NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 100/2013
ze dne 15. ledna 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 (3), které bylo přijato v reakci na havárii tankeru Erika, byla zřízena Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní bezpečnosti a zabránění znečištění z lodí.
(2)
Po havárii tankeru Prestige v roce 2002 bylo nařízení (ES) č.1406/2002 změněno tak, aby agentuře ukládalo více úkolů v oblasti boje proti znečištění.
(3)
Je třeba jasně stanovit, na které druhy znečištění moří by se měly vztahovat cíle nařízení (ES) č.1406/2002. Znečištění moří způsobené zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu by proto mělo být chápáno jako znečištění ropou nebo látkou jinou než ropa, u níž je pravděpodobné, že vyskytne-li se v mořském prostředí, bude představovat nebezpečí pro lidské zdraví, ublíží živým zdrojům a mořskému životu, poškodí rekreační využití nebo naruší další legitimní využití moře, jak stanoví Protokol o připravenosti, reakci a spolupráci při znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami z roku 2000.
(4)
Správní rada agentury (dále jen „správní rada“) v souladu s článkem 22 nařízení (ES) č. 1406/2002 zadala v roce 2007 nezávislé externí vyhodnocení uplatňování uvedeného nařízení. Na základě tohoto vyhodnocení podala v červnu 2008 doporučení týkající se změn fungování agentury, oblasti její působnosti a jejích pracovních postupů.
(5)
Na základě zjištění externího vyhodnocení a na základě doporučení a víceleté strategie přijaté správní radou v březnu 2010 by některá ustanovení nařízení (ES) č. 1406/2002 měla být vyjasněna a aktualizována. Agentura by se měla soustředit na své prioritní úkoly v oblasti námořní bezpečnosti, přičemž by měla dostat řadu nových hlavních a doplňkových úkolů odrážejících vývoj politiky námořní bezpečnosti na unijní a mezinárodní úrovni. S ohledem na rozpočtová omezení Unie je nutná značná prověrka a přerozdělení prostředků, aby byla zajištěna efektivnost nákladů a účinnost využití rozpočtu a aby se zamezilo jakýmkoli duplicitám. Potřeby ohledně zaměstnanců nutných pro nové hlavní a doplňkové úkoly by měly být v zásadě pokryty vnitřním přesunem, který provede agentura. Současně by agentura měla v případě potřeby obdržet financování z jiných částí rozpočtu Unie, zejména z nástroje evropské politiky sousedství. Plnění veškerých nových hlavních a doplňkových úkolů agenturou bude probíhat v mezích stávajícího finančního výhledu a rozpočtu agentury, aniž jsou dotčena jednání a rozhodnutí týkající se budoucího víceletého finančního rámce. Vzhledem k tomu, že toto nařízení není rozhodnutím o financování, měl by rozpočtový orgán rozhodnout o zdrojích agentury v rámci ročního rozpočtového procesu.
(6)
Úkoly agentury by měly být popsány jasně a přesně a mělo by se zamezit jakékoli jejich duplicitě.
(7)
Agentura prokázala, že některé úkoly mohou být uskutečněny efektivněji na evropské úrovni, což může v některých případech pro členské státy znamenat úsporu ve vnitrostátních rozpočtech, a pokud se tak ukáže, i představovat skutečnou evropskou přidanou hodnotu.
(8)
Některá ustanovení týkající se specifického řízení agentury by měla být vyjasněna. S přihlédnutím ke zvláštní odpovědnosti Komise za provádění politik Unie uložené Smlouvou o fungování Evropské unie by měla Komise poskytnout agentuře politické vedení v plnění jejích úkolů při plném respektování právního postavení agentury a nezávislosti jejího výkonného ředitele podle nařízení (ES) č. 1406/2002.
(9)
Při jmenování členů správní rady, při volbě jejího předsedy a místopředsedy a při jmenování vedoucích jednotek by se měl plně zohledňovat význam zajištění rovnováhy v zastoupení žen a mužů.
(10)
Veškeré odkazy na příslušné právní akty Unie je třeba chápat jako odkazy na akty v oblasti námořní bezpečnosti, bezpečnosti námořní dopravy, zabránění znečištění z lodí a reakce na ně a rovněž i reakce na znečištění moře způsobené zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu.
(11)
Pro účely tohoto nařízení je třeba „bezpečnost námořní dopravy“ chápat - v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 ze dne 31. března 2004 o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení (4) - jako kombinaci preventivních opatření k ochraně námořní dopravy a přístavních zařízení před ohrožením úmyslnými protiprávními činy. Bezpečnostního cíle by mělo být dosaženo přijetím vhodných opatření v oblasti politiky námořní dopravy, aniž jsou dotčeny předpisy členských států v oblasti národní bezpečnosti, obrany a veřejné bezpečnosti a v oblasti boje proti finanční trestné činnosti namířené proti státu.
(12)
Agentura by měla jednat v zájmu Unie. Mělo by to zahrnovat i situaci, kdy je agentura pověřena úkolem jednat v oblasti své působnosti mimo území členských států a v zájmu podpory politiky námořní bezpečnosti Unie poskytovat technickou pomoc příslušným třetím zemím.
(13)
Agentura by měla členským státům poskytovat technickou pomoc, která by měla usnadnit vytváření nezbytné vnitrostátní kapacity k provádění acquis Unie.
(14)
Agentura by měla členským státům a Komisi poskytovat operační pomoc. Součástí této pomoci by měly být služby, jako jsou systém Unie pro výměnu informací na moři (SafeSeaNet), evropský satelitní dohled pro odhalování ropného znečištění (CleanSeaNet), datové centrum Evropské unie pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti (datové centrum EU LRIT) a systém pro provádění režimu státní kontroly v přístavech EU (Thetis).
(15)
Odborné znalosti agentury v oblasti elektronického předávání údajů a systémů pro výměnu informací na moři by měly být využity ke zjednodušení ohlašovacích formalit lodí za účelem odstranění překážek v námořní dopravě a k vytvoření evropského prostoru námořní dopravy bez překážek. Agentura by zejména měla podporovat členské státy při provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/65/EU ze dne 20. října 2010 o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich (5).
(16)
Agentura by měla zvýšit pomoc Komisi ve výzkumných činnostech týkajících se její oblasti působnosti. Je však třeba vyhnout se duplicitní práci ve vztahu k existujícímu výzkumnému rámci Unie. Agentura by zejména neměla být pověřena řízením výzkumných projektů.
(17)
Na základě rozvoje nových inovačních aplikací a služeb a zlepšování stávajících aplikací a služeb a s cílem realizovat evropský námořní prostor bez překážek by agentura měla plně využívat možnosti poskytované evropskými družicovými navigačními programy (EGNOS a Galileo) a programem globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti (GMES).
(18)
Po ukončení platnosti rámce Unie pro spolupráci v oblasti havarijního nebo záměrného znečišťování moře zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 2850/2000/ES (6) by agentura měla pokračovat v některých činnostech vykonávaných dříve na základě uvedeného rámce, a to zejména využíváním odborných znalostí Poradenské odborné skupiny pro připravenost a reakci na znečišťování moře. Činnost agentury v této oblasti by neměla zbavovat pobřežní státy odpovědnosti za zavedení mechanismů zásahu proti znečištění a měla by respektovat stávající ujednání o spolupráci mezi členskými státy nebo uskupeními členských států.
(19)
Agentura na požádání poskytuje členským státům prostřednictvím systému CleanSeaNet podrobné informace o možných případech znečištění z lodí, aby jim umožnila plnit jejich povinnosti vyplývající ze směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/35/ES ze dne 7. září 2005 o znečištění z lodí a o zavedení sankcí za protiprávní jednání (7). Účinnost prosazování se však značně liší i přesto, že takové znečištění může zasáhnout vody jiných zemí. Ve své příští zprávě podle článku 12 uvedené směrnice by proto Komise měla informovat Evropský parlament a Radu o účinnosti a soudržnosti prosazování této směrnice a poskytnout i další důležité informace ohledně jejího používání.
(20)
Žádosti postižených států o zahájení činností, které agentura vykonává v rámci boje proti znečištění, by měly být podávány prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie zavedeného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom (8). Komise však může mít za to, že za jiných okolností než v případě žádosti o spuštění pohotovostních plavidel na odstraňování znečištění a dalšího vybavení mohou být vhodnější alternativní způsoby komunikace, založené na používání pokročilých informačních technologií, a může tedy informovat žadatelský členský stát.
(21)
Události z poslední doby podtrhly rizika těžby ropy a plynu a výrobních činností na moři pro námořní dopravu a mořské prostředí. Reakční schopnosti agentury v případě znečištění ropou a její odborné znalosti v oblasti znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami by se měly využívat tak, aby na žádost postiženého státu zahrnovaly i reakci na znečištění způsobené takovými činnostmi.
(22)
Zejména systém CleanSeaNet, který je v současnosti používán na pořizování fotografických důkazů o ropných skvrnách z plavidel, by měl být agenturou využíván také k odhalování a záznamu skvrn z výzkumu ropy a plynu a výrobních činností na moři, aniž by to mělo jakékoli neblahé dopady na službu, která je poskytována námořní dopravě.
(23)
Agentura disponuje uznávanými cennými odbornými znalostmi a nástroji v oblasti námořní bezpečnosti, bezpečnosti námořní dopravy, zabránění znečištění z lodí a reakce na ně. Tyto odborné znalosti a nástroje mohou být důležité pro další činnosti Unie týkající se politiky Unie v oblasti námořní dopravy. Agentura by proto měla být při rozvoji a provádění těchto činností Unie Komisi a členským státům na požádání nápomocna, pokud to správní rada v kontextu ročního pracovního programu agentury schválí. Tato pomoc by měla být předmětem podrobné analýzy nákladů a přínosů a neměla by narušovat hlavní úkoly agentury.
(24)
Agentura skrze technickou pomoc, kterou poskytuje, přispívá také k rozvoji námořní dopravy šetrné k životnímu prostředí.
(25)
Pokud jde o klasifikační společnosti, většina klasifikačních společností se zabývá jak námořními plavidly, tak plavidly vnitrozemské plavby. Na základě zkušeností agentury s klasifikačními společnostmi pro námořní plavidla by agentura mohla Komisi poskytovat příslušné informace týkající se klasifikačních společností pro plavidla vnitrozemské plavby, a umožnit tak zvýšení efektivity.
(26)
Pokud jde o rozhraní mezi dopravními informačními systémy, měla by agentura napomáhat Komisi a členským státům tím, že ve spolupráci s příslušnými orgány pro informační systémy služeb vnitrozemské vodní dopravy prozkoumá možnost sdílení informací mezi těmito systémy.
(27)
Aniž je dotčena odpovědnost příslušných orgánů, měla by být agentura nápomocna Komisi a členským státům při rozvoji a realizaci budoucí iniciativy e-Maritime, jejímž cílem je zvýšit účinnost odvětví evropské námořní dopravy tím, že usnadní využívání pokročilých informačních technologií.
(28)
Za účelem vytvoření jednotného trhu a evropského prostoru námořní dopravy bez překážek by měla být snížena administrativní zátěž lodní dopravy, a tím také mimo jiné podporována pobřežní plavba. V této souvislosti by se mohl koncept „modrého pásma“ a iniciativa e-Maritime případně využít jako prostředek k omezení ohlašovacích formalit požadovaných od obchodních lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich.
(29)
Je třeba připomenout, že podle judikatury Soudního dvora Evropské unie a v zájmu respektování zásady institucionální rovnováhy nelze agentuře svěřit pravomoc přijímat rozhodnutí s obecnou působností.
(30)
Aniž jsou dotčeny cíle a úkoly stanovené nařízením (ES) č. 1406/2002, měla by Komise do jednoho roku ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost v těsné spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami vypracovat a předložit studii proveditelnosti za účelem zhodnocení a určení možností posílení koordinace a spolupráce různých pobřežních funkcí. Tato studie by měla zohlednit stávající právní rámec a relevantní doporučení příslušných fór Unie, jakož i současný rozvoj společného prostředí pro sdílení informací (CISE), a měla by plně respektovat zásady subsidiarity a proporcionality a Evropskému parlamentu a Radě objasnit náklady a výnosy.
(31)
Pro konkurenceschopnost námořních seskupení Unie je důležité získávat evropské námořníky s kvalitním výcvikem. Vzhledem k současné i budoucí poptávce v Unii po vysoce kvalifikovaných námořnících by tudíž agentura měla v případě potřeby poskytnout členským státům a Komisi podporu při propagaci námořního výcviku usnadňováním dobrovolné výměny osvědčených postupů a poskytováním informací o výměnných programech Unie v oblasti námořního výcviku. Podpora by mohla zahrnovat pomoc kompetentním evropským zúčastněným stranám při dosahování špičkové kvality vzdělávání a výcviku v námořních oborech na dobrovolném základě, plně v souladu s odpovědností členských států za obsah a organizaci tohoto výcviku.
(32)
Pro boj s rostoucím rizikem pirátství by agentura měla případně nadále předávat příslušným vnitrostátním orgánům a jiným významným subjektům, včetně operací jako je operace námořních sil EU Atalanta, podrobné informace o poloze lodí plujících pod vlajkou členských států v oblastech označovaných za velice nebezpečné. Agentura má kromě toho k dispozici prostředky, které by mohly být užitečné, zejména v souvislosti s rozvojem CISE. Je proto vhodné, aby agentura poskytovala příslušným vnitrostátním orgánům a subjektům Unie jako Frontex a Europol na požádání relevantní informace o poloze lodí a údaje z pozorování Země pro usnadnění preventivních opatření proti úmyslným protiprávním činům, jak vyplývá z příslušných právních předpisů Unie, aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států, a v souladu s použitelným vnitrostátním právem a právem Unie, zejména s ohledem na subjekty, které údaje požadují. Poskytování údajů pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti (LRIT) by mělo podléhat souhlasu dotčeného státu vlajky v souladu s postupy, které stanoví správní rada.
(33)
Při zveřejňování informací v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci (9) by Komise a agentura měly v zájmu zajištění soudržnosti vycházet z odborných znalostí a zkušeností získaných na základě Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci (dále jen „Pařížské memorandum o porozumění“).
(34)
Pomocí, kterou agentura poskytuje členským státům a Komisi v souvislosti s příslušnou činností mezinárodních a regionálních organizací, by neměl být dotčen vztah mezi těmito organizacemi a členskými státy vyplývající z členství členských států v těchto organizacích.
(35)
Unie přistoupila k následujícím nástrojům zřizujícím regionální organizace, na jejichž činnost se rovněž vztahují cíle agentury: k Úmluvě o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře (Helsinská úmluva revidovaná v roce 1992) (10); k Úmluvě o ochraně Středozemního moře před znečišťováním (Barcelonská úmluva) (11) a její revizi z roku 1995 (12) a k řadě protokolů k této úmluvě; k Dohodě o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami (Bonnská dohoda) (13); k Úmluvě o ochraně mořského prostředí severovýchodního Atlantiku (úmluva OSPAR) (14); k Dohodě o spolupráci při ochraně pobřeží a vod severovýchodního Atlantiku před znečišťováním, podepsané dne 17. října 1990 (Lisabonská dohoda) (15), spolu s jejím Dodatkovým protokolem, podepsaným dne 20. května 2008, jenž dosud nevstoupil v platnost (16). Unie jedná rovněž o přistoupení k Úmluvě o ochraně Černého moře před znečištěním, podepsané v dubnu roku 1992 (Bukurešťská úmluva). Agentura by proto měla členským státům a Komisi poskytovat technickou pomoc umožňující jim podílet se na příslušné činnosti těchto regionálních organizací.
(36)
Vedle těchto regionálních organizací existuje řada jiných regionálních, subregionálních a dvoustranných ujednání o koordinaci a spolupráci týkajících se reakce na znečištění. Při poskytování pomoci týkající se reakce na znečištění třetím zemím majícím společné regionální moře s Unií by agentura měla jednat s ohledem na tato ujednání.
(37)
Unie sdílí regionální mořské oblasti Středozemního moře, Černého moře a Baltského moře se sousedními zeměmi. Na žádost Komise by agentura měla těmto zemím poskytovat pomoc týkající se reakce na znečištění.
(38)
Pro dosažení maximální účinnosti by agentura měla co nejvíce spolupracovat v rámci Pařížského memoranda o porozumění. Komise a členské státy by měly pokračovat v posuzování všech možností vedoucích k dalšímu zvyšování účinnosti, které by mohly být v rámci Pařížského memoranda o porozumění předloženy ke zvážení.
(39)
S cílem zajistit správné provádění závazných právních aktů Unie v oblasti námořní bezpečnosti a v oblasti zabránění znečištění z lodí v praxi by agentura měla být Komisi nápomocna tím, že bude provádět návštěvy členských států. Tyto návštěvy vnitrostátních správních orgánů by měly agentuře umožnit nashromáždění veškerých informací nezbytných k tomu, aby Komisi předložila komplexní zprávu za účelem dalšího posouzení. Tyto návštěvy by měly být prováděny v souladu se zásadami uvedenými v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii a takovým způsobem, aby se minimalizovala administrativní zátěž pro vnitrostátní orgány námořní správy. Tyto návštěvy by dále měly být vykonávány v souladu se stanoveným postupem včetně standardní metodiky přijatými správní radou.
(40)
Agentura by měla být Komisi nápomocna tím, že bude provádět inspekce uznaných subjektů v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí (17). Tyto inspekce mohou probíhat rovněž ve třetích zemích. Komise a agentura by měly zajistit, aby byly dotčené členské státy náležitě informovány. Agentura by rovněž měla plnit inspekční úkoly podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES ze dne 19. listopadu 2008 o minimální úrovni výcviku námořníků (18), které se týkají výcviku námořníků a vydávání průkazu způsobilosti a jimiž agenturu pověřila Komise. Do nařízení (ES) č. 1406/2002 by neměly být zahrnuty podrobnosti technické pomoci poskytované agenturou inspekcím v oblasti bezpečnosti námořní dopravy, které provádí Komise v souladu s nařízením Komise (ES) č. 324/2008 ze dne 9. dubna 2008, kterým se stanoví revidované postupy provádění inspekcí Komise v oblasti námořní bezpečnosti (19).
(41)
S cílem zajistit soulad s politickými cíli a institucionálním uspořádáním Unie, jakož i s platnými správními a finančními postupy by Komise měla vydat formální doporučení v podobě písemného stanoviska k návrhu víceleté strategie a k návrhu ročních pracovních programů agentury, k němuž by správní rada měla před přijetím těchto dokumentů přihlédnout.
(42)
V zájmu zajištění spravedlivého a transparentního postupu při jmenování výkonného ředitele by postup výběrového řízení, který je třeba dodržovat, měl být v souladu s pokyny Komise pro výběr a jmenování ředitelů agentur Unie. V těchto pokynech je stanoveno, že žádost mohou podat státní příslušníci kteréhokoli členského státu. Z týchž důvodů by měl správní radu v rámci výboru pro předběžný výběr zastupovat pozorovatel. Tento pozorovatel by měl být během dalších fází výběrového řízení průběžně informován. V době, kdy správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování, by měli její členové mít možnost položit Komisi dotazy ohledně výběrového řízení. Správní rada by dále měla mít možnost vést s kandidáty z užšího seznamu pohovor, a to v souladu se standardním postupem.Ve všech fázích výběrového řízení a jmenování na místo výkonného ředitele agentury by měly všechny zapojené strany zajistit, aby byly osobní údaje kandidátů zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (20).
(43)
Agentura je sice financována především prostřednictvím příspěvku Unie, má však rovněž příjmy plynoucí z poplatků a plateb spojených s jejími službami. Tyto poplatky a platby se týkají zejména provozu datového centra EU LRIT a jsou uplatňovány v souladu s usnesením Rady přijatým ve dnech 1. a 2. října 2007 a 9. prosince 2008 týkajícím se zřízení datového centra EU LRIT, a zejména s body ohledně zpráv o financování systému LRIT.
(44)
Ve zprávě o pokroku podávané na základě nařízení (ES) č. 1406/2002 by Komise měla také posoudit případný příspěvek agentury k provádění budoucího legislativního aktu o bezpečnosti činností v oblasti vyhledávání, průzkumu a těžby ropy a zemního plynu na moři, který v současné době posuzují Evropský parlament a Rada, s ohledem na zabránění znečištění ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu na moři a s přihlédnutím k zavedeným a uznávaným odborným zkušenostem a nástrojům agentury.
(45)
Činnosti agentury by měly případně přispívat také k vytvoření skutečného evropského prostoru námořní dopravy bez překážek.
(46)
Mělo by být zohledněno nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (21), a zejména článek 208 uvedeného nařízení.
(47)
Nařízení (ES) č. 1406/2002 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 1406/2002
Nařízení (ES) č. 1406/2002 se mění takto:
1)
Články 1 až 3 se nahrazují tímto:
„Článek 1
Cíle
1. Tímto nařízením se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní bezpečnosti, bezpečnosti námořní dopravy, zabránění znečištění z lodí a reakce na ně, jakož i reakce na znečištění moře způsobené zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu.
2. Za tímto účelem agentura spolupracuje s členskými státy a Komisí a poskytuje jim technickou, operační a vědeckou pomoc v oblastech uvedených v odstavci 1 tohoto článku v mezích hlavních úkolů popsaných v článku 2 a v příslušných případech doplňkových úkolů stanovených v článku 2a, a to zejména s cílem pomoci členským státům a Komisi řádně uplatňovat příslušné právní akty Unie. V souvislosti s reakcí na znečištění poskytuje agentura operační pomoc pouze na žádost postiženého státu či postižených států.
3. Poskytnutím pomoci podle odstavce 2 agentura ve vhodných případech přispívá k celkové účinnosti námořní dopravy a přepravy, jak stanovuje toto nařízení, aby tak usnadnila vytvoření evropského prostoru námořní dopravy bez překážek.
Článek 2
Hlavní úkoly agentury
1. Za účelem zajištění řádného plnění cílů stanovených v článku 1 vykonává agentura hlavní úkoly vyjmenované v tomto článku.
2. Agentura je Komisi nápomocna:
a)
v přípravných pracích na aktualizaci a vypracování příslušných právních aktů Unie, zejména v souladu s vývojem mezinárodních právních předpisů;
b)
v účinném provádění příslušných závazných právních aktů Unie, zejména vykonáváním návštěv a inspekcí uvedených v článku 3 tohoto nařízení a poskytováním technické pomoci Komisi při plnění úkolů inspekce, kterými je Komise pověřena podle čl. 9 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 ze dne 31. března 2004 o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení (22). V této souvislosti může Komisi podávat návrhy na jakákoli případná zlepšení zmíněných závazných právních aktů;
c)
v analýze probíhajících a dokončených výzkumných projektů vztahujících se k cílům agentury; to může zahrnovat určení případných navazujících opatření vyplývajících z konkrétních výzkumných projektů;
d)
v plnění jakéhokoli jiného úkolu, jímž je v legislativních aktech Unie v souvislosti s cíli agentury pověřena Komise.
3. Agentura spolupracuje s členskými státy na:
a)
případném organizování příslušných činností odborné přípravy v oblastech, za něž jsou odpovědné členské státy;
b)
zpracování technických řešení, včetně poskytování příslušných operačních služeb, a poskytování technické pomoci v souvislosti s vytvářením nezbytné kapacity členských států k provádění příslušných právních aktů Unie;
c)
poskytování vhodných informací na žádost členského státu vyplývajících z inspekcí podle článku 3 za účelem podpory kontrol uznaných subjektů, jež vydávají osvědčení jménem členských států v souladu s článkem 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lidí a pro související činnosti námořní správy (23), aniž jsou dotčena práva a povinnosti státu vlajky;
d)
podpoře ve formě dodatečných prostředků poskytovaných nákladově efektivním způsobem v případě znečištění z lodí i v případě znečištění moře způsobeného zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu, je-li podána žádost postiženým členským státem, v jehož působnosti jsou prováděny čistící práce, aniž je dotčena odpovědnost pobřežních států za zavedení vhodných mechanismů zásahu proti znečištění, a při respektování stávající spolupráce členských států v této oblasti. Žádosti o spuštění činností v rámci boje proti znečištění by měly být v příslušných případech podávány prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie zavedeného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom (24).
4. Agentura usnadňuje spolupráci mezi členskými státy a Komisí:
a)
v oblasti sledování dopravy, na niž se vztahuje směrnice 2002/59/ES, tím, že agentura podporuje zejména spolupráci mezi pobřežními státy v příslušných námořních oblastech a rozvíjí a provozuje datové centrum Evropské unie pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti i systém Unie pro výměnu informací na moři (SafeSeaNet) uvedené v článcích 6b a 22a zmíněné směrnice, jakož i mezinárodní systém výměny informací pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti v souladu se závazky přijatými v rámci Mezinárodní námořní organizace (IMO);
b)
tím, že na požádání a aniž je dotčeno vnitrostátní právo a právo Unie, poskytuje příslušným vnitrostátním orgánům a subjektům Unie v rámci jejich mandátu relevantní informace o poloze plavidel a údaje z pozorování Země s cílem usnadnit opatření proti hrozbám pirátství a úmyslných protiprávních činů, jak stanoví platné právo Unie, nebo na základě mezinárodně schválených právních nástrojů v oblasti námořní dopravy, přičemž se uplatňují příslušná pravidla o ochraně údajů a dodržují správní postupy, které v případě potřeby vypracuje správní rada nebo řídící skupina na vysoké úrovni vytvořená podle směrnice 2002/59/ES. Poskytování údajů pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti by mělo podléhat souhlasu dotčeného státu vlajky;
c)
v oblasti vyšetřování námořních nehod a mimořádných událostí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/18/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví základní zásady pro vyšetřování nehod v odvětví námořní dopravy (25). Je-li o to agentura požádána příslušnými členskými státy, a za předpokladu, že nedochází ke střetu zájmů, poskytuje těmto členským státům operační podporu v souvislosti s vyšetřováním vážných nebo velmi vážných nehod a provádí analýzu zpráv o bezpečnostním vyšetřování nehod za účelem určení přidané hodnoty na úrovni Unie, pokud jde o příslušná poučení, jež je třeba vyvodit. Na základě údajů poskytnutých členskými státy podle článku 17 uvedené směrnice agentura sestavuje roční přehled námořních nehod a mimořádných událostí;
d)
v poskytování objektivních, spolehlivých a srovnatelných statistik, informací a údajů s cílem umožnit Komisi a členským státům učinit potřebné kroky ke zlepšení jejich opatření a vyhodnotit účinnost a nákladovou efektivnost existujících opatření. Tyto úkoly zahrnují sběr, uchovávání a hodnocení technických údajů, systematické využívání existujících databází, včetně výměny dat a případně rozvoje dalších databází. Agentura na základě shromážděných údajů pomáhá Komisi ve zveřejňování informací týkajících se lodí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci (26);
e)
v oblasti shromažďování a analýzy údajů o námořnících, které jsou poskytovány a využívány v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES ze dne 19. listopadu 2008 o minimální úrovni výcviku námořníků (27);
f)
při zlepšování identifikace a stíhání lodí, které nezákonně vypouštějí nečistoty, v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2005/35/ES ze dne 7. září 2005 o znečištění z lodí a o zavedení sankcí za protiprávní jednání (28);
g)
v souvislosti se znečištěním moří ropou způsobeným zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu s využitím evropského satelitního dohledu pro odhalování ropného znečištění (CleanSeaNet) za účelem kontroly rozsahu a ekologického dopadu takového znečištění;
h)
při poskytování technické pomoci členským státům a Komisi, která je nezbytná k tomu, aby se podílely na příslušných činnostech technických orgánů IMO, Mezinárodní organizace práce v souvislosti s námořní dopravou, Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci (dále jen „Pařížské memorandum o porozumění“) a příslušných regionálních organizací, jichž je Unie členem, pokud jde o záležitosti spadající do pravomoci Unie;
i)
s ohledem na provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/65/EU ze dne 20. října 2010 o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich (29), zejména zjednodušením elektronického přenosu údajů prostřednictvím systému SafeSeaNet a podporou vytvoření jednotného kontaktního místa.
5. Agentura může na žádost Komise poskytnout technickou pomoc včetně organizace příslušných činností odborné přípravy, pokud jde o příslušné právní akty Unie, státům, které žádají o přistoupení k Unii, a případně partnerským zemím v rámci evropského sousedství a zemím, které se účastní Pařížského memoranda o porozumění.
Agentura může také poskytnout pomoc v případě znečištění z lodí či znečištění moře způsobeného zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu, jež postihuje třetí země mající společné regionální moře s Unií, v souladu s mechanismem civilní ochrany Unie zavedeným rozhodnutím 2007/779/ES, Euratom a podle podmínek vztahujících se na členské státy podle odst. 3 písm. d) tohoto článku. Tyto úkoly jsou koordinovány s existujícími regionálními ujednáními o spolupráci, jež se týkají znečištění moře.
Článek 2a
Doplňkové úkoly agentury
1. Aniž jsou dotčeny hlavní úkoly podle článku 2, je agentura v příslušných případech nápomocna Komisi a členským státům při rozvíjení a uskutečňování činností Unie, které jsou uvedeny v odstavcích 2 a 3 tohoto článku a které souvisejí s cíli agentury, jestliže k tomu disponuje uznávanými odbornými znalostmi a nástroji. Doplňkové úkoly uvedené v tomto článku:
a)
jsou odůvodněné a přínosné;
b)
brání duplicitnímu vynakládání úsilí;
c)
jsou v zájmu námořní dopravní politiky Unie;
d)
nenarušují hlavní úkoly agentury a
e)
nezasahují do práv a povinností členských států, zejména v jejich úloze států vlajky, států přístavu a pobřežních států.
2. Agentura je Komisi nápomocna:
a)
v souvislosti s prováděním směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (30) tím, že přispívá k dosažení cíle v podobě dosažení dobrého environmentálního stavu mořských vod, pokud jde o její prvky související s lodní plavbou, a při využívání výsledků stávajících nástrojů typu SafeSeaNet a CleanSeaNet;
b)
poskytováním technické pomoci týkající se emisí skleníkových plynů z lodí, zejména v návaznosti na aktuální mezinárodní vývoj;
c)
v souvislosti s programem Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES) tím, že v rámci řízení GMES podporuje využívání údajů a služeb GMES k námořním účelům;
d)
při rozvíjení společného prostředí pro sdílení informací v evropské námořní oblasti;
e)
v souvislosti s mobilními zařízeními pro těžbu plynu a ropy na moři tím, že analyzuje požadavky Mezinárodní námořní organizace a shromažďuje základní informace o potenciálních hrozbách pro námořní dopravu a mořské prostředí;
f)
poskytováním příslušných informací týkajících se klasifikačních společností pro plavidla vnitrozemské plavby v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/87/ES ze dne 12. prosince 2006, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby (31). Tyto informace budou rovněž uvedeny ve zprávách podle čl. 3 odst. 4 a 5 tohoto nařízení.
3. Agentura je nápomocna Komisi a členským státům:
a)
při posuzování proveditelnosti a uskutečňování politik a projektů na podporu budování evropského prostoru námořní dopravy bez překážek, jako jsou koncept „modrého pásma“ a iniciativa e-Maritime, jakož i mořské dálnice. Za tímto účelem bude zejména přezkoumána možnost doplnění dalších funkcí do systému SafeSeaNet, aniž by byla dotčena úloha řídící skupiny na vysoké úrovni vytvořené podle směrnice 2002/59/ES;
b)
přezkumem provedeným ve spolupráci s příslušnými orgány pro systém říčních informačních služeb, jehož předmětem bude možnost sdílení informací mezi tímto systémem a informačními systémy námořní dopravy na základě zprávy podle článku 15 směrnice 2010/65/EU;
c)
usnadňováním dobrovolné výměny osvědčených postupů v námořním výcviku a vzdělávání v rámci Unie a poskytováním informací o výměnných programech Unie v oblasti námořního výcviku, a to při plném dodržování článku 166 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).
Článek 3
Návštěvy členských států a inspekce
1. K plnění úkolů jí svěřených a s cílem pomoci Komisi v plnění jejích povinností podle Smlouvy o fungování EU, a zejména v hodnocení účinného provádění příslušného práva Unie, agentura provádí návštěvy členských států v souladu s metodikou definovanou správní radou.
2. Agentura s dostatečným předstihem informuje daný členský stát o plánované návštěvě, o jménech zmocněných úředníků, o dni zahájení návštěvy a o jejím předpokládaném trvání. Úředníci agentury pověření provedením těchto návštěv předloží písemné rozhodnutí výkonného ředitele agentury upřesňující účel a cíle návštěvy.
3. Agentura vykonává inspekce jménem Komise podle požadavků závazných právních aktů Unie, pokud jde o subjekty uznané Unií v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí (32), a pokud jde o výcvik a osvědčování námořníků ve třetích zemích v souladu se směrnicí 2008/106/ES.
4. Na konci každé návštěvy nebo inspekce agentura vypracuje zprávu a zašle ji Komisi a danému členskému státu.
5. Je-li to vhodné, a v každém případě když je uzavřen cyklus návštěv nebo inspekcí, agentura analyzuje zprávy z tohoto cyklu za účelem určení horizontálních zjištění a obecných závěrů o účinnosti a nákladové efektivnosti zavedených opatření. Agentura předloží tuto analýzu Komisi k dalšímu projednání se členskými státy, aby byly vyvozeny příslušné závěry a usnadnilo se šíření osvědčených pracovních postupů.
2)
V článku 4 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:
„3. Správní rada přijme praktická opatření pro uplatňování odstavců 1 a 2 včetně případných opatření ohledně konzultace s členskými státy před zveřejněním informací.
4. Na informace shromážděné a zpracovávané Komisí a agenturou v souladu s tímto nařízením se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (33), přičemž agentura přijme nezbytná opatření k zajištění bezpečného nakládání s důvěrnými informaci a jejich bezpečného zpracovávání.
3)
V článku 5 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Na požádání Komise může správní rada se souhlasem daných členských států a ve spolupráci s nimi a s náležitým přihlédnutím k rozpočtovým důsledkům, včetně jakéhokoli případného příspěvku ze strany daných členských států, rozhodnout o zřízení regionálních středisek nezbytných k plnění některých úkolů agentury co nejúčinnějším a nejefektivnějším způsobem. Při přijímání takového rozhodnutí správní rada přesně vymezí rozsah činností regionálního střediska, přičemž se vyhýbá nadbytečným finančním výdajům a posiluje spolupráci se stávajícími regionálními a vnitrostátními sítěmi.“
4)
V článku 10 se odstavec 2 mění takto:
a)
písmeno b) se nahrazuje tímto:
„b)
přijímá výroční zprávu o činnosti agentury a každý rok ji do 15. června předkládá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a členským státům.
Agentura každý rok předává rozpočtovému orgánu veškeré informace týkající se výsledku hodnotících postupů;“;
b)
písmeno c) se nahrazuje tímto:
„c)
v rámci přípravy pracovního programu posuzuje a schvaluje žádosti o pomoc Komisi podle čl. 2 odst. 2 písm. d), žádosti členských států o technickou pomoc podle čl. 2 odst. 3, žádosti o technickou pomoc podle čl. 2 odst. 5 a žádosti o pomoc podle článku 2a;
ca)
s přihlédnutím k písemnému stanovisku Komise posuzuje a přijímá víceletou strategii agentury na období pěti let;
cb)
posuzuje a přijímá víceletý plán zaměstnanecké politiky agentury;
cc)
projednává návrhy správních ujednání podle čl. 15 odst. 2 písm. ba);“;
c)
písmeno g) se nahrazuje tímto:
„g)
stanoví metodiku návštěv, které mají být vykonány podle článku 3. Pokud s touto metodikou Komise do 15 dnů ode dne schválení vyjádří nesouhlas, správní rada ji znovu posoudí a schválí s případnými změnami ve druhém čtení buď dvoutřetinovou většinou zahrnující zástupce Komise, nebo jednomyslně zástupci členských států;“;
d)
písmeno h) se nahrazuje tímto:
„h)
vykonává funkce vztahující se k rozpočtu agentury podle článků 18, 19 a 21 a provádí sledování a zajišťuje odpovídající kroky v návaznosti na zjištění a doporučení vyplývající z různých auditních zpráv a hodnocení, jak interních, tak externích;“;
e)
písmeno i) se nahrazuje tímto:
„i)
vykonává disciplinární pravomoc vůči výkonnému řediteli a vedoucím jednotek uvedeným v článku 16;“;
f)
písmeno l) se nahrazuje tímto:
„l)
přezkoumává finanční plnění podrobného plánu uvedeného v písmenu k) tohoto odstavce a rozpočtové závazky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2038/2006 ze dne 18. prosince 2006 o víceletém financování činnosti Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti zasahování při znečištění z lodí (34);
g)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„m)
jmenuje z řad svých členů pozorovatele, jenž bude sledovat výběrové řízení Komise pro jmenování výkonného ředitele.“
5)
Článek 11 se mění takto:
a)
v článku 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Členové správní rady jsou jmenováni na základě stupně své zkušenosti a odbornosti v oblastech uvedených v článku 1. Členské státy a Komise usilují o to, aby ve správní radě panovala rovnováha v zastoupení žen a mužů.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Funkční období je čtyřleté. Členové mohou být jmenováni opakovaně.“
6)
V článku 13 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Jde-li o důvěrné záležitosti nebo střet zájmů, může správní rada rozhodnout o přezkoumání určitých bodů pořadu jednání za nepřítomnosti dotčených členů. Podrobná prováděcí pravidla k tomuto ustanovení stanoví jednací řád.“
7)
Článek 15 se mění takto:
a)
v odstavci 2 se písmena a) a b) nahrazují tímto:
„a)
zpracovává víceletou strategii agentury a po konzultaci s Komisí ji předkládá správní radě nejpozději osm týdnů před jejím příslušným zasedáním, přičemž přihlíží k názorům a návrhům členů správní rady;
aa)
zpracovává víceletý plán zaměstnanecké politiky agentury a po konzultaci s Komisí ho předkládá správní radě nejpozději čtyři týdny před jejím příslušným zasedáním;
ab)
zpracovává roční pracovní program, v němž jsou uvedeny předpokládané lidské a finanční zdroje přidělené na každou z činností, a podrobný plán činností týkajících se připravenosti a reakce agentury na znečištění a po konzultaci s Komisí ho předkládá správní radě nejpozději osm týdnů před jejím příslušným zasedáním, přičemž přihlíží k názorům a návrhům členů správní rady. Výkonný ředitel přijímá opatření nezbytná pro jejich provedení. Vyřizuje každou žádost členského státu o pomoc v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. c);
b)
po konzultaci s Komisí a na základě metodiky návštěv stanovené správní radou v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. g) rozhoduje o provedení návštěv a inspekcí stanovených v článku 3;
ba)
může uzavírat správní ujednání s jinými orgány, které pracují v oblasti činností agentury, pokud byl návrh ujednání předložen ke konzultaci správní radě a ta vůči němu během čtyř týdnů nevznesla námitky;“;
b)
v odstavci 2 se písmeno d) nahrazuje tímto:
„d)
organizuje účinný systém kontroly s cílem umožnit srovnání výsledků agentury s jejími cíli a úkoly stanovenými v tomto nařízení. K tomuto účelu vytvoří po dohodě s Komisí a správní radou specificky koncipované ukazatele výkonnosti, které umožní efektivní posouzení dosažených výsledků. Zajistí, aby se organizační struktura agentury v rámci dostupných finančních a lidských zdrojů pravidelně přizpůsobovala vznikajícím potřebám. Na tomto základě výkonný ředitel vypracuje každý rok návrh souhrnné zprávy a předá ho k projednání správní radě. Zpráva obsahuje vyhrazený oddíl týkající se finančního plnění podrobného plánu pro činnosti připravenosti a reakce agentury na znečištění a uvádí aktualizovaný stav všech opatření financovaných podle tohoto plánu. Výkonný ředitel stanoví postupy pravidelného hodnocení, které splňují všeobecně uznávané odborné normy;“;
c)
v odstavci 2 se písmeno g) zrušuje;
d)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Výkonný ředitel případně podává Evropskému parlamentu a Radě zprávy o plnění svých úkolů.
Zejména prezentuje aktuální stav příprav víceleté strategie a ročního pracovního programu.“
8)
Článek 16 se nahrazuje tímto:
„Článek 16
Jmenování a odvolání výkonného ředitele a vedoucích jednotek
1. Výkonného ředitele jmenuje a odvolává správní rada. Výkonný ředitel je jmenován po vyslechnutí stanoviska pozorovatele podle článku 10 na období pěti let na základě výkonnosti a doložené správní a řídicí způsobilosti, jakož i doložené zkušenosti v oblastech uvedených v článku 1. Je jmenován ze seznamu alespoň tří kandidátů navržených Komisí po provedení otevřeného výběrového řízení poté, co byla v Úředním věstníku Evropské unie a v jiných publikacích zveřejněna výzva k projevení zájmu. Kandidát zvolený správní radou může být vyzván, aby před příslušným výborem Evropského parlamentu učinil prohlášení a zodpověděl otázky jeho členů. Odvolání projedná správní rada na žádost Komise nebo jedné třetiny svých členů. O jmenování či odvolání rozhoduje správní rada čtyřpětinovou většinou všech členů s hlasovacím právem.
2. Správní rada, která jedná na návrh Komise, může funkční období výkonného ředitele s ohledem na hodnotící zprávu jednou prodloužit nejvýše o další čtyři roky. Správní rada rozhoduje čtyřpětinovou většinou všech členů s hlasovacím právem. O svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele informuje správní rada Evropský parlament. Výkonný ředitel může být do jednoho měsíce před prodloužením svého funkčního období vyzván, aby učinil prohlášení před příslušným výborem Evropského parlamentu a zodpověděl otázky jeho členů. Pokud není funkční období prodlouženo, setrvá výkonný ředitel ve funkci až do jmenování svého nástupce.
3. Výkonnému řediteli může pomáhat jeden nebo více vedoucích jednotek. Je-li výkonný ředitel nepřítomen nebo existuje-li překážka výkonu jeho funkce, zastupuje ho jeden z vedoucích jednotek.
4. Vedoucí jednotek jsou jmenováni na základě výkonnosti a doložených administrativních a řídicích schopností a rovněž konkrétní odbornosti a zkušenosti v oblastech uvedených v článku 1. Vedoucí jednotek jmenuje nebo odvolává výkonný ředitel po obdržení kladného stanoviska správní rady.“
9)
Článek 18 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se písmeno c) nahrazuje tímto:
„c)
z poplatků a plateb za publikace, odbornou přípravu nebo jiné služby poskytované agenturou.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Výkonný ředitel sestaví návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, a to na principu sestavování rozpočtu podle jednotlivých činností, a předá jej spolu s návrhem plánu pracovních míst správní radě.“;
c)
odstavce 7 a 8 se nahrazují tímto:
„7. Komise předloží odhad příjmů a výdajů Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“) spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
8. Komise na základě odhadu zanese do návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace ze souhrnného rozpočtu a předloží je rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování EU, společně s popisem a odůvodněním jakéhokoli rozdílu mezi odhadem agentury a dotací ze souhrnného rozpočtu.“;
d)
odstavec 10 se nahrazuje tímto:
„10. Správní rada schvaluje rozpočet. Rozpočet se stává konečným po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví a spolu s ním také roční pracovní program.“
10)
Článek 22 se nahrazuje tímto:
„Článek 22
Hodnocení
1. Správní rada v pravidelných intervalech nejméně každých pět let zajistí nezávislé externí hodnocení provádění tohoto nařízení. Komise poskytne agentuře veškeré informace, které agentura pro toto hodnocení považuje za relevantní.
2. V hodnocení se posoudí dopad tohoto nařízení, jakož i užitečnost, význam, dosažená přidaná hodnota a efektivnost agentury a jejích pracovních postupů. V hodnocení se přihlédne k názorům všech zainteresovaných subjektů na evropské i vnitrostátní úrovni. Bude se zejména zabývat možnou potřebou změnit úkoly agentury. Správní rada po dohodě s Komisí a návazně na konzultace se zúčastněnými stranami stanoví zvláštní zmocnění.
3. Správní rada obdrží hodnocení a vydá doporučení ohledně změn tohoto nařízení, agentury a jejích pracovních postupů a předloží je Komisi. Výsledky hodnocení i navrhovaná doporučení předá Komise Evropskému parlamentu a Radě a zveřejní je. Podle potřeby je připojen plán činností s časovým rozvrhem.“
11)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 22a
Zpráva o pokroku
Do dne 2. března 2018 a s přihlédnutím k hodnotící zprávě podle článku 22 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž v zájmu identifikace možnosti dalšího zvyšování efektivity uvede, jak agentura splnila dodatečné povinnosti stanovené tímto nařízením, a případně důvody pro změny jejích cílů a úkolů.“
12)
Článek 23 se zrušuje.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. ledna 2013.
REGOLAMENT (UE) Nru 100/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-15 ta’ Jannar 2013
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1406/2002 li jistabbilixxi l-Aġenzija Marittima Ewropea tas-Sigurtà
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 100(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz ta’ att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 1406/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3), li kien adottat bħala rispons għall-aċċident tat-tanker taż-żejt “Erika”, stabbilixxa Aġenzija Ewropea għas-Sigurtà Marittima (l-“Aġenzija”) sabiex ikun żgurat livell għoli, uniformi u effettiv ta’ sikurezza marittima u ta’ prevenzjoni ta’ tniġġis mill-bastimenti.
(2)
Wara l-aċċident tat-tanker taż-żejt “Prestige” fl-2002, ir-Regolament (KE) Nru 1406/2002 ġie mmodifikat biex l-Aġenzija tingħata aktar kompiti fir-rigward tar-reazzjoni għat-tniġġis.
(3)
Jeħtieġ li jiġi ċċarat liema tipi ta’ tniġġis marin għandhom jaqgħu fi ħdan l-objettivi tar-Regolament (KE) Nru 1406/2002. Għalhekk, it-tniġġis marin ikkawżat minn installazzjonijiet taż-żejt u tal-gass għandu jitqies bħala tniġġis minn żejt jew kwalunkwe sustanza li mhix żejt li, jekk introdotta fl-ambjent marin, x’aktarx toħloq perikli għas-saħħa tal-bniedem, tagħmel ħsara lir-riżorsi ħajjin u lill-ħajja marina, tiddanneġġa kumditajiet jew tinterferixxi f’użu leġittimi oħra tal-baħar, kif stabbilit mill-Protokoll dwar l-Istat ta’ Tħejjija, ir-Reazzjoni u l-Kooperazzjoni għall-Aċċidenti ta’ Tniġġis minn sustanzi Perikolużi u Noċivi, 2000.
(4)
Filwaqt li jaġixxi f’konformità mal-Artikolu 22 tar-Regolament (KE) Nru 1406/2002, il-Bord Amministrattiv tal-Aġenzija (il-“Bord Amministrattiv”) fl-2007 kkummissjona evalwazzjoni esterna indipendenti dwar l-implimentazzjoni ta’ dak ir-Regolament. Abbażi ta’ dik l-evalwazzjoni, f’Ġunju 2008, huwa ħareġ rakkomandazzjonijiet rigward bidliet għall-funzjonament tal-Aġenzija, għall-oqsma ta’ kompetenza tagħha u għall-prattiki ta’ ħidma tagħha.
(5)
Abbażi tas-sejbiet tal-evalwazzjoni esterna, u tar-rakkomandazzjonijiet, u tal-istrateġija pluriennali adottati mill-Bord Amministrattiv f’Marzu 2010, uħud mid-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1406/2002 għandhom jiġu ċċarati u aġġornati. Filwaqt li tiffoka fuq il-kompiti prijoritarji tagħha fil-qasam tas-sikurezza marittima, l-Aġenzija għandha tirċievi numru ta’ kompiti ċentrali u anċillari ġodda li jirriflettu l-iżvilupp tal-politika dwar is-sikurezza marittima fil-livell tal-Unjoni u dak internazzjonali. Minħabba r-restrizzjonijiet baġitarji li qed taffaċċja l-Unjoni, huma meħtieġa sforzi konsiderevoli ta’ eżamijiet bir-reqqa u ta’ ridistribuzzjoni sabiex tkun iggarantita l-effiċjenza fl-infiq u fil-baġit u tiġi evitata kwalunkwe duplikazzjoni. Ħtiġijiet ta’ persunal għal kompiti ċentrali u anċillari ġodda għandhom, bħala kwistjoni ta’ prinċipju, ikunu koperti permezz ta’ ridistribuzzjoni interna mill-Aġenzija. Fl-istess ħin, l-Aġenzija għandha tirċievi, fejn xieraq, finanzjament minn partijiet oħra tal-baġit tal-Unjoni, b’mod partikolari mill-Istrument Ewropew ta’ Politika tal-Viċinat. It-twettiq ta’ kwalunkwe kompitu ċentrali u anċillari ġdid mill-Aġenzija ser isir fi ħdan il-limiti tal-Perspettiva Finanzjarja attwali u l-baġit tal-Aġenzija mingħajr preġudizzju għan-negozjati u d-deċiżjonijiet dwar il-qafas finanzjarju pluriennali futur. Peress li dan ir-Regolament mhuwiex deċiżjoni ta’ finanzjament, l-Awtorità Baġitarja għandha tiddeċiedi dwar ir-riżorsi għall-Aġenzija fil-qafas tal-proċedura baġitarja annwali.
(6)
Il-kompiti tal-Aġenzija għandhom jiġu deskritti b’mod ċar u preċiż, u kwalunkew duplikazzjoni ta’ kompiti għandha tiġi evitata.
(7)
L-Aġenzija wriet li ċerti kompiti jistgħu jitwettqu b’mod aktar effiċjenti fil-livell Ewropew, u dan jista’ f’ċerti każi, joffri lill-Istati Membri ffrankar fuq il-baġits nazzjonali tagħhom u, fejn muri, jirrappreżenta valur miżjud Ewropew ġenwin.
(8)
Xi dispożizzjonijiet dwar il-governanza speċifika tal-Aġezija għandhom jiġu ċċarati. B’kont meħud tar-responsabbiltà speċjali tal-Kummissjoni għall-implimentazzjoni tal-politiki tal-Unjoni stabbiliti mit-Trattat dwar il-Funzjanament tal-Unjoni Ewropea, il-Kummissjoni għandha tipprovdi gwida għall-politika lill-Aġenzija fit-twettiq tal-kompiti tagħha filwaqt li tirrispetta b’mod sħiħ l-istatus legali tal-Aġenzija u l-indipendenza tad-Direttur Eżekuttiv tagħha kif stabbilit mir-Regolament (KE) Nru 1406/2002.
(9)
Meta jinħatru membri tal-Bord Amministrattiv, jiġu eletti l-President u l-Viċi President tal-Bord Amministrattiv u jinħatru l-Kapijiet tad-Dipartiment, għandu jittieħed kont sħiħ tal-importanza li tiġi żgurata rappreżentazzjoni ekwilibrata tas-sessi.
(10)
Kwalunkwe referenza għal atti legali rilevanti tal-Unjoni għandha tinftiehem li tirreferi għal atti fil-qasam tas-sigurtà marittima, is-sikurezza marittima, il-prevenzjoni ta’, u r-reazzjoni għal, tniġġis ikkawżat minn bastimenti kif ukoll ir-reazzjoni għal tniġġis marin ikkawżat mill-installazzjonijiet taż-żejt u tal-gass.
(11)
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, “sigurtà marittima” għandha tinftiehem - skont ir-Regolament (KE) Nru 725/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31 ta’ Marzu 2004 dwar it-titjib fis-sigurtà fuq il-bastimenti u fil-portijiet (4) - bħala l-miżuri preventivi kombinati maħsuba biex jiġu protetti t-trasport marittimu u l-faċilitajiet fil-portijiet kontra t-theddid ta’ atti illegali intenzjonali. L-objettiv ta’ sigurtà għandu jinkiseb billi jiġu adottati miżuri xierqa fil-qasam tal-politika tat-trasport marittimu, mingħajr preġudizzju għar-regoli tal-Istati Membri fil-qasam tas-sigurtà nazzjonali, id-difiża u s-sigurtà pubblika, u fil-ġlieda kontra reati finanzjarji kontra l-istat.
(12)
L-Aġenzija għandha taġixxi fl-interessi tal-Unjoni. Dan għandu jinkludi s-sitwazzjoni meta l-Aġenzija tingħata l-kompitu li taġixxi barra mit-territorju tal-Istati Membri fl-oqsma ta’ kompetenza tagħha u li tipprovdi assistenza teknika lil pajjiżi terzi rilevanti, fil-promozzjoni tal-politika tal-Unjoni dwar is-sikurezza marittima.
(13)
L-Aġenzija għandha tipprovdi assistenza teknika lill-Istati Membri li għandha tiffaċilita l-istabbiliment tal-kapaċità nazzjonali meħtieġa biex jiġi implimentat l-acquis tal-Unjoni.
(14)
L-Aġenzija għandha tipprovdi assistenza operattiva lill-Istati Membri u lill-Kummissjoni. Dan għandu jinkludi servizzi bħas-Sistema ta’ Informazzjoni u ta’ Skambju Marittimi tal-Unjoni (SafeSeaNet), is-Servizz Ewropew ta’ Monitoraġġ għaż-Żejt bis-Satellita (CleanSeaNet), iċ-Ċentru tad-Data tal-Unjoni Ewropea għall-Identifikazzjoni u Traċċar mill-Bogħod (Ċentru ta’ Data LRIT tal-UE) u l-bażi ta’ data għall-ispezzjonijiet tal-Kontroll ta’ l-Istat tal-Port tal-UE (Thetis).
(15)
L-għarfien espert tal-Aġenzija fit-trasmissjoni tad-data elettronika u fis-sistemi ta’ skambju ta’ informazzjoni marittima għandu jintuża biex jiġu ssimplifikati formalitajiet għal bastimenti bil-ħsieb tal-eliminazzjoni ta’ ostakoli għat-transport marittimu u l-istabbiliment ta’ Żona Ewropea tat-Trasport Marittimu mingħajr Ostakoli. B’mod partikolari, l-Aġenzija għandha tappoġġa lill-Istati Membri fl-implimentazzjoni tad-Direttiva 2010/65/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta’ Ottubru 2010 dwar il-formalitajiet ta’ rappurtar għal bastimenti li jaslu fi u/jew jitilqu minn portijiet tal-Istati Membri (5).
(16)
L-Aġenzija għandha ttejjeb l-assistenza tagħha lill-Kummissjoni rigward l-attivitajiet ta’ riċerka relatati mal-oqsma tal-kompetenzi tagħha. Madankollu, għandu jiġi evitat xogħol doppju fir-rigward tal-qafas ta’ riċerka eżistenti tal-Unjoni. B’mod partikolari, l-Aġenzija m’għandhiex tkun inkarigata mill-ġestjoni tal-proġetti ta’ riċerka.
(17)
Fid-dawl tal-iżvilupp ta’ applikazzjonijiet u servizzi ġodda innovattivi u t-titjib tal-applikazzjoni u servizzi eżistenti, u bil-ħsieb tal-implimentazzjoni ta’ Żona Ewropea tat-Trasport Marittimu mingħajr Ostakoli, l-Aġenzija għandha tagħmel użu sħiħ tal-potenzjal offrut mill-programmi ta’ navigazzjoni bis-satellita Ewropej (EGNOS, Galileo) u mill-programm ta’ Monitoraġġ Globali għall-Ambjent u s-Sigurtà (GMES).
(18)
Wara l-iskadenza tal-qafas tal-Unjoni għall-kooperazzjoni fil-qasam tat-tniġġis marin aċċidentali jew deliberat stabbilit bid-Deċiżjoni Nru 2850/2000/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6), l-Aġenzija għandha tkompli wħud mill-attivitajiet li wettqet preċedentement taħt dak il-qafas billi tagħmel użu, b’mod partikolari, mill-għarfien espert fi ħdan il-Grupp Tekniku Konsultattiv għall-Istat ta’ Tħejjija u għar-Reazzjoni għat-Tniġġis Marin. L-attivitajiet tal-Aġenzija f’dan il-qasam m’għandhomx inaqqsu mir-responsabbilitajiet tal-Istati kostali li jkollhom mekkaniżmi ta’ reazzjoni xierqa għat-tniġġis u għandhom jirrispettaw arranġamenti ta’ kooperazzjoni eżistenti bejn l-Istati Membri jew gruppi ta’ Stati Membri.
(19)
Fuq talba, l-Aġenzija tipprovdi lill-Istati Membri informazzjoni dettaljata dwar każi potenzjali ta’ tniġġis minn bastimenti permezz tal-CleanSeaNet sabiex tippermettilhom iwettqu r-responsabbiltajiet tagħhom taħt id-Direttiva 2005/35/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta’ Settembru 2005 dwar it-tniġġiż ikkawżat minn vapuri u l-introduzzjoni ta’ sanzjonijiet għal ksur (7). Madankollu, l-effikaċja tal-infurzar tvarja bil-kbir minkejja li tali tniġġis għandu potenzjal li jispiċċa f’ilmijiet nazzjonali oħra. Fir-rapport li jmiss taħt l-Artikolu 12 ta’ dik id-Direttiva, il-Kummissjoni għandha għalhekk tipprovdi informazzjoni lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-effikaċja u l-konsistenza tal-infurzar ta’ dik id-Direttiva u informazzjoni oħra rilevanti dwar l-applikazzjoni tagħha.
(20)
It-talbiet minn Stati affettwati għall-mobbilizzazzjoni ta’ azzjonijiet kontra t-tniġġis mill-Aġenzija għandhom jiġu trażmessi permezz tal-Mekkaniżmu tal-UE tal-Protezzjoni Ċivili stabbilit bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2007/779/KE, Euratom (8). Madankollu, il-Kummissjoni tista’ tikkunsidra li f’ċirkostanzi minbarra talbiet għall-mobbilizzazzjoni ta’ bastimenti u tagħmir permanenti għal kontra t-tniġġis, mezzi alternattivi ta’ komunikazzjoni bl-użu ta’ teknoloġija tal-informazzjoni avvanzata jistgħu jkunu aktar xierqa u, għalhekk, tista’ tinforma lill-Istat Membru rikjedenti.
(21)
Avvenimenti reċenti enfasizzaw ir-riskji tal-attivitajiet ta’ esplorazzjoni u produzzjoni offshore ta’ żejt u ta’ gass għat-trasport marittimu u għall-ambjent marin. Il-kapaċitajiet ta’ reazzjoni tal-Aġenzija għat-tniġġus miż-żejt u l-għarfien espert tagħha fil-qasam tat-tniġġis minn sustanzi perikolużi u noċivi għandhom jintużaw biex titkopra r-reazzjoni għat-tniġġis li joriġina minn tali attivitajiet, fuq talba tal-Istat affettwat.
(22)
B’mod partikolari, il-CleanSeaNet, li hija attwalment użata biex tipprovdi evidenza ta’ tixrid taż-żejt minn bastimenti, għandha tintuża wkoll mill-Aġenzija għall-identifikazzjoni u r-rappurtar ta’ tixrid taż-żejt minn attivitajiet ta’ produzzjoni u esplorazzjoni offshore ta’ żejt u ta’ gass, mingħajr ma jiġu kkawżati effetti detrimentali lis-servizz pprovdut għat-trasport marittimu.
(23)
L-Aġenzija stabbilixxiet u rrikonoxxiet għarfien espert u għodod siewja fl-oqsma tas- sikurezza marittima, is-sigurtà marittima, il-prevenzjoni u r-reazzjoni għat-tniġġis ikkawżat minn bastimenti. Dan l-għarfien espert u dawn l-għodod jistgħu jkunu rilevanti għal attivitajiet oħra tal-Unjoni marbuta mal-politika tal-Unjoni dwar it-trasport marittimu. L-Aġenżija għandha għalhekk tassisti lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri meta jitolbu dan fl-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta’ attivitajiet tal-Unjoni bħal dawn bil-kondizzjoni li l-Bord Amministrattiv ikun approva dan fil-kuntest tal-programm ta’ ħidma annwali tal-Aġenzija. Tali assistenza għandha tkun soġġetta għal analiżi dettaljata tal-ispejjeż/benefiċċji u m’għandhomx ikunu detrimentali għall-kompiti ċentrali tal-Aġenzija.
(24)
Permezz tal-assistenza teknika li l-Aġenzija tipprovdi, hija tikkontribwixxi wkoll għall-iżvilupp ta’ trasport marittimu aktar favorevoli għall-ambjent.
(25)
Fir-rigward ta’ soċjetajiet ta’ klassifikazzjoni, ħafna mis-soċjetajiet ta’ klassifikazzjoni jittrattaw kemm bastimenti marittimi kif ukoll ta’ navigazzjoni interna. Abbażi tal-esperjenza tal-Aġenzija ma’ soċjetajiet ta’ klassifikazzjoni għal bastimenti marittimi, l-Aġenzija tista’ tagħti informazzjoni rilevanti lill-Kummissjoni fir-rigward ta’ soċjetajiet ta’ klassifikazzjoni għal bastimenti tal’ navigazzjoni interna u b’hekk tippermetti titjib fl-effiċjenza.
(26)
Fir-rigward tal-interfaċċja bejn is-sistemi ta’ informazzjoni għat-trasport, l-Aġenzija għandha tassisti lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri billi tesplora, flimkien mal-awtoritajiet kompetenti għas-Sistema ta’ Servizzi tal-Informazzjoni dwar ix-Xmajjar, il-possibbiltà ta’ kondiviżjoni ta’ informazzjoni bejn tali sistemi.
(27)
Mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltà tal-awtoritajiet kompetenti, l-Aġenzija għandha tassisti lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri fl-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-inizjattiva Marittima elettronika futura, li għandha l-għan li ttejjeb l-effiċjenza tas-settur tat-trasport marittimu Ewropew billi tiffaċilita l-użu tat-teknoloġiji avvanzati ta’ informazzjoni.
(28)
Bil-ħsieb li jinkiseb suq uniku u Żona Ewropea tat-Trasport Marittimu mingħajr Ostakoli, għandhom jitnaqqsu piżijiet amministrattivi fuq it-trasport marittimu, biex b’hekk inter alia jiġi inkoraġġit it-trasport marittimu fuq distanza qasira. F’dan il-kuntest, il-kunċett “Blue Belt” u l-inizjattiva Marittima elettronika jistgħu jintużaw potenzjalment bħala mezz biex jitnaqqsu l-formalitajiet ta’ rappurtar meħtieġa minn bastimenti kummerċjali mad-dħul u t-tluq minn portijiet fl-Istati Membri.
(29)
Huwa mfakkar li skont il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, u sabiex jiġi rrispettat il-prinċipju tal-ekwilibriju istituzzjonali, ma tistax tiġi konferita lil aġenzija is-setgħa li jiġu adottati deċiżjonijiet ta’ applikazzjoni ġenerali.
(30)
Mingħajr preġudizzju għall-objettivi u l-kompiti stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1406/2002, il-Kummissjioni għandha tħejji u tippreżenta, fi żmien sena waħda mid-data tad-dħul fis-seħħ t’ dan ir-Regolament, f’kooperazzjoni mill-qrib mal-partijiet interessati rilevanti, studju ta’ fattibbiltà bil-ħsieb li jiġu evalwati u identifikati l-possibbiltajiet li jissaħħu l-koordinazzjoni u l-kooperazzjoni ta’ funzjonijiet differenti tal-gwardji tal-kosta. Dak l-istudju għandu jieħu kont tal-qafas legali eżistenti u r-rakkomandazzjonijiet rilevanti mill-fora xierqa tal-Unjoni kif ukoll l-izvilupp attwali tal-Ambjent Komuni għall-Kondiviżjoni tal-Informazzjoni (CISE) u għandu jirrispetta b’mod sħiħ il-prinċipji tas-sussidjarjetà u tal-proporzjonalità, filwaqt li jagħmel l-ispejjeż u l-benefiċċji ċari għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill.
(31)
Li jiġu attirati baħħara Ewropej imħarrġa huwa importanti għall-kompetittività tal-clusters marittimi tal-Unjoni. Għalhekk, fid-dawl tad-domanda attwali u futura fl-Unjoni għal baħħara kkawlifikati ħafna, l-Aġenzija għandha, jekk xieraq, tappoġġa lill-Istati Membri u lill-Kummissjoni fil-promozzjoni tat-taħriġ marittimu billi tiffaċilita l-iskambju volontarju tal-aħjar prattika u billi tipprovdi informazzjoni dwar programmi ta’ skambju tal-Unjoni dwar it-taħriġ marittimu. Dan jista’ jinkludi assistenza lil partijiet interessati kompetenti Ewropej biex tintlaħaq l-eċċellenza għal edukazzjoni u taħriġ marittimu fuq bażi volontarja, filwaqt li tiġi rispettata bis-sħiħ ir-responsabbiltà tal-Istati Membri għall-kontenut u l-organizzazzjoni tat-taħriġ marittimu.
(32)
Sabiex jiġi miġġieled ir-riskju li dejjem qed jikber tal-piraterija, l-Aġenzija għandha tkompli, fejn xieraq, tibgħat lil awtoritajiet nazzjonali kompetenti u lil korpi rilevanti oħra, inklużi operazzjonijiet bħall-operazzjoni tal-Qawwa Navali tal-UE Atalanta, informazzjoni dettaljata dwar il-pożizzjoni ta’ bastimenti li jtajru l-bandiera tal-Istati Membri u li jkunu għaddejjin minn żoni, li huma kklassifiakti bħala perikolużi ħafna. Barra minn hekk, l-Aġenzija għandha mezzi għad-dispożizzjoni tagħha li jistgħu jkunu ta’ benefiċċju, b’mod partikolari fil-kuntest tal-iżvilupp tal-CISE. Huwa għalhekk xieraq li l-Aġenzija għandha tipprovdi, fuq talba, il-pożizzjoni rilevanti tal-bastimenti u d-data dwar l-osservazzjoni tad-Dinja lil awtoritajiet nazzjonali kompetenti u lill-korpi tal-Unjoni, bħal Frontex u l-Europol, biex tiffaċilita miżuri ta’ prevenzjoni kontra atti illegali intenzjonali kif mifhum fil-liġi rilevanti tal-Unjoni mingħajr preġudizzju għad-drittijiet u l-obbligi tal-Istati Membri u f’konformità mal-liġi nazzjonali u tal-Unjoni applikabbli, b’mod partikolari rigward dawk il-korpi li jitolbu d-data. Il-provvediment ta’ data tal- identifikazzjoni u traċċar mill-bogħod ta’ bastimenti (LRIT) għandha tkun soġġetta għall-kunsens tal-Istat tal-Bandiera kkonċernat, f’konformità mal-proċeduri li għandhom jiġu stabbiliti mill-Bord Amministrattiv.
(33)
Meta tiġi pubblikata informazzjoni dwar il-kontroll tal-Istat tal-port skont id-Direttiva 2009/16/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar il-kontroll tal-Istat tal-Port (9), il-Kummissjoni u l-Aġenzija għandhom jibnu fuq l-għarfien espert u l-esperjenza miksuba taħt il-Memorandum ta’ Ftehim ta’ Pariġi dwar il-Kontroll tal-Istat tal-Port (“il-MtF ta’ Pariġi”) biex tiġi żgurata l-konsistenza.
(34)
L-assistenza tal-Aġenzija lill-Istati Membri u lill-Kummissjoni fir-rigward tal-ħidma rilevanti ta’ organizzazzjonijiet internazzjonali u reġjonali għandha tkun mingħajr preġudizzju lejn ir-relazzjoni bejn dawk l-organizzazzjonijiet u l-Istati Membri li tirriżulta mis-sħubija tal-Istati Membri f’dawk l-organizzazzjonijiet.
(35)
L-Unjoni aderixxiet għall-istruemnti li ġejjin, li jistabbilixxu organizzazzjonijiet reġjonali, li l-attivitajiet tagħhom huma wkoll koperti mill-objettivi tal-Aġenzija: il-Konvenzjoni fuq il-Protezzjoni tal-Ambjent Marin taż-Żona tal-Baħar Baltiku (Il-Konvenzjoni ta’ Ħelsinki kif riveduta fl-1992) (10); il-Konvenzjoni għall-protezzjoni tal-Baħar Mediterran mit-Tniġġis (Il-Konvenzjoni ta’ Barċellona) (11), u r-reviżjoni tagħha tal-1995 (12) u għal għadd ta’ protokolli tagħha; il-Ftehim għall-koperazzjoni dwar kif jiġi trattat it-tniġġis tal-Baħar tat-Tramuntana bħala riżultat taż-żejt u ta’ sustanzi oħra perikoluż (Ftehim ta’ Bonn) (13); il-Konvenzjoni għal ħarsien tal-ambjent marittimu tal-Grigal tal-Atlantiku (Konvenzjoni OSPAR) (14); il-Ftehim ta’ Koperazzjoni dwar il-protezzjoni mit-tniġġis tax-xtut u l-ibħra fil-grigal tal-Atlantiku, iffirmat fis-17 ta’ Ottubru 1990 (Ftehim ta’ Lisbona) (15), flimkien mal-Protokoll Addizzjonali għalih, iffirmat fl-20 ta’ Mejju 2008, li għadhom ma daħlux fis-seħħ (16). L-Unjoni qed tinnegozja wkoll l-adeżjoni għall-Konvenzjoni dwar il-Protezzjoni tal-Baħar l-Iswed Kontra t-Tniġġis, iffirmata f’April 1992 (Konvenzjoni ta’ Bukarest). L-Aġenzija għandha b’hekk tipprovdi assistenza teknika lill-Istati Membri u lill-Kummissjoni biex jieħdu sehem fil-ħidma ta’ dawk l-organizzazzjonijiet reġjonali.
(36)
Minbarra dawk l-organizzazzjonijiet reġjonali, jeżistu għadd ta’ arranġamenti oħra ta’ koordinazzjoni u kooperazzjoni reġjonali, sottoreġjonali u bilaterali oħra fir-rigward tar-reazzjoni għat-tniġġis. Meta tingħata assistenza fir-rigward tar-reazzjoni għat-tniġġis lil pajjiżi terzi li jikkondividu baċin tal-baħar reġjonali mal-Unjoni, l-Aġenzija għandha taġixxi billi tieħu kont ta’ dawn l-arranġamenti.
(37)
L-Unjoni tikkondividi dawn il-baċini tal-baħar reġjonali ma’ pajjiżi ġirien: il-Baħar Mediterran, il-Baħar l-Iswed u l-Baħar Baltiku. Fuq talba mill-Kummissjoni, l-Aġenzija għandha tipprovdi assistenza fir-rigward tar-reazzjoni għat-tniġġis lil dawn il-pajjiżi.
(38)
Sabiex timmassimizza l-effiċjenza, l-Aġenzija għandha tikkoopera kemm jista’ jkun mill-qrib fil-kuntest tal-MtF ta’ Pariġi. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom ikomplu jeżaminaw kwalunkwe opzjoni għal aktar kisbiet tal-effiċjenza, li jistgħu jiġu proposti għal konsiderazzjoni fil-qafas tal-MtF ta’ Pariġi.
(39)
Sabiex jiġi żgurat li l-atti legali vinkolanti tal-Unjoni fl-oqsma ta’ sigurtà marittima u l-prevenzjoni tat-tniġġis ikkawżat minn bastimenti jiġu implimentati b’mod korrett fil-prattika, l-Aġenzija għandha tassisti lill-Kummissjoni billi twettaq żjajjar fl-Istati Membri. Dawn iż-żjajjar lill-amministrazzjonijiet nazzjonali għandhom jippermettu lill-Aġenzija tiġbor l-informazzjoni kollha meħtieġa biex tippreżenta rapport komprensiv lill-Kummissjoni għal valutazzjoni ulterjuri tiegħu. Iż-żjajjar għandhom jitwettqu fl-ispirtu tal-prinċipji msemmija fl-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u għandhom jiġu kkoordinati b’tali mod biex jiġi minimizzat il-piż amministrattiv fuq l-amministrazzjonijiet marittimi nazzjonali. Barra minn hekk iż-żjajjar għandhom isiru skont proċedura stabbilita li tinkludi metodoloġija standard kif adottata mill-Bord Amministrattiv.
(40)
L-Aġenzija għandha tassisti lill-Kummissjoni billi twettaq spezzjonijiet ta’ organizzazzjonijiet rikonoxxuti skont ir-Regolament (KE) Nru 391/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar ir-regoli u l-istandards komuni għall-organizzazzjonijiet għall-ispezzjoni u l-perizji tal-vapuri (17). Dawn l-ispezzjonijiet jistgħu wkoll isiru f’pajjiżi terzi. Il-Kummissjoni u l-Aġenzija għandhom jiżguraw li l-Istati Membri kkonċernati jiġu infurmati kif dovut. L-Aġenzija għandha twettaq ukoll il-kompiti tal-ispezzjonijiet fir-rigward tat-taħriġ u ċ-ċertifikazzjoni ta’ baħħara f’pajjiżi terzi skont id-Direttiva 2008/106/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta’ Novembru 2008 dwar il-livell minimu ta’ taħriġ tal-baħħara (18), li l-Kummissjoni ddelegat lill-Aġenzija. Dettalji tal-assistenza teknika mogħtija mill-Aġenzija lill-ispezzjonijiet ta’ sigurtà marittima magħmula mill-Kummissjoni skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 324/2008 tad-9 ta’ April 2008 li jistabbilixxi proċeduri riveduti għal spezzjonijiet mill-Kummissjoni fil-qasam tas-sigurtà marittima (19) ma għandhomx jiġu koperti mir-Regolament (KE) Nru 1406/2002.
(41)
Sabiex tiġi żgurata koerenza mal-objettivi tal-politika u l-istabbiliment istituzzjonali tal-Unjoni kif ukoll mal-applikazzjoni amministrattiva u l-proċeduri finanzjarji, il-Kummissjoni għandha toħroġ parir formali fil-forma ta’ opinjoni bil-miktub dwar l-abbozz ta’ strateġija pluriennali tal-Aġenzija u l-abbozz ta’ programmi ta’ ħidma annwali, li l-Bord Amministrattiv għandu jqis qabel ma jadotta dawk id-dokumenti.
(42)
Sabiex tiġi żgurata proċedura ġusta u trasparenti għall-ħatra tad-Direttur Eżekuttiv, il-proċedura ta’ selezzjoni li għandha tiġi segwita għandha tkun f’konformità mal-linji gwida tal-Kummissjoni għas-selezzjoni u n-nomina ta’ Diretturi għall-aġenziji tal-Unjoni. Dawn il-linji gwida jipprevedu li ċ-ċittadini ta’ kwalunkwe Stat Membru jistgħu jippreżentaw applikazzjoni. Għall-istess raġunijiet, il-Bord Amministrattiv għandu jiġi rrappreżentat minn osservatur fil-kumitat ta’ preselezzjoni. L-osservatur għandu jinżamm infurmat matul l-istadji ulterjuri tal-proċedura ta’ selezzjoni. Fil-mument li l-Bord Amministrattiv jieħu d-deċiżjoni tiegħu dwar il-ħtir, il-membri tiegħu għandhom ikunu jistgħu jagħmlu mistoqsijiet lill-Kummissjoni dwar il-proċedura ta’ selezzjoni. Barra minn hekk, il-Bord Amministrattiv għandu jkollu l-opportunità li jintervista l-kandidati magħżula, skont il-prattika standard. Fl-istadji kollha tal-proċedura ta’ selezzjoni u l-ħatra għall-kariga ta’ Direttur Eżekuttiv tal-Aġenzija, il-partijiet involuti kollha għandhom jiżguraw li d-data personali tal-kandidati tiġi pproċessata skont ir-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta’ individwu fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Komunità u dwar il-movement liberu ta’ tali data (20).
(43)
Filwaqt li l-Aġenzija hija prinċipalment iffinanzjata permezz ta’ kontribut mill-Unjoni, hija għandha wkoll dħul li jirriżulta minn ħlasijiet u tariffi relatati mas-servizzi tagħha. Dawk il-ħlasijiet u t-tariffi huma relatati b’mod partikolari għall-operazzjoni taċ-Ċentru tad-Data LRIT tal-UE u jiġu applikati skont ir-Riżoluzzjoni tal-Kunsill adottata fl-1 u t-2 ta’ Ottubru 2007 u d-9 ta’ Diċembru 2008 relatata mal-istabbiliment taċ-Ċentru tad-Data LRIT tal-UE u b’mod partikolari mal-paragrafi relatati mal-finanzjament ta’ rappori dwar il-LRIT.
(44)
Fil-qafas tar-rapport ta’ progress previst fir-Regolament (KE) Nru 1406/2002, il-Kummissjoni għandha wkoll teżamina l-kontribut tal-potenzjal tal-Aġenzija għall-implimentazzjoni ta’ att futur leġislattiv dwar is-sigurtà ta’ attivitajiet ta’ prospezzjoni, esplorazzjoni u produzzjoni offshore ta’ żejt u ta’ gass, li attwalment qed jiġu eżaminati mill-Parlament Ewropew u l-Kunsill, fir-rigward tal-prevenzjoni tat-tniġġis minn stallazzjonijiet offshore ta’ żejt u ta’ gass, b’kont meħud tal-għarfien espert u għodod tal-Aġenezija li huma stabbiliti u rikonoxxuti.
(45)
L-attivitajiet tal-Aġenzija għandhom, fejn xieraq, jikkontribwixxu wkoll għall-istabbiliment ta’ Żona Ewropea tat-Trasport Marittimu mingħajr Ostakoli.
(46)
Għandu jittieħed kont tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Ottubru 2012 dwar ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni (21), u b’mod partikolari l-Artikolu 208 tiegħu.
(47)
Ir-Regolament (KE) Nru 1406/2002 għandu għalhekk jiġi emendat kif meħtieġ,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Emendi għar-Regolament (KE) Nru 1406/2002
Ir-Regolament (KE) Nru 1406/2002 huwa b’dan emendat kif ġej:
(1)
L-Artikoli 1 sa 3 għandhom jinbidlu b’dawn li ġejjin:
“Artikolu 1
Objettivi
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi Aġenzija Ewropea għas-Sigurtà Marittima (‘l-Aġenzija’) għall-finijiet tal-assigurazzjoni ta’ livell għoli, uniformi u effettiv ta’ sigurtà marittima, sikurezza marittima, prevenzjoni, u reazzjoni għat-tniġġis ikkawżat minn bastimenti kif ukoll reazzjoni għal tniġġis marin ikkawżat minn installazzjonijiet taż-żejt u tal-gass.
2. Għal dak il-għan, l-Aġenzija għandha tikkoopera mal-Istati Membru u l-Kummissjoni u tagħtihom assistenza teknika, operattiva u xjentifika fl-oqsma msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu fi ħdan il-limiti tal-kompiti ċentrali stabbiliti fl-Artikolu 2 u, kif u meta applikabbli, il-kompiti anċillari stipulati fl-Artikolu 2a, b’mod partikolari sabiex tingħata assistenza lill-Istati Membri u lill-Kummissjoni japplikaw korrettament l-atti legali rilevanti tal-Unjoni. Fir-rigward tal-qasam tar-reazzjoni għat-tniġġis, l-Aġenzija għandha tipprovdi assistenza operattiva biss fuq it-talba tal-Istat(i) milqut/a.
3. Bl-għoti tal-assistenza msemmija fil-paragrafu 2, l-Aġenzija għandha, fejn xieraq, tikkontribwixxi għall-effiċjenza tat-traffiku marittimu u trasport marittimu kif stabbilit f’dan ir-Regomanet, sabiex jiġi ffaċilitat l-istabbiliment ta’ Żona Ewropea tat-Trasport Marittimu mingħajr Ostakoli.
Artikolu 2
Kompiti ċentrali tal-Aġenzija
1. Sabiex jiġi żgurat li l-objettivi fl-Artikolu 1 ikunu sodisfatti b’mod xieraq, l-Aġenzija għandha twettaq il-kompiti ċentrali elenkati f’dan l-Artikolu.
2. L-Aġenzija għandha tassisti lill-Kummissjoni:
(a)
fil-ħidma preparatorja għall-aġġornament u l-iżvilupp tal-atti legali rilevanti tal-Unjoni, b’mod partikolari skont l-iżvilupp tal-leġislazzjoni interna;
(b)
fl-implimentazzjoni effettiva tal-atti legali vinkolanti rilevanti tal-Unjoni, b’mod partikolari billi twettaq żjajjar u spezzjonijiet, kif imsemmi fl-Artikolu 3 ta’ dan ir-Regolament, u billi tipprovdi assistenza teknika lill-Kummissjoni fit-twettiq tal-kompiti ta’ spezzjoni assenjati lilha skont l-Artikolu 9(4) tar-Regolament (KE) Nru 725/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31 ta’ Marzu 2004 dwar it-titjib fis-sigurtà fuq il-bastimenti u fil-portijiet (*). F’dan ir-rigward, tista’ tindirizza suġġerimenti lill-Kummissjoni għal kwalunkwe titjib possibbli ta’ dawk l-atti legali vinkolanti;
(c)
fl-analiżi tal-proġetti li għaddejjin u li tlestew rilevanti għall-objettivi tal-Aġenzija; dawn jistgħu jinkludu l-identifikazzjoni ta’ miżuri ta’ segwitu possibbli li jirriżultaw minn proġetti ta’ riċerka speċifiċi;
(d)
fit-twettiq ta’ kwalunkwe kompitu assenjat lill-Kummissjoni f’atti leġislattivi tal-Unjoni fir-rigward tal-objettivi tal-Aġenzija.
3. L-Aġenzija għandha taħdem mal-Istati Membri biex:
(a)
torganizza, fejn xieraq, attivitajiet rilevanti ta’ taħriġ f’oqsma li jaqgħu taħt ir-responsabbiltà tal-Istati Membri;
(b)
tiżviluppa soluzzjonijiet tekniċi, inkluż il-forniment ta’ servizzi operattivi rilevanti, u tagħti assistenza teknika, għall-bini tal-kapaċità nazzjonali meħtieġa għall-implimentazzjoni ta’ atti legali rilevanti tal-Unjoni;
(c)
tipprovdi, fuq it-talba ta’ Stat Membru, informazzjoni xierqa li tirriżulta mill-ispezzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 3 sabiex tappoġġa l-monitoraġġ tal-organizzazzjonijiet rikonoxxuti li jwettqu kompiti ta’ ċertifikazzjoni f’isem l-Istati Membri skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva 2009/15/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar ir-regoli u l-istandards komuni għall-organizzazzjonijiet għall-ispezzjoni u l-perizji tal-vapuri u għall-attivitajiet rilevanti tal-amministrazzjonijiet marittimi (**) mingħajr preġudizzju għad-drittijiet u l-obbligi tal-Istat tal-bandiera;
(d)
tappoġġja b’mezzi addizzjonali u b’mod kosteffiċjenti azzjonijiet ta’ reazzjoni għat-tniġġis ikkawżat minn bastimenti kif ukoll tniġġis marin ikkawżat minn installazzjonijiet taż-żejt u tal-gass, meta tkun tressqet talba mill-Istat Membru affettwat li l-operazzjonijiet ta’ tindif ikunu twettqu taħt l-awtorità tiegħu, mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltà ta’ Stati kostali li jkollhom mekkaniżmi adatti ta’ reazzjoni għat-tniġġis fis-seħħ filwaqt li jirrispettaw il-kooperazzjoni eżistenti bejn l-Istati Membri f’dan il-qasam. Kif xieraq, it-talbiet għall-mobbilizzazzjoni ta’ azzjonijiet kontra t-tniġġis għandhom jgħaddu mill-Mekkaniżmu tal-UE tal-Protezzjoni Ċivili stabbilit bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2007/779/KE, Euratom (***).
4. L-Aġenzija għandha tiffaċilita l-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni:
(a)
fil-qasam tal-monitoraġġ tat-traffiku kopert mid-Direttiva 2002/59/KE, l-Aġenzija għandha b’mod partikolari tippromwovi l-kooperazzjoni bejn l-Istati ta’ xtut ix-xmajjar fiż-żoni ta’ tbaħħir ikkonċernati, kif ukoll tiżviluppa u topera ċ-Ċentru tad-Data tal-Unjoni Ewropea għall-Identifikazzjoni u Traċċar mill-Bogħod ta’ Bastimenti (Ċentru Ewropew tad-Data LRIT) u s-Sistema tal-Unjoni ta’ Informazzjoni u ta’ Skambju Marittimai (SafeSeaNet) kif imsemmija fl-Artikolu 6b u 22a tad-Direttiva kif ukoll is-sistema ta’ skambju ta’ data tal-Identifikazzjoni u l-Ittraċċar Internazzjonali tal-Bastimenti minn Distanza Twila skont l-impenn li ttieħed fl-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali (‘IMO’);
(b)
billi tagħti, fuq talba u mingħajr preġudizzju għal-liġi nazzjonali u tal-Unjoni, il-pożizzjoni rilevanti tal-bastimenti u d-data dwar l-osservazzjoni tad-Dinja lill-awtoritajiet nazzjonali kompetenti u lill-korpi rilevanti tal-Unjoni fil-madnat tagħhom sabiex tiffaċilita miżuri kontra theddid mill-piraterija u minn atti internazzjonali illegali kif previst fil-liġi applikabbli tal-Unjoni jew taħt strumenti legali maqbula internazzjonalment fil-qasam tat-trasport marittimu, soġġett għal regoli ta’ protezzjoni tad-data applikabbli u skont il-proċeduri amministrattivi li għandhom jiġu stabbiliti mill-Bord Amministrattiv jew il-Grupp ta’ Tmexxija ta’ Livell Għoli stabbilit skont id-Direttiva 2002/59/KE, kif xieraq. Il-provvediment ta’ data għall-identifikazzjoni u traċċar mill-bogħod ta’ bastimenti għandha tkun soġġetta għall-kunsens tal-Istat ta’ Bandiera kkonċernat.
(c)
fil-qasam tal-investigazzjoni ta’ diżgrazzji u inċidenti marittimi skont id-Direttiva 2009/18/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 li tistabbilixxi l-prinċipji fundamentali li jirregolaw l-investigazzjoni ta’ aċċidenti fis-settur tat-trasport marittimu (****); l-Aġenzija għandha, jekk mitluba mill-Istati Membri rilevanti u jekk wieħed jassumi li ma jirriżulta l-ebda kunflitt ta’ interess, tagħti appoġġ operattiv lil dawn l-Istati Membri li jikkonċerna investigazzjonijiet relatati ma’ diżgrazzji serji jew serji ħafna u għandha twettaq analiżi ta’ rapporti ta’ investigazzjoni dwar is-sikurezza bil-ħsieb li jiġi identifikat il-valur miżjud fil-livell tal-Unjoni f’termini ta’ kwalunkwe tagħlima rilevanti li għandha tittieħed. Abbażi tad-data pprovduta mill-Istati Membri, skont l-Artikolu 17 ta’ dik id-Direttiva, l-Aġenzija għandha tiġbor sintesi ġenerali tal-inċidenti u diżgrazzji aċċidentali marini;
(d)
fl-għoti ta’ statistika, informazzjoni u data oġġettiva, affidabbli u paragunabbli, biex il-Kummissjoni u l-Istati Membri jkunu jistgħu jieħdu l-passi meħtieġa biex itejbu l-azzjonijiet tagħhom u jevalwaw l-effikaċja u l-kost-effettività tal-miżuri eżistenti. Tali kompiti għandhom jinkludu l-ġbir, ir-reġistrazzjoni u l-evalwazzjoni tad-data teknika, l-użu sistematiku tal-bażijiet tad-data eżistenti, fost l-oħrajn l-iskambju reċiproku u, fejn adatt, l-iżvilupp ta’ bażijiet tad-data addizzjonali. Abbażi tad-data miġbura, l-Aġenzija għandha tassisti lill-Kummissjoni fil-pubblikazzjoni ta’ informazzjoni relatata mal-bastimenti skont id-Direttiva 2009/16/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar il-kontroll tal-Istat tal-Port (*****).
(e)
fil-ġbir u l-analiżi ta’ data dwar baħħara provduta u użata skont id-Direttiva 2008/106/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta’ Novembru 2008 dwar il-livell minimu ta’ taħriġ tal-baħħara (******);
(f)
fit-titjib tal-identifikazzjoni u l-insegwiment tal-bastimenti li jagħmlu rimi illegali skont id-Direttiva 2005/35/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta’ Settembru 2005 dwar it-tniġġis ikkawżat minn bastimenti u l-introduzzjoni ta’ pieni għal ksur (*******);
(g)
rigward tniġġis marin biż-żejt ikkawżat minn installazzjonijiet taż-żejt u tal-gass, billi tuża s-Servizz Ewropew ta’ Monitoraġġ għaż-Żejt bis-Satellita (CleanSeaNet), għall-monitoraġġ tal-estent u l-impatt ambjentali ta’ tali tniġġis;
(h)
fl-għoti tal-assistenza teknika meħtieġa lill-Istati Membri u lill-Kummissjoni biex jikkontribwixxu għall-ħidma rilevanti tal-korpi tekniċi tal-IMO, l-Organizzazzjoni Internazzjonali tax-Xogħol sa fejn huwa kkonċernat it-trasport marittimu u l-Memorandum ta’ Ftehim ta’ Pariġi dwar il-Kontroll mill-Istat tal-Port (MtF ta’ Pariġi) u organizzazzjonijiet reġjonali rilevanti li għalihom aċċediet l-Unjoni, fir-rigward ta’ kwistjonijiet ta’ kompetenza tal-Unjoni;
(i)
fir-rigward tal-implimentazzjoni tad-Direttiva 2010/65/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta’ Ottubru 2010 dwar il-formalitajiet ta’ rappurtar għal bastimenti li jaslu fi u/jew jitilqu minn portijiet tal-Istati Membri (********), b’mod partikolari billi tiffaċilita t-trasmissjoni elettronika ta’ data permezz ta’ SafeSeaNet u billi tappoġġa l-iżvilupp tat-tieqa unika.
5. Fuq talba tal-Kummissjoni, l-Aġenzija tista’ tipprovdi assistenza teknika, inkluża l-organizzazzjoni ta’ attivitajiet ta’ taħriġ rilevanti, fir-rigward tal-atti legali rilevanti tal-UE, lill-Istati li japplikaw biex jissieħbu fl-Unjoni, u fejn applikabbli, lill-pajjiżi kollha sħab tal-Viċinat Ewropew u lill-pajjiżi li qed jieħdu sehem fil-MtF ta’ Pariġi.
L-Aġenzija tista’ wkoll tipprovdi assistenza f’każ ta’ tniġġis ikkawżat minn bastimenti kif ukoll tniġġis marin ikkawżat minn installazzjonijiet taż-żejt u tal-gass li jaffettwaw lil dawk il-pajjiżi terzi li jikkondividu baċin tal-baħar reġjonali mal-Unjoni, skont il-Mekkaniżmu tal-UE tal-Protezzjoni Ċivili stabbilit bid-Deċiżjoni 2007/779/KE, Euratom, u b’mod simili għall-kundizzjonijiet applikabbli għall-Istati Membri kif imsemmi fil-paragrafu (3)(d) ta’ dan l-Artikolu. Dawn il-kompiti għandhom jiġu kkoordinati mal-arranġamenti ta’ kooperazzjoni reġjonali eżistenti relatati mat-tniġġis marin.
Artikolu 2a
Kompiti anċillari tal-Aġenzija
1. Mingħajr preġudizzju għall-kompiti ċentrali msemmija fl-Artikolu 2, l-Aġenzija għandha tassisti lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri, kif xieraq, fl-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-attivitajiet tal-Unjoni imniżżlin fil-paragrafi 2 u 3 ta’ dan l-Artikkolu relatati mal-objettivi tal-Aġenzija, safejn l-Aġenzija jkollha għarfien espert u għodod stabbiliti u rikonoxxuti. Il-kompiti anċillari mniżżlin f’dan l-Artikolu għandhom:
(a)
joħolqu valur miżjud sostanzjat;
(b)
jevitaw dupplikazzjoni tal-isforzi;
(c)
ikunu fl-interess tal-politika tal-Unjoni dwar it-trasport marittimu;
(d)
ma jkunux detrimentali għall-kompiti ċentrali tal-Aġenzija u
(e)
ma jiksrux id-drittijiet u l-obbligi tal-Istati Membri, b’mod partikolari bħala Stati tal-bandiera, Stati tal-port u Stati kostali.
2. L-Aġenzija għandha tassisti lill-Kummissjoni:
(a)
fil-kuntest tal-implimentazzjoni tad-Direttiva 2008/56/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (id-Direttiva Qafas dwar l-Istrateġija Marina) (*********), billi tikkontribwixxi għall-objettiv tal-kisba ta’ status ambjentali tajjeb tal-ilmijiet marini bl-elementi relatati mat-trasport marittimu u fl-użu tar-riżultati ta’ għodod eżistenti bħal SafeSeaNet u CleanSeaNet;
(b)
billi tipprovdi assistenza teknika b’rabta mal-emissjonijiet ta’ gas serra minn bastimenti, b’mod partikolari fis-segwitu ta’ żviluppi internazzjonali kurrenti;
(c)
f’dak li jikkonċerna l-programm ta’ Monitoraġġ Globali tal-Ambjent u s-Sigurtà (GMES), fil-promozzjoni tal-użu tad-data u s-servizzi tal-GMES għal finijiet marittimi, fi ħdan il-qafas ta’ governanza tal-GMES;
(d)
fl-iżvilupp ta’ Ambjent Komuni għall-Kondiviżjoni tal-Informazzjoni għad-dominju marittimu tal-UE;
(e)
fir-rigward ta’ installazzjonijiet mobbli offshore taż-żejt u tal-gass, fl-eżami tar-rekwiżiti tal-IMO u fil-ġbir ta’ informazzjoni bażika dwar theddid potenzjali għat-trasport marittimu u l-ambjent marin.
(f)
billi tingħata informazzjoni rilevanti fir-rigward tas-soċjetajiet ta’ klassifikazzjoni għall-bastimenti tal-passaġġi fuq l-ilma interni skont id-Direttiva 2006/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta’ Diċembru 2006 li tistabbilixxi r-rekwiżiti tekniċi għall-bastimenti tal-passaġġi fuq l-ilma interni (**********). Din l-informazzjoni għandha wkoll tkun parti mir-rapporti msemmija fl-Artikolu 3(4) u (5) ta’ dan ir-Regolament.
3. L-Aġenzija għandha tassisti lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri:
(a)
fl-eżami tal-fattibbiltà u l-implimentazzjoni ta’ politiki u proġetti li jappoġġaw l-istabbiliment ta’ Żona Ewropea tat-Trasport Marittimu mingħajr Ostakoli, bħall-kunċett Blue Belt u l-inizjattiva Marittima elettronika, kif ukoll it-Toroq tal-Baħar. Dan għandu jsir b’mod partikolari billi jiġu esplorati funzjonalitajiet addizzjonali għal SafeSeaNet, mingħajr preġudizzju għar-rwol tal-Grupp ta’ Tmexxija ta’ Livell Għoli stabbilit skont id-Direttiva 2002/59/KE;
(b)
billi tiġi esplorata flimkien mal-awtoritajiet kompetenti għas-Sistema ta’ Servizzi ta’ Informazzjoni dwar ix-Xmajjar il-possibbiltà li ssir kondiviżjoni ta’ informazzjoni bejn din is-sistema u s-sistemi ta’ informazzjoni tat-trasport marittimu abbażi tar-rapport previst fl-Artikolu 15 tad-Direttiva 2010/65/UE;
(c)
billi jiġi ffaċilitat l-iskambju volontarju tal-aħjar prattiki fit-taħriġ u l-edukazzjoni marittima fl-Unjoni u billi tingħata informazzjoni dwar il-programmi ta’ skambju tal-Unjoni għal taħriġ marittimu filwaqt li jiġi rispettat l-Artikolu 166 tat-Trattat dwar il-funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE).
Artikolu 3
Żjajjar lill-Istati Membri u spezzjonijiet
1. Sabiex twettaq il-kompiti fdati lilha u sabiex tgħin lill-Kummissjoni biex twettaq dmirijietha skont it-TFUE, u b’mod partikolari l-valutazzjoni tal-implimentazzjoni effettiva tal-liġi rilevanti tal-Unjoni, l-Aġenzija għandha twettaq żjajjar lill-Istati Membri skont il-metodoloġija stabbilita mill-Bord Amministrattiv.
2. L-Aġenzija għandha tinforma lill-Istat Membru kkonċernat minn kmieni biż-żjara ppjanata, bl-ismijiet tal-uffiċjali awtorizzati, u d-data li fiha tibda ż-żjara u t-tul mistenni tagħha. L-uffiċjali tal-Aġenzija ddelegati biex iwettqu dawn iż-żjajjar għandhom jagħmlu dan bi preżentazzjoni ta’ deċiżjoni bil-miktub mid-Direttur Eżekuttiv tal-Aġenzija li tispeċifika l-iskop u l-miri tal-missjoni tagħhom.
3. L-Aġenzija għandha twettaq spezzjonijiet f’isem il-Kummissjoni kif meħtieġ mill-atti legali vinkolanti tal-Unjoni fir-rigward ta’ organizzazzjonijiet rikonoxxuti mill-Unjoni skont ir-Regolament (KE) Nru 391/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar ir-regoli u l-istandards komuni għall-organizzazzjonijiet għall-ispezzjoni u l-perizji tal-vapuri (***********) u fir-rigward tat-taħriġ u ċ-ċertifikazzjoni ta’ baħħara f’pajjiżi terzi skont id-Direttiva 2008/106/KE.
4. Fi tmiemi kull żjara jew spezzjoni, l-Aġenzija għandha tfassal rapport u tibagħtu lill-Kummissjoni u lill-Istat Membru kkonċernat.
5. Fejn adatt, u fi kwalunkwe każ meta jiġi konkluż ċiklu ta’ żjajjar jew spezzjonijiet, l-Aġenzija għandha tanalizza r-rapporti minn dak iċ-ċiklu sabiex tidentifika sejbiet orizzontali u konklużjonijiet ġenerali dwar l-effettività u l-kost-effettività tal-miżuri fis-seħħ. L-Aġenzija għandha tippreżenta din l-analiżi lill-Kumitat għal aktar diskussjoni mal-Istati Membri sabiex tittieħed kwalunkwe tagħlima rilevanti u jiġi ffaċilitat it-tixrid ta’ prattika ta’ ħidma tajba.
(*) ĠU L 129, 29.4.2004, p. 6." 						
(**) ĠU L 131, 28.5.2009, p. 47." 						
(***) ĠU L 314, 1.12.2007, p. 9." 						
(****) ĠU L 131, 28.5.2009, p.114." 						
(*****) ĠU L 131, 28.5.2009, p. 57." 						
(******) ĠU L 323, 3.12.2008, p. 33." 						
(*******) ĠU L 255, 30.9.2005, p. 11." 						
(********) ĠU L 283, 29.10.2010, p. 1." 						
(*********) ĠU L 164, 25.6.2008, p. 19." 						
(**********) ĠU L 389, 30.12.2006, p. 1." 						
(***********) ĠU L 131, 28.5.2009, p. 11.”;" 						
(2)
Fl-Artikolu 4, il-paragrafi 3 u 4 għandhom jiġu sostitwiti b’dan li ġej:
“3. Il-Bord Amministrattiv għandu jadotta l-arranġamenti prattiċi għall-applikazzjoni tal-paragrafi 1 u 2, inkluż, fejn xieraq, arranġamenti fir-rigward tal-konsultazzjoni mal-Istati Membri qabel il-pubblikazzjoni tal-informazzjoni.
4. L-informazzjoni miġbura u pproċessata skont dan ir-Regolament mill-Kummissjoni u l-Aġenzija għandha tkun soġġetta għar-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta’ individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi Komunitarji u l-korpi u dwar il-moviment liberu ta’ dik id-data (************) u l-Aġenzija għandha tieħu l-miżuri meħtieġa biex tiżgura t-trattament u l-ipproċessar sigur ta’ informazzjoni kunfidenzjali.
(************) ĠU L 8, 12.1.2001, p. 1.”;" 						
(3)
Fl-Artikolu 5, il-paragrafu 3 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“3. Fuq it-talba tal-Kummissjoni, il-Bord Amministrattiv jista’ jiddeċiedi, bi qbil ma’ u f’kooperazzjoni mal-Istati Membri kkonċernati u b’kont debitament meħud tal-implikazzjonijiet baġitarji, inkluż kwalunkwe kontribut li l-Istati Membri kkonċernati jistgħu jagħtu, li jistabbilixxi ċ-ċentri reġjonali meħtieġa sabiex jitwettqu, bl-aktar mod effiċjenti u effettiv, xi wħud mill-kompiti tal-Aġenzija. Meta tittieħed deċiżjoni bħal din, il-Bord Amministrattiv għandu jiddefinixxi l-kamp ta’ applikazzjoni preċiż tal-attivitajiet taċ-ċentru reġjonali filwaqt li jiġu evitati spejjeż finanzjarji mhux meħtieġa u tittejjeb il-kooperazzjoni man-netwerks reġjonali u nazzjonali eżistenti.”;
(4)
Fl-Artikolu 10, il-paragrafu 2 għandu jiġi emendat kif ġej:
(a)
il-punt (b) għandu jiġu sostitwit b’dan li ġej:
“(b)
jadotta r-rapport annwali dwar l-attivitajiet tal-Aġenzija u jibagħtu kull sena sal-15 ta’ Ġunju lill-Parlament Ewropew, il-Kunsill, il-Kummissjoni, il-Qorti tal-Awdituri u l-Istati Membri.
Kull sena, l-Aġenzija għandha tibgħat l-informazzjoni kollha rigward l-eżitu tal-proċeduri ta’ evalwazzjoni lill-awtoritajiet baġitarji;”;
(b)
il-punt (c) għandu jiġu sostitwit b’dan li ġej:
“(c)
jeżamina u japprova, fil-qafas tal-preparazzjoni tal-programm ta’ ħidma, talbiet għal assistenza lill-Kummissjoni, kif imsemmi fl-Artikolu 2(2)(d), talbiet minn Stati Membri għal assistenza teknika, kif imsemmi fl-Artikolu 2(3), u talbiet għal assistenza teknika, kif imsemmi fl-Artikolu 2(5) kif ukoll talbiet għal assistenza msemmija fl-Artikolu 2a;
(ca)
jeżamina u jadotta strateġija pluriennali għall-Aġenzija għal perijodu ta’ ħames snin b’kont meħud tal-opinjoni bil-miktub tal-Kummissjoni;
(cb)
jeżamina u jadotta l-pjan ta’ politika pluriennali tal-persunal tal-Aġenzija;
(cc)
jikkunsidra abbozz ta’ arranġamenti amministrattivi, kif imsemmi fl-Artikolu 15(2)(ba);”;
(c)
Il-punt (g) għandu jiġu sostitwit b’dan li ġej:
“(g)
jistabbilixxi metodoloġija għaż-żjajjar li għandhom jitwettqu skont l-Artikolu 3. F’każ li l-Kummissjoni tesprimi, fi żmien ħmistax il-ġurnata mid-data tal-adozzjoni tal-metodoloġija, in-nuqqas ta’ qbil tagħha, il-Bord Amministrattiv għandu jeżaminaha mill-ġdid u jadottaha, possibilment jemenda, fit-tieni qari b’maġġoranza ta’ żewġ terzi, inklużi r-rappreżentanti tal-Kummissjoni, jew b’unanimità tar-rappreżentanti tal-Istati Membri;”;
(d)
il-punt (h) għandu jiġu sostitwit b’dan li ġej:
“(h)
jaqdi dmirijietu fir-rigward tal-baġit tal-Aġenzija skont l-Artikoli 18, 19 u 21 u jissorvelja u jiżgura segwitu adegwat għas-sejbiet u r-rakkomandazzjonijiet li jirriżultaw mill-varji rapporti u evalwazzjonijiet tal-awditjar, kemm interni kif ukoll esterni;”;
(e)
il-punt (i) għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“(i)
jeżerċita awtorità dixxiplinari fuq id-Direttur Eżekuttiv u l-Kapijiet tad-Dipartimenti msemmija fl-Artikolu 16;”;
(f)
il-punt (l) għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“(l)
jirrevedi l-eżekuzzjoni finanzjarja tal-pjan dettaljat imsemmi fil-punt (k) ta’ dan il-paragrafu u l-impenji baġitarji previsti fir-Regolament (KE) Nru 2038/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat- 18 ta’ Diċembru 2006 dwar finanzjament pluriennali għall-azzjonijiet ta’ l-Aġenzija Ewropea għas-Sigurtà Marittima fil-qasam tar-rispons għal tniġġis ikkaġunat minn bastimenti (*************);
(*************) ĠU L 394, 30.12.2006, p. 1.”;" 						
(g)
jinżied il-punt li ġej:
“(m)
jaħtar osservatur minn fost il-membri tiegħu biex isegwi l-proċedura ta’ selezzjoni mill-Kummissjoni għall-ħatra tad-Direttur Eżekuttiv.”;
(5)
L-Artikolu 11 huwa emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 1, it-tieni subparagrafu għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“Il-membri tal-Bord Amministrattiv għandhom jinħatru abbażi tal-livell ta’ esperjenza u kompetenza esperta rilevanti fl-oqsma msemmija fl-Artikolu 1. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom, it-tnejn li huma, jistinkaw għal rappreżentazzjoni bilanċjata bejn l-irġiel u n-nisa fuq il-Bord Amministrattiv.”;
(b)
il-paragrafu 3 għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“3. It-tul tal-mandat għandu jkun ta’ erba’ snin. Il-mandat jista’ jiġġedded.”;
(6)
Fl-Artikolu 13, il-paragrafu 4 jiġi sostiwit b’dan li ġej:
“4. Meta jkun hemm kwistjoni ta’ kunfidenzjalità jew konflitt ta’ interess, il-Bord Amministrattiv jista’ jiddeċiedi li jeżamina l-punti speċifiċi fuq l-aġenda tiegħu mingħajr il-preżenza tal-membri kkonċernati. Għandhom jiġu stabbiliti regoli dettaljati għall-applikazzjoni ta’ din id-dispożizzjoni fir-regoli ta’ proċedura.”;
(7)
L-Artikolu 15 jiġi emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 2, il-punti (a) u (b) jiġu sostitwiti b’dan li ġej:
“(a)
huwa/hija għandu jħejji l-istrateġija pluriennali tal-Aġenzija u jressaqha quddiem il-Bord Amministrattiv wara konsultazzjoni mal-Kummissjoni minn tal-inqas tmien ġimgħat qabel il-laqgħa rilevanti tal-Bord Amministrattiv, b’kont meħud tal-fehmiet u s-suġġerimenti magħmula mill-membri tal-Bord Amministrattiv;
(aa)
huwa/hija għandu jipprepara l-pjan ta’ politika pluriennali tal-persunal tal-Aġenzija u jressaqha quddiem il-Bord Amministrattiv wara konsultazzjoni mal-Kummissjoni minn tal-inqas erba’ ġimgħat qabel il-laqgħa rilevanti tal-Bord Amministrattiv;
(ab)
huwa/hija għandu jipprepara l-programm ta’ ħidma annwali, b’indikazzjoni tar-riżorsi umani u finanzjarji mistennija allokati għal kull attività, u l-pjan dettaljat għall-attivitajiet tal-istat ta’ tħejjija u tar-reazzjoni għat-tniġġis tal-Aġenzija, u jressaqhom quddiem il-Bord Amministrattiv wara konsultazzjoni mal-Kummissjoni minn tal-inqas tmien ġimgħat qabel il-laqgħa tal-Bord rilevanti, b’kont meħud tal-fehmiet u s-suġġerimenti magħmula mill-membri tal-Bord Amministrattiv. Huwa/hija għandu jieħu l-passi meħtieġa għall-implimentazzjoni tagħhom. Huwa/hija għandu jwieġeb għal kwalunkwe talba għal assistenza mingħand Stat Membru skont l-Artikolu 10(2)(c);
(b)
huwa/hija għandu jiddeċiedi li jwettaq iż-żjajjar u l-ispezzjonijiet previsti fl-Artikolu 3, wara konsultazzjoni mal-Kummissjoni u b’segwitu għall-metodoloġija għaż-żjajjar stabbilita mill-Bord Amministrattiv skont l-Artikolu 10(2)(g);
(ba)
huwa/hija tista’ tidħol f’arranġamenti amministrattivi ma’ korpi oħrajn li jaħdmu fl-oqsma ta’ attivitajiet tal-Aġenzija dment li l-abbozz ta’ arranġament ikun tressaq għal konsultazzjoni quddiem il-Bord Amministrattiv u dment li l-Bord Amministrattiv ma joġġezzjonax fi żmien erba’ ġimgħat.”;
(b)
fil-paragrafu 2, il-punt (d) għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“(d)
huwa/hija għandu jorganizza sistema effettiva ta’ monitoraġġ sabiex ikun jista’ jqabbel il-kisbiet tal-Aġenzija mal-objettivi u l-kompiti tagħha kif imniżżlin f’dan ir-Regolament. Għal dan il-għan, huwa/hija għandu jistabbilixxi, bi qbil mal-Kummissjoni u l-Bord Amministrattiv, indikaturi tal-prestazzjoni mfasslin apposta li jippermettu valutazzjoni effettiva tar-riżultati miksuba. Huwa/hija għandu jiżgura li l-istruttura organizzattiva tal-Aġenzija ser tiġi adattata b’mod regolari għall-ħtiġijiet li jevolvu skont ir-riżorsi finanzjarji u umani disponibbli. Fuq din il-bażi kull sena d-Direttur Eżekuttiv għandu jipprepara abbozz ta’ rapport ġenerali u jressqu quddiem il-Bord Amministrattiv għal kunsiderazzjoni. Ir-rapport għandu jinkludi sezzjoni apposta dwar l-eżekuzzjoni finanzjarja tal-pjan dettaljat għall-attivitajiet tal-istat ta’ tħejjija u tar-reazzjoni għat-tniġġis tal-Aġenzija u għandu jagħti aġġornament tal-istatus tal-azzjonijiet kollha ffinanzjati taħt dak il-pjan. Huwa/hija għandu jistabbilixxi proċeduri regolari ta’ evalwazzjoni li jilħqu standards professjonali rikonoxxuti;”;
(c)
fil-paragrafu 2, il-punt (g) jitħassar;
(d)
il-paragrafu 3 għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“3. Id-Direttur Eżekuttiv għandu, kif xieraq, jirrapporta lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill dwar it-twettiq tal-kompiti tiegħu/tagħha.
B’mod partikolari, huwa/hija għandu jippreżenta s-sitwazzjoni fir-rigward tat-tħejjija tal-istrateġija pluriennali u l-programm ta’ ħidma annwali.”;
(8)
L-Artikolu 16 għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 16
Ħatra u sensja tad-Direttur Eżekuttiv u tal-Kapijiet tad-Dipartiment
1. Id-Direttur Eżekuttiv tal-Aġenzija għandu jinħatar u jingħata s-sensja mill-Bord Amministrattiv. Il-ħatra għandha ssir għal perijodu ta’ ħames snin għal raġuni ta’ mertu u kompetenza amministrattiva u maniġerjali dokumentata, kif ukoll esperjenza dokumentata fl-oqsma msemmija fl-Artikolu 1 wara li tinstema’ l-opinjoni tal-osservatur kif imsemmi fl-Artikolu 10. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jinħatar minn lista ta’ mill-inqas tliet kandidati proposti mill-Kummissjoni wara kompetizzjoni miftuħa, wara l-pubblikazzjoni tal-post f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, u f’postijiet oħrajn, għal sejħa għal stqarrijiet ta’interess. Il-kandidat magħżul mill-Bord Amministrattiv jista’ jiġi mistieden jagħmel dikjarazzjoni quddiem il-kumitat kompetenti tal-Parlament Ewropew u jwieġeb għall-mistoqsijiet li jagħmlulu l-membri tiegħu. Il-Bord Amministrattiv għandu jiddelibera dwar is-sensja fuq it-talba tal-Kummissjoni jew ta’ terz mill-membri tagħha. Il-Bord Amministrattiv għandu jieħu d-deċiżjonijiet tiegħu dwar ħatra jew sensja b’maġġoranza ta’ erbgħa minn kull ħames membri mill-membri kollha bid-dritt għall-vot.
2. Il-Bord Amministrattiv, li jaġixxi fuq proposta mill-Kummissjoni, filwaqt li jieħu kont tar-rapport ta’ evalwazzjoni jista’ jestendi l-mandat tad-Direttur Eżekuttiv darba għal mhux ikar minn erba’ snin. Il-Bord Amministrattiv għandu jieħu d-deċiżjoni tiegħu b’maġġoranza ta’ erbgħa minn kull ħames membri mill-membri kollha bid-dritt għall-vot. Il-Bord Amministrattiv għandu jinforma lill-Parlament Ewropew bil-ħsieb tiegħu li jestendi l-mandat tad-Direttur Eżekuttiv. Fi żmien xahar qabel l-estensjoni tal-mandat tiegħu, id-Direttur Eżekuttiv jista’ jiġi mistieden jagħmel dikjarazzjoni quddiem il-kumitat kompetenti tal-Parlament Ewropew u jwieġeb għall-mistoqsijiet li jagħmlu l-membri tiegħu. Jekk il-mandat ma jkunx estiż, id-Direttur Eżekuttiv għandu jibqa’ fil-kariga tiegħu sakemm jinħatar is-suċċessur tiegħu.
3. Id-Direttur Eżekuttiv jista’ jkun assistit minn Kap ta’ Dipartiment wieħed jew iktar. Jekk id-Direttur Eżekuttiv ikun assenti jew indispost, wieħed mill-Kapijiet tad-Dipartimenti għandu jeħodlu postu.
4. Il-Kapijiet tad-Dipartimenti għandhom jinħatru abbażi ta’ mertu u ħiliet amministrattivi u ta’ tmexxija dokumentati, kif ukoll kompetenza u esperjenza professjonali fl-oqsma msemmija fl-Artikolu 1. Il-Kapijiet tad-Dipartimenti għandhom jinħatru jew jingħataw is-sensja mid-Direttur Eżekuttiv wara li jkun irċieva opinjoni pożittiva mingħand il-Bord Amministrattiv.”;
(9)
L-Artikolu 18 huwa emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 1, il-punt (c) għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“(c)
il-ħlasijiet u t-tariffi għall-pubblikazzjonijiet, għat-taħriġ u/jew għal kwalunkwe servizz ieħor ipprovdut mill-Aġenzija.”;
(b)
il-paragrafu 3 għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“3. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jfassal abbozz ta’ dikjarazzjoni tal-istimi tad-dħul u n-nefqa tal-Aġenzija għas-sena ta’ wara, abbażi ta’ baġit ibbażat fuq l-attivitajiet, u għandu jibagħtu lill-Bord Amministrattiv, flimkien ma’ abbozz ta’ tabella tal-persunal.”;
(c)
il-paragrafi 7 u 8 għandhom jiġu sostitwiti b’dan li ġej:
“7. Id-dikjarazzjoni tal-istimi għandha tintbagħat mill-Kummissjoni lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill (‘l-awtorità baġitarja’) flimkien mal-abbozz ta’ baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea.
8. Fuq il-bażi tad-dikjarazzjoni tal-istimi, il-Kummissjoni ddaħħal l-istimi fl-abbozz ta’ baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea li hija tqis bħala meħtieġa għat-tabella tal-persunal u l-ammont ta’ sussidju li għandu jittieħed mill-baġit ġenerali, li hija għandha tressaq quddiem l-awtorità baġitarja f’konformità mal-Artikolu 314 TFUE, flimkien ma’ deskrizzjoni ta’ u ġustifikazzjoni għal kwalunkwe differenza bejn id-dikjarazzjoni tal-istimi tal-Aġenzija u s-sussidju li għandu jittieħed mill-baġit ġenerali.”;
(d)
il-paragrafu 10 għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“10. Il-baġit għandu jiġi adottat mill-Bord Amministrattiv. Dan għandu jsir finali wara l-adozzjoni finali tal-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea. Fejn xieraq, dan għandu jiġi aġġustat kif adatt, flimkien mal-programm ta’ ħidma annwali.”;
(10)
L-Artikolu 22 għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 22
Evalwazzjoni
1. F’intervalli regolari u ta’ mill-inqas kull ħames snin, il-Bord Amministrattiv għandu jikkummissjona evalwazzjoni esterna indipendenti dwar l-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament. Il-Kummissjoni għandha tqiegħed għad-dispożizzjoni tal-Aġenzija kwalunkwe informazzjoni li din tal-aħħar tikkunsidra rilevanti għal dik l-evalwazzjoni.
2. L-evalwazzjoni għandha tivvaluta l-impatt ta’ dan ir-Regolament kif ukoll l-utilità, ir-rilevanza, il-valur miżjud miksub u l-effettività tal-Aġenzija u l-prattiki ta’ ħidma tagħha. L-evalwazzjoni għandha tieħu kont tal-fehmiet tal-partijiet interessati, kemm fil-livell Ewropew kif ukoll f’dak nazzjonali. Din għandha, b’mod partikolari, tindirizza l-ħtieġa possibbli li jiġu modifikati l-kompiti tal-Aġenzija. Il-Bord Amministrattiv għandu joħroġ termini speċifiċi ta’ referenza bi qbil mal-Kummissjoni, wara konsultazzjoni mal-partijiet involuti.
3. Il-Bord Amministrattiv għandu jirċievi l-evalwazzjoni u joħroġ ir-rakkomandazzjonijiet dwar bidliet għal dan ir-Regolament, l-Aġenzija u l-prattiki tax-xogħol tagħha lill-Kummissjoni. Kemm ir-riżultati tal-evalwazzjoni kif ukoll ir-rakkomandazzjonijiet għandhom jingħataw mill-Kummissjoni lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill u għandhom jiġu ppubblikati. Għandu jiġi inkluż pjan ta’ azzjoni bi skeda ta’ żmien, jekk ikun adatt.”;
(11)
Jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 22a
Rapport ta’ progress
Sat-2 ta’ Marzu 2018, u b’kont meħud tar-rapport ta’ evalwazzjoni msemmi fl-Artikolu 22, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill li jistabbilixxi kif l-Aġenzija tkun ħadet ir-responsabbiltajiet addizzjonali assenjati mir-Regolament bil-ħsieb li jiġu identifikati aktar kisbiet ta’ effiċjenza u, jekk meħtieġ, il-każ għall-modifikazzjoni tal-objettivi u l-kompiti tagħha.”;
(12)
L-Artikolu 23 jitħassar.
Artikolu 2
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-15 ta’ Jannar 2013.