PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/309
ze dne 26. února 2015,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prováděcím nařízením (EU) č. 1195/2014 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka.
(2)
Na základě podnětu, který podalo dne 3. ledna 2014 Dánské sdružení akvakultury (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové produkce některých pstruhů duhových v Unii, zahájila Komise šetření prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení šetření“) (3). Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zmíněné oznámení předmětem opravy, jež byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie dne 4. září 2014 (dále jen „oprava“) (4).
2. Období šetření a posuzované období
(3)
Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. Následný postup
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní vyrovnávací clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Egejské sdružení vývozců (dále jen „sdružení AEA“) požádalo o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních (dále jen „úředník pro slyšení“). Slyšení se uskutečnilo dne 26. listopadu 2014. Během uvedeného slyšení se projednávala údajná změna definice výrobku prostřednictvím opravy, začlenění uzeného pstruha duhového do definice výrobku a výpočet reprezentativnosti. Druhé setkání s úředníkem pro slyšení se konalo dne 8. ledna 2015. Kromě otázek projednávaných na slyšení dne 26. listopadu 2014 se diskutovalo o metodice použité pro analýzu újmy a o navrhovaném přístupu ve věci závazků.
(6)
Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(7)
Všem stranám Komise následně sdělila základní skutečnosti a úvahy, na nichž založila svůj záměr uložit konečné vyrovnávací clo na dovoz pstruha duhového pocházejícího z Turecka a provést konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(8)
Připomínky předložené stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
4. Odběr vzorků
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací se sdružení AEA vyjádřilo k opravě oznámení o zahájení řízení uvedené v 2. bodě odůvodnění a tvrdilo, že prostřednictvím uvedené opravy rozšířila Komise definici výrobku. Kvůli tomuto údajnému rozšíření definice výrobku nebylo možné vyloučit, že někteří turečtí vývozci se při zahájení řízení nepřihlásili a nevyplnili formulář pro výběr vzorku. Výběr vzorku vyvážejících výrobců tedy již nemusí být reprezentativní. Po poskytnutí konečných informací tatáž strana zopakovala svou připomínku, aniž by uvedla další odůvodnění nebo vysvětlení.
(10)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 18 skupin vyvážejících výrobců v Turecku. Celkový deklarovaný objem vývozu do Unie uskutečněného těmito společnostmi v roce 2013 představoval veškerý vývoz z Turecka do Unie, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie. Na tento vzorek připadá 64 % vývozu dotčeného výrobku do Unie. Vzorek je tedy reprezentativní a tvrzení uvedené strany v tomto ohledu byla zamítnuta.
(11)
Jelikož k výběru vzorku nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 9. až 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Individuální zjišťování
(12)
Jedenáct společností nebo skupin společností požádalo o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení.
(13)
Komise tyto žádosti odmítla, jelikož počet vyvážejících výrobců je tak velký, že individuální zjišťování by představovalo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému ukončení šetření.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss):
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
pocházející z Turecka, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(15)
Po poskytnutí prozatímních informací, jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise rozšířila v rámci šetření definici výrobku prostřednictvím opravy, což je údajně potvrzeno v čl. 1 odst. 1 prozatímního nařízení. Tato strana tvrdila, že toto rozšíření definice výrobku bylo protiprávní. Kromě toho tato strana tvrdila, že zúčastněné strany měly být ohledně tohoto údajného rozšíření definice výrobku konzultovány. Po poskytnutí konečných informací tatáž strana zopakovala svou připomínku, aniž by uvedla další odůvodnění nebo vysvětlení.
(16)
Jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tato oprava neměla vliv na rozsah definice, ale byla čistě redakční. Definice výrobku tedy již od začátku zahrnovala porce pstruha duhového ve všech různých obchodních úpravách. Během šetření vyšlo najevo, že popis různých úprav v rámci definice výrobku byl nejednoznačný a že existovaly určité nesrovnalosti mezi různými jazykovými verzemi zveřejněnými v Úředním věstníku Evropské unie, které vyžadovaly objasnění. Například doslovný výklad definice výrobku měl zahrnovat skutečnost, že živé ryby byly vykuchány. Vyšlo však najevo, že všechny zúčastněné strany, které byly požádány, aby vyplnily příslušné dotazníky, uváděly všechny typy výrobku i přes tuto administrativní chybu, a proto se dospělo k závěru, že obecně všichni pochopili, že do definice výrobku byly již při zahájení současného šetření zahrnuty všechny typy. Zúčastněné strany byly informovány ihned po zveřejnění opravy e-mailem, ale žádná z nich nepředložila žádné připomínky ani netvrdila, že bylo porušeno její právo na obhajobu. Během šetření také vyvážející výrobci uváděli Komisi výrobky ve veškerých vyráběných úpravách, na něž se vztahuje definice výrobku. Tvrzení uvedené strany v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(17)
Dvě zúčastněné strany zopakovaly, že uzení pstruzi by měli být z definice výrobku vyloučeni. Zpochybnily závěr Komise v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, který uvádí, že výrobky v různých úpravách - „živí“, „chlazení“, „zmrazení“ nebo „uzení“ -, na něž se vztahuje definice dotčeného výrobku, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, a znovu odkazovaly na dvě předcházející antidumpingová šetření týkající se jiných rybích produktů (velkých duhových pstruhů a lososů), jež byla dokončena v letech 2004 (5) a 2005 (6) a v nichž uzené výrobky do definice výrobku zahrnuty nebyly. Tyto strany uvedly informace o účincích uzení, které údajně mění výše uvedené vlastnosti. Kromě toho zopakovaly, že struktura nákladů u uzeného filé a jiných úprav výrobku se podstatně liší a že výrobní postup uzeného filé zahrnuje značné náklady na uzení.
(18)
Po poskytnutí konečných informací sdružení AEA tvrdilo, že Komise neobjasnila, jaké jsou základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti uzeného a neuzeného pstruha, které byly shledány podobnými. Sdružení AEA dále tvrdilo, že poskytlo důkazy prokazující, že uzený pstruh má například odlišnou chemickou strukturu, odlišné organoleptické vlastnosti a odlišnou výživovou hodnotu než neuzený pstruh.
(19)
Bez ohledu na účinky uzení se Komise domnívá, že nejdůležitější základní vlastnosti popsané v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají podobné a že uzení neodůvodňuje vyloučení uzených výrobků z definice výrobku. V rozporu s tím, co tvrdilo sdružení AEA, si výrobek, kterým je pstruh v různých úpravách určený k lidské spotřebě, uchovává své vlastnosti a své základní chemické a výživové charakteristiky i v uzeném stavu. Informace o účincích uzení, jež strany předložily, neposkytly důkaz o tom, že by se výše uvedené základní charakteristiky v procesu uzení zásadně změnily. Tato otázka byla projednávána rovněž během slyšení u úředníka pro slyšení zmíněných v 5. bodě odůvodnění. Kromě toho jsou všechny kategorie dotčeného výrobku, včetně uzeného pstruha, zahrnuty v kapitole 3 kombinované nomenklatury (7) a jsou jasně odděleny od přípravků z ryb, na něž se vztahuje kapitola 16 téže nomenklatury. Pokud jde o odlišnou strukturu nákladů, dotčené strany své tvrzení nijak konkrétněji nedoložily. Kromě toho, jak je již uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ukázalo, že struktura nákladů u uzeného filé a jiných úprav je ve skutečnosti podobná. U každé úpravy byly hlavní nákladovou složkou (představující více než 50 % celkových nákladů) náklady na chov, tvořené v zásadě náklady na krmivo (rybí moučku a rybí tuk), náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince. Nicméně, jak je vysvětleno ve 112. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byl proveden výpočet cenového podbízení srovnáním cen podle typu výrobku. Kromě toho, jak je již vysvětleno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, předchozí šetření neshledala, ani specificky nekonstatovala, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Tvrzení v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(20)
Po poskytnutí konečných informací sdružení AEA a turecká vláda zopakovaly, že zahrnutí uzeného pstruha do definice výrobku ve stávajícím šetření je v rozporu s předchozí praxí a že Komise dostatečně nevysvětlila údajný odklon od své předchozí praxe.
(21)
Jak již bylo vysvětleno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, předchozí šetření neshledala, ani specificky nekonstatovala, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Jelikož uzené výrobky nebyly během uvedených předchozích šetření předmětem stížností, Komise skutečně nezjišťovala, zda mohly být zahrnuty do působnosti šetření v hypotetickém případě, že by byly uvedeny v podnětu. Proto je tvrzení, že se současné šetření odchyluje od předchozí praxe, nesprávné, a tudíž bylo zamítnuto.
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, potvrzuje se 24. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. SUBVENCE
1. Státní podpora investic do akvakultury
(23)
Jelikož ohledně státní podpory investic do akvakultury nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 38. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Přímé a nepřímé dotace poskytované producentům pstruhů
(24)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku a turecká vláda zpochybnili metodiku Komise pro výpočet průměrné výše nepřímé subvence, jelikož byli zohledněni pouze producenti pstruhů, kteří dostávají přímé platby. Požadovali, aby Komise použila číselné údaje o celkové produkci pstruhů z vnitrozemských vod zveřejněné tureckým statistickým úřadem (8) v září 2014. Po poskytnutí konečných informací obě strany své tvrzení zopakovaly. Komise se domnívá, že předložené údaje o celkové produkci pstruhů z vnitrozemských vod v Turecku během období šetření, přestože byly předloženy až po inspekcích na místě, jsou spolehlivé, a proto toto tvrzení přijala.
(25)
V důsledku toho byla průměrná výše nepřímé subvence vypočtená s ohledem nákupy dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, změněna z 0,60 TL na 0,51 TL/kg na základě „ekvivalentu celé ryby“, a sice podle následujícího výpočtu:
-
celková celostátní subvence poskytnutá podle údajů v odpovědi turecké vlády na dotazník,
-
minus výše přímé dotace obdržené vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku (Özpekler, Kilic, GMS),
-
minus poplatek ve výši 0,2 % převedených na odborové svazy jakožto právní předpoklad pro obdržení přímé dotace.
Tato částka pak byla vydělena celkovou produkcí pstruha z vnitrozemských vod bez produkce pstruha vyvážejících výrobců zařazených do vzorku (Özpekler, Kilic, GMS) podle údajů v odpovědi turecké vlády na dotazník.
(26)
Průměrná výše subvence na kg vypočtená na základě „ekvivalentu celé ryby“ u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tedy byla založena na výši přímé subvence obdržené za činnost v oblasti chovu a na průměrné výši subvence poskytované tureckou vládou, tj. 0,51 TL na kg, vypočteno na základě „ekvivalentu celé ryby“, s ohledem na nákupy od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, pokud existují. Celková výhoda pak byla vyjádřena jako procentní podíl z hodnoty CIF.
(27)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku navrhl mírně upravenou metodu výpočtu, pokud jde o výši subvence u nakoupených surovin od jiného vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku. Komise tento návrh přijala a odpovídajícím způsobem aktualizovala tabulku uvedenou níže v 33. bodě odůvodnění.
(28)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, že Komise napadla částku přímé subvence, která jim byla vyplacena, ale nikoli skutečnou výhodu. Obdržené částky však údajně představovaly zdanitelný příjem. Proto by od celkové výše obdržené přímé subvence měla být odečtena použitelná daň z příjmu právnických osob, která v Turecku činí 20 %. Z čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení údajně vyplývá, že „poplatky za podání žádosti nebo jiné náklady, které byly nezbytně vynaloženy, aby vznikl nárok na poskytnutí subvence nebo aby byla získána“ by měly být odečteny z výše subvence. Vyvážející výrobci se domnívají, že platba použitelné daně z příjmu právnických osob je předpokladem pro získání finančních prostředků, které jim byly vyplaceny, a proto by měla být považována za „jiné náklady“, které byly vynaloženy, aby vznikl nárok na poskytnutí subvence nebo aby byla získána.
(29)
Toto tvrzení Komise zamítla. V základním nařízení neexistuje žádný právní základ, který by navrhovanou metodiku podporoval. Daně nelze považovat za náklady podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení. Platba daně z příjmu právnických osob je podle tureckého zákona o daních povinností, která se použije na všechny společnosti bez ohledu na to, zda dostávají subvence, či nikoli. V rozporu s tím, co se domnívají vyvážející výrobci, není předpokladem pro získání finančních prostředků platba daní z příjmu právnických osob, ale skutečný chov pro účely produkce dotčeného výrobku.
(30)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, že jelikož museli na výplatu subvencí dlouhou dobu čekat, vznikly jim mezitím značné finanční náklady. Proto očekávají, že Komise provede úpravy u obdržené částky výhody směrem dolů, aby tyto finanční náklady zohlednila. V tomto ohledu odkazují vyvážející výrobci zařazení do vzorku na 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž Komise určila výhodu na základě osvobození od daně z přidané hodnoty (DPH) u nakoupených strojů a vybavení a kvantifikovala tuto výhodu jako „úrok splatný obchodní bance za období, než je DPH vrácena“.
(31)
Toto tvrzení je neopodstatněné. Ve skutečnosti musí odpovědné správní subjekty zavést nezbytné postupy a mechanismy dohledu, aby mohly řídit tak rozsáhlý subvenční režim. Proto je normální, že u takového režimu, v jehož rámci je oprávněno velké množství chovatelů v odvětví akvakultury v Turecku, může trvat určitou dobu, než budou subvence poskytnuty. Činit paralelu s 42. bodem prozatímního nařízení je zavádějící. Výhoda v oblasti DPH, která je v něm popsána, představuje subvenční režim zamýšlený tureckou vládou, zatímco možné finanční náklady jsou přidruženými náklady, které obvykle vznikají a jejichž náhradu turecká vláda nezamýšlí.
(32)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se přímých a nepřímých subvencí, potvrzuje se 50. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních informací jsou rozpětí přímých a nepřímých subvencí tato:
Přímé a nepřímé subvence
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Subvencované půjčky
(34)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku uvedl, že Komise považovala určitou půjčku za napadnutelnou subvenci, i když byla určena na investici, jež se netýkala dotčeného výrobku.
(35)
Toto tvrzení Komise odmítla. V průběhu šetření bylo zjištěno, že tento vyvážející producent pstruha duhového získal takovou půjčku, která je napadnutelná, jelikož je specifická pro odvětví akvakultury. Dospělo se k závěru, že je nepodstatné, že uvedený režim není specifický pro právnickou osobu produkující výrobek, který je předmětem šetření, protože tento program je specifický jako takový a jeho výhody lze spojovat s výrobou dotčeného výrobku. To je případ posledně jmenované skutečnosti, protože subvencovaná půjčka snížila celkové finanční náklady výrobce, což rovněž prospívá dotčenému výrobku. Nebyl předložen žádný důkaz o tom, že je řízení finančních zdrojů dotčenými vyvážejícími výrobci uskutečňováno takovým způsobem, aby celkové finanční náklady společnosti nebyly ovlivněny poskytnutím půjčky.
(36)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedl jiný vyvážející výrobce zařazený do vzorku, že Komise nerozdělila správně výhodu subvencované půjčky mezi dvě různé právnické osoby v téže skupině, jelikož dotčený výrobek vyrábí pouze jedna právnická osoba.
(37)
Komise toto tvrzení přijala a rozdělila výhodu na základě obratu jednotlivých právnických osob. Výhoda připadající na dotčený výrobek je prakticky nulová, a proto by neměla být v celkové výši subvencování zohledněna.
(38)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací, pokud jde o půjčky, jež byly napadnuty, zpochybnil jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku výpočet poměru obratu, který použila Komise při rozdělování výhody na vývoz dotčeného výrobku do Unie. Tvrdil, že pro účely výpočtu poměru obratu ke stanovení částky subvencovaných půjček by měl být prodej dotčeného výrobku na vývoz vydělen celkovým obratem společnosti, včetně prodeje pstruha a jiných produktů jak na domácím trhu, tak na vývoz do EU.
(39)
Komise toto tvrzení přijala. Nicméně navzdory této nové metodice zůstala rozpětí subvencovaných půjček stejná.
(40)
Jelikož k subvencovaným půjčkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 65. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(41)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních informací jsou rozpětí subvencovaných půjček tato:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Özpekler
0,3 %
4. Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
(42)
Jelikož k zemědělskému pojišťovacímu poolu a zvýhodněným sazbám pojistného nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 82. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dotace na poradenské služby
(43)
Jelikož k dotacím na poradenské služby nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. Dotace na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel
(44)
Jelikož k dotacím na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. Výpočet celkového subvenčního rozpětí
(45)
Po poskytnutí prozatímních informací upozornily dvě společnosti zařazené do vzorku na administrativní chybu při zaokrouhlování ve výpočtu celkového subvenčního rozpětí. Komise toto tvrzení přijala a odpovídajícím způsobem aktualizovala tabulku uvedenou níže.
(46)
Jelikož k metodice výpočtu celkového subvenčního rozpětí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika uvedená v 93. až 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran jsou konečná subvenční rozpětí použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením tato:
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Vážený průměr vzorku
7,6 %
Celostátní subvenční rozpětí
9,5 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(48)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných výrobců v Unii, z údajů o celkové výrobě v Unii. Tvrdili, že odvětví zpracování ryb v Unii bylo proto de facto z šetření vyloučeno.
(49)
Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky a domnívá se, že Komise měla provést buď i) integrovanou analýzu na základě celkové kombinované produkce chovatelů a zpracovatelů v Unii, nebo ii) dvoustupňovou analýzu na základě počáteční segmentované analýzy újmy segmentu chovatelů na jedné straně a segmentu zpracovatelů na straně druhé s následným začleněním do analýzy celého odvětví. Tato strana tvrdila, že posledně jmenovaná možnost by byla v souladu s judikaturou WTO ve věci ES - Losos (9), jakož i s předchozí praxí Komise (10). Tato strana však neposkytla žádný odhad ohledně toho, jaké účinky by tyto případné alternativní metodiky měly na analýzu újmy. Kromě toho tatáž zúčastněná strana tvrdila, že tato metodika je v rozporu se skutečností, že dovoz určený k dalšímu zpracování je zahrnut jak do objemu dovozu, tak do výroby v Unii.
(50)
Po poskytnutí konečných informací i turecká vláda vznesla argument, že údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných výrobců v Unii, by měly být zahrnuty do celkové výroby v Unii.
(51)
Kromě toho turecká vláda tvrdila, že objem výroby použitý pro analýzu újmy je jiný než objem výroby použitý pro analýzu reprezentativnosti, což tedy mohlo vést k nesprávným výsledkům. Turecká vláda rovněž zopakovala své připomínky týkající se údajných nedostatků analýzy reprezentativnosti.
(52)
Stávající šetření zahrnovalo všechny výrobce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé v Unii. Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vzorek výrobců v Unii zahrnoval různé kroky a typy výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) a byl považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie jako celek. Výše uvedené tvrzení, že odvětví zpracování ryb bylo de facto z analýzy vyloučeno, je proto nesprávné a bylo odmítnuto.
(53)
Kromě toho nebyly k dispozici žádné údaje, které by umožnily Komisi provést segmentovanou analýzu různých kroků a typů produkce. Kromě toho, jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie je velmi roztříštěné a zahrnuje více než 700 malých a středních podniků, a proto nebylo možné, aby Komise shromáždila údaje pro jednotlivé segmenty. Navrhovaná segmentovaná analýza tedy nebyla v tomto případě možná.
(54)
Kromě toho byl dovoz určený k dalšímu zpracování zahrnut do údajů o výrobě proto, aby se získal co nejlepší odhad objemu výroby. V každém případě dovoz dotčeného výrobku (kromě uzených pstruhů) určeného k dalšímu zpracování představoval méně než 3 % celkové výroby v Unii vypočtené podle této metodiky, a alternativní metodika spočívající ve vyloučení tohoto dovozu z údajů o výrobě v Unii by proto neměla žádný významný dopad na tento ukazatel újmy.
(55)
Odlišný objem výroby vypočtený pro účely analýzy reprezentativnosti a analýzy újmy odráží skutečnost, že během šetření byly získány přesnější informace, zatímco analýza reprezentativnosti byla založena na obezřetném posouzení důkazů prima facie dostupných v době provádění analýzy reprezentativnosti. Komise rovněž reagovala na konkrétní otázky turecké vlády ohledně analýzy reprezentativnosti prostřednictvím zveřejnění individuálníchinformací poskytnutých dne 18. prosince 2014 a během slyšení u úředníka pro slyšení dne 8. ledna 2015. Argument, že objem výroby použitý pro analýzu újmy je potenciálně nesprávný z důvodu rozdílných zdrojů u analýzy reprezentativnosti a analýzy újmy, byl proto zamítnut.
(56)
Jak je vysvětleno ve 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objem výroby byl založen na údajích od Svazu evropských producentů v akvakultuře (FEAP), které se shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na živé ryby vylovené v každém členském státě. Část dovozu určená k dalšímu zpracování byla připočtena k objemu produkce živých ryb v Unii, a to na základě informací shromážděných a ověřených během tohoto šetření. Jelikož objem výroby se vypočítává na základě „ekvivalentu celé ryby“, není žádný rozdíl v tom, zda se počítá z první formy prodeje, tedy „živé ryby“, nebo z poslední možné formy prodeje, tedy „zpracované ryby“. Kdyby tedy byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení. I přes skutečnost, že celkový objem výroby byl založen zejména na údajích o produkci živých ryb, aby se zamezilo dvojímu započtení, použitá metodika nevyloučila jiné typy výroby v Unii (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) a činitele, které mají vliv na újmu, odkazují na celé výrobní odvětví Unie, tj. na odvětví živých ryb i na odvětví jejich dalšího zpracování. Proto v rozporu s tím, co tvrdila tato strana, metodika použitá ke stanovení celkového objemu výroby v Unii nevyloučila odvětví zpracování pstruhů. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(57)
V každém případě, i kdyby metodika navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby, byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii a dokonce i kdyby to vedlo k nadhodnocení některých ukazatelů újmy, jako je objem výroby, objem prodeje, výrobní kapacita a zaměstnanost, tyto ukazatele by za posuzované období stále vykazovaly stejné trendy, protože objem zpracovaný zpracovatelským odvětvím je spojen s objemem produkce živých ryb.
(58)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 99. a 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(59)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 48. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že celková spotřeba v Unii byla proto podhodnocena. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala svou připomínku, aniž by poskytla dodatečné zdůvodnění, s výjimkou hypotetického příkladu týkajícího se podílů na trhu, a tvrdila, že metodika Komise pro stanovení spotřeby v Unii je vnitřně nelogická a jejím výsledkem je nadhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu.
(60)
Jak je vysvětleno v 52. a 56. bodě odůvodnění, odvětví zpracování ryb v Unii ve skutečnosti ze zmíněné analýzy vyloučeno nebylo. Nicméně údaje o výrobě byly stanoveny na základě údajů o živých rybách vypočtených na základě „ekvivalentu celé ryby“, aby se zamezilo dvojímu započtení. Téhož výsledku by bylo bývalo dosaženo, kdyby byl celkový objem výroby stanoven na základě údajů o pstruzích, kteří byli dále zpracováni, převedených na „ekvivalent celé ryby“. Kdyby však byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení a následné umělé navýšení celkového objemu výroby a spotřeby v Unii. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(61)
Údajný dopad na podíl tureckého dovozu na trh je objasněn v 64. bodě odůvodnění.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 101. až 105. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(63)
Po poskytnutí konečných informací tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že tato metodika vedla k nadhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu. Jak již bylo uvedeno v 59. bodě odůvodnění, s výjimkou hypotetického příkladu týkajícího se podílů na trhu, tato strana neposkytla pro své tvrzení žádný důkaz.
(64)
Jak je vysvětleno v 60. bodě odůvodnění, údaje o výrobě byly stanoveny na základě údajů o živých rybách vypočtených na základě „ekvivalentu celé ryby“, aby se zamezilo dvojímu započtení. Kdyby byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení a následné podhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tento argument byl proto zamítnut.
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 106. až 108. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2. Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(66)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana tvrdila, že dovozní ceny z Turecka by neměly být stanoveny podle průměru, ale na základě typu výrobku, jelikož skladba typů výrobků a hmotnost jednoho konkrétního typu v rámci této skladby mají významný dopad na průměrnou cenu. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala svou připomínku, aniž by pro své tvrzení poskytla další odůvodnění.
(67)
Považuje se za vhodné, že pro účely stanovení a posouzení trendů všeobecných ukazatelů újmy v souvislosti s cenami dotčeného výrobku během posuzovaného období, jak požaduje článek 3 základního nařízení, by měla být použita vážená průměrná dovozní cena, která se týká dotčeného výrobku podle jeho definice. Ve skutečnosti se podrobné údaje shromažďují pouze za období šetření. Proto nejsou k dispozici údaje týkající se typů výrobků za celé posuzované období. V každém případě by vážená průměrná dovozní cena umožnila posoudit trend pro dotčený výrobek. Skutečnost, že jeden trend by se údajně u určitých typů výrobků lišil, nemůže vyvrátit platnost všeobecného trendu. Kromě toho je cena vážená, aby se přihlédlo zejména k hmotnosti jakéhokoli typu výrobku v jeho různých složeních.
(68)
Na druhou stranu použila Komise pro účely stanovení cenového podbízení v průběhu období šetření, jak je vysvětleno ve 112. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vážený průměr prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu a srovnala je s odpovídajícím váženým průměrem cen dovozu dotčeného výrobku od tureckých spolupracujících výrobců zařazených do vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, podle typu výrobku, stanovených na základě CIF (cost, insurance, freight), s odpovídajícími úpravami o cla a náklady po dovozu.
(69)
Z výše uvedených důvodů byl tento argument zamítnut.
(70)
Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnila tatáž strana skutečnost, že Komise neprovedla žádné úpravy o náklady po dovozu. Komise v návaznosti na toto tvrzení dále zkoumala dostupné informace a použila průměrné náklady po dovozu, které vznikly dovozci ve spojení vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku.
(71)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených ve vzorku v období šetření. Po zohlednění úpravy popsané výše v 70. bodě odůvodnění činil vážený průměr rozpětí cenového podbízení u dovozu z dotčené země na trh Unie mezi 2 % a 16 % (průměrné rozpětí cenového podbízení činilo 6 %).
(72)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 109. až 111. a 114. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Obecné poznámky
(73)
Po poskytnutí prozatímních informací turecká vláda požádala, aby Komise poskytla informace o makroekonomických ukazatelích újmy agregovaných pouze na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tato strana své tvrzení zopakovala i po poskytnutí konečných informací. Je praxí Komise, že makroekonomické ukazatele se stanoví a analyzují na úrovni Unie, a nikoli na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ve skutečnosti se má za to, že pokud jde o makroekonomické ukazatele, odrážejí úplné údaje za celé výrobní odvětví Unie, které zahrnují rovněž údaje od společností zařazených do vzorku, situaci během posuzovaného období lépe než údaje pouze za část tohoto odvětví. Tato žádost byla proto zamítnuta.
(74)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 118. až 122. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(75)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že celkový objem výroby v Unii byl proto podhodnocen.
(76)
Jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, Komise analyzovala celé výrobní odvětví Unie, včetně producentů živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé, a, jak je vysvětleno v 56. a 60. bodě odůvodnění, celkový objem výroby v Unii nebyl metodikou, kterou Komise použila, dotčen. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(77)
Turecká vláda tvrdila, že údaje od svazu FEAP zahrnovaly pouze údaje o 13 členských státech a že z tohoto důvodu byl celkový objem výroby v Unii podhodnocen.
(78)
Údaje od svazu FEAP skutečně nezahrnovaly členské státy s celkovým objemem výroby nižším než 1 000 tun („ekvivalentu celé ryby“) ročně, tyto údaje by však vzhledem k malému množství neměly žádný významný dopad na stanovené trendy. Kromě toho tato strana neprokázala, že by zahrnutí zbývajících členských států mohlo mít nějaký potenciální dopad na celkové údaje. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(79)
Po poskytnutí konečných informací turecká vláda prohlásila, že údaje o výrobě od dvou členských států, konkrétně Bulharska a Rumunska, které byly vyloučeny, ve skutečnosti ukazují, že tyto dva členské státy vyrobily v roce 2011 více než 1 000 tun. Nicméně objem výroby, na který odkazuje turecká vláda, se vztahuje v zásadě na produkci velkého pstruha, který není výrobkem, jenž je předmětem tohoto šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(80)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobní kapacita popsaná ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je nesprávná, protože byla vypočtena na základě nesprávně stanoveného objemu výroby, jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění. Kromě toho tato zúčastněná strana tvrdila, že míra využití kapacity by neměla být založena na informacích poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jelikož vzorek zahrnoval výrobce v Unii zastupující různé fáze produkce, jako je uzení, zatímco objem výroby údajně zahrnoval pouze živé pstruhy. Po poskytnutí konečných informací tato strana tvrdila, že použitý vzorec byl chybně založen na průměrné míře využití kapacity výrobců zařazených do vzorku, a nikoli na použití specifických údajů odvětví živých ryb na jedné straně a zpracovatelského odvětví na straně druhé. Tato strana dále tvrdila, že kromě toho nebyly zahrnuty údaje od zpracovatelského odvětví, které získávalo živé pstruhy v Unii, což mělo údajně významný dopad na stanovení celkové výrobní kapacity v Unii. Tato strana dále tvrdila, že stanovení kapacity by se v žádném případě nemělo zakládat na vzorci, ale na skutečných údajích od výrobců v Unii.
(81)
Jak je uvedeno v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění, Komise ze své analýzy odvětví zpracování v Unii nevyloučila, a argument, že objem výroby byl nesprávně vypočten, byl zamítnut. Kromě toho, jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, nebyly k dispozici žádné údaje, které by Komisi umožnily provést segmentovanou analýzu s využitím údajů od dvou konkrétních odvětví. Ze stejného důvodu nebylo možné založit stanovení kapacity na skutečných údajích od více než 700 malých a středních výrobců v Unii. Jak je vysvětleno ve 123. a 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, míra využití kapacity stanovená Komisí byla v souladu s objemem výroby Unie. Argument, že stanovení kapacity na základě neúplných čísel o celkové výrobě a že míra využití kapacity by neměla být založena na informacích o výrobcích v Unii zařazených do vzorku, byl rovněž zamítnut. V každém případě, i kdyby alternativní metodika pro výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od zpracovatelského odvětví v Unii, které získávalo živé pstruhy v Unii, by byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii, což by vedlo k dvojímu započtení, jak je popsáno v 56. bodě odůvodnění, vývoj míry využití kapacity by vykazoval během posuzovaného období stejný trend. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 123. až 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(83)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že z analýzy byla vyloučena tato část zpracovatelského odvětví v Unii jako taková. Tato strana proto tvrdila, že objem prodeje výrobního odvětví Unie je podhodnocen a že výpočet podílu na trhu na tomto základě je nesprávný. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky a navrhla, že Komise měla vycházet z alternativních metodik popsaných ve 49. bodě odůvodnění, aniž by jejich význam pro své zjištění dále podložila.
(84)
Z důvodů uvedených v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění byl argument, že objem výroby byl stanoven nesprávně a že část výrobního odvětví Unie nebyla při analýze zohledněna, zamítnut. Argument, že objem prodeje a podíl na trhu byly stanoveny nesprávně, byl proto následně také zamítnut. Jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, segmentovanou analýzu nebylo možné provést, a proto byla zamítnuta. Pokud by však metodika výpočtu objemu prodeje navržená touto zúčastněnou stranou byla přijata, mělo by to za následek dvojí započtení, a tudíž nadhodnocení objemu prodeje a podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tento argument byl proto zamítnut.
(85)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 129. a 133. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.3. Růst
(86)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 134. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(87)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a že proto byla podhodnocena zaměstnanost. Po poskytnutí konečných informací tato strana tvrdila, že použitý vzorec byl chybně založen na zaměstnanosti u výrobců zařazených do vzorku a místo toho měly být použity údaje od těchto dvou konkrétních odvětví. Tato strana dále tvrdila, že kromě toho nebyly zahrnuty údaje od zpracovatelského odvětví, které získávalo živé pstruhy v Unii, což mělo údajně významný dopad na stanovení celkové zaměstnanosti v Unii. Tato strana dále tvrdila, že stanovení zaměstnanosti by se v žádném případě nemělo zakládat na vzorci, ale na skutečných údajích od výrobců v Unii.
(88)
Z důvodů uvedených v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění byl argument, že část výrobního odvětví Unie nebyla při analýze zohledněna, zamítnut. Kromě toho, jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, nebyly k dispozici žádné údaje, které by Komisi umožnily provést segmentovanou analýzu s využitím údajů od odvětví živých ryb na jedné straně a zpracovatelského odvětví na straně druhé. Ze stejného důvodu nebylo možné založit stanovení zaměstnanosti na skutečných údajích od více než 700 malých a středních výrobců v Unii. Jak je vysvětleno ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, údaj o zaměstnanosti stanovený Komisí byl v souladu s objemem výroby Unie. Komise při stanovení údajů o zaměstnanosti ve skutečnosti zohlednila celé výrobní odvětví Unie včetně zpracovatelského odvětví. Argument, že zaměstnanost byla stanovena nesprávně, byl proto také zamítnut. V každém případě, i kdyby alternativní metodika pro výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od zpracovatelského odvětví v Unii, které získávalo živé pstruhy v Unii, by byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii, což by vedlo k dvojímu započtení, jak je popsáno v 56. bodě odůvodnění, vývoj zaměstnanosti by vykazoval během posuzovaného období stejný trend. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(89)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 135. až 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(90)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana tvrdila, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie by neměly být stanoveny podle průměru, ale na základě typu výrobku, jelikož skladba typů výrobků a hmotnost jednoho konkrétního typu dotčeného výrobku v rámci této skladby by měly významný dopad na průměrnou prodejní cenu. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky, aniž by pro své tvrzení poskytla další odůvodnění.
(91)
Avšak analogicky z důvodů uvedených v 67. a 68. bodě odůvodnění byl tento argument zamítnut.
(92)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 140. až 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.2. Náklady práce
(93)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.3. Zásoby
(94)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 145. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(95)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 146. až 151. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně újmy
(96)
Na základě výše uvedené celkové analýzy příslušných makro- a mikroekonomických faktorů a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se závěry stanovené ve 152. až 155. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že celé výrobní odvětví Unie včetně všech různých kroků a typů výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek subvencovaného dovozu
(97)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 157. až 161. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
2.1. Dovoz ze třetích zemí
(98)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 162. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(99)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 166. a 168. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3. Vývoj spotřeby
(100)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 169. a 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4. Konkurence jiných druhů ryb
(101)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena konkurencí jiných druhů ryb. Tyto strany citovaly studie (11), které údajně prokazují, že jiné druhy ryb konkurují porcovanému pstruhu duhovému na německém trhu. Dotčené strany dále tvrdily, že kromě údajné konkurence velkého pstruha, lososa a pangase existuje rovněž konkurence tresky, platýse, makrely a okouníka, která způsobila újmu výrobnímu odvětví Unie.
(102)
Výše uvedené studie, na něž dotčené strany odkazovaly, neobsahují žádné přesvědčivé důkazy ani ohledně německého trhu, ani ohledně trhu Unie jakožto celku, které by podpořily daná tvrzení. Těmto tvrzením rovněž odporuje skutečnost, že během celého posuzovaného období se turecký dovoz pstruha duhového zvýšil, a to jak z hlediska podílu na trhu, tak z hlediska objemu prodeje v Unii.
(103)
Údajná konkurence jiných druhů ryb by za žádných okolností nemohla vysvětlit zhoršení celkové hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, a zejména ztrátu podílu na trhu ve srovnání s dovozem z Turecka, jehož objem během posuzovaného období narůstal.
(104)
Na základě toho byla tvrzení v tomto ohledu zamítnuta.
(105)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 171. až 175. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.5. Administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
(106)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad administrativní zátěže v členských státech.
(107)
Administrativní a regulační zátěží, včetně údajných omezených možností využívání některých zeměpisných oblastí pro účely akvakultury v členských státech, jako faktorem, který mohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, se zabýval 176. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(108)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 176. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.6. Tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
(109)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad tlaku na ceny a silné vyjednávací pozice maloobchodního odvětví.
(110)
Tlakem na ceny a silnou vyjednávací pozicí maloobchodního odvětví jako faktory, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, se zabýval 179. až 181. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(111)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 179. až 181. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.7. Nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory
(112)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad některých dalších faktorů, jako jsou údajné nadměrné investice, otázky týkající se životního prostředí a soudní spory, na jednotlivé výrobce v Unii.
(113)
Těmito faktory se však zabýval 182. až 186. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(114)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 182. až 186. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(115)
Na základě výše uvedených skutečností, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 187. až 189. bod odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena subvencovaným dovozem a že žádné jiné faktory posuzované jednotlivě i společně nenarušují příčinnou souvislost.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(116)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 191. až 194. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(117)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásili dva další dovozci a tvrdili, že uložení cla na pstruha z Turecka by na ně mělo negativní dopad. Tyto strany však svá tvrzení nedoložily. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
(118)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 195. a 198. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů, spotřebitelů, dodavatelů
(119)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 199. až 203. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(120)
Na základě výše uvedených skutečností, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 204. bod odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že není žádný přesvědčivý důvod se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Turecka není v zájmu Unie.
G. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(121)
Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena konečná vyrovnávací opatření, která zabrání tomu, aby subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(122)
Vzhledem k úpravám popsaným výše v 70. a 71. bodě odůvodnění byla rozpětí újmy revidována, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění níže.
(123)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 206. až 217. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(124)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 15 základního nařízení by měla být uložena konečná vyrovnávací cla v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí újmy a subvenční rozpětí. Výše cla by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot subvenčního rozpětí a rozpětí újmy.
(125)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce tureckých vyvážejících výrobců bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(126)
Pro spolupracující turecké společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je konečná celní sazba stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(127)
Na základě výše uvedených skutečností by sazby konečného vyrovnávacího cla vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením měly být tyto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Jiné spolupracující společnosti
7,6 %
23 %
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorického cla, tj. v poměru k hodnotě dovozu.
(129)
Individuální sazby vyrovnávacího cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami.
(130)
Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
(131)
Pokud některá společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatňování těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Tato žádost musí být zaslána Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni použije. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni použije, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(132)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacích cel, mělo by se zbytkové clo pro všechny ostatní společnosti použít nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, jejichž produkty nebyly do Unie v období šetření vyváženy.
3. Závazky
(133)
Po zveřejnění prozatímního nařízení nabídlo 15 vyvážejících výrobců cenové závazky v souladu s článkem 13 základního nařízení.
(134)
Komise tyto nabídky pečlivě posoudila s ohledem na specifické okolnosti vztahu s Tureckem. Komise však dospěla k závěru, že tyto závazky by při tomto řízení nebyly praktické. Důvodem je vysoký počet obchodních úprav dotčeného výrobku, významné cenové rozdíly mezi jednotlivými úpravami dotčeného výrobku a riziko křížové kompenzace v důsledku prodeje jiných výrobků týmž odběratelům.
(135)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana (AEA) tvrdila, že důvody, proč by závazky neměly být považovány za praktické, nejsou správné. Zaprvé tvrdila, že počet obchodních úprav je omezený, že jsou jasně identifikovatelné prostřednictvím kódů TARIC a v případě nutnosti lze některé úpravy seskupit, a zadruhé, že existence významných cenových rozdílů mezi jednotlivými úpravami nebude mít za následek neproveditelnost závazků, protože mohou být stanoveny různé minimální dovozní ceny pro různé obchodní úpravy, a konečně, že podobné závazky byly přijaty již dříve v případě jiných produktů rybolovu (losos) (13).
(136)
Zaprvé je třeba uvést, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nabídli závazky a pro něž Komise disponovala podrobnými informacemi, vyváželi během období šetření 7 odlišných obchodních úprav dotčeného výrobku. Tyto úpravy nelze jasně identifikovat podle kódů TARIC. Navíc by jakékoliv seskupení obchodních úprav vyžadujících odlišné ceny mohlo vést ke křížové kompenzaci mezi minimálními dovozními cenami různých obchodních úprav. Zadruhé, pokud by byl vysoký počet vyvážejících výrobců a obchodních úprav spolu s významnými cenovými rozdíly mezi jednotlivými úpravami zmírněn vysokým počtem minimálních dovozních cen, jak navrhovala tato zúčastněná strana, bylo by pak sledování závazků ještě více nepraktické. Zatřetí, zmírnění rizika křížové kompenzace prostřednictvím průběžného sledování ustanovení o tom, že se stejným odběratelům již nesmí prodávat jiné výrobky, by bylo nepřiměřeně náročné na zdroje, a proto nepraktické. A konečně, pokud jde o uvedený příklad s lososem, závazky přijaté v té době se ukázaly jako nepraktické, o čemž svědčí četné případy jejich stažení během období, kdy byla opatření uplatňována. Z výše uvedených důvodů byly argumenty, že závazky by byly v tomto případě praktické, zamítnuty.
(137)
Tyto nabídky cenových závazků byly proto odmítnuty.
4. Konečný výběr prozatímních cel
(138)
Vzhledem ke zjištěným subvenčním rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního vyrovnávacího cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby vyrovnávacího cla, by měly být uvolněny.
(139)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (14),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss) v těchto podobách:
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) pocházejících z Turecka.
2. Sazby konečného vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Společnosti uvedené v příloze
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
9,5 %
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního vyrovnávacího cla podle prováděcího nařízení (EU) č. 1195/2014 se vyberou s konečnou platností. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby vyrovnávacího cla, se uvolní.
Článek 3
V případech, kdy nový vyvážející výrobce Turecku poskytne Komisi dostatečný důkaz, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Turecku, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 7,6 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. února 2015.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/309
tas-26 ta' Frar 2015
li jimponi dazju kompensatorju definittiv u jiġbor b'mod definittiv id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet ta' ċerti troti qawsalla li joriġinaw mit-Turkija
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta' Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (“ir-Regolament bażiku”) (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 15 tiegħu,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri Provviżorji
(1)
Il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) imponiet dazju kumpensatorju provviżorju fuq importazzjonijiet ta' ċerti troti qawsalla li joriġinaw mit-Turkija permezz tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 1195/2014 (2) (“ir-Regolament provviżorju”).
(2)
Il-Kummissjoni nediet l-investigazzjoni wara lment li tressaq fit-3 ta' Jannar 2014 mill-Assoċjazzjoni Daniża tal-Akkwakultura (“l-ilmentatur”) f'isem il-produtturi li jirrappreżentaw aktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta' ċerti troti qawsalla permezz ta' Notifika ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (“Notifika ta' bidu”) (3). Kif imsemmi fil-premessa (1) tar-Regolament provviżorju, in-Notifika ta' bidu kienet soġġetta għal rettifika ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fl-4 ta' Settembru 2014 (“ir-rettifika”) (4).
2. Il-perjodu ta' investigazzjoni u l-perjodu kkunsidrat
(3)
Kif stipulat fil-premessa (23) tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni ta' sussidju u tad-danni kopriet il-perjodu mill-1 ta' Jannar 2013 sal-31 ta' Diċembru 2013 (“il-perjodu ta' investigazzjoni”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-danni kopra l-perjodu mill-1 ta' Jannar 2010 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
3. Il-proċedura sussegwenti
(4)
Wara d-divulgazzjoni tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali, li fuq il-bażi tagħhom ġie impost dazju kumpensatorju provviżorju (“divulgazzjoni provviżorja”), għadd ta' partijiet interessati ressqu sottomissjonijiet bil-miktub fir-rigward tas-sejbiet provviżorji. Il-partijiet li għamlu dan ingħataw l-opportunità li jinstemgħu.
(5)
L-Assoċjazzjoni tal-Esportaturi tal-Eġew (“AEE”) talbet smigħ mal-Uffiċjal tas-Seduta fil-proċeduri kummerċjali (“Uffiċjal tas-Seduta”). Is-smigħ seħħ fis-26 ta' Novembru 2014. L-allegat tibdil tal-ambitu tal-prodott permezz ta' rettifika, l-inklużjoni ta' trota qawsalla affumikata fl-ambitu tal-prodott u l-kalkolu ta' standing ġew diskussi matul is-seduta. It-tieni laqgħa mal-Uffiċjal tas-Seduta saret fit-8 ta' Jannar 2015. Minbarra l-kwistjonijiet diskussi waqt is-seduta tas-26 ta' Novembru 2014, ġew diskussi l-metodoloġija applikata għall-analiżi tal-ħsara u l-approċċ propost fir-rigward tal-impriżi.
(6)
Il-kummenti bil-fomm u bil-miktub ippreżentati mill-partijiet interessati tqiesu u, fejn xieraq, is-sejbiet provviżorji ġew modifikati skont dan.
(7)
Il-Kummissjoni infurmat lill-partijiet kollha bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien beħsiebha timponi dazju kumpensatorju definittiv fuq importazzjonijiet ta' trota qawsalla li toriġina fit-Turkija u tiġbor b'mod definittiv l-ammonti garantiti permezz ta' dazju provviżorju (“divulgazzjoni definittiva”). Il-partijiet kollha ngħataw perjodu li fih setgħu jagħtu l-kummenti tagħhom dwar id-divulgazzjoni definittiva.
(8)
Il-kummenti ppreżentati mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u tqiesu, fejn xieraq.
4. Il-kampjunar
(9)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, l-AEE semmiet ir-rettifika għan-Notifika ta' Bidu msemmija fil-premessa (2) u sostniet li permezz ta' din ir-rettifika, il-Kummissjoni estendiet id-definizzjoni tal-prodott. Minħabba l-allegata estensjoni ma setax jiġi eskluż li xi esportaturi Torok ma preżentawx ruħhom mal-ftuħ u ma komplewx il-formola tal-kampjun. Għaldaqstant, il-kampjun tal-produtturi esportaturi jistgħu ma jibqgħux rappreżentattivi. Wara d-divulgazzjoni finali, l-istess parti tenniet il-kumment tagħha mingħajr ma tat aktar sostanzjar jew spjegazzjoni.
(10)
18-il grupp ta' produtturi esportaturi fit-Turkija pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Il-volum ta' esportazzjoni totali lejn l-Unjoni ddikjarat minn dawn il-kumpaniji matul l-2013 kien jirrappreżenta t-totalità tal-esportazzjonijiet mit-Turkija lejn l-Unjoni kif stabbilit fil-premessa (14) tar-Regolament provviżorju. Kif imsemmi fil-premessa (15) tar-Regolament provviżorju, skont l-Artikolu 27(1) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta' erba' gruppi ta' produtturi esportaturi abbażi tal-akbar volum rappreżentattiv ta' esportazzjonijiet lejn l-Unjoni. Il-kampjun jirrappreżenta 64 % tal-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. Għalhekk il-kampjun huwa rappreżentattiv u l-pretensjonijiet tal-parti f'dan ir-rigward ġew rifjutati.
(11)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra rigward il-kampjunar, il-premessi minn (9) sa (17) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
5. Eżami individwali
(12)
11-il kumpanija jew grupp ta' kumpaniji talbu għal eżami individwali skont l-Artikolu 27(3) tar-Regolament bażiku.
(13)
Il-Kummissjoni ċaħdet dawn it-talbiet minħabba li n-numru ta' produtturi esportaturi huwa tant kbir li eżami individwali jkun ta' piż bla bżonn u jxekkel it-tlestija fil-ħin tal-investigazzjoni.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(14)
Kif stabbilit fil-premessa (24) tar-Regolament provviżorju, il-prodott ikkonċernat huwa trota qawsalla (Oncorhynchus mykiss):
-
li tiżen ħajja 1,2 kg jew anqas kull waħda, jew
-
friska, imkessħa, iffriżata u/jew affumikata:
-
fil-forma ta' ħuta sħiħa (bir-ras), bil-garġi mneħħija jew le, kemm jekk imnaddfa jew le, li tiżen 1,2 kg jew anqas kull waħda, jew
-
bla ras, bil-garġi mneħħija jew le, kemm jekk imnaddfa jew le, li tiżen 1 kg jew anqas kull waħda, jew
-
fil-forma ta' flettijiet li jiżnu 400 g jew anqas kull waħda,
li toriġina fit-Turkija u li fil-preżent taqa' taħt il-kodiċijiet NM ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 u ex 0305 43 00 (“il-prodott ikkonċernat”).
(15)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, u kif diġà ssemma fil-premessa (9), waħda mill-partijiet interessati ddikjarat li l-Kummissjoni kienet estendiet l-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni permezz ta' rettifika li allegatament ġie ikkonfermat mill-Artikolu 1(1) tar-Regolament provviżorju. Din il-parti argumentat li tali espansjoni tal-ambitu tal-prodott kienet illegali. Barra minn hekk, huma sostnew li l-partijiet interessati kellhom ikunu ġew ikkonsultati dwar l-allegata l-espansjoni tal-ambitu tal-prodott. Wara d-divulgazzjoni finali, l-istess parti tenniet il-kumment tagħha mingħajr ma tat aktar sostanzjar jew spjegazzjoni.
(16)
Kif iddikjarat fil-premessa (25) tar-Regolament provviżorju, ir-rettifika ma affettwatx l-ambitu tal-prodott, imma kienet purament editorjali. Għalhekk, mill-bidu nett, l-ambitu tal-prodott kopra daqs ta' porzjon ta' trota qawsalla fil-preżentazzjonijiet varji kollha. Matul l-investigazzjoni deher ċar li d-deskrizzjoni tal-preżentazzjonijiet differenti fl-ambitu tal-prodott kienet ambigwa u li kien hemm xi inkonsistenzi bejn verżjonijiet lingwistiċi differenti ppubblikati f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, li jeħtieġ li jiġu ċċarati. Pereżempju, qari litterali tal-ambitu tal-prodott kellu jinkludi li l-ħut ħaj jitnaddaf. Madankollu, deher li l-partijiet interessati kollha li ntalbu biex jimlew il-kwestjonarji rilevanti rrappurtaw it-tipi kollha tal-prodott minkejja żball klerikali u għalhekk ġie konkluż li kien hemm fehim komuni li t-tipi kollha kienu inklużi fl-ambitu tal-prodott mill-bidu tal-proċedura kurrenti. Il-partijiet interessati ġew mgħarrfa minnufih wara l-pubblikazzjoni tar-rettifika bil-posta elettronika iżda l-ebda minnhom ma ssottomettiet kummenti jew allegat ksur tad-drittijiet tad-difiża tagħhom. Barra minn hekk, matul l-investigazzjoni, il-preżentazzjonijiet kollha prodotti kif koperti mid-definizzjoni tal-prodott kienu ġew irrappurtati lill-Kummissjoni mill-produtturi esportaturi. Għalhekk il-pretensjonijiet tal-parti f'dan ir-rigward ġew irrifjutati.
(17)
Żewġ partijiet interessati ddikjaraw li t-trota affumikata għandha tkun eskluża mill-ambitu tal-prodott. Huma kkontestaw il-konklużjoni tal-Kummissjoni stabbilita fil-premessa (29) tar-Regolament provviżorju li l-preżentazzjonijiet varji - “ħajjin”, “imkessħin”, “iffriżati” jew “affumikati” - koperti mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat kellhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi bażiċi u reġgħu rreferew għal żewġ investigazzjonijiet antidumping li jikkonċernaw prodotti oħra tas-sajd (it-trota qawsalla l-kbira u s-salamun) konklużi fl-2004 (5) u fl-2005 (6) rispettivament fejn il-prodotti affumikati ma kinux fl-ambitu tal-prodott. Il-partijiet ressqu informazzjoni dwar l-effetti tal-proċess tal-affumikar li allegatament bidel il-karatteristiċi msemmija hawn fuq. Barra minn hekk, huma tennew li l-istruttura tal-ispejjeż tal-flettijiet affumikati u preżentazzjonijiet oħrajn ikunu differenti ħafna u li l-proċess tal-produzzjoni ta' flettijiet affumikati involvew spejjeż tal-affumikar sinifikanti.
(18)
Wara d-divulgazzjoni finali l-AEE sostniet li l-Kummissjoni ma kinitx iċċarat liema kienu l-karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi bażiċi ta' troti affumikati u dawk li mhumiex li nstab li kienu simili. L-AEE sostniet ukoll li kienu pprovdew evidenza li turi li trota affumukata pereżempju kellha struttura kimika, karattri sensorjali u valur nutrittiv differenti minn trota mhux akffumikata.
(19)
Minkejja l-effetti tal-proċess tal-affumikar, il-Kummissjoni kkunsidrat li l-karatteristiċi bażiċi ewlenin kif spjegat fil-premessa (29) tar-Regolament provviżorju jibqgħu simili u ma ġġustifikawx l-esklużjoni ta' dawn il-prodotti affumikati mill-ambitu tal-prodott. Għall-kuntrarju ta' dak li kien intqal mill-AEE, il-prodott, li huwa t-trota f'diversi preżentazzjonijiet maħsuba għall-konsum mill-bniedem, iżżomm il-karatteristiċi u l-kwalitajiet kimiċi u nutrizzjonali bażiċi tagħha anki meta tkun affumikata. L-informazzjoni dwar l-effetti tal-proċess tal-affumikar, li l-partijiet kienu ressqu, ma pprovdietx evidenza li l-karatteristiċi bażiċi msemmijin hawn fuq se jinbidlu b'mod fundamentali fil-proċess tal-affumikar. Il-kwistjoni ġiet diskussa wkoll waqt is-seduta mal-Uffiċjal tas-Seduta msemmija fil-premessa (5). Barra minn hekk, il-kategoriji kollha tal-prodott ikkonċernat, inkluża t-trota affumikata, huma koperti bil-Kapitolu 3 tan-Nomenklatura Magħquda (7) u huma distinti b'mod ċar minn preparazzjonijiet ta' ħut li huwa kopert bil-Kapitolu 16 tal-istess nomenklatura. Rigward l-istrutturi differenti tal-ispejjeż, il-partijiet ikkonċernati ma komplewx jissostanzjaw il-pretensjoni tagħhom. Barra minn hekk, kif issemma diġà fil-premessa (30) tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni wriet li l-istruttura tal-ispejjeż tal-flettijiet affumikati u preżentazzjonijiet oħra kienet tabilħaqq simili. L-element ewlieni tal-ispiża, li jammonta għal 50 % tal-ispiża totali ta' kull preżentazzjoni kien l-ispiża tat-trobbija, li tikkonsisti essenzjalment fl-għalf (ħut mitħun u żejt tal-ħuta), l-ispiża tal-enerġija u l-ispejjeż tal-bajd jew tal-ħut li għadu qed jikber. F'kull każ, kif spjegat fil-premessi (112) u (113) tar-Regolament provviżorju, il-kalkolu tat-twaqqigħ tal-prezz sar billi tqabblu l-prezzijiet għal kull tip ta' prodott. Fl-aħħar nett, kif diġà ġie spjegat fil-premessa (31) tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjonijiet li saru qabel ma sabux jew ikkonkludew speċifikament li l-prodotti affumikati għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott. Għaldaqstant il-pretensjonijiet li saru f'dan ir-rigward ġew irrifjutati.
(20)
Wara d-divulgazzjoni finali l-AEE u l-Gvern tat-Turkija (“GTT”) tennew li l-inklużjoni tat-trota affumikata fl-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni attwali tmur kontra l-prattika preċedenti u li l-Kummissjoni ma spjegatx biżżejjed l-allegat tbegħid mill-prattika preċedenti.
(21)
Kif diġà ġie spjegat fil-premessa (31) tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjonijiet li saru qabel ma sabux jew ikkonkludew speċifikament li l-prodotti affumikati għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott. Minħabba li l-prodotti affumikati ma kinux koperti mill-ilmenti ta' dawn l-investigazzjonijiet ta' qabel, il-Kummissjoni ma investigatx jekk dawn setgħux kienu inklużi fl-ambitu tal-investigazzjonijiet fil-każ ipotetiku li dawn setgħu ġew inklużi fl-ilment. Għalhekk, l-allegazzjoni li l-investigazzjoni kurrenti titbiegħed mill-prattika preċedenti hija żbaljata u għalhekk ġiet miċħuda.
(22)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra rigward il-prodott ikkonċernat jew prodotti simili, il-premessi minn (24) sa (32) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
C. SUSSIDJU
1. Appoġġ mill-Istat għall-investimenti fis-settur tal-akkwakultura
(23)
Fin-nuqqas ta' kummenti rigward l-appoġġ mill-istat għall-invesitmenti fis-settur tal-akkwakultura, il-premessi minn (38) sa (49) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
2. Sussidji diretti jew indiretti lill-produtturi tat-troti
(24)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, produttur esportatur wieħed inkluż fil-kampjun u l-Gvern tat-Turkija (“GTT”) kkontestaw il-metodoloġija tal-Kummissjoni għall-kalkolu tal-ammont medju ta' sussidju indirett billi titqies biss il-produzzjoni tat-troti li jkollha pagamenti diretti. Dawn talbu li l-Kummissjoni tuża ċ-ċifri tal-produzzjoni totali tat-troti tal-ilma intern, kif ippubblikati f'Settembru 2014 tal-Istitut Statistiku Tork (8). Wara d-divulgazzjoni finali, iż-żewġ partijiet tennew it-talba tagħhom. Il-Kummissjoni tqis li d-dejta provduta tat-total tal-produzzjoni tat-troti tal-ilma intern fit-Turkija matul il-perjodu tal-investigazzjoni, minkejja li ġew ippreżentati wara ż-żjarat ta' verifika, huma kredibbli u għalhekk aċċettat din it-talba.
(25)
Għaldaqstant, l-ammont medju ta' sussidju indirett ikkalkulat fir-rigward tax-xiri minn żewġ produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun minn fornituri mhux relatati ġie emendat minn 0,60 lira Torka (TRY) sa 0,51 TRY kull kg ikkalkulat fuq “bażi ta' ekwivalenti ta' ħut sħiħ”, abbażi tal-kalkolu li ġej:
-
Total tas-sussidju għall-pajjiż kollu mogħti kif rappurtat fit-tweġiba għall-kwestjonarju mill-GTT
-
Bit-tnaqqis tal-ammont ta' sussidju dirett riċevut mill-produtturi esportaturi fil-kampjun (Özpekler, Kilic, GMS)
-
Bit-tnaqqis tat-tariffa ta' 0,2 % trasferita lill-unjonijiet, bħala prerekwiżit legali minħabba li ġie riċevut is-sussidju dirett
Wara dan l-ammont ġie diviż bit-total tal-produzzjoni tat-troti tal-ilma intern bit-tnaqqis tal-produzzjoni tat-troti tal-produtturi esportaturi fil-kampjun, (Özpekler, Kilic, GMS) kif rappurtat fit-tweġiba għall-kwestjonarju mill-GTT.
(26)
Għalhekk, l-ammont medju tas-sussidju għal kull kg ikkalkulat fuq “bażi ta' ekwivalenti ta' ħut sħiħ” għall-produtturi esportaturi fil-kampjun kien ibbażat fuq l-ammont riċevut għall-għoti ta' sussidju dirett għall-attività agrikola u l-ammont medju ta' sussidju mogħti mill-GTT, jiġifieri 0,51 TRY kull kg ikkalkulat fuq “bażi ta' ekwivalenti ta' ħut sħiħ” għax-xiri minn fornituri mhux relatati, fil-każ li jkun hemm. Il-benefiċċju totali kien imbagħad ikkalkulat bħala perċentwal tal-valur CIF.
(27)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, produttur esportatur wieħed inkluż fil-kampjun ssuġġerixxa bidla żgħira fil-metodu ta' kalkolu għal dak li jirrigwarda l-ammont ta' sussidju ta' materja prima mixtrija minn produttur esportatur ieħor fil-kampjun. Il-Kummissjoni aċċettat dan is-suġġeriment u aġġornat it-tabella ta' hawn taħt fil-premessa (33) skont dan.
(28)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja u sussegwentement wara d-divulgazzjoni definittiva, żewġ produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun sostnew li l-Kummissjoni kienet ikkumpensat l-ammont ta' sussidju dirett mogħti lilhom iżda mhux il-benefiċċju attwali. L-ammonti riċevuti, madankollu, jikkostitwixxu dħul taxxabbli. Ir-rata tat-taxxa korporattiva applikabbli ta' 20 % fit-Turkija għandha għalhekk tkun imnaqqsa mit-total tal-ammont ta' sussidju dirett riċevut. L-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku jindika li “kull miżata għall-applikazzjoni, jew spejjeż oħra minfuqa kif meħtieġ sabiex jikkwalifika għal, jew jakkwista, is-sussidju” għandha titnaqqas mill-ammont tal-benefiċċju. Il-produtturi esportaturi kienu tal-opinjoni li l-pagament ta' taxxi fuq fuq il-kumpaniji applikabbli huwa prerekwiżit biex jiġu riċevuti fondi mogħtija lilhom u għalhekk għandu jitqies bħala “spejjeż oħra” mġarrba biex jikkwalifikaw għal, jew jakkwistaw, is-sussidju.
(29)
Il-Kummissjoni ma laqgħetx din it-talba. Ma hemm l-ebda bażi legali fir-Regolament bażiku li jappoġġa l-metodoloġija proposta. It-taxxi ma jistgħux jitqiesu bħala spejjeż skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku. Il-pagament tat-taxxa fuq il-kumpaniji huwa obbligu skont il-Liġi tat-Taxxa Torka li tapplika għall-kumpaniji kollha irrispettivament minn jekk jirċevux sussidji jew le. Kuntrarju għal dak li jemmnu l-produtturi esportaturi, mhux il-pagament tat-taxxi fuq il-kumpaniji huwa prerekwiżit biex jiġu riċevuti l-fondi iżda t-trobbija attwali tal-prodott ikkonċernat.
(30)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja u sussegwentement wara d-divulgazzjoni definittiva, żewġ produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun sostnew li peress li dawn ikollhom jistennew għal żmien twil sakemm jingħataw is-sussidji, sadanittant iġarrbu spejjeż finanzjarji sostanzjali. Għalhekk dawn jistennew li l-Kummissjoni tagħmel aġġustament 'l isfel għall-benefiċċju tal-ammont riċevut biex tirrifletti dawn l-ispejjeż ta' finanzjament. F'dan ir-rigward, il-produtturi esportaturi fil-kampjun jirreferu għall-premessa (42) tar-Regolament provviżorju li fiha l-Kummissjoni kkonstatat benefiċċju fuq il-bażi tal-eżenzjonijiet tat-taxxa fuq il-valur miżjud (VAT) għal makkinarju mixtri u kkwantifikat dan il-benefiċċju bħala “imgħax pagabbli lil bank kummerċjali għall-perjodu sakemm il-VAT titħallas lura”.
(31)
Din l-istqarrija mhijiex fondata. Il-korpi amministrattivi responsabbli jeħtieġ li jistabbilixxu l-proċeduri neċessarji u l-mekkaniżmi ta' superviżjoni sabiex tiġi ġestita tali skema ta' sussidju kbir. Għalhekk, huwa normali li skema bħal din, li numru kbir ta' bdiewa fis-settur tal-akkwakultura fit-Turkija huma intitolati għaliha, tista' tieħu ċertu żmien sakemm jingħataw is-sussidji. Li jitqabbel mal-premessa (42) tar-Regolament provviżorju mhuwiex korrett. Il-benefiċċju tal-VAT deskritt fih huwa skema ta' sussidju maħsub mill-GTT, filwaqt li spejjeż finanzjarji possibbli li huma spejjeż involuti li normalment ikun hemm u li l-kumpens mhuwiex maħsub għalihom mill-GTT.
(32)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra rigward is-sussidji diretti u indiretti lill-produtturi, il-premessi minn (50) sa (64) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
(33)
B'kunsiderazzjoni għall-kummenti li saru mill-partijiet interessati wara d-divulgazzjoni provviżorja l-marġini ta' sussidju dirett u indirett huma kif ġej:
Sussidji Diretti u Mhux Diretti
Isem il-Kumpanija
Il-marġini tas-sussidju
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Self issussidjat
(34)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja u sussegwentement wara d-divulgazzjoni definittiva, wieħed mill-produtturi esportaturi fil-kampjun sostna li l-Kummissjoni kienet ikkunsidrat self bħala sussidju kumpensatorju minkejja li kien maħsub għal investiment mhux relatat mal-prodott ikkonċernat.
(35)
Il-Kummissjoni ma laqgħetx din it-talba. Fil-kors tal-investigazzjoni ġie stabbilit li l-produttur esportatur ta' trota qawsalla rċieva tali self, li huwa kompensatorju peress li huwa speċifiku għas-settur tal-akkwakultura. Dan ġie kkunsidrat bħala irrilevanti li l-iskema inkwistjoni mhijiex speċifika għall-entità legali li tipproduċi l-prodott taħt investigazzjoni sakemm il-programm huwa speċifiku u l-benefiċċji tiegħu jistgħu jkunu relatati mal-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat. Tal-aħħar huwa l-każ minħabba li s-self issussidjat naqqas l-ispiża finanzjarja globali tal-produttur li huwa ta' benefiċċju wkoll għall-prodott ikkonċernat. Ebda evidenza ma kienet sottomessa li l-ġestjoni tar-riżorsi finanzjarji mill-produtturi esportaturi kkonċernati kienet immexxija b'tali mod li l-ispiża finanzjarja ġenerali tal-kumpanija ma tkunx affettwata mill-għotja tas-self.
(36)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, produttur esportatur ieħor fil-kampjun sostna li l-Kummissjoni ma kinitx allokat b'mod korrett il-benefiċċju ta' self issussidjat bejn żewġ entitajiet legali differenti tal-istess grupp, fejn entità legali waħda biss tipproduċi l-prodott ikkonċernat.
(37)
Il-Kummissjoni aċċettat din it-talba u allokat il-benefiċċju abbażi tal-fatturat tal-entitajiet legali rispettivi. Il-benefiċċju allokat lill-prodott ikkonċernat huwa kważi ineżistenti u għalhekk ma għandux jidher fl-ammont ta' sussidju globali.
(38)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja u sussegwentement wara d-divulgazzjoni definittiva, fir-rigward tas-self kompensatorju, wieħed mill-produtturi esportaturi fil-kampjun ikkontesta l-kalkolu tal-Kummissjoni tal-proporzjon tal-fatturat użat fl-allokazzjoni tal-benefiċċji lill-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. Dan argumenta li l-bejgħ mill-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat għandu jiġi diviż bid-dħul totali tal-kumpanija inkluż il-bejgħ tat-troti u prodotti oħra kemm mibjugħa domestikament kif ukoll esportati lejn l-UE sabiex jiġi kkalkulat il-proporzjon ta' dħul biex jiġi determinat l-ammont tas-self issussidjat.
(39)
Il-Kummissjoni aċċettat din it-talba. Madankollu, minkejja din il-metodoloġija ġdida, il-marġini tas-self issussidjat baqa' l-istess.
(40)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra rigward is-self issussidjat, il-premessi minn (65) sa (81) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
(41)
B'kunsiderazzjoni għall-kummenti li saru mill-partijiet interessati wara d-divulgazzjoni provviżorja l-marġini ta' sussidju dirett u indirett huma kif ġej:
Self preferenzjali
Isem il-Kumpanija
Il-marġini tas-sussidju
Özpekler
0,3 %
4. Pula ta' Assigurazzjoni għall-Agrikoltura u Rati ta' Appoġġ għall-Primjum
(42)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra rigward il-pula ta' assigurazzjoni għall-agrikoltura u r-rati ta' appoġġ għall-primjum, il-premessi minn (82) sa (90) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
5. Sussidji għall-konsulenza
(43)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra rigward is-sussidji għall-konsulenza, il-premessa (91) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
6. Sussidji għall-fjuwil u r-rimi ta' bastimenti tas-sajd
(44)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra rigward is-sussidji għall-fjuwil u r-rimi ta' bastimenti tas-sajd, il-premessa (92) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
7. Kalkolu tal-marġini tas-sussidju totali
(45)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, żewġ kumpaniji fil-kampjun indikaw żball aġġustat klerikali fil-kalkolu tal-marġini tas-sussidju totali. Il-Kummissjoni aċċettat din it-talba u aġġornat it-tabella ta' hawn taħt skont dan.
(46)
Fin-nuqqas ta' kummenti dwar il-metodoloġija użata għall-kalkolu tal-marġini tas-sussidju globali, il-metodoloġija kif stabbilit fil-premessi (93) sa (98) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
(47)
B'kunsiderazzjoni tal-kummenti li saru mill-partijiet interessati, il-marġini tas-sussidju definittiv applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, huwa kif ġej:
Isem il-Kumpanija
Il-marġini tas-sussidju
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Medja ponderata tal-kampjun
7,6 %
Marġini tas-sussidju madwar il-pajjiż kollu
9,5 %
D. IL-ĦSARA
1. Id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u tal-produzzjoni tal-Unjoni
(48)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, parti interessata waħda sostniet li l-Kummissjoni kienet eskludiet id-dejta mill-produtturi tal-Unjoni li kienu qed jipproċessaw ħut ħaj akkwistat minn produtturi oħrajn tal-Unjoni mill-produzzjoni totali tal-Unjoni. Huma sostnew li l-industrija tal-ipproċessar tal-ħut fl-Unjoni kienet għalhekk de facto eskluża mill-investigazzjoni.
(49)
Wara d-divulgazzjoni finali l-istess parti tenniet il-kummenti tagħha u ssuġġeriet li l-Kummissjoni kellha tagħmel (i) jew analiżi integrata bbażata fuq il-produzzjoni kombinata totali tal-bdiewa u tal-proċessuri fl-Unjoni jew (ii), analiżi f'żewġ stadi abbażi ta' analiżi segmentata inizjali tal-ħsara tas-segment tal-bdiewa minn naħa u s-segment tal-proċessuri min-naħa l-oħra segwit minn integrazzjoni fl-analiżi tal-industrija kollha. Intqal li tal-aħħar tkun skont il-każistika tad-WTO fil-każ ta' KE- Salamun (9) kif ukoll il-prattika preċedenti tal-Kummissjoni (10). Madankollu, il-parti ma pprovdiet l-ebda stima dwar liema effetti jista' jkollhom il-metodoloġiji alternattivi, fil-każ li jkun hemm, fuq l-analiżi tal-ħsara. Fl-aħħar nett, l-istess parti interessata sostniet li l-metodoloġija hija inkonsistenti mal-fatt li l-importazzjonijiet destinati għall-ipproċessar mill-ġdid huma inklużi kemm fil-volum tal-importazzjonijiet kif ukoll l-produzzjoni tal-Unjoni.
(50)
Wara d-divulgazzjoni finali, il-GTT ressaq l-argument li d-dejta mingħand il-produtturi tal-Unjoni li kienu qed jipproċessaw ħut ħaj akkwistat minn produtturi oħrajn tal-Unjoni għandhom jiġu inklużi fil-produzzjoni totali tal-Unjoni.
(51)
Barra minn hekk, il-GTT argumenta li l-volum tal-produzzjoni użat fl-analiżi tal-ħsara huwa differenti mill-volum tal-produzzjoni użat fl-analiżi permanenti u għalhekk potenzjalment żbaljat. Il-GTT tenna wkoll il-kummenti tiegħu dwar id-difetti allegati tal-analiżi permanenti.
(52)
L-investigazzjoni attwali inkludiet il-produtturi kollha tal-Unjoni ta' troti ħajjin, friski, iffriżati, iffilettjati u affumikati. Kif spjegat fil-premessa (10) tar-Regolament provviżorju, il-kampjun tal-produtturi tal-Unjoni inkluda l-istadji differenti u t-tipi tal-produzzjoni (il-produzzjoni ta' troti ħajjin, friski, iffriżati, iffilettjati u affumikati) u ġie kkunsidrat bħala rappreżentattiv tal-industrija tal-Unjoni sħiħa. L-allegazzjoni ta' hawn fuq li l-industrija tal-ipproċessar tal-ħut kienet de facto eskluża mill-analiżi kienet żbaljata u ġiet miċħuda.
(53)
Barra minn hekk, ma kien hemm l-ebda dejta disponibbli li tippermetti lill-Kummissjoni twettaq analiżi segmentata tal-istadji differenti u t-tipi ta' produzzjoni. Barra minn hekk, kif imsemmi fil-premessa (10) tar-Regolament provviżorju, l-industrija tal-Unjoni hija frammentata ħafna b'iżjed minn 700 intrapriża żgħira u ta' daqs medju, għalhekk ma kienx possibbli għall-Kummissjoni li tiġbor id-dejta dwar segmenti differenti. Għalhekk, l-analiżi segmentata ssuġġerita ma kinitx possibbli f'dan il-każ.
(54)
Fl-aħħar nett, l-inklużjoni tal-importazzjonijiet maħsuba għar-riproċessar fiċ-ċifra tal-produzzjoni ġiet identifikata biex jinkiseb l-aħjar stima tal-volum tal-produzzjoni. F'kull każ, l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat (esklużi t-troti affumikati) maħsuba għar-riproċessar kienu jirrappreżentaw inqas minn 3 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni kkalkolata skont din il-metodoloġija u metodoloġija alternattiva li teskludihom miċ-ċifra tal-produzzjoni tal-Unjoni għalhekk ma kellhom l-ebda impatt sinifikanti fuq dan l-indikatur tal-ħsara.
(55)
Il-volum tal-produzzjoni differenti kkalkulat għall-finijiet ta' analiżi permanenti u l-analiżi tal-ħsara jirrifletti l-fatt li informazzjoni aktar preċiża saret disponibbli matul l-investigazzjoni filwaqt li l-analiżi permanenti kienet ibbażata fuq valutazzjoni prudenti ta' evidenza prima facie disponibbli fiż-żmien tal-analiżi permanenti. Il-Kummissjoni wieġbet ukoll għall-mistoqsijiet speċifiċi tal-GTT rigward l-analiżi permanenti minn divulgazzjoni individwali mibgħuta fit-18 ta' Diċembru 2014 u matul is-seduta mal-Uffiċjal tas-Seduta fit-8 ta' Jannar 2015. Għalhekk, l-argument li l-volum tal-produzzjoni użat għall-analiżi tal-ħsara huwa potenzjalment skorrett minħabba differenza ta' sorsi bejn l-analiżi permanenti u l-analiżi tal-ħsara hija miċħuda.
(56)
Kif spjegat fil-premessa (123) tar-Regolament provviżorju, il-volum tal-produzzjoni kien ibbażat fuq dejta tal-Federazzjoni ta' Produtturi Ewropej ta' Akkwakultura (FEAP) li hija miġbura fuq bażi ex-farm u tirreferi għal ħut ħaj imrobbi f'kull Stat Membru. Il-proporzjon ta' importazzjonijiet maħsuba għar-riproċessar żdied mal-volum tal-produzzjoni tal-Unjoni tal-ħut ħaj abbażi tal-informazzjoni miġbura u vverifikata matul din l-investigazzjoni. Peress li l-volum tal-produzzjoni huwa kkalkulat fuq “bażi ta'ekwivalenti ta' ħut sħiħ”, ma hemm l-ebda differenza jekk dan jiġi kkalkulat mill-ewwel tip ta' bejgħ, li jfisser “ħajjin”, jew l-aħħar forma possibbli ta' bejgħ, li jfisser “ipproċessati”. B'hekk, jekk il-volum ta' ħut ipproċessat żdied mal-volum ta' ħut ħaj, kif issuġġerit mill-parti interessata, dan kien jirriżulta f'għadd doppju. Minkejja li l-volum tal-produzzjoni totali kien prinċipalment ibbażat fuq dejta mill-produzzjoni ta' ħut ħaj sabiex jiġi evitat l-għadd doppju, il-metodoloġija użata ma teskludix tipi oħra tal-produzzjoni tal-Unjoni (il-produzzjoni ta' troti friski, iffriżati, iffilettjati u affumikati) u l-fatturi tal-ħsara jirreferu għall-industrija tal-Unjoni kollha, jiġifieri ħut ħaj u ipproċessar ulterjuri. Għalhekk, b'kuntrast għal dak li ntqal minn din il-parti, il-metodoloġija użata biex ikun stabbilit il-volum tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ma eskludietx l-industrija tal-ipproċessar tat-troti. Għaldaqstant l-argument ġie miċħud.
(57)
F'kull każ, anki jekk il-metodoloġija ssuġġerita mill-parti interessata kienet tkun aċċettata u d-dejta mingħand il-produtturi tal-Unjoni li kienu qed jipproċessaw il-ħut ħaj ġiet miżjuda mad-dejta minn produtturi fl-Unjoni ta' ħut ħaj, u anki jekk dan jista' jwassal għal dikjarazzjoni żejda ta' xi indikaturi ta' ħsara bħall-volum tal-produzzjoni, il-volum tal-bejgħ, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-impjiegi, huma xorta waħda juru l-istess xejriet tul il-perjodu kkunsidrat minħabba li l-volumi riprodotti mill-industrija tal-ipproċessar huma marbuta mal-volumi tal-produzzjoni ta' ħut ħaj.
(58)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (99) sa (100) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
2. Il-konsum tal-Unjoni
(59)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, u kif diġà ssemma fil-premessa (48), parti interessata waħda sostniet li l-Kummissjoni eskludiet dejta minn produtturi tal-Unjoni li kienu qed jipproċessaw ħut ħaj akkwistat minn produtturi oħrajn tal-Unjoni ta' ħut ħaj, u inkludiet biss il-volum tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni li impurtaw ħut ħaj għal aktar ipproċessar. Għaldaqstant din il-parti ddikjarat li l-konsum totali tal-Unjoni jiġi ddikjarat b'mod insuffiċjenti. Wara d-divulgazzjoni finali l-istess parti tenniet il-kumment tagħha mingħajr ma pprovdiet ebda prova addizzjonali, ħlief eżempju ipotetiku rigward l-ishma tas-suq, fejn sostniet li l-metodoloġija tal-Kummissjoni biex jiġi ddeterminat il-konsum tal-Unjoni hija intrinsikament illoġika u tirriżulta f'sehem tas-suq tal-importazzjoni mit-Turkija ddikjarat b'mod eċċessiv.
(60)
Kif spjegat fil-premessi minn (52) sa (56) l-industrija tal-ipproċessar tal-ħut fl-Unjoni, fil-fatt, ma kinitx eskluża mill-analiżi. Madankollu, id-dejta tal-produzzjoni ġiet stabbilita abbażi ta' ħut ħaj ikkalkulat fuq “bażi ta' ekwivalenti ta' ħut sħiħ” sabiex jiġi evitat l-għaddu doppju. L-istess riżultat kien jintlaħaq kieku l-volum totali tal-produzzjoni kien ikun stabbilit abbażi ta' iktar troti pproċessati kkonvertiti f'“ekwivalenti ta' ħut sħiħ”. B'hekk, jekk il-volum ta' ħut ipproċessat kien żdied mal-volum ta' ħut ħaj, kif issuġġerit mill-parti interessata, dan kien jirriżulta f'għadd doppju u għaldaqstant kien iżid b'mod artifiċjali l-volum totali tal-produzzjoni u l-konsum fl-Unjoni. Fl-istess ħin, kif spjegat fil-premessa (57), dawn l-indikaturi madankollu juru l-istess xejriet tul il-perjodu kkunsidrat. Għaldaqstant, dawn l-argumenti ġew miċħuda.
(61)
L-impatt allegat fuq is-sehem tas-suq tal-importazzjoni mit-Turkija huwa indirizzat fil-premessa (64).
(62)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (101) sa (105) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
3. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
3.1. Il-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(63)
Wara d-divulgazzjoni finali parti interessata waħda sostniet li l-Kummissjoni eskludiet dejta minn produtturi tal-Unjoni li kienu qed jipproċessaw ħut ħaj akkwistat minn produtturi oħrajn tal-Unjoni ta' ħut ħaj, u inkludiet biss il-volum tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni li impurtaw ħut ħaj għal aktar ipproċessar. Din il-parti sostniet li din il-metodoloġija wasslet għal dikjarazzjoni b'mod eċċessiv tas-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mit-Turkija. Kif imsemmi fil-premessa (59), ħlief eżempju ipotetiku rigward l-ishma tas-suq, il-parti ma pprovdiet ebda prova għat-talba tagħha.
(64)
Kif spjegat fil-premessa (60) id-dejta tal-produzzjoni ġiet stabbilita abbażi ta' ħut ħaj ikkalkulat fuq “bażi ta' ekwivalenti ta' ħut sħiħ” sabiex jiġi evitat l-għadd doppju. Jekk il-volum ta' ħut ipproċessat kien żdied mal-volum ta' ħut ħaj, kif issuġġeriet il-parti interessata, dan kien jirriżulta f'għadd doppju u għaldaqstant dikjarazzjoni insuffiċjenti tas-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mit-Turkija. Fl-istess ħin, kif spjegat fil-premessa (57), dawn l-indikaturi madankollu juru l-istess xejriet tul il-perjodu kkunsidrat. Għaldaqstant, l-argument ġie miċħud.
(65)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (106) sa (108) tar-Regolament provviżorju jiġu kkonfermati.
3.2. Prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat u t-twaqqigħ tal-prezz
(66)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, parti waħda sostniet li l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mit-Turkija ma għandhomx jiġu stabbiliti fuq bażi medja iżda fuq bażi tat-tip ta' prodott bħala l-kompożizzjoni tat-tip ta' prodott u l-piż ta' tip partikolari wieħed f'dik il-kompożizzjoni jkollu impatt sinifikanti fuq il-prezz medju. Wara d-divulgazzjoni finali, l-istess parti tenniet il-kumment tagħha mingħajr ma tat aktar sostanzjar tat-talba tagħha.
(67)
Jitqies xieraq li għall-iskopijiet tal-istabbiliment u l-analiżi tat-tendenzi tal-indikaturi ta' ħsara globali relatati mal-prezzijiet tal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu kkunsidrat skont l-Artikolu 3 tar-Regolament bażiku, għandu jiġi użat prezz medju ponderat tal-importazzjoni li huwa relatat mal-prodott ikkonċernat kif definit. Dejta dettaljata tinġabar biss għall-perjodu ta' investigazzjoni. Għalhekk, id-dejta f'livell tat-tip ta' prodott ma tkunx disponibbli għall-perjodu kollu kkunsidrat. F'kull każ, il-prezz medju ponderat tal-importazzjoni jippermetti li tiġi eżaminata t-tendenza valida għall-prodott ikkonċernat. Il-fatt li tendenza tkun allegatament differenti għal ċerti tipi ta' prodotti ma jistax jinvalida t-tendenza ġenerali. Fl-aħħar nett, il-prezz jiġi ponderat biex jiġi kkunsidrat dik li huwa l-ponderazzjoni ta' xi tipi ta' prodotti f'diversi kompożizzjonijiet.
(68)
Min-naħa l-oħra, għall-finijiet tad-determinazzjoni tat-twaqqigħ tal-prezz matul il-perjodu tal-investigazzjoni, kif spjegat fil-premessi (112) u (113) tar-Regolament provviżorju il-Kummissjoni użat il-prezzijiet medji ponderati tal-bejgħ għal kull tip ta' prodott tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun mitluba lill-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal livell ta' ex-works; u qabblithom mal-prezzijiet medji ponderati korrispondenti għal kull tip ta' prodott tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat minn produtturi Torok fil-kampjun li kkooperaw lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbilit fuq bażi tal-kost, tal-assigurazzjoni u tal-merkanzija (CIF), b'aġġustamenti xierqa għad-dazji doganali u għall-kostijiet ta' wara l-importazzjoni.
(69)
Għar-raġunijiet ta' hawn fuq, l-argument ġie miċħud.
(70)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, l-istess parti qajmet dubji dwar il-fatt li l-Kummissjoni ma tagħmel l-ebda aġġustament għall-kost ta' wara l-importazzjoni. Wara din it-talba l-Kummissjoni kompliet tanalizza l-informazzjoni disponibbli u ntużaw l-ispejjeż medji ta' wara l-importazzjoni mġarrba mill-importatur relatat tal-produttur esportatur fil-kampjun.
(71)
Dan it-tqabbil tal-prezzijiet sar fuq bażi ta' tip b'tip għal tranżazzjonijiet fl-istess livell ta' kummerċ, aġġustati kif xieraq fejn meħtieġ, u wara t-tnaqqis tar-rifużjonijiet u l-iskontijiet. Ir-riżultat tat-tqabbil kien espress bħala perċentwal tal-fatturat tal-industrija tal-Unjoni fil-kampjun matul il-perjodu ta' investigazzjoni. B'kunsiderazzjoni tal-aġġustament deskritt fil-premessa (70) ta' hawn fuq, il-medja ponderata tal-marġini tat-twaqqigħ tal-prezz tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni kien bejn 2 % u 16 % (il-medja ponderata tal-marġini tat-twaqqigħ tal-prezz kienet ta' 6 %).
(72)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (109) sa (111) u minn (114) sa (117) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
4. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
4.1. Kummenti ġenerali
(73)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, il-GTT talab li l-Kummissjoni għandha tipprovdi informazzjoni dwar l-indikaturi makroekonomiċi ta' ħsara aggregati fuq il-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun biss. Din il-parti tenniet id-dikjarazzjoni tagħha wara d-divulgazzjoni finali. Hija l-prassi tal-Kummissjoni li l-indikaturi makroekonomiċi huma stabbiliti kif ukoll analizzati fil-livell tal-Unjoni u mhux fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Huwa tassew ikkunsidrat li sa fejn huma kkonċernati l-indikaturi makroekonomiċi, dejta kompleta tal-industrija sħiħa tal-Unjoni, li tinkludi wkoll id-dejta mill-kumpaniji fil-kampjun tirrifletti aħjar is-sitwazzjoni matul il-perjodu kkunsidrat, minn dejta ta' parti biss mill-industrija. Għalhekk din it-talba ġiet miċħuda.
(74)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (118) sa (122) tar-Regolament provviżorju jiġu kkonfermati.
4.2. Indikaturi makroekonomiċi
4.2.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(75)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, u kif diġà ssemma fil-premessa (9), parti interessata waħda sostniet li l-Kummissjoni eskludiet dejta minn produtturi tal-Unjoni li kienu qed jipproċessaw ħut ħaj akkwistat minn produtturi oħrajn tal-Unjoni ta' ħut ħaj, u inkludiet biss il-volum tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni li impurtaw ħut ħaj għal aktar ipproċessar. Għaldaqstant din il-parti ddikjarat li l-volum totali tal-produzzjoni tal-Unjoni jiġi ddikjarat b'mod insuffiċjenti.
(76)
Kif spjegat fil-premessa (52) il-Kummissjoni analizzat l-industrija kollha tal-Unjoni inklużi l-produtturi ta' troti ħajjin, friski, iffriżati, iffilettjati u affumikati u kif spjegat fil-premessi (56) u (60), il-volum totali tal-produzzjoni fl-Unjoni ma ġietx affettwata mill-metodoloġija użata mill-Kummissjoni. Għaldaqstant dan l-argument ġie miċħud.
(77)
Il-GTT sostna li d-dejta tal-Federazzjoni ta' Produtturi Ewropej tal-Akkwakultura (FPEA) inkludiet id-dejta ta' 13-il Stat Membru biss u, għal din ir-raġuni, il-volum tal-produzzjoni totali tal-Unjoni kien dikjarat b'mod insuffiċjenti.
(78)
Id-dejta tal-FPEA ma kinitx tinkludi l-Istati Membri b'volum totali tal-produzzjoni ta' anqas minn 1 000 tunnellata (“ekwivalenti ta' ħut sħiħ”) fis-sena, li jista' jkun, madankollu, li minħabba l-kwantitajiet baxxi, ma kellha l-ebda impatt sinifikanti fuq it-tendenzi stabbiliti. Barra minn hekk, din il-parti ma wriet l-ebda impatt potenzjali bl-inklużjoni tal-bqija tal-Istati Membri fid-dejta globali. Għaldaqstant l-argument ġie miċħud.
(79)
Wara d-divulgazzjoni finali l-GTT sostna li ċ-ċifri tal-produzzjoni ta' żewġ Stati Membri, l-aktar il-Bulgarija u r-Rumanija li ġew esklużi kienu effettivament ipproduċew aktar minn 1 000 tunnellata fl-2011. Madankollu, il-volumi tal-produzzjoni pprovduti mill-GTT jirreferu essenzjalment għall-produzzjoni ta' troti kbar li mhuwiex il-prodott soġġett għal din l-investigazzjoni. Għaldaqstant, din it-talba ġiet miċħuda.
(80)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, parti interessata waħda sostniet li l-kapaċità tal-produzzjoni kif spjegat fil-premessa (124) tar-Regolament provviżorju kienet żbaljata peress li ġiet kkalkulata abbażi tal-volum tal-produzzjoni stabbilit b'mod inkorrett kif iddikjarat fil-premessa (75). Barra minn hekk, din il-parti interessata sostniet li r-rata tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità ma għandhiex tkun ibbażata fuq l-informazzjoni mogħtija mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun minħabba li l-kampjun inkluda produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw diversi stadji tal-produzzjoni, bħall-affumikar, filwaqt li l-volum tal-produzzjoni jinkludi allegatament biss troti ħajjin. Wara d-divulgazzjoni finali din il-parti sostniet li l-formula użata kienet ibbażata b'mod żbaljat fuq il-medja tar-rata tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità tal-produtturi fil-kampjun minflok intużat id-dejta speċifika tal-industrija tal-ħut ħaj min-naħa u l-industrija tal-ipproċessar min-naħa l-oħra. Il-parti stqarret ukoll li barra minn hekk id-dejta tal-industrija tal-ipproċessar li kienet qed takkwista troti ħajjin fl-Unjoni ma kinitx inkluża li allegatament ħalliet impatt sinifikanti fuq id-determinazzjoni tal-kapaċità tal-produzzjoni globali fl-Unjoni. Fl-aħħar nett, din il-parti sostniet li d-determinazzjoni tal-kapaċità għandha, f'kull każ, tkun ibbażata fuq formula iżda fuq dejta attwali mill-produtturi tal-Unjoni.
(81)
Kif stipulat fil-premessi (52), (56) u (60) il-Kummissjoni ma eskludietx l-industrija tal-ipproċessar fl-Unjoni mill-analiżi tagħha u l-argument li l-volum tal-produzzjoni ġie kkalkulat ħażin, ġie miċħud. Barra minn hekk, kif spjegat fil-premessa (53) ma kien hemm l-ebda dejta disponibbli li ppermettiet lill-Kummissjoni biex twettaq analiżi segmentata bl-użu ta' dejta miż-żewġ industriji speċifiċi. Għall-istess raġuni, id-determinazzjoni tal-kapaċità ma setgħetx tkun ibbażata fuq id-dejta attwali minn aktar minn 700 produttur żgħir u ta' daqs medju tal-Unjoni. Kif spjegat fil-premessi (123) u (124) tar-Regolament provviżorju, ir-rata tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità stabbilita mill-Kummissjoni kienet konsistenti mal-volum tal-produzzjoni tal-Unjoni. Għalhekk, l-argument li d-determinazzjoni tal-kapaċità fuq il-bażi ta' ċifri tal-produzzjoni totali mhux kompluti u li r-rata tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità ma għandhomx ikunu bbażati fuq l-informazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun ġie miċħud ukoll. F'kull każ, anki jekk il-metodoloġija alternattiva biex jiġi kkalkulat il-volum tal-produzzjoni li ġie ssuġġerit mill-parti interessata ġiet aċċettata u d-dejta mill-industrija tal-ipproċessar tal-Unjoni li kienet qed takkwista troti ħajjin fl-Unjoni ġiet miżjuda mad-dejta mill-produtturi fl-Unjoni ta' ħut ħaj, li rriżulta f'għadd doppju kif spjegat fil-premessa (56), l-iżvilupp tar-rata ta' utilizzazzjoni tal-kapaċità juri l-istess tendenzi tul il-perjodu kkunsidrat. Għaldaqstant, dan l-argument ġie miċħud.
(82)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (123) sa (128) tar-Regolament provviżorju jiġu kkonfermati.
4.2.2. Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
(83)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, u kif diġà ssemma fil-premessa (9), parti interessata waħda sostniet li l-Kummissjoni eskludiet dejta minn produtturi tal-Unjoni li kienu qed jipproċessaw ħut ħaj akkwistat minn produtturi oħrajn tal-Unjoni ta' ħut ħaj, u inkludiet biss il-volum tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni li impurtaw ħut ħaj għal aktar ipproċessar. Din il-parti allegat li l-parti tal-industrija tal-ipproċessar fl-Unjoni ġiet eskluża mill-analiżi bħala tali. Għalhekk, din il-parti sostniet li l-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni jiġi dikjarat b'mod insuffiċjenti u s-sehem mis-suq jiġi kkalkulat fuq din il-bażi żbaljata. Wara d-divulgazzjoni finali, l-istess parti tenniet il-kummenti tagħha u ssuġġeriet li l-Kummissjoni kellha tibbaża fuq il-metodoloġiji alternattivi deskritti fil-premessa (49), mingħajr ma tissostanzja r-rilevanza tagħhom għal din il-konstatazzjoni.
(84)
Għar-raġunijiet stabbiliti fil-premessi (52), (56) u (60), l-argument li l-volum tal-produzzjoni ġie stabbilit b'mod żbaljat u dik il-parti tal-industrija tal-Unjoni ma kinitx ġiet ikkunsidrata waqt l-analiżi ġie miċħud. Għaldaqstant l-argument li l-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq ġew stabbiliti b'mod inkorrett ġie miċħud ukoll. Kif spjegat fil-premessa (53) kull analiżi segmentata ma kinitx possibbli u ġiet miċħuda. Madankollu, kieku l-metodoloġija għall-kalkolu tal-volum ta' bejgħ li ġiet issuġġerita mill-parti interessata kienet ġiet aċċettata dan kien jirriżulta f'għadd doppju u, konsegwentement, dikjarazzjoni b'mod eċċessiv tal-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni. Fl-istess ħin, kif spjegat fil-premessa (57), dawn l-indikaturi madankollu juru l-istess tendenzi tul il-perjodu kkunsidrat. Għaldaqstant, l-argument ġie miċħud.
(85)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (129) sa (133) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
4.2.3. It-tkabbir
(86)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (134) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
4.2.4. L-impjiegi u l-produttività
(87)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, u kif diġà ssemma fil-premessa (9), parti interessata waħda sostniet li l-Kummissjoni eskludiet dejta minn produtturi tal-Unjoni li kienu qed jipproċessaw ħut ħaj akkwistat minn produtturi oħrajn tal-Unjoni ta' ħut ħaj, u li għalhekk l-impjiegi ġew dikjarati b'mod insuffiċjenti. Wara d-divulgazzjoni finali, din il-parti sostniet li l-formula użata kienet ibbażata b'mod żbaljat fuq l-impjieg tal-produtturi fil-kampjun minflok użat id-data ta' dawn iż-żewġ industriji speċifiċi. Il-parti stqarret ukoll li barra minn hekk id-dejta tal-industrija tal-ipproċessar li kienet qed takkwista troti ħajjin fl-Unjoni ma kinitx inkluża li allegatament ħalliet impatt sinifikanti fuq id-determinazzjoni tal-impjiegi globali fl-Unjoni. Fl-aħħar nett, din il-parti sostniet li d-determinazzjoni tal-impjiegi, f'kull każ, ma għandhiex tkun ibbażata fuq formula iżda fuq dejta attwali mill-produtturi tal-Unjoni.
(88)
Għar-raġunijiet stabbiliti fil-premessi (52), (56) u (60), l-argument li din il-parti tal-industrija tal-Unjoni ma kinitx ġiet ikkunsidrata waqt l-analiżi ġie miċħud. Barra minn hekk, kif spjegat fil-premessa (53) ma kien hemm l-ebda dejta disponibbli li ppermettiet lill-Kummissjoni biex twettaq analiżi segmentata bl-użu tad-dejta tal-industrija tal-ħut ħaj min-naħa u l-industrija tal-ipproċessar min-naħa l-oħra. Għall-istess raġuni, id-determinazzjoni tal-impjiegi ma setgħetx tkun ibbażata fuq dejta attwali minn aktar minn 700 produttur żgħir u ta' daqs medju tal-Unjoni. Kif spjegat fil-premessa (136) tar-Regolament provviżorju, iċ-ċifra tal-impjiegi stabbilita mill-Kummissjoni kienet konsistenti mal-volum tal-produzzjoni tal-Unjoni. Il-Kummissjoni meta stabbilixxiet id-dejta tal-impjiegi qieset l-industrija kollha tal-Unjoni inkluża l-industrija tal-ipproċessar. Għaldaqstant l-argument li l-impjiegi u ġew stabbiliti b'mod inkorrett ġie miċħud ukoll. F'kull każ, anki jekk il-metodoloġija alternattiva biex jiġi kkalkulat il-volum tal-produzzjoni li ġie ssuġġerit mill-parti interessata ġiet aċċettata u d-dejta mill-industrija tal-ipproċessar tal-Unjoni li kienet qed takkwista troti ħajjin fl-Unjoni ġiet miżjuda mad-dejta mill-produtturi fl-Unjoni ta' ħut ħaj, li rriżulta f'għadd doppju kif spjegat fil-premessa (56), l-iżvilupp tal-impjiegi juri l-istess tendenzi tul il-perjodu kkunsidrat. Għaldaqstant, dan l-argument ġie miċħud.
(89)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (135) sa (137) tar-Regolament provviżorju jiġu kkonfermati.
4.3. Indikaturi mikroekonomiċi
4.3.1. Prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
(90)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, parti waħda sostniet li l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni ma għandhomx jiġu stabbiliti fuq bażi medja iżda fuq bażi tat-tip ta' prodott bħala l-kompożizzjoni tat-tip ta' prodott u l-piż ta' tip partikolari wieħed f'dik il-kompożizzjoni jkollu impatt sinifikanti fuq il-prezz medju. Wara d-divulgazzjoni finali, l-istess parti tenniet il-kummenti tagħha mingħajr ma tat aktar sostanzjar tal-allegazzjoni tagħha.
(91)
Madankollu, b'analoġija, għar-raġunijiet stabbiliti fil-premessi (67) u (68) dan l-argument ġie miċħud.
(92)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (140) sa (142) tar-Regolament provviżorju jiġu kkonfermati.
4.3.2. Il-kostijiet lavorattivi
(93)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (143) sa (144) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
4.3.3. Inventarji
(94)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessa (145) tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
4.3.4. Il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li jiżdied il-kapital.
(95)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (146) sa (151) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
5. Konklużjoni dwar id-ħsara
(96)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq analiżi globali tal-fatturi makroekonomiċi u mikroekonomiċi rilevanti u fin-nuqqas ta' kummenti oħrajn, il-konklużjonijiet stabbiliti fil-premessi minn (152) sa (155) tar-Regolament provviżorju li l-industrija tal-Unjoni kollha inklużi l-passi differenti u t-tipi ta' produzzjoni (il-produzzjoni ta' troti ħajjin, friski, iffriżati, iffilettjati u affumikati) ġarrbet ħsara materjali fit-tifsira tal-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku, huma kkonfermati.
E. KAWŻALITÀ
1. L-effetti tal-importazzjonijiet issussidjati
(97)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (157) sa (161) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
2. L-effetti ta' fatturi oħra
2.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
(98)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (162) sa (165) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
2.2. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(99)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (166) sa (168) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
2.3. L-iżvilupp tal-konsum
(100)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (169) sa (170) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
2.4. Il-kompetizzjoni ma' speċijiet oħrajn ta' ħut
(101)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, uħud mill-partijiet interessati tennew id-dikjarazzjoni tagħhom li l-ħsara materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kienet ikkaġunata mill-kompetizzjoni ma' speċijiet oħra ta' ħut. Il-partijiet irreferew għal xi studji (11) li allegatament urew li speċijiet oħra ta' ħut qed jikkompetu mat-troti qawsalla fl-għamla ta' porzjonijiet fis-suq Ġermaniż. Il-partijiet ikkonċernati argumentaw ukoll li, minbarra l-allegata kompetizzjoni mat-troti kbar, is-salamun u l-pangasius, kien hemm ukoll kompetizzjoni mal-bakkaljaw, il-ħalibatt, il-kavalli u r-redfish li kkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
(102)
L-istudji msemmija hawn fuq li fihom il-partijiet ikkonċernati msemmija ma ppreżentaw l-ebda evidenza konklużiva la rigward is-suq Ġermaniż u lanqas is-suq tal-Unjoni bħala entitajiet sħaħ li jappoġġaw l-allegazzjonijiet li saru. Dawn l-allegazzjonijiet kienu wkoll kontradetti mill-fatt li matul il-perjodu kollu kkunsidrat l-importazzjonijiet mit-Turkija ta' troti qawsalla żdiedu kemm fis-sehem mis-suq u l-volumi tal-bejgħ fl-Unjoni.
(103)
L-allegata kompetizzjoni minn speċijiet ta' ħut li f'kull każ ma setgħetx tispjega d-deterjorament ekonomiku u finanzjarju globali tal-industrija tal-Unjoni u speċjalment it-telf tas-sehem fis-suq meta mqabbel mal-importazzjonijiet mit-Turkija, li kienu qed jiżdiedu matul il-perjodu kkunsidrat.
(104)
Għaldaqstant it-talbiet li saru f'dan ir-rigward ġew miċħuda.
(105)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (171) sa (175) tar-Regolament provviżorju jiġu kkonfermati.
2.5. Il-piżijiet amministrattivi u regolatorji, restrizzjonijiet ġeografiċi
(106)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, uħud mill-partijiet interessati tennew l-allegazzjoni tagħhom li l-analiżi ma kkunsidratx l-impatt negattiv tal-piż amministrattiv fl-Istati Membri.
(107)
Il-piż amministrattiv u regolatorju inklużi l-limitazzjonijiet allegati li jintużaw ċerti żoni ġeografiċi għal għanijiet tal-akkwakultura fl-Istati Membri bħala fattur ieħor possibbli li jkun ikkawża ħsara lill-industrija tal-Unjoni ġew indirizzati fil-premessi minn (176) sa (178) tar-Regolament provviżorju. Il-partijiet ikkonċernati ma komplewx jissostanzjaw l-allegazzjoni tagħhom jew jipprovdu informazzjoni addizzjonali f'dan ir-rigward. Għaldaqstant, din it-talba ġiet miċħuda.
(108)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (176) sa (178) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
2.6. Pressjoni fuq il-prezzijiet ikkawżata mill-bejjiegħa bl-imnut il-kbar
(109)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, uħud mill-partijiet interessati tennew l-allegazzjoni tagħhom li l-analiżi ma kkunsidratx l-impatt negattiv tal-pressjoni tal-prezzijiet u setgħa ta' negozjar għolja fis-settur ta-bejgħ bl-imnut.
(110)
Il-pressjoni tal-prezzijiet u s-setgħa ta' negozjar tas-settur tal-bejgħ bl-imnut bħala fatturi oħra possibbli li jkunu kkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni ġew indirizzati fil-premessi minn (179) sa (181) tar-Regolament provviżorju. Il-partijiet ikkonċernati ma komplewx jissostanzjaw l-allegazzjoni tagħhom jew jipprovdu informazzjoni addizzjonali f'dan ir-rigward. Għaldaqstant, din it-talba ġiet miċħuda.
(111)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (179) sa (181) tar-Regolament provviżorju jiġu kkonfermati.
2.7. Investimenti żejda, spejjeż finanzjarji, tibdil fir-rati tal-kambju u telf straordinarju marbut ma' tilwim
(112)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, uħud mill-partijiet interessati tennew l-allegazzjoni tagħhom li l-analiżi ma kkunsidratx l-impatt negattiv ta' fatturi oħra fuq il-produtturi individwali tal-Unjoni bħal l-allegati investimenti żejda, kwistjonijiet ambjentali u tilwim.
(113)
Madankollu, dawn il-fatturi ġew indirizzati fil-premessi minn (182) sa (186) tar-Regolament provviżorju. Il-partijiet ikkonċernati ma komplewx jissostanzjaw l-allegazzjoni tagħhom jew jipprovdu informazzjoni addizzjonali f'dan ir-rigward. Għaldaqstant, din it-talba ġiet miċħuda.
(114)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (182) sa (186) tar-Regolament provviżorju jiġu kkonfermati.
3. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(115)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq u fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (187) sa (189) tar-Regolament provviżorju li l-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni kienet ikkawżata mill-importazzjonijiet issussidjati u li l-ebda fatturi oħra analizzati kemm individwalment kif ukoll kollettivament ma jiksru r-rabta kawżali huma kkonfermati.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(116)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (191) sa (194) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
2. L-interess ta' importaturi mhux relatati
(117)
Wara l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji, żewġ importaturi addizjonali ppreżentaw ruħhom u sostnew li l-impożizzjoni tad-dazji għat-troti mit-Turkija jkollhom impatt negattiv fuqhom. Madankollu dawn il-partijiet ma ssostanzjawx dawn l-allegazzjonijiet. Għalhekk dawn it-talbiet ġew miċħuda.
(118)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (195) sa (198) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
3. L-interess tal-utenti, tal-konsumaturi, tal-fornituri
(119)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (199) sa (203) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
4. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(120)
Abbażi ta' dak li ntqal hawn fuq, fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessa (204) tar-Regolament provviżorju li ma kien hemm l-ebda raġuni konvinċenti li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu imposti miżuri fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mit-Turkija hija kkonfermata.
G. MIŻURI KOMPENSATORJI
(121)
Abbażi tal-konklużjonijiet li ntlaħqu mill-Kummissjoni dwar is-sussidjar, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri kumpensatorji sabiex tiġi evitata aktar ħsara lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet issussidjati.
1. Livell ta' eliminazzjoni tal-ħsara (Marġini ta' ħsara)
(122)
Fid-dawl tal-aġġustament deskritt fil-premessi (70) u (71) hawn fuq, il-marġini ta' ħsara ġie rivedut kif deskritt fil-premessa (127) hawn taħt.
(123)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra, il-premessi minn (206) sa (217) tar-Regolament provviżorju jiġu kkonfermati.
2. Miżuri definittivi
(124)
Fid-dawl ta' dak li qed jintqal, u skont l-Artikolu 15 tar-Regolament bażiku, id-dazji kompensatorji definittivi għandhom ikunu imposti skont ir-regola tad-dazju inferjuri fl-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku. Il-Kummissjoni qabblet il-marġnijiet tad-ħsara mal-marġnijiet tas-sussidju. L-ammont ta' dazji għandu jkun stabbilit fil-livell il-baxx tal-marġini ta' dumping u dak tal-ħsara.
(125)
Minħabba r-rata għolja ta' kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi Torok, id-dazju għal “Il-kumpaniji l-oħra kollha” ġie stabbilit fil-livell tal-ogħla dazju li għandu jiġi impost fuq il-kumpaniji fil-kampjun jew fuq dawk li kkooperaw fl-investigazzjoni. Id-dazju għal “Il-kumpaniji l-oħra kollha” jiġi applikat għal dawk il-kumpaniji li ma kinux ikkooperaw fl-investigazzjoni.
(126)
Għall-kumpaniji Torok mhux fil-kampjun li kkooperaw u li huma elenkati fl-Anness, ir-rata ta' dazju definittiva hija stabbilita bil-medja ponderata tar-rati tal-kumpaniji fil-kampjun.
(127)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, ir-rati tad-dazju kompensatorju definittiv, espressi skont il-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju doganali mhux imħallas, għandha tkun kif ġej:
Il-kumpanija
Il-marġini tas-sussidju
Il-marġini ta' ħsara
Dazju kompensatorju
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw
7,6 %
23 %
7,6 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Il-miżuri kumpensatorji ta' hawn fuq huma stabbiliti fil-forma ta' dazji ad valorem, jiġifieri fi proporzjon mal-valur tal-importazzjoni.
(129)
Ir-rati ta' dazju kumpensatorju tal-kumpaniji individwali speċifikati f'dan ir-Regolament kienu stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet ta' din l-investigazzjoni. Gћaldaqstant, dawn irriflettew l-qagħda ta' dawn il-kumpaniji li nstabet matul din l-investigazzjoni. Dawn ir-rati ta' dazju huma esklussivament applikabbli għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mill-pajjiż ikkonċernat u li huwa manifatturat mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija.
(130)
L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat immanifatturat minn xi kumpanija oħra mhux speċifikament imsemmija fil-parti operattiva ta' dan ir-Regolament, inklużi entitajiet relatati ma' dawk imsemmija b'mod speċifiku, għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għal “il-kumpaniji l-oħra kollha”.
(131)
Kumpanija tista' titlob li jiġu applikati dawn ir-rati ta' dazju kumpensatorju individwali jekk sussegwentement tibdel l-isem tal-entità tagħha. It-talba trid tkun indirizzata lill-Kummissjoni (12). It-talba jrid ikun fiha l-informazzjoni rilevanti kollha li tippermetti li wieħed juri li l-bidla ma taffettwax id-dritt tal-kumpanija li tibbenefika minn rata ta' dazju li tapplika għaliha. Jekk il-bidla fl-isem tal-kumpanija ma taffettwax id-dritt tagħha li tibbenefika minn rata ta' dazju li tapplika għaliha, jiġi ppubblikat avviż ta' informazzjoni dwar il-bidla fl-isem f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
(132)
Biex ikun żgurat infurzar xieraq tad-dazji kompensatorji, id-dazju residwu għall-kumpaniji l-oħrajn kollha għandu japplika mhux biss għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx f'din l-investigazzjoni, iżda wkoll għall-produtturi li ma esportawx lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
3. Impenji
(133)
Wara d-divulgazzjoni tar-Regolament provviżorju 15-il produttur li jesportaw offrew impenji ta' prezzijiet skont l-Artikolu 13 tar-Regolament bażiku.
(134)
Il-Kummissjoni analizzat dawn l-offerti b'attenzjoni fid-dawl tal-kuntest speċifiku tar-relazzjoni mat-Turkija. Il-Kummissjoni madankollu kkunsidrat li dawn l-impriżi ma jkunux prattiċi fil-proċediment attwali. Dan huwa minħabba n-numru għoli ta' preżentazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat, id-differenzi sinifikanti fil-prezz bejn id-diversi preżentazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat u r-riskju ta' kontrokumpens minħabba bejgħ ta' prodotti oħrajn lill-istess klijenti.
(135)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti interessata minnhom (AEA), sostniet li r-raġunijiet li fil-każ li jiġu kkunsidrati l-impriżi ma jkunx prattiku mhumiex korretti. L-ewwel nett, hija sostniet li n-numru ta' preżentazzjonijiet huwa limitat, dawn huma identifikabbli b'mod ċar permezz tal-kodiċi TARIC u, jekk meħtieġ, ċerti preżentazzjonijiet jistgħu jinġabru, it-tieni nett, li l-eżistenza ta' differenzi kbar fil-prezzijiet bejn preżentazzjonijiet differenti mhux se jagħmel dawn impriżi mhux prattikabbli minħabba li l-prezzijiet tal-importazzjoni minimi differenti jistgħu jkunu stabbiliti għal preżentazzjonijiet differenti u, fl-aħħar nett, li impriżi simili kienu ġew aċċettati f'każ ta' prodotti oħra tas-sajd (salamun) (13) qabel.
(136)
L-ewwel nett, il-produtturi esportaturi fil-kampjun li kienu offrew impriżi u li dwarhom il-Kummissjoni kellha informazzjoni dettaljata kienu esportaw seba' preżentazzjonijiet differenti tal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Preżentazzjonijiet bħal dawn ma jistgħux jiġu identifikati b'mod ċar b'kodiċi TARIC. Barra minn hekk, kull grupp ta' preżentazzjonijiet li jeħtieġu prezzijiet differenti jista' jwassal għal kumpens trasversali bejn l-prezzijiet minimi tal-importazzjoni ta' preżentazzjonijiet differenti. It-tieni, jekk in-numru għoli ta' produtturi esportaturi u preżentazzjonijiet flimkien ma' differenzi sinifikanti fil-prezzijiet bejn il-preżentazzjonijiet jittaffa b'għadd kbir ta' prezzijiet minimi ta' importazzjoni kif issuġġerit mill-parti interessata, dan jagħmel il-monitoraġġ tal-impenji anke aktar prattiku. It-tielet nett, it-tnaqqis tar-riskju tal-kumpens trasversali permezz ta' monitoraġġ kontinwu ta' klawsola li ma jbiegħux aktar prodotti oħra lill-istess konsumaturi jwassal għal konsum ta' riżorsi b'mod sproporzjonat u għaldaqstant mhux prattiku. Fl-aħħar nett, f'dak li jirrigwarda l-każ tas-salamun, l-impenji aċċettati f'dak iż-żmien ġew ippruvati li mhuwiex prattiku kif jidher mill-ħafna rtirar matul iż-żmien tal-miżuri. Għar-raġunijiet ta' hawn fuq, l-argumenti li l-impenji jkunu prattiċi f'dan il-każ preżenti huma miċħuda.
(137)
Għalhekk, l-impenji fuq il-prezzijiet offruti ġew miċħuda.
4. Ġbir definittiv tad-dazji provviżorji
(138)
Fid-dawl tal-marġini ta' sussidju misjuba u minħabba l-livell ta' ħsara kkważata lill-industrija tal-Unjoni, l-ammonti garantiti permezz tad-dazju kompensatorju provviżorju impost bir-Regolament provviżorju għandhom jinġabru definittivament. L-ammonti garantiti ogħla mir-rati definittivi tad-dazju kompensatorju għandhom jiġu rilaxxati.
(139)
Il-miżuri stabbiliti f'dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat imwaqqaf bl-Artikolu 15(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 (14).
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Dazju kumpensatorju provviżorju huwa impost fuq l-importazzjonijiet tat-trota qawsalla (Oncorhynchus mykiss):
-
li tiżen ħajja 1,2 kg jew anqas kull waħda, jew
-
friska, imkessħa, iffriżata u/jew affumikata:
-
fil-forma ta' ħuta sħiħa (bir-ras), bil-garġi mneħħija jew le, kemm jekk imnaddfa jew le, li tiżen 1,2 kg jew anqas kull waħda, jew
-
bla ras, bil-garġi mneħħija jew le, kemm jekk imnaddfa jew le, li tiżen 1 kg jew anqas kull waħda, jew
-
fil-forma ta' flettijiet li jiżnu 400 g jew anqas kull waħda,
li fil-preżent taqa' taħt il-kodiċijiet NM ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 u ex 0305 43 00 (il-kodiċi TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 u 0305430011) u li toriġina mit-Turkija.
2. Ir-rati tad-dazju kompensatorju definittivi applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt ikunu kif ġej:
Il-kumpanija
Id-dazju kompensatorju
Il-kodiċi addizzjonali TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Il-kumpaniji elenkati fl-Anness
7,6 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
9,5 %
B999
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, japplikaw id-dispożizzjonijiet rilevanti fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
L-ammonti garantiti bħala dazji kompensatorji provviżorji skont ir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 1195/2014 jinġabru definittivament. L-ammonti garantiti li huma ogħla mir-rati definittivi tad-dazju kompensatorju jiġu rilaxxati.
Artikolu 3
Fejn kull produttur esportatur ġdid fit-Turkija jipprovdi xhieda suffiċjenti lill-Kummissjoni li:
-
ma jkunx esporta lejn l-Unjoni l-prodott deskritt fl-Artikolu 1(1) waqt il-perjodu tal-investigazzjoni (l-1 ta' Jannar 2013 sal-31 ta' Diċembru 2013),
-
mhuwiex relatat ma' xi wieħed mill-esportaturi jew produtturi fit-Turkija li huma soġġetti għall-miżuri imposti minn dan ir-Regolament,
-
huwa jkun effettivament esporta lejn l-Unjoni l-prodott ikkonċernat wara l-perjodu tal-investigazzjoni li fuqu huma bbażati l-miżuri, jew li jkun daħal f'obbligu kuntrattwali irrevokabbli sabiex jesporta kwantità sinifikanti lejn l-Unjoni,
l-Artikolu 1(2) jista' jiġi emendat billi jiżdied il-produttur esportatur ġdid mal-kumpaniji li kkooperaw li mhumiex inklużi fil-kampjun u għaldaqstant jiġi soġġett għar-rata ta' dazju medja ponderata ta' 7,6 %.
Artikolu 4
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-26 ta' Frar 2015.