PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/110
ze dne 26. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska a o zastavení řízení týkajícího se dovozu některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4, čl. 11 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „předchozí šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1256/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77 pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Thajska a Ukrajiny (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického (ad valorem) cla v rozsahu mezi 10,1 % a 90,6 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 18. září 2013 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího svařované ocelové trubky (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby svařovaných trubek a dutých profilů v Unii.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti platných opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 19. prosince 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2. Strany dotčené řízením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele a další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v Bělorusku, ČLR, Rusku a na Ukrajině (dále jen „dotčené země“), dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a zástupce dotčených zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně vyjádřit své stanovisko k situaci a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o něj požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(8)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, Rusku a na Ukrajině se v oznámení o zahájení předpokládal výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu Komisi přihlásily a poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.
(9)
Komise ve stanovené lhůtě neobdržela žádné informace pro výběr vzorku od vyvážejících výrobců z ČLR. Informace pro výběr vzorku Komise obdržela od jednoho vyvážejícího výrobce z Ukrajiny. Od vyvážejících výrobců z Ruska obdržela tři odpovědi. Komise z tohoto důvodu nepovažovala výběr vzorku vyvážejících výrobců za nutný.
4.2.2. Výběr vzorku dovozců a výrobců v Unii
(10)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu Komisi přihlásily a poskytly informace požadované v oznámení o zahájení. Protože od dovozců, kteří nejsou ve spojení, Komise žádné informace neobdržela, nebyl u nich proveden výběr vzorku.
(11)
Vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii, kterých se toto řízení týká, bylo v oznámení o zahájení oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při tomto předběžném výběru byly použity informace, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje výrobců, objemu výroby a zeměpisné poloze v Unii. Vzorek odpovídal největšímu reprezentativnímu objemu výroby a prodeje, který bylo možné během doby, jež byla k dispozici, náležitě prošetřit, a představoval 52 % celkové výroby výrobního odvětví Unie a prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení. Vzorek byl reprezentativní, také pokud jde o zeměpisnou polohu společností, neboť zahrnoval čtyři různé členské státy. S výrobci v EU proběhla konzultace ohledně navrženého vzorku v den zveřejnění oznámení o zahájení. Protože se nepřihlásili další výrobci a protože ke vzorku nebyly obdrženy připomínky, byl navržený vzorek schválen.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu, pravděpodobnosti pokračování či obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Za tímto účelem Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům a výrobcům v Unii vybraným do vzorku. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Arcelor Mittal Karviná, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Krakov, Polsko,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Itálie,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Spojené království;
b)
vyvážející výrobce v Bělorusku:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Bělorusko;
c)
obchodník, jenž je ve spojení s vyvážejícím výrobcem na Ukrajině:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Švýcarsko;
d)
výrobce v Rusku:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusko;
e)
výrobce ve srovnatelné zemi:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Jihoafrická republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem jsou svařované trubky a duté profily ze železa nebo nelegované oceli, kruhového průřezu a o vnějším průměru nepřevyšujícím 168,3 mm, v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77, pocházející z Běloruska, ČLR, Ruska a Ukrajiny, s výjimkou potrubních trubek používaných pro ropovody a plynovody, pažnic a trubek používaných při vrtné těžbě ropy nebo plynu nebo přesně kalibrovaných trubek a trubek a dutých profilů s připojeným příslušenstvím vhodných pro vedení plynů či kapalin používaných v civilních letadlech.
(14)
Šetřením bylo prokázáno, že různé druhy dotčeného výrobku mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům.
2. Obdobný výrobek
(15)
U svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných a prodávaných v Unii výrobním odvětvím Unie a u svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných a prodávaných v dotčených zemích a ve srovnatelné zemi byly zjištěny v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití jako u svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných v dotčených zemích a prodávaných na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k pokračování nebo obnovení dumpingu ze strany čtyř dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
(17)
Všechny čtyři dotčené země, kterých se šetření týkala, vyvezly během období přezkumného šetření dotčený výrobek v zanedbatelném množství. Není proto pravděpodobné, že by dumping v případě těchto čtyř zemí, kterých se šetření týkala, pokračoval. Posuzování se tedy omezilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu na základě vývozních cen do jiných třetích zemí. Stejně jako u předchozího šetření nebyl na vývoz do Běloruska za tímto účelem brán zřetel.
ZEMĚ BEZ TRŽNÍHO HOSPODÁŘSTVÍ
1. Srovnatelná země
(18)
Podle ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Bělorusko a ČLR nejsou považovány za země s tržním hospodářstvím. V předchozím šetření se pro účely určení běžné hodnoty jako srovnatelná země použily USA. V oznámení o zahájení se na návrh žadatele předpokládalo, že se jako srovnatelná země v tomto přezkumu před pozbytím platnosti použijí také USA.
(19)
Komise však obdržela připomínky od společnosti Mogilev a od běloruských orgánů. Od zúčastněných stran v ČLR neobdržela žádné připomínky.
(20)
Běloruské zúčastněné strany namítly, že USA nejsou vhodnou volbou srovnatelné země z důvodu údajných vazeb mezi jediným americkým spolupracujícím výrobcem a výrobním odvětvím Unie.
(21)
Běloruské strany místo toho jako srovnatelnou zemi navrhly Rusko, neboť ruský ocelářský průmysl má údajně vzhledem ke společným vazbám na bývalý Sovětský svaz podobný charakter jako běloruský ocelářský průmysl.
(22)
Šetřením však bylo zjištěno, že ve výrobních nákladech jediného spolupracujícího výrobce v Rusku se nepřiměřeně odrážela hodnota zemního plynu (viz 69. bod odůvodnění níže). Kromě toho nebyla dostatečná ani spolupráce ze strany tohoto ruského výrobce (viz 61. bod odůvodnění níže). Rusko proto nebylo možné považovat za vhodnou volbu.
(23)
Komise určila také další třetí země vyvážející dotčený výrobek do Unie. Komise kontaktovala výrobce ve 14 zemích, které jsou známé výrobou oceli. Mezi tyto země patří například Bosna a Hercegovina, Brazílie, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Srbsko, Jihoafrická republika, Jižní Korea a Tchaj-wan.
(24)
Komise během šetření nezaznamenala žádnou spolupráci na straně amerických výrobců. Nicméně obdržela vyplněné dotazníky od výrobců z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a z Jihoafrické republiky. Vzhledem k významnému objemu domácího prodeje výrobce v Jihoafrické republice Komise rozhodla, že Jihoafrická republika bude nejvhodnější volbou.
BĚLORUSKO
1. Předběžná poznámka
(25)
Při šetření spolupracoval největší známý výrobce v Bělorusku OJSC Mogilev Metallurgical Works (dále jen „společnost Mogilev“). Společnost Mogilev však v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážela. Informace o pravděpodobných vývozních cenách do Unie proto vycházely z vývozních cen do jiných třetích zemí, jak je uvedeno níže ve 27. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(26)
Běžná hodnota pro Bělorusko byla u obdobného výrobku stanovena podle jednotlivých typů výrobku na základě domácích prodejních cen odběratelům v Jihoafrické republice (srovnatelná země), kteří nejsou ve spojení, v běžném obchodním styku. Pokud se určitý typ obdobného výrobku neprodával v běžném obchodním styku nebo se na domácím trhu v Jihoafrické republice neprodal v reprezentativním množství, stanovila Komise běžnou hodnotu tak, že k výrobním nákladům obdobného výrobku připočítala prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(27)
V průběhu období přezkumného šetření společnost Mogilev dotčený výrobek do Unie nevyvážela. Pravděpodobná vývozní cena byla proto určena na základě prodejních cen v jiných třetích zemích.
2.3. Srovnání
(28)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(29)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, rabatech, slevách a obchodní úrovni.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(30)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 28,4 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(31)
Výrobní linky společnosti Mogilev byly používány jak na výrobu svařovaných trubek a dutých profilů, tak na výrobu dutých profilů (výroba těchto dvou výrobků se liší pouze v nepatrné části výrobního procesu). Společnost Mogilev vyráběla významné množství dutých profilů a vyvážela je mimo jiné i do Unie, neboť na tyto výrobky se v Unii nevztahují platná antidumpingová cla. Kromě toho společnost Mogilev vyráběla svařované trubky o vnějším průměru přesahujícím 168,3 mm (dále jen „velké trubky“), které v Unii rovněž nepodléhají antidumpingovým clům.
(32)
Vzhledem k současnému sortimentu se nevyužitá kapacita společnosti Mogilev odhaduje na přibližně 20 000 tun nebo přibližně 5 % spotřeby Unie.
(33)
Proto existuje riziko, že v případě zrušení opatření společnost Mogilev prodá na trh Unie velké množství svařovaných trubek za dumpingové ceny.
(34)
Po zveřejnění výsledků šetření však společnost Mogilev namítla, že výrobu zpomaluje provádění hydraulických zkoušek, a proto je její skutečná volná kapacita výrazně nižší. Nicméně hydraulické zkoušky představují jen méně významnou část celého výrobního procesu dotčeného výrobku, takže problém tohoto kapacitního omezení lze poměrně snadno vyřešit. Návrh na stanovení volné kapacity závodu s ohledem na kapacitu omezení hydraulického testovacího zařízení proto nebylo možné přijmout.
3.2. Přesun výroby od jiných výrobků vyráběných ve stejném zařízení
(35)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, pro společnost Mogilev je v současné době lukrativnější vyrábět duté profily, které nepodléhají antidumpingovým clům, než svařované trubky, na něž se v Unii antidumpingová cla vztahují. V období přezkumného šetření byla výroba skutečně výrazně zaměřena na výrobky, které v Unii nepodléhají antidumpingovým clům, což se týkalo převážné většiny vyráběných výrobků. Pokud by opatření vztahující se ke svařovaným trubkám pozbyla platnosti, je možné očekávat, že společnost Mogilev bude vyrábět vyváženější produktové portfolio a z výroby výrobků, na které se tato opatření v současné době nevztahují, přejde k výrobě svařovaných trubek.
(36)
Z toho důvodu existuje značné riziko, že pokud dojde ke zrušení opatření, společnost Mogilev alespoň částečně přejde z výroby výrobků, které v současné době nepodléhají antidumpingovým clům, k výrobě svařovaných trubek pro trh Unie za dumpingové ceny.
(37)
Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev tvrdila, že přechod z výroby současného sortimentu, tedy dutých profilů, k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů by nebyl okamžitý vzhledem k tomu, že duté profily již řadu let prodává ve výrazně větším poměru než svařované trubky a duté profily, a že nemá důvod tuto praxi měnit.
(38)
V této souvislosti je vhodné poznamenat, že EU je pro společnost Mogilev největším trhem pro odbyt dutých profilů a že v současné době společnost Mogilev svařované trubky ani duté profily na trh Unie neprodává. Společnost Mogilev však neposkytla žádné důkazy o tom, že by se poměr prodeje do EU mezi jednotlivými výrobky v případě zrušení opatření nezměnil. Z toho důvodu se nic nemění na závěru, že v případě zrušení opatření bude společnost Mogilev pravděpodobně vyrábět vyváženější produktové portfolio a z výroby dutých profilů alespoň částečně přejde k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů pro trh Unie.
3.3. Atraktivita trhu Unie
(39)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, Bělorusko v období přezkumného šetření do Unie dotčený výrobek nevyváželo. Pokud by došlo ke zrušení opatření, pravděpodobnost rizika přesměrování obchodu na trh Unie by se proto musela zakládat na následujících skutečnostech:
-
převažující prodejní ceny na ostatních vývozních trzích;
-
převažující ceny na trhu Unie - ceny výrobního odvětví Unie i dalších zdrojů dovozu - a
-
skutečnost, zda a případně v jakém množství společnost Mogilev prodává výrobky, které nepodléhají antidumpingovým clům.
(40)
Při porovnání průměrné prodejní ceny společnosti Mogilev v ostatních zemích s cenami na trhu Unie je patrná značná úroveň cenového podbízení. Při porovnání s průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie se úroveň cenového podbízení pohybuje v rozmezí 30 % až 50 %. Ceny společnosti Mogilev jsou rovněž nižší než ceny ostatních zdrojů dovozu na trh Unie, jako je například Indie a Turecko.
(41)
Pravděpodobnost atraktivity trhu Unie je podpořena i tím, že společnost Mogilev již má prodejní kanály, které jsou v současné době používány k prodeji jiných výrobků, avšak v případě zrušení opatření mohou být využívány i k prodeji dotčeného výrobku.
(42)
S ohledem na výše uvedené došla Komise k závěru, že v případě zrušení opatření existuje značné riziko přesměrování vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, neboť trh Unie je z hlediska cen výrazně atraktivnější.
(43)
Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev uvedla, že nebylo řádně vzato v úvahu výrazné zvýšení jejího prodeje svařovaných trubek a dutých profilů na domácím a ruském trhu během posuzovaného období. V této souvislosti je třeba poznamenat, že zvýšení objemu prodeje na těchto trzích bylo během šetření potvrzeno. Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev ve svých komentářích rovněž potvrdila, že svařované trubky a duté profily jsou prodávány za ceny nižší než převládající tržní ceny na trhu EU. Skutečnost, že se objem prodeje těchto výrobků postupně zvyšuje na domácím i ruském trhu tedy neznamená, že by riziko přesměrování prodeje na trh Unie z důvodu atraktivnějších cen EU bylo omezeno nebo odstraněno. Tvrzení společnosti Mogilev se proto zamítá.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(44)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Bělorusku, k riziku přesunu výroby od jiných výrobků na dotčený výrobek a k atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení dumpingového vývozu dotčeného výrobku z Běloruska.
ČLR
1. Předběžné poznámky
(45)
Jak je uvedeno výše v 9. bodě odůvodnění, Komise neobdržela žádnou odpověď z ČLR. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení. Čínské orgány byly informovány o záměru Komise postupovat podle článku 18 základního nařízení a založit svá zjištění na dostupných údajích.
(46)
Pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a Metal Bulletin.
(47)
Nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě průměrných hodnot, v souladu s článkem 18 základního nařízení.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(48)
Běžná hodnota pro ČLR byla stanovena na základě průměrné prodejní ceny na domácím trhu odběratelům v Jihoafrické republice (srovnatelná země), kteří nejsou ve spojení v běžném obchodním styku.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(49)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců musely vývozní ceny v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
(50)
Komise nejdříve analyzovala statistiky Eurostatu. Dovážené množství výrobku dováženého z ČLR však bylo velice omezené a jeho cena proto nemohla být považována za reprezentativní. Z toho důvodu byla pravděpodobná dovozní cena určena na základě čínských obchodních statistik vývozu do třetích zemí.
2.3. Srovnání
(51)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(52)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, DPH bez nároku na odpočet, ve vývozních nákladech, rabatech a slevách.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(53)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 39,3 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(54)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců byly použity tyto zdroje:
-
informace poskytnuté žadatelem
-
dostupné publikace (například „Metal Bulletin“)
-
informace z předchozích šetření
(55)
Odvětví výroby svařovaných trubek v Číně je známé jako jednoznačně největší na světě. Podle údajů Metal Bulletin se v roce 2012 roční produkce svařovaných trubek pohybovala okolo 35 milionů tun. Žadatel odhadoval, že výrobní kapacita svařovaných trubek v ČLR výrazně přesahuje 45 milionů tun ročně. Celková volná kapacita by tak přesáhla 10 milionů tun, což představuje 25násobek celkové zjevné spotřeby svařovaných trubek v EU.
(56)
Proto existuje značné riziko, že v případě zrušení opatření by čínští vyvážející výrobci prodali významné množství svařovaných trubek na trh Unie za dumpingové ceny.
3.2. Atraktivita trhu Unie
(57)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců zjištění vycházejí z dostupných údajů. Riziko přesměrování obchodu na trh Unie v případě zrušení opatření v této souvislosti vychází z veřejně dostupných zdrojů.
(58)
Podle veřejně dostupných zdrojů, jako je například Metal Bulletin, je čínská cenová úroveň výrazně pod průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie, která činí 848 EUR/t, a pod průměrnými dovozními cenami hlavních vývozních zemí, jako například Indie a Turecko, do Unie. Ve srovnání s průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie se úroveň cenového podbízení pohybuje mezi 30 % a 50 %. To jednoznačně dokazuje atraktivitu trhu Unie a konkurenceschopnost čínských cen v případě zrušení opatření.
(59)
S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že z důvodu podstatného cenového rozdílu zmíněného výše by v případě zrušení opatření existovalo značné riziko přesměrování obchodu z třetích zemí s nízkými cenami k lukrativnějšímu trhu Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(60)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v ČLR a atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by došlo ke zrušení platných opatření, existuje riziko značného zvýšení čínského dumpingového vývozu dotčeného výrobku.
ZEMĚ S TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍM
RUSKO
1. Předběžné poznámky
(61)
Dva ruští vyvážející výrobci představující přibližně 75 % ruské výroby, kteří odevzdali dotazník pro výběr vzorku, později Komisi informovali o tom, že dotazník vyvážejícího výrobce vyplňovat nechtěli. Pouze jeden malý výrobce, jenž nevyváží do Unie a do ostatních zemí vyváží jen nevýznamné množství, při šetření spolupracoval, vyplnil dotazník a souhlasil s inspekcí na místě. Vzhledem k naprosto nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v Rusku vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů, v souladu s článkem 18 základního nařízení. O záměru Komise postupovat podle článku 18 základního nařízení a založit svá zjištění na dostupných údajích byli informování ruští vyvážející výrobci, kteří nespolupracovali, i ruské orgány.
(62)
Pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikami obchodu týkajícími se dovozu, které vypracoval Eurostat, s ruskými vývozními statistikami a údaji z Metal Bulletin.
(63)
Naprostý nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě průměrných hodnot, v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(64)
Komise zjistila, že statistiky Eurostatu uvádějí, že z Ruska bylo určité množství dotčeného výrobku dovezeno. Toto množství však bylo velice omezené, a proto ceny tohoto dovozu nemohly být považovány za reprezentativní. Informace o pravděpodobných vývozních cenách do Unie tak vycházely z vývozních cen do ostatních třetích zemí, jak je uvedeno níže v 73. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(65)
Jak je uvedeno výše v 61. bodě odůvodnění, vzhledem k naprosto nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v Rusku byla Komise nucena použít ke stanovení běžné hodnoty dostupné údaje. Za tímto účelem byly použity informace, které poskytl spolupracující ruský výrobce.
(66)
Běžná hodnota byla určena v souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení. Nejprve bylo stanoveno, zda celkové množství prodeje obdobného výrobku na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření bylo reprezentativní ve srovnání s ruským vývozním prodejem do třetích zemí. Prodej na domácím trhu byl shledán reprezentativním v případě, že objem prodeje obdobného výrobku představoval alespoň 5 % ruského prodeje na vývoz do třetích zemí.
(67)
Poté bylo zkoumáno, zda byl obdobný výrobek prodáván v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. To bylo provedeno stanovením podílu ziskového domácího prodeje dotčeného typu výrobku nezávislým odběratelům.
(68)
Za účelem prověření běžného obchodního styku bylo přihlédnuto k průměrným výrobním nákladům. Pokud jde o výrobní náklady, a zejména o náklady na energii, pokud jde o plyn, bylo zkoumáno, zda ceny plynu placené jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a distribucí plynu.
(69)
Bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená vyvážejícími výrobci se pohybovala okolo 30 % vývozní ceny zemního plynu z Ruska. V tomto ohledu všechny dostupné údaje nasvědčují tomu, že domácí ceny plynu v Rusku jsou regulované a výrazně nižší než tržní ceny ruského zemního plynu na neregulovaných vývozních trzích. Jelikož v záznamech vyvážejícího výrobce se náklady na zemní plyn neodrážely přiměřeně, jak požaduje čl. 2 odst. 5 základního nařízení, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Z důvodu neexistence dostatečně reprezentativních nezkreslených cen plynu na ruském domácím trhu bylo považováno za vhodné provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení na základě informací z jiných reprezentativních trhů. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus), jež byla upravena s ohledem na místní distribuční náklady. Waidhaus je hlavním centrem prodeje ruského plynu do EU, jež je největším trhem pro ruský plyn a zároveň má ceny přiměřeně odrážející náklady. Lze jej proto považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(70)
Následně Komise pro účely posouzení běžného obchodního styku použila průměrné výrobní náklady po úpravě související s náklady na plyn.
(71)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje, byla běžná hodnota stanovena jako průměrná cena ziskového domácího prodeje během období přezkumného šetření.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(72)
Z důvodu naprosto nedostatečné spolupráce ze strany vyvážejících výrobců v Rusku byla Komise nucena vývozní cenu stanovit na základě dostupných údajů. Informace poskytnuté jediným spolupracujícím ruským výrobcem nemohly být použity, neboť tento výrobce nevyvážel dotčený výrobek do EU a do jiných třetích zemí jej vyvážel pouze v nevýznamném množství.
(73)
Z tohoto důvodu a také vzhledem k tomu, že vývoz z Ruska do Unie dosahoval nevýznamného množství, se pravděpodobná vývozní cena stanovila na základě ruských vývozních statistik s údaji o vývozu do jiných třetích zemí. Vývoz do jiných třetích zemí dosahoval významného množství.
(74)
Vzhledem k tomu, že jediný spolupracující ruský výrobce vyráběl výlučně takzvané „černé trubky“ (což jsou nepozinkované trubky), byly ke stanovení vývozní ceny použity údaje týkající se pouze černých trubek. Podle ruských vývozních statistik zahrnuje převážná většina ruského vývozu i černé trubky.
(75)
Po zveřejnění výsledků šetření jediný spolupracující ruský výrobce tvrdil, že se měly použít jeho vývozní ceny, neboť představují více než 10 % jeho celkového prodeje. Tento prodej však představuje méně než 2 % celkového vývozu uvedeného ruskými vývozními statistikami. Z toho důvodu se nic nemění na závěru, že v důsledku nevýznamného množství vývozu tohoto výrobce není možné jeho vývozní ceny použít.
2.3. Srovnání
(76)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(77)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(78)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 38,7 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(79)
Podle odhadu žadatele volná kapacita dotčeného výrobku v Rusku přesahuje celkovou spotřebu na trhu EU. Žadatel při svém odhadu vycházel z informací zveřejněných odborným portálem Metal Expert. Dále žadatel odhadl využití kapacity na 56 %, což bylo potvrzeno informacemi poskytnutými spolupracujícím výrobcem.
(80)
Proto existuje značné riziko, že v případě zrušení opatření by ruští vyvážející výrobci prodávali významné množství svařovaných trubek na trh Unie za dumpingové ceny.
(81)
Po zveřejnění výsledků šetření nespolupracující ruští výrobci uvedení výše v 61. bodě odůvodnění tvrdili, že Komise nezohlednila informace týkající se údajné atraktivity ostatních trhů, jako například ruského trhu, a volné kapacity v Rusku, jež tito výrobci předložili.
(82)
V této souvislosti je vhodné poznamenat, že informace týkající se volné kapacity se vztahují k širšímu sortimentu výrobků, jako jsou například duté profily a trubky velkého průměru. Tyto informace mají proto menší význam než informace poskytnuté žadatelem. Kromě toho i na základě 60 % až 70 % míry využití kapacity uvedené ruskými výrobci by výsledná volná kapacita představovala většinu spotřeby na trhu EU.
(83)
Pokud jde o informace poskytnuté nespolupracujícími ruskými výrobci týkající se údajné atraktivity ostatních trhů jako například ruského trhu, je třeba nejprve poznamenat, že z důvodu nedostatečné spolupráce nebylo možné tyto údaje ověřit. Tyto informace jsou navíc v rozporu s informacemi získanými během šetření, jež jsou uvedeny níže v 84. až 86. bodě odůvodnění, a které vycházejí z úředních ruských statistických údajů o vývozu a nebyly zpochybněny žádným ze dvou nespolupracujících ruských výrobců.
3.2. Atraktivita trhu Unie
(84)
Podle ruských obchodních statistik je průměrná ruská vývozní cena 647 EUR/t, tedy výrazně nižší než průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie ve výši 848 EUR/t a zároveň na stejné úrovni jako průměrné dovozní ceny hlavních vývozních zemí, jako je Indie a Turecko, na trh Unie.
(85)
Podle týchž obchodních statistik je až 33 % veškerého ruského vývozu prodáno do Ázerbájdžánu, jenž je pro Rusko nejdůležitějším vývozním trhem. Prodejní cena do Ázerbájdžánu je 586 EUR/t, tedy podstatně nižší než prodejní cena výrobního odvětví EU, jež činí 848 EUR/t, a dokonce ještě nižší než ceny ostatních hlavních vývozců do Unie, jako je Indie nebo Turecko. Ruský vývoz do Ázerbájdžánu navíc odpovídá přibližně 15 % spotřeby EU. Proto existuje riziko, že v případě zrušení opatření se tento vývoz přesměruje do EU.
(86)
Vzhledem k výše uvedenému Komise dospěla k závěru, že pokud dojde ke zrušení opatření, existuje značné riziko přesměrování obchodu na trh Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(87)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Rusku a atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení ruského dumpingového vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(88)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že zachování platných opatření v případě Ruska a ukončení platných opatření v případě Ukrajiny (viz níže) představuje diskriminaci vzhledem k tomu, že Rusko má údajně podobnou volnou kapacitu jako Ukrajina.
(89)
Toto tvrzení však nepotvrzují výsledky šetření, při němž byla zjištěna významná volná kapacita v Rusku, jež je schopna pokrýt minimálně většinu spotřeby na trhu EU. Na druhé straně v případě Ukrajiny bylo zjištěno, že dostupná volná kapacita pro vývoz do ostatních zemí je omezená. Z důvodu těchto podstatně rozdílných volných kapacit obou zemí bylo tvrzení o diskriminaci zamítnuto.
UKRAJINA
1. Předběžné poznámky
(90)
Během šetření spolupracoval pouze jediný vyvážející výrobce na Ukrajině - skupina Interpipe. Tento subjekt se podílí na podstatné části ukrajinské výroby a na téměř naprosté většině jinak velice malého ukrajinského vývozu do Unie. Kromě toho jsou na Ukrajině další alespoň čtyři známí výrobci, kteří nespolupracují, avšak jejich vývoz do EU je podle obchodních statistik nevýznamný.
(91)
Vzhledem k tomu, že ukrajinský vývoz do Unie dosahuje jen nevýznamného objemu, byla pravděpodobná vývozní cena stanovena na základě prodejních cen skupiny Interpipe v jiných třetích zemích, jak je uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(92)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje skupiny Interpipe jakožto jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní v případě, že celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu tvořil alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do jiných třetích zemí během období přezkumného šetření. V tomto ohledu byl proto celkový objem prodeje obdobného výrobku skupiny Interpipe na domácím trhu reprezentativní.
(93)
Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků skupiny Interpipe prodávanými na vývoz.
(94)
Komise poté v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je domácí prodej skupiny Interpipe reprezentativní u každého typu výrobku, jenž je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní v případě, že celkový objem domácího prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům tvořil během období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku na vývoz. Komise stanovila, že u většiny typů výrobku byl domácí prodej v reprezentativním množství.
(95)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(96)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
a)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a
b)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(97)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období přezkumného šetření.
(98)
Běžná hodnota je skutečná domácí cena jednotlivých typů výrobku pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období přezkumného šetření, pokud:
a)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
b)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
(99)
Analýza domácího prodeje ukázala, že běžná hodnota byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření nebo jako vážený průměr pouze ziskového prodeje podle typu výrobku.
(100)
Pokud neexistoval žádný prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nebo pokud určitý typ výrobku nebyl na domácím trhu prodán v reprezentativním množství, vypočetla Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(101)
Běžná hodnota byla vypočtena tak, že se k výrobním nákladům obdobného výrobku skupiny Interpipe během období přezkumného šetření přičetlo následující:
-
prodejní, správní a režijní náklady na domácí prodej obdobného výrobku skupiny Interpipe v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření a
-
zisk dosažený skupinou Interpipe z domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření;
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(102)
Vzhledem k nevýznamnému objemu ukrajinského vývozu do Unie byla pravděpodobná vývozní cena určena na základě prodejních cen skupiny Interpipe do jiných třetích zemí, jak je uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění, neboť tento vývoz byl uskutečňován ve významném objemu.
(103)
Veškerý prodej skupiny Interpipe byl uskutečněn přímo s odběrateli ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení. Prodejní cena proto byla určena na základě cen zaplacených nebo splatných těmito nezávislými odběrateli.
2.3. Srovnání
(104)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(105)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu a nákladech na úvěry.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(106)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 16 %.
(107)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že v případě Ukrajiny Komise zjistila pokračování dumpingu v úrovni 16 %. Toto tvrzení je však neopodstatněné a zdá se, že se jedná o nedorozumění. Ve skutečnosti je v 17. bodě odůvodnění výše uvedeno, že všechny země včetně Ukrajiny vyvážely dotčený výrobek v období přezkumného šetření do EU v zanedbatelném množství. Z takového množství nelze vyvodit žádné rozumné závěry, a tudíž v případě Ukrajiny žádné obnovení dumpingu stanoveno nebylo. Toto tvrzení se proto zamítá.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(108)
V předchozím šetření Komise stanovila, že výrobní kapacita na Ukrajině přesahuje 400 000 tun ročně. Od té doby však dva ze známých výrobců výrobu svařovaných trubek ukončili, konkrétně Lugansk Tube Plant a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, což je jeden z výrobních závodů skupiny Interpipe. Vzhledem k tomu, že doposud nebylo potvrzeno žádné další posílení výrobní kapacity na Ukrajině, je současná kapacita výrazně nižší než během předchozího šetření.
(109)
Co se týká využití kapacity, o němž je řeč výše ve 108. bodě odůvodnění, ukázalo se, že skupina Interpipe během období přezkumného šetření vytěžovala kapacitu s přihlédnutím k technickým omezením závodu téměř naplno.
(110)
Dalším důležitým aspektem je zeměpisná poloha ukrajinských závodů. Většina z nich se nachází na východě Ukrajiny a je přímo či nepřímo ovlivněna současnou bezpečnostní situací v této části země. Není proto jisté, do jaké míry mohou tyto společnosti svou výrobní kapacitu plně využívat.
(111)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že nezanedbatelná část ukrajinské výroby se nachází mimo území postižené současnou bezpečnostní situací. V této souvislosti je však třeba poznamenat, že i společnosti nacházející se mimo toto území jsou nepřímo ovlivněny bezpečnostní situací, například potížemi s dodávkami surovin. Proto se vyvozuje závěr, že většina ukrajinských závodů je přímo či nepřímo ovlivněna současnou bezpečnostní situací. Toto tvrzení se proto zamítá.
(112)
Na druhou stranu lze vzhledem k mimořádné situaci na Ukrajině po konci období přezkumného šetření očekávat, že jakmile se bezpečnostní situace stabilizuje, uplatní se volné kapacity na domácím trhu díky stavebnictví. Obdobný výrobek se totiž používá i ve stavebnictví, například jako nosný prvek, pro účely oplocení, ochrany a ke stavbě lešení.
(113)
Vzhledem ke snížení výrobní kapacity a k očekávané zvýšené poptávce na domácím trhu lze konstatovat, že dostupná volná kapacita na vývoz do všech zemí je omezená.
(114)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že Ukrajina má značnou volnou kapacitu. Tato tvrzení však nebyla podložena žádnými konkrétními důkazy a byla proto zamítnuta.
(115)
Zúčastněné strany dále tvrdily, že skupina Interpipe prohlásila, že podstatně zvýší svůj vývoz do EU o přibližně 60 %, což je v rozporu s tvrzením týkajícím se omezené ukrajinské volné kapacity, která je k dispozici pro vývoz. Toto tvrzení však nemůže být přijato. Prohlášení skupiny Interpipe se vztahuje ke společnosti jako takové, nikoli konkrétně k dotčenému výrobku. I pokud by se toto prohlášení týkalo dotčeného výrobku, zvýšení vývozu o přibližně 60 % by vedlo pouze k tržnímu podílu v EU ve výši 0,5 %, což by bylo stále považováno za zanedbatelné. Toto tvrzení proto není v rozporu se závěrem, že dostupná volná kapacita pro vývoz do všech zemí je omezená.
(116)
Stejné zúčastněné strany rovněž namítly, že volná kapacita by neměla být zahrnuta do analýzy dumpingu vzhledem k tomu, že využití kapacity nelze považovat za výmluvný ukazatel újmy v analýze újmy, jak je uvedeno níže ve 139. bodě odůvodnění.
(117)
Toto tvrzení proto nemůže být přijato. Tyto dva rozbory totiž sledují odlišné cíle. V analýze újmy je posuzováno, zda nízké využití kapacity lze považovat za známku újmy pro výrobní odvětví Unie, což tak nutně být nemusí v případě, že zbývající kapacitu je možné použít k výrobě jiných výrobků. Na druhou stranu analýza dumpingu zkoumá volnou kapacitu jako takovou, jinými slovy nevyužitou kapacitu, jež může být použita k výrobě jakýchkoli výrobků, a je tedy snadno dostupná k výrobě dotčeného výrobku.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(118)
Vzhledem k omezené dostupné volné kapacitě na Ukrajině a omezenému riziku přesměrování dumpingového vývozu lze konstatovat, že v případě zrušení platných opatření neexistuje riziko zásadního zvýšení ukrajinského dumpingového vývozu dotčeného výrobku. Je proto nepravděpodobné, že by pozbytí platnosti antidumpingových opatření v případě Ukrajiny vedlo k obnovení dumpingu v nezanedbatelném množství ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(119)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek okolo 20 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě informací obdržených od spolupracujících výrobců a na základě údajů z žádosti o přezkum u ostatních výrobců v Unii) představuje celkovou výrobu v Unii. Všichni tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(120)
Jak je vysvětleno výše v 11. bodě odůvodnění, vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni výrobního odvětví Unie, a to na základě informací obdržených od spolupracujících výrobců a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů v žádosti o přezkum.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní toky, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(121)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobků vytvořených výrobním odvětvím Unie určených pro trh Unie a na základě údajů statistik Eurostatu o objemu dovozu na trh Unie.
(122)
Během posuzovaného období se spotřeba EU snížila o 28 %. V roce 2011 klesla o 6 %, v roce 2012 o 8 procentních bodů a během období přezkumného šetření o dalších 10 procentních bodů. Klesající trend lze částečně vysvětlit do určité míry dopadem technického vývoje, neboť v případě vodovodního potrubí je tendence nahrazovat ocelové trubky výrobky z jiných materiálů, jako je například měď, plast nebo nerezová ocel.
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
561 955
528 191
460 847
404 394
Index (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že spotřeba EU byla výrazně podceněna. Žádná z těchto stran však toto tvrzení nepodložila spolehlivými důkazy, a proto jej nebylo možné přijmout.
2. Dovoz z Běloruska, ČLR a Ruska
(124)
Šetřením bylo stanoveno, že riziko pokračování nebo obnovení dumpingu v případě Ukrajiny není pravděpodobné (viz 17. a 118. bod odůvodnění výše), z toho důvodu nebylo nepatrné množství dovozu z Ukrajiny posuzováno společně s dovozem z ostatních dotčených zemí v níže uvedené analýze.
(125)
Aby bylo možné rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu z Běloruska, ČLR a Ruska, byla individuální situace každé z těchto tří zemí přezkoumána s ohledem na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(126)
Co se týká množství a dumpingového rozpětí a vzhledem k nevýznamnému objemu dovozu během období přezkumného šetření, provedla Komise výhledovou analýzu pravděpodobného objemu vývozu a dumpingových rozpětí pro jednotlivé země v případě zrušení opatření. Z této analýzy vyplynulo, že v případě zrušení opatření by se objem vývozu pravděpodobně zvýšil na úroveň převyšující úroveň dosaženou v období přezkumného šetření a zcela jistě by přesáhl zanedbatelnou úroveň (viz 33., 56. a 80. bod odůvodnění výše). Komise rovněž stanovila, že v případě zrušení opatření lze očekávat podstatné dumpingové rozpětí (viz 30., 53. a 78. bod odůvodnění výše).
(127)
Co se týká průměrné dovozní ceny, nelze na základě zanedbatelného množství dovozu dospět k žádným přesvědčivým závěrům.
(128)
Šetřením však bylo rovněž prokázáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty jsou podobné. Šetřením bylo zjištěno, že dotčený výrobek dovezený z Běloruska, ČLR a Ruska a obdobný výrobek vyrobený a prodaný výrobním odvětvím Unie se shodují ve všech základních fyzických a technických vlastnostech.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna, pokud jde o Bělorusko, ČLR a Rusko. Dovoz z těchto tří zemí byl proto zkoumán souhrnně.
a) Objem
(130)
Objem dovozu dotčeného výrobku z Běloruska, ČLR a Ruska do Unie klesl o 60 %, a to z přibližně 7 000 tun v roce 2010 na přibližně 2 900 tun v období přezkumného šetření. V roce 2011 se zvýšil o 31 %, v roce 2012 však klesl o 62 procentních bodů a v období přezkumného šetření opět o dalších 28 procentních bodů.
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Běloruska
25
55
0,1
-
Index (2010 = 100)
100
222
0
0
Tržní podíl dovozu z Běloruska
0 %
0 %
0 %
0 %
Cena dovozu z Běloruska (EUR/t)
677
1 246
600
-
Index (2010 = 100)
100
184
89
-
Objem dovozu z ČLR
712
375
458
118
Index (2010 = 100)
100
53
64
17
Tržní podíl dovozu z ČLR
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Cena dovozu z ČLR (EUR/t)
636
1 052
1 347
2 102
Index (2010 = 100)
100
165
212
330
Objem dovozu z Ruska
6 396
8 937
4 440
2 790
Index (2010 = 100)
100
140
69
44
Tržní podíl dovozu z Ruska
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Cena dovozu z Ruska (EUR/t)
470
506
513
462
Index (2010 = 100)
100
108
109
98
Objem dovozu z dotčených zemí
7 133
9 367
4 898
2 908
Index (2010 = 100)
100
131
69
41
Tržní podíl dovozu z dotčených zemí
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Cena dovozu z dotčených zemí (EUR/t)
488
532
591
528
Index (2010 = 100)
100
109
121
111
Zdroj: Comext.
b) Tržní podíl
(131)
Příslušný tržní podíl vývozců z Běloruska, ČLR a Ruska na trhu Unie se snížil z 1,3 % v roce 2010 na 0,7 % během období přezkumného šetření. Konkrétně se tržní podíl zvýšil z 1,3 % v roce 2010 na 1,8 % v roce 2011, v roce 2012 pak opět klesl na 1,1 % a v období přezkumného šetření klesl znovu až na 0,7 %.
c) Ceny
i) Vývoj cen
(132)
Od roku 2010 do období přezkumného šetření se průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z Běloruska, ČLR a Ruska zvýšila o 11 %, a to ze 488 EUR/t v roce 2010 na 528 EUR/t během období přezkumného šetření. Konkrétně se ceny zvýšily o 9 % v roce 2011, o 12 % v roce 2012 a během období přezkumného šetření o 10 % klesly.
ii) Cenové podbízení
(133)
Vzhledem k velmi malému množství prodeje dotčeného výrobku během období přezkumného šetření z ČLR a Ruska do Unie nelze dospět k jakýmkoli spolehlivým závěrům. Bylo proto provedeno srovnání cen obdobného výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami výrobku, který je předmětem šetření, vyráběného v Bělorusku, ČLR a Rusku a prodávaného do ostatních zemí. Z tohoto srovnání vyplynulo značné cenové podbízení.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Indie
25 720
48 704
58 619
53 007
Tržní podíl dovozu z Indie
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Objem dovozu z Turecka
83 654
83 753
98 742
69 757
Tržní podíl dovozu z Turecka
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Objem dovozu z Ukrajiny
956
573
944
1 147
Tržní podíl dovozu z Ukrajiny
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Objem dovozu z jiných třetích zemí
34 948
42 714
38 518
30 374
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Dovoz z Turecka a Indie se během posuzovaného období zvýšil. Tržní podíl dovozu z Ukrajiny zůstal na velice nízké úrovni. Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí se během posuzovaného období téměř nezměnil.
(135)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že 12 % ztráta tržního podílu výrobního odvětví Unie byla téměř zcela absorbována narůstajícím tržním podílem Indie a Turecka a že levný dovoz z Indie a Turecka je pravděpodobně hlavním důvodem nestabilní situace výrobního odvětví Unie. V této souvislosti je vhodné poznamenat, že cílem současného šetření je zjistit, zda by zrušení platných opatření v případě oněch tří zemí, u kterých byla stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu, mohlo pravděpodobně vést k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie. Během šetření bylo potvrzeno výrazné cenové podbízení, pokud jde o prodej výrobků z Běloruska, ČLR a Ruska do ostatních zemí. V případě zrušení opatření lze proto očekávat obnovení dumpingového vývozu z těchto zemí do EU, což by v důsledku pravděpodobně vedlo ke zvýšení újmy pro výrobní odvětví Unie. Skutečnost, že dovoz z Turecka a Indie se během posuzovaného období mohl zvýšit, nemá vliv na toto posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(136)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské faktory a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1. Makroekonomické prvky
a) Výroba
(137)
Z úrovně kolem 437 000 tun v roce 2010 klesla v průběhu posuzovaného období výroba výrobního odvětví Unie o 37 %. Konkrétně v roce 2011 klesla o 14 %, v roce 2012 o 19 procentních bodů a v období přezkumného šetření opět o další 4 procentní body. Příčinou poklesu výroby byl pokles spotřeby a zejména pak zvýšený dovoz z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
437 492
376 106
294 260
277 483
Index (2010 = 100)
100
86
67
63
b) Kapacita a míra využití kapacity
(138)
Výrobní kapacita činila v roce 2010 více než 1 700 000 tun, během posuzovaného období se snížila o 16 %. Příčinou poklesu bylo to, že někteří výrobci EU snížili počet denních výrobních směn.
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Index (2010 = 100)
100
92
75
84
Využití kapacity
25 %
23 %
22 %
19 %
Index (2010 = 100)
100
93
90
75
Zdroj: Šetření.
(139)
V roce 2010 dosáhlo využití kapacity 25 %. V roce 2011 došlo k poklesu na 23 %, v roce 2012 na 22 % a během období přezkumného šetření využití kapacity kleslo na 19 %. Příčinou nízké míry využití kapacity byla především skutečnost, že výrobky, na něž se toto šetření nevztahuje (zejména duté profily) mohou být vyráběny s použitím stejného výrobního zařízení, které se používá k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů. Míra využití kapacity proto není nutně výmluvným ukazatelem újmy v tomto výrobním odvětví.
c) Objem prodeje
(140)
Prodej výrobního odvětví Unie, pokud jde o vlastní výrobky prodávané odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesl v roce 2011 o 16 %, v roce 2012 o 21 procentních bodů a během období přezkumného šetření o další 3 procentní body. Za období od roku 2010 do období přezkumného šetření se tedy prodej snížil celkově o zhruba 40 %. Příčinou byl pokles spotřeby a zvýšení dovozu z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
409 544
343 080
259 127
247 201
Index (2010 = 100)
100
84
63
60
Zdroj: Šetření.
d) Tržní podíl
(141)
Výrobní odvětví Unie mělo v roce 2010 tržní podíl ve výši 73 %. V roce 2011 klesl na 65 %, v roce 2012 na 56 % a během období přezkumného šetření podíl opět stoupl na 61 %. Za posuzované období se tržní podíl výrobního odvětví Unie celkově snížil o 12 procentních bodů.
2010
2011
2012
OPŠ
Tržní podíl výrobního odvětví Unie
73 %
65 %
56 %
61 %
Index (2010 = 100)
100
89
77
84
Zdroj: Šetření.
e) Růst
(142)
Za období od roku 2010 do období přezkumného šetření, kdy spotřeba Unie klesla o 28 %, klesl objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, o 40 %. V důsledku toho výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ztratilo 12 procentních bodů na tržním podílu. Výrobní odvětví Unie tedy během posuzovaného období neprofitovalo z žádného růstu.
f) Zaměstnanost
(143)
Počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Unie klesl v roce 2011 o 13 %, v roce 2012 o 27 procentních bodů a během období přezkumného šetření o další 3 procentní body. Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie za posuzované období klesla celkově o 43 %, tedy z přibližně 1 600 na méně než 1 000 osob.
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (v osobách)
1 655
1 446
991
939
Index (2010 = 100)
100
87
60
57
Zdroj: Šetření.
g) Produktivita
(144)
Produktivita pracovní síly výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnance a rok, z počáteční úrovně 264 tun na zaměstnance nejprve v roce 2011 mírně klesla o 2 %. V roce 2012 vzrostla o 14 procentních bodů a během období přezkumného šetření zůstala beze změny. Produktivita výrobního odvětví Unie se za posuzované období celkově zvýšila o 12 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
264
260
297
296
Index (2010 = 100)
100
98
112
112
Zdroj: Šetření.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(145)
Jednotkové ceny prodeje výrobků výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v roce 2011 zvýšily o 5 %, v roce 2012 o 1 procentní bod a během období přezkumného šetření o 4 procentní body klesly. Za posuzované období se tyto ceny zvýšily celkově o 2 %, a to z 833 EUR/t na 848 EUR/t v období přezkumného šetření.
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
833
871
881
848
Index (2010 = 100)
100
105
106
102
Zdroj: Šetření.
i) Velikost dumpingového rozpětí
(146)
Šetřením byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu značného rozpětí o velikosti, kterou u Běloruska, ČLR a Ruska nelze považovat za zanedbatelnou.
(147)
Jak je uvedeno výše, Komise se domnívá, že pokračování nebo obnovení dumpingu v případě Ukrajiny je nepravděpodobné.
j) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(148)
Z výše zkoumaných makroekonomických ukazatelů vyplývá, že ačkoli antidumpingová opatření částečně dosáhla zamýšleného cíle, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii, výrobní odvětví se stále nachází ve velmi nestabilním a zranitelném stavu. Za posuzované období klesl například objem výroby o 37 %, objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, o 40 % a zaměstnanost o 43 %. Kromě toho se snížil podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU, a to ze 73 % v roce 2010 na 61 % během období přezkumného šetření. Účinky dřívějšího dumpingu tedy překonány nebyly a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči škodlivým účinkům jakéhokoli dumpingového dovozu na trh Unie velice zranitelné.
4.2. Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(149)
Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku byl do roku 2011 téměř beze změny. V roce 2012 se zvýšil o 14 procentních bodů a během období přezkumného šetření o 10 procentních bodů klesl. Během období přezkumného šetření byl tedy konečný stav zásob o 5 % vyšší než v roce 2010.
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
13 892
14 039
16 012
14 556
Index (2010 = 100)
100
101
115
105
Zdroj: Šetření.
b) Mzdy
(150)
Během posuzovaného období se náklady na pracovní sílu snížily o 29 %. Konkrétně v roce 2011 klesly o 2 %, v roce 2012 o 15 procentních bodů a během období přezkumného šetření o dalších 12 procentních bodů. Celkový pokles během posuzovaného období je způsoben snižováním zaměstnanosti.
2010
2011
2012
OPŠ
Roční náklady na pracovní sílu (v EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Index (2010 = 100)
100
98
83
71
Zdroj: Šetření.
(151)
Během posuzovaného období se pracovní náklady na zaměstnance zvýšily o 25 %. To je pravděpodobně pouze přechodná situace související s náklady na propouštění způsobenými značným poklesem počtu zaměstnanců.
2010
2011
2012
OPŠ
Roční náklady na jednoho zaměstnance (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Index (2010 = 100)
100
113
139
125
c) Ziskovost a návratnost investic
(152)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje, vyjádřená jako procento čistého prodeje, na trhu Unie, pokud jde o prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku, od roku 2010, kdy dosahovala více než 7 % ztráty, zlepšila a během období přezkumného šetření dosáhla téměř 1 % zisku. Konkrétně se ztráta výrobců v Unii zařazených do vzorku snížila ze 7,3 % v roce 2010 na 5 % v roce 2011, a potom na 0,6 % v roce 2012, přičemž během období přezkumného šetření prodej dosáhl mírného zisku 0,8 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Návratnost investic (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Zdroj: Šetření.
(153)
Příčinou růstu ziskovosti je skutečnost, že během posuzovaného období se zvýšily prodejní ceny o 2 %, zatímco výrobní náklady (převážně za tepla válcované svitky, na něž připadá více než 60 % výrobních nákladů) se během stejného období o 6 % snížily, stejně jako výrazně klesly roční náklady na pracovní sílu. Výrobci v Unii zařazení do vzorku proto mohli postupně začít zavádět ziskové ceny svým odběratelům na trhu EU.
(154)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, kopírovala do značné míry trend ziskovosti. V roce 2010 ztráta dosahovala 19,2 %, v roce 2011 se snížila na 11,8 %, v roce 2012 výrobci dosáhli zisku ve výši 0,5 % a během období přezkumného šetření pak zisk činil 4,3 %.
d) Peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu
(155)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti činil v roce 2010 přibližně - 44 milionů EUR. V roce 2011 se zvýšil na přibližně - 7 milionů EUR, v roce 2012 na téměř 17 milionů EUR a během období přezkumného šetření na přibližně 20 milionů EUR. Žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku neuvedl, že měl s navyšováním kapitálu obtíže. Toto zlepšení mohlo být způsobeno snížením výrobních nákladů a nákladů na pracovní sílu a mírným zvýšením cen.
2010
2011
2012
OPŠ
Peněžní tok (výrobky pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníků) (v EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Index (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Zdroj: Šetření.
e) Investice
(156)
Roční investice do výroby obdobného výrobku, pokud jde o výrobce v Unii zařazené do vzorku, se v roce 2011 snížily o 34 %, v roce 2012 se o 90 procentních bodů zvýšily a během období přezkumného šetření se o 59 procentních bodů opět snížily. Za posuzované období se investice určené k údržbě a obnově stávajícího vybavení, nikoli k navýšení kapacity, snížily o 3 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Index (2010 = 100)
100
66
156
97
Zdroj: Šetření.
5. Závěr ohledně újmy
(157)
Řada ukazatelů, zejména finančních ukazatelů, se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Ziskovost se zvýšila a ze 7 % ztráty dosáhla zisku 0,8 %, což je však stále nižší než cílový zisk 5 % dosažený v předchozím šetření. Návratnost investic se zlepšila z více než 19 % ztráty na více než 4 % zisk a úroveň peněžního toku z - 44 milionů EUR na 20 milionů EUR. Tyto údaje svědčí o tom, že výrobní odvětví se částečně zotavilo.
(158)
Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření však řada ukazatelů vykázala negativní vývoj. Objem výroby se snížil o 37 %, využití kapacity o 25 %, objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesl o 40 %, tržní podíl výrobního odvětví Unie klesl o 12 procentních bodů a zaměstnanost o 43 %.
(159)
Antidumpingová opatření částečně splnila svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výrobní odvětví Unie se opět stává mírně ziskové, ovšem na úkor svého tržního podílu na trhu Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zlepšit svou finanční situaci preferováním cen před objemem. Je tedy zřejmé, že výrobní odvětví Unie se dosud plně nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, nachází se stále v nestabilním stavu, a je tudíž velice zranitelné případným obnovením dumpingového dovozu.
(160)
I kdyby byl nestabilní stav výrobního odvětví Unie kvalifikován jako podstatná újma, nemohl by být přičítán dovozu z dotčených zemí. Tři dotčené země (v případě Ukrajiny bylo šetřením zjištěno, že pokračování nebo obnovení dumpingu není pravděpodobné) představují méně než 1 % kumulativního podílu na trhu EU. Absence cenového nátlaku ze strany dotčených zemí výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet dostatečně ziskové ceny, ačkoli výrazně nižší, než je cílový zisk.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dovoz z ČLR, Běloruska a Ruska
(161)
Výše uvedené trendy svědčí o tom, že antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii. Na druhé straně, jak dokazuje negativní vývoj řady ukazatelů újmy, výrobní odvětví se stále nachází ve velice nestabilním stavu.
(162)
Jak je uvedeno výše, vývozci tří dotčených zemí disponují volnou kapacitou, jež jim umožňuje velmi rychle navýšit vývoz. Vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy některých třetích zemí je pravděpodobné, že v případě zrušení antidumpingových opatření by značné množství vývozu, v současnosti vyvážené do těchto třetích zemí, bylo přesměrováno na trh EU. Tento nárůst dumpingového dovozu za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, pravděpodobně zvýší cenový nátlak na trh Unie, a tedy ještě zhorší již tak nestabilní stav výrobního odvětví Unie. Podobně náhlý vývoj byl sledován již v předchozím šetření, kdy se tržní podíl dovozu z dotčených tří zemí do EU během pouhých tří a půl let ztrojnásobil, a to z 6,2 % v roce 2004 na 18,7 % v období šetření (od 1. července 2006 do 30. června 2007). Vyvážející výrobci v ČLR, Bělorusku a Rusku tedy již prokázali svou schopnost rychle zvýšit objem vývozu do Unie.
(163)
Na základě výše uvedeného lze tedy dojít k závěru, že v případě zrušení opatření je obnovení újmy pravděpodobné.
2. Dovoz z Ukrajiny
(164)
Vzhledem k tomu, že v případě Ukrajiny byl učiněn závěr, že pokračování nebo obnovení dumpingu je nepravděpodobné, není nutné uvádět žádné další analýzy vztahující se k pravděpodobnosti obnovení újmy.
G. ZÁJEM UNIE
(165)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Při posouzení zájmu Unie byly vzaty v úvahu zájmy všech zúčastněných stran. V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dostaly příležitost předložit svá stanoviska.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(166)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie se stále nachází ve velice nestabilním stavu. Antidumpingová opatření částečně splnila svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výrobní odvětví Unie se opět stává mírně ziskové, ovšem na úkor svého podílu na trhu Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo díky platným opatřením zlepšit svou finanční situaci preferováním cen před objemem. Zrušením opatření by se zvýšil cenový nátlak na trh Unie, což by opět vedlo ke ztrátám. Je proto v zájmu výrobního odvětví Unie opatření zachovat.
2. Zájem dovozců a uživatelů
(167)
Komise kontaktovala více než 100 uživatelů a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se záměrem navázat spolupráci, na niž však nikdo z nich neodpověděl. Důvodem může být velmi malý objem vývozu každé z dotčených zemí na trh Unie. V každém případě žádný faktor nenasvědčuje tomu, že by dovozci nebo uživatelé byli neúměrně zasaženi, pokud by se platnost opatření prodloužila.
(168)
S ohledem na výše uvedené lze proto považovat za nepravděpodobné, že by prodloužení platnosti opatření podstatně ovlivnilo situaci dovozců a uživatelů v Unii.
3. Riziko nedostatečného zásobení/hospodářská soutěž na trhu EU
(169)
Spotřeba EU za posuzované období klesla o 28 %, přičemž během období přezkumného šetření dosahovala 400 000 tun. Kapacita výrobního odvětví Unie během posuzovaného období soustavně převyšovala poptávku v EU a v období přezkumného šetření dosahovala téměř 1 500 000 tun. Mezi výrobci v EU je tedy dostatečná hospodářská soutěž. Výrobní odvětví Unie navíc během období přezkumného šetření funguje při pouhé 19 % míře využití kapacity, neboť vyrábí jiné výrobky (dotčený výrobek a další výrobky, jako například duté profily) za použití stejného výrobního zařízení. V případě zvýšené poptávky má proto výrobní odvětví Unie volnou kapacitu na zvýšení výroby úpravou sortimentu výroby. Část poptávky může uspokojit také dovoz z jiných třetích zemí, na které se opatření nevztahují, především z Indie a Turecka.
(170)
Vzhledem k výše uvedenému nelze vyvodit závěr, že v případě zachování antidumpingových opatření by mohlo dojít k nedostatečnému zásobení trhu EU nebo k omezení hospodářské soutěže na trhu EU.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(171)
Z výše uvedeného je zřejmé, že negativní dopad zachování opatření by byl omezený a v žádném případě by nebyl neúměrný výhodám, jež by z prodloužení platnosti opatření plynuly výrobnímu odvětví Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(172)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit zachování stávajících opatření. V návaznosti na toto zveřejnění výsledků šetření jim byla rovněž poskytnuta lhůta k vyjádření. V odůvodněných případech byly jejich připomínky a stanoviska náležitě zohledněny.
(173)
Z výše uvedeného vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických (ad valorem) cel různých sazeb.
(174)
Pokud jde o Ukrajinu, bylo zjištěno, že pokračování nebo obnovení dumpingu je nepravděpodobné (viz 17. a 118. bod odůvodnění výše), a proto by opatření měla být zrušena a řízení ukončeno.
(175)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyráběné jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(176)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi. (5) Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(177)
Toto rozhodnutí je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, kruhového průřezu a o vnějším průměru nepřevyšujícím 168,3 mm, v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77 (kódů TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 a 7306307780), pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska, s výjimkou potrubních trubek používaných pro ropovody a plynovody, pažnic a trubek používaných při vrtné těžbě ropy nebo plynu nebo přesně kalibrovaných trubek a trubek a dutých profilů s připojeným příslušenstvím vhodných pro vedení plynů či kapalin používaných v civilních letadlech.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Všechny společnosti
90,6 %
-
Rusko
Skupina TMK (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company a Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
Skupina OMK (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works a Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Všechny ostatní společnosti
20,5 %
A999
Bělorusko
Všechny společnosti
38,1 %
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu výrobku uvedeného v čl. 1 odst. 1 pocházejícího z Ukrajiny se ukončuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. ledna 2015.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/110
tas-26 ta' Jannar 2015
li jimponi dazju definittiv antidumping fuq l-importazzjonijiet ta' ċerti tubi u pajpijiet iwweldjati tal-ħadid jew tal-azzar mhux illigat li joriġinaw fil-Bjelorussja, ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u r-Russja u li jtemm il-proċediment fir-rigward ta' importazzjonijiet ta' ċerti tubi u pajpijiet iwweldjati tal-ħadid jew tal-azzar mhux illigat li joriġinaw fl-Ukraina wara reviżjoni ta' skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b'mod partikolari l-Artikoli 9(4) u 11(2) u (5) tiegħu,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Il-Kunsill, wara investigazzjoni ta' antidumping (“l-investigazzjoni preċedenti”), permezz tar-Regolament (KE) Nru 1256/2008 (2), impona dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta' ċerti tubi u pajpijiet iwweldjati tal-ħadid jew tal-azzar mhux illigat li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 u ex 7306 30 77 li joriġinaw fil-Bjelorussja (minn issa 'l quddiem Bjelorussja), ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ”), ir-Russja, it-Tajlandja u l-Ukraina (“il-miżuri antidumping definittivi”). Il-miżuri ħadu l-għamla ta' dazju ad valorem li jvarja bejn 10,1 % u 90,6 %.
2. Talba għal rieżami ta' skadenza
(2)
Wara l-pubblikazzjoni ta' notifika ta' għeluq taż-żmien imminenti (3) tal-miżuri antidumping definittivi fis-seħħ, il-Kummissjoni, fit-18 ta' Settembru 2013, rċeviet talba għall-bidu ta' rieżami tal-għeluq taż-żmien ta' dawn il-miżuri, skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. It-talba ġiet ippreżentata mill-Kumitat tad-Difiża tal-industrija tat-tubi tal-azzar iwweldjati tal-Unjoni Ewropea (“l-applikant”) f'isem il-produtturi li jirrappreżentaw proporzjon sinifikanti, f'dan il-każ ta' aktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta' tubi u pajpijiet iwweldajti.
(3)
It-talba kienet ibbażata fuq ir-raġunijiet li l-iskadenza tal-miżuri probabbli tirriżulta f'kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' dumping u ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
3. Bidu ta' rieżami ta' skadenza
(4)
Wara li stabbilixxiet, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li kienet teżisti biżżejjed evidenza għall-bidu ta' rieżami ta' skadenza, il-Kummissjoni fid-19 ta' Diċembru 2013 ħabbret, permezz ta' notifika ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4) (“in-Notifika ta' Bidu”), il-bidu ta' rieżami ta' skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
4. L-investigazzjoni
4.1. Il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami u l-perjodu kkunsidrat
(5)
L-investigazzjoni tal-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta' Ottubru 2012 sat-30 ta' Settembru 2013 (“il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami” jew “PIR”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta' Jannar 2010 sat-tmiem tal-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieażmi (“il-perjodu kkunsidrat”).
4.2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(6)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikant, lil produtturi magħrufa oħra tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi fil-Bjelorussja, lir-RPĊ, lir-Russja u lill-Ukraina (“il-pajjiżi kkonċernati”), lill-importaturi mhux relatati u l-utenti magħrufa li se jkunu kkonċernati kif ukoll lir-rappreżentanti tal-pajjiżi kkonċernati, dwar il-bidu tar-rieżami ta' skadenza. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jippreżentaw l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u jitolbu seduta fil-limitu ta' żmien stabbilit fin-Notifika ta' Bidu.
(7)
Il-partijiet interessati kollha li talbu dan u li wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għalfejn għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta ta' smigħ.
4.2.1. Il-kampjunar fir-rigward tal-produtturi esportaturi
(8)
Fid-dawl tal-għadd apparentament kbir ta' produtturi esportaturi fir-RPĊ, ir-Russja u l-Ukraina, il-kampjunar ġie previst fin-Notifika ta' Bidu skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi jekk il-kampjunar ikunx meħtieġ u, jekk ikun, biex jintgħażel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq intalbu, li jippreżentaw ruħhom lill-Kummissjoni fi żmien 15-il jum mill-bidu tar-rieżami u li jipprovdu t-tagħrif mitlub fin-Notifika ta' Bidu lill-Kummissjoni.
(9)
Fl-aħħar, il-Kummissjoni ma rċevietx tweġibiet ta' kampjunar mill-produtturi esportaturi fir-RPĊ. Waslet tweġiba waħda ta' kampjunar minn produttur esportatur wieħed fl-Ukraina. Waslu tliet tweġibiet ta' kampjunar minn produtturi esportaturi fir-Russja. Għalhekk, il-Kummissjoni kkunsidrat li l-kampjunar ta' produtturi esportaturi ma kienx meħtieġ.
4.2.2. Il-kampjunar fir-rigward tal-importaturi u l-produtturi tal-Unjoni
(10)
Minħabba l-għadd apparentament kbir ta' importaturi mhux relatati fl-Unjoni, il-kampjunar ġie previst fin-Notifika ta' Bidu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi jekk il-kampjunar ikunx meħtieġ u, jekk ikun, biex jintgħażel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq intalbu, biex jippreżentaw ruħhom lill-Kummissjoni fi żmien 15-il jum mill-bidu tar-rieżami u jipprovdu t-tagħrif mitlub fin-Notifika ta' Bidu lill-Kummissjoni. Minħabba li ma waslet l-ebda tweġiba minn importatur mhux relatat, il-kampjunar ma ġiex applikat għal importaturi mhux relatati.
(11)
Minħabba l-għadd kbir ta' produtturi tal-Unjoni involuti f'dan il-proċediment, in-Notifika ta' Bidu ħabbret li l-Kummissjoni kienet għażlet provviżorjament kampjun ta' produtturi tal-Unjoni għad-determinazzjoni tal-ħsara skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Din l-għażla minn qabel kienet saret bl-użu tal-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni fl-istadju tal-bidu u kienet ibbażata fuq il-volum tal-bejgħ, il-volum tal-produzzjoni u l-lok ġeografiku tal-produtturi fl-Unjoni. Il-kampjun ikkorrisponda għall-akbar volum rappreżentattiv ta' produzzjoni u bejgħ li b'mod raġonevoli seta' jiġi mistħarreġ fiż-żmien disponibbli, li rrappreżenta 52 % tal-produzzjoni totali u l-bejgħ lil konsumaturi mhux relatati fl-UE tal-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-kampjun kien rappreżentattiv fir-rigward tas-sit ġeografiku tal-kumpaniji minħabba li kopra erba' Stati Membri differenti. Il-produtturi tal-UE ġew ikkonsultati dwar il-kampjun propost fid-data tal-pubblikazzjoni tan-Notifika ta' Bidu. Minħabba li l-ebda produttur addizjonali ma ppreżenta lilu nnifsu u ma waslu l-ebda kummenti dwar il-kampjun, il-kampjun propost ġie kkonfermat.
(12)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset li kienet neċessarja għad-determinazzjoni tal-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' dumping, il-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' ħsara u l-interess tal-Unjoni. Għal dan l-għan, il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-produtturi esportaturi u lill-produtturi tal-Unjoni magħżula fil-kampjun. Saru żjarat ta' verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Il-produtturi fl-Unjoni:
-
Arcelor Mittal Karvina, ir-Repubblika Ċeka,
-
Arcelor Mittal Krakow, il-Polonja,
-
Arvedi Tubi Acciaio S.p.A., Cremona, l-Italja,
-
Tata Steel UK Limited, Corby; ir-Renju Unit;
(b)
Il-produttur espotatur fil-Bjelorussja:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, il-Bjelorussja;
(c)
In-negozjant relatat mal-produttur esportatur fl-Ukraina:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, l-Isvizzera;
(d)
Il-produttur fir-Russja:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, ir-Russja;
(e)
Il-produttur fil-pajjiż analogu:
-
Robor Ltd. Johannesburg, l-Afrika t'Isfel.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(13)
Il-prodott ikkonċernat huwa tubi u pajpijiet iwweldjati, tal-ħadid jew tal-azzar mhux illigat, b'qatgħa trasversali perpendikolari ċirkolari u b'dijametru estern li ma jaqbiżx il-168,3 mm, esklużi l-pajpijiet tal-linja tat-tip użati fil-pipelines taż-żejt jew tal-gass, casing u tubi tat-tip użati fit-tħaffir għaż-żejt jew il-gass, tubi ta' preċiżjoni u tubi u pajpijiet b'fittings imqabbda adattati biex jgħaddu minnhom gassijiet jew likwidi għall-użu fl-inġenji tal-ajru ċivili, li bħalissa jaqa' taħt il-kodiċijiet NM ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 u ex 7306 30 77, li joriġinaw mill-Bjelorussja, mir-RPĊ, mir-Russja u mill-Ukraina.
(14)
L-investigazzjoni wriet li t-tipi differenti tal-prodott ikkonċernat kollha għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi u bażikament jintużaw għall-istess għanijiet.
2. Il-prodott simili
(15)
It-tubi u l-pajpijiet iwweldjati prodotti u mibjugħin fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni u t-tubi u l-pajpijiet iwweldjati prodotti u mibjugħin fil-pajjiżi kkonċernati u l-pajjiż analogu nstabu li kellhom essenzjalment l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u l-istess użi bażiċi tat-tubi bħall-pajpijiet u tubi iwweldjati prodotti fil-pajjiż kkonċernati u mibjugħin għall-esportazzjoni lill-Unjoni. Għalhekk jitqiesu simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. IL-PROBABBILTÀ TA' KONTINWAZZJONI JEW IR-RIKORRENZA TA' DUMPING
(16)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri eżistenti tkunx probabbilment se twassal għal kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' dumping mill-erba' pajjiżi kkonċernati.
(17)
L-erba' pajjiżi kollha taħt investigazzjoni esportaw kwantitajiet negliġibbli tal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Għaldaqstant, ma hemm l-ebda probabbiltà ta' kontinwazzjoni tad-dumping għall-ebda mill-erba' pajjiżi taħt investigazzjoni. Il-valutazzjoni kienet limitata għall-probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping bl-użu tal-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi oħra. Bħal fl-investigazzjoni preċedenti, l-esportazzjonijiet lejn il-Bjelorussja ma ġewx ikkunsidrati għal dan il-għan.
IL-PAJJIŻI BL-EKONOMIJA MHUX TAS-SUQ
1. Il-Pajjiż Analogu
(18)
Skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-Bjelorussja u r-RPĊ mhumiex ikkunsidrati bħala pajjiżi bl-ekonomija tas-suq. Fl-investigazzjoni preċedenti, l-Istati Uniti tal-Amerika ntużat bħala pajjjiż analogu biex jiġi stabbilit il-valur normali. Fin-Notifika ta' Bidu l-Istati Uniti tal-Amerika kien previst biex tintuża bħala pajjiż analogu f'dan ir-rieażmi ta' skadenza, kif ġie ssuġġerit mill-applikant.
(19)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand Mogilev kif ukoll mill-awtoritajiet tal-Bjelorussja. Ma waslu l-ebda kummenti mingħand partijiet interessati fir-RPĊ.
(20)
Il-partijiet interessati tal-Bjelorussja argumentaw li l-Istati Uniti tal-Amerika ma kinitx għażla xierqa minħabba rabtiet allegati bejn l-uniku produttur tal-Istati Uniti li kkoopera u l-industrija tal-Unjoni.
(21)
Il-partijiet interessati tal-Bjelorussja ssuġġerew li tintuża r-Russja bħala pajjiż analogu minħabba li l-industrija tal-azzar Russa allegatament hija simili għal dik tal-Bjelorussja minħabba r-rabtiet komuni tagħhom ma' dik li qabel kienet l-Unjoni Sovjetika.
(22)
Madankollu, l-investigazzjoni stabbilixxiet li l-valur tal-gass naturali ma kienx rifless sewwa fl-ispiża tal-produzzjoni tal-uniku produttur li kkoopera fir-Russja (ara l-premessa (69) hawn taħt). Barra minn hekk, il-kooperazzjoni minn dan il-produttur fir-Russja ma kinitx biżżejjed (ara l-premessa (61) hawn taħt). Għalhekk, l-għażla tar-Russja ma kinitx meqjusa bħala xierqa.
(23)
Il-Kummissjoni identifikat ukoll pajjiżi terzi oħrajn li jesportaw il-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. Il-Kummissjoni kkuntattjat produtturi f'14-il pajjiż magħrufa li huma produtturi tal-azzar. Dawn kienu jinkludu pajjiżi bħal Bosnja Ħerzegovina, il-Brażil, dik li kienet ir-Repubblika Jugoslava tal-Maċedonja, is-Serbja, l-Afrika t'Isfel, il-Korea t'Isfel u t-Tajwan.
(24)
Fl-aħħar, il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kooperazzjoni mill-produtturi tal-Istati Uniti tal-Amerika. Madankollu, il-Kummissjoni rċeviet tweġibiet sħaħ għall-kwestjonarju mill-produtturi f'dik li qabel kienet ir-Repubblika Jugoslava tal-Maċedonja u fl-Afrika t'Isfel. Minħabba d-daqs sinifikanti tal-bejgħ domestiku tal-produttur tagħha, il-Kummissjoni kkunsidrat il-produttur fl-Afrika t'Isfel bħala l-aktar għażla xierqa.
IL-BJELORUSSJA
1. Kumment preliminari
(25)
L-akbar produttur magħruf mill-Bjelorussja, OJSC Mogilev Metallurgical Works (“Mogilev”) ikkoopera fl-investigazzjoni. Madankollu, Mogilev ma esportax il-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Għalhekk, informazzjoni dwar prezzijiet probabbli ta' esportazzjoni lejn l-Unjoni kienet ibbażata fuq il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi oħrajn, kif indikat fil-premessa (27) hawn taħt.
2. Dumping probabbli matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
2.1. Determinazzjoni tal-valur normali
(26)
Il-valur normali għall-Bjelorusssja ġie stabbilit skont it-tip tal-prodott għall-prodott simili, abbażi tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku lil konsumaturi mhux relatati fil-perkors normali tal-kummerċ fl-Afrika t'Isfel (il-pajjiż analogu). Meta ma sar l-ebda bejgħ ta' tip ta' prodott tal-prodott simili fil-perkors normali ta' kummerċ jew fejn tip ta' prodott ma nbiegħx fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku tal-Afrika t'Isfel, il-Kummissjoni ħolqot il-valur normali biż-żieda tal-kost tal-produzzjoni tal-bejgħ tal-prodott simili, l-ispejjeż ġenerali u amministrattivi u l-profitt.
2.2. Id-determinazzjoni tal-prezz probabbli tal-esportazzjoni
(27)
Matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, Mogilev ma esportax il-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. Għalhekk, il-prezz probabbli tal-esportazzjoni ġie stabbilit abbażi tal-prezzijiet tal-bejgħ lejn pajjiżi terzi oħrajn.
2.3. Tqabbil
(28)
It-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz probabbli tal-esportazzjoni sar abbażi tal-prezz mill-fabbrika. Sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust tqiesu d-differenzi li jaffettwaw il-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(29)
Fejn applikabbli saru konċessjonijiet għad-differenzi fl-ispejjeż tat-trasport, ir-rifużjonijiet, l-iskontijiet u l-livell tal-kummerċ.
2.4. Dumping probabbli matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
(30)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, il-marġni ta' dumping probabbli skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku ġie stabbilit għal 28,4 %.
3. L-iżvilupp tal-esportazzjonijiet fil-każ li l-miżuri jitħassru
3.1. Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-produtturi esportaturi
(31)
Il-linji ta' produzzjoni ta' Mogilev ġew utilizzati kemm għall-produzzjoni ta' tubi u pajpijiet iwweldjati kif ukoll għall-produzzjoni ta' profili vojta minn ġewwa (fażi żgħira tal-produzzjoni biss tissepara l-produzzjoni taż-żewġ prodotti). Mogilev ipproduċa volumi sinifikanti ta' profili vojta minn ġewwa u esportahom lejn inter alia l-Unjoni, minħabba li ma hemm l-ebda dazji antidumping fis-seħħ fuq dawn il-prodotti. Barra minn hekk, Mogilev ipproduċa pajpijiet iwweldjati b'dijametru ta' aktar minn 168,3 mm (“pajpijiet kbar”), li mhumiex soġġetti għad-dazji antidumping fl-Unjoni.
(32)
Abbażi ta' din it-taħlita tal-prodott, il-kapaċità żejda ta' Mogilev tiġi kkalkulata għal madwar 20 000 tunnellata, jew madwar 5 % tal-konsum tal-Unjoni.
(33)
Għalhekk, fil-każ li l-miżuri jitħassru, hemm riskju li Mogilev ibigħ kwantitajiet sinifikanti ta' pajpijiet iwweldjati lejn is-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li huma l-oġġett ta' dumping.
(34)
Wara d-divulgazzjoni, Mogilev sostna li l-kapaċità żejda attwali hija inqas b'mod sinifikanti minħabba ostakolu fl-ittestjar idrawliku. Madankollu, l-ittestjar idrawliku huwa biss pass żgħir fil-proċess kollu tal-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat, u tali ostakolu huwa għalhekk relattivament faċli biex jiġi eliminat. Għaldaqstant l-argument biex tiġi stabbilita l-kapaċità żejda tal-impjant abbażi tal-ostakolu fit-tagħmir tal-ittestjar idrawliku ma jistax jiġi aċċettat.
3.2. L-ispostament tal-produzzjoni minn prodotti oħra magħmula fl-istess faċilitajiet
(35)
Kif indikat fil-premessa (31) hawn fuq, bħalissa jkun jaqbel lil Mogilev li jipproduċi profili vojta minn ġewwa, minħabba li dawn mhumiex soġġetti għal dazji antidumping, filwaqt li l-pajpijiet iwweldjati huma soġġetti għal dazji antidumping fl-Unjoni. Fil-fatt, matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami, il-produzzjoni kienet ffukata ħafna fuq prodotti mhux soġġetti għal dazji antidumping fl-Unjoni, li kienu jikkostitwixxu l-maġġoranza l-kbira ta' prodotti. Fin-nuqqas ta' miżuri fuq pajpijiet iwweldjati, jista' jkun mistenni li Mogilev se jipproduċi taħlita tal-prodott aktar ibbilanċjata, billi jiġu spostati l-kapaċitajiet minn prodotti li bħalissa mhumiex soġġetti għal miżuri għal pajpijiet iwweldjati.
(36)
Għalhekk, hemm riskju sostanzjali li Mogilev se jittrasferixxi mill-inqas parzjalment il-produzzjoni minn prodotti li bħalissa mhumiex soġġetti għal dazji antidumping għal pajpijiet iwweldjati għas-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li huma oġġett ta' dumping fil-każ li l-miżuri jitħassru.
(37)
Wara d-divulgazzjoni, Mogilev argumenta li ma kienx se jaqleb it-taħlita tal-prodott tiegħu immedjatament minn profili vojta ta' tubi u pajpijiet iwweldjati, minħabba li għal numru ta' snin kien ibigħ profili vojta f'ħafna proporzjonijiet ogħla minn tubi u pajpijiet iwweldjati u ma jkunx hemm raġunijiet biex tinbidel din il-prattika.
(38)
F'dan ir-rigward, ta' min jiġbed l-attenzjoni li l-UE hija l-akbar suq ta' Mogilev għal profili vojta u li Mogilev bħalissa ma jbigħx tubi u pajpijiet iwweldjati fis-suq tal-Unjoni. Mogilev ma pprovdiet l-ebda evidenza li jekk il-miżuri jitħassru, il-proporzjon tal-bejgħ lill-UE bejn il-prodotti differenti ma jinbidilx. Għalhekk, il-konklużjoni li jekk il-miżuri jitħassru, Mogilev x'aktarx li jipproduċi taħlita ta' prodotti aktar ibbilanċjata u jagħmel spostament mill-inqas parzjalment tal-produzzjoni minn profili vojta ta' tubi u pajpijiet iwweldjati għas-suq tal-Unjoni tinżamm.
3.3. L-attrattività tas-suq tal-Unjoni
(39)
Kif imsemmi fil-premessa (27) hawn fuq, ma kien hemm l-ebda esportazzjoni mill-Bjelorussja tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Għaldaqstant, il-probabbiltà ta' riskju għad-devjazzjoni tal-kummerċ lejn is-suq tal-Unjoni fil-każ li l-miżuri jitħassru għandhom ikunu bbażati fuq dan li ġej:
-
Il-prezzijiet tal-bejgħ prevalenti lil swieq oħra tal-esportazzjoni;
-
Il-prezzijiet prevalenti fis-suq tal-Unjoni, kemm tal-industrija tal-Unjoni u ta' sorsi oħra ta' importazzjonijiet; kif ukoll
-
L-imġiba tal-bejgħ minn Mogilev għal prodotti mhux soġġetti għal dazji antidumping.
(40)
Meta jitqabbel il-prezz medju tal-bejgħ ta' Mogilev lejn pajjiżi oħra ma' dawk fis-suq tal-Unjoni, jista' jinstab livell sinifikanti ta' twaqqigħ tal-prezz. Meta mqabbel ma' prezzijiet medji ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, il-livell ta' twaqqigħ tal-prezz ivarja bejn 30 % u 50 %. Il-prezzijiet ta' Mogilev huma iktar baxxi wkoll minn sorsi oħra ta' importazzjonijiet lejn is-suq tal-Unjoni bħalma huma l-Indja u t-Turkija.
(41)
L-attrattività probabbli tas-suq tal-Unjoni tissaħħaħ ukoll mill-fatt li Mogilev diġà għandu mezzi ta' bejgħ eżistenti użati bħalissa għal bejgħ ta' prodotti oħra, li jistgħu jintużaw ukoll biex jinbiegħ il-prodott ikkonċernat fil-każ li l-miżuri jitħassru.
(42)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li, fil-każ li l-miżuri jitħassru, hemm riskju sinifikanti ta' direzzjoni mill-ġdid tal-esportazzjonijiet lejn is-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li jkunu oġġett ta' dumping minħabba li s-suq tal-Unjoni huwa aktar attraenti f'termini ta' prezzijiet.
(43)
Wara d-divulgazzjoni, Mogilev sostna li ż-żieda sinifikanti tal-bejgħ tiegħu ta' tubi u pajpijiet iwweldjati fis-suq domestiku u fis-suq Russu matul il-perjodu kkunsidrat ma kinitx ġiet ikkunsidrata kif xieraq. F'dan ir-rigward, għandu jiġi nnutat li ż-żieda fil-volumi ta' bejgħ f'dawn is-swieq ġiet ikkonfermata matul l-investigazzjoni. Fil-kummenti tiegħu wara d-divulgazzjoni, Mogilev ikkonferma wkoll li t-tubi u l-pajpijiet iwweldjati jinbiegħu bi prezzijiet li huma aktar baxxi minn prezzijiet tas-suq prevalenti fis-suq tal-UE. Għaldaqstant, il-fatt li l-volumi tal-bejgħ ta' dawn il-prodotti kemm fis-suq domestiku kif ukoll fis-suq Russu kienu qed jiżdiedu matul iż-żmien ma għandux inaqqas jew jelimina r-riskju ta' direzzjoni mill-ġdid lejn is-suq tal-Unjoni, minħabba prezzijiet aktar attraenti tal-UE. Id-dikjarazzjoni ta' ġiet għalhekk miċħuda.
4. Il-konklużjoni dwar il-probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping
(44)
Il-kapaċità żejda disponibbli fil-Bjelorussja, ir-riskju tat-trasferiment tal-produzzjoni minn prodotti oħra għall-prodott ikkonċernat u l-attrattività tal-livell tal-prezz relattivament fis-suq tal-Unjoni jwasslu għall-konklużjoni li hemm riskju ta' żieda fl-esportazzjonijiet tal-Bjelorussja tal-prodott ikkonċernat fil-każ li l-miżuri fis-seħħ jitħallew jiskadu.
Ir-RPĊ
1. Kummenti preliminari
(45)
Kif iddikjarat fil-premessa (9) hawn fuq, il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda risposta mir-RPĊ. B'hekk, fin-nuqqas ta' kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi fir-RPĊ, l-analiżi globali, inkluż il-kalkolu tad-dumping, huwa bbażat fuq fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. L-awtoritajiet Ċiniżi ġew infurmati dwar l-intenzjoni tal-Kummissjoni li tapplika l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku u li tibbaża r-riżultati tagħha fuq fatti disponibbli.
(46)
Għalhekk, il-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' dumping ġiet ivvalutata bl-użu tat-talba għal rieżami tal-iskadenza, flimkien ma' sorsi oħra ta' informazzjoni, bħalma huma l-istatistika dwar il-kummerċ dwar l-importazzjonijiet u l-esportazzjonijiet (id-dejta tal-esportazzjoni tal-Eurostat u dik Ċiniża) u l-Metal Bulletin.
(47)
In-nuqqas ta' kooperazzjoni affettwat it-tqabbil tal-valur normali mal-prezz tal-esportazzjoni ta' tipi differenti tal-prodott. Ġie meqjus xieraq li jiġi stabbilit kemm il-valur normali kif ukoll il-prezz tal-esportazzjoni fuq bażi globali, jiġifieri bbażati fuq valuri medji, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
2. Dumping probabbli matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
2.1. Determinazzjoni tal-valur normali
(48)
Il-valur normali għar-RPĊ ġie stabbilit abbażi tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku lil konsumaturi mhux relatati fil-perkors normali tal-kummerċ fl-Afrika t'Isfel (il-pajjiż analogu).
2.2. Determinazzjoni tal-prezz probabbli tal-esportazzjoni
(49)
Fin-nuqqas ta' koperazzjoni mill-produtturi esportaturi Ċiniżi, il-prezzijiet tal-esportazzjoni kellhom jiġu bbażati fuq fatti disponibbli, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(50)
Il-Kummissjoni l-ewwel analizzat l-istatistika mill-Eurostat. Madankollu, il-kwantitajiet importati tal-prodott importat mir-RPĊ kienu ferm limitati u, b'hekk, il-prezzijiet tagħhom kienu kkunsidrati mhux rappreżentattivi. Għal din ir-raġuni, il-prezz probabbli tal-esportazzjoni kien stabbilit fuq il-bażi tal-istatistika Ċiniża dwar il-kummerċ tal-esportazzjonijiet lejn pajjiżi terzi.
2.3. Tqabbil
(51)
It-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz probabbli tal-esportazzjoni sar abbażi tal-prezz mill-fabbrika. Sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust tqiesu d-differenzi li jaffettwaw il-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(52)
Fejn applikabbli saru konċessjonijiet għad-differenzi fl-ispejjeż tat-trasport, spejjeż tal-assigurazzjoni, il-VAT mhux rimborsabbli, il-kostijiet tal-esportazzjoni, ir-rifużjonijiet u l-iskontijiet.
2.4. Dumping probabbli matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
(53)
Abbażi ta' dan ta' hawn fuq, il-marġni tad-dumping probabbli skont it-tifsira tal-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku ġie stabbilit għal 39,3 %.
3. L-iżvilupp tal-esportazzjonijiet fil-każ li l-miżuri jitħassru
3.1. Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-produtturi esportaturi
(54)
Fin-nuqqas ta' kooperazzjoni minn kull produttur esportatur Ċiniż, ġew użati s-sorsi li ġejjin:
-
l-informazzjoni mogħtija mill-applikant
-
il-pubblikazzjonijiet disponibbli (pereżempju l-Metal Bulletin)
-
l-informazzjoni miġbura fl-investigazzjoni preċedenti
(55)
L-industrija tal-pajpijiet iwweldjati Ċiniżi hija magħrufa bħala li hija l-akbar fid-dinja. Il-Metal Bulletin irrapporta output annwali għal pajpijiet iwweldjati ta' madwar 35 miljun tunnellata fl-2012. L-applikant stima li l-kapaċità tal-produzzjoni ta' pajpijiet iwweldjati fir-RPĊ jaqbeż sew il-45 miljun tunnellata fis-sena. Il-kapaċità żejda totali taqbeż l-10 miljun tunnellata, li jirrappreżentaw 25 darbiet it-total tal-konsum apparenti tal-UE tal-pajpijiet iwweldjati.
(56)
Għalhekk, fil-każ li l-miżuri jitħassru, hemm riskju sostanzjali li l-produtturi esportaturi Ċiniżi jbigħu kwantitajiet sinifikanti ta' pajpijiet iwweldjati lejn is-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li huma l-oġġett ta' dumping.
3.2. L-attrattività tas-suq tal-Unjoni
(57)
Fin-nuqqas ta' kooperazzjoni minn kull produttur esportatur Ċiniż, ir-riżultati huma bbażati fuq il-fatti disponibbli. Għal dan l-għan, ir-riskju ta' devjazzjoni tal-kummerċ lejn is-suq tal-Unjoni fil-każ li l-miżuri jitħassru huwa bbażat fuq is-sorsi disponibbli għall-pubbliku.
(58)
Sorsi disponibbli pubblikament bħal Metal Bulletin irrapurtaw livell tal-prezzijiet Ċiniżi ferm inqas mill-prezz medju tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni ta' EUR 848/tunnellata u l-prezzijiet medji tal-importazzjoni lejn l-Unjoni minn pajjiżi esportaturi ewlenin bħalma huma l-Indja u t-Turkija. Meta mqabbel mal-prezzijiet medji ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, il-livell ta' twaqqigħ tal-prezz ivarja bejn 30 % u 50 %. Dan ċertament juri l-attrattività tas-suq tal-Unjoni u l-kapaċità taċ-Ċiniżi li jikkompetu permezz tal-prezzijiet fil-każ li l-miżuri jitħassru.
(59)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni kkonkludiet li minħabba d-differenza sostanzjali fil-prezz imsemmija hawn fuq, hemm riskju sinifikanti ta' devjazzjoni tal-kummerċ minn pajjiżi terzi bi prezz aktar baxx għas-suq tal-Unjoni li jħalli iktar qligħ fil-każ li l-miżuri jitħasssru.
4. Konklużjoni dwar il-probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping
(60)
Il-kapaċità żejda disponibbli fir-RPĊ u l-livell tal-prezz attraenti fis-suq tal-Unjoni jwasslu għall-konklużjoni li hemm riskju ta' żieda sinifikanti fl-esportazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta' dumping tal-prodott ikkonċernat fil-każ li l-miżuri fis-seħħ jitħallew jiskadu.
IL-PAJJIŻI BL-EKONOMIJA TAS-SUQ
IR-RUSSJA
1. Kummenti preliminari
(61)
Żewġ produtturi esportaturi Russi li jirrappreżentaw madwar 75 % tal-produzzjoni Russa li ssottomettew tweġibiet tal-kampjunar aktar tard infurmaw lill-Kummissjoni li ma kellhomx l-intenzjoni li jwieġbu għall-kwestjonarju tal-produttur esportatur. Produttur wieħed żgħir biss mingħajr esportazzjonijiet lejn l-Unjoni u esportazzjonijiet mhux sinifikanti lejn pajjiżi oħra kkoopera fl-investigazzjoni billi wieġeb għall-kwestjonarju u aċċetta li ssir żjara ta' verifika. Minħabba n-nuqqas ta' kooperazzjoni sinifikanti mill-produtturi esportaturi fir-Russja, l-analiżi globali, inkluż il-kalkolu ta' dumping, huwa bbażat fuq fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Il-produtturi esportaturi Russi li ma kkooperawx kif ukoll l-awtoritajiet Russi ġew infurmati bl-intenzjoni tal-Kummissjoni li tapplika l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku u li tibbaża r-riżultati tagħha fuq il-fatti disponibbli.
(62)
Għalhekk, il-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' dumping ġiet ivvalutata bl-użu tat-talba għal rieżami tal-iskadenza, flimkien ma' sorsi oħra ta' informazzjoni, bħalma huma l-istatistika kummerċjali tal-Eurostat dwar l-importazzjonijiet, l-istatistika Russa dwar l-esportazzjonijiet u l-Metal Bulletin.
(63)
In-nuqqas ta' kooperazzjoni sinifikanti affettwat it-tqabbil tal-valur normali mal-prezz tal-esportazzjoni tat-tipi differenti tal-prodott. Ġie meqjus xieraq li jiġi stabbilit kemm il-valur normali kif ukoll il-prezz tal-esportazzjoni fuq bażi globali, jiġifieri bbażati fuq valuri medji, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(64)
Il-Kummissjoni nnotat li l-istatistika mill-Eurostat irrapportat xi importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-Russja. Madankollu, il-kwantitajiet kienu limitati ħafna u b'hekk il-prezzijiet ta' dawn l-importazzjonijiet kienu kkunsidrati mhux rappreżentattivi. Għalhekk, l-informazzjoni dwar il-prezzijiet probabbli ta' esportazzjoni lejn l-Unjoni kienet ibbażata fuq il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi oħra, kif indikat fil-premessa (73) hawn taħt.
2. Dumping probabbli matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
2.1. Determinazzjoni tal-valur normali
(65)
Kif imsemmi fil-premessa (61) hawn fuq, in-nuqqas ta' kooperazzjoni sinifikanti tal-produtturi esportaturi fir-Russja ġiegħlet lill-Kummissjoni li tuża l-fatti disponibbli biex jiġi stabbilit valur normali. Għal dan l-għan, kienet użata l-informazzjoni ppreżentata mill-produttur Russu li kkoopera.
(66)
Il-valur normali ġie ddeterminat skont l-Artikolu 2(2), l-ewwel sentenza, tar-Regolament bażiku. L-ewwel ġie stabbilit jekk il-kwantità tal-bejgħ domestiku totali tal-prodott simili matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami kienx rappreżentattiv meta mqabbel mal-bejgħ għall-esportazzjoni tar-Russja lejn pajjiżi terzi. Il-bejgħ domestiku kien misjub rappreżentattiv jekk il-volum tal-bejgħ ta' dan il-prodott kien jirrappreżenta 5 % jew aktar tal-bejgħ Russu għall-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi.
(67)
Sussegwentement ġie eżaminat jekk it-tip ta' prodott simili kienx inbiegħ fil-perkors normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgћ domestiku profitabbli lill-konsumaturi indipendenti għat-tip ta' prodott ikkonċernat.
(68)
Sabiex jitwettaq it-test tal-perkors normali tal-kummerċ, ġiet ikkunsidrata l-ispiża medja tal-produzzjoni. Fir-rigward tal-ispejjeż tal-manifattura, u b'mod partikolari l-ispejjeż tal-enerġija, f'dak li huwa marbut mal-gass, ġie investigat jekk il-prezzijiet tal-gass imħallsa mill-produtturi esportaturi individwali kinux jirriflettu b'mod raġonevoli l-ispejjeż assoċjati mal-produzzjoni u d-distribuzzjoni tal-gass.
(69)
Instab li l-prezz domestiku tal-gass li tħallas mill-produtturi esportaturi kien madwar 30 % tal-prezz tal-esportazzjoni tal-gass naturali mir-Russja. F'dan ir-rigward, id-dejta kollha disponibbli indikat li l-prezzijiet domestiċi tal-gass fir-Russja kienu prezzijiet regolati, li huma ferm inqas mill-prezzijiet tas-suq imħallsa fis-swieq tal-esportazzjoni li mhumiex regolati għall-gass naturali tar-Russja. Minħabba li l-ispejjeż tal-gass ma kinux riflessi b'mod raġonevoli fir-reġistri tal-produtturi esportaturi kif previst fl-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku, kellhom jiġu aġġustati kif xieraq. Fin-nuqqas ta' prezzijiet mhux mgħawġa tal-gass rappreżentattivi biżżejjed relatati mas-suq domestiku Russu, kien ikkunsidrat xieraq li l-aġġustament ikun ibbażat, skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku, fuq informazzjoni minn swieq rappreżentattivi oħra. Il-prezz aġġustat ġie bbażat fuq il-prezz medju tal-gass Russu meta mibjugħ għall-esportazzjoni fil-fruntiera Ġermaniża/Ċeka (Waidhaus), aġġustat għall-ispejjeż ta' distribuzzjoni lokali. Waidhaus huwa ċ-ċentru ewlieni għall-bejgħ tal-gass Russu lill-UE, li huwa kemm l-ikbar suq għall-gass Russu kif ukoll għandu prezzijiet li jirriflettu l-ispejjeż b'mod raġonevoli. Għaldaqstant, jista' jiġi kkunsidrat bħala suq rappreżentattiv fit-tifsira tal-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku.
(70)
Konsegwentement, il-Kummissjoni għat-test tal-perkors normali tal-kummerċ użat il-kost medju tal-produzzjoni wara l-aġġustament għall-ispiża tal-gass.
(71)
Għalhekk, il-valur normali ġie stabbilit bħala l-prezz medju tal-bejgħ domestiku profitabbli matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, peress li l-volum tal-bejgħ profitabbli irrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum tal-bejgħ totali.
2.2. Determinazzjoni tal-prezz probabbli tal-esportazzjoni
(72)
In-nuqqas ta' kooperazzjoni sinifikanti mill-produtturi esportaturi fir-Russja ġiegħlet lill-Kummissjoni li tuża l-fatti disponibbli biex jiġi stabbilit il-prezz tal-esportazzjoni. L-informazzjoni mill-uniku produttur Russu li kkoopera ma setgħetx tintuża minħabba li dan il-produttur ma esportax il-prodott ikkonċernat lejn l-UE u esporta kwantitajiet żgħar biss lejn pajjiżi terzi oħra.
(73)
Għal din ir-raġuni, u minħabba li l-esportazzjonijiet mir-Russja lejn l-Unjoni ma kinux sinifikanti, il-prezz probabbli tal-esportazzjoni kien stabbilit abbażi tal-istatistika tal-esportazzjoni Russa, bl-użu tal-esportazzjonijiet lejn pajjiżi terzi oħra. Esportazzjonijiet lejn pajjiżi terzi oħra saru fi kwantitajiet sinifikanti.
(74)
Minħabba li l-uniku produttur Russu li kkoopera esklussivament ipproduċa l-hekk imsejħa “pajpijiet suwed” (li tfisser pajpijiet mhux galvanizzati), l-unika informazzjoni li tirrigwarda l-pajpijiet is-suwed intużat biex jiġi stabbilit il-prezz tal-esportazzjoni. Skont l-istatistika tal-esportazzjoni Russa, il-maġġoranza l-kbira tal-esportazzjonijiet Russi hija marbuta wkoll ma' pajpijiet suwed.
(75)
Wara d-divulgazzjoni, l-uniku produttur Russu li kkoopera sostna li l-prezzijiet tal-esportazzjoni tiegħu kellhom ikunu użati minħabba li jammontaw għal aktar minn 10 % tal-bejgħ totali tiegħu. Madankollu, dan il-bejgħ jammonta biss għal inqas minn 2 % tal-esportazzjonijiet totali rrapportati skont l-istatistika tal-esportazzjoni Russa. Abbażi ta' dan, il-konklużjoni li l-prezzijiet ta' esportazzjoni ta' dan il-produttur ma jistgħux jintużaw minħabba l-kwantità insinifikanti tagħhom tinżamm.
2.3. Tqabbil
(76)
It-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz probabbli tal-esportazzjoni sar abbażi tal-prezz mill-fabbrika. Sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust tqiesu d-differenzi li jaffettwaw il-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(77)
Fejn applikabbli saru konċessjonijiet għad-differenzi fl-ispejjeż tat-trasport.
2.4. Dumping probabbli matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
(78)
Abbażi ta' dan ta' hawn fuq, il-marġni tad-dumping probabbli skont it-tifsira tal-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku ġie stabbilit għal 38,7 %.
3. L-iżvilupp tal-esportazzjonijiet fil-każ li l-miżuri jitħassru
3.1. Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-produtturi esportaturi
(79)
L-applikant stima li l-kapaċità żejda tal-prodott ikkonċernat fir-Russja taqbeż il-konsum totali fis-suq tal-UE. L-applikant ibbaża l-istimi tiegħu fuq l-informazzjoni ppubblikata f'Metal Expert. Barra minn hekk, l-applikant assuma l-użu tal-kapaċità ta' 56 %, li hija kkonfermata mill-informazzjoni sottomessa mill-produttur li kkoopera.
(80)
Għalhekk, fil-każ li l-miżuri jitħassru, hemm riskju sostanzjali li l-produtturi esportaturi Russi jbigħu kwantitajiet sinifikanti ta' pajpijiet iwweldjati lejn is-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li huma l-oġġett ta' dumping.
(81)
Wara d-divulgazzjoni, il-produtturi Russi li ma kkooperawx imsemmija fl-inċiż (61) hawn fuq iddikjaraw li l-Kummissjoni kienet injorat informazzjoni li tikkonċerna l-allegata attrattività ta' swieq oħra inkluż is-suq Russu u l-kapaċitajiet żejda fir-Russja mressqa minn dawn il-produtturi.
(82)
F'dan ir-rigward, għandu jiġi innutat li l-informazzjoni dwar il-kapaċitajiet żejda kkunsidrat firxa tal-prodott akbar, inkluż profili vojta u pajpijiet b'dijametru wiesa'. Din l-informazzjoni għalhekk hija inqas rilevanti mill-informazzjoni pprovduta mill-applikant. Barra minn hekk, anki abbażi ta' 60 % - 70 % tar-rata tal-użu tal-kapaċità mitluba mill-produtturi Russi, il-kapaċità żejda li tirriżulta hija responsabbli għall-biċċa l-kbira tal-konsum fis-suq tal-UE.
(83)
Fir-rigward tal-informazzjoni pprovduta minn produtturi Russi li ma kkooperawx dwar attrattività allegata ta' swieq oħra inkluż is-suq Russu, għandu jiġi kkunsidrat qabel kollox li, minħabba n-nuqqas ta' kooperazzjoni, din id-dejta ma setgħetx tiġi vverifikata. It-tieni, informazzjoni bħal din kif stabbilit fil-premessi minn (84) sa (86) hawn taħt, tikkontradixxi l-informazzjoni miksuba matul l-investigazzjoni, li hija bbażata fuq l-istatistika tal-esportazzjoni Russa uffiċjali u li ma ġietx ikkontestata miż-żewġ produtturi Russi li ma kkooperawx.
3.2. L-attrattività tas-suq tal-Unjoni
(84)
Skont l-istatistika Russa dwar il-kummerċ, il-prezz tal-esportazzjonijiet Russi ta' EUR 647/tunnellata huwa ferm inqas mill-prezz medju tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni ta' EUR 848/tunnellata u b'konformità mal-prezzijiet medji tal-importazzjoni lejn l-Unjoni minn pajjiżi esportaturi ewlenin bħalma huma l-Indja u t-Turkija.
(85)
Skont l-istess statistika dwar il-kummerċ, 33 % tal-esportazzjonijiet Russi kollha jinbiegħu għall-Azerbajġan, l-ikbar suq tal-esportazzjoni tar-Russja. Il-prezz tal-bejgħ għall-Azerbajġan huwa ta' EUR 586/tunnellata, u għalhekk ferm inqas mill-prezz tal-bejgħ tal-industrija tal-UE ta' EUR 848/tunnellata, u saħansitra aktar baxx mill-prezzijiet imposti minn esportaturi lejn l-Unjoni ewlenin oħra bħalma huma l-Indja jew it-Turkija. Barra minn hekk, l-esportazzjonijiet Russi lejn l-Azerbajġan huma ekwivalenti għal madwar 15 % tal-konsum tal-UE. Għalhekk, fil-każ li l-miżuri jitħassru, hemm riskju li l-esportazzjonijiet jiġu diretti mill-ġdid lejn l-UE.
(86)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni kkonkludiet li, fil-każ li l-miżuri jitħassru, hemm riskju sinifikanti ta' devjazzjoni tal-kummerċ lejn is-suq tal-Unjoni.
4. Konklużjoni dwar il-probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping
(87)
Il-kapaċità żejda disponibbli fir-Russja u l-livell tal-prezz attraenti fis-suq tal-Unjoni jwasslu għall-konklużjoni li hemm riskju ta' żieda sinifikanti fl-esportazzjonijiet Russi li huma l-oġġett ta' dumping tal-prodott ikkonċernat fil-każ li l-miżuri fis-seħħ jitħallew jiskadu.
(88)
Wara d-divulgazzjoni, il-partijiet interessati argumentaw li ż-żamma tal-miżuri fis-seħħ kontra r-Russja u t-temma tal-miżuri fis-seħħ kontra l-Ukraina (ara hawn taħt) jikkostitwixxu diskriminazzjoni, minħabba li r-Russja u l-Ukraina kellhom allegatament kapaċitajiet żejda simili.
(89)
Din id-dikjarazzjoni mhijiex ikkonfermata mis-sejbiet tal-investigazzjoni, li stabbilixxew kapaċitajiet żejda sinifikanti fir-Russja li jirrappreżentaw mill-inqas il-biċċa l-kbira tal-konsum fis-suq tal-UE. Min-naħa l-oħra, għall-Ukraina, ġie stabbilit li l-kapaċitajiet żejda disponibbli għall-esportazzjonijiet lejn il-pajjiżi kollha huma limitati. Minħabba din id-differenza sinifikanti fil-kapaċitajiet żejda, il-pretensjoni ta' diskriminazzjoni hija għalhekk miċħuda.
L-UKRAINA
1. Kummenti preliminari
(90)
L-uniku produttur esportatur tal-Ukraina, il-“Grupp Interpipe” (“Interpipe”), ikkoopera matul l-investigazzjoni. Interpipe jirrappreżenta l-parti sinifikanti tal-produzzjoni tal-Ukraina u kważi t-totalità tal-ftit esportazzjoni mill-Ukraina lejn l-Unjoni. Hemm mill-inqas erba' produtturi magħrufa tal-Ukraina li ma jikkooperawx, iżda skont l-istatistika tal-kummerċ l-esportazzjonijiet tagħhom lejn l-UE huma ftit wisq.
(91)
Fid-dawl tal-esportazzjonijiet mhux sinifikanti mill-Ukraina lejn l-Unjoni, il-prezz probabbli tal-esportazzjoni ġie stabbilit abbażi tal-prezzijiet tal-bejgħ ta' Interpipe lejn pajjiżi terzi oħra kif deskritt fil-premessa (17) hawn fuq.
2. Dumping probabbli matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
2.1. Determinazzjoni tal-valur normali
(92)
Il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat jekk il-volum totali ta' bejgħ domestiku għall-uniku produttur esportatur li kkoopera, Interpipe, kienx rappreżentattiv, skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku huwa kkunsidrat rappreżentattiv jekk il-volum tal-bejgħ domestiku totali tal-prodott simili lil konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku irrappreżentax mill-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn pajjiżi terzi oħra matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Abbażi ta' dan, il-bejgħ totali ta' Interpipe tal-prodott simili fuq is-suq domestiku kien rappreżentattiv.
(93)
Sussegwentament, il-Kummissjoni identifikat it-tipi ta' prodotti li nbiegħu li kienu identiċi jew komparabbli mat-tipi ta' prodotti mibjugħin għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(94)
Il-Kummissjoni mbagħad eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta' Interpipe għal kull tip ta' prodott li huwa identiku jew komparabbli ma' tip ta' prodott mibjugħ għall-esportazzjoni kienx rappreżentattiv, skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta' tip ta' prodott huwa rappreżentattiv, jekk il-volum totali ta' bejgħ domestiku ta' dan it-tip ta' prodott lil konsumaturi indipendenti matul il-perjodu ta' investigazzjoni irrappreżenta mill-anqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-bejgħ f'esportazzjoni tat-tip ta' prodott identiku jew komparabbli. Il-Kummissjoni stabbilixxiet li għall-maġġoranza tat-tipi ta' prodotti l-bejgħ domestiku sar fi kwantitajiet rappreżentattivi.
(95)
Imbagħad, il-Kummissjoni ddefiniet il-proporzjon ta' bejgħ profitabbli lil konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku għal kull tip ta' prodott matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami sabiex tiddeċiedi jekk tużax il-bejgħ domestiku attwali għall-kalkolu tal-valur normali skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku.
(96)
Il-valur normali huwa bbażat fuq il-prezz domestiku attwali għal kull tip ta' prodott irrispettivament jekk dan il-bejgħ huwiex profitabbli u sew jekk mhuwiex, jekk:
(a)
il-volum ta' bejgħ tat-tip ta' prodott, mibjugħ bi prezz tal-bejgħ nett daqs jew ogħla mill-ispiża kkalkolata tal-produzzjoni, irrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum totali ta' bejgħ ta' dan it-tip ta' prodott; kif ukoll
(b)
il-prezz tal-bejgħ medju peżat ta' dak it-tip ta' prodott huwa daqs jew ogħla mill-ispiża ta' produzzjoni għal kull unità.
(97)
F'dan il-każ, il-valur normali huwa l-medja peżata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu ta' dak it-tip ta' prodott matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
(98)
Il-valur normali huwa l-prezz domestiku attwali għal kull tip ta' prodott tal-bejgħ domestiku profitabbli biss tat-tipi ta' prodott matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, jekk:
(a)
il-volum ta' bejgħ profitabbli tat-tip ta' prodott jirrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum totali ta' bejgħ ta' dan it-tip; jew
(b)
il-prezz medju peżat ta' dan it-tip ta' prodott huwa anqas mill-ispiża tal-produzzjoni għal kull unità.
(99)
L-analiżi tal-bejgħ domestiku wriet li l-valur normali ġie kkalkulat bħala medja peżata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami jew medja peżata tal-bejgħ profittabbli biss skont it-tip ta' prodott.
(100)
Fejn ma kienx hemm bejgħ ta' tip ta' prodott simili fil-perkors normali tal-kummerċ, jew fejn tip ta' prodott ma nbiegħx fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku, il-Kummissjoni ħolqot il-valur normali maħdum, skont l-Artikolu 2(3) u (6) tar-Regolament bażiku.
(101)
Il-valur normali inħoloq billi ġew miżjuda dawn li ġejjin mal-ispiża tal-produzzjoni tal-prodott simili ta' Interpipe matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami:
-
l-ispejjeż ġenerali u amministrattivi tal-bejgħ mġarrba minn Interpipe fuq il-bejgħ domestiku tal-prodott simili, fil-perkors normali tal-kummerċ, matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami; kif ukoll
-
il-profitt realizzat minn Interpipe fuq il-bejgħ domestiku tal-prodott simili, fil-perkors normali tal-kummerċ, matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
2.2. Il-kalkolu tal-prezz probabbli tal-esportazzjoni
(102)
Fin-nuqqas ta' esportazzjonijiet sinifikanti mill-Ukraina lejn l-Unjoni, il-prezz probabbli tal-esportazzjoni ġie stabbilit abbażi tal-prezzijiet tal-bejgħ ta' Interpipe lejn pajjiżi terzi oħra kif deskritt fil-premessa (17) hawn fuq, li sar fi kwantitajiet żgħar.
(103)
Il-bejgħ kollu ta' Interpipe sar direttament lil konsumaturi mhux relatati fil-pajjiżi terzi. Il-prezz tal-bejgħ kien għaldaqstant stabbilit abbażi tal-prezzijiet imħallsa minn dawn il-konsumaturi indipendenti.
2.3. Tqabbil
(104)
It-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz probabbli tal-esportazzjoni sar abbażi tal-prezz mill-fabbrika. Sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust tqiesu d-differenzi li jaffettwaw il-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(105)
Fejn applikabbli saru konċessjonijiet għad-differenzi fl-ispejjeż tat-trasport u tal-kreditu
2.4. Dumping probabbli matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
(106)
Abbażi ta' dan ta' hawn fuq, il-marġni tad-dumping probabbli skont it-tifsira tal-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku kien 16 %.
(107)
Wara d-divulgazzjoni, il-partijiet interessati ddikjaraw li l-Kummissjoni kienet stabbilixxiet kontinwazzjoni tad-dumping għall-Ukraina f'livell ta' 16 %. Madankollu, din id-dikjarazzjoni hija mingħajr bażi minħabba li tidher li hija bbażata fuq nuqqas ta' ftehim. Tabilħaqq, kif imsemmi fil-premessa (17) hawn fuq, il-pajjiżi kollha inkluża l-Ukraina esportat kwantitajiet żgħar tal-prodott lejn l-UE matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Għaldaqstant, l-ebda konklużjonijiet raġjonevoli ma jistgħu jsiru minn dawk il-kwantitajiet u l-ebda kontinwazzjoni ta' dumping ma ġiet stabbilita fir-rigward tal-Ukraina. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni hija miċħuda.
3. L-iżvilupp tal-esportazzjonijiet fil-każ li l-miżuri jitħassru
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-produtturi esportaturi
(108)
Fl-investigazzjoni preċedenti, il-Kummissjoni stabbilixxiet li l-kapaċità tal-produzzjoni fl-Ukraina qabżet l-400 000 tunnellata fis-sena. Madankollu, minn din l-investigazzjoni tnejn mill-produtturi magħrufa ma baqgħux jipproduċu pajpijiet iwweldjati, jiġifieri Lugansk Tube Plant u Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, waħda mill-faċilitajiet tal-Grupp Interpipe. Billi ma hemmx żidiet ikkonfermati fil-kapaċità tal-produzzjoni fl-Ukraina minn dak iż-żmien, il-kapaċitajiet attwali huma ferm aktar baxxi milli matul l-investigazzjoni preċedenti.
(109)
Fir-rigward tal-użu tal-kapaċità msemmija fil-premessa (108) hawn fuq, Interpipe wriet li topera bi kważi użu sħiħ tal-kapaċità matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami meta jiġu kkunsidrati l-limitazzjonijiet tekniċi tal-impjant.
(110)
Aspett importanti ieħor huwa l-post ġeografiku tal-impjanti tal-Ukraina. Dawn jinsabu fil-parti l-kbira fil-Lvant tal-Ukraina u huma affettwati jew direttament inkella indirettament minn din is-sitwazzjoni ta' sigurtà f'dik il-parti tal-pajjiż. Għalhekk huwa inċert sa liema punt dawn il-kumpaniji jistgħu jużaw b'mod sħiħ il-kapaċitajiet tagħhom ta' produzzjoni.
(111)
Wara d-divulgazzjoni, il-partijiet interessati argumentaw li parti mhux negliġibbli tal-produzzjoni tal-Ukraina tinsab barra ż-żona affettwata minn din is-sitwazzjoni tas-sigurtà. Madankollu, għandu jiġi enfasizzat li anki kumpaniji barra din iż-żona huma indirettament affettwati mis-sitwazzjoni ta' sigurtà, pereżempju permezz ta' provvisti qosra ta' materja prima. Huwa għalhekk konkluż li ħafna impjanti tal-Ukraina huma direttament jew indirettament affettwati minn din is-sitwazzjoni tas-sigurtà. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni hija miċħuda.
(112)
Fl-istess ħin, minħabba s-sitwazzjoni partikolari tal-Ukraina wara t-tmiem tal-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, jista' jkun mistennija li n-negozju tal-kostruzzjoni jassorbi l-kapaċitajiet żejda fis-suq domestiku wara li s-sitwazjoni ta' sigurtà tiġi għan-normal. Il-prodott simili huwa użat ukoll għal skopijiet ta' kostruzzjoni, pereżempju għall-ġarr ta' tagħbija, l-istekkat, il-mezzi ta' protezzjoni u l-armar tat-twavel.
(113)
Minħabba t-tnaqqis fil-kapaċità ta' produzzjoni u d-domanda domestika li mistennija tkompli tikber, jiġi konkluż li l-kapaċitajiet żejda disponibbli għall-esportazzjonijiet lejn il-pajjiżi kollha huma limitati.
(114)
Wara d-divulgazzjoni, il-partijiet interessati argumentaw li hemm kapaċità żejda sostanzjali fl-Ukraina. Madankollu, dawn id-dikjarazzjonijiet ma kinux appoġġati b'evidenza attwali u għalhekk ġew miċħuda.
(115)
Il-partijiet interessati sostnew ukoll li Interpipe ħabbret li se żżid sostanzjalment l-esportazzjonijiet tagħha lejn l-UE b'madwar 60 %, li jikkontradixxi l-argument dwar kapaċitajiet żejda Ukrajni limitati disponibbli għall-esportazzjoni. Madankollu din id-dikjarazzjoni ma tistax tiġi aċċettata. Interpipe ħabbar informazzjoni dwar il-kumpanija b'mod ġenerali u mhux b'mod speċifiku mal-prodott ikkonċernat. Anki jekk din kienet rilevanti għall-prodott ikkonċernat, iż-żieda sostanzjali ta' madwar 60 % tirriżulta f'sehem fis-suq fl-UE ta' madwar 0,5 %, li huwa xorta waħda kkunsidrat bħala negliġibbli. Dan l-argument għalhekk ma jikkontradixxix il-konklużjoni li l-kapaċitajiet żejda disponibbli għall-esportazzjonijiet lejn il-pajjiżi kollha huma limitati.
(116)
L-istess partijiet interessati argumentaw li l-kapaċitajiet żejda m'għandhomx jintużaw bħala element fl-analiżi tad-dumping, minħabba li l-użu tal-kapiċità mhuwiex meqjus bħala indikatur sinifikanti ta' ħsara fl-analiżi tal-ħsara, kif jissemma fil-premessa (139) hawn taħt.
(117)
Din id-dikjarazzjoni ma tistax tiġi aċċettata. L-għan ta' dawn iż-żewġ valutazzjonijiet hija differenti. Fl-analiżi tal-ħsara, jiġi vvalutat jekk l-użu baxx tal-kapaċità jistax jiġi kkunsidrat bħala sinjal ta' ħsara għall-industrija tal-Unjoni, li ma huwiex neċessarjament il-każ meta l-kapaċità li jifdal tista' tintuża għall-produzzjoni ta' prodotti oħra. L-analiżi tad-dumping tiffoka dwar il-kapaċità żejda innifisha, jiġifieri l-kapaċità mhux utilizzata li ma tintużax għall-produzzjoni ta' xi prodotti u għalhekk tkun faċilment disponibbli għall-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat.
4. Konklużjoni dwar il-probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping
(118)
Il-kapaċità żejda disponibbli limitata fl-Ukraina u r-riskju limitat għal bdil fid-direzzjoni tal-esportazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping iwasslu għall-konklużjoni li ma hemm l-ebda riskju ta' żieda sinifikanti fl-esportazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping tal-Ukraina tal-prodott ikkonċernat fil-każ li l-miżuri fis-seħħ jitħallew jiskadu. Huwa għalhekk improbabbli li l-iskadenza tal-miżuri antidumping kontra l-Ukraina se twassal għal rikorrenza ta' dumping fi kwantitajiet sinifikanti fit-tifsira tal-Artikolu 5(7) tar-Regolament bażiku.
D. DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(119)
Matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, il-prodott simili kien manifatturat minn madwar 20 produttur fl-Unjoni. Il-prodott ta' dawn il-produtturi (stabbilit abbażi tal-informazzjoni miġbura mill-produtturi li kkooperaw u fuq id-dejta mit-talba ta' rieżami għall-produtturi l-oħra tal-Unjoni) huwa għalhekk meqjus li jikkostitwixxi l-produzzjoni totali tal-Unjoni. Dawn il-produtturi kollha jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
(120)
Kif spjegat hawn fuq fil-premessa (11), minħabba l-għadd kbir ta' produtturi tal-Unjoni, intgħażel kampjun. Għall-fini tal-analiżi tal-ħsara, l-indikaturi tal-ħsara ġew stabbiliti fiż-żewġ livelli li ġejjin:
-
L-elementi makroekonomiċi (il-produzzjoni, il-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività, il-prezzijiet medji tal-unità, id-daqs tal-marġnijiet tad-dumping u l-irkupru mill-effetti ta' dumping tal-passat) ġew ivvalutati fil-livell tal-industrija tal-Unjoni, abbażi tat-tagħrif miġbur mill-produtturi li kkooperaw u għall-produtturi l-oħra tal-Unjoni, fuq stima bbażata fuq id-dejta mit-talba tar-rieżami.
-
L-analiżi tal-elementi mikroekonomiċi (stokkijiet, pagi, profittabbilità, dħul mill-investimenti, fluss tal-likwidità, possibbiltà li jiżdied il-kapital u l-investimenti) saret għall-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun abbażi tat-tagħrif tagħhom.
E. IS-SITWAZZJONI TAS-SUQ TAL-UNJONI
1. Il-konsum tal-Unjoni
(121)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volumi tal-bejgħ tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni stess maħsuba għas-suq tal-Unjoni u d-dejta tal-volumi tal-importazzjoni fis-suq tal-Unjoni miksuba mill-istatistika tal-Eurostat.
(122)
Matul il-perjodu kollu kkunsidrat, il-konsum tal-UE naqas bi 28 %. Naqas b'6 % fl-2011, bi 8 punti perċentwali fl-2012 u b'10 punti perċentwali oħra fil-perjodu tal-investigazzoni ta' rieżami. Ix-xejra ta' tnaqqis tista' tiġi parzjalment spjegata minn ċertu grad ta' sostituzzjoni teknika fir-rigward tal-pajpijiet tal-ilma hemm xejra li jiġi sostitwit il-pajp tal-azzar bi prodotti alternattivi bħal ram, plastik jew azzar inossidabbli.
2010
2011
2012
PIR
Il-konsum totali tal-UE (f'tunnellati)
561 955
528 191
460 847
404 394
Indiċi (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
Wara d-divulgazzjoni, il-partijiet interessati sostnew li l-konsum tal-UE kien baxx wisq b'mod sinifikanti. Madankollu, dawn il-partijiet ma pprovdew l-ebda evidenza affidabbli biex jappoġġaw id-dikjarazzjoni tagħhom, li għalhekk ma tistax tiġi aċċettata.
2. Importazzjonijiet mill-Bjelorussja, ir-RPĊ u r-Russja
(124)
Minħabba li l-investigazzjoni stabbilixxiet li ma hemmx probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping mill-Ukraina (ara l-premessa (17) u (118) hawn fuq), il-ftit importazzjonijiet minn dan il-pajjiż ma tqiesux flimkien mal-importazzjonijiet mill-pajjiżi l-oħra kkonċernati fl-analiżi hawn taħt.
(125)
Sabiex issir valutazzjoni dwar il-kumulazzjoni tal-importazzjonijiet mill-Bjelorussja, ir-RPĊ u r-Russja, ġiet eżaminata s-sitwazzjoni individwali tat-tliet pajjiżi fid-dawl tal-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku.
(126)
Fir-rigward tal-kwantitajiet u l-marġni tad-dumping u meta jitqies il-volum baxx tal-importazzjonijiet matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, il-Kummissjoni wettqet analiżi prospettiva tal-volumi probabbli tal-esportazzjoni u marġini ta' dumping għal kull pajjiż, fil-każ li l-miżuri jitħassru. Din żvelat li l-volumi x'aktarx jiżdiedu għal livelli ogħla minn dawk milħuqa fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami u ċertament jaqbżu l-limitu ta' negliġibbiltà, fil-każ li l-miżuri jitħassru (ara l-premessi (33), (56) u (80) hawn fuq). Bl-istess mod, il-Kummissjoni stabbilixxiet li l-marġnijiet probabbli ta' dumping ikunu sinifikanti, fil-każ li jitħasssru l-miżuri (ara l-premessi (30), (53) u (78) hawn fuq).
(127)
Fir-rigward tal-prezzijiet medji tal-importazzjoni, il-kwantitajiet negliġibbli tal-importazzjonijiet ma jistgħux jintużaw biex jintlaħqu riżultati konklussivi.
(128)
Madankollu, l-investigazzjoni wriet ukoll li l-kundizzjonijiet ta' kompetizzjoni bejn l-operaturi rilevanti kienu simili. L-investigazzjoni wriet li l-prodott ikkonċernat importat mill-Bjelorussja, ir-RPĊ u r-Russja u l-prodott simili prodott u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni kienu jixxiebhu fil-karatteristiċi fiżiċi u tekniċi essenzjali kollha tagħhom.
(129)
Abbażi ta' dan ta' hawn fuq, il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku ġew issodisfati fir-rigward tal-Bjelorussja, ir-RPĊ u r-Russja. Għaldaqstant l-importazzjonijiet minn dawn it-tliet pajjiżi ġew eżaminati b'mod kumulattiv.
(a) Il-volum
(130)
Il-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Bjelorussja, ir-RPĊ u r-Russja lejn l-Unjoni naqas b'60 % minn madwar 7 000 tunnellata fl-2010 għal madwar 2 900 tunnellata fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Naqas b'31 % fl-2011, qabel ma naqas bi 62 punti perċentwali fl-2012 u bi 28 punti perċentwali oħra fil-perjodu tal-investigazzoni ta' rieżami.
2010
2011
2012
PIR
Il-volum tal-importazzjonijiet mill-Bjelorussja
25
55
0,1
-
Indiċi (2010 = 100)
100
222
0
0
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Bjelorussja
0 %
0 %
0 %
0 %
Il-prezz tal-importazzjonijiet mill-Bjelorussja (EUR/tunnellata)
677
1 246
600
-
Indiċi (2010 = 100)
100
184
89
-
Il-volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
712
375
458
118
Indiċi (2010 = 100)
100
53
64
17
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Il-prezz tal-importazzjonijiet mir-RPĊ (EUR/tunnellata)
636
1 052
1 347
2 102
Indiċi (2010 = 100)
100
165
212
330
Il-volum tal-importazzjonijiet mir-Russja
6 396
8 937
4 440
2 790
Indiċi (2010 = 100)
100
140
69
44
Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mir-Russja
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Il-prezz tal-importazzjonijiet mir-Russja (EUR/tunnellata)
470
506
513
462
Indiċi (2010 = 100)
100
108
109
98
Il-volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi konċernati
7 133
9 367
4 898
2 908
Indiċi (2010 = 100)
100
131
69
41
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Il-prezz tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi konċernati (EUR/tunnellata)
488
532
591
528
Indiċi (2010 = 100)
100
109
121
111
Sors: Comext
(b) Is-sehem mis-suq
(131)
Is-sehem mis-suq korrispondenti miżmum mill-esportaturi mill-Bjelorussja, ir-RPĊ u r-Russja fis-suq tal-Unjoni naqas minn 1,3 % fl-2010 għal 0,7 % fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Fid-dettall, is-sehem mis-suq żdied minn 1,3 % fl-2010 għal 1,8 % fl-2011 qabel ma naqas għal 1,1 % fl-2012 u kompla jonqos għal 0,7 % fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
(c) Il-prezzijiet
(i) L-evoluzzjoni tal-prezzijiet
(132)
Bejn l-2010 u l-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, il-prezz medju tal-importazzjonijiet tal-prodott konċernat li joriġina fil-Bjelorussja, ir-RPĊ u r-Russja żdied bi 11 %, minn EUR 488/tunnellata fl-2010 għal EUR 528/tunnellata fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. B'mod speċifiku, il-prezzijiet żdiedu b'9 % fl-2011 u bi 12 % fl-2012, qabel ma naqsu b'10 % fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
(ii) It-twaqqigħ tal-prezz
(133)
Il-ftit bejgħ tal-prodott konċernat mir-RPĊ u mir-Russja lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami ma jistax jintuża bħala bażi biex fuqu ssir konklużjoni siewja. Għalhekk sar tqabbil bejn il-prezzijiet tal-prodott simili ffabbrikat u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni u dawk tal-prodott taħt l-investigazzjoni prodott fil-Bjelorussja, ir-RPĊ u r-Russja u mibjugħ lill-bqija tad-dinja. Dan it-tqabbil wera twaqqigħ tal-prezz sinifikanti.
3. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
2010
2011
2012
PIR
Il-volum tal-importazzjonijiet mill-Indja
25 720
48 704
58 619
53 007
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Indja
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Il-volum tal-importazzjonijiet mit-Turkija
83 654
83 753
98 742
69 757
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mit-Turkija
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Il-volum tal-importazzjonijiet mill-Ukraina
956
573
944
1 147
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Ukraina
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Il-volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
34 948
42 714
38 518
30 374
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
L-importazzjonijiet mit-Turkija u l-Indja żdiedu matul il-perjodu kkunsidrat. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Ukraina baqgħu f'livell baxx ħafna. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra baqgħu relattivament stabbli matul il-perjodu kkunsidrat.
(135)
Wara d-divulgazzjoni, il-partijiet interessati argumentaw li t-telf ta' 12 % fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni ġie kważi kompletament assorbit miż-żieda fis-sehem mis-suq tal-Indja u t-Turkija meħudin flimkien u li l-importazzjonijiet bi prezz baxx mill-Indja u t-Turkija se jkunu probabbliment ir-raġunijiet prinċipali għas-sitwazzjoni dgħajfa tal-industrija tal-Unjoni. F'dan ir-rigward, għandu jiġi innutat li l-għan ta' din l-investigazzjoni kien li teżamina jekk fil-każ li jitneħħew il-miżuri fis-seħħ kontra t-tliet pajjiżi li għalihom ġiet stabbilita probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping x'aktarx li jwassal għal rikorrenza ta' ħsara għall-industrija tal-Unjoni. Matul l-investigazzjoni, ġie kkonfermat li kien hemm twaqqigħ tal-prezz sinifikanti rigward il-bejgħ ta' prodotti mill-Bjelorussja, ir-RPĊ u r-Russja lejn il-bqija tad-dinja. Għalhekk, fil-każ li jitħassru l-miżuri, l-esportazzjoni oġġett ta' dumping minn dawn il-pajjiżi lejn l-UE x'aktarx li terġa' sseħħ, b'żieda probabbli ta' ħsara tal-industrija tal-UE bħala konsegwenza. Il-fatt li l-importazzjonijiet mit-Turkija u l-Indja setgħu żdiedu matul il-perjodu kkunsidrat ma jaffettwax din il-valutazzjoni dwar il-probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping u ta' ħsara.
4. Is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(136)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċi rilevanti kollha li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
4.1. L-elementi makroekonomiċi
(a) Il-produzzjoni
(137)
Minn livell ta' madwar 437 000 tunellata fl-2010, il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset b'37 % matul il-perjodu kkunsidrat. Speċifikament, naqset b'14 % fl-2011, b'19-il punt perċentwali fl-2012 u kompliet tonqos b'erba' punti perċentwali fil-perjodu tal-investigazzoni ta' rieżami. It-tnaqqis fil-produzzjoni kien marbut ma' tnaqqis fil-konsum, iżda kien akbar minħabba ż-żieda fl-importazzjonijiet mill-Indja u t-Turkija.
2010
2011
2012
PIR
Il-produzzjoni (tunnellati)
437 492
376 106
294 260
277 483
Indiċi (2010 = 100)
100
86
67
63
(b) Il-kapaċità u r-rati tal-użu tal-kapaċità
(138)
Il-kapaċità tal-produzzjoni kienet iktar minn 1 700 000 tunnellata fl-2010 u naqset b'16 % matul il-perjodu kkunsidrat. It-tnaqqis kien dovut għall-fatt li xi produtturi tal-UE naqqsu l-għadd ta' xiftijiet ta' produzzjoni ta' kuljum.
2010
2011
2012
PIR
Il-kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Indiċi (2010 = 100)
100
92
75
84
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità
25 %
23 %
22 %
19 %
Indiċi (2010 = 100)
100
93
90
75
Sors: Investigazzjoni
(139)
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità kienet 25 % fl-2010. Naqset għal 23 % fl-2011, għal 22 % fl-2012 u kompla jonqos għal 19 % fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Ir-rati baxxi tal-użu tal-kapaċità jiġu spjegati prinċipalment mill-fatt li l-prodotti li ma jaqgħux fl-ambitu ta' din l-investigazzjoni (primarjament profili vojta) jistgħu jiġu prodotti fuq l-istess makkinarju ta' produzzjoni użat għall-pajpijiet u t-tubi wweldjati. Għalhekk, ir-rati tal-użu tal-kapaċità mhumiex neċessarjament indikatur sinifikanti għal din l-industrija partikolari.
(c) Il-volum tal-bejgħ
(140)
Il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni tal-produzzjoni tagħha stess lil konsumaturi mhux relatati fl-UE naqas b'16 % fl-2011, b'21 punt perċentwali fl-2012 u kompla jonqos għal tliet punti perċentwali oħra matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. B'kollox, bejn l-2010 u l-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, dan il-bejgħ naqas b'madwar 40 %. Dan kien minħabba t-tnaqqis fil-konsum u ż-żieda fl-importazzjonijiet mill-Indja u t-Turkija.
2010
2011
2012
PIR
Il-volum tal-bejgħ tal-UE lil konsumaturi mhux relatati (tunnellati)
409 544
343 080
259 127
247 201
Indiċi (2010 = 100)
100
84
63
60
Sors: L-investigazzjoni
(d) Is-sehem mis-suq
(141)
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni kien 73 % fl-2010. Naqas għal 65 % fl-2011 u kompla jonqos għal 56 % fl-2012, qabel ma żdied għal 61 % fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. B'kollox, is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat naqas bi 12-il punt perċentwali.
2010
2011
2012
PIR
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni
73 %
65 %
56 %
61 %
Indiċi (2010 = 100)
100
89
77
84
Sors: L-investigazzjoni
(e) It-tkabbir
(142)
Bejn l-2010 u l-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, meta l-konsum tal-Unjoni naqas bi 28 %, il-volum tal-bejgħ lil konsumaturi mhux relatati fl-UE naqas b'40 %. Dan wassal għal 12-il punt perċentwali tat-telf mis-sehem mis-suq għall-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat. Għalhekk, ma kienx hemm tkabbir għall-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(f) L-impjiegi
(143)
In-numru tal-impjegati fl-industrija tal-UE naqas bi 13 % fl-2011, b'27 punt perċentwali fl-2012 u kompla jonqos għal tliet punti perċentwali oħra matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. B'kollox, l-impjiegi tal-industrija tal-Unjoni naqsu bi 43 % tul il-perjodu kkunsidrat, jiġifieri minn madwar 1 600 persuna għal madwar 1 000 persuna.
2010
2011
2012
PIR
L-impjiegi (persuni)
1 655
1 446
991
939
Indiċi (2010 = 100)
100
87
60
57
Sors: L-investigazzjoni
(g) Il-produttività
(144)
Il-produttività tal-forza tax-xogħol tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala produzzjoni (f'tunnellati) għal kull persuna impjegata għal kull sena, li tibda minn livell ta' 264 tunnellata għal kull impjegat, l-ewwel naqset bi ftit bi 2 % fl-2011. Imbagħad żdiedet b'14-il punt perċentwali fl-2012 u baqgħet stabbli matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. B'kollox, il-produttività tal-industrija tal-Unjoni żdiedet bi 12 % matul il-perjodu kkunsidrat.
2010
2011
2012
PIR
Il-produttività (tunnellata għal kull impjegat)
264
260
297
296
Indiċi (2010 = 100)
100
98
112
112
Sors: L-investigazzjoni
(h) Il-fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet tal-bejgħ
(145)
Il-prezzijiet tal-unità tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati żdiedu b'5 % fl-2011 u b'punt perċentwali fl-2012 qabel ma naqsu b'erba' punti perċentwali oħra fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. B'kollox, dawn il-prezzijiet żdiedu bi 2 % tul il-perjodu kkunsidrat minn livell ta' EUR 833/tunnellata għal EUR 848/tunnellata fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
2010
2011
2012
PIR
Il-prezz ta' unità fis-suq tal-UE (EUR/tunnellata)
833
871
881
848
Indiċi (2010 = 100)
100
105
106
102
Sors: L-investigazzjoni
(i) Id-daqs tal-marġni tad-dumping
(146)
L-investigazzjoni stabbilixxiet probabilità ta' rikorrenza ta' dumping f'marġini sinifikanti li d-daqs tagħha ma jistax jiġi kkunsidrat bħala negliġibbli għall-Bjelorussja, ir-RPĊ u r-Russja.
(147)
Kif indikat hawn fuq, il-Kummissjoni ma sabitx probabbiltà ta' kontinwazzjoni ta' rikorrenza ta' dumping għall-Ukraina.
(j) L-irkupru minn dumping tal-passat
(148)
Il-makroindikaturi eżaminati hawn fuq juru li, minkejja li l-miżuri antidumping kisbu parzjalment ir-riżultat mistenni minnhom jiġifieri li jneħħu l-ħsara mġarrba mill-produtturi tal-Unjoni, l-industrija xorta waħda għadha f'sitwazzjoni fraġli u vulnerabbli. Fil-fatt, matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum tal-produzzjoni naqas b'37 %, il-volum tal-bejgħ lil konsumaturi mhux relatati fl-UE naqas b'40 % u l-impjiegi naqsu bi 43 %. Barra minn hekk, is-sehem tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-UE naqas minn 73 % fl-2010 għal 61 % fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Għalhekk, ma setax jiġi stabbilit ebda rkupru attwali mid-dumping tal-passat u huwa meqjus li l-industrija tal-Unjoni tibqa' vulnerabbli ħafna għall-effetti ta' ħsara ta' kull importazzjoni oġġett ta' dumping fis-suq tal-Unjoni.
4.2. L-elementi mikroekonomiċi
(a) il-ħażna tal-istokkijiet
(149)
Il-livell tal-ħażna tal-istokkijiet tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun kien kważi stabbli sal-2011. Żdied b'14-il punt perċentwali fl-2012 qabel ma naqas b'10 punti perċentwali matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Il-livell tal-istokkijiet matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami kien 5 % ogħla minn dak ta' matul l-2010.
2010
2011
2012
PIR
Il-ħażna tal-istokkijiet (tunnellati)
13 892
14 039
16 012
14 556
Indiċi (2010 = 100)
100
101
115
105
Sors: L-investigazzjoni
(b) Il-pagi
(150)
Matul il-perjodu kkunsidrat, l-ispejjeż tax-xogħol naqsu b'29 %. Naqsu speċifikament bi 2 % fl-2011, b'19-il punt perċentwali fl-2012 u komplew jonqsu għal 12-il punt perċentwali fil-perjodu tal-investigazzoni ta' rieżami. It-tnaqqis globali matul il-perjodu kkunsidrat jinħoloq mit-tnaqqis fl-impjiegi.
2010
2011
2012
PIR
L-ispiża tax-xogħol annwali (EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Indiċi (2010 = 100)
100
98
83
71
Sors: L-investigazzjoni
(151)
Matul il-perjodu kkunsidrat, l-ispejjeż tax-xogħol għal kull impjegat żdiedu b'25 %. Din hija x'aktarx sitwazzjoni temporanja marbuta mal-ispejjeż tas-sensji kkawżati mit-tnaqqis sinifikanti tal-impjegati.
2010
2011
2012
PIR
L-ispiża annwali tax-xogħol għal kull impjegat (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Indiċi (2010 = 100)
100
113
139
125
(c) Il-profittabilità u r-redditu fuq l-investimenti
(152)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-profittabbilità tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun fis-suq tal-UE, espressa bħala perċentwali tal-bejgħ nett, tjiebet minn telf ta' iktar minn 7 % fl-2010 għal profitt ta' kważi 1 % matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. B'mod aktar speċifiku, it-telf tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun naqas minn 7,3 % fl-2010 għal 5 % fl-2011 u għal 0,6 % fl-2012, qabel ma sar ftit profittabbli f'livell ta' 0,8 % fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
2010
2011
2012
PIR
Il-profittabilità tal-UE (% ta' bejgħ nett)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Indiċi (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
ROI (Redditu fuq l-Investiment) (profitt f'% tal-valur kontabilistiku nett tal-investiment)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Indiċi (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Sors: L-investigazzjoni
(153)
Iż-żieda fil-profittabilità hija spjegata mill-fatt li l-prezzijiet tal-bejgħ matul il-perjodu kkunsidrat żdiedu bi 2 % filwaqt li l-ispejjeż tal-produzzjoni (fil-biċċa l-kbira kolji llaminati bis-sħana li jammontaw għal aktar minn 60 % tal-ispiża tal-produzzjoni) naqsu b'6 % matul l-istess perjodu, flimkien mat-tnaqqis sinifikanti fl-ispejjeż annwali tax-xogħol. Għalhekk, il-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun kienu f'pożizzjoni li progressivament japplikaw prezzijiet profittabbli lill-konsumaturi tagħhom fis-suq tal-UE.
(154)
Ir-redittu fuq l-investimenti (“ROI”), espress bħala l-profitt bħala perċentwal tal-valur kontabilistiku nett tal-investimenti, segwa b'mod wiesa' t-tendenza tal-profittabilità. Dan mar għall-aħjar minn telf ta' 19,2 % fl-2010 għal telf ta' 11,8 % fl-2011 u mbagħad għal profitt ta' 0,5 % fl-2012 u profitt ta' 4,3 % fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
(d) Il-fluss ta' flus u l-ħila li jinġabar il-kapital
(155)
Il-fluss nett tal-flus minn attivitajiet operatorji kien madwar - EUR 44 miljun fl-2010. Żdied għal madwar - EUR 7 miljun fl-2011, għal kważi EUR 17 miljun fl-2012 u għal madwar EUR 20 miljun matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. L-ebda wieħed mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun ma indika li sab xi diffikultajiet biex jiġbor il-kapital. It-titjib jista' jkun ir-riżultat tat-tnaqqis tal-ispejjeż tal-produzzjoni u l-ispejjeż tax-xogħol u ż-żieda baxxa fil-prezzijiet.
2010
2011
2012
PIR
Il-fluss tal-flus (il-marka tal-produttur u dik tal-bejjiegħ bl-imnut) (EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Indiċi (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Sors: L-investigazzjoni
(e) L-investimenti
(156)
L-investimenti annwali tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun fil-produzzjoni tal-prodott simili naqsu b'34 % fl-2011, żdiedu b'90 punt perċentwali fl-2012 u finalment naqsu b'59 punti perċentwali fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Matul il-perjodu kkunsidrat, l-investiment, li kien maħsub għall-manutenzjoni u t-tiġdid tat-tagħmir eżistenti u mhux għal raġunijet ta' żieda tal-kapaċità, naqas bi 3 %.
2010
2011
2012
PIR
L-investimenti netti (EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Indiċi (2010 = 100)
100
66
156
97
Sors: L-investigazzjoni
5. Il-konklużjoni dwar id-dannu
(157)
Għadd ta' indikaturi, b'mod partikolari l-indikaturi finanzjarji, tjiebu b'mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. Il-profittabilità tjiebet minn telf ta' iktar minn 7 % għal profitt ta' 0,8 % li għadu madankollu taħt il-profitt fil-mira ta' 5 % mill-investigazzjoni preċedenti. Ir-redditu fuq l-investiment mar għall-aħjar minn telf ta' iktar minn 19 % għal profitt ta' aktar minn 4 % u l-livell ta' fluss ta' flus żdied minn - EUR 44 miljun sa EUR 20 miljun. Dawn il-fatturi jissuġġerixxu li l-industrija kienet kapaċi tirkupra parzjalment.
(158)
Min-naħa l-oħra, uħud mill-indikaturi esperjenzaw żvilupp negattiv bejn l-2010 u l-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Il-volum tal-produzzjoni naqas b'37 %, l-użu tal-kapaċità naqas b'25 %, il-volum tal-bejgħ lil konsumaturi mhux relatati fl-UE naqas b'40 %, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 12-il punt perċentwali u l-impjiegi naqsu bi 43 %.
(159)
Il-miżuri antidumping laħqu parzjalment l-objettiv tagħhom billi neħħew ftit mill-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni bħala konsegwenza ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-pajjiżi kkonċernati. L-industrija tal-Unjoni reġgħet saret ftit profitabbli, iżda għad-detriment tas-sehem mis-suq tagħha fis-suq tal-Unjoni. L-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi ttejjeb is-sitwazzjoni finanzjarja tagħha billi ffavorixxiet il-prezzijiet minflok il-volumi. Għaldaqstant huwa ċar li l-industrija tal-Unjoni għadha ma rkupratx b'mod sħiħ mill-effetti ta' dumping tal-passat, u għadha f'sitwazzjoni fraġli, u għalhekk vulnerabbli ħafna għal kull rikorrenza ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping.
(160)
Anki jekk is-sitwazzjoni fraġli tal-industrija tal-Unjoni ġiet ikkwalifikata bħala ħsara materjali, dan ma jistax jiġi attribwit għall-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati. It-tliet pajjiżi kkonċernati (għall-Ukraina, l-investigazzjoni stabbilixxiet li ma hemmx probabbiltà ta' kontinwazzjoni ta' rikorrenza ta' dumping) jirrappreżentaw sehem mis-suq kumulattiv ta' inqas minn 1 % fis-suq tal-UE. Fin-nuqqas ta' kull pressjoni tal-prezzijiet mill-pajjiżi kkonċernati, l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi żżomm il-prezzijiet f'livell li huwa suffiċjenti biex isir profitt, għalkemm ferm taħt il-profitt fil-mira.
F. IL-PROBABBILTÀ TA' RIKORRENZA TAL-ĦSARA
1. L-importazzjonijiet mir-RPĊ, il-Bjelorussja u r-Russja
(161)
Abbażi tax-xejriet ta' hawn fuq jidher li l-miżuri tal-antidumping kisbu r-riżultat mistenni minnhom b'mod parzjali jiġifieri li jneħħu l-ħsara mġarrba mill-produtturi tal-Unjoni. Min-naħa l-oħra, kif muri mill-iżvilupp negattiv ta' għadd ta' indikaturi ta' ħsara, l-industrija xorta għadha f'sitwazzjoni fraġli ħafna.
(162)
Kif imsemmi hawn fuq, l-esportaturi f'kull wieħed mit-tliet pajjiżi kkonċernati għandhom il-kapaċità żejda biex iżidu l-esportazzjonijiet tagħhom b'pass mgħaġġel ħafna. Minħabba li l-prezzijiet fis-suq tal-UE jġibu aktar qligħ meta mqabbla ma' xi swieq ta' pajjiżi terzi, huwa probabbli li l-kwantitajiet sinifikanti attwalment esportati lejn dawn il-pajjiżi se jiġu diretti mill-ġdid lejn is-suq tal-UE f'każ li l-miżuri antidumping jitħallew jiskadu. Din iż-żieda ta' importazzjonijiet li huma oġġett ta' dumping bi prezzijiet li jwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni x'aktarx li żżid il-pressjoni fuq is-suq tal-Unjoni, u b'hekk is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni li hija diġà fraġli tmur għall-agħar. Dan it-tip ta' żvilupp għal għarrieda kien diġà ġie osservat fl-investigazzjoni preċedenti, meta s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet tal-UE mit-tliet pajjiżi ttrippla fi tliet snin u nofs biss, jiġifieri minn 6,2 % fl-2004 għal 18,7 % fil-PI (mill-1 ta' Lulju 2006 sat-30 ta' Ġunju 2007). Għaldaqstant il-produtturi esportaturi fir-RPĊ, il-Bjelorussja u r-Russja diġà wrew il-kapaċità tagħhom li jżidu malajr il-volumi tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(163)
Għalhekk, abbażi ta' dan ta' hawn fuq, wieħed jista' jikkonkludi li hemm probabbiltà ta' rikorrenza ta' ħsara f'każ li l-miżuri jitħassru.
2. L-importazzjonijiet mill-Ukraina
(164)
Filwaqt li tiġi kkunsidrata l-konklużjoni ta' nuqqas ta' kontinwazzjoni ta' probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping mill-Ukraina, ma hija meħtieġa l-ebda analiżi ulterjuri f'dan il-każ dwar il-probabbiltà ta' rikorrenza ta' ħsara.
G. L-INTERESS TAL-UNJONI
(165)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri antidumping eżistenti tmurx kontra l-interess tal-Unjoni b'mod globali. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tal-interessi involuti varji kollha. Il-partijiet interessati kollha ngħataw l-opportunità li juru l-fehmiet tagħhom skont l-Artikolu 21(2) tar-Regolament bażiku.
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(166)
L-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni għadha fraġli ħafna. Il-miżuri antidumping laħqu parzjalment l-objettiv tagħhom billi neħħew ftit mill-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni bħala konsegwenza ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-pajjiżi kkonċernati. L-industrija tal-Unjoni reġgħet saret ftit profitabbli, iżda għad-detriment tas-sehem mis-suq tagħha fis-suq tal-Unjoni. L-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi ttejjeb is-sitwazzjoni finanzjarja tagħha billi ffavorixxiet il-prezzijiet minflok il-volumi minħabba l-miżuri fis-seħħ. It-tmiem tal-miżuri se jżid il-pressjoni tal-prezzijiet fuq is-suq tal-Unjoni u dan jerġa' jwassal għal telf. Għalhekk, huwa fl-interess tal-industrija tal-Unjoni li l-miżuri jitħallew.
2. L-interess tal-importaturi u l-utenti
(167)
Il-Kummissjoni kkuntattjat aktar minn 100 importatur u utent mhux relatati fl-Unjoni sabiex tfittex kooperazzjoni li l-ebda minnhom ma rrispondew għaliha. Dan jista' jiġi spjegat b'volumi żgħar ħafna ta' esportazzjoni ta' kull wieħed mill-pajjiżi kkonċernati lejn is-suq tal-Unjoni. F'kull każ, ma hemm l-ebda fattur li jissuġġerixxi li l-importaturi jew l-utenti jkunu affettwati b'mod sproporzjonat fil-każ li l-miżuri jiġu estiżi.
(168)
Għaldaqstant fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq huwa kkunsidrat li s-sitwazzjoni tal-importaturi u l-utenti fl-Unjoni x'aktarx li mhijiex se tkun affettwata mill-estenzjoni tal-miżuri proposti.
3. Ir-riskju ta' nuqqas ta' provvista/kompetizzjoni fis-suq tal-UE
(169)
Il-konsum tal-UE naqas bi 28 % matul il-perjodu kkunsidrat, u laħaq madwar 400 000 tunnellata matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Il-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni kompliet taqbeż id-domanda tal-UE matul il-perjodu kkunsidrat, u laħqet livell ta' madwar 1 500 000 tunnellata fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Hemm biżżejjed kompetizzjoni bejn il-produtturi tal-UE. Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni qed topera b'rata ta' utilizzazzjoni tal-kapaċita ta' 19 % biss matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, minħabba li tipproduċi prodotti differenti (il-prodott ikkonċernat u prodotti oħra bħal profili vojta minn ġewwa) bl-istess tagħmir ta' produzzjoni. Għaldaqstant, fil-każ ta' domanda akbar, l-industrija tal-Unjoni għandha l-kapaċità żejda biex tkompli żżid il-produzzjoni tagћha billi tinbidel it-taħlita tal-produzzjoni tagħha. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra li mhumiex soġġetti għall-miżuri, b'mod partikolari l-Indja u t-Turkija jistgħu wkoll jissodisfaw parti mid-domanda.
(170)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet ta' hawn fuq, ma jistax jiġi konkluż li ż-żamma tal-miżuri antidumping x'aktarx tirriżulta f'nuqqas ta' provvista fis-suq tal-UE jew f'restrizzjoni tal-kompetizzjoni fis-suq tal-UE.
4. Il-konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(171)
Dan ta' hawn fuq jindika li l-effetti negattivi ta' kontinwazzjoni tal-miżuri jkunu limitati u fl-ebda każ sproporzjonati meta mqabbla mal-benefiċċji tal-estensjoni tal-miżuri għall-industrija tal-Unjoni.
H. IL-MIŻURI ANTIDUMPING
(172)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi rrakkomandat li l-miżuri eżistenti jinżammu. Ingħataw ukoll perjodu biex jissottomettu kummenti wara dik id-divulgazzjoni. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw il-kunsiderazzjoni dovuta fejn kien xieraq.
(173)
Minn dan ta' hawn fuq isegwi li, kif previst fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri antidumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta' ċerti tubi u pajpijiet iwweldjati tal-ħadid jew tal-azzar mhux illigat li joriġinaw mill-Bjelorussja, ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u r-Russja għandhom jinżammu. Jitfakkar li dawn il-miżuri jikkonsistu f'dazju ad valorem b'rati differenti.
(174)
Fir-rigward tal-Ukraina, abbażi tar-riżultati ta' nuqqas ta' kontinwazzjoni ta' probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping (ara l-premessi (17) u (118) hawn fuq), il-miżuri għandhom jitħassru u l-proċediment jintemm.
(175)
Ir-rati tad-dazju antidumping tal-kumpaniji individwali speċifikati f'dan ir-Regolament japplikaw biss għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat immanifatturat minn dawn il-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat immanifatturat minn kull kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta' dan ir-Regolament bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma' dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u jkunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(176)
Kumpanija tista' titlob l-applikazzjoni ta' dawn ir-rati tad-dazju antidumping individwali jekk sussegwentement tibdel l-isem tal-entità tagħha. It-talba trid tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (5). It-talba jrid ikun fiha l-informazzjoni rilevanti kollha li tippermetti li jintwera li l-bidla ma taffettwax id-dritt tal-kumpanija li tibbenefika minn rata ta' dazju li tapplika għaliha. Jekk il-bidla fl-isem tal-kumpannija ma taffettwax id-dritt tagħha li tibbenefika mir-rata ta' dazju li tapplika għaliha, notifika li tinforma dwar il-bidla fl-isem tiġi ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
(177)
Dan ir-Regolament huwa skont l-opinjoni tal-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B'dan qed jiġi impost dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet ta' tubi u pajpijiet iwweldjati, tal-ħadid jew tal-azzar mhux illigat, b'qatgħa trasversali perpendikolari ċirkolari u b'dijametru estern li ma jaqbiżx il-168,3 mm, esklużi l-pajpijiet tal-linja tat-tip użati fil-pipelines taż-żejt jew tal-gass, kejsing u tubi tat-tip użati fit-tħaffir għaż-żejt jew il-gass, tubi ta' preċiżjoni u tubi u pajpijiet b'fittings imqabbda adattati biex jgħaddu minnhom gassijiet jew likwidi għall-użu fl-inġenji tal-ajru ċivili, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 u ex 7306 30 77 (kodiċi TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 u 7306307780) u li joriġinaw mill-Bjelorussja, mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u mir-Russja.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping definittiv applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u manifatturati mill-kumpaniji ta' hawn taħt tkun kif ġej:
Il-pajjiż
Il-Kumpanija
Dazju antidumping
Kodiċi addizzjonali TARIC
Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
Il-kumpaniji kollha
90,6 %
-
Ir-Russja
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company u Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company vyksa Steel Works u Joint Stock Company almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Il-kumpaniji l-oħra kollha
20,5 %
A999
IL-BJELORUSSJA
Il-kumpaniji kollha
38,1 %
-
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
Il-proċediment antidumping li jikkonċerna l-importazzjonijiet tal-prodott imsemmi fl-Artikolu 1(1) li joriġinaw fl-Ukraina huwa b'dan terminat.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-26 ta' Jannar 2015.