PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 795/2012
ze dne 28. srpna 2012
o změně prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny, na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (2) Rada v návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 12,3 % do 25,7 % uloženého na dovoz, od jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců z Ukrajiny, se zbytkovou celní sazbou 25,7 % na dovoz od všech ostatních společností z Ukrajiny. Konečné antidumpingové clo pro vývozce, na kterého se vztahuje stávající přezkumné šetření, CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, nyní pod názvem LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (dále též „žadatel“ či „společnost Interpipe“), bylo uloženo v sazbě 25,1 %.
(2)
V návaznosti na žalobní návrh na zrušení nařízení (ES) č. 954/2006 podaný společností Interpipe zrušil dne 10. března 2009 Soud prvního stupně Evropských společenství článek 1 uvedeného nařízení v rozsahu, v němž antidumpingové clo stanovené pro společnost Interpipe přesahovalo clo, které by bylo použito, kdyby nebyla provedena úprava vývozní ceny z důvodu provize, když prodeje byly uskutečněny prostřednictvím obchodníka ve spojení, Sepco SA (3). Soudní dvůr Evropské unie potvrdil dne 16. února 2012 rozsudek Soudu prvního stupně (4).
(3)
V důsledku těchto rozsudků Rada změnila nařízení (ES) č. 954/2006 prováděcím nařízením (EU) č. 540/2012 (5) za účelem opravy antidumpingového cla uloženého společnosti Interpole v rozsahu, v němž bylo chybně stanoveno. V souladu s tím je v současnosti platná sazba antidumpingového cla pro společnost Interpipe stanovena na 17,7 %.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012 (6) Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti zachovala opatření uložená nařízením (ES) č. 954/2006 na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny (dále jen „šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“).
(5)
V souladu s tím jsou nyní platnými opatřeními ta, jež byla stanovena prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012, tj. sazba v rozpětí 24,1 % až 35,8 % na dovoz z Ruska a v rozpětí 12,3 % až 25,7 % na dovoz z Ukrajiny, přičemž na společnost Interpipe se vztahuje sazba antidumpingového cla ve výši 17,7 %.
1.2 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (7) Komise dne 29. července 2011 informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ukrajiny podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(7)
Přezkum, jehož rozsah je omezen na posouzení dumpingu, byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané společností Interpipe. V žádosti poskytl žadatel důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Šetření
(8)
Šetření úrovně dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 („období přezkumného šetření“).
(9)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Aby Komise získala informace potřebné pro své šetření, zaslala dotazník žadateli, který odpověděl v dané lhůtě.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění úrovně dumpingu. V prostorách žadatele a jeho obchodních společností ve spojení LLC Interpipe Ukraine a Interpipe Europe SA byly provedeny inspekce.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek vymezený v prováděcím nařízení (EU) č. 585/2012, jímž byla uložena v současnosti platná opatření, tj. bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli („bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (8), pocházející z Ukrajiny, v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (dále jen „dotčený výrobek“).
2.2 Obdobný výrobek
(13)
Shodně s tím, co bylo zjištěno během původního šetření, jakož i během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, potvrdilo stávající šetření, že výrobek vyráběný na Ukrajině a vyvážený do Unie, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Předběžné poznámky
(14)
Společnost Interpipe zcela vlastní a ovládá dva vyvážející výrobce, společnost LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). V souladu s obvyklým postupem orgánů Unie bylo pro tyto dva vyvážející výrobce vypočteno jedno společné dumpingové rozpětí. Výše dumpingu byla před stanovením jednotné sazby váženého průměru dumpingu pro obě společnosti nejprve vypočtena pro každého z vyvážejících výrobců zvlášť.
(15)
Tato metodika se však lišila od metodiky použité v původním šetření, kde bylo společné dumpingové rozpětí vypočteno redukcí všech údajů týkajících se výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u těchto dvou výrobních subjektů. Změna okolností, která odůvodňuje přijetí této změny v metodice, spočívá ve výrazné změně v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje, pokud jde o prodej a výrobu, identifikaci dané výrobní společnosti v rámci skupiny, což nebylo v původním šetření možné.
(16)
Dále byla v rámci původního šetření provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení, jež se týkala nákladů společnosti Interpipe na energie, s cílem přiměřeně zohlednit náklady související s výrobou a prodejem elektrické energie a zemního plynu na Ukrajině. Tato úprava se považovala za nutnou, neboť ceny zemního plynu a elektrické energie na Ukrajině byly v daném období výrazně nižší než průměrné ceny placené v Unii a neodrážely ceny na mezinárodním trhu. Úprava vycházela z průměrných cen zjištěných v Rumunsku, na které se v uvedeném období šetření rovněž vztahovalo.
(17)
Oproti původnímu šetření však není pro účely stávajícího prozatímního přezkumu považováno za nutné provádět úpravu v důsledku cen energií. Šetření prokázalo, že průměrné ceny energií na Ukrajině od původního šetření trvale narůstají, a to rychlejším tempem než průměrné ceny v Evropské unii, čímž dochází k jejich postupnému vyrovnávání. Značný rozdíl v ceně nákladů za energie, jenž byl zjištěn v původním šetření a odůvodňoval úpravu, v současnosti neexistuje.
(18)
Vzhledem k výše uvedenému se v rámci tohoto prozatímního přezkumu nepovažuje za vhodné provádět úpravu s ohledem na ceny energií.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Běžná hodnota
(19)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření prokázalo, že domácí prodeje byly u obou vyvážejících výrobců reprezentativní.
(20)
Dále bylo posuzováno, zda byl prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného žadatelem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu jeho prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(21)
Podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo následně zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku, jenž byl prodáván v reprezentativním množství, považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se u každého vyváženého typu výrobku určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(22)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(23)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(24)
Běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % prodeje na vývoz do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) byla vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě existence domácího prodeje byl pro dotčené typy výrobků použit zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro daný typ výrobku. V případě, že se domácí prodej neuskutečnil, byl použit průměrný zisk. K této změně metodiky došlo v důsledku zprávy týkající se sporu „ES - Losos (Norsko)“ (9), kterou v období po původním šetření vydal panel WTO a následně přijal i orgán WTO pro řešení sporů, a v níž se stanoví, že u typů výrobků, pro něž musí být běžná hodnota početně zjištěna, je třeba přihlédnout ke skutečnosti ziskového rozpětí transakcí uskutečněných v běžném obchodním styku.
(25)
Po zveřejnění konečných závěrů namítli dva vyvážející výrobci, že do jejich celkových nákladů na výrobu dotčeného výrobku během přezkumného období šetření neměly být započítávány náklady spojené s omezením výroby, neboť to podle nich bylo v rozporu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení a v rozporu s účetními zásadami stanovenými podle mezinárodních účetních standardů (IAS) a zejména IAS 2. S ohledem na čl. 2 odst. 5 základního nařízení je třeba připomenout, že se podle uvedeného článku náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku upraví, má-li se za to, že nejsou přiměřeně odráženy v záznamech dotčené strany. Skutečnost, že společnost nevyužívala svou plnou kapacitu, vypovídá o tom, že náklady byly přesto vynaloženy. Tyto náklady byly ve výsledovce obou vyvážejících společností zaznamenány jako náklady a mohly být uvedeny do přímé souvislosti s obdobným výrobkem. Kromě toho se ukázalo, že odkaz na IAS 2 je irelevantní, neboť cílem IAS 2 je stanovit způsob účetního zobrazení zásob, a nikoli stanovit, co má být považováno za výrobní náklady. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto.
(26)
Titíž vyvážející výrobci rovněž uvedli, že některé finanční výdaje plynoucí z půjček a zahrnuté mezi prodejní, správní a režijní náklady neměly být započítány. Uvedli, že tyto půjčky byly určeny na zajištěná likvidity a krátkodobého financování společnosti a nesouvisely s výrobou dotčeného výrobku. Při inspekci na místě se zjistilo, že úrokové výdaje souvisely převážně s financováním provozního kapitálu. Proto byly úrokové náklady rozděleny mezi všechny výrobky. Vyvážející výrobci nemohli prokázat, že úrokové výdaje byly specificky určeny k jiným účelům než k financování provozního kapitálu. Oba vyvážející výrobci nemohli předložit žádný další důkaz pro své tvrzení, a proto bylo jejich tvrzení zamítnuto.
3.2.2 Vývozní cena
(27)
Veškerý vývoz dotčeného výrobku zmíněnými vyvážejícími výrobci do Unie se uskutečňoval prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem ve Švýcarsku a byl určen nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena byla proto stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.2.3 Srovnání
(28)
Je nutné opětovně připomenout, že v rámci původního šetření byla podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení vývozní cena upravena, zprostředkoval-li prodej obchodník ve spojení. V rámci tohoto prozatímního přezkumu se však této úpravy nepoužilo, a to v souladu s rozsudkem Soudního dvora uvedeným v 2. bodě odůvodnění, ve kterém bylo rozhodnuto o její neoprávněnosti.
(29)
Běžná hodnota a vývozní cena u uvedených dvou vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy v případě nákladů na přepravu, slev a rabatů, provizí a nákladů na poskytnutí úvěru.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého z obou vyvážejících výrobců. Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, bylo pro společnost Interpipe následně stanoveno společné dumpingové rozpětí, které bylo vypočítáno coby jediný vážený průměr sazby dumpingu pro oba vyvážející výrobce v rámci společnosti Interpipe.
(31)
Na základě toho dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí 13,8 %.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(32)
Žadatel ve své žádosti o částečný prozatímní přezkum uváděl, že změny ve struktuře společnosti a v organizaci výroby, jakož i restrukturalizace organizace prodeje na domácím i vývozním trhu ovlivnily strukturu jeho nákladů, a tudíž stávající sazba antidumpingového cla již není nadále k vyrovnání újmy způsobené dumpingem nezbytná.
(33)
Vzhledem k tomu bylo posuzováno, zda je odůvodněné považovat změnu okolností, která vedla k zahájení tohoto prozatímního šetření, a její důsledky za změnu a důsledky trvalé povahy.
(34)
Šetřením se zjistilo, že hlavním faktorem nižšího dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumném šetření jsou změny ve struktuře společnosti, jež zahrnují sloučení dvou výrobních společností a restrukturalizaci organizace prodeje, jež byla zjednodušena. Tyto změny, jež ovlivnily strukturu nákladů žadatele, pokud jde o výrobu a prodej dotčeného výrobku, mají strukturální povahu, a tudíž není pravděpodobné, že by se v dohledné době změnily. Kromě toho nebyly zjištěny žádné indicie, které by svědčily o výraznějším kolísání cen žadatele.
(35)
Proto byl učiněn závěr, že tyto změny jsou trvalé povahy a že zachování stávajících opatření na jejich současné výši již není nutné,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společnosti LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012 se nahrazuje tímto:
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. srpna 2012.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 795/2012
tat-28 ta’ Awwissu 2012
li jemenda r-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 585/2012 li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi, tal-ħadid jew tal-azzar, li joriġinaw mir-Russja u l-Ukraina, wara reviżjoni interim parzjali taħt l-Artikolu 11(3) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 9(4) u l-Artikolu 11(3), (5) u (6) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea, ippreżentata wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Miżuri fis-seħħ
(1)
Bir-Regolament (KE) Nru 954/2006 (2), il-Kunsill, konsegwentement għal investigazzjoni (“l-investigazzjoni oriġinali”) impona dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi, tal-ħadid jew tal-azzar, li joriġinaw mill-Kroazja, ir-Russja u l-Ukraina. Il-miżuri kienu jikkonsistu f’dazju anti-dumping ad valorem li jvarja minn 12,3 % għal 25,7 % impost fuq l-importazzjonijiet mingħand produtturi esportaturi msemmija individwalment, b’rata ta’ dazju residwa ta’ 25,7 % fuq l-importazzjonijiet mingħand il-kumpaniji l-oħrajn kollha fl-Ukraina. Id-dazju anti-dumping definittiv impost fuq l-esportatur soġġett għall-investigazzjoni attwali ta’ reviżjoni, CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant, Niko Tube u OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, li issa għandu l-isem LLC Interpipe Niko Tube u OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (“l-applikant” jew “Interpipe”), kien ta’ 25,1 %.
(2)
Konsegwentement għal applikazzjoni mill-Interpipe għall-annullament tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 954/2006, fl-10 ta’ Marzu 2009 l-Qorti tal-Prim’Istanza tal-Komunitajiet Ewropej annullat l-Artikolu 1 ta’ dak ir-Regolament safejn id-dazju anti-dumping iffissat għal Interpipe qabeż dak li kien ikun applikabbli kieku l-prezz tal-esportazzjoni ma ġiex aġġustat għal kummissjoni meta sar il-bejgħ permezz tal-intermedjarju tal-kummerċjant affiljat, Sepco SA (3). Fis-16 ta’ Frar 2012, il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea kkonfermat is-sentenza tal-Qorti tal-Prim’Istanza (4).
(3)
Konsegwentement għal dawn is-sentenzi, il-Kunsill emenda r-Regolament (KE) Nru 954/2006 permezz tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 540/2012 (5) biex jikkoreġi d-dazju anti-dumping impost fuq Interpipe safejn kien ġie stabbilit b’mod żbaljat. Għaldaqstant, bħalissa d-dazju anti-dumping fis-seħħ għal Interpipe huwa 17,7 %.
(4)
Bir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 585/2012 (6) il-Kunsill, konsegwentement għal reviżjoni tal-iskadenza, żamm il-miżuri imposti mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 954/2006 fuq l-importazzjonijiet ta’ pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi, tal-ħadid jew tal-azzar, li joriġinaw mir-Russja u l-Ukraina (“l-investigazzjoni ta’ reviżjoni ta’ skadenza”).
(5)
Għaldaqstant, il-miżuri li bħalissa huma fis-seħħ huma dawk stabbiliti bir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 585/2012, jiġifieri bejn 24,1 % u 35,8 % għall-importazzjonijiet mir-Russja u bejn 12,3 % u 25,7 % għall-importazzjonijiet mill-Ukraina, u Interpipe għandu dazju anti-dumping ta’ 17,7 %.
1.2. Talba għal reviżjoni interim parzjali
(6)
Fid-29 ta’ Lulju 2011, permezz ta’ notifika ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, il-Kummissjoni ħabbret il-bidu (“Notifika ta’ bidu”) (7) ta’ reviżjoni interim parzjali, taħt l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, tal-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ ċerti pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi, tal-ħadid jew tal-azzar, li joriġinaw mill-Ukraina.
(7)
Ir-reviżjoni, li hija limitata fl-ambitu tagħha għall-eżami tad-dumping, inbdiet fuq talba sostanzjata ppreżentata mill-Interpipe. Fit-talba, Interpipe ipprovda evidenza prima facie li t-tkomplija tal-impożizzjoni tal-miżuri fil-livell attwali ma għadhiex meħtieġa biex tikkumpensa għad-dumping dannuż.
1.3. Investigazzjoni
(8)
L-investigazzjoni tal-livell tad-dumping kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2010 sal-31 ta’ Marzu 2011 (“il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni” jew “PIR”).
(9)
Il-Kummissjoni għarrfet uffiċjalment lill-applikant, lill-awtoritajiet tal-pajjiż esportatur u lill-industrija tal-Unjoni bil-bidu tar-reviżjoni interim parzjali. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jesprimu fehmiethom bil-miktub u li jitolbu seduta ta’ smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-Notifika ta’ bidu.
(10)
Sabiex tinkiseb l-informazzjoni meħtieġa għall-investigazzjoni tagħha, il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarju lill-applikant, li wieġeb sal-iskadenza stabbilita.
(11)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset bħala meħtieġa biex jiġi determinat il-livell tad-dumping. Saru żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-applikant u fil-kumpaniji kummerċjali relatati tiegħu LLC Interpipe Ukraine u Interpipe Europe SA.
2. PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(12)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-istess bħal dak definit fir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 585/2012 li impona l-miżuri li bħalissa huma fis-seħħ, jiġifieri pajpijiet u tubi mingħajr saldaturi tal-ħadid jew tal-azzar (“SPT”), bi profil trasversali ċirkulari, b’dijametru estern li ma jaqbiżx 406,4 mm b’Valur Ekwivalenti tal-Karbonju (Carbon Equivalent Value - CEV) li ma jaqbiżx 0,86 skont il-formula u l-analiżi kimika tal-Istitut Internazzjonali tal-Welding (IIW) (8), li joriġinaw mill-Ukraina, li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 u ex 7304 59 93 (“il-prodott ikkonċernat”).
2.2. Il-prodott simili
(13)
Kif ġie stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali kif ukoll fl-investigazzjoni ta’ reviżjoni ta’ skadenza, l-investigazzjoni attwali kkonfermat li l-prodott fabbrikat fl-Ukraina u esportat lejn l-Unjoni, il-prodott fabbrikat u mibjugħ fis-suq domestiku tal-Ukraina u l-prodott fabbrikat u mibjugħ fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użi aħħarija. Għaldaqstant, dawn il-prodotti jitqiesu simili fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. ID-DUMPING
3.1. Rimarki preliminari
(14)
Interpipe huwa s-sid waħdieni u jikkontrolla żewġ produtturi esportaturi, LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) u OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). Skont il-prattika standard tal-istituzzjonijiet tal-Unjoni, ġie kkalkulat marġni komuni wieħed tad-dumping għaż-żewġ produtturi esportaturi. L-ammont ta’ dumping l-ewwel kien ġie kkalkulat għal kull produttur esportatur individwali qabel ma ġiet determinata rata medja peżata waħda ta’ dumping għaż-żewġ kumpaniji.
(15)
Madanakollu, din il-metodoloġija kienet differenti mill-metodoloġija applikata fl-investigazzjoni oriġinali, fejn kien ġie kkalkulat marġni komuni ta’ dumping bil-kontrazzjoni tad-dejta kollha relatata mal-produzzjoni, profittabbiltà u bejgħ fl-Unjoni taż-żewġ entitajiet produtturi. Il-bidla fiċ-ċirkostanzi li teħtieġ din il-bidla fil-metodoloġija tikkonsisti f’bidla mmarkata fl-istruttura korporattiva tal-grupp li tippermetti l-identifikazzjoni tal-kumpanija produttriċi rilevanti fir-rigward tal-bejgħ u l-produzzjoni, li ma kinitx possibbli fl-investigazzjoni oriġinali.
(16)
Barra minn hekk, fl-investigazzjoni oriġinali, kien sar aġġustament taħt l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku fir-rigward tal-kostijiet tal-enerġija ta’ Interpipe biex jirrifletti b’mod raġonevoli l-kostijiet assoċjati mal-produzzjoni u l-bejgħ tal-elettriku u l-gass fl-Ukraina. Dan l-aġġustament kien meqjus meħtieġ minħabba l-fatt li l-prezzijiet Ukraini tal-gass u l-elettriku, dak iż-żmien, kienu inqas b’mod sinifikanti mill-prezz medju mħallas fl-Unjoni u ma rriflettewx il-prezzijiet internazzjonali tas-suq. L-aġġustament kien imsejjes fuq il-prezzijiet medji osservati fir-Rumanija, li dak iż-żmien iffurmat parti mill-investigazzjoni.
(17)
Madanakollu, bil-kuntrarju għall-investigazzjoni oriġinali, huwa kkonsidrat li aġġustament tal-enerġija mhuwiex meqjus meħtieġ għall-fini tar-reviżjoni interim attwali. L-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet Ukraini medji tal-enerġija żdiedu b’rata stabbli mill-investigazzjoni oriġinali ‘l hawn, b’rata ħafna iżjed ogħla mill-prezzijiet medji fl-Unjoni Ewropea, u għalhekk bil-mod qed tonqos id-differenza bejniethom. Għalhekk, id-differenza konsiderevoli fil-prezz fil-kostijiet tal-enerġija li nstabet matul l-investigazzjoni oriġinali u li rriflettiet il-ħtieġa ta’ aġġustament, bħalissa mhijiex preżenti.
(18)
Għaldaqstant, mhuwiex meqjus opportun li jsir aġġustament relatat mal-enerġija f’din ir-reviżjoni interim.
3.2. Id-dumping tal-importazzjonijiet matul il-PIR
3.2.1. Il-valur normali
(19)
Taħt l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, l-ewwel ġie eżaminat għal kull produttur esportatur jekk il-volum totali tiegħu tal-bejgħ domestiku tal-prodott simili lil klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv meta mqabbel mal-volum totali tiegħu tal-bejgħ f’esportazzjoni lejn l-Unjoni, jiġifieri jekk il-volum totali ta’ tali bejgħ kienx jirrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ f’esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. L-eżami stabbilixxa li l-bejgħ domestiku kien rappreżentattiv għaż-żewġ produtturi esportaturi.
(20)
Kien eżaminat ukoll jekk kull tip tal-prodott simili mibjugħ mill-produtturi esportaturi fis-suq domestiku tiegħu kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-finijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta’ tip partikolari ta’ prodott tqies rappreżentattiv biżżejjed meta l-volum totali ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ mill-applikant fis-suq domestiku lil klijenti indipendenti matul il-PIR irrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tiegħu tat-tip ta’ prodott komparabbli esportat lejn l-Unjoni.
(21)
Taħt l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku, sussegwentement kien eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull tip ta’ prodott mibjugħ fi kwantitajiet rappreżentattivi setax jitqies li sar fl-andament ordinarju tal-kummerċ. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgћ domestiku bi profitt lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku għal kull tip esportat tal-prodott ikkonċernat matul il-PIR.
(22)
Għal dawk it-tipi ta’ prodott fejn aktar minn 80 %, bħala volum ta’ bejgħ fis-suq domestiku tat-tip ta’ prodott, kienu ogħla mill-kost u li għalihom il-prezz medju peżat tal-bejgħ kien daqs jew aktar mill-prezz ta’ unità tal-produzzjoni, il-valur normali, skont it-tip ta’ prodott, ġie kkalkulat bħala l-medja peżata tal-prezzijiet domestiċi reali tal-bejgħ kollu tat-tip ikkonċernat, irrispettivament jekk dak il-bejgħ kellux profitt jew le.
(23)
Meta l-ammont ta’ bejgħ bi profitt ta’ tip ta’ prodott irrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum totali tal-bejgħ ta’ dak it-tip, jew li għalih il-prezz medju peżat kien inqas mill-kost ta’ unità tal-produzzjoni, il-valur normali ssejjes fuq il-prezz domestiku reali, li ġie kkalkulat bħala prezz medju peżat tal-bejgħ domestiku biss li sar bi profitt ta’ dak it-tip li sar matul il-PIR.
(24)
Il-valur normali għat-tipi mhux rappreżentattivi (jiġifieri dawk li l-bejgħ domestiku tagħhom kien inqas minn 5 % tal-bejgħ f’esportazzjoni lejn l-Unjoni jew li ma kien jammonta għal xejn fis-suq domestiku) ġie kkalkulat abbażi tal-kost tal-manifattura għal kull tip ta’ prodott flimkien ma’ ammont għall-kostijiet ġenerali, amministrattivi u tal-bejgħ u għall-profitti. Fil-każ ta’ bejgħ domestiku eżistenti, intuża l-profitt tat-tranżazzjonijiet fl-andament ordinarju tal-kummerċ fis-suq domestiku skont it-tip ta’ prodott għat-tipi ikkonċernati tal-prodott. Fejn ma kienx hemm bejgħ domestiku, intuża profitt medju. Din il-bidla fil-metodoloġija saret minħabba l-fatt li wara l-investigazzjoni oriġinali, Bord tad-WTO ħareġ, u l-Korp għar-Riżoluzzjoni ta’ Disputi tad-WTO adotta, ir-rapport fil-każ Il-Komunitajiet Ewropej - Miżura Anti-dumping fuq is-Salamun Imrobbi min-Norveġja (9), li jipprovdi li ma jistax jiġi injorat il-marġni tal-profitt reali stabbilit għat-tranżazzjonijiet fl-andament ordinarju tal-kummerċ tat-tipi rilevanti ta’ prodott li għalihom irid jiġi dedott il-valur normali.
(25)
Wara l-iżvelar tal-konklużjonijiet finali, iż-żewġ produtturi esportaturi sostnew li l-kostijiet bażilari irrispettivament mill-produzzjoni ma kellhomx jiġu inklużi fil-kostijiet totali tagħhom tal-manifattura tal-prodott ikkonċernat matul il-PIR, filwaqt li ilmentaw li dan jikser l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku tal-anti-dumping u jikkontradixxi l-prinċipji ta’ kontabbiltà stabbiliti fl-Istandards Internazzjonali tal-Kontabbiltà (IAS) u l-IAS 2 b’mod partikolari. Fir-rigward tal-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku, għandu jiġu nnutat li taħt dak l-Artikolu, meta wieħed iqis li kostijiet assoċjati mal-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat mhumiex riflessi b’mod raġonevoli fir-rekords tal-parti kkonċernata, dawn għandhom jiġu aġġustati. Il-fatt li l-kumpanija ma operatx bil-kapaċità kollha tagħha jimplika li, madankollu, il-kostijiet kienu ġġarrbu. Fil-fatt, dawn il-kostijiet ġew reġistrati bħala kost fid-dikjarazzjoni tad-dħul taż-żewġ kumpaniji esportaturi u setgħu jintrabtu direttament mal-prodott simili. Barra minn hekk, instab li r-referenza għall-IAS 2 mhijiex rilevanti minħabba li l-għan tal-IAS 2 huwa li jippreskrivi t-trattament ta’ kontabbiltà għall-inventarji u ma jiddeterminax x’għandu jitqies bħala kost għall-manifattura. Għaldaqstant, il-pretensjoni ġiet miċħuda.
(26)
L-istess produtturi esportaturi saħqu li ċerti spejjeż finanzjarji li rriżultaw minn self, li ġew inklużi fl-ispejjeż taħt il-linja Bejgħ, Ġenerali u Amministrazzjoni kellhom jiġu esklużi. Huma stqarru li dawn is-selfiet saru biex jissodisfaw il-ħtiġijiet għal-likwidità u għall-finanzjament tal-kumpanija għal żmien qasir, u dawn ma kinux relatati mal-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat. Waqt iż-żjarat ta’ verifika, tassew instab li l-ispejjeż tal-interessi kienu primarjament relatati mal-finanzjament tal-kapital eżerċitabbli. Għalhekk, il-kostijiet tal-interessi ġew allokati għall-prodotti kollha. Il-prodotturi esportaturi ma setgħux juru li l-ispejjeż tal-interessi saru speċifikament għal finijiet oħra minbarra l-finanzjament tal-kapital eżerċitabbli. Iż-żewġ prodotturi esportaturi ma setgħux jipprovdu aktar evidenza biex jissostanzjaw il-pretensjoni tagħhom u għalhekk din il-pretensjoni ġiet miċħuda.
3.2.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(27)
L-esportazzjonijiet kollha tal-prodott ikkonċernat miż-żewġ produtturi esportaturi lejn l-Unjoni saru permezz ta’ kumpanija kummerċjali relatata li tinsab l-Isvizzera direttament lil konsumaturi indipendenti fl-Unjoni. Għalhekk il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit abbażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni li attwalment tħallsu jew jistgħu jitħallsu skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
3.2.3. Tqabbil
(28)
Huwa mfakkar li fl-investigazzjoni oriġinali sar aġġustament fil-prezz tal-esportazzjoni taħt l-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku, fil-każijiet fejn il-bejgħ sar permezz ta’ kummerċjanti relatati. Madanakollu, b’konformità mas-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja msemmija fil-premessa (2), li ddeċidiet li l-aġġustament ma kienx dovut, l-ebda aġġustament bħal dan ma sar f’din ir-reviżjoni interim.
(29)
Il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni taż-żewġ produtturi esportaturi tqabblu fuq bażi ta’ kif joħroġ mill-fabbrika. Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Abbażi ta’ dan, saru aġġustamenti fir-rigward tal-kostijiet tat-trasport, ribassi u skontijiet, kummissjonijiet u kostijiet ta’ kreditu.
3.2.4. Il-marġni tad-dumping
(30)
Taħt l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-valur normali medju peżat tqabbel mal-prezz medju peżat tal-esportazzjoni għal kull tip ta’ prodott u skont kif joħroġ mill-fabbrika, separatament għal kull wieħed miż-żewġ produtturi esportaturi. Kif jissemma fil-premessa (14), sussegwentement ġie stabbilit marġni wieħed komuni tad-dumping għal Interpipe billi ġiet ikkalkulata rata medja peżata waħda tad-dumping għaż-żewġ produtturi esportaturi fi ħdan Interpipe.
(31)
Abbażi ta’ dan, il-marġni tad-dumping, espress bћala perċentwali tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huwa ta’ 13,8 %.
4. IN-NATURA DEJJIEMA TAĊ-ĊIRKOSTANZI MIBDULA
(32)
Fit-talba tiegħu għal reviżjoni interim parzjali, l-applikant saħaq li l-bidliet fl-istruttura korporattiva u fl-organizzazzjoni tal-produzzjoni, kif ukoll bħala ristrutturazzjoni tal-organizzazzjoni tal-bejgħ kemm fis-suq domestiku u f’dak tal-esportazzjoni, kellom impatt fuq l-istruttura tal-kostijiet tiegħu u li, għalhekk, il-livell eżistenti tad-dazju anti-dumping ma kienx aktar meħtieġ biex jikkumpensa għad-dumping dannuż.
(33)
Għaldaqstant ġie investigat jekk il-bidla fiċ-ċirkostanzi li wasslet għall-bidu tar-reviżjoni interim u r-riżultat tagħha jistgħux raġonevolment jitqiesu bħala li għandhom natura dejjiema.
(34)
L-investigazzjoni stabbilixxiet li l-fatturi ewlenin li jwasslu għall-marġni tad-dumping aktar baxx misjub fl-investigazzjoni ta’ reviżjoni huma bidliet fl-organizzazzjoni korporattiva, li jinkludu merger ta’ żewġ kumpaniji tal-produzzjoni, u ristrutturazzjoni tal-organizzazzjoni tal-bejgħ, li ġiet razjonalizzata. Dawn il-bidliet, li affettwaw l-istruttura tal-kostijiet tal-applikant għall-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott ikkonċernat, huma ta’ natura strutturali u għalhekk x’aktarx ma jinbidlux fil-futur prevedibbli. Barra minn hekk, fil-prezzijiet tal-applikant ma hemm l-ebda indikazzjonijiet ta’ volatilità sinifikanti.
(35)
Għaldaqstant ġie konkluż li l-bidliet huma ta’ natura dejjiema u li l-applikazzjoni tal-miżuri eżistenti fil-livell attwali tagħhom ma għadhiex aktar meħtieġa,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
L-entrata li tikkonċerna LLC Interpipe Niko Tube u OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) fit-tabella tal-Artikolu 1(2) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 585/2012 hija b’dan mibdula b’din li ġejja:
LLC Interpipe Niko Tube u OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-28 ta’ Awwissu 2012.