PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 24. dubna 2014
o finančním příspěvku Unie na opatření dozoru a jiná nouzová opatření provedená v Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku proti africkému moru prasat
(oznámeno pod číslem C(2014) 2551)
(Pouze estonské, litevské, lotyšské a polské znění je závazné)
(2014/236/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/470/ES ze dne 25. května 2009 o některých výdajích ve veterinární oblasti (1), a zejména na článek 8 uvedeného rozhodnutí,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (2), a zejména na článek 84 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Africký mor prasat je infekční, obvykle smrtelná virová nákaza prasat domácích a prasat divokých, která způsobuje vážná narušení obchodu s živými prasaty a produkty získanými z prasat uvnitř Unie a jejich vývozu do třetích zemí.
(2)
Po potvrzení afrického moru prasat v Gruzii v roce 2007 se nákaza rozšířila do Ruské federace, kde byla hlášena četná ohniska uvedené nákazy u prasat domácích a prasat divokých v evropské části Ruska. V červnu 2013 Bělorusko potvrdilo ohnisko afrického moru prasat u prasat v domácím chovu v regionu Grodno asi čtyřicet kilometrů od hranice s Litvou a v blízkosti hranice s Polskem.
(3)
Prováděcím rozhodnutím Komise 2013/498/EU (3) byl stanoven finanční příspěvek Unie na opatření dozoru a jiná nouzová opatření proti africkému moru prasat provedená v roce 2013 v Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku, což jsou členské státy přímo ohrožené zavlečením této nákazy.
(4)
V lednu 2014 byla hlášena nákaza u populace prasat divokých na Ukrajině a dále se šíří v Bělorusku a Ruské federaci. Nadto byly v lednu 2014 zjištěny dva případy afrického moru prasat u populace prasat divokých v Litvě a několik dní poté byly ohlášeny další dva případy u prasat divokých v Polsku. V obou uvedených členských státech se nákaza vyskytla v blízkosti hranic s Běloruskem. Situace ohledně afrického moru prasat v zemích sousedících s Evropskou unií tudíž představuje přetrvávající hrozbu pro hospodářství s chovem prasat v Unii, jelikož virus může být zavlečen do členských států sousedících s třetími zeměmi, v nichž se nákaza vyskytuje, prostřednictvím prasat divokých, která vstupují na území Unie z oblastí s výskytem nákazy, ale rovněž prostřednictvím vozidel, která přepravovala živá zvířata, nebo nepovoleným dovozem produktů získaných z prasat do Unie.
(5)
Riziko zavlečení afrického moru prasat do Unie je vzhledem k výskytu a vývoji této nákazy v příhraničním území Běloruska, Ruské federace a Ukrajiny vyšší v případě Estonska, Lotyšska, Litvy a Polska. Tyto členské státy informovaly Komisi a ostatní členské státy o opatřeních, jež hodlají přijmout za účelem ochrany svých území i území ostatních členských států.
(6)
V roce 2013 Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko zavedly dozor pro včasné zjištění afrického moru prasat u prasat divokých i u prasat domácích. V zájmu lepší prevence afrického moru prasat je třeba provést určité činnosti dozoru na území uvedených členských států.
(7)
Jedním z hlavních preventivních opatření proti zavlečení afrického moru prasat do Unie je očista a dezinfekce vozidel, která mohla přijít do styku s virem afrického moru prasat. Z toho důvodu prováděcí rozhodnutí Komise 2013/426/EU (4) stanoví určitá opatření proti zavlékání afrického moru prasat z Běloruska a Ruské federace do Unie a dále stanoví, aby vozidla, která přepravovala živá zvířata a která na území Unie vstupují z oblastí s výskytem nákazy, byla náležitě očištěna a vydezinfikována.
(8)
Bez ohledu na ustanovení nařízení Komise (ES) č. 206/2009 (5) je riziko zavlečení afrického moru prasat do Unie prostřednictvím zásilek pro osobní spotřebu, které obsahují produkty získané z prasat a jsou zasílány poštou nebo převáženy v zavazadlech cestujících přijíždějících zejména z Běloruska, Ruské federace a Ukrajiny, vyšší než zanedbatelné a vyžaduje doplňková opatření a kontroly v místech vstupu.
(9)
Navíc celá řada zúčastněných stran, včetně veterinárních lékařů, profesionálních a neprofesionálních chovatelů, řidičů kamionů, celních zástupců, cestujících a široké veřejnosti, by měla být upozorněna na rizika zavlečení afrického moru prasat a jeho důsledky prostřednictvím cílených informačních kampaní zaměřených na zvýšení povědomí o nákaze a připravenosti na ni v rámci pohotovostních plánů vypracovaných podle směrnice Rady 2002/60/ES (6) k zajištění rychlé reakce v případě zavlečení afrického moru prasat.
(10)
V roce 2014 byl zjištěn africký mor prasat u prasat divokých v Litvě a v Polsku, přičemž oba tyto členské státy jsou přímo ohroženy výskytem této nákazy za hranicemi v Bělorusku. Aby omezily riziko rozšíření nákazy na svém území na minimum, hodlají Litva a Polsko snížit hustotu výskytu vnímavých hostitelských zvířat v hospodářstvích s nízkou úrovní biologické ochrany v zamořené oblasti podporou porážky prasat a zákazem doplňování stavů v hospodářstvích s chovem prasat po dobu alespoň jednoho roku. V prosinci 2013 Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko předložily své plány a odhady nákladů na provádění nouzových opatření v oblastech, které jsou považovány za oblasti se zvýšeným rizikem zavlečení afrického moru prasat z Běloruska, Ruské federace a Ukrajiny, v roce 2014. Plány byly posouzeny Komisí pro účely finančního příspěvku Unie a byl vyvozen závěr, že jsou v souladu se směrnicí 2002/60/ES.
(11)
Činnosti prováděné Estonskem, Lotyšskem, Litvou a Polskem za účelem dozoru nad nákazou, očisty a dezinfekce vozidel a pořádání informačních kampaní jsou spolufinancovány ve výši 50 %.
(12)
Činnosti prováděné Litvou a Polskem s cílem snížit hustotou výskytu prasat v zamořených oblastech u hranic s Běloruskem by měly být spolufinancovány ve výši 30 %.
(13)
Jelikož plány, které předložily Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko a které se týkají nouzových opatření proti zavlečení afrického moru prasat z Běloruska, Ruské federace a Ukrajiny prováděných v roce 2014, představují dostatečně podrobný rámec ve smyslu článku 94 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (7), je toto rozhodnutí rozhodnutím o financování výdajů stanovených v pracovním programu pro granty.
(14)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. V rámci nouzových opatření, která v roce 2014 přijaly Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko na ochranu proti africkému moru prasat, mají uvedené členské státy nárok na zvláštní příspěvek Unie na výdaje vynaložené na provádění činností popsaných v odstavcích 2 a 3 a plánovaných na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014.
2. Finanční příspěvek Unie se stanoví na 50 % nákladů vynaložených a zaplacených v souvislosti s provedením následujících činností:
a)
odběr vzorků z prasat domácích;
b)
odběr vzorků z prasat divokých;
c)
testy ELISA;
d)
testy PCR a sekvenování;
e)
nákup vybavení a dezinfekčních prostředků pro očistu a dezinfekci;
f)
nákup vybavení speciálně používaného k odstranění těl mrtvých zvířat;
g)
nákup vybavení k provádění virologických laboratorních vyšetření;
h)
informační kampaně.
3. Finanční příspěvek Unie se stanoví na 30 % nákladů vynaložených a zaplacených Litvou a Polskem v souvislosti s odškodněním majitelů prasat za ztráty způsobené předčasnou porážkou prasat v zamořených oblastech.
Článek 2
1. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena členským státům uvedeným v čl. 1 odst. 1 za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. a), b) c) a d), v průměru nepřesáhne částku:
a)
0,5 EUR za prase domácí, z něhož byl odebrán vzorek;
b)
5 EUR za prase divoké, z něhož byl odebrán vzorek;
c)
2 EUR za test ELISA;
d)
10 EUR za PCR a sekvenování.
2. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. e), v průměru nepřesáhne částku:
a)
6 000 EUR pro Estonsko;
b)
58 000 EUR pro Lotyšsko;
c)
950 000 EUR pro Litvu;
d)
102 100 EUR pro Polsko.
3. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. f), v průměru nepřesáhne částku:
a)
100 000 EUR pro Litvu;
b)
150 000 EUR pro Polsko.
4. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. g), v průměru nepřesáhne částku:
75 000 EUR pro Litvu.
5. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. h), v průměru nepřesáhne částku:
a)
1 500 EUR pro Estonsko;
b)
15 000 EUR pro Lotyšsko;
c)
75 000 EUR pro Litvu;
d)
11 250 EUR pro Polsko.
6. Finanční příspěvek Unie pro členské státy uvedené v čl. 1 odst. 3 nepřesáhne částku:
a)
225 000 EUR pro Litvu;
b)
337 500 EUR pro Polsko.
7. Finanční příspěvek Unie pro členské státy uvedené v čl. 1 odst. 1 nepřesáhne částku:
a)
27 000 EUR pro Estonsko;
b)
190 000 EUR pro Lotyšsko;
c)
1 948 000 EUR pro Litvu;
d)
1 341 000 EUR pro Polsko.
8. Výdaje způsobilé pro finanční příspěvek Unie na opatření uvedená v odst. 1 písm. c) a d) se omezí na náklady vynaložené členskými státy na:
a)
nákup souprav k vyšetřením, činidel a veškerého spotřebního materiálu, který je určen a používán speciálně pro provádění laboratorních vyšetření;
b)
pracovníky, v jakékoli funkci, konkrétně přidělené (zcela nebo částečně) na provádění vyšetření v laboratoři; tyto náklady jsou omezeny na skutečné mzdy plus platby sociálního zabezpečení a další zákonné náklady zahrnuté do odměny;
c)
režijní náklady rovnající se 7 % částky nákladů uvedených v písmenech a) a b).
Článek 3
1. Finanční příspěvek Unie na opatření uvedená v článku 1 bude poskytnut, pokud dotčené členské státy:
a)
provedou činnosti a opatření popsané v jejich plánech;
b)
provedou opatření v souladu s příslušnými ustanoveními právních předpisů Unie, včetně pravidel pro hospodářskou soutěž a pro zadávání veřejných zakázek;
c)
zašlou Komisi nejpozději do 30. dubna 2015 závěrečnou technickou zprávu o opatřeních v souladu s přílohou I a závěrečnou finanční zprávu v souladu s přílohou II.
2. V případě, že některý členský stát nevyhoví ustanovením odstavce 1, může Komise snížit finanční příspěvek Unie úměrně k povaze a závažnosti takového porušení předpisů a k finanční ztrátě utrpěné Unií.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Estonské republice, Lotyšské republice, Litevské republice a Polské republice.
V Bruselu dne 24. dubna 2014.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-24 ta' April 2014
li tikkonċerna kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni għas-sorveljanza u miżuri oħra ta' emerġenza implimentati fl-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja kontra d-deni Afrikan tal-ħnieżer
(notifikata bid-dokument C(2014) 2551)
(It-testi bl-Estonjan, il-Latvjan, il-Litwan u l-Polakk biss huma awtentiċi)
(2014/236/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2009/470/KE tal-25 ta' Mejju 2009 dwar in-nefqa fil-kamp veterinarju (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 8 tagħha,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta' Ottubru 2012 dwar ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 (2), u b'mod partikolari l-Artikolu 84 tiegħu,
Billi:
(1)
Id-deni Afrikan tal-ħnieżer (African Swine Fever - ASF) huwa infettiv u normalment fatali. Din il-marda virali tal-ħnieżer domestiċi u slavaġġ tikkawża disturbi serji lill-kummerċ ġewwa l-Unjoni stess u lill-esportazzjoni tagħha lejn pajjiżi terzi ta' ħnieżer ħajjin u prodotti li ġejjin mill-annimali tal-ispeċi porċina.
(2)
Wara l-konferma tal-ASF fil-Ġeorġja fl-2007, il-marda nfirxet għall-Federazzjoni Russa fejn bosta tifqigħat ta' dik il-marda ġew irrappurtati fil-ħnieżer u ċ-ċingjali fil-parti Ewropea kollha tar-Russja. Barra minn hekk, f'Ġunju 2013, il-Bjelorussja rrappurtat il-konferma ta' tifqigħa tal-ASF fil-ħnieżer domestiċi fir-reġjun ta' Grodno, madwar 40 kilometru mill-fruntiera Litwana u qrib il-fruntiera mal-Polonja.
(3)
Id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni 2013/498/UE (3) provdiet kontribuzzjoni finanzjarju mill-Unjoni għal sorveljanza u miżuri oħra ta' emerġenza kontra l-ASF, implimentati fl-2013 fl-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja, li huma l-Istati Membri esposti għal theddida diretta għall-introduzzjoni tal-ASF.
(4)
F'Jannar 2014 il-marda ġiet irrapportata fil-popolazzjoni taċ-ċingjali fl-Ukraina u għadha qed tinfirex fil-Bjelorussja u fil-Federazzjoni Russa. Barra minn hekk, f'Jannar 2014 ġew identifikati żewġ każijiet ta' ASF fil-popolazzjoni taċ-ċingjali fil-Litwanja u wara ftit jiem ġew irrappurtati żewġ każijiet oħra fiċ-ċingjali fil-Polonja. Fiż-żewġ Stati Membri,il-marda seħħet fil-fruntiera mal-Bjelorussja. Għalhekk, is-sitwazzjoni tal-ASF fil-pajjiżi li jmissu mal-Unjoni Ewropea tikkostitwixxi theddida diretta lil azjendi agrikoli tal-ħnieżer fl-Unjoni minħabba li l-vajrus jista' jiddaħħal fl-Istati Membri li għandhom il-fruntieri tagħhom ma' pajjiżi terzi infettati permezz ta' ċingjali li jidħlu fit-territorju tal-Unjoni minn żoni infettati, iżda wkoll permezz ta' vetturi li jkunu ttrasportaw annimali ħajjin jew bl-introduzzjoni mhux awtorizzata fl-Unjoni ta' prodotti derivati minn annimali tal-ispeċi porċina.
(5)
Ir-riskju tal-introduzzjoni fl-Unjoni tal-ASF huwa ogħla għall-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja minħabba l-okkorrenza u l-evoluzzjoni ta' dik il-marda madwar it-territorju tal-Bjelorussja, il-Federazzjoni Russa u l-Ukraina. Dawn l-Istati Membri nfurmaw lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra bil-miżuri li bi ħsiebhom jadottaw biex issaħħu l-protezzjoni tat-territorji tagħhom u dawk ta' Stati Membri oħra.
(6)
Matul l-2013, l-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja implimentaw sorveljanza biex ikunu jistgħu jidentifikaw mill-ewwel l-ASF fiċ-ċingjali u l-ħnieżer domestiċi. Ċerti attivitajiet ta' sorveljanza jridu jitwettqu fit-territorji ta' dawk l-Istati Membri, għal prevenzjoni aħjar tal-ASF fl-Unjoni.
(7)
It-tindif u d-diżinfezzjoni tal-vetturi li kienu possibilment f'kuntatt mal-vajrus tal-ASF huma fost il-miżuri ta' prekawzjoni kontra d-dħul tal-ASF fl-Unjoni. Għalhekk, id-Deċiżjoni ta' implimentazzjoni tal-Kummissjoni 2013/426/UE (4) tistipula ċerti miżuri biex jipprevjenu l-introduzzjoni fl-Unjoni tal-ASF mill-Bjelorussja u l-Federazzjoni Russa u tistabbilixxi li l-vetturi li jkunu ttrasportaw annimali ħajjin u li jidħlu fl-Unjoni minn żoni infettati jitnaddfu u jiġu ddiżinfettati kif xieraq.
(8)
Minkejja d-dispożizzjonijiet tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 206/2009 (5), ir-riskju tal-introduzzjoni tal-ASF fl-Unjoni permezz ta' kunsinni personali li fihom prodotti tal-ħnieżer mibgħuta bil-posta jew li jinġarru f'bagalji ta' vjaġġaturi, b'mod partikolari dawk li jaslu mill-Bjelorussja u l-Federazzjoni Russa, huwa ogħla minn negliġibbli u jeħtieġ iżjed kontrolli f'punti tad-dħul.
(9)
Barra minn hekk, firxa wiesgħa ta' partijiet interessati, inklużi veterinarji, bdiewa professjonali u mhux, sewwieqa tat-trakkijiet, aġenti tad-dwana, passiġġieri u l-pubbliku ġenerali, għandha tkun konxja tar-riskji tal-introduzzjoni tal-ASF u l-konsegwenzi tagħha permezz ta' kampanji ta' sensibilizzazzjoni mmirati biex jissensibilizzaw lin-nies dwar il-mard u biex jippreparawhom fil-qafas tal-pjanijiet ta' kontinġenza mfassla b'konformità mad-Direttiva tal-Kunsill 2002/60/KE (6), biex tiġi żgurata reazzjoni rapida kontra l-ASF.
(10)
Fl-2014 l-ASF fiċ-ċingjali fil-Litwanja u l-Polonja. Iż-żewġ Stati Membri huma direttament mhedda mill-preżenza tal-ASF fil-fruntiera mal-Bjelorussja. Sabiex jitnaqqas ir-riskju tat-tixrid tal-marda fit-territorju tagħhom, il-Litwanja u l-Polonja se jnaqqsu d-densità ta' ospiti suxxettibbli f'irziezet tal-ħnieżer b'bijosigurtà baxxa fiż-żoni infettati billi jippromwovu l-qatla tal-ħnieżer u l-prevenzjoni tar-riforniment fl-istabbilimenti tal-ħnieżer mill-inqas għal sena. Fl-ewwel ġimgħa ta' Diċembru 2013, l-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja ppreżentaw il-pjanijiet rispettivi u l-istimi tal-ispiża għall-implimentazzjoni ta' miżuri ta' emerġenza matul l-2014 fiż-żoni kkunsidrati l-aktar f'riskju ta' introduzzjoni tal-ASF mill-Bjelorussja, il-Federazzjoni Russa u l-Ukraina. Il-pjanijiet imsemmija ġew eżaminati mill-Kummissjoni għall-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni u nstabu li jikkonformaw mad-Direttiva 2002/60/KE.
(11)
L-azzjonijiet meħuda mill-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja għas-sorveljanza tal-marda, it-tindif u d-diżinfezzjoni tal-vetturi u għall-organizzazzjoni ta' kampanji ta' sensibilizzazzjoni huma kofinanzjati b'rata ta' 50 %.
(12)
L-azzjonijiet meħuda mil-Litwanja u l-Polonja biex inaqqsu d-densità tal-ħnieżer f'żoni infettati fil-fruntiera mal-Bjelorussja għandhom ikunu kofinanzjati b'rata ta' 30 %.
(13)
Billi l-pjan ppreżentat mill-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja għal miżuri ta' emerġenza kontra l-introduzzjoni tal-ASF mill-Bjelorussja, il-Federazzjoni Russa u l-Ukraina mwettqa fl-2014 huma qafas dettaljat biżżejjed fit-tifsira tal-Artikolu 94 tar-Regolament ta' Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 1268/2012 (7), id-deċiżjoni attwali tikkostitwixxi deċiżjoni ta' finanzjament għan-nefqa prevista fil-programm ta' ħidma għall-għotjiet.
(14)
Il-miżuri stipulati f'din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat Permanenti dwar il-Katina tal-Ikel u s-Saħħa tal-Annimali,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Fil-qafas ta' miżuri ta' emerġenza għall-protezzjoni kontra l-ASF meħuda mill-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja fl-2014, dawk l-Istati Membri għandhom ikunu intitolati għal kontribuzzjoni speċifika mill-Unjoni għan-nefqa mġarrba għall-implimentazzjoni tal-attivitajiet deskritti fil-paragrafi 2 u 3 u ppjanati għall-perjodu bejn l-1 ta' Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2014.
2. Il-kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni għandha tkun bir-rata ta' 50 % tan-nefqa mġarrba għall-implimentazzjoni tal-attivitajiet li ġejjin:
(a)
teħid ta' kampjuni ta' ħnieżer domestiċi;
(b)
teħid ta' kampjuni ta' ċingjali;
(c)
testijiet ELISA;
(d)
PCR u testijiet ta' sekwenzjar;
(e)
xiri ta' tagħmir u diżinfettanti għat-tindif u d-diżinfezzjoni;
(f)
xiri ta' tagħmir speċifiku għat-tneħħija ta' karkassi tal-annimali;
(g)
xiri ta' tagħmir għat-testijiet tal-laboratorju viroloġiċi;
(h)
kampanji ta' sensibilizzazzjoni.
3. Il-kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni għandha tkun bir-rata ta' 30 % tan-nefqa mġarrba mil-Litwanja u l-Polonja biex jirrimborżaw lis-sidien tal-ħnieżer għat-telf ikkawżat mill-qatla bikrija tal-ħnieżer fiż-żoni infettati.
Artikolu 2
1. Il-medja tal-ispejjeż massimi li għandhom jiġu rimborżati lill-Istati Membri msemmija fl-Artikolu 1(1) għal l-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 1(2), punti (a), (b), (c) u (d) ma għandhiex tkun aktar minn:
(a)
EUR 0,5 għal kull ħanżir domestiku inkluż fil-kampjun;
(b)
EUR 5 għal kull ċingjal inkluż fil-kampjun;
(c)
EUR 2 għal kull test ELISA;
(d)
EUR 10 għal kull PCR u test ta' sekwenzjar;
2. Il-medja tal-ispejjeż massimi li għandhom jiġu rimborżati għall-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 1(2), punt (e) ma għandhiex tkun aktar minn:
(a)
EUR 6 000 għall-Estonja;
(b)
EUR 58 000 għal-Latvja;
(c)
EUR 950 000 għal-Litwanja;
(d)
EUR 102 100 għall-Polonja.
3. L-ispejjeż massimi li għandhom jiġu rimborżati għall-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 1(2), punt (f) ma għandhomx ikunu aktar minn:
(a)
EUR 100 000 għal-Litwanja;
(b)
EUR 150 000 għall-Polonja.
4. L-ispejjeż massimi li għandhom jiġu rimborżati għall-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 1(2), punt (g) ma għandhomx ikunu aktar minn
EUR 75 000 għal-Litwanja;
5. Il-medja tal-ispejjeż massimi li għandhom jiġu rimborżati għall-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 1(2), punt (h) ma għandhiex tkun aktar minn:
(a)
EUR 1 500 għall-Estonja;
(b)
EUR 15 000 għal-Latvja;
(c)
EUR 75 000 għal-Litwanja;
(d)
EUR 11 250 għall-Polonja.
6. Il-kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni lill-Istati Membri msemmija fl-Artikolu 1(3) ma għandiex tkun aktar minn:
(a)
EUR 225 000 għal-Litwanja;
(b)
EUR 337 500 għall-Polonja.
7. Il-kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni lill-Istati Membri msemmija fl-Artikolu 1(1) ma għandiex tkun aktar:
(a)
EUR 27 000 għall-Estonja;
(b)
EUR 190 000 għal-Latvja;
(c)
EUR 1 948 000 għal-Litwanja;
(d)
EUR 1 341 000 għall-Polonja.
8. In-nefqa eliġibbli għal kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni għall-miżuri msemmija fil-punti (c) u (d) tal-paragrafu 1 għandha tkun limitata għall-ispejjeż imġarrba mill-Istati Membri għal:
(a)
xiri ta' kits għat-testijiet, reaġenti u l-oġġetti ta' konsum identifikabbli kollha, speċjalment dawk użati għat-twettiq tat-testijiet tal-laboratorju;
(b)
persunal, ikun x'ikun l-istatus tiegħu, li huwa speċifikament allokat għal kollox jew parzjalment biex iwettaq it-testijiet fil-post tal-laboratorju; l-ispejjeż huma limitati għal salarji attwali flimkien mal-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali u spejjeż oħra statutorji inklużi fir-remunerazzjoni;
(c)
spejjeż ġenerali li jammontaw għal 7 % tas-somma tal-ispejjeż imsemmija fil-punti (a) u (b).
Artikolu 3
1. Il-kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni għall-programmi msemmija fl-Artikolu 1 għandha tingħata sakemm l-Istati Membri kkonċernati:
(a)
jimplimentaw l-attivitajiet u l-miżuri kif deskritti fil-programmi approvati;
(b)
jimplimentaw il-programmi skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-liġi tal-Unjoni, inklużi r-regoli dwar il-kompetizzjoni u dwar l-għoti ta' kuntratti pubbliċi;
(c)
jibagħtu lill-Kummissjoni rapport tekniku finali għall-miżuri skont l-Anness I u rapport finanzjarju finali skont l-Anness II sa mhux aktar tard mit-30 ta' April 2015.
2. Meta Stat Membru ma jikkonformax mal-paragrafu 1, il-Kummissjoni tista' tnaqqas il-kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni wara li tkun qieset in-natura u l-gravità tal-ksur u t-telf finanzjarju għall-Unjoni.
Artikolu 4
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Estonja, lir-Repubblika tal-Latvja, lir-Repubblika tal-Litwanja u lir-Repubblika tal-Polonja.
Magħmul fi Brussell, l-24 ta' April 2014.