PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 904/2014
ze dne 20. srpna 2014,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení šetření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 29. listopadu 2013 zahájila antidumpingové řízení ve věci dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (dále jen „dotčená země“) do Unie. V Úředním věstníku Evropské unie (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Téhož dne Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“) ohledně platných konečných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) (3).
(3)
Komise zahájila toto šetření v návaznosti na podnět podaný dne 16. října 2013 společností Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečné k zahájení šetření.
1.2. Zúčastněné strany
(4)
Komise ve svém oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti na šetření kontaktovaly. Komise oficiálně vyrozuměla rovněž žadatele, známé vyvážející výrobce a indonéské orgány, známé dovozce, dodavatele, uživatele a obchodní společnosti, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je k účasti.
(5)
Zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise či úředníka pro slyšení na Generálním ředitelství (dále jen „GŘ“) pro obchod.
(6)
Zúčastněné strany dostaly také možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
a) Výběr vzorku
(7)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi a velký počet dovozců, kteří nejsou ve spojení, zahrnutých do tohoto šetření a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách sdělila Komise prostřednictvím oznámení o zahájení řízení, že se rozhodla omezit okruh vyvážejících výrobců a dovozců bez vzájemného spojení, kteří budou podrobeni šetření, na přiměřený počet, a to výběrem jejich vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1) Výběr vzorku z dovozců, kteří nejsou ve spojení
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Požadované informace poskytlo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři z nich na základě největšího objemu dovozu do Unie a jejich zeměpisné polohy v rámci Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny ohledně výběru vzorku konzultace. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
(10)
Pouze jedna z těchto tří společností vybraných do vzorku následně spolupracovala a zaslala vyplněný dotazník.
2) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indonésii
(11)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Indonésii, aby se Komisi přihlásili a poskytli jí podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Požadované informace poskytli čtyři vyvážející výrobci v Indonésii a tito vývozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. S ohledem na malý počet vyvážejících výrobců Komise rozhodla, že provádět výběr vzorku není nutné.
b) Odpovědi na dotazník a spolupráce
(13)
Komise rozeslala dotazníky zmíněnému jedinému unijnímu výrobci, čtyřem vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku, třem dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, a třiatřiceti zjištěným uživatelům v Unii.
(14)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od zmíněného jediného unijního výrobce, od jednoho ze tří dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, od jedné obchodní společnosti, od tří ze čtyř známých vyvážejících výrobců a od pěti uživatelů.
(15)
Šetření ukázalo, že nespolupracující vyvážející výrobce, který byl vybrán do vzorku, je spojený s jiným vyvážejícím výrobcem vybraným do vzorku, který při vyplňování dotazníku spolupracoval a zaslal odpovědi.
(16)
Spolupracující vyvážející výrobce uvedený v 15. bodě odůvodnění prohlásil, že by neměl být považován za subjekt spojený s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem, protože obě společnosti se ve svém rozhodování vzájemně neovlivňují. Spolupracující vyvážející výrobce kromě toho uvedl, že nespolupracujícího výrobce nemůže k vyplňování dotazníku nutit. Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti jsou ve vlastnictví stejných akcionářů. Byly proto považovány za spojené ve smyslu čl. 143 odst. 1 písm. d) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (4) o provedení celního kodexu Společenství (dále jen „celní kodex“).
(17)
Třetí spolupracující vyvážející výrobce prohlásil, že v Indonésii je ještě jeden výrobce dotčeného výrobku, který je součástí skupiny uvedené v 16. bodě odůvodnění, který se však neohlásil. Šetření nepřineslo na základě údajů Eurostatu a dalších dostupných zdrojů žádné důkazy o tom, že by tento výrobce vyvážel během posuzovaného období do Unie. Tato společnost se tudíž nemusela hlásit ani poskytovat informace požadované v dotaznících určených vyvážejícím výrobcům. Všem výrobcům z Indonésie, kteří nespolupracovali, byla kromě toho uložena zbytková celní sazba, jak je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění. Zbytková celní sazba má svůj právní základ v článku 18 základního nařízení a je použitelná na „všechny ostatní společnosti“.
c) Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné za účelem předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství.
(19)
Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Dovozci
-
Falken Trade, Olsztyn, Polsko
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Vyvážející výrobci v Indonésii
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonésie
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonésie
Dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Německo
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Nizozemsko
Obchodní společnost v Hong Kongu, která je ve spojení
-
CJ China Limited, Hong Kong
1.3. Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“) (5).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem je glutamát sodný pocházející z Indonésie, vedený v současnosti pod kódem KN ex 2922 42 00 (dále jen „dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů.
(22)
Vyrábí se hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
2.2. Obdobný výrobek
(23)
Při šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejné základní způsoby konečného použití.
(24)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii je významný rozdíl v kvalitě. Bylo uvedeno, že v důsledku tohoto rozdílu v kvalitě jsou glutamát sodný vyráběný a prodávaný unijním výrobním odvětvím v Unii a glutamát sodný dovážený z Indonésie vzájemně nezaměnitelné výrobky, a neměly by se proto považovat za obdobné. Toto tvrzení však zůstalo nepodložené a bylo v rozporu s výsledky šetření, z nichž vyplynulo, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii žádný rozdíl v kvalitě není. Ve skutečnosti nakupovalo několik uživatelů glutamát sodný jak od unijního výrobního odvětví, tak z Indonésie a používalo jej v týchž nebo podobných produktech. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(25)
Na základě výše uvedených skutečností byl proto učiněn závěr, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie budou v této fázi považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Objem domácího prodeje je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého v průběhu období šetření do Unie. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(27)
Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(28)
Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje na domácím trhu reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Objem domácího prodeje určitého typu výrobků je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobků nezávislým odběratelům na domácím trhu představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobků vyvážených v průběhu období šetření do Unie. Komise došla k závěru, že v případě spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii dosahoval jejich prodej na indonéském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým týmiž vyvážejícími výrobci do Unie reprezentativního objemu.
(29)
Dále Komise prověřovala, zda lze v případě každého vyvážejícího výrobce považovat prodej na domácím trhu za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto šetření probíhalo tak, že bylo stanoveno, jaký podíl má u jednotlivých typů výrobků během období šetření ziskový prodej na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(30)
Běžná hodnota vychází z reálné ceny jednotlivých typů výrobků na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je či není ziskový, pakliže:
1)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu a
2)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku byla rovna jednotkovým výrobním nákladům nebo je přesahovala.
(31)
V tomto případě byl prodej u všech vyvážejících výrobců na domácím trhu ziskový a vážená průměrná prodejní cena byla u všech typů výrobků vyšší než výrobní náklady. U všech spolupracujících vyvážejících výrobců byla proto běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu uskutečněného v období šetření.
3.2. Vývozní cena
(32)
Spolupracující vyvážející výrobci vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím s nimi spojených společností sídlících v Unii nebo za jejími hranicemi.
(33)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie přímo nezávislým odběratelům, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(34)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím s nimi spojených společností, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byly dovezené výrobky v Unii poprvé znovu prodány nezávislému odběrateli. V tomto případě byly provedeny úpravy o dosažený zisk (viz 35. bod odůvodnění) a o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů
(35)
V této souvislosti nebylo možné použít ziskové rozpětí dosažené společnostmi ve spojení, protože nebylo považováno za spolehlivé. Jeden dovozce, který není ve spojení, spolupracoval, ale informace o jeho ziskovosti byly důvěrné a nebylo možné je zpřístupnit jiným třetím stranám. Z tohoto důvodu a rovněž z důvodu nedostatku dalších informací bylo pro účely stanovení vývozních cen použito ziskové rozpětí 5 %. Toto rozpětí se jevilo jako přiměřené, jelikož bylo použito také v předchozím řízení, které se týkalo jiné chemikálie vyráběné podobným odvětvím (6).
(36)
Dva spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že vývozní ceny, za něž svůj výrobek prodávali svým prvním odběratelům, kteří jsou s nimi ve spojení, odpovídaly běžným tržním podmínkám, a že stanovení výše vývozních cen by proto mělo vycházet z výše prodejních cen, za které vyvážející výrobce z Indonésie prodává svůj výrobek prvnímu odběrateli, který je s ním ve spojení, a nikoli z početně zjištěné vývozní ceny. Argumentovali tím, že výše cen, za které své výrobky prodávají prvnímu odběrateli, který je s nimi ve spojení, a výše cen pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, je stejná.
(37)
Šetření dospělo k závěru, že navzdory podobnosti těchto cenových hladin nedosahovaly transferové ceny mezi spojenými společnostmi výše, která by dovozcům ve spojení umožňovala vytvářet v Unii dostatečný zisk. Nelze rovněž vyloučit, že mezi společnostmi, které jsou spolu ve spojení, nevznikaly určité náklady a že nedocházelo ke vzájemné kompenzaci prostřednictvím jiných produktů. Na základě toho byl učiněn závěr, že ve srovnání s prodejem nezávislým odběratelům neodrážejí vnitřní transferové ceny příslušnou tržní hodnotu dotčeného výrobku.
(38)
Transferové ceny mezi společnostmi, které jsou ve spojení, proto nelze považovat za ceny odpovídající běžným tržním podmínkám, a příslušná tvrzení byla proto odmítnuta. Vývozní ceny výrobců vyvážejících prostřednictvím stran, které jsou s nimi ve spojení, byly proto stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jak je uvedeno výše ve 34. a 35. bodě odůvodnění.
3.3. Srovnání
(39)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(40)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(41)
Byly provedeny úpravy s ohledem na dovozní poplatky, rabaty, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, provizemi a bankovními poplatky ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(42)
Jeden vyvážející výrobce vyvážel glutamát sodný prostřednictvím obchodní společnosti sídlící mimo Unii, která s ním byla ve spojení a která tento výrobek prodávala v Unii dalšímu spojenému dovozci, který jej následně prodával odběratelům v Unii, kteří nebyli ve spojení. V případě tohoto prodeje byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení provedena úprava zohledňující přirážku obchodníka sídlícího mimo Unii.
(43)
Jeden vyvážející výrobce požadoval, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na pobídky a propagační náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Šetření nicméně dospělo k závěru, že tyto náklady nebyly přímo spojeny s příslušnými transakcemi provedenými v rámci domácího prodeje, a nebylo tudíž možné prokázat, že tyto náklady mají vliv na srovnatelnost cen. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(44)
Dva vyvážející výrobci požadovali, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na přepravní náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení. Do výpočtu domácích přepravních nákladů byly zahrnuty náklady spojené s přesunem zboží z výrobního zařízení do skladu. Tyto náklady byly nicméně vyhodnoceny jako vnitřní logistické náklady, a nebyly tudíž považovány za způsobilé pro úpravu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení.
(45)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty čistoty (≥ 99 %), které stanoví směrnice Komise 2008/84/ES (7). Tato zúčastněná strana tvrdila, že těmto požadavkům musí vyhovovat glutamát sodný vyvážený do Unie, ale že na výrobek prodávaný na domácím trhu v Indonésii se žádné takové požadavky nevztahují. Proto by mohla být odůvodněná úprava běžné hodnoty s ohledem na rozdílné fyzické a chemické vlastnosti podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(46)
Dotčená zúčastněná strana své tvrzení nicméně nekvantifikovala, protože neposkytla rozumný odhad tržní hodnoty údajného rozdílu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané na domácím trhu v Indonésii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava tudíž nebyla odůvodněná a tvrzení muselo být zamítnuto.
3.4. Dumpingové rozpětí
(47)
U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(48)
U všech ostatních vyvážejících výrobců v Indonésii stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Je třeba poznamenat, že jeden známý vyvážející výrobce v šetření nespolupracoval, jak již bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Úroveň spolupráce se proto považovala za nízkou. V souladu s čl. 18 odst. 6 se Komise rozhodla stanovit výši zbytkového dumpingového rozpětí tak, aby odpovídalo nejvyššímu dumpingovému rozpětí u reprezentativních objemů vývozu jednoho z plně spolupracujících a prověřených vyvážejících výrobců, s tím, že bude rovněž na základě váženého průměru zohledňovat dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který byl ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(49)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením představují:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí (v %)
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
PT. Miwon Indonésie
13,3
Všechny ostatní společnosti
28,4
4. ÚJMA
4.1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(50)
Během období šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(51)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2. Spotřeba v Unii
(52)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na unijním trhu, připočítala k objemu dovozu z Indonésie a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(53)
Byla vznesena námitka, že spolupracující unijní výrobce by měl být z výrobního odvětví Unie vyřazen, protože je ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii a že šetření by mělo být ukončeno. V tomto případě však není třeba vylučovat spolupracujícího výrobce v Unii z výrobního odvětví Unie navzdory jeho vztahu s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii, neboť tento jediný výrobce v Unii s Komisí plně spolupracoval během šetření a byl podroben dokonalé prověrce. Navíc to, že indonéský vyvážející výrobce nespolupracoval, nemělo žádný vliv na spolehlivost údajů od výrobce v Unii. Tuto námitku bylo proto nutno odmítnout.
(54)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba glutamátu sodného v Unii (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(55)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období šetření se opět mírně zvýšila. Celkově spotřeba v posuzovaném období poklesla o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, k němuž došlo ve výrobním odvětví Unie na unijním trhu v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 68. bod odůvodnění). Objem dovozu zůstal v obou letech na podobné úrovni. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 57. bod odůvodnění).
4.3. Dovoz z dotčené země
4.3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(56)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným v 52. bodě odůvodnění.
(57)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem dovozu z Indonésie (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(58)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(59)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
4.3.2. Ceny výrobku dováženého z dotčené země a cenové podbízení
(60)
Ceny dováženého výrobku stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník.
(61)
Průměrná cena dováženého výrobku z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Ceny dováženého výrobku (EUR/tuna)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Indonésie
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(62)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila, ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období šetření. Průměrné ceny glutamátu sodného dováženého z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 6 %.
(63)
Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících indonéských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.
(64)
Jak bylo zmíněno výše ve 46. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty stupně čistoty, které vyžadují právní předpisy Unie. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že na výrobky dovážené z Indonésie a používané mimo potravinářské odvětví se žádné takové požadavky nevztahují, a že by tak proto v případě jejich srovnání s výrobkem prodávaným na trhu Unie mohla být odůvodněna úprava s ohledem na chemické či fyzické vlastnosti. Dotčený vyvážející výrobce své tvrzení však nekvantifikoval. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava proto nebyla odůvodněná a tvrzení bylo zamítnuto.
(65)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že u výrobků dovážených z Indonésie by měl být při výpočtu cenového podbízení zohledněn účinek kolísání měnových kurzů. Je pravda, že pravděpodobný účinek dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Unie se v podstatě zkoumá zjištěním cenového podbízení. V tomto případě byly porovnávány dumpingové vývozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Pro vytvoření srovnatelného základu však byly vývozní ceny použité k výpočtu újmy převedeny na eura. Proto použití směnných kurzů v tomto případě pouze zajišťuje, aby byl cenový rozdíl zjištěn na srovnatelném základě. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(66)
Cenové srovnání bylo provedeno podle druhu obchodních operací na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobního odvětví Unie v období šetření. Ukázalo se, že výrobky dovážené z Indonésie vykazují na trhu Unie vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 0 % až 5 %.
4.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(68)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(69)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období šetření byla odstávka kvůli údržbě ve snaze zmenšit velký objem zásob prodloužena. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(71)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo způsobem odpovídajícím objemu výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 % v souladu s poklesem objemu výroby.
4.4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem prodeje na trhu Unie
Index
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník, Eurostat.
(73)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval.
4.4.4. Růst
(74)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
4.4.5. Zaměstnanost a produktivita
(75)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(76)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(77)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 4 v 68. bodě odůvodnění.
4.4.6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Všechna dumpingová rozpětí jsou značně nad bezvýznamnou hodnotou de minimis. Aktuální dumpingové rozpětí má na výrobní odvětví Unie zásadní dopad vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země.
(79)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového a újmu působícího dovozu téhož výrobku pocházejícího z Číny. Tato opatření jsou v současnosti předmětem souběžně probíhajícího přezkumného šetření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení, jak je uvedeno ve 2. bodě odůvodnění.
4.4.7. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(80)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(81)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví v Unii pro unijní odběratele, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím šetření.
(82)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a nákladů práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingových dovozů z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
4.4.8. Náklady práce
(83)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(84)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce lze vysvětlit hlavně snahou výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
4.4.9. Zásoby
(85)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(86)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na unijním trhu však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(87)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingových dovozů z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
4.4.10. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál.
(88)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V letech FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od roku FR2012/2013 se ziskovost dostala do záporných hodnot. V období šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéských dovozů, které byly na unijní trh uváděny za dumpingové ceny a neumožňovaly výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům.
(90)
Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období šetření se tento trend ještě vyhrotil. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(91)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(92)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo negativní tendenci ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(93)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
4.4.11. Závěr o újmě
(94)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy jevily nepříznivou tendenci. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(95)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(96)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(97)
V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Jedná se o tyto činitele:
a)
účinky dovozu z Číny;
b)
dovoz z jiných třetích zemí;
c)
vývoj spotřeby v Unii;
d)
vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie;
e)
neefektivita výrobního odvětví Unie;
f)
finanční krize;
g)
investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti.
h)
ceny surovin a další náklady.
5.1. Účinek dumpingového dovozu
(98)
Komise za účelem určení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, analyzovala objem a cenovou hladinu dováženého výrobku, který byl předmětem šetření, a míru, do jaké tyto činitele přispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(99)
Šetření ukázalo, že během posuzovaného období se objem levného dováženého dumpingového zboží z Indonésie zvýšil o 182 %, následkem čehož se během téhož období zvýšil podíl na trhu přibližně o 187 %. Současně s tím klesl výrobnímu odvětví Unie objem prodeje o 17 % a podíl na trhu o 15 %. O 71 % také poklesl podíl, který na trhu zaujímal celkový dovoz z jiných třetích zemí.
(100)
Ceny zboží dováženého z Indonésie se zároveň snížily o 8 %. Zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit. To vedlo k významnému snížení ziskovosti a počínaje FR2012/2013 ke ztrátovosti, která se v období šetření ještě prohloubila.
(101)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie nastal zároveň s podstatným zvýšením objemu zboží dováženého za dumpingové ceny z Indonésie, a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má indonéský dovoz rozhodující úlohu.
5.2. Účinky dalších faktorů
5.2.1. Účinky dovozu z Číny
(102)
Na čínský dovoz je v současnosti uvaleno antidumpingové clo. Objem dovozu stoupl o 65 % a odpovídajícím způsobem se v posuzovaném období zvýšil o 68 % i podíl na trhu. V posuzovaném období se nicméně jak objem dovozu, tak podíl na trhu pohyboval na nízké úrovni. Ceny zboží dováženého z Číny se během posuzovaného období výrazně snížily, a sice o 20 %. Vzhledem k tomu, že bylo zavedeno antidumpingové clo, nepředstavovaly ceny zboží dováženého z Číny cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(103)
Za těchto podmínek se nelze domnívat, že by zboží dovážené z Číny přispívalo k podstatné újmě, kterou během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie.
Tabulka 11
Dovoz z Číny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Průměrná cena (EUR/tuna) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
5.2.2. Dovoz z jiných třetích zemí
(104)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země.
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Jiné třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(105)
Objem dovozu z jiných třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se pak také odpovídajícím způsobem - o 71 % - zmenšil podíl na trhu. V období šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(106)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(107)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 13. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
Tabulka 13
Celkový objem dovozu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Celkový objem dovozu
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(108)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indonésie a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.3. Vývoj spotřeby v Unii
(109)
Spotřeba v Unii vykazovala během posuzovaného období pouze mírný 2 % pokles, který nemůže vysvětlovat 17 % snížení objemu prodeje na straně výrobního odvětví Unie a 15 % snížení jeho podílu na trhu. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že vývoj spotřeby nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(110)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 14
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index objemu vývozu
100
249
234
222
Index průměrné jednotkové ceny
100
107
101
95
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(111)
Objem vývozu, který vykazovalo výrobní odvětví Unie, se ve FR2011/2012 zvýšil a v následujících letech až do období šetření mírně klesal. Během posuzovaného období se téměř zdvojnásobil. Současně došlo k mírnému poklesu vývozních cen (o 5 %). Zvýšení vývozního prodeje částečně vyrovnávalo pokles objemu prodeje a menší podíl na trhu v Unii. Kdyby se vývozní odbyt zvýšil, pak by ztráta na úsporách z rozsahu výroby a dopad na jednotkové náklady výroby výrobního odvětví Unie byly za situace, která se vyznačovala silnými cenovými tlaky ze strany dumpingového dovozu, ještě větší a vedly by k ještě větším finančním ztrátám. Výkonnost výrobního odvětví Unie proto nemohla mít nepříznivé dopady na situaci, v níž tomuto odvětví vznikala újma.
(112)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že pokles prodeje, který výrobní odvětví Unie zaznamenalo na unijním trhu, je důsledkem toho, že glutamát sodný vyváží a prodává nedávno získané potravinářské společnosti v Turecku, s níž je ve spojení. Toto tvrzení nebylo doloženo. Šetřením se navíc ukázalo, že zmíněnou potravinářskou společnost získalo výrobní odvětví Unie až po období šetření. V posuzovaném období nemohla mít tato akvizice na situaci výrobního odvětví Unie žádný vliv. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že prodej glutamátu sodného společnosti v Turecku, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.5. Údajná neefektivita výrobního odvětví Unie
(113)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je neefektivita výrobního procesu ve výrobním odvětví Unie. Tato zúčastněná strana nicméně neuvedla žádný konkrétní případ takové neefektivity a její tvrzení tak zůstalo nepodložené. Ani na základě šetření nevyšla najevo žádná případná neefektivita výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že údajná neefektivita výrobního odvětví Unie nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.6. Finanční krize
(114)
Jedna strana tvrdila, že zdrojem podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je finanční krize. Unijní trh s glutamátem sodným však nevykazoval žádné kolísání a celosvětovou finanční krizí byl zasažen pouze okrajově. Pokud by tomu tak nebylo a pokud by příčinou ztrát výrobního odvětví Unie byla skutečně celosvětová finanční krize, muselo by totéž platit i pro všechny ostatní účastníky hospodářské soutěže na trhu s glutamátem sodným. Jak ale patrno, indonéští výrobci glutamátu sodného byli schopni objem svého prodeje na unijním trhu navzdory celosvětové finanční krizi zvýšit. K předpokladu, že výrobní odvětví Unie bylo celosvětovou finanční krizí zasaženo citelněji než jeho asijští konkurenti, není proto žádný důvod. Tento argument je proto nutné zamítnout. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že účinky finanční krize nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.7. Investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti
(115)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vysoké investice, které bylo nutné provést kvůli plnění bezpečnostních předpisů platných v EU.
(116)
Šetřením se nicméně ukázalo, že investice související s bezpečnostními požadavky EU se po celé posuzované období pohybovaly na nízké úrovni ve srovnání s jinými investicemi realizovanými v posuzovaném období. Značnou část investic ve výrobním odvětví Unie tvořily investice do preventivní údržby. K výraznějšímu zvýšení investic došlo mezi FR2010/2011 a FR2011/2012. Toto zvýšení je vysvětleno skutečností, že výrobní odvětví Unie, které se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového dovozu z Číny, muselo své investice do preventivní údržby odložit na období, kdy nebude ve ztrátě. Jakmile se začaly projevovat účinky cel uvalených na čínský dovoz, bylo výrobní odvětví Unie opět schopno realizovat zisky a mohlo se vrátit k obvyklé výši investic. V následujících obdobích zůstaly investice na podobné výši a nadále zahrnovaly hlavně údržbu. Nebyly uskutečněny žádné investice za účelem zvyšování kapacity, která se během posuzovaného období nezměnila. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že investice výrobního odvětví Unie nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.8. Ceny surovin a další náklady
(117)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je výrazné zvýšení cen hlavních surovin, zejména průmyslového cukru, amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové.
Průmyslový cukr
(118)
Průmyslový cukr je pro výrobní odvětví Unie jedním z hlavních nákladových činitelů v rámci jeho celkových výrobních nákladů. Jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění, jednotkové výrobní náklady se ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období fakticky zvýšily, a to včetně ceny průmyslového cukru. Podle veřejně dostupných statistických údajů (9) se v Unii průměrná cena průmyslového cukru i přes své mírné zvýšení v období od FR2010/2011 do poloviny roku 2012 držela pod úrovní ceny na světovém trhu. Následně cena průmyslového cukru v Unii i cena průmyslového cukru na světovém trhu klesla a ustálila se na podobné výši. Argument, podle něhož bylo příčinou újmy zvýšení ceny cukru, je tudíž nepodložený a musí být zamítnut.
Chemické látky
(119)
Náklady na amoniak, sodný louh a kyselinu sírovou se výrobnímu odvětví Unie během posuzovaného období zvyšovaly tak, jak rostly ceny tohoto zboží na mezinárodním trhu. Tento cenový nárůst se tudíž neomezoval jen na výrobní odvětví Unie, ale zasáhl i hospodářské subjekty ve třetích zemích. Na základě těchto skutečností se nelze domnívat, že by zvýšení cen amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové bylo samo o sobě příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
Další
(120)
Další zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vyšší ceny energie, vyšší náklady práce a vyšší náklady na balení. Šetřením se sice ukázalo, že tyto náklady se během posuzovaného období (viz 81. a 83. bod odůvodnění) skutečně zvýšily, Komise však dospěla k názoru, že dotčené výrobní odvětví Unie nemohlo toto zvýšení nákladů promítnout, a to ani částečně, do své prodejní ceny, protože bylo vystaveno cenovému tlaku ze strany indonéského dovozu. Zvýšení nákladů u těchto činitelů proto nelze samo o sobě považovat za příčinu podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3. Závěr k příčině újmy
(121)
Z výše předložené analýzy je zřejmé, že mezi FR2010/2011 a obdobím šetření došlo k podstatnému zvýšení objemu dumpingového dovozu zboží pocházejícího z Indonésie a jeho podílu na trhu a během posuzovaného období též ke snížení vývozních cen.
(122)
Toto zvýšení podílu levného dovozu z Indonésie na trhu se časově shodovalo s významným poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, což spolu s tlakem na snižování cen vedlo ke značným ztrátám výrobního odvětví Unie.
(123)
Na druhé straně bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(124)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy výrobního odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčené země a že ostatní činitele tuto příčinnou souvislost nenarušují.
(125)
Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Účinky dovozu z Číny a dalších třetích zemí, vývoje spotřeby, vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jeho údajné neefektivity, finanční krize, investic a právních požadavků EU týkajících se bezpečnosti, cen surovin a dalších nákladů na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie byly omezené.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Předběžná poznámka
(126)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Při zjišťování zájmu Unie vycházela z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, obchodních společností, dovozců, uživatelů a dodavatelů surovin.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(127)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z Indonésie. Téměř všechny ukazatelé újmy svědčily o nepříznivých tendencích, zejména o tom, že se během posuzovaného období zhoršil objem výroby, objem prodeje, podíl na trhu a ziskovost. Tato klesající tendence byla zjištěna i na základě dalších ukazatelů, které souvisejí s finanční výkonností, jako je peněžní tok a návratnost investic. V témže období se zvýšil objem zásob.
(128)
Očekává se, že poté, co budou přijata příslušná opatření, dojde ke zvýšení dovozních cen a výrobní odvětví Unie tak přestane být pod finančními tlaky, které v současnosti vytváří dumpingový dovoz. Výrobní odvětví Unie by tak mělo být schopno zvýšit své ceny natolik, aby se do nich promítly vyšší náklady, a postupně dosáhnout ziskovosti. Tento vývoj by měl mít rovněž příznivý dopad na objem výroby a prodeje. Pokud by tato opatření přijata nebyla, je velmi pravděpodobné, že stav výrobního odvětví Unie by se dále zhoršoval. Vzhledem k tomu, že cenové tlaky, které vytváří dumpingový dovoz, neustanou a výrobní odvětví Unie bude nuceno k tomu, aby v Unii přistoupilo na nízké ceny, je velmi pravděpodobné, že objem prodeje a podíl na trhu se bude dále zmenšovat. V rámci takového scénáře bude mít výrobní odvětví Unie i nadále výrazné ztráty. Nelze vyloučit, že v důsledku klesajícího objemu prodeje a výroby a vysokým ztrátám bude výrobní odvětví Unie ve střednědobém výhledu nuceno výrobu zcela ukončit, což by pro Unii znamenalo ztrátu pracovních míst. Unie by se tím zároveň stala závislou na dovozu ze třetích zemí.
(129)
V této fázi byl proto učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření bude v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3. Zájem dovozců a obchodních společností
(130)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Tři dovozci, kteří nebyli ve spojení, byli zařazeni do vzorku a obdrželi dotazník, na který odpověděl pouze jeden. V této společnosti proběhla prověrka na místě.
(131)
Dovoz glutamátu sodného z Indonésie představoval méně než 15 % obratu dovozce. Komise dospěla k názoru, že i když činnost této společnosti spojená s dovozem glutamátu sodného může být uvalením cla nepříznivě ovlivněna, celkově bude i nadále zisková.
(132)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům na unijním trhu i mimo něj. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, vedle toho ale i od dovozců glutamátu sodného z Indonésie a jiných třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Na základě toho lze soudit, že dopady antidumpingových opatření na její situaci by byly zanedbatelné.
6.4. Zájem uživatelů
(133)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(134)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
Odvětví produkce potravin a nápojů
(135)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(136)
Dvě spolupracující společnosti kupovaly glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie a z Indonésie dovážely jen velmi malé nebo nulové množství této látky. V případě těchto dvou společností představovala činnost týkající se výrobků obsahujících glutamát sodný přibližně jednu třetinu jejich celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období šetření byly tyto společnosti ziskové. S ohledem na tato zjištění je pravděpodobné, že navržená opatření proti Indonésii budou mít na tyto společnosti omezený dopad.
(137)
Ostatní dvě společnosti nakupovaly velké množství glutamátu sodného z Indonésie, ale jejich činnost v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s jejich celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období šetření ziskové. Je proto nepravděpodobné, že by na tyto společnosti mělo nějaké opatření proti glutamátu sodnému z Indonésie významný dopad.
Nepotravinářské odvětví
(138)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období šetření nakupovala tato společnost glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, dovážela ho však také z Indonésie a v menší míře z Koreje. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(139)
Na základě těchto skutečností bylo možné usuzovat, že jakkoli nelze vyloučit, že zavedení opatření proti Indonésii by na tuto společnost mohlo mít nepříznivé účinky, tak vzhledem k dostupnosti jiných zdrojů dodávek a skutečnosti, že činnost, při níž používá glutamát sodný, je zisková, by byl možný dopad těchto opatření na tuto společnost omezený.
(140)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (10), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množstvím právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky.
(141)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na unijním trhu. Indonéský dovoz by tak měl i nadále zásobovat trh Unie, ale za přiměřené ceny. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(142)
Ze zjištění tohoto šetření každopádně vyplývá, že i kdyby měla být veškerá poptávka uvedené společnosti po glutamátu sodném saturována dovozem z Indonésie, činnost této společnosti, při níž glutamát sodný používá, by byla i nadále zisková. V nejhorším scénáři se přitom nepočítá s možností, že celní náklady by mohly být přinejmenším zčásti přeneseny na konečné odběratele.
6.5. Zájem dodavatelů
(143)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Nepřijetí opatření by tudíž nemělo na situaci těchto dodavatelů žádný vliv.
6.6. Jiné argumenty
(144)
Několik zúčastněných stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie má na unijním trhu dominantní postavení, a tvrdilo, že budou-li na indonéský dovoz uplatněna antidumpingová opatření, posílí se tím jeho postavení, což podle nich není v zájmu Unie.
(145)
Šetření jasně prokázalo, že uvedený jediný unijní výrobce není schopen udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(146)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že k indonéskému dovozu není jiná alternativa, protože ceny dovozu z jiných třetích zemí jsou příliš vysoké.
(147)
Je třeba připomenout, že ve FR2010/2011 měl dovoz z jiných třetích zemí na trhu významný podíl. Také dovoz ze třetích zemí byl pod cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu z Indonésie a utrpěl významné ztráty, co se týče objemu prodeje i podílu na trhu, ve prospěch indonéského dovozu. Uvalení cla na dovoz glutamátu sodného z Indonésie by mělo umožnit jiným třetím zemím, jako je Brazílie, Korea a Vietnam, aby svůj ztracený podíl na unijním trhu znovu získaly. Z hlediska cen by účelem antidumpingových opatření mělo být to, aby v Unii byly nastoleny rovné podmínky hospodářské soutěže, které by umožňovaly dovážet do Unie zboží za spravedlivé ceny. Z šetření vyplynulo, že uvalení cel by nemělo mít významný dopad na situaci navazujícího výrobního odvětví. Tvrzení, že neexistují alternativní zdroje dodávek, bylo proto odmítnuto.
6.7. Závěry týkající se zájmu Unie
(148)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, které by opravňovaly k vyvození závěru, že uvalení prozatímních opatření na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie není v této fázi šetření v zájmu Unie.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být zavedena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
7.1. Úroveň odstranění újmy (rozpětí újmy)
(150)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(151)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Jelikož Komise zjistila, že účinek dumpingového dovozu nastal až ve třetím roce posuzovaného období, bylo ziskové rozpětí stanoveno odkazem na první dva roky posuzovaného období, kdy k dumpingovému dovozu nedocházelo. Komise považovala za správné použít vážené průměrné tiskové rozpětí, jak bylo stanoveno v 89. bodě odůvodnění. Ziskové rozpětí bylo stanoveno na 5 % až 15 %. Přesnější hodnotu ziskového rozpětí nelze zveřejnit kvůli zachování důvěrnosti. Na základě toho pak Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu, a to tak, že k výrobním nákladům, které toto výrobní odvětví Unie vykazovalo během období šetření, přidala ziskové rozpětí vypočítané výše uvedeným způsobem. Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobním odvětvím Unie, která mu nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. Rozpětí újmy vypočítaná s použitím 5 % a 15 % zisku jsou uvedena v tabulce č. 154. bodě odůvodnění.
(152)
Jak bylo uvedeno výše v 64. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný dovážený do Unie a glutamát sodný vyráběný výrobním odvětvím Unie a jím prodávaný na trhu Unie mohou mít odlišný stupeň čistoty, a že by proto měla být provedena odpovídající úprava. Z důvodů uvedených ve stejném bodě odůvodnění nebyla oprávněna žádná úprava a toto tvrzení muselo být zamítnuto.
7.2. Prozatímní opatření
(153)
Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.
(154)
Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:
(v %)
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Indonésie
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
[24,6 - 39,8]
7,0
Indonésie
PT. Miwon Indonésie
13,3
[27,9 - 43,6]
13,3
Indonésie
Všechny ostatní společnosti
28,4
[31,4 - 47,0]
28,4
(155)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení pod svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(156)
Pokud společnost změní název svého subjektu nebo založí nový výrobní či obchodní subjekt, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (11). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace, včetně informací o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou, o domácím prodeji a prodeji na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Komise v odůvodněných případech aktualizuje seznam společností, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti.
(157)
Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi těmito celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování jednotlivých antidumpingových cel. Společnosti, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí vyhovovat požadavkům stanoveným v příloze. Na zboží, které bude dovezeno bez této faktury, bude uvaleno antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(158)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti se nebude vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
159)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
160)
Zjištění týkající se uvalení cel, která byla v souvislosti s tímto nařízením učiněna, jsou prozatímní a pro účely případných konečných zjištění je bude možná nutné přehodnotit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1) Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného, v současnosti vedeného pod kódem KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010) pocházejícího z Indonésie.
2) Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
B961
PT. Miwon Indonésie
13,3
B962
Všechny ostatní společnosti
28,4
B999
3) Jednotlivé celní sazby pro konkrétní společnosti uvedené v odstavci 2 lze použít pod podmínkou, že celním orgánům členských států bude předložena platná obchodní faktura, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze I. Není-li taková faktura předložena, použije se clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
4) Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:
a)
požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;
b)
předložit Komisi své písemné připomínky a
c)
požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
2) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost se mohou strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. srpna 2014.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 904/2014
tal-20 ta' Awwissu 2014
li jimponi dazju antidumping provviżorju fuq importazzjonijiet ta' glutamat tal-monosodju li joriġina mill-Indoneżja
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara konsultazzjonijiet mal-Istati Membri, billi:
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Bidu
(1)
Fid-29 ta' Novembru 2013, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) fetħet investigazzjoni antidumping fir-rigward ta' importazzjonijiet fl-Unjoni ta' glutamat tal-monosodju li joriġina mill-Indoneżja (“il-pajjiż ikkonċernat”). Hija ppubblikat avviż ta' bidu f'il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“in-Notifika ta' Bidu”).
(2)
Fl-istess data, il-Kummissjoni ħabbret il-bidu ta' rieżami ta' skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009 (“ir-Regolament bażiku”) rigward il-miżuri antidumping definittivi fis-seħħ fuq l-importazzjonijiet tal-glutamat tal-monosodju li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“iċ-Ċina”), permezz ta' avviż ippubblikat f'il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3).
(3)
Il-Kummissjoni bdiet l-investigazzjoni wara lment ippreżentat fis-16 ta' Ottubru 2013 minn Ajinomoto Foods Europe S.A.S. (“il-kwerelant”) l-uniku produttur tal-Unjoni tal-glutamat tal-monosodju, li għalhekk jirrappreżenta 100 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta' glutamat tal-monosodju. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta' dumping u tad-dannu materjali li jirriżulta minnu, li kienet ikkunsidrata biżżejjed sabiex ikun iġġustifikat il-ftuħ ta' investigazzjoni.
1.2. Partijiet interessati
(4)
Fin-Notifika ta' Bidu, il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet kollha interessati biex jikkuntattjawha sabiex jipparteċipaw fl-investigazzjoni. Barra minn hekk, il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-kwerelant, lill-produtturi esportaturi magħrufa u l-awtoritajiet Indoneżjani, lill-importaturi magħrufa, lill-fornituri, lill-utenti u lill-operaturi tas-suq li kien magħruf li huma kkonċernati dwar il-bidu tal-investigazzjoni u stednithom biex jipparteċipaw.
(5)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jikkummentaw dwar il-bidu tal-investigazzjoni u li jitolbu seduta mal-Kummissjoni u/jew l-Uffiċjal tas-Seduta tad-Direttorat Ġenerali (“DĠ”) għall-Kummerċ.
(6)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta fil-limitu ta' żmien stabbilit fin-Notifika ta' Bidu. Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(a) Kampjunar
(7)
Minħabba n-numru kbir ta' produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, u l-importaturi mhux relatati involuti fl-investigazzjoni u sabiex l-investigazzjoni titlesta fil-limiti taż-żmien statutorji, fin-Notifika ta' Bidu l-Kummissjoni ħabbret li kienet iddeċidiet li tillimita għal numru raġonevoli l-produtturi esportaturi u l-importaturi mhux relatati li jkunu investigati billi tagħżel kampjun skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku (dan il-proċess jissejjaħ ukoll “kampjunar”).
(1) Kampjunar tal-importaturi mhux relatati
(8)
Biex tiddeċiedi jekk it-teħid ta' kampjuni huwiex meħtieġ, u jekk ikun il-każ, biex tagħżel kampjun, il-Kummissjoni talbet lill-importaturi kollha mhux relatati biex jidentifikaw ruħhom u biex jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-Notifika ta' Bidu.
(9)
Erbatax-il importatur mhux relatat ippreżentaw l-informazzjoni mitluba u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. B'konformità mal-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta' tlieta fuq il-bażi tal-akbar volum ta' importazzjonijiet fl-Unjoni u l-pożizzjoni ġeografika tagħhom fl-Unjoni. B'konformità mal-Artikolu 17(2) tar-Regolament bażiku, l-importaturi kollha magħrufa kkonċernati ġew ikkonsultati dwar l-għażla tal-kampjun. Ma saru l-ebda kummenti.
(10)
Sussegwentement, wieħed biss mit-tliet kumpaniji magħżula fil-kampjun ikkoopera billi wieġeb il-kwestjonarju.
(2) Kampjunar ta' produtturi esportaturi fl-Indoneżja
(11)
Biex tiddeċiedi jekk it-teħid ta' kampjuni kienx meħtieġ, u jekk ikun il-każ, biex tagħżel kampjun, il-Kummissjoni talbet lill-produtturi esportaturi kollha fl-Indoneżja biex jidentifikaw ruħhom lill-Kummissjoni u biex jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-Notifika ta' Bidu.
(12)
Erba' produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat ipprovdew it-tagħrif mitlub u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Fid-dawl tan-numru baxx ta' produtturi esporataturi l-Kummissjoni ddeċidiet li l-kampjunar ma kienx neċessarju.
(b) Tweġibiet għall-kwestjonarju u kooperazzjoni
(13)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-uniku produttur tal-Unjoni, lill-erba' produtturi esportaturi fil-kampjun, lit-tliet importaturi mhux relatati fil-kampjun u lil 33 utent identifikati fl-Unjoni.
(14)
It-tweġibiet għall-kwestjonarju waslu mingħand l-uniku produttur tal-Unjoni, minn wieħed mit-tliet importaturi mhux relatati fil-kampjun, mingħand operatur tas-suq wieħed, mingħand tlieta minn erba' produtturi esportaturi magħrufa u minn ħames utenti.
(15)
L-investigazzjoni wriet li l-produttur esportatur fil-kampjun li ma kkooperax kien relatat ma' produttur esportatur ieħor fil-kampjun li kkoopera wieġeb il-kwestjonarju.
(16)
Il-produttur esportatur li kkoopera msemmi fil-premessa 15 iddikjara li din ma għandhiex titqies li hi relatata mal-produttur esportatur li ma kkooperax, peress li l-ebda waħda mill-kumpaniji ma kellha xi influwenza fuq id-deċiżjonijiet li tieħu l-oħra. Barra minn hekk, il-produttur esportatur li kkoopera sostna li huwa ma setax iġiegħel lil dak li ma kkooperax jirrispondi l-kwestjonarju. L-investigazzjoni żvelat li ż-żewġ kumpaniji kienu proprjetà tal-istess azzjonisti. Għalhekk, dawn kienu kkunsidrati bħala relatati skont it-tifsira tal-Artikolu 143(1)(d) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93 (4) dwar l-implimentazzjoni tal-Kodiċi Doganali Komunitarju (“il-Kodiċi Doganali”).
(17)
It-tielet produttur esportatur li kkoopera ddikjara li kien hemm produttur ieħor tal-prodott ikkonċernat fl-Indoneżja, li kien parti mill-Grupp imsemmi fil-premessa 16 iżda li ma identifikax ruħu. Minkejja li tali produttur verament jeżisti, l-investigazzjoni ma sabet l-ebda evidenza abbażi ta' dejta mill-Eurostat u sorsi oħra disponibbli li dan il-produttur esporta lejn l-Unjoni waqt il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Għalhekk, din il-kumpanija ma kinitx mitlubatidentifika ruħha jew tipprovdi l-informazzjoni mitluba fil-kwestjonarji maħsuba għall-produtturi esportaturi. Barra minn hekk, kif deskritt fil-premessa 48, għall-produtturi kollha fil-pajjiż ikkonċernat li ma kkooperawx kienet stabbilita rata ta' dazju residwu. Dan id-dazju residwu huwa bbażat fuq l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku u huwa applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(c) Iż-żjarat ta' verifika
(18)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li hija qieset neċessarja għall-iskop ta' stabbiliment provviżorju tad-dumping, id-dannu li jirriżulta u l-interess tal-Unjoni.
(19)
Iż-żjarat ta' verifika skont l-Artikolu 16 tar-Regolament bażiku saru fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
Produtturi tal-Unjoni
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Franza
Importaturi
-
Falken Trade, Olsztyn, il-Polonja
Utenti
-
AkzoNobel, Amersfoort, il-Pajjiżi l-Baxxi
-
Unilever, Rotterdam, il-Pajjiżi l-Baxxi
Produtturi esportaturi fl-Indoneżja
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, l-Indoneżja
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, l-Indoneżja
Importaturi relatati fl-Unjoni
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, il-Ġermanja
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, il-Pajjiżi l-Baxxi
Operatur tas-suq relatat f'Ħong Kong
-
CJ China Limited, Ħong Kong
1.3. Perjodu ta' investigazzjoni u perjodu taħt kunsiderazzjoni
(20)
L-investigazzjoni tad-dumping u l-ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta' Ottubru 2012 sat-30 ta' Settembru 2013 (il-perjodu ta' investigazzjoni). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu mill-1 ta' April 2010 sa tmiem il-perjodu ta' investigazzjoni (“il-perjodu taħt kunsiderazzjoni”) (5).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(21)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-glutamat tal-monosodju (“MSG”) li joriġina mill-Indoneżja, li attwalment jaqa' fil-kodiċi NM ex 2922 42 00 (“il-prodott ikkonċernat”). Il-MSG huwa addittiv tal-ikel u jintuża prinċipalment biex itejjeb it-togħma tas-sopop, tal-brodijiet, tal-platti bil-ħut u bil-laħam, taħlitiet ta' ħwawar u ta' ikel lest biex jittiekel. Huwa ppreżentat f'forma ta' kristalli bojod, mingħajr riħa ta' diversi daqsijiet. Il-MSG huwa wkoll użat fl-industrija kimika għal applikazzjonijiet mhux tal-ikel bħal deterġenti.
(22)
Huwa prinċipalment magħmul permezz ta' fermentazzjoni ta' diversi sorsi taz-zokkor (lamtu tal-qamħirrum, lamtu tat-tapjoka, xiropp taz-zokkor, melassa tal-kannamieli u melassa tal-pitravi taz-zokkor).
2.2. Prodott simili
(23)
L-investigazzjoni wriet li l-prodott ikkonċernat, il-prodott manifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku fl-Indoneżja, u l-prodott manifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi, u huma wkoll l-istess fl-użi tagħhom.
(24)
Parti interessata waħda ddikjarat li kien hemm differenza sinifikanti fil-kwalità bejn il-MSG prodott fl-Indoneżja u l-MSG prodott fl-Unjoni. Intqal li minħabba din id-differenza fil-kwalità l-MSG prodott u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u l-MSG importat mill-Indoneżja ma kinux interkambjabbli u għalhekk m'għandhomx jiġu kkunsidrati li huma simili. Din it-talba baqgħet mhux sostanzjata u tmur kontra l-konklużjoinjiet tal-investigazzjoni, li żvelat li ma kien l-ebda differenza fil-kwalità bejn l-MSG prodott fl-Indoneżja u l-MSG prodott fl-Unjoni. Fil-fatt, diversi utenti kienu jixtru l-MSG kemm mill-industrija tal-Unjoni kif ukoll min dik Indoneżjana u jużawh fl-istess applikazzjonijiet jew applikzzjonijiet simili. Għaldaqstant, din it-talba kienet miċħuda.
(25)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, il-prodott ikkonċernat, il-prodott manifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku fl-Indoneżja, u l-prodott manifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni huma għalhekk f'dan l-istadju kkunsidrati bħala prodotti simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. ID-DUMPING
3.1. Valur normali
(26)
Il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat jekk il-volum totali ta' bejgħ domestiku ta' kull produttur esportatur li kkoopera kienx rappreżentattiv, skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku hu kkunsidrat rappreżentattiv jekk il-volum tal-bejgħ domestiku totali tal-prodott simili lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku għal kull produttur esportatur jirrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Abbażi ta' dan, il-bejgħ totali minn kull produttur esportatur tal-prodott simili fuq is-suq domestiku li kkopera kien rappreżentattiv.
(27)
Sussegwentament, il-Kummissjoni identifikat it-tipi ta' prodotti li kienu identiċi jew komparabbli mat-tipi ta' prodotti mibjugħin għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(28)
Il-Kummissjoni mbagħad eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta' kull produttur esportatur li kkoopera fis-suq domestiku tiegħu għal kull tip ta' prodott li huwa identiku jew komparabbli ma' tip ta' prodott mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni kienx rappreżentattiv, skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta' tip ta' prodott huwa rappreżentattiv, jekk il-volum totali ta' bejgħ domestiku ta' dan it-tip ta' prodott lil konsumaturi indipendenti matul il-perjodu ta' investigazzjoni jirrappreżenta mill-anqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni tat-tip ta' prodott identiku jew komparabbli. Il-Kummissjoni stabbiliet li l-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw fl-Indoneżja sar fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq Indoneżjan meta mqabbel mal-prodott ikkonċernat esportat lejn l-Unjoni mill-istess produtturi esportaturi.
(29)
Il-Kummissjoni mbagħad eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta' kull produttur esportatur jistax ikun ikkunsidrat bħala mibjugħ fl-andament ordinarju ta' kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgћ profittabbli lil konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku għal kull tip tal-prodott matul il-perjodu ta' investigazzjoni.
(30)
Il-valur normali huwa bbażat fuq il-prezz domestiku attwali għal kull tip ta' prodott sew jekk dan il-bejgħ huwa profitabbli u sew jekk mhux, jekk:
(1)
il-volum ta' bejgħ tat-tip ta' prodott, mibjugħ bi prezz tal-bejgħ nett daqs jew ogħla mill-prezz ikkalkolat tal-produzzjoni rrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum totali ta' bejgħ ta' dan it-tip ta' prodott kif ukoll
(2)
il-prezz tal-bejgħ medju peżat ta' dak it-tip ta' prodott kien daqs jew ogħla mill-kost unitarju tal-produzzjoni.
(31)
F'dan il-każ, il-bejgħ domestiku tal-produtturi esportaturi kollha kien profittabbli u l-prezz tal-bejgħ medju peżat kien ogħla mill-kost ta' produzzjoni tat-tipi kollha tal-prodott. Għaldaqstant, għall-produtturi esportaturi kollha li kkooperaw, il-valur normali kien ikkalkulat bħala l-medja differenzjata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu matul il-perjodu ta' investigazzjoni.
3.2. Prezz tal-esportazzjoni
(32)
Il-produtturi esportaturi li kkooperaw esportaw lejn l-Unjoni jew direttament lil klijenti indipendenti jew permezz ta' kumpaniji relatati li jinsabu fl-Unjoni u barra minnha.
(33)
Fejn il-produtturi esportaturi esportaw direttament lil klijenti indipendenti, il-prezz tal-esportazzjoni kien stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni li effettivament tħallsu jew li kienu pagabbli skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
(34)
Fejn il-produtturi esportaturi esportaw il-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni permezz ta' kumpaniji relatati, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-prezz li bih il-prodott importat inbiegħ għall-ewwel darba lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. F'dan il-każ, saru aġġustamenti għal profitti li saru (ara l-premessa 35) u l-kostijiet kollha mitluba bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid, li jinkludu l-ispejjeż tal-bejgħ, dawk ġenerali u amministrattivi (“SĠ&A”).
(35)
F'dan ir-rigward il-marġini tal-qligħ miksub mill-kumpaniji relatati ma setax jintuża minħabba li tqies li mhuwiex affidabbli. Importatur wieħed mhux relatat ikkoopera imma l-profitabbiltà tiegħu kienet kunfidenzjali u ma setgħetx tiġi żvelata lil partijiet terzi oħra. Għalhekk, u fin-nuqqas ta' kwalunkwe informazzjoni oħra, marġini ta' profitt ta' 5 % kien użat għad-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni. Dan il-marġini nstab li kien raġonevoli billi kien ukoll użat fi proċedura preċedenti rigward prodott kimiku ieħor manifatturat minn industrija simili (6).
(36)
Iż-żewġ produtturi esportaturi li kkooperaw iddikjaraw li l-prezzijiet ta' esportazzjoni lill-ewwel klijenti mhux relatati kienu normali u li d-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni għandha għalhekk tkun ibbażata fuq il-prezz tal-bejgħ bejn il-produttur esportatur fl-Indoneżja u l-ewwel klijent relatat, iktar milli fuq il-prezz tal-esportazzjoni kostrutt. Huma argumentaw li l-prezzijiet tal-bejgħ tagħhom lill-ewwel klijenti relatat kienu fl-istess livell tal-prezzijiet lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni.
(37)
L-investigazzjoni sabet li minkejja livelli simili tal-prezzijiet, il-prezzijiet ta' trasferiment bejn kumpaniji relatati ma kinux f'livell li jista' jippermetti lill-importaturi relatati jagħmlu profitt raġonevoli fl-Unjoni. Barra minn hekk, ma jistax jiġi eskluż li ċerti kostijiet saru bejn il-kumpaniji relatati u li kien hemm kumpens inkroċat permezz ta' prodotti oħra. Fuq din il-bażi, ġie konkluż li l-prezz ta' trasferiment intern ma kienx jirrifletti l-valur xieraq tas-suq tal-prodott ikkonċernat meta mqabbel mal-bejgħ lil klijenti indipendenti.
(38)
Abbażi ta' dan il-prezz tat-trasferiment bejn kumpaniji relatati ma jistax ikun ikkunsidrat li saru fuq bażi distakkata u t-talbiet rispettivi kienu miċħuda. Il-prezzijiet tal-esportazzjoni taż-żewġ produtturi esportaturi permezz ta' partijiet relatati kienu għalhekk maħdumin skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku kif deskritt hawn fuq fil-premessi 34 u 35.
3.3. Paragun
(39)
Il-Kummissjoni qabblet il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tal-produtturi esportaturi li kkooperaw fuq bażi ta' prezz mill-fabbrika.
(40)
Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta' aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(41)
Għalhekk, saru aġġustamenti fir-rigward ta' imposti fuq l-importazzjoni, skontijiet, trasport, assigurazzjoni, maniġġ u kostijiet ta' tagħbija u dawk anċillari, imballaġġ, kreditu, imposti bankarji u kummissjonijiet fil-każijiet kollha meta murija li jaffettwaw il-komparabilità tal-prezzijiet.
(42)
Produttur esportatur wieħed esporta l-MSG permezz ta' kumpanija kummerċjali relatata li tinsab barra mill-Unjoni li biegħet ulterjorment il-prodott lil importatur relatat fl-Unjoni li mbagħad biegħ il-prodott lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni. Għal dan il-bejgħ sar aġġustament għaż-żieda mitluba mill-kummerċjant barra l-Unjoni skont l-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku.
(43)
Produttur esportatur wieħed iddikjara aġġustament fuq il-valur normali għall-inċentivi u l-kostijiet promozzjonali skont l-Artikolu 2(10)(k) tar-Regolament bażiku. Madankollu, l-investigazzjoni sabet li dawn il-kostijiet ma kinux direttament marbuta ma' tranżazzjonijiet individwali tal-bejgħ domestiku u għalhekk ma setgħax jintwera li l-komparabbiltà tal-prezzijiet kienet affettwata minn dawn il-kosti. Għaldaqstant, din it-talba kienet miċħuda.
(44)
Żewġ produtturi esportaturi ddikjaraw aġġustament fuq il-valur normali għall-kost tat-trasport skont l-Artikolu 2(10)(e) tar-Regolament bażiku. Il-kalkolu tal-kostijiet tat-trasport domestiku kien jinkludi l-kostijiet mġarrba għall-ġarr tal-oġġetti mill-fabbrika għall-maħżen. Madankollu, dawn il-kostijiet kienu kkunsidrati bħala kostijiet ta' loġistika interna u għalhekk mhux eliġibbli biex jikkwalifikaw bħala konċessjoni għall-valur normali skont l-Artikolu 2(10)(e) tar-Regolament bażiku.
(45)
Parti interessata waħda saħqet li l-MSG mibjugħ fl-Unjoni bħala addittiv tal-ikel jeħtieġ li jissodisfa ċerti limiti minimi (purità ≥ 99 %) kif definit bid- Direttiva tal-Kummissjoni 2008/84/KE (7). Din il-parti interessata sostniet li filwaqt li l-MSG esportat lejn l-Unjoni għandu jissodisfa dawn ir-rekwiżiti, l-ebda tali rekwiżiti ma huma applikabbli fuq il-prodott mibjugħ fis-suq domestiku fl-Indoneżja. Għalhekk aġġustament għall-valur normali għal differenzi f'karatteristiċi fiżiċi u kimiċi skont l-Artikolu 2(10)(a) tar-Regolament bażiku jista' jkun iġġustifikat.
(46)
Madankollu, il-parti interessata kkonċernata ma kkwantifikatx it-talba tagħha peress li ma pprovdiet l-ebda stima raġonevoli tal-valur tas-suq ta' tali differenza allegata f'konformità mal-Artikolu 2(10)(a) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, fil-paragun, il-Kummissjoni setgħet tqis kwalunkwe differenzi potenzjali dwar purità fid-definizzjoni tat-tipi ta' prodott. Għalhekk, it-tipi ta' prodotti identiċi jew simili b'livelli ta' purità ta' dawk esportati lejn is-suq tal-Unjoni fuq naħa waħda u dawk mibjugħa fis-suq domestiku fl-Indoneżja, min-naħa l-oħra, kienu pparagunati ma' xulxin. Konsegwentement, ma kien iġġustifikat l-ebda aġġustament u din it-talba kellha tkun miċħuda.
3.4. Marġini ta' dumping
(47)
Għaż-żewġ produtturi esportaturi li kkooperaw, il-Kummissjoni qabblet il-valur normali medju peżat ta' kull tip tal-prodott simili mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat tat-tip korrispondenti tat-tip ta' prodott ikkonċernat, skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku.
(48)
Għall-produtturi esportaturi l-oħra kollha fl-Indoneżja, il-Kummissjoni stabbilit il-marġini tad-dumping kien stabbilit fuq il-bażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Għandu jkun innotat li produttur esportatur identifikat wieħed deliberatament ma kkoperax mal-investigazzjoni kif imsemmi hawn fuq fil-premessa 15. Għaldaqstant il-livell ta' kooperazzjoni kien ikkunsidrat baxx. Skont l-Artikolu 18(6), il-Kummissjoni ddeċidiet li tibbaża l-marġini residwu ta' dumping fil-livell tal-ogħla marġini ta' dumping relatat ma' rappreżentant fil-volumi tal-esportazzjoni ta' wieħed mill-produtturi esportaturi li kkooperaw bis-sħiħ u li kienu vverifikati, filwaqt li qieset ukoll fuq bażi medja peżata, il-marġini ta' dumping stabbilit għall-produttur esportatur li kkoopera li kien relatat ma' produttur esportatur li ma kkoperax.
(49)
Abbażi ta' dan, il-marġinijiet ta' dumping provviżorji, espressi bћala perċentwali tal-prezz kost, assigurazzjoni, merkanzija (“CIF”) fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini provviżorju tad-dumping (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Il-kumpaniji l-oħra kollha
28,4
4. DANNU
4.1. Id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u tal-produzzjoni tal-Unjoni
(50)
Il-prodott simili kien manifatturat minn produttur tal-Unjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Huwa jikkositwixxi l-'industrija tal-Unjoni' skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
(51)
Peress li l-industrija tal-Unjoni hija magħmula minn produttur wieħed biss, iċ-ċifri kollha relatati ma' dejta sensittiva kellhom jiġu indiċjati jew jingħataw f'firxa għal raġunijiet ta' kunfidenzjalità.
4.2. Konsum tal-Unjoni
(52)
Il-Kummissjoni stabbiliet il-konsum tal-Unjoni billi żiedet il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni mal-importazzjonijiet mill-Indoneżja u pajjiżi terzi oħra, fuq il-bażi tat-tweġibiet tal-Eurostat u tal-kwestjonarju.
(53)
Kien argumentat li l-produttur tal-Unjoni li kkoopera għandu jkun eskluż mill-industrija tal-Unjoni peress li kien marbut ma' produttur esportatur li ma kkoperax fl-Indoneżja u li l-investigazzjoni għandha tintemm. Madankollu, f'dan il-każ, ma hemmx bżonn li jiġi eskluż il-produttur tal-Unjoni li kkoopera mill-industrija tal-Unjoni minkejja r-relazzjoni tiegħu ma' produtturi esportaturi li ma kkoperawx fl-Indoneaja minħabba dan l-uniku produttur tal-Unjoni kkoopera bis-sħiħ mal-Kummissjoni waqt l-investigazzjoni u kien suġġett għal verifika sħiħa. Barra minn hekk, in-nuqqas ta' kooperazzjoni tal-produttur esportatur Indoneżjan ma kellha l-ebda impatt fuq l-affidabbiltà tad-dejta miġbura mill-produttur tal-Unjoni. Għalhekk, l-argument għandu jkun miċħud.
(54)
Il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
Tabella 1
Il-konsum tal-Unjoni tal-MSG (tunnellati metriċi)
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Indiċi (SF2010/SF2011 = 100)
100
87
93
98
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarji u Eurostat.
(55)
Il-konsum tal-Unjoni naqas bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012, u reġa' żdied xi ftit fis-SF2012/2013 u l-perjodu ta' investigazzjoni. Kumplessivament, tul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni l-konsum naqas bi 2 %. It-tnaqqis fil-konsum bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012 huwa dovut l-aktar għal tnaqqis fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, li rriżulta minn tnaqqis fil-produzzjoni matul l-istess perjodu (ara l-premessa 68). L-importazzjonijiet baqgħu f'livelli simili fis-sentejn li huma. Iż-żieda fil-konsum fis-SF2012/2013 hija kważi esklussivament minħabba żieda fl-importazzjoni, minħabba li l-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni baqa' ġeneralment fl-istess livell. Fl-aħħar nett, matul il-perjodu ta' investigazzjoni, filwaqt li l-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni reġa' naqas, il-volumi tal-importazzjoni żdiedu b'mod konsiderevoli, notevolment mill-Indoneżja (ara l-premessa 57).
4.3. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
4.3.1. Il-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(56)
Il-Kummissjoni stabbiliet il-volum tal-importazzjonijiet fuq il-bażi tat-tweġibiet tal-Eurostat u tal-kwestjonarju. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet kien stabbilit fuq il-bażi tal-konsum tal-Unjoni kif stabbilit fil-premessa 52).
(57)
L-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat żviluppaw kif ġej:
Tabella 2
Volum ta' Importazzjoni (tunnellati metriċi)
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Il-volum ta' importazzjonijiet mill-Indoneżja (tunnellati metriċi)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indiċi
100
110
212
282
Is-sehem fis-suq
Indiċi
100
126
227
287
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarji u Eurostat.
(58)
Il-volumi tal-importazzjonijiet mill-Indoneżja kważi ttrippla matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Dawn żdiedu kontinwament u b'mod sinifikanti b'182 % minn 8 638 tunnellata metrika fis-SF2010/2011 għal 24 385 tunnellata metrika fil-perjodu ta' investigazzjoni.
(59)
Is-sehem mis-suq korrispondenti kważi ttrippla matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Dan żdied b'187 %, minkejja tnaqqis kumplessiv fil-konsum (- 2 %).
4.3.2. Prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat u t-twaqqigħ tal-prezz
(60)
Il-Kummissjoni stabbiliet il-prezz tal-importazzjonijiet fuq il-bażi tat-tweġibiet tal-Eurostat u tal-kwestjonarju.
(61)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet lejn l-Unjoni mill-Indoneżja żviluppa kif ġej:
Tabella 3
Prezzijiet tal-importazzjonijiet (EUR/tunnellata metrika)
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
L-Indoneżja
1 266
1 279
1 226
1 162
Indiċi
100
101
97
92
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarji u Eurostat.
(62)
Il-prezz medju tal-importazzjoni tal-MSG mill-Indoneżja żdied ftit bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012, qabel ma naqas fis-SF2012/2013 u saħansitra aktar fil-perjodu ta' investigazzjoni. Il-prezzijiet medji tal-importazzjoni tal-MSG mill-Indoneżja b'mod ġenerali naqsu b'6 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni.
(63)
Il-Kummissjoni ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-perjodu ta' investigazzjoni billi pparagunat:
-
il-prezzijiet ta' bejgħ medji peżati għal kull tip ta' prodott tal-industrija tal-Unjoni għall-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal livell ta' prezz mill-fabbrika, kif ukoll
-
il-prezzijiet medji peżati korrispondenti għal kull tip ta' prodott importat mill-produtturi Indoneżjani li kkooperaw lejn l-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti fuq bażi CIF, b'aġġustamenti xierqa għad-dazji doganali u għall-kostijiet ta' wara l-importazzjoni.
(64)
Kif imsemmi hawn fuq fil-premessa 46 produttur esportatur wieħed stqarr li l-MSG mibjugħ fl-Unjoni bħala addittiv tal-ikel jeħtieġ li jissodisfa ċerti limiti minimi ta' purità rekwiżiti mil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni. Dan il-produttur esportatur allega li tali rekwiżiti ma kienux applikabbli għal prodotti importati mill-Indoneżja u użati fis-settur mhux tal-ikel u li għalhekk aġġustament għal karatteristiċi kimiċi jew fiżiċi jista' jkun meħtieġ jekk dawn il-prodotti jkunu pparagunati mal-prodott mibjugħ fis-suq tal-Unjoni. Madankollu, il-produttur esportatur ikkonċernat ma kkwantifikatx din it-talba. Barra minn hekk, fil-paragun, il-Kummissjoni setgħet tqis kwalunkwe differenzi potenzjali dwar purità fid-definizzjoni tat-tipi ta' prodott. Għalhekk, it-tipi ta' prodotti identiċi jew simili b'livelli ta' purità ta' dawk esportati lejn is-suq tal-Unjoni minn naħa waħda u dawk mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, min-naħa l-oħra, kienu pparagunati ma' xulxin. Konsegwentement, ma kien iġġustifikat l-ebda aġġustament u din it-talba kienet miċħuda.
(65)
Parti interessata waħda ddikjarat li l-effett ta' varjazzjonijiet fil-valuta għandu jitqies meta jiġi kkalkolat it-twaqqigħ tal-prezz għal importazzjonijiet mill-Indoneżja. Tabilħaqq, l-effett probabbli tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping fuq il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni huwa essenzjalment eżaminat billi jkun stabbilit it-twaqqigħ tal-prezzijiet, fost oħrajn. Fil-każ preżenti, kienu pparagunati l-prezzijiet tal-esportazzjoni ddampjata u l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, il-prezzijiet tal-esportazzjoni użati għall-kalkoli tad-dannu kienu kkonvertiti f'EUR sabiex ikun hemm bażi komparabbli. Konsegwentement, l-użu tar-rati tal-kambju fil-każ inkwistjoni jiżgura biss li d-differenza fil-prezz tkun stabbilita fuq bażi komparabbli. Għaldaqstant, din it-talba kienet miċħuda.
(66)
Il-paragun tal-prezzijiet sar skont it-tip għal tranżazzjonijiet fl-istess livell ta' kummerċ, debitament aġġustati fejn meħtieġ. Ir-riżultat tal-paragun kien espress bħala perċentwal tal-fatturat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Dan wera marġini ta' twaqqigħ tal-prezzijiet b'medja peżata bejn 0 % u 5 % mill-importazzjonijiet mill-Indoneżja fis-suq tal-Unjoni.
4.4. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
4.4.1. Rimarki ġenerali
(67)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi evalwazzjoni tal-indikaturi ekonomiċi kollha li influwenzaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkonċernat.
4.4.2. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(68)
Il-produzzjoni totali tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità żviluppaw matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni kif ġej:
Tabella 4
Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Volum tal-produzzjoni
Indiċi
100
95
107
91
Kapaċità ta' produzzjoni
Indiċi
100
100
100
100
Utilizzazzjoni ta' kapaċità
Indiċi
100
95
107
91
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(69)
Il-produzzjoni varjat matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Filwaqt li naqset bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012, hija żdiedet bejn SF2011/2012 u SF2012/2013 u laħqet l-aktar livelli baxxi matul il-perjodu ta' investigazzjoni. L-investigazzjoni wriet li l-fluttwazzjonijiet kienu prinċipalment ikkawżati mix-shutdowns għall-manutenzjoni li l-industrija tal-Unjoni għamlet kull 15-il xahar u minn kundizzjonijiet ħżiena tat-temp matul ix-xitwa tal-2010/2011 li fixklu l-provvista ta' materja prima ewlenija (l-ammonja). Matul il-perjodu ta' investigazzjoni x-shutdown għall-manutenzjoni kien estiż f'tentattiv biex jitbaxxa l-livell għoli tal-inventarji. Kumplessivament, tul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni l-volum ta' produzzjoni naqas b'9 %.
(70)
Il-kapaċità ta' produzzjoni kumplessivament baqgħet stabbli fil-perjodu taħt kunsiderazzjoni.
(71)
B'riżultat tat-tnaqqis fil-volum ta' produzzjoni u l-kapaċità ta' produzzjoni stabbli, l-użu tal-kapaċità żviluppa skont il-volum tal-produzzjoni, jiġifieri l-ewwel naqas fis-SF2011/2012, imbagħad żdied fis-SF2012/13 u reġa' naqas fil-perjodu ta' investigazzjoni. B'kollox, l-użu tal-kapaċità naqas b'9 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni, bi qbil mat-tnaqqis fil-volum ta' produzzjoni.
4.4.3. Il-volum ta' bejgħ u s-sehem mis-suq
(72)
Il-volumi tal-bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni kif ġej:
Tabella 5
Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Volum tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni
Indiċi
100
84
85
83
Sehem mis-suq
Indiċi
100
96
91
85
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarji, il-Eurostat.
(73)
Il-volum tal-bejgħ tal-MSG mill-industrija tal-Unjoni naqas bi 17 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Il-volum tal-bejgħ naqas l-aktar bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012, filwaqt li fis-snin ta' wara huwa baqa' relattivament stabbli. It-tnaqqis fil-volumi tal-bejgħ, flimkien mat-tnaqqis parallel fil-konsum u ż-żieda fl-importazzjonijiet mill-Indoneżja, wasslu għal tnaqqis fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni b'ammont globali ta' madwar 15 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b'4 % bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012, li ħabat ma' żieda fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Indoneżjani fl-istess perjodu. Bejn is-SF2012/2013 u l-perjodu ta' investigazzjoni, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni kompla jonqos b'mod regolari, filwaqt li l-volumi ta' importazzjoni u l-ishma tas-suq mill-Indoneżja żdiedu sostanzjalment.
4.4.4. It-tkabbir
(74)
Filwaqt li l-konsum tal-Unjoni naqas bi 2 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 17 % li ssarraf f'telf ta' sehem mis-suq ta' 15 %.
4.4.5. L-impjiegi u l-produttività
(75)
L-impjiegi u l-produttività żviluppaw kif ġej tul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni:
Tabella 6
L-impjiegi u l-produttività
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Numru ta' impjegati
Indiċi
100
103
107
108
Produttività (unità/impjegat)
Indiċi
100
92
100
85
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(76)
L-impjiegi fl-industrija tal-Unjoni żdiedu b'mod kontinwu u komplessivament bi 8 % fil-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Din iż-żieda hija prinċipalment minħabba l-integrazzjoni ta' dak li qabel kienet kumpanija affiljata fl-2011 u l-espansjoni ta' dipartiment tal-manutenzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(77)
Il-produttività naqset minħabba l-kombinazzjoni ta' żieda fl-impjiegi u tnaqqis fil-produzzjoni kif muri fit-Tabella 4 fil-premessa 68.
4.4.6. Id-daqs tal-marġini ta' dumping u l-irkupru minn dumping preċedenti
(78)
Il-marġini kollha tad-dumping huma konsiderevolment ogħla mil-livell de minimis. L-impatt tad-daqs tal-marġini attwali ta' dumping fuq l-industrija tal-Unjoni huwa sostanzjali, minħabba l-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat.
(79)
L-industrija tal-Unjoni kienet għadha fi proċess ta' rkupru mill-effetti ta' dumping dannuż fil-passat minn importazzjonijiet tal-istess prodott li joriġina miċ-Ċina. Dawn il-miżuri huma bħalissa suġġetti għal investigazzjoni ta' rieżami parallel li qed isir skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, kif imsemmi fil-premessa 2.
4.4.7. Prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
(80)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lill-klijenti mhux relatati fl-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni:
Tabella 7
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Prezz medju ta' bejgħ ta' unità fl-Unjoni (EUR/tunnellata metrika)
Indiċi
100
107
101
97
Kost unitarju tal-produzzjoni (EUR/tunnellata metrika)
Indiċi
100
120
124
130
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(81)
Il-prezz tal-bejgħ unitarju medju għal tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati naqas bi 3 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. L-ewwel żdied b'7 % bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012, imma naqas kontinwament minn dakinhar sal-perjodu ta' investigazzjoni. Iż-żieda fil-prezz bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012 tista' titqies bħala konsegwenza taż-żidiet fil-kostijiet matul l-istess perjodu, għalkemm iż-żieda fil-kost kienet akbar miż-żieda fil-prezzijiet. Fl-istess żmien l-importazzjonijiet Indoneżjani żdiedu u eżerċitaw pressjoni sinifikanti fuq il-prezzijiet fuq l-industrija tal-Unjoni. B'konsegwenza, il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni naqsu b'6 % bejn is-SF2011/2012 u s-SF2012/2013 u 4 % oħra bejn is-SF2012/2013 u l-perjodu ta' investigazzjoni.
(82)
Il-kost unitarju tal-produzzjoni żdied matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni bi 30 %. Kien hemm żieda kontinwa mill-bidu tas-SF 2011/2012 li kienet prinċipalment dovuta għal żieda fil-materja prima u l-ispejjeż tax-xogħol. Kif imsemmi hawn fuq, din iż-żieda fil-kost ma setgħatx tkun riflessa b'żieda ekwivalenti fil-prezz minħabba l-pressjoni tal-prezz tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-Indoneżja.
4.4.8. L-ispejjeż tax-xogħol
(83)
L-ispejjeż medji tax-xogħol tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni:
Tabella 8
Spejjeż tax-xogħol medji għal kull impjegat
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Spejjeż tax-xogħol medji għal kull impjegat (EUR)
Indiċi
100
117
125
124
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(84)
L-ispejjeż tax-xogħol medji għal kull impjegat żdiedu b'24 %. Dan jista' jiġi spjegat prinċipalment biż-żieda fl-isforzi tal-industrija tal-Unjoni biex ittejjeb il-prestazzjoni tal-ħaddiema u l-persunal tagħha sabiex ittejjeb kemm jista' jkun il-proċess ta' produzzjoni.
4.4.9. Inventarji
(85)
Il-livelli tal-inventarju tal-produttur tal-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni:
Tabella 9
Inventarji
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Inventarju tal-għeluq
Indiċi
100
82
164
143
L-inventarju tal-għeluq bħala perċentwal tal-produzzjoni
Indiċi
100
86
153
156
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(86)
Kumplessivament, l-inventarju tal-għeluq żdied bi 43 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Mis-SF2010/2011 għas-SF 2011/2012 l-inventarji tal-għeluq naqsu wara tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni u żieda fil-volum ta' bejgħ ta' esportazzjoni. Mis-SF2011/2012 għas-SF2012/2013, l-inventarji żdiedu minħabba żieda fil-produzzjoni, filwaqt li l-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni baqa' kważi stabbli. Mis-SF2012/2013 sal-perjodu ta' investigazzjoni l-inventarji tal-għeluq naqsu għal darb' oħra l-aktar minħabba deċiżjoni li titnaqqas il-produzzjoni f'tentattiv biex jonqsu l-livelli għoljin ta' inventarju.
(87)
L-inventarji tal-għeluq bħala perċentwal tal-produzzjoni naqsu bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012 imma kważi rdoppjaw bejn is-SF2011/2012 u s-SF2012/2013. Dawn komplew żdiedu bejn is-SF2012/2013 u l-perjodu ta' investigazzjoni. Kumplessivament, tul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni huma żdiedu b'56 %. Iż-żieda fis-SF2012/2013 u waqt il-perjodu ta' investigazzjoni għandha titqies fid-dawl ta' volumi dejjem jiżdiedu ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-Indoneżja, filwaqt li l-bejgħ tal-Unjoni baqa' kważi stabbli matul l-istess perjodu.
4.4.10. Il-profittabbiltà, il-fluss ta' flus, l-investiment, ir-redditu fuq l-investimenti u l-kapaċità li jiġi ġġenerat kapital
(88)
Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti tal-produtturi tal-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni:
Tabella 10
Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redittu fuq l-investimenti
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Profittabilità tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tad-dħul tal-bejgħ)
Indiċi
100
30
- 31
- 80
Il-fluss tal-flus (EUR)
Indiċi
100
39
- 48
- 19
Investimenti (EUR)
Indiċi
100
182
143
197
Redditu fuq l-investimenti
Indiċi
100
14
- 61
- 110
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(89)
Il-Kummisjjoni stabbiliet il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni billi l-profitt nett qabel it-taxxa tal-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni ġie espress bħala perċentwal tal-fatturat ta' dak il-bejgħ. Fis-SF2010/2011 u s-SF2011/2012 il-profittabbiltà naqset b'mod sinifikanti, iżda xorta baqgħet pożittiva. Mis-SF2012/2013 il-profittabilità saret negattiva. Hija naqset saħansitra aktar fil-perjodu ta' investigazzjoni. Il-konsum ġenerali tal-Unjoni naqas b'180 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Dan l-iżvilupp kien prinċipalment minħabba l-pressjoni tal-prezz tal-importazzjonijiet Indoneżjani li daħlu fl-Unjoni bi prezzijiet ta' dumping u ma ppermettewx lill-industrija tal-Unjoni tistabbilixxi l-prezzijiet tagħha skont iż-żieda fil-kost.
(90)
Il-fluss tal-flus nett huwa l-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni li tiffinanzja waħedha l-attività tagħha. Il-fluss tal-flus nett wera l-istess xejra bħall-profittabilità jiġifieri tnaqqis kontinwu matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni b'riżultati negattivi mis-SF2012/2013. Din it-tendenza ġiet enfasizzata fil-perjodu ta' investigazzjoni. Kumplessivament, il-fluss tal-flus nett naqas b'119 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni.
(91)
L-investimenti żdiedu b'97 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Huma jirrappreżentaw prinċipalment investimenti meħtieġa għall-manutenzjoni u l-konformità ma' rekwiżiti ta' sikurezza legali. Filwaqt li l-industrija tal-Unjoni kienet għadha qed tirkupra minn dumping imgħoddi mill-produtturi esportaturi Ċiniżi qabel il-perjodu taħt kunsiderazzjoni, hija bdiet ittejjeb is-sitwazzjoni tagħha u kienet profittabbli fil-bidu tal-perjodu taħt kunsiderazzjoni sas-SF2011/2012. F'dawn iċ-ċirkostanzi saru għadd ta' investimenti li ma setgħux jibqgħu jiġu posposti u dan jispjega ż-żieda sinifikanti tal-livelli ta' investiment fis-SF2011/2012 u s-snin sussegwenti.
(92)
Ir-redditu fuq l-investimenti huwa l-profitt f'perċentwali tal-valur kontabilistiku nett tal-investimenti. Bħal fil-każ tal-indikaturi finanzjarji l-oħrajn, ir-redditu fuq l-investiment mill-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili kien negattiv mis-SF2012/2013, li jirrifletti t-tendenza negattiva fil-profittabilità. B'mod ġenerali, ir-redditu fuq l-investimenti naqas b'210 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni.
(93)
B'kunsiderazzjoni tal-profittabilità u l-likwidità dejjem nieżla, l-abilità tal-kumpanija li tiġġenera kapital kienet affettwata b'mod negattiv ukoll.
4.4.11. Konklużjoni dwar id-dannu
(94)
Kważi l-indikaturi kollha ewlenin tad-dannu wrew xejra negattiva. B'hekk, il-volum tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità naqas b'madwar 9 % u l-volum tal-bejgħ bi 17 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. F'tentattiv biex jikkumpensaw għat-telf fil-volum ta' bejgħ u fis-sehem mis-suq, il-prezzijiet medji tal-industrija tal-Unjoni naqsu bi 3 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni, filwaqt li l-ispejjeż tal-produzzjoni żdiedu b'aktar minn 30 % b'mod parallel. B'konsegwenza l-profittabilità, li kienet pożittiva fil-bidu tal-perjodu taħt kunsiderazzjoni, naqset u saret negattiva fis-SF2012/2013 u kompliet tonqos fil-perjodu ta' investigazzjoni. Setgħu jiġu osservati xejriet negattivi simili għal fluss ta' flus nett kif ukoll għar-redditu fuq l-investimenti.
(95)
L-impjiegi żdiedu bi 8 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Iż-żieda matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni tista' tkun spjegata bl-integrazzjoni ta' dik li qabel kienet kumpanija affiljata fl-2011 u l-espansjoni tad-dipartiment tal-manutenzjoni tal-industrija tal-Unjoni. L-investimenti urew ukoll tendenza pożittiva. Dawn kienu prinċipalment marbuta ma' miżuri ta' prevenzjoni u r-rekwiżiti ta' sigurtà, iżda mhux ma' xi żieda fil-kapaċità. Dawn ix-xejriet pożittivi ma jipprekludux l-eżistenza ta' dannu.
(96)
Fuq il-bażi ta' dak li ntqal aktar 'il fuq, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
5. KAWŻALITÀ
(97)
Skont l-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-pajjiż ikkonċernat ikkawżawx dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni. Skont l-Artikolu 3(7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat ukoll jekk fatturi magħrufa oħrajn setgħux fl-istess ħin iddanneġġaw lill-industrija tal-Unjoni. Il-Kummissjoni żgurat li kwalunkwe dannu possibbli kkawżat minn fatturi oħra għajr l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-pajjiż ikkonċernat ma kienx attribwit lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping. Dawn il-fatturi huma:
(a)
L-effett ta' importazzjonijiet miċ-Ċina
(b)
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(c)
Żvilupp tal-konsum tal-Unjoni
(d)
Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(e)
Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(f)
Il-kriżi finanzjarja
(g)
Investiment u rekwiżiti ta' sikurezza regolatorja tal-UE
(h)
Il-kost tal-materja prima u kosti oħra
5.1. Effetti tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping
(98)
Sabiex tistabbilixxi l-eżistenza ta' rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet tal-MSG li joriġinaw mill-Indoneżja li huma l-oġġett ta' dumping u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni, il-Kummissjoni analizzat l-volum u l-livelli tal-prezz tal-importazzjonijiet taħt investigazzjoni u l-limitu sa fejn dawn ikkontribwew għad-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(99)
L-investigazzjoni wriet li matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni, il-volum ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-Indoneżja żdiedu b'182 %, li wassal għal żieda fis-sehem mis-suq ta' madwar 187 % fl-istess perjodu. Dan ħabat ma' telf fil-volum tal-bejgħ ta' 17 % u telf ta' sehem mis-suq ta' 15 % mill-industrija tal-Unjoni. Dan wassal ukoll għal telf ta' 71 % fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet totali minn pajjiżi terzi oħra.
(100)
Fl-istess ħin, il-prezzijiet tal-importazzjoni Indoneżjana naqsu bi 8 %. Importazzjonijiet mill-Indoneżja eżerċitaw pressjoni fuq il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni b'tali mod li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tgħolli l-prezzijiet tagħha b'konformità maż-żieda fil-kost, iżda, għall-kuntrarju kellha tnaqqas il-prezzijiet tagħha matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Dan wassal għal tnaqqis sinifikanti fil-profittabilità, li nbidlet f'telf mis-SF2012/2013 'il quddiem, li kien enfasizzat matul il-perjodu ta' investigazzjoni.
(101)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni kkonkludiet li f'dan l-istadju l-istat tal-industrija tal-Unjoni ħabat maż-żieda sostanzjali fl-importazzjonijiet bi prezzijiet dumped li joriġinaw fl-Indoneżja u li l-importazzjonijiet mill-Indoneżja kellhom rwol determinanti fid-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
5.2. Effetti ta' fatturi oħra
5.2.1. Effetti tal-importazzjonijiet miċ-Ċina
(102)
L-importazzjonijiet miċ-Ċina bħalissa huma soġġetti għal dazji ta' antidumping. Il-volumi tal-importazzjoni żdiedu b'65 %, b'żieda korrispondenti ta' 68 % fis-sehem mis-suq matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Madankollu, kemm il-volumi u kif ukoll is-sehem mis-suq baqgħu f'livelli baxxi matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Il-prezzijiet Ċiniżi naqsu b'mod sinifikanti b'20 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Meta jitqiesu d-dazji tal-antidumping fis-seħħ, huma ma waqqgħux il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
(103)
Taħt dawn il-kundizzjonijiet, l-importazzjonijiet miċ-Ċina ma jistgħux jitqiesu li kkontribwew għald-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni.
Tabella 11
Importazzjonijiet miċ-Ċina
Pajjiż
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Iċ-Ċina
Volum (tunnellati metriċi)
1 518
758
1 923
2 509
Indiċi
100
50
127
165
Indiċi tas-sehem mis-suq
100
57
136
168
Prezz medju (EUR/tunnellata metrika) (*)
1 234
1 199
1 143
992
Indiċi
100
97
93
80
Sors: Eurostat u r-risposti tal-kwestjonarji.
5.2.2. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(104)
Il-volum ta' importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn żviluppa matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni kif ġej:
Tabella 12
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
Pajjiż
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Il-Brażil
Volum (tunnellati metriċi)
2 321
969
1 070
889
Indiċi
100
42
46
38
Indiċi tas-sehem mis-suq
100
48
49
39
Prezz medju (EUR/tunnellata metrika)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indiċi
100
107
115
112
Repubblika tal-Korea
Volum (tunnellati metriċi)
1 248
2 157
923
802
Indiċi
100
173
74
64
Indiċi tas-sehem mis-suq
100
198
79
65
Prezz medju (EUR/tunnellata metrika)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indiċi
100
105
105
104
Il-Vjetnam
Volum (tunnellati metriċi)
5 707
6 042
1 820
769
Indiċi
100
106
32
13
Indiċi tas-sehem mis-suq
100
121
34
14
Prezz medju (EUR/tunnellata metrika)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indiċi
100
101
106
103
Pajjiżi terzi oħra
Volum (tunnellati metriċi)
993
681
478
434
Indiċi
100
69
48
44
Indiċi tas-sehem mis-suq
100
79
52
45
Prezz medju (EUR/tunnellata metrika)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indiċi
100
108
128
126
Total ta' pajjiżi terzi oħra
Volum (tunnellati metriċi)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indiċi
100
96
42
28
Indiċi tas-sehem mis-suq
100
110
45
29
Prezz medju (EUR/tunnellata metrika)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indiċi
100
102
111
110
Sors: Tweġibiet tal-kwestjonarji u Eurostat
(105)
Il-volumi ta' importazzjoni minn pajjiżi terzi oħra b'mod ġenerali naqsu minn 10 268 tunnellata metrika fis-SF2010/2011 għal 2 894 tunnellata metrika fil-perjodu ta' investigazzjoni, jiġifieri bi 72 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Is-sehem mis-suq korrispondenti naqas b'71 % fl-istess perjodu. Fil-perjodu ta' investigazzjoni, is-sehem mis-suq ta' importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra rrappreżenta biss madwar kwart tal-livell tiegħu fis-SF2010/2011. Kumplessivament, tul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni l-prezzijiet tal-importazzjonijiet minn pajjżi terzi żdiedu b'10 %.
(106)
Parti interessata qalet li l-importazzjonijiet totali inklużi dawk mill-Indoneżja baqgħu stabbli matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni.
(107)
Din l-allegazzjoni kienet f'kontradizzjoni mal-istatistika disponibbli li fuqha huma bbażati l-konklużjonijiet tal-investigazzjoni kif jidher fit-Tabella 13 hawn taħt. Fil-fatt, l-importazzjonijiet totali fl-Unjoni żdiedu b'46 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. It-talba kienet għalhekk miċħuda.
It-Tabella 13
Importazzjonijiet totali
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Importazzjonijiet totali
Volum (tunnellati metriċi)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indiċi
100
98
120
146
Sors: Tweġibiet tal-kwestjonarji u Eurostat.
(108)
Fuq il-bażi ta' dak li ntqal aktar 'il fuq, kien provviżorjament konkluż li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn ma kisrux ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-Indoneżja u d-dannu materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni.
5.2.3. Żvilupp tal-konsum tal-Unjoni
(109)
Il-konsum tal-Unjoni wera tnaqqis żgħir ta' 2 % biss matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni li ma jistax jispjega t-tnaqqis ta' 17 % fil-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u t-tnaqqis fis-sehem mis-suq ta' 15 %. B'hekk, ġie provviżorjament konkluż li l-iżvilupp tal-konsum ma kkontribwiex għad-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
5.2.4. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(110)
Il-volum tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni żviluppa kif ġej matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni:
It-Tabella 14
Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
l-indiċi tal-volum tal-esportazzjoni
100
249
234
222
Indiċi tal-prezz medju unitarju
100
107
101
95
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(111)
Il-volum ta' esportazzjonijiet magħmula mill-industrija tal-Unjoni żdiedu fis-SF2011/2012 u mbagħad naqsu kemmxejn fis-snin ta' wara sal-perjodu ta' investigazzjoni. Dan kważi rdoppja matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Il-prezzijiet ta' esportazzjonijiet naqsu bi ftit (b'5 %) fl-istess żmien. Iż-żieda fil-bejgħ għall-esportazzjoni parzjalment ikkumpensat għat-telf ta' volum ta' bejgħ u tas-sehem mis-suq fl-Unjoni. Fil-fatt, f'sitwazzjoni kkaratterizzata minn pressjoni qawwija fuq il-prezzijiet eżerċitata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping, li kieku l-bejgħ tal-esportazzjonijiet ma żdiedx, it-telf tal-ekonomiji ta' skala u l-impatt fuq il-kost unitarju tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kien ikun saħansitra ogħla. Għalhekk, il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma setax kellha impatt negattiv fuq is-sitwazzjoni dannuża.
(112)
Xi partijiet interessati sostnew li t-tnaqqis ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni huwa l-konsegwenza tal-bejgħ tagħha għall-esportazzjoni tal-MSG lil kumpanija tal-ipproċessar tal-ikel relatata reċentement akkwistata fit-Turkija. Din it-talba ma kinitx sostanzjata. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni akkwistat l-kumpanija tal-ipproċessar tal-ikel biss wara l-perjodu ta' investigazzjoni. Dan ma setax ikollu xi impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Fuq din il-bażi ġie konkluż li bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lill-kumpanija relatata tagħha fit-Turkija ma kissirx ir-rabta kawżali.
5.2.5. Ineffiċjenzi allegati fl-industrija tal-Unjoni
(113)
Parti interessata minnhom iddikjarat li d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat mill-ineffiċjenzi inerenti fil-proċess ta' produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, din il-parti interessata ma tirreferi għall-ebda ineffiċjenza speċifika u l-allegazzjoni tagħha baqgħet mhux issostanzjata. L-investigazzjoni lanqas ma żvelat xi ineffiċjenza potenzjali tal-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, din it-talba kienet miċħuda. Fuq din il-bażi ġie konkluż li l-ineffiċjenzi allegati tal-industrija tal-Unjoni ma kissrux ir-rabta kawżali.
5.2.6. Il-kriżi finanzjarja
(114)
Parti waħda allegat li l-kriżi finanzjarja hija l-kawża tad-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Madankollu, is-suq tal-Unjoni għall-MSG ma kienx volatili u kien affettwat biss marġinalment mill-kriżi finanzjarja globali. Li kieku dan ma kienx il-każ, u li kieku t-telf tal-industrija tal-Unjoni kien verament ikkawżat mill-kriżi finanzjarja globali, l-istess kellu jkun għall-kompetituri l-oħra kollha fis-suq tal-MSG. Kif jidher, produtturi Indoneżjani tal-MSG kienu kapaċi jżidu l-volumi tal-bejgħ tagħhom fis-suq tal-Unjoni, minkejja l-kriżi finanzjarja globali. Għaldaqstant, ma hemm l-ebda raġuni sabiex wieħed jassumi li l-industrija tal-Unjoni kellha tkun aktar severament affetwata mill-kriżi finanzjarja globali mill-kontropartijiet Asjatiċi tagħha. Għaldaqstant, l-argument għandu jkun miċħud. Fuq din il-bażi ġie konkluż li l-effetti tal-kriżi finanzjarja ma kissrux ir-rabta kawżali.
5.2.7. Investimenti u rekwiżiti ta' sikurezza regolatorja tal-UE
(115)
Parti interessata waħda ddikjarat li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat minn investimenti sinifikanti meħtieġa biex jikkonformaw mar-Regolamenti tas-sikurezza applikabbli fl-Unjoni.
(116)
Madankollu, l-investigazzjoni wriet li investimenti relatati ma' rekwiżiti ta' sikurezza tal-UE baqgħu baxxi meta mqabbla ma' investimenti oħra matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Parti sinifikanti tal-investimenti magħmula mill-industrija tal-Unjoni kienu investimenti ta' manutenzjoni preventiva. Żieda kbira fl-investimenti seħħet bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012. Din iż-żieda hija spjegata mill-fatt li l-industrija tal-Unjoni, li għadha qed tirkupra minn dumping fl-imgħoddi minn importazzjonijiet Ċiniżi, kellha tipposponi investimenti destinati għal perjodi ta' manutenzjoni preventiva sa wara l-perjodi ta' telf. Meta d-dazji fuq l-importazzjonijiet Ċiniżi bdew jipproduċi effetti fis-suq, l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi tagħmel profitti mill-ġdid u setgħet tirritorna għal livelli normali ta' investiment. F'dawn il-perjodi l-investimenti baqgħu f'livell simili u komplew ikopru prinċipalment il-manutenzjoni. Ma sar ebda investiment biex tiżdied il-kapaċità, li baqgħet stabbli matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Fuq din il-bażi ġie konkluż li l-investimenti tal-industrija tal-Unjoni ma kissrux ir-rabta kawżali.
5.2.8. Il-kosti tal-materja prima u kosti oħra
(117)
Bosta partijiet interessati ddikjaraw li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat minn żieda sinifikanti fil-prezz tal-materja prima ewlenija, jiġifieri z-zokkor industrijali, l-ammonja, is-soda kawstika u l-aċidu sulforiku.
Zokkor industrijali
(118)
Iz-zokkor industrijali huwa wieħed mill-fatturi ewlenin tal-kost fl-ispejjeż totali tal-produzzjoni għall-industrija tal-Unjoni. Fil-fatt, kif deskritt fil-premessa 81, il-kost unitarju tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdied matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni, inkluż il-kost taz-zokkor industrijali. Skont statistika (8) pubblikament disponibbli l-prezz medju għaz-zokkor industrijali fl-Unjoni, filwaqt li żdied xi ftit mis-SF2010/2011 sa nofs l-2012, baqa' taħt il-prezz tas-suq dinji. Sussegwentement, kemm il-prezz taz-zokkor industrijali fl-Unjoni u l-prezz tas-suq dinji taz-zokkor industrijali naqsu u stabilizzaw f'livell simili. Għalhekk, l-argument li jgħid li ż-żieda fil-prezzijiet taz-zokkor kienet kawża tad-dannu huwa infondat u għandu jiġi miċħud.
Sustanzi kimiċi
(119)
Il-kost tal-ammonja, is-soda kawstika u l-aċidu sulforiku għall-industrija tal-Unjoni żdied matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni skont il-prezz internazzjonali ta' dawn il-prodotti. Din iż-żieda fil-prezz għalhekk ma kinitx limitata għall-industrija tal-Unjoni, iżda affettwat ukoll operaturi f'pajjiżi terzi. Għal dawn ir-raġunijiet, iż-żieda fil-prezzijiet tal-ammonja, is-soda kawstika u l-aċidu sulforiku ma tistax tiġi kkunsidrata li fiha nnifisha kienet kawża għad-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
Oħrajn
(120)
Parti interessata oħra ddikjarat li l-kosti ogħla tal-enerġija, kosti ogħla tax-xogħol u kostijeit ogħla tal-imballaġġ ikkawżaw id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Filwaqt li l-investigazzjoni wriet li dawn il-fatturi tal-kost tabilħaqq żdiedu matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni (ara l-premessi 81 u 83), il-Kummissjoni stabbiliet ukoll li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tirrifletti, imqar parzjalment, din iż-żieda fil-kost fil-prezzijiet tal-bejgħ tagħha minħabba l-pressjoni tal-prezz eżerċitata minn importazzjonijiet mill-Indoneżja. Iż-żieda fil-kost ta' dawn il-fatturi ma setgħetx titqies bħala l-kawża tad-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
5.3. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(121)
L-analiżi hawn fuq turi żieda sostanzjali fil-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping li joriġinaw fl-Indoneżja bejn is-SF2010/2011 u l-perjodu ta' investigazzjoni u tnaqqis tal-prezzijiet ta' importazzjoni matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni.
(122)
Din iż-żieda fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi mill-Indoneżja kkoinċidiet ma' tnaqqis sinifikanti fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni u, flimkien mal-pressjoni 'l isfel fuq il-prezzijiet, skattat telf sostanzjali mill-industrija tal-Unjoni.
(123)
Min-naħa l-oħra, l-eżaminazzjoni ta' fatturi oħra li setgħu għamlu ħsara lill-industrija tal-Unjoni wriet li l-ebda wieħed minn dawn ma seta' ħalla impatt negattiv sinifikanti.
(124)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni kkonkludiet f'dan l-istadju li d-dannu materjali għall-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat minn importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-pajjiż ikkonċernat u l-fatturi l-oħra ma kissrux ir-rabta kawżali.
(125)
Il-Kummissjoni ddistingwiet u sseparat l-effetti tal-fatturi magħrufa kollha dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping. L-effett tal-importazzjonijiet miċ-Ċina u minn pajjiżi terzi oħra, tal-iżvilupp tal-konsum, il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, tal-allegati ineffiċjenzi tal-industrija tal-Unjoni, tal-kriżi finanzjarja, tal-investimenti u tar-rekwiżiti ta' sikurezza u dawk regolatorji tal-UE u tal-kost tal-materja prima u kosti oħra fuq l-iżviluppi negattivi tal-industrija tal-Unjoni kien limitat.
6. INTERESS TAL-UNJONI
6.1. Kumment preliminari
(126)
B'konformità mal-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni dwar dumping dannuż, huwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri f'dan il-każ. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq evalwazzjoni tal-interessi kollha involuti, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, l-operaturi tas-suq, l-importaturi, l-utenti u l-fornituri tal-materja prima tal-Unjoni.
6.2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(127)
L-investigazzjoni stabbiliet li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali kkawżat mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-Indoneżja. Kważi l-indikaturi kollha tad-dannu wrew xejriet negattivi, b'mod partikolari l-volum ta' produzzjoni, il-volum tal-bejgħ, is-sehem mis-suq u l-profittabbiltà ddeterjoraw matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Ix-xejra 'l isfel ġiet stabbilita wkoll għal indikaturi oħra relatati mal-prestazzjoni finanzjarja bħalma huma l-fluss tal-flus u r-redditu fuq l-investimenti. Matul l-istess perjodu, l-inventarji żdiedu.
(128)
Wara l-impożizzjoni ta' miżuri, huwa mistenni li l-prezzijiet tal-importazzjoni se jiżdiedu u l-industrija tal-Unjoni se tkun meħlusa mill-pressjoni tal-prezzijiet attwalment eżerċitata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping. L-industrija tal-Unjoni għalhekk għandha tkun kapaċi tgħolli l-prezzijiet tagħha sabiex jirriflettu ż-żidiet fil-kost u gradwalment jilħqu livelli profittabbli. Dan se jkollu wkoll impatt pożittiv fuq il-produzzjoni u l-volum ta' bejgħ. Fin-nuqqas ta' miżuri, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni x'aktarx li tkompli tiddeterjora. Aktar telf fil-volum tal-bejgћ u fis-sehem mis-suq huwa ferm probabbli minħabba li l-pressjoni tal-prezzijiet mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping se tkompli u l-industrija tal-Unjoni se tkun imġiegħla tikkompeti mal-livelli tal-prezzijiet baxxi fl-Unjoni. F'tali xenarju l-industrija tal-Unjoni se tkompli twettaq telf sinifikanti. Mhuwiex eskluż li, minħabba t-tnaqqis fil-bejgħ u l-volum tal-produzzjoni u l-livell għoli ta' telf l-industrija tal-Unjoni se tkun imġiegħla twaqqaf il-produzzjoni għal kollox fuq it-terminu medju, bil-konsegwenza ta' telf ta' impjiegi fl-Unjoni. Dan ukoll jirrendi lill-Unjoni dipendenti fuq l-importazzjoni minn pajjiżi terzi.
(129)
Għaldaqstant, f'dan l-istadju ġie konkluż b'mod provviżorju li l-impożizzjoni ta' dazji ta' antidumping tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
6.3. L-interess ta'importaturi/operaturi tas-suq
(130)
Erbatax-il kumpanija ppreżentaw ruħhom wara l-pubblikazzjoni tan-Notifika ta' Bidu. Tliet importaturi mhux relatati kienu inklużi fil-kampjun u rċivew il-kwestjonarji waqt li wieħed biss irrisponda. Din il-kumpannija kienet suġġetta għal verifika fuq il-post.
(131)
L-importazzjonijiet tal-MSG mill-Indoneżja kienu jirrappreżentaw inqas minn 15 % tal-fatturat tal-importatur. Il-Kummissjoni kkunsidrat li, filwaqt li l-attività relatata mal-MSG tista' tkun affettwata b'mod negattiv mill-impożizzjoni tad-dazji, il-kumpanija tibqa' kumplessivament profittabbli.
(132)
Operatur wieħed tas-suq fl-Unjoni involut fil-bejgħ mill-ġdid tal-MSG fis-suq tal-Unjoni u barra minnu ma ppreżentax ruħu matul l-investigazzjoni. Dan l-operatur tas-suq xtara l-MSG prinċipalment mill-industrija tal-Unjoni, iżda wkoll minn importaturi tal-MSG mill-Indoneżja u pajjiżi terzi oħra. L-attività relatata mal-MSG ta' dan l-operatur tas-suq kienet marġinali meta mqabbla mal-attività totali tiegħu. Għal dawn ir-raġunijiet tqies li kwalunkwe impatt tal-miżuri antidumping fuq il-qagħda tiegħu jkun negliġibbli.
6.4. Interess tal-utenti
(133)
L-utenti huma attivi prinċipalment fis-settur ta' “l-ikel u x-xorb”, u jużaw l-MSG fil-produzzjoni ta' taħlitiet ta' ħwawar, sopop u ikel lest biex jittiekel. Il-MSG jintuża wkoll f'applikazzjonijiet speċifiċi “mhux relatati mal-ikel”, pereżempju fil-produzzjoni ta' deterġenti.
(134)
Tlieta u tletin kumpanija avviċinawna u rċevew kwestjonarju. Ħames kumpaniji kkooperaw fl-investigazzjoni billi bagħtu tweġiba għall-kwestjonarju. Erbgħa minnhom kienu attivi fis-settur tal-ikel u x-xorb u waħda kienet attiva fis-settur mhux relatat mal-ikel. Tnejn mill-kumpaniji li kkoperaw, waħda li topera fis-settur ta' “l-ikel u x-xorb” u t-tieni li tipproduċi deterġenti, kienu vverifikati fuq il-post.
Is-settur tal-ikel u x-xorb
(135)
L-investigazzjoni wriet li, fuq medja, il-MSG rrappreżenta madwar 5 % tal-kost totali tal-prodotti li jinkorporaw il-MSG manifatturat mill-kumpaniji li kkooperaw li pprovdew id-dejta meħtieġa.
(136)
Tnejn mill-kumpaniji li kkoperaw xtraw il-MSG prinċipalment mill-industrija tal-Unjoni u ma importaw l-ebda kwantità mill-Indoneżja jew importaw biss kwantitajiet żgħar. Fil-każ ta' dawn iż-żewġ kumpaniji, l-attività marbuta mal-prodotti li jinkorporaw il-MSG kienet tirrappreżenta madwar terz tal-attività totali tagħhom. Matul il-perjodu ta' investigazzjoni nstab li l-kumpaniji kienu profittabbli. Fid-dawl ta' dawn is-sejbiet, il-miżuri proposti kontra l-Indoneżja x'aktarx li jkollhom impatt limitat fuq dawn il-kumpaniji.
(137)
Iż-żewġ kumpaniji xtraw kwantitajiet akbar ta' MSG mill-Indoneżja, iżda l-attività tagħhom relatata mal-MSG kienet relattivament insinifikanti meta mqabbla mal-attività kumplessiva tagħhom. Barra minn hekk, fuq il-bażi tal-informazzjoni pprovduta, dawn iż-żewġ kumpaniji kienu profittabbli matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Huwa improbabbli li xi miżura kontra l-MSG mill-Indoneżja jkollha impatt sinifikanti fuq dawn il-kumpaniji.
Is-settur mhux relatat mal-ikel
(138)
Waħda mill-kumpaniji li kkooperaw użat il-MSG fil-produzzjoni ta' deterġenti. Il-MSG irrappreżenta bejn 15 % u 20 % tal-kost tal-produzzjoni ta' dawn il-prodotti. Matul il-perjodu tal-investigazzjoni l-kumpanija xtrat il-MSG prinċipalment mill-industrija tal-Unjoni iżda importat il-MSG wkoll mill-Indoneżja u f'ammonti iżgħar mill-Korea. Parti żgħira biss mill-attività tagħha hija ddedikata għall-prodotti li jinkorporaw il-MSG meta mqabbla mal-attività kumplessiva tagħha li addizzjonalment instabet li kienet tirrealizza marġini pożittivi ta' profitt ta' bejn 5 % u 10 % matul il-perjodu ta' investigazzjoni.
(139)
Fuq din il-bażi, filwaqt li mhuwiex eskluż li din il-kumpanija tista' tkun affettwata b'mod negattiv mill-impożizzjoni ta' miżuri kontra l-Indoneżja, id-disponibbiltà ta' sorsi oħra ta' provvista u s-sitwazzjoni profittabbli tal-attività li tinkorpora l-MSG jindikaw li l-impatt possibbli tal-miżuri fuq din il-kumpanija jkun limitat.
(140)
Din il-parti interessata allegat li, minħabba l-qafas regolatorju tal-UE li jipprojbixxi l-użu ta' fosfati u komposti oħra ta' fosfru (9), il-MSG x'aktarx li jintuża fi kwantitajiet ikbar biex jieħu post il-fosfati u komposti oħra tal-fosfru fil-produzzjoni ta' deterġenti. Għalhekk, huwa mistenni li d-domanda tal-MSG fl-Unjoni tiżdied sostanzjalment u kwalunkwe dazji ta' antidumping fuq l-importazzjonijiet tal-MSG ikollhom effett detrimentali fuq l-iżvilupp ta' dan is-suq ġdid.
(141)
Madankollu, f'dan l-istadju huwa diffiċli sabiex wieħed ibassar kif il-qafas ġuridiku l-ġdid se jkollu impatt fis-suq tal-Unjoni u jekk jagħtix spinta lill-produzzjoni tad-deterġenti bbażati fuq il-MSG jew sa liema punt jagħmel dan u għalhekk ikollux effett fuq id-domanda tal-MSG fl-Unjoni. Il-parti interessata lanqas ma pprovdiet xi evidenza dwar sa liema punt id-dazju antidumping jista' jkollu effett detrimentali. F'dan ir-rigward huwa nnotat li l-għan tad-dazju antidumping huwa li jerġa' jkun hemm kundizzjonijiet indaqs fis-suq tal-Unjoni. Għalhekk, l-importazzjonijiet Indoneżjani għandhom ikomplu jfornu s-suq tal-Unjoni, iżda bi prezzijiet ġusti. L-investigazzjoni żvelat ukoll numru ta' sorsi alternattivi ta' provvista, bħall-Brażil, il-Vjetnam u l-Korea.
(142)
Fi kwalunkwe każ, fid-dawl tal-konklużjonijiet tal-investigazzjoni, anki jekk id-domanda kollha tal-MSG tal-kumpanija inkwistjoni kellha tkun importata mill-Indoneżja, il-profittabbiltà tal-kumpanija fuq l-attività li tinkorpora l-MSG tibqa' pożittiva. Dan l-agħar xenarju possibbli ma jikkunsidrax il-possibbiltà li parti mit-taxxa tista' tkun, għall-inqas parzjalment, mgħoddija lill-konsumaturi finali tagħhom.
6.5. Interess tal-fornituri
(143)
Erba' fornituri ta' materja prima tal-Unjoni ppreżentaw ruħhom u wieġbu l-kwestjonarju. Il-bejgħ tagħhom ta' materja prima lill-industrija tal-Unjoni kien jirrappreżenta biss parti żgħira mill-fatturat totali tagħhom. Għalhekk, in-nuqqas ta' miżuri mhux se jaffettwa s-sitwazzjoni tal-fornituri.
6.6. Argumenti oħrajn
(144)
Diversi partijiet interessati allegaw li l-industrija tal-Unjoni kellha pożizzjoni dominanti fis-suq tal-Unjoni u ddikjaraw li l-miżuri antidumping fuq l-importazzjonijiet mill-Indoneżja jsaħħu l-pożizzjoni tagħha, li ma jkunx fl-interess tal-Unjoni.
(145)
L-investigazzjoni uriet biċ-ċar li l-uniku produttur tal-Unjoni ma setax iżomm il-volum tal-bejgħ tiegħu fl-Unjoni minħabba li tilef is-sehem mis-suq affavur tal-importazzjonijiet Indoneżjana. Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni ma kinitx f'qagħda li żżid il-livelli tagħha ta' prezzijiet skont iż-żieda fil-kostijiet tal-materja prima, minħabba l-pressjoni tal-prezzijiet mill-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping mill-Indoneżja u sofriet telf sinifikanti fil-perjodu ta' investigazzjoni. Il-Kummissjoni nnutat ukoll li hemm kompetizzjoni minn importazzjonijiet li joriġinaw f'numru ta' pajjiżi terzi oħra, li jibbenefikaw minn aċċess liberu għas-suq tal-Unjoni. Għal dawn ir-raġunijiet, kien hemm evidenza insuffiċjenti dwar xi pożizzjoni dominanti allegata tal-industrija tal-Unjoni u dan l-argument kellu jkun miċħud.
(146)
Uħud mill-partijiet interessati allegaw ukoll li ma jkun hemm l-ebda alternattiva għal importazzjonijiet mill-Indoneżja minħabba li l-livelli tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet ta' pajjiżi terzi oħra huma għoljin wisq.
(147)
Huwa mfakkar li fis-SF2010/2011 is-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn kien sostanzjali. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi wkoll battew minħabba l-pressjoni tal-prezz tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-Indoneżja u tilfu volumi sinifikanti tal-bejgħ u l-ishma mis-suq tal-importazzjonijiet Indoneżjani. L-impożizzjoni ta' dazji kontra l-importazzjonijiet tal-MSG mill-Indoneżja għandhom jippermettu lil pajjiżi terzi oħrajn bħall-Brażil, il-Korea u l-Vjetnam kisbu mill-ġdid l-ishma mitlufa fis-suq tal-Unjoni. Rigward il-prezzijiet, l-għan tal-miżuri antidumping għandu jkun li jiġu stabbiliti kundizzjonijiet ekwi fl-Unjoni, u b'hekk l-importazzjonijiet jitħallew jidħlu fl-Unjoni f'livelli ta' prezzijiet ġusti. L-investigazzjoni wriet li mhux mistenni li l-impożizzjoni ta' dazji jkollha effett sinifikanti fuq is-sitwazzjoni tal-industrija downstream. Id-dikjarazzjoni li l-ebda sorsi alternattivi ta' provvista ma kienu jeżistu kienet għalhekk miċħuda.
6.7. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(148)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni stabbiliet li ma kienx hemm raġunijiet b'saħħithom biex jiġi konkluż li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu imposti miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-MSG li joriġinaw fl-Indoneżja f'dan l-istadju tal-investigazzjoni.
7. MIŻURI PROVVIŻORJI ANTIDUMPING
(149)
Fuq il-bażi tal-konklużjonijiet li waslet għalihom il-Kummissjoni fir-rigward tad-dumping, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri antidumping provviżorji sabiex ma jippermettux li ssir aktar ħsara lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping.
7.1. Livell ta' eliminazzjoni tad-dannu (Marġini ta' dannu)
(150)
Sabiex jiġi ddeterminat il-livell ta' dawn il-miżuri, il-Kummissjoni l-ewwel stabbiliet l-ammont ta' dazju neċessarju sabiex jiġi eliminat id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(151)
Id-dannu jiġi eliminat jekk l-industrija tal-Unjoni tkun kapaċi tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tagħmel profitt qabel it-taxxa fuq il-bejgħ tal-prodott simili fis-suq tal-Unjoni li jista' jinkiseb b'mod raġonevoli fil-kundizzjonijiet normali ta' kompetizzjoni minn industrija ta' dan it-tip fis-settur, jiġifieri fl-assenza ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping. Minħabba li l-Kummissjoni sabet li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping bdew biss jipproduċu effetti matul it-tielet sena tal-perjodu taħt kunsiderazzjoni, il-marġini ta' profitt ġie stabbilit b'referenza għall-ewwel sentejn ta' dak il-perjodu, fl-assenza ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping. Il-Kummissjoni qieset xieraq li tuża marġini tal-profitt medju peżat kif stabbilit fil-premessa 89. Marġini ta' profitt ta' bejn 5 % u 15 % kien stabbilit. Marġini ta' profitt aktar preċiż ma jistax ikun żvelat għal raġunijiet ta' kunfidenzjalità. Fuq din il-bażi, il-Kummissjoni kkalkolat prezz mhux dannuż tal-prodott simili gћall-industrija tal-Unjoni billi żiedet il-marġini ta' profitt ikkalkulat b'dan il-mod mal-ispejjeż tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Il-Kummissjoni mbagħad iddeterminat il-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu fuq il-bażi ta' tqabbil bejn il-prezz medju ponderat tal-importazzjonijiet tal-produtturi esportaturi li kkopereaw fl-Indoneżja, kif stabbilit għall-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz, u l-prezz mhux dannuż tal-prodott simili mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Kwalunkwe differenza li tirriżulta minn dan it-tqabbil kienet espressa bħala perċentwal tal-valur CIF medju ponerat tal-importazzjoni. Il-marġnijiet tad-dannu kkalkolati bi profitti ta' 5 % u 15 % rispettivament huma rrappurtati fit-tabella fil-premessa 154.
(152)
Kif imsemmi hawn fuq fil-premessa 64 produttur esportatur wieħed sostna li l-livelli ta' purità tal-MSG importat lejn l-Unjoni u ta' dak prodott u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni jistgħu jkunu differenti u għalhekk għandhom isiru aġġustamenti xierqa. Għal raġunijiet stipulati fl-istess premessa l-ebda aġġustament ma kien ġustifikat u din it-talba kellha tkun miċħuda.
7.2. Miżuri provviżorji
(153)
Għandhom jiġu imposti miżuri provviżorji antidumping fuq l-importazzjonijiet tal-MSG li joriġinaw fl-Indoneżja, skont ir-regola tad-dazju inferjuri fl-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku. Il-Kummissjoni qabblet l-marġnijiet tad-dannu u l-marġnijiet tad-dumping. L-ammont ta' dazji għandu jkun stabbilit fil-livell il-baxx tal-marġini ta' dumping u dak tad-dannu.
(154)
Abbażi ta' dan ta' hawn fuq, ir-rati provviżorji ta' dazju antidumping, espressi abbażi tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazji doganali mhux imħallsa, għandhom ikunu kif ġej:
(%)
Pajjiż
Kumpanija
Marġini ta' dumping
Marġini ta' dannu
Id-dazju provviżorju antidumping
L-Indoneżja
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
L-Indoneżja
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
L-Indoneżja
Il-kumpaniji l-oħra kollha
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Ir-rati tad-dazju antidumping ta' kumpaniji individwali speċifikati f'dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tas-sejbiet ta' din l-investigazzoni. Gћaldaqstant, dawn jirriflettu l-qagħda li nsabu fiha dawn il-kumpaniji matul din l-investigazzjoni. Dawn l-iskali ta' dazju huma esklussivament applikabbli għal importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mill-pajjiż ikkonċernat u li hu manifatturat mill-entitajiet legali specifici msemmija. Il-prodotti importati magħmulin minn xi kumpanija oħra mhux speċifikament imsemmija b'isimha u l-indirizz tagħha fil-parti operattiva ta' dan ir-Regolament, inklużi l-entitajiet relatati ma' dawk imsemmija b'mod speċifiku, għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”. Huma ma għandhom ikunu soġġetti għal ebda rata ta' dazju antidumping individwali.
(156)
Kumpanija tista' titlob l-applikazzjoni ta' dawn ir-rati tad-dazju antidumping individwali jekk tibdel l-isem tal-entità tagħha jew tistabbilixxi entità ta' produzzjoni jew ta' bejgħ ġdida. It-talba għandha tkun indirizzata lill-Kummissjoni (10). It-talba għandha tkun tinkludi l-informazzjoni rilevanti kollha, inkluż: il-modifikazzjoni fl-attivitajiet tal-kumpanija marbutin mal-produzzjoni; il-bejgħ domestiku u għall-esportazzjoni assoċjat ma', pereżempju, il-bidla fl-isem jew il-bidla fl-entitajiet ta' produzzjoni u bejgħ. Il-Kummissjoni se taġġorna l-lista ta' kumpaniji b'dazji individwali tal-antidumping, jekk dan ikun iġġustifikat.
(157)
Sabiex jiġu minimizzati r-riskji ta' ċirkomvenzjoni minħabba d-differenza għolja fir-rati tad-dazju, huma meħtieġa miżuri speċjali biex tkun żgurata l-applikazzjoni ta' dazji antidumping individwali. Kumpaniji b'dazji individwali tal-antidumping għandhomu jippreżentaw fattura kummerċjali valida lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri. Il-fattura għandha tkun konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness. Importazzjonijiet li ma jkunux akkumpanjati minn din il-fattura jkunu soġġetti għad-dazju antidumping applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(158)
Sabiex ikun żgurat l-infurzar xieraq tad-dazji antidumping, id-dazju antidumping għall-kumpaniji l-oħrajn kollha se japplika mhux biss għall-produtturi esportaturi li ma jikkooperawx f'din l-investigazzjoni, iżda għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
8. DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
(159)
Fl-interessi ta' amministrazzjoni tajba, il-Kummissjoni se tistieden lill-partijiet interessati biex jissottomettu kummenti bil-miktub u/jew jitolbu seduta mal-Kummissjoni u/jew l-Uffiċjal tas-Seduta għad-DĠ Kummerċ fi żmien skadenza fissa.
(160)
Il-konklużjonijiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni tad-dazji magħmula għall-finijiet ta' dan ir-Regolament huma provviżorji u jista' jkun li jkollhom jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-iskop ta' xi miżura definittiva.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju provviżorju ta' antidumping huwa b'dan impost fuq l-importazzjonijiet ta' glutamat tal-monosodju, li attwalment jaqgħu fil-kodiċi NM ex 2922 42 00 (kodiċi TARIC 2922420010) u li joriġinaw mill-Indoneżja.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping provviżorju applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u manifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt, tkun kif ġej:
Kumpanija
Id-dazju provviżorju antidumping
(%)
Kodiċi TARIC addizzjonali
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Il-kumpaniji l-oħra kollha
28,4
B999
3. L-applikazzjoni tar-rati tad-dazju individwali speċifikati gћall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 isseћћ bil-kundizzjoni li tkun ippreżentata lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri fattura kummerċjali valida, li tkun konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness I. Jekk ma tiġix ippreżentata din il-fattura, tapplika r-rata tad-dazju applikabbli gћall-kumpaniji l-oћra kollha.
4. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera fl-Unjoni, tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1, huwa soġġett għall-forniment ta' depożitu ta' sigurtà ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
5. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
1. Fi żmien 25 jum mid-data tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament, il-partijiet interessati jistgħu:
(a)
Jitolbu l-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament;
(b)
Jissottomettu l-kummenti tagħhom bil-miktub lill-Kummissjoni; kif ukoll
(c)
Jitolbu seduta mal-Kummissjoni u/jew l-Uffiċjal tas-Seduta għad-DĠ Kummerċ.
2. Fi żmien 25 jum mid-data tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament, il-partijiet imsemmija fl-Artikolu 21(4) tar- Regolament (KE) Nru 1225/2009 jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni tal-miżuri provviżorji.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 japplika għal perjodu ta' sitt xhur.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta' Awwissu 2014.