NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 101/2013
ze dne 4. února 2013
o použití kyseliny mléčné ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace u jatečně upravených těl skotu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (2) stanoví obecná pravidla pro hygienu potravin vztahující se na provozovatele potravinářských podniků, přičemž přihlíží především k zásadě týkající se všeobecného používání postupů založených na analýze rizik a kritických kontrolních bodech (dále jen „HACCP“).
(2)
Nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví zvláštní pravidla pro hygienu potravin živočišného původu vztahující se na provozovatele potravinářských podniků. Stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků nepoužijí k odstranění povrchového znečištění produktů živočišného původu žádnou jinou látku než pitnou vodu, pokud nebylo použití dotyčné látky schváleno v souladu s uvedeným nařízením.
(3)
Dále nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (3) stanoví mikrobiologická kritéria pro některé mikroorganismy a prováděcí pravidla, která musí provozovatelé potravinářských podniků dodržovat při provádění obecných a zvláštních hygienických opatření podle nařízení (ES) č. 852/2004. Stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků musí zajistit, aby potraviny splňovaly uvedená mikrobiologická kritéria.
(4)
Dne 14. prosince 2010 Komise obdržela žádost o povolení použití kyseliny mléčné ke snižování povrchové kontaminace u jatečně upravených těl skotu a masa.
(5)
Dne 26. července 2011 přijal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) vědecké stanovisko týkající se hodnocení bezpečnosti a účinnosti kyseliny mléčné pro odstraňování povrchové mikrobiální kontaminace z jatečně upravených těl skotu, výsekových částí a výrobního masa (ořezu) (Scientific Opinion on the evaluation of the safety and efficacy of lactic acid for the removal of microbial surface contamination from beef carcases, cuts and trimmings) (4).
(6)
Ve svém stanovisku dospěl úřad EFSA k závěru, že ošetření, při nichž se k dekontaminaci používá kyselina mléčná, nepředstavují žádné bezpečnostní riziko, pakliže je použitá látka v souladu se specifikacemi Unie pro potravinářské přídatné látky. Dále úřad EFSA dospěl k závěru, že ošetření kyselinou mléčnou dosahují zásadního snížení mikrobiální kontaminace oproti situaci, kdy není použito žádné ošetření, nebo ve srovnání s ošetřením pitnou vodou, a že je nepravděpodobné, že by taková ošetření přispívala k rozvoji rezistence mikroorganismů.
(7)
Úřad EFSA doporučuje, aby provozovatelé potravinářských podniků potvrdili antimikrobiální účinnost těchto ošetření při svých specifických podmínkách zpracování a ověřili koncentraci kyseliny mléčné, teplotu aplikace a další faktory, které ovlivňují její účinnost ve funkci dekontaminačního činidla. Úřad EFSA ve svém stanovisku dále dospěl k závěru, že z tohoto použití kyseliny mléčné neplynou žádné negativní dopady na životní prostředí.
(8)
Podle stanoviska EFSA nebude zbytkové množství, které se v souvislosti s ošetřením kyselinou mléčnou vstřebá do hovězího masa, převyšovat 190 mg/kg. Takovéto množství se považuje za zbytkové ve srovnání s aktivním množstvím, jehož je třeba ke snížení povrchové mikrobiální kontaminace. Nemá ani žádný technologický účinek na konečný produkt. Zbytkové množství kyseliny mléčné použité ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace je zanedbatelné ve srovnání s množstvím kyseliny mléčné, která se v hovězím mase přirozeně vyskytuje, a nepředstavuje žádné bezpečnostní riziko. V některých masných polotovarech jsou jako potravinářské přídatné látky pro účely konzervace povoleny soli kyseliny mléčné. Pro tyto účely se běžně používají hodnoty 20 000 mg/kg. Použití kyseliny mléčné pro účely snižování povrchové mikrobiální kontaminace se tudíž jasně odlišuje od jejího použití jakožto potravinářské přídatné látky.
(9)
S ohledem na stanovisko EFSA a vzhledem ke schopnosti kyseliny mléčné zásadním způsobem snižovat možnou mikrobiální kontaminaci je vhodné povolit její použití ke snižování povrchové kontaminace. Takovéto použití by však mělo podléhat určitým podmínkám. Mělo by být omezeno na použití na úrovni jatek u jatečně upravených těl, jejich půlek či čtvrtí a mělo by být začleněno do správné hygienické praxe a systémů založených na HACCP.
(10)
Nařízení Komise (EU) č. 231/2012 ze dne 9. března 2012, kterým se stanoví specifikace pro potravinářské přídatné látky uvedené v přílohách II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (5), stanoví specifikace pro potravinářské přídatné látky, a to zejména takové, které se týkají původu, kritérií pro čistotu a jakýchkoli dalších nezbytných informací.
(11)
Podle stanoviska EFSA by kyselina mléčná používaná ke snižování povrchové kontaminace u jatečně upravených těl skotu měla být v souladu se specifikacemi pro kyselinu mléčnou stanovenými právními předpisy Unie. V případě, že se kyselina mléčná používá ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace podle tohoto nařízení, bylo by tudíž vhodné, aby taková kyselina mléčná byla v souladu se specifikacemi stanovenými nařízením (EU) č. 231/2012.
(12)
Použití kyseliny mléčné ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace u jatečně upravených těl skotu, jejich půlek či čtvrtí nesmí mít vliv na povinnost provozovatelů potravinářských podniků dodržovat požadavky právních předpisů Unie týkajících se hygieny potravin, jak je stanoví nařízení (ES) č. 852/2004, (ES) č. 853/2004 a (ES) č. 2073/2005, a nemělo by být v žádném případě považováno za náhradu správné hygienické praxe na jatkách a provozních postupů či za alternativu při plnění požadavků uvedených nařízení.
(13)
Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou. Komise proto předložila Radě návrh týkající se tohoto opatření a předala jej současně i Evropskému parlamentu.
(14)
S ohledem na skutečnost, že ve stanovených lhůtách Rada nerozhodla a Evropský parlament nevyjádřil s opatřením nesouhlas, měla by Komise opatření přijmout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Provozovatelé potravinářských podniků mohou na úrovni jatek používat kyselinu mléčnou ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace u jatečně upravených těl skotu, jejich půlek či čtvrtí v souladu s podmínkami stanovenými v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. února 2013.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 101/2013
tal-4 ta’ Frar 2013
dwar l-użu tal-aċidu lattiku biex titnaqqas il-kontaminazzjoni mikrobijoloġika tal-wiċċ fuq karkassi bovini
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 853/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-29 ta’ April 2004 li jistabbilixxi regoli speċifiċi ta’ iġjene għall-ikel li joriġina mill-annimali (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 3(2) tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 852/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-29 ta’ April 2004 dwar l-iġjene tal-oġġetti tal-ikel (2) jistipula regoli ġenerali għall-operaturi tan-negozji tal-ikel dwar l-iġjene tal-oġġetti tal-ikel, fejn b’mod partikolari jitqies il-prinċipju dwar l-implimentazzjoni ġenerali ta’ proċeduri bbażati fuq l-analiżi tal-periklu u l-punt kritiku ta’ kontroll (HACCP).
(2)
Ir-Regolament (KE) Nru 853/2004 jistabbilixxi regoli speċifiċi ta’ iġjene għall-ikel li joriġina mill-annimali għal operaturi tan-negozji tal-ikel. Huwa jistipula li l-operaturi tan-negozji tal-ikel ma għandhom jużaw l-ebda sustanza għajr ilma tax-xorb biex ineħħu l-kontaminazzjoni tal-wiċċ mill-prodotti li joriġinaw mill-annimali, sakemm l-użu tas-sustanza ma jkunx ġie approvat skont dak ir-Regolament.
(3)
Barra minn hekk, ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2073/2005 tal-15 ta’ Novembru 2005 dwar il-kriterji mikrobijoloġiċi għal oġġetti tal-ikel (3) jistabbilixxi l-kriterji mikrobijoloġiċi għal ċerti mikroorganiżmi u r-regoli ta’ implimentazzjoni li jridu jikkonformaw magħhom l-operaturi tan-negozji tal-ikel fl-implimentazzjoni tal-miżuri ġenerali u speċifiċi ta’ iġjene msemmija fir-Regolament (KE) Nru 852/2004. Huwa jistipula li l-operaturi tan-negozji tal-ikel iridu jiżguraw li l-oġġetti tal-ikel jikkonformaw ma’ dawk il-kriterji mikrobijoloġiċi.
(4)
Fl-14 ta’ Diċembru 2010, il-Kummissjoni rċeviet applikazzjoni għall-approvazzjoni tal-użu ta’ aċidu lattiku biex titnaqqas il-kontaminazzjoni tal-wiċċ ta’ karkassi u laħam ta’ annimali bovini.
(5)
Fis-26 ta’ Lulju 2011, l-Awtorità Ewropea dwar is-Sigurtà fl-Ikel (EFSA) adottat Opinjoni Xjentifika dwar l-evalwazzjoni tas-sikurezza u l-effikaċja tal-aċidu lattiku għat-tneħħija tal-kontaminazzjoni mikrobika tal-wiċċ minn karkassi, qatgħat u trufijiet taċ-ċanga (4).
(6)
Fl-Opinjoni tagħha, l-EFSA kkonkludiet li t-trattamenti permezz tal-aċidu lattiku għad-dekontaminazzjoni ma huma tal-ebda tħassib għas-sikurezza, sakemm is-sustanza użata tkun konformi mal-ispeċifikazzjonijiet tal-Unjoni għall-addittivi tal-ikel. Barra minn hekk, l-EFSA tikkonkludi li trattamenti bl-aċidu lattiku jipprovdu tnaqqis sinifikanti tal-kontaminazzjoni mikrobijoloġika meta mqabbla ma’ nuqqas ta’ trattament jew trattament bl-ilma tax-xorb u li huwa improbabbli li trattamenti bħal dawn jikkontribwixxu għall-iżvilupp ta’ reżistenza mikrobika.
(7)
L-EFSA tirrakkomanda li l-operaturi tan-negozji tal-ikel jivvalidaw l-effikaċja antimikrobika ta’ trattamenti bħal dawn skont il-kundizzjonijiet speċifiċi tagħhom għall-ipproċessar u jivverifikaw il-konċentrazzjoni tal-aċidu lattiku, it-temperatura tal-applikazzjoni u fatturi oħra li jaffettwaw l-effikaċja tiegħu bħala aġent tad-dekontaminazzjoni. L-Opinjoni tal-EFSA kkonkludiet ukoll li ma hemm l-ebda implikazzjoni negattiva fuq l-ambjent li tirriżulta minn dan l-użu tal-aċidu lattiku.
(8)
Skont l-Opinjoni tal-EFSA, l-ammont residwu assorbit mil-laħam taċ-ċanga wara trattament bl-aċidu lattiku mhux se jkun aktar minn 190 mg/kg. Dan l-ammont huwa kkunsidrat bħala residwu meta mqabbel mal-ammont attiv meħtieġ għall-fini tat-tnaqqis tal-kontaminazzjoni mikrobika tal-wiċċ. Barra minn hekk, dan ma għandu l-ebda effett teknoloġiku fuq il-prodott finali. Ukoll, l-ammont residwu ta’ aċidu lattiku użat biex titnaqqas il-kontaminazzjoni mikrobika tal-wiċċ huwa negliġibbli meta mqabbel mal-ammont ta’ aċidu lattiku preżenti b’mod naturali fil-laħam taċ-ċanga u dan ma huwa tal-ebda tħassib fir-rigward tas-sikurezza. F’ċerti preparazzjonijiet tal-laħam, l-imlieħ tal-aċidu lattiku huma awtorizzati bħala addittivi tal-ikel għall-fini ta’ preservazzjoni. Għal dan il-għan, ġeneralment jintużaw livelli ta’ 20 000 mg/kg. Għalhekk, l-użu tal-aċidu lattiku għall-fini tat-tnaqqis tal-kontaminazzjoni mikrobika tal-wiċċ huwa distint b’mod ċar mill-użu tiegħu bħala addittiv tal-ikel.
(9)
Fid-dawl tal-Opinjoni tal-EFSA, meta jitqies li l-aċidu lattiku jista’ joffri tnaqqis sinifikanti fil-kontaminazzjoni mikrobijoloġika possibbli, huwa xieraq li l-użu tiegħu biex titnaqqas il-kontaminazzjoni tal-wiċċ ikun approvat. Dan l-użu għandu, madankollu, ikun soġġett għal ċerti kundizzjonijiet. L-użu tiegħu għandu jkun limitat għall-użu fuq karkassi jew nofs karkassi jew kwarti fil-livell tal-biċċerija u għandu jiġi integrat fi prattiki ta’ iġjene tajbin u sistemi bbażati fuq l-HACCP.
(10)
Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 231/2012 tad-9 ta’ Marzu 2012 li jistabbilixxi l-ispeċifikazzjonijiet għall-addittivi tal-ikel elenkati fl-Annessi II u III tar-Regolament (KE) Nru 1333/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) jistabbilixxi l-ispeċifikazzjonijiet għal addittivi tal-ikel li jirrigwardaw, b’mod partikolari, l-oriġini, il-kriterji ta’ purità u kwalunkwe informazzjoni meħtieġa oħra.
(11)
Skont l-Opinjoni tal-EFSA, l-aċidu lattiku użat biex titnaqqas il-kontaminazzjoni tal-wiċċ f’karkassi bovini għandu jikkonforma mal-ispeċifikazzjonijiet għall-aċidu lattiku stipulati fil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni. Konsegwentement, fejn l-aċidu lattiku huwa użat biex titnaqqas il-kontaminazzjoni mikrobijoloġika tal-wiċċ skont dan ir-Regolament, huwa xieraq li dan l-aċidu lattiku jikkonforma mal-ispeċifikazzjonijiet stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 231/2012.
(12)
L-użu tal-aċidu lattiku biex titnaqqas il-kontaminazzjoni mikrobijoloġika tal-wiċċ fuq karkassi bovini jew nofs karkassi jew kwarti ma għandux jaffettwa l-obbligi tal-operatur tan-negozju tal-ikel li jikkonforma mar-rekwiżiti tal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni dwar l-iġjene fl-ikel, kif stabbiliti fir-Regolamenti (KE) Nru 852/2004, (KE) Nru 853/2004 u (KE) Nru 2073/2005 u ma għandu bl-ebda mod jitqies bħala sostituzzjoni għal prattiki iġjeniċi tajbin waqt il-qatla u fil-proċeduri tal-operat jew bħala alternattiva għall-konformità mar-rekwiżiti ta’ dawk ir-Regolamenti.
(13)
Il-Kumitat Permanenti dwar il-Katina tal-Ikel u s-Saħħa tal-Annimali ma tax opinjoni fil-limitu taż-żmien stabbilit mill-President tiegħu. Għalhekk il-Kummissjoni ressqet quddiem il-Kunsill proposta dwar din il-miżura u fl-istess żmien bagħtitha lill-Parlament Ewropew.
(14)
Fid-dawl tal-fatt li l-Kunsill ma ħax azzjoni u l-Parlament Ewropew ma opponiex il-miżura fi żmien il-perjodi applikabbli, il-Kummissjoni għandha tadotta l-miżura,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
L-operaturi tan-negozji tal-ikel jistgħu jużaw l-aċidu lattiku biex inaqqsu l-kontaminazzjoni mikrobijoloġika tal-wiċċ fuq karkassi bovini jew nofs karkassi jew kwarti fil-livell tal-biċċerija f’konformità mal-kundizzjonijiet stipulati fl-Anness ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-4 ta’ Frar 2013.