NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 652/2014
ze dne 15. května 2014,
kterým se stanoví pravidla pro řízení výdajů v oblasti potravinového řetězce, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin a rozmnožovacího materiálu rostlin, kterým se mění směrnice Rady 98/56/ES, 2000/29/ES a 2008/90/ES, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002, (ES) č. 882/2004 a (ES) č. 396/2005, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 a kterým se zrušují rozhodnutí Rady 66/399/EHS, 76/894/EHS a 2009/470/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 a čl. 168 odst. 4 písm. b) této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Právo Unie stanoví požadavky týkající se potravin a bezpečnosti potravin a krmiv a bezpečnosti krmiv ve všech fázích výroby, včetně pravidel, jejichž cílem je zaručovat poctivé jednání při obchodování a poskytování informací spotřebitelům. Stanoví rovněž požadavky na prevenci a tlumení přenosných chorob zvířat a zoonóz a požadavky týkající se dobrých životních podmínek zvířat, vedlejších produktů živočišného původu, zdraví rostlin a reprodukčního materiálu rostlin, ochrany odrůd rostlin, geneticky modifikovaných organismů a uvádění na trh a používání přípravků na ochranu rostlin a udržitelného používání pesticidů. Právo Unie stanoví rovněž úřední kontroly a další úřední kontrolní činnosti, které mají zajistit účinné uplatňování a dodržování těchto požadavků.
(2)
Obecným cílem práva Unie v těchto oblastech je přispět k vysoké úrovni ochrany zdraví lidí, zvířat a rostlin v potravinovém řetězci, vysoké úrovni ochrany a informování spotřebitelů a vysoké úrovni ochrany životního prostředí při současné podpoře konkurenceschopnosti a vytváření pracovních příležitostí.
(3)
Sledování tohoto obecného cíle vyžaduje odpovídající finanční zdroje. Je proto nezbytné, aby Unie přispěla k financování opatření, která jsou prováděna v různých oblastech týkajících se tohoto obecného cíle. V zájmu účelného zaměření vynakládaných výdajů je třeba stanovit specifické cíle a ukazatele, aby bylo možno posoudit dosažení těchto cílů.
(4)
Financování Unie určené na výdaje týkající se potravin a krmiv mělo v minulosti podobu grantů, veřejných zakázek a plateb pro mezinárodní organizace působící v této oblasti. Je vhodné pokračovat ve financování stejným způsobem.
(5)
Financování Unie určené členským státům lze rovněž využít k jejich podpoře při akcích týkajících se zdraví rostlin nebo zvířat, pokud jde o kontrolu, prevenci nebo eradikaci škodlivých organismů nebo nákaz zvířat prováděných organizacemi působícími v této oblasti.
(6)
Z důvodů rozpočtové kázně je nutné stanovit v tomto nařízení seznam způsobilých opatření, která mohou využít příspěvek Unie, a rovněž způsobilé náklady a použitelné míry financování.
(7)
S přihlédnutím k nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (3) má maximální částka na výdaje v oblasti potravin a krmiv na celé období 2014-2020 činit 1 891 936 000 EUR.
(8)
Mimoto by finanční prostředky na úrovni Unie měly být poskytnuty na řešení mimořádných situací, jako například situací souvisejících se zdravím zvířat a rostlin, v případě, že prostředky v rámci rozpočtového okruhu 3 nepostačují, jsou však nezbytná nouzová opatření. Finanční prostředky na řešení těchto krizí by měly být uvolněny například čerpáním z nástroje flexibility v souladu s interinstitucionální dohodou ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (4).
(9)
Stávající právo stanoví, že některé způsobilé náklady mají být hrazeny podle pevných sazeb. U jiných nákladů právní úprava nepředpokládá žádné omezení náhrad. V zájmu racionalizace a zjednodušení systému by měla být stanovena pevná maximální sazba náhrady nákladů. Je vhodné tuto sazbu stanovit v obvyklé výši obvykle uplatňované u grantů. Je rovněž nezbytné umožnit za určitých okolností zvýšení této běžné maximální sazby.
(10)
Vzhledem k významu dosažení cílů tohoto nařízení je vhodné financovat u některých opatření způsobilé náklady v plné výši, má-li provedení těchto opatření za následek rovněž vznik nákladů, které nejsou způsobilé.
(11)
Unie nese odpovědnost za zajištění toho, aby byly finanční prostředky řádně vynakládány, avšak rovněž za přijetí opatření, která reagují na potřebu zjednodušit výdajové programy v zájmu snížení administrativní zátěže a nákladů u příjemců finančních prostředků i u všech účastníků, a to v souladu se sdělením Komise ze dne 8. října 2010 nazvaným Inteligentní regulace v Evropské unii.
(12)
Právo Unie vyžaduje, aby v případě výskytu a vývoje některých nákaz zvířat nebo zoonóz členské státy provedly určitá opatření. Unie by proto měla poskytnout finanční příspěvek na tato nouzová opatření.
(13)
Je rovněž nutné snížit počet ohnisek nákaz zvířat a zoonóz, které představují riziko pro zdraví lidí a zvířat, a sice prostřednictvím náležitých opatření v oblasti eradikace, tlumení a sledování a rovněž zamezit jejich výskytu. Vnitrostátní programy eradikace, tlumení a sledování těchto nákaz a zoonóz by proto měly mít možnost využít financování Unie.
(14)
Z organizačních důvodů a z důvodu účinnosti při správě finančních prostředků v oblasti zdraví zvířat a rostlin je vhodné stanovit pravidla týkající se obsahu, předkládání, posuzování a schvalování vnitrostátních programů, včetně programů prováděných v nejvzdálenějších regionech Unie uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie. Z týchž důvodů by měly být stanoveny rovněž lhůty pro podávání zpráv a předkládání žádostí o platby.
(15)
Směrnice Rady 2000/29/ES (5) vyžaduje, aby členské státy přijaly určitá nouzová opatření k eradikaci organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům (dále jen „škodlivé organismy“). Unie by měla poskytnout finanční příspěvek na eradikaci těchto škodlivých organismů. Za určitých podmínek by měl být finanční příspěvek Unie dostupný rovněž pro nouzová opatření, která jsou zaměřena na omezení výskytu škodlivých organismů, jež mají na Unii nejvážnější dopady a jejichž eradikace v určitých zónách není možná, a na preventivní opatření týkající se těchto škodlivých organismů.
(16)
Nouzová opatření, která jsou přijata proti škodlivým organismům, by měla být způsobilá pro spolufinancování Unie za předpokladu, že tato opatření mají přidanou hodnotu pro celou Unii. Z tohoto důvodu by měl být finanční příspěvek Unie poskytnut s ohledem na škodlivé organismy uvedené v seznamu v oddílu I části A přílohy I směrnice 2000/29/ES a oddílu I části A přílohy II uvedené směrnice pod názvem „Škodlivé organismy, o nichž není známo, že se v Unii vyskytují“. Je-li známo, že se škodlivé organismy v Unii vyskytují, měla by být pro finanční příspěvek Unie způsobilá pouze opatření týkající se škodlivých organismů, které mají na Unii nejvážnější dopady. Těmito škodlivými organismy se rozumí zejména ty škodlivé organismy, kterých se týkají opatření směrnic Rady 69/464/EHS (6), 93/85/EHS (7), 98/57/ES (8) nebo 2007/33/ES (9). Pro finanční příspěvek Unie by rovněž měla být způsobilá vnitrostátní opatření týkající se škodlivých organismů, které nejsou uvedeny v příloze I nebo II směrnice 2000/29/ES a které předběžně splňují podmínky pro zařazení do oddílu I části A přílohy I směrnice 2000/29/ES nebo oddílu I části A přílohy II uvedené směrnice. Pro finanční příspěvek Unie by měla být způsobilá rovněž opatření týkající se škodlivých organismů, na něž se vztahují nouzová opatření Unie pro jejich eradikaci.
(17)
Je nutné zjistit výskyt určitých škodlivých organismů včas. Průzkumy provedené členskými státy za účelem zjištění tohoto výskytu jsou nezbytné k zajištění okamžité eradikace ohnisek výskytu těchto škodlivých organismů. Průzkumy provedené jednotlivými členskými státy jsou nezbytné k ochraně území všech ostatních členských států. Unie může přispět na financování těchto průzkumů pod podmínkou, že jejich oblast působnosti zahrnuje nejméně jednu ze dvou kritických kategorií škodlivých organismů, zejména škodlivé organismy, o nichž není známo, že se v Unii vyskytují, a škodlivé organismy, na něž se vztahují nouzová opatření.
(18)
Opatření financované Unií v oblasti zdraví zvířat a rostlin by mělo krýt specifické způsobilé náklady. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech by financování Unie rovněž mělo krýt náklady, které členským státům vznikly při provádění jiných nezbytných opatření. Tato opatření mohou zahrnovat provádění posílených opatření v oblasti biologické bezpečnosti v případě výskytu choroby nebo škodlivých organismů, náklady na zničení a přepravu jatečně upravených těl během programů eradikace a náklady na odškodnění vlastníků v souvislosti s mimořádnými očkovacími akcemi.
(19)
Nejvzdálenější regiony členských států se setkávají s problémy, které jsou způsobeny jejich odlehlostí a závislostí na omezeném počtu produktů. Je vhodné, aby Unie poskytla členským státům finanční příspěvek na programy, které v těchto nejvzdálenějších regionech provádějí za účelem ochrany proti škodlivým organismům v souladu s cíli nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 (10). Jelikož na některé nejvzdálenější regiony se nevztahují pravidla Unie stanovená směrnicí 2000/29/ES, nýbrž zvláštní vnitrostátní pravidla týkající se těchto regionů, uvedený finanční příspěvek Unie se týká pravidel, která jsou v těchto regionech platná, a to jak evropských, tak vnitrostátních.
(20)
Úřední kontroly prováděné členskými státy jsou nezbytným nástrojem k ověření a sledování uplatňování, dodržování a prosazování příslušných požadavků Unie. Účelnost a účinnost systémů úředních kontrol je zásadní pro zachování vysoké úrovně bezpečnosti pro člověka, zvířata a rostliny v potravinovém řetězci při současném zajištění vysoké úrovně ochrany životního prostředí. Na tato kontrolní opatření by měla být poskytnuta finanční podpora Unie. Finanční příspěvek by měl být dostupný zejména pro referenční laboratoře Unie s cílem pomoci jim uhradit náklady vyplývající z provádění pracovních programů, které byly schváleny Komisí. Jelikož účinnost úředních kontrol závisí rovněž na tom, zda mají kontrolní orgány k dispozici náležitě vyškolené pracovníky, kteří mají odpovídající znalosti práva Unie, měla by Unie přispět na programy školení a výměn, které organizují příslušné orgány.
(21)
Účinné řízení úředních kontrol závisí na rychlé výměně údajů a informací týkajících se těchto kontrol. Náležité a harmonizované uplatňování příslušných pravidel závisí mimoto na zřízení účinných systémů za účasti příslušných orgánů členských států. Pro finanční příspěvek by proto mělo být způsobilé rovněž vytvoření a provozování databází a počítačových systémů pro správu informací za uvedeným účelem.
(22)
Unie by měla poskytnout finanční prostředky na technické, vědecké, koordinační a komunikační činnosti, které jsou nezbytné k zajištění řádného uplatňování práva Unie a k přizpůsobení práva vědeckému, technologickému a společenskému vývoji. Finanční prostředky by měly být poskytnuty rovněž na projekty, které mají zvýšit účelnost a účinnost úředních kontrol.
(23)
Podle článku 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) musí být ve všech návrzích předložených legislativnímu orgánu jasně vyznačena ustanovení obsahující odchylky od ustanovení uvedeného nařízení a musí být uvedeny konkrétní důvody těchto odchylek. Vzhledem ke specifické povaze některých cílů, na něž se vztahuje toto nařízení, a s ohledem na skutečnost, že činnosti spojené s těmito cíli mohou nejlépe provádět příslušné orgány členských států, mají být tyto orgány považovány pro účely čl. 128 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 za označené příjemce. Těmto orgánům by proto mělo být možné udělit granty bez předchozího zveřejnění výzvy k podávání návrhů.
(24)
Odchylně od ustanovení článku 86 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a jako výjimka ze zásady retroaktivity stanovené v článku 130 tohoto nařízení by náklady na nouzová opatření, na něž se vztahují články 7 a 17 tohoto nařízení, měly být způsobilé ode dne ohlášení výskytu nákazy nebo přítomnosti škodlivého organismu Komisi ze strany členského státu, a to kvůli naléhavé a nepředvídatelné povaze těchto opatření. Komise by měla přijmout odpovídající rozpočtové závazky a po posouzení žádostí o platbu podaných členskými státy proplatit způsobilé výdaje.
(25)
Je nanejvýš důležité, aby tato nouzová opatření byla zavedena bezodkladně. Bylo by proto kontraproduktivní vyloučit z financování náklady, které vznikly před podáním žádosti o grant, jelikož to by členské státy vybízelo k tomu, aby své úsilí bezprostředně zaměřily na vypracování žádosti o grant místo na zavedení nouzových opatření.
(26)
Vzhledem k rozsahu platného práva Unie týkajícího se provádění opatření v oblasti eradikace a dozoru a technických omezení, pokud jde o dostupné odborné znalosti, je nutné zavést opatření, na něž se vztahuje toto nařízení, velkou částí příslušných orgánů členských států. V určitých případech je proto nezbytné spolufinancovat náklady na mzdy pracovníků vnitrostátních správních orgánů.
(27)
Programování umožňuje koordinaci a stanovení priorit, a přispívá tudíž k účinnému využívání finančních zdrojů Unie. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijímání pracovních programů pro provádění některých opatření, která jsou stanovena v tomto nařízení.
(28)
K zajištění odpovědného a účinného využívání finančních zdrojů Unie by Komise měla mít možnost ověřit, zda je při provádění způsobilých opatření využíváno financování Unie efektivně, a to prostřednictvím kontrol na místě nebo kontrol dokladů.
(29)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí a zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků.
(30)
Seznam nákaz zvířat, které jsou způsobilé pro financování podle nouzových opatření, je přílohou tohoto nařízení a obsahuje nákazy zvířat, na které odkazuje čl. 3 odst. 1, čl. 4 odst. 1, čl. 6 odst. 2 a čl. 14 odst. 1 rozhodnutí Rady 2009/470/ES (12). S cílem zohlednit nákazy zvířat, které musí být hlášeny v souladu se směrnicí Rady 82/894/EHS (13), a nákazy, které pravděpodobně představují pro Unii novou hrozbu, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 SFEU, pokud jde o doplnění tohoto seznamu.
(31)
Seznam nákaz zvířat a zoonóz, které jsou způsobilé pro financování podle programů na provádění eradikace, tlumení a sledování, je přílohou tohoto nařízení a obsahuje nákazy zvířat a zoonózy, na které odkazuje příloha I rozhodnutí 2009/470/ES. S cílem zohlednit situace způsobené těmito nákazami zvířat, které mají významný dopad na živočišnou výrobu nebo obchod, vývoj zoonóz, které představují hrozbu pro člověka, nebo s ohledem na nový vědecký nebo epizootologický vývoj by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 SFEU, pokud jde o doplnění těchto seznamů.
(32)
Je obzvláště důležité, aby Komise při přijímání aktů v přenesené pravomoci podle tohoto nařízení vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(33)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o vypracování ročních a víceletých pracovních programů; finančních příspěvků pro naléhavá opatření nebo v případě, že je nutné reagovat na nepředvídatelný vývoj; postupů, kterými se členské státy budou řídit při předkládání žádostí a zpráv a žádostí o platby. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (14).
(34)
Právo Unie by mělo být spravováno a prováděno způsobem, který zajišťuje dosažení zamýšleného přínosu na základě zkušeností. Je proto vhodné, aby Komise posoudila fungování a účinnost tohoto nařízení a sdělila výsledky ostatním orgánům.
(35)
Při uplatňování pravidel Unie, na něž se vztahuje toto nařízení, jsou Komisi v současné době nápomocny různé výbory, zejména výbory zřízené rozhodnutími Rady 66/399/EHS (15) a 76/894/EHS (16), směrnicemi Rady 98/56/ES (17) a 2008/90/ES (18) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (19). Je vhodné racionalizovat postup projednávání ve výborech v této oblasti. Úkolem spočívajícím v napomáhání Komisi při výkonu jejích prováděcích pravomocí s ohledem na výdaje vzniklé v příslušných oblastech by měl být pověřen výbor zřízený článkem 58 nařízení (ES) č. 178/2002 a měl by být upraven jeho název, aby zohledňoval jeho rozšířené úkoly. Rozhodnutí 66/399/EHS a 76/894/EHS by proto měla být zrušena a směrnice 98/56/ES a 2008/90/ES a nařízení (ES) č. 178/2002 by měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(36)
Tímto nařízením se nahrazují ustanovení rozhodnutí 2009/470/ES. Nahrazuje se jím rovněž čl. 13c odst. 5 a články 22 až 26 směrnice 200/29/ES, článek 66 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (20), kapitola VII nařízení Evropského parlamentu a Rady č. (ES) 396/2005 (21), článek 22 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES (22) a článek 76 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (23). Směrnice 2000/29/ES, nařízení (ES) č. 882/2004 a (ES) č. 396/2005, směrnice 2009/128/ES a nařízení (ES) č. 1107/2009 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,
(37)
Zavedení spolufinancování Unie pro náklady, které členským státům vznikly v souvislosti s odškodněním vlastníků za hodnotu zničených rostlin, rostlinných produktů nebo jiných předmětů, na které se vztahují opatření uvedená v článku 16 směrnice 2000/29/ES, vyžaduje vypracování pokynů o podmínkách, pokud jde o meze tržní hodnoty dotčených plodin a stromů. Toto zavedení by se proto mělo použít až od 1. ledna 2017,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
KAPITOLA I
Předmět, oblast působnosti a cíle
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví pravidla pro řízení výdajů ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v oblastech, na něž se vztahují pravidla Unie:
a)
upravující potraviny a bezpečnost potravin v kterékoli fázi výroby, zpracování, distribuce a likvidace potravin, včetně pravidel, která mají zaručovat poctivé jednání při obchodování, chránit zájmy spotřebitelů a zajistit jejich informování, a výrobu a používání materiálů a předmětů určených pro styk s potravinami;
b)
upravující krmiva a bezpečnost krmiv ve všech fázích výroby, zpracování, distribuce a likvidace krmiv a jejich používání, včetně pravidel, která mají zaručovat poctivé jednání při obchodování, chránit zájmy spotřebitelů a zajistit jejich informování;
c)
stanovující veterinární požadavky;
d)
stanovující požadavky, které se týkají se dobrých životních podmínek zvířat;
e)
týkající se ochranných opatření proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům podle čl. 2 odst. 1 písm. e) směrnice 2000/29/ES („škodlivé organismy“);
f)
týkající se produkce za účelem uvádění na trh a uvádění rozmnožovacího materiálu rostlin na trh;
g)
stanovující požadavky na uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a udržitelné používání pesticidů;
h)
zaměřující se na prevenci a minimalizaci rizik pro veřejné zdraví a zdraví zvířat, která vyplývají z vedlejších produktů živočišného původu a odvozených produktů;
i)
upravující záměrné uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí;
j)
týkající se ochrany práv duševního vlastnictví ve vztahu k odrůdám rostlin a ochrany a výměny rostlinných genetických zdrojů.
Článek 2
Cíle
1. Cílem výdajů uvedených v článku 1 je dosáhnout:
a)
obecného cíle spočívajícího v přispění k vysoké úrovni ochrany zdraví lidí, zvířat a rostlin v potravinovém řetězci a v souvisejících oblastech na základě předcházení a eradikace nákaz a škodlivých organismů a na základě zajištění vysoké úrovně ochrany spotřebitele a životního prostředí, tak a zároveň dosáhnout posílení konkurenceschopnosti potravinářského a krmivářského průmyslu Unie a podpory vytváření pracovních příležitostí;
b)
těchto specifických cílů:
i)
přispět k vysoké úrovni bezpečnosti potravin a systémů produkce potravin a ostatních produktů, které mohou ovlivnit bezpečnost potravin, a současně zlepšit udržitelnost produkce potravin,
ii)
přispět k dosažení lepšího nákazového statusu v Unii a podporovat zlepšování životních podmínek zvířat,
iii)
přispět k včasnému zjištění výskytu škodlivých organismů a jejich eradikaci, pokud byly tyto škodlivé organismy zavlečeny do Unie,
iv)
přispět k zvýšení účinnosti, účelnosti a spolehlivosti úředních kontrol a ostatních činností prováděných za účelem účinného uplatňování a dodržování pravidel Unie uvedených v článku 1.
2. K změření rozsahu, v jakém bylo dosaženo specifických cílů uvedených v odst. 1 písm. b), se použijí tyto ukazatele:
a)
u specifického cíle uvedeného v odst. 1 písm. b) bodu i) snížení počtu případů onemocnění lidí v Unii spojených s bezpečností potravin nebo zoonózami;
b)
u specifického cíle uvedeného v odst. 1 písm. b) bodě ii):
i)
zvýšení počtu členských států nebo jejich regionů, které jsou prosté nákaz zvířat, pro něž se poskytuje finanční příspěvek,
ii)
celkové snížení parametrů nákaz, jako je incidence, prevalence a počet ohnisek;
c)
u specifického cíle uvedeného v odst. 1 písm. b) bodě iii):
i)
pokrytí území Unie průzkumy týkajícími se škodlivých organismů, zejména škodlivých organismů, o nichž není známo, že se vyskytují na území Unie, a škodlivých organismů, které se považují za nejnebezpečnější pro území Unie,
ii)
doba potřebná pro eradikaci těchto škodlivých organismů a úspěšnost eradikace;
d)
u specifického cíle uvedeného v odst. 1 písm. b) bodě iv) příznivá tendence výsledků kontrol v konkrétních oblastech vyvolávajících obavy, jež byly provedeny odborníky Komise v členských státech a o nichž byla podána zpráva.
KAPITOLA II
Formy financování a obecná finanční ustanovení
Článek 3
Formy financování
1. Financování Unie určené na výdaje uvedené v článku 1 se poskytuje v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Jsou-li granty udělovány příslušným orgánům členských států, považují se tyto orgány za označené příjemce ve smyslu čl. 128 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Tyto granty mohou být uděleny bez výzvy k podávání návrhů.
3. Finanční příspěvek Unie na opatření uvedená v tomto nařízení může mít rovněž podobu dobrovolných plateb pro mezinárodní organizace, jichž je Unie členem nebo na jejichž práci se podílí, působící v oblastech, na něž se vztahují pravidla uvedená v článku 1.
Článek 4
Rozpočet
1. Finanční strop pro výdaje uvedené v článku 1 činí pro období 2014-2020 1 891 936 000 EUR v běžných cenách.
2. Finanční strop uvedený v odstavci 1 může pokrývat rovněž výdaje související s přípravou, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením vyžadovanými k řízení výdajů uvedených v článku 1 a dosažení jejich cílů, zejména se jedná o studie, setkání odborníků, výdaje na sítě IT, jež se soustředí na spravování a výměnu informací, a o veškeré ostatní výdaje na technickou a administrativní pomoc, které Komisi vzniknou při řízení uvedených výdajů.
3. Tento finanční strop může pokrývat rovněž výdaje na technickou a administrativní pomoc, která je nezbytná k zajištění přechodu mezi dříve přijatými opatřeními a opatřeními přijatými po vstupu tohoto nařízení v platnost. V případě potřeby mohou být v rozpočtu po roce 2020 zahrnuty prostředky na uhrazení podobných výdajů s cílem umožnit řízení opatření, která nebyla dokončena do 31. prosince 2020.
Článek 5
Maximální sazby grantů
1. Má-li finanční příspěvek Unie podobu grantu, nepřesáhne 50 % způsobilých nákladů.
2. Maximální sazbu uvedenou v odstavci 1 lze zvýšit až na 75 % způsobilých nákladů v případě:
a)
přeshraničních činností prováděných společně dvěma či více členskými státy za účelem ochrany a prevence proti škodlivým organismům či nákazám zvířat nebo jejich eradikace;
b)
členských států, jejichž hrubý národní důchod na obyvatele je podle posledních údajů Eurostatu nižší než 90 % průměru Unie.
3. Maximální sazbu uvedenou v odstavci 1 lze zvýšit až na 100 % způsobilých nákladů, pokud se činnosti využívající příspěvek Unie týkají prevence a kontroly vážných rizik pro zdraví lidí, zvířat a rostlin v Unii a:
a)
jsou navrženy tak, aby zabránily ztrátám na životech a závažnému narušení ekonomiky v celé Unii;
b)
představují zvláštní úkoly, jež jsou pro celou Unii nezbytné, jak stanoví Komise v pracovním programu přijatém podle čl. 36 odst. 1, nebo
c)
jsou vykonávány ve třetích zemích.
HLAVA II
FINANČNÍ USTANOVENÍ
KAPITOLA I
Zdraví zvířat
Oddíl 1
Nouzová opatření
Článek 6
Způsobilá opatření
1. Členským státům mohou být uděleny granty do maximální výše stanovené v čl. 5 odst. 1 až 3 na opatření přijatá v případě potvrzení výskytu některé z nákaz zvířat uvedených na seznamu podle článku 7, pokud byla tato opatření provedena bezodkladně a byla dodržena použitelná ustanovení obsažená v příslušném právu Unie. Tyto granty mohou rovněž zahrnovat náklady, které vznikly v důsledku podezření výskytu nákazy, pokud byl výskyt nákazy následně potvrzen.
2. Členským státům mohou být uděleny granty, pokud v případě potvrzení výskytu některé z nákaz zvířat uvedených na seznamu podle článku 7 dva nebo více členských států úzce spolupracuje za účelem tlumení této nákazy.
3. Členským státům, třetím zemím a mezinárodním organizacím mohou být uděleny granty na ochranná opatření přijatá v případě přímé hrozby pro nákazový status Unie v důsledku výskytu nebo vývoje některé z nákaz zvířat a zoonóz uvedených na seznamu podle článků 7 nebo 10 na území třetí země nebo členského státu.
4. Členským státům mohou být uděleny granty, pokud Komise na žádost určitého členského státu rozhodne, že musí vytvořit zásoby biopreparátů určených na tlumení nákaz zvířat a zoonóz uvedených na seznamech podle článků 7 nebo 10.
5. Finanční příspěvek Unie lze poskytnout na vytvoření zásob biopreparátů nebo na získání očkovacích látek, může-li výskyt nebo vývoj některé z nákaz zvířat nebo zoonóz uvedených na seznamu podle článků 7 nebo 10 ve třetí zemi nebo členském státě představovat hrozbu pro Unii.
Článek 7
Seznam nákaz zvířat
1. Seznam nákaz zvířat, které jsou způsobilé pro financování podle článku 6, je uveden v příloze I.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 40 za účelem doplnění seznamu nákaz zvířat podle odstavce 1 s přihlédnutím k nákazám, které musí být hlášeny v souladu se směrnicí 82/894/EHS, a nákazám, které pravděpodobně představují pro Unii novou hrozbu kvůli jejich významnému dopadu na:
a)
lidské zdraví;
b)
zdraví nebo dobré životní podmínky zvířat nebo
c)
zemědělskou produkci nebo produkci akvakultury či související hospodářská odvětví.
Článek 8
Způsobilé náklady
1. Pro financování podle čl. 6 odst. 1 mohou být způsobilé níže uvedené náklady, které členským státům vzniknou při provádění opatření podle uvedeného odstavce:
a)
náklady na odškodnění vlastníků za hodnotu poražených nebo utracených zvířat v mezích tržní hodnoty, kterou by tato zvířata měla, kdyby nebyla postižena nákazou;
b)
náklady na porážku nebo utracení zvířat a související náklady na přepravu;
c)
náklady na odškodnění vlastníků za hodnotu zničených produktů živočišného původu v mezích tržní hodnoty těchto produktů bezprostředně předtím, než vzniklo podezření na nákazu nebo než byla nákaza potvrzena;
d)
náklady na čištění, dezinfekci a dezinsekci hospodářství a zařízení na základě epizootologické situace a vlastností patogenu;
e)
náklady na přepravu a zničení kontaminovaných krmiv a kontaminovaného zařízení, pokud je nelze vydezinfikovat;
f)
náklady na nákup, skladování, podání nebo distribuci dávek očkovacích látek a návnad, jakož i náklady na vlastní očkování, pokud o nich rozhodne nebo je schválí Komise;
g)
náklady na přepravu a likvidaci jatečně upravených těl;
h)
ve výjimečných a řádně odůvodněných případech jakékoli jiné náklady, které jsou nezbytné k eradikaci nákazy, jak je stanoveno v rozhodnutí o financování podle čl. 36 odst. 4 tohoto nařízení.
2. Jak je uvedeno v čl. 130 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, jsou náklady způsobilé ode dne, kdy členské státy ohlásí Komisi výskyt nákazy. Tyto náklady mohou zahrnovat rovněž náklady, které vznikly v důsledku podezření, pokud byl výskyt nákazy následně potvrzen.
3. Po posouzení žádostí o platby podaných členskými státy přijme Komise odpovídající rozpočtové závazky a proplatí způsobilé výdaje.
Oddíl 2
Programy eradikace, tlumení a sledování nákaz zvířat a zoonóz
Článek 9
Způsobilé programy
Členským státům mohou být uděleny granty na roční nebo víceleté vnitrostátní programy eradikace, tlumení a sledování nákaz zvířat a zoonóz uvedených na seznamu podle článku 10 („vnitrostátní programy“).
Článek 10
Seznam nákaz zvířat a zoonóz
1. Seznam zvířecích nákaz a zoonóz, které jsou způsobilé pro granty podle článku 9, je uveden v příloze II.
2. Komise je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 40, kterými se doplní seznam zvířecích nákaz a zoonóz uvedený v odstavci 1 tohoto článku, s přihlédnutím k:
a)
situaci s ohledem na nákazy zvířat, které mají významný dopad na živočišnou výrobu nebo obchod;
b)
vývoji zoonóz, které představují hrozbu pro člověka, nebo
c)
novému vědeckému nebo epizootologickému vývoji.
Článek 11
Způsobilé náklady
Pro granty podle článku 9 mohou být způsobilé níže uvedené náklady, které členským státům vznikly při provádění vnitrostátních programů:
a)
náklady na odběr vzorků od zvířat;
b)
náklady na testy, pokud jsou omezeny na:
i)
náklady na zkušební soupravy, činidla a veškerý spotřební materiál, který je určen a používán zvlášť pro provádění těchto testů,
ii)
náklady na pracovníky, v jakékoli funkci, přímo se podílející na provádění těchto testů;
c)
náklady na odškodnění vlastníků za hodnotu poražených nebo utracených zvířat v mezích tržní hodnoty, kterou by tato zvířata měla, kdyby nebyla postižena nákazou;
d)
náklady na utracení nebo porážku zvířat;
e)
náklady na odškodnění vlastníků za hodnotu zničených produktů živočišného původu v mezích tržní hodnoty těchto produktů bezprostředně předtím, než vzniklo podezření na nákazu nebo než byla nákaza potvrzena;
f)
náklady na nákup, skladování, podání nebo distribuci dávek očkovacích látek nebo očkovacích látek a návnad, jež jsou použity v rámci programů;
g)
náklady na čištění, dezinfekci, dezinsekci hospodářství a zařízení na základě epizootologické situace a vlastností patogenu a
h)
ve výjimečných a řádně odůvodněných případech náklady, které vznikly při provádění jiných nezbytných opatření, než jsou opatření uvedená v písmenech a) až g), pokud jsou tato opatření uvedena v rozhodnutí o grantu podle čl. 13 odst. 3 a 4.
Pro účely prvního pododstavce písm. c) se od odškodnění odečte případná zbytková hodnota zvířat.
Pro účely prvního pododstavce písm. d) se od odškodnění odečte zbytková hodnota tepelně ošetřených neinkubovaných vajec.
Článek 12
Obsah a předkládání vnitrostátních programů
1. Nejpozději do 31. května předloží členské státy Komisi vnitrostátní programy, které mají začít následující rok, pro které mohou požadovat grant.
Vnitrostátní programy předložené po 31. květnu nejsou způsobilé pro financování v následujícím roce.
2. Vnitrostátní programy obsahují alespoň:
a)
popis epizootologické situace nákazy zvířat nebo zoonózy přede dnem zahájení programu;
b)
popis a vymezení zeměpisných a správních oblastí, ve kterých se má program provádět;
c)
dobu trvání programu;
d)
opatření, která mají být provedena;
e)
odhadovaný rozpočet;
f)
cíle, jichž má být dosaženo do dne ukončení programu, a předpokládané přínosy a
g)
vhodné ukazatele k měření dosažení cílů programu.
V každém víceletém vnitrostátním programu jsou pro každý rok, jehož se program týká, poskytnuty informace uvedené v prvním pododstavci písm. b), d) a f), pokud ve srovnání s předchozím rokem došlo k významným změnám. Informace uvedené v písm. e) uvedeného pododstavce jsou poskytnuty pro každý rok, jehož se program týká.
3. Pokud výskyt nebo vývoj některé z nákaz zvířat nebo zoonóz uvedených na seznamu podle článku 10 pravděpodobně představuje hrozbu pro nákazový status Unie, mohou členské státy za účelem ochrany Unie před zavlečením některé z těchto nákaz a zoonóz zahrnout do svých vnitrostátních programů opatření, která mají být provedena na území sousedních třetích zemí ve spolupráci s orgány těchto zemí.
Článek 13
Hodnocení a schválení vnitrostátních programů
1. Komise vyhodnotí vnitrostátní programy s přihlédnutím k prioritám a kritériím stanoveným v ročních nebo víceletých pracovních programech uvedených v čl. 36 odst. 1.
2. Do 30. listopadu každého roku předá Komise členským státům:
a)
seznam vnitrostátních programů, které byly po technické stránce schváleny a které jsou navrženy ke společnému financování;
b)
předběžnou částku vyčleněnou na každý program;
c)
předběžnou maximální výši finančního příspěvku Unie na každý program a
d)
předběžné podmínky, jež se na finanční příspěvek Unie mohou vztahovat.
3. Komise schválí roční vnitrostátní programy a související financování do 31. ledna každého roku prostřednictvím rozhodnutí o grantu ve vztahu k provedeným opatřením a vzniklým nákladům v období od 1. ledna do 31. prosince daného roku. Po předložení průběžných zpráv podle článku 14 může Komise tato rozhodnutí v případě potřeby pozměnit s ohledem na celé období způsobilosti.
4. Komise schválí víceleté vnitrostátní programy a související financování do 31. ledna prvního roku provádění prostřednictvím rozhodnutí o grantu ve vztahu k provedeným opatřením a vzniklým nákladům v období od 1. ledna prvního roku provádění do konce období provádění.
5. V případě schválení víceletých vnitrostátních programů podle odstavce 4 mohou být rozpočtové závazky rozděleny na roční splátky. Jsou-li rozpočtové závazky takto rozděleny, přidělí Komise roční splátky s přihlédnutím k pokroku programů, odhadovaným potřebám a dostupnému rozpočtu.
Článek 14
Podávání zpráv
Do 30. dubna každého roku předloží členské státy Komisi pro každý schválený roční nebo víceletý vnitrostátní program podrobnou výroční technickou a finanční zprávu za předchozí rok. Tato zpráva obsahuje uvedení dosažených výsledků, jež byly změřeny na základě ukazatelů uvedených v čl. 12 odst. 2 písm. g), a podrobného vyúčtování vzniklých způsobilých nákladů.
Do 31. srpna každého roku předloží mimoto členské státy Komisi pro každý schválený víceletý vnitrostátní program průběžnou finanční zprávu.
Článek 15
Platby
Členské státy předloží Komisi žádost o platbu za daný rok s ohledem na vnitrostátní program nejpozději do 30. dubna následujícího roku.
Komise vyplatí finanční příspěvek Unie na způsobilé náklady po příslušném ověření zpráv uvedených v článku 14.
KAPITOLA II
Zdraví rostlin
Oddíl 1
Nouzová opatření
Článek 16
Způsobilá opatření
1. Členským státům mohou být uděleny granty do maximální výše stanovené v čl. 5 odst. 1 až 3 na níže uvedená opatření proti škodlivým organismům s výhradou podmínek stanovených v článku 17:
a)
opatření k eradikaci škodlivého organismu v zamořené oblasti přijatá příslušnými orgány podle čl. 16 odst. 1 a 2 směrnice 2000/29/ES nebo na základě opatření Unie přijatých v souladu s čl. 16 odst. 3 uvedené směrnice;
b)
opatření k omezení výskytu škodlivého organismu, proti němuž byla přijata opatření Unie k zamezení šíření podle čl. 16 odst. 3 směrnice 2000/29/ES, v zamořené oblasti, v níž není možná eradikace tohoto škodlivého organismu, pokud jsou tato opatření nezbytná k ochraně Unie před dalším rozšiřováním tohoto škodlivého organismu. Tato opatření se týkají výhradně eradikace dotyčného škodlivého organismu v nárazníkové zóně v případě, je-li zjištěn jeho výskyt v této zóně;
c)
dodatečná ochranná opatření přijatá proti rozšiřování škodlivého organismu, proti němuž byla přijata opatření Unie podle čl. 16 odst. 3 směrnice 2000/29/ES, jiná než opatření k eradikaci uvedená v písmeni a) a opatření k omezení výskytu uvedená v písmeni b), jsou-li tato opatření nezbytná k ochraně Unie před dalším rozšiřováním tohoto škodlivého organismu.
Granty na opatření uvedená pod písm. a) a b) prvního pododstavce mohou být rovněž uděleny na opatření, která byla přijata v důsledku podezření přítomnost škodlivého organismu, pokud byla tato přítomnost následně potvrzena.
2. Granty uvedené v odstavci 1 mohou být uděleny rovněž členskému státu, na jehož území se škodlivé organismy uvedené v odstavci 1 nevyskytují, pokud byla na území tohoto členského státu přijata opatření proti zavlékání těchto škodlivých organismů z důvodu jejich výskytu v sousedním členském státě nebo třetí zemi v bezprostřední blízkosti jeho hranic.
3. Členským státům mohou být uděleny granty, pokud po potvrzení přítomnosti některého ze škodlivých organismů uvedených v článku 17 dva nebo více členských států úzce spolupracuje za účelem provedení příslušných opatření uvedených v odstavci 1.
4. Granty na opatření uvedená v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) až c) mohou být rovněž uděleny mezinárodním organizacím.
Článek 17
Podmínky
Opatření uvedená v článku 16 mohou být způsobilá pro granty, pokud byla provedena bezodkladně a byla dodržena použitelná ustanovení obsažená v příslušných právních předpisech Unie a za předpokladu, že je splněna jedna nebo více z níže uvedených podmínek:
a)
týkají se škodlivých organismů uvedených v oddíle I části A přílohy I směrnice 2000/29/ES a v oddíle I části A přílohy II uvedené směrnice;
b)
týkají se škodlivých organismů, na které se vztahuje opatření přijaté Komisí podle čl. 16 odst. 3 směrnice 2000/29/ES;
c)
týkají se škodlivých organismů, pro které byla přijata opatření podle směrnice 69/464/EHS, 93/85/EHS, 98/57/ES nebo 2007/33/ES, nebo
d)
týkají se škodlivých organismů, jež nejsou uvedeny na seznamu v příloze I či v příloze II směrnice 2000/29/ES a na které se vztahuje opatření přijaté příslušným orgánem členského státu podle čl. 16 odst. 2 směrnice 2000/29/ES a které předběžně splňují podmínky pro zařazení do oddílu I části A přílohy I směrnice 2000/29/ES nebo oddílu I části A přílohy II uvedené směrnice.
U opatření, která splňují podmínku stanovenou v prvním pododstavci písm. b), nepokrývá grant náklady vzniklé po skončení platnosti opatření, které Komise přijala podle čl. 16 odst. 3 směrnice 2000/29/ES.
U opatření, která splňují podmínku stanovenou v prvním odstavci písm. d), nepokrývá grant náklady, které vznikly později než dva roky po vstupu opatření přijatého příslušným orgánem dotčeného členského státu v platnost, nebo náklady, které vznikly po skončení platnosti daného opatření.
Článek 18
Způsobilé náklady
1. Pro granty podle článku 16 mohou být způsobilé níže uvedené náklady, které členským státům vznikly při provádění opatření stanovených v uvedeném článku:
a)
náklady na pracovníky, v jakékoli funkci, přímo se podílející na opatřeních a rovněž náklady na pronájem vybavení, spotřební materiál a jiné potřebné materiály, ošetřující přípravky, odběr vzorků a laboratorní zkoušky;
b)
náklady na zakázky na služby zadané třetím stranám za účelem provedení části opatření;
c)
náklady na odškodnění dotčených hospodářských subjektů nebo vlastníků za ošetření, zničení a následné odstranění rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů a náklady na čištění a dezinfekci prostor, pozemků, vody, půdy, pěstebních substrátů, zařízení, strojů a vybavení;
d)
náklady na odškodnění dotčených vlastníků za hodnotu zničených rostlin, rostlinných produktů nebo jiných předmětů, na které se vztahují opatření uvedená v článku 16 směrnice 2000/29/ES, v mezích tržní hodnoty, kterou by tyto rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty měly, kdyby nebyly dotčeny těmito opatřeními; případná zbytková hodnota se od odškodnění odečte; a
e)
ve výjimečných a řádně odůvodněných případech náklady, které vznikly při provádění jiných nezbytných opatření, než jsou opatření uvedená v písmenech a) až d), pokud jsou tato opatření uvedena v rozhodnutí o financování podle čl. 36 odst. 4.
Odškodnění vlastníků uvedené pod písm. c) je způsobilé pouze v případě, že opatření byla provedena pod dohledem příslušného orgánu.
2. Jak je uvedeno v čl. 130 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 jsou náklady způsobilé ode dne, kdy členské státy ohlásí Komisi přítomnost škodlivého organismu. Tyto náklady mohou rovněž zahrnovat náklady, které vznikly v důsledku podezření, pokud byla přítomnost škodlivého organismu následně potvrzena.
3. Po posouzení žádostí o platby podaných členskými státy přijme Komise odpovídající rozpočtové závazky a proplatí způsobilé výdaje.
Oddíl 2
Programy průzkumů zaměřených na zjišťování výskytu škodlivých organismů
Článek 19
Způsobilé programy průzkumů
Členským státům mohou být uděleny granty na roční a víceleté programy průzkumů, které provádějí s ohledem na výskyt škodlivých organismů („programy průzkumů“), pokud tyto programy průzkumů splňují alespoň jednu z níže uvedených podmínek:
a)
týkají se škodlivých organismů uvedených v oddíle I části A přílohy I směrnice 2000/29/ES a v oddíle I části A přílohy II uvedené směrnice;
b)
týkají se škodlivých organismů, na které se vztahuje opatření přijaté Komisí podle čl. 16 odst. 3 směrnice 2000/29/ES.
U škodlivých organismů uvedených v prvním pododstavci písm. a) tohoto článku jsou programy průzkumů založeny na posouzení rizika zavlékání, usídlení a šíření těchto škodlivých organismů na území dotčeného členského státu a zaměřují se minimálně na škodlivé organismy, které představují hlavní rizika, a hlavní odrůdy rostlin, které jsou těmto rizikům vystaveny.
U opatření, která splňují podmínku stanovenou v prvním pododstavci písm. b) tohoto článku, nepokrývá grant náklady vzniklé po skončení platnosti opatření, které Komise přijala podle čl. 16 odst. 3 směrnice 2000/29/ES.
Článek 20
Způsobilé náklady
Pro granty podle článku 19 mohou být způsobilé níže uvedené náklady, které členským státům vznikly při provádění programů průzkumů stanovených v uvedeném článku:
a)
náklady na odběr vzorků;
b)
náklady na testy, pokud jsou omezeny na:
i)
náklady na zkušební soupravy, činidla a veškerý spotřební materiál, který je určen a používán speciálně pro provádění těchto testů,
ii)
náklady na pracovníky, v jakékoli funkci, přímo se podílející na provádění těchto testů;
c)
ve výjimečných a řádně odůvodněných případech náklady vzniklé při provádění jiných nezbytných opatření, než jsou opatření uvedená v písmenech a) a b), pokud jsou tato opatření uvedena v rozhodnutí o grantu podle čl. 22 odst. 3 a 4.
Článek 21
Obsah a předkládání programů průzkumů
1. Každý rok nejpozději do 31. května předloží členské státy Komisi programy průzkumů začínající následující rok, pro které žádají o grant.
Programy průzkumů předložené po 31. květnu nejsou způsobilé pro financování v následujícím roce.
2. Programy průzkumů obsahují alespoň:
a)
škodlivé organismy zahrnuté v programu;
b)
popis a vymezení zeměpisných a správních oblastí, ve kterých se má program provádět, a popis statusu těchto oblastí, pokud jde o výskyt dotčených škodlivých organismů;
c)
dobu trvání programu;
d)
počet naplánovaných vizuálních prohlídek, vzorků a testů u dotyčných škodlivých organismů a rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů;
e)
odhadovaný rozpočet;
f)
cíle, jichž má být dosaženo ke dni ukončení programu, a jeho předpokládané přínosy a
g)
vhodné ukazatele k měření dosažení cílů programu.
V každém víceletém programu průzkumů jsou pro každý rok, jehož se program týká, poskytnuty informace uvedené v prvním pododstavci písm. b), d) a f), pokud ve srovnání s předchozím rokem došlo k významným změnám. Informace uvedené pod písm. e) uvedeného pododstavce jsou poskytnuty pro každý rok, jehož se program týká.
Článek 22
Hodnocení a schválení programů průzkumů
1. Komise vyhodnotí programy průzkumů s přihlédnutím k prioritám a kritériím stanoveným v ročních nebo víceletých pracovních programech uvedených v čl. 36 odst. 1.
2. Do 30. listopadu každého roku předá Komise členským státům:
a)
seznam programů průzkumu, které byly po technické stránce schváleny a které jsou navrženy ke společnému financování;
b)
předběžnou částku vyčleněnou na každý program;
c)
předběžnou maximální výši finančního příspěvku Unie na každý program a
d)
předběžné podmínky, jež se na finanční příspěvek Unie mohou vztahovat.
3. Komise schválí roční programy průzkumů a související financování do 31. ledna každého roku prostřednictvím rozhodnutí o grantu ve vztahu k provedeným opatřením a vzniklým nákladům v období od 1. ledna do 31. prosince daného roku. Po předložení průběžných zpráv podle článku 23 může Komise tato rozhodnutí v případě potřeby pozměnit s ohledem na celé období způsobilosti.
4. Komise schválí víceleté programy průzkumů a související financování do 31. ledna prvního roku provádění prostřednictvím rozhodnutí o grantu ve vztahu k provedeným opatřením a vzniklým nákladům v období od 1. ledna prvního roku provádění do konce období provádění.
5. V případě schválení víceletých programů průzkumů podle odstavce 4 mohou být rozpočtové závazky rozděleny na roční splátky. Jsou-li rozpočtové závazky rozděleny na roční splátky, přidělí Komise roční splátky s přihlédnutím k pokroku programů, odhadovaným potřebám a dostupnému rozpočtu.
Článek 23
Podávání zpráv
Do 30. dubna každého roku předloží členské státy Komisi pro každý schválený roční nebo víceletý program průzkumu podrobnou výroční technickou a finanční zprávu za předchozí rok. Tato zpráva obsahuje uvedení dosažených výsledků, jež byly změřeny na základě ukazatelů uvedených v čl. 21 odst. 2 písm. g), a podrobného vyúčtování vzniklých způsobilých nákladů. Do 31. srpna každého roku předloží mimoto členské státy Komisi pro každý schválený víceletý program průzkumu průběžnou finanční zprávu.
Článek 24
Platby
Členské státy předloží Komisi žádost o platbu za daný rok týkající se programu průzkumu nejpozději do 30. dubna následujícího roku.
Komise vyplatí finanční příspěvek Unie na způsobilé náklady po příslušném ověření zpráv uvedených v článku 23.
Oddíl 3
Programy ochrany proti škodlivým organismům v nejvzdálenějších regionech Unie
Článek 25
Způsobilá opatření a způsobilé náklady
1. Členským státům mohou být uděleny granty na programy, které provádějí v nejvzdálenějších regionech Unie, jež jsou uvedeny v článku 349 Smlouvy o fungování EU, za účelem ochrany proti škodlivým organismům v souladu s cíli stanovenými v článku 2 nařízení (EU) č. 228/2013 (dále jen „programy pro nejvzdálenější regiony“). Uvedené granty se týkají činností nezbytných k tomu, aby bylo v uvedených regionech zajištěno řádné uplatňování pravidel, ať už unijních či vnitrostátních, týkajících se ochrany proti škodlivým organismům, která jsou platná v těchto regionech.
2. Pro finanční příspěvek Unie mohou být způsobilé níže uvedené náklady, které členským státům vznikly při provádění programů pro nejvzdálenější regiony:
a)
náklady na pracovníky, v jakékoli funkci, přímo se podílející na provádění opatření a rovněž náklady na pronájem vybavení, spotřební materiál, ošetřující přípravky;
b)
náklady na zakázky na služby zadané třetím stranám za účelem provedení části opatření;
c)
náklady na odběr vzorků;
d)
náklady na testy, pokud jsou omezeny na:
i)
náklady na zkušební soupravy, činidla a veškerý spotřební materiál, který je určen a používán speciálně pro provádění těchto testů,
ii)
náklady na pracovníky, v jakékoli funkci, přímo se podílející na provádění těchto testů.
Článek 26
Obsah a předkládání programů pro nejvzdálenější regiony
1. Každý rok nejpozději do 31. května předloží členské státy Komisi programy pro nejvzdálenější regiony, které mají začít následující rok, pro které hodlají požadovat grant.
Programy pro nejvzdálenější regiony předložené po 31. květnu nejsou způsobilé pro financování v následujícím roce.
2. Programy pro nejvzdálenější regiony obsahují alespoň:
a)
škodlivé organismy zahrnuté v programu;
b)
popis a vymezení zeměpisných a správních oblastí, ve kterých se má program provádět, a popis statusu těchto oblastí, pokud jde o výskyt dotčených škodlivých organismů;
c)
technickou analýzu regionální fytosanitární situace;
d)
dobu trvání programu;
e)
činnosti zahrnuté v programu a případně počet naplánovaných vizuálních prohlídek, vzorků a testů u dotčených škodlivých organismů a rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů;
f)
odhadovaný rozpočet;
g)
cíle, jichž má být dosaženo ke dni dne ukončení programu, a předpokládané přínosy a
h)
vhodné ukazatele k měření dosažení cílů programu.
V každém víceletém programu pro nejvzdálenější regiony jsou pro každý rok, jehož se program týká, poskytnuty informace uvedené v prvním pododstavci písm. b), e) a g), pokud ve srovnání s předchozím rokem došlo k významným změnám. Informace uvedené pod písm. f) uvedeného pododstavce jsou poskytnuty pro každý rok, jehož se program týká.
Článek 27
Posouzení a schválení programů pro nejvzdálenější regiony
1. Programy pro nejvzdálenější regiony jsou posouzeny s přihlédnutím k prioritám a kritériím stanoveným v ročních nebo víceletých pracovních programech uvedených v čl. 36 odst. 1.
2. Do 30. listopadu každého roku předá Komise členským státům:
a)
seznam programů pro nejvzdálenější regiony, které byly po technické stránce schváleny a které jsou navrženy ke společnému financování;
b)
předběžnou částku vyčleněnou na každý program;
c)
předběžnou maximální výši finančního příspěvku Unie na každý program a
d)
předběžné podmínky, jež se na finanční příspěvek Unie mohou vztahovat.
3. Roční programy pro nejvzdálenější regiony a související financování jsou schváleny do 31. ledna každého roku prostřednictvím rozhodnutí o grantu ve vztahu k provedeným opatřením a vzniklým nákladům v období od 1. ledna do 31. prosince daného roku. Po předložení průběžných zpráv podle článku 28 může Komise tato rozhodnutí v případě potřeby pozměnit s ohledem na celé období způsobilosti.
4. Víceleté programy pro nejvzdálenější regiony a související financování jsou schváleny do 31. ledna prvního roku provádění prostřednictvím rozhodnutí o grantu ve vztahu k provedeným opatřením a vzniklým nákladům v období od 1. ledna prvního roku provádění do konce období provádění.
5. V případě schválení víceletých programů pro nejvzdálenější regiony podle odstavce 4 mohou být rozpočtové závazky rozděleny na roční splátky. Jsou-li rozpočtové závazky takto rozděleny, přidělí Komise roční splátky s přihlédnutím k pokroku programů, odhadovaným potřebám a dostupnému rozpočtu.
Článek 28
Podávání zpráv
Do 30. dubna každého roku předloží členské státy Komisi pro každý schválený roční nebo víceletý program pro nejvzdálenější regiony podrobnou výroční technickou a finanční zprávu za předchozí rok. V této zprávě musí být uvedeny dosažené výsledky, jež byly změřeny na základě ukazatelů uvedených v čl. 26 odst. 2 písm. h), a podrobného vyúčtování vzniklých způsobilých nákladů.
Do 31. srpna každého roku předloží kromě toho členské státy Komisi pro každý schválený víceletý program pro nejvzdálenější regiony průběžnou finanční zprávu.
Článek 29
Platby
Členský stát předloží Komisi žádost o platbu za daný rok týkající se programu pro nejvzdálenější regiony do 30. dubna následujícího roku.
Komise vyplatí finanční příspěvek Unie na způsobilé náklady po příslušném ověření zpráv uvedených v článku 28.
KAPITOLA III
Finanční podpora na úřední kontroly a ostatní činnosti
Článek 30
Referenční laboratoře Evropské unie
1. Referenčním laboratořím Evropské unie uvedeným v článku 32 nařízení (ES) č. 882/2004 mohou být uděleny granty na náklady, které jim vzniknou při provádění pracovních programů schválených Komisí.
2. Pro granty uvedené v odstavci 1 mohou být způsobilé tyto náklady:
a)
náklady na pracovníky, v jakékoli funkci, přímo se podílející na činnostech laboratoří, které jsou v nich prováděny jakožto v referenčních laboratořích Unie;
b)
náklady na vybavení;
c)
náklady na spotřební materiál;
d)
náklady spojené se zásilkami vzorků, služebními cestami, schůzemi, školeními.
Článek 31
Školení
1. Unie může financovat školení pro pracovníky příslušných orgánů odpovědných za úřední kontroly, jak je uvedeno v článku 51 nařízení (ES) č. 882/2004, k rozvoji harmonizovaného přístupu k úředním kontrolám a dalším úředním činnostem v zájmu zajištění vysoké úrovně ochrany zdraví lidí, zvířat a rostlin.
2. Komise vypracuje programy školení, které určují priority zásahu, a to na základě zjištěných rizik pro veřejné zdraví, zdraví a dobré životní podmínky zvířat a zdraví rostlin.
3. Aby byly způsobilé pro financování Unie podle odstavce 1, zajistí příslušné orgány nezbytné šíření znalostí získaných prostřednictvím školení podle uvedeného odstavce a jejich náležité použití ve vnitrostátních programech školení.
4. Pro finanční příspěvek uvedený v odstavci 1 mohou být způsobilé tyto náklady:
a)
náklady na uspořádání školení, kterého se mohou účastnit i zájemci ze třetích zemí, nebo výměn;
b)
cestovní výdaje a výdaje na ubytování a diety pracovníků příslušných orgánů, kteří se účastní školení.
Článek 32
Odborníci z členských států
Finanční příspěvek Unie lze poskytnout na cestovní výdaje, ubytování a diety, které vzniknou odborníkům členských států v důsledku toho, že je Komise jmenovala, aby byli nápomocni odborníkům Komise, jak je stanoveno v čl. 45 odst. 1 a čl. 46 odst. 1 nařízení (ES) č. 882/2004.
Článek 33
Koordinované plány kontrol a sběr údajů
1. Členským státům mohou být uděleny granty na náklady vzniklé při provádění koordinovaných plánů kontrol uvedených v článku 53 nařízení (ES) č. 882/2004 a při sběru údajů.
2. Způsobilé mohou být tyto náklady:
a)
náklady na odběr vzorků a laboratorní zkoušky;
b)
náklady na vybavení potřebné pro provádění úkolů souvisejících s úředními kontrolami a sběrem údajů.
KAPITOLA IV
Ostatní opatření
Článek 34
Informační systémy
1. Unie financuje vytvoření a provozování databází a počítačových systémů pro správu informací, které jsou zapotřebí pro účelné a účinné uplatňování pravidel uvedených v článku 1 a které spravuje Komise.
2. Finanční příspěvek Unie lze poskytnout na vytvoření a řízení databází a počítačových systémů pro správu informací třetích stran, včetně mezinárodních organizací, pokud tyto databáze a počítačové systémy:
a)
mají prokazatelně přidanou hodnotu pro celou Unii a jsou v celé Unii přístupné všem dotčeným uživatelům a
b)
jsou nezbytné pro účelné a účinné uplatňování pravidel uvedených v článku 1.
Článek 35
Uplatňování a přizpůsobení pravidel
1. Unie může financovat technickou a vědeckou práci, včetně studií a koordinačních činností, která je nezbytná k zajištění řádného uplatňování pravidel pro oblasti uvedené v článku 1 a přizpůsobení těchto pravidel vědeckému, technologickému a společenskému vývoji.
Finanční příspěvek Unie lze poskytnout rovněž členským státům nebo mezinárodním organizacím působícím v oblastech uvedených v článku 1 za účelem provádění činností na podporu vypracování a uplatňování pravidel pro tyto oblasti.
2. Granty mohou být uděleny na projekty organizované jedním či více členskými státy za účelem zlepšení účinného provádění úředních kontrol používáním inovativních technik a protokolů.
3. Finanční příspěvek Unie lze poskytnout rovněž na podporu iniciativ Unie a členských států v oblasti informování a zvyšování povědomí, jež mají zajistit lepší, vyhovující a udržitelné jednání při uplatňování pravidel pro oblasti uvedené v článku 1.
HLAVA III
PROGRAMOVÁNÍ, PROVÁDĚNÍ A KONTROLA
Článek 36
Pracovní programy a finanční příspěvky
1. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme společné nebo zvláštní roční nebo víceleté pracovní programy pro provádění opatření uvedených v hlavě II s výjimkou oddílu 1 kapitoly I a oddílu 1 kapitoly II této hlavy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 41 odst. 2.
2. Pracovní programy uvedené v odstavci 1 stanoví operační cíle, které jsou v souladu s obecnými a specifickými cíli stanovenými v článku 2, očekávané výsledky, způsob provedení a celkovou částku. Obsahují rovněž popis opatření, která mají být financována, výši finančních částek přidělených na jednotlivá opatření a orientační harmonogram jejich provádění. Pokud jde o granty, musí v nich být uvedeny prioritní činnosti, hodnotící kritéria, míru financování a orientační seznam způsobilých opatření a nákladů v souladu s článkem 3 tohoto nařízení.
3. Pracovní programy pro provedení opatření uvedených v oddíle 2 kapitoly I hlavy II a v oddílech 2 a 3 kapitoly II hlavy II musí být přijaty do 30. dubna roku, který předchází jejich provedení, za předpokladu přijetí návrhu rozpočtu. Tyto pracovní programy odrážejí priority stanovené v příloze III tohoto nařízení.
4. Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodne o finančních příspěvcích pro provádění naléhavých opatření uvedených v oddíle 1 kapitoly I hlavy II a v oddíle 1 kapitoly II hlavy II nebo v případě, že je nutné reagovat na nepředvídatelný vývoj. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 41 odst. 2.
5. Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví postupy, kterými se členské státy budou řídit při předkládání žádostí, zpráv a žádostí o platby v případě grantů uvedených v oddílech 1 a 2 kapitoly I a v oddílech 1, 2 a 3 kapitoly II hlavy II. Tyto prováděcí akty jsou přijímány přezkumným postupem podle č. 41 odst. 2.
Článek 37
Kontroly Komise na místě
Komise může organizovat kontroly na místě v členských státech a v prostorách příjemců zejména za účelem ověření:
a)
účinného provádění opatření využívajících finanční příspěvek Unie;
b)
souladu správních postupů s pravidly Unie;
c)
existence potřebných podkladů a jejich vzájemného vztahu s opatřeními, která využívají finanční příspěvek Unie.
Článek 38
Přístup k informacím
Členské státy a příjemci poskytují Komisi veškeré informace nezbytné k ověření provádění opatření a přijímají veškerá vhodná opatření usnadňující kontroly, které Komise považuje za užitečné v rámci řízení financování Unií, včetně kontrol na místě.
Článek 39
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, prováděcích subjektů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (24) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat.
HLAVA IV
OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 40
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 je svěřena Komisi na dobu sedmi let od 30. června 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto sedmiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 7 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 41
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva zřízený čl. 58 odst. 1 nařízení (ES) č. 178/2002. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud má být stanovisko výboru získáno písemným postupem, ukončí se tento postup bez výsledku, jestliže o tom ve lhůtě pro podání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo o to požádá prostá většina členů výboru.
Článek 42
Hodnocení
1. Do 30. června 2017 vypracuje Komise hodnotící zprávu v polovině období o tom, zda splnila opatření uvedená v kapitole I a kapitole II hlavy II a v článcích 30 a 31 kapitoly III z hlediska svých výsledků a dopadů cíle stanovené v čl. 2 odst. 1, pokud jde o účinné využívání zdrojů a přidanou hodnotu na úrovni Unie, a tuto zprávu předloží Evropskému parlamentu a Radě. Hodnocení posoudí rovněž prostor pro zjednodušení, to, zda jsou nadále relevantní všechny cíle, jakož i míru, v jaké opatření přispívají k plnění priorit Unie spočívajících v inteligentním a udržitelném růstu podporujícím začlenění. Zohlední rovněž výsledky hodnocení dlouhodobých dopadů předešlých opatření. Ve vhodných případech je ke zprávě přiložen legislativní návrh na změnu tohoto nařízení.
2. Do 30. června 2022 provede Komise v úzké spolupráci s členskými státy následné hodnocení opatření uvedených v odstavci 1 tohoto článku. Toto následné hodnocení opatření posoudí účelnost a účinnost výdajů uvedených v článku 1 a jejich dopad.
3. Při hodnoceních uvedených v odstavcích 1 a 2 tohoto článku se vezme v úvahu pokrok, jehož bylo dosaženo, a to pomocí ukazatelů uvedených v čl. 2 odst. 2.
4. Komise sdělí závěry hodnocení uvedených v odstavcích 1 a 2 Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
Článek 43
Informace, komunikace a publicita
1. Příjemci a dotčené členské státy případně zajistí, aby se finančním příspěvkům poskytnutým podle tohoto nařízení dostalo náležité publicity s cílem informovat veřejnost o úloze Unie při financování opatření.
2. Komise uspořádá k financovaným opatřením a jejich výsledkům komunikační a informační akce. Z rozpočtu vyčleněného na komunikaci podle tohoto nařízení se nadto uhradí rovněž komunikace orgánů EU o politických prioritách Unie.
Článek 44
Zrušení
1. Rozhodnutí 66/399/EHS, 76/894/EHS a 2009/470/ES se zrušují.
2. Odkazy na rozhodnutí 66/399/EHS, 76/894/EHS se považují za odkazy na čl. 58 odst. 1 nařízení (ES) č. 178/2002.
3. Odkazy na rozhodnutí 2009/470/ES se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 45
Přechodná ustanovení
1. Vnitrostátní programy členských států uvedené v čl. 12 odst. 1 tohoto nařízení, předložené Komisi v roce 2012 schválené k uskutečnění v roce 2013, předložené v roce 2013 a schválené k uskutečnění v roce 2014, a vnitrostátní programy předložené do 30. dubna 2014 k uskutečnění v roce 2015, budou v případě schválení způsobilé k financování z prostředků Unie na základě článku 27 rozhodnutí 2009/470/ES.
Na vnitrostátní programy prováděné v roce 2013 a v roce 2014 se použije nadále čl. 27 odst. 7 a 8 uvedeného rozhodnutí.
Na vnitrostátní programy prováděné v roce 2015 se i nadále použije čl. 27 odst. 2 uvedeného rozhodnutí.
2. Programy průzkumů členských států uvedené v čl. 21 odst. 1 tohoto nařízení, které byly předloženy Komisi do 30. dubna 2014 a mají být prováděny v roce 2015, jsou způsobilé k financování z prostředků Unie na základě čl. 23 odst. 6 směrnice 2000/29/ES. Na tyto programy průzkumů se i nadále použije čl. 23 odst. 6 uvedené směrnice.
3. Na žádosti členských států o financování naléhavých opatření podle článku 16 tohoto nařízení z prostředků Unie, předložené Komisi do 30. dubna 2014, se i nadále použijí články 22 až 24 směrnice 2000/29/ES.
Článek 46
Změna směrnice 98/56/ES
Směrnice 98/56/ES se mění takto:
1)
V článku 17 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva zřízený čl. 58 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (25). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (26).
(25) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1)." 						
(26) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).“" 						
2)
V článku 18 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva zřízený čl. 58 odst. 1 nařízení (ES) č. 178/2002. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.“
Článek 47
Změna směrnice 2000/29/ES
Směrnice 2000/29/ES se mění takto:
1)
V článku 13c se zrušuje odstavec 5.
2)
Za článek 15 se vkládá nový článek, který zní:
„Článek 15a
Členské státy stanoví, aby každý, kdo zjistí výskyt škodlivého organismu uvedeného v příloze I nebo v příloze II nebo škodlivého organismu, na nějž se vztahuje opatření podle čl. 16 odst. 2 nebo 3, nebo má důvodné podezření na jeho výskyt, písemně informoval příslušný orgán ve lhůtě deseti kalendářních dnů, a v případě, že jej o to tento příslušný orgán požádá, poskytl informace týkající se výskytu škodlivého organismu, které mu jsou známy.“
3)
Články 22 až 26 se zrušují.
Článek 48
Změna nařízení (ES) č. 178/2002
V článku 58 nařízení (ES) č. 178/2002 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva (dále jen „výbor“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (27). Výbor pracuje v sekcích, které se zabývají všemi významnými záležitostmi.
Veškeré odkazy v právu Unie na Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat se považují za odkazy na výbor uvedený v prvním pododstavci.
Článek 49
Změna nařízení (ES) č. 882/2004
Článek 66 nařízení (ES) č. 882/2004 se zrušuje.
Článek 50
Změna nařízení (ES) č. 396/2005
Kapitola VII nařízení (ES) č. 396/2005 se zrušuje.
Článek 51
Změna směrnice 2008/90/ES
V článku 19 směrnice 2008/90/ES se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva zřízený čl. 58 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (28). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (29).
Článek 52
Změna směrnice 2009/128/ES
Článek 22 směrnice 2009/128/ES se zrušuje.
Článek 53
Změna nařízení (ES) č. 1107/2009
Článek 76 nařízení (ES) č. 1107/2009 se zrušuje.
Článek 54
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 30. června 2014.
Čl. 18 odst. 1 písm. d) a čl. 47 bod 2 se však použijí od 1. ledna 2017.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.
REGOLAMENT (UE) Nru 652/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-15 ta’ Mejju 2014
li jistabbilixxi dispożizzjonijiet għall-ġestjoni tan-nefqa marbuta mal-katina alimentari, mas-saħħa tal-annimali u mat-trattament xieraq tal-annimali, u marbuta mas-saħħa tal-pjanti u mal-materjal riproduttiv tal-pjanti, li jemenda d-Direttivi tal-Kunsill 98/56/KE, 2000/29/KE u 2008/90/KE, ir-Regolamenti (KE) Nru 178/2002, (KE) Nru 882/2004 u (KE) Nru 396/2005 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, id-Direttiva 2009/128/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u r-Regolament (KE) Nru 1107/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u li jħassar id-Deċiżjonijiet tal-Kunsill 66/399/KEE, 76/894/KEE u 2009/470/KE
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 43(2) u l-Artikolu 168(4)(b) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw lill-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Id-dritt tal-Unjoni jipprovdi għal rekwiżiti dwar l-ikel u s-sikurezza tal-ikel u l-għalf u s-sikurezza tal-għalf, fl-istadji kollha tal-produzzjoni, inklużi r-regoli li jimmiraw li jiggarantixxu prattiki ġusti fil-kummerċ u l-għoti tal-informazzjoni lill-konsumaturi. Jistipula wkoll rekwiżiti li jikkonċernaw il-prevenzjoni u l-kontroll ta’ mard li jittieħed fl-annimali u ż-żoonożi, kif ukoll rekwiżiti rigward it-trattament xieraq tal-annimali, il-prodotti sekondarji tal-annimali, is-saħħa tal-pjanti u l-materjal riproduttiv tal-pjanti, il-protezzjoni ta’ varjetajiet ta’ pjanti, l-organiżmi ġenetikament modifikati, it-tqegħid fis-suq u l-użu ta’ prodotti għall-protezzjoni tal-pjanti u l-użu sostenibbli tal-pestiċidi. Id-dritt tal-Unjoni jipprovdi wkoll għall-kontrolli uffiċjali u attivitajiet oħra uffiċjali mmirati biex jiżguraw l-implimentazzjoni effettiva ta’ dawk ir-rekwiżiti u l-konformità magħhom.
(2)
L-objettiv ġenerali tad-dritt tal-Unjoni f’dawk l-oqsma huwa li jikkontribwixxi għal livell għoli ta’ saħħa għall-bnedmin, l-annimali u l-pjanti tul il-katina alimentari, livell għoli ta’ protezzjoni u informazzjoni għall-konsumaturi u livell għoli ta’ protezzjoni ambjentali filwaqt li jiffavorixxi l-kompetittività u l-ħolqien tal-impjiegi.
(3)
Sabiex jintlaħaq dak l-objettiv ġenerali jinħtieġu riżorsi finanzjarji xierqa. Għalhekk, hu meħtieġ għall-Unjoni li tikkontribwixxi għall-finanzjament ta’ miżuri meħuda fl-oqsma differenti relatati ma’ dak l-objettiv ġenerali. Barra minn hekk, sabiex l-użu tan-nefqa jiġi mmirat b’mod effiċjenti, għandhom jiġu stabbiliti objettivi speċifiċi u indikaturi sabiex tiġi vvalutata l-ilħiq ta’ dawk l-objettivi.
(4)
Fl-imgħoddi, il-finanzjament tal-Unjoni għan-nefqa marbuta mal-ikel u l-għalf kellu l-forma ta’ għotjiet, akkwisti u pagamenti lil organizzazzjonijiet internazzjonali attivi fil-qasam. Huwa xieraq li tali finanzjament jissokta bl-istess mod.
(5)
Il-finanzjament mill-Unjoni jista’ jintuża wkoll mill-Istati Membri biex jappoġġahom f’azzjonijiet dwar is-saħħa tal-pjanti jew tal-annimali għall-kontroll, il-prevenzjoni jew il-qerda ta’ pesti jew mard tal-annimali, biex jitwettqu minn organizzazzjonijiet li huma attivi f’dawk l-oqsma.
(6)
Għal raġunijiet ta’ dixxiplina baġitarja, jeħtieġ li f’dan ir-Regolament tiġi stabbilita l-lista ta’ miżuri eliġibbli li jistgħu jibbenefikaw minn kontribuzzjoni tal-Unjoni kif ukoll l-ispejjeż eliġibbli u r-rati applikabbli.
(7)
B’kont meħud tar-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (3), l-ammont massimu għan-nefqa marbuta mal-ikel u l-għalf għall-perjodu kollu mill-2014 sal-2020 għandha tkun ta’ EUR 1 891 936 000.
(8)
Barra minn hekk, għandu jkun provdut finanzjament fil-livell tal-Unjoni bil-għan li jkunu jistgħu jiġu indirizzati b’suċċess ċirkostanzi eċċezzjonali bħal sitwazzjonijiet ta’ emerġenza relatati mas-saħħa tal-pjanti u tal-annimali, meta l-approprjazzjonijiet taħt l-intestatura baġitarja 3 ma jkunux suffiċjenti iżda jkunu meħtieġa miżuri ta’ emerġenza. Il-finanzjament bil-għan li tali kriżijiet jiġu indirizzati b’suċċess għandu jiġi mobilizzat billi, pereżempju, isir rikors għall-istrument ta’ flessibbiltà, skont il-Ftehim Interistituzzjonali tat-2 ta’ Diċembru 2013 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja, dwar il-kooperazzjoni f’materji ta’ baġit u dwar il-ġestjoni finanzjarja tajba (4).
(9)
Id-dritt bħalissa jipprovdi li xi wħud mill-ispejjeż eliġibbli jiġu rimborżati b’rati fissi. B’rabta ma’ spejjeż oħrajn, id-dritt ma jipprovdix għal limiti fuq ir-rimborż. Għal finijiet ta’ razzjonalizzazzjoni u semplifikazzjoni tas-sistema, għandha tiġi stabbilita rata massima fissa għar-rimborż. Huwa xieraq li dik ir-rata tiġi stabbilita fil-livell li normalment japplika għall-għotjiet. Huwa wkoll meħtieġ li tingħata l-possibbiltà li f’ċerti ċirkostanzi tiżdied din ir-rata massima.
(10)
Minħabba l-importanza li jintlaħqu l-objettivi ta’ dan ir-Regolament, huwa xieraq li jiġu ffinanzjati 100 % tal-ispejjeż eliġibbli għal ċerti azzjonijiet bil-kondizzjoni li l-implimentazzjoni ta’ dawk l-azzjonijiet tinvolvi wkoll il-ħlas ta’ spejjeż mhux eliġibbli.
(11)
L-Unjoni hija responsabbli biex tiżgura li l-fondi jintefqu tajjeb u biex jittieħdu miżuri li jwieġbu għall-ħtieġa li tissimplifika l-programmi ta’ nfiq tagħha sabiex tnaqqas il-piż amministrattiv u l-ispejjeż għall-benefiċjarji tal-fondi u għall-atturi kollha involuti, skont il-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni tat-8 ta’ Ottubru 2010 intitolata Regolamentazzjoni Intelliġenti fl-Unjoni Ewropea.
(12)
Id-dritt tal-Unjoni jirrikjedi li l-Istati Membri jimplimentaw ċerti miżuri meta jokkorrru jew jiżviluppaw ċertu mard tal-annimali jew żoonożi. Għalhekk, l-Unjoni għandha tikkontribwixxi finanzjarjament għal tali miżuri ta’ emerġenza.
(13)
Jinħtieġ ukoll li, permezz ta’ miżuri xierqa ta’ qerda, kontroll u monitoraġġ, jitnaqqas l-għadd ta’ tifqigħat ta’ mard tal-annimali u żoonożi li huma ta’ riskju għas-saħħa tal-bniedem u tal-annimali, kif ukoll li ssir prevenzjoni tal-okkorrenza ta’ tali tifqigħat. Il-programmi nazzjonali għall-qerda, kontroll u monitoraġġ ta’ tali mard u żoonożi għandhom għalhekk jibbenefikaw minn finanzjament mill-Unjoni.
(14)
Għal raġunijiet organizzattivi u ta’ effiċjenza fir-rigward tal-immaniġġar tal-finanzjament fl-oqsma tas-saħħa tal-annimali u tal-pjanti, huwa xieraq li jiġu stabbiliti regoli dwar il-kontenut, il-preżentazzjoni, l-evalwazzjoni u l-approvazzjoni tal-programmi nazzjonali, inklużi dawk implimentati fir-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni msemmija fl-Artikolu 349 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“TFUE”). Għall-istess raġunijiet, għandhom jiġu stabbiliti wkoll l-iskadenzi għar-rappurtar u l-preżentazzjoni ta’ talbiet għall-pagament.
(15)
Id-Direttiva tal-Kunsill 2000/29/KE (5) tirrikjedi li l-Istati Membri jieħdu ċerti miżuri ta’ emerġenza għall-qerda ta’ organiżmi li huma ta’ ħsara għall-pjanti jew għall-prodotti tal-pjanti (“il-pesti”). L-Unjoni għandha tikkontribwixxi finanzjarjament għall-qerda ta’ dawk il-pesti. Kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għandha tkun disponibbli wkoll soġġetta għal ċerti kondizzjonijiet, għall-miżuri ta’ emerġenza mmirati biex irażżnu l-pesti li għandhom l-aktar impatt serju fuq l-Unjoni u li ma jistgħux jinqerdu f’ċerti żoni u għall-miżuri ta’ prevenzjoni li jikkonċernaw dawk il-pesti.
(16)
Il-miżuri ta’ emerġenza meħuda kontra l-pesti għandhom ikunu eliġibbli għal kofinanzjament mill-Unjoni dment li jwasslu għal valur miżjud għall-Unjoni kollha kemm hi. Għal din ir-raġuni, kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni għandha tkun disponibbli għall-pesti elenkati fit-Taqsima 1 tal-Parti A tal-Anness I u t-Taqsima I tal-Parti A tal-Anness II għad-Direttiva 2000/29/KE taħt l-intestatura “Organiżmi ta’ ħsara għall-prodotti tal-pjanti u kontra t-tixrid tagħhom ġewwa l-Unjoni”. Fejn hu magħruf li jokkorru pesti fl-Unjoni, il-miżuri biss relatati ma’ dawk fosthom li għandhom l-aktar impatti serji fuq l-Unjoni għandhom ikunu eliġibbli għal kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni. Tali pesti jinkludu b’mod partikolari dawk suġġetti għall-miżuri taħt id-Direttivi tal-Kunsill 69/464/KEE (6), 93/85/KEE (7), 98/57/KE (8) jew 2007/33/KE (9). Għandha ssir disponibbli wkoll kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni għal dawk il-pesti li mhumiex elenkati fl-Anness I jew fl-Anness II għad-Direttiva 2000/29/KE, li huma suġġetti għal miżuri nazzjonali u li provviżorjament jikkwalifikaw biex jiġu elenkati fit-Taqsima 1 tal-Parti A tal-Anness I għad-Direttiva 2000/29/KE jew it-Taqsima I tal-Parti A tal-Anness II għaliha. Il-miżuri relatati mal-pesti suġġetti għal miżuri ta’ emerġenza tal-Unjoni li jimmiraw għall-qerda tagħhom, għandhom ukoll ikunu eliġibbli għal kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni.
(17)
Jinħtieġ li tiġi individwata f’waqtha l-preżenza ta’ ċerti pesti. Stħarriġ ta’ tali preżenza li jsir mill-Istati Membri huwa essenzjali biex tiġi żgurata l-qerda immedjata ta’ tifqigħat ta’ dawn il-pesti. L-istħarriġ li jsir minn Stati Membri individwali huwa essenzjali biex jitħares it-territorju tal-Istati Membri l-oħra kollha. L-Unjoni tista’ tikkontribwixxi għall-finanzjament ta’ dan l-istħarriġ b’mod ġenerali, bil-kondizzjoni li l-ambitu tiegħu jinkludi tal-inqas waħda miż-żewġ kategoriji kritiċi ta’ pesti, jiġifieri l-pesti li mhumiex magħrufa li jokkorru fl-Unjoni u l-pesti li huma suġġetti għall-miżuri ta’ emerġenza tal-Unjoni.
(18)
Il-finanzjament mill-Unjoni fis-saħħa tal-annimali u tal-pjanti għandu jkopri spejjeż eliġibbli speċifiċi. F’każijiet eċċezzjonali u dovutement iġġustifikati, għandu jkopri wkoll l-ispejjeż imġarrba mill-Istati Membri fl-implimentazzjoni ta’ miżuri oħra meħtieġa. Tali miżuri jistgħu jinkludu l-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ bijosigurtà msaħħa fil-każ ta’ tifqigħ ta’ marda jew preżenza ta’ pesti, il-qerda u t-trasport ta’ karkassi waqt programmi ta’ qerda, u l-ispejjeż ta’ kumpens lis-sidien li jirriżultaw mill-kampanji ta’ tilqim ta’ emerġenza.
(19)
Ir-reġjuni ultraperiferiċi tal-Istati Membri jkollhom diffikultajiet minħabba li jinsabu mbegħdin u d-dipendenza tagħhom fuq għadd limitat ta’ prodotti. Huwa xieraq li l-Unjoni tikkontribwixxi finanzjarjament għall-programmi tal-Istati Membri li huma jwettqu għall-kontroll tal-pesti f’dawk ir-reġjuni ultraperiferiċi skont l-objettivi tar-Regolament (UE) Nru 228/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10). Peress li ċerti reġjuni ultraperiferiċi huma suġġetti għar-regoli speċifiċi għal dawk ir-reġjuni minflok ir-regoli tal-Unjoni stabbiliti fid-Direttiva 2000/29/KE, dik il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għandha tapplika għar-regoli li hemm fis-seħħ f’dawk ir-reġjuni, kemm jekk huma regoli tal-Unjoni u kemm jekk huma nazzjonali.
(20)
Il-kontrolli uffiċjali li jsiru mill-Istati Membri huma għodda essenzjali biex jiġi vverifikat u ssorveljat li r-rekwiżiti rilevanti tal-Unjoni qed jiġu implimentati, imħarsa u infurzati. L-effikaċja u l-effiċjenza tas-sistemi ta’ kontroll uffiċjali huma vitali sabiex jinżamm livell għoli ta’ sikurezza għall-bnedmin, l-annimali u l-pjanti tul il-katina alimentari filwaqt li jiġi żgurat livell għoli ta’ protezzjoni tal-ambjent. Għandu jkun disponibbli appoġġ finanzjarju tal-Unjoni għal tali miżuri ta’ kontroll. B’mod partikolari, għandha tkun disponibbli kontribuzzjoni finanzjarja għal-laboratorji ta’ referenza tal-Unjoni sabiex tgħinhom isostnu l-ispejjeż li jinqalgħu minħabba l-implimentazzjoni tal-programmi ta’ ħidma approvati mill-Kummissjoni. Barra minn hekk, billi l-effikaċja tal-kontrolli uffiċjali tiddipendi wkoll mid-disponibbiltà għall-awtoritajiet ta’ kontroll ta’ persunal imħarreġ tajjeb li jkollu konoxxenza adegwata tad-dritt tal-Unjoni, l-Unjoni għandha tkun kapaċi tikkontribwixxi għat-taħriġ tagħhom kif ukoll għall-programmi ta’ skambju rilevanti organizzati minn awtoritajiet kompetenti.
(21)
Il-ġestjoni effiċjenti tal-kontrolli uffiċjali tiddipendi minn skambju rapidu ta’ dejta u informazzjoni relatati ma’ dawk il-kontrolli. Barra minn hekk, l-implimentazzjoni korretta u armonizzata tar-regoli rilevanti tiddipendi mit-twaqqif ta’ sistemi effiċjenti li jinvolvu l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri. Għaldaqstant, it-twaqqif u t-tħaddim ta’ bażijiet ta’ dejta u sistemi kompjuterizzati għall-ġestjoni tal-informazzjoni għal dawn l-iskopijiet għandhom ikunu wkoll eliġibbli għal kontribuzzjoni finanzjarja.
(22)
L-Unjoni għandha tagħmel disponibbli finanzjament għal attivitajiet tekniċi, xjentifiċi, ta’ koordinament u ta’ komunikazzjoni meħtieġa biex tiġi żgurata l-implimentazzjoni korretta tal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni u biex jiġi żgurat l-adattament tad-dritt għall-iżviluppi xjentifiċi, teknoloġiċi u soċjali. Il-finanzjament għandu jkun disponibbli wkoll għal proġetti li jimmiraw li jtejbu l-effikaċja u l-effiċjenza tal-kontrolli uffiċjali.
(23)
Skont l-Artikolu 3 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11), kull proposta ppreżentata lill-awtorità leġiżlattiva li tinkludi derogi mid-dispożizzjonijiet ta’ dak ir-Regolament hija meħtieġa biex tindika b’mod ċar dawn id-derogi u tagħti r-raġunijiet speċifiċi li jiġġustifikawhom. Għaldaqstant, minħabba n-natura speċifika ta’ uħud mill-objettivi koperti b’dan ir-Regolament u minħabba li l-awtoritajiet kompetenti rispettivi tal-Istati Membri huma fl-aħjar pożizzjoni biex jimplimentaw l-attivitajiet assoċjati ma’ dawk l-objettivi, dawk l-awtoritajiet għandhom jitqiesu bħala benefiċjarji identifikati għall-finijiet tal-Artikolu 128(1) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012. Għalhekk, jista’ jkun possibbli li jingħataw għotjiet lil tali awtoritajiet mingħajr ma jiġu ppubbikati minn qabel sejħiet għal proposti.
(24)
B’deroga mill-Artikolu 86 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, u bħala eċċezzjoni għall-prinċipju tan-nonrettroattivitá kif provdut fl-Artikolu 130 tiegħu, l-ispejjeż għall-miżuri ta’ emerġenza koperti bl-Artikoli 7 u 17 ta’ dan ir-Regolament għandhom ikunu eliġibbli mid-data ta’ notifika tal-okkorrenza ta’ marda jew il-preżenza ta’ pest mill-Istat Membru lill-Kummissjoni minħabba n-natura urġenti u mhux prevedibbli ta’ dawk il-miżuri. L-impenji baġitarji korrispondenti u l-pagament tan-nefqa eliġibbli għandhom isiru mill-Kummissjoni, wara valutazzjoni tal-applikazzjonijiet tal-pagamenti ppreżentati mill-Istati Membri.
(25)
Huwa ta’ importanza kbira li tali miżuri ta’ emerġenza jiġu implimentati minnufih. Għalhekk, ikun kontroproduttiv li jiġu esklużi mill-finanzjament dawk l-ispejjeż imġarrba qabel is-sottomissjoni tal-applikazzjoni tal-għotja, peress li dan jinkoraġġixxi lill-Istati Membri jiffukaw l-isforzi immedjati tagħhom fuq it-tħejjija ta’ applikazzjoni għal għotja, minflok fuq l-implimentazzjoni tal-miżuri ta’ emerġenza.
(26)
Minħabba l-firxa tad-dritt tal-Unjoni fis-seħħ rigward l-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ qerda u sorveljanza u l-limitazzjonijiet tekniċi fir-rigward ta’ kompetenzi oħra disponibbli, l-implimentazzjoni tal-miżuri koperti b’dan ir-Regolament għandha titwettaq prinċipalment mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri. Għaldaqstant, jeħtieġ li f’ċerti każijiet jiġu kofinanzjati l-ispejjeż tas-salarji tal-persunal tal-amministrazzjonijiet nazzjonali.
(27)
L-ipprogrammar jippermetti l-koordinament u l-prijoritizzazzjoni u għalhekk jikkontribwixxi għal użu effettiv tar-riżorsi finanzjarji tal-Unjoni. Sabiex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, is-setgħat ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu konferiti lill-Kummissjoni fid-dawl tal-adozzjoni tal-programmi ta’ ħidma għall-implimentazzjoni ta’ ċerti miżuri previsti f’dan ir-Regolament.
(28)
Sabiex tiżgura l-użu responsabbli u effettiv tar-riżorsi finanzjarji tal-Unjoni, il-Kummissjoni għandha tkun tista’ tivverifika li l-finanzjament tal-Unjoni jintuża b’mod effettiv għall-implimentazzjoni ta’ miżuri eliġibbli jew b’verifiki fil-post jew permezz ta’ kontrolli tad-dokumenti.
(29)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jitħarsu tul iċ-ċiklu kollu tan-nefqa, inklużi l-prevenzjoni, l-individwazzjoni u l-investigazzjoni tal-irregolaritajiet u mill-irkupru ta’ fondi mitlufa, imħallsa bi żball jew użati b’mod mhux korrett.
(30)
Il-lista ta’ mard tal-annimali li jikkwalifika għall-fondi taħt il-miżuri ta’ emerġenza hija annessa ma’ dan ir-Regolament u fiha l-mard tal-annimali msemmi fl-Artikoli 3(1), 4(1), 6(2) u 14(1) tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2009/470/KE (12). Sabiex jitqies il-mard tal-annimali li għandu jiġi notifikat skont id-Direttiva tal-Kunsill 82/894/KEE (13), u l-mard li x’aktarx li jikkostitwixxi theddida ġdida għall-Unjoni, is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti taħt l-Artikolu 290 tat-TFUE għandha tingħata lill-Kummissjoni fir-rigward tas-supplimentar ta’ dik il-lista.
(31)
Il-listi ta’ mard tal-annimali u ta’ żoonożi li jikkwalifikaw għall-finanzjament taħt il-programmi ta’ qerda, kontroll u sorveljanza huma annessi ma’ dan ir-Regolament u fihom il-mard tal-annimali u ż-żoonożi msemmija fl-Anness I għad-Deċiżjoni 2009/470/KE. Sabiex jitqiesu s-sitwazzjonijiet li huma provokati b’dan, dak il-mard tal-annimali li jkollu impatt sinifikanti fuq il-produzzjoni jew il-kummerċ tal-annimali tat-trobbija, l-iżvilupp taż-żoonożi li jippreżentaw theddida għall-bnedmin, jew l-iżvilupp xjentifiku jew epidemjoloġiku ġdid, is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti b’konformità mal-Artikolu 290 tat-TFUE għandha tingħata lill-Kummissjoni fir-rigward tas-supplimentar ta’ dawk il-listi.
(32)
Meta jiġu adottati atti ddelegati taħt dan ir-Regolament, huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni tagħmel konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma tagħha ta’ tħejjija, anke fil-livell tal-esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal atti ddelegati, għandha tiżgura t-trasmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa ta’ dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(33)
Sabiex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, għandhom jiġu kkonferiti setgħat ta’ implimentazzjoni lill-Kummissjoni fir-rigward tal-istabbliment ta’ programmi ta’ ħidma annwali u pluriannwali; fir-rigward tal-kontribuzzjoni finanzjarja għall-miżuri ta’ emerġenza jew, meta jkun meħtieġ, sabiex ikun hemm reazzjoni għall-iżviluppi mhux prevedibbli; fir-rigward tal-proċeduri għas-sottomissjoni mill-Istati Membri ta’ applikazzjonijiet, u ta’ rapporti u talbiet għal pagamenti għall-għotjiet. Dawk is-setgħat għandhom ikunu eżerċitati f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (14).
(34)
Id-dritt tal-Unjoni għandu jiġi implimentat b’tali mod li jiġi żgurat li dan jipproduċi l-benefiċċji maħsuba, fid-dawl tal-esperjenza. Huwa għalhekk xieraq li l-Kummissjoni tevalwa l-funzjonament u l-effikaċja ta’ dan ir-Regolament u li tikkomunika r-riżultati lill-istituzzjonijiet l-oħra.
(35)
Kumitati differenti attwalment jassistu lill-Kummissjoni fl-implimentazzjoni tar-regoli tal-Unjoni koperti minn dan ir-Regolament, partikolarment il-Kumitati stabbiliti permezz tad-Deċiżjonijiet tal-Kunsill 66/399/KEE (15), 76/894/KEE (16), id-Direttivi tal-Kunsill 98/56/KE (17), 2008/90/KE (18) u tar-Regolament (KE) Nru 178/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (19). Huwa xieraq li tiġi ssemplifikata l-proċedura tal-Kumitat f’dan il-qasam. Il-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 58 tar-Regolament (KE) Nru 178/2002 jingħata l-kompitu li jassisti l-Kummissjoni fl-eżerċizzju tas-setgħat ta’ implimentazzjoni tagħha fir-rigward tan-nefqa imġarrba fl-oqsma rilevanti u l-isem ta’ dak il-Kumitat għandu jinbidel sabiex jirrifletti r-responsabbiltajiet li żdidulu. Konsegwentement, id-Deċiżjonijiet 66/399/KEE u 76/894/KEE għandhom jitħassru u d-Direttivi 98/56/KE u 2008/90/KE u r-Regolament (KE) Nru 178/2002 għandhom jiġu emendati kif meħtieġ.
(36)
Dan ir-Regolament jissostitwixxi d-dispożizzjonijiet tad-Deċiżjoni 2009/470/KE. Jissostitwixxi wkoll l-Artikolu 13c(5) u l-Artikoli 22 sa 26 tad-Direttiva 2000/29/KE, l-Artikolu 66 tar-Regolament (KE) Nru 882/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (20), il-Kapitolu VII tar-Regolament (KE) Nru 396/2005 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (21), l-Artikolu 22 tad-Direttiva 2009/128/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (22) u l-Artikolu 76 tar-Regolament (KE) Nru 1107/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (23). Konsegwentement, id-Direttiva 2000/29/KE, ir-Regolamenti (KE) Nru 882/2004 u (KE) Nru 396/2005, id-Direttiva 2009/128/KE u r-Regolament (KE) Nru 1107/2009 għandhom jiġu emendati kif meħtieġ.
(37)
L-introduzzjoni ta’ kofinanzjament mill-Unjoni għall-ispejjeż imġarrba mill-Istati Membri għall-kumpens lis-sidien għall-valur tal-pjanti, il-prodotti tal-pjanti jew oġġetti oħra meqruda soġġetti għall-miżuri msemmija fl-Artikolu 16 tad-Direttiva 2000/29/KE tirrikjedi l-iżvilupp ta’ linji gwida dwar il-kondizzjonijiet applikabbli fir-rigward tal-limiti tal-valur tas-suq tal-għelejjel u s-sigar ikkonċernati. Dik l-introduzzjoni għandha għalhekk tapplika biss mill-1 ta’ Jannar 2017 ‘il quddiem,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
TITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET KOMUNI
KAPITOLU I
Suġġett, kamp ta’ applikazzjoni u objettivi
Artikolu 1
Suġġett u kamp ta’ applikazzjoni
Dan ir-Regolament jistabbilixxi dispożizzjonijiet għall-ġestjoni tan-nefqa mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea fl-oqsma koperti mir-regoli tal-Unjoni:
(a)
li jirregolaw l-ikel u s-sikurezza tal-ikel, f’kull stadju tal-produzzjoni, l-ipproċessar, id-distribuzzjoni u r-rimi tal-ikel, inklużi r-regoli mmirati biex jiggarantixxu l-prattiki ġusti fil-kummerċ u jħarsu l-interessi u l-informazzjoni tal-konsumaturi, u l-manifattura u l-użu ta’ materjali u oġġetti maħsuba biex jiġu f’kuntatt mal-ikel;
(b)
li jirregolaw l-għalf u s-sikurezza tal-għalf fi kwalunkwe stadju tal-produzzjoni, l-ipproċessar, id-distribuzzjoni u r-rimi u l-użu tal-għalf, inklużi regoli mmirati biex jiggarantixxu l-prattiki ġusti fil-kummerċ u jħarsu l-interessi u l-informazzjoni tal-konsumaturi;
(c)
li jistabbilixxu r-rekwiżiti għas-saħħa tal-annimali;
(d)
li jistabbilixxu r-rekwiżiti għat-trattament xieraq tal-annimali;
(e)
dwar il-miżuri protettivi kontra organiżmi ta’ ħsara għall-pjanti jew il-prodotti tal-pjanti kif definit fil-punt (e) tal-Artikolu 2(1) tad-Direttiva 2000/29/KE (“pesti”);
(f)
dwar il-produzzjoni, bil-ħsieb li jitqiegħdu fis-suq, u t-tqegħid fis-suq ta’ materjal riproduttiv tal-pjanti;
(g)
li jistabbilixxu r-rekwiżiti għat-tqegħid fis-suq ta’ prodotti għall-protezzjoni tal-pjanti u l-użu sostenibbli tal-pestiċidi;
(h)
li jimmiraw lejn il-prevenzjoni u l-imminimizzar tar-riskji għas-saħħa pubblika u tal-annimali kkawżati minn prodotti sekondarji tal-annimali u prodotti derivati;
(i)
li jirregolaw ir-rilaxx intenzjonat fl-ambjent ta’ organiżmi ġenetikament modifikati;
(j)
dwar il-protezzjoni tad-drittijiet tal-proprjetà intellettwali fir-rigward tal-varjetajiet ta’ pjanti kif ukoll il-konservazzjoni u l-iskambju ta’ riżorsi ġenetiċi tal-pjanti.
Artikolu 2
Objettivi
1. In-nefqa msemmija fl-Artikolu 1 għandha timmira li tilħaq:
(a)
l-objettiv ġenerali li tikkontribwixxi għal livell għoli ta’ saħħa għall-bnedmin, l-annimali u l-pjanti tul il-katina tal-ikel u f’oqsma relatati, billi jiġu pprevenuti u meqruda l-mard u l-pesti, u billi tiżgura livell għoli ta’ protezzjoni għall-konsumaturi u l-ambjent filwaqt li tissaħħaħ il-kompetittività tal-industrija tal-ikel u tal-għalf fl-Unjoni tiffavorixxi l-ħolqien tal-impjiegi;
(b)
l-objettivi speċifiċi li ġejjin:
(i)
li tikkontribwixxi għal livell għoli ta’ sikurezza tal-ikel u tas-sistemi ta’ produzzjoni tal-ikel u ta’ prodotti oħra li jistgħu jaffettwaw is-sikurezza tal-ikel, filwaqt li ttejjeb is-sostenibbiltà tal-produzzjoni tal-ikel;
(ii)
li tikkontribwixxi għall-ilħuq tal-istatus tas-saħħa tal-annimali ogħla għall-Unjoni u li tappoġġa t-titjib tat-trattament xieraq tal-annimali;
(iii)
li tikkontribwixxi għall-individwazzjoni f’waqtha tal-pesti u l-qerda tagħhom meta dawk il-pesti jkunu daħlu fl-Unjoni;
(iv)
li tikkontribwixxi biex jitjiebu l-effikaċja, l-effiċjenza u l-affidabbiltà tal-kontrolli uffiċjali u attivitajiet oħra mwettqa fid-dawl tal-implimentazzjoni effettiva tar-regoli tal-Unjoni msemmija fl-Artikolu 1 u l-konformità magħhom.
2. Sabiex titkejjel il-kisba tal-objettivi speċifiċi msemmija fil-paragrafu 1(b) għandhom jintużaw l-indikaturi li ġejjin:
(a)
għall-objettiv speċifiku fil-paragrafu 1(b)(i), tnaqqis tal-għadd ta’ każijiet ta’ mard fil-bnedmin fl-Unjoni u li huma marbuta mas-sikurezza tal-ikel jew maż-żoonożi;
(b)
għall-objettiv speċifiku fil-paragrafu 1(b)(ii):
(i)
żieda fl-għadd ta’ Stati Membri jew ir-reġjuni tagħhom li huma ħielsa mill-mard tal-annimali li għalih tingħata kontribuzzjoni finanzjarja;
(ii)
tnaqqis kumplessiv tal-parametri tal-mard bħalma huma l-inċidenza, il-prevalenza u l-għadd ta’ tifqigħat;
(c)
għall-objettiv speċifiku fil-paragrafu 1(b)(iii):
(i)
il-kopertura tat-territorju tal-Unjoni permezz ta’ stħarriġ għall-pesti, b’mod partikolari għall-pesti li l-preżenza tagħhom ma ġietx individwata fit-territorju tal-Unjoni u l-pesti meqjusa bħala l-aktar perikolużi għat-territorju tal-Unjoni;
(ii)
iż-żmien u r-rata ta’ suċċess għall-qerda ta’ dawk il-pesti;
(d)
għall-objettiv speċifiku fil-paragrafu 1(b)(iv), xejra favorevoli tar-riżultati tal-kontrolli f’oqsma partikolari ta’ tħassib imwettqa u rrapportati minn esperti tal-Kummissjoni fl-Istati Membri.
KAPITOLU II
Modi ta’ finanzjament u dispożizzjonijiet finanzjarji ġenerali
Artikolu 3
Modi ta’ finanzjament
1. Il-finanzjament mill-Unjoni għan-nefqa msemmija fl-Artikolu 1 għandu jiġi implimentat b’konformità mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
2. Meta jingħataw għotjiet lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri, dawn għandhom jiġu meqjusa bħala benefiċjarji identifikati fis-sens tal-Artikolu 128(1) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012. Tali għotjiet jistgħu jingħataw mingħajr sejħa għal proposti.
3. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għall-miżuri msemmija f’dan ir-Regolament tista’ tieħu wkoll il-forma ta’ pagamenti volontarji lil organizzazzjonijiet internazzjonali, li tagħhom l-Unjoni hija membru jew li fil-ħidma tagħhom hija tipparteċipa, li huma attivi fl-oqsma koperti mir-regoli msemmija fl-Artikolu 1.
Artikolu 4
Baġit
1. Il-pakkett finanzjarju għan-nefqa msemmija fl-Artikolu 1 għall-perjodu 2014 - 2020 għandu jkun ta’ EUR 1 891 936 000 bil-prezzijiet attwali.
2. Il-limitu massimu imsemmi fil-paragrafu 1 jista’ jkopri wkoll l-ispejjeż relatati mal-attivitajiet ta’ tħejjija, monitoraġġ, kontroll, verifika u evalwazzjoni li huma meħtieġa għall-ġestjoni u l-ksib tal-objettivi tan-nefqa msemmija fl-Artikolu 1, b’mod partikolari fir-rigward ta’ studji u laqgħat ta’ esperti, l-ispejjeż marbuta man-netwerks tat-teknoloġija tal-informazzjoni li jiffokaw fuq l-ipproċessar u l-iskambju tal-informazzjoni, u l-ispejjeż l-oħra kollha ta’ assistenza teknika u amministrattiva mġarrba mill-Kummissjoni għall-ġestjoni ta’ dik in-nefqa.
3. Il-limitu massimu jista’ jkopri wkoll l-ispejjeż ta’ assistenza teknika u amministrattiva meħtieġa biex tiġi żgurata t-tranżizzjoni minn azzjonijiet adottati qabel għal azzjonijiet adottati wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament. Jekk hu meħtieġ, l-approprjazzjoni tista’ tiddaħħal fil-baġit lil hinn mill-2020 biex tkopri spejjeż simili sabiex tippermetti l-ġestjoni tal-azzjonijiet li jkunu għadhom ma tlestewx sal-31 ta’ Diċembru 2020.
Artikolu 5
Rati massimi tal-għotjiet
1. Meta l-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni tieħu l-forma ta’ għotja, din ma għandhiex taqbeż il-50 % tal-ispejjeż eliġibbli.
2. Ir-rata massima msemmija fil-paragrafu 1 tista’ tiżdied għal 75 % tal-ispejjeż eliġibbli fir-rigward ta’:
(a)
attivitajiet transkonfinali implimentati flimkien minn żewġ Stati Membri jew aktar sabiex jikkontrollaw, jipprevjenu jew jeqirdu l-pesti jew il-mard tal-annimali;
(b)
l-Istati Membri li l-introjtu nazzjonali gross tagħhom għal kull abitant abbażi tal-aħħar dejta tal-Eurostat ikun inqas minn 90 % tal-medja tal-Unjoni.
3. Ir-rata massima msemmija fil-paragrafu 1 tista’ tiżdied għal 100 % tal-ispejjeż eliġibbli meta l-attivitajiet li jibbenefikaw mill-kontribuzzjoni tal-Unjoni jkunu jikkonċernaw il-prevenzjoni u l-kontroll ta’ riskji serji tas-saħħa tal-bnedmin, il-pjanti u l-annimali għall-Unjoni, u:
(a)
huma mfassla biex jiġi evitat li jkun hemm vittmi umani jew tħarbit ekonomiku maġġuri għall-Unjoni kollha kemm hi;
(b)
huma kompiti speċifiċi li huma indispensabbli għall-Unjoni kollha kemm hi kif ġie stabbilit mill-Kummissjoni fil-programm ta’ ħidma adottat skont l-Artikolu 36(1); jew
(c)
huma implimentati f’pajjiżi terzi.
TITOLU II
DISPOSIZZJONIJIET FINANZJARJI
KAPITOLU I
Is-saħħa tal-annimali
Taqsima 1
Miżuri ta’ Emerġenza
Artikolu 6
Miżuri eliġibbli
1. L-għotjiet jistgħu jingħataw lill-Istati Membri sar-rati massimi stabbiliti fl-Artikolu 5(1) sa (3) fir-rigward tal-miżuri meħuda bħala riżultat tal-konferma li okkorriet waħda mill-mard tal-annimali elenkati skont l-Artikolu 7, dment li l-miżuri jkunu ġew applikati immedjatament u d-dispożizzjonijiet applikabbli stabbiliti fid-dritt rilevanti tal-Unjoni jkunu ġew imħarsa. Tali għotjiet jistgħu jinkludu wkoll dawk l-ispejjeż imġarrba bħala riżultat ta’ okkorrenza suspettuża ta’ xi marda, kemm-il darba dik l-okkorrenza tal-marda ġiet sussegwentement ikkonfermata.
2. Jistgħu jingħataw għotjiet lil Stati Membri fejn, wara l-konferma tal-okkorrenza ta’ waħda mill-mardiet tal-annimali elenkati skont l-Artikolu 7, żewġ Stati Membri jew aktar jikkollaboraw mill-qrib biex jikkontrollaw l-epidemija.
3. Jistgħu jingħataw għotjiet lil Stati Membri, pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali fir-rigward tal-miżuri ta’ protezzjoni meħuda f’każ ta’ theddida diretta għall-istatus tas-saħħa tal-Unjoni b’riżultat tal-okkorrenza jew l-iżvilupp, fit-territorju ta’ pajjiż terz jew Stat Membru, ta’ waħda mill-mard tal-annimali u ż-żoonożi elenkati skont l-Artikoli 7 jew 10.
4. L-għotjiet jistgħu jingħataw lill-Istati Membri fejn il-Kummissjoni tiddeċiedi, fuq talba ta’ Stat Membru, li għandhom jistabbilixxu ħażniet ta’ prodotti bijoloġiċi maħsuba għall-kontroll tal-mard tal-annimali u taż-żoonożi elenkati skont l-Artikoli 7 jew 10.
5. Kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni tista’ tingħata għat-twaqqif ta’ ħażniet ta’ prodotti bijoloġiċi jew l-akkwist ta’ dożi ta’ vaċċin jekk l-okkorrenza jew l-iżvilupp f’pajjiż terz jew fi Stat Membru ta’ waħda mill-mard tal-annimali u taż-żoonożi elenkati skont l-Artikolu 7 jew 10, jistgħu jikkostitwixxu theddida għall-Unjoni.
Artikolu 7
Lista ta’ mard tal-annimali
1. Il-lista ta’ mard tal-annimali li jikkwalifika għal finanzjament taħt l-Artikolu 6 hija stabbilita fl-Anness I.
2. Il-Kummissjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta atti ddelegati, skont l-Artikolu 40, bil-għan li tissupplimenta l-lista ta’ mard tal-annimali msemmija fil-paragrafu 1, filwaqt li jitqies il-mard tal-annimali li jrid jiġi notifikat b’konformità mad-Direttiva 82/894/KEE u l-mard li x’aktarx jikkostitwixxu theddida ġdida għall-Unjoni minħabba l-impatt sinifikanti tagħhom fuq:
(a)
is-saħħa tal-bniedem;
(b)
is-saħħa tal-annimali jew it-trattament xieraq tal-annimali; jew
(c)
il-produzzjoni tal-agrikoltura jew tal-akkwakultura jew setturi relatati tal-ekonomija.
Artikolu 8
Spejjeż eliġibbli
1. L-ispejjeż li ġejjin imġarrba mill-Istati Membri fl-implimentazzjoni tal-miżuri msemmija fl-Artikolu 6(1) jistgħu jikkwalifikaw għal finanzjament taħt dak il-paragrafu:
(a)
l-ispejjeż ta’ kumpens għas-sidien għall-valur tal-annimali tagħhom imbiċċra jew maqtula, fil-limitu tal-valur fis-suq ta’ tali annimali kieku ma ntlaqtux mill-marda;
(b)
l-ispejjeż tat-tbiċċir u l-qtil tal-annimali u spejjeż tat-trasport relatati;
(c)
l-ispejjeż ta’ kumpens lis-sidien għall-valur tal-prodotti meqruda tagħhom ta’ oriġini mill-annimali, fil-limitu tal-valur fis-suq ta’ dawk il-prodotti immedjatament qabel ma jkun inħoloq xi suspett tal-marda jew qabel dan is-suspett ikun ġie kkonfermat;
(d)
l-ispejjeż ta’ tindif, diżinsettizzazzjoni u diżinfezzjoni tal-azjendi u tat-tagħmir, ibbażati fuq l-epidemjoloġija u l-karatteristiċi tal-patoġenu;
(e)
l-ispejjeż għat-trasport u l-qerda tal-għalf kontaminat u, fejn ma jistax jiġi diżinfettat, it-tagħmir kontaminat;
(f)
l-ispiża tax-xiri, il-ħżin, it-tilqim, l-amministrazzjoni jew id-distribuzzjoni tal-vaċċini u l-lixka kif ukoll spejjeż ta’ inokulazzjkoni, jekk il-Kummissjoni tiddeċiedi jew tawtorizza tali azzjonijiet;
(g)
l-ispejjeż tat-trasport u r-rimi tal-karkassi;
(h)
f’każijiet eċċezzjonali u debitament ġustifikati, kull spiża oħra essenzjali għall-qerda tal-marda kif previst fid-deċiżjoni tal-finanzjament imsemmija fl-Artikolu 36(4) ta’ dan ir-Regolament.
2. Kif imsemmi fl-Artikolu 130(1) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, l-ispejjeż għandhom ikunu eliġibbli mid-data tan-notifika tal-okkorrenza tal-marda mill-Istati Membri lill-Kummissjoni. Dawn l-ispejjeż jistgħu jinkludu wkoll l-ispejjeż magħmula bħala riżultat ta’ okkorrenza suspettata ta’ marda bħal din, bil-kundizzjoni li dik il-okkorrenza tkun sussegwentement konfermata.
3. Wara valutazzjoni tal-applikazzjonijiet tal-pagamenti ppreżentata mill-Istati Membri, il-Kummissjoni għandha tagħmel l-impenji baġitarji korrispondenti u għandha tħallas in-nefqa eliġibbli.
Taqsima 2
Programmi għall-qerda, il-kontroll u s-sorveljanza tal-mard tal-annimali u taż-żoonożi
Artikolu 9
Programmi eliġibbli
Jistgħu jingħataw għotjiet lill-programmi nazzjonali annwali jew pluriennali tal-Istati Membri għall-qerda, il-kontroll u s-sorveljanza tal-mard tal-annimali u taż-żoonożi elenkati skont l-Artikolu 10 (“programmi nazzjonali”).
Artikolu 10
Lista ta’ mard tal-annimali u żoonożi
1. Il-lista ta’ mard tal-annimali u żoonożi li jikkwalifikaw għal finanzjament skont l-Artikolu 9 hija stabbilita fl-Anness II.
2. Il-Kummissjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta atti ddelegati, skont l-Artikolu 40, bil-għan li tissupplimenta l-lista tal-mard tal-annimali u ż-żoonożi msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, billi tqis:
(a)
is-sitwazzjoni ta’ mard tal-annimali li jkollu impatt sinifikanti fuq il-produzzjoni tal-bhejjem jew il-kummerċ;
(b)
l-iżvilupp ta’ żoonożi li huma ta’ theddida għall-bnedmin; jew
(c)
l-iżviluppi epidemjoloġiċi jew xjentifiċi ġodda.
Artikolu 11
Spejjeż eliġibbli
L-ispejjeż li ġejjin li jiġġarrbu mill-Istati Membri fl-implimentazzjoni tal-programmi nazzjonali jistgħu jikkwalifikaw għall-għotjiet taħt l-Artikolu 9:
(a)
l-ispejjeż tat-teħid ta’ kampjuni tal-annimali;
(b)
l-ispejjeż tat-testijiet, bil-kondizzjoni li dawn ikunu limitati għal:
(i)
spejjeż ta’ kits tat-testijiet, reaġenti u oġġetti konsumabbli li huma identifikabbli u speċifikament użati biex isiru dawk it-testijiet;
(ii)
spejjeż tal-persunal, irrispettivament mill-istatus tiegħu, li jkun direttament involut fit-twettiq tat-testijiet;
(c)
l-ispejjeż ta’ kumpens għas-sidien għall-valur tal-annimali tagħhom imbiċċra jew maqtula, fil-limitu tal-valur fis-suq ta’ tali annimali kieku ma ntlaqtux mill-marda;
(d)
spejjeż tat-tbiċċir jew il-qtil tal-annimali;
(e)
l-ispejjeż ta’ kumpens lis-sidien għall-valur tal-prodotti meqruda tagħhom ta’ oriġini mill-annimali, fil-limitu tal-valur fis-suq ta’ dawk il-prodotti immedjatament qabel ma jkun inħoloq xi suspett tal-marda jew qabel dan is-suspett ikun ġie kkonfermat;
(f)
l-spejjeż tax-xiri, il-ħżin, it-tilqim, l-amministrazzjoni jew id-distribuzzjoni ta’ dożi ta’ vaċċin jew vaċċin u lixki użati għall-programmi;
(g)
l-ispejjeż ta’ tindif, diżinfezzjoni, diżinsettizzazzjoni tal-azjenda u tat-tagħmir ibbażati fuq l-epidemjoloġija u l-karatteristiċi tal-patoġenu; u
(h)
f’każijiet eċċezzjonali u debitament ġustifikati, l-ispejjeż li jiġġarrbu fl-implimentazzjoni ta’ miżuri neċessarji oħra għajr dawk imsemmija fil-punti minn (a) sa (g), sakemm tali miżuri jkunu stabbiliti fid-deċiżjoni tal-għotja msemmija fl-Artikolu 13(3) u (4).
Għall-finijiet tal-punt (c) tal-ewwel paragrafu, il-valur tal-irkupru tal-annimali, jekk ikun hemm, għandu jitnaqqas mill-kumpens.
Għall-finijiet tal-punt (d) tal-ewwel paragrafu, il-valur tal-irkupru tal-bajd mhux inkubat ittrattat bis-sħana għandu jitnaqqas mill-kumpens.
Artikolu 12
Kontenut u preżentazzjoni tal-programmi nazzjonali
1. Sal-31 ta’ Mejju, l-Istati Membri għandhom jippreżentaw lill-Kummissjoni l-programmi nazzjonali li għandhom jinbdew fis-sena ta’ wara fir-rigward ta’ dawk li jixtiequ japplikaw għal għotja.
Il-programmi nazzjonali li jiġu ppreżentati wara l-31 ta’ Mejju ma għandhomx ikunu eliġibbli għall-finanzjament fis-sena ta’ wara.
2. Il-programmi nazzjonali għandhom jinkludu mill-inqas dan li ġej:
(a)
deskrizzjoni tas-sitwazzjoni epidemjoloġika tal-marda tal-annimali jew taż-żoonożi qabel id-data tal-bidu tal-programm;
(b)
deskrizzjoni u demarkazzjoni taż-żoni ġeografiċi u amministrattivi li fihom għandu jiġi applikat il-programm;
(c)
it-tul tal-programm;
(d)
il-miżuri li se jiġu implimentati;
(e)
l-istima baġitarja;
(f)
il-miri li għandhom jintlaħqu sad-data tat-tmiem tal-programm u l-benefiċċji mistennija minnu; u
(g)
l-indikaturi xierqa biex jitkejjel l-ilħiq tal-miri tal-programm.
F’kull programm nazzjonali pluriennali, l-informazzjoni msemmija fil-punti (b), (d) u (f) tal-ewwel subparagrafu għandha tiġi pprovduta għal kull sena koperta mill-programm, fil-każ ta’ tibdiliet sinifikanti meta mqabbla mas-sena preċedenti. L-informazzjoni msemmija fil-punt (e) ta’ dak is-subparagrafu għandha tiġi provduta għal kull sena koperta mill-programm.
3. Jekk l-okkorrenza jew l-iżvilupp ta’ waħda mill-mardiet tal-annimali jew iż-żoonożi elenkati skont l-Artikolu 10 x’aktarx li jkunu ta’ theddida għall-istatus tas-saħħa tal-Unjoni u sabiex l-Unjoni titħares mill-introduzzjoni ta’ waħda minn dawn il-mardiet jew iż-żoonożi, l-Istati Membri jistgħu jinkludu fil-programmi nazzjonali tagħhom miżuri li għandhom jiġu implimentati fit-territorji ta’ pajjiżi terzi ġirien b’kooperazzjoni mal-awtoritajiet ta’ dawk il-pajjiżi.
Artikolu 13
Evalwazzjoni u approvazzjoni tal-programmi nazzjonali
1. Il-Kummissjoni għandha tevalwa l-programmi nazzjonali b’kunsiderazzjoni tal-prijoritajiet u l-kriterji stabbiliti fil-programmi ta’ ħidma annwali jew pluriennali msemmija fl-Artikolu 36(1).
2. Sat-30 ta’ Novembru ta’ kull sena l-Kummissjoni għandha tikkomunika lill-Istati Membri:
(a)
il-lista tal-programmi nazzjonali appovati teknikament u proposti għal kofinanzjament;
(b)
l-ammont provviżorju allokat għal kull programm;
(c)
il-livell massimu provviżorju tal-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għal kull programm; u
(d)
kwalunkwe kondizzjoni provviżorja li għaliha tista’ tkun suġġetta l-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tapprova l-programmi nazzjonali annwali u l-finanzjament assoċjat sal-31 ta’ Jannar ta’ kull sena, permezz ta’ deċiżjoni tal-għotja b’rabta mal-miżuri implimentati u l-ispejjeż imġarrba mill-1 ta’ Jannar sal-31 ta’ Diċembru ta’ dik is-sena. Wara l-preżentazzjoni tar-rapporti intermedji kif imsemmija fl-Artikolu 14, il-Kummissjoni tista’ temenda tali deċiżjonijiet jekk ikun meħtieġ fir-rigward tal-perjodu kollu ta’ eliġibbiltà.
4. Il-Kummissjoni għandha tapprova l-programmi nazzjonali pluriennali u l-finanzjament assoċjat sal-31 ta’ Jannar tal-ewwel sena ta’ implimentazzjoni permezz ta’ deċiżjoni tal-għotja b’rabta mal-miżuri implimentati u l-ispejjeż imġarrba mill-1 ta’ Jannar tal-ewwel sena ta’ implimentazzjoni sal-aħħar tal-perjodu ta’ implimentazzjoni.
5. Fil-każ ta’ approvazzjoni ta’ programmi nazzjonali pluriennali skont il-paragrafu 4, l-impenji baġitarji jistgħu jinqasmu f’pagamenti annwali. Fejn l-impenji baġitarji jinqasmu hekk, il-Kummissjoni għandha tikkommetti l-pagamenti annwali filwaqt li tqis il-progress tal-programmi, l-istima tal-ħtiġijiet u l-baġit disponibbli.
Artikolu 14
Rappurtar
Għal kull programm nazzjonali annwali jew pluriennali approvat, l-Istati Membri għandhom jippreżentaw lill-Kummissjoni, sat-30 ta’ April ta’ kull sena, rapport dettaljat tekniku u finanzjarju annwali. Dak ir-rapport għandu jkopri s-sena preċedenti inklużi r-riżultati miksuba, imkejla abbażi tal-indikaturi msemmija fl-Artikoli 12(2)(g) u rendikont dettaljat tal-ispejjeż eliġibbli mġarrba.
Barra minn hekk, għal kull programm ta’ stħarriġ nazzjonali annwali approvat, l-Istati Membri għandhom jippreżentaw lill-Kummissjoni, sal-31 ta’ Awwissu ta’ kull sena, rapport finanzjarju intermedju.
Artikolu 15
Pagamenti
It-talba għal pagament għal sena partikolari fir-rigward ta’ programm nazzjonali għandha tiġi ppreżentata mill-Istat Membru lill-Kummissjoni sat-30 ta’ April tas-sena ta’ wara.
Il-Kummissjoni għandha tħallas il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għall-ispejjeż eliġibbli wara verifika xierqa tar-rapporti msemmija fl-Artikolu 14.
KAPITOLU II
Is-saħħa tal-pjanti
Taqsima 1
Miżuri ta’ emerġenza
Artikolu 16
Miżuri eliġibbli
1. L-għotjiet jistgħu jingħataw lill-Istati Membri sar-rati massimi stabbiliti fl-Artikolu 5(1) sa (3) għall-miżuri li ġejjin kontra l-pesti, suġġetti għall-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 17:
(a)
il-miżuri biex jinqered pest minn żona infestata, meħuda mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 16(1) u (2) tad-Direttiva 2000/29/KE jew skont il-miżuri tal-Unjoni adottati skont l-Artikolu 16(3) ta’ dik id-Direttiva;
(b)
il-miżuri biex jitrażżan pest, li jkunu ġew adottati miżuri ta’ trażżin tal-Unjoni kontrih skont l-Artikolu 16(3) tad-Direttiva 2000/29/KE, f’żona infestata li minnha dak il-pest ma jistax jinqered, meta dawk il-miżuri jkunu essenzjali biex jipproteġu lill-Unjoni kontra aktar tixrid ta’ dak il-pest. Dawk il-miżuri għandhom jikkonċernaw esklużivament il-qerda ta’ dak il-pest miż-żona ta’ lqugħ f’każ li l-preżenza tiegħu tiġi individwata f’dik iż-żona ta’ lqugħ;
(c)
il-miżuri protettivi addizzjonali meħuda kontra t-tixrid ta’ pest, kontra liema ġew adottati miżuri tal-Unjoni skont l-Artikolu 16(3) tad-Direttiva 2000/29/KE, għajr il-miżuri ta’ qerda msemmija fil-punt (a) u l-miżuri ta’ trażżin imsemmija fil-punt (b), meta dawk il-miżuri jkunu essenzjali biex jipproteġu lill-Unjoni kontra aktar tixrid ta’ dak il-pest.
Għotjiet għall-miżuri msemmija fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu jistgħu jingħataw ukoll għall-miżuri meħuda bħala riżultat ta’ preżenza suspettuża ta’ xi pest, kemm-il darba dik il-preżenza tkun sussegwentement ġiet ikkonfermata.
2. L-għotjiet imsemmija fil-paragrafu 1 jistgħu jingħataw ukoll lil Stat Membru li fit-territorju tiegħu mhumiex preżenti l-pesti msemmija fil-paragrafu 1, fejn ittieħdu miżuri kontra d-dħul ta’ dawk il-pesti fit-territorju ta’ dak l-Istat Membru minħabba l-preżenza tagħhom fi Stat Membru ġar jew f’pajjiż terz ġar li jkun eżatt ħdejn il-fruntieri tiegħu.
3. Jistgħu jingħataw għotjiet lill-Istati Membri fejn, wara l-konferma tal-preżenza ta’ wieħed mill-pesti msemmija fl-Artikolu 17, żewġ Stati Membri jew aktar jikkollaboraw mill-qrib biex iwettqu l-miżuri msemmija fil-paragrafu 1.
4. Jistgħu jingħataw ukoll għotjiet fir-rigward tal-miżuri msemmija fil-punti (a) sa (c) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1 lil organizzazzjonijiet internazzjonali.
Artikolu 17
Kondizzjonijiet
Il-miżuri msemmija fl-Artikolu 16 jistgħu jikkwalifikaw għall-għotjiet sakemm ikunu ġew applikati minnufih u d-dispożizzjonijiet applikabbli stabbiliti fil-leġiżlazzjoni rilevanti tal-Unjoni ġew imħarsa, u sakemm waħda jew aktar minn dawn il-kondizzjonijiet li ġejjin ikunu ġew sodisfatti:
(a)
dawn jikkonċernaw il-pesti elenkati fit-Taqsima I tal-Parti A tal-Anness I għad-Direttiva 2000/29/KE u t-Taqsima I tal-Parti A tal-Anness II tagħha;
(b)
dawn jikkonċernaw pesti koperti b’miżura adottata mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 16(3) tad-Direttiva 2000/29/KE.
(c)
dawn jikkonċernaw pesti li għalihom ikunu ġew adottati miżuri skont id-Direttivi 69/464/KEE, 93/85/KEE, 98/57/KE jew 2007/33/KE; jew
(d)
dawn jikkonċernaw il-pesti, mhux elenkati fl-Anness I jew fl-Anness II għad-Direttiva 2000/29/KE, li huma suġġetti għal xi miżura adottata mill-awtorità kompetenti ta’ Stat Membru skont l-Artikolu 16(2) tad-Direttiva 2000/29/KE u li provviżorjament jikkwalifikaw biex jiġu elenkati fit-Taqsima I tal-Parti A tal-Anness I għad-Direttiva 2000/29/KE u t-Taqsima I tal-Parti A tal-Anness II tagħha.
Għall-miżuri li jissodisfaw il-kondizzjoni stabbilita fil-punt (b) tal-ewwel paragrafu, l-għotja ma għandhiex tkopri l-ispejjeż imġarrba wara l-iskadenza tal-miżura adottata mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 16(3) tad-Direttiva 2000/29/KE.
Għall-miżuri li jissodisfaw il-kondizzjoni stabbilita fil-punt (d) tal-ewwel paragrafu, l-għotja ma għandhiex tkopri l-ispejjeż imġarrba aktar tard minn sentejn mid-dħul fis-seħħ tal-miżura adottata mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru kkonċernat, jew imġarrba wara li jkun skada ż-żmien ta’ dik il-miżura.
Artikolu 18
Spejjeż eliġibbli
1. L-ispejjeż li ġejjin imġarrba mill-Istati Membri fl-implimentazzjoni tal-miżuri msemmija fl-Artikolu 16 jistgħu jikkwalifikaw għal għotjiet taħt dak l-Artikolu:
(a)
l-ispejjeż tal-persunal, irrispettivament mill-istatus tiegħu, li jkun direttament involut fil-miżuri, kif ukoll l-ispejjeż ta’ kiri ta’ tagħmir, ta’ oġġetti konsumabbli u ta’ kull materjal ieħor meħtieġ, ta’ prodotti ta’ trattament, tal-kampjunar u tat-testijiet tal-laboratorju;
(b)
l-ispejjeż tal-kuntratti tas-servizz ma’ partijiet terzi għall-implimentazzjoni ta’ parti mill-miżuri;
(c)
l-ispejjeż ta’ kumpens lill-operaturi jew is-sidien ikkonċernati għat-trattament, il-qerda u t-tneħħija sussegwenti ta’ pjanti, ta’ prodotti tal-pjanti u ta’ oġġetti oħra, u għat-tindif u d-diżinfezzjoni tal-istabbiliment, l-art, l-ilma, il-ħamrija, il-mezzi ta’ tkabbir, il-faċilitajiet, il-makkinarju u t-tagħmir;
(d)
l-ispejjeż ta’ kumpens lis-sidien għall-valur tal-pjanti, il-prodotti tal-pjanti jew oġġetti oħra li jkunu ġew meqruda suġġetti għall-miżuri msemmija fl-Artikolu 16 tad-Direttiva 2000/29/KE, fil-limitu tal-valur tas-suq ta’ tali pjanti, prodotti tal-pjanti u oġġetti oħra kieku ma kinux ġew milquta minn dawk il-miżuri; il-valur tas-salvataġġ, jekk ikun il-każ, għandu jitnaqqas mill-kumpens; u
(e)
f’każijiet eċċezzjonali u debitament ġustifikati, l-ispejjeż imġarrba fl-implimentazzjoni ta’ miżuri neċessarji oħra għajr dawk imsemmija fil-punti (a) sa (d), sakemm tali miżuri jkunu stabbiliti fid-deċiżjoni tal-finanzjament imsemmija fl-Artikolu 36(4).
Il-kumpens lis-sidien imsemmi fil-punt (c) għandu jkun eliġibbli biss jekk il-miżuri jkunu ġew implimentati taħt is-superviżjoni tal-awtorità kompetenti.
2. Kif imsemmi fl-Artikolu 130(1) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, l-ispejjeż għandhom ikunu eliġibbli mid-data tan-notifika tal-preżenza tal-pesti mill-Istati Membri lill-Kummissjoni. Dawn l-ispejjeż jistgħu jinkludu wkoll l-ispejjeż magħmula bħala riżultat tal-preżenza suspettata tal-pesti, sakemm dik il-preżenza tkun ikkonfermata wara.
3. Wara valutazzjoni tal-applikazzjonijiet tal-pagamenti ppreżentata mill-Istati Membri, il-Kummissjoni għandha tagħmel l-impenji baġitarji korrispondenti u l-pagament tan-nefqa eliġibbli.
Taqsima 2
Programmi ta’ stħarriġ dwar il-preżenza ta’ pesti
Artikolu 19
Programmi ta’ stħarriġ eliġibbli
L-għotjiet jistgħu jingħataw lill-Istati Membri għall-programmi ta’ stħarriġ annwali u pluriennali li jwettqu fir-rigward tal-preżenza tal-pesti (“programmi ta’ stħarriġ”), sakemm dawn il-programmi ta’ stħarriġ jikkonformaw mill-inqas ma’ waħda minn dawn il-kondizzjonijiet:
(a)
li jkunu jikkonċernaw il-pesti elenkati fit-Taqsima I tal-Parti A tal-Anness I għad-Direttiva 2000/29/KE u t-Taqsima I tal-Parti A tal-Anness II tagħha;
(b)
li jkunu jikkonċernaw pesti koperti b’miżura adottata mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 16(3) tad-Direttiva 2000/29/KE.
Għall-pesti msemmija fil-punt (a) tal-ewwel paragrafu ta’ dan l-Artikolu, il-programmi ta’ stħarriġ għandhom ikunu bbażati fuq valutazzjoni tar-riskju tad-dħul, l-istabbiliment u t-tixrid ta’ dawk il-pesti fit-territorju tal-Istat Membru kkonċernat u għandhom bħala minimu jimmiraw lejn il-pesti li joħolqu r-riskji ewlenin u l-ispeċijiet ta’ pjanti ewlenin li huma esposti għal dawn ir-riskji.
Għall-miżuri li jissodisfaw il-kondizzjoni stabbilita fil-punt (b) tal-ewwel paragrafu ta’ dan l-Artikolu, l-għotja ma għandhiex tkopri l-ispejjeż li jkunu saru wara l-iskadenza tal-miżura adottata mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 16(3) tad-Direttiva 2000/29/KE.
Artikolu 20
Spejjeż eliġibbli
L-ispejjeż li ġejjin imġarrba mill-Istati Membri fl-implimentazzjoni tal-programmi ta’ stħarriġ imsemmija fl-Artikolu 19 jistgħu jikkwalifikaw għal għotjiet taħt dak l-Artikolu:
(a)
l-ispejjeż għat-teħid ta’ kampjuni;
(b)
l-ispejjeż tat-testijiet, sakemm dawn ikunu limitati għal:
(i)
spejjeż ta’ kits tat-testijiet, reaġenti u oġġetti konsumabbli li huma identifikabbli u jintużaw apposta biex jitwettqu t-testijiet;
(ii)
spejjeż tal-persunal, irrispettivament mill-istatus tiegħu, li jkun direttament involut fit-twettiq tat-testijiet;
(c)
f’każijiet eċċezzjonali u debitament ġustifikati, l-ispejjeż imġarrba fl-applikazzjoni ta’ miżuri neċessarji oħra għajr dawk imsemmija fil-punti minn (a) sa (b), sakemm tali miżuri jkunu stabbiliti fid-deċiżjoni tal-għotja msemmija fl-Artikolu 22(3) u (4).
Artikolu 21
Kontenut u preżentazzjoni tal-programmi ta’ stħarriġ
1. Sal-31 ta’ Mejju, l-Istati Membri għandhom jippreżentaw lill-Kummissjoni l-programmi ta’ stħarriġ li għandhom jinbdew fis-sena ta’ wara fir-rigward ta’ dak li jixtiequ japplikaw għal għotja.
Il-programmi ta’ stħarriġ li jiġu ppreżentati wara l-31 ta’ Mejju ma għandhomx ikunu eliġibbli għal finanzjament fis-sena ta’ wara.
2. Il-programmi ta’ stħarriġ għandhom jinkludu mill-inqas dan li ġej:
(a)
il-pesti inklużi fil-programm;
(b)
deskrizzjoni u demarkazzjoni taż-żoni ġeografiċi u amministrattivi li fihom għandu jiġi applikat il-programm u deskrizzjoni tal-istatus ta’ dawk iż-żoni fir-rigward tal-preżenza tal-pesti kkonċernati;
(c)
it-tul tal-programm;
(d)
l-għadd ta’ eżamijiet viżwali, kampjuni u testijiet skedati għall-pesti u l-pjanti, il-prodotti tal-pjanti u l-oġġetti l-oħra kkonċernati;
(e)
l-istima baġitarja;
(f)
il-miri li għandhom jintlaħqu sad-data tat-tmiem tal-programm u l-benefiċċji mistennija minnu; u
(g)
l-indikaturi xierqa biex jitkejjel l-ilħiq tal-miri tal-programm.
F’kull programm ta’ stħarriġ pluriennali, l-informazzjoni msemmija fil-punti minn (b), (d) u (f) tal-ewwel sottoparagrafu għandha tiġi provduta għal kull sena koperta mill-programm, fil-każ ta’ tibdil sinifikanti meta mqabbel mas-sena preċedenti. L-informazzjoni msemmija fil-punt (e) ta’ dak is-subparagrafu għandha tingħata għal kull sena koperta mill-programm.
Artikolu 22
Evalwazzjoni u approvazzjoni tal-programmi ta’ stħarriġ
1. Il-Kummissjoni għandha tevalwa l-programmi ta’ stħarriġ b’kunsiderazzjoni tal-prijoritajiet u l-kriterji stabbiliti fil-programmi ta’ ħidma annwali jew pluriennali msemmija fl-Artikolu 36(1).
2. Il-Kummissjoni għandha tikkomunika lill-Istati Membri sat-30 ta’ Novembru ta’ kull sena:
(a)
il-lista tal-programmi ta’ stħarriġ approvati teknikament u proposti għal kofinanzjament;
(b)
l-ammont provviżorju allokat għal kull programm;
(c)
il-livell massimu provviżorju tal-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għal kull programm; u
(d)
kwalunkwe kondizzjoni provviżorja li tista’ tkun suġġetta għaliha l-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tapprova l-programmi ta’ stħarriġ annwali u l-finanzjament assoċjat sal-31 ta’ Jannar ta’ kull sena, permezz ta’ deċiżjoni tal-għotja b’rabta mal-miżuri implimentati u l-ispejjeż imġarrba mill-1 ta’ Jannar sal-31 ta’ Diċembru ta’ dik is-sena. Wara l-preżentazzjoni tar-rapporti intermedji kif imsemmija fl-Artikolu 23, il-Kummissjoni tista’ temenda, jekk ikun meħtieġ, tali deċiżjonijiet fir-rigward tal-perjodu kollu ta’ eliġibbiltà.
4. Il-Kummissjoni għandha tapprova l-programmi ta’ stħarriġ pluriennali u l-finanzjament assoċjat sal-31 ta’ Jannar tal-ewwel sena ta’ implimentazzjoni permezz ta’ deċiżjoni tal-għotja b’rabta mal-miżuri implimentati u l-ispejjeż imġarrba mill-1 ta’ Jannar tal-ewwel sena ta’ implimentazzjoni sal-aħħar tal-perjodu ta’ implimentazzjoni.
5. Fil-każ ta’ approvazzjoni tal-programmi ta’ stħarriġ pluriennali skont il-paragrafu 4, l-impenji baġitarji jistgħu jinqasmu f’pagamenti annwali. Meta l-impenji baġitarji jinqasmu hekk, il-Kummissjoni għandha tikkommetti l-pagamenti annwali filwaqt li tqis il-progress tal-programmi, l-istima tal-ħtiġijiet u l-baġit disponibbli.
Artikolu 23
Rappurtar
Għal kull programm ta’ stħarriġ nazzjonali annwali jew pluriennali approvat, l-Istati Membri għandhom jippreżentaw lill-Kummissjoni, sat-30 ta’ April ta’ kull sena, rapport annwali tekniku u finanzjarju dettaljat li jkopri s-sena preċedenti. Dak ir-rapport għandu jinkludi r-riżultati miksuba, imkejla abbażi tal-indikaturi msemmija fl-Artikolu 21(2)(g) u rendikont dettaljat tal-ispejjeż eliġibbli mġarrba. Barra minn hekk, għal kull programm ta’ stħarriġ annwali approvat, l-Istati Membri għandhom jippreżentaw lill-Kummissjoni, sal-31 ta’ Awwissu ta’ kull sena, rapport finanzjarju intermedju.
Artikolu 24
Pagamenti
It-talba għal pagament għal sena partikolari fir-rigward ta’ programm ta’ stħarriġ għandha tiġi ppreżentata mill-Istat Membru lill-Kummissjoni sat-30 ta’ April tas-sena ta’ wara.
Il-Kummissjoni għandha tħallas il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għall-ispejjeż eliġibbli wara verifika xierqa tar-rapporti msemmija fl-Artikolu 23.
Taqsima 3
Programmi li jikkonċernaw il-kontroll tal-pesti fir-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni
Artikolu 25
Miżuri eliġibbli u spejjeż eliġibbli
1. L-għotjiet jistgħu jingħataw lill-Istati Membri għal programmi li huma jwettqu għall-kontroll tal-pesti fir-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni msemmija fl-Artikolu 349 tat-TFUE b’konformità mal-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 228/2013 (“programmi għar-reġjuni ultraperiferiċi”). Dawk l-għotjiet għandhom jikkonċernaw l-attivitajiet meħtieġa biex tiġi żgurata l-implimentazzjoni korretta f’dawk ir-reġjuni tar-regoli, sew jekk huma regoli tal-Unjoni u sew jekk regoli nazzjonali, li jkunu fis-seħħ f’dawk ir-reġjuni, dwar il-kontroll tal-pesti.
2. L-ispejjeż li ġejjin imġarrba mill-Istati Membri għal programmi għar-reġjuni ultraperiferiċi jistgħu jikkwalifikaw għal kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni:
(a)
l-ispejjeż tal-persunal, ikun xi jkun l-istatus tiegħu, direttament involut fl-implimentazzjoni tal-miżuri, kif ukoll l-ispejjeż tal-kiri tat-tagħmir, tal-oġġetti konsumabbli, tal-prodotti ta’ trattament;
(b)
l-ispejjeż tal-kuntratti tas-servizz ma’ partijiet terzi għat-twettiq ta’ parti mill-miżuri;
(c)
l-ispejjeż tat-teħid ta’ kampjuni;
(d)
l-ispejjeż tat-testijiet, sakemm dawn ikunu limitati għal:
(i)
l-ispejjeż ta’ kits tat-testijiet, reaġenti u oġġetti konsumabbli li huma identifikabbli u jintużaw apposta biex iwettqu t-testijiet;
(ii)
l-ispejjeż tal-persunal, irrispettivament mill-istatus tiegħu, li jkun direttament involut fit-twettiq tat-testijiet.
Artikolu 26
Kontenut u preżentazzjoni tal-programmi għar-reġjuni ultraperiferiċi
1. Sal-31 ta’ Mejju, l-Istati Membri għandhom jippreżentaw lill-Kummissjoni l-programmi għar-reġjuni ultraperiferiċi li għandhom jinbdew fis-sena ta’ wara fir-rigward ta’ dawk li jixtiequ japplikaw għal għotja.
Il-programmi għar-reġjuni ultraperiferiċi ppreżentati wara l-31 ta’ Mejju ma għandhomx ikunu eliġibbli għall-finanzjament fir-rigward tas-sena ta’ wara.
2. Il-programmi għar-reġjuni ultraperiferiċi għandhom jinkludu mill-inqas dan li ġej:
(a)
il-pesti inklużi fil-programm;
(b)
deskrizzjoni u demarkazzjoni taż-żoni ġeografiċi u amministrattivi li fihom għandu jiġi applikat il-programm u deskrizzjoni tal-istatus ta’ dawk iż-żoni fir-rigward tal-preżenza tal-pesti kkonċernati;
(c)
analiżi teknika tas-sitwazzjoni fitosanitarja reġjonali;
(d)
it-tul tal-programm;
(e)
l-attivitajiet inklużi fil-programm u, meta rilevanti, l-għadd ta’ eżamijiet viżwali, kampjuni u testijiet skedati għall-pesti u l-pjanti, il-prodotti tal-pjanti u oġġetti oħra kkonċernati;
(f)
l-istima baġitarja;
(g)
il-miri li għandhom jintlaħqu sad-data tat-tmiem tal-programm u l-benefiċċji mistennija minnu; u
(h)
l-indikaturi xierqa biex jitkejjel l-ilħiq tal-miri tal-programm.
F’kull programm pluriennali għar-reġjuni ultraperiferiċi, l-informazzjoni msemmija fil-punti minn (b), (e) u (g) tal-ewwel sottoparagrafu għandha tiġi provduta għal kull sena koperta mill-programm, fil-każ ta’ tibdiliet sinifikanti meta mqabbel mas-sena preċedenti. L-informazzjoni msemmija fil-punt (f) ta’ dak is-subparagrafu għandha tiġi provduta għal kull sena koperta mill-programm.
Artikolu 27
Evalwazzjoni u approvazzjoni tal-programmi għar-reġjuni ultraperiferiċi
1. Il-programmi għar-reġjuni ultraperiferiċi għandhom jiġu evalwati billi jitqiesu l-prijoritajiet u l-kriterji stabbiliti fil-programmi ta’ ħidma annwali jew pluriennali msemmija fl-Artikolu 36(1).
2. Il-Kummissjoni għandha tikkomunika lill-Istati Membri sat-30 ta’ Novembru ta’ kull sena:
(a)
il-lista tal-programmi għar-reġjuni ultraperiferiċi approvati teknikament u proposti għal kofinanzjament;
(b)
l-ammont provviżorju allokat għal kull programm;
(c)
il-livell massimu provviżorju tal-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għal kull programm; u
(d)
kwalunkwe kondizzjoni provviżorja li tista’ tkun suġġetta għaliha l-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni.
3. Il-programmi annwali għar-reġjuni ultraperiferiċi u l-finanzjament assoċjat għandhom jiġu approvati sal-31 ta’ Jannar ta’ kull sena permezz ta’ deċiżjoni tal-għotja b’rabta mal-miżuri implimentati u l-ispejjeż imġarrba mill-1 ta’ Jannar sal-31 ta’ Diċembru ta’ dik is-sena. Wara l-preżentazzjoni tar-rapporti intermedji kif imsemmija fl-Artikolu 28, il-Kummissjoni tista’ temenda tali deċiżjonijiet, jekk ikun meħtieġ, fir-rigward tal-perjodu kollu ta’ eliġibbiltà.
4. Il-programmi pluriennali għar-reġjuni ultraperiferiċi u l-finanzjament assoċjat għandhom jiġu approvati sal-31 ta’ Jannar tal-ewwel sena ta’ implimentazzjoni permezz ta’ deċiżjoni tal-għotja b’rabta mal-miżuri implimentati u l-ispejjeż imġarrba mill-1 ta’ Jannar tal-ewwel sena ta’ implimentazzjoni sal-aħħar tal-perjodu ta’ implimentazzjoni.
5. Fil-każ ta’ approvazzjoni tal-programmi ta’ stħarriġ pluriennali skont il-paragrafu 4, l-impenji baġitarji jistgħu jinqasmu f’pagamenti annwali. Fejn l-impenji baġitarji jinqasmu hekk, il-Kummissjoni għandha tikkommetti l-pagamenti annwali filwaqt li tqis il-progress tal-programmi, l-istima tal-ħtiġijiet u l-baġit disponibbli.
Artikolu 28
Rappurtar
Għal kull programm annwali jew pluriennali għar-reġjuni ultraperiferiċi approvat, l-Istati Membri għandhom jippreżentaw lill-Kummissjoni, sat-30 ta’ April ta’ kull sena, rapport annwali tekniku u finanzjarju dettaljat tas-sena preċedenti. Dak ir-rapport għandu jinkludi r-riżultati miksuba mkejla abbażi tal-indikaturi msemmija fil-punt (h) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 26(2) u rendikont dettaljat tal-ispejjeż eliġibbli mġarrba.
Barra minn hekk, għal kull programm annwali għar-reġjuni ultraperiferiċi approvat, l-Istati Membri għandhom jippreżentaw lill-Kummissjoni, sal-31 ta’ Awwissu ta’ kull sena, rapport finanzjarju intermedju.
Artikolu 29
Pagamenti
It-talba għal pagament għal sena partikolari fir-rigward ta’ programm għar-reġjuni ultraperiferiċi għandha tiġi ppreżentata mill-Istat Membru lill-Kummissjoni sat-30 ta’ April tas-sena ta’ wara.
Il-Kummissjoni għandha tħallas il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għall-ispejjeż eliġibbli wara verifika xierqa tar-rapporti msemmija fl-Artikolu 28.
KAPITOLU III
Appoġġ finanzjarju għal kontrolli uffiċjali u attivitajiet oħra
Artikolu 30
Laboratorji ta’ referenza tal-Unjoni Ewropea
1. L-għotjiet jistgħu jingħataw lil-laboratorji ta’ referenza tal-Unjoni Ewropea msemmija fl-Artikolu 32 tar-Regolament (KE) Nru 882/2004 għall-ispejjeż li jġarrbu biex jimplimentaw il-programmi ta’ ħidma approvati mill-Kummissjoni.
2. L-ispejjeż li ġejjin jistgħu jkunu eliġibbli għal għotjiet skont il-paragrafu 1:
(a)
l-ispejjeż tal-persunal, irrispettivament mill-istatus tiegħu, li jkun direttament involut f’attivitajiet tal-laboratorji li jitwettqu fil-kapaċità tagħhom ta’ laboratorju ta’ referenza tal-Unjoni;
(b)
l-ispejjeż ta’ tagħmir kapitali;
(c)
l-ispejjeż ta’ oġġetti konsumabbli;
(d)
l-ispejjeż tat-twassil ta’ kampjuni, missjonijiet, laqgħat, attivitajiet ta’ taħriġ.
Artikolu 31
Taħriġ
1. L-Unjoni tista’ tiffinanzja t-taħriġ tal-persunal tal-awtoritajiet kompetenti responsabbli għall-kontrolli uffiċjali, kif imsemmija fl-Artikolu 51 tar-Regolament (KE) Nru 882/2004, sabiex jiġi żviluppat approċċ armonizzat għall-kontrolli uffiċjali u attivitajiet uffiċjali oħra biex jiġi żgurat livell għoli ta’ protezzjoni tas-saħħa tal-bniedem, tal-annimali u tal-pjanti.
2. Il-Kummissjoni għandha tiżviluppa programmi ta’ taħriġ li jidentifikaw il-prijoritajiet għall-intervent, ibbażati fuq ir-riskji identifikati għas-saħħa pubblika, is-saħħa u t-trattament xieraq tal-annimali u s-saħħa tal-pjanti.
3. Sabiex ikunu eliġibbli għall-finanzjament mill-Unjoni kif imsemmi fil-paragrafu 1, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-konoxxenza miksuba permezz tal-attivitajiet ta’ taħriġ imsemmija f’dak il-paragrafu tinxtered kif meħtieġ u li tintuża b’mod xieraq fil-programmi ta’ taħriġ nazzjonali.
4. L-ispejjeż li ġejjin jistgħu jkunu eliġibbli għall-kontribuzzjoni finanzjarja msemmija fil-paragrafu 1:
(a)
l-ispiża tal-organizzazzjoni tat-taħriġ, inkluż taħriġ li huwa miftuħ ukoll għal parteċipanti minn pajjiżi terzi, jew tal-attivitajiet ta’ skambju;
(b)
l-ispejjeż tal-ivvjaġġar, l-akkomodazzjoni u s-sussistenza ta’ kuljum tal-persunal tal-awtoritajiet kompetenti li jieħdu sehem fit-taħriġ.
Artikolu 32
Esperti mill-Istati Membri
Tista’ tingħata kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni għall-ispejjeż tal-ivvjaġġar, tal-akkomodazzjoni u tas-sussistenza ta’ kuljum imġarrba mill-esperti tal-Istati Membri b’riżultat tal-ħatra tagħhom mill-Kummissjoni biex jgħinu lill-esperti tagħha kif previst fl-Artikoli 45(1) u 46(1) tar-Regolament (KE) Nru 882/2004.
Artikolu 33
Pjanijiet ta’ kontroll koordinati u ġbir tad-dejta
1. L-għotjiet jistgħu jingħataw lill-Istati Membri għall-ispejjeż imġarrba għall-implimentazzjoni tal-pjanijiet ta’ kontroll koordinati msemmija fl-Artikolu 53 tar-Regolament (KE) Nru 882/2004 u għall-ġbir tad-dejta.
2. L-ispejjeż segwenti jistgħu jikkwalifikaw għal tali għotjiet:
(a)
l-ispejjeż tat-teħid ta’ kampjuni u tat-testijiet tal-laboratorju;
(b)
l-ispiża tat-tagħmir meħtieġ biex jitwettqu l-ħidmiet tal-kontroll uffiċjali u tal-ġbir tad-dejta.
KAPITOLU IV
Miżuri oħra
Artikolu 34
Sistemi ta’ ġestjoni tal-informazzjoni
1. L-Unjoni għandha tiffinanzja l-istabbiliment u t-tħaddim ta’ bażijiet ta’ dejta u sistemi kompjuterizzati għall-ġestjoni tal-informazzjoni ġestiti mill-Kummissjoni, li huma meħtieġa għall-implimentazzjoni effettiva u effiċjenti tar-regoli msemmija fl-Artikolu 1.
2. Tista’ tingħata kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni għall-istabbiliment u l-ġestjoni ta’ bażijiet ta’ dejta u sistemi kompjuterizzati għall-ġestjoni tal-informazzjoni ta’ partijiet terzi, inklużi organizzazzjonijiet internazzjonali, dment li dawk il-bażijiet ta’ dejta u sistemi kompjuterizzati għall-ġestjoni tal-informazzjoni:
(a)
ikunu taw prova tal-valur miżjud għall-Unjoni kollha kemm hi u jkunu disponibbli fl-Unjoni kollha għall-utenti kollha interessati; u
(b)
ikunu meħtieġa għall-implimentazzjoni effettiva u effiċjenti tar-regoli msemmija fl-Artikolu 1.
Artikolu 35
Implimentazzjoni u adattament tar-regoli
1. L-Unjoni tista’ tiffinanzja l-ħidma teknika u xjentifika, inklużi studji u attivitajiet ta’ koordinament, meħtieġa biex jiżguraw l-implimentazzjoni korretta tar-regoli fir-rigward tal-oqsma msemmija fl-Artikolu 1 u l-adattament ta’ dawk ir-regoli għall-iżviluppi xjentifiċi, teknoloġiċi u soċjali.
Tista’ tingħata wkoll kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni lill-Istati Membri jew lil organizzazzjonijiet internazzjonali li joperaw fl-oqsma msemmija fl-Artikolu 1 sabiex iwettqu attivitajiet b’appoġġ għall-iżvilupp u l-implimentazzjoni tar-regoli fir-rigward ta’ dawk l-oqsma.
2. Jistgħu jingħataw għotjiet għal proġetti organizzati minn Stat Membru wieħed jew aktar bl-għan li titjieb, permezz tal-użu ta’ tekniki u protokolli innovattivi, il-prestazzjoni effiċjenti tal-kontrolli uffiċjali.
3. Tista’ tingħata wkoll kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni bħala appoġġ għall-inizjattivi ta’ informazzjoni u sensibilizzazzjoni mill-Unjoni u l-Istati Membri mmirati biex jiżguraw mġiba mtejba, konformi u sostenibbli fl-implimentazzjoni tar-regoli fir-rigward tal-oqsma msemmija fl-Artikolu 1.
TITOLU III
IPPROGRAMMAR, IMPLIMENTAZZJONI U KONTROLL
Artikolu 36
Programmi ta’ ħidma u kontribuzzjonijiet finanzjarji
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu programmi ta’ ħidma annwali jew pluriennali komuni jew separati għall-implimentazzjoni tal-miżuri msemmija fit-Titolu II, għajr il-Kapitolu I, Taqsima 1, u l-Kapitolu II, Taqsima 1 tagħhom. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati b’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 41(2)
2. Il-programmi ta’ ħidma msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jistabbilixxu l-objetttivi operazzjonali segwiti, li għandhom ikunu konformi mal-objettivi ġenerali u speċifiċi stabbiliti fl-Artikolu 2, ir-riżultati mistennija, il-metodu ta’ implimentazzjoni u l-ammont totali tagħhom. Dawn għandhom jinkludu wkoll deskrizzjoni tal-miżuri li għandhom jiġu ffinanzjati, indikazzjoni tal-ammont allokat għal kull miżura u skeda ta’ żmien indikattiva għall-implimentazzjoni. Fir-rigward tal-għotjiet dawn għandhom jinkludu l-azzjonijiet prijoritarji, il-kriterji ta’ evalwazzjoni, ir-rata ta’ finanzjament u l-lista indikattiva tal-miżuri eliġibbli u l-ispejjeż, skont l-Artikolu 3 ta’ dan ir-Regolament.
3. Il-programmi ta’ ħidma għall-implimentazzjoni tal-miżuri msemmija fit-Titolu II, Kapitolu I, Taqsima 2, u fit-Titolu II, Kapitolu II, Taqismiet 2 u 3, għandhom jiġu adottati sat-30 ta’ April tas-sena qabel l-eżekuzzjoni tagħhom, kemm-il darba jiġi adottat l-abbozz ta’ baġit. Dawk il-programmi ta’ ħidma għandhom jirriflettu l-prijoritajiet kif stabbiliti fl-Anness III għal dan ir-Regolament.
4. Fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-miżuri ta’ emerġenza msemmija fit-Titolu II, Kapitolu I, Taqsima 1, u fit-Titolu II, Kapitolu II, Taqsima 1, jew meta jkun meħtieġ reazzjoni għall-iżviluppi mhux prevedibbl, il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu d-deċiżjoni tagħha dwar il-kontribuzzjoni finanzjarja. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati b’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 41(2).
5. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu l-proċeduri għas-sottomissjoni mill-Istati Membri ta’ applikazzjonijiet, rapporti u talbiet għal pagament għall-għotjiet imsemmija fit-Titolu II, Kapitolu I, Taqsimiet 1 u 2, u fit-Titolu II, Kapitolu II, Taqsimiet 1, 2 u 3. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati b’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 41(2).
Artikolu 37
Verifiki fil-post mill-Kummissjoni
Il-Kummissjoni tista’ torganizza verifiki fil-post fl-Istati Membri u fl-istabbilimenti tal-benefiċjarji bil-ħsieb li tivverifika b’mod partikolari:
(a)
l-implimentazzjoni effettiva tal-miżuri li jibbenefikaw mill-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni;
(b)
il-konformità tal-prattiki amministrattivi mar-regoli tal-Unjoni;
(c)
l-eżistenza ta’ dokumenti ġustifikattivi meħtieġa u l-korrelazzjoni tagħhom mal-miżuri li jibbenefikaw minn kontribuzzjoni tal-Unjoni.
Artikolu 38
Aċċess għall-informazzjoni
L-Istati Membri u l-benefiċjarji għandhom jagħmlu disponibbli lill-Kummissjoni l-informazzjoni kollha meħtieġa biex jivverifikaw l-implimentazzjoni tal-miżuri u għandhom jieħdu l-miżuri kollha xierqa sabiex jiffaċilitaw il-kontrolli li l-Kummissjoni tqis li huma xierqa b’rabta mal-ġestjoni tal-finanzjament tal-Unjoni, li jinkludu verifiki fil-post.
Artikolu 39
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu l-miżuri xierqa biex tiżgura li, meta l-miżuri ffinanzjati skont dan ir-Regolament jiġu implimentati, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jkunu protetti permezz tal-applikazzjoni ta’ miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra, permezz ta’ kontrolli effettivi u, fejn jinstabu irregolaritajiet, permezz tal-irkupru tal-fondi mħallsa bi żball u, meta jkun xieraq, permezz ta’ penali effettivi, proporzjonati u dissważivi.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandhom is-setgħa li jagħmlu awditjar, fuq il-bażi ta’ dokumenti u fil-post, fuq il-benefiċjarji kollha tal-għotjiet ta’ flus, il-korpi ta’ implimentazzjoni, il-kuntratturi u s-sottokuntratturi li jkunu rċevew fondi mill-Unjoni skont dan ir-Regolament.
L-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (OLAF) huwa awtorizzat li jagħmel verifiki u ispezzjonijiet fuq il-post fuq l-operaturi ekonomiċi kkonċernati direttament jew indirettament minn tali finanzjament skont il-proċeduri stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (24) bl-għan li jiġi stabbilit jekk kienx hemm frodi, korruzzjoni jew kull attività illegali oħra li taffettwa l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b’rabta ma’ ftehim ta’ għotja jew deċiżjoni jew kuntratt li jikkonċernaw il-finanzjament tal-Unjoni.
Mingħajr preġudizzju għall-ewwel u t-tieni sottoparagrafi, il-ftehimiet ta’ kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi u ma’ organizzazzjonijiet internazzjonali, ftehimiet ta’ għotja, deċiżjonijiet ta’ għotja u kuntratti li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandhom jagħtu s-setgħa b’mod espliċitu lill-Kummissjoni, lill-Qorti tal-Awdituri u lill-OLAF biex iwettqu awditjar, verifiki u ispezzjonijiet fil-post.
TITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI U FINALI
Artikolu 40
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti ddelegati hija mogħtija lill-Kummissjoni suġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li jiġu adottati atti delegati kif imsemmija fl-Artikoli 7(2) u 10(2) hija mogħtija lill-Kummissjoni għal perijodu ta’ seba’ snin mit-30 ta' Ġunju 2014. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport fir-rigward tad-delega ta’setgħa mhux iktar tard minn disa’ xhur qabel it-tmiem tal-perijodu ta’ seba’ snin. Id-delega ta’ setgħa għandha tiġi estiża awtomatikament għal perijodi ta’ żmien identiċi, ħlief jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill joġġezzjonaw tali estensjoni sa mhux iktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta’ kull perijodu.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikoli 7(2) u 10(2) tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni li tirrevoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha tidħol ssir effettiva fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fih. Ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikolu 7(2) u l-Artikolu 10(2) għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġix espressa oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien perijodu ta’ xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li ma mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 41
Proċedura ta’ kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna mill-Kumitat Permanenti dwar il-Pjanti, l-Annimali, l-Ikel u l-Għalf stabbilit bl-Artikolu 58(1) tar-Regolament (KE) Nru 178/2002. Dak il-Kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Fejn ikun meħtieġ li tinkiseb l-opinjoni tal-kumitat permezz ta’ proċedura bil-miktub, dik il-proċedura għandha tintemm mingħajr riżultat meta, fil-limitu ta’ żmien għall-ħruġ tal-opinjoni, il-president tal-kumitat jiddeċiedi hekk, jew maġġoranza sempliċi tal-membri tal-kumitat jitolbu hekk.
Artikolu 42
Evalwazzjoni
1. Sat-30 ta’ Ġunju 2017 il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi u tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport ta’ evalwazzjoni ta’ nofs it-terminu dwar jekk, f’termini tar-riżultati u l-impatti tagħhom, il-miżuri msemmija fil-Kapitoli I u II tat-Titolu II u fl-Artikoli 30 u 31 tal-Kapitolu III jilħqux l-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 2(1), fir-rigward tal-effiċjenza fl-użu tar-riżorsi u l-valur miżjud tagħhom, fil-livell tal-Unjoni. Ir-rapport ta’ evalwazzjoni għandu jindirizza wkoll l-iskop għas-simplifikazzjoni, il-kontinwazzjoni tar-rilevanza tal-objettivi kollha, u l-kontribuzzjoni tal-miżuri għall-prijoritajiet tal-Unjoni ta’ tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv. Din għandha tqis ir-riżultati tal-evalwazzjoni dwar l-impatt fit-tul tal-miżuri li jkunu ttieħdu qabel. Ir-rapport għandu jkun akkumpanjat, jekk xieraq, minn proposta leġiżlattivi biex jiġi emendat dan ir-Regolament.
2. Sat-30 ta’ Ġunju 2022 il-Kummissjoni għandha twettaq evalwazzjoni ex-post tal-miżuri msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu b’kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri. L-evalwazzjoni ex-post għandha teżamina l-effikaċja u l-effiċjenza tan-nefqa msemmija fl-Artikolu 1 u l-impatt tagħha.
3. L-evalwazzjonijiet imsemmija fil-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu għandhom iqisu l-progress li sar billi jintużaw l-indikaturi msemmija fl-Artikolu 2(2).
4. Il-Kummissjoni għandha tikkomunika l-konklużjonijiet tal-evalwazzjonijiet imsemmija fil-paragrafi 1 u 2 lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni.
Artikolu 43
Informazzjoni, komunikazzjoni u pubbliċità
1. Fejn ikun xieraq, il-benefiċjarji u l-Istati Membri kkonċernati għandhom jiżguraw li ssir pubbliċità adegwata għall-kontribuzzjonijiet finanzjarji mogħtija skont dan ir-Regolament sabiex il-pubbliku jiġi mgħarraf bir-rwol tal-Unjoni fil-finanzjament tal-miżuri.
2. Il-Kummissjoni għandha timplimenta azzjonijiet ta’ informazzjoni u komunikazzjoni dwar il-miżuri ffinanzjati u r-riżultati. Barra minn hekk, il-baġit allokat għall-komunikazzjoni skont dan ir-Regolament għandu jkopri wkoll il-komunikazzjoni korporattiva dwar il-prijoritajiet tal-politika tal-Unjoni.
Artikolu 44
Tħassir
1. Id-Deċiżjonijiet 66/399/KEE, 76/894/KEE u 2009/470/KE jitħassru.
2. Ir-referenzi għad-Deċiżjonijiet 66/399/KEE u 76/894/KEE għandhom jitqiesu bħala referenzi għall-Artikolu 58(1) tar-Regolament (KE) Nru 178/2002.
3. Ir-referenzi għad-Deċiżjoni 2009/470/KE għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal dan ir-Regolament
Artikolu 45
Dispożizzjonijiet tranżizzjonali
1. Il-programmi nazzjonali tal-Istati Membri msemmija fl-Artikolu 12(1) ta’ dan ir-Regolament, sottomessi lill-Kummissjoni fl-2012 għall-implimentazzjoni fl-2013, dawk sottomessi fl-2013 għall-implimentazzjoni fl-2014, u dawk sottomessi sat-30 ta’ April 2014 għall-implimentazzjoni fl-2015, għandhom, jekk ikunu approvati, ikunu eliġibbli għall-finanzjament mill-Unjoni abbażi tal-Artikolu 27 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2009/470/KE.
Għall-programmi nazzjonali implimentati fl-2013 u l-2014, l-Artikolu 27(7) u (8) ta’ dik id-Deċiżjoni għandhom ikomplu japplikaw.
Għall-programmi nazzjonali implimentati fl-2015, l-Artikolu 27(2) ta’ dik id-Deċiżjoni għandu jkompli japplika.
2. Il-programmi ta’ stħarriġ tal-Istati Membri msemmija fl-Artikolu 21(1) ta’ dak ir-Regolament, sottomessi lill-Kummissjoni sat-30 ta’ April 2014 għall-implimentazzjoni fis-sena 2015, għandhom ikunu eliġibbli għall-finanzjament mill-Unjoni abbażi tal-Artikolu 23(6) tad-Direttiva 2000/29/KE. Għal dawk il-programmi ta’ stħarriġ għandu jkompli japplika l-Artikolu 23(6) ta’ dik id-Direttiva.
3. Għall-applikazzjonijiet mill-Istati Membri għal finanzjament mill-Unjoni għall-miżuri ta’ emerġenza msemmija fl-Artikolu 16 ta’ dan ir-Regolament, sottomessi lill-Kummissjoni sat-30 ta’ April 2014, għandhom ikomplu japplikaw l-Artikoli 22 u 24 tad-Direttiva 2000/29/KE.
Artikolu 46
Emenda għad-Direttiva 98/56/KE
Id-Direttiva 98/56/KE hija emendata kif ġej:
(1)
Fl-Artikolu 17, il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
‘1. Il-Kumitat għandu jkun megħjun mill-Kumitat Permanenti dwar il-Pjanti, l-Annimali, l-Ikel u l-Għalf stabbilit bl-Artikolu 58(1) tar-Regolament (KE) Nru 178/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (*). Dak il-Kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (**).
(*) Regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (KE) Nru 178/2002 tat-28 ta’ Jannar 2002 li jistabilixxi l-prinċipji ġenerali u l-ħtiġijiet tal-liġi dwar l-ikel, li jistabilixxi l-Awtorità Ewropea dwar is-Sigurtà fl-Ikel u jistabbilixxi l-proċeduri fi kwistjonijiet ta’ sigurtà tal-ikel (ĠU L 31, 1.2.2002, p. 1)." 						
(**) Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (ĠU L 55, 28.2.2011, p. 13).’" 						
(2)
Fl-Artikolu 18, il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
‘1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna mill-Kumitat Permanenti dwar il-Pjanti, l-Annimali, l-Ikel u l-Għalf stabbilit bl-Artikolu 58(1) tar-Regolament (KE) Nru 178/2002. Dak il-Kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.”.
Artikolu 47
Emenda għad-Direttiva 2000/29/KE
Id-Direttiva 2000/29/KE hija emendata kif ġej:
(1)
Fl-Artikolu 13c jitħassar il-paragrafu 5.
(2)
Jiddaħħal l-Artikolu li jmiss:
‘Artikolu 15a
L-Istati Membri għandhom jipprovdu li kull min ikun konxju tal-preżenza ta’ pest elenkat fl-Anness I jew l-Anness II jew pest kopert minn miżura skont l-Artikolu 16(2) jew 16(3), jew għandu raġuni li jissuspetta tali preżenza, għandu jinnotifika, bil-miktub, lill-awtorità kompetenti fi żmien għaxart ijiem kalendarji, u, jekk dan ikun mitlub minn dik l-awtorità kompetenti, għandu jipprovdi l-informazzjoni li tikkonċerna dik il-preżenza li tkun fil-pussess tiegħu.’.
(3)
L-Artikoli minn 22 sa 26 jitħassru.
Artikolu 48
Emenda għar-Regolament (KE) Nru 178/2002
Fl-Artikolu 58 tar-Regolament (KE) Nru 178/2002, il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
‘1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna minn Kumitat Permanenti dwar il-Pjanti, l-Annimali, l-Ikel u l-Għalf, minn hawn ‘il quddiem jissemma bħala il-“Kumitat”. Dak il-Kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (***). Il-Kumitat għandu jkun organizzat f’taqsimiet biex jiġu indirizzati l-kwistjonijiet kollha rilevanti.
Ir-referenzi kollha fid-dritt tal-Unjoni għall-Kumitat Permanenti dwar il-Katina Alimentari u s-Saħħa tal-Annimali għandhom jitqiesu bħala referenzi għall-Kumitat imsemmi fl-ewwel subparagrafu.
Artikolu 49
Emenda għar-Regolament (KE) Nru 882/2004
L-Artikolu 66 tar-Regolament (KE) Nru 882/2004 jitħassar.
Artikolu 50
Emenda għar-Regolament (KE) Nru 396/2005
Il-Kapitolu VII tar-Regolament (KE) Nru 396/2005 jitħassar.
Artikolu 51
Emenda għad-Direttiva 2008/90/KE
Fl-Artikolu 19 tad-Direttiva 2008/90/KE, il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
‘1. Il-Kumitat għandu jkun megħjun mill-Kumitat Permanenti dwar il-Pjanti, l-Annimali, l-Ikel u l-Għalf stabbilit bl-Artikolu 58(1) tar-Regolament (KE) Nru 178/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (****). Dak il-Kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (*****).
Artikolu 52
Emenda għad-Direttiva 2009/128/KE
L-Artikolu 22 tad-Direttiva 2009/128/KE jitħassar.
Artikolu 53
Emenda għar-Regolament (KE) Nru 1107/2009
L-Artikolu 76 tar-Regolament (KE) Nru 1107/2009 jitħassar.
Artikolu 54
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mit-30 ta' Ġunju 2014.
Madankollu, il-punt (d) tal-Artikolu 18(1) u l-punt (2) tal-Artikolu 47 għandhom japplikaw mill-1 ta’ Jannar 2017.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-15 ta’ Mejju 2014.