedou k využívání nejlepších dostupných technologií, a podporou norem reagujících na environmentální a hospodářské potřeby a snižujících technické překážky obchodu;
c)
podpory obchodu se zbožím, které přispívá ke zlepšení sociálních podmínek a používání postupů příznivých pro životní prostředí, včetně zboží, na něž se vztahují dobrovolné koncepce záruk udržitelnosti jako spravedlivý a etický obchod, ekoznačky a režimy certifikace produktů vyrobených z přírodních zdrojů;
d)
podpory mezinárodně uznávaných zásad a pokynů v oblasti sociální odpovědnosti podniků a prosazování těchto zásad a pokynů u společností působících v ZZÚ;
e)
výměny informací a osvědčených postupů v oblasti sociální odpovědnosti podniků.
2. Při plánování a provádění opatření na ochranu životního prostředí nebo ochranu pracovních podmínek s možným dopadem na obchod či investice zohlední Unie a ZZÚ dostupné vědecké a technické poznatky, jakož i příslušné mezinárodní normy, pokyny a doporučení, včetně zásady předběžné opatrnosti.
3. Při přípravě, zavádění a provádění veškerých opatření na ochranu životního prostředí a ochranu pracovních podmínek s dopadem na obchod či investice zajistí Unie a ZZÚ úplnou transparentnost.
Kapitola 2
Ostatní oblasti související s obchodem
Článek 59
Běžné platby a pohyb kapitálu
1. Strany neuloží žádná omezení plateb ve volně směnitelné měně na běžném účtu platební bilance mezi rezidenty Unie a ZZÚ.
2. Pokud jde o transakce na kapitálovém účtu platební bilance, členské státy ani ZZÚ neuloží žádná omezení na volný pohyb kapitálu určeného na přímé investice do společností podle práva hostitelského členského státu, země či území, a zajistí, aby aktiva vytvořená těmito investicemi a veškerý zisk z nich plynoucí mohly být realizovány a repatriovány.
3. Unii a ZZÚ mají právo přijmout opatření uvedená v článcích 64, 65, 66, 75 a 215 Smlouvy o fungování EU přiměřeně v souladu s podmínkami stanovenými v těchto článcích
4. Orgány ZZÚ, dotčené členské státy a Unie se o každém takovém opatření neprodleně informují a co nejdříve předloží harmonogram pro jejich odstranění.
Článek 60
Politiky hospodářské soutěže
V zájmu odstranění narušování hospodářské soutěže a s náležitým ohledem na různé úrovně rozvoje a hospodářských potřeb ZZÚ se provádějí celostátní, regionální nebo místní pravidla a politiky zahrnující kontrolu a za jistých podmínek zákaz dohod mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve shodě mezi podniky, jejichž cílem nebo výsledkem je zabránění hospodářské soutěži, její omezení nebo narušení. Tento zákaz se vztahuje také na zneužívání dominantního postavení jedním nebo více podniky na území Unie nebo ZZÚ.
Článek 61
Ochrana práv duševního vlastnictví
1. Zajistí se přiměřená a účinná úroveň ochrany práv duševního vlastnictví včetně prostředků pro vynucování těchto práv v souladu s nejvyššími mezinárodními normami s cílem snížit narušování a překážky dvoustranného obchodu.
2. V rámci přidružení se může spolupráce v této oblasti týkat přípravy právních předpisů na ochranu a vymáhání práv duševního vlastnictví, předcházení zneužívání těchto práv jejich držiteli a porušování těchto práv soutěžiteli a podpory regionálních organizací duševního vlastnictví zapojených do vymáhání a ochrany, včetně odborné přípravy personálu.
Článek 62
Technické překážky obchodu
Přidružení může zahrnovat spolupráci v oblasti technické regulace zboží, normalizace, posuzování shody, akreditace, dozoru nad trhem a zajišťování kvality, aby byly odstraněny zbytečné technické překážky obchodu mezi Unií a ZZÚ a sníženy rozdíly v těchto oblastech.
Článek 63
Spotřebitelská politika, ochrana zdraví spotřebitele a obchod
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti spotřebitelské politiky, ochrany zdraví spotřebitele a obchodu může týkat přípravy správních a právních předpisů v oblasti spotřebitelské politiky a ochrany zdraví spotřebitele, aby byly odstraněny zbytečné překážky obchodu.
Článek 64
Sanitární a fytosanitární opatření
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření:
a)
usnadňovat obchod mezi Unií a ZZÚ jako celky a mezi ZZÚ a třetími zeměmi a současně chránit zdraví či život lidí, zvířat nebo rostlin podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření obsažené v Dohodě o WTO;
b)
cřešit problémy v souvislosti se sanitárními a fytosanitárními opatřeními;
c)
zajistit transparentnost sanitárních a fytosanitárních opatření použitelných v obchodě mezi Unií a ZZÚ;
d)
podporovat harmonizaci opatření s mezinárodními normami podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření obsažené v Dohodě o WTO;
e)
podporovat účinnou účast ZZÚ v organizacích stanovujících mezinárodní sanitární a fytosanitární normy;
f)
podporovat konzultace a výměny mezi ZZÚ a evropskými ústavy a laboratořemi;
g)
vytvořit a posilovat technickou kapacitu ZZÚ pro provádění a sledování sanitárních a fytosanitárních opatření;
h)
podporovat převod technologií v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření.
Článek 65
Zákaz protekcionistických opatření
Ustanovení kapitoly 1 a 2 nesmí být použita jako nástroj svévolné nebo neoprávněné diskriminace nebo skryté omezení obchodu.
Kapitola 3
Měnové a daňové záležitosti
Článek 66
Vyjmutí z daňové povinnosti
1. Aniž je dotčen článek 67, nevztahuje se zacházení v rámci doložky nejvyšších výhod poskytované v souladu s tímto rozhodnutím na daňové výhody, které si členské státy nebo orgány ZZÚ poskytují nebo mohou v budoucnosti poskytovat na základě dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů.
2. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání přijetí nebo vynucování jakéhokoli opatření s cílem zamezit vyhýbání se daňové povinnosti nebo daňovým únikům podle daňových ustanovení dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů.
3. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání příslušným orgánům rozlišovat při používání odpovídajících ustanovení svých daňových předpisů mezi plátci daně, kteří nejsou ve stejné situaci, zejména s ohledem na jejich místo pobytu nebo s ohledem na místo, kde je investován jejich kapitál.
Článek 67
Daňové a celní režimy zakázek financovaných z prostředků Unie
1. ZZÚ uplatňují na zakázky financované z daňových a celních režimů Unie zacházení neméně příznivé, než je zacházení uplatňované vůči členskému státu, s nímž jsou spojeny nebo vůči státům, jimž je poskytováno zacházení podle nejvyšších výhod, nebo vůči mezinárodním rozvojovým organizacím, s nimiž navázaly vztahy, podle toho, které zacházení je nejpříznivější.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, vztahuje se na zakázky financované Unií následující režim:
a)
v ZZÚ, které jsou příjemcem pomoci, nepodléhá zakázka žádnému stávajícímu či budoucímu kolkovnému ani registračním poplatkům či daňovým poplatkům s rovnocenným účinkem; tyto zakázky však jsou registrovány podle právních předpisů platných v ZZÚ a může za ně být vyžadován poplatek, který odpovídá poskytnuté službě;
b)
zisky nebo příjmy vznikající z provádění zakázek se zdaňují podle vnitřní daňové úpravy přijímajících ZZÚ za předpokladu, že fyzická nebo právnická osoba, která tohoto zisku nebo příjmu dosahuje, má v daných ZZÚ stálou provozovnu nebo že provádění zakázky trvá déle než šest měsíců;
c)
podniky, které musí pro provádění zakázek na stavební práce dovézt zařízení, využijí pro uvedené zařízení systém dočasného dovozu podle vnitrostátních právních předpisů přijímajících ZZÚ, pokud o to požádají;
d)
každé profesionální zařízení potřebné pro provádění úkolů stanovených v zakázce na služby se dočasně propustí do přijímajících ZZÚ s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem, jestliže tato cla, daně a poplatky nepředstavují odměnu za poskytnuté služby;
e)
dovoz na základě zakázek na dodávky se propouští do přijímajících ZZÚ s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem. Zakázky na dodávky pocházející z dotyčné ZZÚ se uzavírají na základě cen dodávek ze závodu, k nimž mohou být přičteny takové vnitřní daňové poplatky, jaké mohou být uplatňovány na takové dodávky v dané ZZÚ;
f)
paliva, maziva a uhlovodíková pojiva a všechny materiály použité v plnění zakázek na stavební práce se považují za zakoupené na místním trhu a podléhají daňové úpravě použitelné na základě právních předpisů platných v přijímající ZZÚ;
g)
spotřební zboží dovezené pro potřebu fyzických osob jiných než zaměstnaných v místě, které se zabývají prováděním úkolů stanovených v zakázce na služby, a jejich rodinných příslušníků se osvobozuje od dovozního cla, daní a ostatních daňových poplatků s rovnocenným účinkem v mezích stanovených právními předpisy platnými v přijímající ZZÚ.
3. Každá smluvní otázka, na kterou se nevztahují odstavce 1 a 2, podléhá i nadále právním předpisům dotyčné ZZÚ.
Kapitola 4
Rozvoj obchodní kapacity
Článek 68
Obecný přístup
V zájmu zajištění, aby ZZÚ získaly maximální prospěch z tohoto rozhodnutí a mohly se za nejvýhodnějších podmínek prosadit na vnitřním trhu Unie a regionálních, subregionálních a mezinárodních trzích, je cílem přidružení přispět k rozvoji obchodních kapacit ZZÚ:
a)
zvýšením konkurenceschopnosti, samostatnosti a ekonomické odolnosti ZZÚ prostřednictvím diverzifikace a zvyšování hodnoty a objemu obchodu se zbožím a službami ze ZZÚ a posílení schopnosti ZZÚ přilákat soukromé investice do mnoha odvětví hospodářské činnosti;
b)
zlepšením spolupráce mezi ZZÚ a sousedními zeměmi v oblasti zboží, služeb a usazování.
Článek 69
Dialog, spolupráce a rozvoj kapacit na poli obchodu
V rámci přidružení se mohou iniciativy v oblasti dialogu, spolupráce a rozvoje kapacit na poli obchodu týkat:
a)
posílení schopnosti ZZÚ tvořit a provádět politiky potřebné pro rozvoj obchodu se zbožím a službami;
b)
podpory ZZÚ v jejich úsilí o zavádění vhodných právních, regulačních a institucionálních rámců a nezbytných správních postupů;
c)
podpory rozvoje soukromého sektoru, zejména malých a středních podniků;
d)
usnadňování rozvoje trhu a vývoje výrobků, včetně zlepšování kvality produktů;
e)
pomoci při rozvoji lidských zdrojů a odborných dovedností důležitých pro obchod se zbožím a službami;
f)
zvyšování kapacity obchodních zprostředkovatelů poskytovat podnikům ze ZZÚ služby v souvislosti s exportní činností těchto podniků, například informace o trhu;
g)
pomoci při vytváření podnikatelského prostředí podněcujícího investice.
Kapitola 5
Spolupráce v oblasti finančních služeb a daňových záležitostí
Článek 70
Spolupráce v oblasti mezinárodních finančních služeb
S cílem podpořit stabilitu, integritu a transparentnost globálního finančního systému může být součástí přidružení spolupráce v oblasti mezinárodních finančních služeb. Taková spolupráce se může týkat:
a)
poskytování účinné a přiměřené ochrany investorům a jiným zákazníkům finančních služeb;
b)
předcházení a potírání praní peněz a financování terorismu;
c)
podpory spolupráce mezi různými aktéry finančního systému, včetně regulačních orgánů a orgánů dohledu;
d)
vytváření nezávislých a účinných mechanismů dohledu nad finančními službami.
Článek 71
Sladění právních předpisů v oblasti finančních služeb
Unie a ZZÚ podporují sbližování právních předpisů s uznávanými mezinárodními normami pro regulaci finančních služeb a dohled nad nimi, mimo jiné s těmito: Základní zásady pro účinný bankovní dohled Basilejského výboru pro bankovní dohled, Základní zásady a metodika pojišťovnictví Mezinárodní asociace orgánů pro dozor v pojišťovnictví, Cíle a principy regulace cenných papírů Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry, Dohoda o výměně informací o daňových záležitostech Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, Prohlášení o transparentnosti a výměně informací pro daňové účely G20, Klíčové atributy účinných režimů řešení problémů pro finanční instituce Rady pro finanční stabilitu a Mezinárodní normy pro boj proti praní peněz, financování terorismu a šíření zbraní - doporučení Finančního akčního výboru (FATF).
Ve vhodných případech a na žádost dotčené ZZÚ může Unie a ZZÚ vyvinout úsilí o podporu lepšího sladění právních předpisů ZZÚ s právními předpisy Unie týkajícími se finančních služeb.
Článek 72
Spolupráce regulačních orgánů a orgánů dohledu
Unie a ZZÚ podporují spolupráci mezi příslušnými regulačními orgány a orgány dohledu, včetně výměny informací, sdílení znalostí o finančních trzích a podobných opatření. Zvláštní pozornost je třeba věnovat rozvoji správní kapacity těchto orgánů, například prostřednictvím výměny zaměstnanců a společných školení.
Článek 73
Spolupráce v daňových záležitostech
Unie a ZZÚ podporují spolupráci v daňové oblasti s cílem usnadnit výběr zákonných daňových výnosů a vypracovat opatření k účinnému uplatňování zásad řádné daňové správy, včetně transparentnosti, výměny informací a spravedlivé daňové soutěže.
ČÁST ČTVRTÁ
NÁSTROJE UDRŽITELNÉHO ROZVOJE
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 74
Obecné cíle
Unie přispěje k dosažení celkových cílů přidružení tím, že poskytne:
a)
přiměřené finanční zdroje a vhodnou technickou pomoc za účelem posílení kapacit ZZÚ pro tvorbu a provádění strategických a regulačních rámců;
b)
dlouhodobé financování na podporu růstu soukromého sektoru.
Článek 75
Definice
Pro účely této části se rozumí:
a)
„programovatelnou podporou“ nevratná podpora z Evropského rozvojového fondu přidělená ZZÚ na financování územních či regionálních strategií a priorit vymezených v programových dokumentech;
b)
„programováním“ proces organizace, rozhodování a přidělování orientačních finančních prostředků s cílem realizovat během několika let v oblasti uvedené v části druhé tohoto rozhodnutí akce za účelem dosažení cílů přidružení týkajících se udržitelného rozvoje ZZÚ;
c)
„programovým dokumentem“ dokument, který vymezuje strategii, priority a režimy v ZZÚ a převádí cíle, jichž chtějí ZZÚ dosáhnout v oblasti udržitelného rozvoje, do účinných a efektivních kroků pro dosažení cílů přidružení;
d)
„plány rozvoje“ podle článku 83 ucelený soubor operací definovaných a financovaných výlučně ZZÚ v rámci vlastních politik a strategií rozvoje a operací, na nichž se dohodly s členským státem, s nímž jsou spojeny;
e)
„územním přídělem“ částka přidělená jednotlivým ZZÚ jako programovatelná podpora z Evropského rozvojového fondu na financování územních strategií a priorit vymezených v programových dokumentech;
f)
„regionálním přídělem“ částka přidělená jako programovatelná podpora z Evropského rozvojového fondu na financování regionálních strategií a tematických priorit společných několika ZZÚ v oblasti spolupráce, vymezených v programových dokumentech;
g)
„finančním rozhodnutím“ akt přijatý Komisí, jenž podrobně vymezuje finanční příspěvek Unie a jímž se schvaluje poskytnutí finanční podpory z Evropského rozvojového fondu.
Článek 76
Zásady finanční spolupráce
1. Unie poskytuje finanční pomoc na základě zásad partnerství, odpovědnosti, soudržnosti územních celků, doplňkovosti a subsidiarity.
2. Operace financované podle tohoto rozhodnutí mohou mít formu programovatelné I neprogramovatelné podpory.
3. Finanční pomoc Unie:
a)
se provádí s patřičným ohledem na zeměpisné, sociální a kulturní charakteristiky ZZÚ i na jejich specifický potenciál;
b)
zajišťuje, aby byly toky zdrojů poskytovány předvídatelně a pravidelně;
c)
je pružná a přizpůsobená situaci v každé ZZÚ a
d)
se uskutečňuje při plném respektování institucionálních, právních a finančních pravomocí každého z partnerů.
4. Za provádění operací odpovídají dotčené orgány ZZÚ, aniž jsou dotčeny pravomoci Komise ve věcech zajištění řádného finančního řízení při využívání prostředků Unie.
Kapitola 2
Finanční zdroje
Článek 77
Zdroje financování
ZZÚ jsou způsobilé pro tyto zdroje financování:
a)
zdroje přidělené ZZÚ na základě vnitřní dohody mezi členskými státy Unie o zřízení 11. Evropského rozvojového fondu (ERF);
b)
programy a nástroje Unie stanovené v souhrnném rozpočtu Unie a
c)
finanční prostředky spravované EIB jako vlastní zdroje této banky a zdroje přidělené investiční facilitě ERF podle podmínek vnitřní dohody mezi členskými státy Unie o zřízení 11. ERF (7) (dále jen „vnitřní dohoda o 11. ERF“).
Kapitola 3
Zvláštní ustanovení o finanční pomoci v rámci 11. ERF
Článek 78
Předmět a oblast působnosti
V rámci strategie a priorit stanovených dotyčnou ZZÚ na místní nebo regionální úrovni a aniž je dotčena humanitární pomoc či pomoc při mimořádných událostech, může být finanční podpora poskytována na následující činnosti přispívající k dosažení cílů stanovených tímto rozhodnutím:
a)
odvětvové politiky a reformy a projekty, které jsou s nimi slučitelné;
b)
institucionální rozvoj, budování kapacit a integrace hledisek životního prostředí;
c)
technická spolupráce a
d)
dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu zboží a služeb uvedená v článku 82.
Článek 79
Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech
1. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje ZZÚ, které čelí vážným hospodářským a sociálním obtížím výjimečné povahy, jež jsou důsledkem přírodních nebo člověkem způsobených katastrof nebo mimořádných okolností se srovnatelnými důsledky. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje po dobu nezbytnou ke zvládnutí mimořádných potřeb vyplývajících z těchto situací.
Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje výlučně podle potřeb a zájmů obětí katastrofy.
2. Cílem humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech je:
a)
zachránit lidské životy, předcházet utrpení a zmírňovat ho a zachovat lidskou důstojnost v krizových situacích a v situacích po skončení krize;
b)
přispívat k financování a poskytování humanitární pomoci a napomáhat přímému přístupu zamýšlených příjemců k této pomoci všemi dostupnými logistickými prostředky;
c)
provádět krátkodobou obnovu a rekonstrukci, aby oběti mohly mít užitek alespoň z minimálního začlenění do společenského a hospodářského života a aby byly co nejdříve vytvořeny podmínky pro obnovu rozvoje na základě dlouhodobých cílů;
d)
řešit potřeby plynoucí z vysídlení osob, jako jsou uprchlíci, vysídlené osoby a navrátilci, po přírodní nebo člověkem způsobené katastrofě s cílem plnit po nezbytně dlouhou dobu veškeré potřeby uprchlíků a vysídlených osob, ať se nacházejí kdekoli, a usnadnit opatření pro jejich dobrovolné navracení a opětovnou integraci v zemi jejich původu a
e)
pomoci ZZÚ vybudovat krátkodobé mechanismy předcházení katastrofám a připravenosti na ně, včetně systémů pro předpovědi a včasné varování, s cílem zmenšit následky katastrof.
3. Pomoc podle tohoto článku může být rovněž poskytnuta ZZÚ přijímajícím uprchlíky nebo navrátilce, aby plnila naléhavé potřeby, jež nejsou kryty pomocí při mimořádných událostech.
4. Pomoc poskytovaná podle tohoto článku se financuje ze souhrného rozpočtu Unie. Vedle financování z odpovídajících rozpočtových položek však může být výjimečně financována z přídělů stanovených v příloze II.
5. Operace humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech se provádějí buď na žádost ZZÚ postižené krizovou situací, Komise, členského státu, s nímž je ZZÚ spojena, mezinárodních organizací nebo místních nebo mezinárodních nevládních organizací. Tato pomoc je spravována a prováděna podle postupů umožňujících rychlé, pružné a účinné zásahy.
Článek 80
Rozvoj kapacit
1. Finanční pomoc může přispět kromě jiného k podpoře rozvoje kapacit ZZÚ nezbytných pro definování, provádění a sledování územních a/nebo regionálních strategií a činností s cílem dosáhnout obecných cílů v oblastech spolupráce uvedených v části druhé a třetí.
2. Unie podpoří úsilí ZZÚ o získávání spolehlivých statistických údajů o těchto oblastech.
3. Unie může ZZÚ podporovat v jejich úsilí o zlepšení srovnatelnosti jejich makroekonomických ukazatelů.
Článek 81
Technická pomoc
1. Z podnětu Komise mohou být financovány studie nebo opatření technické pomoci s cílem zajistit přípravu, monitorování, hodnocení a dohled nezbytné pro provádění tohoto rozhodnutí a pro jeho celkové hodnocení. Technická pomoc poskytovaná na místě se ve všech případech provádí podle pravidel decentralizovaného finančního řízení.
2. Z podnětu ZZÚ po vydání stanoviska Komise mohou být financovány studie a opatření technické pomoci ve vztahu k provádění činností naplánovaných v programovacích dokumentech. Komise může rozhodnout, že bude takové akce financovat buď z programovatelné podpory, nebo z finančního krytí vyčleněného na opatření technické spolupráce.
Článek 82
Dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu
1. S cílem zmírnit nepříznivé účinky veškerých krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu, zejména v odvětví zemědělství, rybolovu a těžby, které by mohly ohrozit dosažení rozvojových cílů dotyčné ZZÚ, se v rámci finančního přídělu uvedeného v příloze II zřizuje systém dodatečné podpory.
2. Cílem podpory v případech krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu je ochrana makroekonomických a odvětvových reforem a politik ohrožených v důsledku poklesu příjmů a náprava nepříznivých důsledků nestability příjmů z vývozu, zejména u zemědělských produktů a produktů těžby.
Při přidělování zdrojů uvedených v příloze V se bere v úvahu závislost hospodářství ZZÚ na vývozu, zejména v zemědělském a těžebním odvětví. V této souvislosti se izolovaným ZZÚ uvedeným v příloze I dostává příznivějšího zacházení v souladu s kritérii stanovenými přílohou V.
3. Dodatečné prostředky se poskytují v souladu se zvláštními ustanoveními podpůrného mechanismu stanoveného v příloze V.
4. Unie rovněž poskytuje podporu tržním pojistným programům navrženým pro ZZÚ, které se chtějí chránit proti riziku výkyvů příjmů z vývozu.
Článek 83
Programování
1. Pro účely tohoto rozhodnutí se programovatelná podpora poskytuje na základě programového dokumentu.
2. Programový dokument může zohlednit plány územního rozvoje či jiné plány dohodnuté mezi ZZÚ a členskými státy, s nimiž jsou spojeny.
3. Na základě článku 10 přebírají orgány ZZÚ hlavní odpovědnost za vypracovávání strategií, priorit a režimů prostřednictvím přípravy programových dokumentů v koordinaci s Komisí a členským státem, s nímž jsou ZZÚ spojeny.
4. Orgány ZZÚ odpovídají za:
a)
stanovení svých priorit, na nichž má být strategie založena a
b)
vypracování projektů a návrhů programů předkládaných Komisi, které spolu s ní posuzují.
Článek 84
Příprava, vyhodnocení a schválení programového dokumentu
1. Příslušná územní nebo, jde-li o regionální programy, regionální schvalující osoba připraví návrh programového dokumentu v návaznosti na konzultace s nejširším možným spektrem zúčastněných stran, přičemž čerpá ze získaných poznatků a osvědčených postupů.
2. Každý návrh programového dokumentu je uzpůsobený potřebám a konkrétním okolnostem každé ZZÚ. Jsou v něm stanoveny ústřední oblasti, na které se má soustředit financování Unie, konkrétní cíle, očekávané výsledky, ukazatele výkonnosti, na základě kterých se posuzují a hodnotí výsledky, a orientační finanční příděl. Je v něm podporována místní odpovědnost za programy spolupráce.
3. Návrh programového dokumentu je od raných fází procesu programování předmětem výměny názorů mezi ZZÚ a dotčeným členských státem a Komisí s cílem podpořit doplňkovost a soudržnost jejich příslušných činností v oblasti spolupráce.
4. Komise vyhodnotí návrh programového dokumentu, aby určila, zda obsahuje všechny potřebné prvky a zda je v souladu s cíli tohoto rozhodnutí a souvisejícími politikami Společenství. Komise konzultuje Evropskou investiční banku ohledně návrhu programového dokumentu.
5. ZZÚ poskytnou veškeré nezbytné informace včetně výsledků veškerých studií proveditelnosti, aby Komise mohla hodnocení návrhu programového dokumentu provést co nejúčinněji.
6. Orgány ZZÚ a Komise společně odpovídají za schválení programového dokumentu. Komise schválí programový dokument v návaznosti na postup stanovený v článku 86.
Článek 85
Provedení
1. Komise přijme finanční rozhodnutí k příslušnému programovému dokumentu v souladu s normami stanovenými ve finančním nařízení pro 11. ERF postupem podle článku 87.
2. Komise využívá zdroje přidělené ZZÚ z 11. ERF jakýmkoli ze způsobů stanovených ve finančním nařízení pro 11. ERF a v souladu s podmínkami vymezenými tímto rozhodnutím nebo v opatřeních, kterými se provádí. Za tímto účelem uzavře s příslušnými orgány ZZÚ finanční dohody.
3. Orgány ZZÚ odpovídají za:
a)
přípravu, projednání a uzavírání zakázek;
b)
provádění a řízení projektů a programů a
c)
udržování projektů a programů a zajišťování jejich udržitelnosti.
4. Příslušné orgány ZZÚ a Komise společně odpovídají za:
a)
zajištění rovnosti podmínek účasti v nabídkových řízeních a na zakázkách;
b)
monitorování a hodnocení účinků a výsledků projektů a programů a
c)
zajištění správného, bezodkladného a účinného provádění projektů a programů.
5. V zájmu usnadnění výměny názorů se alespoň jednou do roka konají technická zasedání mezi územními schvalujícími osobami, dotčenými členskými státy a zástupci Komise zapojenými do programování, zejména s použitím moderních technologií nebo pokud možno jako rozšíření dialogu v rámci fóra ZZÚ-EU.
6. Akce financované v rámci 11. ERF mohou být provedeny na základě souběžného nebo společného spolufinancování podle ustanovení finančního nařízení pro 11. ERF.
Článek 86
Územní a regionální schvalující osoby
1. Vláda každé ZZÚ jmenuje územní schvalující osobu, aby ji zastupovala ve všech operacích financovaných ze zdrojů 11. ERF řízených Komisí a Evropskou investiční bankou. Územní schvalující osoba jmenuje jednoho nebo více zástupců územní schvalující osoby, kteří ji nahradí, pokud by nemohla svou funkci vykonávat, a o tomto jmenování uvědomí Komisi. Územní schvalující osoba může za předpokladu splnění podmínek institucionální kapacity a řádného finančního řízení delegovat své funkce v oblasti provádění daných programů a projektů na odpovědný subjekt v rámci příslušného orgánu ZZÚ. Územní schvalující osoba předem informuje Komisi o každém takovémto delegování.
Jestliže se Komise dozví o problémech při provádění postupů spojených s řízením zdrojů 11. ERF, naváže ve spolupráci s územní schvalující osobou veškeré kontakty potřebné k nápravě situace a podnikne veškeré nezbytné kroky. Územní schvalující osoba nese finanční odpovědnost jen za výkonné úkoly, které jí byly svěřeny.
Jsou-li zdroje z 11. ERF řízeny nepřímo a s výhradou případných dalších pravomocí udělených Komisí, územní schvalující osoba:
a)
odpovídá za koordinaci, programování, pravidelné monitorování a přezkumy provádění spolupráce a za koordinaci s dárci;
b)
v úzké spolupráci s Komisí odpovídá za přípravu, předkládání a hodnocení projektů a programů.
2. Pokud jsou zdroje 11. ERF řízeny nepřímo a s výhradou případných dalších pravomocí udělených Komisí, jedná příslušná územní schvalující osoba jako veřejný zadavatel ve vztahu k programům prováděným prostřednictvím nabídkových řízení nebo výzev k podávání návrhů, přičemž podléhá předběžné kontrole Komise.
3. Územní schvalující osoba během provádění operací a s výhradou povinnosti informovat Komisi rozhoduje o:
a)
technických úpravách a změnách porobností programů a projektů, pokud neovlivňují přijaté technické řešení a zůstávají v rámci rezerv pro úpravy stanovených v dohodě o financování;
b)
změnách místa u vícečetných programů nebo projektů, pokud jsou odůvodněny technickými, hospodářskými nebo sociálními důvody;
c)
uložení nebo prominutí pokut za prodlení;
d)
zproštění ručitelů;
e)
subdodávkách;
f)
konečném převzetí za předpokladu, že Komise potvrdila předběžné převzetí, potvrdí odpovídající zápis a případně je přítomna při konečném převzetí, zejména pokud rozsah výhrad zaznamenaných při předběžném převzetí vyžaduje významné dodatečné práce; a najímání poradců a dalších odborníků na technickou pomoc.
4. V případě regionálních programů určí orgány zúčastněných ZZÚ regionální schvalující osobu z řad aktérů spolupráce uvedených v článku 11. Povinnosti regionální schvalující osoby odpovídají obdobně povinnostem územní schvalující osoby.
Článek 87
Výbor ERF-ZZÚ
1. Tam, kde je to vhodné, je Komisi nápomocen výbor zřízený vnitřní dohodou o 11. ERF.
2. Při vykonávání pravomocí, které mu uděluje toto rozhodnutí, je tento výbor označován jako „výbor ERF-ZZÚ“. Výbor ERF-ZZÚ se řídí jednacím řádem výboru zřízeného vnitřní dohodou o 11. ERF a prováděcím nařízením pro 11. ERF. Do vstupu uvedeného prováděcího nařízení v platnost se použijí postupy stanovené v nařízení Rady (ES) č. 617/2007 (8).
3. Výbor zaměřuje svou práci na podstatné otázky spolupráce na úrovni ZZÚ a regionů. V zájmu soudržnosti, koordinace a doplňkovosti monitoruje provádění programových dokumentů.
4. Výbor vydává stanovisko k:
a)
návrhům programových dokumentů a všem jejich změnám a
b)
finančním rozhodnutím týkajícím se provádění této části rozhodnutí.
Článek 88
Úloha delegací Unie
1. Pokud je Unie zastupována delegací pod vedením vedoucího delegace, použijí se ustanovení finančního nařízení pro 11. ERF o pověřených schvalujících osobách a účetních.
2. Územní nebo regionální schvalující osoba úzce spolupracuje s vedoucím delegace, který je hlavním kontaktem pro jednotlivé aktéry spolupráce v dotčených ZZÚ.
Článek 89
Pravidla o státní příslušnosti a původu použitelná pro zadávání veřejných zakázek, grantů a jiných zadávacích řízení pro ZZÚ
1. Obecná pravidla týkající se způsobilosti
a)
Účast na zadávání veřejných zakázek, grantů a na jiných zadávacích řízeních, jejichž předmětem jsou činnosti financované podle tohoto rozhodnutí ve prospěch třetích stran, je otevřena všem fyzickým osobám, jež jsou státními příslušníky způsobilé země nebo území podle odstavce 2, a dále právnickým osobám, které ve způsobilé zemi či na způsobilém území podle odstavce 2 skutečně sídlí, a mezinárodním organizacím.
b)
V případě akcí spolufinancovaných s partnerem nebo jiným dárcem nebo prováděných prostřednictvím některého členského státu v rámci sdíleného řízení nebo prostřednictvím svěřeneckého fondu vytvořeného Komisí jsou způsobilé rovněž země, které jsou způsobilé podle pravidel dotčeného partnera, jiného dárce nebo členského státu, nebo podle zřizovacího aktu svěřeneckého fondu.
V případě akcí prováděných pověřenými subjekty (členské státy nebo jejich agentury, Evropská investiční banka) nebo prostřednictvím mezinárodních organizací či jejich agentur, jsou rovněž způsobilé fyzické a právnické osoby způsobilé podle pravidel daného pověřeného subjektu, jak je stanoveno v dohodách uzavřených se spolufinancujícím nebo prováděcím orgánem.
c)
V případě akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí a kromě toho i jiným nástrojem pro vnější činnost, včetně Dohody o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 (9) a naposledy pozměněné v Ouagadougou dne 22. června 2010 (10), jsou země, které byly určeny v rámci některého z těchto nástrojů, považovány za způsobilé pro účely této akce.
V případě akcí globální, regionální nebo přeshraniční povahy financovaných na základě tohoto rozhodnutí se do postupů provádějících tyto akce mohou zapojit fyzické a právnické osoby z dotyčných zemí, území a regionů, na něž se daná akce vztahuje.
d)
Všechny dodávky zakoupené na základě veřejné zakázky nebo v souladu s dohodou o grantu, které jsou financovány podle tohoto rozhodnutí, musí pocházet ze způsobilé země nebo ze způsobilého území. Mohou však pocházet z jakéhokoli jiné země nebo z jakéhokoli jiného území, pokud je částka nákupu dodávek pod finančním limitem pro použití soutěžního jednacího řízení. Pro účely tohoto článku je pojem „původ“ definován v článcích 23 a 24 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (11) a v dalších právních předpisech Unie týkajících se nepreferenčního původu.
e)
Pravidla podle tohoto článku se nevztahují na fyzické osoby a ani jim nekladou omezení týkající se státní příslušnosti, pokud jsou tyto osoby zaměstnané způsobilým dodavatelem či případně subdodavatelem, nebo jsou s nimi jinak smluvně vázány.
f)
Způsobilost vymezená v tomto článku může být omezena s ohledem na státní příslušnost, umístění nebo povahu žadatelů, vyžaduje-li to charakter a cíle akce a je-li to nutné pro její účinné provádění.
g)
Fyzické a právnické osoby, které získaly smlouvu o zakázce, dodržují platné právní předpisy v oblasti ochrany životního prostředí, včetně mnohostranných dohod o životním prostředí, jakož i mezinárodně sjednané základní pracovní normy.
2. Pro financování podle tohoto rozhodnutí jsou způsobilí uchazeči, žadatelé a zájemci z následujících zemí a území:
a)
členských států, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů uznaných Unií a členů Evropského hospodářského prostoru;
b)
ZZÚ;
c)
rozvojových zemí a území, jak jsou uvedeny na seznamu příjemců oficiální rozvojové pomoci vypracovaném Výborem pro rozvojovou pomoc OECD, které nejsou členy skupiny G-20;
d)
zemí, pro které Komise stanoví reciproční přístup k vnější pomoci. Reciproční přístup může být udělen na omezenou dobu alespoň jednoho roku, přiznává-li země způsobilost za stejných podmínek subjektům z Unie a subjektům ze ZZÚ;
e)
členských států OECD v případě zakázek provedených v některé z nejméně rozvinutých zemí;
f)
pokud je to oznámeno předem v dokumentací týkající se daného řízení:
i)
zemí, které mají tradiční hospodářské, obchodní nebo zeměpisné vazby se sousedními přijímacími zeměmi,
ii)
všech zemí v případě naléhavé potřeby nebo nedostupnosti produktů a služeb na trzích způsobilých zemí.
3. V řádně odůvodněných případech může Komise přijmout jakožto způsobilé uchazeče, žadatele a zájemce z nezpůsobilých zemí nebo zboží nezpůsobilého původu, pokud by pravidla způsobilosti realizaci projektu, programu nebo akce znemožňovala nebo výrazně ztěžovala.
4. Pro akce prováděné v rámci sdíleného řízení je příslušný členský stát, který Komise pověřila úkoly plnění, oprávněn jménem Komise povolit účast uchazečů, žadatelů a zájemců z jiných zemí a povolit zboží z jiných zemí ve smyslu odst. 2 písm. f) a přijmout jakožto způsobilé uchazeče, žadatele a zájemce z nezpůsobilých zemí ve smyslu odstavce 3 nebo zboží, jehož původ nesplňuje podmínky způsobilosti podle odst. 1 písm. d).
Článek 90
Ochrana finančních zájmů Unie a finanční kontroly
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí byly finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření zamezujících podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání.
Aniž je dotčen první a druhý pododstavec, musí dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat, v souladu s finančním nařízením pro příslušný ERF.
3. Hlavní odpovědnost za finanční dohled nad finančními prostředky Unie nesou ZZÚ. Provádí se případně koordinovaně s členským státem, s nímž je ZZÚ spojena, v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy.
4. Komise odpovídá za:
a)
zajištění toho, aby v dotyčných ZZÚ existovaly a řádně fungovaly řídící a kontrolní systémy zajišťující správné a efektivní využívání prostředků Unie, a
b)
to, aby v případě nesrovnalostí zaslala doporučení nebo žádosti o opatření k nápravě těchto nesrovnalostí a veškerých zjištěných nedostatků v řízení.
5. Komise, ZZÚ a případně členský stát, s nímž je ZZÚ spojena, se na základě správních ujednání jednou či dvakrát ročně scházejí, aby koordinovaly programy, metodiky a provádění kontrol.
6. Pokud jde o finanční opravy,
a)
odpovídá za zjištění a opravu finančních nesrovnalostí v prvé řadě dotyčná ZZÚ;
b)
avšak v případě nedostatků na straně dotyčné ZZÚ, jestliže ZZÚ nenapraví situaci a pokusy o urovnání jsou neúspěšné, Komise jedná, aby snížila celkový příděl odpovídající finančnímu rozhodnutí o programovém dokumentu nebo odňala jeho zůstatek.
Článek 91
Monitorování, hodnocení, proces přezkumu a podávání zpráv
1. Finanční spolupráce musí být dostatečně pružná, aby se zajistil ustavičný soulad operací s cíli tohoto rozhodnutí a zohlednily veškeré změny hospodářské situace, priorit a cílů dotčených ZZÚ, zejména prostřednictvím ad hoc přezkumu programového dokumentu.
2. Přezkum může být zahájen Komisí nebo na žádost dotčené ZZÚ a v návaznosti na souhlas Komise.
3. Komise posoudí pokrok dosažený při provádění finanční pomoci poskytnuté ZZÚ v rámci 11. ERF a počínaje rokem 2015 předloží Radě jednou ročně zprávu o provádění a výsledcích a pokud možno o hlavních účincích a dopadech finanční pomoci Unie. Tato zpráva se zasílá rovněž Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
4. Zpráva uvedená v odstavci 3 obsahuje informace týkající se předchozího roku, pokud jde o financovaná opatření, o výsledky monitorování a hodnocení, o zapojení příslušných partnerů a o provádění prostředků na závazky a prostředků na platby 11. ERF. Posoudí se v ní výsledky pomoci, pokud možno s použitím konkrétních a měřitelných ukazatelů. Zpráva odráží hlavní získané poznatky a naplňování doporučení z hodnocení z předešlých let.
Kapitola 4
Zásady způsobilosti
Článek 92
Způsobilost pro získání územních přídělů
1. K získání finanční podpory podle tohoto rozhodnutí jsou způsobilé veřejnoprávní orgány ZZÚ.
2. S výhradou dohody orgánů dotyčných ZZÚ mohou finanční podporu podle tohoto rozhodnutí obdržet rovněž tyto subjekty nebo orgány:
a)
místní, celostátní a/nebo regionální veřejné nebo poloveřejné agentury a útvary nebo místní orgány ZZÚ, a zejména jejich finanční instituce a rozvojové banky;
b)
společnosti a podniky ZZÚ a regionálních skupin;
c)
společnosti a podniky členského státu s cílem umožnit jim navíc k jejich vlastnímu příspěvku provádět výrobní projekty na území ZZÚ;
d)
finanční zprostředkovatelé ZZÚ nebo Unie, kteří podporují a financují soukromé investice v ZZÚ, a
e)
aktéři decentralizované spolupráce a ostatní nestátní aktéři ze ZZÚ a z Unie s cílem umožnit jim provádět hospodářské, kulturní, sociální a vzdělávací projekty a programy v ZZÚ v rámci decentralizované spolupráce uvedené v článku 12.
Článek 93
Způsobilost pro získání regionálních přídělů
1. Regionální příděly se použijí na operace, ze kterých mají prospěch a kterých se účastní:
a)
dvě či více ZZÚ bez ohledu na jejich polohu;
b)
jedna či více ZZÚ a jeden či více nejvzdálenějších regionů uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU;
c)
jedna či více ZZÚ a jeden či více sousedních států AKT nebo třetích zemí;
d)
jedna či více ZZÚ, jeden či více nejvzdálenějších regionů a jeden či více států AKT a/nebo třetích zemí;
e)
dvě či více regionálních organizací, jichž jsou ZZÚ členy;
f)
jedna či více ZZÚ a regionálních organizací, jejichž členy jsou ZZÚ, státy AKT nebo jeden či více nejvzdálenějších regionů;
g)
ZZÚ a Unie jako celek nebo
h)
jeden nebo více subjektů, orgánů nebo jiných útvarů z alespoň jedné ZZÚ, které jsou členy některého ESÚS podle článku 8, jednoho nebo více nejvzdálenějších regionů a jednoho nebo více sousedních států AKT nebo třetích zemí.
2. Finanční prostředky určené na umožnění účasti států AKT, nejvzdálenějších regionů a jiných zemí jsou poskytovány nad rámec finančních prostředků přidělovaných ZZÚ podle tohoto rozhodnutí.
3. Účast států ADT, nejvzdálenějších regionů a jiných zemí v programech zřízených podle tohoto rozhodnutí se plánuje jen za těchto podmínek:
a)
těžiště projektů a programů podporovaných v rámci víceletého finančního rámce spolupráce zůstává v některé ZZÚ;
b)
ve finančních nástrojích Unie jsou obsažena obdobná ustanovení a
c)
je dodržena zásada proporcionality.
4. Vhodná opatření umožní poskytnout odpovídající prostředky na financování úvěrů z ERF a souhrnného rozpočtu Unie určených na projekty spolupráce mezi ZZÚ, státy AKT, nejvzdálenějšími regiony, jakož i jinými zeměmi, zejména na zjednodušení mechanismů pro společné řízení těchto projektů.
Článek 94
Způsobilost pro programy Unie
1. Fyzické osoby ze ZZÚ, definované v článku 50, a případně i příslušné veřejné a/nebo soukromé subjekty a instituce v ZZÚ jsou způsobilé k účasti v programech Unie a k získání finančních prostředků z těchto programů, s výhradou pravidel a cílů a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je ZZÚ spojena.
2. ZZÚ je rovněž způsobilá pro podporu v rámci programů Unie týkajících se spolupráce s dalšími zeměmi, zejména rozvojovými zeměmi, s výhradou pravidel, cílů a režimů obsažených v těchto programech.
3. Na základě informací obsažených ve výroční zprávě o provádění, kterou předloží ZZÚ, a dalších dostupných informací podá Komise zprávu výboru ERF-ZZÚ o účasti ZZÚ v programech Unie.
ČÁST PÁTÁ
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 95
Přenesení pravomocí na Komisi
Za účelem zohlednění technického pokroku a změn v celních postupech je na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 96 pozměňující dodatky k příloze VI.
Článek 96
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 95 se Komisi svěřuje na dobu pěti let od 1. ledna 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Rada může přenesení pravomoci uvedené v článku 95 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 95 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jí byl tento akt oznámen, nebo pokud Rada před uplynutím této lhůty uvědomí Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 97
Změna postavení
Rada v souladu s článekm 203 Smlouvy o fungování EU rozhodne o všech nezbytných úpravách tohoto rozhodnutí, pokud:
a)
některá ze ZZÚ získá nezávislost;
b)
některá ze ZZÚ opustí přidružení;
c)
některá ze ZZÚ se stane nejvzdálenějším regionem;
d)
nejvzdálenější region se stane ZZÚ.
Článek 98
Zrušení
Rozhodnutí Rady 2001/822/ES se zrušuje.
Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Článek 99
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2014.
Příloha VI se použije podle článku 65 této přílohy.
V Bruselu dne 25. listopadu 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2013/755/UE
tal-25 ta’ Novembru 2013
dwar l-assoċjazzjoni tal-pajjiżi u t-territorji barranin mal-Unjoni Ewropea
(“Deċiżjoni dwar l-Assoċjazzjoni Barranija”)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 203 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att leġiżlattiv lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew,
Filwaqt li jaġixxi skont proċedura leġiżlattiva speċjali,
Billi:
(1)
Din id-Deċiżjoni tissostittwixxi d-Deċiżjoni tal-Kunsill 2001/822/KE (1) li tapplika sal-31 ta’ Diċembru 2013. Skont l-Artikolu 62 tad-Deċiżjoni 2001/822/KE, il-Kunsill għandu jistabbilixxi d-dispożizzjonijiet li għandhom jiġu stipulati għall-applikazzjoni sussegwenti tal-prinċipji stabbiliti fl-Artikoli 198 sa 202 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE).
(2)
Fil-konklużjonijiet tat-22 ta’ Diċembru 2009 dwar ir-relazzjonijiet tal-UE mal-Pajjiżi u t-Territorji Extra-Ewropej (PTEE), il-Kunsill stieden lill-Kummissjoni sabiex tressaq proposta leġiżlattiva li tirrevedi d-Deċiżjoni dwar l-Assoċjazzjoni Barranija qabel Lulju tal-2012. Il-Kunsill approva l-proposta tal-Kummissjoni sabiex is-sħubija ġejjiena bejn l-Unjoni u l-PTEE tkun imsejsa fuq tliet pilastri: (1) it-titjib tal-kompetittività, (2) it-tisħiħ tar-reżiljenza u t-tnaqqis tal-vulnerabbiltà u (3) il-promozzjoni tal-kooperazzjoni u l-integrazzjoni bejn il-PTEE u sħab oħrajn u reġjuni ġirien.
(3)
Il-Kummissjoni għamlet konsultazzjoni pubblika bejn Ġunju u Ottubru tal-2008 u pproponiet għadd ta’ orjentazzjonijiet għal Deċiżjoni ġdida dwar Assoċjazzjoni. Ir-riżultati tal-konsultazzjoni inġabru fil-qosor f’Komunikazzjoni tas-6 ta’ Novembru 2009 bl-isem “Elementi għal sħubija ġdida bejn l-UE u l-pajjiżi u t-territorji extra-Ewropej (PTEE)”.
(4)
It-TFUE u l-leġiżlazzjoni sekondarja tiegħu ma japplikawx awtomatikament għall-PTEE, bl-eċċezzjoni ta’ numru ta’ dispożizzjonijiet li jistipulaw il-kuntrarju b’mod espliċitu. Għalkemm mhumiex pajjiżi terzi, il-PTEE ma jiffurmawx parti mis-suq uniku u jridu jikkonformaw mal-obbligi imposti fuq pajjiżi terzi rigward kummerċ, partikolarment ir-regoli tal-oriġini, l-istandards tas-saħħa u s-saħħa tal-pjanti u l-miżuri ta’ salvagwardja.
(5)
Ir-relazzjoni speċjali bejn l-Unjoni u l-PTEE ma għandhiex tibqa’ ankrata f’approċċ klassiku ta’ kooperazzjoni għall-iżvilupp u titpoġġa fi ħdan sħubija reċiproka li tappoġġa l-iżvilupp sostenibbli tal-PTEE. Barra minn hekk, is-solidarjetà bejn l-Unjoni u l-PTEE għandha tissejjes fuq ir-relazzjoni unika ta’ bejniethom u l-fatt li t-tnejn li huma jagħmlu parti mill-istess “familja Ewropea”.
(6)
Il-kontribut tas-soċjetà ċivili għall-iżvilupp tal-PTEE jista’ jittejjeb permezz tat-tisħiħ tal-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili fl-isferi kollha tal-kooperazzjoni.
(7)
Meta titqies il-pożizzjoni ġeografika tal-PTEE, il-kooperazzjoni bejniethom u mal-ġirien tagħhom, minkejja l-istatus differenti fil-konfront tad-dritt tal-Unjoni ta’ kull attur f’żona ġeografika partikolari, għandha ssir b’mod li tħares l-interessi tal-partijiet kollha b’enfasi partikolari fuq oqsma ta’ interess komuni u l-promozzjoni tal-valuri u l-istandards tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-PTEE jistgħu jaġixxu bħala ċentri reġjonali jew ċentri ta’ eċċellenza fir-reġjuni tagħhom.
(8)
L-Unjoni għandha tappoġġa l-politiki u l-istrateġiji ta’ PTEE f’qasam ta’ interess reċiproku abbażi tal-ħtieġa speċifika, il-potenzjal u l-għażla tal-PTEE ikkonċernat.
(9)
L-assoċjazzjoni għandha jkollha l-għan li tiżgura l-konservazzjoni, ir-ristawrazzjoni u l-użu sostenibbli ta’ diversità bijoloġika u s-servizzi tal-ekosistemi bħala element ewlieni għall-kisba ta’ żvilupp sostenibbli.
(10)
Il-PTEE jospitaw bijodiversità terrestri u marina wiesgħa. It-tibdil fil-klima jista’ jaffettwa l-ambjent naturali tal-PTEE u jikkostitwixxi theddida li tipperikola l-iżvilupp sostenibbli. L-azzjonijiet fil-qasam tal-konservazzjoni tal-bijodiversità u s-servizzi tal-ekosistemi, it-tnaqqis tar-riskju ta’ diżastri, il-ġestjoni sostenibbli tar-riżorsi naturali u l-promozzjoni ta’ enerġija sostenibbli jistgħu jikkontribwixxu għall-adattament u l-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima tal-PTEE.
(11)
Ir-rwol sinifikanti li jista’ jkollhom il-PTEE biex jagħtu kontribut għall-impenji tal-Unjoni fi ħdan il-Ftehimiet Ambjentali Multilaterali għandu jiġi rikonoxxut fir-relazzjonijiet bejn l-Unjoni u l-PTEE.
(12)
Huwa importanti li l-PTEE jiġu appoġġati fl-isforzi tagħhom li jsiru anqas dipendenti fuq il-fjuwils fossili, bil-għan li jnaqqsu l-vulnerabbiltà tagħhom għall-aċċess għal fjuwils u l-volatilità tal-prezzijiet, biex b’hekk l-ekonomija tagħhom issir aktar b’saħħitha u anqas vulnerabbli għal xokkijiet esterni.
(13)
L-Unjoni tista’ tassisti lill-PTEE fit-tnaqqis tal-vulnerabbiltà tagħhom għal diżastri filwaqt li tappoġġa l-azzjonijiet u l-miżuri li jwettqu għal dan il-għan.
(14)
L-effett tal-fatt li l-PTEE jinsabu daqshekk imbiegħda jikkostitwixxi tfixkil għall-kompetittività tagħhom u għaldaqstant huwa importanti li tittejjeb l-aċċessibbiltà tal-PTEE.
(15)
L-Unjoni u l-PTEE jirrikonoxxu l-importanza tal-edukazzjoni u tat-taħriġ vokazzjonali li jwasslu għall-iżvilupp sostenibbli tal-PTEE.
(16)
L-iżvilupp ekonomiku u soċjali ulterjuri tal-PTEE għandhom ikunu ta’ appoġġ reċiproku u jkollhom l-għan li jsaħħu l-kompetittività tal-ekonomija tal-PTEE, minbarra li jiksbu l-ħarsien soċjali u l-inklużjoni, partikolarment għal gruppi vulnerabbli u persuni b’diżabbiltajiet. Għal dan il-għan, il-kooperazzjoni bejn l-Unjoni u l-PTEE għandha tinkludi l-iskambju ta’ informazzjoni u l-aħjar prattika fl-oqsma rilevanti, fosthom l-iżvilupp tal-ħiliet u l-ħarsien soċjali kif ukoll il-promozzjoni tad-drittijiet ta’ persuni b’diżabbiltà, b’kunsiderazzjoni tal-prinċipji tal-Konvenzjoni tan-NU dwar id-Drittijiet tal-Persuni b’Diżabbiltajiet. Barra minn hekk, l-assoċjazzjoni bejn l-Unjoni u l-PTEE għandha tikkontribwixxi għall-protezzjoni ta’ xogħol deċenti, fosthom l-aħjar prattika fid-djalogu soċjali, kif ukoll fir-rigward tal-istandards tax-xogħol ewlenin, l-opportunitajiet indaqs, in-nondiskriminazzjoni u l-aċċessibbiltà fil-PTEE u fir-reġjuni fejn jinsabu.
(17)
It-turiżmu jista’ jikkostitwixxi qasam ta’ kooperazzjoni bejn l-Unjoni u l-PTEE. L-għan tal-kooperazzjoni għandu jkun li tappoġġa l-isforzi tal-awtoritajiet tal-PTEE sabiex jiksbu l-benefiċċju massimu mit-turiżmu lokali, reġjonali u internazzjonali u jistimulaw il-flussi finanzjarji privati mill-Unjoni u sorsi oħra fl-iżvilupp tat-turiżmu fil-PTEE. Għandha tingħata attenzjoni partikolari lill-ħtieġa li jiġi integrat it-turiżmu fil-ħajja soċjali, kulturali u ekonomika tan-nies, kif ukoll sabiex wieħed jibża’ għall-ambjent.
(18)
L-inċidenza ta’ mard li jittieħed fil-PTEE, bħad-deni dengue fil-Karibew u l-Paċifiku u chikungunya fir-reġjun tal-Oċean Indjan, jista’ jkollhom impatt negattiv sinifikanti fuq is-saħħa u fuq l-ekonomija. Lil hinn mit-tnaqqis tal-produttività tal-popolazzjonijiet milquta, l-epidemiji fil-PTEE x’aktarx li jolqtu t-turiżmu b’mod negattiv ferm, meta dan huwa wieħed mill-pilastri tal-ekonomija tal-PTEE. Minħabba l-għadd kbir ta’ turisti u ħaddiema migranti li jżuruhom, il-PTEE huma miftuħa għar-riskju tal-importazzjoni ta’ mard li jittieħed. Min-naħa l-oħra, il-fluss kbir ta’ persuni li jitilqu minn PTEE jista’ tkun vettur ta’ introduzzjoni ta’ mard li jittieħed fl-Ewropa. Għaldaqstant, l-iżgurar ta’ “turiżmu sikur” huwa fattur kruċjali għas-sostenibbiltà ta’ dawk l-ekonomiji tal-PTEE li jiddependu ħafna fuq it-turiżmu.
(19)
L-assoċjazzjoni bejn l-Unjoni u l-PTEE għandha tqis u tikkontribwixxi għall-preservazzjoni tad-diversità kulturali u tal-identità tal-PTEE.
(20)
L-Unjoni tagħraf l-importanza li tiġi żviluppata sħubija aktar attiva mal-PTEE fir-rigward tal-governanza tajba u l-ġlieda kontra l-kriminalità organizzata, it-traffikar tal-bnedmin, it-terroriżmu u l-korruzzjoni.
(21)
Il-kooperazzjoni rigward il-kummerċ u rigward il-kwistjonijiet relatati mal-kummerċ bejn l-Unjoni u l-PTEE għandha tikkontribwixxi għall-għan ta’ żvilupp ekonomiku sostenibbli, l-iżvilupp soċjali u l-ħarsien ambjentali.
(22)
Tibdil globali, rifless fil-proċess kontinwu ta’ liberalizzazzjoni ta’ kummerċ, jimplika lill-Unjoni, bħala s-sieħba prinċipali tal-kummerċ, b’mod wiesgħa, kif ukoll lill-ġirien tal-AKP u lis-sieħba ekonomiċi l-oħra.
(23)
Il-PTEE huma ambjenti ta’ gżejjer fraġli li jeħtieġu protezzjoni adegwata, inkluż rigward maniġġjar tal-iskart. Rigward skart radjoattiv, dan huwa previst fl-Artikolu 198 tat-Trattat Euratom u l-leġiżlazzjoni sekondarja relatata, minbarra fil-każ tal-Groenlandja, li għaliha t-Trattat Euratom ma japplikax. Għal skart ieħor, għandu jiġi speċifikat liema regoli tal-Unjoni għandhom japplikaw fejn jidħlu l-PTEE.
(24)
Din id-Deċiżjoni għandha tipprevedi regoli tal-oriġini aktar flessibbli, fosthom possibbiltajiet ġodda għal kumulu tal-oriġini. Il-kumulu għandu jkun possibbli biss mal-PTEE u mal-pajjiżi tal-Ftehim ta’ Sħubija Ekonomika (FSE), iżda skont ċerti kundizzjonijiet, anke għall-prodotti li joriġinaw f’pajjiżi li magħhom l-Unjoni tapplika ftehim ta’ kummerċ ħieles kif ukoll għal prodotti li jidħlu fl-Unjoni mingħajr dazju u mingħajr kwoti skont is-Sistema ta’ Preferenzi Ġeneralizzati tal-Unjoni (2), li wkoll huma soġġetti għall-kundizzjonijiet. Dawn il-kundizzjonijiet huma neċessarji biex tiġi evitata ċ-ċirkumvenzjoni tal-kummerċ u jiġi żgurat l-iffunzjonar xieraq tal-ftehimiet ta’ kumulu.
(25)
Il-proċeduri għaċ-ċertifikazzjoni tal-oriġini tal-PTEE għandhom jiġu aġġornati, fl-interess tal-operaturi u l-amministraturi kkonċernati fil-PTEE. Id-dispożizzjonijiet dwar il-kooperazzjoni amministrattiva bejn l-Unjoni u l-PTEE ukoll għandhom jiġu aġġornati kif xieraq.
(26)
Għandhom jiġu stabbiliti metodi ta’ kooperazzjoni amministrattiva u l-possibbiltà li t-trattament preferenzjali jiġi rtirat fir-rigward ta’ ċerti prodotti jew il-prodotti kollha li joriġinaw fil-PTEE fil-każi ta’ frodi, irregolaritajiet jew in-nuqqas sistematiku ta’ rispett lejn ir-regoli li jikkonċernaw l-oriġini tal-prodotti, jew fejn ma jkunx hemm kooperazzjoni amministrattiva. Barra minn hekk, għandhom jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet dettaljati biżżejjed fir-rigward tas-salvagwardja u s-sorveljanza. Dan jista’ iwassal sabiex l-awtoritajiet kompetenti tal-PTEE u tal-Unjoni, kif ukoll l-operaturi ekonomiċi, jkunu jistgħu jiddependu fuq regoli u proċeduri trasparenti. Fl-aħħar nett, hija kwistjoni ta’ interess komuni li tiġi żgurata l-applikazzjoni xierqa tal-proċeduri u l-arranġamenti li jippermettu lill-PTEE li jesportaw prodotti lejn l-Unjoni mingħajr dazju u mingħajr kwoti.
(27)
B’kunsiderazzjoni tal-għanijiet tal-integrazzjoni u l-iżvilupp tal-kummerċ globali fil-qasam tas-servizzi u l-istabbiliment, huwa neċessarju li jingħata appoġġ għall-iżvilupp ta’ swieq tas-servizzi u possibbiltajiet ta’ investiment billi jittejjeb l-aċċess għas-suq tas-servizzi tal-PTEE u jsir investiment fis-suq tal-Unjoni. F’dan ir-rigward, lill-PTEE l-Unjoni għandha toffrilhom l-aħjar trattament possibbli li jiġi offrut lil kwalunkwe sieħeb kummerċjali permezz ta’ klawsoli komprensivi tal-aktar nazzjon favorit, filwaqt li tiżgura aktar possibbiltajiet flessibbli għar-relazzjonijiet kummerċjali lill-PTEE billi t-trattament offrut mill-PTEE lill-Unjoni jiġi limitat għal dak li ġie offrut lill-ekonomiji kummerċjali maġġuri.
(28)
Id-drittijiet tal-proprjetà intellettwali huma kruċjali għall-istimular tal-innovazzjoni u huma għodod li jippromwovu l-iżvilupp ekonomiku u soċjali. Dawn jibbenefikaw lill-pajjiżi billi jippermettulhom iħarsu l-kreazzjonijiet u l-assi intellettwali. Il-ħarsien u l-infurzar tagħhom tgħin il-faċilitazzjoni tal-kummerċ, it-tkabbir u l-investiment barrani kif ukoll fil-ġlieda kontra r-riskji fuq is-saħħa u s-sikurezza marbuta ma’ prodotti foloz. Il-PTEE jistgħu jibbenefikaw minn politika dwar id-drittijiet tal-proprjetà intellettwali, partikolarment fil-kuntest tal-ħarsien tal-bijodiversità u l-iżvilupp tat-teknoloġija.
(29)
Il-miżuri sanitarji u fitosanitarji u l-ostakli tekniċi fuq il-kummerċ jistgħu jħallu impatt fuq il-kummerċ u hemm bżonn li jkun hemm kooperazzjoni dwarhom. Il-kooperazzjoni rigward il-kummerċ u rigward il-kwistjonijiet relatati mal-kummerċ għandhom jindirizzaw ukoll il-politiki tal-kompetizzjoni u d-drittijiet tal-proprjetà intellettwali, li jolqtu d-distribuzzjoni ekwa tal-gwadanji tal-kummerċ.
(30)
Sabiex jiġi żgurat li l-PTEE jkunu jistgħu jipparteċipaw fis-suq intern tal-Unjoni fl-aħjar kundizzjonijiet kif ukoll fi swieq reġjonali, subreġjonali u swieq internazzjonali, huwa importanti li l-kapaċità tal-PTEE f’diversi oqsma tiġi żviluppata. Dawn jinkludu l-iżvilupp tar-riżorsi umani u tal-ħiliet, l-iżvilupp tal-impriżi żgħar u medji, id-diversifikazzjoni ta’ setturi ekonomiċi u l-implimentazzjoni ta’ qafas legali xieraq sabiex jinkiseb ambjent kummerċjali li jwassal għal aktar investiment.
(31)
Il-kooperazzjoni fil-qasam tas-servizzi finanzjarji bejn l-Unjoni u l-PTEE għandha tikkontribwixxi għall-bini ta’ sistema finanzjarja aktar sikura, qawwija u trasparenti li hija essenzjali għat-titjib tal-istabbiltà finanzjarja globali u għall-irfid tal-iżvilupp sostenibbli. L-isforzi f’dak il-qasam għandhom jiffokaw fuq il-konverġenza ma’ standards maqbula fil-livell internazzjonali u l-approssimazzjoni tal-leġiżlazzjoni tal-PTEE mal-acquis tal-Unjoni dwar is-servizzi finanzjarji. Għandha tingħata l-attenzjoni xierqa għat-tisħiħ tal-kapaċità amministrattiva tal-awtoritajiet tal-PTEE, inkluż fil-qasam tas-superviżjoni.
(32)
Il-PTEE għandhom jingħataw assistenza finanzjarja abbażi ta’ kriterji uniformi, trasparenti u effettivi, li jqisu l-bżonnijiet u l-prestazzjoni tal-PTEE. Tali kriterji għandhom iqisu d-daqs tal-popolazzjoni, il-Prodott Domestiku gross (PDG), il-livell tal-allokazzjonijiet preċedenti mill-Fond Ewropew għall-Iżvilupp (FEŻ) u r-restrizzjonijiet minħabba l-iżolament ġeografiku tal-PTEE.
(33)
Fl-interess tal-effiċjenza, is-simplifikazzjoni u r-rikonoxximent tal-kapaċitajiet amministrattivi tal-awtoritajiet tal-PTEE, ir-riżorsi finanzjarji li jingħataw lill-PTEE għandhom jiġu ġestiti abbażi ta’ sħubija reċiproka. Barra minn hekk, l-awtoritajiet tal-PTEE għandhom jassumu r-responsabbiltà għall-ifformular u l-implimentazzjoni ta’ dawk il-politiki maqbula bejn il-partijiet bħala strateġiji ta’ kooperazzjoni.
(34)
Il-proċeduri rigward l-assistenza finanzjarja għandhom jiddelegaw ir-responsabbiltà ewlenija, b’mod partikolari, mill-ipprogrammar u l-implimentazzjoni tal-kooperazzjoni tal-11-il FEŻ. Il-kooperazzjoni għandha titwettaq l-aktar f’konformità ma’ regolamenti territorjali tal-PTEE u għandha tirfed l-appoġġ għall-monitoraġġ, l-evalwazzjoni u l-awditjar tal-operazzjonijiet ipprogrammati. Ir-riżorsi amministrattivi u umani limitati tal-PTEE għandhom jieħdu kont tal-proċess ta’ programmazzjoni u implimentazzjoni. Barra minn hekk, huwa meħtieġ li jiġi ċċarat li l-PTEE jkunu eliġibbli għal sorsi differenti ta’ finanzjament.
(35)
Il-PTEE jistgħu jipparteċipaw fir-Raggruppamenti Ewropej ta’ Kooperazzjoni Territorjali (REKT), bis-saħħa tar-Regolament (KE) Nru 1082/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3). Il-kooperazzjoni reġjonali għall-PTEE tista’ għalhekk tikkonsisti fil-parteċipazzjoni tagħhom f’REKT, f’konformità mal-arranġamenti applikabbli għall-Istat Membru li miegħu huwa marbut il-PTEE. Il-membri tal-PTEE ta’ REKT jistgħu jkunu eliġibbli għall-finanzjament reġjonali.
(36)
Sabiex jitqiesu l-iżviluppi teknoloġiċi u t-tibdil fid-drawwiet leġiżlattivi, il-Kummissjoni għandha tiġi ddelegata bis-setgħa li tadotta atti li jemendaw l-Appendiċi tal-Anness VI, f’konformità mal-Artikolu 290 tat-TFUE. Huwa importanti ħafna li l-Kummissjoni tagħmel il-konsultazzjonijiet xierqa waqt il-fażi tax-xogħol ta’ tħejjija, inkluż fil-livell ta’ esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal atti ddelegati, għandha tiżgura trażmissjoni f’waqtha u adatta tad-dokumenti rilevanti lill-Kunsill.
(37)
Bis-saħħa ta’ din id-Deċiżjoni, il-Kunsill għandu jkun jista’ jipproduċi risposta innovattiva għall-fatturi kollha msemmija hawn fuq, li tkun kemm konsistenti u mfassla għal diversi sitwazzjonijiet,
ADDOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
L-EWWEL PARTI
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI TAL-ASSOĊJAZZJONI TA’ PAJJIŻI U TERRITORJI EXTRA-EWROPEJ (PTEE) MAL-UNJONI
Kapitolu 1
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 1
Għan
1. Din id-Deċiżjoni tistabbilixxi assoċjazzjoni tal-pajjiżi u t-territorji extra-Ewropej (PTEE) mal-Unjoni (l-“assoċjazzjoni”), li tikkostitwixxi sħubija, imsejsa fuq l-Artikolu 198 tat-TFUE, sabiex jingħata appoġġ għall-iżvilupp sostenibbli tal-PTEE kif ukoll jiġu promossi l-valuri u l-istandards tal-Unjoni mad-dinja.
2. L-imsieħba fl-assoċjazzjoni huma l-Unjoni, il-PTEE u l-Istati Membri li huma marbuta magħhom.
Artikolu 2
Applikazzjoni
L-assoċjazzjoni għandha tapplika għall-PTEE elenkati fl-Anness II għat-TFUE.
Artikolu 3
Għanijiet, prinċipji u valuri
1. L-assoċjazzjoni bejn l-Unjoni u l-PTEE għandha tissejjes fuq għanijiet, prinċipji u valuri kondiviżi mill-PTEE, l-Istati Membri li huma marbuta magħhom u l-Unjoni.
2. L-assoċjazzjoni għandha tħabrek biex twettaq l-għanijiet ġenerali stabbiliti fl-Artikolu 199 tat-TFUE, permezz tat-titjib tal-kompetittività tal-PTEE, it-tisħiħ tar-reżiljenza tal-PTEE, it-tnaqqis tal-vulnerabbiltà ekonomika u ambjentali tagħhom u l-promozzjoni tal-kooperazzjoni bejniethom u mal-imsieħba.
3. Fl-ilħuq ta’ dawn l-għanijiet, l-assoċjazzjoni għandha tirrispetta l-prinċipji fundamentali tal-libertà, id-demokrazija, id-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali, l-istat tad-dritt, il-governanza tajba u l-iżvilupp sostenibbli, li kollha kemm huma huma komuni għall-PTEE u għall-Istati Membri li huma marbuta magħhom.
4. Ma għandu jkun hemm l-ebda diskriminazzjoni bbażata fuq sess, razza oriġini jew etnika, reliġjon jew twemmin, diżabbiltà, età jew orjentament sesswali fl-oqsma ta’ kooperazzjoni msemmija f’din id-Deċiżjoni.
5. L-imsieħba jagħrfu d-dritt ta’ kull wieħed minnhom li jiddeterminaw il-politiki u l-prijoritajiet tagħhom, li jistabbilixxu livelli domestiċi ta’ ħarsien ambjentali u tax-xogħol, u li jadottaw jew jimmodifikaw kif xieraq il-liġijiet u l-politiki rilevanti, konsistentement mal-impenn tar-rispett ta’ standards u ftehimiet internazzjonali magħrufa. Meta jagħmlu dan, huma għandhom iħabirku biex jiżguraw livelli għoljin ta’ ħarsien ambjentali u tax-xogħol.
6. Fl-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, l-imsieħba għandhom jitmexxew mill-prinċipji tat-trasparenza, is-sussidjarjetà u l-ħtieġa ta’ effiċjenza u għandhom jindirizzaw it-tliet pilastri tal-iżvilupp sostenibbli tal-PTEE bl-istess mod: l-iżvilupp ekonomiku, l-iżvilupp soċjali u l-ħarsien ambjentali.
Artikolu 4
Ġestjoni tal-assoċjazzjoni
Il-ġestjoni tal-assoċjazzjoni għandha titmexxa mill-Kummissjoni u mill-awtoritajiet tal-PTEE u, fejn meħtieġ, mill-Istat Membri li l-PTEE jkollu rabta miegħu, skont il-kompetenzi istituzzjonali, legali u finanzjarji rispettivi.
Artikolu 5
Interessi reċiproki, kumplimentarjetà u prijoritajiet
1. L-assoċjazzjoni hija l-qafas għal djalogu politiku u kooperazzjoni dwar kwistjonijiet ta’ interess reċiproku.
2. Għandha tingħata prijorità lil kooperazzjoni f’oqsma ta’ interess reċiproku, bħal:
(a)
id-diversifikazzjoni ekonomika tal-ekonomiji tal-PTEE, fosthom l-integrazzjoni ulterjuri tagħhom fl-ekonomija dinjija u dik reġjonali;
(b)
il-promozzjoni ta’ tkabbir ekoloġiku;
(c)
il-ġestjoni sostenibbli ta’ riżorsi naturali, fosthom il-ħarsien u l-użu sostenibbli tal-bijodiversità u ta’ servizzi ta’ ekosistema;
(d)
l-adattament u l-mitigazzjoni tal-impatti tat-tibdil fil-klima;
(e)
il-promozzjoni tat-tnaqqis tar-riksju ta’ diżastri;
(f)
il-promozzjoni tar-riċerka, l-innovazzjoni u l-attivitajiet ta’ kooperazzjoni xjentifika;
(g)
il-promozzjoni ta’ skambji soċjali, kulturali u ekonomiċi bejn il-PTEE, il-ġirien tagħhom u sħab oħra.
3. Il-kooperazzjoni fl-oqsma ta’ interess reċiproku għandha bħala l-għan tagħha il-promozzjoni tal-awtonomija tal-PTEE u l-iżvilupp tal-kapaċitajiet tal-PTEE li jifformulaw, jimplimentaw u jwettqu monitoraġġ tal-strateġiji u l-politiki stabbiliti fil-paragrafu 2.
Artikolu 6
Promozzjoni tal-assoċjazzjoni
1. Bil-għan tat-tisħiħ tar-relazzjonijiet bejniethom, l-Unjoni u l-PTEE jagħmlu mill-aħjar biex jippromwovu l-assoċjazzjoni maċ-ċittadini tagħhom, partikolarment permezz tal-promozzjoni tal-iżvilupp tar-rabtiet u l-kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet, il-komunità akkademika, is-soċjetà ċivili u n-negozji tal-PTEE fuq naħa waħda, u mal-interlokuturi tagħhom fi ħdan l-Unjoni fuq in-naħa l-oħra.
2. Il-PTEE għandhom jagħmlu sforzi li jsaħħu u jippromwovu r-relazzjonijiet tagħhom mal-Unjoni inġenerali. L-Istati Membri għandhom jappoġġaw dawn l-isforzi.
Artikolu 7
Kooperazzjoni reġjonali, integrazzjoni reġjonali u kooperazzjoni ma’ sħab oħra
1. Suġġett għall-Artikolu 3 ta’ din id-Deċiżjoni, l-assoċjazzjoni għandha l-għan li tappoġġa lill-PTEE fl-isforzi taghħom li jsiru jagħmlu parti minn inizjattivi ta’ kooperazzjoni internazzjonali, reġjonali u/jew subreġjonali kif ukoll proċessi ta’ integrazzjoni reġjonali jew subreġjonali, f’konformità mal-aspirazzjonijiet tagħhom u skont l-għanijiet u l-prijoritajiet definiti mill-awtoritajiet kompetenti tal-PTEE.
2. Għal dan il-għan, l-Unjoni u l-PTEE jistgħu jiskambjaw informazzjoni u l-aħjar prattika jew jistabbilixxu kwalunkwe sura oħra ta’ kooperazzjoni u koordinazzjoni mill-qrib ma’ sħab oħrajn fil-kuntest tal-parteċipazzjoni tal-PTEE f’organizzazzjonijiet reġjonali u internazzjonali, fejn xieraq permezz ta’ ftehimiet internazzjonali.
3. L-assoċjazzjoni għandha l-għan li tappoġġa l-kooperazzjoni bejn il-PTEE u sħab oħrajn fl-oqsma tal-kooperazzjoni stabbilita fil-Partijiet Tnejn u Tlieta ta’ din id-Deċiżjoni. F’dan ir-rigward, l-għan tal-assoċjazzjoni hija l-promozzjoni tal-kooperazzjoni bejn il-PTEE u r-reġjuni ultraperiferiċi, imsemmija fl-Artikolu 349 tat-TFUE, l-Istati Afrikani, tal-Karibew u tal-Paċifiku (AKP) ġirien tagħhom u Stati li mhumiex parti mill-AKP. Sabiex tikseb dan il-għan, l-Unjoni għandha ttejjeb il-koordinazzjoni u s-sinerġiji bejn il-programmi ta’ kooperazzjoni appoġġati minn strumenti finanzjarji differenti tal-UE. L-Unjoni għandha tfittex li tassoċja l-PTEE fl-organi tagħhom ta’ djalogu mal-pajjiżi ġirien tagħhom, sew jekk ikunu Stati tal-AKP kif ukoll dawk mhux tal-AKP, u mar-reġjuni ultraperiferiċi, fejn xieraq.
4. L-appoġġ għall-parteċipazzjoni tal-PTEE f’organizzazzjoni ta’ integrazzjoni reġjonali għandha tiffoka l-aktar fuq:
(a)
il-bini ta’ kapaċitajiet ta’ diversi organizzazzjoniet u istituzzjonijiet reġjonali li l-PTEE huma membri tagħhom;
(b)
inizjattivi reġjonali u subreġjonali bħall-implimentazzjoni ta’ politiki ta’ riforma settorjali fir-rigward ta’ oqsma ta’ kooperazzjoni identifikati fil-Partijiet Tnejn u Tlieta ta’ din id-Deċiżjoni;
(c)
il-kuxjenza u l-għarfien tal-PTEE fuq l-impatti ta’ proċessi ta’ integrazzjoni reġjonali fuq oqsma differenti;
(d)
il-parteċipazzjoni tal-PTEE fl-iżvilupp ta’ swieq reġjonali fi ħdan il-kuntest ta’ organizzazzjoni ta’ integrazzjoni reġjonali;
(e)
l-investimenti transkonfinali bejn il-PTEE u l-ġirien tagħhom.
Artikolu 8
Parteċipazzjoni fir-Raggruppamenti Ewropej ta’ Kooperazzjoni Territorjali
Fl-applikazzjoni tal-Artikolu 7(1) sa (3) ta’ din id-Deċiżjoni, l-inizjattivi ta’ kooperazzjoni jew forom oħra ta’ kooperazzjoni għandhom ifissru wkoll li l-awtoritajiet governattivi, l-organizzazzjonijiet reġjonali u subreġjonali, l-awtoritajiet lokali u, fejn xieraq, korpi jew istituzzjonijiet oħra pubbliċi u privati (inklużi l-fornituri tas-servizz pubbliku) minn PTEE jistgħu jipparteċipaw f’Raggruppament Ewropew ta’ Kooperazzjoni Territorjali (REKT) soġġetti għar-regoli u l-objettivi tal-attivitajiet ta’ kooperazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni u dawk tar-Regolament (KE) Nru 1082/2006 u f’konformità mal-arranġamenti applikabbli għall-Istat Membru li jkollu rabtiet miegħu l-PTEE.
Artikolu 9
Trattament speċifiku
1. L-assoċjazzjoni għandha tikkunsidra d-diversità tal-PTEE f’termini ta’ żvilupp ekonomiku u kapaċità li jibbenefikaw bis-sħiħ mill-kooperazzjoni reġjonali u l-integrazzjoni reġjonali msemmija fl-Artikolu 7.
2. Il-PTEE iżolati għandu jiġi stabbilit trattament speċifiku għalihom.
3. Sabiex isir possibbli li l-PTEE iżolati jegħlbu l-ostakli strutturali u tfixkil ieħor għall-iżvilupp tagħhom, dan it-trattament speċifiku għandu jikkunsidra d-diffikultajiet speċifiċi tagħhom, fost l-oħrajn, meta jiġi ddeterminat il-volum ta’ assistenza finanzjarja u l-kundizzjonijiet marbuta miegħu.
4. Il-PTEE li għandhom jitqiesu bħala iżolati jinsabu elenkati fl-Anness I.
Kapitolu 2
Atturi tal-kooperazzjoni
Artikolu 10
Approċċ ġenerali
1. L-assoċjazzjoni għandha tissejjes fuq djalogu u konsultazzjoni wiesa’ dwar kwistjonijiet ta’ interess reċiproku bejn il-PTEE, l-Istati Membri li huma marbuta magħhom u l-Kummissjoni u, fejn xieraq, il-Bank Ewropew tal-Investiment (BEI).
2. Fejn xieraq, il-PTEE għandhom jorganizzaw djalgou u konsultazzjonijiet ma’ awtoritajiet u korpi bħal:
(a)
l-awtoritajiet kompetenti lokali u awtoritajiet pubbliċi oħra;
(b)
l-isħab ekonomiċi u soċjali;
(c)
kwalunkwe korp kompetenti ieħor li jirrappreżenta s-soċjetà ċivili, sħab ambjentali, organizzazzjonijiet mhux governattivi, u korpi responsabbli mill-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn l-irġiel u n-nisa.
Artikolu 11
Atturi tal-kooperazzjoni
1. Atturi ta’ kooperazzjoni fil-PTEE għandhom jinkludu:
(a)
l-awtoritajiet governattivi tal-PTEE;
(b)
l-awtoritajiet lokali fil-PTEE;
(c)
is-soċjetà ċivili u organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili, bħal assoċjazzjonijiet soċjali, tal-impjegaturi u trade unions, u organizzazzjonijiet mhux governattivi lokali, nazzjonali jew internazzjonali;
(d)
organizzazzjoni reġjonali u subreġjonali.
2. L-Istati Membri li l-PTE għandhom rabtiet magħhom għandhom jinformaw lill-Kummissjoni fi żmien tliet xhur mid-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni dwar l-awtoritajiet lokali u governattivi msemmija fil-punti (a) u (b) tal-paragrafu 1.
Artikolu 12
Responsabbiltajiet tal-atturi mhux governattivi
1. L-atturi mhux governattivi jista’ jkollhom rwol fl-iskambju ta’ informazzjoni u konsultazzjonijiet dwar il-kooperazzjoni, partikolarment għat-tħejjija u l-implimentazzjoni ta’ assistenza għal kooperazzjoni, proġetti u programmi. Huma jistgħu jirċievu deroga ta’ setgħat ta’ ġestjoni finanzjarja għall-implimentazzjoni ta’ proġetti u programmi għall-fini li jingħata appoġġ għal inizjattivi ta’ żvilupp lokali.
2. L-atturi mhux governattivi eliġibbli għal ġestjoni deċentralizzata ta’ proġetti jew programmi għandhom jiġu identifikati permezz ta’ ftehim bejn l-awtoritajiet tal-PTEE, il-Kummissjoni u l-Istati Membri li l-PTEE għandu rabtiet magħhom, waqt li jitqies is-suġġett ikkonċernat, l-għarfien espert tagħhom u l-qasam tal-attività. Il-proċess ta’ identifikazzjoni għandu jitmexxa f’kull PTEE bħala parti mid-djalogu u konsultazzjonijiet wiesa’ imsemmija fl-Artikolu 10.
3. L-assoċjazzjoni għandha l-għan li tikkontribwixxi għall-isforzi tal-PTEE li jsaħħu l-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili, partikolarment dwar il-ħolqien u l-iżvilupp tagħhom, u l-iżvilupp tal-arranġamenti meħtieġa biex l-involviment tagħhom jitħalla jsir fl-iddiżinjar, l-implimentazzjoni u l-evalwazzjoni ta’ strateġiji u programmi ta’ żvilupp.
Kapitolu 3
Qafas istituzzjonali tal-assoċjazzjoni
Artikolu 13
Prinċipji ta’ gwida għad-djalogu
1. L-Unjoni, il-PTEE u l-Istati Membri li huma marbuta magħhom għandhom jimpenjaw ruħhom regolarment fi djalogu politiku komprensiv.
2. Id-djalogu għandu jitmexxa f’konformità sħiħa mas-setgħat istituzzjonali, legali u finanzjarji rispettivi tal-Unjoni, tal-PTEE u tal-Istati Membri li l-PTEE għandhom rabtiet magħhom. Id-djalogu għandu jitmexxa b’mod flessibbli: jista’ jkun formali jew informali, f’livell jew format xieraq u mmexxi fil-limiti tal-qafas imsemmi fl-Artikolu 14.
3. Id-djalogu għandu jippermetti li l-PTEE jieħdu sehem fl-implimentazzjoni tal-assoċjazzjoni.
4. Id-djalogu għandu jiffoka, fost l-oħrajn, fuq kwistjonijiet politiċi ta’ interess reċiproku jew ta’ sinifikat ġenerali għall-ksib tal-għanijiet tal-assoċjazzjoni.
Artikolu 14
Organi tal-assoċjazzjoni
1. L-assoċjazzjoni għandha tistabbilixxi l-organi ta’ djalogu li ġejjin:
(a)
Il-forum bejn il-PTEE u l-UE (il-“forum PTEE-UE”), għandu jiltaqa’ kull sena biex ilaqqa’ l-awtoritajiet tal-PTEE, ir-rappreżentanti tal-Istati Membri u l-Kummissjoni. Il-membri tal-Parlament Ewropew, ir-rappreżentanti tal-BEI, u r-rappreżentanti tal-reġjuni ultraperiferiċi għandhom, fejn xieraq, ikunu assoċjati mal-Forum PTEE-UE;
(b)
fuq bażi regolari, il-Kummissjoni, il-PTEE u l-Istati Membri li l-PTEE għandhom rabtiet magħhom għandu jkollhom konsultazzjonijiet trilaterali. Dawn il-konsultazzjonijiet għandhom jiġu organizzati tal-inqas erba’ darbiet fis-sena fuq inizjattiva tal-Kummissjoni jew fuq talba tal-PTEE u tal-Istat Membru li jkollu rabtiet miegħu;
(c)
bi ftehim mal-PTEE, l-Istati Membri li l-PTEE jkollu rabtiet magħhom u l-Kummissjoni, għandhom jiġu stabbiliti gruppi ta’ ħidma, li jaġixxu f’kapaċità ta’ konsulenza, li jsegwu l-implimentazzjoni tal-assoċjazzjoni, f’sura li tixraq il-kwistjonijiet li jkunu ser jiġu indirizzati. Dawn il-gruppi ta’ ħidma jistgħu jiltaqgħu fuq talba tal-Kummissjoni, ta’ Stat Membru jew ta’ PTEE. Huma għandhom jipprovdu diskussjonijiet tekniċi dwar kwistjonijiet li huma ta’ interess speċifiku għall-PTEE u għall-Istati Membri li jkollhom rabtiet magħhom, b’mod li l-ħidma li ssir fil-Forum PTEE-UE u/jew f’konsultazzjonijiet trilaterali tiġi kkumplimentata.
2. Il-Kummissjoni għandha tippresedi l-Forum tal-PTEE, il-konsultazzjonijiet trilaterali u l-gruppi ta’ ħidma u għandha tipprovdi s-segretarjat tagħhom.
PARTI TNEJN
OQSMA TA’ KOOPERAZZJONI GĦAL ŻVILUPP SOSTENIBBLI FIL-QAFAS TAL-ASSOĊJAZZJONI
Kapitolu 1
Kwistjonijiet ambjentali, tibdil fil-klima u tnaqqis tar-riskju ta’ diżastri
Artikolu 15
Għanijiet u prinċipji ġenerali
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-ambjent, it-tibdil fil-klima u t-tnaqqis tar-riskju ta’ diżastri tista’ tikkonċerna:
(a)
appoġġ għall-isforzi tal-PTEE sabiex jiddefinixxu u jimplimentaw politiki, strateġiji, pjani ta’ azzjoni u miżuri;
(b)
appoġġ għall-isforzi tal-PTEE sabiex jintegraw f’netwerks u inizjattivi reġjonali;
(c)
il-promozzjoni tal-użu sostenibbli tar-riżorsi u l-effiċjenza fl-użu tagħhom, u li jiġi inkuraġġit id-diżakkoppjament tat-tkabbir ekonomiku mid-degradazzjoni ambjentali; u
(d)
l-appoġġ għall-isforzi tal-PTEE biex jaġixxi bħala ċentri reġjonali jew ċentri ta’ eċċellenza.
Artikolu 16
Immaniġġar sostenibbli u konservazzjoni tal-bijodiversità u s-servizzi ekosistemiċi
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-immaniġġar sostenibbli u l-konservazzjoni tal-bijodiversità u s-servizzi ekosostemiċi tista’ tikkonċerna:
(a)
il-promozzjoni tal-istabbiliment u l-immaniġġar effettiv ta’ żoni mħarsa fil-baħar u fl-art u mmaniġġar imtejjeb ta’ oqsma li huma mħarsa bħalissa;
(b)
l-inkoraġġiment ta’ mmaniġġar sostenibbli ta’ riżorsi tal-baħar u tal-art, li jikkontribwixxu għall-ħarsien ta’ speċi, ħabitati u funzjonijiet ta’ ekosistemi ‘il barra minn oqsma mħarsa, b’mod partikolari speċi fil-periklu, vulnerabbli u rari;
(c)
it-tisħiħ tal-konservazzjoni u l-użu sostenibbli tal-bijodiversità u ta’ ekosistemi fil-baħar u fl-art permezz ta’:
(i)
l-indirizzar ta’ sfida ġenerali tal-ekosistemi fir-rigward tat-tibdil fil-klima billi jitħarsu ekosistemi b’saħħithom u reżiljenti u t-trawwim ta’ approċċi bbażati fuq infrastruttura u ekosistemi ekoloġiċi għall-adattament tat-tibdil fil-klima li sikwit iġibu magħhom ħafna benefiċċji;
(ii)
it-tisħiħ tal-kapaċitajiet fi skala lokali, reġjonali u/jew internazzjonali, permezz tal-promozzjoni ta’ skambju ta’ informazzjoni, għarfien u tal-aħjar prattiki fost il-partijiet interessati kollha fosthom l-awtoritajiet pubbliċi, sidien tal-art, is-settur privat, ir-riċerkaturi u s-soċjetà ċivili;
(iii)
it-tisħiħ ta’ programmi tal-konservazzjoni tan-natura eżistenti u sforzi relatati kemm fl-oqsma ta’ konservazzjoni kif ukoll ‘il barra minnhom;
(iv)
it-twessiegħ tal-bażi tal-għarfien u mili tal-vojt fl-għarfien, fosthom fl-ikkwantifikar tal-valur ta’ funzjonijiet u servizzi ekosistemiċi;
(d)
l-inkoraġġiment u l-faċilitazzjoni tal-kooperazzjoni reġjonali sabiex jiġu indirizzati kwistjonijiet bħal dik tal-ispeċi invażivi barranin jew tal-impatti tat-tibdil fil-klima;
(e)
l-iżvilupp ta’ mekkaniżmi sabiex jinġiebu riżorsi fosthom pagamenti għal servizzi ekosistemiċi.
Artikolu 17
Immaniġġar sostenibbli tal-foresti
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-immaniġġar sostenibbli tal-foresti tista’ tikkonċerna l-promozzjoni tal-konservazzjoni u l-immaniġġar sostenibbli ta’ foresti, inkluż ir-rwol tagħhom fil-konservazzjoni tal-ambjent mill-erożjoni u l-kontroll tad-deżertifikazzjoni, l-afforestazzjoni u l-immaniġġar tal-esportazzjonijiet tal-injam.
Artikolu 18
Immaniġġar integrat taż-żona kostali
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-immaniġġar taż-żoni kostali integrati jista’ jikkonċerna:
(a)
l-appoġġ għall-isforzi tal-PTEE lejn l-ilħuq ta’ mmaniġġjar sostenibbli ta’ żoni kostali u tal-baħar fid-definizzjoni ta’ approċċi strateġiċi u integrati għall-ippjanar u l-immaniġġjar ta’ żoni kostali u tal-baħar;
(b)
it-tlaqqigħ ta’ attivitajiet ekonomiċi u soċjali bħas-sajd u l-akwakultura, it-turiżmu, it-trasporti marittimi u l-agrikoltura mal-potenzjal ta’ żoni kostali u tal-baħar f’termini ta’ enerġija rinnovabbli, materja prima, filwaqt li jitqiesu l-impatti tat-tibdil fil-klima u l-attivitajiet tal-bniedem.
Artikolu 19
Affarijiet Marittimi
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-affarijiet marittimi tista’ tikkonċerna:
(a)
it-tisħiħ tad-djalogu dwar kwistjonijiet ta’ interess komuni fil-qasam;
(b)
il-promozzjoni tal-għarfien dwar il-baħar u l-bijoteknoloġija, l-enerġija mill-oċeani, is-sorveljanza marittima, l-immaniġġjar taż-żoni kostali u mmaniġġjar imsejjes fuq l-ekosistemi;
(c)
il-promozzjoni ta’ approċċi integrati fil-livell internazzjonali.
Artikolu 20
Immaniġġjar sostenibbli tal-istokkijiet tal-ħut
1. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasasm tal-immaniġġjar sostenibbli tal-istokkijiet tal-ħut għandha tissejjes fuq il-prinċipji li ġejjin:
(a)
impenn għal immaniġġjar responsabbli tas-sajd u tal-prattiki tas-sajd;
(b)
ma jitwettqux miżuri jew attivitajiet li jkunu inkonsistenti mal-prinċipji tal-isfruttament sostenibbli tar-riżorsi tas-sajd;
(c)
bla ħsara għall-ftehimiet ta’ sħubija bilaterali futuri dwar is-sajd bejn l-Unjoni u l-PTEE, l-Unjoni u l-PTEE għandhom ikollhom l-għan li jikkonsultaw b’mod regolari ma’ xulxin dwar il-konservazzjoni u l-immaniġġjar tar-riżorsi ħajjin tal-baħar u li jiskambjaw informazzjoni dwar l-istat kurrenti tar-riżorsi fil-kuntest tal-organi rilevanti tal-assoċjazzjoni previsti fl-Artikolu 14.
2. Il-kooperazzjoni fil-qasam imsemmi fil-paragrafu 1 tista’ tikkonċerna:
(a)
il-promozzjoni attiva tal-governanza tajba, l-aħjar prattiki u l-immaniġġjar responsabbli tas-sajd fil-konservazzjoni u l-immaniġġjar sostenibbli tal-istokkijiet tal-ħut, fosthom l-istokkijiet tal-ħut ta’ interess komuni u dawk immaniġġjati min organizzazzjonijiet reġjonali tal-immaniġġjar tas-sajd;
(b)
djalogu u kooperazzjoni dwar il-konservazzjoni tal-istokkijiet tal-ħut fosthom miżuri fil-ġlieda kontra s-sajd illegali, mhux rappurtat u mhux irregolat u kooperazzjoni effettiva mal-organizzazzjonijiet tal-immaniġġjar tal-ħut u wkoll fi ħdanhom. Id-djalogu u l-kooperazzjoni għandhom jinkludu skemi ta’ kontroll u spezzjoni, inċentivi u obbligi għal immaniġġjar aktar effettiv tas-sajd u l-ambjenti kostali fit-tul.
Artikolu 21
Immaniġġjar sostenibbli tal-ilma
1. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, l-Unjoni u l-PTEE jistgħu jikkooperaw fil-qasam tal-immaniġġjar sostenibbli tal-ilma permezz ta’ politika dwar l-ilma u bini ta’ istituzzjonijiet, għall-ħarsien tar-riżorsi tal-ilma, tal-provvisti tal-ilma f’żoni rurali u urbani għal skopijiet domestiċi. industrijali u agrikoli, għall-ħżin, id-distribuzzjoni u l-immaniġġjar tar-riżorsi tal-ilma u l-immaniġġjar tal-ilma tad-drenaġġ.
2. Fil-qasam tal-provvista tal-ilma u s-settur tas-sanità, għandha tingħata attenzjoni partikolari għall-aċċess f’żoni li mhumiex moqdija tajjeb fir-rigward tal-ilma għax-xorb u s-servizzi tas-sanità u dawk li huma partikolarment esposti għal diżastri naturali, li jikkontribwixxu direttament għall-iżvilupp ta’ riżorsi umani permezz tat-titjib tal-istat tas-saħħa u taż-żieda fil-produttività.
3. Il-kooperazzjoni f’dawn l-oqsma għandha tkun iggwidata mill-prinċipju li l-ħtieġa li għad hemm għall-estensjoni tal-provvista ta’ servizzi bażiċi tal-ilma u tas-sanità lil popolazzjonijiet urbani u rurali għandha tiġi indirizzata f’modi sostenibbli mil-lat ambjentali.
Artikolu 22
Immaniġġjar tal-iskart
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-immaniġġjar tal-iskart tista’ tikkonċerna l-promozzjoni tal-użu tal-aħjar prattika ambjentali fl-operazzjonijiet kollha relatati mal-immaniġġjar tal-iskart, inkluż it-tnaqqis tal-iskart, ir-riċiklaġġ jew proċessi oħra ta’ rkupru, pereżempju l-irkupru tal-enerġija u r-rimi tal-iskart.
Artikolu 23
Enerġija
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-enerġija sostenibbli tista’ tikkonċerna:
(a)
il-produzzjoni tal-enerġija, id-distribuzzjoni u l-aċċess, b’mod partikolari, l-iżvilupp, il-promozzjoni, l-użu u l-ħżin tal-enerġija sostenibbli minn sorsi ta’ enerġija rinnovabbli;
(b)
politiki u regolamenti dwar l-enerġija, partikolarment it-tfassil ta’ politiki u l-adozzjoni ta’ regolamenti li jiggarantixxu tariffi tal-enerġija bi prezzijiet raġonevoli u sostenibbli;
(c)
l-użu effiċjenti tal-enerġija, partikolarment l-iżvilupp u l-introduzzjoni ta’ standards tal-enerġija effiċjenti u l-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ effiċjenza enerġetika f’setturi differenti (industrijali, kummerċjali, pubbliċi u domestiċi), kif ukoll attivitajiet edukattivi u ta’ sensibilizzazzjoni magħhom;
(d)
it-trasport, partikolarment l-iżvilupp, il-promozzjoni u l-użu ta’ mezzi tat-trasport aktar pubbliċi u privati li ma jagħmlux ħsara lill-ambjent bħal vetturi ibridi, elettriċi jew bl-idroġenu, skemi ta’ car-pooling u ta’ użu ta’ roti;
(e)
l-ippjanar u l-bini ta’ bliet, partikolarment il-promozzjoni u l-introduzzjoni ta’ standards għolja fir-rigward tal-kwalità tal-ambjent u rendiment għoli fl-użu tal-enerġija fl-ippjanar urban u l-bini; u
(f)
it-turiżmu, partikolarment il-promozzjoni ta’ infrastrutturi enerġetiċi awtosuffiċjenti (imsejsa fuq l-enerġija rinnovabbli) u/jew infrastrutturi turistiċi ekoloġiċi.
Artikolu 24
Tibdil fil-klima
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tat-tibdil fil-klima għandu jkollha l-għan li tappoġġa l-inizjattivi tal-PTEE li jikkonċernaw il-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima u l-adattament għall-effetti negattivi tat-tibdil fil-klima, u tista’ tkopri:
(a)
l-iżvilupp ta’ evidenza; l-identifikazzjoni ta’ riskji ewlenin u azzjonijiet, pjanijiet, jew miżuri territorjali, reġjonali u/jew internazzjonali bil-għan tal-adattament għat-tibdil fil-klima jew il-mitigazzjoni tal-effetti negattivi tiegħu;
(b)
l-integrazzjoni tal-adattament tat-tibdil fil-klima u l-mitigazzjoni tagħha fil-politiki u l-istrateġiji pubbliċi;
(c)
l-elaborazzjoni u l-identifikazzjoni ta’ data u indikaturi statistiċi, għodod essenzjali għat-tfassil u l-implimentazzjoni tal-politika; u
(d)
il-promozzjoni tal-parteċipazzjoni tal-PTEE fi djalogu reġjonali u internazzjonali sabiex titrawwem il-kooperazzjoni, inkluż l-iskambju ta’ għarfien u esperjenza.
Artikolu 25
Tnaqqis tar-riskju ta’ diżastri
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tat-tnaqqis tar-riskju ta’ diżastri tista’ tikkonċerna:
(a)
l-iżvilupp jew l-ipperfezzjonar ta’ sistemi, inklużi infrastrutturi, għall- prevenzjoni ta’ diżastri, u għat-tħejjija għalihom, fosthom it-tbassir u s-sistemi ta’ twissija bikrija, bil-għan li jitnaqqsu l-konsegwenzi tad-diżastri;
(b)
l-iżvilupp ta’ għarfien dettaljat tal-esponiment għad-diżastri u tal-kapaċitajiet ta’ rispons kurrenti fil-PTEE u fir-reġjuni fejn iseħħu;
(c)
it-tisħiħ ta’ miżuri eżistenti ta’ prevenzjoni u tħejjija għal diżastri fil-livelli lokali, nazzjonali u reġjonali;
(d)
it-titjib tal-kapaċitajiet ta’ rispons tal-atturi kkonċernati, sabiex isiru aktar koordinati, effettivi u effiċjenti;
(e)
it-titjib tas-sensibilizzazzjoni u informazzjoni lill-popolazzjoni dwar l-esponiment għal riskji, prevenzjoni, tħejjija u rispons fl-eventwalità ta’ diżastri, bl-attenzjoni xierqa għall-ħtiġijiet speċifiċi ta’ persuni b’diżabbiltà;
(f)
it-tisħiħ tal-kollaborazzjoni bejn l-atturi ewlenin involuti fil-protezzjoni ċivili; u
(g)
il-promozzjoni tal-parteċipazzjoni tal-PTEE f’organi reġjonali, Ewropej u/jew internazzjonali sabiex ikun jista’ jsir skambju aktar regolari ta’ informazzjoni u kooperazzjoni aktar mill-qrib fost is-sħab differenti fl-eventwalità ta’ diżastru.
Kapitolu 2
Aċċessibbiltà
Artikolu 26
Għanijiet ġenerali
1. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-aċċessibbiltà għandu jkollha l-għan li:
(a)
tiżgura aċċess akbar għall-PTEE għal netwerks globali tat-trasport; u
(b)
tiżgura aċċess akbar għall-PTEE għal teknoloġiji u servizzi tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni.
2. Il-kooperazzjoni fil-kuntest imsemmi fil-paragrafu 1 tista’ tinkludi:
(a)
il-politika u l-bini ta’ istituzzjonijiet;
(b)
it-trasport bit-triq, bil-ferrovija, bil-baħar jew b’passaġġi fuq l-ilma interni; u
(c)
il-faċilitajiet ta’ ħżin f’portijiet u ajruporti.
Artikolu 27
Trasport marittimu
1. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tat-trasport marittimu għandu jkollha l-għan li tiżviluppa u tippromwovi servizzi ta’ trasport marittimu aktar kosteffiċjenti u effiċjenti fil-PTEE, u tista’ tikkonċerna:
(a)
il-promozzjoni ta’ trasport bil-baħar effiċjenti ta’ merkanzija b’rati ekonomikament u kummerċjalment vijabbli;
(b)
l-iffaċilitar ta’ parteċipazzjoni akbar min-naħa tal-PTEE f’servizzi internazzjonali ta’ trasport bil-baħar;
(c)
l-inkoraġġiment ta’ programmi reġjonali;
(d)
l-appoġġ tal-involviment tas-settur privat lokali fl-attivitajiet tat-trasport bil-baħar; u
(e)
l-iżvilupp tal-infrastruttura.
2. L-Unjoni u l-PTEE għandhom jippromwovu s-sikurezza tat-trasport bil-baħar, is-sigurtà ta’ ekwipaġġi u l-prevenzjoni tat-tniġġis.
Artikolu 28
Trasport bl-ajru
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tat-trasport bl-ajru tista’ tikkonċerna:
(a)
ir-riforma u l-immodernizzar tal-industriji tal-ajru tal-PTEE;
(b)
il-promozzjoni tal-vijabbiltà u l-kompetittività kummerċjalital-industriji tat-trasport bl-ajru tal-PTEE;
(c)
l-iffaċilitar tal-investiment u l-parteċipazzjoni tas-settur privat; u
(d)
il-promozzjoni tal-iskambju ta’ għarfien u prattiki kummerċjali tajba.
Artikolu 29
Sikurezza tat-trasport bl-ajru
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tas-sikurezza tat-trasport bl-ajru għandu jkollha l-għan li tappoġġa lill-PTEE fl-isforzi tagħhom li jikkonformaw mal-istandards internazzjonali rilevanti u, fost l-oħrajn, tista’ tkopri:
(a)
l-implimentazzjoni ta’ sistemi ta’ navigazzjoni bl-ajru sikuri;
(b)
l-implimentazzjoni ta’ sigurtà fl-ajruport u tisħiħ fil-kapaċità tal-awtoritajiet tal-avjazzjoni ċivili biex jimmaniġaw l-aspetti kollha ta’ sigurtà operazzjonali mqiegħda taħt il-kontroll tagħhom; u
(c)
l-iżvilupp ta’ infrastrutturi u riżorsi umani.
Artikolu 30
Servizzi ta’ teknoloġiji tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tat-teknoloġija tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni (ICT) għandu jkollha l-għan li tħeġġeġ l-innovazzjoni, it-tkabbir ekonomiku u titjib fil-ħajja ta’ kuljum taċ-ċittadini u n-negozji tal-PTEE, fosthom il-promozzjoni tal-aċċessibbiltà għal persuni b’diżabbiltà. B’mod partikolari, il-kooperazzjoni għandu jkollha l-għan li ttejjeb il-kapaċità regolatorja tal-PTEE u tista’ tappoġġa l-espansjoni ta’ netwerks u servizzi tal-ICT permezz tal-miżuri li ġejjin:
(a)
il-ħolqien ta’ ambjent regolatorju prevedibbli li jżomm il-pass mal-iżviluppi teknoloġiċi, jistimula t-tkabbir u l-innovazzjoni u jrawwem il-kompetizzjoni u l-ħarsien tal-konsumatur;
(b)
id-djalogu dwar id-diversi aspetti ta’ politika rigward il-promozzjoni u l-monitoraġġ tas-soċjetà tal-informazzjoni;
(c)
l-iskambju ta’ informazzjoni dwar standards u kwistjonijiet ta’ interoperabbiltà;
(d)
il-promozzjoni tal-kooperazzjoni fil-qasam tar-riċerka tal-ICT u fil-qasam tal-infrastrutturi tar-riċerka bbażati fuq l-ICT;
(e)
l-iżvilupp ta’ servizzi u applikazzjonijiet fl-oqsma b’impatt kbir fuq is-soċjetà.
Kapitolu 3
Riċerka u innovazzjoni
Artikolu 31
Kooperazzjoni fir-riċerka u l-innovazzjoni
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tar-riċerka u l-innovazzjoni tista’ tkopri x-xjenza, it-teknoloġija, fosthom it-teknoloġiji tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni, bil-għan li jingħata kontribut għall-iżvilupp sostenibbli tal-PTEE u għall-promozzjoni tar-rwol tal-PTEE bħala ċentri reġjonali u ċentri ta’ eċċellenza kif ukoll tal-kompetittività industrijali tagħhom. B’mod partikolari, il-kooperazzjoni tista’ tikkonċerna:
(a)
id-djalogu, il-kooperazzjoni u l-ħolqien ta’ sinerġiji bejn il-politiki u l-inizjattivi tal-PTEE u l-Unjoni dwar ix-xjenza, it-teknoloġija u l-innovazzjoni;
(b)
il-bini ta’ politika u istituzzjonijiet fil-PTEE u azzjonijiet komuni fil-livell lokali, nazzjonali jew reġjonali, bil-għan li jiġu żviluppati x-xjenza, it-teknoloġija u l-attivitajiet innovazzjoni u l-applikazzjoni tagħhom;
(c)
il-kooperazzjoni bejn entitajiet legali mill-PTEE, l-Unjoni, l-Istati Membri u pajjiżi terzi;
(d)
il-parteċipazzjoni ta’ riċerkaturi individwali, korpi tar-riċerka u entitajiet legali mill-PTEE fil-qafas għall-kooperazzjoni relatat ma’ programmi ta’ riċerka u innovazzjoni fi ħdan l-Unjoni u l-Programm għall-Kompetittività tal-Intrapriżi u l-impriżi żgħar u ta’ daws medju (COSME); u
(e)
it-taħriġ u l-mobbiltà internazzjonali ta’ riċerkaturi tal-PTEE u skambji.
Kapitolu 4
Żgħażagħ, edukazzjoni, taħriġ, saħħa, impjiegi u politika soċjali
Artikolu 32
Żgħażagħ
1. L-Unjoni għandha tiżgura li l-persuni fiżiċi mill-PTEE, kif definiti fl-Artikolu 50, ikunu jistgħu jipparteċipaw f’inizjattivi tal-Unjoni li jikkonċernaw iż-żgħażagħ fuq l-istess bażi taċ-ċittadini tal-Istati Membri.
2. L-assoċjazzjoni għandha l-għan li ssaħħaħ ir-rabtiet bejn iż-żgħażagħ li jgħixu fil-PTEE u fl-Unjoni, fost l-oħrajn permezz tal-promozzjoni tal-mobbiltà għat-tagħlim għaż-żgħażagħ tal-PTEE u bit-trawwim tal-komprensjoni reċiproka bejn iż-żgħażagħ.
Artikolu 33
Edukazzjoni u taħriġ
1. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-edukazzjoni u t-taħriġ tista’ tikkonċerna:
(a)
l-għoti ta’ edukazzjoni inklużiva ta’ kwalità għolja fil-livell primarju, sekondarju u tal-edukazzjoni terzjarja u fil-qasam tal-edukazzjoni u t-taħriġ vokazzjonali; u
(b)
l-appoġġ lill-PTEE fid-definizzjoni u l-implimentazzjoni ta’ politiki tal-edukazzjoni u tat-taħriġ vokazzjonali.
2. L-Unjoni għandha tiżgura li l-persuni fiżiċi mill-PTEE, kif definiti fl-Artikolu 50, ikunu jistgħu jipparteċipaw f’inizjattivi tal-Unjoni li jikkonċernaw l-edukazzjoni u t-taħriġ vokazzjonali fuq l-istess bażi taċ-ċittadini tal-Istati Membri.
3. L-Unjoni għandha tiżgura li l-korpi u l-istituti tal-edukazzjoni mill-PTEE jkunu jistgħu jieħdu sehem f’inizjattivi ta’ kooperazzjoni tal-Unjoni relatati mal-edukazzjoni u t-taħriġ vokazzjonali abbażi tal-istess korpi u istituzzjonijiet tal-edukazzjoni tal-Istati Membri.
Artikolu 34
Impjiegi u politika soċjali
1. L-Unjoni u l-PTEE għandu jkollhom djalogu fil-qasam tal-impiegi u l-politika soċjali li jikkontribwixxi għall-iżvilupp ekonomiku u soċjali tal-PTEE u l-promozzjoni ta’ xogħol deċenti fil-PTEE u fir-reġjuni fejn jinsabu. Dan id-djalogu għandu jkollu l-għan ukoll li jappoġġa l-isforzi tal-awtoritajiet tal-PTEE għall-iżvilupp ta’ politiki u leġiżlazzjoni f’dan il-qasam.
2. Fil-parti l-kbira tiegħu dan id-djalogu għandu jikkonsisti minn informazzjoni u l-aħjar prattiki relatati mal-politiki u l-leġiżlazzjoni fil-qasam tal-impjiegi u l-politika soċjali li jkunu fl-interess reċiproku tal-Unjoni u tal-PTEE. F’dan ir-rigward, għandhom jiġu kkunsidrati oqsma bħall-iżvilupp tal-ħiliet, il-ħarsien soċjali, id-djalogu soċjali, l-opportunitajiet indaqs, in-nondiskriminazzjoni u l-aċċessibbiltà għal persuni b’diżabbiltà, is-saħħa u s-sikurezza fuq il-post tax-xogħol u standards tax-xogħol.
Artikolu 35
Saħħa pubblika
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tas-saħħa għandu jkollha l-għan li ssaħħaħ il-kapaċità tal-PTEE għal sorveljanza, detezzjoni bikrija u tweġiba għal tifqigħat ta’ mard li jittieħed permezz ta’ miżuri li jinkludu:
(a)
azzjonijiet li jsaħħu t-tħejjija u l-kapaċità ta’ rispons kontra theddid transkonfinali fuq is-saħħa bħal mard li jittieħed li għandhom jiġu żviluppati fuq strutturi eżistenti u li għandhom jittrattaw ċirkostanzi mhux normali;
(b)
bini ta’ kapaċità permezz tat-tisħiħ ta’ netwerks ta’ saħħa pubblika fil-livell reġjonali, il-faċilitazzjoni tal-iskambju ta’ informazzjoni fost esperti u l-promozzjoni ta’ taħriġ xieraq;
(c)
żvilupp ta’ għodod u pjattaformi tal-komunikazzjoni kif ukoll programmi ta’ tagħlim elettroniku adattat għall-ħtiġijiet partikolari tal-PTEE.
Kapitolu 5
Kultura
Artikolu 36
Skambji kulturali u djalogu
1. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-iskambji kulturali u d-djalogu tista’ tikkonċerna:
(a)
l-iżvilupp indipendenti tal-PTEE, billi dan huwa proċess imsejjes fuq il-persuni nfushom u b’għeruq fil-kultura ta’ kull poplu;
(b)
l-appoġġ għall-politiki u l-miżuri adottati mill-awtoritajiet kompetenti tal-PTEE biex jittejbu r-riżorsi umani, jiżdiedu l-kapaċitajiet kreattivi tagħhom stess u jiġu promossi l-identitajiet kulturali tagħhom;
(c)
il-parteċipazzjoni tal-popolazzjoni fil-proċess tal-iżvilupp;
(d)
l-iżvilupp ta’ komprensjoni komuni u skambju ta’ informazzjoni mtejjeb fir-rigward ta’ kwistjonijiet kuturali u awdjoviżivi permezz tad-djalogu.
2. Permezz tal-kooperazzjoni tagħhom, l-Unjoni u l-PTEE għandhom jippruvaw jistimulaw l-iskambju kulturali bejniethom permezz ta’:
(a)
kooperazzjoni bejn is-setturi kulturali u kreattivi tas-sħab kollha;
(b)
il-promozzjoni taċ-ċirkulazzjoni ta’ xogħlijiet kulturali u kreattivi u operaturi bejniethom;
(c)
il-kooperazzjoni fl-ambitu tal-kooperazzjoni għat-trawwim tal-iżvilupp, l-innovazzjoni, il-bini ta’ udjenza u mudelli kummerċjali ġodda.
Artikolu 37
Kooperazzjoni awdjoviżiva
1. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazjoni fil-qasam awdjoviżiv għandha l-għan li tippromwovi l-produzzjonijiet awdjoviżivi ta’ xulxin u tista’ tkopri l-azzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-kooperazzjoni u l-iskambju bejn l-industriji tax-xandir rispettivi;
(b)
inkoraġġiment tal-iskambju ta’ xogħlijiet awdjoviżivi;
(c)
l-iskambju ta’ informazzjoni u fehmiet dwar il-politika awdjoviżiva u tax-xandir u qafas regolatorju bejn l-awtoritajiet kompetenti;
(d)
l-inkoraġġiment ta’ zjajjar u parteċipazzjoni f’avvenimenti internazzjonali li jsiru fit-territorju tagħhom kif ukoll f’pajjiżi terzi.
2. Xogħlijiet awdjoviżivi koprodotti għandhom ikunu intitolati li jibbenefikaw minn kwalunkwe skema dwar il-promozzjoni ta’ kontenut kulturali lokali jew reġjonali stabbilit fl-Unjoni, il-PTEE u l-Istati Membri li jkollhom rabtiet magħhom.
Artikolu 38
Arti tal-ispettaklu
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-arti tal-ispettaklu tista’ tikkonċerna:
(a)
il-faċilitazzjoni ta’ aktar kuntatti bejn il-prattikanti ta’ arti tal-ispettaklu f’oqsma bħall-iskambji professjonali u taħriġ fosthom il-parteċipazzjoni f’udjenzi bi prova, l-iżvilupp ta’ netwerks u l-promozzjoni tan-netwerking;
(b)
l-inkoraġġiment ta’ produzzjonijiet konġunti bejn produtturi ta’ Stat Membru wieħed jew aktar tal-Unjoni u PTEE wieħed jew aktar; u
(c)
l-inkoraġġiment tal-iżvilupp ta’ standards internazzjonali tat-teknoloġija teatrali u l-użu ta’ sinjali tal-palk teatrali, fosthom permezz ta’ korpi xierqa tal-istandardizzazzjoni.
Artikolu 39
Protezzjoni ta’ wirt kulturali u monumenti storiċi
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam ta’ wirt kulturali tanġibbli u intanġibbli u monumenti storiċi għandha l-għan li tippromwovi skambji ta’ għarfien espert u tal-aħjar prattiki permezz ta’:
(a)
il-faċilitazzjoni ta’ skambji ta’ esperti;
(b)
il-kollaborazzjoni dwar taħriġ professjonali;
(c)
is-sensibilizzazzjoni tal-pubbliku lokali; u
(d)
l-għoti ta’ pariri u l-ħarsien ta’ monumenti storiċi u spazji protetti u dwar il-leġiżlazzjoni u l-implimentazzjoni ta’ miżuri relatati mal-wirt, partikolarment l-integrazzjoni tiegħu fil-ħajja lokali.
Kapitolu 6
Il-ġlieda kontra l-kriminalità organizzata
Artikolu 40
Il-ġlieda kontra l-kriminalità organizzata, it-traffikar ta’ bnedmin, abbuż sesswali mit-tfal u l-isfruttament sesswali, it-terroriżmu u l-korruzzjoni
1. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-kriminalità organizzata tista’ tikkonċerna:
(a)
l-iżvilupp ta’ mezzi innovattivi u effettivi ta’ kooperazzjoni ġudizzjarja u tal-pulizija, fosthom kooperazzjoni ma’ partijiet interessati oħrajn bħas-soċjetà ċivili, fil-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-kriminalità organizzata, it-traffikar ta’ bnedmin, l-abbuż sesswali mit-tfal u l-isfruttament sesswali, it-terroriżmu u l-korruzzjoni; u
(b)
l-appoġġ sabiex tiżdied l-effiċjenza tal-politiki tal-PTEE għall-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-kriminalità organizzata, it-traffikar tal-bnedmin, l-abbuż sesswali mit-tfal u l-isfruttament sesswali, it-terroriżmu u l-korruzzjoni, kif ukoll il-produzzjoni, id-distribuzzjoni u t-traffikar ta’ kwalunkwe tip ta’ droga narkotika u sustance psikotropika, il-prevenzjoni u t-tnaqqis tal-użu tad-drogi u danni relatati mad-drogi, b’kunsiderazzjoni tax-xogħol li twettaq f’dawn l-oqsma min korpi internazzjonali, fost l-oħrajn permezz:
(i)
taħriġ u bini ta’ kapaċità fil-prevenzjoni u ġlieda konta l-kriminalità organizzata, fosthom it-traffikar ta’ bnedmin, l-abbuż sesswali mit-tfal u l-isfruttament sesswali, it-terroriżmu u l-korruzzjoni;
(ii)
il-prevenzjoni inkluż it-taħriġ, l-edukazzjoni u l-promozzjoni tas-saħħa, it-trattament u r-riabilitazzjoni ta’ min hu dipendenti fuq id-droga, fosthom proġetti għar-riintegrazzjoni ta’ min huwa dipendenti fuq id-droga fl-ambjenti soċjali u tax-xogħol;
(iii)
l-iżvilupp ta’ miżuri effettivi ta’ nfurzar;
(iv)
assistenza teknika, finanzjarja u amministrattiva dwar l-iżvilupp ta’ politiki u leġiżlazzjoni effettivi dwar it-traffikar ta’ bnedmin, partikolarment kampanji ta’ sensibilizzazzjoni, mekkaniżmi ta’ konsultazzjoni u sistemi ta’ ħarsien tal-vittmi, bl-involviment tal-partijiet interessati rilevanti kollha u s-soċjetà ċivili;
(v)
assistenza teknika, finanzjarja u amministrattiva relatata mal-prevenzjoni, it-trattament u t-tnaqqis tal-ħsara relatata mal-abbuż mid-droga;
(vi)
assistenza teknika għall-appoġġ tal-iżvilupp ta’ leġiżlazzjoni u ta’ politika kontra l-abbuż sesswali mit-tfal u l-isfruttament sesswali; u
(vii)
assistenza teknika u taħriġ għall-appoġġ tal-bini ta’ kapaċità u l-inkoraġġiment tal-konformità ma’ standards internazzjonali fil-ġlieda kontra l-korruzzjoni speċjalment ta’ dawk stabbiliti fil-Konvenzjoni tan-NU kontra l-Korruzzjoni.
2. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-PTEE għandhom jikkooperaw mal-Unjoni fir-rigward tal-ġlieda kontra l-ħasil tal-flus u l-finanzjament tat-terroriżmu skont l-Artikoli 70 u 71.
Kapitolu 7
Turiżmu
Artikolu 41
Turiżmu
Fil-kuntest tal-Assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tat-turiżmu tista’ tinkludi:
(a)
miżuri bil-għan li jiġu definiti, adattati u żviluppati politiki sostenibbli dwar it-turiżmu;
(b)
miżuri u operazzjoni għall-iżvilupp u l-appoġġ ta’ turiżmu sostenibbli;
(c)
miżuri bil-għan li t-turiżmu sostenibbli jiġi integrat fil-ħajja soċjali, kulturali u ekonomika taċ-ċittadini tal-PTEE.
PARTI TLIETA
KUMMERĊ U KOOPERAZZJONI RELATATA MAL-KUMMERĊ
TITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 42
Għanijiet ġenerali
L-għanijiet ġenerali tal-kooperazzjoni rigward il-kummerċ u rigward il-kwistjonijiet relatati mal-kummerċ bejn l-Unjoni u l-PTEE huma:
(a)
il-promozzjoni tal-iżvilupp ekonomiku u soċjali tal-PTEE billi jinħolqu relazzjonijiet ekonomiċi mill-qrib bejnhom u l-Unjoni fit-totalità tagħha;
(b)
jingħata stimolu favur l-integrazzjoni effettiva tal-PTEE fl-ekonomiji reġjonali u dinjin u favur l-iżvilupp tal-kummerċ tal-merkanzija u tas-servizzi;
(c)
l-appoġġ lill-PTEE fil-ħolqien ta’ klima li tiffavorixxi l-investiment biex b’hekk jiġi sostnut l-iżvilupp ekonomiku u soċjali tal-PTEE;
(d)
il-promozzjoni tal-istabbiltà, l-integrità u t-trasparenza tas-sistema finanzjarja globali, u l-governanza tajba fil-qasam tat-taxxa;
(e)
jingħata appoġġ lill-proċess tad-diversifikazzjoni tal-ekonomiji tal-PTEE;
(f)
jingħata appoġġ lill-kapaċitajiet tal-PTEE biex jifformulaw u jimplimentaw il-politiki meħtieġa għall-iżvilupp tal-kummerċ tagħhom tal-merkanzija u tas-servizzi;
(g)
jingħata appoġġ lill-kapaċitajiet tal-PTEE fil-qasam tal-esportazzjoni u tal-kummerċ;
(h)
l-appoġġ lill-isforzi tal-PTEE sabiex jallinjaw jew jikkonverġu l-leġiżlazzjoni lokali tagħhom mal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni, fejn dan ikun rilevanti;
(i)
l-għoti ta’ possibbiltajiet għal kooperazzjoni u djalogu mal-Unjoni dwar oqsma kummerċjali u dawk relatati mal-kummerċ.
TITOLU II
ARRANĠAMENTI GĦAL KUMMERĊ FI PRODOTTI U SERVIZZI U L-ISTABBILIMENT
Kapitolu 1
Arranġamenti għal kummerċ fil-prodotti
Artikolu 43
Aċċess liberu għal prodotti oriġinanti
1. Il-prodotti li joriġinaw mill-PTEE għandhom jiġu importati fl-Unjoni mingħajr dazju ta’ importazzjoni.
2. Id-definizzjoni ta’ prodotti oriġinanti u l-metodi ta’ kooperazzjoni amministrattiva li għandhom x’jaqsmu ma’ dan huma preskritti fl-Anness VI.
Artikolu 44
Restrizzjonijiet kwantitattivi u miżuri li jkollhom effett ekwivalenti
1. Fir-rigward tal-importazzjonijiet ta’ prodotti oriġinanti fil-PTEE, l-Unjoni ma għandha tapplika l-ebda restrizzjoni jew miżura kwantitattivi li jkollha effett ekwivalenti.
2. Il-paragrafu 1 ma għandux jipprekludi projbizzjonijiet jew restrizzjonijiet ġustifikati fuq importazzjonijiet, esportazzjonijiet jew prodotti fi tranżitu għal raġunijiet ta’ moralità pubblika jew politika pubblika, il-protezzjoni tas-saħħa u l-ħajja tal-bniedem, tal-annimali u tal-pjanti, il-protezzjoni ta’ teżori nazzjonali li jippossjedu valur artistiku, storiku jew arkaeloġiku, il-konservazzjoni ta’ risorsi naturali li jinħlew jew il-protezzjoni ta’ proprjetajiet industrijali u kummerċjali.
Il-projbizzjonijiet jew restrizzjonijiet imsemmijin fl-ewwel subparagrafu ma għandhom fl-ebda każ jikkostitwixxu mezz ta’ diskriminazzjoni arbitrarja jew mhux ġustifikabbli jew restrizzjoni travestita fil-kummerċ.
Artikolu 45
Miżuri adottati mill-PTEE
1. L-awtoritajiet tal-PTEE jistgħu jżommu jew jintroduċu, fir-rigward ta’ importazzjonijeit ta’ prodotti oriġinanti mill-Unjoni, id-dazji doganali u r-restrizzjonijiet kwantitattivi li jqisu bħala xierqa fid-dwal tal-ħtiġijiet tal-iżvilupp rispettivi tagħhom.
2. Għall-oqsma koperti minn dan il-kapitolu, il-PTEE għandhom jagħtu lill-Unjoni trattament favorevoli daqs l-aktar trattament favorevoli applikabbli għal kwalunkwe ekonomija maġġuri ta’ kummerċ kif definita fil-paragrafu 4.
3. Il-paragrafu 2 ma għandux jipprekludi lil PTEE milli jagħti trattament aktar favorevoli lil ċerti PTEE oħrajn jew pajjiżi oħrajn fil-fażi tal-iżvilupp minn dak li jagħti lill-Unjoni.
4. Għall-finijiet ta’ dan it-Titolu, “ekonomija kummerċjali maġġuri” tfisser kwalunkwe pajjiż żviluppat, jew kwalunkwe pajjiż li jammonta għal sehem ta’ aktar minn wieħed fil-mija mill-esportazzjonijiet ta’ merkanzija dinjija, jew, bla ħsara għall-paragrafu 3, kwalunkwe grupp ta’ pajjiżi li jaġixxu individwalment, flimkien jew permezz ta’ ftehim ta’ integrazzjoni ekonomika li flimkien ikunu jammontaw għal 1,5 % tal-esportazzjonijiet ta’ merkanzija dinjija. Għal dan il-kalkolu, għandha tintuża l-aħħar d-data uffiċjali disponibbli mid-WTO dwar l-esportaturi ewlenin fil-kummerċ dinji tal-merkanzija (eskluż il-kummerċ fi ħdan l-Unjoni).
5. L-awtoritajiet tal-PTEE għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni, sat-2 ta' April 2014, it-tariffi doganali u l-listi ta’ restrizzjonijiet kwantitattivi li japplikaw f’konformità ma’ din id-Deċiżjoni.
L-awtoritajiet tal-PTEE għandhom jikkomunikaw ukoll lill-Kummissjoni kull emenda sussegwenti għal dawn il-miżuri kif u meta jkunu adottati.
Artikolu 46
Nondiskriminazzjoni
1. L-Unjoni ma għandhiex tiddiskrimina bejn il-PTEE u l-PTEE ma għandhomx jiddiskriminaw bejn l-Istati Membri.
2. F’konformità mal-Artikolu 65, l-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet speċifiċi ta’ din id-Deċiżjoni u b’mod partikolari l-Artikoli 44(2), 45 u 48, 49, 51 u 59(3) tiegħu ma għandhomx jitqiesu li jikkostitwixxu diskriminazzjoni.
Artikolu 47
Kundizzjonijiet għal movimenti ta’ skart
1. Il-movimenti ta’ skart bejn l-Istati Membri u l-PTEE għandhom jiġi kkontrollati f’konformità mal-liġi internazzjonali u tal-Unjoni. L-Unjoni għandha tappoġġa l-istabbiliment u l-iżvilupp ta’ kooperazzjoni internazzjonali effettiva f’dan il-qasam bil-ħsieb li tħares l-ambjent u s-saħħa pubblika.
2. L-Unjoni għandha tipprojbixxi l-esportazzjoni diretta jew indiretta kollha ta’ skart lejn il-PTEE, minbarra esportazzjonijiet ta’ skart li ma jagħmilx ħsara maħsub għal operazzjonijiet ta’ rkupru waqt li fl-istess ħin l-awtoritajiet tal-PTEE għandhom jipprojbixxu l-importazzjoni diretta jew indiretta fit-territorju tagħhom ta’ dan l-iskart mill-Unjoni jew minn kwalunkwe pajjiż ieħor, bla ħsara għal impriżi internazzjonali speċifiċi li jikkonċernaw dawn l-oqsma li jkunu saru, jew li jkunu jistgħu jsiru fil-ġejjieni, fil-fora internazzjonali kompetenti.
3. Rigward dawk il-PTEE, li, minħabba l-istatus kostituzzjonali tagħhom, mhumiex Parti mill-Konvenzjoni ta’ Basel dwar il-kontroll tal-moviment barra l-konfini ta’ skart perikoluż u r-rimi tiegħu (Konvenzjoni ta’ Basel), l-awtoritajiet rilevanti tagħhom għandhom iħaffu l-adozzjoni tal-leġiżlazzjoni nazzjonali interna u regolamenti amministrattivi li jimplimentaw id-dispożizzjonijiet tal-Konvenzjoni ta’ Basel f’dawk il-PTEE.
4. Barra minn hekk, l-Istati Membri li l-PTEE għandhom rabtiet magħhom għandhom jippromwovu l-adozzjoni mill-PTEE tal-leġiżlazzjoni nazzjonali interna u regolamenti amministrattivi biex jimplimentaw dawn l-atti li ġejjin:
(a)
ir-Regolament (KE) Nru 1013/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4), kif ġej:
-
l-Artikolu 40 rigward l-esportazzjonijiet ta’ skart lejn pajjiżi u territorji barranin;
-
l-Artikolu 46 rigward l-importazzjonijiet ta’ skart minn pajjiżi u territorji barranin;
(b)
ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1418/2007 (5); u
(c)
id-Direttiva 2000/59/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) suġġett għall-iskadenzi marbuta mat-traspożizzjoni preskritti fl-Artikolu 16 tagħha.
5. PTEE wieħed jew aktar u l-Istati Membri li jkollhom rabtiet magħhom jistgħu japplikaw il-proċeduri tagħhom stess fir-rigward tal-esportazzjoni tal-iskart mill-PTEE lejn dak l-Istat Membru.
6. F’dan il-każ, l-Istat Membru li jkollu rabtiet mal-PTEE għandu javża lill-Kummissjoni bil-leġiżlazzjoni applikabbli sat-2 ta’ Lulju 2014, kif ukoll bi kwalunkwe leġiżlazzjoni nazzjonali futura rilevanti, u bi kwalunkwe emenda sussegwenti għal din il-leġiżlazzjoni.
Artikolu 48
Irtirar temporanju tal-preferenzi
Fejn il-Kummissjoni tikkunsidra li hemm biżżejjed raġunijiet biex tiddubita jekk din id-Deċiżjoni hix qed tiġi implimentata b’mod korrett, il-Kummissjoni għandha tidħol f’konsultazzjonijiet mal-PTEE u l-Istat Membru li miegħu il-PTEE għandu relazzjonijiet speċjali, sabiex tiġi żgurata l-implimentazzjoni korretta ta’ din id-Deċiżjoni. F’każ li l-konsultazzjonijiet ma jwasslux għal mod aċċettabbli reċiproku ta’ implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, l-Unjoni tista’, fuq bażi temporanja, tirtira xi preferenzi minn PTEE f’konformità mal-Anness VII.
Artikolu 49
Miżuri ta’ salvagwardja u sorveljanza
Sabiex tiġi żgurata l-implimentazzjoni xierqa ta’ din id-Deċiżjoni, l-Unjoni tista’ tieħu miżuri ta’ salvagwardja u sorveljanza stabbiliti fl-Anness VIII.
Kapitolu 2
Arranġamenti għal kummerċ f’servizzi u l-istabbiliment
Artikolu 50
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu:
(a)
‘persuna fiżika minn PTEE’ tfisser persuna li normalment tkun residenti f’PTEE li hija ċittadina ta’ Stat Membru jew li tgawdi minn status legali speċifiku għal PTEE. Din id-definizzjoni hija bla ħsara għad-drittijiet mogħtija miċ-ċittadinanza tal-Unjoni fit-tifsira tat-TFUE;
(b)
‘persuna ġuridika ta’ PTEE’ tfisser persuna ġuridika tal-PTEE stabbilita skont il-liġijiet applikabbli f’PTEE partikolari, u li jkollha uffiċċju rreġistrat, amministrazzjoni ċentrali, jew il-post prinċipali tan-negozju fit-territorju ta’ dan il-PTEE; jekk il-persuna ġuridika jkollha biss uffiċċju rreġistrat jew amministrazzjoni ċentrali fil-PTEE, hija ma għandhiex titqies bħala persuna ġuridika tal-PTEE, sakemm ma tkunx timpenja ruħha f’attività li jkollha rabta reali u kontinwa mal-ekonomija ta’ dak il-pajjiż jew territorju;
(c)
id-definizzjonijiet rispettivi stabbiliti fil-ftehimiet dwar integrazzjoni ekonomika msemmija fl-Artikolu 51(1) għandhom japplikaw għat-trattament li jingħata bejn l-Unjoni u l-PTEE.
Artikolu 51
Trattament l-aktar favorevoli
1. Fir-rigward ta’ kwalunkwe miżura li tolqot il-kummerċ fis-servizzi u l-istabbiliment ta’ attivitajiet ekonomiċi:
(a)
l-Unjoni għandha tagħti lill-persuni fiżiċi u ġuridiċi tal-PTEE trattament li ma jkunx anqas favorevoli mill-aktar trattament favorevoli applikabbli għal persuni fiżiċi u ġuridiċi simili ta’ kwalunkwe pajjiż terz li miegħu l-Unjoni tikkonkludi jew tkun ikkonkludiet ftehim ta’ integrazzjoni ekonomika;
(b)
PTEE għandu jagħti lill-persuni fiżiċi u ġuridiċi tal-Unjoni l- trattament li ma jkunx anqas favorevoli mill-aktar trattament favorevoli applikabbli għal persuni fiżiċi u ġuridiċi simili ta’ kwalunkwe ekonomija kummerċjali maġġuri li magħha jkun ikkonkluda ftehim ta’ integrazzjoni ekonomika wara 1 ta' Jannar 2014.
2. L-obbligi previsti fil-paragrafu 1 ma għandhomx japplikaw għal trattament mogħti:
(a)
fil-qafas ta’ suq intern li jirrekjedi li l-partijiet li jipparteċipaw fih japprossimaw il-leġiżlazzjoni tagħhom bil-għan li jneħħu ostakli mhux diskriminatorji għall-istabbiliment u għal kummerċ ta’ servizzi;
(b)
taħt miżuri li jipprovdu għar-rikonoxximent ta’ kwalifiki, liċenzji jew miżuri prudenzjali skont l-Artikolu VII tal-Ftehim Ġenerali dwar il-Kummerċ ta’ Servizzi (GATS) jew l-Anness tal-GATS dwar is-Servizzi Finanzjarji. Dan bla ħsara għal miżuri speċifiċi tal-PTEE skont dan l-Artikolu;
(c)
taħt kwalunkwe ftehim jew arranġament internazzjonali li jirrigwarda kompletament jew prinċipalment it-tassazzjoni;
(d)
taħt miżuri li jibbenefikaw mill-kopertura ta’ eżenzjoni ta’ nazzjonijiet l-aktar iffavoriti elenkati skont l-Artikolu II.2 tal-GATS.
3. L-awtoritajiet ta’ PTEE jistgħu, bil-ħsieb li jippromwovu jew jappoġġaw impjieg lokali, jadottaw regolamenti sabiex jgħinu lill-persuni fiżiċi u lill-attivitajiet lokali tagħhom. F’dan il-każ, l-awtoritajiet tal-PTEE għandhom javżaw lill-Kummissjoni bir-regolamenti li jadottaw sabiex hi tkun tista’ tgħarraf lill-Istati Membri b’dan.
Artikolu 52
Kwalifiki professjonali
Rigward il-professjonijiet ta’ tabib, dentist, qabla, infermiera ġenerali, spiżjar u kirurgu veterinarju, il-Kunsill għandu jadotta skont l-Artikolu 203 tat-TFUE l-lista ta’ kwalifiki professjonali speċifiċi għall-PTEE li jridu jiġu rikonoxxuti fl-Istati Membri.
TITOLU III
OQSMA RELATATI MAL-KUMMERĊ
Kapitolu 1
Kummerċ u żvilupp sostenibbli
Artikolu 53
Approċċ ġenerali
Il-kooperazzjoni rigward il-kummerċ u rigward il-kwistjonijiet relatati mal-kummerċ skont l-assoċjazzjoni għandha l-għan li tikkontribwixxi għal żvilupp sostenibbli fid-dimensjonijiet ekonomiċi, soċjali u ambjentali tiegħu.
F’dan il-kuntest, il-liġijiet u r-regolament domestiċi ambjentali jew tal-impjiegi tal-PTEE ma għandhomx jitnaqqsu għall-inkoraġġiment tal-kummerċ jew l-investiment.
Artikolu 54
Standards ambjentali u tat-tibdil fil-klima fil-kummerċ
1. Il-kooperazzjoni rigward il-kummerċ u rigward il-kwistjonijiet relatati mal-kummerċ fl-ambitu tal-assoċjazzjoni għandha l-għan li ttejjeb l-appoġġ reċiproku bejn il-politiki u l-obbligi kummerċjali u ambjentali. Il-kooperazzjoni rigward il-kummerċ u rigward il-kwistjonijiet relatati mal-kummerċ fl-ambitu tal-assoċjazzjoni għandha tqis il-prinċipju ta’ governanza ambjentali internazzjonali u ftehimiet ambjentali multilaterali.
2. Għandha ssir ħidma favur l-ilħuq tal-għan aħħari tal-Konvenzjoni Qafas tan-Nazzjonijiet Uniti dwar it-Tibdil fil-Klima (UNFCC) u l-Protokoll ta’ Kjoto. Il-kooperazzjoni għandha tissejjes fuq l-iżvilupp tal-ftehim internazzjonali futur dwar it-tibdil legalment vinkolanti li jinvolvi impenji ta’ mitigazzjoni mill-partijiet kollha skont l-implimentazzjoni ta’ deċiżjonijiet li joħorġu mill-Konferenzi tal-Partijiet tal-UNFCCC.
3. Il-miżuri għall-implimentazzjoni ta’ ftehimiet ambjentali multilaterali ma għandhomx jiġu applikati b’mod li jkun jikkostitwixxi mezz ta’ diskriminazzjoni arbitrarja u inġustifikabbli bejn is-sħab jew restrizzjoni moħbija fuq il-kummerċ.
Artikolu 55
Standards tax-xogħol fil-kummerċ
1. L-assoċjazzjoni għandha l-għan li tippromwovi l-kummerċ b’tali mod li jwassal għal livell massimu ta’ impjiegi produttivi u xogħol deċenti għal kulħadd.
2. L-istandards tax-xogħol li huma rikonoxxuti fil-livell internazzjonali, kif inhuma definiti mill-Konvenzjonijiet rilevanti tal-Organizzazzjoni Internazzjonali tax-Xogħol, għandhom jiġu rrispettati u implimentati fil-liġi u fil-prattika. Tali standards jinkludu, b’mod partikolari, ir-rispett għal-libertà ta’ assoċjazzjoni, id-dritt għal innegozzjar kollettiv, l-abolizzjoni tal-forom kollha ta’ impjieg sfurzati jew obbligatorji, l-eliminazzjoni tal-agħar forom ta’ tfal li jaħdmu, l-età minima għall-ammissjoni għal impjieg u nondiskriminazzjoni fir-rigward tax-xogħol.
3. Il-ksur ta’ standards tax-xogħol ewlenija ma tistax tiġi invokata jew tintuża b’mod ieħor bħala vantaġġ komparattiv leġittimu. Dawk l-istandards ma għandhomx jintużaw għal skopijiet ta’ protezzjoniżmu.
Artikolu 56
Kummerċ sostenibbli ta’ prodotti tas-sajd
Bil-għan tal-promozzjoni tal-immaniġġjar sostenibbli tal-istokkijiet tal-ħut, l-assoċjazzjoni tista’ tinkludi kooperazzjoni rigward il-ġlieda kontra s-sajd illegali, mhux rappurtat u mhux irregolat u kummerċ relatat. Il-kooperazzjoni f’dan il-qasam għandha l-għan li:
(a)
tippromwovi l-implimentazzjoni ta’ miżuri fil-ġlieda kontra s-sajd illegali, mhux rappurtat u mhux irregolat u kummerċ relatat fil-PTEE;
(b)
tiffaċilita l-kooperazzjoni bejn il-PTEE u l-organizzazzjonijiet reġjonali tal-immaniġġjar tas-sajd, partikolarment fir-rigward tal-iżvilupp u l-implimentazzjoni effettiva ta’ skemi ta’ kontroll u spezzjoni, inċentivi u miżuri għall-immaniġġjar effettiv fit-tul tas-sajd u tal-ekosistemi tal-baħar.
Artikolu 57
Kummerċ sostenibbli tal-injam
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-kummerċ tal-injam għandha l-għan li tippromwovi l-kummerċ ta’ njam li jinqata’ legalment. Din il-kooperazzjoni tista’ tinkludi djalogu jew miżuri regolatorji kif ukoll skambju ta’ informazzjoni dwar miżuri msejsa fis-suq jew miżuri volontarji bħal ċertifikazzjoni ta’ foresti jew politiki ta’ akkwist ekoloġiċi.
Artikolu 58
Żvilupp sostenibbli fil-kummerċ
1. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-iżvilupp sostenibbli tista’ tikkonċerna:
(a)
il-faċilitazzjoni u l-promozzjoni ta’ kummerċ u investiment fi prodotti u servizzi ambjentali inkluż permezz tal-elaborazzjoni u l-implimentazzjoni tal-leġiżlazzjoni lokali, kif ukoll f’dawk il-prodotti li jikkontribwixxu għat-titjib tal-kundizzjonijiet soċjali fil-PTEE;
(b)
il-faċilitazzjoni tat-tneħħija ta’ ostakli fuq il-kummerċ jew l-investiment fir-rigward ta’ prodotti u servizzi ta’ relevanza partikolari għall-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima, bħall-enerġija rinnovabbli sostenibbli u prodotti u servizzi b’użu enerġetiku effiċjenti, fosthom permezz tal-aħjar teknoloġiji li huma disponibbli u permezz tal-promozzjoni ta’ standards li jirrispondu għall-ħtiġijiet ambjentali u ekonomiċi u jimminimizzaw l-ostakli tekniċi fuq il-kummerċ;
(c)
il-promozzjoni tal-kummerċ ta’ prodotti li jikkontribwixxu għall-kundizzjonijiet soċjali u għal prattiki tajbin mil-lat ambjentali, fosthom prodotti li jkunu suġġetti għal skemi volontarji ta’ assigurazzjoni tas-sostenibbiltà bħall-kummerċ ġust u etiku, ekotikketti, u skemi ta’ ċertifikazzjoni għal prodotti naturali bbażati fuq riżorsi;
(d)
il-promozzjoni ta’ prinċipji u linji gwida rikonoxxuti fil-livell internazzjonali fil-qasam tar-responsabbiltà soċjali tal-kumpaniji, u l-inkoraġġiment ta’ kumpaniji li joperaw fit-territorju tal-PTEE biex jimplimentawhom;
(e)
l-iskambju ta’ informazzjoni u l-aħjar prattika fil-qasam tar-responsabbiltà soċjali tal-kumapniji.
2. Fit-tfassil u fl-implimentazzjoni ta’ miżuri bil-għan li jħarsu l-kundizzjonijiet ambjentali jew tax-xogħol li jistgħu jolqtu l-kummerċ jew l-investiment, l-Unjoni u l-PTEE għandhom iqisu l-informazzjoni xjentifika u teknika li tkun disponibbli, u l-istandards, il-linji gwida jew ir-rakkomandazzjonijiet internazzjonali rilevanti, fosthom il-prinċipju ta’ prekawzjoni.
3. L-Unjoni u l-PTEE għandhom japplikaw trasparenza sħiħa biex jiżviluppaw, jintroduċu u jimplimentaw kwalunkwe miżura bil-għan tal-ħarsien tal-ambjent u tal-kundizzjonijiet tax-xogħol li jolqtu l-kummerċ jew l-investiment.
Kapitolu 2
Oqsma oħra relatati mal-kummerċ
Artikolu 59
Pagamenti kurrenti u movimenti ta’ kapital
1. Ma għandha tiġi imposta l-ebda restrizzjoni fuq kwalunkwe pagamenti f’munita li tista’ tiġi konvertita liberalment fil-kont kurrenti tal-bilanċ tal-pagament bejn residenti tal-Unjoni u tal-PTEE.
2. Fir-rigward ta’ tranżazzonijiet fuq il-kont kapitali ta’ bilanċ tal-pagamenti, l-Istati Membri u l-awtoritajiet tal-PTEE ma għandhom jimponu l-ebda restrizzjoni fuq il-moviment liberu ta’ kapital għal investimenti diretti f’kumpaniji ffurmati f’konformità mal-liġijiet tal-Istat Membru, pajjiż jew territorju ospitanti u għandhom jiżguraw li l-assi ffurmati minn dan l-investiment u kull profitt li joħroġ minnu jkunu jistgħu jiġu realizzati u rimpatrijati.
3. L-Unjoni u l-PTEE għandhom ikunu intitolati li jieħdu l-miżuri msemmija fl-Artikoli 64, 65, 66, 75 u 215 tat-TFUE skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fih mutatis mutandis.
4. L-awtoritajiet tal-PTEE, l-Istat Membru kkonċernat jew l-Unjoni għandhom jinformaw lil xulxin minnufh dwar kwalunkwe miżura u jressqu skeda biex jitneħħew mill-aktar fis possibbli.
Artikolu 60
Politika ta’ kompetizzjoni
It-tneħħija ta’ distorsjonijiet fil-kompetizzjoni, b’kunsiderazzjoni tal-livelli differenti tal-ħtiġijiet tal-iżvilupp u l-ħtiġijiet ekonomiċi tal-PTEE, għandhom jinvolvu l-implimentazzjoni ta’ regoli u politiki lokali, nazzjonali jew reġjonali fosthom il-kontroll u, taħt ċerti kundizzjonijiet, il-projbizzjoni ta’ ftehimiet bejn impriżi, ta’ deċiżjonijiet minn assoċjazzjonijiet ta’ impriżi u ta’ prattiki miftiehma bejn impriżi li l-għan jew l-effett tagħhom ikunu l-prevezjoni, ir-restrizzjoni jew id-distorsjoni tal-kompetizzjoni. Din il-projbizzjoni tirrigwarda wkoll l-abbuż minn impriża waħda jew aktar ta’ pożizzjoni dominanti fit-territorju tal-Unjoni jew tal-PTEE.
Artikolu 61
Protezzjoni tad-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali
1. Għandu jiġi żgurat livell ta’ protezzjoni adegwat u effettiv ta’ drittijiet ta’ proprjetà intellettwali, fosthom mezzi għall-infurzar ta’ dawn id-drittijiet, f’konformità mal-aktar livelli internazzjonali għolja stabbiliti bil-ħsieb li jitnaqqsu d-distorsjonijiet u l-impedimenti fil-kummerċ bilaterali.
2. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni f’dan il-qasam tista’ tikkonċerna t-tħejjija ta’ liġijiet u regolamenti għall-protezzjoni u l-infurzar ta’ drittijiet ta’ proprjetà intellettwali, il-prevenzjoni tal-abbuż ta’ tali drittijiet mid-detenturi tad-dritt u tal-ksur ta’ tali drittijiet minn kompetituri u appoġġ lil organizzazzjonijiet reġjonali dwar il-proprjetà intellettwali li jkunu involuti fl-infurzar u l-protezzjoni, fosthom it taħriġ ta’ persunal.
Artikolu 62
Il-barrieri tekniċi għall-kummerċ
L-assoċjazzjoni tista’ tinkludi kooperazzjoni fl-oqsma tar-regolamentazzjoni teknika għal prodotti, l-istandardizzazzjoni, il-valutazzjoni tal-konformità, l-akkreditazzjoni, is-sorveljanza tas-suq u l-kwalità tal-assigurazzjoni bil-għan li jitneħħew l-ostakli tekniċi żejda fuq il-kummerċ bejn l-Unjoni u l-PTEE u biex jitnaqqsu d-differenzi f’dawk l-oqsma.
Artikolu 63
Politika tal-konsumatur, protezzjoni tas-saħħa tal-konsumatur u l-kummerċ
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-politika tal-konsumatur, il-protezzjoni tas-saħħa tal-konsumatur u l-kummerċ tista’ tinkludi t-tħejjija ta’ liġijiet u regolament fil-qasam tal-politika tal-konsumatur u tal-protezzjoni tas-saħħa tal-konsumatur, bil-għan li jiġu evitati ostakli żejda fuq il-kummerċ.
Artikolu 64
Miżuri sanitarji u fitosanitarji
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, l-iskop tal-kooperazzjoni fil-qasam tal-miżuri sanitarji u fitosanitarji huwa:
(a)
il-faċilitazzjoni tal-kummerċ bejn l-Unjoni u l-PTEE inġenerali u bejn il-PTEE u pajjiżi terzi, filwaqt li jitħarsu s-saħħa jew il-ħajja tal-bnedmin, l-annimali u l-pjanti f’konformità mal-Ftehim dwar l-Applikazzjoni ta’ Miżuri Sanitajri u Fitosanitarji (il-“Ftehim SPS tad-WTO”);
(b)
l-indirizzar ta’ problemi li jinqalgħu minn miżuri sanitarji u fitosanitarji;
(c)
l-iżgurar ta’ trasparenza fir-rigward tal-miżuri sanitarji u fitosanitarji applikabbli għall-kummerċ bejn l-Unjoni u l-PTEE;
(d)
il-promozzjoni tal-armonizzazzjoni ta’ miżuri ma’ standards internazzjonali, skont il-Ftehim SPS tad-WTO;
(e)
l-appoġġ tal-parteċipazzjoni effettiva tal-PTEE f’organizzazzjonijiet li jistabblixxu standards sanitarji u fitosanitarji;
(f)
il-promozzjoni tal-konsultazzjoni u l-skambji bejn il-PTEE u l-istituti u l-laboratorji Ewropej;
(g)
il-ħolqien u t-titjib tal-kapaċità teknika tal-PTEE biex jimplimentaw u jwettqu monitoraġġ ta’ miżuri sanitarji u fitosanitarji;
(h)
il-promozzjoni ta’ trasferiment ta’ teknoloġija fil-qasam tal-miżuri sanitarji u fitosanitarji.
Artikolu 65
Projbizzjoni ta’ miżuri protezzjonisti
Id-dispożizzjonijiet tal-Kapitoli 1 u 2 ma għandhomx jintużaw bħala mezz ta’ diskriminazzjoni arbitrarja jew restrizzjoni moħbija fuq il-kummerċ.
Kapitolu 3
Kwistjonijiet monetarji u tat-taxxa
Artikolu 66
Carve out tat-taxxa
1. Bla ħsara għad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 67, it-trattament tan-nazzjon l-aktar iffavorit li jingħata skont din id-Deċiżjoni ma għandux japplika għal vantaġġi tat-taxxa li l-Istati Membri jew l-awtoritajiet tal-PTEE jkunu qed jipprovdu jew ikunu jistgħu jipprovdu fil-futur fuq il-bażi ta’ ftehimiiet sabiex tiġi evitata tassazzjoni doppja jew arranġamenti oħra tat-taxxa, jew il-leġiżlazzjoni domestika fis-seħħ fir-rigward tat-taxxa.
2. Xejn f’din id-Deċiżjoni ma jista’ jitqies li jipprevjeni l-adozzjoni jew l-infurzar ta’ xi miżura mmirata lejn il-prevenzjoni tal-frodi li tinvolvi t-taxxa, jew l-iskartar jew l-evażjoni tat-taxxi skont id-dispożizzjonijiet tat-taxxa ta’ ftehimijiet biex tiġi evitata tassazzjoni doppja jew arranġamenti oħra tat-taxxa, jew leġiżlazzjoni fiskali domestika fis-seħħ.
3. Xejn f’din id-Deċiżjoni ma għandu jitqies li jipprevjeni lill-awtoritajiet kompetenti rilevanti milli jagħmlu distinzjoni, fl-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet rilevanti tal-leġiżlazzjoni fiskali tagħhom, bejn kontribwenti tat-taxxi li ma jkunux fl-istess sitwazzjoni, partikolarment rigward il-post ta’ residenza tagħhom, jew rigward il-post fejn jiġi investit il-kapital tagħhom.
Artikolu 67
Arranġamenti ta’ taxxa u doganali għal kuntratti ffinanzjati mill-Unjoni
1. Fuq il-kuntratti ffinanzjati mill-Unjoni l-PTEE għandhom japplikaw arranġamenti tat-taxxa u doganali li ma jkunux anqas favorevoli minn dawk applikati minnhom għall-Istat Membru li l-PTEE jkollu rabtiet miegħu jew għal dawk l-istati li jingħataw trattament tal-aktar nazzjon iffavorit, jew għal organizzazzjonijiet internazzjonali tal-iżvilupp li jkollhom relazzjonijiet magħhom, liema trattament ikun l-aktar favorevoli.
2. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 1, l-arranġamenti li ġejjin għandhom japplikaw għall-kuntratti finanzjati mill-Unjoni:
(a)
il-kuntratt fil-PTEE benefiċjarju ma għandux ikun suġġett għal-dazji tal-bolla u ta’ reġistrazzjoni jew għall-imposti fiskali b’effett ekwivalenti, sew jekk dawn it-tariffi jkunu jeżistu diġà kif ukoll jekk dawn ikunu ser jiddaħħlu fil-ġejjieni; madankollu, dawn il-kuntratti għandhom jiġu reġistrati bi qbil mal-liġijiet fis-seħħ fil-PTEE u tista’ titħallas imposta li tkun tikkorrispondi għas-servizz mogħti;
(b)
profitt u/jew introjtu li jinħoloq mill-eżekuzzjoni ta’ kuntratti għandhom ikunu taxxabbli skont l-arranġamenti fiskali interni tal-PTEE benefiċjarju, kemm-il darba l-persuni fiżiċi jew il-persuni ġuridiċi li jirrealizzaw dan il-profitt u/jew introjtu jkollhom post permanenti ta’ negozju f’dak il-PTEE, u li l-eżekuzzjoni tal-kuntratt iddum aktar minn sitt xhur;
(c)
impriżi li jkollhom jimportaw tagħmir sabiex jeżegwixxu kuntratti ta’ xogħlijiet għandhom, jekk jitolbu dan, jibbenefikaw mis-sistema ta’ ammissjoni temporanja kif preskritt mill-leġiżlazzjoni tal-PTEE benefiċjarju rigward dak it-tagħmir;
(d)
tagħmir professjonali meħtieġ għall-eżekuzzjoni ta’ xogħlijiet definiti f’kuntratt ta’ servizz għandhom jiddaħħlu temporanjament fil-PTEE benefiċjarju mingħajr dazji fiskali, tal-importazzjoni u doganali u mingħajr ebda tariffa oħra li jkollha effett ekwivalenti fejn dawn id-dazji u l-imposti ma jikkostitwixxux rimunerazzjoni għas-servizzi mogħtija;
(e)
importazzjonijiet skont kuntratti ta’ provvista għandhom jiddaħħlu fil-PTEE benefiċjarju mingħajr dazji doganali, dazji ta’ importazzjoni, taxxi jew imposti fiskali li jkollhom effett ekwivalenti. Il-kuntratti għal forniment li oriġinaw fil-PTEE inkwistjoni għandhom jiġu konklużi fuq il-bażi tal-prezzijiet ex-works tal-fornimenti, li magħhom jistgħu jiġu miżjuda dawn l-imposti fiskali interni kif jistgħu jkunu applikabbli għal dawk il-fornimenti fil-PTEE;
(f)
fjuwils, lubrikanti u bajnders idrokarboniċi u l-materjali kollha użati fl-eżekuzzjoni tal-kuntratti tax-xogħlijiet għandhom jiġu meqjusa li ġew mixtrija fis-suq lokali u għandhom ikunu suġġetti għar-regoli fiskali li japplikaw skont il-liġijiet fis-seħħ fil-PTEE benefiċjarju;
(g)
effetti personali u ta’ entità domestika importati għall-użu minn persuni fiżiċi, għajr dawk reklutati lokalment, imqabbda sabiex iwettqu xogħlijiet definiti f’kuntratt ta’ servizz u membri tal-familji tagħhom, għandhom jiġu eżentati minn dazji doganali jew tal-importazzjoni, taxxi u imposti fiskali oħra li jkollhom effett ekwivalenti, fil-limiti tal-leġiżlazzjoni fis-seħħ fil-PTEE benefiċjarju.
3. Kull kwistjoni kuntrattwali mhux koperta minn paragrafi 1 u 2 għandha tibqa’ suġġetta għall-leġiżlazzjoni tal-PTEE ikkonċernat.
Kapitolu 4
Żvilupp fil-kapaċità tal-kummerċ
Artikolu 68
Approċċ ġenerali
Bil-għan li jiġi żgurat li l-PTEE jgawdu l-aħjar benefiċċju mid-dispożizzjonijiet ta’ din id-Deċiżjoni u li huma jkunu jistgħu jipparteċipaw fis-suq intern tal-Unjoni kif ukoll fis-swieq reġjonali, subreġjonali u internazzjonali bl-aħjar kundizzjonijiet possibbli, l-assoċjazzjoni għandha l-għan li tikkontribwixxi għall-iżvilupp tal-kapaċitajiet kummerċjali tal-PTEE billi:
(a)
issaħħaħ il-kompetittività, l-indipendenza u r-reżiljenza ekonomika tal-PTEE, permezz tad-diversifikazzjoni tal-firxa u taż-żieda tal-valur u l-volum tal-kummerċ tal-PTEE fi prodotti u servizzi u permezz tat-tisħiħ tal-kapaċità tal-PTEE li tiġbed investimenti privati f’diversi setturi ta’ attività ekonomika;
(b)
ittejjeb il-kooperazzjoni fil-kummerċ ta’ prodotti, servizzi u l-istabbiliment bejn il-PTEE u l-pajjiżi ġirien.
Artikolu 69
Djalogu, kooperazzjoni u żvilupp tal-kapaċità tal-kummerċ
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, l-inizjattivi ta’ djalogu, il-kooperazzjoni u l-iżvilupp tal-kapaċità kummerċjali jistgħu jinkludu:
(a)
it-tisħiħ tal-kapaċitajiet tal-PTEE biex jiddefinixxu u jimplimentaw il-politiki meħtieġa għall-iżvilupp tal-kummerċ tagħhom tal-prodotti u tas-servizzi;
(b)
l-inkoraġġiment tal-isforzi tal-PTEE biex idaħħlu fis-seħħ l-oqfsa legali, regolatorji u istituzzjonali xierqa kif ukoll il-proċeduri amministrattivi meħtieġa;
(c)
il-promozzjoni tal-iżvilupp tas-settur privat lokali, b’mod partikolari tal-SMEs;
(d)
il-faċilitazzjoni tal-iżvilupp tas-swieq u tal-prodotti, fosthom it-titjib tal-kwalità tal-prodotti;
(e)
jingħata kontribut għall-iżvilupp tar-riżorsi umani u tal-ħiliet professjonali rilevanti għall-kummerċ ta’ prodotti u servizzi;
(f)
it-titjib tal-kapaċità ta’ intermedjarji finanzjarji li jipprovdu lill-impriżi tal-PTEE bis-servizzi rilevanti għall-attivitajiet ta’ esportazzjoni tagħhom, bħal intelligence tas-swieq;
(g)
jingħata kontribut għall-ħolqien ta’ ambjent kummerċjali li jwassal għall-investiment.
Kapitolu 5
Kooperazzjoni fil-qasam tas-servizzi finanzjarji u tal-kwistjonijiet tat-taxxa
Artikolu 70
Kooperazzjoni fis-servizzi finanzjarji internazzjonali
Bil-għan tal-promozzjoni tal-istabbiltà, l-integrità u t-trasparenza tas-sistema finanzjarja globali, l-assoċjazzjoni tista’ tinkludi kooperazzjoni dwar servizzi finanzjarji internazzjonali. Din il-kooperazzjoni tista’ tikkonċerna:
(a)
l-għoti ta’ protezzjoni effettiva u xierqa lil investituri u konsumaturi oħrajn tas-servizzi finanzjarji;
(b)
il-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-ħasil tal-flus u l-finanzjament tat-terroriżmu;
(c)
il-promozzjoni ta’ kooperazzjoni bejn atturi differenti tas-sistema finanzjarja, fosthom il-regolaturi u s-superviżuri;
(d)
il-ħolqien ta’ mekkaniżmi indipendenti u effettivi għas-superviżjoni tas-servizzi finanzjarji.
Artikolu 71
Allinjament regolatorju fis-servizzi finanzjarji
L-Unjoni u l-PTEE għandhom jippromwovu konverġenza regolatorja ma’ standards internazzjonali rikonoxxuti dwar ir-regolamentazzjoni u s-superviżjoni fil-qasam tas-servizzi finanzjarji fosthom: “Il-Prinċipji għal Superviżjoni Effettiva tal-Banek” tal-Kumitat ta’ Basel, “Il-Prinċipji Ewlenija tal-Assigurazzjoni” tal-Assoċjazzjonijiet Internazzjonali tas-Superviżuri tal-Assigurazzjoni, “L-Għanijiet u l-Prinċipji tar-Regolament dwar it-Titoli” tal-Organizzazzjoni Internazzjonali tal-Kummissjonijiet tat-Titoli, “Il-Ftehim dwar l-iskambju ta’ informazzjoni dwar kwistjonijiet tat-taxxa” tal-OECD, “Id-Dikjarazzjoni dwar it-Trasparenza u l-iskambju ta’ Informazzjoni għal finijiet fiskali” tal-G20, “l-Attributi Ewlenin tas-Sistemi ta’ Riżoluzzjoni Effettivi għal Istituzzjonijiet Finanzjarji” tal-Bord tal-Istabbiltà Finanzjarja u “L-Istandards Internazzjonali dwar il-Ġlieda kontra l-Ħasil tal-Flus u l-Finanzjament tat-Terroriżmu u l-Proliferazzjoni - ir-Rakkomandazzjonijiet tal-FATF”.
Fejn xieraq li jsir dan, jew fuq talba tal-PTEE kkonċernat, l-Unjoni u l-PTEE jistgħu jagħmlu sforzi biex jippromovu allinjament akbar tal-leġiżlazzjoni tal-PTEE mal-Leġiżlazzjoni tal-Unjoni dwar is-servizzi finanzjarji.
Artikolu 72
Kooperazzjoni bejn awtoritajiet regolatorji u superviżorji
L-Unjoni u l-PTEE għandhom jinkoraġġixxu l-kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet regolatorji u superviżorji rilevanti, fosthom l-iskambju ta’ informazzjoni, il-kondiviżjoni ta’ għarfien espert dwar is-swieq finanzjarji u miżuri oħra bħal dawn. Għandha tingħata attenzjoni speċjali għall-iżvilupp ta’ kapaċità amministrattiva ta’ dawn l-awtoritajiet, fost l-oħrajn permezz tal-iskambju ta’ persunal u taħriġ konġunt.
Artikolu 73
Kooperazzjoni fi kwistjonijiet ta’ tassazzjoni
L-Unjoni u l-PTEE għandhom jippromwovu l-kooperazzjoni fil-qasam tat-taxxa sabiex jiġi ffaċilitat il-ġbir ta’ dħul leġittimu mit-taxxa u biex jiġu żviluppati miżuri għall-implimentazzjoni effettiva tal-prinċipji ta’ governanza tajba fil-qasam tat-taxxa, fosthom it-trasparenza, l-iskambju ta’ informazzjoni u l-kompetizzjoni ġusta fil-qasam tat-taxxa.
PARTI ERBGĦA
STRUMENTI GĦAL ŻVILUPP SOSTENIBBLI
Kapitolu 1
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 74
Għanijiet ġenerali
L-Unjoni għandha tikkontribwixxi għall-kisba tal-għanijiet ġenerali tal-assoċjazzjoni permezz tal-għoti ta’:
(a)
riżorsi finanzjarji xierqa u assistenza teknika adegwata bil-għan tat-tisħiħ tal-kapaċitajiet tal-PTEE li jifformulaw u jimplimentaw oqfsa strateġiċi u regolatorji;
(b)
finanzjament fit-tul għall-promozzjoni tat-tkabbir tas-settur privat.
Artikolu 75
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ din il-Parti, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“għajnuna programmabbli” tfisser l-għajnuna li ma titħallasx lura skont il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp allokata lill-PTEE għall-finanzjament ta’ strateġiji u prijoritaijet territorjali u reġjonali stabbiliti fid-dokumenti ta’ pprogrammar;
(b)
“programmar” tfisser l-proċess ta’ organizzazzjoni, teħid ta’ deċiżjonijiet u allokazzjoni ta’ riżorsi finanzjarji indikattivi bil-ħsieb tal-implimentazzjoni, fuq bażi pluriennali, f’żona msemmija fil-Parti Tnejn ta’ din id-Deċiżjoni, tal-azzjoni sabiex jinksibu l-għanijiet tal-assoċjazzjoni għall-iżvilupp sostenibbli tal-PTEE;
(c)
“dokument ta’ pprogrammar” tfisser d-dokument li jistabbilixxi l-istrateġija, il-prijoritajit u l-arranġamenti tal-PTEE u jittraduċi l-għanijiet u l-miri tal-PTEE għall-iżvilupp sostenibbli tiegħu f’mod effettiv u effiċjenti biex jinkisbu l-għanijiet tal-assoċjazzjoni;
(d)
“pjanijiet ta’ żvilupp” msemmija fl-Artikolu 83 tfisser sett koerenti ta’ operazzjonijiet definiti u ffinanzjarji esklużivament mill-PTEE fil-qafas tal-politiki u l-istrateġiji ta’ żvilupp tagħhom stess, u dawk maqbula bejn il-PTEE u l-Istat Membru li jkollu rabtiet miegħu;
(e)
“allokazzjoni territorjali” tfisser l-ammont allokat lill-PTEE għall-għajnuna programmabbli f’konformità mal-Fond Ewropew għall-Iżvilupp għall-finanzjament ta’ strateġiji u prijoritajiet territorjali stabbiliti fid-dokumenti ta’ pprogrammar;
(f)
“allokazzjoni reġjonali” tfisser l-ammont allokat għall-għajnuna programmabbli f’konformità mal-Fond Ewropew għall-Iżvilupp għall-finanzjament ta’ strateġiji jew prijoritajiet reġjonali komuni għal diversi PTEE u stabbiliti fid-dokumenti ta’ pprogrammar;
(g)
“deċiżjoni ta’ finanzjament” tfisser l-att adottat mill-Kummissjoni li jispeċifika d-dettalji tal-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni u li tawtorizza l-għotja ta’ għajnuna finanzjarja mill-Fond Ewropew għall-Iżvilupp.
Artikolu 76
Prinċipji ta’ kooperazzjoni finanzjarja
1. L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għandha tissejjes fuq il-prinċipji tas-sħubija, ir-responsabbiltà u l-konverġenza ma’ sistemi territorjali, il-kumplimentarjetà u s-sussidjarjetà.
2. L-operazzjonijiet iffinanzjati fi ħdan il-qafas ta’ din id-Deċiżjoni jistgħu jieħdu s-sura ta’ għajnuna programmabbli jew mhux programmabbli.
3. L-assistenza finanzjarja mill-Unjoni għandha:
(a)
tiġi implimentata b’kunsiderazzjoni tal-karatteristiċi ġeografiċi, soċjali u kulturali rispettivi tal-PTEE, kif ukoll tal-potenzjal speċifiku tagħhom;
(b)
tiżgura li l-flussi ta’ riżorsi jingħataw fuq bażi prevedibbli u regolari;
(c)
tkun flessibbli u mfassla għas-sitwazzjoni f’kull PTEE; u
(d)
titwettaq f’konformità sħiħa mas-setgħat istituzzjonali, legali u finanzjarji rispettivi ta’ kull wieħed mis-sieħba.
4. L-awtoritajiet tal-PTEE ikkonċernati għandhom ikunu responsabbli mill-operazzjonijiet ta’ implimentazzjoni bla ħsara għas-setgħat tal-Kummissjoni li jiżguraw l-immaniġġjar finanzjarju sod fl-użu ta’ fondi tal-Unjoni.
Kapitolu 2
Riżorsi finanzjarji
Artikolu 77
Sorsi ta’ finanzjament
Il-PTEE għandhom ikunu eliġibbli għas-sorsi ta’ finanzjament li ġejjin:
(a)
riżorsi allokati lill-PTEE skont il-Ftehim Intern bejn l-Istati Membri tal-Unjoni li jistabbilixxi l-11-il Fond Ewropew għall-Iżvilupp (FEŻ);
(b)
il-programmi u l-istrumenti tal-Unjoni previsti fil-baġit ġenerali tal-Unjoni; u
(c)
fondi mmaniġġjati mill-BEI fl-ambitu tar-riżorsi proprji tal-BEI, u r-riżorsi allokati lill-Faċilità ta’ Investiment tal-FEŻ, skont il-kundizzjonijiet tal-Ftehim Intern bejn l-Istati Membri tal-Unjoni li jistabbilixxi l-11-il FEŻ (7) (il-“Ftehim Intern tal-11-il FEŻ”).
Kapitolu 3
Dispożizzjonijiet speċifiċi għall-assistenza finanzjarja fl-ambitu tal-11-il FEŻ
Artikolu 78
Suġġett u ambitu
Fil-qafas tal-istrateġija u l-prijoritajiet stabbiliti mill-PTEE kkonċernati f’livell lokali u reġjonali, u bla ħsara għall-għajnuna umanitarja u ta’ emerġenza, jista’ jingħata appoġġ finanzjarju għall-attivitajiet li ġejjin biex jinkisbu l-għanijiet stabbiliti f’din id-Deċiżjoni:
(a)
politiki settorjali u riformi kif ukoll proġetti li jkunu koerenti magħhom;
(b)
żvilupp istituzzjonali, bini ta’ kapaċità u integrazzjoni tal-aspetti ambjentali;
(c)
kooperazzjoni teknika; u
(d)
appoġġ addizzjonali fil-każ ta’ fluttwazzjonijiet fil-qligħ mill-esportazzjonijiet ta’ prodotti u servizzi msemmija fl-Artikolu 82.
Artikolu 79
Għajnuna umanitarja u ta’ emerġenza
1. Għandha tingħata għajnuna umanitarja u ta’ emerġenza lill-PTEE li jħabbtu wiċċhom ma’ diffikultajiet ekonomiċi u soċjali serji ta’ natura eċċezzjonali li jirriżultaw minn diżastri naturali jew magħmula mill-bniedem jew ċirkostanzi straordinarji li jkollhom effetti paragunabbli. Għajnuna umanitarja u ta’ emerġenza għandha tinżamm għat-tul ta’ żmien meħtieġ sabiex jiġu indirizzati problemi urġenti li jinħolqu f’dawn is-sitwazzjonijiet.
Għajnuna umanitarja u ta’ emerġenza għandha tingħata biss fuq il-bażi tal-ħtiġijiet u l-interessi ta’ vittmi tad-diżastri.
2. L-għan tal-għajnuna umanitarja u ta’ emerġenza għandha tkun li:
(a)
jiġu salvati ħajjiet ta’ bnedmin, tiġi evitata u tittaffa t-tbatija u tinżamm id-dinjità tal-bniedem f’sitwazzjonijiet ta’ kriżi u ta’ wara l-kriżi;
(b)
tikkontribwixxi għall-finanzjament u għall-għoti tal-għajnuna umanitarja u għall-aċċess dirett għaliha minn min għandu jibbenefika minnha permezz tal-mezzi loġistiċi kollha disponibbli;
(c)
li twettaq riabilitazzjoni u rikostruzzjoni fuq żmien qasir sabiex il-vittmi jkunu jistgħu jibbenefikaw minn integrazzjoni soċjoekonomika minima u, mill-aktar fis possibbli, jinħolqu l-kundizzjonijiet għall-issuktar tal-iżvilupp abbażi ta’ għanijiet fit-tul;
(d)
tindirizza l-ħtiġijiet li jinħolqu mill-ispostament tal-persuni, bħar-refuġjati, il-persuni spustati u dawk li jerġgħu lura, wara diżastri naturali jew maħluqin mill-bniedem sabiex jiġu ssodisfati l-ħtiġijiet kollha, għat-tul ta’ żmien neċessarju, tar-refuġjati u tal-persuni spustati, irrispettivament minn fejn ikunu qiegħdin, u jiffaċilitaw l-azzjoni għar-ripatriazzjoni volontarja u l-integrazzjoni mill-ġdid fil-pajjiż tal-oriġini; u
(e)
tassisti lill-PTEE biex jistabbilixxu mekkaniżmi għall-prevenzjoni tad-diżastri u għall-istat ta’ preparazzjoni għalihom għal tul ta’ żmien qasir, inkluż għal previżjoni u twissija bikrija, bl-iskop li jitnaqqsu l-konsegwenzi tad-diżastri.
3. L-għajnuna prevista b’dan l-Artikolu tista’ tingħata wkoll lill-PTEE li jaċċettaw refuġjati jew persuni rimpatrijati sabiex jilħqu l-ħtiġijiet serji li ma jkunux koperti mill-assistenza ta’ emerġenza.
4. L-għajnuna prevista b’dan l-Artikolu għandha tiġi ffinanzjata mill-baġit ġenerali tal-Unjoni. Madankollu, f’ċerti eċċezzjonijiet tkun tista’ tiġi finanzjata mill-allokazzjonijiet preskritti fl-Anness II, minbarra l-fondi mill-intestatura baġitarja kkonċernata.
5. L-operazzjonijiet ta’ għajnuna umanitarja u ta’ emerġenza għandhom jitwettqu fuq talba mill-PTEE affettwat, il-Kummissjoni u l-Istat Membru b’rabtiet mal-PTEE, organizzazzjonijiet internazzjonali jew organizzazzjonijiet mhux governattivi lokali jew internazzjonali. Din l-għajnuna għandha tingħata u tiġi implimentata skont proċeduri li jiffaċilitaw operazzjonijiet rapidi, flessibbli u effettivi.
Artikolu 80
Żvilupp tal-kapaċità
1. L-assistenza finanzjarja tista’ tikkontribwixxi, fost affarijiet oħra, għall-appoġġ tal-PTEE fl-iżvilupp tal-kapaċitajiet meħtieġa biex jiddefinixxi, jimplimenta u jwettaq monitoraġġ ta’ strateġiji territorjali u/jew reġjonali u azzjonijiet bil-għan tal-ksib tal-għanijiet ġenerali għall-kundizzjonijiet tal-kooperazzjoni msemmija fil-Partijiet Tnejn u Tlieta.
2. L-Unjoni għandha tappoġġa l-isforzi tal-PTEE fl-iżvilupp ta’ data statistika affidabbli dwar dawn l-oqsma.
3. L-Unjoni tista’ tappoġġa l-PTEE fl-isforzi tagħhom biex itejbu l-komparabbiltà tal-indikaturi makroekonomiċi tagħhom.
Artikolu 81
Assistenza teknika
1. Fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni, jistgħu jiġu ffinanzjati studji jew miżuri ta’ assistenza teknika li jiżguraw it-tħeijjija, il-monitoraġġ, l-evalwazzjoni u s-superviżjoni meħtieġa għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni u għall-evalwazzjoni globali tagħha. L-assistenza teknika mogħtija lokalment għandha tiġi implimentata fiċ-ċirkostanzi kolha skont ir-regoli applikabbli għal ġestjoni finanzjarja deċentralizzata.
2. Fuq l-inizjattiva tal-PTEE, jistgħu jsiru studji jew miżuri ta’ għajnuna teknika ffinanzjati fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-attivitajiet skedati fid-dokumenti ta’ pprogrammar. Il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li tiffinanzja dawn l-azzjonijiet jew permezz ta’ għajnuna programmabbli jew minn pakkett allokat għal miżuri ta’ kooperazzjoni teknika.
Artikolu 82
Appoġġ addizzjonali fil-każ ta’ fluttwazzjonijiet fi qligħ minn esportazzjonijiet
1. Sabiex jittaffew l-effetti negattivi ta’ fluttwazzjonijiet fuq żmien qasir fi qligħ minn esportazzjonijiet, partikolarment fis-setturi agrikoli, tas-sajd u tat-tħaffir fil-minjieri, li jistgħu jipperikolaw il-ksib tal-għanijiet tal-iżvilupp tal-PTEE ikkonċernat, għandha titwaqqaf sistema ta’ appoġġ addizzjonali fl-allokazzjoni finanzjarja msemmija fl-Anness II.
2. L-appoġġ fil-każ ta’ fluttwazzjonijiet fuq żmien qasir fi qligħ minn esportazzjonijiet għandu jkollu l-għan li jiġu salvagwardjati riformi u politiki settorjali li jitpoġġew f’riskju b’riżultat ta’ tnaqqis fid-dħul u biex jiġu rimedjati l-effetti negattivi tal-instabbiltà fil-qligħ minn esportazzjonijiet partikolarment minn prodotti agrikoli u ta’ tħaffir fil-minjieri.
Id-dipendenza tal-ekonomiji tal-PTEE fuq l-esportazzjonijiet, partikolarment fis-settur agrikolu u tal-minjieri, għandha tittieħed inkonsiderazzjoni fl-allokazzjoni ta’ riżorsi msemmija fl-Anness V. F’dan il-kuntest, il-PTEE iżolati msemmija fl-Anness I għandhom jirċievu trattament aktar favorevoli skont il-kriterji stabbiliti fl-Anness V.
3. Ir-riżorsi addizzjonali għandhom jingħataw bi qbil mal-modalitajiet speċifiċi tal-mekkaniżmu ta’ appoġġ kif iddikjarat fl-Anness V.
4. L-Unjoni għandha tipprovdi wkoll appoġġ għal skemi ta’ assigurazzjoni bbażati fuq is-suq imfassla għall-PTEE li jippruvaw jipproteġu lilhom infushom kontra r-riskju ta’ fluttwazzjonijiet fi qligħ ta’ esportazzjonijiet.
Artikolu 83
Ipprogrammar
1. Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, l-għajnuna programmabbli għandha tissejjes fuq dokument ta’ pprogrammar.
2. Id-dokument ta’ pprogrammar jista’ jqis il-pjanijiet ta’ żvilupp territorjali jew pjanijiet oħrajn maqbula bejn il-PTEE u l-Istati Membri li jkollhom rabtiet magħhom.
3. Skont l-Artikolu 10, l-awtoritajiet tal-PTEE għandhom jerfgħu r-responsabbiltà primarja għat-tfassil ta’ strateġiji, prijoritajiet u arranġamenti permezz tat-tħejjija ta’ dokumenti ta’ pprogrammar f’koordinazzjoni mal-Kummissjoni u mal-Istat Membru li jkollu rabtiet mal-PTEE.
4. L-awtoritajiet tal-PTEE għandhom ikunu responsabbli minn:
(a)
l-istabbiliment tal-prijoritajiet li fuqhom ser tissejjes l-istrateġija; u
(b)
it-tfassil ta’ proposti għal proġetti u programmi mressqa lill-Kummissjoni u eżaminati minnha.
Artikolu 84
Preparazzjoni, evalwazzjoni u approvazzjoni tad-Dokument ta’ Pprogrammar
1. L-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali kompetenti jew, fil-każ ta’ programmi reġjonali, l-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Reġjonali għandu jħejji proposta għal Dokument ta’ Pprogrammar wara konsultazzjonijiet mal-usa’ firxa possibbli ta’ partijiet interessati u għandu jibbaża fuq tagħlimiet miksuba u fuq l-aħjar prattiki.
2. Kull proposta għal Dokument ta’ Pprogrammar għandha tiġi adattata għall-ħtiġijiet u ċ-ċirkostanzi speċifiċi ta’ kull PTEE. Din għandha tistabbilixxi s-settur(i) fil-mira magħżul(a) għall-finanzjament tal-Unjoni, l-objettivi speċifiċi, ir-riżultati mistennija, l-indikaturi tal-prestazzjoni li bihom ser tiġi vvalutata u evalwata u l-allokazzjoni finanzjarja indikattiva. Din għandha tippromovi l-appartenenza lokali tal-programmi ta’ kooperazzjoni.
3. Il-proposta għad-Dokument ta’ Pprogrammar għandha tkun is-suġġett ta’ skambju ta’ fehmiet bejn il-PTEE u l-Istat Membru kkonċernat u l-Kummissjoni mill-istadji bikrija tal-proċess ta’ pprogrammar u bil-ħsieb li tiġi promossal-komplementarjetà u l-konsistenza fost l-attivitajiet ta’ kooperazzjoni rispettivi tagħhom.
4. Il-Kummissjoni għandha tevalwa l-proposta għad-Dokument ta’ Pprogrammar biex tiddetermina jekk ikunx fiha l-elementi kollha meħtieġa u jekk hix konsistenti mal-miri ta’ din id-Deċiżjoni u l-politiki rilevanti tal-Unjoni. Il-Kummissjoni għandha tikkonsulta mal-Bank Ewropew tal-Investiment dwar l-abbozz ta’ Dokument ta’ Pprogrammar.
5. Il-PTEE għandhom jipprovdu l-informazzjoni kollha neċessarja, inklużi r-riżultati ta’ kwalunkwe studji fattibbli, biex tagħmel l-evalwazzjoni tal-abbozz ta’ Dokument ta’ Pprogrammar mill-Kummissjoni kemm jista’ jkun effettiv.
6. L-awtoritajiet tal-PTEE u l-Kummissjoni għandhom ikunu responsabbli b’mod konġunt mill-approvazzjoni tad-dokument ta’ pprogrammar. Il-Kummissjoni għandha tapprova d-dokument ta’ pprogrammar skont il-proċedura prevista fl-Artikolu 86.
Artikolu 85
Implimentazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta d-deċiżjoni ta’ finanzjament li tikkorrispondi għal dokument ta’ pprogrammar f’konformità mal-istandards stabbiliti fir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-11-il FEŻ u skont il-proċedura prevista fl-Artikolu 87.
2. Il-Kummissjoni għandha timplimenta r-riżorsi tal-11-il FEŻ tal-PTEE fi kwalunkwe wieħed mill-modi stabbiliti fir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-11-il FEŻ u skont il-kundizzjonijiet stabbiliti f’din id-Deċiżjoni u fil-miżuri li jimplimentaw dik id-Deċiżjoni. Għal dan il-għan, hija għandha tikkonkludi ftehimiet ta’ finanzjament mal-awtoritajiet rilevanti tal-PTEE.
3. L-awtoritajiet tal-PTEE għandhom ikunu responsabbli minn:
(a)
it-tħejjija, in-negozjati u l-konklużjoni ta’ kuntratti;
(b)
l-implimentazzjoni u l-immaniġġjar ta’ proġetti u programmi; u
(c)
iż-żamma ta’ proġetti u programmi u l-iżgurar tas-sostenibbiltà tagħhom.
4. L-awtoritajiet rilevanti tal-PTEE u l-Kummissjoni għandhom ikunu responsabbli b’mod konġunt sabiex:
(a)
jiżguraw l-ugwaljanza tal-kundizzjonijiet għall-parteċipazzjoni f’sejħiet għall-offerti u kuntratti;
(b)
jimmonitorjaw u jevalwaw l-effetti u r-riżultati ta’ proġetti u programmi; u
(c)
jiżguraw l-eżekuzzjoni xierqa, minnufih u effiċjenti ta’ proġetti u programmi.
5. Biex jiġi ffaċilitat l-iskambju ta’ fehmiet, għandhom isiru laqgħat tekniċi tal-inqas darba fis-sena bejn l-Uffiċjali tal-Awtorizzazzjoni Territorjali, l-Istati Membri kkonċernati u r-rappreżentanti tal-Kummissjoni involuti fl-ipprogrammar, partikolarment bl-użu ta’ teknoloġiji moderni jew, jekk possibbli, bħala estensjoni tal-Forum ta’ djalogu PTEE-UE.
6. Azzjonijiet iffinanzjati taħt il-11-il FEŻ jistgħu jiġu implimentati b’kofinanzjament parallel jew konġunt soġġett għad-dispożizzjonijiet tar-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-FEŻ.
Artikolu 86
Uffiċjali Territorjali u Reġjonali Awtorizzati
1. Il-Gvern ta’ kull PTEE għandu jaħtar Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali biex jirrappreżentah fl-operazzjonijiet kollha tiegħu finanzjati mir-riżorsi tal-11-il FEŻ amministrati mill-Kummissjoni u l-Bank Ewropew tal-Investiment. L-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali għandu jaħtar viċi Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali wieħed jew aktar sabiex jissostitwixxih meta ma jkunx f’pożizzjoni li jwettaq id-dmirijiet tiegħu u għandu jinforma lill-Kummissjoni dwar din il-ħatra. L-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali jista’, fejn il-kondizzjonijiet dwar il-kapaċità istituzzjonali u l-amministrazzjoni finanzjarja tajba jkunu ssodisfati, jiddelega l-funzjonijiet tiegħu fl-implimentazzjoni tal-programmi u l-proġetti konċernati lill-korp responsabbli fi ħdan l-awtorità kompetenti tal-PTEE. L-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali għandu jinforma ex-ante lill-Kummissjoni b’kwalunkwe delega ta’ dan it-tip.
Meta l-Kummissjoni ssir taf bi problemi fit-twettiq tal-proċeduri rigward l-amministrazzjoni tar-riżorsi mill-11-il FEŻ, hija għandha, flimkien mal-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali, tagħmel il-kuntatti kollha meħtieġa biex tirrimedja s-sitwazzjoni u tieħu kwalunkwe passi meħtieġa. L-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali għandu jassumi responsabbiltà finanzjarja biss għall-kompiti eżekuttivi fdati lilu.
Fejn riżorsi mill-11-il FEŻ ikunu amministrati b’mod indirett u soġġett għal kull setgħa addizzjonali li jista’ jingħata mill-Kummissjoni, l-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali għandu:
(a)
jkun responsabbli għall-koordinazzjoni, l-ipprogrammar, il-monitoraġġ regolari u r-rieżamijiet tal-implimentazzjoni ta’ kooperazzjoni, u għall-kooperazzjoni mad-donaturi;
(b)
f’kollaborazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni, ikun responsabbli mill-preparazzjoni, mill-preżentazzjoni u mill-evalwazzjoni tal-programmi u l-proġetti.
2. Fejn ir-riżorsi tal-11-il FEŻ jiġu amministrati b’mod indirett u soġġett għal kull setgħa addizzjonali li tista’ tingħata mill-Kummissjoni, l-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali rilevanti għandu jaġixxi bħala l-Awtorità Kontraenti għall-programmi implimentati permezz ta’ offerti jew sejħiet għal proposti, taħt il-kontroll ex-ante tal-Kummissjoni.
3. L-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali għandu, waqt l-eżekuzzjoni tal-operazzjonijiet u soġġett għall-obbligu li jinforma lill-Kummissjoni, jiddeċiedi dwar:
(a)
l-aġġustamenti u l-alterazzjonijiet tekniċi fil-programmi u l-proġetti fir-rigward ta’ kwistjonijiet ta’ dettall sakemm dawn ma jaffettwawx is-soluzzjoni teknika adottata u jibqgħu fil-limiti tar-riżerva għall-aġġustamenti prevista fil-ftehim ta’ finanzjament;
(b)
bdil fis-sit ta’ programmi jew proġetti li jinvolvu unitajiet multipli fejn dan ikun ġustifikat għal raġunijiet tekniċi, ekonomiċi jew soċjali;
(c)
l-impożizzjoni jew remissjoni ta’ penali għal dewmien;
(d)
l-atti li jirrilaxxaw il-garanti;
(e)
is-subkuntratti;
(f)
l-aċċettazzjoni finali, sakemm il-Kummissjoni tkun approvat l-aċċettazzjoni proviżorja, l-minuti korrispondenti u, fejn adatt, tkun preżenti għall-aċċettazzjoni finali, b’mod partikolari meta l-ammont ta’ riżervi reġistrati waqt l-aċċettazzjoni proviżorja jkun jeħtieġ xogħol addizzjonali konsiderevoli; u l-kiri ta’ konsulenti u esperti oħra għall-assistenza teknika.
4. Fil-każ ta’ programmi reġjonali, l-awtoritajiet tal-PTEE parteċipanti għandhom jaħtru Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Reġjonali fost l-atturi ta’ kooperazzjoni msemmija fl-Artikolu 11. Id-dmirijiet tal-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Reġjonali jikkorrispondu mutatis mutandis għal dawk tal-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali.
Artikolu 87
Kumitat FEŻ-PTEE
1. Fejn xieraq il-Kummissjoni għandha tiġi megħjuna mill-Kumitat maħluq mill-Ftehim Intern tal-11-il FEŻ.
2. Meta jeżerċita s-setgħat mogħtija lilu minn din id-Deċiżjoni, il-Kumitat għandu jkun magħruf bħala ‘l-Kumitat FEŻ-PTEE’. Il-proċeduri tal-Kumitat stabbiliti fil-Ftehim Intern tal-11-il FEŻ u fir-Regolament ta’ Implimentazzjoni applikabbli għall-11-il FEŻ għandhom japplikaw għall-Kumitat FEŻ-PTEE. Sad-dħul fis-seħħ ta’ dan l-aħħar Regolament, il-proċeduri stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 617/2007 (8) għandhom japplikaw.
3. Il-Kumitat għandu jiffoka x-xogħol tiegħu fuq il-kwistjonijiet sostantivi ta’ kooperazzjoni fil-livell tal-PTEE u f’dak reġjonali. Fl-interessi tal-koerenza, il-koordinazzjoni u l-kumplimentarjetà, għandu jwettaq monitoraġġ tal-implimentazzjoni tad-Dokumenti ta’ Pprogrammar.
4. Il-Kumitat għandu jagħti l-opinjoni tiegħu dwar:
(a)
abbozz ta’ Dokumenti ta’ Pprogrammar u kull emenda li ssirilhom; u
(b)
id-deċiżjonijiet ta’ finanzjament għall-implimentazzjoni ta’ din il-Parti tad-Deċiżjoni.
Artikolu 88
Rwol tad-delegazzjonijiet tal-Unjoni
1. Fejn l-Unjoni hija rappreżentata minn Delegazzjoni taħt l-awtorità ta’ Kap tad-Delegazzjoni, id-dispożizzjonijiet tar-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-11-il FEŻ dwar l-uffiċjali awtorizzati u l-uffiċjali tal-kontabilità permezz ta’ subdelegazzjoni għandhom japplikaw.
2. L-Uffiċjali Territorjali u/jew Reġjonali Awtorizzati għandhom jikkooperaw u jaħdmu mill-qrib mal-Kap tad-Delegazzjoni, li għandu jkun il-kuntatt prinċipali għall-atturi differenti tal-kooperazzjoni fil-PTEE kkonċernati.
Artikolu 89
Regoli dwar in-nazzjonalità u l-oriġini għall-akkwist pubbliku, għotjiet u proċeduri ta’ għoti oħrajn għall-PTEE
1. Regoli ġenerali dwar l-eliġibbiltà:
(a)
Il-parteċipazzjoni fl-għoti ta’ kuntratti ta’ akkwist, għotjiet u proċeduri oħra ta’ għoti għal azzjonijiet iffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni għall-benefiċċju ta’ partijiet terzi għandha tkun miftuħa għall-persuni fiżiċi kollha li huma ċittadini ta’, u persuni ġuridiċi li huma effettivament stabbiliti, f’pajjiż eliġibbli jew territorju kif definit fil-paragrafu 2, u lill-Organizzazzjonijiet Internazzjonali.
(b)
Fil-każ ta’ azzjonijiet kofinanzjati b’mod konġunt ma’ sieħeb jew donatur ieħor jew implimentati permezz ta’ Stat Membru f’ġestjoni kondiviża jew permezz ta’ Fond Fiduċjarju stabbilit mill-Kummissjoni, pajjiżi li huma eliġibbli skont ir-regoli ta’ dak is-sieħeb, donatur ieħor jew Stat Membru jew iddeterminati fl-att kostitwenti tal-fond fiduċjarju, għandhom ikunu eliġibbli wkoll.
Fil-każ ta’ azzjonijiet implimentati permezz ta’ entitajiet fdati, li huma Stati Membri jew l-aġenziji tagħhom, permezz tal-Bank Ewropew tal-Investiment jew ta’ Organizzazzjonijiet Internazzjonali jew l-aġenziji tagħhom, il-persuni naturali jew ġuridiċi li huma eliġibbli skont ir-regoli ta’ dik l-entità fdata, kif identifikat fil-ftehimiet konklużi mal-entità ta’ kofinanzjament jew ta’ implimentazzjoni, għandhom ikunu eliġibbli wkoll.
(c)
Fil-każ ta’ azzjonijiet iffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni u, barra minn hekk, taħt Strument ieħor għall-azzjoni esterna, inkluż il-Ftehim ta’ Sħubija bejn il-membri tal-Grupp ta’ Stati Afrikani, tal-Karibew u tal-Paċifiku, minn naħa waħda, u l-Komunità Ewropea u l-Istati Membri tagħha, min-naħa l-oħra, iffirmat f’Cotonou fit- 23 ta’ Ġunju 2000 (9), kif emendat l-aħħar f’Ouagadougou fit-22 ta’ Ġunju 2010 (10), il-pajjiżi identifikati taħt kwalunkwe minn dawn l-Istrumenti għandhom jitqiesu eliġibbli għall-iskop ta’ dik l-azzjoni.
Fil-każ ta’ azzjonijiet ta’ natura globali, reġjonali jew transkonfinali ffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni, persuni fiżiċi u ġuridiċi minn pajjiżi, territorji u reġjuni koperti mill-azzjoni jistgħu jipparteċipaw fil-proċeduri li jimplimentaw azzjonijiet bħal dawn.
(d)
Il-provvisti kollha mixtrija taħt kuntratt ta’ akkwist, jew f’konformità ma’ ftehim ta’ għoti, iffinanzjat taħt din id-Deċiżjoni għandhom joriġinaw minn pajjiż jew territorju eliġibbli. Madankollu, huma jistgħu joriġinaw minn kwalunkwe pajjiż jew territorju meta l-ammont tal-provvisti li se jinxtara hu taħt il-limitu għall-użu tal-proċedura kompetittiva nnegozjata. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, it-terminu ‘oriġini’ huwa definit fl-Artikolu 23 u 24 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 (11) u leġiżlazzjoni tal-Unjoni oħra li tirregola oriġini mhux preferenzjali.
(e)
Ir-regoli taħt dan l-Artikolu ma japplikawx, u ma joħolqux restrizzjonijiet ta’ nazzjonalità għal persuni fiżiċi impjegati jew ikkuntrattati legalment b’mod ieħor minn kuntrattur eliġibbli jew, fejn applikabbli, subkuntrattur.
(f)
L-eliġibbiltà kif definita f’dan l-Artikolu tista’ tiġi ristretta fir-rigward tan-nazzjonalità, il-lokalizzazzjoni jew in-natura tal-applikanti, fejn ikun meħtieġ min-natura u l-objettivi tal-azzjoni u kif meħtieġ għall-implimentazzjoni effettiva tagħha.
(g)
Il-persuni fiżiċi u ġuridiċi li jkunu ngħataw kuntratti għandhom jirrispettaw il-leġiżlazzjoni ambjentali applikabbli inkluż ftehimiet ambjentali multilaterali, kif ukoll l-istandards tax-xogħol ewlenin miftiehma internazzjonalment.
2. Offerenti, applikanti u kandidati mill-pajjiżi u t-territorji li ġejjin għandhom ikunu eliġibbli għal finanzjament taħt din id-Deċiżjoni:
(a)
Stati Membri, pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali kif rikonoxxuti mill-Unjoni, u l-membri taż-Żona Ekonomika Ewropea;
(b)
PTEE
(c)
pajjiżi u territorji li qed jiżviluppaw, kif inklużi fil-lista tal-OECD-DAC ta’ Riċevituri tal-ODA, li mhumiex membri tal-grupp G20;
(d)
pajjiżi li għalihom huwa stabbilit aċċess reċiproku għall-assistenza esterna mill-Kummissjoni. L-aċċess reċiproku jista’ jingħata, għal perijodu limitat ta’ mhux inqas minn sena, kull meta pajjiż jagħti eliġibbiltà fuq termini ugwali lil entitajiet mill-Unjoni u minn PTEE;
(e)
Stati Membri tal-OECD, fil-każ ta’ kuntratti implimentati f’Pajjiż L-Anqas Żviluppat;
(f)
meta mħabbar minn qabel fid-dokumenti tal-proċedura:
(i)
il-pajjiżi li tradizzjonalment għandhom rabtiet ekonomiċi, kummerċjali jew ġeografiċi ma’ pajjiżi benefiċjarji ġirien;
(ii)
il-pajjiżi kollha, fil-każ ta’ urġenza jew ta’ nuqqas tal-prodotti u s-servizzi fis-swieq tal-pajjiżi eliġibbli.
3. Offerenti, applikanti u kandidati minn pajjiżi mhux eliġibbli jew prodotti minn oriġini mhux eliġibbli jistgħu jiġu aċċettati bħala eliġibbli mill-Kummissjoni f’każijiet debitament sostanzjati fejn ir-regoli ta’ eliġibbiltà jagħmlu t-twettiq ta’ proġett, programm jew azzjoni impossibbli jew eċċessivament diffiċli.
4. Għal azzjonijiet implimentati fil-ġestjoni kondiviża, l-Istat Membru rilevanti li l-Kummissjoni tkun iddelegat lilu kompiti ta’ implimentazzjoni huwa intitolat, f’isem il-Kummissjoni, li jawtorizzaw l-parteċipazzjoni ta’ offerenti, applikanti u kandidati minn pajjiżi oħra u jawtorizza prodotti minn pajjiżi oħra fit-tifsira tal-punt (f) tal-paragrafu 2, u li jaċċettaw bħala eliġibbli, offerenti, applikanti u kandidati minn pajjiżi mhux eliġibbli fit-tifsira tal-paragrafu 3, jew prodotti minn oriġini mhux eliġibbli fit-tifsira tal-punt (d) tal-paragrafu 1.
Artikolu 90
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni u kontrolli finanzjarji
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu l-miżuri adegwati biex tiżgura li, meta l-azzjonijiet iffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni jiġu implimentati, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni ikunu protetti permezz ta’ miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra, permezz ta’ kontrolli effettivi u, jekk jinstabu irregolaritajiet, permezz tal-irkupru tal-ammonti li jkunu tħallsu b’mod skorrett u, fejn ikun xieraq, permezz ta’ penali effettivi, proporzjonati u ta’ deterrent.
2. Il-Kummissjoni u l-Qorti tal-Awdituri (QEA) għandu jkollhom is-setgħa li jwettqu awditi, fuq il-bażi ta’ dokumenti u fuq il-post, tal-benefiċjarji, il-kuntratti u s-subkuntratturi kollha tal-għotjiet li jkunu rċivew fondi mill-Unjoni.
L-Uffiċċju Ewropew ta’ Kontra l-Frodi (OLAF) jista’ jwettaq verifiki u spezzjonijiet fuq il-post fuq operaturi ekonomiċi relatati direttament jew indirettament ma’ dan il-finanzjament b’konformità mal-proċeduri stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (12) bil-għan li jiġi stabbilit li kien hemm frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra relatati ma’ qbil jew deċiżjonijiet dwar għotjiet jew kuntratt li jikkonċerna l-finanzjament mill-Unjoni.
Bla ħsara għall-ewwel u t-tieni subparagrafi, ftehimiet ma’ pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali, u ftehimiet dwar għotjiet u deċiżjonijiet u kuntratti li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni jkunu b’mod ċar jagħtu d-dritt lill-Kummissjoni, il-QEA u l-OLAF biex iwettqu tali awditjar, kontrolli u spezzjonijiet fuq il-post, skont ir-Regolament Finanzjarju tal-FEŻ rilevanti.
3. Il-PTEE għandhom jerfgħu r-responsabbiltà primarja mis-superviżjoni finanzjarja tal-fondi tal-Unjoni. Dan għandu jitwettaq, fejn ikun xieraq, f’koordinazzjoni mal-Istat Membru li jkollu rabtiet mal-PTEE f’konformità mal-leġiżlazzjoni nazzjonali applikabbli.
4. Il-Kummissjoni għandha tidħol responsabbli biex:
(a)
tiżgura li sistemi ta’ maniġġjar u ta’ kontroll ikunu jeżistu u jiffunzjonaw kif suppost fil-PTEE kkonċernat sabiex tiżgura li l-fondi tal-Unjoni jintużaw b’mod korrett u effettiv; u
(b)
fil-każ ta’ irregolaritajiet, tibgħat rakkomandazzjonijiet jew talbiet għal miżuri korrettivi biex jiġu rrimedjati dawk l-irregolaritajiet u jirrettifikaw kull nuqqas li jinstab.
5. Il-Kummissjoni, il-PTEE u, fejn xieraq, l-Istat Membru li hu marbut miegħu, għandhom jikkooperaw fuq il-bażi ta’ arranġamenti amministrattivi f’laqgħat annwali jew biannwali biex jikkordinaw progammi, metodoloġiji u l-implimentazzjoni ta’ kontrolli.
6. Rigward korrezzjonijiet finanzjarji:
(a)
il-PTEE kkonċernat għandu jidħol responsabbli fl-ewwel istanza għas-sejba u l-korrezzjoni ta’ irregolaritiet finanzjarji;
(b)
madankollu, fil-każ ta’ nuqqasijiet mill-PTEE ikkonċernat, il-Kummissjoni għandha tieħu azzjoni, jekk il-PTEE jonqos milli jirrimedja s-sitwazzjoni u l-isforzi għal konċiljazzjoni ma jkollhomx suċċess, biex jitnaqqas jew jiġi rtirat il-bilanċ tal-allokazzjoni totali li jikkorrespondi għad-deċiżjoni ta’ finanzjament tad-Dokument ta’ Pprogrammar.
Artikolu 91
Monitoraġġ, evalwazzjoni, proċess ta’ rieżami u rapportar
1. Il-kooperazzjoni finanzjarja għandha tkun flessibbli biżżejjed biex tiżgura li l-operazzjonijiet jinżammu kontinwament konformi mal-objettivi ta’ din id-Deċiżjoni u tieħu kont ta’ kwalunkwe bidliet li qed iseħħu fis-sitwazzjoni ekonomika, fil-prijoritajiet u fl-objettivi tal-PTEE kkonċernat, b’mod partikolari permezz ta’ rieżami ad hoc tad-Dokument ta’ Pprogrammar.
2. Ir-rieżami jista’ jinbeda mill-Kummissjoni jew fuq talba tal-PTEE kkonċernat u wara l-qbil tal-Kummissjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha teżamina l-progress li jkun sar fl-implimentazzjoni tal-assistenza finanzjarja mogħtija lill-PTEE, taħt il-11-il FEŻ, u kull sena mill-2015 għandha tippreżenta rapport lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni u r-riżultati u, sa fejn ikun possibbli, dwar l-eżiti ewlenin u l-impatti tal-assistenza finanzjarja mill-Unjoni. Ir-rapport għandu jintbagħat ukoll lill-Parlament Ewropew, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni.
4. Ir-rapport imsemmi fil-paragrafu 3 għandu jkun fih informazzjoni relatata mas-sena preċedenti dwar il-miżuri ffinanzjati, ir-riżultati ta’ eżerċizzji ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni, l-involviment tas-sħab rilevanti, u l-implimentazzjoni tal-impenji u l-approprjazzjonijiet għall-ħlasijiet tal-11-il FEŻ. Ir-rapport għandu jivvaluta r-riżultati tal-assistenza bl-użu, sa fejn hu possibbli, ta’ indikaturi speċifiċi u miżurabbli. Huwa jirrifletti t-tagħlimiet ewlenin miksuba u s-segwitu għar-rakkomandazzjonijiet tal-evalwazzjonijiet tas-snin preċedenti.
Kapitolu 4
Prinċipji ta’ eliġibbiltà
Artikolu 92
Eliġibbiltà għal finanzjament territorjali
1. L-awtoritajiet pubbliċi tal-PTEE għandhom ikunu eliġibbli għal appoġġ finanzjarju previst f’din id-Deċiżjoni.
2. Suġġett għal ftehim tal-awtoritajiet tal-PTEE ikkonċernat, l-entitajiet u l-korpi li ġejjin għandhom ikunu eliġibbli wkoll għal appoġġ finanzjarju previst f’din id-Deċiżjoni:
(a)
aġenziji lokali, nazzjonali u/jew reġjonali pubbliċi jew semipubbliċi, dipartimenti jew awtoritajiet lokali tal-PTEE u partikolarment l-istituzzjonijiet finanzjarji tagħhom u banek tal-iżvilupp;
(b)
kumpaniji u ditti tal-PTEE u ta’ gruppi reġjonali;
(c)
kumpaniji u ditti ta’ Stat Membru, sabiex jgħinuhom, b’żieda mal-kontribuzzjoni tagħhom stess, jidħlu għal proġetti produttivi fit-territorju ta’ PTEE;
(d)
intermedjarji finanzjarji tal-PTEE jew tal-Unjoni li jippromwovu u jiffinanzjaw investimenti privati fil-PTEE; u
(e)
atturi ta’ kooperazzjoni deċentralizzata u atturi oħra mhux governattivi mill-PTEE u mill-Unjoni, sabiex jgħinuhom jidħlu għal proġetti u programmi ekonomiċi, kulturali, soċjali u edukattivi fil-PTEE fil-qafas ta’ kooperazzjoni deċentralizzata, kif imsemmi fl-Artikolu 12.
Artikolu 93
Eliġibbiltà għal finanzjament reġjonali
1. Għandha tintuża allokazzjoni reġjonali għal operazzjonijiet li jibbenefikaw u jinvolvu:
(a)
żewġ PTEE jew aktar irrispettivament mill-post tagħhom;
(b)
PTEE wieħed jew aktar jew reġjun imbiegħed wieħed jew aktar imsemmija fl-Artikolu 349 tat-TFUE;
(c)
PTEE wieħed jew aktar u Stat wieħed jew aktar tal-AKP u/jew Stat mhux tal-AKP li huwa ġirien tiegħu;
(d)
PTEE wieħed jew aktar, u reġjun imbiegħed wieħed jew aktar u Stat wieħed jew aktar tal-AKP u/jew Stat mhux tal-AKP;
(e)
żewġ korpi reġjonali jew aktar li l-PTEE jkun imsieħba fihom;
(f)
PTEE wieħed jew aktar u korpi reġjonali li l-PTEE, l-Istati tal-AKP jew wieħed jew aktar mir-reġjunijiet imbiegħda jkunu msieħba fihom;
(g)
il-PTEE u l-Unjoni kollha kemm hi; jew
(h)
entità, awtorità jew korp ieħor jew aktar minn tal-inqas PTEE wieħed, li huma membri tar-REKT f’konformità mal-Artikolu 8, reġjun ultraperiferiku wieħed jew aktar u Stat ġar wieħed jew aktar tal-AKP u/jew mhux tal-AKP.
2. Il-finanzjament għandu jippermetti l-parteċipazzjoni tal-Istati tal-AKP, ir-reġjuni l-akbar imbiegħda u pajjiżi oħrajn għandu jkun addizzjonali mal-fondi allokati lill-PTEE skont din id-Deċiżjoni.
3. Il-parteċipazzjoni tal-Istati tal-AKP, ir-reġjuni l-aktar imbiegħda u pajjiżi oħrajn fil-programmi stabbiliti skont din id-Deċiżjoni għandha tiġi prevista biss jekk:
(a)
iċ-ċentru ta’ gravità tal-proġetti u tal-programmi ffinanzjati taħt il-qafas finanzjarju ta’ kooperazzjoni pluriennali jibqa’ f’PTEE;
(b)
ikunu jeżistu dispożizzjonijiet ekwivalenti fil-qafas tal-istrumenti finanzjarji tal-Unjoni; u
(c)
jiġi rrispettat il-prinċipju tal-proporzjonalità.
4. Miżuri xierqa ser jippermettu t-tlaqqigħ ta’ fondi ta’ kreditu mill-FEŻ u mill-baġit ġenerali tal-Unjoni għall-finanzjament ta’ proġetti f’kooperazzjoni bejn il-PTEE, il-Pajjiżi tal-AKP, ir-reġjuni l-aktar imbiegħda kif ukoll pajjiżi oħrajn, partikolarment mekkaniżmi ssimplifikati għall-immaniġġjar konġunt ta’ proġetti bħal dawn.
Artikolu 94
Eliġibbiltà għal programmi tal-Unjoni
1. Il-persuni fiżiċi minn PTEE, kif definiti fl-Artikolu 50, u, fejn xieraq, il-korpi u l-istituzzjonijiet pubbliċi u/jew privati rilevanti f’PTEE, għandhom ikunu eliġibbli għal parteċipazzjoni fi programmi u għal finanzjament min-naħa tal-Unjoni suġġett għar-regoli u l-għanijiet tal-programmi u l-arranġament possibbli li jkunu applikabbli għall-Istat Membru li jkollu rabtiet mal-PTEE.
2. Il-PTEE għandu jkun eliġibbli wkoll għal appoġġ minn programmi tal-Unjoni għal kooperazzjoni ma’ pajjiżi oħrajn, speċjalment il-pajjiżi fil-fażi tal-iżvilupp, suġġett għar-regoli, għanijiet u arranġamenti ta’ dawk il-programmi.
3. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Kumitat FEŻ-PTEE dwar il-parteċipazzjoni tal-PTEE fil-programmi tal-Unjoni, abbażi ta’ informazzjoni li tinsab fir-Rapport ta’ Implimentazzjoni Annwali ppreżentata mill-PTEE u informazzjoni oħra disponibbli.
PARTI ĦAMSA
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 95
Delega ta’ setgħat lill-Kummissjoni
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati li jemendaw l-Appendiċi tal-Anness VI għall-fini li tikkunsidra l-iżvilupp teknoloġiku u t-tibdil fil-leġiżlazzjoni doganali, f’konformità mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 96.
Artikolu 96
Eżerċitar tad-delega
1. Is-setgħa li jiġu adottati atti ddelegati hija mogħtija lill-Kummissjoni skont il-kundizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li tadotta atti delegati msemmija fl-Artikolu 95 għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perijodu ta’ ħames snin mill-1 ta' Jannar 2014. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport dwar id-delega tas-setgħa mhux iktar tard minn disa’ xhur qabel it-tmiem tal-perijodu ta’ ħames snin. Id-delega tas-setgħa għandha tiġi estiża impliċitament għal perijodi ta’ żmien identiċi, sakemm il-Kunsill ma joġġezzjonax għal tali estensjoni sa mhux aktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta’ kull perijodu.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 95 tista’ tiġi rrevokata fi kwalunkwe ħin mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka ttemm id-delega tas-setgħat speċifikata f’dik id-Deċiżjoni. Din għandha tidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fiha. Din ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att iddelegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifika lill-Kunsill b’dan.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikolu 95 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkunx ġiet espressa oġġezzjoni mill-Kunsill f’perijodu ta’ xahrejn (2) min-notifika ta’ dak l-att lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta’ dak il-perijodu, il-Kunsill ikun informa lill-Kummissjoni li mhux ser joġġezzjona. Dak il-perijodu jiġi estiż b’xahrejn fuq inizjattiva tal-Kunsill.
Artikolu 97
Bdil ta’ status
Il-Kunsill, filwaqt li jaġixxi skont l-Artikolu 203 tat-TFUE, għandu jiddeċiedi dwar kwalunkwe aġġustament meħtieġ għal din id-Deċiżjoni meta:
(a)
PTEE isir indipendenti;
(b)
PTEE joħroġ mill-assoċjazzjoni;
(c)
PTEE jsir reġjun ultraperiferiku;
(d)
reġjun ultraperiferiku jsir PTEE.
Artikolu 98
Imħassar
Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2001/822/KE hija b’dan imħassra.
Referenzi għad-Deċiżjoni mħassra għandhom jiġu mifhuma bħala referenzi għal din id-Deċiżjoni.
Artikolu 99
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fit-1 ta’ Jannar 2014.
L-Anness VI għandu japplika kif previst fl-Artikolu 65 ta’ dak l-Anness.
Magħmul fi Brussell, il-25 ta’ Novembru 2013.