ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. prosince 2013
o zřízení rámce pro občanský dialog v záležitostech, na něž se vztahuje společná zemědělská politika, a o zrušení rozhodnutí 2004/391/ES
(2013/767/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 38 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že Unie vymezuje a provádí společnou zemědělskou politiku.
(2)
V souladu s čl. 11 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii udržují orgány otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a s občanskou společností. Rámec pro dialog zabývající se záležitostmi v oblasti společné zemědělské politiky existuje od roku 1962. Rámec stávajícího dialogu stanoví rozhodnutí Komise 2004/391/ES (1).
(3)
Aby se zvýšila transparentnost a zajistila lepší vyváženost zastoupených zájmů, je nutné přezkoumat dialog v rámci poradních skupin, které se zabývají otázkami zemědělství, zajistit rámec občanského dialogu v oblasti zemědělství a rozvoje venkova, včetně jejich mezinárodních aspektů, a vymezit jejich úkoly a strukturu.
(4)
Skupiny pro občanský dialog by měly být Komisi nápomocny a podporovat ji při vedení pravidelného dialogu o všech záležitostech týkajících se společné zemědělské politiky, včetně rozvoje venkova, a jejího provádění, a zejména opatření, která musí Komise v této souvislosti přijmout, včetně mezinárodních aspektů zemědělství, zajišťovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů, poskytovat rady ohledně politiky, vydávat na žádost generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova nebo z vlastního podnětu stanoviska týkající se konkrétních záležitostí a sledovat vývoj politiky.
(5)
Skupiny pro občanský dialog by se měly skládat z nevládních organizací alespoň na evropské úrovni, včetně reprezentativních sdružení, sociálně-ekonomických zájmových skupin, organizací občanské společnosti a odborů, které jsou registrovány ve společném evropském Rejstříku transparentnosti.
(6)
Aby se usnadnilo provádění úkolů přidělených skupinám, je nutné stanovit pravidla týkající se provozu a fungování skupin.
(7)
Osobní údaje by měly být zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (2).
(8)
Rozhodnutí 2004/391/ES by mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Toto rozhodnutí představuje rámec pro skupiny pro občanský dialog zabývající se záležitostmi v oblasti společné zemědělské politiky (dále jen „skupiny“) zřízené generálním ředitelem pro zemědělství a rozvoj venkova (dále jen „generální ředitel“) na základě rámce pro expertní skupiny Komise (3).
Článek 2
Úkoly
Úkolem skupin je:
a)
vést pravidelný dialog o všech záležitostech týkajících se společné zemědělské politiky, včetně rozvoje venkova, a jejího provádění, a zejména opatření, která musí Komise v této souvislosti přijmout, včetně mezinárodních aspektů zemědělství;
b)
zajišťovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů v oblastech uvedených v písmenu a);
c)
pomáhat Komisi a poskytovat rady ohledně politiky v oblastech uvedených v písmenu a);
d)
vydávat stanoviska týkající se konkrétních záležitostí, buď na žádost generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova (dále jen „generální ředitelství“) a ve lhůtě stanovené v žádosti, nebo z vlastního podnětu;
e)
sledovat vývoj politiky v oblastech uvedených v písmenu a).
Článek 3
Konzultace
1. Generální ředitelství může skupiny konzultovat v jakékoli záležitosti uvedené v čl. 2 písm. a).
2. Předseda skupiny, v úzké spolupráci s místopředsedy, může Komisi doporučit, aby v konkrétní otázce skupinu konzultovala.
Článek 4
Jmenování členů
1. Generální ředitel rozhoduje o složení skupin na základě výzvy k podávání přihlášek.
2. Skupiny se skládají z nevládních organizací alespoň na evropské úrovni, včetně reprezentativních sdružení, sociálně-ekonomických zájmových skupin, organizací občanské společnosti a odborů, které jsou registrovány v Rejstříku transparentnosti. Členství ve skupinách je otevřeno těm organizacím, které zastupují jakýkoli relevantní zájem.
3. Generální ředitel rozhoduje o počtu skupin a jejich velikosti, přičemž bere v úvahu zájmy občanské společnosti v rámci společné zemědělské politiky. Seznam skupin se zveřejňuje v Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů („rejstřík“) a na příslušných internetových stránkách. Generální ředitel zajistí vyvážené zastoupení všech vyjádřených zájmů uvedených v odstavci 2. Zejména zajistí rovnováhu mezi hospodářskými a nehospodářskými zájmy.
4. Členské organizace jmenuje generální ředitel z řad organizací, které odpověděly na výzvu k podávání přihlášek. Generální ředitel může jmenovat členské organizace rovněž tehdy, když zůstanou prázdná místa nebo se uvolní.
5. Členské organizace jsou jmenovány na dobu sedmi let. Členská organizace může být v rámci skupiny nahrazena před uplynutím sedmiletého mandátu, pokud:
a)
není již schopna se účinně podílet na jednání skupiny;
b)
odejde ze skupiny;
c)
nejmenuje pravidelně experty na zasedání skupiny;
d)
nevyhovuje již podmínkám podle odstavce 2, nebo
e)
nesplňuje požadavky týkající se nevyzrazování informací, které jsou profesním tajemstvím, jak je stanoveno v článku 339 Smlouvy.
6. Členské organizace jmenují experty, kteří se účastní zasedání skupin podle bodů pořadu jednání, a sdělují generálnímu ředitelství totožnost jmenovaných expertů alespoň tři pracovní dny před zasedáním.
7. Generální ředitelství vyzývá experty jmenované členskými organizacemi k účasti na zasedáních skupin. Pokud členská organizace nesdělila generálnímu ředitelství totožnost expertů ve lhůtě stanovené v odstavci 6, může generální ředitelství odmítnout tyto experty přizvat na příslušné zasedání.
8. Názvy členských organizací se zveřejňují v Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů a na příslušných internetových stránkách.
9. Osobní údaje se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.
Článek 5
Provoz
1. Každá skupina na svém prvním zasedání zvolí ze svých členů předsedu a dva místopředsedy dvoutřetinovou většinou přítomných expertů v případě prvního kola hlasování a prostou většinou přítomných expertů v případě dalších hlasování. Místopředsedové se volí ze zástupců jiných organizací než je ta, k níž náleží předseda. Oba místopředsedové musí pocházet ze dvou různých organizací. Volba probíhá tajně pod vedením zástupce Komise, pokud všichni přítomní experti výslovně nerozhodnou jinak.
2. Funkční období předsedy a dvou místopředsedů je jednoleté a je obnovitelné. Předseda nevykonává funkci déle než dvě po sobě jdoucí období. Při volbě nového předsedy a místopředsedů skupina zajistí, aby nepocházeli ze stejné organizace jako jejich předchůdci.
3. Předseda po dohodě s generálním ředitelstvím, po důkladné konzultaci s místopředsedy a po konzultaci s organizacemi zastoupenými ve skupině stanoví nejméně 25 pracovních dnů před každým zasedáním skupiny body, které budou zařazeny na pořad jednání. Generální ředitelství rozešle pořad jednání organizacím zpravidla 20 pracovních dní před zasedáním, nejlépe elektronickou poštou.
4. S výjimkou volby stanovené v odstavci 1 se na konci jednání neuskuteční ve skupině žádné hlasování. Pokud skupina dosáhne konsenzu ohledně stanoviska, které požaduje generální ředitelství, nebo ohledně usnesení z vlastního podnětu, formuluje společné závěry, které připojí k souhrnné zprávě. V případě, že to skupina doporučí, sdělí Komise výsledky jednání skupiny dalším evropským orgánům.
5. Předseda je odpovědný za vypracování zprávy, která obsahuje přesný souhrnný záznam každého zasedání, a za předání návrhu této zprávy generálnímu ředitelství do 20 pracovních dnů po zasedání. Generální ředitelství může návrh zprávy předsedy před jejím rozesláním a následným schválením skupinou upravit.
6. Skupina může se souhlasem generálního ředitelství zřizovat pracovní skupiny pro přezkoumání konkrétních otázek na základě pověření přijatého skupinou. Zasedáním pracovních skupin předsedají zástupci Komise. Tyto pracovní skupiny budou rozpuštěny, jakmile splní své pověření.
7. Generální ředitelství může k příležitostné práci ve skupině nebo pracovní skupině přizvat externí experty, kteří mají zvláštní odbornou způsobilost v určité oblasti na pořadu jednání skupiny. Kromě toho může zástupce Komise udělit status pozorovatele jednotlivcům či organizacím vymezeným v čl. 4 odst. 2, pokud neohrozí rovnováhu skupin nebo pracovních skupin. Mají právo hovořit, pokud je k tomu se souhlasem nejvýše postaveného přítomného zástupce Komise vyzve předseda. Jednotlivci nebo organizace mající status pozorovatele se neúčastní volby uvedené v odstavci 1.
8. Členové skupin a jejich zástupci, jakož i přizvaní experti a jednotlivci či organizace mající status pozorovatele, jak je uvedeno v odstavci 7, musí dodržovat povinnosti profesního tajemství stanovené Smlouvami a jejich prováděcími pravidly, jakož i bezpečnostní předpisy Komise o ochraně utajovaných skutečností Unie stanovené v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (4). Pokud členové tyto povinnosti nedodrží, může Komise přijmout veškerá vhodná opatření.
9. Zasedání skupin a pracovních skupin se konají zpravidla v prostorách Komise. Komise zajišťuje sekretářské služby. Zasedání skupin a pracovních skupin svolává generální ředitelství. Zasedání skupin a jejich pracovních skupin se mohou účastnit další úředníci Komise, kteří mají zájem o projednávané otázky.
10. Komise zveřejňuje všechny příslušné dokumenty, jako jsou pořady jednání, zápisy, závěry, dílčí závěry nebo pracovní dokumenty týkající se činností prováděných skupinami, na příslušných internetových stránkách dostupných odkazem z Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů. Výjimky z pravidelného zveřejňování by měly být činěny v případech, kdy by zpřístupnění dokumentu vedlo k porušení ochrany veřejného nebo soukromého zájmu, jak je vymezeno v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (5).
Článek 6
Výdaje na zasedání
1. Účastníkům podílejícím se na činnostech skupin a pracovních skupin nepřísluší za poskytované služby odměna.
2. Cestovné a výdaje na pobyt vzniklé expertům v souvislosti s činností skupin a pracovních skupin hradí Komise v souladu se svými platnými předpisy.
3. Výdaje uvedené v odstavci 2 se hradí v mezích dostupných prostředků, které jsou přiděleny v rámci ročního postupu pro přidělení zdrojů.
Článek 7
Zrušení
Rozhodnutí 2004/391/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. července 2014.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. července 2014.
V Bruselu dne 16. prosince 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-16 ta’ Diċembru 2013
li twaqqaf qafas għal djalogu ċivili fi kwistjonijiet koperti mill-politika agrikola komuni u li tħassar id- Deċiżjoni 2004/391/KE
(2013/767/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Billi:
(1)
L-Artikolu 38 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea jipprevedi li l-Unjoni għandha tiddefinixxi u timplimenta politika agrikola komuni.
(2)
Skont l-Artikolu 11(2) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, l-istituzzjonijiet għandhom iżommu djalogu miftuħ, trasparenti u regolari ma’ assoċjazzjonijiet rappreżentattivi u mas-soċjetà ċivili. Qafas tad-djalogu li jittratta kwistjonijiet koperti bil-politika agrikola komuni ilu jeżisti mill-1962. Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2004/391/KE (1) tipprevedi l-qafas tad-djalogu attwali.
(3)
Bil-ħsieb li tiżdied it-trasparenza u jkun previst bilanċ aħjar ta’ interessi rappreżentati, hemm bżonn li jkun rivedut id-djalogu fil-gruppi ta’ konsulenza li jittrattaw kwistjonijiet dwar l-agrikoltura u jiġi provdut il-qafas ta’ djalogu ċivili fil-qasam tal-agrikoltura u l-iżvilupp rurali, inklużi l-aspetti internazzjonali tiegħu, u li jiġu definiti l-kompiti u l-istruttura tagħhom.
(4)
Il-gruppi ta’ djalogu ċivili għandhom jassistu lill-Kummissjoni u jgħinu biex isir djalogu regolari dwar kull kwistjoni relatata mal-politika agrikola komuni, inkluż l-iżvilupp rurali, u l-implimentazzjoni tal-politika, u b’mod partikolari l-miżuri li l-Kummissjoni tintalab tieħu f’dak il-kuntest, inklużi l-aspetti internazzjonali tal-agrikoltura; kif ukoll jwasslu għal skambju tal-esperjenza u l-prattika tajba, jagħtu pariri dwar il-politika, jagħtu opinjoni dwar kwistjonijiet speċifiċi meta jitlobhom id-Direttorat Ġenerali tal-Agrikoltura u l-Iżvilupp Rurali jew fuq inizjattiva tagħhom stess, u jissorveljaw l-iżviluppi tal-politika.
(5)
Il-gruppi ta’ djalogu ċivili għandhom ikunu magħmulin minn talanqas organizzazzjonijiet mhux governattivi fil-livell Ewropew, inklużi assoċjazzjonijiet rappreżentattivi, gruppi b’interess soċjo-ekonomiku, organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili u trejdjunjins li huma rreġistrati fir-Reġistru Konġunt Ewropew tat-Trasparenza.
(6)
Sabiex jiġi ffaċilitat l-iżvilupp tal-kompiti allokati għall-gruppi, hemm bżonn li jkunu previsti regoli dwar l-operazzjoni u l-funzjonament tal-gruppi.
(7)
Id-dejta personali għandha tiġi proċessata skont ir-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (2).
(8)
Id-Deċiżjoni 2004/391/KE għandha titħassar.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Is-suġġett
Din id-Deċiżjoni tikkostitwixxi l-qafas għall-gruppi ta’ djalogu ċivili li jittrattaw kwistjonijiet koperti bil-politika agrikola komuni, minn hawn ‘il quddiem imsejħa “gruppi”, stabbilita mid-Direttur Ġenerali għall-Agrikoltura u l-Iżvilupp Rurali (“id-Direttur Ġenerali”) fil-qafas għall-gruppi ta’ esperti tal-Kummissjoni (3).
Artikolu 2
Il-kompiti
Il-gruppi għandhom:
(a)
iżommu djalogu regolari dwar kull kwistjoni relatata mal-politika agrikola komuni, inkluż l-iżvilupp rurali, u l-implimentazzjoni tagħha, u b’mod partikolari l-miżuri li l-Kummissjoni tintalab tieħu f’dak il-kuntest, inklużi l-aspetti internazzjonali tal-agrikoltura;
(b)
jwasslu għal skambju tal-esperjenza u l-prattika tajba fl-oqsma msemmija fil-punt (a);
(ċ)
jassistu lill-Kummissjoni u jagħtu pariri dwar il-politika fl-oqsma msemmija fil-punt (a);
(d)
jagħtu opinjoni dwar kwistjonijiet speċifiċi meta jitlobhom id-Direttorat Ġenerali tal-Agrikoltura u l-Iżvilupp Rurali (“id-Direttorat Ġenerali”), u sal-iskadenzi stabbiliti fit-talba, jew fuq inizjattiva tagħhom stess;
(e)
jissorveljaw l-iżviluppi tal-politika fl-oqsma msemmija fil-punt (a);
Artikolu 3
Il-konsultazzjoni
1. Id-Direttorat Ġenerali jista’ jikkonsulta lill-gruppi dwar kull kwistjoni msemmija fl-Artikolu 2(a).
2. Il-president ta’ grupp, f’koperazzjoni mill-qrib mal-viċi-presidenti, jista’ jagħti parir lill-Kummissjoni biex tikkonsulta lill-grupp dwar kwistjoni speċifika.
Artikolu 4
Il-ħatra tal-membri
1. Id-Direttur Ġenerali għandu jiddeċiedi dwar il-kompożizzjoni tal-gruppi, skont sejħa għall-applikazzjonijiet.
2. Il-gruppi għandhom ikunu magħmulin minn talanqas organizzazzjonijiet mhux governattivi fil-livell Ewropew, inklużi assoċjazzjonijiet rappreżentattivi, gruppi b’interess soċjo-ekonomiku, organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili u trejdjunjins li huma rreġistrati fir-Reġistru tat-Trasparenza. Is-sħubija tal-gruppi għandha tkun miftuħa għal dawk l-organizzazzjonijiet li jirrappreżentaw kull tip ta’ interess rilevanti
3. Filwaqt li jqis l-interess tas-soċjetà ċivili fil-politika agrikola komuni, id-Direttur Ġenerali għandu jiddeċiedi fuq l-għadd u d-daqs tal-gruppi. L-ismijiet tal-membri jiġu ppubblikati fir-Reġistru tal-gruppi ta’ esperti u ta’ entitajiet oħra simili tal-Kummissjoni (“ir-Reġistru”) u fuq sit elettroniku apposta. Id-Direttur Ġenerali għandu jiżgura rappreżentazzjoni bbilanċjata tal-interessi espressi kollha msemmija fil-paragrafu 2. B’mod partikolari, dan għandu jiżgura bilanċ bejn l-interessi ekonomiċi u mhux ekonomiċi.
4. L-organizzazzjonijiet membri għandu jaħtarhom id-Direttur Ġenerali minn fost l-organizzazzjonijiet li wieġbu s-sejħa għall-applikazzjonijiet. Id-Direttur Ġenerali jista’ wkoll jaħtar organizzazzjoni membru jekk ikun hemm xi siġġu battal jew li jisfa battal.
5. L-organizzazzjonijiet membri jinħatru għal seba’ snin. Organizzazzjoni membru tista’ tinbidel f’xi grupp qabel tmiem il-mandat ta’ seba’ snin, meta:
(a)
ma tkunx tista’ tikkontribwixxi aktar b’mod effettiv fid-deliberazzjonijiet tal-grupp;
(b)
tirtira mill-grupp;
(ċ)
ma taħtarx esperti b’mod regolari għal-laqgħat tal-grupp;
(d)
ma tibqax konformi mal-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 2, jew
(e)
ma tkunx konformi mar-rekwiżit ta’ żvelar fejn tidħol informazzjoni koperta mill-obbligu tas-segretezza professjonali stabbilit fl-Artikolu 339 tat-Trattat.
6. L-organizzazzjonijiet membri għandhom jaħtru esperti biex jattendu l-laqgħat tal-gruppi skont il-punti fl-aġenda u, mill-anqas tlett ijiem ta’ ħidma qabel il-laqgħa, għandhom jgħarrfu lid-Direttorat Ġenerali bl-identità tal-esperti li ħatru.
7. Id-Direttorat Ġenerali għandu jistieden lill-esperti li ħatru l-organizzazzjonijiet membri ħalli jattendu l-laqgħat tal-gruppi. Meta l-organizzazzjoni membru ma tkunx għarrfet lid-Direttorat Ġenerali bl-identità tal-esperti sal-iskadenza stabbilita fil-paragrafu 6, id-Direttorat Ġenerali jistgħu jirrifjuta milli jistieden lil dawk l-esperti għal-laqgħat rispettivi.
8. L-ismijiet tal-organizzazzjonijiet membri għandhom jiġu ppubblikati fir-Reġistru tal-gruppi ta’ esperti u ta’ entitajiet oħra simili tal-Kummissjoni (“ir-Reġistru”) u fuq sit elettroniku apposta.
9. Id-dejta personali għandha tinġabar, tiġi proċessata u ppubblikata skont ir-Regolament (KE) Nru 45/2001.
Artikolu 5
L-operazzjoni
1. Fl-ewwel laqgħa tiegħu, kull grupp għandu jaħtar president u żewġ viċi-presidenti minn fost il-membri tiegħu b’maġġoranza ta’ żewġ terzi tal-esperti preżenti fl-ewwel votazzjoni, u b’maġġoranza sempliċi tal-esperti preżenti fil-votazzjonijiet sussegwenti. Il-viċi-presidenti għandhom jintgħażlu minn fost ir-rappreżentanti ta’ organizzazzjonijiet oħra li ma tkunx dik minn fejn ikun ġej il-president. Iż-żewġ viċi-presidenti għandhom jiġu minn żewġ organizzazzjonijiet differenti. L-elezzjonijiet għandhom isiru fl-awtorità ta’ rappreżentant tal-Kummissjoni b’vot sigriet, diment li l-esperti kollha preżenti espressament ma jkunux iddeċidew mod ieħor.
2. Il-president u ż-żewġ viċi-presidenti għandhom jaqdu r-rwol għal sena, terminu li għandu jkun jista’ jiġġedded. Il-president ma għandux jaqdi għal aktar minn żewġ termini konsekuttivi. Meta jiġi biex jagħżel presidenti ġodda, il-grupp għandu jiżgura li dawn ma jkunux jiġu mill-istess organizzazzjoni ta’ dawk ta’ qabilhom.
3. Bi qbil mad-Direttorat Ġenerali, f’konsultazzjoni mill-qrib mal-viċi-presidenti, u f’konsultazzjoni mal-organizzazzjonijiet rappreżentati fil-grupp, il-president għandu jistabbilixxi l-punti li jridu jitniżżlu fl-aġenda tal-laqgħat tal-grupp, mill-anqas 25 jum ta’ ħidma qabel kull laqgħa. Bħala regola ġenerali, id-Direttorat Ġenerali għandu jibgħat l-aġenda lill-organizzazzjonijiet 20 jum ta’ ħidma qabel il-laqgħa, l-aħjar b’mezz elettroniku.
4. Ħlief fl-elezzjonijiet previsti fil-paragrafu 1, ma għandu jittieħed ebda vot fi tmiem id-diskussjoni tal-grupp. Jekk grupp jilħaq kunsens dwar l-opinjoni li jitlob id-Direttorat Ġenerali jew dwar riżoluzzjoni fuq inizjattiva tiegħu stess, dan għandu jsawwar konklużjonijiet konġunti u jehmiżhom mar-rapport sommarju. Il-Kummissjoni għandha tikkomunika r-riżultat tad-diskussjonijiet tal-grupp lill-istituzzjonijiet Ewropej l-oħra meta l-grupp jirrakkomanda dan.
5. Il-president għandu jkun responsabbli għall-kompilazzjoni ta’ rapport li jkun fih rekord sommarju preċiż ta’ kull laqgħa u jibgħat l-abbozz ta’ dak ir-rapport lid-Direttorat Ġenerali fi żmien 20 jum ta’ ħidma wara l-laqgħa. Il-Kummissjoni tista’ temenda l-abbozz tar-rapport tal-president qabel jitqassam u qabel l-approvazzjoni sussegwenti mill-grupp.
6. Bi qbil mad-Direttorat Ġenerali, il-grupp jista’ jistabbilixxi gruppi ta’ ħidma biex jeżaminaw kwistjonijiet speċifiċi abbażi tat-termini ta’ referenza li jadotta l-grupp. Ir-rappreżentanti tal-Kummissjoni għandhom jippresjedu l-laqgħat tal-gruppi ta’ ħidma. Dawn il-gruppi ta’ ħidma għandhom jiġu xolti malli jintemm il-mandat tagħhom.
7. Id-Direttorat Ġenerali jista’ jistieden esperti minn barra l-grupp b’kompetenzi speċifiċi f’suġġett li jkun fl-aġenda ħalli jieħdu sehem f’ħidmet il-grupp jew is-sottogrupp ta’ ħidma fuq bażi ad-hoc. Barra minn hekk, ir-rappreżentant tal-Kummissjoni jista’ jagħti status ta’ osservatur lil individwi jew organizzazzjonijiet kif jiddefinixxi l-Artikolu 4(2), diment li dawn ma jdgħajfux il-bilanċ tal-gruppi jew tal-gruppi ta’ ħidma. Dawn għandu jkollhom id-dritt li jitkellmu, meta l-President jistedinhom jagħmlu dan bil-kunsens tal-ogħla rappreżentant tal-Kummissjoni preżenti. Individwi jew organizzazzjonijiet bi status ta’ osservatur ma għandhomx jieħdu sehem fl-elezzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1.
8. Il-membri tal-gruppi u r-rappreżentanti tagħhom, kif ukoll l-esperti u l-individwi jew l-organizzazzjonijiet bi status ta’ osservatur li jkunu mistiedna, kif jipprevedi l-paragrafu 7, għandhom jikkonformaw mal-obbligi tas-segretezza professjonali stabbiliti mit-Trattati u r-regoli ta’ implimentazzjoni tagħhom, kif ukoll ir-regoli tal-Kummissjoni dwar is-sigurtà relatata mal-protezzjoni tal-informazzjoni klassifikata tal-Unjoni, stabbilita fl-Anness tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2001/844/KE, KEFA, Euratom (4). Jekk dawn ma jikkonformawx ma’ dawk l-obbligi, il-Kummissjoni tista’ tieħu kull miżura xierqa.
9. Bħala prinċipju, il-gruppi u l-gruppi ta’ ħidma għandhom jitlaqqgħu f’bini tal-Kummissjoni. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi servizzi ta’ segretarjat. Il-laqgħat tal-gruppi u tal-gruppi ta’ ħidma għandu jsejjaħhom id-Direttorat Ġenerali. Uffiċjali oħra tal-Kummissjoni li jkunu interessati fil-proċedimenti jistgħu jattendu l-laqgħat tal-grupp u tal-gruppi ta’ ħidma tiegħu.
10. Il-Kummissjoni tippubblika kull dokument rilevanti bħall-aġendi, il-minuti, il-konklużjonijiet, konklużjonijiet parzjali jew dokumenti ta’ ħidma fuq l-attivitajiet li għamlu l-gruppi permezz ta’ link mir-Reġistru tal-gruppi ta’ esperti u ta’ entitajiet simili oħra tal-Kummissjoni u għal sit elettroniku apposta. Għandhom isiru eċċezzjonijiet għall-pubblikazzjoni sistematika meta l-iżvelar ta’ dokument jaf idgħajjef il-protezzjoni tal-interess pubbliku jew privat kif jiddefinixxi l-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 1049/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5).
Artikolu 6
L-ispejjeż tal-laqgħat
1. Dawk li jieħdu sehem fl-attivitajiet tal-gruppi u tal-gruppi ta’ ħidma ma għandhomx jitħallsu għas-servizzi li jagħtu.
2. L-ispejjeż tal-ivvjaġġar u tas-sussistenza li jġarrab min jieħu sehem fl-attivitajiet tal-gruppi jew tal-gruppi ta’ ħidma għandhom jiġu rimborżati mill-Kummissjoni skont id-dispożizzjonijiet fis-seħħ fi ħdan il-Kummissjoni.
3. L-ispejjeż imsemmija fil-paragrafu 2 għandhom jiġu rimborżati sal-limiti tal-approprjazzjonijiet disponibbli allokati skont il-proċedura annwali għall-allokazzjoni tar-riżorsi.
Artikolu 7
Revoka
Id-Deċiżjoni 2004/391/KE titħassar b’effett mill-1 ta’ Lulju 2014.
Artikolu 8
Id-dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Din għandha tapplika mill-1 ta’ Lulju 2014.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ Diċembru 2013.