PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1239/2013,
ze dne 2. prosince 2013,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 15 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení šetření
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 8. listopadu 2012 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 26. září 2012 podala iniciativa EU ProSun (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečný důvod k zahájení řízení.
(3)
Před zahájením šetření a v souladu s čl. 10 odst. 7 nařízení (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“) oznámila Komise vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“), že obdržela podnět s náležitými podklady, podle nějž subvencovaný dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů pocházejících z ČLR způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Čínská vláda byla vyzvána ke konzultacím, aby se vyjasnily otázky uvedené v podnětu a dosáhlo se řešení na základě dohody. Čínská vláda přijala nabídku ke konzultacím, jež pak následně proběhly. Řešení na základě vzájemné dohody se v rámci těchto konzultací nedosáhlo. Bylo však řádně přihlédnuto k vyjádřením, jež čínská vláda učinila ve smyslu nenapadnutelnosti režimů uvedených v podnětu. V návaznosti na konzultace byla obdržena podání ze strany čínské vlády.
1.2. Souběžné antidumpingové řízení
(4)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) dne 6. září 2012 informovala Evropská komise o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících z ČLR.
(5)
Dne 6. června 2013 uložila Komise nařízením (EU) č. 513/2013 (4) prozatímní antidumpingové clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z ČLR (dále jen „prozatímní antidumpingové nařízení“).
(6)
Analýza újmy provedená v rámci tohoto antisubvenčního šetření a analýza újmy provedená v rámci souběžně probíhajícího antidumpingového šetření vycházejí ze stejné definice výrobního odvětví Unie, reprezentativních výrobců v Unii a období šetření a přinášejí stejné závěry, není-li uvedeno jinak. Tento přístup byl považován za vhodný pro zefektivnění analýzy újmy a dosažení odpovídajícího zjištění v obou řízeních. Z tohoto důvodu byly připomínky týkající se aspektů újmy předložené v kterémkoli z těchto řízení zohledněny v obou řízeních.
1.3. Celní evidence
(7)
Na základě podnětu žadatele podporovaného požadovanými důkazy přijala Komise dne 1. března 2013 nařízení (EU) č. 182/2013 (5), kterým se zavádí celní evidence dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, a to počínaje dnem 6. března 2013.
(8)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že rozhodnutí týkající se celní evidence dovozu bylo neodůvodněné, jelikož nebyly splněny podmínky stanovené v čl. 24 odst. 5 základního nařízení. Tato tvrzení však nebyla doložena ani se nezakládala na věcných důkazech. V okamžiku, k němuž Komise přijala rozhodnutí o celní evidenci dovozu, disponovala dostatečně jasnými důkazy, na jejichž základě byla zdůvodněna nezbytnost celní evidence dovozu, zejména pak důkazy o prudkém nárůstu objemů celkového dovozu a podílu na trhu. Tvrzení v tomto ohledu bylo proto třeba zamítnout.
1.4. Strany dotčené řízením
(9)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, orgány ČLR a známé dovozce. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(10)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem, jak je uvedeno ve 38. bodě odůvodnění níže. Tyto informace byly požadovány podle článku 27 základního nařízení, aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, umožnit jí tyto vzorky vybrat. Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
a) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(11)
Zpočátku poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku 121 čínských vyvážejících výrobců nebo skupin výrobců. Tyto spolupracující společnosti představují více než 80 % celkového objemu čínského vývozu. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 27 základního nařízení vybrala Komise původně vzorek sedmi vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců.
(12)
Vybraný vzorek složený ze sedmi skupin společností tvoří tři spolupracující vývozci s největším objemem vývozu modulů, dva spolupracující vývozci s největším objemem vývozu článků a dva spolupracující vývozci s největším objemem vývozu destiček. Vzorek těchto sedmi skupin vyvážejících výrobců sloužil jako základ pro stanovení míry subvencování těchto skupin, jakož i míry subvencování v případě všech spolupracujících výrobců nezahrnutých ve vzorku v souladu s čl. 15 odst. 2 a 3 základního nařízení. Jak je vysvětleno v 46. bodě odůvodnění níže, Komise vyloučila v konečné fázi šetření destičky z definice výrobku. Některé společnosti byly do vzorku vybrány na základě největšího objemu vývozu destiček. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že Komise již šetření v těchto společnostech provedla a ověřila jimi předložené údaje, a rovněž s ohledem na značný objem vývozu modulů a/nebo článků všech těchto společností se nepovažovalo za nutné vzorek upravovat.
(13)
Počet vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl nakonec stanoven na osm společností/skupin. Původně bylo totiž oznámeno, že Jinko Solar Co. Ltd a Renesola Jiangsu Ltd jsou společnosti ve spojení, avšak následně bylo zjištěno, že ve spojení nejsou.
b) Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. O výběru tohoto předběžného vzorku výrobců v Unii byli informováni všichni známí výrobci a známá sdružení výrobců v Unii. Tento předběžný vzorek sestával z devíti výrobců z celkového počtu asi 215 výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a již byli vybráni na základě největšího reprezentativního objemu výroby, s přihlédnutím k objemu prodeje a zeměpisné poloze, aby mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Bylo zajištěno, aby tento vzorek zahrnoval vertikálně integrované i neintegrované výrobce v Unii. Rovněž zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.
(15)
Některé zúčastněné strany vznesly proti předběžnému vzorku výrobců v Unii následující připomínky:
i)
Některé strany uvedly, že omezené informace poskytnuté k předběžně vybranému vzorku nebyly dostačující a neumožnily jim vznést smysluplné připomínky k navrženému vzorku. Kritizovaly zejména to, že totožnost výrobců v Unii byla považována za důvěrný údaj, a požadovaly, aby bylo zveřejněno, ve kterých členských státech se nacházejí výrobci v Unii zařazení do vzorku, jaký je podíl těchto vybraných výrobců v Unii na celkovém objemu výroby fotovoltaických modulů a článků a jaký podíl na výrobě a prodeji mají jednotlivé společnosti zařazené do vzorku i vzorek jako celek.
ii)
Způsob výběru vzorku byl zpochybněn s poukazem na to, že „směšuje tři různé kroky“, a sice podporu pro zahájení šetření, vymezení výrobního odvětví Unie a výběr vzorku. Tvrdilo se, že proto není jasné, zda v době výběru vzorku bylo již vymezeno výrobní odvětví Unie, a zda tedy tento vzorek lze považovat za reprezentativní. Jestliže výrobní odvětví Unie nebylo ve fázi výběru vzorku vymezeno, neměly zúčastněné strany možnost si ověřit, zda je tento předběžný vzorek reprezentativní, a zda tedy na základě tohoto vzorku lze správně posoudit situaci v tomto výrobním odvětví Unie v období šetření stanoveném v 38. bodě odůvodnění níže. Dále bylo uváděno, že není vhodné, aby byl předběžný vzorek vybírán na základě odpovědí výrobců v Unii na zjišťování podpory pro zahájení šetření.
iii)
Též se tvrdilo, že předběžný vzorek byl vybrán pouze ze společností, jež stávajícímu šetření vyjádřily podporu.
iv)
Jedna strana tvrdila, že vzhledem k tomu, že do předběžného vzorku byly zařazeny i vertikálně integrované společnosti, může být objem výroby článků započítán dvojmo nebo trojmo, což vyvolává pochyby o celkové reprezentativnosti tohoto vzorku. Bylo požadováno, aby u vertikálně integrovaných výrobců byl započítáván pouze objem výroby modulů, a nikoli objem výroby článků.
v)
Stejná strana tvrdila, že údaje, z nichž se při výběru vzorků vycházelo, jsou přinejmenším zčásti nespolehlivé, což může mít dopad na reprezentativnost předběžného vzorku jako celku.
vi)
Jedna strana předložila seznam, který údajně obsahoval přibližně 150 dalších výrobců obdobného výrobku v Unii, a tvrdila, že by i oni měli být vzati v úvahu za účelem výběru vzorku výrobců v Unii.
(16)
Na argumenty vznesené těmito stranami bylo reagováno takto: Výrobci v Unii požádali, aby údaje o jejich totožnosti byly považovány za důvěrné, vzhledem k hrozícímu riziku odvety. Výrobci totiž skutečně čelili hrozbám, že dojde k poškození jejich podnikatelské činnosti v Unii i mimo ni. Komise se domnívala, že tyto žádosti jsou dostatečně odůvodněné, aby jim bylo vyhověno. Zveřejnění lokality nebo podílu na výrobě a prodeji jednotlivých výrobců v Unii zařazených do vzorku by snadno mohlo vést ke zjištění totožnosti dotčeného výrobce, a proto požadavky na zveřejnění výše uvedených informací musely být zamítnuty.
(17)
Komise „nesměšovala“ zjišťování podpory pro zahájení šetření, vymezení výrobního odvětví Unie a výběr předběžného vzorku, neboť tyto kroky zůstaly navzájem nezávislé a o každém z nich bylo rozhodováno odděleně. Nebylo prokázáno, v jaké míře použití údajů o výrobě a prodeji poskytnutých výrobci v rámci zjišťování podpory pro zahájení šetření ovlivnilo reprezentativnost vzorku. Na počátku bylo výrobní odvětví Unie skutečně vymezeno jen předběžně. Pro předběžné stanovení celkové výroby Unie v období šetření, které je stanoveno v 38. bodě odůvodnění níže, byly použity veškeré dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii a jiných stran před zahájením šetření.
(18)
Pro zařazení do vzorku byli vzati v úvahu všichni výrobci v Unii, kteří odpověděli na otázky týkající se podpory pro zahájení šetření, bez ohledu na to, zda šetření podpořili, vyslovili se proti němu nebo nevyjádřili žádné stanovisko. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(19)
Otázka dvojího/trojího započítávání byla při výběru prozatímního vzorku zvážena. Bylo zřejmé, že vyloučením výroby a prodeje článků vyráběných vertikálně integrovanými výrobci v Unii by nebyla vzata v úvahu část výroby článků prodávaných na volném trhu. Proto byl učiněn závěr, že vyloučení prodejů článků z celkového objemu výroby by nutně nevedlo k reprezentativnějšímu vzorku. Ostatně reprezentativnost vzorku byla zajištěna nejen na základě objemu výroby, ale i na základě zeměpisného rozmístění a vyváženého zastoupení vertikálně integrovaných a neintegrovaných výrobců. Relativní reprezentativnost objemu výroby byla vypočítána na úrovni každého typu obdobného výrobku. Na základě toho se mělo za to, že metoda výběru prozatímního vzorku byla přiměřená, a vzorek je proto považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto. Pokud jde o spolehlivost údajů, byl vzorek vybrán na základě informací dostupných v době výběru vzorku, jak stanoví článek 27 základního nařízení. Pokud jde o spolehlivost údajů použitých na podporu zahájení šetření, při šetření se neprokázalo, že by údaje shromážděné před zahájením vykazovaly značné nedostatky. Lze tedy důvodně předpokládat, že základ, z něhož vycházel výběr předběžného vzorku, byl dostatečně spolehlivý. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(20)
Pokud jde o seznam přibližně 150 dalších výrobců v Unii, je nutno poznamenat, že tato informace byla předložena po uplynutí lhůty stanovené pro zúčastněné strany, aby se vyjádřily k výběru prozatímního vzorku, a pro výrobce v Unii, aby se přihlásili a požádali o zařazení do vzorku. Mimoto přibližně 30 výrobců v Unii obsažených v tomto seznamu bylo ve skutečnosti v době výběru vzorku Komisi známo. Při výběru vzorku byli zvažováni všichni výrobci v Unii, kteří se po zveřejnění oznámení o zahájení šetření přihlásili. Reprezentativnost vzorku nebyla tudíž ovlivněna. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(21)
Po obdržení připomínek bylo složení vzorku přezkoumáno, neboť existovaly náznaky, že jedna z vybraných společností nemusí být schopna plně spolupracovat. V zájmu zachování míry reprezentativnosti vzorku byl vybrán další výrobce v Unii. Tento revidovaný vzorek tedy tvořilo deset společností vybraných na základě největšího reprezentativního objemu na každé úrovni výroby, s přihlédnutím k objemu prodejů na trhu Unie a k zeměpisné poloze, který by mohl být v době, která je k dispozici, přiměřené přezkoumán. Vzhledem k vyloučení destiček z definice dotčeného výrobku, a tudíž i z příslušného šetření (viz 42.-46. a 349. bod odůvodnění níže) se vzorek skládal z devíti společností. Revidovaný vzorek výrobců v Unii pak představoval, vyjádřeno procentním podílem na celkové výrobě Unie, u modulů mezi 18 % a 21 % a u článků mezi 17 % a 24 % a zahrnoval výrobce vertikálně integrované i neintegrované. Přesné podíly nemohly být uvedeny vzhledem k tomu, že přesný podíl by umožnil vypočítat objem výroby dalšího výrobce v Unii uvedeného výše, a mohla by tak být zjištěna jeho totožnost.
(22)
Výrobci v Unii, kteří předložili Komisi informace požadované pro účely výběru vzorku v rámci tohoto antisubvenčního řízení se shodují s výrobci v Unii, kteří poskytli příslušné informace v rámci souběžně probíhajícího antidumpingového šetření. Kromě toho všichni výrobci v Unii zařazení do konečného vzorku v antidumpingovém šetření poskytli příslušné informace v rámci tohoto antisubvenčního šetření, což Komisi umožnilo výběr vzorku. Považovalo se tedy za vhodné, aby konečné vzorky výrobců v Unii byly v obou řízeních totožné.
(23)
Čínská vláda zopakovala své tvrzení, že zachování důvěrnosti v případě jmen žadatelů a výrobců v Unii zařazených do vzorku není opodstatněné. Jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobci v Unii požádali, aby byly údaje o jejich totožnosti považovány za důvěrné, vzhledem k hrozícímu riziku odvety. Komise byla toho názoru, že tyto žádosti jsou dostatečně odůvodněné, aby jim bylo vyhověno. Informace, které byly Komisi poskytnuty k doložení hrozícího rizika odvety, nelze zpřístupnit třetím stranám, jelikož poskytnutí těchto informací by zmařilo účel žádosti o zachování důvěrnosti. Navíc v případě, kdy, jak uvedla čínská vláda, jeden výrobce v Unii přehodnotil svůj postoj a odhalil svou totožnost podáním žaloby na prozatímní nařízení u soudu, již neexistuje důvod pro poskytnutí informací, na jejichž základě byla zaručena anonymita, jelikož totožnost již byla odhalena.
(24)
Po poskytnutí konečných informací zopakovala Čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz strojních zařízení a elektronických výrobků (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, CCCME) své argumenty týkající se použité metody pro výběr prozatímního vzorku výrobců v Unii. Tvrdila zejména, že orgány nevzaly v úvahu 120 výrobců. Komise se již touto otázkou zabývala v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Orgány mimoto ověřily činnosti společností uvedených na tomto seznamu. Ukázalo se, že seznam zahrnuje zejména montážní firmy, distributory, dovozce ve spojení a vyvážejícího výrobce v Číně, na Tchaj-wanu a v Indii. CCCME proto nebyla schopna prokázat, že orgány přehlédly významný počet výrobců v Unii. Kromě toho CCCME neposkytla jiné údaje, kterými by zpochybnila celkovou výrobu v Unii, ani nepředložila žádné důkazy, že reprezentativnost vzorku mohla být ovlivněna tím, že žádný z údajných dalších výrobců v Unii nebyl zařazen do vzorku, byli-li Komisi známi.
c) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(25)
Z přibližně 250 dovozců, kteří nejsou ve spojení, uvedených žadatelem a kontaktovaných Komisí zaslalo odpovědi na formulář pro výběr vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení řízení, dvacet stran, z toho 12 odpovědí se týkalo modulů a jedna odpověď se týkala článků. Kromě toho se přihlásilo sedm dalších stran, avšak tyto nevykazovaly žádný dovoz nebo další prodej dotčeného výrobku. Vzorek byl vybrán v souladu s článkem 27 základního nařízení tak, aby pokrýval co největší reprezentativní objem dovozu, který by mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, tedy tvořili dva dovozci modulů a jeden dovozce článků, představující přibližně 2 % až 5 % celkového dovozu z dotčené země. Po obdržení odpovědí na dotazník však vyšlo najevo, že hlavní činností jednoho z těchto tří dovozců jsou ve skutečnosti solární zařízení, a nikoliv obchodování s dotčenými výrobky. Pokud jde o činnost druhého dovozce, jednalo se o dovoz modulů a nikoli dovoz článků. Kvalita informací, jež tento dovozce poskytl v odpovědi na dotazník, nebyla nicméně dostačující k tomu, aby byl zahrnut do analýzy dovozců, kteří nejsou ve spojení. Šetření navíc ukázalo, že většina dovozu dotčeného výrobku je na trh Unie uváděna prostřednictvím společností, které jsou ve spojení s vyvážejícími výrobci v ČLR, nebo prostřednictvím montážních firem nebo společností připravujících projekty.
(26)
Po uložení prozatímních antidumpingových opatření v rámci souběžného antidumpingového šetření se Komise obrátila na další dovozce, kteří při šetření spolupracovali již v počáteční fázi a poskytli základní informace o svých činnostech v souvislosti s výrobkem, který je předmětem šetření, v období šetření v souladu s oznámením o zahájení řízení. Účelem bylo zjistit, zda by nebylo možné velikost vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, zvětšit. Přihlásilo se a ochotu k další spolupráci při šetření projevilo šest společností, jež se považovaly za dovozce, kteří nejsou ve spojení a kteří obchodují s dotčeným výrobkem (tj. zabývají se jeho nákupem a následným prodejem). Z těchto šesti společností odpovědělo ve stanovené lhůtě pět společností. Pouze tři z těchto pěti odpovědí byly dostatečně úplné a umožňovaly smysluplné posouzení. Vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, se tak rozšířil a sestával ze čtyř dovozců modulů, představujících přibližně 2 % až 5 % celkového dovozu z dotčené země. S ohledem na strukturu dovozců, kteří nejsou ve spojení a kterými byly většinou malé a střední podniky, nebylo možné kvůli omezeným zdrojům, jež měly orgány k dispozici, sestavit vzorek zastupující větší podíl.
d) Odpovědi na dotazník a ověřování
(27)
Komise rozeslala dotazníky zástupcům ČLR (včetně zvláštních dotazníků pro China Development Bank, Export Import Bank of China, Bank of China, Bank of Shanghai, Sinosure, jiné důležité finanční instituce a výrobce polykrystalického křemíku ve státním vlastnictví, skla a hliníku, jež dodávali tyto suroviny dotčenému odvětví během období šetření), osmi vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali, jakož i výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, zařazeným do vzorku a hospodářským subjektům na počátku výrobního řetězce i navazujícím hospodářským subjektům a jejich sdružením, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. Komise kontaktovala také jedno reprezentativní sdružení spotřebitelů.
(28)
Komise obdržela odpovědi od čínské vlády, všech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a jejich společností ve spojení v ČLR, od pěti vyvážejících výrobců, kteří žádali o individuální zjišťování, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, všech dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, zařazených do vzorku a od 21 hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce a hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie a od tří jejich sdružení.
(29)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla rozhodnout o subvencování, výsledné újmě a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto státních orgánů, finančních institucí, společností zařazených do vzorku, jednoho dovozce, který není ve spojení, dvou hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce a čtyř hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie, sdružení a nezávislého konzultanta:
a)
Vláda Čínské lidové republiky
-
Čínské ministerstvo obchodu, Peking, Čína
-
Huaxia Bank, Peking, Čína
-
China Development Bank, Peking, Čína
-
Export Import Bank of China, Peking, Čína
-
China Export & Credit Insurance Corporation (SINOSURE), Peking, Čína
b)
Výrobci v Unii
-
osm výrobců v Unii zařazených do vzorku
c)
Skupiny vyvážejících výrobců (a společností ve spojení) v ČLR
-
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, Čína
-
Delsolar (Wujiang) Ltd. (Wujiang) Co. Ltd., Čína
-
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd., Čína
-
JingAo Group, Čína
-
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, PRC Power Co. Ltd, Čína
-
Yingli Green Energy Holding Company, Čína
-
Zhejiang Yuhui Solar Energy Source Co. Ltd and Renesola Jiangsu Ltd, Čína
-
Jinko Solar Co Ltd, Čína
d)
Dovozce v Unii, který není ve spojení
-
IBC SOLAR AG, Bad Staffelstein, Německo
e)
Hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Německo
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Německo
f)
Hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Německo
-
ValSolar SL, Badajoz, Španělsko
-
Jayme de la Costa, Pedroso, Portugalsko
-
Sunedison, Spain Construction, Madrid, Španělsko
g)
Sdružení
-
European Photovoltaic Industry Association (EPIA), Brusel, Belgie
h)
Nezávislá konzultační společnost
-
Europressedienst, Bonn, Německo
(30)
Komentáře předložené zúčastněnými stranami byly vzaty v úvahu a příslušně zohledněny.
(31)
Aliance pro dostupnou solární energii (dále jen „AFASE“), zastupující dovozce, hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce a hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie zpochybnila právní základ pro inspekci na místě provedenou v prostorách Europressedienst a uvedla, že nezávislá konzultační společnost není zúčastněnou stranou podle článku 26 základního nařízení. Nicméně zjištění by měla být založena na spolehlivých a ověřitelných údajích, kdykoli je to možné. Europressedienst poskytla na základě smlouvy informace o makroekonomických ukazatelích. Komise provedla inspekci na místě v prostorách společnosti Europressedienst v zájmu zásady veřejné správy, aby ověřila spolehlivost a přesnost údajů, na nichž založila svá zjištění.
(32)
Čínská vláda uvedla, že bylo porušeno její právo na obhajobu, pokud jde o přístup ke spisům, které byly zúčastněným stranám k dispozici pro kontrolu, jelikož i) ve spisem, které neměly důvěrnou povahu, chyběly informace aniž byl uveden „rozumný důvod“ nebo poskytnuta dostatečně podrobná shrnutí, nebo výjimečně důvody pro neposkytnutí shrnutí bez důvěrných informací, ii) chyběla verze celé odpovědi na dotazník jednoho výrobce v Unii bez důvěrných informací a iii) verze odpovědí výrobců v Unii na dotazník, které neměly důvěrnou povahu, byly zúčastněným stranám poskytnuty se značným zpožděním.
(33)
(i) Pokud jde o tvrzení, že ve veřejně přístupném spise chyběly informace, zúčastněná strana neupřesnila, o jaké informace se jedná. ii) Její tvrzení, že nebyla dostupná verze celé odpovědi na dotazník, která nemá důvěrnou povahu, je nepravdivé. iii) Pokud jde o zpoždění při poskytování odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazníky, které neobsahují důvěrné informace, bylo dotčené straně vysvětleno, že dotazníky byly do spisu neobsahujícího důvěrné informace zařazeny až poté, co byla ověřena jejich úplnost a přiměřenost provedených shrnutí. Aby bylo zaručeno právo výrobců v Unii na zachování anonymity, bylo rovněž zajištěno, aby verze dotazníků bez důvěrných informací neodhalily totožnost dotčeného výrobce v Unii. V některých případech proto musela strana svoji verzi neobsahující důvěrné informace odpovídajícím způsobem upravit, než mohla být zpřístupněna ostatním zúčastněným stranám.
(34)
Každopádně se má za to, že tímto nebylo nijak dotčeno právo zúčastněných stran na obhajobu. Komise všem zúčastněným stranám umožnila včas reagovat na informace obsažené ve spise zpřístupněném pro kontrolu, tak aby mohla zohlednit jejich stanoviska, byla-li řádně doložená a opodstatněná, před vyvozením závěrů v rámci šetření. Zúčastněná strana měla příležitost se vyjádřit k odpovědím výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazníky rovněž po poskytnutí prozatímních a konečných informací. Ačkoli se poskytnutí informací a přístup ke spisu, který je zúčastněným stranám k dispozici pro kontrolu, zakládá na rozdílných právních ustanoveních, je třeba uvést, že zúčastněné strany měly mnoho příležitostí vyjádřit se ke všem informacím, které poskytla jakákoli strana, jíž se řízení týká. Toto tvrzení bylo proto nutno zamítnout.
(35)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě je zamýšleno doporučit uložení vyrovnávacích cel na dovoz křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly ke konečným informacím vyjádřit.
(36)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
1.5. Přijetí závazku s ohledem na konečné clo
(37)
Po poskytnutí konečných informací obdržela Komise od vyvážejících výrobců společně s Čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz strojních zařízení a elektronických výrobků pozměněnou nabídku závazku, která se vztahuje rovněž na souběžné antidumpingové šetření. Prováděcím rozhodnutím Komise 2013/707/EU ze dne 4. prosince 2013, kterým se potvrzuje přijetí závazku nabídnutého v souvislosti s antidumpingovým a antisubvenčním řízením týkajícím se dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky po dobu uplatňování konečných opatření (6) Komise potvrdila přijetí tohoto závazku.
1.6. Období šetření a posuzované období
(38)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(39)
V počáteční fázi byl dotčený výrobek definován jako krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely a články a destičky typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech pocházející nebo odesílané z ČLR. Tloušťka článků a destiček nepřesahuje 400 mikrometrů. Tento výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90.
(40)
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články).
2.2. Obdobný výrobek
(41)
Při šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní konečná použití. Proto se ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení považují za obdobné.
2.3. Tvrzení týkající se definice výrobku
2.3.1. Vyloučení destiček
(42)
Zúčastněné strany tvrdily, že destičky by měly být vyňaty z definice výrobku, neboť nemají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako články a moduly. Kromě argumentů vznesených před vyhlášením prozatímního antidumpingového nařízení byly následně v této souvislosti předloženy další dva argumenty.
(43)
Zaprvé, zúčastněné strany tvrdily, že destičky lze použít i k jiným účelům než k výrobě článků, především k výrobě integrovaných obvodů a jiných mikropřístrojů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v definici výrobku v rámci tohoto šetření nejsou zahrnuty všechny destičky, neboť šetření je omezeno na „destičky typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech“ a „destičky, jejichž tloušťka nepřesahuje 400 mikrometrů“. Ačkoli destičky jistě existují i v jiných aplikacích, šetření se nikdy nevztahovalo na destičky, které se používají při výrobě jiných výrobků, jako jsou integrované obvody. Kromě toho se nepřihlásili žádní výrobci, dovozci nebo uživatelé, kteří jsou účastníky trhu s těmito jinými typy destiček a kteří by tvrdili, že se na jejich destičky vztahuje celní evidence nebo prozatímní antidumpingové clo. Dospělo se tudíž k závěru, že tyto jiné typy destiček nejsou zahrnuty do definice výrobku v rámci tohoto šetření. Z výše uvedeného zároveň vyplývá, že destičky nemají nutně stejné konečné použití jako články a moduly.
(44)
Zadruhé se tvrdí, že nezpracované destičky nemají základní elektrické vlastnosti, které odlišují solární články a moduly od ostatních výrobků. Zejména pak, že destičky nemohou přeměňovat sluneční záření na elektřinu, což je hlavní funkce krystalických fotovoltaických článků a modulů.
(45)
Šetření skutečně prokázalo, že teprve přeměnou destičky na článek vzniká její schopnost přeměňovat sluneční záření na elektřinu. K přeměně dochází v článcích, které pohlcují světlo a přeměňují ho pomocí krystalického křemíku na elektrický proud. Články mají přechod mezi kladně a záporně dotovanou vrstvou, který slouží ke sběru a odvádění článkem vyráběné elektřiny. Při montáži modulů se články pomocí plochých drátů nebo kovových pásek spájejí dohromady a vzniká řetězec článků. Tyto články jsou laminovány mezi jednotlivé vrstvy. Navrchu je většinou používáno sklo a vespod polymerová krycí vrstva. Rámy jsou obvykle zhotoveny tak, aby umožňovaly montáž v terénu (např. na střechách). Modul může, ale nemusí mít invertor.
(46)
Vzhledem k odlišným základním fyzikálním a technickým vlastnostem definovaným během šetření, mimo jiné co se týká schopnosti přeměňovat sluneční záření na elektřinu, byl nakonec učiněn závěr, že by destičky měly být z definice dotčeného výrobku vyloučeny, a šetření by se na ně tudíž nemělo vztahovat.
2.3.2. Fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití
(47)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že šetření se nemůže týkat dvou výrobků s různými fyzikálními, chemickými a technickými vlastnostmi, a že na moduly a články by se proto měly vztahovat dvě samostatná šetření. Dále tvrdily, že není jasné, zda se šetření týká jediného výrobku nebo dvou samostatných výrobků, a že proto nemají plnou možnost hájit své zájmy.
(48)
Navazující výroba článků a modulů je jeden výrobní proces s různými výrobními kroky. Články určují vlastnosti konečného výrobku (tj. modulů). Šetření ukázalo, že přímým a výlučným cílem výroby článků je výroba modulů; moduly a články mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti (které jsou výsledkem použitých surovin) a stejné základní konečné použití, tj. jsou prodávány za účelem jejich integrace do fotovoltaických solárních systémů. Výkon modulů bezprostředně souvisí s výkonem článků.
(49)
V oznámení o zahájení řízení bylo jasně uvedeno, že výrobek, který je předmětem šetření, představují moduly a články. Zúčastněné strany proto měly plnou možnost hájit své zájmy s ohledem na dotčený výrobek, tak jak byl vymezen. Na základě uvedených skutečností byly uvedené argumenty zamítnuty.
2.3.3. Odlišná nomenklatura
(50)
Dále bylo uváděno, že moduly a články by neměly být považovány za jediný výrobek, jelikož mají různé osmimístné kódy KN, šestimístné položky a čtyřmístná čísla HS. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že články i moduly mohou být deklarovány pod podpoložkou 8541 40 90, zatímco položky v čísle 8501 jsou určeny pro elektrické generátory obecně, a nikoli pro solární produkty. Z uvedených důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
2.3.4. Přidaná hodnota článků
(51)
Některé strany tvrdily, že největší část hodnoty modulu tvoří přidaná hodnota v procesu přeměny článků, a že články musí být tudíž považovány za samostatný výrobek.
(52)
Ze šetření vyplynulo, že výroba článků je technologicky nejnáročnější částí výrobního procesu. Ukázalo se však i to, že uvedené dva výrobní kroky spolu navzájem souvisejí a že přidaná hodnota není soustředěna v jedné konkrétní fázi výrobního procesu, ale je rozprostřena v celém výrobním procesu. Na základě uvedených skutečností bylo toto tvrzení zamítnuto.
2.3.5. Samostatné velkoobchodní trhy
(53)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že moduly a články mají samostatné velkoobchodní trhy, a že by proto měly být považovány za různé výrobky, čemuž by nasvědčovala i skutečnost, že u velkého počtu výrobců se nejedná o výrobce vertikálně integrované.
(54)
Moduly a články nelze považovat za samostatné výrobky, jejichž ceny kolísají výlučně v závislosti na tržních faktorech. Ve skutečnosti jsou jejich ceny navzájem úzce provázány a jsou ovlivňovány cenou polykrystalického křemíku. Dotčený výrobek, jak bylo vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění výše, se rovněž vyrábí v rámci jediného výrobního procesu s různými kroky. Skutečnost, že někteří výrobci nejsou vertikálně integrovaní, je pouze výsledkem podnikatelského rozhodnutí a je určována ekonomickými měřítky a nic na daném závěru nemění. Na základě uvedených skutečností musel být tento argument zamítnut.
2.3.6. Konečné použití a vzájemná zaměnitelnost
(55)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že k modulům a článkům musí být přistupováno jako k různým výrobkům vzhledem k tomu, že mají různé konečné použití a nejsou vzájemně zaměnitelné.
(56)
Jak bylo již zmíněno výše, šetření ukázalo, že navazující výrobní proces článků a modulů je jediný výrobní proces a že otázku vzájemné zaměnitelnosti mezi různými kroky jediného výrobního procesu nelze uplatnit. Moduly a články mají mimoto stejné konečné použití, tj. přeměňovat sluneční záření na elektřinu, a nemohou být používány v jiných aplikacích.
2.3.7. Distribuční kanály
(57)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že moduly a články nemají stejné distribuční kanály, a že je proto nelze považovat za jediný výrobek. Šetření ukázalo, že moduly a články mohou být distribuovány různými nebo obdobnými distribučními kanály. Hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 47. až 49. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že různé distribuční kanály proto nejsou považovány za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
2.3.8. Vnímání spotřebiteli
(58)
Tvrdilo se, že moduly a články se podstatně liší z hlediska jejich vnímání spotřebiteli, a že by proto neměly být považovány za jediný výrobek.
(59)
Jak již bylo uvedeno výše, hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 47. až 49. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že různé vnímání spotřebiteli není považováno za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
2.3.9. Oddělená šetření pro články a moduly
(60)
Zúčastněné strany zopakovaly, že články a moduly netvoří jediný výrobek, a proto by měly být posuzovány odděleně. Na rozdíl od destiček, články a moduly však mají stejnou základní vlastnost, tj. schopnost přeměňovat sluneční záření na elektřinu. Tyto argumenty byly proto zamítnuty.
(61)
Po poskytnutí konečných informací jeden vývozce namítl, že články samy o sobě nemohou vyrábět elektřinu. K tomu je prý údajně zapotřebí, aby byly začleněny do modulů. Každý článek má však sám o sobě schopnost přeměňovat sluneční záření na elektřinu, obvykle okolo 4 W. Ačkoli tento výkon nemusí být pro většinu aplikací, které vyžadují spojení více článků do modulů, dostatečný, neznamená to, že článek sám o sobě není schopen přeměňovat sluneční záření na elektřinu.
(62)
Po poskytnutí konečných informací jeden vývozce dále uvedl, že články nejsou jen jiným typem modulu, ale že se jedná o zcela odlišný výrobek. Článek je v podstatě hlavní součástí modulu. Jakožto hlavní součást modulu nemůže být článek „zcela jiným výrobkem“, neboť moduly a články mají stejné základní vlastnosti, jež umožňují přeměňovat sluneční záření na elektřinu, jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění výše.
(63)
Tatáž strana tvrdila, že při výběru vzorků výrobců v Unii a čínských vývozců nebyl rozdíl mezi články a moduly vzat v úvahu. Proto měly být pro moduly a články stanoveny odlišné celní sazby. V této souvislosti je třeba konstatovat, že rozdíl mezi moduly a články byl při výběru vzorků výrobců v Unii a čínských vývozců zohledněn, jak je uvedeno v 10. a 14. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení. Avšak pouze z toho důvodu, aby byl vzorek reprezentativní, a neznamená to, že články a moduly by neměly být považovány za jeden výrobek, nebo že by pro ně měly být stanoveny samostatné celní sazby. Aby byla zajištěna reprezentativnost vzorku pro všechny typy výrobku, bylo skutečně důležité rozlišovat při jeho výběru mezi články a moduly. Vzhledem k tomu, že existovaly určité pochybnosti, zda články a moduly mají být považovány za jeden výrobek, nebo za dva samostatné výrobky, bylo nutné reprezentativnost pro oba možné výsledky.
(64)
Vyvážející výrobci tvrdili, že skutečnost, že závazek ukládá pro články a moduly rozdílné minimální dovozní ceny a objemy, údajně potvrzuje, že moduly a články jsou odlišné výrobky, které vyžadují dvě samostatná šetření. Rozdílné minimální dovozní ceny však pouze naznačují, že články a moduly jsou různé skupiny typů výrobku prodávané za různé ceny. Je proto třeba stanovit rozdílné ceny, aby byly minimální dovozní ceny smysluplné.
(65)
Skutečnost, že články a moduly představují rozdílné skupiny typů výrobků, nemá pro definici dotčeného výrobku až takový význam. Pro definici dotčeného výrobku postačuje, že výrobky mají stejné základní vlastnosti a konečné použití, což je případ modulů a článků, jak je uvedeno v 46. a 71. bodě odůvodnění.
(66)
Čínská vláda tvrdila, že se posouzení, zda články a moduly jsou jedním výrobkem, nezabývá řadou kritérií stanovených odvolacím orgánem ve věci ES - Azbest (7). Tato kritéria se používají pro definici „obdobného výrobku“, a nikoliv dotčeného výrobku. Jinými slovy, tato kritéria musí být použita pro definici obdobného výrobku, například obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie, který se poté porovná s dotčeným výrobkem, který vyvážejí čínští vyvážející výrobci. Tato kritéria proto nejsou pro definici dotčeného výrobku vhodná. Orgány každopádně podotýkají, že by uplatnění kritérií použitých ve věci ES - Azbest na definici dotčeného výrobku v daném případě nevedlo k jinému výsledku. První a druhé kritérium (vlastnosti, povaha a jakost respektive konečná použití) jsou totožná jako kritéria týkající se fyzikálních, chemických a technických vlastností a konečného použití, jež byla použita v předchozích bodech odůvodnění. Třetí kritérium (vkus a zvyky spotřebitele) není v daném případě použitelné, jelikož články jsou hlavní částí modulů; pokud jde o čtvrté kritérium, sazební zařazení, podotýká se, že články i moduly mohou být deklarovány pod podpoložkou 8541 40 90, zatímco položky v čísle 8501 jsou určeny pro elektrické generátory obecně, a nikoli pro solární produkty.
(67)
Jiné zúčastněné strany tvrdily, že objektivní použití kritérií, která vypracoval Soudní dvůr v předchozích věcech (8) údajně vede k závěru, že moduly a články jsou rozdílné výrobky. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že Soudní dvůr pouze uvedl řadu kritérií, která lze vzít v úvahu, neexistuje však povinnost použít ve všech případech všechna kritéria, jelikož ne všechna mohou být relevantní. Tato kritéria byla posouzena v 27. až 39. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení, v nichž se konstatovalo, že v daném případě není řada kritérií relevantních. V rozsudku ve věci Brosmann bylo posouzení, zda do „dotčeného výrobku“ patří různé typy obuvi, rovněž provedeno na základě pouze tří kritérií, jež byla považována za relevantní. Jelikož zúčastněné strany neuvedly žádný důvod, proč objektivní použití kritérií vede k závěru, že moduly a články představují rozdílné výrobky, nelze toto tvrzení uznat.
(68)
Kromě toho je třeba připomenout, že články a moduly mají stejné základní konečné použití, tj. prodávají se za účelem jejich integrace do fotovoltaických solárních systémů. Výkon modulů bezprostředně souvisí s výkonem článků, jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení.
(69)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že s ohledem na vyloučení destiček z definice výrobku a vzhledem k náročnosti výroby modulů z článků, je tvrzení, že články a moduly mají stejná konečná použití, rovněž nesprávné. Dále tvrdila, že hodnocení, že moduly a články mají stejné konečné použití, vychází z předpokladu, že destičky, moduly a články procházejí stejným výrobním procesem.
(70)
Za prvé je mylný závěr, že hodnocení, že moduly a články mají stejné konečné použití, je založeno na výrobním procesu. Přestože obě tvrzení jsou uvedena v témže 36. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení, neznamená to, že jeden závěr je založen na druhém předpokladu. Z použití slova „mimoto“ ve druhé větě jasně vyplývá, že druhé prohlášení není založeno na prvním tvrzení. Obě tvrzení se navíc zabývají rozdílnými otázkami v části týkající se „konečného použití a vzájemné zaměnitelnosti“. První prohlášení týkající se výrobního procesu se zabývá vzájemnou zaměnitelností, zatímco druhé prohlášení se zabývá konečným použitím. Základní tvrzení, hodnocení, že moduly a články mají stejné konečné použití, je založeno na předpokladu, že destičky, moduly a články mají stejný výrobní proces, proto není správné.
(71)
Pokud jde o skutečné koncové použití článků a modulů, zúčastněné strany nezpochybňují, že moduly a buňky se prodávají za účelem jejich integrace do fotovoltaických solárních systémů. Potvrzuje se proto závěr, že moduly a články mají stejné konečné použití.
2.3.10. Produkty z tenkého filmu
(72)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že do definice dotčeného výrobku by měly být zahrnuty i produkty z tenkého fotovoltaického filmu, přičemž argumentovala tím, že mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(73)
Produkty z tenkého fotovoltaického filmu jsou z definice výrobku výslovně vyloučeny, viz 40. bod odůvodnění výše. Produkty z tenkého fotovoltaického filmu mají totiž v porovnání s dotčeným produktem odlišné fyzikální, chemické a technické vlastnosti. Jsou vyráběny odlišným výrobním procesem a nejsou vyráběny z krystalického křemíku, který je hlavní surovinou pro výrobu modulů a článků. Mají nižší účinnost přeměny a nižší výkon ve wattech, a proto nejsou vhodné pro stejné způsoby použití, jako jsou způsoby použití dotčeného výrobku. Na základě těchto skutečností musely být tyto argumenty zamítnuty.
2.3.11. Polotovary
(74)
Rovněž se tvrdilo, že články by měly být považovány za polotovary používané jako vstupní suroviny, zatímco moduly jsou konečné výrobky, a neměly by proto být považovány za jediný výrobek.
(75)
Jak bylo uvedeno výše, hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 47. až 49. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že rozdíl mezi polotovary a hotovými výrobky proto není považován za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
2.3.12. Solární nabíječky
(76)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučit solární panely určené výlučně k nabití 12 V baterií na základě toho, že mají odlišné konečné použití než moduly pro zapojení do elektrické sítě, neboť vyrábějí elektrický proud o mnohem nižším napětí, a proto se nehodí pro zapojení do elektrické sítě.
(77)
V souladu s oznámením o zahájení řízení jsou ze šetřeného výrobku vyloučeny přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií. Moduly skládající se z více než šesti článků určené pouze k nabití baterií mají stejné základní vlastnosti a stejný výkon jako moduly pro připojení do elektrické sítě. Je v nich použit obvod s napětím naprázdno, který má nižší napětí než obvod používaný v modulech pro připojení k síti. I přes tento rozdíl z šetření vyplynulo, že tento typ modulů lze připojit k elektrické síti. Nižší napětí může být snadno kompenzováno zvětšením rozměru článků a/nebo zvýšením počtu článků. Proto moduly určené k nabíjení baterií a skládající se z více než šesti článků spadají do definice dotčeného výrobku.
(78)
Zúčastněné strany rovněž tvrdily, že definice „solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků“ je příliš úzká a měla by být rozšířena na výrobky s obdobnou funkcí, které do této definice zahrnuty nejsou, jako např. výrobky podobné velikosti, jež používají větší počet menších článků.
(79)
Zúčastněné strany dále uvedly, že definice „křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů“, je příliš úzká, jelikož vylučuje pouze kompletní elektrické spotřebiče, přičemž nejsou nutně vyloučeny solární komponenty určené k zabudování do elektrických spotřebičů.
(80)
Analýza tvrzení předložených různými zúčastněnými stranami skutečně ukázala, že je vhodnější definovat vyloučení takových výrobků na základě technických norem, než na základě počtu článků. Zejména bylo zjištěno, že vymezení výrobků, které by měly být vyňaty z oblasti působnosti opatření, lépe vyhovuje definice podle „normy IEC 61730-1 aplikační třída C“.
(81)
Po poskytnutí konečných informací byly obdrženy připomínky týkající se vyloučení, které vychází z výše uvedené mezinárodní normy. Uvádělo se, že místo odkazu na tuto normu by bylo vhodnější stanovit vyloučení na základě výstupního napětí a výkonu jako „moduly nebo panely s výstupním stejnosměrným napětím nepřesahujícím 50 V a výkonem nepřesahujícím 50 W určené výhradně pro přímé použití k nabití baterií v systémech se stejnými charakteristikami, pokud jde o napětí a výkon“. Toto tvrzení bylo možno uznat a vyloučení je s konečnou platností stanoveno podle této definice.
2.3.13. Střešní solární moduly
(82)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měly být vyloučeny střešní solární moduly, jelikož tyto moduly spojují funkci solárního modulu s funkcí střešní tašky nebo krytiny. Nejsou proto přímo zaměnitelné s běžným solárním modulem.
(83)
Šetřením však bylo prokázáno, že běžné moduly i střešní solární moduly musí splňovat stejné elektrické normy. Ačkoli střešní solární modul nemůže být jednoduše nahrazen běžným modulem, může být nahrazen běžným modulem a střešními taškami nebo krytinami. Tyto výrobky proto mají stejnou základní technickou vlastnost, kterou je přeměna slunečního záření na elektřinu. Přidaná funkce, kterou jinak plní střešní materiál, se nepovažuje za podstatnou a neodůvodňuje vyloučení střešních solárních modulů z definice výrobku.
(84)
Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana tvrdila, že neexistence vzájemné zaměnitelnosti mezi střešními solárními moduly a běžnými solárními moduly naznačuje, že by střešní solární moduly měly být z oblasti působnosti opatření vyloučeny, a to s odkazem na věc týkající se obuvi (9) obecně, a konkrétně sportovní obuvi vyráběné speciální technologií („STAF“). Důvodů pro vyloučení obuvi STAF však byla celá řada a neexistenci vzájemné zaměnitelnosti nepovažoval Tribunál v rozsudku ve věci Brosmann (10) samu o sobě za dostatečný důvod a potvrdil, že i velmi rozdílné výrobky, jako je městská obuv a turistická obuv, mohou být skutečně považovány za dotčený výrobek v jednom antidumpingovém šetření navzdory svým rozdílům.
(85)
Zúčastněná strana mimoto uvedla, že neexistence výroby v Unii a skutečnost, že zúčastněná strana je držitelem práv k duševnímu vlastnictví, údajně potvrzuje, že střešní solární moduly jsou inovativní výrobky, které se liší od ostatních výrobků. Co se týče věci obuv zmíněné zúčastněnou stranou, Tribunál ve věci Brosmann rozhodl, že „skutečnost, že se ve Společenství tento typ obuvi nevyrábí, a existence patentu nejsou určující“ (11) Obuv s patentovanou technologií byla proto v tomto případě považována za dotčený výrobek.
(86)
Zúčastněná strana rovněž uvedla, že by střešní solární moduly měly být z definice dotčeného výrobku vyloučeny, jelikož jsou prodávány za podstatně vyšší ceny než běžné moduly. Ve výše zmíněné věci týkající se obuvi byla obuv STAF nad určitou cenu vyloučena z definice dotčeného výrobku. V tomto ohledu se uvádí, že střešní solární modul spojuje funkci solárního modulu s funkcí střešní tašky nebo krytiny, jak bylo uvedeno výše v 83. bodě odůvodnění. Přímé srovnání cen není proto smysluplné, jelikož přidaná funkce vede přirozeně k vyšším cenám.
(87)
V reakci na toto tvrzení zúčastněná strana uvedla, že na základě této argumentace by nebylo vůbec možné uplatnit cenové rozdíly jako dodatečný ukazatel, který odůvodňuje vyloučení z definice výrobku. Tento výklad je však příliš dalekosáhlý. V předchozím bodě odůvodnění se pouze uvádí, že v daném případě, kdy střešní moduly spojují funkci dotčeného výrobku a dalšího výrobku (v tomto případě střešní tašky nebo krytiny), není cena přirozeně smysluplným ukazatelem. To neznamená, že v jiných případech nemůže být cenový rozdíl užitečným ukazatelem při zjišťování, zda by měl být určitý výrobek vyloučen z definice dotčeného výrobku.
(88)
Zúčastněná strana rovněž uvedla, že by jejímu dodavateli střešních solárních modulů měl být umožněn přístup k závazku týkajícímu se minimální ceny. Zdá se však, že dotyčný čínský výrobce při šetření nespolupracoval a jako nespolupracující strana se nemůže závazku účastnit. Tuto žádost proto nebylo možné přijmout.
2.3.14. Monokrystalické a polykrystalické články
(89)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že se v Unii monokrystalické články nevyrábějí a že její vývoz monokrystalických článků nijak nekonkuruje výrobnímu odvětví EU. Z šetření však vyplynulo, že v Unii se ve skutečnosti monokrystalické články vyrábějí. Tento argument byl proto zamítnut. V každém případě podle rozhodnutí Tribunálu ve věci Brosmann není skutečnost, že se ve Společenství určitý typ výrobku nevyrábí, určující.
2.3.15. Doložka „odesílaný z“
(90)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že vzhledem k tomu, že šetření bylo zahájeno pouze ve vztahu k výrobkům pocházejícím z ČLR, je rozšíření rozsahu tohoto šetření na výrobky „odesílané z“ ČLR neodůvodněné.
(91)
Výrobky odesílané z ČLR však bylo zahrnuto již v počáteční fázi. V bodě 5 oznámení o zahájení řízení se uvádí, že „se společnosti, které dovážejí výrobek, který je předmětem šetření, z Čínské lidové republiky, avšak domnívají se, že část tohoto dovozu nebo dokonce celý tento dovoz nemá pro celní účely původ v Čínské lidové republice, vyzývají, aby se v rámci šetření přihlásily a poskytly všechny podstatné informace.“ Proto je zřejmé, že všechny společnosti odesílající zboží z ČLR měly ke spolupráci při tomto šetření příležitost. Dále vzhledem k tomu, že výrobek, který je předmětem šetření, často obsahuje komponenty a části z různých zemí, bylo v bodě 5 oznámení o zahájení řízení rovněž oznámeno, že „mohou být přijata zvláštní ustanovení“ zabývající se touto otázkou.
(92)
Usuzuje se proto, že všechny dotčené hospodářské subjekty byly náležitě informovány o možnosti, že s ohledem na výrobky odesílané z Číny mohou být případně přijata zvláštní ustanovení, a byly vyzvány, aby při šetření spolupracovaly. Šetření proto nebylo rozšířeno na výrobky „odesílané z Číny“, neboť ty jsou v něm zahrnuty od samého počátku.
(93)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany namítaly, že bez ohledu na ustanovení v oznámení o zahájení řízení uvedená v 91. bodě odůvodnění, bylo šetření omezeno na výrobky pocházející z ČLR a neposuzovalo dopad výrobků odesílaných z ČLR.
(94)
V této souvislosti se uvádí, že k zajištění toho, aby během šetření byly posouzeny všechny výrobky odesílané z ČLR, a nikoli pouze výrobky pocházející z ČLR, byly přijaty tyto kroky:
-
Všechny společnosti, které dovážejí dotčený výrobek z ČLR, byly vyzvány, aby se v rámci tohoto šetření přihlásily bez ohledu na původ zboží.
-
V příloze A oznámení o zahájení řízení byli vývozci požádáni, aby předložili informace o všech výrobcích, které společnost vyrábí. Tyto informace nebyly omezeny na zboží pocházející z ČLR.
-
Na základě těchto informací, které se týkaly veškerého vývozu do EU bez ohledu na původ zboží, byl vybrán reprezentativní vzorek.
-
Výrobci zařazení do vzorku obdrželi dotazník pro „výrobce vyvážejí do Evropské unie“ a ČLR byla uvedena jako „dotčená země“, nikoli jako země původu. Bylo proto zřejmé, že byly prověřeny všechny výrobky bez ohledu na jejich původ.
(95)
Z výše uvedeného vyplývá, že se šetření týkalo všech výrobků pocházejících nebo odesílaných z ČLR, a že zjištění v rámci šetření, včetně ohledně subvencování a újmy, se týkají všech výrobků pocházejících nebo odesílaných z ČLR.
(96)
Po poskytnutí konečných informací zúčastněné strany uvedly, že podnět obsahoval pouze důkazy prima facie, které se týkaly pouze dovozu solárních panelů pocházejících z ČLR, a nikoli výrobků odesílaných z ČLR. V tomto ohledu je třeba objasnit, že se podnět skutečně vztahoval na výrobky „z ČLR“, což je patrné z úvodní stránky předložené žadatelem a označené razítkem. Této stránce předchází ve spisu stránka, která skutečně používá znění „pocházející z Čínské lidové republiky“. Tato stránka však nebyla součástí dokumentu, který předložil žadatel, ale byla přidána jako titulní stránka útvary Komise s uvedením názvu šetření místo zopakování názvu žadatele. Proto se má za to, že se podnět týkal všech výrobků z ČLR, ať už pocházely z ČLR, či nikoli.
(97)
Čínští vyvážející výrobci dále tvrdili, že nelze přiměřeně očekávat, že vyvážejícím výrobcům ve třetích zemích je známo, že by jejich výrobky rovněž mohly být předmětem šetření. V této souvislosti je třeba poznamenat, že se opatření nevztahují na výrobky v tranzitu ve smyslu článku V dohody GATT. Na vyvážející výrobce, kteří nevykonávají činnost v ČLR, se proto opatření nevztahují. Žádní vyvážející výrobci ve třetích zemích se mimoto nepřihlásili a neuvedli, že výrobky, které vyvážejí, podléhají příslušným opatřením.
(98)
Stejní vyvážející výrobci uvedli, že vyvážející výrobci ve třetích zemích nebyli vyzváni, aby se přihlásili, a že jim nebyla dána příležitost prokázat, že jejich výrobky nejsou subvencovány. Orgány se domnívají, že na vyvážející výrobce, kteří nevykonávají činnost v ČLR, se opatření nevztahují, jelikož se jejich výrobky v případě, že jsou odesílány z ČLR, považují za výrobky v tranzitu. Všichni ostatní vyvážející výrobci byli prostřednictvím oznámení o zahájení řízení informováni, že jejich činnosti jsou předmětem šetření.
2.3.16. Závěr
(99)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely a články typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech pocházející nebo odesílané z Čínské lidové republiky, ledaže by byly v tranzitu ve smyslu článku V GATT. Tloušťka článků nepřesahuje 400 mikrometrů. Tento výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90.
(100)
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články),
-
moduly nebo panely s výstupním stejnosměrným napětím nepřesahujícím 50 V a výkonem nepřesahujícím 50 W určené výhradně pro přímé použití k nabití baterií v systémech se stejnými charakteristikami, pokud jde o napětí a výkon.
3. SUBVENCOVÁNÍ
(101)
Žadatel tvrdil, že fotovoltaické odvětví je v ČLR ve značné míře subvencované státem a poukázal na řadu politických a plánovacích dokumentů, jakož i právních předpisů, na nichž je státní podpora v daném odvětví založena. Komise přezkoumala a analyzovala dokumenty uvedené v podnětu, jakož i další dokumenty předložené v průběhu šetření čínskou vládou a vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a zjistila, že z řady z nich skutečně vyplývá, že fotovoltaické odvětví v ČLR využívá v mnoha oblastech preferenčního zacházení.
(102)
Čínská vláda zahrnula fotovoltaický průmysl mezi „strategická“ výrobní odvětví ve svém 12. pětiletém plánu (12). Čínská vláda rovněž vytvořila zvláštní plán pro solární fotovoltaické odvětví (spadající pod 12. pětiletý plán): 12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví. V uvedeném plánu vyjádřila čínská vláda svoji podporu „hlavním podnikům“ (13) a „klíčovým podnikům“ (14), zavázala se „propagovat zavádění nejrůznějších politik na podporu fotovoltaického odvětví“ (15) a „vypracovat všeobecný návrh politik na podporu průmyslu, financí, daní…“ (16)
Rozhodnutí Státní rady č. 40 prohlašuje, že čínská vláda aktivně podpoří rozvoj nových odvětví energetiky a urychlí rozvoj odvětví solární energie (17), vyzývá všechny finanční instituce, aby poskytly úvěrovou pomoc podporovaným projektům (kategorie, do níž patří fotovoltaické projekty) a slibuje provádění „dalších preferenčních politik na podporované projekty“ (18). Jiné rozhodnutí Státní rady ze dne 10. října 2010 zmiňuje rozšíření „intenzity fiskální a finanční politiky pomoci“, vyzývá finanční instituce, aby „rozšířily úvěrovou pomoc“ a slibuje „využití fiskálních preferenčních politik, jako je kompenzace za riziko“ (19) pro nová strategická výrobní odvětví, mezi něž patří solární fotovoltaické odvětví. Národní plán pro střednědobý a dlouhodobý rozvoj v oblasti vědy a technologie (2006-2020) slibuje, že „politika financování bude na prvním místě“, že „podpoří finanční instituce, aby poskytovaly preferenční úvěrovou pomoc hlavním národním projektům v oblasti vědecké a technologické industrializace“, „podpoří finanční instituce, aby zlepšily a posílily finanční služby poskytované podnikům působícím v oblasti špičkových technologií“ a „zavede preferenční daňovou politiku v zájmu rozvoje podniků působících v oblasti špičkových technologií“ (20).
Rovněž zákon ČLR o vědeckém a technologickém pokroku uvádí řadu opatření na podporu strategických výrobních odvětví včetně solárního fotovoltaického odvětví. Mimo jiné uvádí, že stát poskytuje pomoc a dává pokyny finančním institucím, aby tyto mohly poskytnutím úvěrů podpořit odvětví využívající nové a špičkové technologie (21), dává pokyny politicky orientovaným finančním institucím, aby při nabízení finančních služeb (22) dávaly přednost rozvoji odvětví využívajících nové a špičkové technologie, stanoví „úrokovou diskontní sazbu a záruku pro půjčky“ poskytované některým podnikům a „zvláštní pomoc“ poskytovaná politicky orientovanými finančními institucemi projektům podporovaným státem. (23) Praktické provádění těchto opatření je podrobně popsáno níže.
3.1. Úvodní poznámky
(103)
Čínská vláda a čínští vyvážející výrobci zahrnutí do vzorku poskytli odpovědi na dotazník a souhlasili s inspekcemi na místě (24) za účelem ověření odpovědí.
(104)
Po analýze odpovědi na dotazník zaslala Komise čínské vládě písemné upozornění na nedostatky, oznámení o inspekci a následné upřesnění programu inspekce na místě. Komise poskytla čínské vládě dostatek času na přípravu a předložení vlastního vyjádření, kdykoli ji o to čínská vláda s uvedením důvodů požádala. Ve skutečnosti byla lhůta čínské vládě výrazně prodloužena, tj. lhůta pro odpověď na dotazník byla prodloužena o 30 dní, čímž byla konečná lhůta na předložení odpovědi na dotazník prodloužena na 69 dní a v případě odpovědi na písemné upozornění na nedostatky poskytla Komise čínské vládě 25 dní. Celkově měla tedy čínská vláda více než tři měsíce na to, aby Komisí požadované informace poskytla.
(105)
Během inspekce na místě u čínského ministerstva obchodu v Pekingu a čtyř finančních institucí (China Development Bank, Export Import Bank of China, Huaxia Bank a SINOSURE) se Komise v souladu s článkem 11 a 26 základního nařízení snažila předložené informace ověřit na základě podkladů použitých při přípravě odpovědi čínské vlády. Předběžně přitom dospěla k závěru, že vzhledem k nedostatku informací a podkladů poskytnutých čínskou vládou nelze odpověď na dotazník řádně ověřit. Určité informace navíc nebyly předloženy vůbec, přestože o ně Komise výslovně požádala, a část dotazů zůstala jednoduše nezodpovězena. Čínská vláda byla následně upozorněna na důsledky nedostatečné spolupráce podle čl. 28 odst. 1 a 6 základního nařízení.
(106)
Čínská vláda rovněž uvedla, že Komise na ni ukládá neodůvodněnou zátěž a že v dotazníku a následném písemném upozornění na nedostatky požaduje nepodstatné a nadbytečné informace.
(107)
S ohledem na požadované informace je třeba poznamenat, že Komise žádala o informace, jež jsou pokládány za nezbytné pro reprezentativní zjištění, a zůstala ve svých požadavcích důsledná, když během šetření vyžadovala tytéž údaje a informace a čínskou vládu žádala o vysvětlení předložených informací a jejich vlivu na programy, jež byly předmětem šetření. Jinými slovy, Komise požadovala pouze informace, které byly nutné pro posouzení toho, zda dochází k subvencování, a v jaké míře je pro dotčený výrobek dostupné na základě údajných subvenčních programů uvedených v podnětu.
3.2. Nedostatečná spolupráce
(108)
Jak již bylo uvedeno v 106. bodě odůvodnění, v návaznosti na inspekce na místě dne 23. května 2013 Komise oznámila čínské vládě, že zvažuje možnost použití dostupných údajů v souladu s článkem 28 základního nařízení. Tento dopis Komise zaslala na základě svého předběžného závěru, že vzhledem k nedostatku informací a podkladů ze strany čínské vlády není možné odpověď na antisubvenční dotazník, písemné upozornění na nedostatky a další dostupná podání poskytnutá čínskou vládou v průběhu řízení řádně ověřit. Na místě bylo navíc zjištěno, že některé informace nebyly v odpovědi na dotazník a následných podáních ze strany čínské vlády poskytnuty, ačkoli Komise tyto informace výslovně požadovala. Kromě toho určité otázky zůstaly jednoduše nezodpovězeny. Možnost vycházet z dostupných údajů se týkala vládních plánů projektů, různých právních předpisů a dalších dokumentů; politiky preferenčních úvěrů, jiného financování, záruk a pojištění; oběžníků Čínské lidové banky; ověření u bank; pojištění vývozních úvěrů a ověření Sinosure; demonstračního programu „Golden Sun“; programů na osvobození od přímých daní či na jejich snížení; programů týkající se nepřímých daní a dovozního cla; poskytování vstupů za cenu nižší než přiměřenou: týká se polykrystalického křemíku, hliníkových výlisků a skla; a poskytování práv k užívání pozemků.
(109)
V dopise ze dne 3. června 2013 vznesla čínská vláda námitky proti předběžnému záměru Komise uplatnit ustanovení článku 28 základního nařízení, přičemž uvedla, že v daném případě neexistuje důvod pro to, aby se nepřihlíželo k předloženým informacím nebo dokonce pro to, aby se „vyplnily mezery v informacích“.
(110)
Čínská vláda tvrdila, že „pochybnosti“ o správnost informací, které pramení pouze ze skutečnosti, že Komise nebyla schopna tyto informace ověřit ke své „nejvyšší“ spokojenosti, by neměly vést k tomu, aby se k těmto informacím nepřihlíželo. Komise s tímto tvrzením nesouhlasí, jelikož neodpovídá skutečnosti. Komise pochopitelně „nepřehlédla“ žádnou z informací pouze na základě toho, že ji nemohla ověřit při inspekci na místě. Pokud však bylo zjištěno, že informace a vysvětlení, které poskytla čínská vláda, jsou buď rozporuplné a/nebo neúplné ve srovnání s informacemi, jež má Komise k dispozici, a zároveň nebylo možné ověřit tyto informace během inspekce na místě, nemohla Komise uvedené informace přijmout jako takové. Každá informace je řádně zvážena v závislosti na stupni spolupráce ze strany čínské vlády. Rovněž je třeba poznamenat, že na rozdíl od tvrzení čínské vlády Komise nijak nehodnotila formát, v němž byly informace poskytnuty, ale spíše jejich správnost a/nebo úplnost.
(111)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že některé informace požadované Komisí představovaly takovou zátěž, že neměla praktickou možnost je poskytnout. V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise požadovala pouze informace nezbytné k ověření tvrzení žadatele (podložená důkazy prima facie), a poskytla čínské vládě dostatek času a příležitostí, aby takové informace předložila. Komise si je plně vědoma i toho, že vzhledem k značnému počtu podrobně vypracovaných tvrzení žadatele v daném případě musela od čínské vlády požadovat značný objem informací. Nicméně, jak bylo vysvětleno výše (104. až 107. bod odůvodnění), požadované informace nebyly nepřiměřené a pro jejich poskytnutí byla udělena patřičná lhůta.
(112)
Čínská vláda rovněž poukázala na rozdíl mezi nepřihlédnutím k předloženým informacím a doplněním obdržených informací o údaje ze záznamů. Jsouc si vědoma tohoto rozdílu a jednajíc v souladu s příslušnými ustanoveními článku 28 základního nařízení Komise musí zdůraznit, že, jsou-li předložené informace v rozporu s ostatními informacemi, jež se týkající stejné záležitosti a jež má Komisi k dispozici, nelze tyto informace doplnit. V takových případech (např. u předložených informací týkajících se vlastnické struktury bank) musela Komise rozhodnout, které z informací jsou spolehlivější. Komise zároveň dbala na to, aby použití dostupných údajů nebylo sankční a vycházelo údajů, které jsou skutečně dostupné.
(113)
Čínská vláda tvrdila, že Komise nemá žádný důvod pro to, aby v tomto případě považovala čínskou vládu za nespolupracující, neboť Komise zřejmě ignorovala či nepochopila svou povinnost zvážit „praktickou možnost“ čínské vlády odpovědět na daný požadavek. Podle čínské vlády představovalo šetření jako celek příliš velkou zátěž na to, aby spolupráce byla vůbec možná, přičemž Komise jakožto vyšetřující orgán opakovaně odmítla tuto zátěž ve spolupráci s čínskou vládou zmírnit. Toto tvrzení je založeno na nesprávném výkladu skutečností. Aby splnila své právní povinnosti po obdržení řádně doloženého podnětu a zároveň respektovala příslušnou judikaturu WTO, požadovala Komise od čínské vlády pouze informace nezbytné pro ověření a posouzení tvrzení v podnětu, doplněných o dostatečné důkazy. Komise nabídla svou pomoc čínské vládě v průvodním dopise k dotazníku i v samotném dotazníku. Rovněž v písemném upozornění na nedostatky bylo čínské vládě nabídnuto, aby se v případě jakýchkoli dotazů týkajících se požadovaných informací obrátila na Komisi. Komise také poskytla pro předložení informací výjimečně dlouhou lhůtu (viz 104. bod odůvodnění výše). Kromě toho v rámci daného šetření požadovala Komise od čínské vlády informace týkající se jednotlivých obchodních operací, pouze pokud jde o vývozce zařazené do vzorku, nikoliv všechny výrobce solárních panelů v Číně, čímž byl potenciální objem požadovaných informací z velké části snížen. Komise konstatuje, že čínská vláda očividně slučuje argumenty týkající se praktické možnosti poskytnout údaje s jinými otázkami.
Například na podporu svého tvrzení, že žádost Komise o informace o bankách a finančních institucích je nepřiměřená, uvádí zejména údajnou nedostatečnost podnětu, který podle ní vychází z „protiprávních rozhodnutí“ v případu bezdřevého natíraného papíru. Zdá se tedy, že stížnost čínské vlády souvisí s kvalitou důkazů pro zahájení řízení, nikoli s praktickou možností poskytnout informace. V dopise ze dne 3. června 2013 čínská vláda zopakovala své tvrzení z předchozích podání, kde uvádí, že zahájení řízení v případě mnohých programů nesplňuje důkazní práh čl. 11 odst. 2 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, a Komise tudíž zahájením řízení, pokud jde o tyto programy, porušila čl. 11 odst. 3 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Komise na tato tvrzení již reagovala v dopise a memorandu, jež zaslala čínské vládě, a jelikož dopis ze dne 3. června 2013 žádná nová tvrzení nepřinesl, není třeba se stejnými tvrzeními znovu zabývat v tomto nařízení.
(114)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise jí neposkytla dostatek času na vyplnění dotazníku. Toto tvrzení je nepravdivé. Jak je uvedeno ve 104. bodě odůvodnění výše, Komise čínské vládě příslušné lhůty podstatně prodloužila, a poskytla jí tak maximální čas, který dovolovalo včasné dokončení případu. Lhůta pro vyplnění dotazníku a odpověď na upozornění na nedostatky byla výrazně delší než doba požadovaná podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(115)
Čínská vláda tvrdila, že Komise nereagovala na její žádost o pomoc při určení relativní nezbytnosti odpovědí na dotazník, čímž chtěla čínská vláda předejít tomu, aby se vycházelo z dostupných údajů. Ve svém podání uvádí, že se obrátila na Komisi, aby jí vysvětlila účel určitých požadovaných informací, jakož i to, k jakým věcným zjištěním by vedly, aby tak mohla „zajistit co nejlepší spolupráci v rámci praktické možnosti a zároveň poskytnout nejdůležitější informace“. Komise pochopitelně nemohla vědět, k jakému závěru určitá informace povede, aniž by byla předem poskytnuta. Čínská vláda rovněž tvrdí, že Komise strukturovala dotazník tak, aby bylo „prakticky nemožné“ jej vyplnit, a že spekulativně shromažďuje informace. Tato tvrzení Komise kategoricky odmítá. Jak je vysvětleno výše, v dotazníku byly požadovány pouze informace nezbytné pro následná zjištění.
(116)
Čínská vláda dále uvedla, že Komise trvala na poskytnutí dokumentů, které čínská vláda nemohla ze zákona vyhotovit či si vyžádat jejich vyhotovení, přičemž v této souvislosti připomněla příslušné právní předpisy EU a WTO, podle nichž se nepřihlíží pouze k nepravdivým nebo zavádějícím informacím, a dodala, že neměla „praktickou možnost“ poskytnout určité informace, na které se vztahuje státní tajemství nebo jiné předpisy a jejichž šíření vnitrostátní právní předpisy přísně zakazují. Rovněž tvrdila, že příslušná ustanovení antidumpingové dohody WTO a dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, která uvádějí způsob poskytování důvěrných informací vyšetřujícím orgánům a „důvěrného zacházení“ s těmito informacemi, se ne vždy vztahují na případy, kdy mají být informace poskytnuty orgánem třetí země, v tomto případě čínskou vládou. Čínská vláda rovněž tvrdila, že pokud Komise odmítne uznat právní rozdíl mezi praktickou možností vlády poskytnout informace, které ze zákona nesmí uvolnit, a jinými důvěrnými informacemi, u nichž může při běžném průběhu šetření požadovat důvěrné zacházení, dostane se do rozporu s dohodou WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.
(117)
Komise nepřehlédla žádné informace, které čínská vláda z jakéhokoli důvodu nepředložila, neboť jednoduše nelze přihlížet či nepřihlížet k informacím, které nebyly poskytnuty. Na druhou stranu, pokud čínská vláda nepředložila nebo neposkytla pro šetření určité informace, a informace podobné povahy měla Komise k dispozici z jiných zdrojů (většinou z veřejně dostupných zdrojů, ale také od spolupracujících vyvážejících výrobců či předložené některými bankami během šetření na místě), zahrnula Komise tyto informace do spisu a použila je při vyvozování svých závěrů. Komise nesouhlasí s tvrzením, že ustanovení antidumpingové dohody WTO a dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, která uvádějí způsob poskytování důvěrných informací vyšetřujícím orgánům a „důvěrného zacházení“ s těmito informacemi, se nevztahují na čínskou vládu. V této souvislosti čínská vláda uvádí, že spolupráce vlády by měla být stanovena na jiné úrovni než v případě vývozců a že vládě přísluší „minimální vstřícné jednání“, které nemohou vyžadovat vývozci. Pokud jde o vedení šetření ohledně vyrovnávacího cla, Komise nesouhlasí. Čínská vláda je v rámci řízení pro účely základního nařízení jednou ze zúčastněných stran a zároveň jako „zúčastněný člen“ je čínská vláda vázána ustanoveními a judikaturou WTO.
Článek 28 odst. 1 základního nařízení uvádí, že: „Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne ve lhůtě stanovené tímto nařízením nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.“ Článek 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních jasně odkazuje na důsledky nespolupráce vlády („zúčastněný člen“): „V případech, kdy zúčastněný člen nebo zúčastněná strana odmítne přístup k potřebné informaci nebo ji jinak neposkytne v rozumné době nebo významně brání šetření, mohou být předběžná a konečná, kladná nebo záporná zjištění učiněna na základě dostupných údajů.“ Jestliže tedy vyšetřující země, v tomto případě EU, využívá při šetření ohledně vyrovnávacího cla svých práv v rámci WTO a požaduje informace, které považuje za nutné pro účely šetření, podléhají vlády i vývozci stejné povinnosti spolupracovat. V průběhu šetření se čínská vláda při udávání důvodu neposkytnutí požadovaných informací pro účely ověření často odvolávala na pravidla o důvěrnosti, např. v případě oběžníků Čínské lidové banky. Je třeba poznamenat, že i když čínská vláda prohlašuje, že „ze zákona nesmí takové informace uvolnit“, je stále vázána svými povinnostmi v rámci WTO poskytnout informace, které jsou pro šetření považovány za nezbytné. V tomto ohledu nemůže vnitrostátní právo nebo vnitřní pravidla zprostit člena WTO jeho povinnosti v rámci WTO spolupracovat při šetřeních; v takových případech rozporu je čínská vláda povinna navrhnout způsob, jakým může být příslušná informace získána, aby ji bylo možné patřičně ověřit. Čínská vláda navíc toto své tvrzení nikdy skutečně nevysvětlila a neposkytla v tomto ohledu žádné důkazy (tj. právní ustanovení, které by jí „zakazovalo“ takovou informaci uvolnit).
(118)
Čínská vláda dále tvrdila, že oznámení o inspekci ze dne 25. května 2013 nebylo dostatečně podrobné a neobsahovalo konkrétní otázky, které měly být řešeny při inspekci na místě. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ačkoli Komise nemá povinnost zaslat seznam všech otázek, jež budou kladeny během šetření na místě (a nepovažuje toto za vhodné), obsahovalo oznámení o inspekci ze dne 25. března 2013 značně konkrétní a podrobný seznam otázek a dokumentů, které budou řešeny v souladu s čl. 26 odst. 3 základního nařízení a požadavky WTO. V dopise bylo však jasně uvedeno, že seznam není úplný a že v závislosti na situaci se lze zabývat i jinými otázkami a důkazy. V tomto ohledu je rovněž nutno poznamenat, že před ověřením čínská vláda proti obsahu tohoto dopisu nic nenamítala, a poté odmítla projednat některé body, které v dopise výslovně zmíněny nebyly, jako např. informace o největších bankách v ČLR, úlohu Komunistické strany Číny v řízení některých bank nebo přístup některých bank k devizovým rezervám Státní správy devizových rezerv, a prohlásila, že není připravena odpovídat na dotazy týkající se těchto otázek.
(119)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise neprojevila během inspekce na místě flexibilitu a že „pro jakoukoli žádost o změnu ze strany čínské vlády stanovila nekompromisní lhůtu“. Ve stejném duchu tvrdila, že Komise nepřijala žádné z „funkčních“ řešení, která čínská vláda navrhla a která se týkala možnosti ověření údajů u národního statistického úřadu a odmítla poskytnout prodloužení lhůty do pondělí 22. dubna 2013, aby mohlo proběhnout ověření u národního statistického úřadu. Úředníci Komise navíc podle čínské vlády začínali s postupem ověřování téměř každý pracovní den se zpožděním, přičemž důvodem byly jejich pozdní příchody.
(120)
Pokud jde o výše uvedená tvrzení, Komise zdůrazňuje, že flexibilita, kterou na místě projevovali její úředníci, byla úplná a bezpodmínečná. Úředníci Komise mimořádně svolili, že ověří dokumenty a důkazy, které byla čínská vláda připravena předložit až po uzavření určité tematické oblasti, přičemž v řadě případů se jednalo o činnost mimo pracovní dobu. Takových případů, kdy bylo třeba přemístit se ve velmi pozdní hodinu na jiná místa za účelem provedení inspekce a/nebo se vrátit na místa, která úředníci Komise již navštívili a poskytli tak příležitost k ověření dokumentů, bylo několik. Čínská vláda bohužel tyto nabídky v daných případech nepřijala, z čehož jednoznačně vyplývá, že důvodem pro nepředložení dokumentů požadovaných Komisí nebylo časové omezení či neochota Komise tyto dokumenty ověřit. Pokud jde o zpoždění při zahájení ověřování na místě, Komise poznamenává, že úředníci se vždy dostavili včas, nicméně určitá zpoždění byla způsobena každodenními registračními postupy pro udělení přístupu na různá místa inspekce požadovanými čínskou vládou, případně tím, že úředníky Komise nikdo ze zástupců čínské vlády při jejich příchodu na místo inspekce neočekával, aby je doprovodil, a úředníci tak museli před začátkem inspekce dlouho vyčkávat. Komise rovněž konstatuje, že každý den ověřování na místě značně přesahovala běžnou pracovní dobu, a že to byla čínská vláda, kdo první den zrušil odpolední blok inspekce na místě, jelikož se zástupci ministerstva technologie rozhodli, že se inspekce nezúčastní (viz 122. bod odůvodnění). Pokud by čínská vláda přijala všechny opakované nabídky úředníků Komise ohledně ověření dokumentů po skončení pracovní doby, kontroly by trvaly déle. Nestalo se tak z důvodu nespolupráce čínské vlády.
(121)
Čínská vláda dále napadla postup Komise, na jehož základě nepřijímá nové dokumenty a důkazy pro ověření poté, co byl příslušný oddíl ověřování uzavřen. V této souvislosti je třeba upřesnit, že záměrem Komise není a nikdy nebylo přímo ignorovat takto poskytnuté informace. Komise vzala v úvahu všechny předložené informace, analyzovala jejich kvalitu (např. s výpisem z auditované účetní závěrky je nakládáno jinak než s jednoduchým souborem v Excelu nebo dokumentem ve Wordu s číselnými údaji, u nichž není doložen žádný oficiální zdroj) a přiřadila jim určitou váhu s ohledem na skutečnost, že tuto informaci nebyla schopna při inspekci na místě ověřit.
(122)
Pokud jde o šest dokumentů (25) předložených čínskou vládou v průběhu šetření a obsah, který čínská vláda odmítla během inspekce na místě projednat, čínská vláda tvrdila, že Komisi nic neopravňuje k tomu, aby použila dostupné údaje v souladu s článkem 28 základního nařízení. Rovněž tvrdila, že Komise nepomohla čínské vládě porozumět požadavku na předložení těchto dokumentů a prokázat, že všechny tyto dokumenty jsou relevantní, a to i přesto, že čínská vláda „výslovně vyzvala Komisi před zahájením ověřování, aby jí pomohla porozumět požadavku na předložení těchto dokumentů a prokázala, že všechny tyto dokumenty jsou relevantní“. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že všechny dokumenty se přímo týkají dotčeného odvětví (26), a jejich začlenění do rozsahu ověření bylo tedy důvodné.
Znění dopisu ze dne 11. dubna 2013, který čínská vláda zaslala Komisi, bylo navíc jiné než zmiňované znění dopisu ze dne 3. června 2013. Ve skutečnosti čínská vláda ve svém dopise ze dne 11. dubna 2013 uvedla, že ověřování uvedených dokumentů „je pozastaveno, ledaže Komise přesvědčivě prokáže souvislost těchto dokumentů pro stávající šetření, zejména ve vztahu k údajným subvencím“. Vzhledem k tomu, že všechny tyto dokumenty se přímo týkají dotčeného průmyslového odvětví a dokonce určitých subvenčních režimů, jako jsou preferenční úvěry či preferenční daňové režimy, jak je zřejmé z jejich znění, Komise nechápe, co dalšího k prokázání jejich opodstatněnosti dodat. Komisi překvapilo, že čínská vláda neměla problém s významem těchto dokumentů při jejich předložení, ale až tehdy, když Komise požádala o příslušná vysvětlení.
(123)
V dopise ze dne 23. května 2013 Komise uvedla, že jí nebylo umožněno, aby ověřila většinu předložených informací na základě původní dokumentace a podrobila je křížové kontrole s výchozími údaji použitými pro přípravu odpovědí čínské vlády, pokud jde o údaje o finančním trhu a finančních institucích v ČLR. Čínská vláda namítla, že vzhledem k „velmi obecné a nekonkrétní citaci“ neumožnila Komise čínské vládě smysluplně vyjádřit její připomínky, a tedy využít jejího práva na obhajobu. To tvrzení neodpovídá skutečnosti. V dotazníku Komise kladla velmi konkrétní otázky a v souladu s běžnou praxí mnohých vyšetřujících orgánů se snažila ověřit odpovědi čínské vlády při inspekci na místě.
(124)
Ve své odpovědi na dotazník čínská vláda uvedla, že „půjčky dotčenému průmyslovému odvětví tvoří velmi malý podíl všech poskytnutých půjček. Některé banky například v dodatečném dotazníku uvedly, že půjčky poskytnuté dotčenému průmyslovému odvětví tvoří méně než 1 % celkových půjček“. Během ověřování nebyla čínská vláda schopna podpořit toto tvrzení jakýmkoli důkazem a odkázala Komisi, aby se obrátila na banky.
(125)
Komise rovněž žádala o statistiky v souvislosti s půjčkami dotčenému odvětví. Čínská vláda tvrdila, že žádné takové záznamy nevede. Na dotaz Komise, zda se čínská vláda pokusila o vypracování této statistiky a vyžádala si od bank příslušné informace, odpověděl zástupce Čínské bankovní regulační komise (CBRC), jenž byl přítomen ověřování, že žádné takové informace nemá a že otázky ohledně statistiky přísluší jinému oddělení bankovní regulační komise. Čínská vláda neposkytla žádné statistiky, které byly požadovány v dotazníku a opakovaně při upozornění na nedostatky. V oznámení o inspekci Komise znovu uvedla, že toto téma bude pokryto.
(126)
Pokud jde o banky, Komise se rovněž během inspekce na místě dotazovala na posouzení rizika a bonity, celkovou provozní situaci, situaci řízení, úvěrový stupeň, finanční využití, schopnost splácet, záruky a obchodní spolupráci mezi bankami a dlužníky, jelikož čínská vláda vznesla ve své odpovědi na dotazník k těmto otázkám připomínky. Navzdory skutečnosti, že tato témata byla uvedena v oznámení o inspekci, nepředložila čínská vláda na podporu svých tvrzení ani v tomto případě žádné důkazy a Komisi odkázala na banky.
(127)
Ve své odpovědi na písemné upozornění na nedostatky poskytla čínská vláda určité informace týkající se vlastnického podílu vlády v některých bankách. Je třeba poznamenat, že původně čínská vláda v odpovědi na dotazník uvedla, že tyto informace nemá k dispozici a příslušné informace poskytla až poté, co Komise zdůraznila, že podle článku 24 zákona o komerčních bankách musí banky tyto informace oznamovat Čínské bankovní regulační komisí. Když se Komise během inspekce na místě dotazovala na zdroj těchto informací, přítomný zástupce Čínské bankovní regulační komise uvedl, že odpověď nezná, neboť za sběr podobných údajů odpovídá jiná organizační složka bankovní regulační komise. V souladu s článkem 2 Prozatímních nařízení týkajících se dozorčích orgánů v klíčových finančních institucích ve státním vlastnictví (předloženo bankou EXIM v odpovědi na písemné upozornění na nedostatky) „je seznam finančních institucí ve státním vlastnictví, do nichž Státní rada vysílá dozorčí orgány, doporučen správním orgánem pro dozorčí orgány ve finančních institucích ve státním vlastnictví“. Jelikož se toto právní ustanovení vztahuje na správní orgán pro dozorčí orgány ve finančních institucích ve státním vlastnictví, zdá se, že čínská vláda ví, které finanční instituce vlastní. Komise však tuto informaci nemohla ověřit či určit její zdroj z důvodu nedostatečné spolupráce ze strany čínské vlády. Veřejně dostupné informace naznačují, že kromě bank, které čínská vláda uvedla ve své odpovědi na písemné upozornění na nedostatky, existují i jiné banky ve státním vlastnictví (jež poskytly úvěry vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku) (27).
(128)
V dopise ze dne 3. června 2013 čínská vláda tvrdila, že Komise ani v dotazníku ani v písemném upozornění na nedostatky nepožadovala „příslušné důkazy nebo údaje o zdrojích“ a „poté náhle tvrdí, že jí tyto příslušné důkazy nebo údaje o zdrojích chybí“. V zájmu vyjasnění dané záležitosti Komise uvádí, že podobně jako jiné vyšetřující orgány ověřuje během řízení údaje poskytnuté všemi stranami a že čínská vláda byla v tomto směru informována, neboť Komise již v dotazníku a v průvodním dopise k dotazníku upozornila, že odpovědi mohou být ověřovány. Navíc v oznámení o inspekci Komise zahrnula toto konkrétní téma mezi oblasti, které budou podléhat ověřování (28). Skutečnost, že Komise požaduje pro tvrzení učiněná čínskou vládou příslušné důkazy, zajisté nebyla pro čínskou vládu překvapením, ale standardním postupem, který Komise uplatňuje ve všech případech.
(129)
Když během ověřování požádala Komise čínskou vládu, aby předložila seznam deseti největších bank v ČLR a údaje o podílu na trhu, který zastupují, CBRC odpověděla, že je schopna tyto informace předložit, avšak že na danou otázku nemůže odpovědět, aniž by tato byla předložena v písemné podobě. Komise vysvětlila, že dotazy kladené ústně v průběhu inspekce na místě mají stejnou váhu jako jakékoli dotazy zaslané písemně, a poukázala na skutečnost, že v případě jiných ústně kladených otázek čínská vláda jejich písemné předložení nevyžadovala. I přes toto ujasnění čínská vláda příslušné informace neposkytla.
(130)
V dotazníku Komise požádala o dokumenty, které zakládají CBRC a udělují jí příslušný mandát. Čínská vláda předložila dokument ze shromáždění lidových zástupců, který pouze konstatuje, že má být vytvořena CBRC. Na dotaz Komise, zda existují nějaké další dokumenty upřesňující pověření a účel Čínské bankovní regulační komise, její zástupce přítomný během inspekce uvedl, že bankovní regulační komise se týká celá řada dalších právních předpisů, avšak, chtěla-li Komise tyto dokumenty získat, měla o ně požádat před inspekcí. Je třeba poznamenat, že v dotazníku Komise čínskou vládu žádala, aby „poskytla dokumenty, které zakládají Čínskou bankovní regulační komisi a udělují jí příslušný mandát“, a tudíž si tyto dokumenty vyžádala před uskutečněním inspekce.
(131)
Když Komise žádala o statistické údaje a zprávy od bank, které v období šetření poskytly úvěry vývozcům zařazeným do vzorku, poukázala přitom na článek 33 Zákona ČLR o regulaci a kontrole bankovního sektoru, (29) z něhož vyplývá, že CBRC tyto statistické údaje shromažďuje. Přítomný zástupce CBRC uvedl, že musí nejprve získat povolení od právního odboru, avšak do konce inspekce žádné informace v tomto ohledu neposkytl. Opět je třeba poznamenat, že Komise o tyto informace žádala v dotazníku a písemném upozornění na nedostatky, a v oznámení o inspekci uvedla, že statistické údaje budou předmětem ověření.
(132)
Čínská vláda dále uvedla, že prohlášení v podnětu o tom, že čínské banky jsou veřejnoprávními subjekty, vycházejí pouze z tvrzení o vlastnickém podílu státu, jež se navíc zakládá na „protiprávních“ rozhodnutích v případu bezdřevého natíraného papíru. Toto tvrzení je chybným výkladem skutečností uvedených v podnětu. Žadatel v podnětu nepoukazuje pouze na vlastnictví státu, ale mimo jiné i na úvěry poskytnuté bankami na základě politických směrnic vládním agenturám, které ukládají finančním institucím, aby zvýšily úvěry a půjčky podnikům na podporu nových technologií a výrobků (včetně fotovoltaického průmyslu). Zjištění z případu bezdřevého natíraného papíru, která shledávají čínské banky veřejnoprávními subjekty, vycházela z více prvků než z pouhého vlastnického podílu (např. vládní zásahy a vedení bank k tomu, aby prostřednictvím vládních plánů poskytovaly přímé preferenční úvěrové režimy papírenskému průmyslu), přičemž uvedená zjištění jsou v plném souladu s právními předpisy EU a WTO. Kromě toho byla zjištění o statusu státních bank jako veřejnoprávních subjektů rovněž potvrzena v případu oceli s organickým povlakem.
(133)
Čínská vláda rovněž dále tvrdila, že nemá praktickou možnost poskytnout informace o všech 3 800 bankách a finančních institucích, které v ČLR existují, a že CBRC navíc ani záznamy o podílu vládní účasti v bankách neuchovává. Komise nerozumí tomu, proč čínská vláda opakovaně odkazuje na všechny banky v ČLR v souvislosti s jejich vlastnictvím ze strany čínské vlády, pokud jsou požadované informace výslovně omezeny na banky „v nichž má čínská vláda přímý či nepřímý podíl“ (30). Jak je vysvětleno v 127. bodě odůvodnění výše, tvrzení čínské vlády, že CBRC (nebo jakýkoli jiný vládní orgán) neuchovává záznamy o vlastnickém podílu bank, se zdá být v rozporu s několika čínskými právními předpisy.
(134)
V dopise ze dne 3. června 2013 čínská vláda zopakovala své tvrzení, že nemá právo požadovat od „nezávislých bank“, aby poskytly důvěrné informace, a poukázala na dopis, který údajně v této věci bankám zaslala. Je pravda, že v průběhu inspekce předložila čínská vláda originál dopisu určeného bankám, avšak když ji Komise požádala, aby prokázala, kterým bankám a finančním institucím tento dopis odeslala, nebyla čínská vláda schopna takové důkazy poskytnout. Čínská vláda rovněž tvrdila, že některé orgány uvedené v příloze 7 písemného upozornění na nedostatky nebyly bankami. Komise k tomuto tvrzení poznamenává, že uvedené instituce byly Evropské komisi oznámeny vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku jako instituce, které jim poskytly půjčky.
(135)
Čínská vláda tvrdila, že ani v dotazníku ani v upozornění na nedostatky Komise nikdy nevznesla otázku oběžníků Čínské lidové banky YinFa [2003] a [2004]. Je pravda, že v dotazníku žádala Komise o „nařízení/oběžníky/interní dokumentaci Čínské lidové banky týkající se regulace úrokových sazeb v ČLR“. Je ovšem zřejmé, že oba oběžníky spadají do této kategorie. Ve své odpovědi na písemné upozornění na nedostatky zmínila čínská vláda článek na internetové stránce Čínské lidové banky, který o jednom z oběžníků pojednává. Čínská vláda však žádné oběžníky Čínské lidové banky neposkytla a pouze uvedla údaje z jejích internetových stránek, které byly, pokud jde o řízení úrokových sazeb u úvěrů a vkladů v Číně v porovnání s oběžníky YinFa [2003] a [2004] dostupnými na internetu, neúplné. Rovněž je třeba poznamenat, že čínská vláda neodmítla předložit tyto dokumenty na základě toho, že na danou otázku nebyla připravena, ale spíše z důvodu údajné důvěrnosti oběžníků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že požadavek čínské vlády týkající se důvěrnosti oběžníků Čínské lidové banky není v souladu s jejími vlastními postupy v rámci tohoto řízení. Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací čínská vláda předložila plné znění jiného oběžníku Čínské lidové banky na podporu svého tvrzení, že zvláštní půjčky poskytnuté komerčními bankami ve státním vlastnictví byly zrušeny, přičemž důvěrnost vyžadovaná v případě jiných oběžníků nebyla v daném případě překážkou. Pokud jde o výtahy z internetových stránek Čínské lidové banky, Komise je vzala na vědomí a jejich obsah nijak neignorovala. Aby však měla o dané záležitosti úplné informace, požadovala rovněž údaje z uvedených dvou oběžníků, které doplňovaly informace předložené čínskou vládou.
3.3. Individuální zjišťování
(136)
Žádost o individuální zjišťování předložilo šest spolupracujících vyvážejících výrobců v souladu s čl. 27 odst. 3 základního nařízení, tj. společnosti CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd., Jiangsu Runda PV Co., Ltd., Kinve Solar Power Co., Ltd (Maanshan), Phono Solar Technology Co. Ltd., Shandong Linuo Photovoltaic Hi-Tech Co. Ltd., and Shandong Linuo Solar Power Holdings Co. Ltd. Žádosti těchto společností o individuální zjišťování nebylo možné vyhovět, neboť vzhledem k vysokému počtu údajných režimů subvencí a časově náročné povaze šetření by takové zajišťování představovalo nadměrnou zátěž a bránilo by dokončení šetření v rozumné době.
3.4. Konkrétní programy
(137)
Na základě informací uvedených v podnětu si Komise vyžádala informace týkající se těchto programů, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence ze strany vládního orgánu:
i)
Úvěry v rámci preferenční politiky, jiné financování, záruky a pojištění
-
Politika preferenčních úvěrů
-
Poskytování úvěrových linek
-
Subvenční programy vývozních úvěrů
-
Vývozní záruky a pojištění pro zelené technologie
-
Výhody poskytované zprostředkováním přístupu k offshore holdingovým společnostem a splátky úvěru vládou
ii)
Grantové programy
-
Rozvojový fond pro výzkum v oblasti výrobků na vývoz
-
Subvence na rozvoj „známých značek“ a programu „China World Top Brands“
-
Fondy pro expanzi průmyslu v provincii Guandong
-
Demonstrační program „Golden Sun“
iii)
Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
-
Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně pro podniky se zahraničními investicemi
-
Snížení daně z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi orientované na vývoz
-
Úleva na dani z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy
-
Snížení daně pro podniky se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v Číně
-
Zápočet daně u výzkumných a vývojových činností podniků se zahraničními investicemi
-
Vrácení daně za reinvestici zisků v případě podniků se zahraničními investicemi orientovanými na vývoz
-
Preferenční daňové programy pro podniky se zahraničními investicemi, které jsou označovány jako podniky využívající nejnovější a špičkové technologie
-
Snížení daní pro podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií a zapojené v definovaných projektech
-
Preferenční politika, pokud jde o daně z příjmu pro podniky v severovýchodním regionu
-
Daňové programy pro provincii Guandong
iv)
Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla
-
Osvobození od DPH a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení
-
Odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi na nákup zařízení vyrobeného v Číně
-
Osvobození od DPH a od cla na nákupy fixních aktiv rámci programu fondů na rozvoj zahraničního obchodu
v)
Dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou
-
Dodání polykrystalického křemíku vládou za cenu nižší než přiměřenou
-
Dodání hliníkových výlisků vládou za cenu nižší než přiměřenou
-
Dodání skla vládou za cenu nižší než přiměřenou
-
Dodání elektrické energie vládou
-
Poskytování pozemků a práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou ze strany vlády
3.4.1. Politika preferenčních úvěrů, jiné financování, záruky a pojištění
a) Nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů
- Finanční trh a instituce v Číně
(138)
Komise požádala čínskou vládu o informace týkající se podílu úvěrů poskytnutých bankami, v nichž je čínská vláda největším nebo jediným akcionářem, dále bankami, v nichž má čínská vláda podíl, avšak není jejich největším akcionářem, bankami, v nichž čínská vláda není akcionářem a bankami se zahraničním vlastníkem, jak pro výrobní odvětví jako celek, tak pro výrobní odvětví, jichž se toto řízení týká. Čínská vláda odpověděla, že záznamy o množstvích a procentních podílech úvěrů poskytovaných státem vlastněnými bankami neuchovává, a to ani v případě záznamů o půjčkách pro fotovoltaický průmysl. Čínská vláda žádný alternativní zdroj těchto informací neuvedla.
(139)
K úvodnímu antisubvenčnímu dotazníku připojila Komise zvláštní dotazník (dodatek A) určený pro banky/finanční instituce a požádala čínskou vládu, aby jej zaslala bankám/finančním institucím, které poskytly úvěry dotčeném průmyslovému odvětví. Účelem dodatku A bylo ověřit tvrzení žadatele, že čínské banky ve státním vlastnictví jsou veřejnoprávními subjekty. Komise rovněž vyhledala informace týkající se struktury vládního dozoru ve výše uvedených čínských bankách a provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů, pokud jde o fotovoltaický průmysl (tj. složení správní rady a valné hromady, zápisy z valných hromad/zasedání správní rady, státní příslušnost akcionářů/členů vedení, politika poskytování úvěrů a posouzení rizik souvisejících s úvěry poskytnutými spolupracujícím vyvážejícím výrobcům). V reakci na dotazník předložila čínská vláda odpověď na dodatek A pouze v případě pěti bank (China Development Bank (CDB), EXIM Bank, Bank of Shanghai, Bank of China (31) a Huaxia Bank). Komise následně zopakovala původní žádost o informace v písemném upozornění na nedostatky. V zájmu usnadnění spolupráce zaslala Komise seznam bank/finančních institucí, které poskytly úvěry společnostem zařazeným do vzorku, a znovu požádala čínskou vládu, aby tento dodatek předala příslušným subjektům. Žádné další odpovědi na dodatek A však v reakci na písemné upozornění na nedostatky předloženy nebyly.
(140)
Komise si rovněž vyžádala informace o státním vlastnictví bank a finančních institucí. V odpovědi na dotazník čínská vláda uvedla, že žádné záznamy o vlastnických podílech neuchovává, a ani nenaznačila, jak takové informace získat. Poté, co Komise upozornila na skutečnost, že tyto informace banky povinně uvádějí ve svých stanovách, které jsou čínské vládě jakožto akcionáři přístupné, poskytla čínská vláda informace o vlastnických podílech u 16 bank. Nicméně pouze u pěti bank byly informace podloženy výročními zprávami, v ostatních případech čínská vláda k uvedeným informacím příslušné důkazy ani zdroje neposkytla. Pokud jde o ostatní banky, jež poskytly úvěr dotčenému průmyslovému odvětví, čínská vláda žádné informace o vlastnickém podílu nepředložila. Komise tedy přesnost a správnost vykázaných údajů týkajících se vlastnického podílu státu v těchto bankách a jiných finančních institucích nemohla ověřit.
(141)
Čínská vláda tvrdila, že rating BB použitý pro vyvážející výrobce (s ohledem na referenční úroveň) je „extrémně nevýhodný“ a že Komise „s ohledem na skutečnosti případu nevysvětlila, jak k takovému závěru dospěla, a na základě čeho stanovila, že jde o závěr správný a nejrozumnější. Čínská vláda rovněž tvrdila, že použitý postup vede k ‚nepřípustnému nepříznivému dopadu‘.“ Ačkoli bylo toto prohlášení učiněno ve vztahu k předchozím případům (tj. bezdřevému natíranému papíru) a před zveřejněním informací týkajících se ratingu použitého pro vyvážející výrobce v tomto šetření, je třeba zdůraznit, že Komise nepoužila „nepříznivé dostupné údaje“ ani v tomto případě ani v žádných jiných případech, na něž čínská vláda ve svých podáních odkazuje. Komise pouze ze zaznamenaných údajů vyvodila příslušné závěry, které ukázaly nedostatek posouzení úvěrového rizika, viz 175.-178. bod odůvodnění. Je třeba zdůraznit, že během období šetření zaznamenal čínský fotovoltaický průmysl značné ztráty a bylo jasné, že se nacházel ve velmi těžké finanční situaci. Několik posouzení úvěrového rizika poskytnutých společnostmi zařazenými do vzorku ukázalo, že hodnocení BB období šetření jakožto celku nebylo přiměřené. Některá posouzení úvěrového rizika jasně ukazují, že jisté skupiny byly více či méně nesolventní.
- Ověřování u bank
(142)
V oznámení o inspekci Komise uvedla, že plánuje ověření u bank, které odpověděly na dodatek A k dotazníku a které vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku poskytly značnou část úvěrů, tj. China Development Bank, Export-Import Bank of China, Bank of Shanghai and Huaxia Bank, a připojila podrobný seznam témat, které budou předmětem inspekce. Již v úvodním dotazníku pro čínskou vládu Komise jasně uvedla, že informace poskytnuté v odpovědi na dotazník mohou být předmětem ověření na místě. V oznámení o inspekci Komise rovněž uvedla, že čínská vláda „je žádána, aby poskytla všechny dostupné podpůrné dokumenty, které byly při přípravě věcných odpovědí použity, včetně původního zdroje dokumentů a žádosti“. Další dva hlavní poskytovatelé preferenčního financování vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku buď žádné z požadovaných informací nepředložily (Agricultural Bank of China) nebo byly informace předloženy jejich jménem bez možnosti ověření (Bank of China).
- Bank of Shanghai
(143)
V oznámení o inspekci ze dne 25. března 2013 informovala Komise čínskou vládu o svém úmyslu provést ověření u banky Šanghaj (dále jen „“) a nabídla, že v zájmu usnadnění průběhu inspekce na místě pro čínskou vládu prodlouží v případě nutnosti tuto inspekci do 22. dubna 2013 (32). Ve své původní odpovědi na oznámení o inspekci ze dne 5. dubna čínská vláda uvedenou inspekci u BoS nepotvrdila, ale dotázala se, zda by Komise byla ochotna provést zbývající část ověření u Bank of Shanghai v jiné lokalitě (tj. v Šanghaji namísto Pekingu). Pro usnadnění inspekce na místě Komise s touto žádostí výjimečně souhlasila, vyzvala však čínskou vládu, aby potvrdila inspekci v Šanghaji nejpozději do 9. dubna (tj. tři pracovní dny před zahájením inspekce v Pekingu), aby byl inspekční tým schopen tuto změnu v plánovaném ověřování z praktického hlediska zajistit. O skutečnosti, že BoS je dostupná pro inspekci dne 23. nebo 24. dubna, však čínská vláda informovala až dne 11. dubna (tj. jeden pracovní den před začátkem ověřování). Téhož dne Komise čínské vládě sdělila, že vzhledem k pozdnímu potvrzení již nebylo možné plán měnit. Kromě toho data navrhovaná čínskou vládou (tj. 23. nebo 24. dubna) přesahovala jak dobu dohodnutou mezi čínskou vládou a Komisí, během níž měla inspekce proběhnout, tak i časové prodloužení nabídnuté Komisí. V důsledku toho nemohla Komise odpověď BoS na dodatek A ani údaje o úvěrech, které tato banka poskytla vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, ověřit. Komise proto dopisem ze dne 23. května 2013 čínskou vládu vyrozuměla, že v případě neověřených informací předložených BoS zvažuje použití článku 28 nařízení (ES) č. 597/2009.
(144)
V dopise ze dne 3. června 2013 čínská vláda uvedla, že ověření údajů u BoS neproběhlo kvůli nepružnosti Komise, která pro inspekci nenavrhla žádné alternativní datum a jednoduše „odmítla ověření u Bank of Shanghai provést“. Tato tvrzení jsou nepravdivá. Komise v oznámení o inspekci jasně uvedla, že původně byla pro ověření u bank navržena data 17. a 18. dubna 2013 s možností přidání dalšího dne 22. dubna, přičemž bylo na čínské vládě, aby k návštěvě bank navrhla vhodnou dobu v průběhu celého období ověřování (tj. úplný pracovní týden plus další den). Čínská vláda navrhla pro inspekci u BoS data mimo toto období, a učinila tak jeden pracovní den před začátkem ověřování. Komise je toho názoru, že flexibilita, kterou nabídla, byla více než dostatečná; na rozdíl od tvrzení čínské vlády totiž pro inspekci u BoS navrhla celkem šest alternativních dnů.
- Hua Xia Bank
(145)
V dopise ze dne 23. května 2013 sdělila Komise čínská vládě, že není schopna ověřit některé části odpovědi Huaixia Bank (dále jen „Huaxia“) k dodatku A, zejména pokud jde o vlastnické struktury, posouzení bonity vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a pojištění rizika požadované od různých výrobních odvětví a zejména od dotčeného odvětví.
(146)
Ve své odpovědi ze dne 3. června 2013 čínská vláda uvedla, že Huaxia Komisi objasnila vlastnickou strukturu a poskytla další podrobnosti a vysvětlení ohledně jejích akcionářů a že posouzení bonity klienta je kryto bankovním tajemstvím a smluvními dohodami mezi bankami a jejich zákazníky.
(147)
Pokud jde o strukturu vlastnictví, je třeba poznamenat, že Huaxia ve své odpovědi na dodatek A uvádí, že je korporační bankou „bez jakéhokoli státního podílu“ a žádné informace o vlastnickém podílu státu, přestože ji o to Komise zvláště žádala v dodatku A, neposkytla. Komise zdůraznila, že toto je v rozporu s ostatními informacemi, které poskytla čínská vláda a že Huaxia připustila, že někteří z akcionářů jsou ve vlastnictví státu a o některých z nich předložila informace v čínštině. Z informací předložených Huaxia není stále zřejmé, jaký je podíl státního vlastnictví banky.
(148)
Pokud jde o posouzení bonity, Komise podotýká, že banka poskytla dokumenty ohledně jedné ze společností (poté, co v zájmu ochrany její totožnosti provedla v dokumentu některé změny), zatímco u ostatních požadovaných dokumentů tvrdila, že jsou kryti tajemstvím a smluvními dohodami mezi bankami a jejich zákazníky. Je těžké porozumět tomuto rozdílnému přístupu.
- Export Import Bank of China
(149)
V dopise ze dne 23. května 2013 informovala Komise čínskou vládu o tom, že odpovědi Export-Import Bank of China (dále jen „EXIM“) na dodatek A a písemné upozornění na nedostatky byly neúplné a že EXIM nepředložila některé dokumenty, o něž Komise výslovně žádala, tj. stanovy, Oznámení o založení Export-Import Bank of China vydané Státní radou nebo Opatření Export-Import Bank of China týkající se řízení úvěrů pro prodejce, kteří vyvážejí výrobky špičkových technologií. Pokud jde o stanovy, čínská vláda uvedla ve svém dopise ze dne 3. června 2013, že EXIM nemůže tyto stanovy (jež jsou součástí dokumentu týkajícího se vnitřního řízení) s ohledem na interní předpisy předložit, a odkázala na internetovou verzi, která byla údajně k dispozici k nahlédnutí na laptopu poskytnutém bankou EXIM v průběhu inspekce. Komise se domnívá, že toto vysvětlení je matoucí a postrádá smysl. Pokud byl dokument v průběhu inspekce dostupný online, nevidí Komise žádný důvod, proč nemohl být předložen dříve, jak bylo opakovaně požadováno v dotazníku, upozornění na nedostatky a znovu během ověřování. Tvrzení, že banka zpřístupnila daný dokument na laptopu během ověřování, je nepravdivé. EXIM prohlásila, že Komise měla daný dokument přezkoumat online, avšak její úředník prý uvedl, že na místě kontroly nemají přistup k internetu. Kromě toho EXIM žádný odkaz na internetovou verzi stanov neposkytla.
(150)
Rovněž u dalších dvou dokumentů EXIM uvedla, že je vzhledem k jejich důvěrné povaze a vnitřním pravidlům nelze poskytnout. Banka EXIM sama v odpovědi na písemné upozornění na nedostatky prohlásila, že „EXIM byla založena a je provozována v souladu s Oznámením o založení Export-Import Bank of China vydané Státní radou a stanovami Export-Import Bank of China“. Proto byly stanovy považovány za základní dokument pro ověření tvrzení uvedených v podnětu, podle nichž je EXIM veřejnoprávním subjektem. Komisi však byl přístup k tomuto dokumentu odmítnut. V této souvislosti je třeba poznamenat, že další banka zajišťující politiku státu, tj. China Development Bank, poskytla podobný dokument týkající se jejího založení a v rámci daného šetření bylo rovněž předloženo několik dalších oznámení Státní rady. Ani EXIM nepodpořila svá prohlášení o důvěrnosti žádným důkazem. Kromě toho, jak bylo vysvětleno v 117. bodě odůvodnění, se vlády nemohou jednoduše odvolávat na interní pravidla, aby se tak vyhnuly povinnostem vyplývajících z dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a ze základního nařízení. Totéž platí pro případ Opatření Export-Import Bank of China týkající se řízení úvěrů pro prodejce, kteří vyvážejí výrobky špičkových technologií, kdy EXIM své tvrzení o důvěrnosti nepodpořila žádným důkazem a dokonce odmítla projednat účel tohoto dokumentu.
(151)
EXIM rovněž nebyla schopna poskytnout informace o složení správní rady a dozorčí rady, o něž byla opakovaně žádána, a uvedla, že „složení správní rady se mění“ a že otázky Komise týkající se příslušnosti členů rady ke Komunistické straně Číny „jsou v kontextu antisubvenčního šetření invazivní a nevhodné otázky“. Skutečnost, že složení správní rady se mění, není pro účely tohoto šetření relevantní. Důležité naopak je, v jaké míře je v řídící a dozorčí radě EXIM zastoupen stát; čínská vláda a EXIM však tyto informace odmítly poskytnout. Komise se rovněž domnívá, že členství vrcholného vedení EXIM (a všech bank v této záležitosti) v Komunistické straně Číny je pro účely stanovení vlivu státu na řízení bank velmi relevantní. Vzhledem k tomu, že podle Ústavy Komunistické strany Číny „musí strana podporovat a zlepšit základní ekonomický systém, kde veřejné vlastnictví hraje zásadní úlohu a různá hospodářská odvětví se vyvíjejí vedle sebe…“ (33), bylo přezkoumání vlivu Komunistické strany Číny v EXIM považováno pro účely tohoto šetření a zejména pro posouzení úrovně státní kontroly bank za nezbytné.
(152)
Co se týče statistiky o vývozu různých kategorií výrobků, která byla požadována již v dotazníku a kterou je EXIM ze zákona povinna hlásit CBRC, uvedla čínská vláda ve svém dopise ze dne 3. června 2013, že na přípravu těchto informací je zapotřebí více času. Je třeba poznamenat, že jelikož Komise tyto informace požadovala již v počátečním dotazníku, měla čínská vláda více než tři a půl měsíce na jejich přípravu, nicméně tak neučinila. EXIM tvrdila, že „tento typ informací lze najít ve výročních zprávách“, což ale není pravda. Informace ve výročních zprávách, na něž čínská vláda odkazuje, se týkají jiných období než informace požadované Komisí v dotazníku a během inspekce na místě.
(153)
Čínská vláda správně uvedla, že v odpovědi na dotazník předložila mimo jiné výši vývozních úvěrů souvisejících s vývozem mechanických a elektrických výrobků a výrobků špičkových technologií. Je třeba poznamenat, že Komise předložení těchto údajů nikdy nezpochybnila. Namítla však, že v okamžiku, kdy se pokusila příslušné údaje ověřit během inspekce na místě, nebyla EXIM schopna předložit žádné důkazy a ani vysvětlit, odkud tyto údaje pocházejí. Podobně nebylo Komisi umožněno ověřit údaje týkající se podílu vývozních úvěrů pro fotovoltaické výrobní odvětví, které čínská vláda uvedla v odpovědi na dotazník. Je zajímavé, že EXIM nepovažovala žádné z těchto údajů za důvěrné, avšak když ji Komise požádala, aby poskytla příslušné zdroje pro jejich ověření, EXIM toto odmítla, neboť se prý jedná o důvěrné informace. Stejné argumenty použila EXIM v případě výše vývozních úvěrů poskytnutých výrobcům zařazeným do vzorku a spolupracujícím výrobcům. Číselné údaje sice uvedla v odpovědi na písemné upozornění na nedostatky, avšak jejich ověření Komisi neumožnila s ohledem na jejich údajnou důvěrnou povahu. Většinu statistických údajů předložených EXIM nebylo možné ověřit.
(154)
EXIM rovněž odmítla vysvětlit a příslušnými důkazy podpořit úvěrové ratingy vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a analýzy, které vedly k těmto hodnocením.
- China Development Bank (dále jen „CDB“)
(155)
V dopise ze dne 3. června 2013 čínská vláda vyjádřila znepokojení nad tím, že Komise žádá „osobní otázky týkající se stranické příslušnosti členů správní a dozorčí rady a vrcholného vedení“. Toto tvrzení je nesprávné. Otázky týkající se vazby členů představenstva a vrcholného vedení na Komunistickou stranu Číny byly čistě technické povahy, a jak je vysvětleno ve 151. bodě odůvodnění, důvodem tohoto zjišťování bylo vymezit úlohu této strany v čínské ekonomice.
(156)
Během šetření se Komise pokusila ověřit posouzení bonity vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. CDB poskytla některé obecné informace, ale zveřejnit jakékoli informace týkající se posouzení bonity vyvážejících výrobců zařazených do vzorku nebo hodnocení rizik či hodnotící zprávy fotovoltaického odvětví odmítla.
(157)
V odpovědi na písemné upozornění na nedostatky předložila CDB číselné údaje o pojistném rizika požadovaném od dotčeného výrobního odvětví. Během ověřování CDB svoji odpověď v této souvislosti opravila, ale pro uvedené číselné údaje neposkytla žádné příslušné důkazy ani vysvětlení, z čeho vycházejí, přestože ji o to Komise během inspekce na místě opakovaně žádala.
b) Čínské banky ve státním vlastnictví jsou veřejnoprávními subjekty.
(158)
Žadatel tvrdí, že čínské banky ve státním vlastnictví jsou v ČLR veřejnoprávní subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení.
(159)
Odvolací orgán WTO ve své zprávě „Spojené státy - Konečná antidumpingová a antisubvenční cla na některé výrobky z Číny“ (34) (zpráva odvolacího orgánu) definoval veřejnoprávní subjekt jako entitu, která „má či vykonává vládní pravomoci nebo je jimi pověřena“. Podle odvolacího orgánu může důkaz o tom, že vláda vykonává účinnou kontrolu nad subjektem a jeho chováním, sloužit jako důkaz, že daný subjekt má vládní moc a tuto moc uplatňuje při výkonu vládních funkcí. Jestliže z důkazů vyplývá, že existuje celá řada formálních indicií státní kontroly a rovněž existují důkazy, že takováto kontrola je vykonávána účinným způsobem, pak lze na základě těchto důkazů dojít k závěru, že dotčený subjekt vykonává vládní moc (35). Podle odvolacího orgánu je pro veřejnoprávní orgány rovněž charakteristický „výkon vládních funkcí“ (36), které by „za běžných okolností v rámci právního řádu příslušného člena byly vládní praxí“ (37).
(160)
Následná analýza se zaměřila na to, zda dotčené komerční banky ve státním vlastnictví vykonávají funkce, jež jsou v Číně běžně považovány za součást výkonu státní moci a v případě, že ano, zda přitom jednají z pověření vlády. Šetření zjistilo, že vládní zásahy jsou pro čínský finanční trh charakteristické, neboť většina významných bank je ve státním vlastnictví. Čínské orgány předložily pouze velmi omezené informace k podílníkům, resp. vlastnické struktuře bank v ČLR. Jak je však uvedeno dále, Komise shromáždila všechny dostupné údaje, aby dospěla k reprezentativnímu zjištění. Při analýze, zda mají banky vládní pravomoci nebo zda jsou jimi pověřeny či je vykonávají (jakožto veřejnoprávní subjekty), Komise nezjišťovala pouze informace týkající se státního vlastnictví bank, ale také další parametry, jako je zastoupení vlády ve správní radě, vládní dozor nad činností, provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů a skutečnost, zda byl příslušný subjekt zřízen na základě právního předpisu.
(161)
Z dostupných informací lze vyvodit závěr, že banky ve státním vlastnictví mají v ČLR největší podíl na trhu a jsou na čínském finančním trhu předními aktéry. Podle průzkumu bankovního sektoru ČLR, který v roce 2006 provedla Deutsche Bank (38), může podíl bank ve státním vlastnictví dosahovat více než 2/3 čínského trhu. Ke stejnému tématu přezkum WTO týkající se čínské obchodní politiky uvádí, že „dalším významným rysem čínského finančního sektoru je vysoký stupeň státního vlastnictví“ (39) a že „ve struktuře trhu čínského bankovního sektoru, který je ovládán bankami ve státním vlastnictví, nedošlo k žádným velkým změnám“ (40). Je třeba poznamenat, že pět největších komerčních bank ve státním vlastnictví (Agricultural Bank, Bank of China, Construction Bank of China, Bank of Communications a Industrial and Commercial Bank) zjevně představuje více než polovinu čínského bankovního sektoru (41). Vlastnický podíl vlády v pěti největších bankách ve státním vlastnictví byl rovněž potvrzen čínskou vládou v její odpovědi na písemné upozornění na nedostatky.
(162)
Komise rovněž požádala o informace týkající se struktury vládního dozoru ve výše uvedených čínských bankách a provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů, pokud jde o fotovoltaický průmysl (tj. složení správní rady a valné hromady, zápisy z valných hromad/zasedání správní rady, státní příslušnost akcionářů/členů vedení, politika poskytování úvěrů a posouzení rizik souvisejících s úvěry poskytnutými spolupracujícím vyvážejícím výrobcům). Nicméně jak je uvedeno ve 139. bodě odůvodnění výše, čínská vláda poskytla v tomto ohledu jen velmi omezené informace a neumožnila ověřit velkou část předložených informací. Komise musela tudíž použít údaje, které jí byly dostupné. Na základě dostupných údajů dospěla Komise k závěru, že výše uvedené banky podléhají vládnímu dozoru prostřednictvím vlastnictví, správní kontroly jejich „obchodního“ chování včetně mezních hodnot stanovených pro vklady a úrokové sazby úvěrů (viz 164. - 167. bod odůvodnění níže) a v některých případech dokonce na základě stanov (42).
Zdrojem relevantních údajů, o něž se opírají výše uvedená zjištění, byly informace od čínské vlády, výroční zprávy čínských bank, jež předložila buď čínská vláda nebo jsou veřejně dostupné, dále informace z průzkumu, který v roce 2006 provedla Deutsche Bank o čínském bankovním sektoru (43), přezkumu politiky WTO týkající se Číny (2012) (44), zprávy Světové banky Čína 2030 (45) nebo hospodářského přehledu OECD týkajícího se Číny (46), z informací od spolupracujících vyvážejících výrobců a údajů v podnětu. Pokud jde o zahraniční banky, připadá na ně v čínském bankovním sektoru podle nezávislých odhadů jen malý podíl, a hrají tedy při poskytování úvěrů podle politického záměru jen nevýznamnou roli; podle relevantních údajů by tento podíl mohl činit pouhé 2 % čínského trhu (47). Relevantní veřejně dostupné informace dále potvrzují, že zejména velké čínské komerční banky nadále spoléhají na to, že se v případě nedostatečné kapitálové přiměřenosti v důsledku úvěrové expanze postarají o navýšení kapitálu jejich podílníci ve státním vlastnictví a vláda (48).
(163)
V této souvislosti je třeba uvést, že většina bank, které úvěrovaly spolupracující vyvážející výrobce, je ve státním vlastnictví. Na základě dostupných informací (49) bylo zjištěno, že velkou většinu úvěrů spolupracujícím vyvážejícím výrobcům poskytly banky ve státním vlastnictví a jiné státem vlastněné subjekty. Jedná se především o největší komerčních banky a banky spojené s vládní politikou v ČLR jako China Development Bank, EXIM Bank, Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank a Industrial and Commercial Bank of China. Pokud jde o ostatní dotčené banky ve státním vlastnictví, Komise požádala o stejné informace týkající se vládního dozoru a provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů, pokud jde o fotovoltaické odvětví, jak bylo uvedeno výše. Žádné takové podrobné informace nebyly poskytnuty. Proto byl učiněn závěr, že tyto banky jsou kontrolovány vládou. Že se jedná o účinnou kontrolu, dokazuje mimo jiné vládní politika na podporu dotčeného odvětví, která dává bankám pokyn, aby byly patřičně nápomocné (viz 102. bod odůvodnění). Z těchto důvodů by komerční banky ve státním vlastnictví a banky zajišťující vládní politiku V ČLR měly být považovány za veřejnoprávní subjekty.
(164)
Další známkou zapojení čínské vlády do čínského finančního trhu je úloha, kterou sehrává Čínská lidová banka při určování konkrétních limitů pro způsob stanovení úrokových sazeb a jejich fluktuace. Šetření totiž zjistilo, že uvedená banka má konkrétní pravidla, jež pohyb úrokových sazeb v ČLR regulují. Podle dostupných informací je úprava těchto pravidel obsažena v Oběžníku Čínské lidové banky o otázkách úpravy úrokových sazeb u vkladů a úvěrů - YinFa [2004] č. 251. Finanční instituce mají podle nich stanovit své úrokové sazby v určitém rozmezí, jež je odvozeno od základní úrokové sazby Čínské lidové banky. V případě úvěrů od komerčních bank a komerčně spravovaných úvěrů od bank spojených s vládní politikou není stanoveno horní, nýbrž jen dolní limitní rozmezí. V případě městských a venkovských úvěrových družstev je stanoveno horní i dolní limitní rozmezí. V případě preferenčních úvěrů a úvěrů, pro něž Státní rada vydala zvláštní úpravu, se úrokové sazby nesmějí pohybovat směrem nahoru. Komise žádala čínskou vládu o vysvětlení k definicím a formulacím, jež jsou obsaženy ve výše uvedeném oběžníku, a k právnímu předpisu, který oběžníku č. 251 předcházel (Oběžník Čínské lidové banky o rozšíření rozmezí pro pohyb úrokových sazeb u úvěrů poskytovaných finančními institucemi - YinFa [2003] č. 250). Nicméně, jak je popsáno ve 135. bodě odůvodnění výše, čínská vláda tyto oběžníky odmítla poskytnout, a Komisi tak znemožnila ověřit jejich obsah a hledat vysvětlení. Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila v tomto ohledu žádné příslušné informace, které by naznačovaly, že situace se od března 2013, kdy Komise dokončila své antisubvenční šetření ohledně oceli s organickým povlakem (50), změnila, dochází se k závěru, že Čínská lidová banka je zapojena do určování úrokových sazeb komerčními bankami ve státním vlastnictví a rovněž tyto sazby ovlivňuje. Čínská vláda nepředložila žádné důkazy o tom, že by se situace zjištěná v šetření týkajícím se bezdřevého natíraného papíru a oceli s organickým povlakem změnila. Proto byl na základě dostupných údajů a jiných důkazů uvedených výše učiněn závěr, že pokud jde o postup použitý pro stanovení úrokových sazeb, byla situace stejná během celého období šetření.
(165)
Limity úrokových sazeb společně se stropy pro sazby z vkladů vytvářejí situaci, kdy banky mají zaručený přístup k levnému kapitálu (vzhledem k nařízení o sazbách z vkladů) a jsou schopny půjčovat vybraným výrobním odvětvím za výhodné sazby.
(166)
Na banky se rovněž vztahují právní předpisy, které mimo jiné vyžadují, aby vykonávaly úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství (51), poskytovaly úvěrovou pomoc podporovaným projektům (52) či upřednostňovaly rozvoj výrobních odvětví využívajících nové a špičkové technologie (53). Banky jsou povinny tato pravidla dodržovat. Vyvážející výrobci zařazení do vzorku patří jak do kategorie podporovaných projektů, tak do kategorie výrobních odvětví využívajících nové a špičkové technologie.
(167)
Z různých nezávislých zdrojů informací vyplývá, že vliv státu na čínský finanční sektor je značný a trvající. Například i) pracovní dokument MMF 2006 uvádí, že liberalizace bank v ČLR je neúplná a úvěrové riziko není náležitě zohledněno (54); ii) zpráva MMF 2009 zdůrazňuje, že v Číně chybí liberalizace v oblasti úrokových sazeb (55); iii) zpráva MMF 2010 o zemích uvádí, že investiční náklady v Číně jsou relativně nízké, přidělování úvěrů se často řídí jinými než cenovými hledisky a vysoké úspory společností částečně souvisí s nízkými náklady na různé vstupy (včetně kapitálu a půdy) (56); iv) zpráva OECD o čínské ekonomice za rok 2010 (57) a pracovní dokument hospodářské sekce OECD č. 747 o reformách čínského finančního sektoru (58) uvádí, že dominantním vlastníkem finančních institucí zůstává stát; nabízí se tudíž otázka, do jaké míry vycházejí rozhodnutí bank o úvěrech čistě z obchodních úvah, když jejich tradiční role odpovídá vládním agenturám s vazbou na vládu.
(168)
Na základě výše uvedených důkazů se dospělo k závěru, že komerční banky ve státním vlastnictví a banky zajišťující vládní politiku vykonávají státní správu jménem čínské vlády, zejména pak povinnou podporu některých hospodářských odvětví v souladu se státním plánováním a politickými dokumenty. Zásadní vlastnický podíl státu ve státem vlastněných bankách a další informace o vazbách mezi bankami vlastněnými státem a vládou (včetně nedostatečné spolupráce čínské vlády v tomto ohledu) potvrzují, že banky podléhají při výkonu svých veřejných funkcí vládní kontrole. Čínská vláda vykonává účinnou kontrolu nad komerčním bankami ve státním vlastnictví a bankami zajišťujícími vládní politiku tím, že všudypřítomně ovlivňuje finanční sektor a naléhá na banky ve státním vlastnictví, aby se řídily vládními politikami. Komerční banky ve státním vlastnictví a banky zajišťující vládní politiku jsou proto považovány za veřejnoprávní subjekty, neboť mají vládní moc, jsou jí pověřeny, a uplatňují ji.
c) Soukromé banky v ČLR jsou pověřeny a řízeny čínskou vládou
(169)
Komise rovněž zjišťovala, zda soukromé komerční banky v ČLR jsou pověřeny nebo řízeny čínskou vládou, aby výrobcům ve fotovoltaickém odvětví nabízely preferenční (subvencované) úvěry ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
- Existence politiky čínské vlády
(170)
Z výše uvedeného oddílu o zapojení státu v oblasti fotovoltaického odvětví (101. bod odůvodnění) a z níže popsaných zjištění je zřejmé, že čínská vláda využívá politiku poskytování preferenčních úvěrů fotovoltaickému odvětví, neboť na tomto poskytování se podílejí veřejnoprávní subjekty (komerční banky ve státním vlastnictví) (59) s vedoucím postavením na trhu, které jim umožňuje nabízet úrokové sazby nižší než tržní.
- Rozšíření politiky na soukromé banky
(171)
Zákon o komerčním bankovnictví [2003] platí stejným způsobem pro komerční banky ve státním vlastnictví i pro soukromé komerční banky. Např. článek 38 tohoto zákona pro všechny komerční banky stanoví (tj. rovněž pro ty, které jsou v soukromém vlastnictví), aby „určily úrokovou sazbu v souladu s horní a dolní hranicí úrokové sazby stanovené Čínskou lidovou bankou“, podle článku 34 Zákona o komerčním bankovnictví musí komerční banky „vykonávat úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a sociálního rozvoje a v duchu státní průmyslové politiky“.
(172)
Na preferenční úvěry fotovoltaickému výrobnímu odvětví odkazuje řada vládních politických a plánovacích dokumentů a právních předpisů. Například rozhodnutí Státní rady ze dne 10. října 2010 o podpoře rozvoje 7 nových strategických průmyslových odvětví slibuje větší fiskální a politickou podporu strategickým odvětvím (60) (fotovoltaické odvětví je jedním z nich), vybízí finanční instituce, aby „rozšířily úvěrovou pomoc“ těmto odvětvím a „využily fiskální preferenční politiky jako je např. kompenzace za riziko“. Rovněž Národní plán střednědobého a dlouhodobého rozvoje v oblasti vědy a technologie (2006-2020), který řadí solární energii a fotovoltaické články mezi klíčové oblasti a prioritní témata (61) slibuje, že „podpoří finanční instituce, aby poskytovaly preferenční úvěrovou pomoc hlavním národním projektům v oblasti vědecké a technologické industrializace“ a dává vládě pokyn, aby „pomohla finančním institucím a soukromému kapitálu zapojit se do vědeckého a technologického rozvoje“. Zákon ČLR o vědeckém a technologickém pokroku (vyhláška č. 82 prezidenta ČLR) stanoví, že stát musí vést a orientovat finanční instituce tak, aby podpořily rozvoj výrobních odvětví využívajících nové a špičkové technologie poskytováním úvěrů, a že finanční instituce mají upřednostňovat rozvoj výrobních odvětví využívajících nové a špičkové technologie (62). Podle téhož zákona mají politicky orientované finanční instituce v rámci své činnosti nabízet zvláštní pomoc projektům, jež se týkají nezávislé inovace a jsou podporované státem (63).
(173)
Výše zmiňovaný limit pro stanovení úrokových sazeb, který určuje Čínská lidová banka (164. a 165. bod odůvodnění) je rovněž závazný pro soukromé komerční banky.
(174)
Výše uvedené citace z právních předpisů týkajících se bankovního sektoru ukazují, že politika čínské vlády vedoucí k poskytování preferenčních úvěrů fotovoltaickém výrobnímu odvětví zahrnuje rovněž soukromé komerční banky, přičemž ve skutečnosti jim čínská vláda dává pokyny, aby „vykonávaly úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a společenského rozvoje a pod vedením státní průmyslové politiky“ (64).
- Hodnocení úvěrového rizika
(175)
Komise požádala čínskou vládu, aby jí poskytla příslušné informace s cílem posoudit, jak banky v ČLR provádějí hodnocení úvěrového rizika společností působících ve fotovoltaickém odvětví dříve, než rozhodnou o tom, zda jim úvěr udělí, jakož i o podmínkách pro poskytnuté půjčky. V dodatku A k příslušnému dotazníku požadovala Komise informace o tom, jak banky zohledňují při poskytování půjček rizika, tj. jak posuzují bonitu žadatele o úvěr, jaké je pojistné rizika, jež v ČLR banky účtují u různých společností/odvětví, které faktory bere banka v úvahu při posuzování žádosti o úvěr, jakou podobu má žádost o úvěr a schvalovací proces atd. Ani čínská vláda ani jednotlivé banky však v dotazníku žádné příslušné důkazy (s jednou výjimkou uvedenou v 176. bodě odůvodnění níže) neposkytly. Čínská vláda poskytla pouze odpovědi obecné povahy, které nepředstavují žádný důkaz o tom, že by se prováděla hodnocení úvěrového rizika.
(176)
V průběhu ověřování u jedné z bank se Komisi podařilo přezkoumat jedno posouzení rizika. Část tohoto posouzení úvěrového rizika se týkalo vládní podpory společností působících v oblasti solární energie a vládních plánů na podporu fotovoltaického výrobního odvětví obecně a tato skutečnost se odrazila pozitivně v ratingu uděleném této společnosti. Tento příklad ukazuje, jak vládní politika (a subvence zaměřené na určité odvětví) ovlivňuje rozhodování bank, pokud jde o financování společností působících v oblasti solární energie.
(177)
Komise rovněž požadovala podobné informace od spolupracujících vyvážejících výrobců a pokusila se je ověřit během inspekcí na místě u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Většina vyvážejících výrobců zařazených do vzorku odpověděly, že banky požadují určité dokumenty a před poskytnutím úvěrů provádějí určitou analýzu úvěrových rizik. Svá tvrzení však nemohly podpořit žádnými důkazy. Během inspekce na místě požadovala Komise důkazy o tom, že banky takové dokumenty požadovaly nebo že tyto dokumenty společnosti bankám poskytly, případně jakoukoliv zprávu vydanou bankami, která by byla důkazem toho, že takováto analýza úvěrových rizik byla provedena. Dané skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však nebyly schopny takové ani jiné důkazy na podporu svých tvrzení předložit.
(178)
Informace týkající se hodnocení úvěrového rizika byly od zúčastněných stran opakovaně žádány, neboť se považuje za velmi důležité zohlednit informace uvedené v 167. bodě odůvodnění výše.
(179)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se zjištění týkající se hodnocení úvěrového rizika v ČLR vztahují na komerční banky ve státním vlastnictví, soukromé komerční banky a banky zajišťující vládní politiku. Výše uvedené důkazy vedou k závěru, že soukromé banky v ČLR se při poskytování úvěrů musí řídit vládními politikami, zejména pokud jde o fotovoltaické odvětví, a jednat stejným způsobem jako banky ve státním vlastnictví, jak je uvedeno v 168. bodě odůvodnění. Z toho plyne, že soukromé banky jsou pověřeny a řízeny čínskou vládu, aby vykonávaly funkce obvykle svěřené vládě, ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(180)
Kromě toho výše uvedené důkazy prokazují, že i kdyby banky ve státním vlastnictví nebyly považovány za veřejnoprávní subjekty, byly by rovněž považovány za pověřené a řízené čínskou vládu, aby vykonávaly funkce obvykle svěřené vládě, ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
d) Narušení čínského finančního trhu
(181)
Z informací shromážděných v průběhu tohoto šetření vyplývá, že podíl bank ve státním vlastnictví dosahuje více než 2/3 čínského trhu. Pět největších komerčních bank ve státním vlastnictví (Agricultural Bank, Bank of China, Construction Bank of China, Bank of Communications a Industrial and Commercial Bank ) představuje více než polovinu čínského bankovního sektoru (65). Navíc China Development Bank a China Export-Import Bank jsou zcela ve vlastnictví státu. Těchto sedm bank poskytlo velkou většinu úvěrů osmi vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku v případě solárních panelů. Toto všudypřítomné státní vlastnictví v kombinaci s narušením čínského finančního trhu a politikou čínské vlády, která vybraným odvětvím zabezpečuje levné peníze, narušuje rovné podmínky v mezinárodním obchodu a poskytuje nepřiměřenou výhodu čínským výrobcům.
(182)
Banky v ČLR nemohou zcela svobodně rozhodovat o podmínkách půjček. V případě úrokových sazeb jsou povinny zůstat v mezích stanovených Čínskou lidovou bankou. Tyto limity společně se stropy pro sazby z vkladů vytvářejí situaci, kdy banky mají zaručený přístup k levnému kapitálu (vzhledem k nařízení o sazbách z vkladů) a jsou schopny půjčovat vybraným výrobním odvětvím za výhodné sazby.
(183)
Na banky se rovněž vztahují právní předpisy, které mimo jiné vyžadují, aby vykonávaly úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství (66), poskytovaly úvěrovou pomoc podporovaným projektům (67) či upřednostňovaly rozvoj průmyslových odvětví využívajících nové a špičkové technologie (68). Banky jsou povinny tato pravidla dodržovat.
(184)
Podle posledních zjištění byl některým velkým komerčním bankám v ČLR poskytnut přístup ke státním devizovým rezervám (69). Tím se výrazně snižují jejich náklady na kapitál a tyto „levné peníze“ jsou využívány pro půjčky v USD a EUR vybraným společnostem a projektům, jež jsou v souladu s politikou vývozu „going out“. Proto jsou schopny nabídnout podmínky, kterým běžné obchodní banky nemohou konkurovat.
(185)
Dalším významným narušením ve financování fotovoltaického odvětví je zvláštní privilegované postavení China Development Bank („CDB“), která je největším věřitelem dotčeného odvětví a poskytla velkou část půjček nebo úvěrových linek vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. China Development Bank je téměř úplně financována z prodeje dluhopisů, a nikoli z vkladů, a po ministerstvu financí je druhým největším emitentem dluhopisů v zemi. Prostřednictvím tohoto zvláštního mechanismu se CDB může levně financovat z vlastních zdrojů a následně poskytovat půjčky vybraným odvětvím za zvýhodněných podmínek (70).
3.4.1.1. Zvýhodněná půjčka
a) Úvod
(186)
Žadatel tvrdí, že čínská vláda subvencuje fotovoltaické odvětví prostřednictvím preferenčních úvěrů a cílených úvěrů.
b) Právní základ
(187)
Preferenční úvěry v Číně upravují tyto právní předpisy: Zákon ČLR o komerčních bankách, obecná pravidla týkající se půjček (prováděná Čínskou lidovou bankou), Rozhodnutí Státní rady č. 40 o vyhlášení a provedení dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(188)
S ohledem na všechny uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že naprostá většina úvěrů pro dotčené skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku je poskytována bankami ve státním vlastnictví, které byly shledány veřejnoprávními subjekty v 168. bodě odůvodnění výše, neboť jsou pověřeny vládními pravomocemi a vykonávají vládní funkce. Existují další důkazy o tom, že tyto banky ve skutečnosti jednají z pověření vlády, neboť, jak je vysvětleno ve 164. bodě odůvodnění, stát (tj. Čínská lidová banka) zřetelně zasahuje do způsobu, jakým komerční banky rozhodují o úrokových sazbách úvěrů, jež poskytují čínským společnostem. Za těchto okolností jsou úvěrové postupy těchto subjektů přímo přičitatelné vládě. Skutečnost, že banky jednají z pověření vlády, potvrzuje rovněž způsob, jakým slouží články 7 a 15 obecných pravidel týkajících se půjček (prováděných Čínskou lidovou bankou), rozhodnutí č. 40 a článek 34 Zákona o komerčních bankách s ohledem na plnění státní průmyslové politiky. Existuje rovněž řada nepřímých důkazů podporovaných objektivními studiemi a zprávami, které svědčí o tom, že v čínském finančním systému stále dochází k rozsáhlým vládním intervencím, jak již bylo vysvětleno ve 172. a 178. bodě odůvodnění výše. A konečně, čínská vláda neposkytla informace, které by umožnily lepší pochopení vztahu mezi státem vlastněnými bankami a vládou, jak je vysvětleno ve 139. a 140. bodě odůvodnění. Komise tudíž činí závěr, že v případě úvěrů poskytnutých komerčními bankami ve státním vlastnictví v ČLR se jedná o finanční příspěvky výrobcům ve fotovoltaickém odvětí ve formě přímého převodu peněžních prostředků od vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Navíc stejné důkazy jsou svědectvím toho, že komerční banky ve státním vlastnictví (jakož i soukromé banky) jsou pověřeny nebo řízeny vládou, což v důsledku znamená, že existuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(189)
S přihlédnutím k analýze v 169.-182. bodě odůvodnění výše se rovněž stanovuje, že soukromé banky jsou čínskou vládou pověřeny a řízeny tak, aby poskytovaly úvěry výrobcům ve fotovoltaickém odvětí a že existuje finanční příspěvek podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(190)
V míře, v níž jsou vládní půjčky nebo půjčky od soukromých subjektů pověřených nebo řízených vládou poskytovány za podmínek výhodnějších, než jaké by mohli jejich příjemci skutečně získat na trhu, je těmto poskytována výhoda ve smyslu čl. 3 odst. 2 a čl. 6 písm. b) základního nařízení. Nevládní úvěry v ČLR nepředstavují odpovídající tržní referenční úroveň, neboť bylo zjištěno, že soukromé banky jsou pověřeny a řízeny čínskou vládou, a tudíž lze předpokládat, že se řídí úvěrovými postupy bank ve státním vlastnictví. Proto byly referenční úrovně stanoveny pomocí metody popsané v 198.-200. bodě odůvodnění níže. Použití této referenční úrovně ukazuje, že půjčky fotovoltaickému výrobnímu odvětví jsou poskytovány za výhodnějších podmínek, než jsou podmínky tržní.
(191)
Fotovoltaické odvětví patří podle rozhodnutí č. 40 do podporované kategorie. Rozhodnutí č. 40 je nařízením Státní rady jakožto nejvyššího správního orgánu v ČLR a v tomto ohledu je rozhodnutí právně závazné pro ostatní veřejnoprávní a hospodářské subjekty. Rozhodnutí člení průmyslová odvětví na „podporované, omezované a eliminované projekty“. Tento akt představuje průmyslově-politickou směrnici, která spolu se směrným indexem ozřejmuje způsob, jakým čínská vláda realizuje svou politiku stimulace a podpory určité skupiny podniků či výrobních odvětví, jako je fotovoltaické odvětví/odvětví nových energií, které směrný index řadí do kategorie odvětví „podporovaných“. K počtu odvětví klasifikovaných jako „podporovaná“ je třeba poznamenat, že představují pouze část čínského hospodářství. Navíc v rámci těchto podporovaných odvětví mají status „podporovaných“ jen určité činnosti. Rozhodnutí č. 40 v článku 17 dále stanoví, že „podporované investiční projekty“ mají nárok na zvláštní výhody a pobídky, mimo jiné na finanční podporu. Na druhé straně rozhodnutí č. 40 v souvislosti s „omezovanými a eliminovanými projekty“ zmocňuje státní orgány, aby přímo intervenovaly za účelem regulace trhu. Články 18 a 19 stanoví, že příslušný orgán má zabránit tomu, aby finanční instituce takovýmto „omezovaným a eliminovaným projektům“ poskytla úvěr. Z výše uvedeného je jasné, že rozhodnutí č. 40 stanoví pravidla závazná pro všechny hospodářské instituce, a to v podobě direktiv o pomoci podporovaným odvětvím, k nimž patří rovněž fotovoltaické výrobní odvětví.
(192)
Jak bylo vysvětleno v 172. bodě odůvodnění výše, čínská vláda adresuje preferenční úvěry omezenému počtu výrobních odvětví, a fotovoltaický průmysl je jedním z nich. S ohledem na všechny výše uvedené skutečnosti je zřejmé, že čínské orgány povolují finančním institucím poskytovat preferenční úvěry pouze omezenému počtu odvětví/společností, které jsou v souladu s příslušnými politikami čínské vlády. Na základě důkazů obsažených ve spisu a při nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády v této věci byl učiněn závěr, že subvence v podobě preferenčních úvěrů neplatí obecně, a jsou tudíž specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Kromě toho žádná ze zúčastněných stran nepředložila žádné důkazy, které by naznačovaly, že subvence vychází z objektivních kritérií nebo podmínek podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
d) Závěr
(193)
Šetření ukázalo, že všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku využívali v období šetření preferenčních úvěrů.
(194)
S ohledem na výše uvedené je třeba financování fotovoltaického odvětví pokládat za subvenci.
(195)
Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům a své specifičnosti by tato subvence měla být pokládána za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(196)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. V souladu s čl. 6 písm. b) základního nařízení je výhoda, kterou získal příjemce, rozdílem mezi částkou, kterou platí společnost za vládní půjčku, a částkou, již by společnost zaplatila za srovnatelnou obchodní půjčku na trhu.
(197)
Jak je vysvětleno výše (190. bod odůvodnění), jsou úvěry, jež čínské banky poskytují, projevem významných vládních zásahů v bankovním sektoru a jejich úrokové sazby neodrážejí sazby na fungujícím trhu; vhodný základ pro srovnání podle obvyklých tržních podmínek byl tudíž sestaven pomocí níže popsané metody. Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády využila Komise ke zjištění vhodného srovnávacího základu u úrokových sazeb rovněž dostupné údaje.
(198)
Při vytváření vhodné referenční úrovně pro úvěry v RMB je pokládáno za přiměřené použít čínské úrokové sazby upravené tak, aby odrážely běžné tržní riziko. Aktuální finanční situace vývozců byla totiž zjišťována za zkreslených tržních podmínek a čínské banky neposkytly spolehlivé údaje o tom, jak měří rizika a určují úvěrový rating. V takové situaci je proto pokládáno za nezbytné vycházet z údajů o úvěruschopnosti čínských vývozců a zároveň uplatnit přirážku, která bude odrážet potenciální dopad zkreslených podmínek čínského trhu na finanční situaci těchto vývozců.
(199)
Stejná situace platí pro půjčky v cizích měnách. Jako referenční úroveň byly použity podnikové dluhopisy s ratingem BB v příslušné měně vydaných během období šetření.
(200)
S ohledem na výše uvedené byli čínská vláda i spolupracující vyvážející vývozci (jak je uvedeno v 138. až 140. bodě odůvodnění) požádáni o informace k úvěrové politice čínských bank a ke způsobu, jakým byly tyto úvěry vyvážejícím výrobcům poskytovány. Navzdory opakovaným žádostem nebyly tyto informace poskytnuty. Vzhledem k takto nedostatečné spolupráci a ke všem dostupným údajům a v souladu s čl. 28 odst. 6 základního nařízení je považováno za vhodné domnívat se, že všem podnikům v Číně je udělena pouze nejvyšší známka pro dluhopisy neinvestičního stupně (BB dle agentury Bloomberg), a uplatnit na standardní úvěrovou sazbu Čínské lidové banky adekvátní prémii předpokládanou u dluhopisů, jež podniky s tímto ratingem vydávají. Výhoda pro vyvážející výrobce byla vypočtena tím způsobem, že úrokový diferenciál byl v procentním vyjádření vynásoben nesplacenou výší úvěru, tj. byl uvažován úrok nezaplacený během období šetření. Tato částka byla poté rozpočítána na celkový obrat spolupracujících vyvážejících výrobců.
(201)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí:
Politika preferenčních úvěrů
Společnost/skupina
Subvenční sazba
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, ČLR a společnosti ve spojení
1,14 %
Yingli Green Energy Holding Company a společnosti ve spojení
0,61 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,25 %
JingAo Group a společnosti ve spojení
0,92 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd a společnosti ve spojení
1,80 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a společnosti ve spojení
0,02 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,84 %
Jinko Solar Co Ltd a společnosti ve spojení
0,85 %
3.4.1.2. Poskytování úvěrových linek
a) Úvod
(202)
Žadatel tvrdil, že čínské banky poskytly čínským vývozcům dotčeného výrobku nepřiměřené úvěrové linky. Šetření skutečně potvrdilo, že všechny šetřené společnosti získaly od čínských bank velké úvěrové linky, jež byly ve většině případů poskytnuty bezplatně nebo za velmi nízký poplatek. Za normálních tržních podmínek jsou takové úvěrové linky podmíněny významným závazkem a správními poplatky, které umožňují bankám kompenzovat náklady a rizika.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(203)
Zpráva panelu EC-Aircraft potvrdila, že takové úvěrové linky, nad účinkem jednotlivých úvěrů, mohou představovat přímé převody peněžních prostředků podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, a tedy i finanční příspěvky. Panel zjistil, že výhoda z možného převodu finančních prostředků vyplývá z pouhé existence povinnosti provádět přímý převod finančních prostředků. Rovněž bylo zjištěno, že úvěrová linka sama o sobě by mohla příjemci poskytnout výhodu, a je tedy možným převodem peněžních prostředků mimo jakékoli přímé převody peněžních prostředků ve formě individuálních půjček (71).
(204)
Úvěrové linky byly vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku poskytnuty stejnými bankami jako v případě preferenčních úvěrů popsaných výše. Jak již bylo uvedeno, tyto banky jsou veřejnoprávními subjekty (158.-166. bod odůvodnění) nebo jsou pověřeny a řízeny čínskou vládu, aby poskytovaly preferenční financování fotovoltaickému výrobnímu odvětví (169.-178. bod odůvodnění).
(205)
Jak je vysvětleno výše (158.-185. bod odůvodnění), čínský trh je narušen právními předpisy a postupy bank ve státním vlastnictví a bylo zjištěno, že ve většině případů byly úvěrové linky poskytnuty bezplatně nebo za velmi nízké poplatky. Za normálních tržních podmínek jsou takové úvěrové linky podmíněny významným závazkem a správními poplatky, jež bankám umožňují kompenzovat náklady a rizika.
(206)
Výši výhody představují poplatky, které se běžně uplatňují v případě komerčních úvěrových linek poskytovaných společnostem a které byly vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku ve většině případů prominuty. Komise uplatnila výši poplatků za úvěrovou linku, kterou poskytla jednomu z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zahraniční komerční banka.
(207)
Fotovoltaické odvětví patří podle rozhodnutí č. 40 do podporované kategorie. Rozhodnutí č. 40 je nařízením Státní rady jakožto nejvyššího správního orgánu v ČLR a v tomto ohledu je rozhodnutí právně závazné pro ostatní veřejnoprávní a hospodářské subjekty. Rozhodnutí člení průmyslová odvětví na „podporované, omezované a eliminované projekty“. Tento akt představuje průmyslově-politickou směrnici, která spolu se směrným indexem ozřejmuje způsob, jakým čínská vláda realizuje svou politiku stimulace a podpory určité skupiny podniků či výrobních odvětví, jako je fotovoltaické odvětví/odvětví nových energií, které směrný index řadí do kategorie odvětví „podporovaných“. K počtu odvětví klasifikovaných jako „podporovaná“ je třeba poznamenat, že představují pouze část čínského hospodářství. Navíc v rámci těchto podporovaných odvětví mají status „podporovaných“ jen určité činnosti. Rozhodnutí č. 40 v článku 17 dále stanoví, že „podporované investiční projekty“ mají nárok na zvláštní výhody a pobídky, mimo jiné na finanční podporu. Na druhé straně rozhodnutí č. 40 v souvislosti s „omezovanými a eliminovanými projekty“ zmocňuje státní orgány, aby přímo intervenovaly za účelem regulace trhu. Články 18 a 19 ve skutečnosti stanoví, že příslušný orgán má zabránit tomu, aby finanční instituce takovýmto „omezovaným a eliminovaným projektům“ poskytla úvěr. Z výše uvedeného je jasné, že rozhodnutí č. 40 stanoví pravidla závazná pro všechny hospodářské instituce, a to v podobě direktiv o pomoci podporovaným odvětvím, k nimž patří rovněž fotovoltaické výrobní odvětví.
(208)
Jak je vysvětleno v 172. a 192. bodě odůvodnění výše, čínská vláda uplatňuje pro omezený počet odvětví preferenční systém úvěrů, jehož důležitou součástí je poskytování úvěrových linek. Odvětví fotovoltaiky patří do této skupiny výrobních odvětví a využívá diskriminační preferenční úvěry.
(209)
S ohledem na všechny výše uvedené skutečnosti je zřejmé, že čínské orgány povolují finančním institucím poskytovat preferenční úvěrové linky pouze omezenému počtu odvětví/společností, které jsou v souladu s příslušnými politikami čínské vlády. Na základě důkazů obsažených ve spisu a při nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády v této věci byl učiněn závěr, že subvence v podobě nepřiměřených úvěrových linek neplatí obecně, a jsou tudíž specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Kromě toho žádná ze zúčastněných stran nepředložila žádné důkazy, které by naznačovaly, že subvence vychází z objektivních kritérií nebo podmínek podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
c) Závěr
(210)
Šetření ukázalo, že všechny skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku využívaly v období šetření úvěrových linek, které jim byly poskytovány bezplatně nebo za cenu nižší než tržní.
(211)
S ohledem na výše uvedené je třeba poskytování těchto úvěrových linek fotovoltaickému odvětví pokládat za subvenci.
(212)
Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům a své specifičnosti by tato subvence měla být pokládána za napadnutelnou.
d) Výpočet výše subvence
(213)
Poskytnutí úvěrové linky bezplatně nebo za poplatky nižší než tržní se považuje za poskytnutí finančních služeb (čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iii) základního nařízení) za cenu nižší než přiměřenou. Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Z důvodu narušení trhu popsaných ve 158.-185. bodě odůvodnění výše nebylo možné s ohledem na podmínky převládající na trhu v ČLR stanovit přiměřenost odměny za finanční služby (v tomto případě poskytování úvěrových linek). V souladu s čl. 6 písm. b) základního nařízení je proto výhoda, kterou příjemce získal, rozdílem mezi částkou, kterou platí společnost za poskytnutí úvěrových linek čínskými bankami a částkou, kterou by společnost zaplatila za srovnatelnou obchodní úvěrovou linku na trhu. Úvěrové linky lze rovněž považovat za možný převod finančních prostředků podle článku podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení.
(214)
Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku získal úvěrovou linku od banky, jejíž ústředí má sídlo v oblasti jiné finanční jurisdikce než ČLR a tato úvěrová linka byla předmětem závazku a správních poplatků, které jsou běžné na světových finančních trzích. Ačkoli úvěrová linka byla poskytnuta prostřednictvím čínské dceřiné společnosti dané banky, považuje se za přiměřený ekvivalent referenční úrovně. Bylo považováno za vhodné použít výši poplatků za tuto úvěrovou linku jako referenční úroveň v souladu s čl. 6 písm. d) bodu ii) základního nařízení.
(215)
Výše poplatků použitá jako referenční úroveň se uplatnila poměrným podílem na výši každé příslušné úvěrové linky, aby se tak zjistila výše subvence (snížená o veškeré uhrazené poplatky). V případech, kdy úvěrová linka trvala více než jeden rok, byla celková výše subvence přepočtena na dobu trvání úvěrové linky a byla určena odpovídající výše na období šetření.
(216)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí:
Poskytování úvěrových linek
Společnost/skupina
Subvenční sazba
Wuxi Suntech Power Co. Ltd a společnosti ve spojení
1,97 %
Yingli Green Energy Holding Company a společnosti ve spojení
2,14 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd a společnosti ve spojení
1,09 %
JingAo Group a společnosti ve spojení
1,28 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,92 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a společnosti ve spojení
0,24 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,50 %
Jinko Solar Co Ltd a společnosti ve spojení
2,59 %
3.4.1.3. Subvenční programy vývozních úvěrů
(217)
Šetření potvrdilo, že společnosti zařazené do vzorku neobdržely v rámci daného programu během období šetření žádné výhody.
3.4.1.4. Vývozní záruky a pojištění pro zelené technologie
a) Úvod
(218)
Žadatel tvrdil, že China Export & Credit Insurance Corporation (dále jen „Sinosure“) poskytuje výrobcům dotčeného výrobku pojištění vývozních úvěrů za preferenčních podmínek, mimo jiné prostřednictvím programu nazvaného „Green Express“. Ve stížnosti se uvádí, že pojištění Sinosure v oblasti vývozních úvěrů není přiměřené, ani pokud jde o pokrytí dlouhodobých provozních nákladů a ztrát v rámci tohoto programu.
b) Nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů
(219)
Jak bylo uvedeno v 104. a 105. bodě odůvodnění výše, informace, které Komise požadovala v dotazníku, písemném upozornění na nedostatky a během inspekce na místě od čínské vlády a Sinosure, nebyly poskytnuty.
(220)
Komise žádala o institucionální rámec a příslušné dokumenty upravující působení Sinosure jakožto oficiálního státního pojistitele vývozních úvěrů. Čínská vláda předložila pouze oznámení, které v roce 2004 společně vydalo ministerstvo obchodu a Sinosure, avšak nepředložila řadu dalších příslušných dokumentů, včetně například tzv. plánu 840 uvedeného v oznámení Státní Rady ze dne 27. května 2009 (72).
(221)
Pokud jde o ověření odpovědi na dotazník a přílohu 1 týkající se Sinosure, Komisi se nepodařilo získat řadu dokumentů a ověřit určité prvky požadované na místě. Ze strany Sinosure nebyly předloženy zejména tyto informace a důkazy požadované Komisí: a) finanční výkazy za rok 2012, které údajně ještě nebyly na internetových stránkách Sinosure k dispozici, b) příslušné podklady týkající se pojištění vývozních úvěrů v případě dvou spolupracující vývozců zařazených do vzorku, včetně smluv, posouzení rizik, korespondence a dokladu o zaplacení pojistného; c) konkrétní informace týkající se vyšších vedoucích pracovníků jmenovaných Státní radou; d) důkazy týkající se prvků a výhod vyjmenovaných v oznámení z roku 2004 společně vydaném ministerstvem obchodu a Sinosure, včetně dokladů týkajících se schválení omezení, flexibility směnných kurzů a slevy v rámci proměnlivého rozpětí pojistného; e) důkazy týkající se dlouhodobých provozních nákladů a zisku z pojištění vývozních úvěrů; f) důkazy týkající se hodnocení situace na trhu, pokud jde o fotovoltaické výrobní odvětví.
(222)
Komisi se rovněž nepodařilo ověřit řadu prvků obsažených v odpovědi na dotazník a týkajících se operací Sinosure, včetně zejména odpovědí týkajících se posouzení rizik, vlastního stanovení pojistného a prováděcího a schvalovacího postupu, neboť Sinosure odmítla o konkrétních smlouvách se spolupracujícími vývozci zařazenými do vzorku hovořit. Sinosure nebyla rovněž schopna objasnit nebo předložit dokumenty v případě některých nesrovnalostí v údajích nebo v případě jiných prvků uvedených v odpovědi na dotazník a písemné upozornění na nedostatky, které zjistila Komise.
(223)
Čínská vláda a Sinosure se v průběhu inspekce na místě a v dopise čínské vlády ze dne 3. června 2013 pokusily tuto nedostatečnou spolupráci zdůvodnit důvěrností údajů. V tomto ohledu bylo v oznámení o inspekci a následné e-mailové korespondenci jasně uvedeno, že cílem Komise je smysluplné ověření informací a že samozřejmě přijme veškerá nutná opatření k ochraně důvěrných informací, které byly předloženy nebo jen poskytnuty za účelem kontroly, v souladu s právní povinností vycházející z příslušných přísných pravidel EU tyto informace chránit. Dokumenty, které měla Sinosure v úmyslu předložit až po ukončení inspekce na místě, aniž by Komisi umožnila jejich řádné ověření, nelze zohlednit, jelikož byly speciálně připraveny pro šetření a Komise nemohla ověřit jejich zdroje.
(224)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády a Sinosure nemohla Komise ověřit některé prvky týkající se poskytování pojištění vývozních úvěrů ze strany Sinosure spolupracujícím vyvážejícím výrobcům dotčeného výrobku zařazeným do vzorku. Komise tedy vychází při svých zjištěních z dostupných informací v souladu s článkem 28 základního nařízení.
c) Sinosure je veřejnoprávním subjektem
(225)
Šetřením bylo zjištěno, že Sinosure je veřejnoprávním subjektem ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení a příslušné judikatury WTO (73), neboť má vládní moc, vykonává ji nebo je jí pověřena. Čínská vláda vykonává nad Sinosure účinnou kontrolu (74) a Sinosure uplatňuje při provádění veřejných funkcí vládní moc.
(226)
Komise konstatuje, že činnost Sinosure spojená s pojištěním vývozních úvěrů je nedílnou součástí širšího finančního sektoru, kde vládní zásahy přímo ovlivňují a narušují normální fungování finančního trhu v ČLR (viz 185. bod odůvodnění a dále).
(227)
Sinosure provádí veřejné funkce ve své roli jediné oficiální instituce pro pojištění vývozních úvěrů v ČLR. Má proto na trhu pojištění vývozních úvěrů monopolní postavení. Uvedená společnost potvrdila, že tento trh není otevřený, a to i přesto, že v ČLR působí některé mezinárodní konkurenční společnosti.
(228)
Vláda je úplným vlastníkem Sinosure a vykonává nad ní finanční kontrolu. Stoprocentním vlastníkem Sinosure je Státní rada, tedy stát. Základní kapitál ve výši 4 miliard RMB pochází z fondu rizikového pojištění vývozních úvěrů v souladu s rozpočtem státních financí. Navíc v roce 2011 investoval stát 20 miliard RMB prostřednictvím čínského státního investičního fondu China Investment Corporation (75). Stanovy společnosti uvádějí, že příslušným obchodním oddělením je ministerstvo financí, jemuž je společnost povinna předkládat k posouzení a ke schválení finanční a účetní zprávy a fiskální rozpočtovou zprávu.
(229)
Pokud jde o vládní kontrolu, nemá společnost Sinosure, jejímž jediným vlastníkem je stát, správní radu. Stejně jako v případě dozorčí rady jsou všichni její členové jmenováni Státní radou a plní své úkoly v souladu s „prozatímními předpisy týkajícími se dozorčích orgánů v klíčových finančních institucích ve státním vlastnictví.“ Vrcholné vedení Sinosure rovněž jmenuje vláda. Z výroční zprávy společnosti Sinosure za rok 2011 („výroční zpráva 2011“) vyplývá, že prezident Sinosure je tajemníkem stranického výboru a že většina vrcholného vedení je rovněž jeho členem. Jelikož Sinosure odmítla předložit další informace týkající se vrcholného vedení, lze vyvodit závěr, že vedení je v přímém spojení s vládou, která jmenuje členy dozorčí rady i vysoké vedoucí pracovníky. Sinosure je tedy účinně kontrolována čínskou vládou.
(230)
Je natolik jasné a zjevné, že Sinosure vykonává vládní funkce a politiky, že ji lze označit za vlastního vykonavatele státní moci. Výroční zpráva Sinosure za rok 2011 obsahuje několik příslušných prohlášení: Sinosure „aktivně prováděla politické funkce vývozní úvěrové agentury (ECA) … a v prvním roce období 12. pětiletého plánu dosáhla dobrých výsledků“ (s. 4, výroční zpráva 2011); „reforma společnosti posílila politickou funkci Sinosure jakožto vývozní úvěrové agentury. Konference Ústředního výboru Komunistické strany Číny věnovaná oblasti ekonomiky zdůraznila důležitost této funkce a vyslovila jasné požadavky na pojištění úvěrů, což nasměrovalo vývoj naší společnosti“ (s. 5, výroční zpráva 2011); „V roce 2011 Sinosure provedla strategie, rozhodnutí a opatření, Ústředního výboru Komunistické strany Číny a Státní rady, vládní politiky v oblasti diplomacie, zahraničního obchodu, průmyslu a financí, plně využila své politické funkce a dosáhla rychlého růstu“ (s. 11, výroční zpráva 2011); „Sinosure plně provedla státní politiku ‚zvláštního režimu pro financování pojištění vývozu velkých kompletních sad zařízení‘ a splnil své povinnosti stanovené státem“ (s. 11, výroční zpráva 2011).
(231)
Institucionální rámec a další dokumenty vydané čínskou vládou, které definují činnost Sinosure, jsou dalším důkazem toho, že tato společnost je veřejnoprávním subjektem, zmocněným k provádění vládních politik. Oznámení o provádění strategie podpory obchodu prostřednictvím vědy a technologie s využitím pojištění vývozních úvěrů (Shang Ji Fa [2004] č. 368 ze dne 26. července 2004) bylo společně vydáno v roce 2004 ministerstvem obchodu a Sinosure a stále řídí činnost této společnosti. Jedním z cílů tohoto sdělení je podpora vývozu nových a špičkových technologií a produktů s vysokou přidanou hodnotou, a to prostřednictvím pojištění vývozních úvěrů. Oznámení dává Sinosure jasný pokyn, aby podporovala klíčová vývozní odvětví uvedená v seznamu čínských výrobků nových a špičkových technologií z roku 2006. „Solární články a moduly“ jsou v tomto seznamu uvedeny coby způsobilé výrobky, a proto lze předpokládat, že jsou přímo podporovány Sinosure. V oznámení jsou uvedeny tyto výhody: tzv. „green channel“, tedy zvláštní podpora pro výrobky uvedené v katalogu, které by měly být schváleny do pěti dnů, pokud jsou splněny podmínky pro uzavření pojištění, a schválení omezení pro prioritní pojištění; flexibilita směnných kurzů sestávající z nejvyšší slevy na zvýšenou sazbu v rámci proměnlivého rozpětí Sinosure. Oznámení rovněž předpokládá, že regionální a místní obchodní orgány musí na podporu výrobků uvedených v adresáři přijmout další opatření. Dále vyžaduje, aby Sinosure přizpůsobila příslušný pojišťovací model národní průmyslové politice a povaze vývozu výrobků nových a špičkových technologií a aby podpořila inovace a odvětví vědy a výzkumu, které jsou zvláště podporované státem.
(232)
Komisi je známo, že existují další dokumenty, jež dokazují, že Sinosure přímo provádí vládní politiku, která mimo jiné zvýhodňuje vyvážející výrobce. Tzv. plán 840 je podrobně uveden v oznámení Státní rady ze dne 27. května 2009 (76). Název odkazuje na 84 miliard USD poskytnutých na vývozní pojištění a je jedním ze šesti opatření zavedených v roce 2009 Státní radou v zájmu stabilizace vývozní poptávky v návaznosti na světovou krizi a z něho vyplývající zvýšenou poptávku po pojištění vývozních úvěrů. Těchto šest opatření zahrnuje především lepší pokrytí pojištění vývozních úvěrů, poskytování pojištění krátkodobých vývozních úvěrů ve výši 84 miliard USD v roce 2009 a snížení sazby pojistného. Jakožto jediná politická instituce zaručující pojištění vývozních úvěrů je Sinosure uvedena jako vykonavatel plánu. Pokud jde o snížení pojistné sazby, byla Sinosure vyzvána, aby zajistila snížení průměrné sazby pojištění krátkodobých vývozních úvěrů o 30 %, a to na základě celkové průměrné sazby v roce 2008.
(233)
Tzv. plán 421 byl zahrnut do Oznámení o otázkách k provádění zvláštních opatření pro financování pojištění vývozu velkých kompletních sad zařízení, které společně vydalo ministerstvo obchodu a ministerstvo financí dne 22. června 2009. Je rovněž významným politickým opatřením na podporu čínské politiky „going out“ v reakci na světovou finanční krizi v roce 2009, přičemž v jeho rámci bylo poskytnuto 42,1 miliard USD na financování pojištění na podporu vývozu velkých kompletních sad zařízení. Financování řídila a poskytovala společnost Sinosure a některé jiné finanční instituce. Podniky, jimiž se tento dokument zabývá, mohly využívat preferenční finanční opatření, včetně pojištění vývozních úvěrů. Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády nemohla Komise požadovat dodatečné informace o uplatnění tohoto oznámení. Není-li k dispozici důkaz o opaku, Komise má důvod se domnívat, že uvedený dokument se rovněž vztahuje na fotovoltaická zařízení a fotovoltaické výrobní odvětví.
(234)
Další dokumenty, které dokládají státní podporu na poskytování pojištění krátkodobých vývozních úvěrů, zahrnují dva dokumenty týkající se zvýšení finanční podpory strategickým nově vznikajícím odvětvím. Oznámení Státní rady týkající se rozvoje a zvýšené podpory nově vznikajícím odvětvím zahrnutým ve strategickém rozhodnutí, Guo Fa [2010] č. 32, ze dne 18. října 2010, odst. 7 písm. c) vybízí finanční instituce, aby zvýšily finanční podporu. Prováděcí pokyny pro rozvoj strategických nově vznikajících odvětví, které společně vydaly všechna příslušná ministerstva (tj. národní komise pro rozvoj a reformy, ministerstvo obchodu, ministerstvo vědy, ministerstvo průmyslu a informačních technologií, ministerstvo životního prostředí, ministerstvo financí, státní daňová správa, všeobecná celní správa, všeobecná správa kontroly kvality, kontrolní úřad pro duševní vlastnictví) Guo Fa [2011] č. 310, ze dne 21. října 2011, rovněž výslovně odkazují v bodě (Xxvii) na aktivní podporu mimo jiné prostřednictvím pojištění vývozních úvěrů strategickým nově vznikajícím odvětvím. Tato strategická nově vznikající odvětví se zaměřují na výrobky, technologie a služby pro rozvoj mezinárodního trhu, leteckého a kosmického průmyslu, výroby zařízení špičkových technologií nebo pro povzbuzení domácích patentovaných technologií a standardních strategických výrobků na vývoz z nově vznikajících odvětví. Jelikož neexistuje důkaz o opaku, lze se domnívat, že také dotčený výrobek a vývozci zařazení do vzorku patří do skupiny „strategických nově vznikajících průmyslových odvětví“ a vztahují se na ně příslušné výhody.
(235)
Na základě výše uvedených skutečností dochází Komise k závěru, že Sinosure je veřejnoprávním subjektem, neboť je zmocněná k provádění vládní politiky, je vládou účinně kontrolována a vykonává vládní funkce.
d) Právní základ
(236)
Právní základ tohoto programu tvoří: Oznámení o provádění strategie podpory obchodu prostřednictvím vědy a technologie s využitím pojištění vývozních úvěrů (Shang Ji Fa [2004] č. 368) společně vydané ministerstvem obchodu a Sinosure; Vývozní seznam čínských výrobků nových a špičkových technologií pro rok 2006; tzv. plán 840 uvedený v oznámení Státní rady ze dne 27. května 2009; tzv. plán 421, který je součástí Oznámení o otázkách k provádění zvláštních opatření pro financování pojištění vývozu velkých kompletních sad zařízení, které společně vydalo ministerstvo obchodu a ministerstvo financí dne 22. června 2009; Oznámení Státní rady o urychlení rozvoje nově vznikajících odvětví strategického významu, Guo Fa [2010] č. 32 ze dne 18.října 2010) a jeho prováděcí pokyny (Guo Fa [2011] č. 310 ze dne 21. října 2011).
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(237)
Vzhledem k tomu, že Sinosure je veřejnoprávním subjektem, který je pověřen vládní mocí nebo vykonává vládní předpisy a plány, představuje poskytování pojištění vývozních úvěrů výrobcům dotčeného výrobku finanční příspěvek ve formě potenciálního přímého převodu finančních prostředků od vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení.
(238)
Pokud jde o snížení části pojistného placeného vyvážejícími výrobci prostřednictvím místních orgánů, rovněž se jedná o přímý převod finančních prostředků ve formě grantu podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení.
(239)
Jedná se o výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 a čl. 6 písm. c) základního nařízení, neboť Sinosure poskytuje pojištění vývozních úvěrů za výhodnějších podmínek, než jaké jsou na trhu obvykle nabízeny, nebo že poskytuje pojištění, které by jinak na trhu vůbec neexistovalo. Další výhodou ve smyslu čl. 3 odst. 2 poskytnutou vyvážejícímu výrobci je peněžní snížení části pojistného, jež Sinosure zaplatily některé místní orgány příslušné pro oblasti, v nichž mají sídlo někteří vyvážející výrobci.
(240)
Oznámení z roku 2004 uvádí seznam všech výhod poskytovaných Sinosure a/nebo místními orgány podnikům, které zahrnuje adresář pro rok 2006 a které jsou ve shodě s vládními politikami. Šetření ukázalo, že pojistné smlouvy uzavřené mezi Sinosure a vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, stejně jako snížení části pojistného poskytnutého místními orgány tyto dávky plně odrážejí. „Green Express“ znamená zjednodušení a zrychlení postupu při poskytování plnění a vyřizování nároku s rychlým určením škody a návaznou urychlenou platbou ve prospěch klienta.
(241)
Šetření rovněž prokázalo, že opatření, která byla přijata v návaznosti na finanční krizi v roce 2009 a která jsou podrobně popsána v plánu 840 a plánu 421 a později v opatřeních z roku 2011 ve prospěch strategických nově vznikajících odvětví, poskytla vyvážejícím výrobcům značné výhody. Tato opatření zvýšila dostupnost pojištění a dále snížila pojistné účtované Sinosure, a to navzdory obtížné hospodářské situaci a výrazně zvýšenému riziku pro Sinosure při poskytování pojištění, a plně se odrážejí v pojistném krytí, které Sinosure poskytla vyvážejícím výrobcům. Šetření zejména ukázalo, že podmínky a pojistné účtované v příslušných letech zahrnujících období šetření se nijak zásadně nezměnily nebo se zlepšily, a to navzdory zvýšení pohledávek na úroky z prodlení vyplácených společností Sinosure a značně se zhoršující situaci ve fotovoltaickém odvětví.
(242)
S ohledem na existenci případné výhody Komise nejdříve přezkoumala, do jaké míry pojistné společnosti Sinosure zahrnuje náklady na pojištění krátkodobých vývozních úvěrů. Sinosure uvedla argument na základě bodu j) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, podle něhož je „zakázanou“ vývozní subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) uvedené dohody poskytování pojištění vývozních úvěrů pro programy využívající pojistné sazby, která je nepřiměřená pokrytí dlouhodobých provozních nákladů a ztrátám v rámci příslušných programů. V odpovědi na dotazník Sinosure pouze odkázala na zisky a ztráty za posledních pět let a uvedla, že vzhledem k celkovému zisku, jehož bylo v daném období dosaženo, není podle Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních poskytování pojištění krátkodobých vývozních úvěrů vyvážejícím výrobcům subvencí. Jak je vysvětleno výše (viz 221. a 222. bod odůvodnění), Komise požádala Sinosure, aby poskytla konkrétní informace a důkazy týkající se dlouhodobé ziskovosti z pojišťování vývozních úvěrů, včetně příjmu z pojistného a provozních nákladů a ztrát v rámci příslušného programu v souladu s Dohodou WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Sinosure však dokumenty a důkazy požadované v průběhu inspekce na místě nepředložila a trvala na údajích o celkové ziskovosti, které obsahují její auditované výroční zprávy.
(243)
Komise konstatuje, že i kdyby se spolehla pouze na výroční zprávy společnosti Sinosure, aniž by mohla ověřit údaje a prvky v nich obsažené, nebylo by možné dospět k závěru, že uvedená společnost dosáhla dlouhodobých zisků z pojištění vývozních úvěrů, které odpovídá „programu“ uvedenému v bodě j). Kromě pojištění vývozních úvěrů se společnost Sinosure zabývá řadou dalších činností, přičemž číselné údaje a informace uvedené ve výroční zprávě jsou souhrnné údaje pro všechny tyto činnosti a žádný přesný rozpis pro jednotlivé činnosti neexistuje. Z některých výročních zpráv (nikoli však nejaktuálnějších) vyplývá, že pojištění krátkodobých vývozních úvěrů je pro Sinosure evidentně hlavní činností, avšak žádné přesné údaje k dispozici nejsou. Jelikož Sinosure odmítla poskytnout požadované informace a důkazy pouze ohledně této činnosti, která je důležitou součástí analýzy „programu“ podle bodu j) přílohy 1 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, jsou zjištění Komise založena na dostupných důkazech zaznamenaných ve spisu.
(244)
Komise na začátek poznamenává, že podle článku 11 stanov společnosti Sinosure jsou zisky této společnosti nulové. Jinými slovy, cílem Sinosure ze zákona není maximalizovat zisk, ale musí usilovat o nulový zisk ve prospěch svého hlavního poslání, kterým je výlučné pojištění vývozních úvěrů v ČLR. Jak bylo vysvětleno výše, ze záznamů vyplývá, že právní a politické podmínky, v nichž společnost Sinosure působí, vyžadují, aby tato společnost plnila vládní politiky a plány v rámci naplnění svého veřejného poslání. Mezi vybranými odvětvími a podniky se zvláštní státní podporou mají vyvážející výrobci zajištěn plný přístup k pojištění vývozního úvěru, jež je poskytováno společností Sinosure za preferenční sazby, a to i v období po celosvětové krizi v roce 2009 a za stavu, v němž odvětví fotovoltaiky procházelo dosud nebývalou krizí, včetně období šetření. Sinosure tudíž poskytuje neomezené pojistné krytí pro odvětví fotovoltaiky a nepřiměřeně nízké pojistné, jež nabízí, neodráží skutečná rizika v oblasti pojištění vývozu v rámci tohoto odvětví. Na základě všech těchto zaznamenaných skutečností by bylo možné již v tomto okamžiku dospět k závěru, že nelze vyloučit, že sazby pojistného účtované společností Sinosure jsou pravděpodobně nepřiměřené k pokrytí jejího dlouhodobého fungování, což se jeví jako velice pravděpodobné.
(245)
Z důvodu nedostatku spolupráce ze strany společnosti Sinosure zvážila Komise i další prvky, kterými dále podkládá své rozhodnutí. Důkazy, jež jsou veřejně přístupné, již jednoznačně prokazují, že společnost Sinosure funguje v dlouhodobé provozní ztrátě (77). Komise také analyzovala relevantní údaje ve výsledovce výroční zprávy společnosti Sinosure za roky 2006 až 2011 předložené touto společností k prokázání ziskovosti údajů uvedených v její odpovědi na dotazník. Tato čísla ukazují, že společnost Sinosure zahrnula významné dlouhodobé provozní ztráty ze svých kombinovaných činnosti v oblasti pojišťovnictví, které vylučují příjmy z investic a ostatní výnosy. Konkrétně v každém jednotlivém roce 2006 až 2011 (s jedinou výjimkou v roce 2010) se vyplacené nároky již (téměř) rovnají čistému pojistnému získanému Sinosure nebo jej (zdaleka) překračují. Pokud se od čistého pojistného rovněž odečtou provozní náklady a náklady na provizi, výsledkem je ještě znatelnější ztráta. Tyto údaje ukazují, že navzdory mírnému zisku v roce 2010 je provozní ztráta z pojistných operací za celkové období značná. Z výročních zpráv vyplývá, že k celkovému zisku Sinosure přispívají významným způsobem výnosy z investic a další výnosy, které nejsou pro posouzení životaschopnosti pojištění vývozních úvěrů daného programu relevantní. Jelikož pojištění krátkodobých vývozních úvěrů představuje hlavní náplň činnosti společnosti Sinosure a jelikož neexistuje důkaz o opaku, vyvozuje se závěr, že program pojištění vývozních úvěrů znamenal pro Sinosure značné dlouhodobé ztráty.
Vzhledem k tomu, že program pojištění vývozních úvěrů přináší společnosti Sinosure ztráty, stanoví se existence výhody na základě porovnání pojistného, které platí vyvážející výrobci, s pojistným, které je k dispozici na trhu. Sinosure je jediným úředním pojistitelem vývozních úvěrů, a tudíž zcela kontroluje domácí trh. Jelikož v ČLR není pro tyto nástroje k dispozici žádná komerční referenční úroveň a vzhledem k tomu, že finanční trh v ČLR je narušený vládními zásahy, je vhodné použít vnější referenční úroveň mimo ČLR, tj. pojistné účtované za normální situace na trhu. Jak je popsáno níže v oddílu o výpočtu výše subvence, pojistné je poskytováno za sazby nižší než tržní a je jím udílena podpora.
(246)
Výše uvedené subvence jsou podmíněny vývozní výkonností ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, neboť je nelze získat bez vývozu. Kromě toho jsou také specifické podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, protože přístup je omezen na určité podniky. Solární články a moduly jsou výslovně uvedeny na seznamu čínských výrobků nejnovějších a špičkových technologií pro rok 2006, což je podmínka pro nárok na preferenční zacházení stanovené v oznámení z roku 2004. Kromě toho jedním z hlavních cílů společnosti Sinosure je provádění národních politik a plánů, včetně 12. pětiletého plánu pro fotovoltaické výrobní odvětví. Plány 840 a 421 rovněž zvýhodňují fotovoltaické výrobní odvětví jako jedno z mála vybraných (viz 232. a 233. bod odůvodnění). Fotovoltaické výrobní odvětví je rovněž jedním z podporovaných odvětví na základě rozhodnutí č. 40 a dalších plánovacích dokumentů a právních předpisů (viz 207. a 208. bod odůvodnění). Toto výrobní odvětví navíc spadá do kategorie „strategická a nově vznikající výrobní odvětví“, které jsou zvýhodňována v souladu s vládními politikami (viz 102. bod odůvodnění). Většina vyvážejících výrobců má také formální status podniku využívajícího nejnovější a špičkové technologie, který jim na základě příznivých vládních politik uděluje řadu výhod.
(247)
Je proto zřejmé, že výhody poskytované společností Sinosure nebo místními orgány v podobě úhrady části pojistného nejsou k dispozici pro všechna průmyslová odvětví a podniky, avšak jsou omezeny pouze na odvětví a podniky, které konkrétně plní příslušné vládní politiky podpory a jejich související podkladové dokumenty. Komise dospěla k závěru, že výhody poskytované společností Sinosure a/nebo místními orgány výrobcům dotčeného výrobku jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Dále, protože neexistovaly žádné důkazy, z nichž by vyplývalo, že subvence vychází z objektivních kritérií či podmínek podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení, je subvence specifická rovněž v tomto ohledu.
f) Závěr
(248)
Šetření ukázalo, že šest skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku využívalo v období šetření pojištění vývozních úvěrů poskytované společností Sinosure.
(249)
Poskytování pojištění vývozních úvěrů společností Sinosure ve prospěch fotovoltaického průmyslu musí být považováno za subvenci, a to v rozsahu, v němž se pojistné pohybuje pod tržními sazbami.
(250)
Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhodě vzniklé vyvážejícím výrobcům a specifičnosti by tato subvence měla být pokládána za napadnutelnou.
g) Výpočet výše subvence
(251)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Výpočet výhody se podobá okolnostem při poskytnutí záruk u půjčky. V souladu s čl. 6 písm. c) základního nařízení je výhoda, kterou získal příjemce, rozdílem mezi částkou, kterou platí daná společnost za krátkodobé pojištění poskytované společností Sinosure a částkou pojistného, již by společnost zaplatila za srovnatelné pojištění vývozu na trhu.
(252)
Vzhledem k tomu, že krátkodobé pojištění vývozních úvěrů poskytované Sinosure je výsledkem cílů vládní politiky a Sinosure je na domácím trhu v monopolním postavení, neboť funguje jako jediná státní organizace pro poskytování vývozních úvěrů, byla za použití níže uvedené metodiky sestrojena příslušná tržní referenční hodnota. Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády a společnosti Sinosure využila dále Komise ke zjištění vhodného tržního pojistného pro pojištění poskytované výrobcům fotovoltaiky rovněž dostupné skutečnosti.
(253)
Komise se domnívá, že nejvhodnější referenční hodnotou, pro kterou jsou již údaje snadno k dispozici, jsou výše pojistných sazeb uplatňované ze strany Export-Import Bank („Ex-Im Bank“) USA. Podle veřejně dostupných informací (78) je EX-IM Bank oficiálním poskytovatelem úvěrů na vývoz federální vlády USA a je soběstačná. Činnosti EX-IM Bank zahrnují pojištění vývozních úvěrů a další činnosti, jako jsou záruky na provozní kapitál a záruky na půjčky (financování kupujícího). Jejím úkolem je vytvořit a podporovat v USA pracovní místa podporou vývozu USA určeného mezinárodním odběratelům. EX-IM Bank působí jako vládní subjekt v rámci Kongresu USA. Proto existuje řada shod se společností Sinosure a tato banka se považuje za odpovídající referenční instituci.
(254)
Referenční pojistné bylo vypočítáno podle skutečných poplatků účtovaných při vývozu OECD pro pojištění celého obratu s 90 % krytím pojištěného objemu a s trváním v délce 120 dnů. Skutečné pojistné je průměr mediánu pěti různých kategorií zahraničních kupujících rozlišených podle míry solventnosti a rizika selhání. To představuje co nejbližší referenční základ pro výpočet pojistného, jež by výrobce dotčeného produktu musel hradit za tržních cen.
(255)
Výše výhody byla vypočtena z informací od čínské vlády a vztahuje se na částky společnosti Sinosure, jež byly pokryty pojištěním úvěru, a z poplatků, jež v období šetření byly za takové pojištění hrazeny. Informace poskytnuté spolupracujícími podniky o společnosti Sinosure nebyly použity, jelikož bylo zřejmé, že čínská vláda podala ucelenější přehled (například ne všechny společnosti vykázaly své pojistky uzavřené se společností Sinosure ve svých odpovědích na dotazník či toto sdělily v průběhu kontroly na místě).
(256)
Pokud jde o úhradu části pojistného pojištění místními orgány, vypočítávají se výhody coby objem slev a grantů udělených společnostem zařazeným do vzorku v průběhu období šetření.
(257)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí:
Vývozní záruky a pojištění
Společnost/skupina
Subvenční sazba
Wuxi Suntech Power Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,58 %
Yingli Green Energy Holding Company a společnosti ve spojení
0,95 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,71 %
JingAo Group a společnosti ve spojení
0,50 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,39 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a společnosti ve spojení
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,63 %
Jinko Solar Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,00 %
3.4.1.5. Výhody poskytované zprostředkováním přístupu k offshore holdingovým společnostem a splátky úvěru vládou
(258)
Šetření potvrdilo, že společnosti zařazené do vzorku neobdržely v rámci programu během období šetření žádné výhody.
3.4.2. Grantové programy
3.4.2.1. Rozvojový fond pro výzkum v oblasti výrobků na vývoz
(259)
Šetření potvrdilo, že společnosti zařazené do vzorku neobdržely v rámci programu během období šetření žádné výhody.
3.4.2.2. Subvence na rozvoj „známých značek“ a programu „China World Top Brands“
(260)
Komise zjistila, že někteří vyvážející výrobci zařazení do vzorku využily v období šetření výhod těchto programů. Avšak vzhledem k tomu, že výše získaných výhod není nijak vysoká a že dopad na rozpětí subvence je zanedbatelný, nepovažovala Komise za nutné napadnutelnost těchto režimů analyzovat.
3.4.2.3. Fondy pro expanzi průmyslu v provincii Guandong
(261)
Šetření potvrdilo, že společnosti zařazené do vzorku neobdržely v rámci programu během období šetření žádné výhody.
3.4.2.4. Demonstrační program „Golden Sun“
a) Úvod
(262)
V podnětu se tvrdilo, že výrobci dotčeného výrobku obdrželi subvence v rámci demonstračního programu Golden Sun („Golden Sun“), který zavedla čínská vláda v červenci 2009. Podnět obsahoval důkazy prima facie, že čtyři z vývozců zařazených do vzorku obdrželi v rámci tohoto programu přímé subvence na dotčený výrobek. Rovněž bylo uvedeno, že jeden z vývozců zařazených do vzorku byl vybrán jako dodavatel dotčeného výrobku s ohledem na 70 % celkové kapacity instalované provozovateli projektu (tj. společnostmi vyrábějícími a prodávajícími elektřinu vyrobenou fotovoltaickými systémy) v roce 2011. Podnět rovněž obsahoval informace, z nichž vyplývá, že přístup k programu Golden Sun nebyl provozovatelům projektu udělován transparentně a na základě soutěže.
b) Nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů
(263)
Komise žádala čínskou vládu o informace týkající se programu Golden Sun v dotazníku, v písemném upozornění na nedostatky a během inspekce na místě, avšak, jak je podrobněji uvedeno v 104. a 105. bodě odůvodnění, tyto informace poskytnuty nebyly.
(264)
Pokud jde o informace požadované v dotazníku a v písemném upozornění na nedostatky, čínská vláda trvala na tom, že uvedený program podpory není určen výrobcům dotčeného výrobku. Čínská vláda tak řadu otázek týkajících se daného programu a výhod pro výrobce dotčeného výrobku nezodpověděla a ve svých odpovědích pouze uvedla „nepoužije se“. Čínská vláda neposkytla ani všechny příslušné právní předpisy, nařízení, administrativní pokyny a další právní akty požadované v dotazníku, a předložila pouze dokument představující hlavní právní základ programu.
(265)
Na začátku ověřování programu Golden Sun požádala Komise čínskou vládu, aby k výchozímu právnímu základu předložila všechny příslušné přílohy a aby uvedla, zda má v úmyslu poskytnout další úřední dokumenty týkající se daného programu. Čínská vláda předložila požadované přílohy a odpověděla, že nemá v úmyslu předložit žádné další dokumenty. Komise poté ukázala čínské vládě dokument o rozpočtu vydaný ministerstvem financí a předložený spolupracujícími vývozci (dokument ministerstva financí č. 965 [2010] ze dne 2. prosince 2010), v němž byly uvedeny konkrétní financované projekty a příslušné částky poskytnuté v rámci daného programu. Z dodatků k tomuto dokumentu vyplývá, že jeden z vývozců zařazených do vzorku obdržel významné příspěvky na své projekty v rámci programu Golden Sun a rovněž jako dodavatel způsobilého zařízení v rámci několika projektů financovaných programem Golden Sun. Zástupci ministerstva financí, kteří byli přítomni u ověřování, uvedený dokument znali a Komise je požádala, aby předložili všechny podobné rozpočtové dokumenty vydané ministerstvem financí a týkající se období provádění programu Golden Sun. Ačkoli zástupci ministerstva financí s předložením těchto dokumentů v zásadě souhlasili, žádný z nich Komisi nepředložili.
(266)
Komise rovněž ukázala ministerstvu obchodu rozpočtové dokumenty týkající se programu Golden Sun, které vydal místní finanční odbor provincie a obce a předložil jeden ze spolupracujících vývozců, a požádala čínskou vládu, aby poskytla příslušné podobné dokumenty (tj. vydané provinciemi nebo obcemi) o daném programu. Čínská vláda odpověděla, že tyto dokumenty nemá k dispozici, neboť se týkají provincií a/nebo obcí, a tudíž je nemůže předložit.
(267)
V dopise ze dne 3. června 2013 čínská vláda zopakovala, že program Golden Sun není určen pro výrobce dotčeného výrobku a objasnila, že pokud tito výrobci program využili, pak vystupovali jako provozovatelé projektu, a nikoli jako výrobci solárních panelů, neboť pouze provozovatelé projektů mohou získat subvence v rámci daného programu. V dopise se rovněž tvrdí, že Komise požádala pouze o tři jmenovitě uvedené dokumenty, které čínská vláda předložila. Toto tvrzení je nesprávné, neboť během ověřování požádala Komise o konkrétní rozpočtové dokumenty vydané ministerstvem financí (rovněž výslovně uvedené v dopise Komise ze dne 23. května 2013) a místními orgány příslušnými pro oblast, kde mají sídlo vyvážející výrobci (odkazující na konkrétních dokumenty předložené vyvážejícími výrobci), které však čínská vláda neposkytla.
(268)
Komise rovněž požadovala zvláštní informace o výplatách prostředků v rámci programu Golden Sun, kterou obdržel jeden spolupracující vývozce, neboť po dodání dotčeného výrobku přímo obdržel příslušné prostředky od vlády. V průběhu inspekce na místě nebyla čínská vláda schopna tuto situaci vysvětlit ani poskytnout jakékoli podrobnosti a pouze kontaktovala právního poradce společnosti, který měl uvést, že daná situace již byla s úředníky Komise během inspekce na místě vysvětlena, což není zcela pravda. Další podrobnosti o situaci jsou popsány v 276. až 278. bodě odůvodnění níže. Jak je blíže popsáno v 275. až 278. bodě odůvodnění níže, šetřením bylo zjištěno, že spolupracující výrobci zařazení do vzorku opravdu přímo či nepřímo využívali granty v rámci programu Golden Sun i pro dodávky dotčeného výrobku. Tvrzení čínské vlády, že tento program nezvýhodňuje výrobu dotčeného výrobku, je tedy v jasném rozporu s důkazy a skutečnostmi ověřenými během šetření.
(269)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády nemohla Komise ověřit některá zásadní hlediska programu Golden Sun a skutečné výhody poskytované výrobcům dotčeného výrobku. Čínská vláda navíc nepředložila všechny příslušné dokumenty, o které byla žádána, zejména pak rozpočtové dokumenty týkající se programu Golden Sun vydané ministerstvem financí pro období provádění daného programu. Některá zjištění tedy vycházejí z nejlepších dostupných údajů v souladu s článkem 28 základního nařízení.
c) Právní základ
(270)
Výchozím právním základem je Oznámení o provádění demonstračního programu Golden Sun ze dne 16. července 2009 a připojená prozatímní opatření pro řízení fondu finanční podpory pro demonstrační program Golden Sun, spis CaiJian č. 397 [2009] vydané ministerstvem financí, ministerstvem vědy a národní radou pro energetiku; Oběžník o úspěšném provádění činností demonstračního programu Golden Sun, spis č. 718 [2009]; Oběžník o úspěšném provedení demonstračního programu Golden Sun 2010, spis č. 622 [2010]; Oběžník ministerstva financí s pokyny týkajícími se indexů finanční pomoci, pokud jde o stavební náklady v rámci demonstračních programů Golden Sun 2010, spis č. 965 [2010] ze dne 2. prosince 2010, vydané ministerstvem financí; Oběžník finančního odboru provincie Hebei o rozdělení rozpočtového cíle s ohledem na fiskální subvence vyčleněné pro programy Golden Sun 2011, spis JCJ č. 336 ze dne 1. září 2011; Oběžník finančním odborem Hengshui o rozdělení rozpočtového cíle s ohledem na fiskální subvence vyčleněné pro programy Golden Sun 2011, spis HCJ č. 135 ze dne 8. listopadu 2011.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(271)
Program Golden Sun byl zřízen v roce 2009 na podporu technologického pokroku a zvýšil rozvoj odvětví solárního fotovoltaického systému. Na ústřední úrovni za program zodpovídá ministerstvo financí, ministerstvo vědy a národní rada pro energetiku. Oznámení o provádění programu Golden Sun uvádí řadu kritérií způsobilosti pro financování v rámci tohoto programu, včetně: a) podniky musí být zahrnuty do místního prováděcího plánu demonstračního projektu Golden Sun; b) musí mít instalovaný výkon alespoň 300 kWh; c) délka období výstavby nesmí překročit jeden rok a provoz musí trvat nejméně dvacet let; d) vlastníci projektů v oblasti fotovoltaiky musí mít celková aktiva ve výši nejméně 100 milionů RMB a kapitál ve výši alespoň 30 % investičních nákladů; e) výrobci integrovaného systému a klíčových zařízení, jež se využívají v projektech pro výrobu fotovoltaiky, by měli být vybíráni v rámci nabídkových řízení. Způsobilé projekty mohou obdržet až 50 % celkových investičních nákladů od vlády, a tento strop se zvyšuje na 70 % pro vlastníky projektu se sídlem v odlehlých oblastech bez elektrifikace.
(272)
Co se týče postupu, podniky, které chtějí získat finanční prostředky v rámci tohoto programu, musí předložit příslušnému vládnímu orgánu žádost a podkladové dokumenty. Odbory pro finance, technologii a energetiku odpovídají na úrovni provincie za organizaci programu a předkládají společnou souhrnnou zprávu ministerstvu financí, ministerstvu pro vědu a národní energetické radě. Těm přísluší dohled nad projekty v provinciích, pokud jde o provádění dohledu nad technickými programy, podmínkami výstavby, financováním a všemi dalšími aspekty. Po konečném schválení vládou přiděluje ministerstvo financí prostředky přímo vlastníkovi projektu a uchovává příslušnou schvalovací dokumentaci a doklady o vyplacení prostředků.
(273)
Ve skutečnost předkládají provozovatelé projektů žádosti o financování vládě po uzavření smlouvy s dodavatelem způsobilého fotovoltaického zařízení (tj. zejména dotčeného výrobku). Podle příslušných právních předpisů jsou tito dodavatelé fotovoltaického zařízení vybíráni na základě nabídkového řízení. Čínská vláda však nevysvětlila, jakým způsobem při výběru provozovatelů projektu pro demonstrační projekt Golden Sun podle plánu jeho provádění uplatňuje své rozhodovací pravomoci a jakým způsobem tito provozovatelé projektu následně vybírají dodavatele způsobilého fotovoltaického zařízení. Čínská vláda a zúčastněné strany neprokázaly, že v případě výběrového řízení se jedná o otevřený, transparentní a nediskriminační postup, neboť nepředložily příslušnou dokumentaci. Neexistují žádné indicie o tom, že by bylo kdy pořízeno případné fotovoltaické zařízení ze zahraničí. Valná většina způsobilého fotovoltaického zařízení byla poskytnuta jediným spolupracujícím výrobce zařazeným do vzorku. Na základě dostupných skutečností proto orgány docházejí k závěru, že program Golden Sun je používán k tomu, aby vytvářel uměle poptávku po výrobcích vybraných čínských výrobců dotčeného výrobku. Bude-li na základě rozhodnutí vlády projekt způsobilý, měla by mu přidělit finanční prostředky.
(274)
Program Golden Sun nabízí subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě převodu finančních prostředků od čínské vlády výrobcům dotčeného výrobku v podobě grantů.
(275)
Šetřením bylo konkrétně zjištěno, že několik spolupracujících výrobců zařazených do vzorku získalo přímo granty v rámci programu Golden Sun, a to na instalaci výrobních solárních zařízení ve svých prostorách. Tyto granty vyplácené spolupracujícím výrobcům jsou proto přímo spojené s dotčeným výrobkem a vyrovnávají jim část nákladů, které by jinak nesli.
(276)
Při šetření bylo rovněž dále zjištěno, že spolupracující výrobci zařazení do vzorku využívají financování podle tohoto programu k dodávce dotčeného výrobku provozovatelům projektů, kteří nejsou ve spojení. Zejména bylo v průběhu šetření na místě zjištěno, že jeden spolupracující vývozce zařazený do vzorku získal přímo od čínské vlády značnou jednorázovou paušálních platbu pro všech 40 projektů zřízených v rámci programu Golden Sun, pro které dodal dotčený výrobek. Spolupracující vyvážející výrobce zařazený do vzorku však takové množství ve svém dotazníku v odpovědích nevykázal. Podle oběžníku ministerstva financí z roku 2010 vyplývalo, že tento spolupracující vývozce byl vybrán, aby dodával dotčený výrobek několika provozovatelům projektů, kteří nejsou ve spojení, a to ze soukromého i veřejného sektoru. Komise se snažila získat informace od čínské vlády s ohledem na tuto přímou platbu pro spolupracujícího vývozce zařazeného do vzorku, neboť článek 13 prozatímních opatření oznámení o programu Golden Sun z roku 2009 výslovně vyžaduje, aby byly granty vypláceny přímo provozovateli projektu (tj. nikoli dodavateli fotovoltaického zařízení), přičemž čínská vláda výslovně tuto skutečnost v průběhu ověřování potvrdila. Jak je vysvětleno výše, čínská vláda neposkytla žádné vysvětlení během inspekce na místě, kterým by zdůvodnila přímé financování, které obdržel vývozce zařazený do vzorku. V dopise ze dne 3. června 2013 se čínská vláda vyjadřuje pouze k jednomu projektu ze 40 a stroze uvádí, že mezi provozovatelem projektu a vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku existovalo finanční ujednání, neboť provozovatel nedisponoval dostatečnými finančními prostředky, a tudíž bylo sjednáno, že subvence bude vyplacena přímo vyvážejícímu výrobci zařazenému do vzorku. Toto ničím nepodložené a velmi stručné vysvětlení, jež se týká pouze jednoho projektu, kterého se účastnil spolupracující vývozce zařazený do vzorku, a to ze čtyřiceti projektů uvedených v dokumentu ministerstva financí, je z hlediska Komise k vyjasnění situace zcela nedostačující.
(277)
Spolupracující vývozce zařazený do vzorku se ve svém dopise ze dne 24. června 2013 snažil zdůvodnit, že tato přímá platba za 40 dotčených projektů nebyla uvedena, neboť představovala subvenci pro provozovatele projektu coby „uživatele“ a nikoli pro dodavatele. Tento vývozce potvrdil, že obdržel přímou paušální platbu týkající se dodávek pro 40 projektů uvedených v oběžníku ministerstva financí. Rovněž doplnil, že vláda může převést prostředky přímo dodavateli, aby bylo zajištěno, že tyto granty budou použity pouze pro povolené fotovoltaické systémy a usnadnila se kontrola. Tento vývozce se však ve své odpovědi zaměřil pouze na jeden projekt, k němuž byla shromážděna dokumentace při kontrole na místě, a nevyjádřil se k dalším 39 projektům, za něž obdržel financování v rámci programu Golden Sun. I když vývozce prokázal, že prostředky pro tento konkrétní projekt byly zaúčtovány coby příjem a nikoli jako záloha vládního grantu, nepředložil žádné jiné důkazy o skutečné realizaci tohoto či jiných projektů, včetně důkazů o realizaci dodávky dotčeného výrobku, za kterou byly získány finanční prostředky. Jeho vysvětlení rovněž neobjasnilo nesrovnalosti, pokud jde o přímé platby vlády podle příslušných prováděcích předpisů uvedených výše, jež stanovují, že finanční prostředky se obvykle převádí ze strany vlády provozovateli projektu a nikoli dodavateli zařízení.
(278)
Komise má za to, že vysvětlení čínské vlády o finančním ujednání mezi spolupracujícím vývozcem zařazeným do vzorku a provozovatelem projektu je nepřesvědčivé, neboť je zvláštní, že dva soukromé subjekty se mohou samostatně rozhodnout, že uzavřou ujednání, jež obnáší kroky ze strany vlády (tj. přímou platbu od vlády dodavateli, odchylně od článku 13 oznámení z roku 2009, aniž by se toho vláda účastnila či o této skutečnosti věděla. Čínská vláda nepředložila v této věci přímých plateb dodavatelům žádné přesvědčivější důkazy či připomínky a svou odpověď omezila pouze na jeden anonymní projekt ze čtyřiceti projektů provedených spolupracujícími vývozci zařazenými do vzorku. Vysvětlení poskytnutá tímto vývozcem rovněž nechávají bez povšimnutí vyjádření čínské vlády o tom, že provozovatel jistého projektu, který čínská vláda nijak nespecifikovala, se nacházel v obtížné finanční situaci. Navíc prohlášení vývozce týkající se možnosti přímé platby a jejich odůvodnění nelze potvrdit z jiných pramenů ani od čínské vlády.
(279)
S ohledem na uvedené omezené a rozporuplné připomínky předložené čínskou vládou a spolupracujícím vývozcem zařazeným do vzorku se nabízí jediný společným bod a logický závěr, totiž ten, že přímá jednorázová paušální platba ze strany čínské vlády spolupracujícímu vývozci zařazenému do vzorku byla nutná, aby vývozce obdržel příslušnou částku, jinak by v souvislosti s obtížnou finanční situací provozovatele projektu hrozilo riziko nezaplacení. Skutečností zůstává, že spolupracující vývozce zařazený do vzorku nebyl schopen vysvětlit, jak jednorázovou paušální platbu od vlády využil, tj. zda bylo fotovoltaické zařízení nakonec provozovatelům projektu poskytnuto a případně jakou cenu za ně provozovatelé projektu zaplatili. Vzhledem k tomu, že k tomuto spisu nejsou k dispozici žádné další důkazy a ani Komise je nemůže jinak přiměřeně získat, je podle článku 28 základního nařízení učiněn závěr, že jednorázová paušální platba spolupracujícímu vývozci představuje přímý grant ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení.
(280)
Komise dále dochází k závěru, že granty poskytnuté dodavatelům dotčeného výrobku, ať již v pozici provozovatelů projektu nebo v případě údajného dodávání fotovoltaického zařízení provozovatelům projektu, kteří nejsou ve spojení, představují výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. V případě provozovatelů projektu umožňuje financování v rámci programu Golden Sun, aby výrobci dotčeného výrobku ušetřili náklady na instalaci zařízení na výrobu solární energie ve svých prostorách. V případě dodavatelů fotovoltaického zařízení provozovatelům projektu, kteří nejsou ve spojení, jsou finanční prostředky programu Golden Sun v rukou výrobců dotčeného výrobku, aniž by bylo nutné poskytnout zařízení a/nebo ochranu proti riziku neplacení provozovateli projektu, kteří nejsou ve spojení. V druhém případě obdrží výrobci dotčeného výrobku platbu, kterou by jinak od provozovatele projektu, jenž není ve spojení, nezískali.
(281)
Tento subvenční program je rovněž specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité provozovatele projektu a odvětví zařazené do kategorie podporovaných, např. na provozovatele projektu činné v odvětví solární energetiky. Navíc, vzhledem k tomu, že ani výběr dodavatele fotovoltaického zařízení ani výběr provozovatelů projektu není založen na otevřeném, transparentním a nediskriminačním konkurenčním postupu a že dochází k přímým platbám ze strany čínské vlády dodavatelům fotovoltaického zařízení, je režim rovněž specifický, neboť poskytuje výhody pouze určitým dodavatelům fotovoltaického zařízení. Tento program nesplňuje požadavky nespecifičnosti podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení, neboť podmínky způsobilosti a skutečná kritéria pro výběr, jež se vztahují na podniky, které mají být zahrnuty do místních plánů provádění projektů, a na finální projekty, jež mají být vybírány na základě rozdílných technických a finančních hledisek, nejsou objektivní a neuplatní se ve všech případech bez rozdílu.
e) Závěr
(282)
Program Golden Sun je specifickou subvencí ve formě grantu. Šetřením bylo zjištěno, že někteří spolupracující vývozci tuto subvenci využili.
f) Výpočet výše subvence
(283)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí:
Demonstrační program „Golden Sun“
Společnost/skupina
Subvenční sazba
Wuxi Suntech Power Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,00 %
Yingli Green Energy Holding Company a společnosti ve spojení
0,24 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,09 %
JA Group
0,00 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,00 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a společnosti ve spojení
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,02 %
Jinko Solar Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,05 %
3.4.3. Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
3.4.3.1. Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně pro podniky se zahraničními investicemi,
a) Úvod
(284)
V podnětu se tvrdí, že existuje zvláštní právní předpis z roku 1991 na podporu zahraničních investic v Číně, a to prostřednictvím zákona o podnicích se zahraničními investicemi a dani z příjmu zahraničních podniků. K výhodám podniků se zahraničními investicemi patří subvenční program označovaný jako „Dva roky úplné a tři roky poloviční“, který stanoví úplné osvobození od přímých daní pro první dva roky ziskovosti podniku se zahraničními investicemi a poloviční osvobození od daně z příjmu pro následující tři roky.
(285)
Program „Dva roky úplné a tři roky poloviční“ rovněž existuje v jiné podobě pro společnosti se statusem podniků využívajících nejnovější a špičkové technologie, které se nacházejí v určitých vymezených oblastech. Výhody v rámci této varianty rovněž mohou platit i po roce 2013. Šetření ukázalo, že jeden ze spolupracujících vývozců (Yingli Hainan) požíval od roku 2011 výhod v rámci tohoto programu, které spočívaly v plném osvobození od daně na roky 2011 a 2012 a 50 % snížení daně v následujících třech letech.
(286)
Komise se snažila tento programu ověřit během inspekce na místě u čínské vlády. Čínská vláda však o této variantě programu „Dva roky úplné a tři roky poloviční“ neposkytla žádné informace. V dopise ze dne 3. června 2013 čínská vláda tvrdila, že tento program není v podnětu napaden a že pro podniky se zahraničními investicemi uvedenými v podnětu není náhradním programem varianty „Dva roky úplné a tři roky poloviční“, která se uplatňuje bez zeměpisného omezení. Komise bere tato vysvětlení čínské vlády na vědomí a chápe, že uvedený daňový program je v porovnání s programem „Dva roky úplné a tři roky poloviční“ pro podniky se zahraničními investicemi formálně samostatným programem. Jelikož však jeho výhody pokračují i po údajném vypršení platnosti uvedeného režimu pro podniky se zahraničními investicemi, jsou působení, povaha a účinky příslušných výhod stejné jako v případě programu pro podniky se zahraničními investicemi, jak bylo uvedeno jedním ze spolupracujících vývozců zařazených do vzorku, a Komise se proto domnívá, že tento program má úzkou spojitost s programem „Dva roky úplné a tři roky poloviční“ pro podniky se zahraničními investicemi, je jeho pokračováním, a měl by proto být vyrovnán. V tomto ohledu Komise poznamenává, že čl. 10 odst. 1 základního nařízení umožňuje šetření všech „údajných subvencí“ označených žadatelem a nečiní žádný odkaz na „údajný subvenční program“. Vzhledem k tomu, že v daném případě zahrnují oba programy stejnou subvenci, tj. ušlé daň z příjmu právnických osob, je Komise oprávněna je šetřit jako jedinou subvenci.
b) Právní základ
(287)
Právní základ tohoto programu představuje článek 8 daňového práva pro podniky se zahraničními investicemi a článek 72 prováděcích pravidel zákona o dani z příjmu Čínské lidové republiky ve vztahu k podnikům se zahraničními investicemi a zahraničním podnikům. Podle čínské vlády byl program ukončen počínaje rokem 2008 na základě přijetí zákona o dani z příjmu podniků dne 16. března 2007 na 5. schůzi 10. zasedání Všečínského shromáždění lidových zástupců Čínské lidové republiky, konkrétně na základě článku 57 zákona o dani z příjmu podniků, s postupným ukončením výhod do konce roku 2012.
(288)
Právním základem zvláštního programu „Dva roky úplné a tři roky poloviční“ je vyhláška č. 40 [2007] tj. oznámení Státní rady k realizaci přechodných preferenčních politik o dani z příjmu pro podniky působící v oblasti špičkových technologií zřízené ve zvláštní hospodářské zóně a Shanghai Pudong New District na základě čl. 57 odst. 3 zákona ČLR o dani z příjmů podniků, spolu se správními opatřeními pro označení podniků využívajících nejnovější a špičkové technologie.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(289)
Pouze výrobní podniky se zahraničními investicemi, jejichž provoz je plánován na dobu nejméně deseti let, jsou osvobozeny od daně z příjmu. Výjimka se uplatní od roku, ve kterém podnik začne realizovat zisky, na dobu prvních dvou let, a pak dojde ke snížení platných daňových sazeb o padesát procent po následující tři roky.
(290)
Aby podniky mohly využít zvláštní variantu režimu podpory, musí mít status podniků využívajících nejnovější a špičkové technologie s příslušným správním osvědčením, tj. podniky v oblasti duševního vlastnictví, které rovněž splňují podmínky stanovené v článku 93 prováděcího předpisu zákona o dani z příjmu podniků.
(291)
Společnost, která se chce daného programu účastnit, musí státní daňové správě předložit každoroční přiznání týkající se daně z příjmu právnických osob, dodatky a finanční výkazy. Tento postup se rovněž vztahuje na zvláštní variantu programu.
(292)
Čínská vláda tvrdila, že tento program byl postupně ukončen poté, co v roce 2008 vstoupil v platnost zákon o dani z příjmu podniků a jeho výhody platily do konce roku 2012. Čínská vláda rovněž uvedla, že žádný náhradní program pro subjekty se zahraničními investicemi neexistuje a že daňové zacházení, pokud jde o subjekty se zahraničními investicemi, je nyní stejné jako v případě ostatních daňových poplatníků z řad právnických osob. Komise konstatuje, že tento daňový program poskytl během období šetření výhody několika výrobcům ve fotovoltaickém odvětí. Kromě toho nelze vyloučit, že výhody v rámci tohoto programu stále platí nebo že existuje nebo v budoucnosti vznikne podobný náhradní program. Jak bylo vysvětleno výše, šetření prokázalo, že existují i další varianty programu „Dva roky úplné a tři roky poloviční“, který nadále zvýhodňuje výrobce solárních panelů. Tento program je proto nadále shledán napadnutelným.
(293)
Zvláštní variantu programu využil jeden spolupracující vývozce, Yingli Green Energy.
d) Závěr
(294)
Program tudíž představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, čímž přijímající společnosti získávají výhodu.
(295)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky, které patří do kategorie podniků se zahraničními investicemi a které splňují zvláštní kritéria stanovená příslušnými právními předpisy.
(296)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
(297)
Tato varianta programu by proto měla být pokládána za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.
(298)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky a odvětví zařazené do kategorie podporovaných, jako např. fotovoltaické výrobní odvětví. Režim je rovněž specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3, neboť je omezen na určité regiony.
(299)
Tato varianta by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(300)
Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby, a to po odečtení zaplacené částky se sníženou preferenční daňovou sazbou. Částky vyrovnávacího opatření vycházejí z údajů daňového přiznání dané společnosti za rok 2011. Jelikož u žádného spolupracujícího vývozce zařazeného do vzorku nebylo k dispozici auditované daňové přiznání za daňový rok 2012, byly vzaty v úvahu údaje za celý zdanitelný rok 2011.
(301)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(302)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí:
Dva roky úplné a tři roky poloviční osvobození
Společnost/skupina
Subvenční sazba
Wuxi Suntech Power Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,31 %
Yingli Green Energy Holding Company a společnosti ve spojení
0,35 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,00 %
JingAo Group a společnosti ve spojení
0,47 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,00 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a společnosti ve spojení
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,00 %
Jinko Solar Co. Ltd a společnosti ve spojení
1,03 %
3.4.3.2. Snížení daně z příjmů pro proexportně zaměřené podniky se zahraničními investicemi
(303)
Šetření potvrdilo, že společnosti zařazené do vzorku neobdržely v rámci programu během období šetření žádné výhody.
3.4.3.3. Úleva na dani z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy
(304)
Šetření potvrdilo, že společnosti zařazené do vzorku neobdržely v rámci programu během období šetření žádné výhody.
3.4.3.4. Snížení daně pro podniky se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v Číně
(305)
Šetření potvrdilo, že společnosti zařazené do vzorku neobdržely v rámci programu během období šetření žádné výhody.
3.4.3.5. Zápočet daně u výzkumných a vývojových činností podniků se zahraničními investicemi
a) Úvod
(306)
V podnětu se tvrdí, že za svou činnost v oblasti výzkumu a vývoje mají podniky se zahraničními investicemi nárok na preferenční daňové zacházení, a to prostřednictvím 150 % zápočtu daně z nákladů, pokud tyto byly zvýšeny o alespoň 10 % v porovnání s předchozím rokem.
(307)
Čínská vláda tvrdila, že tento program byl ukončen přijetím zákona o dani z příjmu podniků v roce 2008 a že nenásledovalo žádné přechodné období. Několik spolupracujících vývozců zařazených do vzorku však uvedlo, že v rámci zákona o dani z příjmu podniků z roku 2008 využívali výhod podobného programu, což svědčí o tom, že preferenční program pro započítání nákladů v oblasti výzkumu a vývoje pro podniky se zahraničními investicemi byl v roce 2008 nahrazen zvláštním programem. Další informace o 150 % započítání daně čínská vláda v odpovědi na dotazník ani v odpovědi na upozornění neposkytla.
b) Právní základ
(308)
Tento režim je upraven čl. 30 odst. 1 Zákona o dani z příjmu podniků a článkem 95 Prováděcích předpisů zákona o dani z příjmu podniků ČLR a Správními opatřeními pro určení podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií (Guo Ke Fa Huo [2008] č. 172) a článkem 93 Prováděcích předpisů zákona o dani z příjmu podniků spolu s oznámením státní daňové správy o otázkách týkajících se daně z příjmů podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií (Guo Shui Han [2008] č. 985).
(309)
Článek 95 stanoví, že další 50 % odečtení výdajů v oblasti výzkumu a vývoje uvedené v čl. 30 bodě 1 se vztahuje na výdaje na výrobky nových a špičkových technologií tak, že tyto podléhají odpisům, které ze 150 % vycházejí z nákladů na dlouhodobá aktiva.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(310)
Jak je uvedeno výše, čínská vláda neposkytla v odpovědi na dotazník a písemné upozornění na nedostatky žádné relevantní informace ohledně daného programu. Tento program byl již napaden v šetření týkajícím se bezdřevého natíraného papíru (79) a oceli s organickým povlakem (80). Příslušná právní ustanovení opravdu ukazují, že tento program poskytuje výhodu pouze společnostem, které mají úřední status společností využívajících nejnovější a špičkové technologie. Účelem výdajů těchto společností v oblasti výzkumu a vývoje musí být rovněž vývoj nových technologií, nových produktů a nových dovedností. Způsobilé podniky mohou odečíst dalších 50 % svých výdajů na výzkum a vývoj oproti povinnosti vyplývající z daně z příjmu. Rovněž náklady z dlouhodobých aktiv opravňují způsobilé společnosti k 150 % odečtu skutečných nákladů těchto společností.
(311)
Šetřením bylo zjištěno, že společnosti, které daný režim využívají, musí předkládat přiznání k dani z příjmu a příslušné přílohy. Skutečná výše výhody je zahrnuta jak v daňové přiznání, tak v příloze V. Pouze společnosti, které získaly formální osvědčení, jež jim přiznává status podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií, mohou tento režim využít.
d) Závěr
(312)
Daný režim proto představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě ušlých příjmů vlády, čímž přijímající společnosti získávají výhodu.
(313)
Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož samotné právní předpisy omezují použití tohoto programu pouze na některé podniky formálně uznané jako podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií, a jejichž výdaje v oblasti výzkumu a vědy jsou určeny na nové technologie, nové produkty a nové dovednosti.
(314)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(315)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti k úhradě podle běžné daňové sazby, po odečtení částek zaplacených na základě dalšího 50 % odpočtu za skutečně vzniklé náklady v souvislosti s výzkumem a vývojem u schválených projektů. Částky vyrovnávacího opatření vycházejí z údajů daňového přiznání dané společnosti za rok 2011. Jelikož u žádného spolupracujícího vývozce zařazeného do vzorku nebylo k dispozici auditované daňové přiznání za daňový rok 2012, byly vzaty v úvahu údaje za celý zdanitelný rok 2011.
(316)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na celkový obrat z prodeje, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(317)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí:
Zápočet daně u výzkumných a vývojových činností
Společnost/skupina
Subvenční sazba
Wuxi Suntech Power Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,10 %
Yingli Green Energy Holding Company a společnosti ve spojení
0,49 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,00 %
JingAo Group a společnosti ve spojení
0,02 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,00 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a společnosti ve spojení
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,29 %
Jinko Solar Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,33 %
3.4.3.6. Vrácení daně za reinvestici zisků v případě podniků se zahraničními investicemi orientovanými na vývoz
(318)
Šetření potvrdilo, že společnosti zařazené do vzorku neobdržely v rámci programu během období šetření žádné výhody.
3.4.3.7. Preferenční daňové programy pro podniky se zahraničními investicemi, které jsou označovány jako podniky využívající nejnovější a špičkové technologie
(319)
Šetření potvrdilo, že společnostem zařazeným do vzorku nebyly v období šetření poskytnuty v rámci daného programu žádné výhody, neboť uvedené společnosti využívaly nový program, který toto preferenční zacházení nahradil. Podrobnosti jsou uvedeny v bodě 3.4.4.8. níže.
3.4.3.8. Snížení daní pro podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií a zapojené v definovaných projektech
a) Úvod
(320)
Na základě tohoto programu může podnik se statusem podniku využívajícího nejnovější a špičkové technologie využívat sníženou sazbu u daně z příjmů ve výši 15 % v porovnání s běžnou sazbou 25 %. Tento program shledala EU při šetření případu bezdřevého natíraného papíru a oceli s organickým povlakem jako napadnutelný; rovněž byl napadnut ze strany orgánů USA.
b) Právní základ
(321)
Právní základ tohoto programu tvoří čl. 28 odst. 2 zákona o dani z příjmu podniků spolu se Správními opatřeními pro určení podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií, (Guo Ke Fa Huo [2008] č. 172) a článek 93 prováděcího nařízení k zákonu o dani z příjmu podniků spolu s Oznámením státní daňové správy o otázkách úhrady daně z příjmů podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií, (Guo Shui Han [2008] č. 985).
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(322)
Tento režim je použitelný pro podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií a potřebují zásadní podporu státu. Tyto podniky musí mít základní nezávislá práva duševního vlastnictví a musí splňovat řadu požadavků: i) jejich výrobci jsou zahrnuti do oblasti působnosti výrobků v odvětví nejnovějších a špičkových technologií s klíčovou státní podporou; ii) celkové výdaje na výzkum a vývoj tvoří určitou část celkového příjmu z prodeje; iii) příjem z výrobků nejnovějších a špičkových technologií tvoří určitou část celkového příjmu z prodeje; iv) pracovníci zapojení do výzkumu a vývoje představují určité procento z celkového počtu zaměstnanců; v) splňovat ostatní požadavky stanovené správními opatřeními pro výrobky nejnovějších a špičkových technologií z roku 2008.
(323)
Společnosti, které daný režim využívají, musí předkládat přiznání k dani z příjmu a příslušné přílohy. Skutečná výše výhody je zahrnuta jak v daňovém přiznání, tak v příloze V.
d) Závěr
(324)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů vlády, čímž získávají společnosti z řad příjemců výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře, kterou může prostřednictvím tohoto programu podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení získat.
(325)
Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož je omezena na podniky se statusem podniků využívajících nejnovější a špičkové technologie a splňujících všechny požadavky správních opatření z roku 2008. Navíc neexistují žádná objektivní kritéria stanovená právními předpisy nebo orgánem poskytujícím subvenci, pokud jde o způsobilost pro tento program, a nárok na subvenci není automatický podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(326)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(327)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby, a to po odečtení zaplacené částky se sníženou preferenční daňovou sazbou. Částky vyrovnávacího opatření vycházejí z údajů daňového přiznání dané společnosti za rok 2011. Jelikož u žádného spolupracujícího vývozce zařazeného do vzorku nebylo k dispozici auditované daňové přiznání za daňový rok 2012, byly vzaty v úvahu údaje za celý zdanitelný rok 2011.
(328)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí:
Snížení daní pro podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií a zapojené v definovaných projektech
Společnost/skupina
Subvenční sazba
Wuxi Suntech Power Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,31 %
Yingli Green Energy Holding Company a společnosti ve spojení
0,42 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,35 %
JingAo Group a společnosti ve spojení
0,13 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,86 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a společnosti ve spojení
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,00 %
Jinko Solar Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,00 %
3.4.3.9. Preferenční politika, pokud jde o daně z příjmu pro podniky v severovýchodním regionu
(329)
Šetření potvrdilo, že společnosti zařazené do vzorku neobdržely v rámci programu během období šetření žádné výhody.
3.4.3.10. Daňové programy v provincii Guandong
(330)
Šetření potvrdilo, že společnosti zařazené do vzorku neobdržely v rámci programu během období šetření žádné výhody.
3.4.4. Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla
3.4.4.1. Osvobození od DPH a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení
a) Úvod
(331)
Tento program stanoví osvobození od DPH a dovozních cel ve prospěch subjektů se zahraničními investicemi a tuzemských podniků pro dovoz kapitálového vybavení použitého v jejich výrobě. Osvobození od daně je podmíněno tím, že vybavení nesmí být uvedeno na seznamu nezpůsobilých zařízení a že podnik musí obdržet osvědčení o státem podporovaném projektu, jež vydávají čínské orgány nebo národní komise pro rozvoj a reformy v souladu s příslušnými právními předpisy týkajícími se investicí, daní a cel. Tento program byl napaden v antisubvenčním řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru a oceli s organickým povlakem.
b) Právní základ
(332)
Právní základ tohoto programu tvoří Oběžník Státní rady o úpravě daňové politiky v případě dováženého zařízení, Guo Fa č. 37/1997, Oznámení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy o úpravě některých preferenčních politik týkajících se cla na dovoz, sdělení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy [2008] č. 43, Oznámení národní komise pro rozvoj a reformy č. 316/2006 ze dne 22. února 2006 o důležitých otázkách k vyřizování potvrzení o státem podporovaných projektech financovaných z domácích a zahraničních zdrojů a Katalog zboží dováženého pro podniky se zahraničními investicemi a podniky domácí, jež nelze vyjmout z celní povinnosti, pro rok 2008.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(333)
Má se za to, že uvedený program poskytuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, neboť subjekty se zahraničními investicemi a další způsobilé tuzemské podniky jsou osvobozené od platby DPH a/nebo jiných cel, které by byly jinak splatné. Proto představuje výhodu pro společnosti z řad příjemců ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, omezují přístup k subvenci na podniky, které investují v rámci konkrétní obchodní kategorie taxativně vymezené zákonem a které patří buď do podporované kategorie, nebo do omezené kategorie B v rámci katalogu pro orientaci průmyslu v oblasti zahraničních investic a převodu technologií nebo které jsou v souladu s katalogem klíčových odvětví, výrobků a technologií, jejichž rozvoj je podporovaný státem. Navíc nejsou dána ani objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci omezit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
d) Výpočet výše subvence
(334)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Výše výhody, kterou příjemci získali, je stanovena ve výši osvobození dovezeného zařízení od DPH a cla. Aby se zajistilo, že se napadnutelná částka bude vztahovat pouze na období šetření, byla získaná výhoda odepisována po dobu životnosti zařízení v souladu s běžnými účetními postupy společnosti.
(335)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců činí:
Osvobození od DPH a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení
Společnost/skupina
Subvenční sazba
Wuxi Suntech Power Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,24 %
Yingli Green Energy Holding Company a společnosti ve spojení
0,44 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,38 %
JingAo Group a společnosti ve spojení
0,35 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,78 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a společnosti ve spojení
0,07 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,63 %
Jinko Solar Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,00 %
3.4.4.2. Odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi na nákup zařízení vyrobeného v Číně
a) Úvod
(336)
Tento program stanoví osvobození od DPH pro podniky se zahraničními investicemi při nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku. Této výhody lze využít v případě, že zařízení není uvedeno na seznamu nezpůsobilých zařízení a jeho hodnota nepřekračuje určitou prahovou úroveň. Tento program byl předmětem antisubvenčního řízení týkajícího se bezdřevého natíraného papíru a oceli s organickým povlakem.
b) Právní základ
(337)
Právní základ tvoří prozatímní opatření o vrácení daně při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu podniky/subjekty se zahraničními investicemi, zkušební správní opatření týkající se snížení daně pro projekty se zahraničními investicemi při nákupu zařízení vyrobeného v Číně a oznámení ministerstva financí a státní daňové správy o zrušení rabatové politiky pro zařízení vyrobené na domácím trhu a nakupované podniky se zahraničními investicemi.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(338)
V odpovědi na antisubvenční dotazník čínská vláda tvrdila, že uvedený program byl ukončen počínaje 1. lednem 2009 a odkázala na oběžník ministerstva financí a státní daňové správy o zrušení rabatové politiky pro zařízení vyrobené na domácím trhu a nakupované podniky se zahraničními investicemi (CAISHUI 2008 č. 176). Šetření však ukázalo, že několik vyvážejících výrobců zařazených do vzorku využívalo v průběhu období šetření výhody tohoto režimu. Dotčení vývozci zařazení do vzorku předložili o tomto režimu podrobné informace, včetně údajů o výši poskytované výhody. S ohledem na výše uvedené byl učiněn závěr, že čínská vláda neposkytla o daném programu přesné informace, a jak ukazuje situace některých vyvážejících výrobců, uvedený program přetrvává.
(339)
Jelikož čínská vláda neposkytla žádnou z požadovaných informací, Komise vyšla z informací předložených vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(340)
Má se za to, že uvedený program poskytuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, neboť subjekty se zahraničními investicemi jsou osvobozené od platby DPH, která by byla jinak splatná. Proto představuje výhodu pro společnosti z řad příjemců ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, omezují přístup k subvenci na podniky se zahraničními investicemi, které kupují zařízení vyrobené na domácím trhu a které patří do podporované kategorie a do omezené kategorie B Katalogu pro odvětví se zahraničními investicemi nebo zařízení koupené na domácím trhu uvedené v Katalogu klíčových odvětví, výrobků a technologií, jejichž rozvoj je podporovaný státem. Dále Zkušební správní opatření týkající se snížení daně pro projekty se zahraničními investicemi při nákupu zařízení vyrobeného v Číně a oznámení ministerstva financí omezují výhody na podniky se zahraničními investicemi, které patří do podporované kategorie v Katalogu pro orientaci odvětví se zahraničními investicemi nebo Katalogu zvýhodněných odvětví se zahraničními investicemi v centrálních a západních regionech v Číně. Navíc nejsou dána ani objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci omezit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Tento program je rovněž specifický ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. b) základního nařízení, neboť závisí na přednostním používání domácího zboží na úkor zboží dováženého.
d) Výpočet výše subvence
(341)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Výše výhody, kterou příjemci získali, je stanovena ve výši osvobození domácího zařízení od DPH. Aby se zajistilo, že se napadnutelná částka bude vztahovat pouze na období šetření, byla získaná výhoda odepisována po dobu životnosti zařízení v souladu s běžnými postupy v daném odvětví.
(342)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí:
Odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi na nákup zařízení vyrobeného v Číně
Společnost/skupina
Subvenční sazba
Wuxi Suntech Power Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,00 %
Yingli Green Energy Holding Company a společnosti ve spojení
0,00 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,00 %
JingAo Group a společnosti ve spojení
0,07 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,03 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a společnosti ve spojení
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,15 %
Jinko Solar Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,05 %
3.4.4.3. Osvobození od DPH a od cla na nákupy fixních aktiv rámci programu fondů na rozvoj zahraničního obchodu
(343)
Šetření potvrdilo, že společnosti zařazené do vzorku neobdržely v rámci programu během období šetření žádné výhody.
3.4.5. Dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou
3.4.5.1. Dodání polykrystalického křemíku vládou za cenu nižší než přiměřenou
(344)
Šetření potvrdilo, že společnosti zařazené do vzorku nezískaly z tohoto programu během období šetření žádnou výhodu.
3.4.5.2. Dodání hliníkových výlisků vládou za cenu nižší než přiměřenou
(345)
Šetření potvrdilo, že společnosti zařazené do vzorku nezískaly z tohoto programu během období šetření žádnou výhodu.
3.4.5.3. Dodání skla vládou za cenu nižší než přiměřenou
(346)
Šetření potvrdilo, že společnosti zařazené do vzorku nezískaly z tohoto programu během období šetření žádnou výhodu.
3.4.5.4. Dodání elektrické energie vládou
a) Úvod
(347)
Žadatel tvrdí, že někteří čínští výrobci polykrystalického křemíku měli výhodu z levné elektřiny dodávané za nižší než přiměřenou cenu.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(348)
Šetřením se zjistilo, že mnoho vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bylo ve spojení s výrobcem polykrystalického křemíku v rámci své skupiny společností. Bylo zjištěno, že jedna ze skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, LDK Solar, dostávala pravidelně významné subvence na poplatky za elektřinu od finančního úřadu ekonomické zóny Xin Yu. Společnost v tomto případě sice nezískala výhodu přímo z nižší sazby za elektřinu, než je jinak dostupná na trhu, značné slevy na dani poskytované finančním úřadem ekonomické zóny Xin Yu však nakonec vedly k tomu, že společnost těžila z dodávek levnější elektrické energie, a jsou proto funkčně rovnocenné vládním dodávkám za ceny nižší než tržní. V každém případě, i kdyby byla sleva na dani posouzena jako grant, opatření je úzce spojené s tvrzením žadatele a spadá do oblasti šetření. Dotčené společnosti ze skupiny LDK Group byly totiž téměř v plné výši zpětně proplaceny poplatky za elektrickou energii dlužné v období šetření.
(349)
Skupina LDK Solar prostřednictvím výrobce polykrystalického křemíku, se kterým byla ve spojení, obdržela finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) základního nařízení, neboť jí místní vláda poskytla subvence na poplatky za elektřinu, nebo ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i). To představuje vládní finanční příspěvek ve formě poskytování zboží, které není součástí obecné infrastruktury ve smyslu základního nařízení. Alternativně vzato jde o přímý převod peněžních prostředků.
(350)
LDK Solar získala výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení v rozsahu, v jakém vláda dodala elektrickou energii za cenu nižší než přiměřenou. Bylo zjištěno, že tomuto vývozci byla v důsledku subvencí na poplatky za elektřinu skutečně poskytnuta nižší sazba, než je sazba obecně dostupná. Přímý převod finančních prostředků poskytuje výhodu, protože jde o nevratný příspěvek, který není na trhu k dispozici.
(351)
Subvence ve formě dodávání levné elektřiny prostřednictvím slevy na dani pro jednoho z výrobců zařazených do vzorku je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť subvence na poplatky za elektřinu byly poskytovány pouze společnosti LDK. Subvence je též regionálně specifická pro určité podniky v ekonomické zóně Xin Yu. Vzhledem k nedostatku spolupráce ze strany společnosti LDK a čínské vlády při ohlašování této subvence vycházejí výše uvedené závěry z dostupných údajů.
c) Výpočet výše subvence
(352)
Výše subvence byla rovna výši slevy platné během období šetření.
(353)
Subvenční sazba zjištěná v rámci tohoto programu během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí:
Elektřina za cenu nižší než přiměřenou
Společnost/skupina
Subvenční sazba
Wuxi Suntech Power Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,00 %
Yingli Green Energy Holding Company a společnosti ve spojení
0,00 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,00 %
Skupina JingAo a společnosti ve spojení
0,00 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd a společnosti ve spojení
2,45 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a společností ve spojení
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,00 %
Jinko Solar Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,00 %
3.4.5.5. Poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
a) Úvod
(354)
Žadatel tvrdí, že čínští výrobci dotčeného výrobku získávají práva k užívání pozemků od čínské vlády za cenu nižší než přiměřenou tím způsobem, že vnitrostátní nebo místní vlády neudělují práva v souladu s tržními zásadami.
(355)
Čínská vláda uvedla, že jde o standardní a řádně konkurenční trh s pozemky, na němž musí být práva k užívání pozemků veřejně obchodována podle právních předpisů platných pro trh s pozemky. Podle čínské vlády by pozemky pro průmyslové a obchodní využití měly být získány náhradou za jejich využití na volném trhu prostřednictvím výzvy k podávání nabídek, dražby nebo soutěže a „bez ohledu na počet nabídek nebo původní cenu představuje cena, která je nakonec zaplacena, tržní cenu určenou nabídkou a poptávkou na volném trhu“. Čínská vláda rovněž tvrdila, že převod práva k užívání pozemků nesmí zahrnovat omezení, jež by se týkalo vyhlašování záměru převodu prostřednictvím nabídkového řízení, aukce a cenových odhadů, která negativně ovlivňují spravedlivou hospodářskou soutěž.
(356)
Čínská vláda nepředložila žádné údaje ohledně skutečných cen za práva k užívání pozemků a počátečních cen pozemků určovaných vládou. Informace požadované v dotazníku, které čínská vláda poskytla, pokud jde o převody práv k užívání pozemků, byly neúplné. Při opravě své původní odpovědi na dotazník během inspekce na místě také potvrdila, že některé z ohlášených převodů byly předmětem nabídkového řízení. Nebyly však předloženy žádné podrobnosti o počtu nabídek a rozdílu mezi počáteční a konečnou cenu, jak bylo požadováno v dotazníku.
(357)
Během inspekce požádala Komise čínskou vládu o důkazy na podporu jejích tvrzení, že převody práv k užívání pozemků v Číně probíhají prostřednictvím výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby. Je třeba poznamenat, že podle článku 11 Ustanovení o přidělování práv k užívání stavebních pozemků ve státním vlastnictví na základě výzev k podávání nabídek, dražeb a cenových odhadů příslušný státní orgán veřejně oznámí konání veškerých výzev k podávání nabídek/dražeb/cenových odhadů. Na základě toho si Komise vyžádala všechna veřejná oznámení týkající se převodů, u nichž byly uplatněny tyto postupy, tak aby shromáždila a ověřila informace požadované v dotazníku. Čínská vláda nepředložila žádné z těchto oznámení a tvrdila, že „již neexistují“. Komise tak nemohla ověřit informace o převodech práv k užívání pozemků vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(358)
Komise čínskou vládu vyrozuměla o tom, že zvažuje uplatnění ustanovení článku 28 nařízení (ES) č. 597/2009, pokud jde o tento program subvencí, a vzhledem k tomu, že čínská vláda ve své odpovědi na dopis Komise ze dne 23. května 2013 neposkytla v této věci uspokojivé vysvětlení nebo nové důkazy, Komise musela svá zjištění opřít o nejlepší dostupné údaje, tj. v tomto případě o informace poskytnuté vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a další veřejně dostupné informace.
(359)
V rámci předpokladu, že v ČLR neexistují tržní ceny pozemků, Komise rovněž požádala čínskou vládu o její názory ohledně možných základů pro srovnání. Ačkoliv v době, kdy byl dotazník čínské vládě zaslán, šlo jen o předpoklad, a v žádném případě ne o zjištění či závěr, čínská vláda vyjádřila názor, že je tento předpoklad nepravdivý, a žádné konkrétní informace o možných základech pro srovnání neposkytla. Čínská vláda pouze uvedla, že „v rozsahu, ve kterém by měl být jakýkoli základ pro srovnání použit, by se muselo jednat o ceny, jež by musely za podobný pozemek zaplatit čínské podniky, které nejsou upřednostňovány“. Vzhledem k tomu, že čínská vláda neuvedla, které podniky nejsou „upřednostňovány“, a ani neposkytla žádné informace o cenách, jež tyto podniky za průmyslové pozemky v Číně platí, nemohla Komise posoudit, zda představují vhodný základ pro srovnání. V této souvislosti je třeba poznamenat, že ve svých předchozích šetřeních týkajících se bezdřevého natíraného papíru a oceli s organickým povlakem Komise zjistila, že ustanovení týkající se práv k užívání pozemků pro tyto podniky rovněž nedodržují tržní zásady.
b) Právní základ
(360)
Ustanovení týkající se práva k užívání pozemků v Číně je součástí zákona o správě půdy Čínské lidové republiky.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(361)
Podle článku 2 zákona o správě půdy je vlastníkem veškeré půdy vláda, neboť podle čínské ústavy a příslušných právních předpisů je půda v kolektivním vlastnictví čínského lidu. Podle tohoto zákona nelze pozemky prodávat, lze však přidělovat práva k jejich užívání. Státní orgány tak mohou činit na základě veřejné výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby.
(362)
Spolupracující vyvážející výrobci předložili údaje k pozemkům, jež mají v držbě, i k většině smluv či osvědčení o právech k užívání pozemků; čínská vláda však poskytla jen velmi omezené informace k tomu, jak se stanovují ceny práva k užívání pozemků.
(363)
Jak je uvedeno výše, čínská vláda tvrdila, že práva k užívání pozemků v Číně se přidělují prostřednictvím výzvy k podávání nabídek, dražby a soutěže. Takové ustanovení je rovněž obsaženo v článku 137 zákona Čínské lidové republiky o nemovitostech.
(364)
Bylo nicméně zjištěno, že tento systém popsaný čínskou vládou ne vždy takto v praxi funguje. Během inspekcí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise získala určitá oznámení vydaná příslušnými orgány o právech k užívání pozemků připravených k převodu. Zatímco jedno oznámení konkrétně omezuje potenciální kupující práv k užívání pozemků na podniky fotovoltaického průmyslu (81), jiné stanoví omezení ceny původně stanovené státními orgány, čímž znemožňuje stanovení tržní ceny. (82) Samotné dražby pak podle všeho nepředstavovaly skutečnou hospodářskou soutěž, neboť v mnoha případech sledovaných během inspekcí na místě u vyvážejících výrobců podala nabídku pouze jedna společnost (pouze výrobce v odvětví fotovoltaiky zařazený do vzorku), a proto vyvolávací cena těchto pozemků (hodnota stanovená místním pozemkovým úřadem) představovala konečnou cenu za metr čtvereční.
(365)
Výše uvedené důkazy jsou v rozporu s tvrzením čínské vlády, že ceny placené za práva k užívání pozemků v ČLR představují tržní cenu určenou nabídkou a poptávkou na volném trhu a že převod práva k užívání pozemků nezahrnuje omezení při oznamování převodu prostřednictvím nabídkového řízení, aukce a cenových odhadů, které negativně ovlivňují spravedlivou hospodářskou soutěž. Bylo rovněž zjištěno, že někteří vyvážející výrobci zařazení do vzorku obdrželi od místních orgánů zpětné platby jako náhradu za (již tak nízké) ceny, které zaplatili za právo k užívání pozemku.
(366)
Kromě nízkých cen obdrželi někteří z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku další finanční prostředky spojené s nákupem práva k užívání pozemků, které ve svém důsledku skutečnou cenu zaplacenou za tato práva dále snížily.
(367)
Zjištění vycházející z řízení potvrzují, že situace týkající se poskytování a získávání pozemků v ČLR je nejasná a netransparentní a že ceny jsou často libovolně stanoveny příslušnými orgány. Orgány stanoví ceny podle hodnotícího systému městských pozemků, který jim dává mimo jiné pokyny, aby při stanovení ceny pozemků pro průmyslové využití rovněž zohlednily průmyslovou politiku (83).
(368)
Také nezávislé veřejně dostupné informace naznačují, že pozemky v ČLR jsou poskytovány za ceny nižší, než jsou běžné tržní sazby (84).
d) Závěr
(369)
Poskytování práv k užívání pozemků čínskou vládou je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě dodání zboží, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu. Jak je vysvětleno ve 364. až 367. bodě odůvodnění výše, fungující trh s pozemky v ČLR neexistuje; jak ukázalo použití vnějšího základu pro srovnání (viz 372. bod odůvodnění výše), je částka, kterou výrobci zařazení do vzorku za práva k užívání pozemků zaplatili, výrazně pod úrovní běžné tržní ceny. Kromě toho jsou zpětné platby od místních orgánů přímými převody finančních prostředků, které představují výhodu, protože jde o nevratné příspěvky, jež nejsou na trhu k dispozici. Subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, neboť přednostní přístup k průmyslovým pozemkům je omezen pouze na společnosti, které působí v určitém průmyslovém odvětví, v tomto případě fotovoltaickém průmyslu, pouze některé obchodní operace podléhaly nabídkovému řízení, ceny jsou často určovány státními orgány a postupy vlády v dané oblasti jsou nejasné a netransparentní. Situaci týkající se pozemků v ČLR rozebírá rovněž pracovní dokument MMF, který potvrzuje, že při poskytování práv k užívání pozemků čínským podnikům nejsou dodržovány tržní podmínky (85).
(370)
Tato subvence je proto považována za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(371)
S ohledem na učiněný závěr, že situace v ČLR, pokud jde o práva k užívání pozemků, není řízena trhem, se zdá, že základy pro srovnání v soukromém sektoru pro tuto zemi zcela chybějí. Úprava nákladů či cen tedy není v případě ČLR proveditelná. Za těchto okolností se má za to, že v ČLR neexistuje trh, a v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení je oprávněné použít pro účely srovnání vnější základ, tak aby bylo možno výši výhody určit. S ohledem na to, že čínská vláda nespolupracovala nebo nenavrhla žádný vnější základ, jenž by mohl být pro srovnání použit, musela Komise ke stanovení vhodného vnějšího základu pro srovnání využít dostupných údajů. V této souvislosti se má za to, že za vhodný základ pro srovnání je vhodné použít údaje ze samostatného celního území Tchaj-wan. Tyto údaje byly použity i v předchozích šetřeních týkajících se bezdřevého natíraného papíru a oceli s organickým povlakem.
(372)
Podle názoru Komise jsou ceny pozemků na Tchaj-wanu aproximačně nejbližší k oblastem v ČLR, kde jsou spolupracující vyvážející výrobci usazeni. Většina vyvážejících výrobců se nachází v rozvinutých oblastech s vysokým HDP v provinciích s vysokou hustotou obyvatelstva.
(373)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda se vypočte s ohledem na rozdíl mezi částkou, kterou ve skutečnosti zaplatí každá společnost za práva k užívání pozemků, (sníženou o částku zpětných vládních plateb), a částkou, která by měla být běžně zaplacena na základě tchaj-wanského základu pro srovnání.
(374)
Při tomto výpočtu použila Komise průměrnou cenu pozemků za metr čtvereční na Tchaj-wanu, jež byla upravena o oslabení měny a vývoj HDP ode dne, kdy byla uzavřena ta která smlouva o přidělení užívacích práv k pozemkům. Údaje o cenách pozemků pro průmyslové využití byly získány z internetové stránky odboru průmyslu tchajwanského ministerstva obchodu. Depreciace měny a vývoj HDP pro Tchaj-wan byly vypočteny na základě míry inflace a vývoje DPH na obyvatele při současných cenách v USD na Tchaj-wanu, kterou zveřejnil Mezinárodní měnový fond ve svém výhledu na rok 2011 s názvem World Economic Outlook. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na dobu šetření; přitom byla uvažována běžná doba trvání práv k užívání pozemků určených k průmyslovému využití, tj. 50 let. Tato částka byla následně rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(375)
Subvenční sazba zjištěná v rámci tohoto programu během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí:
Práva k užívání pozemku za cenu nižší než přiměřenou
Společnost/skupina
Subvenční sazba
Wuxi Suntech Power Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,31 %
Yingli Green Energy Holding Company a společnosti ve spojení
0,77 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd a společnosti ve spojení
0,65 %
JingAo Group a společnosti ve spojení
1,31 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd a společnosti ve spojení
4,28 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a společnosti ve spojení
0,32 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
1,73 %
Jinko Solar Co. Ltd a společnosti ve spojení
1,66 %
3.5. Připomínky stran po zveřejnění konečných informací
(376)
Čínská vláda namítala, že některé informace z konečného informačního dokumentu byla po poskytnutí informací citována některými médii a zúčastněnými stranami. V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise dokument nezveřejnila. Nemůže však kontrolovat činnost několika set zúčastněných stran, které informační dokument obdržely. Pokud se některé strany rozhodly dokument zveřejnit nebo k němu vyjádřit své stanovisko, Komise neměla žádné prostředky, jak jim v tom zabránit.
3.5.1. Připomínky čínské vlády týkající se údajně chybných prohlášení v dokumentu poskytujícím konečné informace
(377)
Čínská vláda tvrdila, že Komise porušila požadavek čl. 12 odst. 1 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních (dále jen „dohoda WTO o subvencích“), který se týká „široké možnosti předložit písemně všechny důkazy“. Značné prodloužení lhůt pro zaslání odpovědí na dotazník, jež Komise poskytla (jak je podrobně uvedeno v 104. bodě odůvodnění výše), bylo podle čínské vlády pro tento účel nedostatečné. Čínská vláda dále tvrdila, že to, co je „rozumnou dobou“ podle čl. 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích, by představovalo také „širokou možnost“ podle čl. 12 odst. 1 dohody WTO o subvencích pro všechny ostatní dokumenty typu dotazníku. Čínská vláda rovněž tvrdila, že mohla oslovit vyvážející vývozce zařazené do vzorku až poté, co byl dokončen výběr vzorku, a proto doba vyhrazená na odpověď mezi obdržením dotazníku a rozhodnutím o výběru vzorku neměla žádný význam. Čínská vláda tvrdila, že „přání“ Komise rychle dokončit šetření bylo, jak se zdá, silnější než „neoddiskutovatelný požadavek“ poskytnout „širokou možnost“ podle čl. 12 odst. 1. Komise s těmito tvrzeními nesouhlasí, jelikož učinila vše, co bylo v jejích silách, aby poskytla čínské vládě co nejvíce času k předložení odpovědí na dotazník a na písemné upozornění na nedostatky. Čínské vládě bylo rovněž sděleno, že je možné předložit požadované dokumenty až do data konání inspekce na místě.
Komise nenamítala nic proti tomu, aby čínská vláda předkládala jakékoli informace v průběhu celého řízení, a vícekrát čínskou vládu upozornila na možnost požádat o slyšení, při kterých by mohly být předloženy informace a názory čínské vlády. Podotýká se, že žádné informace předložené čínskou vládou v průběhu celého řízení nebyly odmítnuty z časových důvodů. Tvrzení čínské vlády, že doba poskytnutá na odpověď mezi obdržením dotazníku a rozhodnutím o výběru vzorku neměla žádný význam, není správné. Významná část dotazníku se týkala celkové úrovně subvencování dotčeného odvětví/výrobku a čínská vláda nebyla rozhodnutím o výběru vzorků nijak omezována ve shromažďování informací obecné povahy. Ještě důležitější je, že po výběru vzorku zbývalo čínské vládě stále 43 dnů na shromáždění specifických informací od jednotlivých vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Komise postupovala v souladu s čl. 12 odst. 1 dohody WTO o subvencích a poskytla čínské vládě širokou možnost předložit všechny důkazy, které považuje za významné, se zřetelem k tomu, že taková povinnost nemůže mít neomezené trvání, aby bylo možné zajistit dokončení šetření.
(378)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise původně požadovala podrobné informace o vyvážejících výrobcích, kteří nebyli zařazeni do vzorku, což nebyly „informace nezbytné“ pro účel šetření založeného na výběru vzorku. V této souvislosti se podotýká, že v době, kdy byl dotazník určený pro čínskou vládu odesílán, nebylo ještě definitivně rozhodnuto, zda v tomto řízení bude uplatněn výběr vzorku, či nikoli. Poté, co Komise obdržela od čínských vyvážejících výrobců odpovědi v dotazníku pro výběr vzorku a bylo zjevné, že spolupráce ze strany vývozců je vysoká, a jakmile se vyjasnilo, že vývozci zařazení do vzorku budou spolupracovat náležitým zodpovězením dotazníků, netrvala Komise na poskytnutí specifických informací o společnostech týkajících se subvencování za vyvážející vývozce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Proto Komise s tímto tvrzením nesouhlasí.
(379)
Čínská vláda tvrdila, že v dokumentu poskytujícím konečné informace Komise chybně uvedla, že čínská vláda v odpovědi na dotazník a následně předložených dokumentech nesdělila určité informace. To není pravda. Jak Komise již uvedla ve svém dopise čínské vládě ze dne 23. května 2013, čínská vláda neposkytla požadované informace, pokud jde o finanční instituce ve státním vlastnictví, dokumenty týkající se subjektu Sinosure a poskytování pojištění vývozních úvěrů, dokumenty týkající se demonstračního programu Golden Sun, a informace týkající se poskytování užívacích práv k pozemkům.
(380)
Podle čínské vlády Komise nepoužila fakta dostupná v rámci mechanismu pro doplnění chybějících informací, jak vyplývá z judikatury rozhodčích panelů WTO a sporů v rámci WTO (86), a místo toho „uplatnila nepříznivé závěry sankčním způsobem a dále porušila ustanovení dohody WTO o subvencích“. Čínská vláda dále tvrdila, že Komise nepoužila dostupná fakta „pouze za účelem nahrazení informací, jež mohou chybět, ale jako konkrétní základ pro veškeré své závěry ohledně subvencování, a zcela tak ignorovala značné množství informací poskytnutých čínskou vládou a nejčastěji zapojenými finančními institucemi, a to z toho důvodu, že údajně neposkytly vyčerpávající odpovědi nebo nedoložily každý číselný údaj“. To ovšem Komise neučinila. Veškeré informace včetně plánů a právních předpisů předložené čínskou vládou byly zváženy a analyzovány, a závěry jsou založeny právě na těchto dokumentech poskytnutých čínskou vládou ve všech případech, kdy byly tyto dokumenty předloženy a ověření potvrdilo jejich přesnost. Příkladem toho, jak Komise přistupovala k informacím předloženým čínskou vládou, jsou časté citace z těchto dokumentů, které závěry podporují. Ve 110. bodě odůvodnění výše Komise jasně vysvětluje jediné situace, kdy předložené informace nebyly vzaty za bernou minci.
(381)
Čínská vláda dále tvrdila, že Komise si sama protiřečí, když v dokumentu poskytujícím konečné informace tvrdí, že při tomto šetření požadovala informace o jednotlivých transakcích pouze v souvislosti s vývozci zařazenými do vzorku, a na jiném místě ve stejném dokumentu uvedla, že „dotazník pro vládu se neomezuje na vývozce zařazené do vzorku“. To není pravda. Komise neučinila protichůdné výroky. Jak je uvedeno v 378. bodě odůvodnění, po rozhodnutí použít výběr vzorku Komise omezila svou původní žádost o poskytnutí specifických informací o společnostech na vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Aby však bylo možno posoudit napadnutelnost údajných subvenčních režimů, požádala Komise také o jiné informace, než jsou informace vztahující se k vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, např. informace týkající se finančních trhů v Číně nebo trhu s užívacími právy k pozemkům. Proto je uvedeno, že „dotazník pro vládu se neomezuje na vývozce zařazené do vzorku“.
(382)
Čínská vláda také tvrdila, že Komise, jak se zdá, přehlédla, že informace nelze odmítnout jen proto, že nebyly dány k dispozici k ověření. Takto však Komise v tomto řízení k informacím nepřistupovala. Ani v jednom případě nebyla „nedostupnost ověření“ jediným důvodem pro to, aby takové informace nebyly vůbec přijaty. Jestliže jim však jiné informace ve složce protiřečily, a čínská vláda přitom nebyla schopna je podpořit jinými důkazy, nemohly být takové informace přijaty doslova.
(383)
Podle čínské vlády Komise v odstavci 85 dokumentu poskytujícího konečné informace (reprodukován v 117. bodě odůvodnění výše) „uznala“, že čínská vláda neovládá bankovní a finanční instituce a nemůže je donutit, aby poskytovaly informace. Podotýká se, že Komise si takového výroku není vědoma a po přezkoumání znění uvedeného bodu odůvodnění se nezdá, že by se tak stalo.
(384)
Čínská vláda tvrdila, že Komise se zřejmě rozchází s čínskou vládou v tom, že v případě šetření nemohou být požadavky základního nařízení EU nebo dohody WTO o subvencích nadřazeny vnitrostátním předpisům. Spojitost, kterou čínská vláda vyvodila z neposkytnutí údajně důvěrných informací, není na místě. Komise však poukázala (viz 117. bod odůvodnění výše) na to, že ustanovení zákona o obcích nebo vnitrostátní předpisy člena WTO ho nemohou zprostit povinností vyplývajících z členství ve WTO, tj. spolupracovat při šetřeních, a v případě vzniku sporu je na čínské vládě, aby navrhla, jakým způsobem může být zajištěn přístup k informacím tak, aby je bylo možno náležitě ověřit. Jako příklad navrženého způsobu ověření údajně omezených informací odkázala čínská vláda na situaci, kdy bankovní úředník poskytl posouzení úvěrového rizika týkající se určité společnosti zařazené do vzorku, a uvedla, že „Komise nebyla stále ještě spokojena“. Naproti tomu, jak jasně vyplývá ze znění 148. bodu odůvodnění výše, Komise neměla problém s ověřením tohoto konkrétního dokumentu a ve svých závěrech vzala tyto informace plně v úvahu. Jednalo se však o výjimečnou situaci, která se u většiny informací podobné povahy vyžádaných v rámci tohoto šetření bohužel neopakovala.
(385)
V této souvislosti čínská vláda i nadále tvrdila, že „citlivé interní dokumenty“ bank lze považovat za náležité informace podle dohody WTO o subvencích a jejich neposkytnutí nemůže vést ke zohlednění skutečností, které jsou dostupné. Komise považuje tento výrok za příliš paušalizující a není jí jasné, jak by řádné ověření (provedené podle náležitých postupů týkajících se důvěrnosti) mohlo být provedeno ve všech případech, jestliže takové dokumenty (včetně dokumentů týkajících se transakcí s klienty) zkrátka nejsou poskytnuty. Jestliže ověření není možné, mohou být k zaplnění mezer při shromažďování fakt použita fakta, která jsou dostupná.
(386)
Čínská vláda opakovaně tvrdila, že oznámení o inspekci neobsahovalo konkrétní otázky týkající se inspekce, a odkázala na dopis Komise ze dne 23. května 2013, kde byla tato formulace použita. Komise však v odstavci 86 dokumentu poskytujícího konečné informace (reprodukován jako 118. bod odůvodnění výše) uvedla, že oznámení o inspekci ze dne 25. března 2013 obsahovalo velmi konkrétní a podrobný seznam problémů a dokumentů, jimiž se bude během inspekce zabývat, zcela v souladu s čl. 26 odst. 3 základního nařízení a s požadavky WTO. To, že nebyl předložen seznam konkrétních otázek, jehož poskytnutí nemá v základním nařízení ani v pravidlech WTO žádnou oporu, není důvodem pro to, aby čínská vláda nemohla během inspekce plně spolupracovat.
(387)
Čínská vláda tvrdila, že Komise během inspekce projevila naprostý nedostatek pružnosti. To je dezinterpretace faktů a situace před a během inspekce na místě. Jak bylo již vysvětleno v odstavcích 88 až 90 dokumentu poskytujícího konečné informace (reprodukovány jako 120. až 122. bod odůvodnění výše), Komise projevila plnou a ničím nepodmíněnou míru pružnosti. Pokusy čínské vlády poskytnout informace, které v rámci programu inspekcí na místě nebylo možno vzájemně ověřit, bohužel znamenaly, že takové informace nebylo možno podrobit ověření pomocí jiných údajů a dodat jim váhu ověřeného dokumentu. Čínská vláda rovněž upozornila Komisi na judikaturu WTO z panelu EC-Salmon, podle níž to, zda jsou dokumenty „ověřitelné“, není vždy určováno pouze možností provedení šetření na místě, a tvrdila, že Komise nemůže odmítnout informace pouze proto, že nejsou dostupné při inspekcích na místě. Komise podotýká, že takovým informacím, jejichž spolehlivost a přesnost lze během inspekce na místě těžko ověřit, může být přikládána menší váha, než kdyby byly řádně ověřeny, a že se tak v tomto případě někdy stalo.
(388)
Čínská vláda zpochybňuje údajnou praxi Komise nepřijímat nové dokumenty a důkazy, které vyžadují ověření, po ukončení ověřovací relace, do níž patří. Jak bylo již vysvětleno v odstavci 89 dokumentu poskytujícího konečné informace (reprodukován v 121. bodě odůvodnění výše), není tomu tak a nikdy nebylo. Je pravdou, že Komise nemůže běžně přijímat dokumenty jako podání k ověření po ukončení ověřovací relace a že není prakticky možné takové dokumenty ověřovat, avšak čínské vládě nic nebrání v tom, aby takové dokumenty předložila v písemné podobě, což se také v tomto případě skutečně stalo.
(389)
Čínská vláda tvrdila, že Komise neobjasnila důvod žádosti o šest dokumentů uvedených ve 122. bodě odůvodnění výše, a na tomto základě nebylo jejich ověřování povoleno. Toto tvrzení vznesla čínská vláda již ve svém dopise ze dne 3. června 2013 a Komise na ně odpověděla v 122. bodě odůvodnění výše. Znovu se konstatuje, že všechny tyto dokumenty se týkají dotčeného odvětví a vztahují se dokonce ke konkrétním subvenčním režimům, jako je poskytování preferenčních půjček nebo preferenční daňové režimy. Je to očividné z jejich názvů a obsahu, kvůli kterému byly šetřeny. Čínská vláda však během inspekce na místě jednoduše odmítla odpovědět na jakékoli otázky položené v této souvislosti, přičemž jako jediný důvod uváděla, že jsou údajně irelevantní z hlediska dokumentu, jehož se řízení týká.
(390)
Čínská vláda tvrdila, že nemůže poskytnout podpůrné důkazy pro informace, které poskytla v odpovědi na dotazník týkající se procentního podílu úvěrů poskytnutých dotčenému odvětví, jelikož tyto informace jsou v držení bank, jež jsou nezávislými subjekty, a nikoli orgány čínské vlády, a že by si Komise měla tyto údaje ověřit u bank. Čínská vláda odkázala na ustanovení zákona o komerčním bankovnictví, který stanoví, že banky vykonávají svou obchodní činnost v souladu s tímto zákonem (článek 4) a že nesmí docházet k žádnému vměšování orgánů místní správy nebo vládních orgánů na různých úrovních, veřejných organizací nebo jednotlivců do hospodářské činnosti bank (článek 5). Faktem je, že čínská vláda v odpovědi na dotazník uvedla určitý výrok a nebyla vůbec schopna ho podpořit. Ani banky, u kterých se Komise pokusila o ověření, vůbec nebyly schopny tyto informace podpořit žádnými jinými informacemi. Má-li to být považováno za přijatelnou praxi, šetřená strana by prostě mohla učinit jakýkoli výrok, který podporuje její věc, a vyšetřující orgán by ho musel přijmout, aniž by měl možnost ověřit, zda odpovídá skutečnosti. Ještě důležitější to je vzhledem k tomu, že tyto konkrétní informace jsou v rozporu s jinými informacemi ve složce. V zákoně o komerčním bankovnictví existují i jiné články, které bankám ukládají „vykonávat úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a sociálního rozvoje a v duchu státní průmyslové politiky“ (článek 34). Jak správně poukazuje čínská vláda ve svých připomínkách, banky musí vykonávat své hospodářské činnosti v souladu se zákonem, tj. také s uvedenými ustanoveními článku 34 zákona o komerčním bankovnictví. Tato předpokládaná jasná linie mezi vládou a bankami nebyla fakty potvrzena.
(391)
Čínská vláda tvrdila, že poskytla veškeré informace týkající se vlastnictví bank, jimiž disponuje. Tvrdila také, že údaje o vlastnictví bank, jež uvedla, jsou oficiální údaje Čínské bankovní regulační komise (CBRC), a proto nebyl důvod se domnívat, že informace poskytnuté čínskou vládou jsou nepravdivé nebo zavádějící, a použít ustanovení článku 28 základního nařízení. Čínská vláda dále uvedla, že neví, z jakého zdroje čerpá výrok Komise v odstavci 95 (reprodukován v 127. bodě odůvodnění výše) dokumentu poskytujícího konečné informace („Z veřejně dostupných informací je zřejmé, že existují i jiné banky ve státním vlastnictví, jež poskytly úvěry vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku“), tj. kromě těch, které čínská vláda ve své odpovědi na písemné upozornění na nedostatky uvedla jako banky ve vlastnictví státu. Tato tvrzení nemohla být přijata. Podotýká se, že čínská vláda ve své odpovědi na dotazník původně tvrdila, že nedisponuje žádnými informacemi týkajícími se jejího vlastnictví bank. Až poté, co Komise v písemném upozornění na nedostatky poukázala na to, že podle čínských právních předpisů musí čínská vláda takové informace shromažďovat, čínská vláda některé informace v této souvislosti poskytla. Během ověřování úředník Čínské bankovní regulační komise odmítl podpořit údaje o vlastnictví bank jakýmikoli důkazy, odmítl poskytnout zdroj těchto informací a nevysvětlil, odkud pocházejí. Podotýká se rovněž, že čínská vláda nezpochybnila to, že nejméně pět jiných bank jmenovaných Komisí v dokumentu poskytujícím konečné informace (viz poznámka pod čarou v 127. bodě odůvodnění) je ve vlastnictví státu.
(392)
Čínská vláda nesouhlasila s výrokem uvedeným v odstavci 97 dokumentu poskytujícího konečné informace (reprodukován v 129. bodě odůvodnění výše), že Čínská bankovní regulační komise odmítla odpovědět na otázku týkající se deseti největších bank v Číně, protože nebyla předložena písemně, a tvrdila, že Komise nesprávně interpretuje fakta, jelikož hlavním důvodem, proč nebyla odpověď poskytnuta, bylo to, že tato otázka nebyla uvedena v oznámení o inspekci a že potřebuje určitý čas, aby se na ni mohla připravit. Ve skutečnosti je to čínská vláda, která nesprávně interpretuje fakta týkající se této otázky. Komise netrvala na okamžité odpovědi, avšak Čínská bankovní regulační komise dokonce odmítla se touto otázkou vůbec zabývat, pod záminkou, že nebyla poskytnuta předem v písemné podobě. Kdyby byl důvodem nedostatek času na přípravu odpovědi, mohla čínská vláda podat odpověď později během inspekce nebo prostřednictvím e-mailu (byť by ji Komise nemohla ověřit), jak to učinila s některými jinými dokumenty. Čínská vláda to však neučinila.
(393)
Čínská vláda tvrdila, že poskytla veškeré dokumenty týkající se založení a mandátu Čínské bankovní regulační komise, o které Komise v dotazníku požádala, a že jelikož Komise nevznesla žádné dotazy na toto téma v písemném upozornění na nedostatky a nepožádala o tyto dokumenty v „seznamu dokumentů, jež mají být poskytnuty před zahájením inspekce na místě“ uvedeném v příloze 2 oznámení o inspekci, měla čínská vláda za to, že nemusí poskytovat žádné jiné dokumenty. Není to pravda. Komise požádala o veškeré dokumenty tvořící základ pro založení a mandát Čínské bankovní a regulační komise, avšak čínská vláda poskytla pouze některé z nich. Pouze na základě výroku úředníka Čínské bankovní regulační komise se Komise dozvěděla, že v této souvislosti existují ještě jiné dokumenty. Ve skutečnosti byla odpověď čínské vlády uvedená v dotazníku v této souvislosti neúplná a zavádějící, jelikož čínská vláda (Čínská bankovní regulační komise) o existenci takových dalších dokumentů dobře věděla, jak přiznala Čínská bankovní regulační komise během inspekce na místě.
(394)
Čínská vláda tvrdila, že Komise během inspekce ve skutečnosti nepožádala o statistické údaje a zprávy z bank, které v období šetření poskytly úvěry vývozcům zařazeným do vzorku. Tvrdila, že Komise v roce 2012 požádala pouze o statistickou zprávu, kterou Čínské bankovní regulační komisi předložila Bank of China, a úředník Čínské bankovní regulační komise to musel prověřit u příslušných právních útvarů kvůli závazkům mlčenlivosti. To není pravda. Během inspekce Komise zopakovala svou žádost z dotazníku a písemného upozornění na nedostatky, aby jí byly poskytnuty statistické údaje ze všech bank, které poskytly úvěry vývozcům zařazeným do vzorku (87).
(395)
Čínská vláda dále tvrdila, že odkaz žadatele, uvedený v podnětu, na případ bezdřevého natíraného papíru, ve kterém Komise „na základě nepříznivých závěrů“ shledala, že státem vlastněné komerční banky působí jako veřejnoprávní subjekty, je „neopodstatněným tvrzením postrádajícím souvislosti, pokud jde o povahu a existenci subvence poskytované vyvážejícím výrobcům dotčeného výrobku, a proto ho nelze považovat za dostačující důkaz“ existence finančního příspěvku ze strany vlády nebo veřejnoprávního subjektu ve smyslu čl. 11 odst. 2 dohody WTO o subvencích. Zaprvé je nutno poukázat na to, že dotyčné závěry v případu bezdřevého natíraného papíru nevycházely z nepříznivých závěrů, ale z dostupných faktů v souladu s článkem 28 základního nařízení, a že neexistuje žádný pozdější rozsudek, který by dokládal tvrzení čínské vlády, že závěr učiněný Komisí v této souvislosti vychází z „nesprávného použití dostupných faktů“. Naopak, podobné závěry, pokud jde o státem vlastněné komerční banky, učinila Komise v jiném antisubvenčním případu týkajícím se dovozu z Číny, a to případu oceli s organickým povlakem, a k závěru, že čínské státem vlastněné komerční banky jsou veřejnoprávními subjekty, dospěly také jiné vyšetřující orgány, zejména ze Spojených států, v nálezu, který potvrdil odvolací orgán WTO. (88)
(396)
Čínská vláda i nadále tvrdila, že Komise požádala o určité informace od všech bank se sídlem v Číně a že prakticky nebylo v silách čínské vlády poskytnout takové informace o „více než 3 800“ bankách. Komise s takovým tvrzením nesouhlasí a znovu odkazuje na písemné upozornění na nedostatky, kde po odpovědi čínské vlády na dotazník Komise omezila rozsah požadovaných informací pouze na banky, ve kterých má čínská vláda přímý nebo nepřímý akciový podíl (89).
(397)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že výrok Komise, že vzala v úvahu shrnutí příslušných oběžníků Čínské lidové banky z internetových stránek předložených během inspekce, je nepravdivý a že to dokazuje 133. bod odůvodnění dokumentů poskytujících konečné informace (reprodukován v 164. bodě odůvodnění výše). To není pravda. 164. bod odůvodnění není v rozporu s obsahem výňatků z internetových stránek. Bere je v úvahu, avšak opírá se také o aktuální obsah oběžníku, jehož přesnost čínská vláda až dosud nikdy nezpochybnila.
(398)
Čínská vláda tvrdila, že Komise „vytrhla z kontextu určité termíny a věty v různých dokumentech“, jiné nesprávně interpretovala a pokusila se je spojit, aby mohla konstatovat, že čínská vláda podporuje odvětví vyrábějící dotčený výrobek, nebo aby mohla konstatovat, že komerční banky jsou veřejnoprávními subjekty. Tvrdí, že „úplné znění“ těchto dokumentů (plánů, výhledů a rozhodnutí) by prokázalo, že nálezy Komise postrádají právní základ a nejsou založeny na důkazech. To není pravda. Komise analyzovala a zohlednila všechny dokumenty včetně těch, na něž se odkazuje ve 102. bodě odůvodnění, jako celek, a to přesně stejným způsobem, který prosazuje čínská vláda.
(399)
Pokud jde o rozhodnutí č. 40, čínská vláda tvrdila, že Komise z něho v dokumentu poskytujícím konečné informace citovala vytrženě z kontextu „s cílem zkreslit jeho skutečný význam“. Podle čínské vlády je z ostatních ustanovení rozhodnutí č. 40 jasné, že je zaměřeno na rozvoj využívání obnovitelných zdrojů energie, a nikoli na klasifikaci solárních modulů a článků jakožto cíl jakékoli předpokládané rozvojové politiky, jak se domnívá Komise. Není pravda, že odkaz Komise na znění článku V rozhodnutí č. 40 je vytržen z kontextu. Komise se nedohaduje, zda jedním ze záměrů byl rozvoj využívání obnovitelných zdrojů energie, či nikoli. Faktem je, že v rozhodnutí č. 40 státní rada označila odvětví nových energií a solární energii za odvětví s vysokou prioritou, a proto byla zařazena do podporované kategorie projektů v rámci směrného indexu průmyslové restrukturalizace. S ohledem na články 17, 18 a 19 rozhodnutí č. 40 mohou finanční instituce poskytovat úvěry pouze odvětvím/společnostem, jež patří do této kategorie. To jasně svědčí o tom, že odvětví fotovoltaiky, které vyrábí mimo jiné i solární moduly a články, je upřednostňováno.
(400)
Čínská vláda tvrdila, že v textu rozhodnutí Státní rady ze dne 10. října není žádný odkaz na solární moduly a solární články nebo na odvětví fotovoltaiky, a pokud i bylo podporováno poskytnutí fiskální podpory, stalo se tak v souvislosti s cíli týkajícími se využívání energie z alternativních zdrojů, které nemají nic společného s rozvojem výroby modulů a článků obecně. Komise s tím nesouhlasí. Je nutno podotknout, že toto rozhodnutí státní rady zřejmě není výlučně zaměřeno na podporu využívání alternativních zdrojů energie. Z jeho názvu (Rozhodnutí státní rady o urychlení zakládání a rozvoje strategických vznikajících odvětví), jakož i z jeho obsahu (mimo jiné čl. 1 odst. 1, čl. 1 odst. 2, čl. 2 odst. 2) je jasné, že jeho cílem je podpora rozvoje vybraných odvětví (v tomto případě strategických vznikajících odvětví). To potvrzuje i skutečnost, že cíle stanovené v tomto rozhodnutí se vztahují přímo k výkonu a výsledkům strategických nově vznikajících průmyslových odvětví (čl. 2 odst. 3). V rozhodnutí existuje rovněž jasná vazba mezi strategickými nově vznikajícími průmyslovými odvětvími a odvětvím fotovoltaiky, které vyrábí mimo jiné solární moduly a články. Zaprvé není pochyb o tom, že odvětví fotovoltaiky je segmentem průmyslu alternativních zdrojů energie, o němž se v článku 2 rozhodnutí mluví jako o odvětví, o které by stát měl pečovat a které by měl rozvíjet. Za druhé vyvážející výrobci zařazení do vzorku patří do kategorie odvětví vyspělých technologií, která jsou uvedena v čl. 2 odst. 2 tohoto rozhodnutí. Podobně 12. pětiletý plán zahrnuje solární výrobní odvětví mezi strategická výrobní odvětví a rovněž 12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví potvrzuje, že rozhodnutí státní rady „zahrnulo solární fotovoltaický průmysl do strategicky významné oblasti nově vznikajících průmyslových odvětví, které naše země v budoucnosti rozvine“. (90)
(401)
Podle čínské vlády Komise se odvolávala na střednědobý a dlouhodobý plán pro vědu a techniku, ale neuvedla jedinou pasáž nebo ustanovení, v němž by tento dokument určoval, že mezi technologicky vyspělé podniky náleží výrobci modulů a článků nebo fotovoltaický průmysl obecně. Podle čínské vlády cíli se výhled zaměřuje pouze na rozvoj alternativních zdrojů energie za účelem snížení závislosti na fosilních palivech. Komise s tím nesouhlasí. Podle čínské vlády se Komise odvolává na střednědobý a dlouhodobý plán vědeckotechnického rozvoje, ale neodkazuje ani na jeden případ či ustanovení, kdy by tento dokument definoval podniky působící v oblasti špičkových technologií tak, že by zahrnovaly i podniky vyrábějící moduly a články nebo odvětví fotovoltaiky obecně. Stejné druhy jednotlivých programů podpory, které jsou zmíněny v tomto plánu, použili vývozci zařazení do vzorku.
(402)
Čínská vláda uvedla, že výrok Komise, že zákon ČLR o vědeckém a technickém pokroku zahrnuje řadu opatření na podporu strategických odvětví, včetně solárního fotovoltaického průmyslu, není založen na skutečnostech a že toto ustanovení se nezmiňuje o fotovoltaickém průmyslu ani o strategických odvětvích a neexistuje žádný důvod pro tvrzení, že je dotčený výrobek zahrnut do rozsahu tohoto zákona. To není pravda. Základem pro tento výrok jsou ustanovení článků 18 a 34 uvedeného zákona. Podle článku 18 stát musí vyzývat a usměrňovat finanční instituce k tomu, aby podporovaly rozvoj odvětví špičkových a nových technologií. Podle článku 34 finanční instituce spojené s vládní politikou musí poskytovat zvláštní pomoc podnikovým projektům podporovaným státem. Odvětví fotovoltaiky patří do kategorie odvětví špičkových a nových technologií a patří také do kategorie podniků, jejichž projekty jsou podporovány státem. Článek 17 téhož zákona navíc slibuje preferenční daňové politiky mimo jiné subjektům, které se zabývají projekty zahrnutými do celostátních plánů vědeckotechnického rozvoje. Ze 401. bodu odůvodnění výše je jasné, že do této oblasti působnosti spadají projekty společností v odvětví fotovoltaiky. Je možné vyslovit závěr, že existují nejméně tři důkazy, které jasně naznačují, že odvětví fotovoltaiky a společnosti vyrábějící a vyvážející dotčený výrobek jsou zahrnuty do oblasti působnosti tohoto zákona.
(403)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise posuzovala plány, rozhodnutí a zákony ČLR tak, jako by měly stejný právní účinek a stejnou hodnotu, a že to odporuje zásadám právního výkladu, právním normám Číny a opakovaným prohlášením čínské vlády. Podle čínské vlády není odkaz na všeobecný pětiletý plán a na konkrétní plán fotovoltaiky odkazem na právní předpis, protože nebyl předložen žádný spolehlivý důkaz pro to, že tyto plány jsou právně závazné. To není pravda, jelikož tvrzení čínské vlády, že tyto plány nejsou závazné, není podpořeno jinými důkazy ve složce. Právě naopak, ve znění plánu, jak bylo čínskou vládou předloženo v odpovědi na dotazník, se jasně uvádí: „Tento plán byl projednán a schválen Všečínským shromážděním lidových zástupců a má sílu zákona“ (91). Čínská vláda ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací uvedla: „Podle právních norem Číny jsou právními předpisy v Číně ústava, zákony, správní předpisy, místní předpisy a pravidla.“ Jelikož plán má sílu zákona a čínská vláda potvrdila, že zákony jsou právními předpisy v Číně, dospěla Komise k závěru, že plán je vskutku právně závazný. Podle vysvětlení čínské vlády během inspekce na místě vyplývají odvětvové a regionální pětileté plány ze všeobecného pětiletého plánu, a Komise proto neměla důvod přistupovat k odvětvovému pětiletému plánu pro odvětví fotovoltaiky (2011-2015) jinak než ke všeobecnému pětiletému plánu.
(404)
Čínská vláda se odvolává na „pokyny týkající se úhrad/náhrad vydané Komisí“ jako na příklad podobně nezávazného dokumentu v podmínkách EU. Komise předpokládá, že čínská vláda odkazuje na oznámení Komise o vracení antidumpingových cel (Úř. věst. C 127, 29.5.2002, s. 10). Ve skutečnosti není přesné označit tyto pokyny za nezávazné, protože pro Komisi jsou závazné v tom smyslu, že nejsou v rozporu s nadřazenými pravidly. Komise určila, že plány Číny jsou právně závazné. Avšak i za hypotetického předpokladu, že tomu tak není, je zjevné, že celostátní, odvětvové a regionální plány, které ve skutečnosti vycházejí z nejvyšších vládních úrovní a stanoví vládní politiku v oblasti hospodářského a průmyslového rozvoje, by měly vysokou důkazní hodnotu vzhledem k fakticky kogentní povaze jimi stanovených cílů. Stejně tak je jasné, že by na jejich základě mohla vláda kárat subjekty, které je správně neprovádějí. Proto jsou stále velmi důležité pro zjištění týkající se vládních zásahů do hospodářství a řízení a kontrolování některých průmyslových odvětví.
3.5.2. Připomínky stran týkající se zvýhodněných politických úvěrů v rámci vládní politiky, dalšího financování, pojistných záruk
(405)
Čínská vláda tvrdila, že to, že neposkytla odpovědi na dodatek A, by nemělo vést k uplatnění dostupných údajů v souladu s článkem 28 základního nařízení. Podle čínské vlády, pokud by Komise skutečně chtěla ověřit obvinění uvedená v podnětu, že čínské státem vlastněné banky jsou veřejnoprávními subjekty, nemusela by zatěžovat dotazníky žádostmi o interní, citlivé údaje o jednotlivých transakcích, které se týkají bank, z nichž mnohé nejsou v žádném případě ve vlastnictví vlády. Čínská vláda v této souvislosti odkazovala na informace týkající se jednotlivých úvěrů, které banka poskytla vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Účelem informací požadovaných v dodatku A bylo ověřit, zda čínské banky jsou veřejnoprávními subjekty, nebo zda fungují z pověření vlády a jsou jí řízeny. S výjimkou informací o jednotlivých úvěrech čínská vláda neupřesnila, u kterých dalších požadovaných informací má za to, že nejsou významné pro uvedený účel.
(406)
Připomíná se, že otázky v dodatku A žádaly o informace týkající se vlastnictví bank, složení správní rady a valné hromady, zápisů ze zasedání správní rady/valné hromady, propojení mezi členy vrcholného vedení a státními orgány, odvětvové struktury úvěrů, úvěrové politiky a posouzení rizik v souvislosti s půjčkami poskytovanými spolupracujícím vyvážejícím výrobcům. Čínská vláda tvrdila, že z hlediska nálezů týkajících se veřejnoprávních subjektů byly takové žádosti „zjevně nepřiměřené“ a že rozsah požadovaných informací byl příliš široký. Čínská vláda rovněž tvrdila, že „základní“ určení, zda je subjekt veřejnoprávním subjektem, či nikoli, muselo být provedeno předtím, než bylo o takové informace vůbec požádáno. Komise s tím nesouhlasí. S ohledem na náročné požadavky, jež stanovil odvolací orgán WTO v rozhodnutí DS 379 (92), jsou nezbytné všechny požadované informace, včetně nálezů o rozsahu vládního zapojení do finančního systému. Například důkazy o tom, že subjekty jednají nekomerčním způsobem, lze v kombinaci s náznaky vládních zásahů prokázat pověřování a řízení. V každém případě je třeba poznamenat, že jakmile nastala spolupráce ze strany vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, rozhodla se Komise omezit požadované informace na úvěry poskytnuté těmto společnostem a nevyvodila žádné závěry z toho, že čínská vláda neposkytla jiné informace týkající se jednotlivých půjček, o které bylo původně požádáno. Všechny ostatní žádosti o informace však z hlediska šetření zůstaly významnými. Pokud jde o tvrzení čínské vlády, že některé z informací uvedených v dodatku A nemohla poskytnout, podotýká se, že čínská vláda odmítla poskytnout dodatky A celkově, s výjimkou několika bank. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že čínská vláda v přiměřené době neposkytla zbývající požadované informace.
(407)
Čínská vláda s odvoláním na zprávu odvolacího orgánu WTO US-Hot-Rolled Steel (odst. 99) (93) tvrdí, že nebyla prakticky schopna vyhovět „nepřiměřeným“ požadavkům Komise o poskytnutí informací a že neochota Komise se touto otázkou zabývat a spojit různé požadavky s určením faktů, s nimiž souvisely, znamenala, že Komise nejedná v dobré víře. Ačkoli se případ, na nějž se odkazuje, týká spolupráce ze strany vývozců v antidumpingovém případu, Komise akceptuje, že u vládních dotazníků v případech vyrovnávacího cla je potřeba nastolit rovnováhu mezi požadovanými informacemi a praktickou schopností respondenta takovým žádostem vyhovět. Tato rovnováha však musí být nastolena v kontextu všech faktů. Určení statusu státem vlastněných bank v Číně jako veřejnoprávních subjektů již bylo provedeno v případech týkajících se bezdřevého natíraného papíru a oceli s organickým povlakem a v tomto případě žadatel poskytl dostačující důkazy prima facie, aby prokázal, že státem vlastněné banky jsou i nadále veřejnoprávními subjekty. Čínská vláda by proto měla předpokládat, že bude požádána o velké množství faktických údajů, pokud by si přála toto tvrzení vyvrátit. Čínská vláda však bohužel i nadále předkládala tvrzení, např. že má málo informací nebo nemá žádné informace o státním vlastnictví bank (což je velmi důležitý ukazatel při určení veřejnoprávních subjektů), jež naznačovala, že nepostupovala, jak nejlépe mohla, a odmítala udělit přístup k nutným informacím. To je jedna z „omezených podmínek“, kdy lze použít čl. 12 odst. 7 Dohody WTO o subvencích (v souladu se zprávou panelu WTO (94)). Komise si navíc byla vědoma toho, že její žádosti o informace jsou z nutných důvodů dosti obšírné, avšak spolupráce je obousměrný proces a čínská vláda reagovala tak, že zpočátku pouze požadovala vysvětlení ohledně toho, s určením kterých faktů tyto žádosti souvisejí (tj. něco, co není možné určit předem), místo aby navrhla, jak by tyto žádosti mohly být přiměřeným způsobem řešeny.
(408)
Pokud jde o inspekci v Bank of Shanghai, čínská vláda tvrdila, že skutečnost, že se inspekce neuskutečnila, není dostatečným důvodem pro uplatnění dostupných údajů, a že v každém případě se inspekce neuskutečnila vinou Komise. V reakci na to Komise podotýká, že faktická situace v souvislosti s inspekcí na místě v Bank of Shanghai byla popsána v odstavcích 111 a 112 dokumentu poskytujícího konečné informace (reprodukovány v 143. a 14. bodě odůvodnění výše). Faktická situace týkající se této inspekce se nijak nezměnila a Komise nesouhlasí s tím, jak tato fakta vykládá čínská vláda, a trvá na tom, že vyvinula veškeré úsilí, aby se tato inspekce uskutečnila, avšak nebylo to možné kvůli obstrukcím na straně čínské vlády. Čínská vláda se dovolává zprávy panelu WTO (95), kde byl učiněn závěr, že neuskutečnění inspekce na místě nevyčerpává všechny možnosti ověření dokumentu. Během tohoto šetření však čínská vláda informovala Komisi o tom, že banka je dostupná pro inspekci, pouze jeden pracovní den před zahájením inspekce v úřadu čínské vlády (po uplynutí již prodloužené lhůty pro takové potvrzení), což znemožnilo provedení inspekce na místě, protože již byly provedeny příslušné přípravy a nebylo možno je změnit. Za těchto okolností se dochází k závěru, že čínská vláda nepostupovala, jak nejlépe mohla, a Komise nevidí žádný způsob, jak by kontroly umožněné inspekcí na místě mohly být nahrazeny jinými prostředky.
(409)
Čínská vláda tvrdila, že Komise nemůže ignorovat informace poskytnuté HuaXia Bank ohledně její vlastnické struktury kvůli tomu, že nejsou „v každém ohledu ideální“. Komise podotýká, že důvodem nepřijetí těchto informací nebylo to, že nebyly v každém ohledu ideální. Jak již bylo vysvětleno ve 147. bodě odůvodnění výše, HuaXia Bank až do inspekce na místě neposkytla žádné informace o vládním vlastnictví, ačkoli o to Komise žádala již v úvodním dotazníku. Poté, co Komise poukázala na to, že HuaXia Bank má některé akcionáře vlastněné státem, předložila tato banka list papíru s informacemi z neznámého zdroje, a tyto informace byly navíc v rozporu s jinými informacemi ve složce. Takové informace nebylo možné přijmout.
(410)
Pokud jde o rozhodnutí HuaXia Bank poskytnout pouze některá hodnocení úvěruschopnosti, jak bylo popsáno ve 148. bodě odůvodnění výše, tvrdila čínská vláda, že Komise obdržela přiměřené vysvětlení, proč nemohla být poskytnuta jiná hodnocení. Komise s tím nesouhlasí. V oznámení o inspekci bylo totiž jasně uvedeno, že takové dokumenty budou podrobeny inspekci na místě, takže vysvětlení, že „dvěma zprávami o hodnocení rizik se zabývaly jiné pobočky této banky a odpovědní zaměstnanci v daný okamžik nebyli dostupní“, nebylo uspokojivé. Čínská vláda navíc vznáší tvrzení, které se opakuje i jinde v jejích připomínkách, že informace nemohly být předloženy z důvodu důvěrného přístupu ke klientovi. Komise podotýká, že existují ustanovení o zacházení s důvěrnými informacemi při jejích šetřeních týkajících se vyrovnávacího cla (96) a že v každém případě většina požadavků Komise k této i jiným otázkám směřovala ke kontrole, a nikoli kopírování takových informací. V každém případě Komise podotýká, že striktní uplatňování zásady „důvěrného přístupu ke klientovi“ by znemožnilo ověření mnohých významných informací v rámci šetření týkajících se uložení vyrovnávacího cla. Za takových situací by nebylo možné vzájemně ověřovat odpovědi vývozce na mnohé otázky a provádět namátkové kontroly příjemců určitých režimů v případech, kdy neexistovala spolupráce ze strany vývozců nebo kdy bylo prováděno souhrnné šetření.
(411)
Čínská vláda tvrdila, že EXIM Bank s šetřením plně spolupracovala a určité dokumenty požadované Komisí nemohly být poskytnuty kvůli pravidlům vnitřní politiky, státního tajemství, důvěrnosti nebo jiných zákonů. Neposkytnutí těchto dokumentů tudíž nemůže vést k uplatnění dostupných údajů. V souladu se zákonem o komerčním bankovnictví nemohly být tyto dokumenty během inspekce úředníky EXIM Bank poskytnuty. V této souvislosti a navzdory předpokladu Komise nemohou být základní nařízení ani dohoda WTO o subvencích nadřazeny svrchovaným zákonům ČLR. Čínská vláda rovněž tvrdila, že otázky týkající se příslušnosti členů vrcholného vedení k politickým stranám jsou irelevantní a z hlediska čínské vlády rušivé. Komise s tím nesouhlasí. Pravidla WTO (na nichž je z velké části založeno základní nařízení) nesmějí být „nadřazena“ domácímu právu, avšak to nebrání tomu, aby Komise vyvodila závěry, pokud je zřejmé, že takové domácí zákony maří přiměřené žádosti o informace. Skutečností dále je, že EXIM Bank sice v reakci na dodatek A poskytla některé odpovědi, avšak odmítla téměř všechny tyto informace podpořit údaji o jejich zdrojích nebo jakýmikoli jinými důkazy. Proto se tyto informace považují pouze za ústní prohlášení, která nejsou podložena ověřenými písemnými doklady. Pokud by taková praxe měla být akceptována, mohla by EXIM Bank poskytnout skutečně jakékoli informace, a šetřící orgán by je musel přijmout, aniž by mohl posoudit jejich přesnost.
Otázky týkající se příslušnosti k politickým stranám a organizacím Komunistické strany Číny v rámci EXIM Bank (a kterékoli jiné banky v této záležitosti) mají velký význam pro účely určení rozsahu státního vlivu na členy vedení bank ve světle zvláštní úlohy Komunistické strany Číny vycházející z ústavy ČLR. Jako doplněk k opodstatnění takových otázek poskytnutému Komisí ve 151. bodě odůvodnění výše se navíc podotýká, že v souladu se stanovami Komunistické strany Číny se vyžaduje, aby všechny organizace, včetně soukromých obchodních podniků, zakládaly „základní stranické organizace“, pokud daná společnost zaměstnává alespoň tři členy strany. Tyto organizace zajišťují uskutečňování zásad a politiky strany a státu a dohlížejí na něj a podporují valnou hromadu, správní radu, dozorčí radu a vedoucí pracovníky při plnění jejich funkcí a pravomocí ze zákona (97). Také zákon o obchodních společnostech ČLR ukládá všem společnostem v Číně, aby v rámci své organizační struktury zřídily organizaci Komunistické strany Číny s cílem prosazovat politiku této strany (98).Komunistická strana Číny je tedy prokazatelně spojena s činností čínské vlády a s činností všech typů firem a institucí v Číně; je tedy legitimní klást v tomto směru otázky o stranické příslušnosti.
(412)
Pokud jde o inspekci v China Development Bank (CDB), vznesla čínská vláda stejné tvrzení, pokud jde otázky týkající se politické příslušnosti členů vedení a úlohy Komunistické strany Číny v této bance. Komise v této souvislosti poukazuje na důkazy ve 151. a 411. bodě odůvodnění výše. Čínská vláda rovněž tvrdila, že CDB nemohla poskytnout požadované zprávy o hodnocení úvěrových rizik z důvodů důvěrnosti a že poskytla šablonu pro výpočet ratingu a také konkrétní příklad hodnocení úvěrového rizika s vymazaným názvem společnosti. Podotýká se, že šablona pro výpočet ratingu a úvěrový rating týkající se neznámé společnosti z neznámého odvětví není důkazem o hodnocení úvěrových rizik některého z vývozců zařazených do vzorku, jak požadovala Komise. Pokud jde o otázky důvěrnosti, Komise odkazuje na vysvětlení uvedené ve 410. bodě odůvodnění.
(413)
Čínská vláda tvrdila, že závěr Komise, že státem vlastněné komerční banky jsou veřejnoprávními subjekty, není v souladu s čl. 1 odst. 1 dohody WTO o subvencích, protože Komise neposkytla pro toto rozhodnutí naprosto žádný důkaz a neposkytla podloženou a odpovídající analýzu svého závěru, že zapojení vlády do čínského finančního sektoru je natolik významné, že se banky musí řídit politikou zvýhodňování. Komise s tímto tvrzením zásadně nesouhlasí. Nezávislé informace uvedené v 162. až 168. bodě odůvodnění jasně ukazují, že banky se politikou zvýhodňování řídí, a jasně to vyplývá i z některých čínských plánů, zákonů a politických dokumentů, na něž se odkazuje ve 102. bodě odůvodnění výše. Komise přezkoumala, analyzovala a uvedla řadu dokumentů pocházejících z nezávislých mezinárodních organizací včetně WTO, Světové banky, MMF a OECD, a ti všichni zřejmě dospěli k závěru, že čínský bankovní sektor je silně ovlivňován státními zásahy, zejména pokud jde o privilegované příjemce půjček a stanovování úrokových sazeb.
(414)
Čínská vláda zpochybňuje význam některých dokumentů, které byly použity jako nejspolehlivější dostupné údaje a na které Komise odkázala, když stanovila, že státem ovládané komerční banky jsou veřejnoprávními subjekty. Předem je nutno poukázat na to, že Komise se musela uchýlit k nejspolehlivějším dostupným údajům pouze proto, že čínská vláda nespolupracovala a odmítla poskytnout požadované informace.
(415)
Čínská vláda tvrdila, že zpráva z výzkumu Deutsche Bank (dále jen „zpráva Deutsche Bank“), na kterou Komise odkázala ve 161. bodě odůvodnění, popisuje situaci v Číně v minulosti, a nemůže tvořit spolehlivý základ pro hodnocení čínského bankovního sektoru o sedm let později. Za prvé se čínská vláda mýlí, když tvrdí, že tato zpráva poskytuje základ pro hodnocení situace „o sedm let později“. Tato zpráva je z roku 2007 a období šetření, které je příslušným obdobím pro hodnocení bankovního sektoru v Číně pro účely tohoto řízení, začíná v roce 2011. Zpráva se proto týká situace čtyři roky před příslušným obdobím. Za druhé není zpráva Deutsche Bank jediným dokumentem, o který se Komise ve svých závěrech opírá, ale pouze východiskem analýzy čínského bankovního sektoru, a zejména struktury jejího vlastnictví, kterou Komise provedla. Zatřetí jsou v souladu se zjištěními uvedenými ve zprávě Deutsche Bank i jiné informace, na něž se Komise obrátila za účelem zjištění vlastnické struktury čínského bankovního sektoru (zprávy a pracovní dokumenty WTO, MMF a OECD). V této souvislosti je nutno konstatovat, že samotná čínská vláda k tomuto tématu poskytla pouze minimum opakovaně požadovaných informací a závěry Komise týkající se úrovně státního vlastnictví v bankovním sektoru a státních zásahů do bankovního systému ve skutečnosti nikdy na základě faktů nezpochybnila.
(416)
Čínská vláda rovněž zpochybňuje odkaz Komise na přezkum WTO týkající se obchodní politiky za rok 2012, přičemž tvrdí, že výrok, že „ve struktuře trhu čínského bankovního sektoru celkově nedošlo k žádným velkým změnám“ byl učiněn ve srovnání s předchozím přezkumným obdobím, tj. rokem 2010. Komise se nestaví proti tomuto tvrzení. Ve skutečnosti Komise ve svém dokumentu poskytujícím konečné informace citovala z přezkumů WTO týkajících se obchodní politiky za roky 2010 a 2012 v témž 161. bodě odůvodnění s cílem dokázat, že za toto dvouleté období se toho změnilo jen velmi málo. Ve zprávě za rok 2010 bylo uvedeno, že „dalším významným rysem čínského finančního sektoru je vysoký stupeň státního vlastnictví“, a zpráva za rok 2012 potvrdila, že v tomto ohledu se příliš nezměnilo. Čínská vláda rovněž citovala ze zprávy za rok 2012 a na základě těchto citací tvrdila, že tato zpráva odporuje hodnocení Komise uvedenému ve 161. bodě odůvodnění výše. Toto tvrzení nemohlo být přijato. Žádná z citací ze zprávy uvedená v připomínkách čínské vlády k poskytnutí konečných informací neodporuje hodnocení Komise uvedenému ve 161. bodě odůvodnění.
(417)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že zjištění Komise uvedená ve 162. bodě odůvodnění výše se neopírají o spolehlivé důkazy, protože Komise (kromě zprávy Deutsche Bank a přezkumu WTO týkajícího se obchodní politiky, o nichž se pojednává v bodech odůvodnění výše) „pouze odkazuje na zprávu Světové banky a Ekonomický přehled atd., ale na podporu svých závěrů neposkytuje žádné podložené a odpovídající vysvětlení“. Toto tvrzení nemohlo být přijato. V této souvislosti se podotýká, že ve zprávě Světové banky se mimo jiné uvádí toto: „I přes úctyhodný pokrok dosažený při reformování a upevňování finančního sektoru za poslední tři desetiletí je čínský finanční systém nadále potlačován a trpí zásadní strukturální nerovnováhou. Nynější systém, pro který je typická nadvláda bank ve státním vlastnictví, silné státní zásahy a přetrvávající kontrola nad úrokovými sazbami, byl během čínského hospodářského startu pozoruhodně úspěšný při mobilizaci úspor a směřování kapitálu do strategických odvětví“, nebo „Souběžně s tím musí přímá a nepřímá kontrola nad finančními institucemi uvolnit cestu opatřením založeným na nezávislém trhu. To by znamenalo nezávislou centrální banku, jež podniká kroky na otevřeném trhu a využívá k zajištění likvidity spíše úrokových sazeb než úvěrových stropů. Komerční banky by k usměrňování poskytování půjček uplatňovaly komerční zásady a analýzu úvěruschopnosti a neřídily by se vládními signály“ a „Vláda byla na všech úrovních úzce zapojena do komerčních operací finančních institucí, a to buď prostřednictvím držení akcií, nebo díky nepřímým vlivům, zejména proto, že je silně závislá na využívání úvěrů od komerčních bank pro dosažení cílů své politiky“. Ekonomický přehled OECD týkající se Číny za rok 2010 popisuje politiku Čínské lidové banky v oblasti stanovení minimálních úrokových sazeb úvěrů a maximálních vkladových sazeb jako překážku bránící bankám v řádném oceňování rizik a jako kontraproduktivní opatření z hlediska hospodářské soutěže v bankovním sektoru a uvádí, že jejím účelem je zajistit ziskovost bankovního sektoru, který je převážně ve vlastnictví státu.
(418)
Čínská vláda dále tvrdí, že zjištění Komise, že se Čínská lidová banka podílí na stanovení úrokových sazeb státem vlastněných komerčních bank a stanovení těchto sazeb ovlivňuje, není náležitě odůvodněno a podloženo důkazy. Čínská vláda v této souvislosti tvrdila, že Komise by měla vědět, že minimální úrokové sazby úvěrů byly v červenci 2013 zrušeny. Za prvé je nutno podotknout, že Komise neanalyzovala situaci bankovního trhu v Číně v červenci 2013, jelikož to z hlediska tohoto šetření nebylo relevantní. Za druhé tvrzení, že rozhodnutí Komise není náležitě odůvodněno a podloženo důkazy, není pravdivé. V příslušných oběžnících se jasně uvádí, že Čínská lidová banka stanoví limity pro poskytování půjček a limity vkladových sazeb. A za třetí existenci takových limitů potvrzuje i Ekonomický přehled OECD týkající se Číny za rok 2010, citovaný v bodě odůvodnění (162).
(419)
Čínská vláda tvrdila, že „Komise věděla, že tyto oběžníky, včetně oběžníků ze dne 8. června a 8. července 2012, které byly vydány po zveřejnění závěrů v případu bezdřevého natíraného papíru, významně změnily praxi Čínské lidové banky v oblasti úrokových sazeb“. To není pravda. Komise nemohla vědět, zda nebo jak přesně byla tato praxe změněna, jelikož čínská vláda odmítla tyto oběžníky poskytnout. I shrnutí z internetových stránek Čínské lidové banky poskytnuté během inspekce, o němž však čínská vláda nepravdivě tvrdí, že je Komise zcela ignorovala, potvrzuje, že takové limity stále existují.
(420)
Čínská vláda také tvrdila, že „Komise zřejmě nevycházela ve svých závěrech z aktuálních ‚dostupných údajů‘, jež odporují informacím z minulosti a kterými Komise disponovala, avšak raději ponechala na čínské vládě, aby dokázala, že stav věcí zkoumaný během případu oceli s organickým povlakem se změnil“. Vzhledem k vysvětlením uvedeným ve 415. až 419. bodě odůvodnění výše je jasné, že toto tvrzení je nepravdivé. Ve spise neexistují žádné dostupné údaje, které by odporovaly závěrům Komise, a tyto závěry vycházejí nejen z informací z minulosti, ale také ze skutečných důkazů, na základě všech informací, které byly relevantní v období šetření.
(421)
Čínská vláda tvrdila, že čtyři body, jež Komise uvedla ve 166. bodě odůvodnění výše, jsou nepravdivé a postrádají náležité právní hodnocení. Čínská vláda argumentovala tím, že odkaz na článek 34 zákona o komerčním bankovnictví, tj. že banky mají „vykonávat svou úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství“, je zcela neutrální. Není jasné, co má čínská vláda na mysli pod pojmem „neutrální“, ale podle plánů, politických dokumentů a zákonů, které jsou citovány ve 102. bodě odůvodnění výše se rozvoj odvětví fotovoltaiky a jeho finanční a další podpora patrně řadí mezi potřeby čínského národního hospodářství. V souvislosti s finanční pomocí podporovanou a vyjadřovanou v těchto dokumentech je jasné, že banky musí podporovat společnosti, které patří do odvětví fotovoltaiky. Pokud jde o závěr, že banky podléhají právním předpisům, které od nich vyžadují, aby poskytováním úvěrů pomáhaly podporovaným projektům, kde se Komise opírala o znění rozhodnutí státní rady č. 40, čínská vláda tvrdila, že „naprosto není na místě“, jelikož v tomto rozhodnutí se neuvádí ani nenaznačuje, že by solární energie byla podporovaným projektem. Toto tvrzení je také nepravdivé. Z 399. bodu odůvodnění výše jasně vyplývá, že solární energie patří do kategorie podporovaných odvětví/projektů. Podobné tvrzení čínská vláda vznesla, i pokud jde o zákon ČLR o vědeckotechnickém pokroku a závěr Komise, že tento zákon vyžaduje, aby banky upřednostňovaly rozvoj odvětví špičkových a nových technologií a že výrobci zařazení do vzorku spadají do této kategorie špičkových technologií. Podle čínské vlády Komise neprovedla žádnou právní analýzu k otázce, zda solární odvětví výroby modulů a článků, označené za odvětví špičkové technologie, spadá do oblasti působnosti tohoto zákona. To není pravda. Komise jasně prokázala souvislost mezi kategorií odvětví špičkových technologií a solárním odvětvím vyrábějícím moduly a články. To je podrobně vysvětleno ve 402. bodě odůvodnění výše.
(422)
Čínská vláda tvrdila, že výrok Komise, že zapojení státu do čínského finančního sektoru je významné a že trvá, není podloženo jednoznačnými důkazy. Čínská vláda zpochybnila důkazy citované Komisí a tvrdila, že zpráva MMF za rok 2009, která poukazuje na nedostatečnou liberalizaci úrokových sazeb, je irelevantní, protože úrokové sazby byly v Číně zcela liberalizovány. To není pravda. Důkazy ve složce potvrzují, že liberalizace úrokových sazeb v Číně není dokončena, a potvrdili to také úředníci Čínské lidové banky, kteří byli přítomni při inspekci na místě. V souvislosti se zprávou MMF o stavu v jednotlivých zemích za rok 2010, na kterou se Komise odvolává, čínská vláda tvrdila, že Komise zcela ignorovala závěry MMF týkající se liberalizace finančního sektoru. Není to pravda. Komise neignorovala žádné příslušné závěry MMF uvedené v této zprávě, které byly relevantní. Závěry MMF, na které čínská vláda ve svých připomínkách odkazovala, nejsou v rozporu se žádným závěrem Komise o státním zapojení do čínského finančního sektoru, a zajisté ani pokud jde o státní vlastnictví nebo politiky úrokových a vkladových sazeb. Skutečnost, že tato zpráva konstatovala, že v posledních letech bylo dosaženo pokroku při rozvíjení více tržně orientovaného finančního systému v Číně, neznamená, že bylo ve zprávě uvedeno, že v Číně skutečně existuje tržně orientovaný finanční systém. Pokud jde o přehledy OECD citované Komisí, čínská vláda tvrdila, že nelze vyvozovat závěr, že banky v Číně nefungují nezávisle, „z jedné věty za současného vyloučení významného pokroku, pokud jde o liberalizaci bankovního sektoru“. K tomuto tvrzení je nutno podotknout, že Komise nikdy nevyvozovala žádný závěr z „jedné věty“, nýbrž, jak je prokázáno ve výše uvedeném textu, na základě několika dokumentů sestavených nezávislými mezinárodními organizacemi.
(423)
Čínská vláda tvrdila, že analýza Komise týkající se určení veřejnoprávního subjektu je „naprosto chybná“ a její závěr uvedený ve 168. bodě odůvodnění výše je v rozporu s tím, jak termín „veřejnoprávní subjekt“ vykládá odvolací orgán WTO v dokumentu USA - Konečná antidumpingová a vyrovnávací cla na některé výrobky z Číny. Jeden vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že stanovisko Komise ohledně určení veřejnoprávního subjektu je „právně chybné“. Čínská vláda tvrdila, že Komise nezjišťovala, zda státem vlastněné komerční banky mají vládní pravomoci, jsou jimi pověřeny nebo je vykonávají, a že nezjišťovala, i) zda příslušné funkce, které údajně mají státem vlastněné komerční banky plnit, jsou těmi funkcemi, které plní vláda obecně, tj. jsou především vládními funkcemi, ii) společné rysy, které mají státem vlastněné komerční banky s vládou společné kromě vlastnictví akcií, což rovněž nebylo u všech státem vlastněných komerčních bank zjišťováno, a iii) zda všechny státem vlastněné komerční banky mají příslušné vládní pravomoci, aby je mohly vykonávat, nebo byly pověřeny pravomocí plnit příslušné vládní funkce. Tato tvrzení musela být odmítnuta. Komise odkazuje na svou analýzu této otázky ve 158.-167. bodě odůvodnění. Poskytování úvěrů je uvedeno v definici subvence v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení jako funkce vlády. V tomto šetření se státem vlastněné komerční banky řídí požadavkem, formulovaným v plánech a dalších politických dokumentech, na podporu určitých odvětví, včetně odvětví fotovoltaiky. Na základě dostupných údajů byl rovněž učiněn závěr, že v Číně existuje významné vládní vlastnictví bank a že vláda vykonává účinnou kontrolu nad státem vlastněnými komerčními bankami. Jelikož čínská vláda neposkytla požadované informace týkající se vládního vlastnictví státem vlastněných komerčních bank v Číně, vyvodila Komise své závěry z dostupných údajů. Na tomto základě Komise dochází k závěru, že státem vlastněné komerční banky působí jako prodloužená ruka vlády a vykonávají veřejnoprávní funkci při provádění preferenční úvěrové politiky čínské vlády zaměřené na určitá odvětví.
(424)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise nezjistila řízení nebo pověření soukromých bank v Číně, a že Komise zejména nezjistila, že by čínská vláda udělila soukromým bankám a státem vlastněným komerčním bankám explicitní a souhlasné zmocnění či příkaz nebo zodpovědnost či pravomoc k poskytování zvýhodněných úvěrů. Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Jak je vysvětleno ve 170.-173. bodě odůvodnění, provádí se v Číně vládní politika spočívající v poskytování podpory v podobě zvýhodněných úvěrů podnikům v odvětví fotovoltaiky. Soukromé banky jsou povinny tuto vládní politiku provádět: Čínská vláda prostřednictvím zákona o komerčním bankovnictví nařídila všem bankám v Číně „vykonávat úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a sociálního rozvoje a v duchu státní průmyslové politiky“. Tyto potřeby a státní průmyslová politika jsou stanoveny mimo jiné v různých plánech a politických dokumentech a poskytování zvýhodněného financování vybraným odvětvím včetně odvětví fotovoltaiky mezi ně patří. Čínská vláda rovněž tvrdila, že příslušný článek zákona o komerčních bankách byl vytržen z kontextu a explicitně nepředstavuje žádné zmocnění nebo příkaz, udělení zodpovědnosti nebo výkon pravomoci kterékoli komerční bance ze strany čínské vlády. Komise nesouhlasí s tím, že byl článek 34 vytržen z kontextu, jak bylo již vysvětleno v 390. bodě odůvodnění výše, a považuje jeho znění za jednoznačné, právně závazné nařízení všem čínským bankám. Komise také nesouhlasí s tvrzením čínské vlády, že dokumenty, jež stanoví poskytování zvýhodněných úvěrů odvětví fotovoltaiky, uvedené ve 102. bodě odůvodnění, představují „nedostatečný právní základ“. V 399. až 403. bodě odůvodnění výše je to obšírně vysvětleno.
(425)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že Komise neprokázala, že jsou banky v zahraničním vlastnictví v Číně pověřeny a řízeny čínskou vládou. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Komise prokázala pověření a řízení všech bank v soukromém vlastnictví v Číně (mimo jiné 169.-172. a 424. bod odůvodnění výše) a banky v zahraničním vlastnictví rovněž do této kategorie náleží.
(426)
Pokud jde o rozhodnutí týkající se pověření a řízení, čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise učinila závěry na základě hodnocení úvěrových rizik jednoho vývozce zařazeného do vzorku, jež bylo poskytnuto jednou bankou, a uplatnila je na všechny banky v Číně, a použila tak v této souvislosti nepříznivý závěr. Podotýká se, že čínská vláda, jakož i banky odmítly poskytnout jakákoli další hodnocení úvěrových rizik jiných vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Jelikož byla Komise nucena použít v této souvislosti dostupné údaje a výše uvedené hodnocení úvěrových rizik je nejspolehlivějším dostupným údajem, Komise své závěry zčásti založila na tomto dokumentu. Je však třeba zopakovat, že tyto závěry byly učiněny na základě dostupných údajů, a nikoli na základě nepříznivých závěrů.
(427)
Čínská vláda vyjádřila námitky vůči hodnocení Komise ohledně narušení čínského finančního trhu, „neboť je právně chybné“. Čínská vláda tvrdila, že neexistují žádné důkazy vztahující se k období šetření, které by naznačovaly, že na státem vlastněné komerční banky připadají dvě třetiny čínského finančního trhu. Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Za situace, kdy nebyly k dispozici informace týkající se vlastnictví bankovního sektoru, o něž Komise opakovaně žádala, ale čínskou vládnou nebyly poskytnuty, použila Komise dostupný údaj. Komise v těchto souvislostech odkázala na zprávu Deutsche Bank, kde se uvádí, že na komerční banky ve vlastnictví státu připadají více než dvě třetiny čínského finančního trhu. To je dále potvrzeno i důkazy získanými z dokumentů WTO, MMF, OECD a Světové banky, které potvrzují, že státní přítomnost v čínském bankovním sektoru byla v období šetření stále významná. Čínská vláda rovněž tvrdila, že výrok Komise týkající se úrokových sazeb, které jsou banky povinny udržovat v rámci limitů stanovených Čínskou lidovou bankou, není pravdivý, protože minimální úroková sazba úvěrů byla zcela zrušena. To není pravda. Je pravda, že čínská vláda ve svých připomínkách tvrdila, že minimální úrokové sazby úvěrů byly zrušeny v červenci 2013, avšak to je více než rok po skončení období šetření. Je také pravda, že dosud platí maximální hodnoty pro vkladové sazby. Závěr Komise, že banky nemohou o podmínkách úvěrů zcela svobodně rozhodovat (alespoň pokud jde o období šetření), je pravdivý a je podpořen důkazy ve složce. Čínská vláda rovněž zpochybnila zjištění Komise ve 183.-188. bodě odůvodnění na základě údajné nerelevance několika plánů, politických dokumentů a zákonů, které Komise uvádí. Komise s tímto tvrzením nesouhlasí a odkazuje na 399. až 403. bod odůvodnění výše, kde je vysvětleno, proč jsou tyto dokumenty z hlediska takových závěrů relevantní.
Čínská vláda rovněž uvedla, že závěr Komise, že některé banky měly zajištěn přístup k devizovým rezervám Státní správy devizových toků (SAFE), je nesprávné, protože důkazy, na které Komise odkazuje, jmenovaly pouze EXIM Bank a China Development Bank (CDB) a obsahovaly vysvětlení, že z těchto rezerv jsou poskytovány úvěry pouze státem vlastněným podnikům. Komise s tím nesouhlasí. Tyto důkazy svědčí pouze o tom, že tento program v době, kdy byl zahájen, byl původně dostupný pouze pro banky spojené se státní politikou, jako jsou China Development Bank a EXIM Bank, ale rovněž se v nich hovoří o velkém úvěru Bank of China, což naznačuje, že původní omezení bylo zrušeno. Také tvrzení, že důkazy „jasně svědčí o tom, že úvěry jsou poskytovány pouze státem vlastněnému podniku jako Sinopec“, není přesné. Ve skutečnosti svědčily o tom, že velké podniky ve vlastnictví státu jsou upřednostňovány, ale neukazují, že by se poskytování takových úvěrů omezilo na tyto podniky. A v každém případě, vzhledem k velikosti EXIM Bank a CDB a jejich vlivu na finanční trh v Číně, i kdyby se tento program omezil pouze na ně, znamenalo by to významné narušení finančního trhu jako celku.
(428)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise nezjišťovala specifičnost, pokud jde o preferenční úvěry, a její analýza specifičnosti je právně nesoudržná, protože nezjišťovala, zda se rozhodnutí č. 40 týká projektů, nebo odvětví. Podle čínské vlády se „rozhodnutí č. 40 vztahuje na mimořádné dlouhou řadu ekonomických odvětví, tento dokument výslovně neomezuje přístup k údajným subvencím na určité podniky a tato otázka má být rozhodnuta na základě judikatury WTO“. Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. V souvislosti s podporovanými projekty je třeba připomenout, že zahrnují pouze některé činnosti v rámci omezeného počtu průmyslových odvětví, a proto nelze toto třídění, které pokrývá jen určitou podmnožinu podniků v Číně, považovat za obecné a nespecifické. Komise toto považovala za nejpřirozenější výklad v situaci, kdy neměla k dispozici žádné vysvětlení (a podpůrné dokumenty) o tom, jak přesně čínská vláda používala pojem odvětví fotovoltaiky, například pro účely rozhodnutí č. 40 a souvisejícího směrného indexu průmyslové restrukturalizace. Navíc, jak bylo vysvětleno ve 102. bodě odůvodnění výše, patří odvětví solární fotovoltaiky také do kategorie strategických odvětví, jak je definována 12. pětiletým plánem, a vzhledem k tomu má přístup k přednostnímu financování, což je zřejmé z citací z různých plánovacích a politických dokumentů a zákonů uvedených v témž bodě odůvodnění.
(429)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise nezjistila existenci výhody spojené se zvýhodněnými úvěry, neboť zjišťování výhody pomocí vnějšího základu pro srovnání závěry Komise nepotvrdilo. Podle čínské vlády Komise neměla žádný důvod přidělit rating BB, jelikož neposkytla žádný důkaz o tom, že u ratingu BB v porovnání s kterýmkoli jiným ratingem existuje větší pravděpodobnost, že nebude zkreslený, a v jeho použití „ukazuje na nepřípustný nepříznivý závěr, čímž došlo k porušení čl. 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích“. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Vzhledem k narušení trhu a ke skutečnosti, že půjčující banky neprovádějí náležité posouzení úvěruschopnosti a rizik u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, Komise nemohla použít nominální hodnotu ratingu jednotlivých vyvážejících výrobců (i kdyby jej měli). Rating BB v tomto případě není nepříznivým závěrem a není pro vyvážející výrobce nepříznivý, neboť je to nejlepší neinvestiční rating na trhu.
(430)
Stěžovatel tvrdil, že Komise měla použít méně příznivý úvěrový rating než BB pro vytvoření základu pro srovnání u některých vyvážejících výrobců, kteří byli ve velmi špatné finanční situaci. Z důvodů uvedených ve 429. bodě odůvodnění výše měla Komise za to, že rating „BB“ (neinvestiční stupeň) náležitě odráží finanční situaci vyvážejících výrobců zařazených do vzorku během období šetření.
(431)
Žadatel také žádal, aby Komise zveřejnila výpočet ziskového rozpětí úvěrů v čínské měně. Komise vysvětlila metodiku v bodě 169 dokumentu poskytujícího konečné informace (který je převzat do 198. bodu odůvodnění výše). V souladu s metodikou v řízeních ohledně bezdřevého natíraného papíru a oceli s organickým povlakem Komise upravila čínské úrokové sazby přidáním rozdílu úroků u nejlépe hodnocených dluhopisů a dluhopisů s ratingem BB obchodovaných na trzích v období šetření.
(432)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že by Komise za účelem stanovení výše zisku z preferenčních úvěrů měla porovnat úrokové sazby u „upřednostňovaného“ odvětví se sazbami odvětví, která upřednostňována nejsou. S ohledem na analýzu finančního trhu provedenou Komisí (181.-185. bod odůvodnění) muselo být toto tvrzení zamítnuto. Vzhledem ke zjištěným nesrovnalostem se úrokové sazby na čínském finančním trhu zdají být nespolehlivé.
(433)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že u úvěrů v EUR a USD by Komise neměla použít vnější základ pro srovnání, protože jeden z klíčových prvků, na nichž Komise založila svou analýzu zkreslení, tj. omezení úrokových sazeb ze strany Čínské lidové banky, u takových úvěrů neexistuje. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Omezení úrokových sazeb ze strany Čínské lidové banky je pouze jedním z klíčových prvků, které Komise ve své analýze čínského finančního trhu použila. Jak je vysvětleno ve 180.-185. bodě odůvodnění výše, použití vnějšího základu pro srovnání také u úvěrů v EUR a USD odůvodňovala sama o sobě i řada dalších nesrovnalostí.
(434)
Někteří vývozci a čínská vláda tvrdí, že dohody mezi vývozci a určitými bankami vlastněnými státem (v tomto oddíle dále jen „dohody“) nejsou rovnocenné úvěrovým linkám a nejedná se o finanční příspěvek, protože neobsahují povinnost nebo závazek banky poskytnout budoucí financování za určitých konkrétních podmínek. Odkazují také na závěry rozhodčího panelu EC-Aircraft, který konstatoval, že „pouhá možnost“, že vláda může převádět peněžní prostředky pod podmínkou splnění předem definované určité podmínky, nebude dostačující k prokázání existence finančního příspěvku. Poukázali na výrok rozhodčího panelu, že smluvní ujednání by mělo „samo o sobě být využito a schopno poskytnout příjemci výhodu, která je zvláštní a nezávislá na výhodě, jež by mohla být poskytnuta z jakéhokoli budoucího převodu peněžních prostředků“.
(435)
Pokud jde o závěry rozhodčího panelu EC-Aircraft, Komise podotýká, že s ohledem na rozsah úvěrových linek nebo jiných podobných dohod nejsou takovéto závěry vyčerpávající a nezavazují Komisi k určitému výkladu základního nařízení v tomto případě. Komise nerozporuje závěry rozhodčího panelu, nesouhlasí však s tím, že je čínská vláda uplatňuje v tomto šetření. Dohody obvykle stanoví, že státem vlastněná banka může poskytnout úvěr až do požadované částky, která někdy závisí na možném zlepšení výkonnosti dotyčné společnosti. Takže na jedné straně může znění dohod obsahovat textově méně explicitní nebo méně automatické povinnosti týkající se podmínek budoucích půjček, než jsou povinnosti typické pro některé druhy dohod o poskytnutí úvěrové linky. Někdy bývají doprovázeny samostatnými dohodami o půjčkách nebo úvěrech. Bylo ovšem zjištěno, že půjčky v rámci těchto dohod se obvykle poskytují za velmi podobných, nebo dokonce stejných podmínek. Na druhé straně dohody obsahují některá ustanovení, která daleko přesahují běžný rámec dohod o úvěrové lince a která se rovnají vytvoření mechanismu zaručujícího podporu ze strany dotyčné banky. Komise je toho názoru, že v tomto případě nejsou písemná ustanovení dohod nutně rozhodující, neboť „povinnosti“ nebo „závazky“ převodu peněžních prostředků mohou být vyjádřeny v písemné nebo nepsané formě a o jejich existenci by mělo být rozhodnuto na základě celého souboru skutečností zaznamenaných ve spisu.
(436)
Na základě toho přesná povaha závazků nebo povinností státem vlastněných bank podle dohod závisí na:
a)
Znění dohod: Komise konstatuje, že ustanovení v nejdůležitějších dohodách zahrnujících velké banky ve státním vlastnictví a konkrétní vyvážející výrobce jsou velmi podobná. Tyto dohody vytvářejí v souvislosti s převodem peněžních prostředků úzké spojení mezi bankou a vývozcem. Zajišťují převod potřebné peněžní částky, někdy po splnění určitých podmínek týkajících se výkonnosti a úvěrového ratingu. Dohody zajišťují společnosti „příznivé zacházení“ při žádostech o úvěr ve srovnání se společnostmi, které takové dohody nepodepsaly. Některé částky potenciálního financování jsou v porovnání s ročním obratem těchto společností obrovské. Úvěrové částky přislíbené vývozcům zařazeným do vzorku představovaly více než trojnásobek jejich ročního obratu. Dohody dále zajišťují, že banka bude silně podporovat rozvoj dotyčné společnosti. Existují zmínky o „dlouhodobém stabilním strategickém partnerství“ mezi bankou a společností, o tom, že banka bude „upřednostňovat“ klíčové stavební projekty dané společnosti, poskytovat „dlouhodobou stabilní finanční podporu“ společnosti „při pořizování aktiv a reorganizaci, zásadním formování každé obchodní jednotky, projektu technické modernizaci, projektu v rámci strategie ‚Go Global‘ a jiných obchodech“ a bude společnosti pomáhat „zformulovat střednědobé a dlouhodobé plány rozvoje na základě jejích profesionálních předností, institucionálních předností a výkonnostních předností“. Dohody rovněž zmiňují, že jsou v souladu s vnitrostátní makroekonomickou a průmyslovou politikou. Zdálo by se tedy, že vzhledem ke strategické podpoře poskytované společnosti ve spojení s „příznivým zacházením“ zajištěným dohodami je velmi pravděpodobné, že společnost bude automaticky způsobilá získávat podle těchto dohod úvěry.
b)
Povaze a cílech věřitelů: Věřiteli jsou banky ve vlastnictví státu, u nichž bylo zjištěno, že jsou veřejnoprávními subjekty, nebo další banky, u nichž bylo shledáno, že fungují z pověření vlády a jsou jí řízeny, a proto působí jako prodloužená ruka čínské vlády. Bylo rovněž zjištěno, že poskytují úvěry úročené značně nižšími sazbami, než jsou tržní sazby. Například určitá dohoda se zmiňuje o „finančním zvýhodnění“ ze strany banky a její podpoře „odvětví špičkové technologie … které má s vládním svolením přednost v rozvoji“.
c)
Vládním přístupu k žadateli o úvěr: Žadatelé o úvěr patří mezi strategická vznikající odvětví, jak je uvedeno ve 102. bodě odůvodnění výše.
d)
Míře spolupráce ze strany vlády při šetření: Poskytovatelé úvěrových linek (banky ve státním vlastnictví a banky, které působí z pověření vlády a jsou jí řízeny) při šetření plně nespolupracovaly a závěry, které se jich týkají, byly učiněny na základě dostupných údajů.
e)
Pojetí trhu v dohodách: Zdá se, že společnosti hodnotí dohody jako důkaz toho, že mají státní podporu, a uzavření takových dohod veřejně oznamují s cílem vyslat pozitivní signál trhům a potenciálním investorům. Například dne 9. července 2010 vydala Yingli Solar tiskovou zprávu oznamující „strategickou dohodu o spolupráci“ s CDB, podle níž CDB „počítá s tím, že bude poskytovat úvěrové nástroje s celkovou maximální částkou 36 milionů RMB na podporu Yingli Group a jejích dceřiných společností“. Finanční ředitel Yingli k tomu uvedl: „Tato dohoda povýšila dvoustrannou spolupráci na novou úroveň, která, jak se domníváme, nám umožní využít příležitostí, díky nimž posílíme svoji vedoucí pozici v odvětví fotovoltaiky.“ Jinko Solar dne 26. ledna 2011 označila úvěrový nástroj od Bank of China ve výši 50 bilionů RMB za „dohodu o strategické spolupráci“, která by měla „dále posílit naši pozici vedoucího výrobce solárních výrobků“. Tisková zpráva dále uváděla, že „S dlouhodobou finanční podporou BOC věříme, že budeme v roce 2011 dosahovat vynikajících výsledků a plnit své dlouhodobé růstové cíle.“ Dne 14. dubna 2010 byla vydána zpráva, že se Trina Solar se chystá využít úvěrové dohody s CDB ve výši 4,4 bilionu USD „na rozšíření trhu“. Ze všech těchto oznámení vyplývá, že dotyční vyvážející výrobci vnímají dohody jako zajištěný, spíše než nejistý, zdroj financování.
f)
Fungování dohod: Vyvážející výrobci čerpali četné individuální úvěry, a dohody tudíž vedou ke skutečnému převodu peněžních prostředků, většinou výrazně pod tržními sazbami.
(437)
Ze všech těchto důkazů vyplývá, že dohody jsou bankami poskytovány jako součást vládní strategie na podporu odvětví fotovoltaiky a příslušnými vývozci jsou vysoce ceněny, a to bez ohledu na to, zda dochází ke skutečným převodům peněžních prostředků. To odporuje tvrzením stran, že nemají prakticky žádný význam. Ačkoli dohody mají typické rysy běžných úvěrových linek, přesahují rámec podmínek běžných úvěrových linek a ve skutečnosti jsou strategickými partnerstvími mezi veřejnoprávními subjekty a společnostmi za účelem naplňování vládní politiky. V této souvislosti fungují jako mechanismus státní podpory/záruky, který zlepšuje postavení dotčených vývozců a umožňuje jim zvýšit kapacitu a výrobu s jistotou, že získají požadované finanční prostředky. Jestliže by taková podpora/záruka neexistovala, trhy by zjevně vývozce vnímaly tak, jako by byli ve slabší pozici. Následně se stávají způsobilými k případnému převodu peněžních prostředků nebo k poskytování finančních služeb. Taková cenná „záruka“ by měla na trhu určitou hodnotu a přinejmenším by byla spojena s úhradou značného poplatku. Vzhledem k tomu dohody poskytují rovněž výhodu, která je, slovy rozhodčího panelu EC-Aircraft, „samostatná a nezávislá na výhodě, která by mohla být získána z jakéhokoli budoucího převodu finančních prostředků“, a to z mimo jiné důvodu případné platební povinnosti vlády. Jsou více než pouhým nejasným „příslibem poskytnutí“ levného „financování“ (99) a příjemci jsou díky nim na tom zjevně lépe, než kdyby taková dohoda neexistovala.
(438)
Pokud jde o výši výhody, byla zjištěna na základě poplatků účtovaných za úvěrovou linku, kterou získal jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Tato úvěrová linka byla poskytnuta bankou, jejíž ústředí se nachází v jiné finanční jurisdikci než ČLR, a vykazuje všechny prvky komerčních úvěrových linek dostupných na světových finančních trzích a jiných dohod zjištěných v komerčním sektoru. Podotýká se rovněž, že tyto úvěrové linky se v podmínkách výrazně neliší od jiných komerčních úvěrových linek, které získali vyvážející výrobci zařazení do vzorku a kde jsou účtovány poplatky, včetně linek ze zahraničních bank. Vzhledem k výše uvedené analýze je to konzervativní srovnávací základ, neboť důkazy naznačují, že dohody ve skutečnosti mají pro společnosti mnohem větší hodnotu jako opatření samo o sobě než jako standardní úvěrová linka. Komise však byla toho názoru, že požadované poplatky slouží jako přiměřený ekvivalent poplatků, které by podle dohod byly účtovány.
(439)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že banky, jež uzavřely dohody s vývozci zařazenými do vzorku, nejsou veřejnoprávními subjekty a nebyly ani vládou pověřeny, aby tak učinily. Toto tvrzení bylo třeba odmítnout. Příslušné banky byly tytéž banky, které poskytovaly zvýhodněné financování, a Komise ve 159.-168. a 169.-180. bodě odůvodnění výše podrobně vysvětlila, proč jsou to veřejnoprávní subjekty a/nebo proč působí z pověření čínské vlády a jsou jí řízeny.
(440)
Čínská vláda uvedla, že tvrzení Komise, že za běžných tržních podmínek se za poskytování úvěrových linek vyžadují významné závazky a správní poplatky, je bezpředmětné, neboť takové poplatky se týkají pouze „závazných úvěrových linek“. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak bylo konstatováno v bodě odůvodnění výše, úvěrová linka použitá jako základ pro srovnání se svými podmínkami významně neliší od jiných komerčních úvěrových linek, jež získali vyvážející výrobci zařazení do vzorku, a to i od bank mimo Čínu. Ostatně jedna z bank, která uzavřela několik takových dohod s vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, jak se zdá, podobné poplatky účtuje svým klientům v zahraničí (100).
(441)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise nepředložila důkaz na podporu svého tvrzení, že poskytování úvěrových linek (tj. dohod) vládou je součástí preferenčních úvěrů. To není pravda. Poskytování úvěrových linek je standardní součástí financování poskytovaného společnostem bankami a dohody jsou samostatná a odlišná opatření, která patří do oblasti preferenčních úvěrů. Jak bylo uvedeno ve 102. bodě odůvodnění výše, čínská vláda prostřednictvím řady plánovacích a politických dokumentů a zákonů zajišťuje zvýhodněné financování odvětví fotovoltaiky. Kromě toho byly v rámci těchto dohod čerpány četné úvěry, což jasně ukazuje, že jsou nedílnou součástí preferenčního financování odvětví fotovoltaiky.
(442)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že poskytování úvěrových linek není zvláštní subvencí. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak je vysvětleno ve 441. bodě odůvodnění, poskytování úvěrových linek je nedílnou součástí preferenčního poskytování úvěrů, a tudíž specifická analýza ve 191., 192., 209. a 428. bodě odůvodnění výše se rovněž týká poskytování úvěrových linek.
(443)
Podle žadatele měla Komise určit subvenční rozpětí pro využívání úvěrů pro kupující vývozu, jelikož EXIM Bank odmítla spolupracovat. Komise měla použít údaje v podnětu a zjištění ministerstva obchodu USA v podobném případě týkajícím se odvětví fotovoltaiky. Toto tvrzení nemohlo být přijato. Komise přezkoumala tvrzení v podnětu, avšak nebyl nalezen žádný důkaz o tom, že by vyvážející výrobci zařazení do vzorku měli z těchto opatření během období šetření prospěch. Je třeba poznamenat, že období šetření u případu v USA a u tohoto případu se liší.
3.5.3. Připomínky stran týkající se vývozních záruk a pojištění za zelené technologie
(444)
Co se týče dokumentů, o které Komise požádala během inspekce, jak je podrobně uvedeno v 220. a 221. bodě odůvodnění, čínská vláda tvrdila, že jí nebylo objasněno, kdy bylo požádáno o plán 840, že účetní závěrka společnosti Sinosure za rok 2012 nebyla v době inspekce k dispozici a že údaje o společnostech zařazených do vzorku jsou důvěrné a příslušné smlouvy každopádně nejsou v ústředí společnosti Sinosure uchovávány. Komise odkazuje na svá vysvětlení uvedená v 219., 220. a 223. bodě odůvodnění, které se zabývají všemi těmito argumenty. Pokud jde o plán 840, Komise dodává, že požádala o všechny relevantní dokumenty týkající se činnosti společnosti Sinosure a údajného subvenčního programu zvýhodňujícího vývozce zařazené do vzorku a že tento plán 840 je z hlediska jejích závěrů zajisté relevantní, stejně jako všechny ostatní dokumenty konkrétně uvedené ve 236. bodě odůvodnění, což podporují vysvětlení ve 232. bodě odůvodnění. Co se týče účetní závěrky společnosti Sinosure za rok 2012, Komise požádala o předběžnou závěrku, když účetní závěrka za rok nebyla hotova, avšak společnost Sinosure odmítla poskytnout i předběžnou účetní závěrku za rok 2012.
(445)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že neexistují žádné právní nebo věcné důkazy, které by potvrzovaly závěr, že odvětví fotovoltaiky je „strategickým odvětvím“, a že by to bylo výsledkem předpokladu. Komise odkazuje na vysvětlení uvedená ve 231. bodě odůvodnění a připomíná, že tento bod byl během inspekce čínskou vládou výslovně potvrzen. Pokud jde o obdobné tvrzení týkající se plánu 840, plánu 421 a opatření na podporu „strategických vznikajících odvětví“ a o tvrzení, že tyto plány by nebyly právně závazné, Komise odkazuje na příslušná vysvětlení v 232.-234. bodě odůvodnění. Komise dále podotýká, že čínská vláda tyto dokumenty nepředložila a s Komisí neprojednala a že ve spisu neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že závěry Komise nejsou pravdivé.
(446)
Čínská vláda a jeden výrobce zařazený do vzorku tvrdí, že slevy na daních a granty na úhradu pojistného v rámci vývozního úvěrového pojištění poskytované místními orgány byly napadeny neoprávněně, protože nebylo zjištěno, že představují subvence ve smyslu dohody WTO o subvencích. Komise odkazuje na svou analýzu k závěrům šetření, a zejména na 239. a 247. bod odůvodnění. Komise dále podotýká, že slevy na daních a granty jsou neoddělitelně provázány s programem vývozního úvěrového pojištění, neboť jejich poskytování je důsledkem platby pojistného společnosti Sinosure v rámci základní politiky pojištění vývozních úvěrů. V neposlední řadě tyto slevy spadají také do oblasti působnosti oznámení [2004] č. 368, které vydaly společně ministerstvo obchodu (MOFCOM) a společnost Sinosure a které stanoví, že „vládní orgány na regionální a místní úrovni musí společně i nadále usilovat o provádění dalších opatření na podporu výrobků uvedených ve směrném indexu a podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií, pokud jde o vývozní úvěrové pojištění“.
(447)
Čínská vláda rovněž zpochybňuje závěr týkající se přílohy 1 písmene j) dohody WTO o subvencích, tj. že krátkodobý program vývozního úvěrového pojištění společnosti Sinosure fungoval při sazbách pojistného, které nejsou přiměřené k pokrytí dlouhodobých provozních nákladů a ztrát tohoto programu. Na podporu toho se čínská vláda odvolává na judikaturu WTO - výrok rozhodčího panelu v případu US-Upland Cotton - a předkládá vysvětlení, která jsou založena na různých souborech údajů a argumentů uvedených ve výročních zprávách společnosti Sinosure. Čínská vláda také zpochybňuje odkaz Komise na článek 11 stanov společnosti Sinosure a na článek publikovaný advokátní kanceláří Stewart Law. Komise ve 242.-245. bodě odůvodnění znovu uvádí všechny své argumenty a připomíná, že její závěry jsou založeny na nejlepších důkazech dostupných ve složce, vzhledem k nedostatku spolupráce ze strany čínské vlády, která zabránila Komisi v získání požadovaných relevantních informací. K vyvození závěrů Komise zvážila řadu prvků a důkazů ve spisu, mezi nimiž byly i stanovy společnosti Sinosure a článek publikovaný advokátní kanceláří Stewart Law. Komise je toho názoru, že žádný z těchto prvků sám o sobě sice není určující, avšak tyto a všechny ostatní prvky jí umožňují dospět k rozhodnutí. Pokud jde o judikaturu v případu US-Upland Cotton, Komise ji ve svých závěrech zohledňuje a citáty čínské vlády z této judikatury jsou vskutku velmi případné.
(448)
V reakci na analýzu Komise ve 245. bodě odůvodnění čínská vláda předkládá tabulku s údaji převzatými z výkazů zisků a ztrát, jež byly uvedeny ve veřejně dostupných výročních zprávách společnosti Sinosure za období let 2006-2011, a dochází k závěru, že částka obdrženého pojistného byla vyšší než provozní náklady programu. Za prvé Komise konstatuje, že tabulka, kterou čínská vláda poskytla, neobsahuje v ucelené řadě příslušné částky provizí vyplacených společností Sinosure, nýbrž pouze provozní výdaje. Za druhé tyto údaje neoddiskutovatelně ukazují, že v každém jednotlivém roce od roku 2006 do roku 2011 s výjimkou roku 2010 není výše čistého pojistného nikdy vyšší než výše čistého pojistného plnění navýšená o provozní výdaje, dokonce i kdyby byly ponechány stranou výplaty provizí, které byly čínskou vládou opomenuty. To se týká i roku 2011, který částečně zasahuje do šetřeného období, a v některých letech (např. v roce 2008) je výše ztráty dosti významná. Za třetí Komise podotýká, že za rok 2010 čínská vláda uvedla nepřiměřeně nízkou výši vyplacených pojistných plnění (přičemž se uvádí, že platby pojistného byly dvacetkrát vyšší než vyplacená pojistná plnění), což se ve výroční zprávě za rok 2010 neodráží. Tato částka uvedená čínskou vládou za rok 2010 je založena na rozsáhlých zpětných úpravách týkajících se vymáhání pohledávek a na změně rezerv pro nevyřízené škody, které se objevují až ve výroční zprávě za rok 2011 s odkazem na rok 2010. Tyto úpravy se zdají být mimořádné a nezvyklé povahy a odrážejí se až ve zprávě za následující rok. Komise rovněž konstatuje, že za rok 2011 čínská vláda místo toho oznámila částky uvedené ve výroční zprávě za rok 2011. Komise má za to, že následné úpravy lze stěží uvést do souladu se skutečnou situací, zejména vzhledem k neexistenci spolupráce a k dalším vysvětlením čínské vlády nebo společnosti Sinosure v průběhu šetření.
Podle rozhodčího panelu US-Upland Cotton, na který se odvolává sama čínská vláda, má „odkaz na ‚dlouhodobost‘ v písmeni j) odkázat na období dostatečně dlouhé na to, aby bylo možno zajistit objektivní šetření, které umožní důkladné posouzení programu a které zamezí tomu, aby byl přikládán přílišný význam jakémukoli ojedinělému či atypickému jevu v určitý den, měsíc, čtvrtletí, pololetí, rok nebo jiné konkrétní časové období“. Komise považuje období 2006-2011 za dostatečně dlouhé k posouzení a společnost Sinosure zaznamenala ztrátu v každém roce tohoto období. Buď je třeba situaci v roce 2010 považovat za ojedinělou či atypickou, vezmou-li se v úvahu upravené údaje ve výroční zprávě za rok 2011, a tedy mající omezený význam, anebo musí být zohledněny jako relevantní normální neupravené údaje uvedené ve výroční zprávě za rok 2010, což ukáže, že výsledek je jen mírně nad nulovou úrovní. Vzhledem k významným ztrátám vzniklým v jiných letech to potvrzuje závěr Komise, že společnost Sinosure je v období 2006-2011 celkově v situaci dlouhodobé ztráty. Navíc i kdyby byly údaje z roku 2010 vzaty v úvahu jako reprezentativní, zůstává skutečností, že společnost Sinosure byla v pěti ze šesti let v období od roku 2006 do roku 2011 ztrátová. Ostatní tabulky a soubory údajů, které předložila čínská vláda, aby zpochybnila závěry Komise podle písmene j) dohody WTO o subvencích, se nesrovnávají s jinými informacemi zaznamenanými ve spisu a/nebo nemohou být ověřeny. Samy o sobě každopádně neprokazují, že by společnost Sinosure v období 2006-2011 přerušila byť i jen svůj krátkodobý program vývozního úvěrového pojištění.
(449)
Pokud jde o srovnávací základ pro výpočet výhody, považuje čínská vláda uplatnění referenční hodnoty, která nepochází z této země, za neslučitelné s dohodou WTO o subvencích, ale nepředložila žádný argument, který by k takovému tvrzení opravňoval. Komise odkazuje na své vysvětlení v 245. bodě odůvodnění výše.
(450)
Čínská vláda a jeden spolupracující vývozce zařazený do vzorku použitý základ pro srovnání zpochybňují, přičemž tvrdí, že Komise nezdůvodnila, proč: i) je výpočet pojistného založen na údajích americké EXIM Bank; ii) použila jako dovážející zemi Itálii, a nikoli Německo, které je hlavním vývozním trhem dotčeného výrobku; iii) použila časové období 120 dnů, a nikoli 60 dnů nebo nějaké jiné kratší období; iv) nepoužila výpočet pojistného pro přímý vývoz, ale raději pojistného pro pojištění vývozního odběratelského úvěru (FIBC). Pokud jde o bod i), Komise odkazuje na 253. bod odůvodnění. Co se týče bodu ii), Komise se domnívá, že Itálie představuje správnou rovnováhu mezi zemí EU s nejnižším rizikem a zeměmi EU s podstatně vyššími riziky, jimž je tudíž účtováno podstatně vyšší pojistné a které jsou rovněž trhy dotčeného výrobku. Co se týče bodu iii), za situace, kdy na internetových stránkách EXIM Bank není k dispozici konkrétní simulace založená na 90denním období, Komise považuje dobu trvání 120 dnů za nejvhodnější z hlediska reprezentativnosti podmínek prodeje během období šetření. Pokud jde o bod iv), Komise nebyla schopna získat simulaci pro výpočet pojistného pro přímý vývoz a je toho názoru, že tento základ pro srovnání vystihuje celkový rizikový stav země nákupu.
(451)
Jeden spolupracující vývozce tvrdí, že zakoupil vývozní úvěrové pojištění pro část svého vývozu, ale zaplatil řádné pojistné a nevyužil programu Green Express nebo jiného zvýhodněného zacházení, jak je uvedeno v podnětu. Za situace, kdy pro toto tvrzení neexistuje žádný důkaz, Komise odkazuje na své závěry týkající se tohoto programu v oddíle 3.4.1.4 tohoto nařízení. Pokud jde o program „Green Express“, Komise odkazuje na svá zjištění ve 240. bodě odůvodnění a konstatuje, že tento program představuje zvláštní aspekt krátkodobého programu úvěrového pojištění společnosti Sinosure a že závěry Komise se neomezují na tento aspekt, ale týkají se programu jako celku.
3.5.4. Demonstrační program „Golden Sun“
(452)
Čínská vláda dále uvedla, že tento program poskytuje granty pro „distribuované solární fotovoltaické systémy“ spíše než pro výrobce/vývozce dotčeného výrobku a že příslušná kritéria v právních předpisech nejsou zaměřena na výrobce modulů a článků. V tomto ohledu čínská vláda tvrdí, že poskytla příslušnou dokumentaci o programu a že i spolupracovala se společnostmi zařazenými do vzorku na prokázání tohoto bodu. Tři spolupracující vývozci zařazení do vzorku uvádějí, že se jedná o „uživatelskou subvenci“, jež neposkytuje výhodu dotyčnému výrobku, a proto není napadnutelná ve smyslu čl. 1 odst. 1 a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, čl. VI odst. 3 GATT 1994 a čl. 19 odst. 1 Dohody WTO o subvencích. Tito vývozci odkazují na rozhodnutí EU v případě Bionafty ze Spojených států amerických (97. bod odůvodnění nařízení Komise (ES)č. 194/2009, Úř. věst. L 67 ze dne 12.3.2009, s. 50) a na judikaturu WTO v případech U.S.A. - Olověné tyče (body 6.50, 6.53, 6.56 a 6.57 zprávy rozhodčího panelu), Kanada - Opatření ovlivňující vývoz civilních letadel (bod 9.112 zprávy rozhodčího panelu), Brazílie - Program financování exportu letadel (bod. 7.24 zprávy rozhodčího panelu) a Kanada - Opatření ovlivňující vývoz civilních letadel (body 157 a 159 zprávy odvolacího orgánu).
(453)
Komise odkazuje na svá zjištění, jež šetření přineslo, a zejména na 243.-246. bod odůvodnění tohoto nařízení, které podává vyčerpávající výklad výše uvedených argumentů a potvrzuje, že zjištění je v souladu s příslušnými ustanoveními a s judikaturou, na niž se čínská vláda spolupracující výrobci zařazení do vzorku odvolali. Komise znovu opakuje, že granty v rámci programu jsou přímo spojené s dotčeným výrobkem, neboť způsobilé „distribuované solární fotovoltaické systémy“ výslovně zahrnují dodávky modulů a článků jako významnou součást projektů, a spojitost mezi výhodami poskytnutými vládou a výrobkem je tudíž přímá a nerozdělitelná. Jak je rovněž uvedeno zejména v 244. a 245. bodě odůvodnění, šetření potvrdilo, že čínská vláda provedla přímé platby ve prospěch několika spolupracujících vývozců zařazených do vzorku (a to pro účely instalace solárních panelů k výrobě energie pro vlastní spotřebu, včetně výrobního procesu dotčeného výrobku) mimo jiné s využitím vlastních vyrobených solárních modulů a článků. Bylo také zjištěno, že přímé platby poskytnuté vývozcům jakožto dodavatelům dotčeného výrobku třetím stranám, které projekt provozují, jsou ve skutečnosti v rozporu s ustanoveními příslušných právních předpisů a že čínská vláda nepředložila důkaz k vysvětlení situace (viz zejména 245. a 246. bod odůvodnění).
Omezené vysvětlení, které čínská vláda a spolupracující vývozce poskytli, že přímý převod finančních prostředků, kterým byly porušeny čínské právní předpisy, byl nezbytný, protože provozovatel projektu se nacházel ve finančních potížích a bylo třeba zajistit, aby byla podpora použita pouze na schválené fotovoltaické systémy, zřetelně naznačuje, že při neexistenci tohoto přímého převodu od vlády by spolupracující vývozce zařazený do vzorku nemohl za dodávky dotčeného výrobku dostat žádné peníze a že vláda by nebyla schopna zajistit, aby byla subvence použita k určenému účelu. Z tohoto hlediska, a jelikož neexistují žádné další důkazy, je třeba tyto platby považovat za přímý grant od čínské vlády výrobci dotčeného výrobku, který by jinak nedostal za dodávky dotčeného výrobku žádné finanční prostředky (za předpokladu, že se tyto dodávky vůbec uskutečnily, pro což opět nejsou k dispozici žádné důkazy). Na tomto základě se Komise domnívá, že argumenty předložené čínskou vládou a spolupracujícími vývozci jsou právně neopodstatněné.
(454)
Čínská vláda rovněž tvrdí, že v situaci, v níž se výhody programu vztahovaly na dodávky dotčeného výrobku nezávislým provozovatelům projektu, byla Komise nucena provést důkladnou analýzu pro určení tohoto bodu, a odvolává se na rozhodnutí WTO v případu USA - Řezivo z jehličnatých dřevin IV (body 141 a 142 zprávy odvolacího orgánu). Komise odkazuje na vysvětlení ve 244.-246. bodě odůvodnění a v 352. bodě odůvodnění výše a uvedené tvrzení zamítá. Kromě toho Komise v důsledku nedostatečné spolupráce čínské vlády a zúčastněných stran nemohla provést důkladnou analýzu. Nelze o ní tedy mluvit a citovaná judikatura je v této situaci irelevantní vzhledem k tomu, že finanční prostředky byly přímo placeny výrobcům dotčeného výrobku a přímo souvisely s dodávkami mimo jiné i dotčeného výrobku. Jelikož byly tyto platby nevratnými granty, jedná se o finanční příspěvek (přímý převod peněžních prostředků) a Komise je oprávněna předpokládat, že poskytuje příjemci (výrobcům) výhodu, jelikož neexistuje žádný důkaz o dalším použití dotyčných částek. Kdyby vláda platby v rámci tohoto programu odeslala provozovatelům projektu a vybavení bylo pořízeno za poctivé tržní ceny, neměli by z toho dotyční výrobci žádnou výhodu. Ovšem v situaci, kdy jsou platby odesílány vyvážejícím výrobcům, částky, za něž tyto společnosti montují solární panely, představují výhodu, neboť je zbavují nákladů, které by jim jinak v tomto procesu vznikly. V případě, že vyvážející výrobce není schopen prokázat, že byla část grantu převedena třetím stranám, má se na základě dostupných skutečností za to, že tato část grantu poskytla vývozci výhodu jako obecná subvence, která představuje výhodu pro činnosti společnosti jako celku. Tak je tomu v tomto případě.
(455)
Dva spolupracující vývozci zařazení do vzorku tvrdí, že program Golden Sun není specifický, jelikož příslušné požadavky v čínských právních předpisech jsou objektivní, všechny podniky, které je splní, mohou mít z programu prospěch a způsobilými mohou být všechny společnosti bez ohledu na to, zda jsou nebo nejsou výrobci dotčeného výrobku. Komise odkazuje na svá zjištění o specifičnosti ve 247. bodu odůvodnění, kde se vysvětluje, že podmínky a kritéria výběru nejsou objektivní a neuplatňují se automaticky. Příslušná požadovaná kritéria potvrzují, že se program týká pouze omezeného počtu podniků, které jsou schopny je dodržet, konkrétně těch se značným instalovaným výkonem (nejméně 300 kWh) a se značnými aktivy (nejméně 100 milionů RMB). Výběrová kritéria rovněž uvádějí, že je potřeba, aby byl příjemce podpory zahrnut do místního prováděcího plánu pro demonstrační projekt Golden Sun, a šetřením bylo zjištěno, že zařazení do těchto místních plánů závisí na rozhodnutí příslušných orgánů, která nejsou transparentní a nejsou založena na objektivních kritériích. Komise dodává, že způsobilé „distribuované solární systémy“ závisí na výrobě a dodávce vybavení k výrobě solární elektřiny, jehož většina se vyrábí že solárních modulů a článků. Proto, v rozporu s tvrzeními vývozců zařazených do vzorku, je tento režim rovněž specifický v tom smyslu, že v praxi jsou pro výhody v rámci tohoto programu způsobilí jen výrobci solárních systémů, nebo jinými slovy výrobci dotčeného výrobku, a to buď přímo jakožto vlastníci projektu, nebo nepřímo jakožto údajní dodavatelé dotčeného výrobku vlastníkům projektu.
Proto, a také vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády, která neposkytla všechny rozpočtové dokumenty vyžádané Komisí (viz 234.-239. bod odůvodnění), se došlo k závěru, že tento program je také ve skutečnosti specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, protože výhod z něj mohou skutečně využívat, přímo či nepřímo, především výrobci dotčeného výrobku. Subvencí také využívá omezený počet podniků (výrobci dotčeného výrobku), nebo jich tyto firmy využívají převážně nebo nepřiměřeně, neboť se zdá, že získávají všechny finanční prostředky, ačkoli nepředstavují celé spektrum příjemců, kteří by údajně mohli z těchto subvencí mít prospěch.
3.5.5. Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
3.5.5.1. Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ pro podniky se zahraničními investicemi
(456)
Čínská vláda opakuje své tvrzení, že program týkající se podniků se zahraničními investicemi uvedený v podnětu byl v roce 2013 ukončen. Komise podotýká, že období šetření končí dlouho před rokem 2013, a výhody poskytnuté v rámci tohoto programu během období šetření jsou proto napadnutelné. Potvrzují to závěry šetření, které zjistilo výhody, jež v období šetření v rámci tohoto programu získali někteří spolupracující vývozci zařazení do vzorku. Výhody poskytované v rámci tohoto programu pokračují i do budoucna, přestože byl program v roce 2013 ukončen.
(457)
Čínská vláda a jeden spolupracující vývozce zařazený do vzorku dále tvrdí, že variantní režim pro podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií nemůže být napaden na základě čl. 10 odst. 1 základního nařízení, jelikož nebyl v podnětu uveden. Komise odkazuje na své podrobné protiargumenty obsažené v 286. bodě odůvodnění. Komise dále připomíná, že během šetření týkajícího se varianty tohoto programu se čínská vláda rozhodla nespolupracovat. Komise podotýká, že kromě těchto prvků jsou v podnětu vyjmenovány i jiné preferenční režimy v oblasti přímých daní pro podniky, které působí v oblasti špičkových a nových technologií, než varianta programu „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně z příjmu“ pro podniky se zahraničními investicemi (oddíl 4.2.5.1 podnětu), a to buď snížení daní pro podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií (oddíl 4.2.5.9 podnětu), anebo programy daňového zvýhodnění pro podniky se zahraničními investicemi, jež byly uznány jako podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií (oddíl 4.2.5.8 podnětu). Lze proto mít za to, že tento program má velmi úzkou spojitost s některým nebo oběma těmito uvedenými daňovými režimy v tom, že se týká snížení sazby přímých daní a je výslovně zaměřen na stejný soubor příjemců, tj. podniky působící v oblasti špičkových nebo nových technologií. A opět, spolupráce ze strany čínské vlády by mohla Komisi umožnit řádné a důkladné posouzení všech prvků, které se týkají spojitosti s programy uvedenými v podnětu, a vyplnění mezer v informacích vyskytujících se v podnětu, který vychází z přímých důkazů, jež byly žadateli obvykle dostupné. Na základě těchto argumentů Komise znovu konstatuje, že napadení tohoto programu je plně v souladu s čl. 10 odst. 1 základního nařízení, neboť toto ustanovení umožňuje šetření jakékoli „údajné subvence“ zjištěné žadatelem, a nikoli pouze určitého konkrétního programu. V tomto případě je údajná subvence, vzdání se vládních daňových příjmů se zaměřením na stejný typ příjemců, společným rysem všech dotyčných programů.
(458)
Pokud jde o výpočet výše subvence, dva spolupracující vývozci zařazení do vzorku tvrdí, že Komise chybně použila celoroční údaje uvedené v ročním přiznání k dani z příjmu za rok 2011, ačkoli období šetření zahrnuje polovinu roku 2011 a polovinu roku 2012, a že je to porušením výpočetní metody stanovené v oddíle E písm. a) bodě ii) obecných zásad pro výpočet výše subvence v šetřeních ohledně vyrovnávacího cla přijatých Komisí, Úř. věst. C 394, 17.12.1998, s. 6. Jeden z těchto vývozců dále tvrdí, že jelikož v době inspekce nebyla ještě dostupná daňová přiznání za celý rok 2012, měla Komise založit svůj výpočet za rok 2012 na čtvrtletních přiznáních daně z příjmu pokrývajících první polovinu roku 2012, jež shromáždila na místě, a/nebo na tabulkách zisků a ztrát za rok 2012, ze kterých je patrné, že tato společnost byla ve ztrátě.
(459)
Komise odkazuje na 300. bod odůvodnění a opakovaně zdůrazňuje, že je důležité, aby byl výpočet výhod založen na konečných auditovaných daňových přiznáních za určité daňové období. Komise dodává, že v rámci konečného vypořádání daňového přiznání za rok 2011 v průběhu období šetření jsou veškeré výhody uváděné v přiznání konečné, a dále dokládá správnost svého přístupu. Komise nemůže založit svůj výpočet na čtvrtletních daňových přiznáních, protože tato přiznání odrážejí průběžný prozatímní stav v době jejich podání a ze své podstaty nemohou zohlednit konečný konsolidovaný stav za roční daňové období. Cílem těchto přiznání je zajistit vládě likvidní prostředky v případě, že jsou daně prozatímně splatné, avšak zachycují pouze dílčí stav platný v době jejich podání. Může se docela dobře stát, že pokud společnost v posledních dvou čtvrtletích roku dosáhne významného zisku, který více než vyrovná ztráty počátečních čtvrtletí, ohlásí pak v konečném daňovém přiznání zdanitelný zisk. Prozatímní daňová přiznání v roce 2012 tudíž sice částečně naznačují, jaký je stav vývozce v době jejich podání, což vysvětluje, proč je Komise shromažďovala, ale jejich relevance není absolutní, jelikož nelze vyloučit, že stav na konci finančního roku, jak ukáže konečné přiznání, bude zcela odlišný. Pokud jde o tabulky zisků a ztrát týkající se roku 2012, Komise podotýká, že finanční účetnictví ne vždy odpovídá daňovému účetnictví a může se stát, že povinnost vykazovat položky příjmů a ztrát pro účely přímých daní se může podstatně lišit od povinnosti vykazování pro účetní účely. Může také dojít k úpravám pro daňové účely, které nejsou vždy odraženy v účetních závěrkách. Souhrnně řečeno, skutečnost, že společnost je ve svých účetních závěrkách ve ztrátě, nutně neznamená, že ve stejné ztrátě bude ve svém konečném daňovém přiznání. Na základě těchto argumentů Komise potvrzuje, že výpočet subvence v režimech přímých daní musí nutně vycházet z konečných údajů, které se objevují v konečných auditovaných přiznáních k dani z příjmu, a nikoli z periodických daňových přiznání nebo z konečných či předběžných účetních závěrek.
3.5.5.2. Zápočet daně u výzkumných a vývojových činností podniků se zahraničními investicemi
(460)
Čínská vláda tvrdí, že se poprvé dozvídá o tom, že Komise napadá program výzkumu a vývoje, který nenahrazuje program výzkumu a vývoje pro podniky se zahraničními investicemi uvedený v podnětu. Podobné argumenty čínská vláda používala i v případě předchozího režimu, jak je vysvětleno ve 457. bodě odůvodnění, a tvrdí, že napadení tohoto režimu porušuje články 11 a 13 dohody WTO o subvencích. Čínská vláda dále tvrdí, že program výzkumu a vývoje pro podniky se zahraničními investicemi byl ukončen v roce 2008 a že nový program výzkumu a vývoje, který byl zahrnut do čínského zákona o dani z příjmu právnických osob, dřívější program nenahrazuje, protože neodkazuje na podniky se zahraničními investicemi a nevyžaduje, aby byly výdaje na výzkum a vývoj vyšší než v předchozím roce.
(461)
Komise konstatuje, že čínská vláda v odpovědi na dotazník a na písemné upozornění na nedostatky o tomto režimu neinformovala, avšak že byl tento režim napaden v rámci předchozích šetření (viz 310. bod odůvodnění). Komise však rovněž konstatuje, že o tomto programu bylo s čínskou vládou během inspekce jednáno a že příslušná prováděcí ustanovení byla shromážděna jako věcný důkaz (předložil je také jeden vývozce zařazený do vzorku). Tvrzení čínské vlády, že o možné napadnutelnosti tohoto programu byla informována poprvé, je tudíž neopodstatněné, také vzhledem k tomu, že několik spolupracujících vývozců zařazených do vzorku, s nimiž čínská vláda svou odpověď koordinovala, informovalo o tomto programu ve svých odpovědích na dotazník. Čínská vláda si byla plně vědoma této skutečnosti, protože nedůvěrný spis několikrát zkontrolovala. Ze závěrů šetření vyplývá, že je tento program napadnutelný (310.-314. bod odůvodnění výše). Komise dodává, že tento program zjevně nahrazuje předchozí program zaměřený na podniky se zahraničními investicemi, vzhledem k úzké spojitosti mezi nimi, o které svědčí stejná forma a stejná výše daňové výhody (další daňový zápočet, který lze odečíst od daňového základu), stejný poměr a stejná výchozí situace (způsobilé náklady na činnosti v oblasti výzkumu a vývoje) pouze s drobnými obměnami. Tyto drobné obměny byly provedeny v souladu s reformou nového zákona o dani z příjmu právnických osob v roce 2008, avšak povaha a podstata programu zůstává v zásadě stejná. Komise odkazuje také na argumenty ohledně mechanismu zahájení šetření uvedené v 457. bodě odůvodnění.
(462)
Čínská vláda a jeden spolupracující vývozce zařazený do vzorku rovněž tvrdí, že tento program není specifický, protože Komise neprokázala, že získání osvědčení podniku působícího v oblasti špičkových a nových technologií je omezeno jen na určité podniky. Komise odkazuje na své vysvětlení v 313. bodě odůvodnění výše a v 321. a 325. bodě odůvodnění týkajících se jiného daňového programu pro podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií. Komise dodává, že prováděcí předpisy k uplatňování tohoto programu (viz 321. bod odůvodnění) zde dále potvrzují závěr o specifičnosti podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií jako jediných společností v odvětvích podporovaných vládní politikou, které mohou podle příslušných vládních indexů a směrnic získat příslušné osvědčení. Toto osvědčení mohou například obdržet pouze podniky zapojené do projektu v oblasti výzkumu a vývoje, který je uveden v popisu odvětví využívajících špičkové a nové technologie v rámci klíčové podpory ze strany státu a hlavních směrech aktuálních priorit rozvoje klíčových odvětví průmyslu špičkových technologií vydaných národní komisí pro rozvoj a reformy v roce 2007, nebo do projektu v oblasti výzkumu a vývoje zahrnutého do oblasti působnosti oznámení státní rady o provádění některých politik na podporu rámcového plánu střednědobého a dlouhodobého vědeckotechnického rozvoje státu (2006-2020) č. 6 [2006] vydaného státní radou. Je proto jasné, že je tento daňový program omezen pouze na ty specifické společnosti v příslušných odvětvích a činnosti v oblasti výzkumu a vývoje, které podporuje čínská vláda, včetně společností v podporovaném odvětví fotovoltaiky.
(463)
Pokud jde o výpočet výše subvence, dva spolupracující vývozci zařazení do vzorku tvrdí, že Komise chybně použila celoroční údaje uvedené v jejich ročním přiznání k dani z příjmu za rok 2011, ačkoli šetřené období zahrnuje polovinu roku 2011 a polovinu roku 2012, a že to porušuje výpočetní metodu stanovenou v oddíle E písm. a) bodě iii) obecných zásad pro výpočet výše subvence v šetřeních ohledně vyrovnávacího cla přijatých Komisí v roce 1998. Komise odkazuje na všechny argumenty předložené ve 459. bodě odůvodnění, které jsou relevantní i pro odmítnutí uvedeného tvrzení ohledně tohoto programu. Komise dále podotýká, že argument o údajné daňové ztrátě v daňovém období 2012 je relevantní jen zčásti nebo není relevantní vůbec, protože odpočet daně lze provádět po pět dalších let dopředu a snižovat o něj jakýkoli zdanitelný příjem, který bude deklarován během pěti následujících let. A proto i kdyby Komise akceptovala, že tyto firmy v roce 2012 zaznamenaly daňovou ztrátu, nebo by bylo dostupné konečné auditované daňové přiznání za rok 2012 a vyplynula by z něho daňová ztráta (k čemuž v tomto případě nedošlo), přesto by zohlednila výhody získané v rámci tohoto programu, protože nelze vyloučit, že jakmile by společnost v kterémkoli z pěti následujících daňových období zaznamenala zdanitelný příjem, byly by výhody vzešlé z odpočtu daně za rok 2012 využity.
3.5.5.3. Snížení daní pro podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií a zapojené v definovaných projektech
(464)
Čínská vláda a jeden spolupracující vývozce tvrdí, že tento program není specifický, že analýza specifičnosti není založena na faktech a že požadavky na získání statusu podniku působícího v oblasti špičkových a nových technologií by měly být považovány za objektivní kritéria či podmínky pro vznik nároku na subvence a že nárok na tento program je automatický. S ohledem na závěr o specifičnosti týkající se omezení tohoto programu a započítání nákladů na výzkum a vývoj oproti dani z příjmu také na podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií Komise odkazuje na své vysvětlení ve 321. a 325. bodě odůvodnění a také na 462. bod odůvodnění, který platí i pro tento program. Komise znovu konstatuje, že z uvedených prováděcích opatření a dokumentů zejména vyplývá, že využívání tohoto programu a uznání statusu podniku působícího v oblasti špičkových a nových technologií není ani zdaleka dostupné pro všechny podniky a uplatňování objektivních kritérií je omezeno pouze na některá odvětví a podniky podporované čínskou vládou na základě kritérií, která se nejeví jako objektivní nebo neutrální. Také nárok na výhody podle tohoto programu není automatický, nýbrž závisí na získání osvědčení podniku působícího v oblasti špičkových a nových technologií, které vydávají příslušné orgány na základě vlastního uvážení, a není tudíž automatický.
(465)
Jeden spolupracující vývozce tvrdí, že Komise chybně vypočítala subvenční výhodu vyplývající z tohoto programu, neboť použila auditované daňové přiznání za rok 2011, ačkoli byla dostupná čtvrtletní daňová přiznání za první a druhé čtvrtletí roku 2012, shromážděná během inspekce, a že Komise si každopádně mohla vyžádat kopii konečného ročního přiznání k dani z příjmu za rok 2012, jakmile bude dostupné. Tento vývozce rovněž tvrdí, že když už je pro výpočet subvenční výhody použito daňové přiznání za rok 2011, pak by měl být použit obrat společnosti za rok 2011, a nikoli obrat za období šetření. Komise odkazuje na své vysvětlení ve 459. bodě odůvodnění výše. Komise dále podotýká, že v oznámení o inspekci, které bylo zasláno vývozcům zařazeným do vzorku včetně dotyčného vývozce, výslovně požádala o originály úplných daňových přiznání za účetní období pokrývající období šetření a tři předcházející roky. Tento spolupracující vývozce proto mohl a měl předložit přiznání za rok 2012, jakmile bylo k dispozici, a Komise konstatuje, že tak neučinil, ani když nedávno zaslal své připomínky k dokumentu poskytujícímu konečné informace. Pokud jde o tvrzení, že měla Komise pro výpočet výhody použít obrat za rok 2011, podotýká se, že výše výhody vyplývající z daňového přiznání za rok 2011 podle názoru Komise přiměřeně odráží stav v období šetření, a to zejména proto, že v období šetření (měsíc) byla splatná daň za rok 2011 a konečné údaje za rok 2012 v době inspekce nebyly dostupné. V každém případě Komise nemůže k měření různých subvencí používat různé jmenovatele, jinak procentuální údaje nebudou srovnatelné a nebude zajištěna konzistentnost výpočtu. Komise závěrem dodává, že neověřovala údaje o obratu za rok 2011, ale že ověřovala údaje o obratu za období šetření.
3.5.6. Připomínky stran týkající se poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
(466)
Čínská vláda tvrdila, že Komise neurčila specifičnost ve smyslu čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2 dohody WTO o subvencích a svá určení ohledně specifičnosti neodůvodnila jasným způsobem a na základě průkazných podkladů, jak vyžaduje čl. 2 odst. 4 dohody WTO o subvencích. Podle čínské vlády Komise neposkytla žádné věcné důkazy ohledně toho, kterým konkrétním odvětvím jsou udělována práva k užívání pozemků za zvýhodněné ceny, ani právní základ pro své hodnocení, že odvětví vyrábějící solární články a moduly mezi tato odvětví patří. Podobné tvrzení přednesl i jeden vyvážející výrobce. Tato tvrzení musela být odmítnuta. Komise v 364. bodě odůvodnění výše uvedla příklady oznámení o prodeji práv k užívání pozemků, kdy příslušné orgány omezily okruh potenciálních kupujících za stanovenou cenu na odvětví fotovoltaiky a stanovily cenové limity pro práva k užívání pozemkům kupovaná vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. Za situace, kdy žádné další informace, o které byla čínská vláda požádána, neexistují, a vzhledem k vládní podpoře odvětví fotovoltaiky a k výběrovému a netransparentnímu charakteru přidělování užívacích práv k pozemkům měla Komise za to, že tyto informace prokazují existenci specifičnosti.
(467)
Čínská vláda a někteří vyvážející výrobci tvrdili, že srovnávací základ pro posouzení užívacích práv k pozemkům, který Komise zvolila, není přiměřený. Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise neučinila vše, co mohla, aby stanovila takový srovnávací základ blížící se tržním podmínkám, jež by nastaly při neexistenci narušení, jak to vyžaduje rozhodnutí rozhodčího panelu WTO v případu USA - Konečná antidumpingová a vyrovnávací cla na některé výrobky z Číny (101). Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Komise ve skutečnosti podrobně prostudovala rozličné ukazatele a porovnala Tchaj-wan s ČLR jako celkem i s jednotlivými dotčenými čínskými provinciemi. Po provedení těchto analýz Komise považuje Tchaj-wan za vhodný srovnávací základ s ohledem na celkový souhrn informací ve složce, tzn. s ohledem na i) srovnatelnou úroveň hospodářského rozvoje a hospodářskou strukturu na Tchaj-wanu a ve velké většině čínských provincií a měst, kde sídlí spolupracující vyvážející výrobci, ii) zeměpisnou blízkost Číny a Tchaj-wanu, iii) vysoký stupeň rozvoje průmyslové infrastruktury Tchaj-wanu i těchto čínských provincií, iv) silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Tchaj-wanem a ČLR, v) vysokou hustotu obyvatelstva v dotčených čínských provinciích a na Tchaj-wanu, vi) podobný typ pozemků a obchodních transakcí použitých pro stanovení srovnávacího základu na Tchaj-wanu a v ČLR a vii) společné demografické, jazykové a kulturní charakteristiky Tchaj-wanu a ČLR. Většina z dotčených provincií je navíc považována za provincie s nejrozvinutějším zpracovatelským průmyslem v ČLR.
Přestože úroveň HDP na obyvatele není u Tchaj-wanu a těchto provincií a měst shodná, HDP těchto provincií a měst v posledních letech rychle roste, takže Tchaj-wan dohánějí. Z nejaktuálnějších údajů je navíc patrné, že jak ČLR jako celek, tak dotčené provincie a města vykazují mnohem vyšší tempo růstu HDP než Tchaj-wan, takže jej velmi rychle dohánějí. Zároveň je třeba poznamenat, že přesné srovnání mezi HDP země s netržním hospodářstvím (ČLR) a HDP se zavedeným tržním hospodářstvím (Tchaj-wanem) není rozhodující, protože je zcela běžné, že pokud jde o HDP, netržní hospodářství zaostává za fungujícím tržním hospodářstvím. Nabídku a poptávku po průmyslových pozemcích může navíc ovlivňovat mnoho dalších faktorů, například pravidla plánování, politika životního prostředí apod. Skutečnou otázkou je, jaké by byly „převládající podmínky na trhu“, pokud jde o práva k užívání pozemků v ČLR, kdyby se jednalo o fungující tržní hospodářství, přičemž na základě všech důkazů se zdá, že by byly velmi podobné podmínkám na Tchaj-wanu.
3.5.7. Další připomínky
(468)
Žadatel tvrdil, že by Komise měla zveřejnit další režimy subvencí, jež byly během šetření zjištěny, a rovněž stanovit subvenční rozpětí pro tyto systémy, které nejsou uvedeny ve stížnosti. V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise prošetřila všechny subvence, jež splňovaly právní požadavky pro zahájení šetření.
(469)
Žadatel tvrdil, že Komise měla stanovit subvenční rozpětí, pokud jde o poskytování polykrystalického křemíku za cenu nižší než přiměřenou, na základě informací uvedených v podnětu a na základě zjištění ministerstva obchodu USA (US DOC) v podobných případech v odvětví fotovoltaiky. Komise tento program přezkoumala a na základě informací získaných od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a čínské vlády dospěla k závěru, že v období šetření z tohoto programu neplynuly žádné výhody, a to zejména z toho důvodu, že dovozní ceny polykrystalického křemíku byly nižší než ceny účtované čínskými dodavateli. Je třeba poznamenat, že období šetření v případě USA a v daném případě byla odlišná.
(470)
Žadatel také uvedl, že Komise měla stanovit subvenční rozpětí, pokud jde o dodávky elektřiny za cenu nižší než přiměřenou. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Komise nenašla dostatečné důkazy o tom, že by vyvážející výrobci zařazení do vzorku, s výjimkou LDK, měli prospěch z preferenčního poskytování elektřiny v období šetření.
(471)
Čínská vláda tvrdila, že metodika výpočtu, kterou Komise použila, vedla ke „dvojímu započítání na úrovni výpočtu antidumpingových a antisubvenčních rozpětí“. Podle čínské vlády měla Komise odečíst subvenční rozpětí vypočtené pro program pojištění vývozních úvěrů od dumpingových rozpětí na základě skutečnosti, že se jedná o vývozní subvenci. Čínská vláda rovněž tvrdila, že měla Komise odečíst od dumpingového rozpětí subvenční rozpětí vypočtené na základě zahraničního srovnávacího základu. Odůvodňovala to tím, že „část dumpingu vypočtená na základě analogické běžné vnitrostátní hodnoty je ve skutečnosti stejnou subvencí, která byla napadena v rámci souběžného antisubvenčního šetření“. Žádné z těchto tvrzení by nemělo dopad na výši výsledných opatření, neboť v daném případě je kombinované clo omezeno rozpětím újmy. Čínská vláda to rovněž potvrdila v připomínkách k dokumentu poskytujícímu konečné informace. Proto bylo rozhodnuto, že není nutné zabývat se obsahem těchto tvrzení.
3.6. Výše napadnutelných subvencí
(472)
Výše valoricky vyjádřených subvencí, jež byly poskytnuty vyšetřovaným společnostem a jsou napadnutelné v souladu se základním nařízením, jsou uvedeny v této tabulce:
Vyvážející výrobce
Konečné rozpětí subvence
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.
Suntech Power Co., Ltd.
Wuxi Sun-Shine Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd; Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd,
4,9 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
5,0 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
11,5 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd
de minimis
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
4,6 %
Jinko Solar Co. Ltd a společnosti ve spojení
6,5 %
Jiné spolupracující společnosti (příloha I)
6,4 %
Všechny ostatní společnosti
11,5 %
(473)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení je celkové rozpětí subvence pro společnosti nezařazené do vzorku vypočteno na základě váženého průměru rozpětí subvencí stanovených pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, tj. 6,4 %.
(474)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ze strany vyvážejících výrobců z ČLR bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ se uplatní na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
4. ÚJMA
4.1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(475)
Obdobný výrobek vyrábělo přibližně 215 výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“. Orgány ověřily tvrzení zúčastněných stran, že výrobců existuje vyšší počet; toto ověření odhalilo, že údajnými dalšími výrobci byli ve skutečnosti většinou vyvážející výrobci, dovozci, kteří jsou s nimi ve spojení, distributoři a montážní firmy.
(476)
Jelikož úplné veřejné informace o výrobě nebyly dostupné, byly ke zjištění celkové výroby v Unii v období šetření použity veškeré dostupné informace týkající se dotčeného výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, makroekonomických údajů poskytnutých službou Europressedienst, nezávislou konzultační společností (dále jen „konzultant“) a ověřených odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Jelikož moduly a články jsou do Unie dováženy v rámci celních položek, které zahrnují i jiné výrobky, jež nejsou předmětem tohoto šetření, a nahlášené objemy dovozu jsou v tunách, nebylo možné použít k určení objemu a hodnoty dovozu údaje Eurostatu, a vycházelo se z údajů, které poskytl konzultant. Pokud to bylo možné, byly údaje poskytnuté konzultantem porovnány s jinými dostupnými veřejnými zdroji a s ověřenými odpověďmi na dotazník.
(477)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii v období šetření odhadnuta na přibližně 4 GW u modulů a 2 GW u článků.
(478)
Jak bylo uvedeno v 21. bodě odůvodnění, bylo do vzorku vybráno devět výrobců v Unii představujících 18-21 % celkové výroby modulů v Unii a 17-24 % celkové výroby článků v Unii.
(479)
Některé strany napadly skutečnost, že údaje poskytnuté konzultantem byly použity k určení mimo jiné výroby v Unii, výrobní kapacity v Unii, jakož i dalších makroekonomických ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie a údajů o dovozu. Tyto strany zpochybnily konzultantovu nezávislost tvrzením, že byl spojen s navrhovatelem. Rovněž požadovaly vysvětlení toho, na základě čeho Komise konzultanta vybrala, a zpochybnily jeho odbornou způsobilost při shromažďování hospodářských údajů v odvětví fotovoltaiky. V tomto ohledu bylo namítnuto, že Komise měla svá zjištění založit na údajích z jiných dostupných zdrojů, zejména známých výzkumných ústavů. Konečně, AFASE učinila odkaz na osvědčené postupy při předkládání hospodářských důkazů a shromažďování údajů v případech, které se týkají uplatňování článků 101 a 102 Smlouvy o fungování Evropské unie, a v případech spojování, a zpochybnila tak spolehlivost údajů předložených konzultantem.
(480)
Pokud jde o údajné vazby mezi konzultantem a žadatelem, příslušné zúčastněné strany nepředložily žádné důkazy, které by existenci těchto vazeb prokazovaly. Stejně tak šetření nepřineslo žádné důkazy o vztahu přesahujícím rámec čistě obchodní povahy. Po poskytnutí konečných informací tvrdila jedna zúčastněná strana, že existovaly náznaky toho, že důkazy prima facie předložené žadatelem - výrobním odvětvím Unie - v podnětu byly založeny na údajích poskytnutých stejným konzultantem. Ačkoli se uznává, že zjištění byla pro některé ukazatele skutečně podobná důkazům obsaženým v podnětu, nemusí to nutně znamenat, že vyplývala z jednoho a téhož zdroje. V této souvislosti se v podnětu citují různé použité zdroje. Tvrzení v tomto ohledu bylo proto nutno odmítnout.
(481)
Komise považovala za vhodné využít ve stávajícím šetření tohoto poradenství, neboť z jiných veřejně dostupných zdrojů nebyly k dispozici potřebné makroekonomické údaje týkající se celkového trhu Unie ani údaje o dovozu. Než Komise vybrala společnost Europressedienst, posoudila metodiku, kterou konzultant používal pro shromažďování příslušných údajů, a rovněž jeho schopnost poskytnout potřebné údaje samostatně pro všechny typy výrobků a pro celé posuzované období.
(482)
Kromě toho byly v průběhu šetření údaje poskytnuté konzultantem pokud možno podrobovány vzájemné kontrole s dalšími dostupnými zdroji a byly potvrzeny. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že na trhu působí několik výzkumných společností zaměřených na shromažďování statistických údajů o odvětví fotovoltaiky a vykázané hodnoty se téměř nikdy neshodují. Je to tím, že dopracovat se k přesným číslům je obtížné pro jakýkoli výzkumný ústav, a uváděné ukazatele na trhu v odvětví fotovoltaiky se proto budou vždy zakládat na odhadech, ať už daný údaj předkládá kdokoli. Za těchto okolností spočívaly křížové kontroly prováděné Komisí ve srovnávání trendu ve vývoji údajů získaných od konzultanta s trendem u stejných údajů zveřejněných ostatními výzkumnými společnostmi, Společným výzkumným střediskem Komise („JRC“) a asociací EPIA, pokud byly k dispozici. Na základě těchto křížových kontrol nebyly zaznamenány žádné významné rozdíly a trend vzájemně kontrolovaných ukazatelů byl podobný. Prozatímní antidumpingová zjištění tudíž nebyla založena výhradně na údajích poskytnutých konzultantem, ale také na analýze a hodnocení těchto údajů, které provedla sama Komise. Kromě toho, jak bylo uvedeno výše v 8. bodě odůvodnění, po uložení prozatímních antidumpingových opatření byla provedena inspekce v prostorách konzultanta. Komise provedla inspekci na místě v prostorách konzultanta, aby ověřila spolehlivost metodiky a poskytnutých údajů. Inspekce na místě se uskutečnila v návaznosti na křížovou kontrolu údajů provedenou Komisí s cílem dále se ujistit o spolehlivosti a kvalitě údajů a související metodiky. Kontrola na místě byla považována za vhodný postup v rámci uplatňování zásady dobré správy, i když dotčené údaje nepředkládala zúčastněná strana, ale konzultant. Komise se na základě této inspekce dále ujistila o spolehlivosti údajů poskytovaných konzultantem.
(483)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že metodika vzájemné kontroly používaná Komisí nebyla dostatečně podrobně vysvětlena, a požadovala předložení dalších zdrojů, které při ní byly použity. Tato strana dále tvrdila, že použitá metodika byla v každém případě neplatná v tom smyslu, že byl porovnáván pouze vývoj údajů z různých zdrojů, a nikoli absolutní hodnoty.
(484)
Pokud jde o další zdroje použité ke vzájemné kontrole údajů poskytnutých konzultantem, šlo o zprávy zveřejněné střediskem JRC a asociací EPIA na totéž téma. Pokud jde o porovnávání údajů s dalšími zdroji, je třeba poznamenat, že vykazovaly nejen obdobné trendy, ale také obdobnou velikost. Proto byl vyvozen závěr, že použitá metodika byla vhodná, a tvrzení v tomto ohledu bylo odmítnuto.
(485)
Hlavní činností konzultanta je shromažďování údajů týkajících se odvětví fotovoltaiky a vytváření aktuální databáze společností činných na trhu s fotovoltaikou. Tyto údaje jsou publikovány ve specializovaných časopisech a využívají jich rovněž jednotlivé podniky, pro které konzultant provádí úžeji zaměřené výzkumy. Databáze vytvářené společností Europressedienst jsou pravidelně aktualizovány a znovu zveřejňovány. Kromě toho má konzultant v tomto odvětví několik let praxe. Přesněji řečeno, konzultantova metodika spočívá ve sběru, křížové kontrole a agregaci informací pocházejících z různých zdrojů, které jsou na trhu k dispozici. Za tímto účelem shromažďuje údaje prostřednictvím standardizovaných dotazníků zasílaných podnikům, které jsou uvedeny v databázi, či po telefonu, a to zejména od výrobců v Unii, nebo na specializovaných veletrzích, a to zejména od výrobců ve třetích zemích. Pokud informace nelze získat prostřednictvím zmíněných kanálů, Europressedienst kontroluje finanční zprávy podniků v odvětví fotovoltaiky nebo spolupracuje na dobrovolném základě s ostatními výzkumnými ústavy s cílem získat nebo vzájemně kontrolovat údaje. Bylo ověřeno, že konzultant tyto zdroje využíval při své každodenní činnosti. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné využít v probíhajícím šetření služeb společnosti Europressedienst, a tvrzení zúčastněných stran v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(486)
S ohledem na osvědčené postupy při předkládání hospodářských důkazů, které vydal příslušný útvar Komise (dále jen „osvědčené postupy“), je třeba poznamenat následující. Za prvé jde o dokument, kterým nemůže být Komise vázána, protože nebyl přijat sborem komisařů, ale vydán příslušným útvarem jako doporučení stranám, jak předkládat hospodářské důkazy. Za druhé se osvědčené postupy se týkají předkládání hospodářských analýz a údajů používaných při vyšetřování případů týkajících se hospodářské soutěže spadajících do působnosti článků 101 a 102 SFEU a v řízeních o kontrole spojování podniků. Platná pravidla, důkazní standardy a vyšetřovací pravomoci Komise v těchto případech hospodářské soutěže nelze srovnávat se šetřeními týkajícími se ochrany obchodu, při nichž platí zcela odlišný soubor pravidel.
(487)
Některé strany vznesly námitky proti metodě, kterou konzultant použil, a tvrdí v nich, že neodpovídá uznávaným vědeckým standardům. Jak však bylo uvedeno výše ve 481. bodě odůvodnění, metodika byla posouzena, výsledné údaje byly podrobeny vzájemné kontrole a ověřeny; výsledkem provedených kontrol bylo, že jsou tyto údaje v souladu s dalšími zveřejněnými údaji, a tudíž jsou přiměřeně spolehlivé. Konkrétní připomínky některých zúčastněných stran byly vyjasněny na bilaterální úrovni a zpřístupněny zúčastněným stranám v otevřeném vyšetřovacím spisu ke kontrole.
(488)
Obchodní komora CCCME prohlásila, že metodika agregace údajů nebyla vyjasněna. Toto tvrzení bylo odmítnuto, neboť příslušné informace byly zpřístupněny všem zúčastněným stranám ve spisu, který je zúčastněným stranám přístupný ke kontrole.
(489)
Po poskytnutí konečných informací několik stran zopakovalo své obavy ohledně výběru konzultanta Komisí a ohledně kvality poskytnutých údajů. V této souvislosti tyto strany tvrdily, že údaje od konzultanta lze objednat a zakoupit ad hoc tak, aby odpovídaly přesně vymezeným žádostem potenciálních klientů, a mohou proto být neobjektivní. Kromě toho CCCME popřela, že by údaje shromážděné konzultantem bylo možné považovat za skutečné důkazy ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože údaje byly do velké míry založeny na předpokladech a odhadech. Dále byl vyjádřen názor, že poskytnuté údaje nebyly ve spisu dostatečně podloženy důkazy a že neměly jednoznačný, objektivní a ověřitelný charakter.
(490)
Pokud jde o tato tvrzení, odkazuje se na 481. a 482. bod odůvodnění výše, kde byly poskytnuty doplňující informace týkající se výběru konzultanta. Kromě toho je třeba poznamenat, že Komise najala konzultanta na základě nejlepších dostupných informací v daném okamžiku a v plném souladu s finančním nařízením Komise platným pro toto řízení. Dále je třeba připomenout, že konzultantova schopnost poskytnout všechny nezbytné údaje ve stanovené lhůtě byla velmi důležitá vzhledem k tomu, že se Komise musela řídit závaznými lhůtami pro zveřejnění prozatímních zjištění v rámci současného šetření.
(491)
Pokud jde o kvalitu poskytnutých údajů a o otázku, zda je lze považovat za skutečné důkazy v souladu s čl. 3 odst. 2 základního nařízení, jak je uvedeno výše ve 482. bodě odůvodnění, konzultantova metodika shromažďování údajů byla prošetřena a bylo zjištěno, že je dostatečně kvalitní. Kromě toho, jak je také uvedeno výše ve stejném bodu odůvodnění, údaje poskytnuté konzultantem byly pokud možno podrobeny vzájemné kontrole s dalšími zdroji a bylo zjištěno, že jsou dostatečně přesné. A konečně je třeba poznamenat, že konzultant má jedinou databázi, která je pravidelně aktualizována, nezávisle na konkrétních potřebách a požadavcích zákazníků. Stejná databáze se používá k agregaci a poskytování statistických údajů o odvětví fotovoltaiky různým zákazníkům, a proto tvrzení, že údaje nebyly objektivní, musela být zamítnuta.
(492)
Po zveřejnění konečných zjištění jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise nezveřejnila zdroje, použitou metodiku a společnosti, se kterými konzultant spolupracoval při sestavování předložených makroekonomických údajů. Jiná zúčastněná strana zopakovala, že metodika použitá konzultantem vede k nepřesným výsledkům. Některé zúčastněné strany požadovaly další informace týkající se metodiky použité konzultantem, jako je průměrná míra odpovědí na dotazníky/rozhovory, procentní podíl údajů získaných prostřednictvím každého kanálu, jak byly tyto údaje ověřeny, aproximace/předpoklady použité k získání údajů, počet společností, u nichž byla aproximace provedena, a alespoň rozpětí počtu zaměstnanců konzultanta.
(493)
Pokud jde o tato tvrzení, je třeba podotknout, že následně po přijetí prozatímních opatření poskytla Komise zúčastněným stranám metodiku a zdroje použité konzultantem při agregaci údajů a odpověděla na konkrétní otázky zúčastněných stran v tomto ohledu po zveřejnění předběžných antidumpingových zjištění. Dodatečné žádosti o informace dotčených zúčastněných stran po poskytnutí konečných informací se považují za zahrnuté do informací poskytnutých po uložení prozatímních cel v rozsahu, který umožňovala omezení z důvodu důvěrnosti. Kromě toho je třeba zdůraznit, že Komise na místě ověřila způsob, jakým konzultant údaje shromažďoval a zpracovával, a příslušné výchozí předpoklady pro agregaci údajů. Výsledky této inspekce byly uspokojivé a Komise se znovu ujistila o přiměřenosti výchozích předpokladů a kvalitě konzultantem předkládaných údajů. Mimoto strany nezpochybnily údaje jako takové.
(494)
Po poskytnutí konečných informací jiná smluvní strana požádala o vysvětlení, pokud jde o počet výrobců v Unii, které konzultant ve svém souboru údajů zohlednil, a o překrývání mezi těmito podniky a přibližně 215 výrobci v Unii, o nichž je známo Komisi. V tomto ohledu je třeba ozřejmit, že výrobci v Unii, které konzultant zahrnul, jsou do velké míry shodní s těmi, o nichž je známo, že představují výrobní odvětví Unie v tomto šetření, jak je uvedeno ve 475. bodě odůvodnění výše.
(495)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že Komise provedla analýzu újmy nejednotným způsobem, jelikož ji uskutečnila zvlášť pro moduly a články, zatímco újma a výpočty subvenčního rozpětí byly určeny jako vážený průměr pro moduly a články společně. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že zatímco ukazatele byly předloženy odděleně pro každý typ výrobku, závěry vyvozené pro každý ukazatel se týkají výrobku, který je předmětem šetření, jako celku. Připomíná se rovněž, že moduly a články jsou jediným výrobkem, a proto bylo subvenční rozpětí a úrovně pro odstranění újmy stanoveny na tomto základě. Z toho důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto.
(496)
A konečně další strana tvrdila, že výpočet hodnot makroekonomických ukazatelů během období šetření byl chybně založen na prostém průměru za roky 2011 a 2012, neboť tato metodika údajně nebyla objektivní a nevedla k výsledkům, které by odrážely realitu v průběhu období šetření. Je třeba vyjasnit, že prostý průměr údajů byl použit pouze v případě, kdy docházelo v dotyčných obdobích k podobnému vývoji. Pokud se vývoj lišil, metodika byla v souladu s tím upravena tak, aby zohlednila skutečnou situaci na trhu. Dotčená strana se přesněji nevyjádřila k otázce, do jaké míry výsledky použité metodiky neodrážely situaci na trhu. Uvedená tvrzení byla proto odmítnuta.
4.2. Určení příslušného trhu Unie
(497)
Část výrobního odvětví Unie je vertikálně integrována a podstatná část jeho výroby, zejména výroba článků, byla určena k využití pro vlastní spotřebu.
(498)
Pro stanovení toho, zda výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma, a za účelem stanovení spotřeby a dalších ekonomických ukazatelů se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie (dále jen „využití pro vlastní spotřebu“).
(499)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s obdobným výrobkem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(500)
Bylo zjištěno, že následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie by měly být zkoumány s ohledem na veškerou činnost výrobního odvětví Unie (včetně využití pro vlastní spotřebu výrobního odvětví): spotřeba, objem prodeje, výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, růst, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a výše napadnutelných subvencí. Šetření totiž ukázalo, že tyto ukazatele by bylo oprávněné zkoumat s ohledem na veškerou činnost, neboť výroba určená k využití pro vlastní spotřebu je ve stejné míře ovlivněna konkurenčním dovozem z dotyčné země. Závislý trh a volný trh jsou dále společně označovány jako „celkový trh“.
(501)
Pokud jde o ziskovost, analýza se zaměřila na volný trh, neboť bylo zjištěno, že ceny na závislém trhu ne vždy odrážely tržní ceny a neměly na tento ukazatel dopad.
(502)
Několik stran namítalo, že se újma měla posuzovat odděleně pro závislý trh a pro volný trh. Jedna dotčená strana tvrdila, že údaje týkající se článků k využití pro vlastní spotřebu by měly být vyloučeny z posouzení újmy z toho důvodu, že nebyly ovlivněny subvencovaným dovozem.
(503)
Šetření ukázalo, že vertikálně integrovaní výrobci v Unii byli nuceni dovážet subvencované výrobky (články) a ukončit výrobu těchto výrobků za ceny vyšší než dovozní, a to v důsledku cenového tlaku vyvíjeného subvencovaným dovozem. Šetření dále ukázalo, že volný trh a trh pro vlastní spotřebu vykazovaly stejný vývoj cen, což bylo důkazem, že byly předmětným dovozem ovlivněny ve stejné míře.
(504)
Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany znovu zopakovaly, že Komise neposkytla přiměřené a odůvodněné analýzy závislého trhu nebo důvod, proč se samostatnou analýzu nepodařilo provést. Jedna strana tvrdila, že nebyly poskytnuty žádné informace o významu výroby v Unii určené k využití pro vlastní spotřebu. Kromě toho zazněl argument, že 106. bod odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení je svým závěrem, že ceny na závislém trhu ne vždy odrážely tržní ceny, v rozporu se závěry uvedenými ve 503. bodě odůvodnění výše, že volný trh a závislý trh vykazovaly podobný vývoj cen.
(505)
Nejprve je třeba uvést, že 105. bod odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení stanoví důvody, proč bylo považováno za vhodné přezkoumat ukazatele újmy (s výjimkou ziskovosti) vztažené k celkové aktivitě výrobního odvětví Unie, včetně využití pro vlastní spotřebu. V tomto ohledu je třeba připomenout, že jak je uvedeno ve stejném bodu odůvodnění, šetření ukázalo, že výroba určená k využití pro vlastní spotřebu byla rovněž ovlivněna konkurencí dovozu z ČLR, což samo o sobě dotčené zúčastněné strany nezpochybnily. Tvrzení, že nebyly vysvětleny důvody, proč nebyla provedena samostatná analýza, proto muselo být zamítnuto. Podobně, jak vyplývá z tohoto závěru, muselo být rovněž zamítnuto tvrzení, že taková samostatná analýza závislého trhu měla být provedena.
(506)
Za druhé, i když na základě výše uvedeného nebyl význam výroby v Unii určené k využití pro vlastní spotřebu považován za významný prvek, je třeba poznamenat, že výroba článků v Unii určená k využití pro vlastní spotřebu představovala asi polovinu celkové výroby v období šetření. Nakonec je zapotřebí objasnit, že skutečnost, že ceny na závislém trhu neodrážejí ceny na volném trhu, nemusí být nutně v rozporu se skutečností, že obě ceny měly stejnou tendenci, neboť mohou být na různých úrovních a pohyby cen mohou být prudší či pozvolnější, a tudíž sledovat odlišnou křivku. Na základě výše uvedených skutečností byla tvrzení ohledně závislého trhu zamítnuta.
(507)
Dotčené strany neposkytly žádné informace, které by mohly toto zjištění zpochybnit. Argumenty v tomto ohledu byly z těchto důvodů zamítnuty.
4.3. Spotřeba v Unii
(508)
Spotřeba v Unii sestávala z celkového objemu dovozu dotčeného výrobku a objemu celkového prodeje obdobného výrobku v Unii včetně výrobků určených k využití pro vlastní spotřebu. Úplné údaje o celkovém prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie nebyly dostupné. Dovoz do Unie byl navíc evidován pod položkami zahrnujícími i další výrobky, jež nejsou předmětem tohoto šetření, a údaje Eurostatu o objemech byly uvedeny v tunách. Z těchto důvodů nebylo možné k určení objemu dovozu a jeho hodnoty využít údajů Eurostatu. Při stanovení spotřeby v Unii se proto vycházelo z údajů poskytnutých konzultantem, jak bylo uvedeno výše, které byly porovnány s veřejnými zdroji, jako jsou průzkumy trhu a veřejně dostupné studie, a s ověřenými odpověďmi na dotazník.
(509)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1-a
Spotřeba modulů v Unii (v MW)
2009
2010
2011
Období šetření
Celkový trh
5 465
12 198
19 878
17 538
Index (2009=100)
100
223
364
321
Zdroj: Europressedienst.
Tabulka 1-b
Spotřeba článků v Unii (v MW)
2009
2010
2011
Období šetření
Celkový trh
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009=100)
100
154
200
187
Zdroj: Europressedienst.
(510)
V posuzovaném období mezi rokem 2009 a obdobím šetření se celková spotřeba zvýšila u modulů o 221 % a u článků o 87 %, avšak v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Celkově spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, v Unii oproti úrovni roku 2009 podstatně vzrostla.
(511)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že údaje o spotřebě výrobku, který je předmětem šetření, v Unii se výrazně liší v závislosti na použitém zdroji. Tato strana tvrdila, že spolehlivé údaje lze určit pouze na základě informací shromážděných specializovanými institucemi a výzkumnými středisky. Vzhledem k vysvětlením a závěrům uvedeným v 481. až 483. bodě odůvodnění, které se týkají spolehlivosti údajů poskytovaných konzultantem a použitých v šetření, byl tento argument zamítnut.
(512)
Tatáž strana tvrdila, že by spotřeba Unie neměla být pouhým součtem dostupné výrobní kapacity modulů v Unii, ale že by z ní spotřeba modulů pro vlastní projekty výrobního odvětví Unie měla být odečtena. Tento argument byl zamítnut, neboť spotřeba modulů byla stanovena na základě nově instalovaných kapacit v Unii. To je běžný postup pro určování spotřeby modulů. Spotřeba článků byla stanovena podle výroby modulů v Unii.
(513)
Jiná strana tvrdila, že metodika popsaná konzultantem připouští obtíže při stanovování spolehlivých údajů o spotřebě. Dále bylo namítnuto, že údaje o dovozu a vývozu výrobního odvětví Unie byly založeny buď na neověřitelných odhadech, nebo na neúplných údajích a že křížová kontrola prováděná Komisí nebyla postačující k závěru, že jsou tyto údaje spolehlivé a přesné.
(514)
Jak již bylo uvedeno ve 481. a 482. bodě odůvodnění výše, kvalitu údajů a metodiku k jejich shromažďování Komise přezkoumala při inspekci na místě, na jejímž základě byl učiněn závěr, že jsou použité metodiky vhodné a výsledky přesné a přiměřeně spolehlivé. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
4.4. Dovoz z dotčené země
4.4.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(515)
Vývoj dovozu z dotčené země do Unie je popsán v níže uvedených tabulkách. Číselné údaje jsou důvěrné, a jsou tedy uvedeny pouze ve formě indexů a rozmezí. Je tomu tak proto, že objem dovozu ze strany vyvážejícího výrobce, u nějž nebyly zjištěny žádné subvence, jak je uvedeno v 472. bodě odůvodnění výše, byl z celkového dovozu z ČLR odečten.
Tabulka 2-a
Dovoz modulů z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu z ČLR
Index (2009=100)
100
251
462
408
Podíl na celkovém trhu
60 % - 65 %
68 % - 73 %
75 % - 80 %
78 % - 83 %
Zdroj: Europressedienst.
Tabulka 2-b
Dovoz článků z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu z ČLR
Index (2009=100)
100
273
491
506
Podíl na celkovém trhu
5 % - 10 %
12 % - 17 %
17 % - 22 %
22 % - 27 %
Zdroj: Europressedienst.
(516)
V posuzovaném období se objem dovozu z dotčené země do Unie značně zvýšil, u modulů přibližně o 308 % a u článků o více než 648 %. To vedlo k podstatnému růstu podílu dovozu z dotčené země do Unie na trhu. Konkrétně se podíl dovozu z dotčené země na trhu zvýšil z [60 % - 65 %] na [78 % - 83 %] u modulů a z [5 % - 10 %] na [22 % - 27 %] u článků. Celkově vzato se dovoz dotčeného výrobku z ČLR mezi rokem 2009 a obdobím šetření objemově i z hlediska podílu na trhu značně zvýšil.
(517)
Je třeba podotknout, že růst dovozu z dotčené země byl mnohem vyšší než růst spotřeby dotčeného výrobku v Unii. Vyvážející výrobci tudíž mohli těžit z rostoucí spotřeby v Unii a jejich pozice trhu v důsledku většího podílu na trhu zesílila.
(518)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že údaje o objemu dovozu u výrobku, který je předmětem šetření, se výrazně liší v závislosti na použitém zdroji. Tato strana tvrdila, že spolehlivé údaje lze určit pouze na základě informací shromážděných specializovanými institucemi a výzkumnými středisky. Vzhledem k vysvětlením a závěrům uvedeným v 481. až 483. bodě odůvodnění, které se týkají spolehlivosti údajů použitých v šetření, byl tento argument zamítnut.
(519)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana zpochybnila metodiku pro stanovení celkového objemu dovozu z ČLR, když tvrdila, že tato metodika byla založena na transakcích uskutečněných před zaplacením cla na úrovni ceny CIF, a je proto nejisté, zda byly tyto transakce určeny pro spotřebu v Unii. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba upřesnit, že hodnota celkového objemu dovozu z ČLR podle konzultanta nebyla ve zjištěních použita a že v průběhu šetření byly stanoveny pouze objem dovozu a dovozní ceny. Jelikož metodika pro stanovení dovozních cen jako taková nebyla danou zúčastněnou stranou zpochybněna, odkazuje se na příslušná zjištění v 520. až 528. bodě odůvodnění níže. Z toho důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto.
4.4.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(520)
Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3-a
Dovozní cena modulů z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
Období šetření
Dovozní ceny
2 100
1 660
1 350
764
Index (2009=100)
100
79
64
36
Zdroj: Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník v rámci vzorku.
Tabulka 3-b
Dovozní cena článků z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
Období šetření
Dovozní ceny
890
650
620
516
Index (2009=100)
100
73
70
58
Zdroj: Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník.
(521)
Průměrná dovozní cena modulů a článků z ČLR se za posuzované období výrazně snížila. U modulů průměrná dovozní cena poklesla o 64 %, z 2 100 EUR/kW v roce 2009 na 764 EUR/kW v období šetření. Podobně i průměrná dovozní cena článků z ČLR poklesla o 42 %, z 890 EUR/kW na 516 EUR/kW.
(522)
Celkově vzato se cena dotčeného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření značně snížila.
(523)
Jeden spolupracující dovozce, který není ve spojení, tvrdil, že dovozní ceny měly být stanoveny na základě jeho dovozu dotčeného výrobku do Unie, který tento dovozce v průběhu šetření vykázal. Ovšem údaje, které tento dovozce poskytl v průběhu šetření, představují pouze zlomek celkového dovozu do Unie a nelze z nich vyvodit žádné smysluplné závěry, pokud jde o průměrnou dovozní cenu veškerého dovozu z ČLR v průběhu celého posuzovaného období několika let. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(524)
Jiná ze zúčastněných stran tvrdila, že metodika použitá pro stanovení cen nebyla vysvětlena, zejména pokud jde o to, jak byly údaje z různých zdrojů sloučeny a sladěny. Kromě toho bylo argumentováno tím, že dovozní náklady měly být založeny na ověřených informací získaných během šetření, spíše než na odhadech.
(525)
Má se za to, že metodika předložená dotčeným stranám je dostatečně úplná, aby bylo možné pochopit, jak se dospělo k číselným údajům. Pokud jde o „dovozní“ náklady, je třeba upřesnit, že pro získání ceny CIF byly upraveny okamžité ceny. Provedený odhad byl potvrzen na základě údajů shromážděných během šetření.
(526)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření bylo provedeno porovnání vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravených na úroveň cen ze závodu a odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu, tj. náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Použity byly průměrné náklady po dovozu u dovozců modulů zařazených do vzorku, pokud byly jejich údaje k dispozici.
(527)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u obchodních operací na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí [19,8 % - 37,5 %] u modulů, [12,6 % - 53,8 %] u článků a [19,8 % - 37,5 %] u dotčeného výrobku celkově.
(528)
Je třeba poznamenat, že u jednoho vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku byla vypočtena v rámci podbízení záporná cena článků. Jelikož však nebylo vyvezené množství významné, nelze tento případ považovat za reprezentativní. Jiný vyvážející výrobce zařazený do vzorku dále napadl zdroj pro úpravu monočlánků na baterie, aniž by však tento argument doložil. Ve skutečnosti vyvážející výrobce nenapadl ani konkrétní úpravu, ani neposkytl žádné nové informace nebo důkazy, a proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
4.5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.5.1. Obecně
(529)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Jak je uvedeno ve 14. až 22. bodě odůvodnění výše, k posouzení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(530)
Za účelem analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele v posuzovaném období na základě údajů získaných od nezávislého konzultanta, které podrobila, kdykoli to bylo možné, křížové kontrole s dalšími dostupnými zdroji, a z ověřených odpovědí na dotazník ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě ověřených odpovědí na dotazník ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(531)
Na základě informací týkajících se všech výrobců obdobného výrobku v Unii byly za účelem tohoto šetření posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějších subvencí nebo dumpingu.
(532)
Na základě informací týkajících se výrobců obdobného výrobku v Unii zařazených do vzorku byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál.
(533)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podmínky na trhu dotčeného výrobku v jednotlivých členských státech jsou různé, a že by proto analýza újmy měla být provedena odděleně na úrovni každého členského státu. Toto tvrzení nebylo doloženo. V rámci šetření navíc nebyly zjištěny žádné zvláštní okolnosti, které by opodstatňovaly analýzu podle členských států. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(534)
Některé strany zpochybnily celkovou spolehlivost makroekonomických ukazatelů újmy, které Komise použila pro účely tohoto šetření. Tvrdily, že vývoj zjištěný u těchto ukazatelů se odchyloval od vývoje stejných ukazatelů zjištěného u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Zejména odkazovaly na výrobu, produktivitu, prodej, průměrné náklady práce a zaměstnanost v Unii.
(535)
Makroekonomické ukazatele byly stanoveny ve vztahu ke všem výrobcům v Unii. V případě, že se porovnávají stejné údaje ve vztahu k jednotlivým výrobcům v Unii nebo ke skupině výrobců v Unii (tj. výrobcům v Unii zařazeným do vzorku), nejsou trendy zcela totožné, neboť např. váha každé společnosti není v tomto srovnání zohledněna. Výsledky srovnání makroekonomických ukazatelů pro všechny výrobce v Unii a ukazatelů pro výrobce v Unii zařazené do vzorku tudíž nejsou nutně smysluplné a neopravňují k závěru, že je jeden nebo druhý soubor údajů nespolehlivý. V každém případě lze při srovnání vývoje makroekonomických ukazatelů pro výrobní odvětví Unie a týchž konsolidovaných ukazatelů pro výrobce v Unii zařazené do vzorku zaznamenat u některých ukazatelů rozdíly ve vývoji, jako například u výroby, výrobní kapacity, objemu prodeje, zaměstnanosti a produktivity výrobního odvětví Unie od roku 2011 do období šetření. Podle všech těchto ukazatelů dosáhli výrobci v Unii zařazení do vzorku lepších výsledků než výrobní odvětví Unie celkově. Důvodem je, že v období šetření řada výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku, zastavila svoji výrobu nebo byla v platební neschopnosti, což mělo nepříznivý dopad na makroekonomické ukazatele vypočtené na úrovni Unie. Uvedená tvrzení byla proto odmítnuta.
(536)
Závěr uvedený ve 153. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení, že analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukázala jednoznačně klesající trend všech hlavních ukazatelů újmy, byl podle jedné ze zúčastněných stran založen na údajích poskytnutých konzultantem. V tomto ohledu je třeba ozřejmit na jedné straně to, že makroekonomické ukazatele, jak jsou uvedeny v tabulkách 4-a až 6-c prozatímního antidumpingového nařízení, byly založeny na údajích získaných od konzultanta, a bylo-li to možné, vzájemně zkontrolovány s dalšími dostupnými zdroji. Mikroekonomické ukazatele na straně druhé, jak jsou uvedeny v tabulkách 7-a až 11-c prozatímního antidumpingového nařízení, byly založeny na údajích od výrobců v Unii zařazených do vzorku a na místě ověřeny Komisí. Je třeba rovněž poznamenat, že rozhodující faktory pro stav, kdy výrobní odvětví Unie utrpělo újmu, jako jsou úrovně ziskovosti výrobního odvětví Unie, průměrné prodejní ceny v Unii, jakož i výpočty cenového podbízení byly založeny na údajích shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců, kde byly ověřeny na místě. Výše uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
4.5.2. Makroekonomické ukazatele
4.5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(537)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4-a
Moduly - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
Období šetření
Objem výroby
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009=100)
100
154
200
187
Výrobní kapacita
4 739
6 983
9 500
9 740
Index (2009=100)
100
147
200
206
Využití kapacity
45 %
48 %
45 %
41 %
Zdroj: Europressedienst.
Tabulka 4-b
Články - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
Období šetření
Objem výroby
1 683
2 376
2 723
2 024
Index (2009=100)
100
141
162
120
Výrobní kapacita
2 324
3 264
3 498
3 231
Index (2009=100)
100
140
151
139
Využití kapacity
72 %
73 %
78 %
63 %
Zdroj: Europressedienst.
(538)
Celková výroba modulů v Unii se v průběhu posuzovaného období zvýšila o 87 %. Výroba dosáhla svého vrcholu v roce 2011 a poté, v období šetření, klesala. Výroba modulů v Unii rostla mnohem pomaleji oproti růstu spotřeby, která se za stejné období více než ztrojnásobila. Vzhledem k značnému růstu spotřeby výrobci v Unii během posuzovaného období zdvojnásobili svou výrobní kapacitu pro výrobu modulů. Navzdory vyšším úrovním výroby se však míra využití kapacit v tomto výrobním odvětví Unie v průběhu období šetření snížila o čtyři procentní body a dosáhla pouze 41 %.
(539)
Výroba článků v Unii se v průběhu posuzovaného období zvýšila o 20 %. Dosáhla svého vrcholu v roce 2011 a poté, v období šetření, klesala. Výroba článků v Unii sledovala trend spotřeby v Unii, s pomalejším růstem až do roku 2011 a s výraznějším poklesem v období šetření. V souladu s vývojem spotřeby v Unii výrobní odvětví Unie nejprve zvýšilo svou kapacitu o 51 % do roku 2011, a poté, v období šetření, se tato kapacita snižovala. Celkově se kapacita v průběhu posuzovaného období zvýšila o 39 %. Míra využití kapacity rostla do roku 2011, kdy dosáhla svého vrcholu na úrovni 78 %, a poté, během období šetření, se o 15 procentních bodů snížila. Využití kapacity výrobního odvětví Unie pro výrobu článků se v posuzovaném období celkově snižovalo a v období šetření dosáhlo 63 %.
(540)
Výrobní odvětví Unie tedy v reakci na zvýšenou spotřebu rozšiřovalo svou kapacitu. Úroveň výroby výrobního odvětví Unie však rostla mnohem pomalejším tempem než spotřeba, což v průběhu posuzovaného období vedlo k poklesu míry využití kapacity pro výrobu dotčeného výrobku.
(541)
AFASE tvrdila, že objem výroby modulů a článků uvedený v 537. bodě odůvodnění výše a výrobní kapacita odvětví Unie pro moduly a články uvedená v témže bodě odůvodnění byly nadhodnocené, a předložila údaje z jiných zdrojů (tj. EPIA, IMS a BNEF) prokazující nižší objem. Tyto údaje jsou převzaty v 537. bodě odůvodnění výše.
(542)
Objem výroby uvedený v 537. bodě odůvodnění vychází z informací zahrnujících kotované i nekotované společnosti. Rozvoj výroby v Unii, jak je uveden v 537. bodě odůvodnění výše, je navíc v souladu s rozvojem spotřeby v Unii uvedeným v 509. bodě odůvodnění. Údaje o objemu výroby předložené aliancí AFASE se liší od trendu spotřeby v Unii, jak je uveden v 509. bodě odůvodnění, a od statistik spotřeby v Unii vydaných asociací EPIA.
(543)
Pokud jde o výrobní kapacitu, šetření ukázalo, že zjištění uvedená v 537. bodě odůvodnění zahrnovala výrobní kapacity společností, které se ocitly v platební neschopnosti nebo během období šetření zastavily výrobu, aniž však prodaly své výrobní závody a stroje, a byly tudíž schopny výrobu velmi rychle obnovit. Podobně, jak bylo uvedeno výše v 542. bodě odůvodnění, číselné údaje v 537. bodě odůvodnění zahrnovaly údaje od nekotovaných společností.
(544)
A konečně údaje poskytnuté nezávislou konzultační společností byly vzájemně zkontrolovány a ověřeny a bylo zjištěno, že jsou dostatečně přesné. Na základě výše uvedeného se má za to, že údaje vycházející z jiných dostupných zdrojů, které předložila AFASE, nejsou nutně v rozporu se zjištěními uvedenými v prozatímním antidumpingovém nařízení.
(545)
V každém případě by přijetí údajů, které předložila AFASE, nemělo vliv na celkový závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, neboť vývoj těchto ukazatelů, tj. výroba v Unii a výrobní kapacita v Unii, by byl ještě výraznější.
(546)
Jeden spolupracující dovozce, který není ve spojení, tvrdil, že objem výroby, výrobní kapacita a využití kapacity měly být stanoveny pouze na základě údajů výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jelikož však jde o makroekonomické ukazatele, měly by být zjištěny na úrovni všech výrobců v Unii s cílem získat smysluplný a úplný obraz o situaci výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(547)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana požádala Komisi, aby vyjasnila, jak konzultant vypočítal roční výrobu v Unii. Jiná strana požádala Komisi, aby dále vysvětlila slaďování různých dostupných údajů souvisejících s celkovou výrobní kapacitou Unie. Další strana tvrdila, že údaje o celkové výrobě v Unii a výrobní kapacitě měly být získány od výrobců v Unii zařazených do vzorku, neboť by se tak dospělo ke spolehlivějším výsledkům. V této souvislosti bylo uvedeno, že veřejně přístupné údaje byly vzhledem k jejich důvěrné povaze nepřesné a že každé výzkumné středisko nebo konzultant musí založit své analýzy na řadě odhadů a předpokladů.
(548)
Je třeba objasnit, že roční výroba v Unii byla vypočtena na základě údajů nahlášených výrobci v Unii konzultantovi. Pokud nebylo možné získat údaje o roční produkci určitého výrobce v Unii za konkrétní rok, byl tento údaj odhadnut uplatněním míry využití kapacity z předchozího roku na novou výrobní kapacitu v dotčeném roce. Orgány rovněž srovnávaly hodnotu, k níž dospěl konzultant, s údaji vykázanými v odpovědích výrobního odvětví Unie na standardizované dotazníky před zahájením řízení. Obě hodnoty jsou podobné.
(549)
Pokud jde o žádost, aby Komise poskytla podrobnější vysvětlení ohledně sladění různých dostupných údajů o výrobní kapacitě v Unii, je třeba poznamenat, že tato informace již byla uvedena v otevřeném spisu, který je zúčastněným stranám k dispozici ke kontrole. Proto byla tato žádost zamítnuta.
(550)
A konečně, výroba v Unii a výrobní kapacita jsou makroekonomickými ukazateli, a musí proto být stanoveny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a nikoli na úrovni výrobců z Unie zařazených do vzorku.
(551)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že metodika použitá při shromažďování údajů o výrobě (zejména rozhovory a návštěvy výrobních závodů) neumožňuje dojít ke spolehlivým výsledkům vzhledem k důvěrné povaze těchto údajů a k neochotě společností tyto údaje poskytnout. Tuto metodiku proto nelze považovat za přiměřenou. To bylo údajně potvrzeno skutečností, že ačkoli konzultant využil údaje od mnohem většího počtu výrobců v Unii, zatímco Komise zohlednila při přezkumu stávající situace v zahajovací fázi údaje pouze od jednoho z nich, celkový objem výroby zjištěný konzultantem byl nižší než celkový objem výroby zjištěný Komisí pro účely přezkoumání stávající situace. Tato strana dále tvrdila, že v důsledku toho informaci týkající se tohoto ukazatele újmy nelze považovat za skutečný důkaz ve smyslu čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(552)
Za prvé je třeba upřesnit, že počet výrobců, které vzali v úvahu konzultant na jedné straně a Komise na straně druhé, byl téměř stejný, a že argument, že výsledky nebyly soudržné, bylo proto třeba zamítnout. Dále se připomíná, že údaje, které shromáždil konzultant, byly podrobeny křížové kontrole s dalšími zdroji všude tam, kde to bylo možné, a bylo zjištěno, že odhady byly dostatečně spolehlivé. Proto se potvrzuje, že údaje o výrobě poskytnuté konzultantem byly považovány za skutečný důkaz ve smyslu čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
4.5.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(553)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5-a
Moduly - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie
1 037
1 890
2 683
2 357
Index (2009=100)
100
182
259
227
Podíl na trhu
19 %
15 %
13 %
13 %
Zdroj: Europressedienst.
Tabulka 5-b
Články - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje na celkovém trhu
1 470
1 913
2 245
1 545
Index (2009=100)
100
130
153
105
Podíl na trhu
68 %
57 %
52 %
38 %
Zdroj: Europressedienst.
(554)
V průběhu posuzovaného období vzrostl objem prodeje modulů o 127 %. S ohledem na zvýšení spotřeby o 221 % to však vedlo k poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 19 % v roce 2009 na 13 % v období šetření. Pokud jde o články, prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil o zanedbatelných 5 %, zatímco spotřeba vzrostla o 87 %, což mělo za následek pokles podílu na trhu ze 68 % v roce 2009 na 38 % v období šetření. V reakci na rostoucí spotřebu prodej modulů a článků výrobního odvětví Unie rostl mnohem méně než dovoz z dotčené země. Výrobní odvětví Unie tak nemohlo těžit z rostoucí spotřeby. V důsledku toho se v posuzovaném období podíl na trhu modulů a článků snížil.
(555)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu modulů dosahoval v roce 2009 pouze 19 % a že pokles o 6 procentních bodů v průběhu posuzovaného období nelze považovat za újmu.
(556)
Snížení podílu na trhu o 6 procentních bodů v průběhu posuzovaného období je třeba posuzovat na pozadí zvýšení spotřeby modulů v Unii o více než 200 % za stejné období. Jak je uvedeno výše, dokonce ani v situaci, kdy spotřeba stoupala, nemohlo výrobní odvětví Unie odpovídajícím způsobem zvýšit svůj objem prodeje a utrpělo ztráty, pokud jde o podíl na trhu. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(557)
Jedna strana tvrdila, že metodika použitá při shromažďování údajů o prodeji (zejména rozhovory a návštěvy výrobních závodů) neumožňuje dojít ke spolehlivým výsledkům vzhledem k důvěrné povaze těchto údajů a k neochotě společností tyto údaje poskytnout. Tuto metodiku proto nelze považovat za přiměřenou. Stejně tak tyto údaje nelze považovat za skutečný důkaz ve smyslu čl. 8 odst. 1 původního nařízení. Jak je uvedeno ve 482. bodě odůvodnění výše, údaje, které shromáždil konzultant, byly podrobeny křížové kontrole s dalšími zdroji všude tam, kde to bylo možné, a bylo zjištěno, že odhady byly dostatečně spolehlivé. Proto se potvrzuje, že údaje o prodeji poskytnuté konzultantem byly považovány za skutečný důkaz ve smyslu čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
4.5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
(558)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6-a
Moduly - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Počet zaměstnanců
11 779
15 792
17 505
16 419
(Index 2009 = 100)
100
134
149
139
Produktivita
(kW/zaměstnanec)
183
211
247
245
(Index 2009 = 100)
100
115
135
134
Zdroj: Europressedienst.
Tabulka 6-b
Články - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Počet zaměstnanců
5 281
5 937
5 641
4 782
(Index 2009 = 100)
100
112
107
91
Produktivita
(kW/zaměstnanec)
319
400
483
423
(Index 2009 = 100)
100
126
151
133
Zdroj: Europressedienst.
(559)
Zaměstnanost ve výrobě modulů vzrostla mezi rokem 2009 a obdobím šetření o 39 %, zatímco ve výrobě článků se o 9 % snížila. Avšak je třeba podotknout, že do roku 2011 zaměstnanost rostla, a poté, v období šetření, ve výrobě modulů klesala. Ve výrobě článků zaměstnanost rostla do roku 2010, a poté, v roce 2011 a v období šetření, klesala. Celková produktivita výroby modulů a článků vykazovala pozitivní vývoj a zvýšila se u modulů o 34 % a u článků o 33 %. Jde zčásti o důsledek snahy výrobního odvětví Unie reagovat na tlak subvencovaného dovozu z ČLR.
(560)
V souladu s poklesem výroby modulů v Unii mezi rokem 2011 a obdobím šetření se ve stejném období snížila také zaměstnanost ve výrobě modulů. Ve výrobě článků zaměstnanost rostla do roku 2010, a poté, v roce 2011 a v období šetření, se snížila, zatímco výroba článků v Unii stále rostla až do roku 2011 a poté začala klesat.
(561)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že metodika pro stanovení celkové zaměstnanosti v Unii v průběhu posuzovaného období byla nesprávná. Tato strana tvrdila, že v případech, kdy míra zaměstnanosti určitého výrobce v Unii nebyla k dispozici, uvažovala se místo toho průměrná míra zaměstnanosti výrobců v Unii, pro které tato informace k dispozici byla. Toto tvrzení muselo být odmítnuto, neboť metoda ke stanovení celkové zaměstnanosti byla jiná; pokud údaje o zaměstnanosti u určitého výrobce v Unii nebyly k dispozici, byla tato hodnota odhadnuta podle údajů od téhož podniku od předchozí rok(y). Jak bylo uvedeno výše ve 482. bodě odůvodnění, byla tato metodika ověřena a shledána přiměřenou. Z toho důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto.
4.5.2.4. Výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování nebo dumpingu
(562)
Všechna dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Pokud jde o dopad výše napadnutelných subvencí na výrobní odvětví Unie, nelze ho vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země považovat za zanedbatelný.
(563)
Jelikož se jedná o první antisubvenční řízení ohledně dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného minulého dumpingu nebo subvencování.
4.5.3. Mikroekonomické ukazatele
4.5.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(564)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7-a
Moduly - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné prodejní ceny na volném trhu v Unii
(EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Index 2009 = 100)
100
81
62
47
Výrobní náklady
(EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Index 2009 = 100)
100
74
65
52
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 7-b
Články - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné prodejní ceny na volném trhu v Unii
(EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Index 2009 = 100)
100
76
51
31
Výrobní náklady
(EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Index 2009 = 100)
100
62
64
45
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
(565)
Prodejní ceny v posuzovaném období zaznamenaly prudký pokles, tj. u modulů o 53 % a u článků o 69 %. V průběhu posuzovaného období se prodejní ceny trvale snižovaly, ale tento pokles cen byl zvlášť výrazný v období šetření, kdy se propadly na neudržitelnou úroveň. Za posuzované období poklesly výrobní náklady u modulů o 48 % a u článků o 55 %. Výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch ani ze svého trvalého úsilí o zvýšení své nákladové účinnosti, ani z dopadu poklesu nákladů na hlavní surovinu, polykrystalický křemík. Bylo tomu tak především v důsledku rostoucího tlaku subvencovaného dovozu na ceny, což mělo negativní dopad na prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jejichž pokles přesáhl výši výtěžku nákladové účinnosti. Je to patrné v negativním vývoji ziskovosti výrobního odvětví Unie popsaném ve 579. bodě odůvodnění níže. Celkově došlo k značnému poklesu průměrné ceny a výrobních nákladů obdobného výrobku se zničujícím účinkem na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(566)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila zjištění, že pokles průměrných prodejních cen měl ničivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie. Tvrdila, že se průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie odpovídajícím způsobem snížily, a že snížení ceny je tudíž přirozené. Jak je však popsáno ve 565. bodě odůvodnění výše, při šetření se zjistilo, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie se snížily ještě více než jeho průměrné výrobní náklady, a snížení nákladů se proto neodrazilo v ziskovosti výrobního odvětví Unie. Potvrzuje se tak, že snížení prodejních cen ve výrobním odvětví Unie mělo zničující účinek na ziskovost výrobního odvětví Unie, a tvrzení v uvedeném ohledu byla odmítnuta.
(567)
Jiná strana zpochybnila závěr ve 138. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení, že ceny byly v období šetření na neudržitelné úrovni, a tvrdila, že rozhodnout by měly tržní síly. Táž strana taktéž odporovala závěru ve stejném bodu odůvodnění, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch z poklesu nákladů v důsledku cenového tlaku vyvíjeného subvencovaným dovozem. V tomto ohledu dospěly orgány k těmto závěrům: „neudržitelná úroveň“ odkazuje na skutečnost, že prodej výrobního odvětví Unie byl ztrátový, a proto nebyl dlouhodobě udržitelný. Otázka, zda je úroveň cen udržitelná, je tedy pouze otázkou vztahu mezi výrobními náklady a cenami. Tím, že „nemohlo mít prospěch z poklesu nákladů“, se odkazuje na skutečnost, že náklady neklesaly tak rychle jako ceny. Obě tato prohlášení jsou podložena důkazy ve 138. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení. Tento argument proto musel být zamítnut.
4.5.3.2. Náklady práce
(568)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8-a
Průměrné náklady na zaměstnance
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Index 2009 = 100)
100
107
110
113
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 8-b
Články - průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Index 2009 = 100)
100
99
99
99
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
(569)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance v případě modulů průběžně rostly, a to celkem o 13 %. Pokud jde o články, zůstávaly průměrné náklady práce v posuzovaném období stabilní, mezi roky 2009 a 2010 mírně poklesly o 1 %, ale poté až do období šetření zůstaly stabilní. Celkový nárůst nákladů práce lze částečně vysvětlit současným růstem produktivity (moduly a články) a vývojem inflace.
(570)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že během posuzovaného období nedošlo k žádné inflaci, a že tedy celkový nárůst nákladů práce nemohl být tímto faktorem způsoben.
(571)
Na rozdíl od toho, co tvrdí dotčená strana, šetření odhalilo, že v průběhu posuzovaného období došlo k inflaci a že zvýšení nákladů práce, jež se týkalo pouze modulů, lze vysvětlit inflací a zvýšením produktivity.
(572)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že situace působící újmu výrobnímu odvětví Unie byla způsobena zvýšením nákladů práce a souběžným snížením produktivity. Nicméně za prvé je třeba uvést, že náklady práce zůstaly v případě článků stabilní, zatímco produktivita vzrostla, a to u článků i u modulů. Nárůst posledně jmenovaného faktoru lze tudíž vysvětlit zvýšením produktivity. Kromě toho šetření ukázalo, že náklady práce nepředstavují významnou část výrobních nákladů, jak již bylo uvedeno ve 203. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení. Tento argument proto musel být zamítnut.
4.5.3.3. Zásoby
(573)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9-a
Moduly - zásoby
2009
2010
2011
Období šetření
Konečný stav zásob (v kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Index 2009 = 100)
100
141
260
229
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 9-b
Články - zásoby
2009
2010
2011
Období šetření
Konečný stav zásob (v kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Index 2009 = 100)
100
140
452
402
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
(574)
Zásoby v posuzovaném období zaznamenaly prudký nárůst, u modulů o 129 % a u článků o 302 %. Pokud jde o moduly, zásoby průběžně rostly, dosáhly velmi vysoké úrovně v roce 2011 (nárůst o 160 %), v období šetření se snížily, ale v porovnání se stavem na počátku posuzovaného období stále zůstávaly na velmi vysoké úrovni. V případě článků byl vývoj ještě výraznější, s růstem zásob mezi lety 2009 a 2011 o více než 350 %. I zde došlo v období šetření k poklesu zásob, ale ty v porovnání se stavem na počátku posuzovaného období zůstávaly na velmi vysoké úrovni.
(575)
Šetření ukázalo, že vzhledem k nepříznivé současné situaci měli výrobci v Unii tendenci udržovat pouze omezené zásoby obdobného výrobku a vyrábět na základě objednávek. Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období proto není významným faktorem pro stanovení, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
(576)
Jedna dotčená strana tvrdila, že prezentace hodnot zásob ve 141. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení je zavádějící, protože zásoby byly vyjádřeny v kW, a nikoli v MW, na rozdíl od objemu výroby výrobního odvětví Unie.
(577)
Otázka, zda jsou zásoby vyjádřené v kW, nebo v MW, jako taková není považována za relevantní pro určení toho, zda výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Tento argument byl proto odmítnut.
(578)
Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany tvrdily, že zásoby měly být stanoveny pro celé výrobní odvětví Unie a že údaje pouze pro deset výrobců v Unii nejsou reprezentativní. Je třeba objasnit, že zásoby byly považovány za mikroekonomické ukazatele, a proto by měly být stanoveny na základě informací získaných od společností individuálně, v tomto případě od vzorku výrobců v Unii považovaného za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie. Výše uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
4.5.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic a schopnost získat kapitál
(579)
Ziskovost a peněžní tok se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10-a
Moduly - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Peněžní tok
13 %
10 %
12 %
3 %
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 10-b
Moduly - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Peněžní tok
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
(580)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje.
(581)
Ziskovost u obdobného výrobku se v průběhu posuzovaného období prudce snížila a přešla ve ztrátu. U modulů ziskovost poklesla o 11 procentních bodů a u článků o 49 procentních bodů.
(582)
Ziskovost u obdobného výrobku se mezi roky 2009 a 2010 zvýšila, ale v roce 2011, kdy výrobní odvětví Unie zaznamenalo ztráty, značně klesla a v období šetření se snížila ještě více. Zvlášť vysoké byly ztráty ve výrobě článků.
(583)
Podobně sledoval negativní trend mezi rokem 2009 a obdobím šetření i vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost. U modulů poklesl o 10 procentních bodů s lehkým růstem v roce 2011, přičemž k největšímu poklesu peněžního toku došlo mezi rokem 2011 a obdobím šetření. U článků bylo snížení peněžního toku výraznější než u modulů a během období šetření dosáhl tento faktor značně negativní úrovně. Peněžní tok u obdobného výrobku tedy v průběhu posuzovaného období poklesl.
(584)
Dále uvedené údaje představují vývoj investic a návratnosti investic výrobců v Unii zařazených do vzorku za posuzované období v poměru k celkovému trhu.
Tabulka 11-a
Moduly - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
Období šetření
Investice (v EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Index 2009 = 100)
100
415
535
271
Návratnost investic
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 11-b
Články - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
Období šetření
Investice (v EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Index 2009 = 100)
100
110
33
22
Návratnost investic
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
(585)
Z výše uvedené tabulky je patrné, že výrobní odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšilo své investice do výroby modulů o 171 %. Souviselo to hlavně se značnými přírůstky kapacity. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie snížilo své investice do výroby článků o 78 %; uskutečněné investice směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní techniky a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Jelikož si výrobní odvětví Unie v posuzovaném období další investice do článků nemohlo dovolit, byla v období šetření úroveň investic dosti nízká. Vzhledem k tomu, že investice byly financovány především peněžním tokem a vnitropodnikovými úvěry, mělo snížení peněžního toku okamžitý dopad na výši investovaných prostředků.
(586)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. U obdobného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření sledovala podobný negativní trend jako ostatní ukazatele finanční výkonnosti, a to pro všechny tři typy výrobku. U článků došlo v letech 2009 a 2010 k růstu, avšak v roce 2011 se návratnost investic značně zhoršila a dosáhla záporné úrovně. U modulů byla na záporné úrovni po celé období šetření kromě roku 2010, kdy dosáhla 19 %. Celkově se v průběhu posuzovaného období snižovala a v období šetření dosahovala u článků -17 %, tj. snížení o 1 %, avšak stále zůstávala na značně záporné úrovni -19 %. Celkově se návratnost investic u obdobného výrobku během posuzovaného období vyvíjela negativně.
(587)
Schopnost získat kapitál byla analyzována v souvislosti s celkovým trhem a byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie přinášet hotovost pro výrobu obdobného výrobku a následné zhoršování finanční situace výrobního odvětví Unie.
(588)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že údaje o investicích, jak jsou uvedeny výše, byly příliš nízké v poměru k výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie, jak je uvedena v 538. bodě odůvodnění. Na podporu tohoto tvrzení strana uvedla, že si je vědoma investice jednoho výrobce v Unii do zvýšení kapacity, jež byla mnohem nákladnější. Dotčená strana dospěla k závěru, že zjištěná výrobní kapacita výrobního odvětví Unie proto musela být nadhodnocena. Je třeba uvést, že toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy, zejména pokud jde o investici dotyčného výrobce v Unii. Naopak údaje o investicích v prozatímním antidumpingovém nařízení byly stanoveny na základě aktuálních a ověřených informací od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Je třeba poznamenat, že tato námitka byla rovněž založena na srovnání mezi celkovými investicemi výrobců v Unii zařazených do vzorku a celkovou výrobní kapacitou celého výrobního odvětví Unie, což nelze pokládat za vhodný srovnávací základ, jelikož do srovnání nebyly zahrnuty celkové investice celého výrobního odvětví Unie. Tento argument proto musel být zamítnut.
4.5.3.5. Závěr ohledně újmy
(589)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie u všech hlavních ukazatelů újmy ukázala jednoznačně klesající trend. Kvůli celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období u modulů a článků vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období šetření zmenšil v důsledku vyššího růstu spotřeby během posuzovaného období. Průměrná prodejní cena po celé posuzované období prudce klesala, což mělo negativní dopad na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál.
(590)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie však byl doprovázen obrovským snížením průměrné prodejní ceny.
(591)
Během posuzovaného období rostl dovoz zúčastněných stran z ČLR co do objemu i podílu na trhu. Zároveň trvale klesaly dovozní ceny, které byly výrazně nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(592)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie, a zejména výrobci v Unii zařazení do vzorku, si vedou dobře. Vyskytlo se tvrzení, že vývoj určitých ukazatelů újmy, a sice objemu výroby, výrobní kapacity, prodeje a zaměstnanosti, ale i ziskovosti některých výrobců zařazených do vzorku, byl vzrůstající a nepředstavoval by podstatnou újmu. Tato tvrzení nebyla potvrzena výsledky šetření, které ukázaly jasné sestupné vývojové tendence mnohých ukazatelů újmy významných pro vyvození závěru, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma.
(593)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny jsou nižší než výrobní náklady, a mají tak negativní účinek na ziskovost výrobního odvětví Unie, která během období šetření dosáhla záporné úrovně. Byl učiněn závěr, že pokud bude subvencovaný dovoz na trh Unie pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření trvale rozsáhlejší výrobu obdobného výrobku v Unii. Jak se zdá, potvrdil tento závěr i vývoj během období šetření a po něm, tj. některé společnosti vyhlásily platební neschopnost a/nebo dočasně či trvale zastavily výrobu.
(594)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
5.1. Úvod
(595)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena subvencovaným dovozem z dotčené země. Dále byly vedle subvencovaného dovozu zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána subvencovanému dovozu.
(596)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že podmínky na trhu dotčeného výrobku v jednotlivých členských státech jsou různé, a že by proto analýza příčinných souvislostí měla být provedena na úrovni každého členského státu odděleně.
(597)
Velikost trhu v členských státech do určité míry určují vnitrostátní režimy podpory. Šetřením však také bylo zjištěno, že poptávka nezávisí výlučně na režimech podpory. Jak se zdá dosáhly solární panely - v závislosti na zeměpisné poloze (míra slunečního záření) a ceně elektrické energie v daném místě - cenové parity nebo k ní mají blízko (tj. stav, kdy se náklady na získávání solární energie rovnají nákladům na získávání energie z konvenčních zdrojů), což znamená, že k určitým investicím dochází nezávisle na režimech podpory. Proto nemohlo být prokázáno, že podmínky na trhu závisí výlučně na režimech podpory, a toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(598)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že analýza příčinných souvislostí neoddělila, neodlišila a nekvantifikovala škodlivé účinky subvencovaných dovozů od účinků jiných známých faktorů, které působí výrobnímu odvětví Unie újmu současně. Kromě toho byl vyřčen názor, že Komise opomněla tyto další známé faktory hromadně analyzovat.
(599)
V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že Komise podle ustálené praxe prověřila za prvé, zda existuje příčinná souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a za druhé, zda některý z dalších známých faktorů nenarušil příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a subvencovaným dovozem. V této analýze byl vliv dalších známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie posouzen, rozlišen a oddělen od škodlivých účinků subvencovaného dovozu, tak aby se zajistilo, že újma způsobená těmito faktory nebude přičítána subvencovanému dovozu. Bylo zjištěno, že žádný z nich neměl významný dopad na výrobní odvětví, jenž by mohl vyvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být přičtena subvencovanému dovozu. Z tohoto důvodu byl tento argument zamítnut.
(600)
Po poskytnutí konečných informací několik zúčastněných stran zopakovalo výše uvedené argumenty. V tomto ohledu bylo tvrzeno, že by Komise měla stanovit explicitně, prostřednictvím odůvodněného a přiměřeného vysvětlení, že újma způsobená jinými faktory než subvencovanými dovozy není přičítána tomuto dovozu.
(601)
Během šetření byl po posouzení všech skutečností učiněn závěr, že subvencovaný dovoz sám o sobě způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V tomto ohledu nebylo vyčíslení účinků dalších známých faktorů možné, a bylo proto provedeno kvalitativní posouzení, uvedené ve 164. až 222. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení. Závěrem bylo potvrzeno, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie byla zapříčiněna subvencovaným dovozem. Je pravdou, že účinky ostatních činitelů na negativní vývoj výrobního odvětví Unie byly omezené. Je nutné poznamenat, že čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení neukládá žádné povinnosti, pokud jde o formu analýz přičitatelnosti a nepřičitatelnosti, jež je třeba provést. Na druhé straně je podle čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení tyto analýzy nutno provést tak, aby bylo možno oddělit a odlišit škodlivé účinky subvencovaných dovozů od škodlivých účinků způsobených jinými faktory. Šetření neodhalilo žádný důkaz o tom, že by některý ze všech ostatních známých faktorů, které mohly přispět k utrpěné újmě, společně s jinými nebo zvlášť, narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. Vzhledem k výše uvedené analýze se potvrdilo, že ostatní známé faktory nebyly takové povahy, aby mohly zvrátit závěr, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie musí být přičítána subvencovanému dovozu. Na základě těchto skutečností byly tyto argumenty zamítnuty.
(602)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že vnitrostátní režimy podpory, míra slunečního záření a ceny elektřiny (včetně regulačních poplatků) se liší podle členských států a že každý trh je kromě toho rozdělen na různé segmenty (zařízení pro obytné objekty s výkonem menším než 40 kW, obchodní a průmyslová zařízení s výkonem mezi 40 kW a 1 MW a užitkový segment trhu - zařízení s výkonem mezi 1 MW a 10 MW). S ohledem na to se proto domnívají, že by se analýza příčinných souvislostí měla provést odděleně pro každý členský stát na straně jedné, a pro segment vysokovýkonnostních zařízení a segment zařízení pro obytné objekty na straně druhé.
(603)
Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany zopakovaly svá tvrzení, že by se analýza příčinných souvislostí měla provádět samostatně pro každý členský stát, aniž by však v tomto ohledu poskytly další argumenty nebo nové důkazy.
(604)
Šetření ukázalo, že prodejní a dovozní ceny jsou v celé Unii podobné. Lze se tedy domnívat, že pro výrobek, jenž je předmětem šetření, existuje jeden trh. Šetření rovněž neodhalilo, že by výrobci v každém členském státě nebo regionu soustředili své činnosti na tento konkrétní trh nebo že by byly subvencované dovozy soustředěny na jeden členský stát nebo region. Kromě toho žádná ze zúčastněných stran netvrdila, že by se subvencování a újma měly analyzovat pro jednotlivé členské státy samostatně, což by ovšem bylo předpokladem pro vedení samostatné analýzy příčinných souvislostí pro každý členský stát. Šetření neodhalilo žádný důkaz, že by to byl vhodný přístup, zejména vzhledem k podobným cenám v celé Unii u výrobku posuzovaného na úrovni Unie. Kromě toho je třeba poznamenat, že míra slunečního záření se může v různých regionech téhož členského státu lišit, např. v jižní Francii je tato míra vyšší než ve Francii severní, nebo mohou v různých regionech jednoho členského státu existovat různé režimy podpor (např. v Belgii), a proto se dopad těchto faktorů na poptávku může měnit z jednoho regionu téhož členského státu na druhý. Nicméně rozdíly v regulačních rámcích jednotlivých členských států a/nebo regionů a rozdílné podmínky, jako je míra slunečního záření, neopodstatňují samostatné analýzy příčinných souvislostí, a tudíž ani samostatné analýzy újmy a subvencování. Tyto argumenty bylo proto nutno odmítnut.
(605)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že i když jsou ostatní faktory jsou významné, vnitrostátní režimy podpory zůstávají hlavním faktorem určujícím poptávku. Tatáž strana rovněž popřela, že by alespoň na některých místech bylo dosaženo cenové parity, a namítala, že ceny modulů od období šetření vzrostly, zatímco ceny elektřiny se snížily. Dále tato strana tvrdila, že v každém případě přinejmenším v některých členských států právní, ekonomické a technické podmínky neumožňují připojení k distribuční soustavě, a že je tudíž v případě těchto členských států nepodstatné, zda bylo dosaženo cenové parity či nikoli. Tato strana však neposkytla pro výše uvedená tvrzení žádné podpůrné důkazy. V každém případě výše uvedené argumenty potvrzují, že se situace v jednotlivých členských státech, pokud jde o vnitrostátní režimy podpor a cenovou paritu, může do určité míry lišit. Kromě toho žádná z předložených informací nebyla takové povahy, aby prokázala, že je zapotřebí oddělené analýzy pro každý členský stát. Tyto argumenty byly proto zamítnuty.
(606)
Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své tvrzení a předložila některé údaje, které měly prokazovat různé tržní podmínky pro jednotlivé členské státy a pro jednotlivé segmenty. Předložené informace však nebylo možné považovat za průkazné, jelikož spočívaly v powerpointové prezentaci bez jakýchkoli důkazů, a proto se neprokázalo, že samostatná analýza pro každý členský stát by byla opodstatněná. Tvrzení této strany bylo tedy zamítnuto.
(607)
Na základě toho byl učiněn závěr, že samostatná analýza příčinných souvislostí pro každý členský stát a/nebo region a pro každý segment by neodpovídala skutečnému stavu trhu.
(608)
Čínská vláda tvrdila, že Komise analyzovala příčinné souvislosti nejednotným způsobem, neboť újma byla analyzována odděleně pro moduly a články, zatímco analýza příčinných souvislostí tyto dva typy výrobků neoddělovala. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že zatímco ukazatele byly prezentovány odděleně pro každý typ výrobku, závěry vyvozené pro každý ukazatel se týkají výrobku, který je předmětem šetření, jako celku. Připomíná se rovněž, že moduly a články jsou jediným výrobkem, a proto byla analýza příčinných souvislostí provedena na tomto základě. Z toho důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto.
5.2. Účinek subvencovaného dovozu
(609)
Šetření ukázalo, že subvencovaný dovoz z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl a výrazně se zvýšil jeho objem, a to jak u modulů (přibližně o 300 %), tak u článků (přibližně o 400 %), i jeho podíl na trhu z [60 % - 65 %] v roce 2009 na [78 % - 83 %] v období šetření u modulů a z [5 % - 10 %] v roce 2009 na [22 % - 27 %] v období šetření u článků. Je proto potvrzeno, že objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Mezi nárůstem subvencovaného dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Šetření rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno ve 527. bodě odůvodnění výše - ceny subvencovaného dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(610)
Šetření ukázalo, že ceny subvencovaného dovozu během posuzovaného období klesly u modulů o 64 % a u článků o 42 % a vedly k nárůstu cenového podbízení. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Ziskovost výrobního odvětví Unie se tak během daného období dramaticky snížila a v období šetření vykazovala ztráty.
(611)
Z výše uvedeného vyplývá, že existence čínského dovozu a růst podílu subvencovaného dovozu z Číny na trhu za ceny, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, byly pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie určující, což se promítlo zejména do jeho špatné finanční situace a zhoršení většiny ukazatelů újmy.
(612)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila tvrzení, že existovala dostatečná souvislost mezi subvencovaným dovozem dotčeného výrobku z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Zazněl názor, že tomu na jedné straně nasvědčuje skutečnost, že se od roku 2009 do roku 2010 ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie u článků výrazně zvýšilo (ze ztráty až na 12 % zisk), zatímco čínský dovoz vykazoval o 36 % nižší ceny, než byly ceny výrobního odvětví Unie, a ve stejném období zdvojnásobil svůj podíl na trhu. Na straně druhé mezi roky 2010 a 2011 čínský dovoz získal pouze 6 procentních bodů podílu na trhu, přestože se spotřeba v tomto období zvýšila mnohem více, přičemž výrobní odvětví Unie skončilo se ztrátou 36 %. Dále tato strana tvrdila, že pokud jde o období šetření, dovoz článků z jiných třetích zemí byl na stejné cenové úrovni jako čínský dovoz, ale získal větší podíl na trhu, který odpovídá ztrátě podílu na trhu vykázané výrobním odvětvím Unie.
(613)
Šetření ukázalo, že podíl čínského dovozu na trhu modulů a článků se během posuzovaného období trvale zvyšoval (17 procentních bodů u modulů, 17 procentních bodů u článků). Jak bylo uvedeno výše ve 609. bodě odůvodnění, subvencovaný dovoz z ČLR se skutečně výrazně zvyšoval, zatímco dovozní ceny se snižovaly. Zároveň ztratilo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období podíl na trhu, a jak je popsáno v 589. až 593. bodě odůvodnění výše, všechny hlavní ukazatele újmy se vyvíjely negativně. Tím se potvrzuje, že mezi nárůstem subvencovaného dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost.
(614)
Výše uvedená časová souvislost byla zjištěna u všech typů výrobku samostatně. Kromě toho analýza dopadu dovozu na ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie odděleně pro každý rok posuzovaného období nevede ke smysluplným výsledkům, neboť existenci subvencí a podstatné újmy ani příčinné souvislosti mezi nimi není třeba určovat pro každý rok zvlášť. Souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou je dostatečně prokázána analýzou vývoje během celého posuzovaného období.
(615)
Je rovněž třeba uvést, že ziskovost výrobního odvětví Unie je jedním z faktorů uvedených v čl. 8 odst. 4 základního nařízení, které je třeba zkoumat při posuzování dopadu subvencovaného dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Samotná skutečnost, že výrobní odvětví Unie v průběhu konkrétního období vykazovalo zisk, nemusí nutně znamenat, že neutrpělo žádnou podstatnou újmu. Kromě toho ztráta podílu výrobního odvětví Unie na trhu nemusí přesně odpovídat zvýšení tržního podílu subvencovaného dovozu, aby bylo možné určit příčinnou souvislost mezi újmou a subvencovaným dovozem. A konečně další faktory (např. dovoz ze třetích zemí nebo vývoj spotřeby), které mohly mít dopad na nepříznivý stav výrobního odvětví Unie, byly přezkoumány a rozebrány samostatně v 619. až 732. bodě odůvodnění níže.
(616)
Časová souvislost mezi rostoucím subvencovaných dovozem ve významném množství za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a stále se zhoršující situací výrobního odvětví Unie je jednoznačným ukazatelem příčinné souvislosti v daném případě, jak je uvedeno ve 609. až 611. bodě odůvodnění. Tvrzení v tom smyslu, že neexistuje souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla proto zamítnuta.
(617)
Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana nadále odmítala analýzu příčinných souvislostí, jelikož ziskovost výrobního odvětví Unie nebyla rozebrána konkrétně pro určité roky (zejména rok 2010), nýbrž pro celé posuzované období.
(618)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nelze vyvodit žádný platný závěr týkající se příčinných souvislostí výběrem jednoho konkrétního roku posuzovaného období, a nebrat v potaz vývoj výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období a jeho souvislosti s vývojem subvencovaného dovozu. Taková analýza může podat pouze neúplný obraz, a žádné smysluplné závěry z ní vyvodit nelze. Míra ziskovosti, která ovlivnila také další finanční ukazatele, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v roce 2010, tak byla vysoká z důvodu obzvláště silného nárůstu spotřeby v Unii, kterou podpořily velmi velkorysé režimy podpory, díky čemuž dosáhlo výrobní odvětví Unie nejvýraznějšího zlepšení prodeje v rámci jednoho roku, které však bylo pouze dočasné povahy, a v žádném případě nebylo v tomto typu výrobního odvětví udržitelné. Tento argument proto musel být zamítnut.
5.3. Účinek jiných faktorů
5.3.1. Dovoz z jiných třetích zemí
(619)
Objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období vzrostl u modulů o 19 %, ovšem podíl na trhu během posuzovaného období klesl z 18,4 % na 6,8 %. Druhým největším vývozcem po ČLR je Tchaj-wan.
(620)
Objem dovozu článků z jiných třetích zemí se v posuzovaném období zvýšil o 186 %, což se promítlo ve zvýšení podílu na trhu z přibližně 24 % v roce 2009 na přibližně 36 % v období šetření. V případě článků je druhým největším vývozcem po ČLR Tchaj-wan, na který připadají mnohem větší dovezená množství a podíl na trhu oproti ostatním třetím zemím, ale stále zaostává za ČLR.
(621)
Dovozní ceny modulů a článků z třetích zemí byly v průměru vyšší než průměrná jednotková cena u dovozu z Číny. Dostupné informace o dovozu z Tchaj-wanu ukazují, že průměrná dovozní cena modulů byla vyšší než průměrná dovozní cena modulů z Číny, avšak průměrná dovozní cena článků byla ve stejném rozmezí jako průměrná dovozní cena článků z Číny. Jelikož však nebyly dostupné podrobné informace o cenách podle typu výrobku, lze porovnání cen na základě průměrných hodnot použít pouze orientačně, a nelze na tomto základě vyvozovat žádné spolehlivé závěry. Objem dovozu článků z Tchaj-wanu po celé posuzované období trvale rostl, což vedlo ke zvýšení podílu na trhu přibližně o 14 procentních bodů. Proto, i když se uznává, že dovoz článků z Tchaj-wanu mohl přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nelze učinit závěr, že tento dovoz narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, neboť objem dovozu článků z ČLR mírně převyšoval dovoz z Tchaj-wanu. Pokud jde o ceny, ačkoliv jsou průměrné orientační ceny ve stejném rozsahu, nelze na tomto základě učinit žádné závěry, neboť nejsou k dispozici žádné informace týkající se konkrétních typů dovážených článků. Avšak i přes zvýšení podílu na trhu byly u výrobku, který je předmětem šetření, celkově objemy nižší než v případě ČLR a úroveň jejich cen v období šetření byla, s výjimkou článků, obecně vyšší. Na základě těchto skutečností, zejména s ohledem na objem dovozu z jiných třetích zemí a jejich podíly na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, které jsou v průměru podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, lze vyvodit závěr, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(622)
Několik zúčastněných stran předložilo po poskytnutí konečných informací připomínky týkající se závěrů o dovozu z jiných třetích zemí. Tyto strany však nepřinesly nové informace a podpůrné důkazy, které by mohly změnit příslušná zjištění.
(623)
Tyto zúčastněné strany zdůraznily zejména objem dovozu článků z Tchaj-wanu. Absolutní hodnota objemu dovozu dotčeného výrobku z Tchaj-wanu (1 132 MW) však představuje jen velmi malý podíl (méně než 5 %) celkové spotřeby Unie (21 559 MW) i ve srovnání s dovozem z ČLR (15 005 MW). Z toho důvodu dovoz z Tchaj-wanu, pokud vůbec, jen okrajově přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, a nenarušil příčinnou souvislost.
Tabulka 12
Dovoz z jiných třetích zemí a jeho podíl na trhu
MODULY
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Index 2009 = 100)
100
169
138
119
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
49
144
140
135
(Index 2009 = 100)
100
294
286
276
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Index 2009 = 100)
100
79
64
54
Objem dovozu z USA (MW)
140
180
51
60
(Index 2009 = 100)
100
129
36
43
Podíl dovozu z USA na trhu
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z ostatních zemí Asie (MW)
720
1,140
1,029
879
(Index 2009 = 100)
100
158
143
122
Podíl dovozu z ostatních zemí Asie na trhu
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
94
238
165
121
(Index 2009 = 100)
100
253
176
129
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Zdroj: Europressedienst.
ČLÁNKY
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
510
884
1 100
1 457
(Index 2009 = 100)
100
173
216
286
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Index 2009 = 100)
100
92
64
47
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
235
400
540
997
(Index 2009 = 100)
100
170
230
424
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Index 2009 = 100)
100
116
71
54
Objem dovozu z USA (MW)
40
40
40
33
(Index 2009 = 100)
100
100
100
83
Podíl dovozu z USA na trhu
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Objem dovozu z Japonska (MW)
60
154
170
145
(Index 2009 = 100)
100
257
283
242
Podíl dovozu z Japonska na trhu
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Index 2009 = 100)
100
78
61
48
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
175
290
350
282
(Index 2009 = 100)
100
166
200
161
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Index 2009 = 100)
100
78
62
47
Zdroj: Europressedienst.
5.3.2. Nesubvencovaný dovoz z ČLR
(624)
Nesubvencovaný dovoz z ČLR byl pečlivě analyzován a bylo zjištěno, že nemá žádný významný dopad na situaci ve výrobním odvětví Unie, jenž by mohl narušit příčinnou souvislost zjištěnou mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.3. Vývoj spotřeby v Unii
(625)
Jak je uvedeno v 509. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii během posuzovaného období vzrostla u modulů o 221 % a u článků o 87 %. Svého vrcholu dosáhla spotřeba v roce 2011 a v období šetření klesala, avšak stále byla mnohem vyšší než na počátku posuzovaného období, v roce 2009. Výrobní odvětví Unie z tohoto růstu spotřeby nemohlo profitovat, neboť jeho podíl na trhu ve stejném období klesl u modulů z 19 % na 13 % a u článků z 68 % na 38 %. Současně prudce rostl podíl ČLR na trhu, a to až do roku 2011, a zůstával stabilní na značně vysoké úrovni i poté, v období šetření, kdy spotřeba klesala. Vzhledem ke skutečnosti, že i přes pokles spotřeby v Unii v období šetření si subvencovaný dovoz z ČLR během posuzovaného období svůj podíl na trhu udržel (moduly), nebo ho zvýšil (články) na úkor výrobního odvětví Unie, nelze učinit závěr, že pokles spotřeby byl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Šetření kromě toho prokázalo, že vzhledem k tomu, že kapacita výrobního odvětví Unie byla v každém případě mnohem nižší než úroveň spotřeby, klesající spotřeba v období šetření nemohla mít vliv na nepříznivou situaci výrobního odvětví Unie.
(626)
Na základě dostupných informací je obtížné stanovit, do jaké míry poptávka závisí na režimech podpory v členských státech. Ovšem, jak bylo uvedeno ve 632. bodě odůvodnění výše, existují různé režimy podpory a interakce mezi nimi a poptávkou je velmi složitá, a jejich přesný dopad lze proto obtížně kvantifikovat. Dostupná fakta však také ukazují, že i při neexistenci režimů podpory bude poptávka po solární energii existovat i nadále a časem dále poroste, i když v menší míře než v podmínkách režimů podpory. V této souvislosti několik stran tvrdilo, že cenové parity již bylo v některých regionech Unie dosaženo nebo téměř dosaženo.
(627)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že dovoz z ČLR nepokryl celé zvýšení spotřeby a že zatímco v případě modulů ztratilo výrobní odvětví Unie mezi rokem 2009 a 2010 podíl na trhu, jeho ziskovost v tomto období se stále zvyšovala. Kromě toho bylo argumentováno tím, že v roce 2009, kdy dovoz článků z ČLR dosahoval pouze 8 % podílu na trhu, výrobní odvětví Unie stále vykazovalo 8 % ztrátu.
(628)
Jak již bylo uvedeno ve 609. až 616. bodě odůvodnění výše, navzdory poklesu spotřeby Unie v období šetření si subvencovaný dovoz z ČLR během posuzovaného období buď udržoval svůj jeho podíl na trhu (u modulů), nebo ho zvyšoval (u článků) na úkor výrobního odvětví Unie. Nelze proto vyvodit závěr, že snížení spotřeby bylo takové povahy, aby narušilo příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Šetření kromě toho prokázalo, že vzhledem k tomu, že kapacita výrobního odvětví Unie byla v každém případě mnohem nižší než úroveň spotřeby, klesající spotřeba v období šetření nemohla mít vliv na nepříznivou situaci výrobního odvětví Unie. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(629)
Jiná zúčastněná strana zpochybnila názor, že bude poptávka v Unii nadále existovat, i když nebudou zavedeny vnitrostátní režimy podpory. Tato strana tvrdila, že existuje souvislost mezi poptávkou a režimy podpory a že v případě neexistence takových režimů v odvětví fotovoltaiky by projekty již nebyly ziskové, a proto zmizí také poptávka po solárních panelech. Strana však neposkytla žádné důkazy, které by mohly zpochybnit zjištění uvedená výše v 626. bodě odůvodnění. Pro nedostatek nových informací v tomto ohledu bylo toto tvrzení zamítnuto.
(630)
Po poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že skutečnost, že kapacita výrobního odvětví Unie každopádně neodpovídala poptávce v Unii, je irelevantní, protože objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl u modulů v souladu s poklesem spotřeby, a znovu zdůraznila, že podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobil pokles spotřeby mezi rokem 2011 a obdobím šetření. Vzhledem k tomu, že od roku 2011 do období šetření se spotřeba v Unii snížila a objem prodeje modulů se snížil obdobně, je na tyto skutečnosti třeba nahlížet v souvislosti s vývojem čínských subvencovaných cen, které byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což tak přinutilo výrobní odvětví Unie prodávat se ztrátou. V tomto ohledu je třeba připomenout, že jak je zmíněno ve 111. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení, dovoz z ČLR si buď zachovával podíl na trhu (u modulů), nebo ho zvyšoval (u článků), když spotřeba klesala. Čínské dovozové ceny současně výrazně klesaly a byly podstatně nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
5.3.4. Zaručené výkupní ceny jako hlavní příklad režimů podpory
(631)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčina újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie souvisí se snižováním zaručených výkupních cen solární energie, jež členské státy zavedly. Toto snižování údajně vedlo k poklesu počtu solárních zařízení a snížilo poptávku po výrobku, který je předmětem šetření, na trhu Unie, a tím způsobilo podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie.
(632)
Členské státy zavedly zaručené výkupní ceny, povinné plnění kvót s obchodovatelnými zelenými osvědčeními, investiční dotace a daňové pobídky, aby podpořily výrobu energie z obnovitelných zdrojů. V určitých členských státech je rovněž poskytována podpora ze strukturálních fondů EU. Nejčastěji používaným nástrojem na podporu solární energie byly zaručené výkupní ceny. Analýza Komise se zaměřila na tento druh režimu podpory.
(633)
Zaručené výkupní ceny jsou nástrojem finanční podpory zaměřeným na dosažení závazných vnitrostátních cílů pro využívání energie z obnovitelných zdrojů, jak předepisuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (102). Úroveň podpory a způsob fungování zaručených výkupních cen jsou v jednotlivých členských státech různé. Díky zaručeným výkupním cenám jsou provozovatelé elektrických sítí povinni nakupovat solární energii za ceny, jež zajišťují, že se výrobcům solární energie (obvykle vlastníkům solárních zařízení) vrátí náklady a že dosáhnou přiměřeného zisku. Zaručené výkupní ceny, stejně jako jiné režimy podpory, ve většině případů také podléhají kontrole státní podpory podle článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie, což zajišťuje, že náhrady poskytované výrobcům elektrické energie nebudou neúměrně vysoké.
(634)
I přes rozdíly mezi členskými státy je třeba, pokud jde o vývoj zaručených výkupních cen v Unii, poukázat na tři jevy: i) snižování úrovně zaručených výkupních cen, ii) pozastavení režimu zaručených výkupních cen jako celku (Španělsko), iii) zavedení horních hranic kapacity pro zařízení způsobilá pro podporu a také celkových horních hranic pro novou kapacitu instalovanou v daném roce, na kterou je poskytována podpora na úrovni členských států. Pokud jde o horní hranice, zdá se, že byly zaváděny hlavně v roce 2012, a s největší pravděpodobnosti proto nemají žádný vliv na spotřebu v období šetření. Analýza se proto zaměřila na nedávné pozastavení zaručených výkupních cen ve Španělsku a na snižování úrovně zaručených výkupních cen ve většině členských států. Bylo analyzováno, zda měly dopad na poptávku na trhu Unie a zda to mohlo způsobit podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti se mělo za to, že dopad vývoje zaručených výkupních cen na poptávku v oblasti modulů byl reprezentativní také pro situaci v oblasti článků. Vzhledem k tomu, že jsou články nezbytně nutné pro výrobu modulů a v jiných výrobních procesech se nepoužívají, pokles poptávky po modulech ovšem automaticky vyvolá pokles poptávky po článcích.
(635)
Šetření potvrdilo souvislost mezi vývojem zaručené výkupní ceny a spotřebou, avšak ukázalo, že pokles spotřeby mezi rokem 2011 a obdobím šetření nepřispěl k narušení příčinné souvislosti mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, jak je podrobně popsáno v 625. bodě odůvodnění výše. Šetření totiž ukázalo, že ačkoliv se situace výrobního odvětví Unie zhoršovala, vyvážející výrobci si dokázali udržet vysoký podíl na trhu u modulů (80 %), a ještě mírně zvýšili svůj podíl na trhu u článků (z 20 % v roce 2011 na 22 % v období šetření). Navíc je třeba poznamenat, že průměrná cena modulů účtovaná výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období klesla o 53 %, zejména v důsledku značného růstu subvencovaného dovozu a jeho výrazného tlaku na ceny na trhu Unie. Ztrátu ziskovosti, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, proto nelze přičítat hlavně snižování zaručených výkupních cen.
(636)
Uznává se tedy, že zaručené výkupní ceny vyvolaly poptávku po solární energii a že nedávné pozastavení zaručených výkupních cen (jako ve Španělsku) a jejich snižování v jiných členských státech v období šetření spotřebu šetřeného výrobku snížilo, a mohlo tak přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Avšak pokles spotřeby během období šetření nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(637)
Některé strany tvrdily, že snižování zaručených výkupních cen způsobilo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie přestaly být pro investory přitažlivé, a snížilo tak v Unii poptávku po dotčeném výrobku.
(638)
Šetření potvrdilo souvislost mezi úrovní zaručených výkupních cen a úrovní investic do odvětví výroby solárních zařízení, avšak ukázalo také, že v oblastech s vysokou mírou slunečního záření, kde je výroba solární energie účinnější, a v oblastech s vysokými cenami elektřiny jsou investice do solární energie na těchto cenách méně závislé. Šetření totiž ukázalo, že dochází (např. ve Španělsku) k stále novým investicím, a to nehledě na pozastavení režimu zaručených výkupních cen. Šetření dále ukázalo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie si zachovaly svou přitažlivost i při nižší úrovni zaručených výkupních cen. Na základě výše uvedeného bylo toto tvrzení odmítnuto.
(639)
Několik stran prohlásilo, že vývoj zaručených výkupních cen silně tlačil ceny dolů a s tím i ziskovost výrobního odvětví Unie. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že byl přezkoumán pouze dopad vývoje zaručených výkupních cen na poptávku, a měl být analyzován rovněž dopad na ceny. V téže souvislosti některé zúčastněné strany uvedly, že většina členských států provedla významné snížení již v roce 2010, což znamenalo tlak na snížení cen modulů.
(640)
Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že členské státy provedly snížení zaručených výkupních cen v různých momentech a s různou rychlostí a že sestavit celkový přehled pro celou Unii je poměrně obtížné. Bez ohledu na moment, kdy byla úroveň zaručených výkupních cen nejnižší, nelze výrazné snížení cen výrobního odvětví Unie a jeho ziskovosti v průběhu posuzovaného období vysvětlit pouze či především snížením zaručených výkupních cen. Za prvé, na základě informací shromážděných pro Německo a Itálii, které společně představovaly přibližně 75 % spotřeby Unie v roce 2011, byl pokles průměrné prodejní ceny výraznější než pokles zaručených výkupních cen v období šetření. Za druhé ze shromážděných důkazů vyplývá, že v některých zemích, jako je Itálie, a to i v kontextu velmi velkorysých zaručených výkupních cen muselo výrobní odvětví Unie výrazně snížit své ceny. A konečně je třeba uvést, že během období šetření muselo výrobní odvětví Unie prodávat za ceny nižší, než byly jeho výrobní náklady, což bylo zejména důsledkem skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci pokrývali 80 % spotřeby Unie, a byli tudíž schopni ovlivňovat mechanismy pro tvorbu cen.
(641)
Při šetření bylo dále zjištěno, že do roku 2011 byly investice do solární energie velmi atraktivní, a to díky vyšší úrovni zaručených výkupních cen společně s poklesem cen modulů v Unii, a investoři tak dosahovali vysoké návratnosti. To mělo za následek velký počet investic a z toho vyplývající poptávku po solárních panelech. V důsledku zvýšené poptávky výrazně stoupla celková částka vyplacených zaručených výkupních cen a většina členských států upravila stávající režimy zaručených výkupních cen směrem dolů, aby se zabránilo mimo jiné zvýšení nákladů na elektrickou energii. Z toho vyplývá, že snížení zaručených výkupních cen mohlo být důsledkem snížení cen, a ne naopak. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(642)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že existuje rozpor mezi 640. bodem odůvodnění výše, že posouzení poptávky v Unii jako celku je obtížné, a 608. bodem odůvodnění výše, kde se uvádí, že analýza příčinných souvislostí pro každý členský stát by nevedla ke smysluplným výsledkům. V tomto ohledu je třeba ozřejmit, že v posouzení provedeném tak, jak je popsáno v 640. bodě odůvodnění výše, se odkazuje se na obtíže při vytváření celkového přehledu týkajícího se vývoje zaručených výkupních cen v celé Unii, a nikoli poptávky v Unii, jak tvrdí zúčastněná strana. Z toho vyplývá, že neexistuje žádný rozpor mezi oběma body odůvodnění, a proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(643)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že i v kontextu vysoké úrovně zaručených výkupních cen může cena modulů významně klesat v důsledku technologického rozvoje, úspor z rozsahu, snížení nákladů a rostoucí globální výrobní kapacity. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že shromážděné důkazy naznačují, že italští výrobci byli nuceni snížit své ceny pod výrobní náklady, i když byla úroveň zaručených výkupních cen vysoká. Zatímco výše uvedené faktory mohou skutečně mít vliv na průměrné náklady, nemohou vysvětlit, proč byli výrobci v Unii nuceni snížit své ceny pod své výrobní náklady. Proto byl učiněn závěr, že to byly především subvencované dovozy z ČLR, které stlačily ceny na neudržitelnou úroveň, a toto tvrzení bylo zamítnuto.
(644)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že závěr uvedený v 641. bodě odůvodnění výše, že snížení zaručených výkupních cen mohlo být výsledkem poklesu cen, a ne naopak, nebyl ničím podložen.
(645)
Je třeba poznamenat, že závěry uvedené v 641. bodě odůvodnění výše byly vyvozeny na základě informací, které byly k dispozici během šetření, a popsané scénáře byly skutečně považovány za přiměřené vzhledem k okolnostem na tomto specifickém trhu. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(646)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana nesouhlasila se závěrem, že tlak na pokles cen u výrobců v Unii byl vyvíjen hlavně subvencovanými dovozy, a tvrdila, že tomu bylo naopak - snížení zaručených výkupních cen donutilo výrobce v Unii snížit své ceny. Stejná strana zopakovala, že při snížení zaručených výkupních cen klesly ceny fotovoltaických systémů v souladu se snížením zaručených výkupních cen, tak aby nestouply náklady pro společnosti připravující tyto projekty, což nakonec způsobilo tlak na ceny výrobců v Unii.
(647)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy přesvědčivé důkazy na podporu těchto tvrzení, Komise se nadále držela své analýzy a závěrů, jak jsou uvedeny v 640. a 641. bodě odůvodnění.
(648)
Stejná strana tvrdila, že trhy jsou ovlivněny vývojem zaručených výkupních cen, a předložila informace, které ukazují počet fotovoltaických zařízení v letech 2012 a 2013 ve Spojeném království. Informace poskytnuté touto stranou představovala publikace vlády Spojeného království vycházející z týdenních registrací v Centrálním registru zaručených výkupních cen Spojeného království. Je třeba poznamenat, že se tyto informace týkaly většinou období nespadajícího do období šetření a pouze jednoho členského státu, zatímco současné šetření se zaměřilo na situaci trhu Unie jako celku. V každém případě není pochyb o tom, že úroveň zaručených výkupních cen ovlivňuje poptávku, neboť ziskovost investic v místech s nižší mírou slunečního záření na úrovni zaručených výkupních cen závisí. Aby však prokázaly, že úroveň, na které byly zaručené výkupní ceny stanoveny během období šetření, způsobila újmu, musely by zúčastněné strany dokázat, že zvýšení ceny výrobců v Unii na úroveň nezpůsobující újmu by znamenalo, že výrobci v Unii by bývali nebyli schopni prodat dotčené výrobky, neboť investice do fotovoltaických systémů by v těchto cenových úrovních bývaly nebyly životaschopné. Žádné takové důkazy nebyly předloženy. Tento argument byl proto zamítnut.
(649)
Několik stran uvedlo, že v souvislosti s nízkou úrovní zaručených výkupních cen byly investice do projektů v oblasti fotovoltaiky hospodářsky rentabilní pouze ve spojení s dodávkami solárních panelů dovážených z ČLR za nižší ceny. Byl proto vysloven argument, že snížení zaručených výkupních cen způsobilo výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Jiná strana tvrdila, že úroveň zaručených výkupních cen ovlivňuje mechanismus tvorby cen u modulů.
(650)
Je třeba poznamenat, že náklady na modul, při nichž bude projekt stále hospodářsky životaschopný, se mezi členskými státy a mezi regiony liší v závislosti na řadě faktorů, jako jsou zaručené výkupní ceny, jiné regulační pobídky, míra slunečního záření, ceny konvenční elektřiny atd. Kromě toho šetření ukázalo, že jsou stávající zařízení čím dál méně závislá na zaručených výkupních cenách, neboť cenové parity fotovoltaické sítě bylo pravděpodobně u některých typů zařízení dosaženo v několika regionech v Evropě, jako je velká část Itálie, Španělsko, Portugalsko, jižní Francie a Řecko. Na základě výše uvedených argumentů byla tvrzení v tomto ohledu zamítnuta.
(651)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise neprošetřila, zda se výrobní odvětví Unie nedopustilo chyby, když nepředvídalo, že dojde k náhlému zrušení nebo omezení státních režimů podpory. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné argumenty. Je však třeba poznamenat, že na základě shromážděných důkazů nejsou k dispozici žádné informace o tom, že by výrobní odvětví Unie reagovalo na tržní signály (tj. vývoj spotřeby) a jiné dostupné informace (tj. omezení programů podpory) nepřiměřeně. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(652)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že snížení zaručených výkupních cen způsobilo pokles prodeje výrobního odvětví Unie, jelikož investice byly rentabilní pouze díky dostupným čínským cenám. Shromážděné důkazy ve skutečnosti ukazují u výrobního odvětví Unie v období šetření pouze mírný pokles prodeje, což odporuje tomu, co by se dalo očekávat, pokud by fotovoltaické projekty byly proveditelné pouze s čínskými moduly. Naopak, prodej modulů výrobního odvětví Unie se až do roku 2011 zvyšoval a poté během období šetření lehce klesl, což odpovídá vývoji spotřeby. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(653)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles zaručených výkupních cen donutil výrobce v Unii ke snižování cen, aby udrželi zájem investorů o investice do fotovoltaické energie a udrželi vzestupný trend poptávky a růstu.
(654)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své ceny hlavně kvůli tlaku ze strany subvencovaného dovozu, a nikoli kvůli snižování zaručených výkupních cen. Nasvědčuje tomu skutečnost, že k nejvýraznějšímu poklesu cen výrobního odvětví Unie došlo v letech 2010 a 2011, tj. ještě před větším snižováním zaručených výkupních cen. Ve skutečnosti to byl růst subvencovaného dovozu z ČLR za ceny výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, který donutil výrobní odvětví Unie stále více snižovat své ceny. Na základě těchto skutečností bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
(655)
Jiná zúčastněná strana prohlásila, že závěry o tom, že změny zaručených výkupních cen nenarušily uvedenou příčinnou souvislost, uvedené ve 174. a 175. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení, nemají žádné věcné nebo právní opodstatnění a jsou v rozporu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení, jelikož Komise neposoudila úroveň újmy způsobené snížením zaručených výkupních cen a jelikož se domnívala, že významný pokles cen u výrobního odvětví Unie byl důsledkem pouze subvencovaného čínského dovozu. Tatáž strana tvrdila, že pokles ceny modulů a článků byl globálním jevem a neměl původ v tlaku čínského dovozu.
(656)
Pokud jde o tvrzení, že Komise neposoudila úroveň újmy způsobené snížením zaručených výkupních cen, odkazuje se na 628. a 629., jakož i na 640. a 641. bod odůvodnění výše, kde Komise došla k závěru, že ani pokles poptávky, ani dopad zaručených výkupních cen na unijní ceny nebyly takové povahy, aby narušily příčinnou souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a subvencovaným dovozem z ČLR, a to bez ohledu na to, zda a do jaké míry byly případně způsobeny snížením zaručených výkupních cen. Proto bylo tvrzení, že zjištění Komise nemají žádný věcný základ, zamítnuto. Pokud jde o tvrzení, že pokles cen modulů a článků byl celosvětovým jevem, odkazuje se na 619. až 621. bod odůvodnění výše, kde byly posouzeny objem a ceny dovozu z jiných zemí než ČLR do Unie. V globálním měřítku sice skutečně sledovaly ceny modulů a článků klesající trend, avšak subvencované ceny dovozu z ČLR prohloubily tento sestupný trend až na ztrátovou úroveň. Na základě výše uvedeného bylo uvedené tvrzení odmítnuto.
(657)
Souhrnně řečeno, zaručené výkupní ceny byly důležitým činitelem ovlivňujícím vývoj na fotovoltaickém trhu Unie a vývoj spotřeby šetřeného výrobku byl existencí zaručených výkupních cen ovlivněn. Šetření však ukázalo, že i přes značné snižování zaručených výkupních cen nedošlo k výraznému poklesu spotřeby. Kromě toho šetření ukázalo, že hlavním důvodem ke snížení unijních cen nebylo snížení zaručených výkupních cen. Byl proto vyvozen závěr, že vývoj zaručených výkupních cen nebyl takové povahy, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.3.5. Jiná finanční podpora poskytovaná výrobnímu odvětví Unie
(658)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobilo snížení finanční podpory poskytované tomuto výrobnímu odvětví Unie. Na podporu tohoto tvrzení byly předloženy informace založené na subvencích, jež byly jednomu z výrobců v Unii poskytnuty před posuzovaným obdobím (mezi lety 2003 a 2006).
(659)
Předložené důkazy neprokázaly žádnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a údajnou subvencí, kterou obdržel jeden z výrobců v Unii v období předcházejícím posuzovanému období. Ostatně tato informace se jeví jako irelevantní, neboť pochází z doby před posuzovaným obdobím. Proto nemohla být prokázána žádná souvislost mezi jakoukoli údajnou subvencí poskytnutou výrobnímu odvětví Unie a újmou, již toto odvětví utrpělo. Na základě toho bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
5.3.6. Nadbytečná kapacita
(660)
Bylo uváděno, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byla nadbytečná kapacita na trhu Unie a světovém trhu celkově. Bylo také uváděno, že nadbytečná kapacita na světovém trhu vedla k oživení výrobního odvětví Unie, ke kterému v současnosti dochází, a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení. Některé zúčastněné strany dále tvrdily, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie souvisela s přílišným zvyšováním kapacity výrobního odvětví Unie, kterou toto odvětví samo způsobilo. Některé strany naopak tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobilo to, že výrobní odvětví Unie neuskutečnilo nezbytné investice do zvýšení kapacity.
(661)
Výrobní odvětví Unie skutečně zvyšovalo svou výrobní kapacitu, avšak celkový objem jeho výroby během posuzovaného období nepokrýval rostoucí úroveň spotřeby na trhu Unie. Růst výrobní kapacity výrobního odvětví Unie proto byl odůvodněný a sledoval vývoj trhu, tj. zvýšenou spotřebu. Nelze jej tudíž považovat za příčinu způsobené újmy.
(662)
Podobně se na základě těchto skutečností během šetření nepotvrdilo ani tvrzení, že výrobní odvětví Unie neinvestovalo do rozšíření kapacity. Právě naopak, jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie v celém průběhu posuzovaného období postupně zvyšovalo kapacitu a v celém průběhu posuzovaného období mělo k dispozici nadbytečnou kapacitu, což nasvědčuje tomu, že bylo schopné uspokojit i další poptávku. Tento argument proto musel být zamítnut.
(663)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že v obtížné situaci vyvolané nadbytečnou kapacitou světového trhu a následnou změnou trhu se ocitly všechny hospodářské subjekty na trhu, včetně subjektů působících v odvětvích navazujících na výrobní odvětví Unie a v odvětvích na počátku výrobního řetězce. V této souvislosti se uvádělo, že výrobek, který je předmětem šetření, se stal komoditou, u níž jednotliví výrobci již nejsou schopni stanovit ceny, ale u níž se ceny řídí celosvětovou poptávkou a nabídkou. Bylo uváděno, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila právě tato situace, a nikoli subvencovaný dovoz.
(664)
Šetření potvrdilo existenci nadbytečné kapacity na světovém trhu, která měla původ hlavně v ČLR. Pokud jde o změnu na trhu, která údajně vedla k tomu, že se výrobek, který je předmětem šetření, stal komoditou, toto by neospravedlňovalo nekalé chování v oblasti cen a nekalé obchodní praktiky. V souvislosti s tím je třeba podotknout, že výrobní odvětví Unie vyrábí a prodává šetřený výrobek již více než 20 let, zatímco odvětví vyrábějící dotčený výrobek v ČLR se rozvinulo teprve nedávno (přibližně v polovině posledního desetiletí), přitahováno hlavně zaručenými výkupními cenami a dalšími politickými pobídkami Unie a následným růstem poptávky. Na základě těchto skutečností byly výše uvedené argumenty zamítnuty.
(665)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že nadbytečná kapacita vedla k racionalizaci cen. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že na jedné straně nadbytečná kapacita vedla ve skutečnosti k „závodu o nejnižší ceny“ a k tlaku na ceny výrobního odvětví Unie, který v průměru převyšoval snížení výrobních nákladů. Na druhé straně se zvýšení kapacity výrobního odvětví Unie řídilo vývojem na trhu a bylo považováno za přiměřené. Navíc se výrobní kapacita článků zvýšila méně než u modulů. Tvrzení v tomto ohledu bylo proto nutno odmítnout.
(666)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobilo to, že se výrobní odvětví Unie zaměřilo pouze na specifické investice a neuskutečnilo nezbytné investice do zvýšení kapacity a snížení nákladů. Ani toto tvrzení nemohlo být potvrzeno zjištěními během šetření, jež prokázala, že výrobní odvětví Unie svou výrobní kapacitu a výkonnost v průběhu posuzovaného období zvýšilo. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(667)
Kromě toho jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobní odvětví Unie zvýšilo svou výrobní kapacitu i přes nízkou míru využití kapacity, čímž si samo způsobilo újmu. Toto tvrzení však bylo založeno na srovnání mezi vývojem investic u výrobců v Unii zařazených do vzorku a vývojem využití kapacity celého výrobního odvětví Unie, což není vhodný základ pro srovnání. Šetření dále ukázalo, že výrobní odvětví Unie nerozšiřovalo své výrobní kapacity v míře, která by překročila vývoj spotřeby v Unii, a proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
(668)
Kromě toho ze shromážděných důkazů vyplývá, že prostřednictvím investic do nových strojů mohlo výrobní odvětví Unie snížit své výrobní náklady a dosáhnout větší konkurenceschopnosti. Tento argument proto musel být zamítnut.
(669)
Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany zpochybnily tvrzení, že navýšení kapacity výrobního odvětví Unie bylo přiměřené a odpovídalo vývoji trhu, a zejména vývoji spotřeby Unie. Avšak pokud jde o moduly, výrobní kapacita vzrostla o 106 %, zatímco spotřeba v Unii se během posuzovaného období zvýšila o 221 %, tj. více než dvojnásobně. Obdobně, pokud jde o články, výrobní kapacita vzrostla o 39 %, zatímco spotřeba v Unii se během posuzovaného období zvýšila o 87 %. To ukazuje, že zvýšení kapacity bylo podstatně nižší než zvýšení spotřeby, a nelze je tudíž považovat za nepřiměřené vzhledem k tomu, že v Unii nikdy nebyla nadměrná kapacita. Kromě toho rozbor otázky, zda bylo navýšení výrobní kapacity přiměřené, by neměl vycházet z roční analýzy, ale měl by zohlednit vývoj během celého posuzovaného období. Navýšení kapacity je totiž zpravidla plně funkční až po určité době po uskutečnění investic a izolovaná analýza za jeden rok může vést ke zkreslenému obrazu. Tento argument byl proto zamítnut.
5.3.7. Dopad cen surovin
(670)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie souvisela s vývojem cen polykrystalického křemíku, hlavní suroviny pro výrobu destiček. Bylo uváděno, že výrobní odvětví Unie uzavřelo dlouhodobé dodavatelské smlouvy s pevnými cenami, a proto nemohlo mít prospěch z poklesu cen polykrystalického křemíku v posuzovaném období.
(671)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie má uzavřeny dlouhodobé smlouvy na dodávky polykrystalického křemíku, avšak na základě vývoje cen polykrystalického křemíku byly podmínky těchto smluv sjednány znovu a smluvní ceny se přiblížily cenám na okamžitém trhu, nebo byly ještě nižší.
(672)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie, nebo přinejmenším jeho část, nemohlo těžit z poklesu cen polykrystalického křemíku v období šetření v důsledku dlouhodobých smluv o surovinách. Tyto strany uvedly, že nová projednání nebo ukončení dlouhodobých smluv o polykrystalickém křemíku nebo destičkách měla za následek sankce. Na podporu tohoto argumentu strany poskytly články z tisku o tom, že někteří výrobci v Unii čelí sporu nebo že ukončili smlouvy. Některé strany poskytly údaje, které měly potvrdit, že dlouhodobé smlouvy nemohly být znovu projednány.
(673)
Polykrystalický křemík je hlavní surovinou pro výrobce destiček. Šetření odhalilo, že ceny polykrystalického křemíku se zvýšily v roce 2008, kdy dosáhly svého vrcholu přibližně 500 USD/kg, avšak znovu poklesly v roce 2009, kdy dosáhly asi 50-55 USD/kg na konci roku 2009, a konečně v roce 2010 a na začátku roku 2011 zaznamenaly pouze mírně rostoucí trend. Ceny významně poklesly v období šetření a dosáhly 30 USD/kg (zprávy Společného výzkumného střediska o vědě a politice, PV Status Report 2012 (Zpráva o stavu fotovoltaiky za rok 2012)). Je třeba uvést, že dopad cen polykrystalického křemíku na výrobní odvětví Unie mohl být jen okrajový, neboť veškerý vliv na výrobní náklady článků a modulů byl rozptýlen prostřednictvím hodnotového řetězce. Kromě toho se výše uvedené články v tisku týkaly vývoje po období šetření, který neměl vliv na situaci výrobního odvětví Unie během období šetření, a proto je nelze brát v úvahu. Lze potvrdit, že výrobní odvětví Unie bylo opravdu schopno znovu vyjednat nejen ceny podle dlouhodobých smluv, ale rovněž jakékoli smluvní pokuty týkající se těchto dlouhodobých smluv.
(674)
Jedna zúčastněná strana dále tvrdila, že stačí, že byli pouze někteří výrobci v Unii pod vlivem dlouhodobých smluv, a že situace celého výrobního odvětví Unie je irelevantní. Tvrdila, že vyšší náklady nemusí nutně ovlivnit všechny hospodářské subjekty stejným způsobem. Tento argument pomíjí zjištění, že celkově neplatily pro výrobní odvětví Unie v mnoha případech vyšší průměrné ceny polykrystalického křemíku, než byly tržní ceny nebo okamžité ceny, a že proto otázka, zda mají vyšší náklady vliv na všechny, nebo jen na několik subjektů, nebyla považována za relevantní. Tento argument byl proto zamítnut.
(675)
Jiná zúčastněná strana požadovala, aby Komise oddělila, rozlišila a kvantifikovala účinky jednotlivých faktorů, které měly vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie; zejména by měl být posuzován samostatně dopad významného poklesu ceny polykrystalického křemíku. V tomto ohledu bylo argumentováno tím, že to byl pokles cen polykrystalického křemíku, spíše než cenový tlak ze strany čínského dovozu, který způsobil pokles prodejních cen. Pokud jde o výrobní odvětví Unie, jeho průměrné prodejní ceny klesly mnohem více, než jaký byl pokles průměrných výrobních nákladů, na nějž mohl mít dopad pokles cen surovin. Tento argument byl proto zamítnut.
(676)
Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany znovu zopakovaly, že dopad snížení cen polykrystalického křemíku na náklady výrobního odvětví Unie nebyl omezen nebo zředěn prostřednictvím hodnotového řetězce, jak bylo vyvozeno v průběhu šetření. Jak však již bylo uvedeno ve 255. bodě odůvodnění výše, polykrystalický křemík je hlavní surovinou pro výrobce destiček, a tudíž se mělo za to, že veškerý dopad na výrobní náklady článků nebo modulů byl zředěn prostřednictvím hodnotového řetězce. Zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy, které by mohly toto zjištění zpochybnit. Šetření navíc ukázalo, že snížení cen polykrystalického křemíku během posuzovaného období se odrazilo v průměrných nákladech na výrobu článků a modulů v podnicích výrobního odvětví Unie zařazených do vzorku; tyto náklady poklesly v podobné míře jako ceny polykrystalického křemíku. Jedna zúčastněná strana zpochybnila dopad údajných sankcí, jež muselo výrobní odvětví Unie platit v důsledku nového sjednání dodavatelských smluv. V tomto ohledu nelze vyloučit, že byli někteří výrobci nuceni platit sankce za zrušení smluv na dodávku destiček během posuzovaného období. Komise však nenašla žádné důkazy o tom, že by tyto sankce mohly mít dopad na situaci výrobního odvětví Unie jako celku nebo že by byly reprezentativní. Ani dotčené zúčastněné strany takové důkazy nepředložily. Nelze tedy sice zcela vyloučit, že sankce mohly mít určitý negativní dopad na omezený počet výrobců v Unii, celkový dopad na výrobní odvětví Unie je však v každém případě zanedbatelný, a tudíž nemohl narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, která byla celému výrobnímu odvětví Unie způsobena. Tyto argumenty bylo proto nutno odmítnut.
(677)
Další zúčastněná strana tvrdila, že pokles prodejních cen výrobku, který je předmětem šetření, v Unii je částečně způsoben snížením ceny polykrystalického křemíku. Nicméně v tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetření ukázalo, že ceny dovozu z ČLR byly subvencovány a byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Pokles cen proto přesahuje snížení výrobních nákladů, které lze vysvětlit poklesem cen surovin. Pokud by pokles cen byl pouze důsledkem poklesu cen surovin, nebylo by výrobní odvětví Unie nuceno snížit své prodejní ceny pod své výrobní náklady. Proto je třeba tento argument odmítnout.
(678)
Jiná zúčastněná strana zopakovala, že soudní spor jednoho výrobce v Unii v období šetření mohl ovlivnit situaci přinejmenším tohoto výrobce v Unii již v průběhu období šetření. Tato strana však nevysvětlila, jak a do jaké míry tato událost, ke které došlo po období šetření, skutečně mohla mít vliv na situaci tohoto výrobce během období šetření. Stejně tak nebyly při šetření nalezeny žádné důkazy dokládající takové účinky. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto
(679)
Dále tatáž zúčastněná strana zpochybnila výše uvedená zjištění, neboť údajně nebyl předložen žádný důkaz. Nicméně zjištění v průběhu šetření vycházela ze skutečností a skutečných důkazů, jejichž nedůvěrná verze byla k dispozici všem zúčastněným stranám.
(680)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že i když někteří konkrétní výrobci v Unii mohli být ovlivněni dlouhodobými smlouvami, výrobní odvětví Unie celkově těmito dlouhodobými smlouvami neutrpělo a bylo schopno plně využít poklesu cen surovin. Dlouhodobé smlouvy proto nebyly takové povahy, aby narušily příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.3.8. Újma, kterou si výrobní odvětví Unie přivodilo samo: dopad automatizace, velikost, úspory z rozsahu, konsolidace, inovace, nákladová efektivnost, dovozy výrobního odvětví Unie
(681)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byl vysoký stupeň automatizace výrobního procesu. Bylo uváděno, že menší výrobci jsou oproti větším, vertikálně integrovaným výrobcům v nevýhodě, a jakoukoli újmu, kterou malí výrobci utrpěli, nelze přičítat subvencovanému dovozu. V této souvislosti bylo rovněž uváděno, že výrobní odvětví Unie je v každém případě celkově malé, a proto nemohlo využívat úspor z rozsahu.
(682)
Šetření ukázalo, že i u malých výrobců na trhu Unie je výrobní proces vysoce automatizovaný, což se pozitivně promítá do jejich výrobních nákladů. Většina výrobců v Unii je specializována v jedné části výrobního procesu (články nebo moduly) a díky této specializaci se zvýšila jejich konkurenceschopnost u konkrétního, jimi vyráběného typu výrobku. Tvrzení, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobil dopad vysokého stupně automatizace, bylo proto zamítnuto.
(683)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že tlak cen vedl ke konsolidaci výrobního odvětví Unie a čínského výrobního odvětví a že právě tato konsolidace je příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Šetření však ukázalo, že tato konsolidace byla spíše důsledkem subvencovaného dovozu a nekalých obchodních praktik. Navíc tato strana nedoložila žádnými důkazy, do jaké míry mohl být tento proces konsolidace příčinou způsobené újmy.
(684)
Dále bylo uvedeno, že příčinou způsobené újmy je nedostatečná vertikální integrace výrobního odvětví Unie. Vertikálně integrovaní výrobci by za normálních tržních podmínek měli mít svůj dodavatelský řetězec celkově lépe zabezpečený. Šetření však ukázalo, že výhoda vyplývající z vertikální integrace té části výrobního odvětví Unie, která je vertikálně integrována, nemohla být plně využita, neboť tlak subvencovaného dovozu na ceny byl mimořádně silný. Kromě toho výrobní odvětví Unie, a to i vertikálně integrovaní výrobci v Unii, nemohlo v důsledku subvencovaného dovozu plně využít vysoké míry využití kapacity k dosažení úspor z rozsahu. Šetření dále neprokázalo jakoukoli souvislost mezi vertikální integrací a vyšší mírou ziskovosti, neboť silný tlak na ceny tuto vzájemnou souvislost změnil.
(685)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie v dostatečné míře technicky neinovuje a neinvestuje do nových technologií. Šetření však nedospělo k žádným věcným důkazům, které by tato tvrzení potvrzovaly. Šetření naopak ukázalo, že většina investic uskutečněných výrobním odvětvím Unie směřovala do nových strojů a do výzkumu a vývoje a že celosvětově neexistují mezi těmito výrobky žádné významné rozdíly v technologii.
(686)
Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že příčinou podstatné způsobené újmy je slabá realizace projektů (neúspěšné projekty). V této souvislosti je třeba podotknout, že uvedené tvrzení nebylo ničím podložené. Každý neúspěšný projekt navíc bylo možné považovat spíše za důsledek subvencovaného dovozu. Uvedený argument proto musel být zamítnut.
(687)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie není schopno včas racionalizovat své náklady tak, aby dokázalo reagovat na vývoj na světovém trhu. Jiné strany tvrdily, že v Unii jsou vyšší náklady práce a režijní náklady než v ČLR.
(688)
Šetřením se prokázalo, že náklady na výrobu ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období neustále klesaly. Produktivita se u modulů a článků zvýšila. Jak bylo uvedeno výše, v důsledku prudkého růstu subvencovaného dovozu z ČLR a následného silného tlaku na ceny na trhu Unie nemohlo výrobní odvětví Unie z tohoto snižování nákladů mít prospěch.
(689)
Je třeba poukázat na to, že vyvážející výrobci v ČLR nemají žádné komparativní výhody, pokud jde o používané suroviny (polykrystalický křemík) a stroje, jelikož obojí se většinou dováží z Unie. Pokud jde o náklady práce a režijní náklady, včetně odpisů, tyto náklady v období šetření představovaly v průměru necelých 10 % celkových nákladů na výrobu modulů a jejich vliv není považován za významný. Pokud jde o náklady na elektřinu, tyto náklady v období šetření představovaly v průměru necelé 1 % celkových nákladů na výrobu modulů a jejich vliv není považován za významný. Kromě toho tvrzení, že Číňané používali nejnovější zařízení, nebylo opodstatněné.
(690)
Dále bylo uváděno, že někteří výrobci v Unii si pořizovali články a/nebo moduly v dotčené zemi a přeprodávali tyto výrobky na trhu Unie jako své vlastní. Újmy plynoucí z těchto transakcí by neměly být přičítány dovozu subvencovaných výrobků. Šetření však odhalilo, že dovoz dotčeného výrobku uskutečňovaný výrobním odvětvím Unie byl svou povahou doplňkový a z hlediska objemu omezený ve srovnání s celkovou výrobou v Unii, a proto byl jeho vliv, pokud vůbec nějaký byl, spíše okrajový a nelze mít za to, že by narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(691)
Aby mohlo výrobní odvětví Unie čelit trendu klesajících cen dovozu z ČLR, muselo vyvíjet značné úsilí zaměřené na racionalizaci svých výrobních nákladů. Navzdory úsilí výrobního odvětví Unie se tato racionalizace nákladů nemohla promítnout do prodejní ceny kvůli značnému cenovému podbízení ze strany subvencovaného dovozu.
(692)
Jistá zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byly nedostatečné úspory z rozsahu. Bylo uvedeno, že menší výrobci jsou oproti větším, vertikálně integrovaným výrobcům v nevýhodě, a jakoukoli újmu, kterou tito výrobci utrpěli, nelze přičítat subvencovanému dovozu. Jiná zúčastněná strana prohlásila, že automatizace výrobního procesu je nákladná, a že jsou tedy ke snížení výrobních nákladů ještě důležitější úspory z rozsahu.
(693)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie, a to ani velcí a vertikálně integrovaní výrobci, nemohlo v důsledku subvencovaného dovozu plně využít vysoké míry využití kapacity k dosažení úspor z rozsahu. Šetření každopádně neprokázalo jakoukoli souvislost mezi velikostí, vertikální integrací a vyšší mírou ziskovosti, neboť silný tlak na ceny ze strany subvencovaného dovozu tuto vzájemnou souvislost změnil. Šetření prokázalo, že již nebylo možno mít prospěch z úspor z rozsahu na trhu, kde byla míra využití kapacity nízká, což platilo také pro čínské výrobce. Z tohoto důvodu byly tyto argumenty zamítnuty.
(694)
Dále jedna zúčastněná strana tvrdila, že investoři a banky by nefinancovali projekty, pokud je výrobce modulu příliš malý, neboť větší výrobci poskytují lepší záruky a jsou lépe „financovatelní“. Jinými slovy, investoři a banky se zdráhají financovat projekty související s fotovoltaikou s použitím modulů vyráběných v Unii. Šetření však prokázalo, že jakékoli preference investorů a bank pro financování čínských výrobců, kteří mají větší výrobní kapacity, je výsledkem narušení, které způsobily subvencované dovozy na trhu Unie. Jak bylo uvedeno výše, velikost výrobních linek nehraje roli, pokud míra využití zůstává nízká. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
(695)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobní odvětví Unie mělo nepříznivou strukturu nákladů ve srovnání se svými čínskými konkurenty, protože čínští výrobci mají nižší náklady práce, na elektřinu a na odpisy a měli navíc nejnovější zařízení. Dotčená strana však nebyla schopna poskytnout nové informace nebo podpůrné důkazy, které by mohly změnit závěry tohoto šetření v tomto ohledu. Zejména na tvrzení, že čínští výrobci využívali nových zařízení, reagovalo zjištění ve 203. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení, kde bylo uvedeno, že vyvážející výrobci v ČLR nemají žádné komparativní výhody, a to zejména proto, že stroje a zařízení byly dovezeny z Evropské unie. Výše uvedená tvrzení byla proto zamítnuta.
(696)
Jiná ze zúčastněných stran tvrdila, že čínští výrobci měli komparativní výhodu, pokud jde o ceny polykrystalického křemíku a o úspory z rozsahu, což mělo za následek nižší náklady na stroje. Tato strana nepředložila v tomto ohledu žádné nové informace nebo podpůrné důkazy. Tvrzení této strany bylo proto nutno odmítnout.
(697)
Dále jedna zúčastněná strana uvedla, že někteří výrobci v Unii si pořizovali články a/nebo moduly v dotčené zemi a přeprodávali tyto výrobky na trhu Unie jako své vlastní. Požadovala, aby újma plynoucí z těchto transakcí nebyla přičítána subvencovanému dovozu. Šetření však odhalilo, že dovoz dotčeného výrobku uskutečňovaný výrobním odvětvím Unie byl svou povahou doplňkový a z hlediska objemu omezený ve srovnání s celkovou výrobou v Unii, a proto byl jeho vliv, pokud vůbec nějaký byl, spíše okrajový a nelze mít za to, že by narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(698)
Jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdil, že je třeba vzít při analýze v úvahu skutečnost, že vzrostl počet zaměstnanců. V souvislosti s tímto tvrzením, je třeba poznamenat, že zaměstnanost vzrostla mezi rokem 2009 a 2011 ve výrobě modulů a poté v období šetření klesla. Ve výrobě článků zaměstnanost rostla do roku 2010, a poté v roce 2011 klesla a v období šetření dále klesala. Dále je třeba uvést, že u modulů sledovala zaměstnanost vývoj výroby v Unii. U článků vzhledem k tomu, že podíl čínského dovozu na trhu rostl během celého období na úkor výrobního odvětví Unie, nemohlo mít výrobní odvětví Unie prospěch z rostoucí spotřeby, jak se očekávalo. Proto snížení zaměstnanosti v roce 2011 a v období šetření odpovídá situaci, kdy se některé společnosti buď dostaly do platební neschopnosti, nebo zastavily svoji výrobu článků.
(699)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana zopakovala, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vyplývala z malého rozsahu a nedostatku úspor z rozsahu. Jak již bylo vysvětleno v 682. bodě odůvodnění výše a ve 195. a 196. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení, ani na celosvětovém trhu nelze rozsahu, a z něj vyplývajících úspor z rozsahu využít tam, kde je míra využití obecně nízká a kde je celosvětově k dispozici enormní nadměrná kapacita. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto
(700)
Dále tatáž strana zopakovala, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena neschopností výrobního odvětví Unie využít jakékoli nákladové výhody. Tato strana uvedla, že tomu tak bylo především v důsledku vertikální integrace většiny výrobců v Unii. Neposkytla však žádné další informace o tom, do jaké míry mohla mít vertikální integrace výrobců negativní dopad na jejich nákladovou strukturu. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto
(701)
Na základě těchto skutečností musely být všechny výše uvedené argumenty zamítnuty.
5.3.9. Konkurence výrobků z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií
(702)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je konkurence výrobků z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií, neboť tyto technologie jsou vzájemně zaměnitelné a mají stejné konečné použití. Bylo rovněž uvedeno, že tenký film soutěžil s výrobkem, který je předmětem šetření, a to zejména v případě pozemních systémů a obchodních nebo průmyslových střešních systémů, které představují zásadní část celkového fotovoltaického trhu v Unii.
(703)
Šetření ukázalo, že výrobky z tenkého fotovoltaického filmu se vyrábějí z jiných surovin a nejsou v nich používány krystalické křemíkové destičky. Mají celkově nižší účinnost přeměny a nižší výkon ve wattech než krystalické křemíkové moduly. Vzhledem k tomu nemohou být používány na omezených plochách, jako jsou střechy, tj. nejsou plně vzájemně zaměnitelné s dotčeným výrobkem. Z šetření rovněž vyplynulo, že i když jsou výrobky z tenkého fotovoltaického filmu levnější, než je výrobek, který je předmětem šetření, měly na trhu se solární energií v Unii v průběhu posuzovaného období pouze omezený podíl. A proto, ačkoliv mezi výrobky z tenkého filmu a dotčeným výrobkem může existovat určitá konkurence, je tato konkurence považována za omezenou.
(704)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana zopakovala, že konkurence výrobků z tenkého filmu pravděpodobně způsobila podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti strana uvedla, že v Německu byl podíl výrobků z tenkého filmu na celkovém trhu se solární energií po většinu období šetření podstatný a snížil se až na začátku roku 2012.
(705)
Šetření skutečně prokázalo, že průměrné ceny výrobků z tenkého filmu byly nižší než průměrné ceny výrobku, který je předmětem šetření.
(706)
Jak je však uvedeno v 703. bodě odůvodnění výše, výrobky z tenkého filmu mají výrazně nižší účinnost přeměny a nižší výkon ve wattech než moduly z polykrystalického křemíku, takže soutěž mezi těmito výrobky, pokud vůbec probíhala, nemohla přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, neboť moduly z krystalického křemíku jsou převažující technologií na trhu solární energie v Unii. Ve zprávě JRC o stavu odvětví fotovoltaiky v roce 2012 se uvádí, že v důsledku poklesu cen polykrystalického křemíku ztratil tenký film v posledních letech podíl na trhu ve prospěch krystalických křemíkových modulů.
(707)
Na základě těchto skutečností byly tyto argumenty zamítnuty.
5.3.10. Finanční krize a její důsledky
(708)
Bylo uvedeno, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je finanční krize a hospodářská recese, jež nepříznivě ovlivnily jeho přístup k financím.
(709)
Schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál se během posuzovaného období značně snížila. Jelikož odvětví solární energie je kapitálově náročné, má schopnost získat kapitál klíčový význam. Hospodářská recese měla určitý dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Šetření však ukázalo, že i přes růst trhu Unie mezi lety 2009 a 2011 se v důsledku subvencovaného dovozu z ČLR za výrazně nižší ceny, než byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie, situace výrobního odvětví Unie zhoršovala. Byl proto učiněn závěr, že možný vliv finanční krize se prohloubil vlivem růstu subvencovaného dovozu z ČLR a že omezení přístupu k financím bylo z větší části způsobeno nepříznivým vývojem na trhu, nepříznivou situací a nepříznivými vyhlídkami výrobního odvětví Unie v důsledku subvencovaného dovozu.
(710)
Navíc bylo přezkoumáno, zda újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena neschopností výrobního odvětví Unie hledat vhodné financování v době, kdy vykazovalo zisk. Šetření ukázalo, že např. v roce 2010 bylo výrobní odvětví Unie ještě ziskové, úroveň investic vzrostla u modulů o 315 % oproti roku 2009, zatímco u článků ve stejné době o 10 %. Jelikož je odvětví fotovoltaiky kapitálově náročné, očekává se, že výrobní odvětví Unie stále hledá vhodné financování za účelem zlepšení své nákladové efektivnosti a soutěže s nekalým subvencovaným dovozem. Proto byl učiněn závěr, že nedostatečný přístup k financování byl výsledkem narušené situace, a nikoli její příčinou.
(711)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana zopakovala, že poškozující účinky finanční krize je třeba oddělit a odlišit a nepřičítat dovozu subvencovaných výrobků. Tato strana odkázala na veřejně dostupné informace o tom, že alespoň jeden výrobce v Unii finanční krizi vnímal jako hlavní příčinu újmy. Současné šetření svá zjištění založilo na údajích konkrétních podniků, které významně přesahují jejich veřejně dostupná prohlášení. Proto veřejně dostupné prohlášení, na něž bylo poukázáno, nemůže zpochybnit zjištění, že finanční krize sice měla určitý dopad na situaci výrobního odvětví Unie, nemohla však narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto
(712)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že by měly být zohledněny rozdíly v přístupu k financování mezi výrobním odvětvím Unie a čínskými vyvážejícími výrobci. Tato strana uvedla, že jedním z hlavních faktorů, který způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, byly tyto rozdíly, a nikoli subvencovaný dovoz. Nicméně se zjistilo, že preferenční přístup k financování řady čínských vyvážejících výrobců narušuje trh a může též být jedním z hlavních důvodů, které umožňují čínským vyvážejícím výrobcům vyvážet dotčený výrobek za subvencované ceny. Uvedený faktor proto nemůže narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(713)
Na základě těchto skutečností bylo konstatováno, že ačkoliv finanční krize měla určitý dopad na situaci výrobního odvětví Unie, nemohla narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Tyto argumenty byly proto zamítnuty.
5.3.11. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(714)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že prodej výrobního odvětví Unie na vývoz během posuzovaného období značně poklesl, v případě modulů zejména mezi lety 2009 a 2011 a v případě článků zejména mezi rokem 2009 a prvním čtvrtletím roku 2012, a že tento fakt byl příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(715)
Jak však ukazuje následující tabulka, objem vývozu modulů, i přes mírný pokles v období šetření, zůstával značný a průměrná úroveň cen v období šetření byla vyšší než průměrné náklady na výrobu modulů po celé posuzované období. Tento fakt tedy nemohl být příčinou, která způsobila újmu výrobnímu odvětví Unie. V případě článků objem vývozu představoval jen přibližně 12 % celkového objemu jejich výroby. Na situaci výrobního odvětví Unie to tedy, i přes nízké ceny během období šetření, mohlo mít jen omezený dopad. Argumenty v tomto ohledu proto musely být zamítnuty.
Tabulka 13-a
Moduly
2009
2010
2011
Období šetření
Objem vývozu modulů v MW
989
1 279
1 157
1 148
(Index 2009 = 100)
100
129
117
116
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Index 2009 = 100)
100
76
59
49
Zdroj: Europressedienst.
Tabulka 13-b
Články
2009
2010
2011
Období šetření
Objem vývozu článků v MW
62
320
315
238
(Index 2009 = 100)
100
516
508
384
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Zdroj: Europressedienst.
(716)
Na základě těchto skutečností bylo shledáno, že dopad vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie nebyl takový, aby přispěl k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto musely být zamítnuty.
5.3.12. Objev ložisek plynu z plynonosných břidlic v Evropské unii
(717)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii a že vyhlídka na zvýšení výroby levného plynu z břidlic vedla ke snížení veřejných a soukromých investic do projektů v oblasti obnovitelných zdrojů energie.
(718)
Šetřením se zjistilo, že spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, během posuzovaného období se podstatně zvýšila, jak bylo již uvedeno ve 509. bodě odůvodnění výše. Šetření mimoto nepřineslo žádné věcné důkazy, které by nasvědčovaly tomu, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
5.3.13. Systém Evropské unie pro obchodování s emisemi (ETS)
(719)
Stejná strana tvrdila, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly nízké investice do výroby solární energie v důsledku nízkých tržních cen povolenek na emise CO2 v rámci systému Evropské unie pro obchodování s emisemi.
(720)
Nebyly však předloženy žádné důkazy a šetření neodhalilo žádné skutečnosti, které by tato tvrzení potvrzovaly. Šetření naopak ukázalo, že spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, během posuzovaného období výrazně rostla. Na základě těchto skutečností bylo toto tvrzení zamítnuto.
5.3.14. Rozhodnutí v oblasti řízení
(721)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou způsobené podstatné újmy byla nejméně u jednoho z výrobců v Unii nesprávná rozhodnutí v oblasti řízení. Tato tvrzení vycházela z účetní závěrky, z některých informací, jež byly obsaženy v dopise jednoho z akcionářů této společnosti adresovaném ostatním akcionářům, a z článku v tisku
(722)
Žádná z informací v uvedené složce nenasvědčovala tomu, že by jakékoli z rozhodnutí v oblasti řízení dotčené společnosti bylo neobvyklé nebo neopatrné nebo že by mělo dopad na celé výrobní odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto byly zamítnuty.
5.3.15. Jiné vládní politiky
(723)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly jiné vládní politiky, jako jsou politiky v oblasti obnovitelných zdrojů energie, politiky zaměřené na podporu inovací a na snižování byrokracie, politiky usnadňování obchodu a regulace přístupu do distribuční soustavy, neboť tyto politiky poskytují výhody vyvážejícím výrobcům. Avšak i kdyby bylo pravdou, že některé z těchto politik mohou usnadňovat dovoz z jiných třetích zemí a celkový růst odvětví solární energie, poskytovaly by tyto politiky výhody také výrobnímu odvětví Unie. Ostatně tyto politiky by neměly být chápány tak, že by se takový dovoz do Unie měl realizovat za subvencované ceny působící újmu. Argumenty v tomto ohledu proto byly zamítnuty.
5.3.16. Jiné argumenty
(724)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla důsledkem průkopnického znevýhodnění a chybějící politické podpory od Evropské komise v předchozích letech. Tato strana dále tvrdila, že kromě vnitrostátních režimů podpory jsou důležitými faktory na jednotlivých trzích také obyvatelstvo, HDP, spotřeba elektrické energie, možnosti financování a zapojitelnost do sítě. Nicméně výše uvedená strana nebyla schopna doložit svá tvrzení, jež proto byla zamítnuta.
(725)
Po poskytnutí konečných informací tato zúčastněná strana zopakovala, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobilo průkopnické znevýhodnění. Toto tvrzení však nebylo ani rozebráno, ani odůvodněno; proto muselo být zamítnuto.
5.4. Kumulativní posouzení těch dalších faktorů, u kterých bylo zjištěno, že přispěly k újmě
(726)
Šetření ukázalo, že k újmě mohly přispět tyto další faktory: dovozy dotčeného výrobku z Tchaj-wanu; dlouhodobé smlouvy omezeného počtu výrobců Unie týkající se polykrystalického křemíku; finanční a hospodářská krize.
(727)
Jak bylo ukázáno výše v oddílech 5.3.1 a 5.3.7, možný příspěvek dovozů z Tchaj-wanu a dlouhodobých smluv omezeného počtu výrobců v Unii týkajících se polykrystalického křemíku je v každém případě zanedbatelný, neboť veškerý jejich dopad byl dále zředěn prostřednictvím hodnotového řetězce.
(728)
Pokud jde o hospodářskou a finanční krizi, šetření ukázalo, že hlavní příčinou potíží výrobního odvětví Unie při získávání potřebného kapitálu pro investice byly subvencované dovozy, které znemožnily výrobnímu odvětví Unie prodávat své výrobky za ziskové ceny, když trh Unie vykazoval vysokou míru růstu (2009-2011).
(729)
Pokud jde o zaručené výkupní ceny, třetí strany nebyly schopny prokázat, že úroveň zaručených výkupních cen v období šetření by byla tak nízká, že by to výrobcům v Unii znemožnilo prodávat dotčený výrobek za ceny nepůsobící újmu. Orgány jsou toho názoru, že snížení úrovně zaručených výkupních cen mohou vysvětlit sníženou poptávku, neboť investice do určitých lokalit již nebyly rentabilní. Nemohou však narušit příčinnou souvislost, a to dokonce ani společně s jinými faktory, u kterých bylo zjištěno, že přispěly k újmě, protože byly stále na úrovni, na níž by bez subvencovaných dovozů výrobci v Unii mohli prodávat své výrobky za ceny nepůsobící újmu.
(730)
Proto, i přes kumulativní posouzení účinku čtyř dalších faktorů, které mohly přispět k újmě, není narušena příčinná souvislost mezi subvencováním a újmou.
5.5. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(731)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem z ČLR. Byly analyzovány i jiné možné příčiny újmy, jako je dovoz z jiných třetích zemí, nesubvencovaný dovoz z ČLR, spotřeba, zaručené výkupní ceny, jiná finanční podpora poskytovaná výrobnímu odvětví Unie, nadbytečná kapacita, dopad cen surovin, újma, kterou si výrobní odvětví Unie přivodilo samo, konkurence výrobků z tenkého fotovoltaického filmu, finanční krize a její důsledky, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii, rozhodnutí v oblasti řízení, systémy obchodování s emisemi v Evropské unii a jiné vládní politiky, a bylo zjištěno, že žádná z nich nebyla taková, aby narušila prokázanou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(732)
Všechny účinky faktorů způsobujících újmu jiných než subvencovaných dovozů byly jednotlivě i společně analyzovány. Byl proto vyvozen závěr, že společné posouzení všech faktorů, které mohly mít společně vliv na škodlivou situaci výrobního odvětví Unie (tj. dovozy ze třetích zemí, zaručené výkupní ceny, dopad cen surovin, finanční krize), nemohlo vysvětlit újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, zejména pokud jde o nižší ceny a finanční ztráty v důsledku pronikání levných dovozů značného množství dotčených výrobků z ČLR. Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků subvencovaného dovozu působícího újmu, byl vyvozen závěr, že v období šetření existovala příčinná souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou, jež byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Úvodní poznámky
(733)
V souladu s článkem 31 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory výše uvedeným zjištěním o subvencích způsobujících újmu neexistují přesvědčivé důvody pro zjištění, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijmout vyrovnávací opatření. Za tím účelem vycházela analýza zájmu Unie v souladu s čl. 31 odst. 1 základního nařízení z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, společností působících na trzích, které odvětví výroby fotovoltaických zařízení předcházejí a které na ně navazují, dovozců, uživatelů a spotřebitelů dotčeného výrobku.
(734)
Po zahájení souběžného antidumpingového šetření se přihlásilo přibližně 150 subjektů a jejich situace byla v rámci současného šetření řádně zohledněna. Zvláštní dotazníky byly rozeslány dovozcům, kteří nejsou ve spojení, hospodářským subjektům na počátku výrobního řetězce (včetně jednoho výrobce surovin a dodavatelů výrobního zařízení na výrobu šetřeného výrobku), hospodářským subjektům navazujícím na výrobní odvětví Unie (včetně společností připravujících projekty a montážních firem) a BEUC - organizaci spotřebitelů. Informace předložila tři sdružení představující různé hospodářské subjekty (výrobní odvětví Unie, hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce a hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie) v odvětví výroby fotovoltaických zařízení.
(735)
Zazněl argument, že posouzení zájmu Unie nebylo založeno na reprezentativním počtu hospodářských subjektů.
(736)
Komise se spojila s různými hospodářskými subjekty následujícím způsobem.
(737)
Pokud jde o hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce a navazující hospodářské subjekty: jak bylo uvedeno výše v 734. bodě odůvodnění, Komise zaslala konkrétní dotazníky přibližně 150 subjektům, včetně těch dovozců, kteří nejsou ve spojení, již se přihlásili po zahájení šetření, a měli proto možnost poskytnout Komisi příslušné údaje. Komise obdržela dvacet jedna odpovědí na dotazník. Při šetření byly kromě odpovědí na dotazníky dále zohledněny také ověřitelné a řádně odůvodněné připomínky a podání zúčastněných stran došlá v příslušných lhůtách, bez ohledu na to, zda tyto strany odpověděly na dotazník či nikoli. Zejména aliance AFASE poskytla Komisi připomínky jménem svých členů - hospodářských subjektů v odvětví fotovoltaiky - které byly rovněž analyzovány.
(738)
Pokud jde o dovozce, jak bylo uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, Komise kontaktovala všech 250 dovozců, kteří nejsou ve spojení, jež žadatel uvedl, a vybrala prozatímní vzorek v souladu s článkem 27 základního nařízení tak, aby pokryla co největší reprezentativní objem dovozu, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Pouze jedna z těchto prozatímně vybraných společností však byla po ověření skutečně potvrzena jako dovozce, který není ve spojení. V pozdější fázi šetření byli přizváni k další spolupráci na šetření další dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří původně zaslali formulář pro výběr vzorku v zahajovací fázi, avšak nebyli do vzorku zařazeni. Šest z nich souhlasilo a obdrželo dotazník, na nějž odpovědělo pět z nich, a z toho tři odpovědi byly považovány za dostatečně úplné. Konečný vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, se proto skládá ze čtyř dovozců, kteří nejsou ve spojení, což představuje rozmezí od 2 % do 5 % dovozu dotčeného výrobku. S ohledem na takto nízký procentní podíl je třeba mít na paměti, že většina dovozu dotčeného výrobku do Unie se neuskuteční prostřednictvím dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(739)
Souhrnně lze konstatovat, že analýza zájmu Unie vycházela z těchto informací:
-
odpovědí na dotazník zaslaných osmi výrobci v Unii zařazenými do vzorku a čtyřmi dovozci, kteří nejsou ve spojení, zařazenými do vzorku, jakož i odpovědí na zvláštní dotazník zaslaných osmi subjekty na počátku výrobního řetězce a třinácti navazujícími subjekty (sedm společností připravujících projekty/montážních firem; šest poskytovatelů služeb, kteří jsou činní též v odvětví fotovoltaiky) ze 150 hospodářských subjektů, jež se přihlásily po zahájení řízení a obdržely zvláštní dotazníky;
-
údajů ověřených během inspekcí na místě v prostorách osmi výrobců v Unii, jednoho dovozce, který není ve spojení, dvou hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce, čtyř hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie (společností připravujících projekty/montážních firem) a jednoho sdružení (viz 17. bod odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení a 29. bod odůvodnění výše);
-
údajů týkajících se zájmu Unie předložených jinými zúčastněnými stranami včetně sdružení, jakož i veřejně dostupných údajů o vývoji na fotovoltaickém trhu v Evropě, zejména: EPIA's Global Market Outlook for Photovoltaics 2013-2017 (výhled pro celosvětový fotovoltaický trh na období 2013-2017 vydaný asociací EPIA).
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(740)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 21 000 osob.
(741)
Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že se řada ukazatelů újmy během posuzovaného období vyvíjela záporně. Významně byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace spolupracujících výrobců v Unii, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Výrobci modulů a článků v Unii byli v roce 2011 a v období šetření fakticky ztrátoví. V důsledku toho byli někteří výrobci v Unii již nuceni uzavřít svá výrobní zařízení, a ostatní se potýkali s platební neschopností. Pokud by nebyla přijata opatření, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(742)
Očekává se, že přijetí vyrovnávacích opatření obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, a zlepší tak jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že přijetí vyrovnávacích opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci. Výrobnímu odvětví Unie by rovněž měl být umožněn lepší přístup ke kapitálu a další investice do výzkumu, vývoje a inovací na fotovoltaickém trhu. A konečně, šetření také poukázalo na možné obnovení podnikatelské činnosti výrobců v Unii, kteří byli v důsledku tlaku ze strany čínského dovozu nuceni zastavit výrobu. Celkově by podle tohoto scénáře bylo zajištěno nejen stávajících 21 000 pracovních míst ve výrobním odvětví Unie (v období šetření), ale existovala by i reálná vyhlídka na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(743)
Pokud by opatření přijata nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého a střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, i další výrobci mohli být vystaveni platební neschopnosti, což by z krátkodobého a střednědobého hlediska vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(744)
Některé zúčastněné strany zpochybnily názor, že bude mít výrobní odvětví Unie z jakýchkoliv vyrovnávacích opatření prospěch, a tvrdili, že i) opatření sníží poptávku po fotovoltaických výrobcích v Unii, a výrobní odvětví Unie proto nebude moci zvýšit svůj prodej, ii) výrobní odvětví Unie disponuje malými výrobními zařízeními, a není proto schopno uspokojit poptávku po určitých typech zařízení, jako jsou komerční střešní a velká pozemní zařízení, iii) výrobci v Unii nejsou „financovatelní“, iv) uložení cel na články ve skutečnosti zvýší výrobní náklady výrobců modulů v Unii, kteří tak u spotřebitelů ztratí na atraktivitě, v) v případě podstatného poklesu dovozu z ČLR velmi pravděpodobně využijí jeho nízkého objemu výrobci z jiných třetích zemí.
(745)
Pokud jde o tvrzení, že opatření sníží poptávku po fotovoltaických výrobcích v Unii, a výrobní odvětví Unie proto nebude moci zvýšit svůj prodej, je třeba podotknout, že strany neposkytly žádné ověřitelné důkazy o existenci přímé souvislosti mezi přijetím opatření a snížením poptávky po fotovoltaických výrobcích, na niž mělo v průběhu let vliv několik faktorů.
(746)
Jako odpověď na tvrzení, že výrobní odvětví Unie má malá výrobní zařízení, a není proto schopno uspokojit poptávku po určitých typech zařízení, jako jsou komerční střešní a velká pozemní zařízení, je třeba poznamenat, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je schopno dodávat jak komerční a průmyslová zařízení (mezi 40 kW a 1 MW), tak zařízení pro užitkový segment trhu (1 MW a 10 MW). Šetření navíc neodhalilo, že by výrobky dodané různými výrobci nemohly být použity ve stejném projektu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(747)
Tvrzení, že výrobní odvětví Unie nebude mít z opatření prospěch, jelikož výrobci v Unii nejsou „financovatelní“, a že investiční fondy by neakceptovali financování projektů, které používají moduly vyrobené v EU, nebylo podložené. V každém případě se očekává, že přijetí opatření obnoví spravedlivé tržní podmínky, které by měly poskytnout jistotu investorům, včetně investorů z bankovního sektoru, pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet životaschopné projekty. Z těchto důvodů byl tento argument zamítnut.
(748)
Pokud jde o tvrzení, že uložení cel na články ve skutečnosti zvýší výrobní náklady výrobců modulů v Unii, kteří tak ztratí u spotřebitelů na atraktivitě, není sice vyloučeno, že k určitému zvýšení cen po uložení cel dojde, je však nutno rovněž uvážit, že z veřejně dostupných zdrojů vyplývá, že cenový trend u modulů a článků směřuje dolů. Proto, i když se náklady mohou v důsledku opatření zvýšit, mohl by celkový trend snižování cen mít za následek nižší náklady na moduly. Příslušní výrobci se mohou rovněž rozhodnout, že si budou obstarávat články v Unii, a již ne v ČLR. A konečně se očekává, že přijetí opatření zvýší využití kapacity u výrobců článků v Unii, což zvýší úspory z rozsahu, a následně povede ke snížení nákladů. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(749)
Argument, že v případě podstatného poklesu čínského dovozu po přijetí opatření využijí této příležitosti spíše než výrobní odvětví Unie s největší pravděpodobností jiné třetí země, nebyl v průběhu šetření potvrzen. Při šetření nebyly zjištěny žádné jednoznačné náznaky toho, že by jiné třetí země masivně směrovaly svůj vývoz na trh Unie, a to zejména s ohledem na pravděpodobné rozšíření trhů jiných třetích zemí, zejména v Asii, jak předpokládají veřejně dostupné zdroje. Konečně, neexistují důkazy o tom, že i kdyby se dovoz z ostatních třetích zemí zvýšil v důsledku poklesu čínského dovozu, výrobní odvětví Unie by nebylo schopno soutěžit s dovozem z těchto zemí.
(750)
V reakci na poskytnutí konečných informací některé strany tvrdily, že není realistické očekávat vznik udržitelného výrobního odvětví Unie pro výrobu modulů a článků, protože neexistuje rozumný investor, jenž by investoval do výrobců v Unii, kteří údajně trpí nepříznivou nákladovou strukturou, a nemohou tudíž vyrábět za konkurenceschopné ceny. Šetření nepotvrdilo, že by výrobní odvětví Unie trpělo nepříznivou nákladovou strukturou, jak je vysvětleno ve 202. a 203. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení. Proto by neexistence subvencovaného dovozu a větší využití výrobních kapacit přinesly úspory z rozsahu a umožnily vznik udržitelného výrobního odvětví Unie. Na základě výše uvedeného byl tento argument odmítnut.
(751)
Jedna dotčená strana tvrdila, že poptávka v Unii je ovlivněna vývojem zaručených výkupních cen a očekávaná návratnost investic poskytnutých investory je vázána na tento vývoj. Tvrdila zejména, že pokud se zvýší ceny v Unii v důsledku uložení cel a zaručené výkupní ceny nebudou odpovídat tomuto zvýšení, sníží se poptávka a výrobní odvětví Unie nebude mít z cel prospěch.
(752)
V reakci na výše uvedené tvrzení je třeba podotknout, navzdory souvislosti mezi úrovní zaručených výkupních cen a poptávkou po instalaci fotovoltaických systémů, že z důkazů shromážděných během šetření vyplývá, že poptávka bude v budoucnosti stále méně závislá na zaručených výkupních cenách a jiných režimech podpory, neboť u určitých typů zařízení již pravděpodobně bylo dosaženo cenové parity. Kromě toho by očekávaná návratnost investic měla být založena na spravedlivých tržních cenách. A konečně, není sice vyloučeno, že po přijetí opatření může dojít k určitému zvýšení cen, je však třeba poznamenat, že z veřejně dostupných zdrojů vyplývá, že celkový cenový trend směřuje dolů. Tento argument byl proto odmítnut.
(753)
Zúčastněné strany poukázaly na to, že vzhledem k tomu, že se poptávka po solárních panelech řídí režimy podpor, zejména zaručenými výkupními cenami, a úrovní cen elektřiny pro konečného spotřebitele (která určuje cenovou paritu sítě), cenová pružnost poptávky může být velmi vysoká. Je sice pravda, že významný nárůst cen může vést k významnému snížení poptávky z důvodu zvláštní povahy trhu, kterou tyto zúčastněné strany zdůraznily, avšak uvedené tvrzení je nutno odmítnout, protože je velmi nepravděpodobné, že opatření způsobí podstatné zvýšení cen, a to z následujících důvodů. Za prvé, všechny dostupné zdroje potvrzují, že významné klesání cen dotčeného výrobku během období šetření a od konce období šetření do současnosti bude pokračovat. Za druhé, hospodářský účinek závazku, který Komise přijala, spočívá v tom, že čínští vyvážející výrobci budou dodávat výrobek za minimální dovozní cenu nižší než 60 c/W, tedy výrazně levněji, než je cena, která byla zjištěna v průběhu období šetření, a v objemu, který zhruba odpovídá jejich současnému podílu na trhu. Při této cenové úrovni je velice nepravděpodobné, že poptávka významně poklesne, neboť tato cenová úroveň zajišťuje dostatečnou poptávku jak v rámci současné úrovně podpory poskytované v režimech podpory, tak podle současných úrovní cenové parity. Kromě toho se očekává, že ceny elektřiny pro konečné spotřebitele porostou, zatímco cena dotčeného výrobku bude klesat. Prostřednictvím vzorce indexace uvedený závazek zajišťuje, že bude další pokles cen dotčeného výrobku zohledněn v minimální dovozní ceně. Tyto argumenty je proto nutno odmítnut.
(754)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že zájem výrobního odvětví Unie není významný, jelikož přidaná hodnota vytvořená předcházejícími a navazujícími výrobními odvětvími je mnohem významnější než přidaná hodnota vytvořená výrobním odvětvím Unie v hodnotovém řetězci odvětví fotovoltaiky. O skutečnosti, že různé segmenty v odvětví fotovoltaiky mají odlišnou přidanou hodnotu, není pochyb. Při šetření bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou nekalými obchodními praktikami. Někteří výrobci v Unii již byli skutečně nuceni ukončit činnost, a pokud by opatření nebyla přijata, jeví se další zhoršení situace jako nevyhnutelné. Jelikož spolu všechny segmenty v odvětví fotovoltaiky úzce souvisejí, ukončení výroby v Unii by poškodilo celé toto odvětví, které by se tak stalo zcela závislým na externích dodávkách. Proto, a také z důvodů zabezpečení dodávek, byl tento argument odmítnut.
(755)
V reakci na poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana zopakovala tvrzení, že přidaná hodnota vytvořená předcházejícími a navazujícími výrobními odvětvími je ve srovnání s přidanou hodnotou vytvořenou výrobním odvětvím Unie u dotčeného výrobku relevantní, pokud jde o otázku, zda mají být uložena vyrovnávací cla. V tomto ohledu se potvrzuje, že při posuzování zájmu Unie orgány Společenství vážily pozitivní a negativní důsledky, které mohou cla mít pro různé hospodářské subjekty. Opatření budou mít na jedné straně omezený dopad na předcházející a navazující výrobní odvětví, a na straně druhé poskytnou výrobnímu odvětví Unie možnost zotavit se ze subvencování působícího újmu.
(756)
Jedna strana zpochybnila počet pracovních míst, která by přijetí opatření zajistilo. Tvrdila, že výrobní odvětví Unie zaměstnává asi 6 000 osob, a nikoli 25 000, jak je uvedeno v 229. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení.
(757)
Na podporu tohoto tvrzení však nebyly poskytnuty žádné důkazy, a proto bylo odmítnuto. Je jasné, že vzhledem k vyloučení destiček z definice výrobku dosáhla zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během období šetření zhruba 21 000 zaměstnanců. Dotčené strany nepředložily žádný důkaz o tom, že by se počet zaměstnanců v odvětví Unie po období šetření významně změnil.
(758)
Závěrem lze říci, že šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo subvencovaným dovozem z ČLR, který znemožnil návratnost investic prostřednictvím ziskového prodeje, podstatnou újmu. Očekává se, že přijetí opatření obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za rovných podmínek. Pravděpodobný pokles dovozu z ČLR by měl umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby zvýšilo svůj prodej v Unii, a tím v krátkodobém horizontu lépe využilo dostupné výrobní kapacity. To zase může přinést úspory z rozsahu. Ačkoliv je možné, že se ceny obdobného výrobku v důsledku přijatých opatření na krátké časové období zvýší, celkový sestupný cenový vývoj bude pravděpodobně zachován také díky, na jedné straně, dalšímu snížení nákladů na výrobu výrobku, který je předmětem šetření, a na druhé straně díky konkurenčnímu tlaku ze strany výrobců z třetích zemí, kteří budou na trhu Unie rovněž soutěžit.
(759)
Byl proto učiněn závěr, že přijetí vyrovnávacích opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(760)
Jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění výše, situace dovozců zařazených do vzorku byla podrobena analýze.
(761)
Během období šetření se činnost čtyř spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení, v souvislosti s dotčeným výrobkem pohybovala celkově od 60 % do 100 % jejich celkového podnikání. Kromě toho čtyři spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, dováželi z ČLR od 16 % do 100 % svého celkového dovozu modulů, přičemž pouze jeden dovážel výhradně z dotčené země. Ziskovost těchto čtyř spolupracujících dovozců v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření činila v průměru 2,3 %.
(762)
Bylo předloženo tvrzení, že přijetí opatření týkajících se dotčeného výrobku negativně ovlivní podnikatelskou činnost dovozců. Za prvé by uložení cel nevedlo k vyloučení veškerého dovozu z ČLR. Za druhé, i když lze očekávat, že se přijetí opatření může negativně odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze z ČLR, vzhledem k možnému růstu dovozu z jiných třetích zemí by dovozci, kteří čerpají ze zdrojů v ČLR, měli být schopni své dodavatelské zdroje změnit.
(763)
Jedna zúčastněná strana namítala, že dopad cel na dovozce, kteří nejsou ve spojení, byl podceněn, jelikož nejsou žádné bezprostředně dostupné alternativní zdroje dodávek, které by mohly nahradit čínský dovoz dotčeného výrobku, pokud budou opatření přijata, a že vzhledem ke skutečnosti, že hlavní produkce pochází z ČLR, je změna zdroje dodávek obtížná a měla by za následek další významné náklady.
(764)
V této souvislosti je třeba připomenout, že přijetí opatření by nemělo mít za následek ukončení dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Ze šetření vyplynulo, že možné snížení dovozů z ČLR bude mít dopad zejména na ty dovozce, kteří dotčený výrobek získávají výhradně z ČLR, což je případ pouze pro jednoho ze čtyř spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení. Pokud jde o dopad opatření na finanční situaci dovozců, kteří nejsou ve spojení, není vyloučeno, že by mohl být negativní, ale byl učiněn závěr, že bude z velké části záviset na tom, jak budou schopni změnit zdroje dodávek, nebo přinejmenším částečně přenést případné zvýšení cen na své zákazníky. Pro provozovatele dovážející výrobek rovněž z jiných zdrojů než z ČLR nebo dovážející i jiné výrobky než dotčený výrobek bude negativní dopad ještě omezenější. Komise se proto domnívá, že i když je negativní dopad na dovozce dotčeného výrobku pravděpodobný, bude v průměru omezený.
(765)
Jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdil, že je zapotřebí značné pracovní doby a finančních investic před přijetím výrobků od nového dodavatele. V tomto ohledu bylo v odpovědi na konečné informace učiněno prohlášení, že inspekčnímu týmu byly v době inspekce na místě předloženy příslušné důkazy o požadavcích na dlouhé testování, jež musí dovozce uskutečnit předtím, než se rozhodne pro dodávky od konkrétního vývozce.
(766)
Uznává se, že založení nového vztahu mezi dovozcem a dodavatelem může znamenat dodatečné náklady a časové investice (např. při testování výrobku). To však nepřevažuje potřebu obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Zároveň se změna dodavatelů považuje za obvyklé riziko, se kterým se v profesní činnosti dovozce počítá a které vyplývá z toho, že se fotovoltaický trh vyvíjí, a tudíž se na něm odehrávají neustálé změny (např. úpadky, konsolidace), jež s sebou přinášejí nutnost přejít k novým dodavatelům. Kromě toho lze předpokládat, že nové typy modulů, které neustále přicházejí na trh (např. s novými hodnotami účinnosti), rovněž vyžadují testování. V tomto ohledu se testování nového výrobku (a to i od stejného dodavatele) jeví spíše normální, nikoli neobvyklá činnost. Tento argument se proto zamítá.
(767)
V reakci na poskytnutí konečných informací zopakovaly dvě strany tvrzení, že zájmy dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebyly řádně zváženy. Jedna strana tvrdila, že z důvodu neposkytnutí nedůvěrného znění odpovědí dodatečně spolupracujících dovozců na dotazníky neměly strany možnost řádného posouzení. Zpochybnila posouzení Komise, pokud jde o možnost, že vzroste dovoz do Unie z jiné třetí země, což umožní dovozcům změnit své dodávky, na základě tvrzení, že jiné třetí trhy závratně rostou. V tom smyslu strana tvrdila, že takový předpoklad je v rozporu se závěrem uvedeným v 749. bodě odůvodnění výše, tj. že dovozy z jiných třetích zemí nebudou masivní. Další strana vznesla dotaz, zda Komise dodržela zásadu zákazu diskriminace, jelikož výrobci v Unii byli v posouzení Komise upřednostněni před jinými hospodářskými subjekty.
(768)
Za prvé se potvrzuje, že nedůvěrná znění odpovědí na dotazník obdržených po vyhlášení prozatímního antidumpingového nařízení od dalších spolupracujících dovozců byla založena do spisu přístupného zúčastněným stranám k nahlédnutí. Za druhé není žádný rozpor mezi předpoklady, že dovoz z jiných třetích zemí může v reakci na nižší dovoz z ČLR vzrůst a že by toto zvýšení nemělo být masivní s ohledem na rostoucí poptávku po instalacích fotovoltaických systémů na celém světě. Současně, jelikož se očekává, že výrobní odvětví Unie znovu získá určitý podíl na trhu, který dříve ovládaly výrobky z ČLR, nelze vyloučit určité ztráty obchodních příležitostí pro dovozce, kteří nejsou ve spojení. Je však zjištěno, že se očekává další dlouhodobý růst celkového objemu fotovoltaického trhu, jelikož na více a více místech se dosahuje cenové parity. Nakonec je třeba objasnit, že podobně jako ve všech šetřeních týkajících se ochrany obchodu, zatímco situace výrobního odvětví Unie byla posuzována s cílem zjistit, zda mu byla způsobena podstatná újma v důsledku subvencovaného dovozu, v rámci analýzy zájmu Unie byl posouzen zájem výrobního odvětví Unie na rovnoprávném základě s ostatními hospodářskými subjekty včetně dovozců, kteří nejsou ve spojení. Je rovněž zapotřebí upřesnit, že šetření, zda výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, či nikoli, je upraveno zejména čl. 8 odst. 4 základního nařízení, který stanoví minimální normy takového šetření. Zájem Unie se analyzuje pouze tehdy, když bylo v souladu s normami stanovenými v článku 31 základního nařízení skutečně určeno subvencování působící újmu. V důsledku toho se mělo za to, že pravděpodobný negativní dopad opatření na některé dovozce, zejména ty, kteří pořizují výrobky výhradně z ČLR, nepřevažuje pozitivní přínos opatření pro výrobní odvětví Unie a střednědobé a dlouhodobé přínosy pro fotovoltaický trh Unie, které vyplývají ze spravedlivé hospodářské soutěže.
(769)
Proto byl vyvozen závěr, že přijetí opatření na navržené úrovni může mít určitý negativní dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
6.4. Zájem hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce
(770)
Hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce působí hlavně v oblasti výroby surovin a výroby a montáže výrobních zařízení pro výrobu výrobku, který je předmětem šetření. Od hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce bylo obdrženo osm odpovědí na dotazníky. Uskutečnily se dvě inspekce na místě, a to u jednoho výrobce surovin a jednoho výrobce výrobních zařízení.
(771)
Podíl činnosti těchto osmi spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce, jež souvisela s výrobkem, který je předmětem šetření, na jejich celkové činnosti byl během období šetření celkově různý a pouze u jedné z těchto spolupracujících společností představoval 100 % její podnikatelské činnosti, zatímco u ostatních se pohyboval mezi 6 % a 80 %. V průměru činnost související s dotčeným výrobkem během období šetření představovala přibližně 41 % celkové činnosti spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce. Pokud jde o pracovní místa, zaměstnávalo těchto osm spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce v období šetření přibližně 4 200 osob. Ziskovost byla různá podle segmentu a podle jednotlivých společností, od vysoké míry až po mírně zápornou míru ziskovosti. Šetření ukázalo, že tyto hospodářské subjekty se zápornou ziskovostí byly negativně dotčeny zhoršenou situací výrobního odvětví Unie, neboť někteří z odběratelů, které ztratily, byli výrobci výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, a poklesem spotřeby. Po vyloučení destiček z definice výrobku by výrobci tohoto výrobku v Unii měly mít prospěch z uložení cla, jelikož se očekává, že výrobní odvětví Unie zvýší svoji výrobu článků a modulů.
(772)
Prodeje hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce v Unii se uskutečňovaly v rámci Unie, do ČLR a jiných třetích zemí. Teritoriální rozdělení objemu prodeje v období šetření v průměru odpovídalo přibližně 20 % prodeje v rámci Unie, téměř 50 % směřovalo do Číny a přibližně 30 % do jiných třetích zemí.
(773)
Některé strany z odvětví na počátku výrobního řetězce tvrdily, že uložení vyrovnávacích opatření by negativně ovlivnilo jejich podnikatelské činnosti, neboť ČLR je jejich hlavním vývozním trhem. Bylo uváděno, že cla by výrazně omezila dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie, a v důsledku toho by ČLR omezila dovoz polykrystalického křemíku a výrobního zařízení z Unie. V důsledku toho by hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie údajně musely omezit rozsah svých podnikatelských činností a snížit zaměstnanost.
(774)
Je třeba podotknout, že cílem cla není vyloučit čínský dovoz dotčeného výrobku, ale obnovit spravedlivé podmínky na trhu. Čínský dovoz by tak měl i nadále v určité míře zásobovat trh Unie, ale za přiměřené ceny. Ostatně šetření ukázalo, že hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie působí celosvětově na různých vnitrostátních trzích, a proto nejsou závislí výlučně na svém vývozu do ČLR. Lze tedy důvodně předpokládat, že na globálním fotovoltaickém trhu budou hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie pravděpodobně schopny případný pokles vývozu do ČLR nahradit vývozem na ostatní trhy, které v souladu s očekáváními veřejně dostupných studií o trzích mají růst. V každém případě se na čínském fotovoltaickém trhu již nyní projevuje značný nadbytek výrobní kapacity, a proto je sporné, zda by výrobci strojních zařízení v Unii z krátkodobého a střednědobého hlediska byli schopni prodávat v ČLR mnohem více výrobního zařízení.
(775)
Zúčastněné strany argumentovaly tím, že většina vstupů do hodnotového řetězce v odvětví fotovoltaiky pochází z Unie a že tato výhodná situace může skončit, pokud budou uložena cla. V reakci na poskytnutí konečných informací jedna strana upozornila na to, že z opatření v tomto případě mohou vyplývat další opatření, která ČLR může přijmout vůči výrobkům Unie.
(776)
V tomto ohledu se očekává, že bude čínský dovoz nadále zásobovat trh Unie i po uložení cel. Kromě toho různé veřejně dostupné zdroje v odvětví fotovoltaiky (např. výhled pro celosvětový fotovoltaický trh na období 2013-2017 vydaný asociací EPIA) předpovídají, že možné snížení poptávky v Unii by mělo být pouze krátkodobé (v letech 2013 a 2014) a že se spotřeba v Unii v následujících letech opět zvýší. Kromě toho řešení nekalých obchodních praktik s největší pravděpodobností umožní posilování udržitelného růstu na fotovoltaickém trhu v Unii ve střednědobém a dlouhodobém horizontu, z čehož budou mít prospěch všechny hospodářské subjekty v Unii. A konečně, pokud jde o argument o možných odvetných opatřeních ČLR v reakci na opatření v tomto případě, je třeba připomenout, že ČLR stejně jako ostatní členské státy WTO může zahájit šetření týkající se ochrany obchodu pouze v odůvodněných případech a jakékoli takové šetření musí být v souladu s přísnými pravidly WTO. Komise monitoruje jakékoli takové šetření s cílem zajistit, aby byla dodržována pravidla WTO. Tento argument byl proto odmítnut.
(777)
Některé strany zpochybnily tvrzení, že snížení vývozu hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce v odvětví fotovoltaiky v Unii směrem do ČLR může být vyrovnáno vývozem na jiné trhy, a uvedly, že clo způsobí pokles celosvětové poptávky po výrobku.
(778)
V této souvislosti je především třeba poznamenat, že se neočekává, že by se čínský dovoz v důsledku uložení cel zcela zastavil. Kromě toho z informací shromážděných během vyšetřování nevyplývá existence jakéhokoli vztahu mezi vývojem dovozu z ČLR na trh Unie a vývozem z ČLR na ostatní trhy. Mimo to veřejně dostupné zdroje, například výhled pro celosvětový fotovoltaický trh na období 2013-2017 vydaný asociací EPIA, předpokládají, že fotovoltaický trh v celosvětovém měřítku v příštích letech poroste. Pokud jde o čínský fotovoltaický trh, existují náznaky, že domácí spotřeba v ČLR se značně zvýší (jak předpokládá např. EPIA). S ohledem na výše uvedené se neočekává, že by vývoz hospodářských subjektů Unie na počátku výrobního řetězce směrem do ČLR v důsledku přijatých opatření výrazně poklesl.
(779)
Je třeba rovněž poznamenat, že snížení poptávky v Unii v letech 2013 a 2014 může mít negativní dopad na hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce. Ten však nelze spojovat, alespoň z jeho větší části, s cly. Navíc, pokud jde o výrobce strojního zařízení pro odvětví fotovoltaiky v Unii, vzhledem ke značné volné kapacitě v ČLR je nepravděpodobné, že by jejich vývoz do ČLR mohl významně vzrůst, a to ani v případě, že čínští výrobci zvýší objem výroby. A konečně, údaje shromážděné během šetření naznačují, že by výrobce strojního zařízení mohl ovlivnit též čínský 12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví, který předpokládá, že do roku 2015 bude 80 % výrobního zařízení pro články pocházet z ČLR. Pokud bude této změny dosaženo v souladu s pravidly WTO, může to také dále omezit možnost výrobců strojních zařízení v Unii soutěžit na čínském trhu. Výše uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
(780)
V odpovědi na konečné informace čínská vláda tvrdila, že 12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví uvádí pouze některé obecné zásady, které nejsou závazné, neboť se nepočítá s žádnými pravomocemi k jejich prosazování, a že by tento plán proto neměl být považován za náznak toho, že budou možnosti výrobců strojních zařízení v Unii soutěžit na čínském trhu omezené. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že čínská vláda zahrnula odvětví fotovoltaiky mezi strategická odvětví 12. pětiletého plánu a rovněž vydala zvláštní plán pro solární fotovoltaické odvětví. V tomto plánu čínská vláda vyjádřila podporu „hlavním podnikům“ a „klíčovým podnikům“ a zavázala se, že bude „podporovat provádění různých politik na podporu fotovoltaiky“ a „vypracuje celkovou přípravu podpůrných politik pro průmysl, finance, zdanění…“. Kromě toho, jelikož uvedený plán obsahuje základní směrnice, kterých má čínský průmysl dosáhnout během období pěti let, má hluboký dopad na podnikatelské prostředí, a to jak v ČLR, tak v zemích, které s ČLR obchodují. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je zřejmé, že plán omezuje možnost výběru čínských výrobců článků a konkurenční tlak výrobců v Unii, kteří vyrábějí výrobní zařízení vyvážené na čínský trh. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(781)
Jeden spolupracující výrobce surovin zpochybnil vyhlídky na jiné trhy jako náhradu za sníženou výrobu na čínském trhu, a to s ohledem na významnou instalovanou výrobní kapacitu v Číně, kterou by nebylo možné snadno vybudovat jinde. Toto tvrzení se odmítá, neboť neexistují žádné informace o údajném snížení výroby na čínském trhu.
(782)
Jedna ze zúčastněných stran zpochybnila počet zaměstnanců v navazujícím odvětví, citovaný ve 236. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení. Je třeba objasnit, že počet 4 200 zaměstnanců se vztahuje pouze na spolupracující hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce, jako jsou výrobci zařízení a dodavatel polykrystalického křemíku, a to na základě jejich odpovědí na dotazník, a nikoli na celé odvětví.
(783)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že dopad vyrovnávacích opatření na výrobce strojního zařízení by nebyl významný, avšak dopad na dodavatele surovin, s ohledem na možné snížení jejich prodeje do Číny, z krátkodobého hlediska negativní být může.
6.5. Zájem hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie
(784)
Hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie jsou činné především v navrhování projektů, marketingu, komunikaci a montáži fotovoltaických zařízení. Na dotazníky pro navazující subjekty Komise obdržela třináct odpovědí od navazujících subjektů, z toho 7 od provozovatelů, jejichž činnost se přímo týká obdobného výrobku (tj. společnosti připravující projekty a montážní firmy), a šest od poskytovatelů služeb v odvětví fotovoltaiky (logistiky, dopravy, vztahů s veřejností atd.), tj. od provozovatelů, jejichž činnost není v přímé souvislosti s výrobkem, který je předmětem šetření. Tyto odpovědi na dotazník zahrnovaly odpovědi od jednoho dovozce, který není ve spojení a který byl nakonec považován za navazující subjekt, neboť jeho hlavní činností je montáž (viz 25. bod odůvodnění).
(785)
Ve 242. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení bylo zjištěno, že podíl činnosti hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie (montážních společností a společností připravujících projekty), která souvisí s výrobkem, který je předmětem šetření, na jejich celkové činnosti je celkově různý. V průměru v šetřeném období představoval tento podíl 41 %. Ziskovost spolupracujících hospodářských subjektů v souvislosti s výrobkem, který je předmětem šetření, v období šetření činila v průměru 11 %. Pokud jde o pracovní místa, v období šetření zaměstnávalo těchto sedm spolupracujících hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie přibližně 550 osob.
(786)
Několik stran zpochybnilo reprezentativnost údajů týkajících se hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie o obratu, ziskovosti a zaměstnanosti, které Komise odvodila z odpovědí na dotazníky od sedmi navazujících subjektů. Aliance AFASE předložila „průzkum“ provedený mezi svými členy (montážními firmami), který prokázal, že podnikatelská činnosti v odvětví fotovoltaiky je pro většinu montážních firem hlavním zdrojem příjmů. AFASE dále uváděla, že navazující hospodářské subjekty, zejména montážní společnosti, na rozdíl od zjištění uvedených ve 242. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení, se pohybují pouze v jednociferném ziskovém rozpětí, které neumožňuje absorpci jakýchkoli cel.
(787)
Pokud jde o reprezentativnost údajů použitých v prozatímním antidumpingovém nařízení, Komise použila všechny údaje poskytnuté těmito navazujícími subjekty, které vyplnily zvláštní dotazník, jakož i podání předložená aliancí AFASE, jak je vysvětleno v 737. bodě odůvodnění výše.
(788)
Pokud jde o tvrzení, že podnikání v odvětví fotovoltaiky je pro montážní společnosti hlavním zdrojem příjmů, další analýza odpovědí na dotazníky, které zaslalo sedm navazujících subjektů (montážní společnosti a společnosti připravující projekty), potvrdila, že činnosti, které se přímo týkají obdobného výrobku, který je předmětem tohoto šetření, představují v průměru přibližně 42 % celkové činnosti těchto subjektů a ziskovost dosahuje v průměru 11 %. Zohlední-li se však i jejich další aktivity (nesouvisející přímo s výrobkem, který je předmětem tohoto šetření), jejich celkový význam se u tří ze sedmi subjektů výrazně zvyšuje. V důsledku toho se příslušný poměr během období šetření pohybuje v rozmezí od přibližně 45 % až do 100 %. Kromě toho u sedmi subjektů (montážních firem a společností připravujících projekty) dosahuje ziskovost činností v odvětví fotovoltaiky, včetně činností, jež nejsou přímo spojené s výrobkem, který je předmětem šetření, v průměru 9 %. Pokud jde o zaměstnanost, činnosti v odvětví fotovoltaiky, včetně činností, jež nejsou přímo spojeny s výrobkem, který je předmětem šetření, představují u těchto sedmi subjektů v období šetření zhruba 660 pracovních míst na plný úvazek. Kromě fotovoltaických projektů a montáží byly tyto subjekty rovněž aktivní v oblasti montáží zařízení pro využití větrné energie a výroby elektrických zařízení.
(789)
Má se za to, že veškerý dopad opatření na navazující hospodářské subjekty musí být především posouzen s ohledem na jejich činnost přímo související s výrobkem, který je předmětem šetření, jejíž ziskovost v období šetření dosahovala v průměru 11 %. I kdyby však byl posouzen na základě celkové činnosti v odvětví fotovoltaiky, jež nesouvisí přímo s výrobkem, který je předmětem tohoto šetření, závěry se výrazně nezmění, neboť celkově různé zohledněné faktory, konkrétně ziskovost a možnost absorbovat část cla, příliš nekolísají (ziskovost klesne z průměrných 11 % na průměrných 9 %). V reakci na poskytnutí konečných informací jedna strana, v jejíchž prostorách Komise uskutečnila inspekční návštěvu, zpochybnila reprezentativnost závěrů o ziskovosti montážních firem a navrhovatelů projektů, které jsou v tomto ohledu údajně založeny pouze na jediné transakci. Tento argument se zamítá, neboť Komise vypočítala ziskovost hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie na základě všech údajů předložených těmito subjekty v jejich odpovědích na dotazník.
(790)
Pokud jde o průzkum provedený aliancí AFASE mezi jejími členy, je především třeba poznamenat, že všechny subjekty měly příležitost se přihlásit na počátku šetření a odpovědět na zvláštní dotazník určený navazujícím subjektům, který obsahoval žádost o nezbytné informace pro posouzení dopadu cel na tyto subjekty. Za druhé, v průzkumu nebyla uvedena totožnost montážních firem, což znemožnilo ověření např. relevance a spolehlivosti poskytnutých údajů. Za třetí, vzhledem k tomu, že řada otázek vznesených v tomto průzkumu se týkala schopnosti montážních firem absorbovat případná cla, postrádal průzkum jakýkoliv odkaz na zisk dosažený těmito společnostmi v období šetření, a tedy chyběl důležitý prvek pro hodnocení dopadu opatření. V důsledku toho nelze z uvedeného průzkumu vyvodit žádné smysluplné závěry.
(791)
Byl vznesen argument, že opatření nejsou v zájmu Unie, neboť zvýší cenu modulů, což odradí konečné uživatele/spotřebitele od toho, aby si tato zařízení pořizovali. Následně by hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie měly mnohem méně zakázek a musely by činnost svých podniků omezit. Toto hodnocení vycházelo ze studie zveřejněné výzkumným ústavem Prognos o možné ztrátě pracovních míst, jež byla předložena v průběhu šetření. Uvedená studie předpovídá, že v případě uložení cel bude ohrožena velká většina pracovních míst na fotovoltaickém trhu EU. Studie staví na odhadu asociace EPIA, podle něhož celkový počet přímých pracovních míst existujících v roce 2011 na všech úrovních fotovoltaického trhu Unie, včetně výrobců v Unii, dovozců, hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce a hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie, činí 265 000 pracovních míst. Studie ústavu Prognos, která jako výchozí bod používá odhad celkového počtu přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky z roku 2011, dochází k závěru, že v závislosti na výši cla bude během tří let ztraceno až 242 000 pracovních míst z celkového počtu 265 000 pracovních míst. K většině ztrát pracovních míst údajně dojde na navazujícím trhu, který podle údajů ústavu Prognos v roce 2011 zaměstnával přibližně 220 000 osob.
(792)
Šetření výše uvedený scénář nepotvrdilo a poukázalo na to, že na fotovoltaickém trhu Unie existoval v roce 2011, během období šetření a v roce 2012 mnohem menší počet přímých pracovních míst.
(793)
Šetření v první řadě vyvolalo pochybnosti o správnosti celkového počtu přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky odhadovaného asociací EPIA. Zejména při inspekci na místě provedené v EPIA se ukázalo, že podklady, jež vedly k závěru o 265 000 pracovních místech, byly nepřesné a takový závěr neumožňovaly. Informace získané při inspekci na místě ve skutečnosti ukazují, že počet přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky vypočítaný pro rok 2011 by vykazoval statistickou odchylku až 20 %. Uvedený odhad navíc zahrnuje zaměstnanost v jiných evropských zemích mimo Evropskou unii a zaměstnanost související s výrobkem z tenkého filmu, na který se toto šetření nevztahuje.
(794)
Je třeba vyjasnit, že statistická odchylka 20 % u celkového počtu přímých pracovních míst v odvětví fotovoltaiky podle odhadu Evropské asociace fotovoltaického průmyslu, která může platit nahoru i dolů, vyšla najevo během inspekce na místě u asociace EPIA. Ukazuje se, že je obtížné určit přesný číselný údaj o zaměstnanosti v navazujícím odvětví, neboť je k dispozici jen málo zdrojů, často protichůdných, pro sběr údajů.
(795)
Nehledě na tyto pochybnosti, i kdyby byl pro účely analýzy dopadu navržených opatření použit původní odhad, je nutno poznamenat toto. Odhad se týká pracovních míst v odvětví evropské fotovoltaiky v roce 2011, kteréžto období odpovídalo velmi vysokému počtu fotovoltaických zařízení instalovaných v uvedeném roce v Unii (přibližně 20 GW). Lze tedy předpokládat, že vzhledem ke snížení počtu instalovaných zařízení, který v období šetření dosáhl přibližně 17,5 GW a v roce 2012 dosáhl 15 GW, klesl odpovídajícím způsobem i počet pracovních míst, zejména v navazujících odvětvích, který je přímo úměrný úrovni instalací. Veřejně dostupný odborný tisk v této souvislosti poukázal na to, že v Německu, které je největším vnitrostátním trhem, zaměstnanost v odvětví fotovoltaiky mezi lety 2011 a 2012 klesla ze 128 000 na 100 000 osob, včetně pracovních míst u výrobců. Šetření dále vyvolalo vážné pochyby ohledně toho, zda tento počet zahrnoval pouze pracovní místa s plným úvazkem vyčleněná výlučně pro odvětví fotovoltaiky. V této souvislosti šetření odhalilo, že zejména na navazujícím trhu (montáž) představuje činnost v oblasti fotovoltaiky zpravidla pouze část mnohem širší podnikatelské aktivity, přičemž hlavní činností bývá montáž v oblasti topení nebo elektřiny, instalatérství atd.
(796)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že uložení opatření může vést ke zvýšení cen výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, a z krátkodobého hlediska tak může vést ke snížení počtu instalací fotovoltaických zařízení. Nicméně pracovní místa v této části trhu mohou být negativně ovlivněna jen v omezeném rozsahu, a to vzhledem k následujícím skutečnostem. Za prvé činnost související s fotovoltaikou přinejmenším v některých montážních firmách představuje pouze část jejich podnikatelských činností a je také sezonní. Montážní firmy by proto za situace snížené poptávky po fotovoltaických zařízeních měly být schopny vykonávat jiné činnosti. Jelikož cíle v oblasti obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti stanovené na úrovni Unie jsou pro členské státy právně závazné, je třeba očekávat, že snížená poptávka po solárních zařízeních bude mít za následek zvýšení poptávky po jiných formách elektrické energie z obnovitelných zdrojů a v oblasti energetické účinnosti. Mnozí zaměstnanci v odvětví navazujícím na výrobní odvětví Unie pravděpodobně disponují potřebnými dovednostmi, aby zvýšení poptávky v těchto blízkých odvětvích dokázali využít. Za druhé vzhledem ke stávajícím ziskům na navazujícím trhu (viz 785. bod odůvodnění výše) by subjekty zabývající se montáží měly být schopny část růstu cen absorbovat, a omezit tak dopad na konečné ceny a na poptávku po fotovoltaických zařízeních.
(797)
Nezávisle na uložení cel veřejně dostupné prognózy poptávky po fotovoltaických zařízeních uvádějí, že v roce 2013 pravděpodobně dojde ke snížení poptávky, s výkonem instalovaným v roce 2013 mezi 9,8 GW a 16,5 GW, což by pravděpodobně mělo v každém případě negativní dopad na počet pracovních míst na navazujícím trhu.
(798)
A konečně je třeba podotknout, že k možnému růstu cen fotovoltaických zařízení by pravděpodobně došlo v každém případě, neboť výroba v ČLR pro dodávky na trh Unie je, jak se zdá, do značné míry ztrátová, což je neudržitelná situace.
(799)
Pokud jde o ztráty pracovních míst, informace shromážděné během šetření potvrdily, že navazující odvětví zaznamenalo ztráty pracovních míst v důsledku poklesu poptávky po fotovoltaických zařízeních v Unii přibližně o 5 GW mezi roky 2011 a 2012. Tyto ztráty pracovních míst nelze spojovat s opatřeními, protože se jednalo o vývoj trhu. Kromě toho se předpokládá další snížení poptávky v letech 2013 a 2014, jež povede s největší pravděpodobností k dalšímu úbytku pracovních míst v odvětví fotovoltaiky. Obdobně byl takový vývoj poptávky odhadován hlavními výzkumnými středisky před zahájením šetření, a proto tento úbytek pracovních míst nelze přičíst přijetí opatření.
(800)
Výrobní odvětví Unie předložilo studii konzultanta PriceWaterhouseCoopers („PWC“) o možném účinku opatření na pracovní místa související s fotovoltaickým trhem. Studie společnosti PWC odkazuje na studii společnosti Prognos, která předpokládala vysoký úbytek pracovních míst na fotovoltaickém trhu vyplývající z přijetí opatření, kterou předložila AFASE před přijetím prozatímních antidumpingových cel a kterou se zabývá 791. bod odůvodnění výše. Studie společnosti PWC kritizovala studii společnosti Prognos a poukazovala na skutečnost, že celkový úbytek pracovních míst odhadovaný společností Prognos by ve skutečnosti překročil celkový počet stávajících pracovních míst v odvětví fotovoltaiky v Unii. Pokud jde o dopad cel na trhu Unie, PWC došlo k opačným závěrům než Prognos, neboť předpokládá velmi pozitivní dopad na zaměstnanost v Unii a převahu výhod nad možnými nepříznivými účinky cel (např. na poptávku).
(801)
AFASE tvrdila, že Komise nesdělila zdroj statistické odchylky 20 % u pracovních míst přímo spojených s odvětvím fotovoltaiky, které vypočítala na rok 2011 EPIA.
(802)
Tato statistická odchylka 20 %, která může platit nahoru i dolů, vyšla najevo během inspekce na místě u asociace EPIA. Ukazuje se, že je obtížné určit přesný číselný údaj o zaměstnanosti v navazujícím odvětví, neboť je k dispozici jen málo zdrojů, často protichůdných, pro sběr údajů.
(803)
V reakci na poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany tvrdily, že se analýza Komise nevyjadřuje k tomu, že clo pouze přispěje k úbytku pracovních míst v důsledku menšího počtu fotovoltaických zařízení po roce 2011. Bylo namítáno, že tento úbytek pracovních míst, zejména v navazujícím odvětví, je úzce spojen se skutečností, že montážní firmy jsou závislé na instalacích solárních zařízení. Kromě toho AFASE vytkla Komisi, že řádně nezohlednila průzkum, který AFASE provedla mezi svými členy, a podobný průzkum, který provedla UK Solar Trade Association (obchodní sdružení v odvětví solární energie ve Spojeném království) a který údajně tuto závislost dokládal.
(804)
Pokud jde o údajné mlčení Komise k dopadu cel na počet pracovních míst, odkazuje se na 799. a 800. bod odůvodnění výše, které se věnují tvrzením o dopadu opatření na pracovní místa v odvětví fotovoltaiky a kde se uznává, že zaměstnanost v navazujícím odvětví může být v důsledku opatření skutečně krátkodobě ovlivněna.
(805)
S ohledem na průzkum provedený aliancí AFASE a obchodním sdružením v odvětví solární energie ve Spojeném království, v reakci na poskytnutí konečných informací byla sdělena totožnost zúčastněných společností. Průzkumy však zůstaly nedostatečné, neboť například některé odpovědi byly neúplné. Analýza průzkumů odhalila následující skutečnosti. Ohledně průzkumu aliance AFASE je především třeba poznamenat, že většina z 50 zúčastněných montážních firem uvedla, že působí výhradně na fotovoltaickém trhu. 15 z 50 montážních firem prohlásilo, že jsou do určité míry činné rovněž v jiných oblastech, které nesouvisí s odvětvím fotovoltaiky, jako je vytápění, elektrické instalace a větrná energie. V případě průzkumu ve Spojeném království se 21 z celkem 31 zúčastněných společností v této zemi zabývalo také jinými činnostmi mimo odvětví fotovoltaiky. Tento výsledek ukazuje, že s ohledem na téměř polovinu společností připravujících projekty a montážních společností je správný závěr uvedený ve 247. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení o schopnosti provádět jiné činnosti, například instalaci elektrických a topných zařízení, instalatérskou činnost a instalaci dalších zařízení pro zelenou energii. Uznává se však, že se tato schopnost může vyskytovat v menší míře, než se předpokládá v prozatímním antidumpingovém nařízení. Jeho zmírňující dopad na ztrátu pracovních míst tedy může být méně významný, než se původně předpokládalo. Dále je třeba poznamenat, že některé subjekty, které se zúčastnily průzkumu AFASE a obchodního sdružení v odvětví solární energie ve Spojeném království, používají výrobky vyrobené v Unii a některé předpokládají v návaznosti na opatření nákup výrobků nepocházejících z ČLR s cílem vyhnout se zvýšení cen.
Z toho důvodu se očekává, že jejich závislost na čínském dovozu a dopad těchto opatření budou omezeny, neboť tyto společnosti mohou pořizovat výrobky vyrobené v Unii. Za třetí, odhad dopadu opatření na podniky všech hospodářských subjektů, které se průzkumu zúčastnily, neumožnil vyvodit jasné závěry, neboť jejich posouzení se velmi liší. Některé společnosti dokonce nebyly schopny tento dopad posoudit. Za čtvrté, v průzkumu provedeném ve Spojeném království se rovněž rozpětí odpovědí na otázku ohledně počtu fotovoltaických projektů, kterým hrozí v případě uložení cel zrušení, pohybovalo od „nemnoho“ po „všechny projekty“. Některé subjekty nebyly schopny provést odhad. Konečně, v obou průzkumech chyběly otázky na ziskovost zúčastněných hospodářských subjektů, což je důležité pro posouzení možné absorpce zvýšení ceny vyplývajícího z cla, pokud k němu vůbec dojde.
(806)
Několik stran namítalo, že montážní firmy nemohou snadno měnit své činnosti nebo přejít na jiná zařízení pro zelenou energii z důvodu velmi rozdílných potřebných technologií a know-how. Z toho důvodu, pokud by byla cla uložena, byly by nuceny ukončit obchodní činnost. Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana toto tvrzení zopakovala, přičemž tvrdila, že montážní firmy investovaly značné zdroje do specializace na fotovoltaiku, jako je specifická odborná příprava, což mělo dokázat, že kladou hlavní důraz na odvětví fotovoltaiky a že nebudou schopny snadno přejít na jiné činnosti.
(807)
Tento argument nebyl dostatečně podložen, neboť nebylo prokázáno, jaké konkrétní znalosti musí montážní firma mít a jak složité a nákladné je získat. V každém případě orgány uznávají, že montážní firmy vyvinuly specifické know-how pro instalaci fotovoltaických modulů. Toto know-how však bylo vyvinuto poměrně nedávno a staví na základních odborných znalostech montážních firem, jako je instalace elektrických a topných zařízení, instalatérství atd. Bylo rovněž vyvinuto v reakci na nekalé praktiky, konkrétně masivní příliv subvencovaných výrobků z ČLR. Nezávisle na specifických dovednostech zaměstnanců montážních společností je tento argument třeba posoudit souběžně s analýzou provedenou v 792. až 800. bodě odůvodnění výše o stavu zaměstnanosti v navazujícím odvětví, který by mohl být krátkodobě negativně ovlivněn, ale který díky udržitelnému obchodu povede ve střednědobém a dlouhodobém horizontu k nárůstu zaměstnanosti v montážních společnostech. Tento argument byl tedy odmítnut.
(808)
Některé strany zpochybnily schopnost hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie absorbovat byť částečně případné zvýšení ceny. Tento argument nebyl dostatečně podložen, a nebylo tudíž možné posoudit, do jaké míry bylo toto tvrzení přesné. Ziskovost spolupracujících navazujících hospodářských subjektů přímo spojených s dotčeným výrobkem se odhaduje přibližně na 11 %, což ponechává dotyčným hospodářským subjektům možnost absorbovat alespoň částečně určité zvýšení cen, pokud k němu vůbec dojde. V této souvislosti je třeba připomenout, že celkový trend cen směřuje dolů.
(809)
V reakci na poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany zopakovaly tvrzení, že v důsledku opatření hrozí vážné riziko poklesu poptávky po solárních výrobcích v Unii, což podle těchto stran hovoří proti opatřením. Jedna ze stran tvrdila, že solární energie v současné době disponuje velkou cenovou pružností poptávky a že i omezený nárůst ceny solárních výrobků by měl za následek podstatné snížení poptávky. Tato strana odhadla, že vyrovnávací clo v rozmezí 30 % může omezit poptávku o 8 GW, zatímco clo ve výši 50 % by poptávku omezilo o 10 GW. Ve stejném duchu odkázala AFASE na studii provedenou analytikem trhu, která rovněž předpokládá snížení poptávky až 2 GW v roce 2013 v důsledku cla ve výši 50 %, což je mnohem nižší pokles.
(810)
Strany sice během šetření předložily kromě výše uvedených různé další scénáře poklesu poptávky, ty však neobsahovaly srovnatelné výsledky. Ačkoliv nelze vyloučit, že by cla mohla vést k poklesu poptávky po fotovoltaických zařízeních, kvantifikace takového účinku je obtížná s ohledem na různé faktory, které ovlivňují atraktivitu fotovoltaických zařízení v Unii. Kromě toho i kdyby k takovému snížení krátkodobě došlo, střednědobé a dlouhodobé přínosy vyplývající ze spravedlivého obchodu by podle očekávání převážily nad krátkodobým negativním dopadem. A konečně, AFASE sama uznala, že posoudit přímou vazbu mezi poptávkou a cly by bylo možné až poté, co by byla cla zavedena. Tento argument byl proto odmítnut.
(811)
Jak je uvedeno v 784. bodě odůvodnění výše, Komise obdržela celkem šest odpovědí na dotazník od poskytovatelů služeb v odvětví fotovoltaiky (logistika, doprava, vztahy s veřejností atd.), tedy od subjektů, jejichž činnost není v přímé souvislosti s výrobkem, který je předmětem šetření. Bylo shledáno, že tyto odpovědi vypovídají o relativním významu činnosti související s odvětvím fotovoltaiky v porovnání s celkovou aktivitou dotčených spolupracujících hospodářských subjektů. I přes některé nedostatky v odpovědích bylo možné díky údajům v dotaznících usoudit, že činnosti těchto subjektů související s odvětvím fotovoltaiky jsou ve srovnání s jejich celkovou činností okrajové. Činnost související s odvětvím fotovoltaiky představovala ve skutečnosti v průměru pouze přibližně 5 % jejich celkového obratu a přibližně 8 % celkové zaměstnanosti. Pokud jde o ziskovost, ta činila v průměru přibližně 7 %. Je však třeba poznamenat, že údaje o ziskovosti nebyly úplné, neboť ne všechny hospodářské subjekty poskytly k tomuto bodu informace. Byl tedy učiněn závěr, že jakýkoli případný dopad opatření na hospodářskou situaci poskytovatelů služeb v odvětví fotovoltaiky pravděpodobně nebude významný.
(812)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že dopad opatření na hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie by z krátkodobého hlediska byl omezeně negativní, s ohledem na vyšší počet smluvně zajištěných montáží než v opačném scénáři, který předpovídala významná výzkumná střediska, ovšem jenž se ve skutečnosti nenaplnil, a v míře, v jaké tato cla nemohou být hospodářskými subjekty navazujícími na výrobní odvětví Unie absorbována. I přes možné snížení poptávky po fotovoltaických zařízeních by montážní firmy měly být schopny provádět jiné činnosti související buď s jinými obnovitelnými zdroji energie, nebo s primární podnikatelskou činností, jak je uvedeno výše. Byl učiněn závěr, že jakýkoli případný dopad opatření na hospodářskou situaci poskytovatelů služeb v odvětví fotovoltaiky pravděpodobně nebude podle dostupných údajů významný.
6.6. Zájem konečných uživatelů (spotřebitelů)
(813)
Žádná strana přímo zastupující konečné uživatele, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky. V daném případě se odkazuje na dva druhy konečných uživatelů: spotřebitele (domácnosti) a další konečné uživatele (např. instituce, další investory). Šetřením se zjistilo, že pouze přibližně jedna čtvrtina stávajících fotovoltaických zařízení v Unii (takzvaná střešní, menší zařízení) byla objednána spotřebiteli. Ostatní zařízení (pozemní, průmyslová a komerční zařízení, která jsou mnohem větší) byla objednána jinými konečnými spotřebiteli.
(814)
Některé strany tvrdily, že v případě přijetí opatření by spotřebitele postihlo zvýšení cen fotovoltaických modulů. Lze očekávat, že v důsledku cel by ceny fotovoltaických modulů na trhu Unie poněkud vzrostly, avšak je pravděpodobné, že spotřebitelů a jiných konečných uživatelů by se to dotklo jen v omezené míře, protože šetření ukázalo, že cena modulu představuje nanejvýš 50 % z celkových nákladů na pořízení fotovoltaického zařízení. Vzhledem k ziskovým rozpětím společností připravujících projekty a montážních firem lze důvodně předpokládat, že případný růst cen modulů pro uživatele může být přinejmenším zčásti absorbován, a tedy zmírněn. Na základě dostupných údajů se vyvozuje závěr, že dodavatelský řetězec přinejmenším zčásti absorbuje opatření s navrhovanou výší cla, a opatření tudíž nemusí mít nutně za následek vyšší maloobchodní ceny pro spotřebitele.
(815)
Dále je třeba podotknout, že pokud by cla nebyla uložena, pravděpodobný zánik výrobního odvětví Unie by mohl vést k tomu, že spotřebitelé budou mít do budoucna k dispozici pouze jeden zdroj dodávek modulů. V rámci tohoto scénáře by čínští vyvážející výrobci byli schopni dále posilovat svou, již tak velmi silnou, pozici na trhu a to by také v krátkodobém výhledu mohlo vést ke zvýšeným cenám ke škodě spotřebitelů/konečných uživatelů. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že výroba v ČLR je ztrátová, by ke zvýšení cen, jak je uvedeno výše, pravděpodobně došlo v každém případě.
(816)
Některé strany tvrdily, že cla by zvýšily cenu výrobku, který je předmětem šetření. Následně by došlo k poklesu poptávky po fotovoltaických zařízeních, neboť ta by byla příliš nákladná pro spotřebitele a nedostatečně atraktivní pro ostatní investory.
(817)
Jak již bylo uvedeno v 752. bodě odůvodnění, i když dočasnému zvýšení cen může v důsledku přijetí opatření dojít, celkový trend cen je klesající, jak potvrzuje několik veřejných zdrojů. Tento argument byl tudíž odmítnut. I když je obtížné vyčíslit možné zvýšení cen v důsledku opatření a následné možné snížení poptávky, je třeba připomenout některé skutečnosti. Za prvé, výrobek, který je předmětem šetření, představuje až 50 % celkových nákladů na fotovoltaické zařízení, a clo tudíž může být přinejmenším částečně absorbováno. Za druhé, hospodářská soutěž výrobního odvětví Unie s výrobci ze třetích zemí, kteří již na trhu Unie působí, bude pravděpodobně držet ceny nízko. Současně by výrobní odvětví Unie mělo být schopno dosáhnout lepších finančních výsledků díky úsporám z rozsahu vyplývajícím z lepšího využití výrobních zařízení a snížení výrobních nákladů. Za třetí, poptávka po fotovoltaických zařízení souvisí nejen s úrovní cen výrobku, který je předmětem šetření, ale také s úrovní zaručených výkupních cen. Při současné nízké úrovni poptávky ve srovnání s výsledky dosaženými v roce 2011 a v období šetření se očekává, že zaručené výkupní ceny by neměly klesnout tak rychle jako v posuzovaném období, což umožní nepřetržité investice do fotovoltaických projektů. Tento argument byl proto zamítnut.
(818)
V reakci na poskytnutí konečných informací jedna strana zpochybnila výše uvedený závěr. Tvrdila, že klesající cenový trend nemůže být zachován i po přijetí opatření. Strana připomněla, že opatření představují velmi významný nárůst nákladů, který nemůže být plně vyrovnán snížením nákladů nebo dovozem ze třetích zemí. Kromě toho bylo opakovaně zdůrazněno, že výrobní odvětví Unie nebude schopno realizovat nové investice do výrobních a strojních zařízení a hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie mohou absorbovat jen malou část, jestliže jejich zisk činí 11 %. Konečně neexistuje důkaz o tom, že by zvýšení ceny mohly kompenzovat zaručené výkupní ceny.
(819)
Je třeba připomenout, že v rozporu s tímto tvrzením se neočekává, že bude zvýšení cen v důsledku opatření moci být plně vyrovnáno, ale spíše že je v důsledku těchto opatření možné pouze přechodné zvýšení cen (viz 247. bod odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení). Takovéto zvýšení ceny může být výsledkem rozdílu v úrovni cen mezi čínskými subvencovanými cenami a jinými než čínskými výrobky. Nicméně informace shromážděné během vyšetřování umožňují tvrdit, že případné zvýšení cen může být částečně absorbováno řadou faktorů s ohledem na zisk v navazujícím odvětví v průměrné výši 11 %. A konečně, pokud jde o tvrzení, že neexistují důkazy, které by naznačovaly, že zaručené výkupní ceny mohou kompenzovat zvýšení cen, lze předpokládat, že zaručené výkupní ceny budou časem upraveny v souladu s vývojem cen projektů.
(820)
Jedna strana tvrdila, že od března 2013 ceny modulů vzrostly v Unii o 20 % a že je od roku 2013 závažný nedostatek zásob. Tento argument nebyl odůvodněn, naopak veřejné zdroje informací potvrzují relativní stabilitu cen ve druhém čtvrtletí roku 2013. I kdyby byly tyto informace správné, pouze by to odpovídalo tomu, že v návaznosti na celní evidenci dovozu bylo zohledněno riziko možného vyrovnávacího cla. Tento argument byl proto odmítnut.
(821)
Jiná strana tvrdila, že fotovoltaické projekty nebudou investorům přinášet výnos, pokud pokles zaručených výkupních cen nebude odpovídat klesajícím nákladům na projekt, včetně ceny modulů, neboť ty představují významnou část nákladů na daný projekt. Za tímto účelem bylo tvrzeno, že cla by zpochybnily životaschopnost mnohých fotovoltaických projektů, neboť zvyšují cenu.
(822)
Jak je uvedeno v 752. bodě odůvodnění výše, celkový trend cen výrobku, který je předmětem šetření, se zdá být klesající. Kromě toho význam zaručených výkupních cen s ohledem na trh klesá, jelikož v některých regionech bylo pravděpodobně dosaženo cenové parity. Argument, že cena fotovoltaických modulů by mohla mít negativní dopad na fotovoltaické projekty včetně otázky jejich životaschopnosti, byl z těchto důvodů zamítnut.
(823)
Jedna zúčastněná strana předložila interní model, aby prokázala, že pokud bude clo zavedeno, životaschopnost mnohých fotovoltaických projektů je v ohrožení.
(824)
Tento model neumožnil náležité vyčíslení rozsahu, v jakém by mohla poklesnout atraktivita investic do fotovoltaických zařízení (např. návratnost investic) v případě zvýšení ceny výrobku, který je předmětem šetření. Nicméně předpoklad, že bude případné clo zcela přeneseno na konečné uživatele nebo spotřebitele, použitý v uvedeném modelu, je nepravděpodobný s ohledem na stávající zisková rozpětí hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie. Navíc investiční rozhodnutí se nezakládá jen na ceně modulů, ale závisí také na mnoha dalších faktorech, včetně mimo jiné existence obecně příznivého rámce pro fotovoltaická zařízení v daném státě, úrovně podpory nebo ceny elektřiny (u cenové parity). Tento argument proto musel být zamítnut.
(825)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že celkově by přijetí opatření mělo na spotřebitele a konečné uživatele omezený dopad. A to bez ohledu na vliv vnitrostátních režimů podpory k povzbuzení poptávky po fotovoltaických zařízeních. Budou-li vnitrostátní režimy podpory přizpůsobeny vyšším cenám solárních panelů (prostřednictvím vyšších zaručených výkupních cen), může být dopad na spotřebitele nulový.
6.7. Jiné argumenty
(826)
Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie není schopno zásobovat trh Unie v požadovaném množství, a budou-li uložena vyrovnávací cla, existuje vážné riziko nedostatku v Unii, což může vést k dalšímu růstu cen dotčeného výrobku.
(827)
Šetření shledalo, že toto tvrzení není opodstatněné. Výrobní odvětví Unie má od roku 2009 nedostatečně využívané výrobní kapacity. V období šetření činila míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu modulů 41 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 5,7 GW; míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu modulů činila 63 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 1,2 GW. Díky této rezervní kapacitě by proto výrobní odvětví Unie z krátkodobého hlediska bylo schopno soutěžit o další část trhu. Také ze střednědobého hlediska lze důvodně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude rozšiřovat svou výrobní kapacitu, aby mohlo dosáhnout větších úspor z rozsahu a zajistit další snižování cen. Ostatně ve světě existují i další zdroje dodávek, které působí na trhu Unie a které v případě poklesu dovozu čínských výrobků budou schopny soutěžit o trh Unie. Šetření odhalilo, že stávající rezervní kapacita jiné než čínské výroby mimo Unii činila v období šetření u modulů 5,6 GW a u článků 6 GW. Lze proto dospět k závěru, že vzhledem k prognózám poptávky po fotovoltaických zařízeních v EU v roce 2013 (mezi 9,8 GW a 16,5 GW) a v roce 2014 (mezi 9 GW a 17,1 GW) zveřejněným významnými výzkumnými středisky, jako je EPIA, je celková rezervní kapacita Unii a třetích výrobců mimo Unii dostačující, aby v krátkodobém výhledu nahradila případný výpadek čínských dovozů.
(828)
I za přijetí konzervativnějšího předpokladu ohledně výrobní kapacity v Unii (viz 545. bod odůvodnění výše) by společná rezervní kapacita Unie a třetích zemí byla dostatečná k tomu, aby v krátkodobém horizontu nahradila případný pokles čínského dovozu. Také ze střednědobého hlediska lze důvodně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude rozšiřovat svou výrobní kapacitu, aby mohlo dosáhnout větších úspor z rozsahu, což umožní další snižování cen. Tento argument byl proto odmítnut.
(829)
Některé strany rovněž tvrdily, že uložení cel na dotčený výrobek poškodí rozvoj fotovoltaického trhu v Evropě, a že tudíž nebude dosaženo cílů strategie Evropa 2020 týkajících se obnovitelných zdrojů energie a snížení emisí skleníkových plynů v EU.
(830)
Především je třeba uvést, že splnění cílů stanovených pro rok 2020 nezávisí výlučně na solární energii. Stejně důležité jsou i další ekologické zdroje energie, jako např.: energie získávaná pomocí větru, biomasy, vodní energie atd. Jelikož cíle pro rok 2020 nestanoví žádný konkrétní podíl solární energie, nepředpokládá se, že poněkud nižší počet fotovoltaických zařízení zvýší celkové náklady spojené s realizací strategie Evropa 2020. Kromě toho je cena solárních panelů pouze jedním z mnoha činitelů, které jsou podstatné pro rozvoj odvětví výroby fotovoltaických zařízení v Unii. Stejně důležité jsou: příznivé právní a finanční podmínky na úrovni Unie a na úrovni členských států, lepší přístup k financování projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a investice do výzkumu a vývoje. Pokud jde o financování investic do solárních energií, dojde díky uložení cla ke zlepšení situace výrobního odvětví Unie i odvětví fotovoltaiky jako celku. Ve svém důsledku to pravděpodobně podpoří přístup výrobního odvětví Unie a investorů v odvětví fotovoltaiky ke kapitálu. A konečně je třeba znovu připomenout, že cílem tohoto cla není vyloučit čínský dovoz, ale obnovit korektní hospodářskou soutěž. Pokud by se cena dotčeného výrobku zvýšila, údaje o zisku dosahovaném na navazujícím trhu umožňují předpokládat, že tento růst cen by byl zčásti absorbován hospodářskými subjekty působícími na navazujícím trhu. Cena modulů pro konečné uživatele/spotřebitele by se proto neměla výrazně zvýšit, a poptávka po solárních zařízeních by mohla zůstat v předpovězeném rozmezí.
(831)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že uložení opatření by celkově nemělo výrazný nepříznivý dopad na jiné politiky EU.
6.8. Závěr ohledně zájmu Unie
(832)
Celkové pozitivní důsledky pro výrobní odvětví Unie převažují nad pravděpodobným negativním dopadem na jiné subjekty na fotovoltaickém trhu, včetně konečných uživatelů (spotřebitelů).
(833)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti přijetí opatření týkajících se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
7. KONEČNÁ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(834)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena konečná vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(835)
Ke stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná subvenční rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpěli výrobci v Unii, aniž by přitom bylo překročeno zjištěné subvenční rozpětí.
(836)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého může přiměřeně dosáhnout toto výrobní odvětví u prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu. V souladu s judikaturou Tribunálu je takovým ziskem zisk realizovaný na začátku posuzovaného období, tj. před nárůstem subvencovaného dovozu. Proto byl cílový zisk stanoven na 8 % na základě váženého průměrného zisku, kterého dosáhlo výrobní odvětví EU v roce 2009 a 2010 pro moduly a články, když bylo ziskové.
(837)
Po poskytnutí konečných informací výrobní odvětví Unie tvrdilo, že jako úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie mohlo v rozumné míře dosáhnout, pokud by nedocházelo k subvencovanému dovozu, by měla být použita ziskovost za rok 2010, spíše než průměrné ziskové rozpětí z let 2009 a 2010. V této souvislosti uvedlo, že ziskovost v roce 2009 byla nedostatečná a okolnosti těchto dvou let byly jasně rozdílné s ohledem zejména na vývoj spotřeby v roce 2010, který podpořil účinky subvencování v tomto roce. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že při stanovení úrovně pro odstranění újmy není důležité, zda průměrné ziskové rozpětí, kterého výrobní odvětví Unie dosáhlo, bylo „dostatečné“. Úroveň pro odstranění újmy by měla být založena na zisku, kterého může být přiměřeně dosaženo při neexistenci subvencovaného dovozu. Vyšetřující orgány mají obvykle za to, že této úrovně bylo dosahováno na začátku posuzovaného období. Jelikož v tomto případě bylo výrobní odvětví Unie ztrátové, pokud jde o prodej článků na začátku posuzovaného období v roce 2009, byla tato metodika nevhodná a bylo považováno za spolehlivější založit stanovení úrovně pro odstranění újmy na průměru ziskového rozpětí v prvním a druhém roce posuzovaného období. V tomto ohledu se také mělo za to, že není důležité, že se okolnosti v těchto dvou letech lišily.
(838)
Další strana zopakovala, že pro moduly a články by měly být stanoveny různé cílové zisky, neboť ziskovost těchto typů výrobků vykázala v průběhu posuzovaného období různé trendy. Zatímco ukazatele byly předloženy odděleně pro každý typ výrobku, závěry vyvozené pro každý ukazatel se týkají výrobku, který je předmětem šetření, jako celku. Připomíná se rovněž, že moduly a články jsou jediným výrobkem, a proto bylo subvenční rozpětí a úrovně pro odstranění újmy stanoveny na tomto základě.
(839)
Na tomto základě byla vypočtena také cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 8 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(840)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, náležitě upravené o náklady na dovoz a celní poplatky, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci z Unie zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty CIF dovozu.
(841)
Jedna strana tvrdila, že prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku byl zaměřen na trh špičkových zařízení, jako je sektor obytných/malých komerčních zařízení, pro který platily vyšší zaručené výkupní ceny, a navrhla, aby byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie odpovídajícím způsobem upraveny. Je třeba poznamenat, že by toto tvrzení nemělo být rozhodující pro výpočet rozpětí újmy, protože šetření ukázalo, že výrobci v Unii nebyli ziskoví.
7.2. Konečná opatření
(842)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s článkem 15 základního nařízení by se měla přijmout konečná vyrovnávací opatření ohledně dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících subvenčnímu rozpětí nebo rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných subvenčních rozpětí.
(843)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce vyvážejících výrobců z ČLR bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ se uplatní na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(844)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je konečná sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(845)
Na základě výše uvedeného jsou sazby cel, která budou uložena, stanoveny takto:
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
4,9 %
46,3 %
4,9 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd;
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
41,8 %
6,3 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
48,2 %
3,5 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd;
5,0 %
56,5 %
5,0 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd,
11,5 %
58,2 %
11,5 %
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
11,5 %
58,2 %
11,5 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd,
de minimis
64,9 %
0,0 %
Renesola Jiangsu Ltd
Renesola Zhejiang Ltd
4,6 %
80,1 %
4,6 %
Jinko Solar Co. Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
6,5 %
60,1 %
6,5 %
Společnosti uvedené v příloze
6,4 %
51,1 %
6,4 %
Všechny ostatní společnosti
11,5 %
80,1 %
11,5 %
(846)
Výše uvedená konečná vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorických cel.
(847)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav zjištěný během šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není jmenovitě uvedena v článku 1 spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(848)
Každou žádost o použití individuální vyrovnávací celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (103) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(849)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(850)
Opatření se ukládají proto, aby bylo výrobcům v Unii umožněno překonat účinky subvencování působícího újmu. Pokud by nastala nějaká počáteční nerovnováha mezi možným prospěchem pro výrobce v Unii a náklady pro ostatní hospodářské subjekty v Unii, mohla by být vyrovnána tím, že se zvýší a/nebo znovu zahájí výroba v Unii. Nicméně předpokládaný scénář zvýšené výroby v Unii nemusí být v souladu s rozvojem tohoto volatilního trhu. Spotřeba Unie vzrostla u modulů mezi rokem 2009 a 2011 o 264 % a v průběhu šesti měsíců od roku 2011 do období šetření klesla pouze o 43 procentních bodů. Volatilita je ještě výraznější při pohledu na období 2006-2011, kdy spotřeba Unie u modulů vzrostla z méně než 1 GW na téměř 20 GW, což představuje navýšení o přibližně 2 000 % na pouhých 5 let. Tato volatilita bude pravděpodobně pokračovat a prognózy zveřejněné sdruženími podnikatelů vykazují 100 % a větší rozdíly mezi různými scénáři, a to dokonce i ve střednědobém horizontu let 2014-2015.
(851)
Z těchto důvodů se má za to, že je vhodné za těchto výjimečných okolností omezit dobu trvání opatření na pouhé dva roky.
(852)
Toto období by mělo být dostatečné k tomu, aby výrobci v Unii zvýšili a/nebo znovu zahájili svoji výrobu, a zároveň aby nebyla závažně ohrožena situace jiných hospodářských subjektů v Unii. Má se za to, že období dvou let bude nejvhodnější pro analýzu toho, zda v důsledku uložení opatření opravdu došlo ke zvýšení výroby v Unii, a tím byly vyváženy negativní účinky na jiné hospodářské subjekty v Unii.
(853)
Po zveřejnění konečných zjištění jeden výrobce v Unii vznesl argument, že omezená doba trvání 2 let je příliš krátká na zotavení ze vzniklé újmy. Kromě toho bylo argumentováno tím, že doba trvání 2 let neumožní výrobcům v Unii vyhotovit obchodní plány na tento a příští rozpočtový rok. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že opatření budou trvat do prosince 2015, což by mělo výrobcům v Unii k vyhotovení obchodních plánů do roku 2015 stačit.
(854)
Výrobce v Unii navíc nezpochybnil důvody, pro něž je doba trvání omezena na dva roky, zejména volatilitu trhu. Výrobce dokonce výslovně ocenil přezkum v případě, že bude třeba opatření změnit v důsledku změny situace na trhu. Vzhledem k tomu, že pravděpodobnost změny okolností na trhu do dvou let je na tomto nestabilním trhu skutečně vysoká, považuje se za vhodné omezit opatření na dva roky od samého počátku.
(855)
Po poskytnutí konečných informací tvrdil žadatel, že dva roky nestačí k tomu, aby byly uskutečněny investice do výroby uvedené v 852. bodě odůvodnění. Nicméně vzhledem k rozsáhlé nevyužité kapacitě výrobního odvětví Unie je možno zvýšit výrobu lepším využíváním stávající výrobní kapacity, které by mělo být možné, aniž by byly zapotřebí dodatečné investice.
(856)
Žadatel dále namítal, že uložení konečných vyrovnávacích cel na období dvou let je nedostačující k tomu, aby se výrobní odvětví Unie zotavilo z účinků minulého subvencování působícího újmu. Uložení vyrovnávacích cel však nemůže brát v potaz pouze zájmy výrobního odvětví Unie samotného, a je třeba vyvážit možný prospěch pro výrobce v Unii s náklady pro další hospodářské subjekty v Unii. Z toho důvodu dané rozhodnutí omezit opatření na dva roky nadále platí.
(857)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě je zamýšleno doporučit uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz křemíkových fotovoltaických modulů nebo panelů a článků typu používaného v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech, pocházejících nebo dovážených z ČLR (poskytnutí konečných informací). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly ke konečným informacím vyjádřit.
(858)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
7.3. Celní evidence a zpětná účinnost
(859)
Jak je uvedeno výše v 7. bodě odůvodnění, Komise přijala dne 1. března 2013 nařízení č. 182/2013, kterým se zavádí celní evidence dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky od 6. března 2013.
(860)
Od 6. června 2013 byla celní evidence dovozu za účelem ochrany proti dumpingovému dovozu ukončena přijetím prozatímního antidumpingového nařízení. Pokud jde o současné antisubvenční šetření a vzhledem k výše uvedeným zjištěním by celní evidence dovozu za účelem antisubvenčního šetření v souladu s čl. 24 odst. 5 základního nařízení měla být zrušena.
(861)
Pokud jde o možné zpětné uplatnění vyrovnávacích opatření, je třeba se řídit kritérii stanovenými v čl. 16 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku může být konečné vyrovnávací clo uloženo na výrobky, které byly propuštěny do volného oběhu nejvýše 90 dnů přede dnem nabytí účinnosti prozatímních opatření, avšak nikoli před zahájením šetření.
(862)
V tomto případě nebyla uplatněna žádná prozatímní vyrovnávací opatření. V důsledku toho bylo rozhodnuto, že konečné vyrovnávací clo se neuplatní se zpětnou účinností.
8. FORMA OPATŘENÍ
(863)
Po přijetí prozatímních antidumpingových opatření v rámci souběžného antidumpingového šetření (104) skupina spolupracujících vyvážejících výrobců, včetně jejich společností ve spojení v ČLR a v Evropské unii, společně s Čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz strojních zařízení a elektronických výrobků (dále jen „CCCME“) nabídla společný cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního antidumpingového nařízení (105). Závazek rovněž podpořily čínské orgány. Komise nabídku zvážila a rozhodnutím Komise 2013/423/EU (106) nabídku závazku přijala.
(864)
Po přijetí rozhodnutí 2013/423/EU vyvážející výrobci společně s CCCME předložili oznámení o změně původní nabídky svého závazku. Požadovali, aby byl změněn tak, aby zohlednil vynětí destiček z okruhu výrobků, jak je uvedeno ve 46. a 99. bodě odůvodnění. Kromě toho řada dalších vývozců ve lhůtě stanovené v čl. 8 odst. 2 základního antidumpingového nařízení požádala o zahrnutí do závazku.
(865)
Stejná skupina vyvážejících výrobců spolu s CCCME ve lhůtě stanovené v čl. 13 odst. 2 základního nařízení (107) požádala o to, aby Komise přijala podmínky závazku s cílem zamezit také škodlivým dopadům dovozu subvencovaných výrobků. Prováděcím rozhodnutím 2013/707/EU Komise tuto nabídku s ohledem na konečná cla přijala,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů nebo panelů a článků typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech (tloušťka článků nepřesahuje 400 mikrometrů), v současnosti kódů KN ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) a pocházejících nebo zasílaných z Čínské lidové republiky, ledaže by byly v tranzitu ve smyslu článku V GATT.
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články),
-
moduly nebo panely s výstupním stejnosměrným napětím nepřesahujícím 50 V a výkonem nepřesahujícím 50 W určené výhradně pro přímé použití k nabití baterií v systémech se stejnými charakteristikami, pokud jde o napětí a výkon.
2. Sazba konečného vyrovnávacího cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Wuxi Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co. Ltd;
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd; Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd,
4,9 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd;
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
B797
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
B791
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
5,0 %
B794
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd,
11,5 %
B793
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
11,5 %
B927
Delsolar (Wujiang) Ltd
0 %
B792
Renesola Jiangsu Ltd
Renesola Zhejiang Ltd
4,6 %
B921
Jinko Solar Co. Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
6,5 %
B845
Společnosti uvedené v příloze
6,4 %
Všechny ostatní společnosti
11,5 %
B999 (108)
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Dovoz, pro nějž bylo předloženo prohlášení k propuštění do volného oběhu v případě výrobků v současnosti kódů KN ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) a na nějž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v příloze prováděcího rozhodnutí 2013/707/EU, je osvobozen od antisubvenčního cla uloženého podle článku 1, pokud:
a)
společnost uvedená v příloze prováděcího rozhodnutí 2013/707/EU vyrobila, dodala a fakturovala výše uvedené výrobky přímo nebo prostřednictvím své společnosti ve spojení, která je rovněž uvedena v příloze prováděního rozhodnutí 2013/707/EU, buď svým společnostem ve spojení v Unii, které působí jako dovozci a propuštějí zboží do volného oběhu v Unii, nebo prvnímu nezávislému odběrateli, který působí jako dovozce a propouští zboží do volného oběhu v Unii;
b)
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň údaje a prohlášení uvedené v příloze 2 tohoto nařízení;
c)
k tomuto dovozu je přiloženo osvědčení o vývozním závazku podle přílohy 3 tohoto nařízení; a
d)
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2. Celní dluh vzniká v okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu:
a)
pokud je u dovozu popsaného v odstavci 1 zjištěno, že není splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci; nebo
b)
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 13 odst. 9 nařízení Komise (ES) č. 597/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Společnosti, od nichž Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v příloze prováděcího rozhodnutí 2013/707/EU, a s výhradou některých podmínek v ní uvedených, vystaví faktury rovněž u transakcí, které nejsou osvobozeny od antisubvenčních cel. Tato faktura je obchodní faktura obsahující alespoň údaje uvedené v příloze 4 tohoto nařízení.
Článek 4
Celní evidence dovozu vyplývající z nařízení (EU) č. 182/2013, kterým se zavádí celní evidence dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, se zrušuje.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se do 7. prosince 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2013.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 1239/2013
tat-2 ta’ Diċembru 2013
li jimponi dazju kumpensatorju definittiv fuq importazzjonijiet ta' moduli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin u komponenti ewlenin (jiġifieri ċelloli) li joriġinaw jew li huma kkunsinnati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta' Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 15 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kumissjoni Ewropea, wara li kkonsulta l-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Bidu
(1)
Fit-8 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni Ewropea (il-“Kummissjoni”) ħabbret permezz ta' notifika ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“Notifika ta' Bidu”), il-bidu ta' proċediment antisussidji fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni ta' moduli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin u komponenti ewlenin (jiġifieri ċelloli u wejfers) li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ” jew il-“pajjiż ikkonċernat”).
(2)
Il-proċedura antisussidji tnediet wara lment ippreżentat fis-26 ta' Settembru 2012 minn EU ProSun (“l-ilmentatur”) f'isem il-produtturi li f'dan il-każ jirrappreżentaw iktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta' moduli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin u komponenti ewlenin. L-ilment kien fih evidenza prima facie ta' sussidju tat-tali prodott u ta' dannu materjali li rriżulta minnu, li tqieset biżżejjed biex tiġġustifika l-bidu ta' proċediment.
(3)
Qabel il-bidu tal-proċediment u b'konformità mal-Artikolu 10(7) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 (“ir-Regolament bażiku”), il-Kummissjoni nnotifikat lill-Gvern tar-RPĊ (“il-GTĊ”) li kienet irċeviet ilment iddokumentat kif suppost li jallega li l-importazzjonijiet sussidjati ta' moduli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin u komponenti ewlenin li joriġinaw mir-RPĊ kienu qegħdin jikkaġunaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni. Il-GTĊ kien mistieden għal konsultazzjonijiet bil-għan li tiġi ċċarata s-sitwazzjoni fir-rigward tal-kontenuti tal-ilment u sabiex tinstab soluzzjoni maqbula b'mod reċiproku. Il-GTĊ aċċetta l-offerta ta' konsultazzjonijiet li mbagħad saru. Matul il-konsultazzjonijiet, ma setgħet tinstab ebda soluzzjoni miftehma b'mod reċiproku. Madankollu, ittieħdet nota tal-kummenti li saru mill-GTĊ dwar in-nuqqas ta' kumpensabbiltà tal-iskemi elenkati fl-ilment. Wara l-konsultazzjonijiet, daħlu sottomissjonijiet mill-GTĊ.
1.2. Proċediment antidumping parallel
(4)
Fis-6 ta' Settembru 2012, il-Kummissjoni ħabbret permezz ta' notifika ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3), il-bidu ta' proċediment antidumping dwar importazzjonijiet fl-Unjoni ta' moduli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin u komponenti ewlenin (jiġifieri ċelloli u wejfers) li joriġinaw mir-RPĊ.
(5)
Fis-6 ta' Ġunju 2013, il-Kummissjoni, permezz tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 513/2013 (4), imponiet dazju antidumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta' moduli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin u komponenti ewlenin (jiġifieri ċelloli u wejfers) li joriġinaw jew li huma kkunsinnati mir-RPĊ (“Regolament antidumping provviżorju”).
(6)
L-analiżijiet tad-dannu li saru f'din l-investigazzjoni antisussidji u antidumping huma bbażati fuq l-istess definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni, il-produtturi rappreżentanti tal-Unjoni u l-perjodu tal-investigazzjoni u wasslu għal konklużjonijiet identiċi sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor. Dan tqies xieraq sabiex tiġi simplifikata l-analiżi tad-dannu u sabiex jinkisbu sejbiet konsistenti fiż-żewġ proċedimenti. Għal din ir-raġuni, kummenti dwar l-aspetti tad-dannu mressqa fi kwalunkwe wieħed minn dawn il-proċedimenti ttieħdu inkunsiderazzjoni fiż-żewġ proċedimenti.
1.3. Reġistrazzjoni
(7)
Wara talba mill-ilmentatur appoġġata mill-evidenza meħtieġa, il-Kummissjoni adottat fl-1 ta' Marzu 2013 ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 182/2013 (5) li jagħmel l-importazzjonijiet ta' moduli fotovoltajċi bis-silikon kristallin u l-komponenti ewlenin (jiġifieri ċelloli u wejfers) li joriġinaw fi jew li huma kkonsinjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina soġġetti għar-reġistrazzjoni mis-6 ta' Marzu 2013.
(8)
Uħud mill-partijiet interessati ddikjaraw li d-deċiżjoni għar-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet ma kellhiex bażi, peress li l-kundizzjonijiet ma kinux issodisfati skont l-Artikolu 24(5) tar-Regolament bażiku. Madankollu, dawn id-dikjarazzjonijiet ma kinux sostanzjati jew ibbażati fuq evidenza fattwali. Fiż-żmien li ttieħdet id-deċiżjoni biex jiġu rreġistrati l-importazzjonijiet, il-Kummissjoni kellha biżżejjed evidenza prima facie biex tiġġustifika l-bżonn li jiġu rreġistrati l-importazzjonijiet, b'mod partikolari żieda qawwija kemm f'termini ta' importazzjonijiet assoluti kif ukoll f'temini ta' sehem mis-suq. Għaldaqstant, id-dikjarazzjonijiet f'dan ir-rigward kellhom jiġu rifjutati.
1.4. Partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(9)
Il-Kummissjoni avżat b'mod uffiċjali lill-ilmentaturi, lil produtturi oħrajn magħrufa tal-Unjoni, il-produtturi esportaturi magħrufa fir-RPĊ, l-awtoritajiet tar-RPĊ u importaturi magħrufa bil-bidu tal-proċediment. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jiddikjaraw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ matul il-perjodu ta' żmien stipulat fin-Notifika ta' Bidu.
(10)
Fid-dawl tan-numru apparentement għoli ta' produtturi esportaturi, produtturi tal-Unjoni u importaturi mhux relatati, kull produttur esportatur u importatur mhux relatat magħruf intalab iħabbar lilu nnifsu lill-Kummissjoni u jipprovdi, kif speċifikat fin-Notifika ta' Bidu, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tiegħu relatati mal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu tal-investigazzjoni kif definit fil-premessa (38) hawn isfel. Din l-informazzjoni ntalbet skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi fuq jekk ikunx hemm bżonn kampjunar u, jekk iva, tagħżel il-kampjuni. L-awtoritajiet tal-RPĊ ġew ikkonsultati wkoll.
(a) Il-kampjunar tal-produtturi esportaturi
(11)
Għall-ewwel, 121 produttur esportatur/grupp ta' produtturi Ċiniżi pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi f'kampjun. Il-kumpaniji li kkooperaw jirrappreżentaw iktar minn 80 % mill-volum totali ta' esportazzjoni taċ-Ċina. Fuq il-bażi tal-informazzjoni riċevuta mill-produtturi esportaturi u skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku, fil-bidu l-Kummissjoni pproponiet kampjun ta' seba' produtturi esportaturi/gruppi ta' produtturi esportaturi.
(12)
Il-kampjun magħżul ta' seba' gruppi ta' kumpaniji jikkonsisti fi tliet esportaturi li jikkooperaw bl-akbar volum ta' esportazzjonijiet ta' moduli, iż-żewġ esportaturi li jikkooperaw bl-akbar volum ta' esportazzjonijiet ta' ċelloli u ż-żewġ esportaturi li jikkooperaw bl-akbar volum ta' esportazzjonijiet ta' wejfers. Il-kampjun ta' dawn is-seba' gruppi ta' produtturi esportaturi serva bħala l-bażi biex jiġi ddeterminat il-livell ta' sussidju għal dawk il-gruppi kif ukoll il-livell ta' sussidju għall-produtturi esportaturi kollha li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun, kif mitlub mill-Artikoli 15(2) u 15(3) tar-Regolament bażiku. Kif spjegat fil-premessa (46) hawn isfel, il-Kummissjoni eskludiet il-wejfers mill-ambitu tal-prodott fl-istadju definittiv tal-investigazzjoni. Ċerti kumpaniji ġew magħżula fil-kampjun fuq il-bażi tal-akbar volumi ta' esportazzjonijiet ta' wejfers tagħhom. Madankollu, wara li ttieħed inkunsiderazzjoni li l-Kummissjoni diġà kienet investigat dawn il-kumpaniji, ivverifikat id-dejta ppreżentata minnhom u anki l-fatt li dawn il-kumpaniji kollha kellhom esportazzjonijiet sinifikanti ta' moduli u/jew ċelloli, ma tqiesx li hemm bżonn li jiġi emendat il-kampjun.
(13)
Eventwalment, in-numru ta' produtturi esportaturi fil-kampjun tqies li sar tmien kumpaniji/gruppi. Dan għaliex, għad li għall-ewwel kien irrapportat li Jinko Solar Co. Ltd u Renesola Jiangsu Ltd kienu relatati, wara ġie stabbilit li ma kinux.
(b) Kampjunar tal-produtturi tal-Unjoni
(14)
Fin-Notifika ta' Bidu, il-Kummissjoni ħabbret li kienet għażlet b'mod provviżorju kampjun ta' produtturi tal-Unjoni. Kull produttur tal-Unjoni u assoċjazzjoni tal-produtturi magħrufa ġew informati dwar l-għażla tal-kampjun provviżorju ta' produtturi tal-Unjoni. Dan il-kampjun provviżorju kkonsista f'disa' produtturi tal-Unjoni minn madwar 215-il produttur tal-Unjoni li kienu magħrufa qabel il-bidu tal-investigazzjoni li jipproduċu l-prodott simili, magħżula fuq il-bażi tal-ikbar volum rappreżentattiv ta' produzzjoni, billi ttieħed inkunsiderazzjoni l-volum ta' bejgħ u l-post ġeografiku li seta' raġonevolment ikun investigat matul iż-żmien disponibbli. Kien żgurat li l-kampjun ikopri kemm produtturi tal-Unjoni integrati vertikalment kif ukoll produtturi mhux integrati. Il-partijiet interessati kienu mistiedna wkoll sabiex jiddikjaraw il-fehmiet tagħhom dwar il-kampjun provviżorju.
(15)
Bosta partijiet interessati qajmu l-oġġezzjonijiet li ġejjin dwar il-kampjun provviżorju ta' produtturi tal-Unjoni:
(i)
Uħud mill-partijiet qalu li l-informazzjoni limitata pprovduta fir-rigward tal-kampjun magħżul b'mod provviżorju ma kinitx biżżejjed u żammithom milli jagħmlu xi kumment sinifikanti dwar il-kampjun propost. B'mod partikolari, ikkritikaw il-fatt li l-identità tal-produtturi tal-Unjoni nżammet kunfidenzjali u talbu li jiġu ddivulgati l-Istati Membri fejn jinsabu l-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, kif ukoll is-sehem tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni fil-volum totali ta' produzzjoni ta' moduli u ċelloli fotovoltajċi (PV) u l-perċentwal ta' produzzjoni u bejgħ rappreżentat mill-kumpaniji fil-kampjun b'mod individwali u mill-kampjun inġenerali.
(ii)
Il-metodu użat biex jingħażel il-kampjun ġie kkontestat għar-raġunijiet li “jħallat tliet stadji differenti”, jiġifieri l-appoġġ għall-bidu tal-investigazzjoni, id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-kampjunar. Għalhekk, kien iddikjarat li ma kienx ċar jekk l-industrija tal-Unjoni diġà kinitx definita fi żmien l-għażla tal-kampjun, u għalhekk jekk il-kampjun jistax jitqies rappreżentattiv. Mingħajr id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni fl-istadju ta' kampjunar, il-partijiet interessati ma setgħux jivverifikaw jekk il-kampjun provviżorju kienx rappreżentattiv, u b'hekk jekk fuq il-bażi tal-kampjun setgħetx tiġi vvalutata kif suppost is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni kif definita fil-premessa (38) hawn isfel. Barra minn hekk, kien iddikjarat li ma kienx xieraq li jingħażel il-kampjun provviżorju fuq il-bażi tat-tweġibiet tal-produtturi tal-Unjoni għall-analiżi tal-appoġġ għall-bidu tal-investigazzjoni.
(iii)
Kien iddikjarat ukoll li l-kampjun provviżorju ntgħażel sempliċiment fuq il-bażi tal-kumpaniji li esprimew l-appoġġ tagħhom għal din l-investigazzjoni.
(iv)
Parti minnhom iddikjarat li, peress li l-kumpaniji integrati vertikalment huma inklużi fil-kampjun provviżorju, il-volum ta' produzzjoni ta' ċelloli jista' jkun magħdud darbtejn jew tliet darbiet, u dan jixħet dubji fuq ir-rappreżentattività ġenerali tal-kampjun. Intalab sabiex għall-produtturi integrati vertikalment, jingħadd biss il-volum ta' produzzjoni tal-moduli, iżda mhux il-volum taċ-ċelloli.
(v)
L-istess parti allegat li d-dejta li fuqha kienet ibbażata l-għażla tal-kampjun kienet tal-inqas parzjalment mhux kredibbli u dan jista' jħalli impatt fuq ir-rappreżentattività tal-kampjun provviżorju sħiħ.
(vi)
Parti minnhom ipprovdiet lista li allegatament fiha madwar 150 produttur addizzjonali tal-Unjoni tal-prodott simili, u ddikjarat li tal-inqas kellhom jittieħdu inkunsiderazzjoni għall-finijiet tal-għażla ta' kampjun ta' produtturi tal-Unjoni.
(16)
L-argumenti mqajma mill-partijiet kienu indirizzati kif ġej: Il-produtturi tal-Unjoni talbu li l-ismijiet tagħhom jinżammu kunfidenzjali minħabba r-riskju ta' ritaljazzjoni. Tabilħaqq kien hemm theddid reali kontra l-produtturi tal-Unjoni sabiex issirilhom ħsara fin-negozju tagħhom kemm fl-Unjoni kif ukoll barra. Il-Kummissjoni qieset li dawn it-talbiet kienu sostanzjati biżżejjed biex jintlaħqu. Id-divulgazzjoni tal-post jew is-sehem fil-produzzjoni u l-bejgħ ta' produtturi individwali tal-Unjoni magħżula fil-kampjun faċilment setgħet tikxef l-identità tal-produttur ikkonċernat u t-talbiet f'dan ir-rigward kellhom jiġu rifjutati.
(17)
Il-Kummissjoni ma “ħawditx” id-determinazzjoni tal-appoġġ għall-bidu tal-investigazzjoni, id-determinazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-għażla ta' kampjun provviżorju peress li dawn l-istadji baqgħu indipendenti minn xulxin u ttieħdet deċiżjoni fuqhom b'mod separat. Ma ntweriex kemm l-użu tad-dejta dwar il-produzzjoni u l-bejgħ ipprovduta mill-produtturi tal-Unjoni fil-kuntest tal-analiżi tal-appoġġ għall-bidu tal-investigazzjoni kien affettwa r-rappreżentattività tal-kampjun. Fil-bidu, l-industrija tal-Unjoni tabilħaqq kienet definita b'mod provviżorju. L-informazzjoni kollha għad-dispożizzjoni dwar il-produtturi tal-Unjoni, inkluża informazzjoni pprovduta fl-ilment u d-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni u partijiet oħrajn qabel il-bidu tal-investigazzjoni, intużat sabiex tiġi stabbilita b'mod provviżorju l-produzzjoni totali tal-Unjoni għall-perjodu tal-investigazzjoni, kif definita fil-premessa (38) hawn isfel.
(18)
Il-produtturi kollha tal-Unjoni li wieġbu l-mistoqsijiet relatati mal-appoġġ għall-bidu tal-investigazzjoni ġew ikkunsidrati għall-kampjun, irrispettivament x'kienu jappoġġaw, jopponu jew jekk ma esprimew ebda opinjoni dwar l-investigazzjoni. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(19)
Il-kwistjoni ta' għadd doppju/triplu ġiet ikkunsidrata meta ntgħażel il-kampjun provviżorju. Deher li l-esklużjoni tal-produzzjoni u l-bejgħ ta' ċelloli tal-produtturi tal-Unjoni integrati vertikalment ma kinitx tieħu inkunsiderazzjoni l-parti tal-produzzjoni taċ-ċelloli mibjugħa fis-suq ħieles. Għalhekk tqies li l-esklużjoni tal-bejgħ taċ-ċelloli mill-volum totali ta' produzzjoni mhux bilfors kien iwassal għal kampjun iktar rappreżentattiv. Barra minn hekk, ir-rappreżentattività tal-kampjun ma kinitx stabbilita biss fuq il-bażi tal-volum ta' produzzjoni iżda anki fuq il-bażi tal-firxa ġeografika u rappreżentazzjoni bbilanċjata ta' produtturi integrati vertikalment u mhux integrati. Ir-rappreżentattività relattiva tal-volum ta' produzzjoni kienet ikkalkolata fil-livell ta' kull tip tal-prodott simili. Fuq din il-bażi, tqies li l-metodoloġija sabiex jingħażel kampjun provviżorju kienet raġonevoli u għalhekk il-kampjun jitqies rappreżentattiv għall-industrija tal-Unjoni tal-prodott investigat b'mod ġenerali. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata. F'dak li għandu x'jaqsam mal-kredibbiltà tad-dejta, il-kampjun intgħażel fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli fi żmien l-għażla tal-kampjun kif stipulat fl-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku. Dwar il-kredibbiltà tad-dejta użata fl-appoġġ tal-bidu tal-investigazzjoni, l-investigazzjoni ma sabet ebda evidenza li d-dejta miġbura qabel il-bidu kellha nuqqasijiet importanti. Għaldaqstant, jista' jiġi supponut b'mod raġonevoli li l-bażi li fuqha ntgħażel il-kampjun provviżorju kienet kredibbli biżżejjed. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(20)
Rigward il-lista ta' madwar 150 produttur addizzjonali tal-Unjoni, ta' min jinnota li din l-informazzjoni ġiet sottomessa ferm wara d-data ta' skadenza stabbilita għall-partijiet interessati sabiex jikkummentaw dwar l-għażla tal-kampjun provviżorju u għall-produtturi tal-Unjoni sabiex jgħarrfu bil-preżenza tagħhom u sabiex jitolbu li jintgħażlu fil-kampjun. Barra minn hekk, madwar 30 mill-produtturi tal-Unjoni f'din il-lista kienu magħrufa mal-Kummissjoni fi żmien l-għażla tal-kampjun. Ukoll, il-produtturi kollha tal-Unjoni li għarrfu bil-preżenza tagħhom wara l-pubblikazzjoni tan-Notifika ta' Bidu ġew ikkunsidrati meta ntgħażel il-kampjun. Fuq din il-bażi, ir-rappreżentattività tal-kampjun ma kinitx affettwata. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(21)
Wara li daħlu l-kummenti, ġiet riveduta l-kompożizzjoni tal-kampjun fuq il-bażi li kien hemm indikazzjonijiet li waħda mill-kumpaniji magħżula ma kinitx tkun fil-pożizzjoni li tikkoopera bis-sħiħ. Sabiex jinżamm il-livell ta' rappreżentattività tal-kampjun, intgħażel produttur ieħor tal-Unjoni. B'hekk, dan il-kampjun rivedut ikkonsista f'għaxar kumpaniji, magħżula fuq il-bażi tal-ikbar volum rappreżentattiv għal kull livell ta' produzzjoni, filwaqt li jittieħed inkunsiderazzjoni l-volum ta' bejgħ fis-suq tal-Unjoni u l-post ġeografiku li raġonevolment jista' jiġi investigat matul iż-żmien disponibbli. Wara l-esklużjoni tal-wejfers mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat, u b'hekk anki mill-ambitu ta' din l-investigazzjoni (ara l-premessi (42) - (46) u (349) hawn isfel), il-kampjun kien jikkonsisti minn tmien kumpaniji. Għalhekk, il-kampjun rivedut ta' produtturi tal-Unjoni, mogħti bħala perċentwal mill-produzzjoni sħiħa tal-Unjoni, ammonta għal bejn 18 % u 21 % għall-moduli u bejn 17 % u 24 % għaċ-ċelloli u kopra produtturi integrati vertikalment u mhux integrati. Peress li perċentwal preċiż jippermetti li jiġi kkalkolat il-volum ta' produzzjoni tal-produttur l-ieħor tal-Unjoni msemmi hawn fuq u b'hekk setgħet tiġi determinata l-identità tiegħu, ma seta' jkun iddivulgat ebda perċentwal preċiż bħal dan.
(22)
Il-produtturi tal-Unjoni li pprovdew lill-Kummissjoni bl-informazzjoni meħtieġa għall-għażla ta' kampjun f'dan il-proċediment antisussidji jikkoinċidu mal-produtturi tal-Unjoni li pprovdew l-informazzjoni rilevanti fl-investigazzjoni parallela antisussidji attwali. Barra minn hekk, il-produtturi kollha tal-Unjoni magħżula fil-kampjun finali fl-investigazzjoni antidumping ipprovdew l-informazzjoni rilevanti fl-investigazzjoni antisussidji preżenti li ppermettiet lill-Kummissjoni tagħżel kampjun. Għalhekk, tqies xieraq li l-kampjuni finali tal-produtturi tal-Unjoni fiż-żewġ proċedimenti jkunu identiċi.
(23)
Il-GTĊ tenna d-dikjarazzjoni tiegħu li l-użu tal-kunfidenzjalità tal-ismijiet tal-Ilmentaturi u l-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun mhuwiex iġġustifikat. Kif diġà ġie ddikjarat fil-premessa (9) għar-Regolament provviżorju, il-produtturi tal-Unjoni talbu li l-ismijiet tagħhom jinżammu kunfidenzjali minħabba r-riskju ta' ritaljazzjoni. Il-Kummissjoni qieset li dawn it-talbiet kienu sostanzjati biżżejjed biex jintlaħqu. L-informazzjoni li ġiet ipprovduta lill-Kummissjoni sabiex tissostanzja r-riskju ta' ritaljazzjoni ma tistax tiġi ddivulgata lil partijiet terzi, peress li divulgazzjoni bħal din tkun tmur kontra l-iskop tat-talba għal kunfidenzjalità. Barra minn hekk, f'każ fejn, kif irrapportat mill-GTĊ, produttur tal-Unjoni jerġa' jevalwa l-pożizzjoni tiegħu u juri l-identità tiegħu billi jimla applikazzjoni għal kawża l-Qorti kontra r-regolament provviżorju, ma jkunx għad hemm raġuni għaliex tiġi ddivulgata l-informazzjoni li fuq il-bażi tagħha ngħatat l-anonimità, peress li l-identità tkun inkixfet.
(24)
Wara d-divulgazzjoni finali, il-Kamra tal-Kummerċ taċ-Ċina għall-Importazzjoni u l-Esportazzjoni ta' Makkinarju u Prodotti Elettroniċi (is-CCCME) tenniet l-argumenti dwar il-metodu użat għall-għażla tal-kampjun provviżorju tal-produtturi tal-Unjoni. Iddikjarat b'mod partikolari li l-Istituzzjonijiet ma ħadux f'kunsiderazzjoni 120 produttur. Il-Kummissjoni diġà indirizzat din il-kwistjoni fil-premessa (9) għar-Regolament provviżorju. Barra minn hekk, l-Istituzzjonijiet ivverifikaw l-attivitajiet tal-kumpaniji pprovduti f'dik il-lista. Instab li l-lista kienet tinkludi fil-parti l-kbira installaturi, distributuri, importaturi relatati u produttur esportatur fiċ-Ċina, it-Tajwan u l-Indja. Għaldaqstant, ma kinitx adattata biex turi li l-Istituzzjonijiet kienu injoraw numru importanti ta' produtturi tal-Unjoni. Barra minn hekk, is-CCCME ma kkontestatx il-produzzjoni totali tal-Unjoni billi pprovdiet figuri alternattivi, u lanqas ma pprovdiet xi evidenza li r-rappreżentattività tal-kampjun setgħet tkun affettwata, peress li l-ebda wieħed mill-produtturi addizzjonali allegati tal-Unjoni ma kienu jintgħażlu fil-kampjun li kieku l-Kummissjoni kienet taf bihom.
(c ) Kampjunar tal-importaturi mhux relatati
(25)
Minn madwar 250 importatur mhux relatat li tressqu mill-ilmentatur, li l-Kummissjoni kkuntattjat, 20 parti wieġbu għall-formola ta' kampjunar mehmuża man-Notifika ta' Bidu, tnax għall-moduli, waħda għaċ-ċelloli. Barra minn hekk, seba' partijiet oħrajn għarrfu bil-preżenza tagħhom iżda ma rrapportaw ebda importazzjoni jew bejgħ mill-ġdid tal-prodott ikkonċernat. Il-kampjun intgħażel b'konformità mal-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku biex ikopri l-ikbar volum rappreżentattiv ta' importazzjonijiet li raġonevolment seta' jiġi investigat matul iż-żmien disponibbli. Fuq din il-bażi ntgħażel kampjun ta' importaturi mhux relatati li jikkonsisti f'żewġ importaturi għall-moduli u importatur wieħed għaċ-ċelloli, li kienu jirrappreżentaw madwar 2 % - 5 % tal-importazzjonijiet totali mill-pajjiż ikkonċernat. Madankollu, wara li waslet it-tweġiba għall-kwestjonarju, deher li l-attività ċentrali ta' wieħed mit-tliet importaturi kienet installazzjonijiet solari u mhux in-negozjar tal-prodott ikkonċernat. Rigward l-attività ta' importatur ieħor, din kienet waħda ta' importatur ta' moduli u mhux ta' importatur ta' ċelloli. Minkejja dan, il-kwalità tal-informazzjoni pprovduta fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju ma kinitx biżżejjed sabiex tiddaħħal fl-analiżi tal-importaturi mhux relatati. Barra minn hekk, l-investigazzjoni kixfet li l-parti l-kbira tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat daħlet fis-suq tal-Unjoni permezz ta' kumpaniji relatati mal-produtturi esportaturi fir-RPĊ jew permezz ta' installaturi jew żviluppaturi ta' proġetti.
(26)
Wara l-impożizzjoni ta' miżuri antidumping provviżorji fl-investigazzjoni parallela antidumping, il-Kummissjoni kkuntattjat importaturi addizzjonali li diġà kienu kkooperaw fl-investigazzjoni fl-istadju bikri billi pprovdew informazzjoni bażika fuq l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodott investigat matul il-perjodu tal-investigazzjoni, kif speċifikat fin-Notifika ta' Bidu. L-iskop kien li jiġi ddeterminat jekk id-daqs tal-kampjun ta' importaturi mhux relatati setax jiżdied. Sitt kumpaniji kkwalifikaw bħala importaturi mhux relatati li nnegozjaw il-prodott ikkonċernat (jiġifieri x-xiri u l-bejgħ mill-ġdid tiegħu) ressqu u kienu lesti jikkooperaw iktar fl-investigazzjoni. Minn dawn is-sitta, ħamsa wieġbu sad-data ta' skadenza. Mill-ħames tweġibiet riċevuti, tlieta biss kienu kompluti b'mod sodisfaċenti u ppermettew li ssir valutazzjoni sinifikanti. Fuq din il-bażi, il-kampjun tal-importaturi mhux relatati tkabbar u kkonsista f'erba' importaturi għall-moduli, li kienu jirrappreżentaw madwar 2 % - 5 % tal-importazzjonijiet totali mill-pajjiż ikkonċernat. Minħabba l-istruttura tal-importaturi mhux relatati, li fil-parti l-kbira kienu kumpaniji żgħar u medji, ma kienx possibbli li jkun hemm kampjun li jirrappreżenta sehem ikbar, minħabba r-riżorsi limitati għad-dispożizzjoni tal-Istituzzjonijiet.
(d ) Tweġibiet għall-kwestjonarji u verifiki
(27)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lir-rappreżentanti tar-RPĊ (inklużi kwestjonarji speċifiċi għaċ-China Development Bank, l-Export Import Bank of China, il-Bank of China, il-Bank of Shanghai, Sinosure, istituzzjonijiet finanzjarji rilevanti oħrajn u produtturi tal-Istat ta' polisiliċju, ħġieġ u aluminju li fornew din il-materja prima lill-industrija kkonċernata matul il-perjodu tal-investigazzjoni), it-tmien produtturi esportaturi fil-kampjun fir-RPĊ, produtturi esportaturi oħrajn fir-RPĊ li talbu hekk, kif ukoll lill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, l-importaturi mhux relatati fil-kampjun u operaturi upstream u downstream u l-assoċjazzjonijiet tagħhom li għarrfu bil-preżenza tagħhom fil-limitu ta' żmien stipulat fin-Notifika ta' Bidu. Il-Kummissjoni kkuntattjat ukoll assoċjazzjoni tal-konsumaturi rappreżentattiva.
(28)
Daħlu tweġibiet mill-GTĊ, il-produtturi esportaturi kollha fil-kampjun, il-kumpaniji relatati magħhom fir-RPĊ, ħames produtturi esportaturi li talbu analiżi individwali, mill-produtturi kollha tal-Unjoni fil-kampjun, l-importaturi kollha tal-Unjoni mhux relatati fil-kampjun u 21 operatur upstream u downstream u tlieta mill-assoċjazzjonijiet tagħhom.
(29)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha meqjusa neċessarja għad-determinazzjoni tas-sussidju, id-dannu li rriżulta u l-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta' verifika fil-bini tal-awtoritajiet tal-Istat u fl-istituzzjonijiet finanzjarji li ġejjin, il-kumpaniji fil-kampjun, importatur mhux relatat minnhom, żewġ operaturi upstream u erba' downstream, assoċjazzjonijiet u konsulent indipendenti:
(a)
Il-Gvern tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina
-
Il-Ministeru tal-Kummerċ Ċiniż, Beijing, iċ-Ċina
-
Il-Huaxia Bank, Beijing, iċ-Ċina
-
Iċ-China Development Bank, Beijing, iċ-Ċina
-
l-Export Import Bank of China, Beijing, iċ-Ċina
-
China Export & Credit Insurance Corporation (SINOSURE), Beijing, iċ-Ċina
(b)
Produtturi tal-Unjoni
-
tmien produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(c)
Gruppi ta' Produtturi Esportaturi (u kumpaniji relatati) fir-RPĊ
-
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, iċ-Ċina
-
Delsolar (Wujiang) Ltd (Wujiang) Co. Ltd, iċ-Ċina
-
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd, iċ-Ċina
-
JingAo Group, iċ-Ċina
-
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, PRC Power Co. Ltd, iċ-Ċina
-
Yingli Green Energy Holding Company, iċ-Ċina
-
Zhejiang Yuhui Solar Energy Source Co. Ltd and Renesola Jiangsu Ltd, iċ-Ċina
-
Jinko Solar Co Ltd, iċ-Ċina
(d)
Importatur mhux relatat fl-Unjoni
-
IBC SOLAR AG, Bad Staffelstein, il-Ġermanja
(e)
Operaturi upstream
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, il-Ġermanja
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, il-Ġermanja
(f)
Operaturi downstream
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, il-Ġermanja
-
ValSolar SL, Badajoz, Spanja
-
Jayme de la Costa, Pedroso, il-Portugall
-
Sunedison, Spain Construction, Madrid, Spanja
(g)
Assoċjazzjonijiet
-
European Photovoltaic Industry Association (“EPIA”), Brussell, Il-Belġju
(h)
Konsulent indipendenti
-
Europressedienst, Bonn, il-Ġermanja
(30)
Il-kummenti sottomessi mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u tqiesu, fejn kienu xierqa.
(31)
L-Assoċjazzjoni għall-Enerġija Solari Affordabbli (“AFASE”), li tirrappreżenta importaturi, operaturi downstream u upstream xeħtet dubju fuq il-bażi ġuridika għaż-żjara li saret fil-bini ta' Europressedienst, billi ddikjarat li konsulent indipendenti mhuwiex parti interessata skont l-Artikolu 26 tar-Regolament bażiku. Madankollu, is-sejbiet għandhom ikunu bbażati fuq dejta kredibbli u verifikabbli kull meta dan ikun possibbli. Europressedienst tat informazzjoni dwar indikaturi makroekonomiċi fuq il-bażi ta' kuntratt. Il-Kummissjoni wettqet verifika fuq il-post fil-bini tagħha għall-fini tal-prinċipju ta' amministrazzjoni tajba biex tivverifika l-kredibbiltà u l-korrettezza tad-dejta li fuqha l-Kummissjoni bbażat is-sejbiet tagħha.
(32)
Il-GTĊ iddikjara li d-drittijiet ta' difiża tiegħu fir-rigward tal-aċċess għall-fajls miftuħin għal spezzjoni mill-partijiet interessati nkisru għaliex (i) l-informazzjoni kienet nieqsa mill-fajls mhux kunfidenzjali mingħajr ma ntweriet “kawża ġusta” jew mingħajr ma ġew ipprovduti sommarji dettaljati, jew b'mod eċċezzjonali, ir-raġunijiet għan-nuqqas ta' forniment tas-sommarju mhux kunfidenzjali, (ii) il-verżjoni mhux kunfidenzjali ta' tweġiba sħiħa għall-kwestjonarju ta' produttur tal-Unjoni kienet nieqsa u (iii) id-dewmien biex il-verżjonijiet mhux kunfidenzjali tat-tweġibiet għall-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni jitqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-partijiet interessati kien eċċessiv.
(33)
(i) Rigward id-dikjarazzjoni li kien hemm informazzjoni nieqsa mill-fajl miftuħ, il-parti interessata ma speċifikatx liema informazzjoni kienet qed tirreferi għaliha. (ii) Id-dikjarazzjoni tagħha li l-verżjoni mhux kunfidenzjali ta' tweġiba sħiħa għall-kwestjonarju ma kinitx disponibbli kienet żbaljata. (iii) Rigward id-dewmien fit-tqegħid għad-dispożizzjoni tat-tweġibiet mhux kunfidenzjali għall-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, kien spjegat lill-parti kkonċernata li l-kwestjonarji żdiedu biss mal-fajl mhux kunfidenzjali wara li ġew ivverifikati dwar il-kompletezza u r-raġonevolezza tas-sommarji. Sabiex jiġi żgurat id-dritt ta' anonimità tal-produtturi tal-Unjoni, kien iggarantit ukoll li l-verżjonijiet mhux kunfidenzjali tal-kwestjonarji tabilħaqq ma kinux jikxfu l-identità tal-produttur tal-Unjoni kkonċernat. Għalhekk, f'ċerti każijiet, il-verżjonijiet mhux kunfidenzjali riedu jiġu korretti kif xieraq mill-parti li tissottomettihom qabel ma setgħu jitqiegħdu għad-dispożizzjoni ta' partijiet interessati oħra.
(34)
Fi kwalunkwe każ, huwa meqjus li dan bl-ebda mod ma affettwa d-drittijiet ta' difiża tal-partijiet interessati. Il-Kummissjoni tat lill-partijiet interessati kollha l-opportunità li jwieġbu għall-informazzjoni inkluża fil-fajl miftuħ għal spezzjoni fil-ħin sabiex il-kummenti tagħhom ikunu jistgħu jittieħdu f'kunsiderazzjoni, meta sostanzjati u ġġustifikati, qabel ma nħarġet xi konklużjoni fl-investigazzjoni. Il-parti interessata kellha kull opportunità sabiex tikkummenta fuq il-kwestjonarji mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun anki wara d-divulgazzjoni provviżorja u finali. Għaldaqstant, anki jekk id-divulgazzjonijiet u l-aċċess għall-fajl miftuħ għal spezzjoni mill-partijiet interessati huma bbażati fuq dispożizzjonijiet ġuridiċi differenti, ta' min jinnota li kien hemm żmien adegwat biex il-partijiet interessati jikkummentaw fuq l-informazzjoni kollha mqiegħda għad-dispożizzjoni minn kwalunkwe parti fl-investigazzjoni. Għaldaqstant, din il-pretensjoni kellha tiġi rifjutata.
(35)
Il-partijiet interssati kollha kienu mgħarrfa bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien maħsub li tiġi rakkomandata l-impożizzjoni ta' dazji kompensatorji fuq l-importazzjonijiet ta' moduli tas-siliċju kristallin u modulu fotovoltajiċi u komponenti ewlenin (jiġifieri ċelluli), li joriġinaw fi jew jintbagħtu mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“id-divulgazzjoni finali”). Il-partijiet kollha ngħataw perjodu li fih setgħu jikkummentaw fuq id-divulgazzjoni finali.
(36)
Il-kummenti sottomessi mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u tqiesu, fejn kienu xierqa.
1.5. Aċċettazzjoni ta' impenn fid-dawl ta' dazji definittivi
(37)
Wara d-divulgazzjoni finali, il-Kummissjoni rċeviet offerta emendata għal impenn minn produtturi esportaturi flimkien mal-Kamra tal-Kummerċ taċ-Ċina għall-Importazzjoni u l-Esportazzjoni ta' Makkinarju u Prodotti Elettroniċi, li tkopri wkoll l-investigazzjoni antidumping parallela. Permezz tad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni 2013/707/UE tal-4 ta' Diċembru 2013 li tikkonferma l-aċċettazzjoni ta' impenn offrut b'rabta mal-proċedimenti ta' anti-dumping u antisussidji li jikkonċernaw l-importazzjonijiet ta' moduli fotovoltajċi bis-silikon kristallin u l-komponenti ewlenin (jiġifieri ċ-ċelloli) li joriġinaw jew jintbagħtu mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina għall-perjodu ta' applikazzjoni ta' miżuri definittivi (6), il-Kummissjoni kkonfermat li taċċetta dak l-impenn.
1.6. Perjodu ta' investigazzjoni u perjodu kkunsidrat
(38)
L-investigazzjoni tas-sussidju u d-dannu kopriet il-perjodu bejn l-1 ta' Lulju 2011 sat-30 ta' Ġunju 2012 (il-“perjodu tal-investigazzjoni” jew “PI”). L-analiżi tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta' Jannar 2009 sa tmiem il-PI ('il-perjodu kkunsidrat').
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(39)
Il-prodott ikkonċernat kien definit fl-istadju tal-bidu bħal moduli jew pannelli PV tas-siliċju kristallin u ċ-ċelloli u l-wejfers tat-tip użat f'moduli jew pannelli PV tas-siliċju kristallin, li joriġinaw jew jintbagħtu mir-RPĊ. Iċ-ċelloli u l-wejfers għandhom ħxuna li ma taqbiżx l-400 mikrometru. Bħalissa, dan il-prodott jaqa' fil-kodiċijiet NM ex3818 00 10, ex8501 31 00, ex8501 32 00, ex8501 33 00, ex8501 34 00, ex8501 61 20, ex8501 61 80, ex8501 62 00, ex8501 63 00, ex8501 64 00 u ex8541 40 90.
(40)
It-tipi ta' prodotti li ġejjin huma esklużi mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat:
-
ċarġers solari li jikkonsistu f'inqas minn sitt ċelloli, huma portabbli u jfornu elettriku f'apparati jew jiċċarġjaw batteriji,
-
prodotti fotovoltajċi b'rita rqiqa,
-
prodotti fotovoltajċi tas-siliċju kristallin li huma integrati b'mod permanenti fi prodotti elettriċi, fejn il-funzjoni tal-prodotti elettriċi hija differenti mill-ġenerazzjoni tal-enerġija, u fejn dawn il-prodotti elettriċi jikkunsmaw l-elettriku ġġenerat miċ-ċellola/i fotovoltajka/ċi integrata/i tas-siliċju kristallin.
2.2. Prodott simili
(41)
L-investigazzjoni wriet li l-prodott ikkonċernat kif ukoll il-prodott manifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi kif ukoll l-istess użi finali bażiċi. Għalhekk, jitqiesu li huma l-istess skont it-tifsira tal-Artikolu 2(c) tar-Regolament bażiku.
2.3. Talbiet dwar l-ambitu tal-prodott
2.3.1. Esklużjoni ta' wejfers
(42)
Il-partijiet interessati talbu li l-wejfers jitneħħew mill-ambitu tal-prodott peress li l-wejfers ma għandhomx l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi bħaċ-ċelloli u l-moduli. Minbarra l-argumenti mressqa qabel il-pubblikazzjoni tar-Regolament antidumping provviżorju, wara tressqu żewġ argumenti addizzjonali f'dan ir-rigward.
(43)
L-ewwel nett, il-partijiet interessati ddikjaraw li l-wejfers jistgħu jintużaw għal skopijiet oħrajn minbarra l-produzzjoni ta' ċelloli, b'mod partikolari l-produzzjoni ta' ċirkwiti integrati u mikroapparati oħrajn. F'dan ir-rigward, huwa osservat li mhux il-wejfers kollha huma inklużi fl-ambitu tal-prodott ta' din l-investigazzjoni, li huwa limitat għal “wejfers tat-tip użat f'moduli jew pannelli PV tas-siliċju kristallin”, u li dawk il-wejfers “għandhom ħxuna li ma taqbiżx l-400 mikrometru”. Filwaqt li l-wejfers żgur li jeżistu f'applikazzjonijiet oħrajn, l-investigazzjoni qatt ma kopriet wejfers li jintużaw fil-produzzjoni ta' prodotti oħrajn bħal ċirkwiti integrati. Barra minn hekk, ebda produttur, importatur jew utent involut fis-suq għal dawn it-tipi differenti ta' wejfers ma allega li l-wejfers tiegħu jkunu soġġetti għal reġistrazzjoni jew dazji antidumping provviżorji. Għaldaqstant huwa konkluż li dawn it-tipi l-oħrajn ta' wejfers mhumiex soġġetti għall-ambitu tal-prodott ta' din l-investigazzjoni. Fl-istess ħin, dan juri li l-wejfers mhux bilfors għandhom l-istess użu finali bħaċ-ċelloli u l-moduli.
(44)
It-tieni, huwa ddikjarat li wejfer mhux ipproċessat ma fih ebda waħda mill-proprjetajiet elettriċi essenzjali li jiddistingwu ċelloli u moduli solari minn prodotti oħrajn. B'mod partikolari, il-wejfers ma għandhomx il-kapaċità li jiġġeneraw l-elettriku mid-dawl tax-xemx, li hija funzjoni fundamentali taċ-ċelloli u l-moduli fotovoltajċi kristallini.
(45)
Tabilħaqq, l-investigazzjoni wriet li huwa biss ladarba l-wejfer tkun ittrasformata f'ċellola, li tikseb il-funzjonalità sabiex tiġġenera l-elettriku mid-dawl tax-xemx. Il-konverżjoni hija operata b'ċelloli li jassorbu dawl u jibdluh f'elettriku permezz ta' siliċju kristallin. Iċ-ċelloli għandhom konnessjoni pożittiva-negattiva biex jiġbru u jgħaddu l-elettriku li huwa ġġenerat miċ-ċellola. Biex jiġu assemblati l-moduli, iċ-ċelloli jitwaħħdu flimkien b'wajers ċatti jew faxxa tal-metall biex jipproduċu strixxa ta' ċelloli. Dawn huma laminati bejn il-folji. Spiss jintuża ħġieġ fin-naħa ta' fuq u folja ta' appoġġ polimerika ma' isfel. Normalment l-oqfsa jinħolqu biex ikun jista' jsir l-immuntar fuq il-post (pereżmpju. fuq il-bjut). Il-modulu jista' jkollu inverter jew le.
(46)
Minħabba l-karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi differenti, definiti matul l-investigazzjoni, fost l-oħrajn bħala l-funzjonalità li tiġġenera l-elettriku mid-dawl tax-xemx, ġie konkluż fuq bilanċ li l-wejfers għandhom ikunu esklużi mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat, u b'hekk mill-ambitu ta' din l-investigazzjoni.
2.3.2. Karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u użi finali
(47)
Bosta partijiet interessati ddikjaraw li l-investigazzjoni ma tistax tkopri żewġ prodotti b'karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi differenti, u għalhekk moduli u ċelloli għandhom ikunu soġġetti għal żewġ investigazzjonijiet separati. Barra minn hekk, iddikjaraw li mhuwiex ċar jekk l-investigazzjoni tkoprix prodott waħdu jew żewġ prodotti separati u b'hekk ma għandhomx l-opportunità sħiħa li jiddefendu l-interessi tagħhom.
(48)
Il-produzzjoni taċ-ċelloli-moduli hija proċess uniku wieħed ta' produzzjoni bi stadji differenti tal-produzzjoni. Iċ-ċelloli jiddeterminaw il-karatteristiċi tal-prodott lest (jiġifieri moduli). L-investigazzjoni wriet li l-produzzjoni taċ-ċelloli hija ddedikata direttament u esklussivament għall-produzzjoni tal-moduli; il-moduli u ċ-ċelloli jaqsmu l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi (determinati mill-materja prima użata) u għandhom l-istess użi bażiċi finali, jiġifieri jinbiegħu għal integrazzjoni f'sistemi solari PV. Il-prestazzjoni tal-moduli hija marbuta direttament mal-prestazzjoni taċ-ċelloli.
(49)
In-Notifika ta' Bidu stipulat biċ-ċar li l-moduli u ċ-ċelloli jikkostitwixxu l-prodott investigat. Għaldaqstant, il-partijiet interessati kellhom kull opportunità li jiddefendu l-interessi tagħhom fuq il-bażi tal-prodott ikkonċernat kif definit. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argumenti ġew rifjutati.
2.3.3. Nomenklatura differenti
(50)
Ġie ddikjarat ukoll li l-moduli u ċ-ċelloli ma setgħux jitqiesu bħala prodott uniku peress li għandhom diversi kodiċi NM bi tmien ċifri, subintestatura b'sitt ċifri u intestatura HS b'erba' ċifri differenti. F'dan ir-rigward, huwa osservat li kemm iċ-ċelloli kif ukoll il-moduli jistgħu jkunu ddikjarati taħt l-intestatura doganali 8541 40 90, filwaqt li l-intestaturi doganali taħt l-intestatura 8501 huma għal ġeneraturi elettriċi inġenerali u mhux b'mod partikolari għal prodotti solari. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argument ġie rifjutat.
2.3.4. Valur miżjud taċ-ċelloli
(51)
Bosta partijiet iddikjaraw li l-valur miżjud fil-proċess ta' konverżjoni taċ-ċelloli jammonta għall-ikbar sehem mill-valur ta' modulu u b'hekk iċ-ċelloli jridu jitqiesu bħala prodott separat.
(52)
L-investigazzjoni żvelat li l-produzzjoni taċ-ċelloli hija l-iktar parti teknoloġikament sofistikata fil-proċess ta' produzzjoni. Madankollu, uriet ukoll li ż-żewġ stadji tal-ipproċessar huma marbuta ma' xulxin u l-valur miżjud mhuwiex ikkonċentrat fi stadju partikolari tal-proċess ta' produzzjoni iżda huwa mifrux fuq il-proċess sħiħ ta' produzzjoni. Għal dawn ir-raġunijiet, il-pretensjoni ġiet rifjutata.
2.3.5. Swieq merkantili separati
(53)
Uħud mill-partijiet interessati ddikjaraw li l-moduli u ċ-ċelloli għandhom swieq merkantili separati u għalhekk għandhom jitqiesu bħala prodotti differenti, sitwazzjoni murija wkoll mill-fatt li numru kbir ta' produtturi mhumiex integrati vertikalment.
(54)
Il-moduli u ċ-ċelloli ma jistgħux jitqiesu li huma prodotti separati li l-prezzijiet tagħhom ivarjaw biss skont il-fatturi tas-suq. Il-prezzijiet tagħhom huma strettament marbuta ma' xulxin u affettwati mill-prezz tal-polisiliċju. Bl-istess mod, kif ġie spjegat hawn fuq fil-premessa (49) ta' hawn fuq, il-prodott ikkonċernat huwa prodott fi proċess uniku wieħed ta' produzzjoni bi stadji differenti. Il-fatt li wħud mill-produtturi mhumiex integrati vertikalment huwa dovut biss għal deċiżjoni tan-negozju u l-ekonomiji tal-kobor u ma jmurx kontra din il-konklużjoni. Għal dawn ir-raġunijiet, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
2.3.6. Użu finali u interkambjabbiltà
(55)
Bosta partijiet interessati ddikjaraw li l-moduli u ċ-ċelloli jridu jitqiesu bħala prodotti differenti għaliex għandhom użi finali differenti u mhumiex interkambjabbli.
(56)
Kif intqal hawn fuq l-investigazzjoni wriet li l-produzzjoni taċ-ċelloli-moduli huwa proċess ta' produzzjoni uniku wieħed u għalhekk, il-kwistjoni ta' interkambjabbiltà bejn stadji differenti ta' proċess wieħed ta' produzzjoni mhijiex applikabbli. Barra minn hekk, il-moduli u ċ-ċelloli għandhom l-istess użu finali, jibdlu d-dawl tax-xemx f'elettriku, u għalhekk ma jistgħux jintużaw f'applikazzjonijiet oħrajn.
2.3.7. Kanali ta' distribuzzjoni
(57)
Parti interessata minnhom iddikjarat li l-moduli u ċ-ċelloli ma jaqsmux l-istess mezzi ta' distribuzzjoni u għalhekk ma għandhomx jitqiesu bħala prodott uniku wieħed. L-investigazzjoni wriet li l-moduli u ċ-ċelloli jistgħu jkunu distribwiti b'mezzi ta' distribuzzjoni differenti jew simili. Madankollu, il-kriterji ewlenin għad-definizzjoni ta' prodott waħdu huma l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u użi finali. Wara li jiġu kkunsidrati l-premessi minn (47) sa (49) hawn fuq, huwa konkluż li, għalhekk, mezzi ta' distribuzzjoni differenti ma jitqiesux li huma element determinanti. Għaldaqstant, l-argument għandu jiġi rifjutat.
2.3.8. Perċezzjoni tal-konsumatur
(58)
Kien iddikjarat li l-moduli u ċ-ċelloli jvarjaw b'mod sostanzjali f'termini ta' perċezzjoni tal-konsumatur u għalhekk, ma għandhomx jitqiesu bħala prodott wieħed waħdu.
(59)
Hekk ukoll bħal ma ntqal hawn fuq, il-kriterji ewlenin biex jiġi definit prodott uniku huma l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u użi finali. Wara li jiġu kkunsidrati l-premessi minn (47) sa (49) hawn fuq, huwa konkluż li, għaldaqstant, il-perċezzjoni tal-konsumatur ma titqiesx li hija element determinanti. Għaldaqstant, l-argument għandu jiġi rifjutat.
2.3.9. Investigazzjonijiet separati għaċ-ċelluli u l-moduli
(60)
Il-partijiet interessati jtennu li ċ-ċelloli u l-moduli mhumiex prodott uniku, u għalhekk għandhom jiġu vvalutati b'mod separat. Madankollu, b'differenza mill-wejfers, iċ-ċelloli u l-moduli jaqsmu l-istess proprjetà bażika, jiġifieri l-abbiltà li jiġġeneraw elettriku mid-dawl tax-xemx. Għaldaqstant, dawn l-argumenti ġew rifjutati.
(61)
Wara d-divulgazzjoni finali, esportatur minnhom argumenta li ċ-ċelloli waħedhom ma jistgħux jipproduċu elettriku. Allegatament, iridu jkunu integrati fil-moduli għal dan. Madankollu, is-soltu, kull ċellola waħedha għandha l-kapaċità li tiġġenera madwar 4W elettriku mid-dawl tax-xemx. Filwaqt li din l-enerġija jaf mhijiex biżżejjed għal ħafna mill-applikazzjonijiet li jeħtieġu assemblaġġ ta' bosta ċelloli f'moduli, dan ma jfissirx li ċellola waħedha ma għandiex diġà l-kapaċità li tiġġenera elettriku.
(62)
Wara d-divulgazzjoni finali, esportatur minnhom kompla jargumenta li ċ-ċelloli mhumiex sempliċiment tip ta' modulu ieħor, iżda prodott kompletament differenti. Ċellola hija l-komponent ewlieni ta' modulu. Bħala komponent ewlieni, ċellola żgur mhijiex “prodott kompletament differenti”, peress li l-moduli u ċ-ċelloli jaqsmu l-istess karatteristiċi bażiċi ta' ġenerazzjoni ta' elettriku mid-dawl tax-xemx, kif indikat fil-premessa (60) hawn fuq.
(63)
Barra minn hekk, l-istess parti argumentat li meta ntgħażlu l-kampjuni għall-produtturi tal-Unjoni u l-esportaturi Ċiniżi, id-differenza bejn iċ-ċelloli u l-moduli ttieħdet f'kunsiderazzjoni. Għalhekk, kellhom jiġu stabbiliti rati ta' dazju differenti għall-moduli u ċ-ċelloli. F'dan ir-rigward, huwa kkonfermat li d-differenza bejn il-moduli u ċ-ċelloli tabilħaqq ittieħdet f'kunsiderazzjoni meta ttieħed kampjun tal-produtturi tal-Unjoni u l-esportaturi Ċiniżi, kif indikat fil-premessi (10) u (14) għar-Regolament antidumping provviżorju. Madankollu, dan sar biss biex jiġi żgurat li l-kampjun huwa rappreżentattiv u ma jfissirx li ċ-ċelloli u l-moduli ma għandhomx jitqiesu bħala prodott uniku ikkonċernat, jew li għandhom jiġu stabbiliti rati ta' dazju separati għaċ-ċelloli u l-moduli. Tabilħaqq, sabiex jiġi żgurat li l-kampjun kien rappreżentattiv għat-tipi ta' prodotti kollha, kien importanti li ssir distinzjoni bejn ċelloli u moduli meta ntgħażel il-kampjun. Barra minn hekk, peress li kien hemm ċertu grad ta' inċertezza dwar il-kwistjoni ta' jekk iċ-ċelloli u l-moduli kellhomx jitqiesu li huma prodott wieħed jew żewġ prodotti separati, kien hemm bżonn li tiġi żgurata rappreżentattività għaż-żewġ eżiti possibbli.
(64)
Il-produtturi esportaturi ddikjaraw li l-fatt li l-impenn jimponi prezzijiet u volumi ta' importazzjoni minimi differenti għaċ-ċelloli u l-moduli allegatament jikkonferma li l-moduli u ċ-ċelloli huma prodotti għalihom li jeħtieġu żewġ investigazzjonijiet għalihom. Madankollu, il-prezzijiet ta' importazzjoni minimi differenti huma sempliċiment indikazzjoni li ċ-ċelloli u l-moduli huma gruppi differenti ta' tipi ta' prodotti li jinbiegħu bi prezzijiet differenti. Għaldaqstant, hemm bżonn li jiġu definiti l-prezzijiet differenti sabiex il-prezzijiet minimi ta' importazzjoni jsiru sinifikanti.
(65)
Barra minn hekk, il-fatt li ċ-ċelloli u l-moduli huma gruppi għalihom ta' tipi ta' prodotti mhuwiex relevanti minnu nnifsu għad-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat. Għad-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat, biżżejjed li l-prodotti jaqsmu l-istess karatteristiċi bażiċi u użi finali, li huwa l-każ għall-moduli u ċ-ċelloli kif deskritti fil-premessi (46) u (71) rispettivament.
(66)
Il-GTĊ argumenta li l-valutazzjoni ta' jekk iċ-ċelloli u l-moduli humiex prodott wieħed ikkonċernat ma tindirizzax għadd ta' kriterji definiti mill-Korp tal-Appell f'KE - Asbestos (7). Dawn il-kriterji jintużaw għad-definizzjoni tal-“prodott simili”, mhux il-prodott ikkonċernat. Fi kliem ieħor, dawn il-kriterji jridu jintużaw biex jiddefinixxu l-prodott simili, pereżempju l-prodott simili prodott mill-Industrija tal-Unjoni, li mbagħad jitqabbel mal-prodott ikkonċernat esportat mill-produtturi esportaturi Ċiniżi. Għaldaqstant, dawn il-kriterji mhumiex pertinenti meta jiġi definit il-prodott ikkonċernat. Fi kwalunkwe każ, l-Istituzzjonijiet josservaw li l-applikazzjoni tal-kriterji użati f'KE - Asbestos għad-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat f'dan il-każ ma jwassalx għal eżitu differenti. L-ewwel u t-tieni kriterju (proprjetajiet, għamla u kwalità rispettivament u utenti finali) huma l-istess bħall-kriterji proprjetajiet fiżiċi, kimiċi u tekniċi u utenti finali użati fil-premessi ta' qabel. It-tielet kriterju (gosti u drawwiet tal-konsumatur) mhuwiex utli wisq f'dan il-każ, peress li ċ-ċelloli huma l-komponent ewlieni tal-moduli; rigward ir-raba' kriterju, klassifikazzjoni tat-tariffa, huwa osservat li kemm iċ-ċelloli kif ukoll il-moduli jistgħu jiġu ddikjarati taħt l-intestatura doganali 8541 40 90, filwaqt li l-intestaturi doganali taħt l-intestatura 8501 huma għal ġeneraturi elettriċi inġenerali u mhux għal prodotti solari b'mod partikolari.
(67)
Partijiet interessati oħrajn jargumentaw li applikazzjoni oġġettiva tal-kriterji żviluppati mill-Qorti tal-Ġustizzja fil-kawżi ta' qabel (8) allegatament twassal għall-konklużjoni li l-moduli u ċ-ċelloli huma prodotti differenti. F'dan ir-rigward, huwa osservat li l-qorti indikat biss numru ta' kriterji li jistgħu jittieħdu f'kunsiderazzjoni ma hemm ebda obbligu li jintużaw il-kriterji kollha fil-każijiet kollha, peress li jista' jkun li mhux kollha kemm huma jkunu relevanti. Dawn il-kriterji ġew ivvalutati fil-premessi minn (27) sa (39) għar-Regolament antidumping provviżorju, fejn instab li numru ta' kriterji mhumiex relevanti f'dan il-każ. Fil-kawża Brosmann il-valutazzjoni dwar jekk tipi differenti ta' żraben kinux jappartjenu għall-“prodott ikkonċernat” saret ukoll fuq il-bażi ta' tliet kriterji biss li nstabu li kienu relevanti. Peress li l-partijiet interessati ma pprovdew ebda raġuni għaliex applikazzjoni oġġettiva tal-kriterji twassal għall-konklużjoni li ċ-ċelloli u l-moduli huma prodotti differenti, l-argument ma jistax jintlaqa'.
(68)
Barra minn hekk, huwa mfakkar li ċ-ċelloli u l-moduli għandhom l-istess użi finali bażiċi, jiġifieri jinbiegħu għall-integrazzjoni fis-sistemi solari PV. Il-prestazzjoni tal-moduli hija marbuta direttament mal-prestazzjoni taċ-ċelloli, kif indikat fil-premessa (28) tar-Regolament antidumping provviżorju.
(69)
Parti interessata minnhom argumentat li bl-esklużjoni tal-wejfers mill-ambitu tal-prodott, u minħabba l-ipproċessar sinifikanti involut biex isiru moduli miċ-ċelloli, l-argument li ċ-ċelloli u l-moduli għandhom l-istess użi finali għandu jiġi rifjutat ukoll. Huwa argumentat ukoll li l-valutazzjoni li l-moduli u ċ-ċelloli għandhom l-istess użi finali hija bbażata fuq is-suppożizzjoni li l-wejfers, il-moduli u ċ-ċelloli għandhom l-istess proċess ta' produzzjoni.
(70)
L-ewwel nett, il-konklużjoni li l-valutazzjoni li l-moduli u ċ-ċelloli għandhom l-istess użi finali hija bbażata fuq il-proċess ta' produzzjoni hija żbaljata. Filwaqt li tabilħaqq iż-żewġ dikjarazzjonijiet huma fl-istess premessa (36) għar-Regolament provviżorju, dan ma jfissirx li konklużjoni waħda hija bbażata fuq is-suppożizzjoni l-oħra. Il-frażi “barra minn hekk” li tissepara ż-żewġ dikjarazzjonijiet tagħmilha ċara li t-tieni dikjarazzjoni mhijiex ibbażata fuq l-ewwel waħda. Barra minn hekk, iż-żewġ dikjarazzjonijiet saru biex jindirizzaw kwistjonijiet separati taħt l-intestatura “L-użu finali u l-interskambjalità”. L-ewwel dikjarazzjoni dwar il-proċess ta' produzzjoni tindirizza l-interkambjabbiltà, filwaqt li t-tieni dikjarazzjoni tindirizza l-użu finali. Għalhekk, is-suppożizzjoni sottostanti li l-valutazzjoni li l-moduli u ċ-ċelloli għandhom l-istess użi finali hija bbażata fuq is-suppożizzjoni li l-wejfers, il-moduli u ċ-ċelloli għandhom l-istess proċess ta' produzzjoni hija żbaljata.
(71)
Rigward l-użu finali propju taċ-ċelloli u l-moduli, mhuwiex argumentat mill-partijiet interessati li l-moduli u ċ-ċelloli jinbiegħu għall-integrazzjoni f'sistemi solari PV. Għaldaqstant, il-konklużjoni li l-moduli u ċ-ċelloli għandhom l-istess użu finali hija kkonfermata.
2.3.10. Prodotti b'rita rqiqa
(72)
Parti interessata minnhom iddikjarat li l-prodotti PV b'rita rqiqa għandhom ikunu inklużi fid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat, billi argumentat li jaqsmu l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użi finali bażiċi.
(73)
Il-prodotti PV b'rita rqiqa huma esklużi b'mod ċar mid-definizzjoni tal-prodott (ara l-premessa (40) hawn fuq). Tabilħaqq, prodotti PV b'rita rqiqa għandhom karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi differenti meta mqabbla mal-prodott ikkonċernat. Huma prodotti permezz ta' proċess ta' produzzjoni differenti u mhux minn siliċju kristallin li huwa l-materja prima ewlenija għall-produzzjoni ta' moduli u ċelloli. Għandhom effiċjenza ta' konverżjoni inqas u output ta' wattage inqas u għalhekk mhumiex xierqa għall-istess tipi ta' applikazzjonijiet bħal dawk tal-prodott ikkonċernat. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argumenti kellhom jiġu rifjutati.
2.3.11. Prodotti nofshom lesti
(74)
Barra minn hekk, kien iddikjarat li ċ-ċelloli għandhom jitqiesu bħala prodotti alimentaturi nofshom lesti filwaqt li l-moduli huma prodotti finali, u għaldaqstant, ma għandhomx jitqiesu bħala prodott uniku wieħed.
(75)
Kif intqal hawn fuq, il-kriterji ewlenin għad-definizzjoni ta' prodott uniku huma l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u użi finali. Wara li ġew ikkunsidrati l-premessi minn (47) sa (49) hawn fuq, huwa konkluż li għaldaqstant, id-differenza bejn prodotti nofshom lesti jew lesti ma titqiesx bħala element determinanti. Għaldaqstant, l-argument għandu jiġi rifjutat.
2.3.12. Ċarġers solari
(76)
Parti interessata minnhom talbet l-esklużjoni ta' pannelli solari ddedikati biss għal iċċarġjar tal-batterija ta' 12V fuq il-bażi li għandhom użu finali differenti mill-moduli għall-kollegament mal-grilja minħabba li jiġġeneraw vultaġġ ħafna iktar baxx u għalhekk mhumiex xierqa għal kollegament mal-grilja.
(77)
Skont in-Notifika ta' Bidu, ċarġers solari li jikkonsistu f'inqas minn sitt ċelloli, huma portabbli u jfornu elettriku lil apparati jew li jiċċarġjaw batteriji huma esklużi mill-prodott investigat. Moduli ta' iktar minn sitt ċelloli ddedikati biss għall-iċċarġjar tal-batteriji għandhom l-istess karatteristiċi bażiċi u prestazzjoni bħall-moduli għall-kollegament mal-grilja. Jużaw ċirkwit miftuħ tal-vultaġġ li għandu vultaġġ inqas miċ-ċirkwit użat f'moduli għal kollegament mal-grilja. Minkejja din id-differenza, l-investigazzjoni kixfet li dan it-tip ta' modulu jista' jkun kollegat mal-grilja. Il-vultaġġ iktar baxx faċilment jista' jkun ikkumpensat minn żieda fid-daqs u/jew numru taċ-ċelloli. Għaldaqstant, moduli ddedikati għall-iċċarġjar ta' batteriji, u li jikkonsistu f'iktar minn sitt ċelloli, jaqgħu fi ħdan id-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat.
(78)
Il-partijiet interessati ddikjaraw ukoll li d-definizzjoni ta' “ċarġers solari li jikkonsistu f'inqas minn sitt ċelloli” hija limitata wisq, u għandha tkun estiża għal prodotti b'funzjoni simili li mhumiex koperti minn din id-definizzjoni bħal prodotti b'daqs simili li jużaw numru ikbar ta' ċelloli iżgħar.
(79)
Barra minn hekk, il-partijiet interessati ddikjaraw li d-definizzjoni ta' “prodotti PV tas-siliċju li huma integrati b'mod permanenti fi prodotti elettriċi” hija limitata wisq, peress li l-prodott elettriku komplut biss huwa eskluż, filwaqt li l-komponenti solari għall-integrazzjoni fil-prodotti elettriċi mhux bilfors li huma esklużi.
(80)
Tabilħaqq, analiżi tal-argumenti mressqa mid-diversi partijiet interessati wriet li jkun iktar xieraq li tiġi definita l-esklużjoni tat-tali prodotti fuq il-bażi ta' standards tekniċi minflok in-numru ta' ċelloli. B'mod partikolari, kien stabbilit li d-definizzjonijiet tal-istandard “IEC 61730-1 Klassi ta' Applikazzjoni Ċ” tiddefinixxi aħjar il-prodotti li għandhom ikunu esklużi mill-ambitu tal-miżuri.
(81)
Wara d-divulgazzjoni definittiva, daħlu kummenti dwar l-esklużjoni bbażata fuq l-istandard internazzjonali msemmi hawn fuq. Kien argumentat li minflok ma ssir referenza għall-istandard, ikun iktar xieraq li tiġi definita l-esklużjoni fuq il-bażi tal-vultaġġ tal-output u l-output tal-enerġija bħala “moduli jew pannelli b'vultaġġ tal-output li ma jaqbiżx il-50 V DC u output tal-enerġija li ma jaqbiżx il-50 W biss għall-użu dirett bħala ċarġers tal-batteriji f'sistemi bl-istess karatteristiċi tal-vultaġġ u l-enerġija”. Din id-dikjarazzjoni tista' tkun aċċettata, u l-esklużjoni hija finalment iddeterminata skont din id-definizzjoni.
2.3.13. Moduli solari integrati fuq il-bjut
(82)
Parti interessata oħra ddikjarat li l-moduli solari integrati fuq il-bjut għandhom ikunu esklużi mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni, peress li jħalltu l-funzjonalità ta' modulu solari ma' dik ta' maduma tas-saqaf jew lavanja. B'hekk, mhumiex direttament interkambjabbli ma' modulu solari standard.
(83)
Madankollu, l-investigazzjoni wriet li kemm il-moduli standard kif ukoll il-modulu solari integrat fuq il-bejt iridu jikkonformaw mal-istess standards elettriċi. U filwaqt li l-modulu solari integrat fuq il-bejt mhux sempliċiment jinbidel ma' modulu standard, jista' jinbidel ma' modulu standard flimkien ma' madum tas-saqaf jew lavanja. Għaldaqstant, dawn il-prodotti għandhom l-istess proprjetà teknika bażika ta' ġenerazzjoni tal-elettriku mid-dawl tax-xemx. Il-funzjonalità miżjuda (li f'każ ieħor tkun ipprovduta minn materjal tas-soqfa) ma titqiesx sostanzjali u ma tiġġustifikax esklużjoni tal-moduli solari integrati fuq il-bjut mill-ambitu tal-prodott.
(84)
Wara d-divulgazzjoni definittiva, l-istess parti interessata argumentat li n-nuqqas ta' interkambjabbiltà doppja bejn moduli solari integrati fuq il-bjut u moduli solari standard hija indikazzjoni li l-moduli solari integrati fuq il-bjut għandhom ikunu esklużi mill-ambitu tal-miżuri, b'referenza għall-kawża footware (9) inġenerali u l-ilbies atletiku għar-riġlejn b'teknoloġija speċjali “STAF” b'mod partikolari. Madankollu, ir-raġunijiet għall-esklużjoni ta' STAF kienu bosta, u n-nuqqas ta' interkambjabbiltà doppja waħdu ma tqiesx bħala raġuni valida biżżejjed mill-Qorti Ġenerali fil-kawża Brosmann (10), xi ħaġa li kkonfermat li prodotti ferm differenti bħal żraben formali u żraben tal-ħajkijiet tabilħaqq jistgħu jitqiesu bħala prodott ikkonċernat f'investigazzjoni antidumping waħda minkejja d-differenzi bejniethom.
(85)
Barra minn hekk, il-parti interessata argumentat li n-nuqqas ta' produzzjoni fl-UE u l-fatt li l-parti interessata għandha drittijiet ta' proprjetà intellettwali allegatament jikkonfermaw li moduli solari integrati fuq il-bjut huma innovattivi u differenti minn kull prodott ieħor. Madankollu, b'referenza mill-ġdid għall-kawża footwear imsemmija mill-parti interessata, fi Brosmann il-Qorti Ġenerali ddikjarat li “n-nuqqas ta' produzzjoni Komunitarja ta' dan it-tip ta' lbies għar-riġlejn u fuq l-eżistenza ta' privattiva, għandu jiġi kkonstatat li dawn ma humiex determinanti.” (11). B'hekk, ilbies għar-riġlejn b'teknoloġija bil-privattiva tqies bħala prodott ikkonċernat f'dak il-każ.
(86)
Il-parti interessata argumentat ukoll li moduli solari integrati fuq il-bjut għandhom ikunu esklużi mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat, peress li jinbiegħu bi prezzijiet sostanzjalment ogħla mill-moduli standard. Barra minn hekk, fil-każ tal-footwear STAF ta' aktar minn ċertu prezz ġie eskluż mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat. F'dan ir-rigward, huwa osservat li modulu solari integrati fuq il-bejt ma jgħaqqadx il-funzjonalità ta' modulu solari u madum tas-soqfa jew lavanja, kif indikat fil-premessa (83). Għalhekk, paragun dirett tal-prezzijiet mhuwiex sinifikanti, peress li l-funzjonalità miżjuda twassal b'mod naturali għal prezzijiet ogħla.
(87)
Bħala tweġiba għal dan l-argument, il-parti interessata argumentat li fuq il-bażi ta' dan l-argument, kien ikun impossibbli li jissemmew d-differenzi fil-prezzijiet bħala indikatur addizzjonali li jiġġustifika l-esklużjoni mill-ambitu tal-prodott. Madankollu, din l-interpretazzjoni timraħ wisq. Dak li ntqal fil-premessa ta' qabel jistipula sempliċiment li f'dan il-każ partikolari fejn il-moduli integrati fuq il-bjut jgħaqqdu l-funzjonalità tal-prodott ikkonċernat flimkien ma' prodott ieħor (f'dan il-każ madum tas-soqfa jew lavanja), il-prezz ovvjament mhuwiex sinifikanti. Dan bl-ebda mod ma jfisser li f'każijiet oħrajn id-differenza fil-prezz ma tistax tkun indikatur utli biex jiġi stabbilit jekk prodott għandux ikun eskluż mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat.
(88)
Finalment, il-parti interessata argumentat li l-fornitur tagħha ta' moduli solari integrati fuq il-bjut għandu jingħata aċċess għall-impenn tal-prezz minimu. Madankollu, jidher li l-esportatur Ċiniż ikkonċernat ma kkooperax fl-investigazzjoni, u bħala parti li ma kkooperatx, mhijiex eliġibbli li tieħu sehem fl-impenn. Għaldaqstant, din it-talba ma tistax tintlaqa'.
2.3.14. Ċelloli monokristallini u multikristallini
(89)
Parti interessata minnhom iddikjarat li ma kien hemm ebda produzzjoni ta' ċelloli monokristallini fl-Unjoni, u li l-esportazzjonijiet tagħha ta' ċelloli monokristallini ma kinux qegħdin jikkompetu mal-industrija tal-UE. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li tabilħaqq kien hemm produzzjoni ta' ċelloli monokristallini fl-Unjoni. Għalhekk dan l-argument huwa rifjutat. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat. Xorta waħda, fi Brosmann il-Qorti Ġenerali ddeċidiet li n-nuqqas ta' produzzjoni fil-Komunità ta' tip ta' prodott partikolari mhuwiex deċiżiv.
2.3.15. Il-klawżola “kkunsinjati minn”
(90)
Uħud mill-partijiet interessati argumentaw li l-estensjoni tal-ambitu tal-investigazzjoni għal prodotti “kkunsinjati mir-”RPĊ ma kinitx iġġustifikata, filwaqt li l-każ inbeda biss kontra prodotti li joriġinaw mir-RPĊ.
(91)
Madankollu, prodotti kkunsinjati mir-RPĊ diġà kienu koperti fl-istadju tal-bidu. Fil-punt 5 tan-Notifika ta' Bidu, huwa ddikjarat li l-“kumpaniji li jesportaw il-prodott investigat mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina iżda li jikkunsidraw li parti minn dawk l-esportazzjonijiet jew saħansitra kollha ma għandhomx oriġini doganali tagħhom fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, huma mistiedna biex jippreżentaw ruħhom fl-investigazzjoni u biex ifornu l-informazzjoni kollha rilevanti”. Għaldaqstant, huwa ċar li l-kumpaniji kollha li jikkunsinjaw prodotti mir-RPĊ kellhom l-opportunità li jikkooperaw f'din l-investigazzjoni. Barra minn hekk, peress li l-prodott investigat spiss jinkorpora komponenti u partijiet minn pajjiżi differenti, fil-punt 5 tan-Notifika ta' Bidu tħabbar ukoll li “jistgħu jiġu adottati dispożizzjonijiet speċjali” biex tiġi indirizzata din il-kwistjoni.
(92)
Għaldaqstant, huwa meqjus li l-operaturi ekonomiċi kollha affettwati kienu informati kif suppost bil-possibbiltà li jistgħu jiġu adottati dispożizzjonijiet speċjali fir-rigward tal-prodotti kkonsinjati mir-RPĊ, jekk ikunu xierqa, u kienu mistiedna jikkooperaw fl-investigazzjoni. B'hekk, l-ambitu tal-investigazzjoni ma kienx estiż għal prodotti “kkunsinjati mir-RPĊ”, peress li dawn kienu koperti mill-bidu nett.
(93)
Wara d-divulgazzjoni, il-partijiet interessati argumentaw li indipendentement mid-dispożizzjonijiet fin-Notifika ta' Bidu msemmija fil-premessa (91) hawn fuq, l-investigazzjoni kienet limitata għal prodotti li joriġinaw mir-RPĊ u ma vvalutatx l-impatt tal-prodotti kkunsinjati mir-RPĊ.
(94)
F'dan ir-rigward, huwa osservat li l-passi ta' wara ttieħdu sabiex jiġi żgurat li l-prodotti kollha kkunsinjati mir-RPĊ ġew ivvalutati matul l-investigazzjoni, u mhux biss prodotti li oriġinaw fir-RPĊ:
-
Il-kumpaniji kollha li jibagħtu l-prodott ikkonċernati mir-RPĊ kienu mistiedna biex jgħarrfu bil-preżenza tagħhom fl-investigazzjoni indipendentement mill-oriġini tal-prodotti.
-
Fl-Anness A tan-Notifika ta' bidu, l-esportaturi ntalbu jirrapportaw informazzjoni għall-prodotti kollha manifatturati mill-kumpanija. Din l-informazzjoni ma kinitx limitata għal prodotti li oriġinaw fir-RPĊ.
-
Fuq il-bażi ta' din l-informazzjoni, li kien fiha l-esportazzjonijiet kollha lejn l-UE indipendentement mill-oriġini tal-prodotti, intgħażel kampjun rappreżentattiv.
-
Il-produtturi fil-kampjun irċivew kwestjonarju għal “produtturi li jesportaw lejn l-Unjoni Ewropea”, u r-RPĊ issemmiet bħala l-“pajjiż ikkonċernat”, mhux il-pajjiż ta' oriġini. Għalhekk, kien ċar li kienu investigati l-prodotti kollha indipendetement mill-oriġini tal-prodott.
(95)
Fuq din il-bażi, huwa konkluż li l-investigazzjoni kopriet il-prodotti kollha li oriġinaw fir-RPĊ jew ikkunsinjati minnha, u li s-sejbiet tal-investigazzjoni, inklużi s-sussidju u d-dannu, ikopru l-prodotti kollha li joriġinaw jew li huma kkunsinjati mir-RPĊ.
(96)
Wara d-divulgazzjoni finali, il-partijiet interessati argumentaw li l-ilment kien fih bis evidenza prima facie dwar importazzjonijiet ta' pannelli solari li joriġinaw fir-RPĊ, mhux prodotti kkunsinjati mir-RPĊ. F'dan ir-rigward, ta' min jiċċara li l-ilment tabilħaqq kopra prodotti “mir-RPĊ”, li jista' jidher mill-paġna tal-qoxra sottomessa mill-applikant li fiha t-timbru. Qabel din il-paġna, hemm paġna oħra fuq il-fajl li tabilħaqq tuża l-kliem “li joriġina fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina”. Iżda dan il-każ ma kienx parti mid-dokument sottomess mill-ilmentatur, iżda żdied bħala paġna tal-qoxra mis-Servizzi tal-Kummissjoni, billi użat isem l-investigazzjoni minflok ma tenniet it-titlu tal-ilment. Għaldaqstant, jitqies li l-ilment kopra l-prodotti kollha mir-RPĊ, kemm jekk joriġinaw mir-RPĊ jew le.
(97)
Il-produtturi esportaturi Ċiniżi qablu wkoll li l-produtturi esportaturi f'pajjiżi terzi ma jistgħux ikunu raġonevolment mistennija jkunu jafu li l-prodotti tagħhom jistgħu jkunu fil-mira tal-investigazzjoni wkoll. F'dan ir-rigward, huwa osservat li l-miżuri ma japplikawx għal prodotti li huma fi transitu skont it-tifsira tal-Artikolu V GATT. Għalhekk, il-produtturi esportaturi li ma għandhomx operazzjonijiet fir-RPĊ mhumiex affettwati mill-miżuri. Barra minn hekk, ebda produttur esportatur fil-pajjiżi terzi ma qajjem il-kwistjoni li l-prodotti li jesporta huma soġġetti għall-miżuri.
(98)
L-istess produtturi esportaturi argumentaw li l-produtturi esportaturi f'pajjiżi terzi ma ntalbux jgħarrfu bil-preżenza tagħhom, u ma ngħatawx l-opportunità li juru li l-prodotti tagħhom mhumiex sussidjati. L-Istituzzjonijiet iqisu li dawk il-produtturi esportaturi mingħajr ebda operazzjoni fir-RPĊ mhumiex affettwati mill-miżuri, peress li l-prodotti tagħhom, jekk ikkunsinjati mir-RPĊ, kienu jkunu fi transitu. Il-produtturi esportaturi kollha l-oħrajn kienu mgħarrfin permezz tan-Notifika ta' Bidu li l-operazzjonijiet tagħhom huma parti mill-investigazzjoni.
2.3.16. Konklużjoni
(99)
Fid-dawl ta' dak li ntqal hawn fuq, l-ambitu tal-prodott huwa definit b'mod definittiv bħala moduli jew pannelli PV tas-siliċju kristallin u ċ-ċelloli tat-tip użat f'moduli jew pannelli PV tas-siliċju kristallin, li joriġinaw minn jew li huma kkunsinnati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, sakemm ma jkunux fi tranitu fis-sens tal-Artikolu V GATT. Iċ-ċelloli għandhom ħxuna li ma taqbiżx l-400 mikrometru. Bħalissa dan il-prodott jaqa' taħt il-kodiċijiet NM ex8501 31 00, ex8501 32 00, ex8501 33 00, ex8501 34 00, ex8501 61 20, ex8501 61 80, ex8501 62 00, ex8501 63 00, ex8501 64 00 u ex8541 40 90.
(100)
It-tipi ta' prodotti li ġejjin huma esklużi mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat:
-
ċarġers solari li jikkonsistu f'inqas minn sitt ċelloli, huma portabbli u jfornu elettriku f'apparati jew jiċċarġjaw batteriji,
-
prodotti fotovoltajċi b'rita rqiqa,
-
prodotti fotovoltajċi tas-siliċju kristallin li huma integrati b'mod permanenti fi prodotti elettriċi, fejn il-funzjoni tal-prodotti elettriċi hija differenti mill-ġenerazzjoni tal-enerġija, u fejn dawn il-prodotti elettriċi jikkunsmaw l-elettriku ġġenerat miċ-ċellola/i fotovoltajka/ċi integrata/i tas-siliċju kristallin.
-
moduli jew pannelli b'vultaġġ ta' output li ma jaqbiżx 50 V DC u output ta' enerġija li ma jaqbiżx 50 W unikament għal użu dirett bħala ċarġers tal-batteriji f'sistemi bl-istess vultaġġ u karatteristiċi ta' enerġija.
3. SUSSIDJU
(101)
L-ilmentatur allega li r-RPĊ qiegħda tissussidja bil-qawwa l-industrija fotovoltajka tagħha (“industrija PV”) u rrefera għal numru ta' dokumenti ta' politika u ppjanar kif ukoll leġiżlazzjoni li huma l-bażi għall-appoġġ mill-istat fis-settur. Il-Kummissjoni rrevediet u analizzat id-dokumenti msemmija fl-ilment kif ukoll dokumenti addizzjonali sottomessi mill-GTĊ u l-produtturi esportaturi fil-kampjun matul l-investigazzjoni u sabet li, tabilħaqq, ħafna minnhom juru li l-industrija PV fir-RPĊ tirċievi trattament preferenzjali f'bosta oqsma.
(102)
Il-GTĊ inkluda l-industrija PV fost l-industriji “strateġiċi” fit-12-il Pjan ta' Ħames Snin (12). Il-GTĊ ħareġ ukoll pjan speċifiku għall-industrija fotovoltajka solari (subordinat għat-12-il Pjan ta' Ħames Snin ewlieni), jiġifieri t-12-il Pjan ta' Ħames Snin għall-Industrija Fotovoltajka Solari. Fil-pjan tiegħu, il-GTĊ esprima l-appoġġ tiegħu għal “impriżi superjuri” (13) u “impriżi ewlenin” (14), u impenja ruħu li “jippromwovi l-implimentazzjoni ta' bosta politiki li jappoġġaw l-industrija fotovoltajka” (15), u li “jsawwar tħejjija ġenerali ta' politiki ta' appoġġ fuq l-industrija, il-finanzi, it-taxxa …” (16).
Id-Deċiżjoni Nru 40 tal-Kunsill tal-Istat tissuġġerixxi li l-GTĊ se jappoġġa b'mod attiv l-iżvilupp tal-industrija tal-enerġija l-ġdida u jħaffef l-iżvilupp tal-enerġija solari (17), tordna lill-istituzzjonijiet finanzjarji kollha sabiex jipprovdu appoġġ ta' kreditu biss lil proġetti mħeġġa (il-kategorija li fiha jappartjenu l-proġetti PV) u twiegħed l-implimentazzjoni ta' “politiki preferenzjali oħrajn fuq il-proġetti mħeġġa” (18). Deċiżjoni oħra tal-Kunsill tal-Istat tal-10 ta' Ottubru 2010 titħaddet dwar l-espansjoni tal-“intensità tal-appoġġ tal-politika fiskali u finanzjarja”, billi tħeġġeġ lill-istituzzjonijiet finanzjarji ħalli “jespandu l-appoġġ ta' kreditu” u twiegħed li “tagħmel użu mill-politiki fiskali preferenzjali bħal kumpens għar-riskju” (19) għal industriji strateġiċi ġodda, kategorija li fiha tappartjeni l-industrija PV solari. Il-Pjan Nazzjonali għall-Iżvilupp Xjentifiku u Teknoloġiku fit-Terminu Medju u Twil (2006 - 2020) iwiegħed li “jagħti l-ewwel prijorità lill-finanzjament tal-politiki”, “iħeġġeġ lill-istituzzjonijiet finanzjarji sabiex jagħtu appoġġ ta' kreditu preferenzjali lil proġetti ta' industrijalizzazzjoni nazzjonali kbar fix-xjenza u t-teknoloġija”, li “Jħeġġeġ lill-istituzzjonijiet finanzjarji sabiex itejbu u jsaħħu s-servizzi finanzjarji lil impriżi ta' teknoloġija avvanzata” u li “jimplimenta l-politiki ta' taxxa preferenzjali biex jippromwovi l-iżvilupp ta' impriżi ta' teknoloġija avvanzata” (20).
Anki l-Liġi tar-RPĊ dwar il-Progress Xjentifiku u Teknoloġiku telenka numru ta' miżuri għall-appoġġ tal-industriji strateġiċi inkluża l-industrija PV solari. Fost l-oħrajn, turi li l-Istat iħeġġeġ u jiggwida lill-istituzzjonijiet finanzjarji sabiex jappoġġaw l-iżvilupp ta' industriji ta' teknoloġija għolja u ġdida billi jagħtu self (21), tordna lill-istituzzjonijiet finanzjarji orjentati lejn il-politki sabiex jagħtu prijorità għall-iżvilupp ta' industriji tat-teknoloġija għolja u ġdida billi joffru servizzi finanzjarji (22), tipprovdi għal “imgħax skontat u garanzija għas-self” riċevuti minn ċerti impriżi u “għajnuna speċjali” mill-istituzzjonijiet finanzjarji orjentati lejn il-politiki għal proġetti mħeġġa mill-Istat (23). L-applikazzjonijiet prattiċi ta' dawn il-miżuri huma spjegati hawn isfel.
3.1. Kummenti preliminari
(103)
Kemm il-GTĊ kif ukoll il-produtturi esportaturi Ċiniżi fil-kampjun ippreżentaw tweġibiet għall-kwestjonarji u aċċettaw żjarat fuq il-post (24) sabiex jiġu vverifikati t-tweġibiet.
(104)
Fir-rigward tal-GTĊ, wara l-analiżi tat-tweġiba għall-kwestjonarju, il-Kummissjoni bagħtet ittra ta' defiċenza u verifika minn qabel, segwita minn korrispondenza sussegwenti dwar l-aġenda taż-żjara ta' verifika. Il-Kummissjoni tat lill-GTĊ ħafna żmien għat-tħejjija u s-sottomissjoni tar-rappreżentazzjonijiet tiegħu kull meta dan intalab u kien iġġustifikat. Tabilħaqq, ingħatat estensjoni sostanzjali tad-data ta' skadenza lill-GTĊ, jiġifieri estensjoni ta' 30 jum għat-tweġiba għall-kwestjonarju li rriżultat f'data ta' skadenza eventwali ta' 69 jum għas-sottomissjoni tat-tweġiba għall-kwestjonarju u l-Kummissjoni tat lill-GTĊ 25 jum biex iwieġeb għall-ittra ta' defiċenza. Għalhekk, b'mod ġenerali, il-GTĊ kellu iktar minn tliet xhur biex jipprovdi l-informazzjoni neċessarja mitluba mill-Kummissjoni.
(105)
Matul il-verifika fuq il-post fil-Ministeru tal-Kummerċ Ċiniż f'Beijing u erba' istituzzjonijiet finanzjarji (Iċ-China Development Bank, l-Export Import Bank of China, il-Huaxia Bank u SINOSURE) il-Kummissjoni impenjat ruħha sabiex tivverifika l-informazzjoni pprovduta fuq il-bażi tad-dokumenti ta' sostenn li ntużawx biex titħejja t-tweġiba tal-GTĊ, b'konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikoli 11 u 26 tar-Regolament bażiku. Wara dan, il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni preliminari li n-nuqqas ta' informazzjoni u dokumenti ta' sostenn disponibbli mill-GTĊ ma ppermettiex sabiex issir verifika xierqa tat-tweġiba għall-kwestjonarju. Barra minn hekk, ċerta informazzjoni ma kinitx sottomessa affattu għad li ntalbet b'mod speċifiku u ċerti mistoqsijiet sempliċiment ma tweġbux. Konsegwentement, il-GTĊ kien mgħarraf bil-konsegwenzi tan-nuqqas ta' kooperazzjoni b'konformità mal-Artikolu 28(1) u (6) tar-Regolament bażiku.
(106)
Il-GTĊ iddikjara wkoll li l-Kummissjoni kienet qiegħda timponi piż mhux raġonevoli fuq il-GTĊ u li talbet informazzjoni irrilevanti u mhux neċessarja fil-kwestjonarju u l-ittra ta' defiċenza sussegwenti.
(107)
Fir-rigward tal-informazzjoni mitluba, huwa osservat li l-Kummissjoni talbet biss informazzjoni dwar allegazzjonijiet fl-ilment li hija qieset neċessarja sabiex tasal għal sejba rappreżentattiva u baqgħet konsistenti fit-talbiet tagħha billi talbet l-istess dejta u informazzjoni matul il-proċess ta' investigazzjoni u talbet lill-GTĊ jispjega l-informazzjoni sottomessa u l-impimentazzjoni tiegħu għall-iskemi investigati. Fi kliem ieħor, il-Kummissjoni talbet biss informazzjoni li kienet neċessarja sabiex jiġu vvalutati l-eżistenza u l-livell tas-sussidju disponibbli għall-prodott ikkonċernat skont l-iskemi ta' sussidji allegati fl-ilment.
3.2. Nuqqas ta' kooperazzjoni
(108)
Kif diġà ntqal fil-premessa (105) hawn fuq, wara ż-żjarat ta' verifika fuq il-post, fit-23 ta' Mejju 2013, il-Kummissjoni nnotifikat lill-GTĊ li kienet qiegħda tikkunsidra l-applikazzjoni tal-fatti disponibbli b'konformità mal-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku. Il-Kummissjoni bagħtet din l-ittra, peress li kienet waslet għall-konklużjoni preliminari li n-nuqqas ta' informazzjoni u evidenza ta' sostenn mill-GTĊ ma kienx jippermetti li ssir verifika xierqa tat-tweġiba għall-kwestjonarju antisussidji, ittra ta' defiċenza u sottomissjonijiet oħrajn li saru mill-GTĊ matul il-proċediment inkwistjoni. Barra minn hekk, fuq il-post instab li ċerta informazzjoni tneħħiet fit-tweġiba għall-kwestjonarju u sottomissjonijiet sussegwenti mill-GTĊ, għad li din intalbet b'mod speċifiku mill-Kummissjoni. Barra minn hekk, ċerti mistoqsijiet sempliċiment ma tweġbux. L-applikazzjoni potenzjali tal-fatti disponibbli kienet tikkonċerna l-pjanijiet tal-gvern, proġetti, diversi dokumenti ta' leġiżlazzjoni u oħrajn; Self ta' politiki preferenzjali, finanzjament, garanziji u assigurazzjoni oħrajn; ċirkulari tal-PBOC; verifiki fil-banek; Assigurazzjoni ta' kreditu għall-esportazzjoni u verifikazzjoni ta' Sinosure; il-programm ta' Dimostrazzjoni Golden Sun; programmi ta' tnaqqis u eżenzjoni mit-taxxa diretta; programmi ta' taxxa indiretta u tariffi ta' importazzjoni; forniment ta' inputs b'remunerazzjoni inqas minn dik adegwata: polisiliċju, estrużjonijiet tal-aluminju u ħġieġ; u l-forniment tad-Drittijiet ta' Użu tal-Art
(109)
Fl-ittra tiegħu tat-3 ta' Ġunju 2013 il-GTĊ oġġezzjona l-intenzjoni preliminari tal-Kummissjoni li tapplika d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku, billi rraġuna li l-kundizzjonijiet meħtieġa biex titwarrab l-informazzjoni sottomessa jew anki sabiex “jimtela l-vojt fl-informazzjoni” ma ntlaħqux f'dan il-każ.
(110)
Il-GTĊ ddikjara li “dubji” dwar il-preċiżjoni tal-informazzjoni, li tfeġġ biss mill-fatt li l-informazzjoni sottomessa ma tistax tkun verifikata bis-sodisfazzjoni “sħiħa” tal-Kummissjoni, ma għandhomx iwasslu sabiex tkun injorata dik l-informazzjoni. Il-Kummissjoni ma taqbilx ma' din id-dikjarazzjoni peress li ma tirrappreżentax ir-realtà. Tabilħaqq, il-Kummissjoni ma “injoratx” xi informazzjoni fuq l-unika bażi li ma setgħetx tivverifikaha matul iż-żjara ta' verifikazzjoni fuq il-post. Madankollu, jekk l-informazzjoni u l-ispjegazzjoni mogħtija mill-GTĊ instabu li huma kontradittorji u/jew inkompluti meta mqabbla ma' informazzjoni oħra għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni u, fl-istess ħin, ma kienx possibbli li din tiġi vverifikata matul iż-żjara ta' verifika fuq il-post, il-Kummissjoni ma setgħetx tieħu t-tali informazzjoni bil-valur nominali tagħha. Ma' kull biċċa informazzjoni huwa mehmuż piż xieraq skont il-grad ta' nuqqas ta' kooperazzjoni mill-GTĊ. Huwa osservat ukoll li l-Kummissjoni ma kellhiex problema bil-format li bih kienet ipprovduta din l-informazzjoni, hekk kif allega l-GTĊ, iżda bl-impreċiżjoni u/jew inkompletezza tagħha.
(111)
Il-GTĊ iddikjara wkoll li partijiet mill-informazzjoni mitluba mill-Kummissjoni kienu jinvolvu piż tali li l-GTĊ ma kellux il-ħila prattika li jipprovdiha. F'dan ir-rigward huwa osservat li l-Kummissjoni talbet biss informazzjoni li kienet neċessarja biex jiġu verifikati l-allegazzjonijiet li saru mill-ilmentatur (u appoġġati minn evidenza prima facie) u tat lill-GTĊ ħafna żmien u ċans sabiex jissottometti t-tali informazzjoni. Barra minn hekk, il-Kummissjoni hija ferm konxja mill-fatt li n-numru sinifikanti ta' allegazzjonijiet dettaljati tal-ilmentatur f'dak il-każ kien jobbligaha titlob ammont sostanzjali ta' informazzjoni mill-GTĊ. Madankollu, kif spjegat hawn fuq (il-premessi minn (104) sa (107)), l-informazzjoni mfittxija ma kinitx eċċessiva u ngħata żmien xieraq sabiex tiġi pprovduta.
(112)
Barra minn hekk, il-GTĊ indika d-distinzjoni bejn li tinjora l-informazzjoni sottomessa u li tissupplimenta l-informazzjoni riċevuta b'informazzjoni li fil-fatt huma fir-rekords. Filwaqt li l-Kummissjoni hija ferm konxja b'din id-distinzjoni u taġixxi b'konformità mad-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku, tixtieq tindika li meta l-informazzjoni sottomessa tkun tikkontradixxi informazzjoni oħra għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni dwar l-istess suġġett, ma jkunx possibbli li din l-informazzjoni tkun supplimentata. F'dawn l-okkażjonijiet (pereżempju informazzjoni sottomessa dwar is-sjieda ta' banek), il-Kummissjoni kellha tiddeċiedi liema informazzjoni hija l-iktar waħda kredibbli. Meta għamlet dan, il-Kummissjoni żgurat li l-użu tal-fatti disponibbli mhuwiex punittiv u huwa bbażat fuq fatti li effettivament huma disponibbli.
(113)
Il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni ma kellha ebda bażi fuq xiex tikkunsidra lill-GTĊ bħala mhux kooperattiv f'dan il-każ peress li la injora u lanqas ma fehem b'mod żbaljat l-obbligu tiegħu li jqis il-“ħila prattika” tal-GTĊ biex iwieġeb għad-domanda tagħha. Skont il-GTĊ, l-investigazzjoni inġenerali kienet diffiċli żżejjed tant li l-kooperazzjoni inġenerali saret impossibbli, u l-Kummissjoni bħala awtorità investigattiva baqgħet tirrifjuta milli taħdem mal-GTĊ sabiex tnaqqas dawn id-diffikultajiet. Din id-dikjarazzjoni hija miżinterpretazzjoni ċara tal-fatti. Il-Kummissjoni, sabiex tissodisfa l-obbligi ġuridiċi tagħha wara r-riċevuta ta' lment dokumentat kif xieraq u fl-istess ħin tirrispetta l-ġurisprudenza rilevanti tad-WTO, talbet mingħand il-GTĊ biss dik l-informazzjoni neċessarja biex tivverifika u tivvaluta l-allegazzjonijiet fl-ilment appoġġat minn evidenza suffiċjenti. Il-Kummissjoni offriet assistenza lill-GTĊ fl-ittra ta' spjegazzjoni tagħha mal-kwestjonarju kif ukoll fil-kwestjonarju stess. Anki fl-ittra ta' defiċenza, il-GTĊ kien mistieden jikkuntattja lill-Kummissjoni jekk ikollu xi mistoqsija dwar l-informazzjoni mitluba. Il-Kummissjoni tat ukoll estensjonijiet eċċezzjonalment twal fid-data ta' skadenza sabiex tiġi sottomessa l-informazzjoni (ara l-premessa (104) hawn fuq). Barra minn hekk, f'din l-investigazzjoni, il-Kummissjoni talbet għal informazzjoni speċifika għat-tranżazzjonijiet mill-GTĊ biss fir-rigward tal-esportaturi fil-kampjun, mhux il-produtturi tal-pannelli solari kollha fiċ-Ċina, u b'hekk naqqset il-volum potenzjali ta' informazzjoni meħtieġa bil-bosta. Il-Kummissjoni tosserva li l-GTĊ jidher li qiegħed iħallat l-argumenti dwar il-ħila prattika tiegħu biex jipprovdi d-dejta ma' kwistjonijiet oħrajn.
Pereżempju, meta ddiskuta t-talba allegatament eċċessiva tal-Kummissjoni għal informazzjoni dwar banek u istituzzjonijiet finanzjarji, jibbaża l-argument tiegħu l-iktar fuq l-insuffiċjenza allegata tal-ilment, billi ddikjara li huwa bbażat fuq “determinazzjonijiet illegali” fil-kawża Karta Fina Miksija. Għaldaqstant, l-ilment tal-GTĊ donnu huwa relatat mal-kwalità tal-evidenza għall-bidu, u mhux mal-ħila prattika tiegħu li jipprovdi din l-informazzjoni. Tabilħaqq, fl-ittra tiegħu tat-3 ta' Ġunju 2013 il-GTĊ tenna d-dikjarazzjoni tiegħu mis-sottomissjonijiet ta' qabel li t-tnedija ta' ħafna mill-programmi ma kinitx tissodisfa l-limitu evidenzjarju tal-Artikolu 11.2 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-SCM u li bit-tnedija ta' dawn il-programmi, il-Kummissjoni kisret l-Artikolu 11.3 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-SCM. Il-Kummissjoni diġà wieġbet għal dawn id-dikjarazzjonijiet f'ittra u Memorandum lill-GTĊ u peress li ma saret l-ebda dikjarazzjoni oħra fl-ittra tat-3 ta' Ġunju 2013 ma hemmx bżonn li jerġgħu jiġu indirizzati l-istess dikjarazzjonijiet għat-tieni darba f'dan ir-Regolament.
(114)
Il-GTĊ iddikjara wkoll li l-Kummissjoni ma tatx lill-GTĊ biżżejjed żmien biex ilesti l-kwestjonarju. Dan huwa sempliċiment żbaljat. Kif spjegat fil-premessa (104) hawn fuq, il-Kummissjoni tat lill-GTĊ estensjonijiet sostanzjali fid-dati ta' skadenza, billi pprovdiet lill-GTĊ bi żmien massimu possibbli bla ma jitħalla impatt negattiv sostanzjali fuq it-tlestija fil-ħin tal-każ. Iż-żmien mogħti għat-tlestija tal-kwestjonarju u t-tweġiba għall-ittra ta' defiċenza kien sostanzjalment iktar miż-żmien meħtieġ mill-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
(115)
Il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni injorat it-talba tiegħu għal għajnuna fid-determinazzjoni tal-ħtieġa relattiva tat-tweġibiet tal-kwestjonarju sabiex jiġu evitati determinazzjonijiet tal-fatti disponibbli. Fis-sottomissjoni tiegħu rrefera għat-talba tiegħu lill-Kummissjoni sabiex tispjega l-iskop ta' informazzjoni partikolari mitluba u għal liema determinazzjonijiet fattwali twassal, sabiex “jiżgura li jkun jista' jikkoopera fl-aħjar ħila prattika tiegħu filwaqt li fl-istess ħin jipprovdi l-iktar informazzjoni essenzjali”. Ovvjament, il-Kummissjoni ma setgħetx tkun taf minn qabel ma kienet ipprovduta għal liema konklużjonijiet ser twassal l-informazzjoni propja. Il-GTĊ jiddikjara wkoll li l-Kummissjoni strutturat il-kwestjonarju sabiex tagħmlu “funzjonalment impossibbli” li jitlesta u l-Kummissjoni għamlet “mistoqsijiet bla skop ċar.” Il-Kummissjoni tiċħad kategorikament dawn l-allegazzjonijiet. Kif spjegat hawn fuq, il-kwestjonarju talab biss l-informazzjoni li kienet neċessarja biex issir id-determinazzjoni tagħha.
(116)
Il-GTĊ iddikjara wkoll li l-Kummissjoni saħqet fuq il-forniment ta' dokumenti li l-GTĊ ma setax jipproduċi jew jara li jiġu pprovduti skont il-liġi u f'dan il-kuntest irrefera għal-liġi rilevanti tal-UE u d-WTO li tagħmilha ċara li hija biss informazzjoni falza jew qarrieqa li għandha tkun injorata u li ma kellu ebda “ħila prattika” li jforni ċerta informazzjoni li, bħala sigriet tal-Istat jew xi ħaġa simili, il-liġijiet interni tiegħu jipprojbixxu b'mod strett it-tixrid tagħha. Huwa ddikjarat ukoll li d-dispożizzjonijiet rilevanti tal-ADA u l-ASCM tad-WTO li jipprevedu modi li bih tista' tiġi pprovduta informazzjoni kunfidenzjali lil awtoritajiet investigattivi u tingħata “trattament kunfidenzjali” mhux dejjem japplikaw fil-każ fejn l-informazzjoni għandha tkun ipprovduta mill-awtorità ta' pajjiż terz, f'dan il-każ il-GTĊ. Il-GTĊ iddikjara wkoll li l-Kummissjoni ser tmur kontra l-ASCM jekk tirrifjuta milli tirrikonoxxi d-distinzjoni ġuridika bejn il-ħila prattika ta' gvern li jipprovdi informazzjoni li huwa legalment ipprojbit milli joħroġ, min-naħa, u l-forom l-oħrajn ta' informazzjoni kunfidenzjali li għalihom tista' titlob trattament kunfidenzjali fil-perkors normali ta' investigazzjoni.
(117)
Il-Kummissjoni ma injorat l-ebda informazzjoni li l-GTĊ ma pproduċiex, kienet x'kienet ir-raġuni, għaliex huwa sempliċiment impossibbli li tinjora xi ħaġa li mhijiex ipprovduta. Min-naħa l-oħra, f'sitwazzjoni fejn il-GTĊ ma pprovdiex, jew ma tax għad-dispożizzjoni għal spezzjoni, ċerta informazzjoni, u informazzjoni ta' għamla simili kienet għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni minn sorsi oħrajn (fil-parti l-kbira pubblikament disponibbli, iżda anki minn produtturi esportaturi li kkooperaw jew sottomessi minn ċerti banek matul investigazzjonijiet fuq il-post); il-Kummissjoni inkludiet din l-informazzjoni fil-fajl tal-każ u użatha fid-determinazzjoni tagħha. Il-Kummissjoni ma taqbilx mad-dikjarazzjoni li d-dispożizzjonijiet tal-ADA u l-ASCM tad-WTO li jipprevedu modi li bihom tista' tkun ipprovduta informazzjoni kunfidenzjali lil awtoritajiet investigattivi u tingħata “trattament kunfidenzjali” ma japplikawx għall-GTĊ. F'dan ir-rigward, il-GTĊ qiegħed jiddikjara li l-gvernijiet għandhom jagħtu kont ta' standards differenti ta' kooperazzjoni minn dawk tal-esportaturi u s-sitwazzjoni tal-gvernijiet tiġġustifika “ammont minimu ta' korteżija” li l-esportaturi mhumiex intitolati għalih. Fir-rigward tal-kondotta tal-investigazzjonijiet tad-dazju kompensatorju, il-Kummissjoni ma taqbilx. Il-GTĊ huwa wieħed mill-partijiet interessati fil-proċediment għall-fini tar-Regolament bażiku u fl-istess ħin, bħala “Membru interessat”, ir-RPĊ hija marbuta mid-dispożizzjonijiet u l-ġurisprudenza.
L-Artikolu 28(1) tar-Regolament bażiku jiddikjara: “Fil-każijiet fejn parti interessata tiċħad l-aċċess għal, jew b'mod ieħor ma tipprovdix l-informazzjoni meħtieġa fil-limiti ta' żmien stabbiliti skont id-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament, jew tostakola b'mod sinifikanti l-investigazzjoni, is-sejbiet provviżorji jew finali, fil-pożittiv jew fin-negattiv, jistgħu jittieħdu fuq il-bażi tal-fatti disponibbli.” L-Artikolu 12.7 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-SCM, jirreferi b'mod espliċitu għall-konsegwenzi tan-nuqqas ta' kooperazzjoni mill-gvernijiet (“Membru Interessat”): “Fil-każijiet fejn parti interessata tiċħad l-aċċess għal, jew b'mod ieħor ma tipprovdix l-informazzjoni meħtieġa fi żmien perjodu raġonevoli jew tostakola b'mod sinifikanti l-investigazzjoni, is-sejbiet provviżorji jew finali, fil-pożittiv jew fin-negattiv, jistgħu jittieħdu fuq il-bażi tal-fatti disponibbli.” Għaldaqstant, meta l-pajjiż li qed jinvestiga, f'dan il-każ l-UE, jeżerċita d-drittijiet tad-WTO tiegħu f'investigazzjoni tad-dazju kompensatorju u jitlob informazzjoni meqjusa neċessarja għall-fini tal-investigazzjoni, il-gvernijiet u l-esportaturi jaqgħu taħt l-istess obbligu li jikkooperaw. Matul l-investigazzjoni, il-GTĊ spiss irrefera għal regoli dwar il-kunfidenzjalità bħala raġuni għan-nuqqas ta' forniment tal-informazzjoni mitluba, pereżempju, iċ-ċirkulari tal-PBOC, għal skopijiet ta' verifika. Ġie osservat li anki li kieku l-GTĊ, kif jiddikjara, kien “legalment projbit milli joħroġ it-tali informazzjoni”, xorta huwa marbut mill-obbligi tiegħu tad-WTO li jipprovdi informazzjoni meqjusa neċessarja għall-investigazzjoni. F'dan ir-rigward, dispożizzjonijiet tal-liġi muniċipali jew regoli interni ta' Membru tad-WTO ma jistgħux jassolvuh mill-obbligi tiegħu tad-WTO sabiex jikkoopera fl-investigazzjonijiet; f'dawn il-każijiet ta' kunflitt, huwa f'idejn il-GTĊ li jissuġġerixxi modi li bihom jista' jingħata aċċess għall-informazzjoni sabiex tkun tista' tiġi verifikata b'mod adegwat. Minkejja dak li ntqal hawn fuq, il-GTĊ qatt ma spjega din id-dikjarazzjoni u qatt ma ta xi evidenza (pereżempju. dispożizzjoni ġuridika li skont din huwa “legalment projbit” milli joħroġ it-tali informazzjoni) f'dan ir-rigward.
(118)
Barra minn hekk, il-GTĊ iddikjara li l-ittra ta' qabel il-verifika tal-25 ta' Marzu 2013 ma kinitx iddettaljata biżżejjed u ma kienx fiha mistoqsijiet speċifiċi li se jkunu indirizzati matul iż-żjara ta' verifika fuq il-post. F'dan ir-rigward ta' min josserva li filwaqt li ma hemm ebda rekwiżit li l-Kummissjoni tibgħat lista tal-mistoqsijiet kollha li ser isiru matul il-verifika fuq il-post (u l-Kummissjoni ma tqisx li dan huwa xieraq), l-ittra ta' qabel il-verifika tal-25 ta' Marzu 2013 kien fiha lista ferm speċifika u ddettaljata tal-kwistjonijiet u d-dokumenti li se jkunu indirizzati skont l-Artikolu 26(3) tar-Regolament bażiku u r-rekwiżiti tad-WTO. Madankollu, l-ittra għamlitha ċara li l-lista ma kinitx eżawrjenti u li kwistjonijiet u evidenza oħrajn jistgħu jkunu indirizzati, jekk dan ikun xieraq. F'dan ir-rigward ta' min jinnota wkoll li l-GTĊ ma oġġezzjonax għall-kontenuti ta' din l-ittra qabel il-verifika, għad li min-naħa l-oħra irrifjuta milli jiddiskuti wħud mill-punti mhux imsemmija b'mod espliċitu f'din l-ittra, bħal informazzjoni fuq l-ikbar banek fir-RPĊ, l-involviment tal-Partit Komunista Ċiniż (“CCP”) fil-ġestjoni ta' ċerti banek jew l-aċċess ta' ċerti banek għar-riżervi tal-muniti barranin tal-Amministrazzjoni tal-Istat tar-Riżervi Barranin, billi ddikjara li mhuwiex lest li jwieġeb għall-mistoqsijiet fuq dawn il-kwistjonijiet.
(119)
Il-GTĊ argumenta wkoll li l-Kummissjoni ma kinitx flessibbli matul iż-żjara ta' verifika fuq il-post u fil-fatt “stabbilixxiet limitu ta' żmien obbligatorju fir-rigward ta' kwalunkwe tweġiba għal bidliet mill-GTĊ”. Fuq l-istess nota ddikjara li l-Kummissjoni ma aċċettat ebda waħda mis-soluzzjonijiet “fattibbli” proposti mill-GTĊ dwar il-verifikazzjoni fl-Uffiċċju Nazzjonali tal-Istatistika (NBS) u rrifjutat milli testendi l-verifika sa nhar it-Tnejn it-22 ta' April 2013 biex tivverifika l-NBS. Barra minn hekk, l-uffiċjali tal-Kummissjoni bdew tard bil-verifiki kważi kull jum tax-xogħol minħabba, skont il-GTĊ, li jaslu tard.
(120)
Fir-rigward tad-dikjarazzjonijiet ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tisħaq fuq il-fatt li l-grad ta' flessibbiltà muri mill-uffiċjali tagħha fuq il-post kien sħiħ u inkondizzjonali. L-uffiċjali tal-Kummissjoni offrew b'mod eċċezzjonali li jivverifikaw id-dokumenti u l-evidenza li l-GTĊ introduċa ferm wara l-għeluq ta' ċertu suġġett, ferm lil hinn mill-ħinijiet tax-xogħol regolari f'għadd ta' okkażjonijiet. Dan sar bosta drabi, anki jekk kien ifisser ċaqliq f'ħinijiet tard lejn siti ta' verifika oħrajn u/jew ritorn lejn siti fejn l-uffiċjali tal-Kummissjoni diġà kienu jew diġà kienu taw opportunità ta' verifika tad-dokumenti. Madankollu, b'xorti ħażina l-GTĊ ma laqax dawn l-offerti fil-każijiet inkwistjoni, u dan jissuġġerixxi ferm li n-nuqqas ta' sottomissjoni tad-dokumenti mitluba mill-Kummissjoni matul il-ħin regolari ma kienx dovut għar-restrizzjonijiet fiż-żmien tagħhom jew għan-nuqqas ta' rieda mill-Kummissjoni li tivverifikahom. Fir-rigward tad-dewmien fil-bidu taż-żjara ta' verifika, il-Kummissjoni tosserva li l-uffiċjali kienu preżenti fil-ħin kuljum iżda li, b'xorti ħażina, ċertu dewmien kien ikkaġunat mill-proċeduri ta' reġistrazzjoni ta' kuljum biex jingħata aċċess għas-siti ta' verifika differenti meħtieġa mill-GTĊ jew sempliċiment min-nuqqas ta' rappreżentanti tal-GTĊ sabiex jakkumpanjaw lill-uffiċjali meta waslu fis-siti ta' verifika li ġiegħlhom jistennew ħafna qabel jibdew. Il-Kummissjoni tosserva wkoll li ż-żjarat ta' verifika kuljum damu ferm iktar mill-ħinijiet normali tax-xogħol, u li kien il-GTĊ li kkanċella s-sessjoni ta' wara nofsinhar taż-żjara ta' verifika fl-ewwel jum hekk kif ir-rappreżentanti tal-Ministeru tat-Teknoloġija ddeċidew li ma jiħdux sehem fiż-żjara (ara l-premessa (122)). Li kieku l-GTĊ aċċetta l-offerti kollha ripetuti mill-uffiċjali tal-Kummissjoni sabiex jivverifikaw id-dokumenti wara l-ħin tax-xogħol, iż-żjarat kienu jdumu iktar u dan ma kienx il-każ biss għaliex il-GTĊ naqas milli jikkoopera bis-sħiħ.
(121)
Il-GTĊ ilmenta wkoll li l-prattika tal-Kummissjoni li ma taċċettax dokumenti u evidenza ġodda li jeħtieġu li jiġu verifikati wara tmiem is-sessjoni ta' verifika li jappartjenu għaliha. F'dan ir-rigward irid ikun iċċarat li mhijiex u qatt ma kienet l-intenzjoni tal-Kummissjoni li tinjora minnufih informazzjoni pprovduta b'dan il-mod. Il-Kummissjoni ħadet inkunsiderazzjoni l-informazzjoni sottomessa kollha, analizzat il-kwalità tagħha (pereż. l-estratt tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji awditjati huwa ttrattat b'mod differenti minn sempliċi tabella tal-excel jew dokument tal-word b'figuri mhux appoġġati minn sors uffiċjali) u attribwitilha l-piż xieraq minħabba li ma setgħetx tivverifika din l-informazzjoni matul iż-żjara ta' verifika fuq il-post.
(122)
Fir-rigward tas-sitt dokumenti (25) sottomessi mill-GTĊ matul l-investigazzjoni u l-kontenut li l-GTĊ irrifjuta milli jiddiskuti matul iż-żjara ta' verifika fuq il-post, il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni ma kellha ebda bażi biex tapplika l-fatti disponibbli skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku. Dan iddikjara wkoll li l-Kummissjoni naqset milli tassisti lill-GTĊ biex jifhem ir-rekwiżit sabiex jipprovdi dawn id-dokumenti u milli turi li d-dokumenti kollha kkonċernati kienu rilevanti minkejja li l-GTĊ “stieden b'mod speċifiku lill-Kummissjoni qabel ma bdiet il-verifika sabiex tassisti lill-GTĊ biex jifhem ir-rekwiżit sabiex jipprovdi dawn id-dokumenti u sabiex turi li d-dokumenti kkonċernati kollha kienu rilevanti”. F'dan ir-rigward, l-ewwel nett, huwa osservat li d-dokumenti kollha jappartjenu direttament għall-industrija kkonċernata (26) u għalhekk, l-inklużjoni tagħhom fi ħdan l-ambitu ta' verifika kienet ferm rilevanti.
It-tieni, it-test tal-GTĊ użat fl-ittra tiegħu lill-Kummissjoni tal-11 ta' April 2013 kien differenti minn dak imsemmi fl-ittra tiegħu tat-3 ta' Ġunju 2013. Fl-ittra tiegħu tal-11 ta' April 2013, il-GTĊ iddikjara li l-verifika tat-tali dokumenti “hija sospiża sakemm il-Kummissjoni ma jirnexxiliex turi b'mod konvinċenti kemm dawn id-dokumenti jitqiesu li huma rilevanti għall-investigazzjoni attwali, b'mod partikolari s-sussidji allegati”. Peress li dawn id-dokumenti kollha jirrigwardaw direttament l-industrija kkonċernata u anki skemi partikolari ta' sussidji bħal self preferenzjali jew skemi ta' taxxa preferenzjali, kif inhu ovvju mit-test tagħhom, il-Kummissjoni ma fehmitx x'jista' jiżdied iktar biex tintwera r-rilevanza tagħhom iktar minn hekk. Għall-Kummissjoni kien sorprendenti li l-GTĊ deher li ma kellux problema bir-rilevanza ta' dawn id-dokumenti meta kienu sottomessi, iżda biss meta l-Kummissjoni talbet spjegazzjonijiet.
(123)
Fl-ittra tagħha tat-23 ta' Mejju 2013 il-Kummissjoni ddikjarat li ma setgħetx tivverifika ħafna mill-informazzjoni sottomessa mad-dokumentazzjoni oriġinali u tagħmel kontroverifika mad-dejta sors li ntużat biex jitħejjew it-tweġibiet tal-GTĊ fir-rigward tal-informazzjoni dwar is-suq finanzjarju u l-istituzzjonijiet finanzjarji fir-RPĊ. Il-GTĊ oġġezzjona li minħħabba l-“kwota ferm ġenerali u mhux speċifika”, il-Kummissjoni ma tatx lill-GTĊ opportunità sabiex jikkummenta kif xieraq u għalhekk ma ħallietx lill-GTĊ jeżerċita d-dritt ta' difiża tiegħu kif suppost. Din id-dikjarazzjoni ma tgħidx is-sew. Fil-kwestjonarju, il-Kummissjoni għamlet mistoqsijiet ferm speċifiċi u, b'konformità mal-prattika normali ta' ħafna awtoritajiet investigattivi ppruvat tivverifika t-tweġibiet tal-GTĊ matul żjara ta' verifika fuq il-post.
(124)
B'mod partikolari, fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju, il-GTĊ iddikjara li “s-self lill-industrija kkonċernata jammonta għal sehem żgħir ħafna tas-self totali mogħti. Pereżempju, uħud mill-banek fil-kwestjonarju tal-appendiċi tagħhom iddeskrivew li s-self mogħti lill-industrija kkonċernata kien jammonta għal inqas minn 1 % tas-self totali”. Matul il-verifika, il-GTĊ ma rnexxilux isostni din id-dikjarazzjoni b'xi evidenza affattu u sempliċiment irrefera lill-Kummissjoni għall-banek.
(125)
Il-Kummissjoni talbet ukoll statistiki fuq is-self lill-industrija kkonċernata. Il-GTĊ iddikjara li ma jżommx rekords bħal dawn. Meta l-Kummissjoni stħarrġet jekk il-GTĊ ipprovax jikkompila statistiki bħal dawn u talbet din l-informazzjoni mis-CBRC (Awtorità regolatorja tal-banek fir-RPĊ), uffiċjal preżenti matul il-verifika wieġeb li ma kienx jaf dwar dan peress li dipartiment ieħor tas-CBRC huwa responsabbli mill-istatistiki. Ebda statistika kif mitluba fil-kwestjonarju u ripetutament fil-proċess ta' defiċenza ma ġiet sottomessa mill-GTĊ. Fl-ittra ta' qabel il-verifika tagħha, il-Kummissjoni indikat mill-ġdid li dan is-suġġett ser ikun kopert.
(126)
Rigward il-banek, il-Kummissjoni sħarrġet ukoll matul iż-żjara ta' verifika dwar il-valutazzjoni tar-riskju u tal-kredibbiltà kredizja, is-sitwazzjoni operattiva ġenerali, is-sitwazzjoni maniġerjali, il-livell ta' kreditu, l-użu finanzjarju, l-abbiltà ta' ripagament, il-mudell tal-garanzija u l-kooperazzjoni kummerċjali bejn il-banek u l-mutwatarji, peress li l-GTĊ għamel dikjarazzjonijiet dwar dawn il-kwistjonijiet fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju. Mill-ġdid, minkejja li dawn is-suġġetti kienu indikati fl-ittra ta' qabel il-verifika, il-GTĊ ma rnexxilux jipprovdi xi evidenza li tappoġġa d-dikjarazzjonijiet tiegħu stess u rrefera lill-Kummissjoni għall-banek.
(127)
Fit-tweġiba tiegħu għall-ittra ta' defiċenza, il-GTĊ issottometta ċerta informazzjoni dwar il-perċentwal ta' sjieda tal-gvern f'ċerti banek. Huwa osservat li għall-ewwel, fit-tweġiba tal-kwestjonarju l-GTĊ ddikjara li ma għandux din l-informazzjoni u li ssottometta biss l-informazzjoni f'dan ir-rigward wara li l-Kummissjoni indikat li l-Artikolu 24 tal-Liġi dwar il-Banek Kummerċjali jeħtieġ li l-banek jirrapportaw din l-informazzjoni lis-CBRC. Meta l-Kummissjoni stħarrġet matul iż-żjara ta' verifika x'kien is-sors ta' din l-informazzjoni, l-uffiċjal tas-CBRC preżenti ddikjara li ma kienx jaf peress li dipartiment ieħor tas-CBRC huwa responsabbli għall-ġbir ta' dejta bħal din. Skont l-Artikolu 2 tar-Regolamenti Interim dwar il-Bords ta' Superviżuri f'Istituzzjonijiet Finanzjarji Importanti tal-Istat (sottomessi mill-Bank EXIM fit-tweġiba tiegħu għall-ittra ta' defiċenza) “il-lista ta' istituzzjonijiet finanzjarji tal-istat li lilhom il-Kunsill tal-Istat jibgħat bords ta' superviżuri għandha tkun rakkomandata mill-korp amministrattiv għall-bords tas-superviżuri f'istituzzjonijiet finanzjarji tal-Istat”. Peress li din id-dispożizzjoni ġuridika tirreferi għall-korp amministrattiv għall-bords tas-superviżuri f'istituzzjonijiet finanzjarji tal-istat, jidher li l-GTĊ jaf liema istituzzjonijiet finanzjarji huma proprjetà tiegħu. Minkejja dan, il-Kummissjoni ma rnexxilhiex tivverifika din l-informazzjoni jew tidentifika s-sors tal-informazzjoni minħabba n-nuqqas ta' kooperazzjoni mill-GTĊ. L-informazzjoni pubblikament disponibbli tissuġġerixxi li hemm ukoll banek oħrajn tal-Istat (li taw self lill-produtturi esportaturi fil-kampjun) minbarra dawk irrapportati mill-GTĊ fit-tweġiba tiegħu għall-ittra ta' defiċenza (27).
(128)
Fl-ittra tiegħu tat-3 ta' Ġunju 2013 il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni la fil-kwestjonarju u lanqas fl-ittra ta' defiċenza ma “talbet għall-evidenza ta' sostenn jew sors tad-dejta” u “issa f'daqqa waħda qiegħda tallega nuqqas ta' evidenza ta' sostenn jew sors tad-dejta”. Biex kollox ikun ċar, il-Kummissjoni, bħal kwalunkwe awtorità investigattiva oħra, tivverifika d-dejta sottomessa mill-partijiet kollha fil-proċediment u l-GTĊ kien jaf b'dan peress li l-Kummissjoni diġà indikat fil-kwestjonarju tagħha u l-ittra ta' spjega mal-kwestjonarju li t-tweġibiet jistgħu jkunu soġġetti għal verifika. Barra minn hekk, fl-ittra ta' qabel il-verifika tagħha, il-Kummissjoni inkludiet ukoll dan is-suġġett partikolari fost il-kwistjonijiet li għandhom ikunu koperti matul il-verifika (28). Għaldaqstant, il-fatt li l-Kummissjoni qiegħda titlob evidenza ta' sostenn tad-dikjarazzjonijiet li saru mill-GTĊ żgur li ma kinitx sorpriża għall-GTĊ iżda l-proċedura standard segwita mill-Kummissjoni f'kull każ.
(129)
Meta, matul il-verifika, il-Kummissjoni talbet lill-GTĊ sabiex jissottometti lista tal-ikbar 10 banek fil-RPĊ u s-sehem mis-suq li jirrappreżentaw, is-CBRC wieġbet li tista' tagħti t-tali informazzjoni iżda li ma tistax twieġeb il-mistoqsija qabel ma tkun sottomessa f'format bil-miktub. Il-Kummissjoni spjegat li mistoqsija li ssir matul iż-żjara ta' verifika bil-fomm għandha l-istess validità bħal kwalunkwe mistoqsija sottomessa bil-miktub u indikat li għall-mistoqsijiet l-oħrajn li saru bil-fomm, il-GTĊ ma talabx is-sottomissjoni tagħha bil-miktub qabel wieġeb. Minkejja din il-kjarifika, il-GTĊ xorta ma pprovdietx l-informazzjoni.
(130)
Fil-kwestjonarju, il-Kummissjoni talbet dokumenti li kienu l-bażi għall-istabbiliment tas-CBRC u pprovditilha l-mandat. Il-GTĊ issottometta dokument mill-Kungress Nazzjonali Popolari li jiddikjara sempliċiment li għandha tinħoloq is-CBRC. Meta l-Kummissjoni stħarrġet jekk kienx hemm xi dokument ieħor li jispeċifika l-mandat u l-iskop tas-CBRC, l-uffiċjal tas-CBRC preżenti ddikjara li kien hemm ħafna liġijiet oħrajn dwar is-CBRC iżda li, jekk il-Kummissjoni riedet tikseb dawn id-dokumenti missha talbithom qabel il-verifika. Ġie osservat li fil-kwestjonarju l-Kummissjoni talbet lill-GTĊ sabiex “jipprovdi dokumenti li kienu l-bażi għall-istabbiliment ta' din l-awtorità u pprovdewlha l-mandat” u għalhekk, talbet dawn id-dokumenti qabel il-verifika.
(131)
Meta l-Kummissjoni talbet statistiki u rapporti mill-banek li pprovdew self lill-esportaturi fil-kampjun għall-PI, hija indikat l-Artikolu 33 tal-Liġi tar-RPĊ dwar ir-Regolamentazzjoni u s-Superviżjoni fuq l-Industrija Bankarja (29) xi ħaġa li tissuġġerixxi li s-CBRC tiġbor dawn l-istatistiki. L-uffiċjal tas-CBRC preżenti ddikjara li kellu jfittex li jikseb permess mid-dipartiment ġuridiku l-ewwel, iżda ma pprovda l-ebda informazzjoni f'dan ir-rigward qabel tmiem il-verifika. Mill-ġdid, ta' min jinnota li l-Kummissjoni talbet din l-informazzjoni fil-kwestjonarju u l-ittra ta' defiċenza u li kienet indikat fl-ittra ta' qabel il-verifika li l-istatistiki jkunu suġġett għall-verifika.
(132)
Il-GTĊ kompla billi ddikjara li l-allegazzjonijiet fl-ilment dwar il-banek Ċiniżi li huma korpi pubbliċi huma bbażati sempliċiment fuq dikjarazzjonijiet sempliċi ta' parteċipazzjoni azzjonarja tal-istat li min-naħa tagħhom huma bbażati fuq determinazzjonijiet “illegali” fil-kawża Karta Fina Miksija. Din id-dikjarazzjoni hija interpretazzjoni ħażina tal-fatti fl-ilment. Fl-ilment, l-ilmentatur, minbarra s-sjieda tal-istat, jirreferi, fost l-oħrajn, għas-self ipprovdut minn banek ibbażati fuq direttivi politiċi, lill-aġenziji tal-gvern li jordnaw lill-istituzzjonijiet finanzjarji sabiex iżidu l-kreditu u s-self lil impriżi sabiex jippromwovu teknoloġiji u prodotti ġodda (inkluża l-industrija PV). Is-sejbiet ta' Karta Fina Miksija li l-banek Ċiniżi li huma korpi pubbliċi kienu bbażati fuq iktar elementi milli s-sempliċi sjieda (pereżempju intervent mill-gvern u gwida tal-banek sabiex jallokaw self preferenzjali lill-industrija tal-karta permezz ta' pjanijiet tal-Gvern) u dawn is-sejbiet huma kompletament konformi mal-liġi tal-UE u d-WTO. Barra minn hekk, is-sejbiet dwar l-istatus tal-banek tal-istat bħala korpi pubbliċi kienu kkonfermati f'Azzar Miksi b'Materjal Organiku wkoll.
(133)
Il-GTĊ kompla jiddikjara wkoll li ma setax bl-abbiltà prattika tiegħu jipprovdi informazzjoni dwar 3 800 bank u istituzzjoni finanzjarja li jeżistu fil-RPĊ u li, fi kwalunkwe każ, is-CBRC ma żżommx rekords dwar il-perċentwal tas-sjieda tal-gvern fil-banek. Il-Kummissjoni ma tistax tifhem għaliex il-GTĊ jibqa' jirreferi għall-banek kollha fil-RPĊ b'rabta mas-sjieda tal-GTĊ fihom meta l-informazzjoni mitluba kienet limitata b'mod espliċitu għal dawk il-banek “li fihom il-GTĊ għandu parteċipazzjoni azzjonarja diretta jew indiretta” (30). Kif spjegat fil-premessa (127) hawn fuq, id-dikjarazzjoni tal-GTĊ li s-CBRC (jew xi awtorità oħra tal-gvern) ma żżommx rekords dwar is-sehem mis-sjieda tiegħu fil-banek tidher li tmur kontra bosta dispożizzjonijiet ġuridiċi taċ-Ċina.
(134)
Fl-ittra tiegħu tat-3 ta' Ġunju 2013, il-GTĊ tenna d-dikjarazzjoni tiegħu li ma għandux l-awtorità li jitlob lill-“banek indipendenti” sabiex jipproduċi informazzjoni kunfidenzjali u indika l-ittra li allegatament intbagħtet lill-banek fuq din il-kwistjoni. Huwa minnu li matul il-verifika l-GTĊ wera l-oriġinal tal-ittra maħsuba għall-banek, iżda meta l-Kummissjoni talbet lill-GTĊ sabiex jipprovdi evidenza li turi lil liema banek u istituzzjonijiet finanzjarji ntbagħtet din l-ittra, il-GTĊ ma kienx kapaċi jipprovdi t-tali evidenza. Il-GTĊ allega wkoll li wħud mill-istituzzjonijiet indikati fl-Anness 7 għall-ittra ta' defiċenza ma kinux banek. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni tosserva li dawn l-istituzzjonijiet kellhom ikunu nnotifikati lill-Kummissjoni mill-produtturi esportaturi fil-kampjun bħala istituzzjonijiet li estendewlhom self.
(135)
Il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni qatt ma indirizzat il-kwistjoni taċ-Ċirkulari tal-PBOC YinFa [2003] u [2004] fil-kwestjonarju tagħha jew fl-ittri ta' defiċenza. Huwa nnotat li fl-ittra ta' qabel il-verifika, il-Kummissjoni inkludiet “regolamenti/ċirkulari/dokumentazzjoni interna dwar ir-regolamenti tar-rati tal-imgħax fir-RPĊ” fost is-suġġetti li għandhom jiġu koperti matul il-verifika. Huwa ovvju li ż-żewġ ċirkulari jaqgħu f'din il-kategorija. Fit-tweġiba tiegħu għall-ittra ta' defiċenza, il-GTĊ irrefera wkoll għal artiklu fuq il-websajt tal-PBOC li rrefera għal waħda miċ-ċirkulari tiegħu. Madankollu, il-GTĊ ma pprova l-ebda ċirkulari mill-PBOC affattu u ssottometta biss informazzjoni mill-websajt tal-PBOC li ma kinitx kompluta fir-rigward tar-regolamentazzjoni tar-rati tal-imgħax fuq self u depożiti fiċ-Ċina meta mqabbla maċ-Ċirkulari YinFa [2003] u [2004] li t-tnejn li huma jistgħu jinstabu fuq il-web. Huwa osservat ukoll li l-GTĊ ma rrifjutax milli jissottometti dawn id-dokumenti fuq il-bażi li ma kienx ippreparat għal mistoqsija bħal din iżda minflok minħabba l-allegata kunfidenzjalità taċ-ċirkulari. F'dan ir-rigward, ta' min jinnota li d-dikjarazzjoni tal-GTĊ dwar il-kunfidenzjalità taċ-ċirkulari tal-PBOC hija inkonsistenti mal-prattika tiegħu stess f'dan il-proċediment. Fil-kummenti tiegħu dwar id-divulgazzjoni definittiva, il-GTĊ issottometta verżjoni sħiħa ta' Ċirkulari ieħor tal-PBOC biex jappoġġa d-dikjarazzjoni tiegħu li s-self speċjali pprovdut mill-banek kummerċjali ta' propjetà tal-istat (SOCBs) ġie revokat u l-kunfidenzjalità allegata xi mkien ieħor ma dehritx li kienet xkiel. Fir-rigward tas-siltiet mill-websajt tal-PBOC, il-Kummissjoni ħadet nota tagħhom u ma injoratx il-kontenut. Madankollu, biex ikun hemm l-informazzjoni kompluta dwar il-kwistjoni kien hemm bżonn ukoll l-informazzjoni fiż-żewġ ċirkulari li kkomplimentaw l-informazzjoni sottomessa mill-GTĊ.
3.3. Eżami Individwali (“EI”)
(136)
Talbiet għal EI ġew sottomessi minn 6 produtturi esportaturi li kkooperaw skont l-Artikolu 27(3) tar-Regolament bażiku, jiġifieri l-kumpaniji CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd, Jiangsu Runda PV Co., Ltd, Kinve Solar Power Co., Ltd (Maanshan), Phono Solar Technology Co. Ltd, Shandong Linuo Photovoltaic Hi-Tech Co. Ltd, u Shandong Linuo Solar Power Holdings Co. Ltd. Ma kienx possibbli li dawn il-kumpaniji jiġu analizzati b'mod individawli peress li, minħabba n-numru kbir ta' skemi ta' sussidji allegati u l-għamla li tieħu ħafna żmien tal-investigazzjoni, dan ikun piż kbir wisq u jista' jxekkel it-tlestija tal-investigazzjoni fil-ħin.
3.4. Skemi Speċifiċi
(137)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni li tinsab fl-ilment, il-Kummissjoni fittxet informazzjoni relatata mal-iskemi li ġejjin, li allegatament involvew l-għoti ta' sussidji mill-awtorità Governattiva:
(i)
Self ta' politiki preferenzjali, finanzjament ieħor, garanziji u assigurazzjoni
-
Self ta' politiki preferenzjali;
-
Forniment ta' linji ta' kreditu;
-
Programmi ta' sussidju tal-kreditu għall-esportazzjoni;
-
Garanziji u Assigurazzjonijiet fuq l-Esportazzjoni għal Teknoloġiji Ekoloġiċi;
-
Benefiċċji pprovduti bl-għoti ta' aċċess għal kumpaniji azzjonarji offshore u ripagamenti ta' self mill-gvern;
(ii)
Programmi ta' Għoti
-
Fond ta' żvilupp tar-riċerka tal-prodotti ta' esportazzjoni;
-
Sussidji għall-iżvilupp ta' “Marki Magħrufa” u l-Programm taċ-Ċina għall-Aqwa Marki fid-Dinja;
-
Fondi għall-espansjoni 'l barra tal-industriji fil-Provinċja ta' Guandong;
-
Il-programm ta' dimostrazzjoni Golden Sun;
(iii)
Programmi ta' Eżenzjoni u Tnaqqis tat-Taxxa Diretta
-
Il-programm tnejn b'xejn/tlieta nofs għall-impriżi investiti barranin (FIEs);
-
Tnaqqis tat-taxxa fuq l-introjtu għal FIEs orjentati lejn l-esportazzjoni;
-
Benefiċċju tat-taxxa fuq l-introjtu għal FIEs ibbażati f'post ġeografiku;
-
Tnaqqis tat-taxxa għal FIEs li jixtru tagħmir magħmul iċ-Ċina;
-
Kumpens għat-taxxa għar-riċerka u l-iżvilupp mill-FIEs;
-
Rifużjonijiet tat-taxxa għal investiment mill-ġdid tal-profitti tal-FIEs f'impriżi orjentati lejn l-esportazzjoni;
-
Programmi tat-taxxa preferenzjali għal FIEs rikonoxxuti bħala impriżi tat-teknoloġija avvanzata jew ġdida;
-
Tnaqqis tat-taxxa għal impriżi tat-teknoloġija avvanzata u ġdida involuti fi proġetti magħżula;
-
Politika preferenzjali tat-taxxa fuq l-introjtu għal impriżi fir-reġjun tal-Grigal;
-
Programmi tat-taxxa tal-provinċja ta' Guandong;
(iv)
Programmi ta' Taxxa Indiretta u ta' Tariffi tal-Importazzjoni
-
Eżenzjonijiet mill-VAT u roħsijiet tat-tariffa ta' importazzjoni għall-użu ta' tagħmir importat;
-
Roħsijiet tal-VAT fuq xirjiet mill-FIEs ta' tagħmir magħmul iċ-Ċina;
-
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, u kumpaniji relatati Eżenzjonijiet mill-VAT u t-tariffi għal xirjiet ta' assi fissi skont il-programm tal-fondi ta' żvilupp tal-kummerċ barrani;
(v)
Forniment mill-gvern ta' prodotti u servizzi għal remunerazzjoni inqas minn adegwata
-
Forniment mill-gvern ta' polisiliċju għal remunerazzjoni inqas minn adegwata;
-
Forniment mill-gvern ta' estrużjonijiet tal-aluminju għal remunerazzjoni inqas minn adegwata;
-
Forniment mill-gvern ta' ħġieġ għal remunerazzjoni inqas minn adegwata;
-
Forniment mill-gvern ta' enerġija;
-
Forniment mill-gvern ta' art u drittijiet ta' użu tal-art għal remunerazzjoni inqas minn adegwata;
3.4.1. Self ta' politiki preferenzjali, finanzjament ieħor, garanziji u assigurazzjoni
(a) Nuqqas ta' kooperazzjoni u l-użu tal-fatti disponibbli
- Is-suq finanzjarju u l-istituzzjonijiet fiċ-Ċina
(138)
Il-Kummissjoni talbet mill-GTĊ l-informazzjoni dwar is-sehem tas-self ipprovdut mill-banek fejn il-GTĊ huwa l-ikbar jew l-uniku azzjonist, banek fejn il-GTĊ għandu interess azzjonarju iżda mhuwiex l-ikbar azzjonist, banek fejn il-GTĊ mhuwiex azzjonist u banek b'sid barrani, kemm lill-industrija inġenerali kif ukoll lill-industrija kkonċernata minn dan il-proċediment. Il-GTĊ wieġeb li ma jżommx rekords tal-ammonti u l-perċentwali tas-self ipprovdut mill-banek tal-Istat u li l-GTĊ lanqas ma jżomm ir-rekords tas-self għall-industrija PV. Il-GTĊ ma ssuġġerixxa l-ebda sors alternattiv għal din l-informazzjoni.
(139)
Il-Kummissjoni hemżet kwestjonarju speċifiku (Appendiċi A) maħsub għall-banek/istituzzjonijiet finanzjarji mal-kwestjonarju antisussidji inizjali u talbet lill-GTĊ sabiex jgħaddih lill-banek/istituzzjonijiet finanzjarji li pprovdew self lill-industrija kkonċernata. L-iskop tal-Appendiċi A kien li jivverifika l-allegazzjonijiet fl-ilment li l-banek tal-Istat taċ-Ċina huma korpi pubbliċi. Fost l-oħrajn, il-Kummissjoni fittxet informazzjoni dwar l-istruttura tal-kontroll tal-gvern f'dawk il-banek Ċiniżi u kemm isegwu l-politiki u l-interessi tal-gvern fir-rigward tal-industrija fotovoltajka (jiġifieri l-bord tad-diretturi u l-bord tal-azzjonisti, minuti tal-laqgħat tal-azzjonisti/tad-diretturi, ċittadinanza tal-azzjonisti/diretturi, politiki dwar l-għoti b'self u valutazzjoni tar-riskju fir-rigward ta' self ipprovdut lill-produtturi esportaturi li kkooperaw). Fit-tweġiba għall-kwestjonarju, il-GTĊ issottometta tweġiba għall-Appendiċi A biss għal ħames banek (iċ-China Development Bank (CDB), il-Bank EXIM, il-Bank of Shanghai, il-Bank of China (31) u l-Huaxia Bank). Fl-ittra ta' defiċenza, il-Kummissjoni tenniet it-talba inizjali tagħha għal informazzjoni. Biex tħaffef il-kooperazzjoni tal-GTĊ, tat lista ta' banek/istituzzjonijiet finanzjarji li taw self lil kumpaniji fil-kampjun u reġgħet talbet lill-GTĊ sabiex jgħaddi l-Appendiċi A lil dawn l-entitajiet. Ma ġiet ippreżentata l-ebda tweġiba addizzjonali għall-Appendiċi A mat-tweġiba għall-ittra ta' defiċenza.
(140)
Il-Kummissjoni fittxet ukoll informazzjoni dwar is-sjieda tal-Istat tal-banek u l-istituzzjonijiet finanzjarji. Fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju, il-GTĊ iddikjara li ma jżomm l-ebda rekord dwar l-ishma ta' sjieda u ma pprova l-ebda suġġeriment dwar kif tinkiseb din l-informazzjoni. Meta l-Kummissjoni, fl-ittra ta' defiċenza tagħha, indikat li huwa obbligatorju li din l-informazzjoni tkun inkluża fl-Artikoli ta' Assoċjazzjoni tal-banek u li dawn huma aċċessibbli mill-GTĊ bħala azzjonist, il-GTĊ issottometta l-informazzjoni dwar il-parteċipazzjonijiet azzjonarja ta' 16-il bank. Madankollu, ħlief għal ħames banek, li għalihom il-GTĊ irrefera għar-rapporti annwali bħala sors, ma pprovda l-ebda evidenza ta' sostenn għal din l-informazzjoni u lanqas ma ddivulga x'kienet id-dejta tas-sors għal din l-informazzjoni. Fir-rigward tal-banek l-oħrajn li pprovdew self lill-industrija kkonċernata, il-GTĊ ma pprovda l-ebda informazzjoni affattu dwar l-interess ta' sjieda tiegħu. B'hekk, il-Kummissjoni ma setgħetx tivverifika l-preċiżjoni u l-korrettezza tad-dejta rrapportata dwar l-interessi ta' sjieda tal-Istat fil-banek u istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn.
(141)
Il-GTĊ iddikjara li l-klassifikazzjoni BB applikata għall-produtturi esportaturi fil-kampjun (għall-fini ta' punt ta' riferiment tas-self) hija “ferm sfavorevoli” u li l-Kummissjoni, fid-dawl tal-fatti proprji tal-każ, ma spjegatx kif waslet għall-konklużjoni li din hija l-konklużjoni preċiża u l-iktar waħda raġonevoli. Il-GTĊ kompla jiddikjara li din il-metodoloġija tammonta għal “influwenza avversa li ma tistax tkun permessa”. Għad li din id-dikjarazzjoni saret fir-rigward ta' waħda mill-kawżi ta' qabel (jiġifieri Karta Fina Miksija) u qabel id-divulgazzjoni tal-informazzjoni dwar il-klassifikazzjoni applikata għall-produtturi esportaturi fil-kampjun f'dan il-proċediment, ta' min jinnota li l-Kummissjoni ma applikatx “fatti avversi disponibbli” f'dan il-każ jew f'xi każ ieħor li għalih irrefera l-GTĊ fis-sottomissjoni tiegħu. Il-Kummissjoni siltet biss konklużjonijiet xierqa mill-fatti rreġistrati, li wrew nuqqas ta' valutazzjoni xierqa tar-riskju ta' kreditu, ara l-premessi minn (175) sa (178). Ta' min jindika li matul il-PI, l-industrija PV taċ-Ċina kienet qiegħda tagħmel telf qawwi u kien ċar li l-qagħda finanzjarja kienet waħda ferm diffiċli. Bosta valutazzjonijiet tar-riskju ta' kreditu pprovduti mill-kumpaniji fil-kampjun wrew li valutazzjoni BB għall-PI inġenerali kienet raġonevoli. Ċerti valutazzjonijiet tar-riskju ta' kreditu juru biċ-ċar li bosta Gruppi kienu ftit jew wisq insolventi.
- Verifiki fil-banek
(142)
Fl-ittra ta' qabel il-verifika tagħha, il-Kummissjoni pprevediet il-verifika tal-banek li ssottomettew it-tweġibiet għall-Appendiċi A mal-kwestjonarju u li taw sehem kbir ta' self lill-produtturi esportaturi fil-kampjun, jiġifieri ċ-China Development Bank, il-Bank of China għall-Esportazzjoni-Importazzjoni, il-Bank of Shanghai u l-Huaxia Bank u inkludiet lista ta' suġġetti li ser ikunu koperti matul il-verifika. Fil-kwestjonarju inizjali għall-GTĊ, il-Kummissjoni diġà għamlitha biċ-ċar li l-informazzjoni pprovduta fit-tweġibiet għall-kwestjonarji jistgħu jkunu soġġetti għal verifika fuq il-post. Fl-ittra ta' qabel il-verifika, il-Kummissjoni kienet iddikjarat ukoll li l-GTĊ “intalab iqiegħed għad-dispożizzjoni d-dokumenti ta' sostenn kollha li ntużaw biex tħejji t-tweġiba sostantiva tiegħek, inklużi d-dokumenti u l-applikazzjonijiet sors oriġinali”. Żewġ fornituri kbar oħrajn ta' finanzjament preferenzjali lill-produtturi esportaturi fil-kampjun jew ma ssottomettewx l-informazzjoni mitluba affattu (l-Agricultural Bank of China) jew l-informazzjoni ġiet sottomessa f'isimhom bla possibbiltà ta' verifika (il-Bank of China).
- Bank of Shanghai
(143)
Fl-ittra ta' qabel il-verifika tagħha tal-25 ta' Marzu 2013, il-Kummissjoni nnotifikat lill-GTĊ bl-intenzjoni tagħha li tivverifika l-Bank of Shanghai (“BoS”) u offriet sabiex tħaffef iż-żjara ta' verifika għall-GTĊ, jekk ikun hemm bżonn, li testendi ż-żjara ta' verifika sat-22 ta' April 2013 (32). Fit-tweġiba inizjali tiegħu għall-ittra ta' qabel il-verifika tal-5 ta' April, il-GTĊ ma kkonfermax jekk il-verifika tal-BoS kinitx se ssir iżda staqsa jekk il-Kummissjoni tkunx lesta tivverifika l-Bank of Shanghai f'post ieħor għall-bqija tal-verifika (jiġifieri Shanghai flok Beijing). Biex tħaffef iż-żjara ta' verifika, il-Kummissjoni qablet b'mod eċċezzjonali għal dan; madankollu, hija saħqet sabiex il-GTĊ jikkonferma l-verifika f'Shanghai sa mhux iktar tard mid-9 ta' April (jiġifieri tliet ijiem qabel il-bidu tal-verifika f'Beijing) sabiex it-tim ikun jista' jirranġa l-prattikalitajiet relatati ma' bidla bħal din fl-ippjanar tal-verifika. Kien biss fil-11 ta' April (jum tax-xogħol qabel ma bdiet il-verifika) li l-GTĊ ikkonferma li l-BoS kien disponibbli għal verifika fit-23 jew l-24 ta' April 2013. Dakinhar stess il-Kummissjoni kkomunikat lill-GTĊ li minħabba konferma tard bħal din ma kienx possibbli li jsiru l-bidliet fl-iskeda. Barra minn hekk, id-dati proposti mill-GTĊ (23 jew 24 ta' April) kienu jaqbżu l-perjodu maqbul bejn il-GTĊ u l-Kummissjoni li fih kellha ssir il-verifika u anki l-estensjoni offruta mill-Kummissjoni. B'hekk, il-Kummissjoni ma setgħetx tivverifika t-tweġiba għall-Appendiċi A sottomessa mill-BoS u l-informazzjoni dwar is-self ipprovdut minn dan il-bank lill-produtturi esportaturi fil-kampjun. Konsegwentement, fl-ittra tagħha tat-23 ta' Mejju 2013, il-Kummissjoni għarrfet lill-GTĊ li qiegħda tikkunsidra l-applikazzjoni tal-Artikolu 28 tar-Regolament (KE) Nru 597/2009 fir-rigward tal-informazzjoni mhux verifikata sottomessa mill-BoS.
(144)
Fl-ittra tiegħu tat-3 ta' Ġunju 2013 il-GTĊ iddikjara li l-verifika tal-BoS ma seħħitx minħabba n-nuqqas ta' flessibbiltà min-naħa tal-Kummissjoni, li l-Kummissjoni ma pproponiet l-ebda data alternattiva għall-verifika u sempliċiment “irrifjutat milli tikkunsidra l-verifika tal-Bank of Shanghai”. Dawn id-dikjarazzjonijiet huma sempliċiment żbaljati. Il-Kummissjoni ddikjarat biċ-ċar fl-ittra ta' qabel il-verifika tagħha li għall-ewwel kien propost li l-banek jiġu verifikati fis-17 u t-18 ta' April 2013 b'possibbiltà ta' jum addizzjonali fit-22 ta' April, u b'hekk ħalliet f'idejn il-GTĊ sabiex jipproponi ħinijiet xierqa meta jżuru l-banek matul il-perjodu sħiħ ta' verifika (jiġifieri l-ġimgħa sħiħa tax-xogħol flimkien ma' jum addizzjonali). Iżda l-GTĊ ippropona dati għall-verifika tal-BoS barra dan il-perjodu u għamel hekk jum tax-xogħol wieħed biss qabel ma kellha tibda ż-żjara ta' verifika. Fil-fehma tal-Kummissjoni, il-flessibbiltà offruta kienet iktar minn suffiċjenti u, b'kollox, sitt ijiem alternattivi kienu offruti għall-verifikai tal-BoS, għall-kuntrarju tad-dikjarazzjoni tal-GTĊ.
- Hua Xia Bank
(145)
Fl-ittra tagħha tat-23 ta' Mejju 2013, il-Kummissjoni spjegat lill-GTĊ li ma setgħetx tivverifika ċerti partijiet mit-tweġiba tal-Bank Huaxia (“Huaxia”) għall-Appendiċi A, jiġifieri l-istruttura tas-sjieda, il-valutazzjoni tal-kredibbiltà kredizja tal-produtturi esportaturi fil-kampjun u l-primjums tar-riskju mitluba lil industriji differenti u b'mod partikolari lill-industrija kkonċernata.
(146)
Fit-tweġiba tiegħu tat-3 ta' Ġunju 2013, il-GTĊ iddikjara li Huaxia spjega l-istruttura tas-sjieda u ta iktar dettalji u spjegazzjonijiet lill-Kummissjoni dwar l-azzjonisti tiegħu, li l-valutazzjoni tal-kredibbiltà kredizja tal-klijenti hija koperta mil-liġijiet dwar is-segretezza bankarja u ftehimiet kuntrattwali bejn il-banek u l-klijenti tagħhom.
(147)
Fir-rigward tal-istruttura dwar is-sjieda, huwa osservat li fit-tweġiba tiegħu għall-Appendiċi A, Huaxia ddikjara li kien inkorporat “mingħajr ishma tal-gvern” u ma ddivulga ebda informazzjoni dwar is-sjieda tal-gvern għad li dan intalab b'mod speċifiku mill-Kummissjoni fl-Appendiċi A. Il-Kummissjoni indikat li dan jikkontradixxi l-informazzjoni l-oħra pprovduta mill-GTĊ u li Huaxia ammetta li wħud mill-azzjonisti huma tal-Istat u pprova dokument b'informazzjoni biċ-Ċiniż dwar uħud minnhom. Mill-informazzjoni sottomessa minn Huaxia għadu mhuwiex ċar x'inhu s-sehem tas-sjieda tal-Istat tal-bank.
(148)
Dwar il-valutazzjoni tal-kredibbiltà kredizja, il-Kummissjoni tosserva li l-bank seta' jipprovdi t-tali dokument għal waħda mill-kumpaniji (wara li pproteġa l-identità tal-kumpanija b'xi modifiki fid-dokument) filwaqt li għad-dokumenti mitluba l-oħrajn iddikjara li huma koperti mil-liġijiet dwar is-segretezza u ftehimiet kuntrattwali bejn il-banek u l-klijenti tagħhom. Din id-diskrepanza fit-trattament diffiċli biex tinftiehem.
- Export Import Bank of China
(149)
Fl-ittra tagħha tat-23 ta' Mejju 2013 il-Kummissjoni għarrfet lill-GTĊ li t-tweġibiet tal-Export Import Bank of China (“EXIM”) għall-Appendiċi A u għall-ittri ta' defiċenza ma kinux kompluti u li l-EXIM naqas milli jissottometti ċerti dokumenti li ntalbu b'mod speċifiku, jiġifieri l-Artikoli ta' Assoċjazzjoni, in-Notifika ta' Stabbiliment tal-Export Import Bank of China Maħruġ mill-Kunsill tal-Istat jew Miżuri għall-ġestjoni ta' Kreditu tal-Bejjiegħa tal-Esportazzjonijiet għal prodotti ta' Teknoloġija Avvanzata tal-Export Import Bank of China. Fir-rigward tal-Artikoli ta' Assoċjazzjoni, fl-ittra tiegħu tat-3 ta' Ġunju 2013, il-GTĊ iddikjara li EXIM, minħabba l-politika interna tiegħu, ma setax jissottometti l-Artikoli ta' Assoċjazzjoni (li huwa dokument tal-ġestjoni interna) iżda rrefera għall-verżjoni onlajn li allegatament kienet offruta sabiex tiġi kkonsultata fuq il-laptop ipprovdut mill-EXIM matul il-verifika. Il-Kummissjoni baqgħet mistagħġba b'din l-ispjegazzjoni għaliex ma tagħmilx sens. Jekk id-dokument kien disponibbli onlajn matul il-verifika, il-Kummissjoni ma tara ebda raġuni għaliex dan ma setax ikun sottomess kif diġà talbet ripetutament fil-kwestjonraju, l-ittra ta' defiċenza u mill-ġdid matul il-verifika. Id-dikjarazzjoni li EXIM qiegħed dan id-dokument għad-dispożizzjoni fuq il-laptop matul il-verifika hija żbaljata. EXIM iddikjara li l-Kummissjoni missha rrevediet id-dokument onlajn iżda l-uffiċjal tal-Kummissjoni spjega li ma għandhomx aċċess għall-internet fil-bini tal-verifika. Barra minn hekk, EXIM lanqas ma pprova link għall-verżjoni onlajn tal-Artikoli ta' Assoċjazzjoni.
(150)
Rigward iż-żewġ dokumenti l-oħrajn, EXIM irraġuna li ma setgħux ikunu pprovduti minħabba l-għamla kunfidenzjali tagħhom u r-regoli interni. Kien EXIM stess li fit-tweġiba tiegħu għall-ittra ta' defiċenza ddikjara li l-“bank EXIM twaqqaf u jopera skont in-Notifika ta' Stabbiliment tal-Export Import Bank of China Maħruġ mill-Kunsill tal-Istat u L-Artikoli ta' Assoċjazzjoni tal-Export Import Bank of China”. Għaldaqstant, dan tqies li huwa dokument essenzjali għall-verifika tal-allegazzjonijiet fl-ilment li EXIM huwa korp pubbliku, iżda l-Kummissjoni ma ngħatatx aċċess għal dan id-dokument. F'dan il-kuntest, huwa osservat li bank pubbliku ieħor, jiġifieri CDB, ipprovda dokument simili dwar l-istabbiliment tiegħu u f'din l-investigazzjoni ġew sottomessi wkoll bosta avviżi oħrajn tal-Kunsill tal-Istat. Barra minn hekk, EXIM ma sostniex id-dikjarazzjonijiet tiegħu dwar il-kunfidenzjalità b'xi evidenza. Barra minn hekk, kif spjegat fil-premessa (117), il-gvernijiet ma jistgħux jaqbdu u sempliċiment jinvokaw regoli interni biex jevitaw obbligi skont il-Ftehim tas-SCM u r-Regolament bażiku. L-istess japplika għall-Miżuri għall-ġestjoni ta' Kreditu tal-Bejjiegħa tal-Esportazzjonijiet għal prodotti ta' Teknoloġija Avvanzata tal-Export Import Bank of China fejn EXIM iddikjara wkoll kunfidenzjalità bla ebda evidenza ta' sostenn u rrifjuta wkoll milli jiddiskuti l-iskop ta' dan id-dokument.
(151)
EXIM naqas ukoll milli jipprovdi informazzjoni dwar il-mod kif inhu ffurmat il-Bord tad-Diretturi u l-Bord tas-Superviżuri, li ntalbet ripetutament, bl-ispjegazzjoni li “l-kompożizzjoni tal-Bord tad-Diretturi qiegħda tinbidel” u li l-mistoqsijiet tal-Kummissjoni dwar l-affiljazzjonijiet fis-CCP tal-membri tal-Bord “huma mistoqsijiet invażivi u inadatti fil-kuntest ta' investigazzjoni antisussidji.” Il-fatt li l-mod kif inhu ffurmat il-Bord tad-Diretturi qiegħed jinbidel mhuwiex rilevanti għall-fini ta' din l-investigazzjoni. Li huwa rilevanti huwa kif l-Istat huwa rappreżentat fil-Bords tal-EXIM; madankollu, il-GTĊ u EXIM irrifjutaw milli jipprovdu din l-informazzjoni. Il-Kummissjoni tqis ukoll li s-sħubija fis-CCP tal-maniġment superjuri ta' EXIM (u l-banek kollha inkwistjoni) bħala essenzjali għall-fini ta' stabbiliment ta' kemm l-Istat jinfluwenza l-ġestjoni tal-banek. Skont il-Kostituzzjoni tas-CCP “Il-Parti trid tħaddan u ttejjeb is-sistema ekonomika bażika, bis-sjieda pubblika li għandha rwol dominanti u setturi ekonomiċi li jiżviluppaw id f'id…” (33), għaldaqstant, l-analiżi tal-influwenza tas-CCP f'EXIM tqieset neċessarja għall-fini ta' din l-investigazzjoni u b'mod partikolari biex jiġi vvalutat il-livell tal-kontroll tal-Istat fil-banek.
(152)
Fir-rigward tal-istatistiki dwar l-esportazzjoni ta' kategoriji differenti tal-prodotti diġà mitluba fil-kwestjonarju u li EXIM huwa obbligat jirrapporta lis-CBRC, il-GTĊ iddikjara fl-ittra tiegħu tat-3 ta' Ġunju 2013 li kellu bżonn iktar ħin biex iħejji t-tali informazzjoni. F'dan ir-rigward huwa osservat li, peress li l-Kummissjoni diġà talbet din l-informazzjoni fil-kwestjonarju inizjali, il-GTĊ kellu iktar minn tliet xhur u nofs biex iħejji din l-informazzjoni, iżda naqas milli jagħmel dan. EXIM allega li “dan it-tip ta' informazzjoni jista' jinstab fir-rapporti annwali”; madankollu, dan huwa żbaljat. L-informazzjoni fir-rapporti annwali li l-GTĊ irrefera għalihom tkopri perjodi differenti mill-informazzjoni mitluba mill-Kummissjoni fil-kwestjonarju u matul iż-żjara ta' verifika.
(153)
Il-GTĊ iddikjara kif xieraq li fit-tweġiba għall-kwestjonarju ssottommetta, fost l-oħrajn, l-ammonti ta' krediti għall-esportazzjoni ta' prodotti mekkaniċi u elettriċi u prodotti ġodda tat-teknoloġijia avvanzata. Huwa osservat li l-Kummissjoni qatt ma kkontestat is-sottomissjoni ta' dawn il-figuri. Il-Kummissjoni kkontestat il-fatt li, meta ppruvat tivverifika dawn il-figuri matul iż-żjara ta' verifika, EXIM ma seta' jipprovdi l-lebda evidenza ta' sostenn jew saħansitra spjegazzjoni mnejn ġew dawn il-figuri. B'mod simili, il-Kummissjoni ma setgħetx tivverifika d-dejta dwar is-sehem ta' krediti għall-esportazzjoni għall-industrija PV li l-GTĊ issottometta fit-tweġiba għall-kwestjonarju. Ħaġa interessanti, EXIM ma qies ebda waħda minn dawn il-figuri bħala kunfidenzjali iżda meta l-Kummissjoni talbet għad-dejta sors biex tivverifikahom, EXIM irrifjuta milli jagħti aċċess għaliha, għal raġunijiet ta' kunfidenzjalità. EXIM applika l-istess raġunament dwar l-ammonti ta' krediti għall-esportazzjoni mogħtija lill-produtturi fil-kampjun u l-produtturi li kkooperaw. Huwa rrapporta figuri fit-tweġiba għall-ittra ta' defiċenza iżda ma ħalliex lill-Kummissjoni tivverifikaha fuq il-bażi tal-kunfidenzjalità. Effettivament, ma kienx possibbli li tiġi verifikata l-maġġoranza assoluta tal-istatistiki sottomessi minn EXIM.
(154)
EXIM irrifjuta wkoll milli jispjega u jappoġġa b'evidenza rilevanti l-klassifikazzjonijiet tal-kreditu tal-produtturi esportaturi fil-kampjun u l-analiżijiet li wasslu għal dawn il-klassifikazzjonijiet.
- Iċ-China Development Bank (“CDB”)
(155)
Fl-ittra tiegħu tat-3 ta' Ġunju 2013, il-GTĊ kien imħasseb li l-Kummissjoni għamlet “mistoqsijiet personali dwar l-affiljazzjonijiet mal-partiti politiċi tal-membri tal-Bords u l-maniġment superjuri”. Dan mhuwiex korrett. Il-mistoqsijiet dwar ir-rabtiet tal-membri tal-Bord u l-maniġment superjuri mas-CCP kienu ta' karattru purament tekniku u, kif spjegat fil-premessa (151) hawn fuq, ir-raġuni għad-domandi dwarhom kien sabiex jgħinu fid-determinazzjoni tar-rwol tas-CCP fl-ekonomija Ċiniża.
(156)
Matul il-verifika, il-Kummissjoni ppruvat tivverifika l-valutazzjoni tal-kredibbiltà kredizja tal-produtturi esportaturi fil-kampjun. CDB ipprovda ċerta informazzjoni ġenerali iżda rrifjuta milli jiddivulga xi informazzjoni relatata mal-valutazzjoni tal-kredibbiltà kreditizja tal-produtturi esportaturi fil-kampjun jew saħansitra r-rapport ta' evalwazzjoni u valutazzjoni tar-riskju tal-industrjia PV.
(157)
Fit-tweġiba għall-ittra ta' defiċenza, is-CDB issottometta figura dwar il-primjum tar-riskju mitlub għall-industrija kkonċernata. Matul il-verifika, is-CDB ikkoreġa t-tweġiba tiegħu f'dan ir-rigward iżda ma pprovda ebda evidenza ta' sostenn għal din il-figura jew spjegazzjoni ta' x'kienet il-bażi għal din il-figura, minkejja talbiet ripetuti mill-Kummissjoni matul iż-żjara ta' verifika.
(b) Il-banek Ċiniżi tal-Istat huma korpi pubbliċi
(158)
L-ilmentatur jiddikjara li l-SOCBs fir-RPĊ huma korpi pubbliċi skont it-tifsira tal-Artikolu 2(b) tar-Regolament bażiku.
(159)
Il-Korp tal-Appell (AB) tad-WTO, fir-rapport tiegħu fl-Istati Uniti - Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China (Dazji Antidumping u Kompensatorji Definittivi fuq Ċerti Prodotti miċ-Ċina) (34) (ir-rapport AB) iddefinixxa korp pubbliku bħal entità li “hija sid, teżerċita jew hija mogħtija awtorità governattiva”. Skont l-AB, l-evidenza li l-gvern jeżerċita kontroll sinifikanti fuq entità u l-kondotta tagħha tista' sservi ta' evidenza li l-entità rilevanti għandha awtorità governattiva u teżerċita t-tali awtorità fit-twettiq ta' funzjonijiet governattivi. Meta l-evidenza turi li l-indikazzjonijiet formali tal-kontroll tal-gvern huma diversi, u jkun hemm anki evidenza li t-tali kontroll ikun ġie eżerċitat b'mod sinifikanti, f'dak il-każ it-tali evidenza tista' tippermetti li ssir inferenza li l-entità kkonċernata qiegħda teżerċita awtorità governattiva (35). L-AB qies ukoll li l-korpi pubbliċi huma karatterizzati wkoll mill-“prestazzjoni ta' funzjonijiet governattivi” (36) li “normalment jitqiesu parti mill-prattika governattiva fl-ordni ġuridiku tal-Membru rilevanti” (37).
(160)
L-analiżi li ġejja tiffoka fuq jekk l-SOCBs inkwistjoni jwettqux funzjonijiet li normalment jitqiesu parti mill-prattika governattiva fiċ-Ċina u jekk iva, jekk jeżerċitawx awtorità governattiva meta jagħmlu dan. L-investigazzjoni stabbilixxiet li s-suq finanzjarju Ċiniż huwa karatterizzat minn intervent tal-gvern għaliex ħafna mill-banek il-kbar huma tal-Istat. L-awtoritajiet Ċiniżi pprovdew biss informazzjoni ferm limitata dwar il-parteċipazzjoni azzjonarja/is-sjieda tal-banek fir-RPĊ. Madankollu, kif spjegat iktar hawn taħt, il-Kummissjoni ġabret l-informazzjoni disponibbli biex tasal għal sejba rappreżentattiva. Fit-twettiq tal-analiżi tagħha dwar jekk il-banek humiex entitajiet li għandhom awtorità governattiva, huma vestiti biha jew jeżerċitawha (korpi pubbliċi), il-Kummissjoni fittxet ukoll informazzjoni mhux biss dwar is-sjieda tal-gvern tal-banek iżda anki karatteristiċi oħrajn bħall-preżenza tal-gvern fil-bord tad-diretturi, il-kontroll tal-gvern fuq l-attivitajiet tagħhom, kemm isegwu l-politiki jew l-interessi tal-gvern u jekk l-entitajiet inħolqux permezz ta' statut.
(161)
Mill-informazzjoni disponibbli, huwa konkluż li l-banek tal-Istat fir-RPĊ għandhom l-ogħla sehem mis-suq u huma l-atturi predominanti fis-suq finanzjarju taċ-Ċina. Skont ir-Riċerka tal-2006 ta' Deutsche Bank dwar is-settur bankarju tar-RPĊ (38), is-sehem tal-banek tal-Istat jista' jammonta għal iktar minn 2/3 tas-suq Ċiniż. Fuq l-istess suġġett, l-Analiżi tal-Politika Kummerċjali tad-WTO dwar iċ-Ċina osservat li “l-grad għoli ta' sjieda tal-Istat hija karatteristika sinifikanti oħra tas-settur finanzjarju fiċ-Ċina” (39) u “ftit li xejn kien hemm bidla fl-istruttura tas-suq tas-settur bankarju Ċiniż, li huwa ddominat minn banek tal-Istat” (40). Huwa rilevanti li jiġi nnotat li l-ikbar ħames banek kummerċjali tal-Istat (l-Agricultural Bank, il-Bank of China, il-Construction Bank of China, il-Bank of Communications u l-Industrial and Commercial Bank) jidhru li jirrappreżentaw iktar minn nofs is-settur bankarju taċ-Ċina (41). Is-sjieda tal-gvern tal-ikbar ħames banek tal-Istat kienet ikkonfermata wkoll mill-GTĊ fit-tweġiba tiegħu għall-ittra ta' defiċenza.
(162)
Il-Kummissjoni talbet ukoll informazzjoni dwar l-istruttura tal-kontroll tal-gvern f'dawk il-banek Ċiniżi u kemm isegwu l-politiki jew l-interessi tal-gvern fir-rigward tal-industrija fotovoltajka (jiġifieri l-bord tad-diretturi u l-bord tal-azzjonisti, il-minuti tal-laqgħat tal-azzjonisti/diretturi, ċittadinanza tal-azzjonisti/diretturi, il-politiki ta' self u l-valutazzjoni tar-riskju fir-rigward tas-self ipprovdut lill-produtturi esportaturi li kkooperaw). Minkejja dan, kif osservat fil-premessa (139) hawn fuq, il-GTĊ ipprovda biss informazzjoni ferm limitata f'dan ir-rigward u ma ppermettiex li ssir il-verifika ta' ħafna mill-informazzjoni sottomessa. Konsegwentement, il-Kummissjoni kellha tuża l-fatti disponibbli. Fuq il-bażi tad-dejta disponibbli kkonkludiet li dawk il-banek huma kkontrollati mill-gvern permezz ta' sjieda, kontroll amministrattiv tal-imġiba “kummerċjali” taħhom inklużi l-limiti stabbiliti fuq ir-rati tal-imgħax tad-depożiti u tas-self (ara l-premessi (164) - (167) hawn isfel) u f'xi każijiet anki mid-dokumenti statutorji (42).
Id-dejta rilevanti użata sabiex jinġiebu s-sejbiet imsemmija hawn fuq ġejja mill-informazzjoni sottomessa mill-GTĊ, ir-rapporti annwali tal-banek Ċiniżi li kienu sottomessi mill-GTĊ jew pubblikament disponibbli, informazzjoni misjuba mir-Riċerka tal-2006 tad-Deutsche Bank dwar is-settur bankarju taċ-Ċina (43), WTO Policy review on China (Analiżi tal-Politiki tad-WTO dwar iċ-Ċina) (2012) (44), Rapport tal-Bank Dinji dwar iċ-Ċina 2030 (45) jew l-Istħarriġ Ekonomiku tal-OECD tal-2010 dwar iċ-Ċina (46), informazzjoni sottomessa mill-produtturi esportaturi li kkooperaw u informazzjoni eżistenti fl-ilment. Rigward il-banek barranin, sorsi indipendenti jistimaw li jirrappreżentaw sehem minuri tas-settur bankarju Ċiniż u li b'hekk għandhom rwol insinifikanti fis-self għall-politiki; b'informazzjoni rilevanti li tissuġġerixxi li dan jista' jirrappreżenta ammont żgħir ta' 2 % mis-suq Ċiniż (47) Informazzjoni rilevanti pubblikament disponibbli tikkonferma wkoll li l-banek Ċiniżi, partikolarment il-banek kummerċjali l-kbar, għadhom jiddependu fuq azzjonisti tal-Istat u l-gvern għar-riforniment ta' kapital meta jkun hemm nuqqas ta' adegwatezza kapitali minħabba espansjoni tal-kreditu (48).
(163)
Fir-rigward tal-banek li taw self lill-produtturi esportaturi li kkooperaw, il-maġġoranza tagħhom huma banek tal-Istat. Tabilħaqq, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli (49) nstab li l-banek tal-Istat u entitajiet oħrajn tal-Istat ipprovdew il-maġġoranza l-kbira tas-self lill-produtturi esportaturi li kkooperaw. Dawn inkludew il-banek kummerċjali u tal-politiki ewlenin fir-RPĊ bħaċ-China Development Bank, il-Bank EXIM, l-Agricultural Bank of China, il-Bank of China, il-Construction Bank of China u l-Industrial and Commercial Bank. Fir-rigward tal-bqija tal-banek tal-Istat, mill-ġdid il-Kummissjoni talbet l-istess informazzjoni msemmija hawn fuq dwar il-kontroll tal-gvern u kemm huma segwiti l-politiki jew l-interessi tal-gvern fir-rigward tal-industrija fotovoltajka. Ma ngħatat ebda informazzjoni dettaljata bħal din. Għalhekk huwa konkluż li l-banek huma kkontrollati mill-gvern. Kontroll sinifikanti bħal dan huwa evidenzjat fost l-oħrajn mill-politika ta' appoġġ governattiva għall-industrija inkwistjoni, li tordna lill-banek sabiex jaġixxu b'mod partikolari ta' appoġġ (ara l-premessa (102) hawn fuq). Għal dawn ir-raġunijiet, il-banek kummerċjali u tal-politiki tal-Istat fir-RPĊ għandhom jitqiesu bħala korpi pubbliċi.
(164)
Sinjal ieħor ta' involviment tal-GTĊ fis-suq finanzjarju Ċiniż huwa r-rwol tal-PBOC fl-istabbiliment tal-limiti speċifiċi fuq il-mod kif ir-rati tal-imgħax jiġu stabbiliti u jiċċaqilqu. Tabilħaqq, l-investigazzjoni stabbilixxiet li l-PBOC kellu regoli speċifiċi li jirregolaw il-mod li bih jiċċaqalqu r-rati tal-imgħax fil-RPĊ. Skont l-informazzjoni disponibbli, dawn ir-regoli huma stabbiliti fiċ-Ċirkulari tal-PBOC fuq il-Kwistjonijiet dwar l-Aġġustament tar-Rati tal-Imgħax fuq Depożiti u Self-Yinfa (2004) Nru 251 (“Ċirkulari 251”). L-istituzzjonijiet finanzjarji huma mitluba jipprovdu r-rati ta' self fi ħdan ċerta medda tar-rata tal-imgħax ta' riferiment tas-self tal-PBOC. Għal self tal-banek kummerċjali u self tal-bank għal politiki mmexxija b'mod kummerċjali ma hemm l-ebda medda limitu superjuri iżda biss medda limitu inferjuri. Għal kooperattivi ta' kreditu urbani u kooperattivi ta' kreditu rurali, hemm kemm meded limitu superjuri kif ukoll inferjuri. Għal self preferenzjali u self li għalih il-Kunsill tal-Istat għandu regolamenti speċifiċi, ir-rati tal-imgħax mhumiex permessi li jiċċaqilqu b'mod li jogħlew. Il-Kummissjoni fittxet kjarifiki mill-GTĊ dwar id-definizzjoni u t-test iddikjarat fiċ-Ċirkulari 251 kif ukoll il-leġiżlazzjoni preċedenti tiegħu (Ċirkulari tal-PBOC dwar l-espansjoni tal-Medda ta' Ċaqliq tar-Rata tal-Imgħax tas-Self tal-Istituzzjoni Finanzjarja - YinFa [2003] Nru 250). Madankollu, kif spjegat fil-premessa (135) hawn fuq, il-GTĊ irrifjuta milli jipprovdi dawn iċ-Ċirkulari li żammew lill-Kummissjoni milli tivverifika l-kontenut tagħhom u tfittex spjegazzjonijiet. La l-GTĊ ma pprovda ebda informazzjoni f'dan ir-rigward li tissuġġerixxi li s-sitwazzjoni nbidlet minn Marzu 2013 meta l-Kummissjoni kkonkludiet l-investigazzjonijiet antisussidji tagħha dwar l-Azzar Miksi b'Materjal Organiku (50) huwa stabbilit li l-PBOC jinfluwenza u huwa involut fl-istabbiliment tar-rati tal-imgħax mill-banek kummerċjali tal-Istat. Il-GTĊ ma pprovda ebda evidenza li nbidlet is-sitwazzjoni kif stabbilita fl-investigazzjonijiet dwar il-Karta Fina Miksija u l-Azzar Miksi b'Materjal Organiku. Għalhekk, fuq il-bażi tal-fatti disponibbli u l-evidenza l-oħra ċċitata hawn fuq, kien konkluż li s-sitwazzjoni dwar il-metodoloġija għad-determinazzjoni tar-rati tal-imgħax kienet l-istess matul l-PI sħiħ.
(165)
Limiti fuq ir-rati tal-imgħax tas-self flimkien mal-limiti massimi imposti fuq ir-rati ta' depożitu joħolqu sitwazzjoni li fiha l-banek għandhom aċċess garantit għal kapital irħis (minħabba r-regolamentazzjoni tar-rati tad-depożiti) u kapaċi jisilfu lill-industriji magħżula b'rati favorevoli.
(166)
Il-banek huma soġġetti għal regoli ġuridiċi wkoll li jeħtiġuhom, fost l-oħrajn, iwettqu n-negozju ta' self tagħhom skont il-ħtiġijiet tal-ekonomija nazzjonali (51), jipprovdu appoġġ bi kreditu lil proġetti mħeġġa (52) jew jagħtu prijorità lill-iżvilupp ta' industriji tat-teknoloġija avvanzata u ġdida (53). Il-banek għandhom obbligu li jsegwu dawn ir-regoli. Il-produtturi esportaturi fil-kampjun jappartjenu għall-kategoriji ta' proġetti mħeġġa kif ukoll għall-kategorija tal-industriji tat-teknoloġija avvanzata u ġdida.
(167)
Bosta sorsi indipendenti ta' informazzjoni jissuġġerixxu li l-involviment tal-Istat fis-settur finanzjarju Ċiniż huw sostanzjali u attwali. Pereżempju s-sejba (i) tad-Dokument ta' Ħidma tal-IMF 2006 tissuġġerixxi li l-liberalizzazzjoni tal-banek fir-RPĊ hija inkompluta u r-riskju ta' kreditu mhuwiex rifless kif xieraq (54); (ii) tar-rapport tal-IMF 2009 xeħtet dawl fuq in-nuqqas ta' liberalizzazzjoni tar-rata tal-imgħax fiċ-Ċina (55); (iii) tar-Rapport dwar il-Pajjiżi tal-IMF 2010 iddikjarat li l-kost tal-kapital fiċ-Ċina huwa relattivament baxx, l-allokazzjoni tal-kreditu kultant hija ddeterminata minn mezzi mhux tal-prezz u tfaddil korporattiv għoli huwa parzjalment marbut ma' kost baxx ta' diversi kontributi ta' fatturi (inklużi kapital u art) (56); (iv) tal-Istħarriġ Ekonomiku tal-OECD 2010 dwar iċ-Ċina (57) u d-Dokument ta' Ħidma tad-Dipartiment Ekonomiku tal-OECD Nru 747 dwar ir-Riformi fis-Settur Finanzjarju taċ-Ċina (58) ddikjarat li s-sjieda tal-istituzzjonijiet finanzjarji għadha ddominata mill-Istat, u dan iqajjem kwistjonijiet dwar kemm id-deċiżjonijiet ta' għoti b'self tal-banek huma purament ibbażati fuq kunsiderazzjonijiet kummerċjali filwaqt li r-rwol tradizzjonali tal-banek jidher li huwa dak ta' aġenziji governattivi b'rabtiet mal-gvern.
(168)
Fuq il-bażi tal-evidenza ta' hawn fuq, huwa konkluż li l-banek kummerċjali u tal-politiki tal-Istat iwettqu funzjonijiet governattivi f'isem il-GTĊ, jiġifieri l-promozzjoni obbligatorja ta' ċerti setturi tal-ekonomija b'konformità mad-dokumenti ta' ppjanar u tal-politiki tal-Istat. Is-sjieda estensiva tal-gvern fil-banek tal-Istat u informazzjoni oħra dwar rabtiet bejn il-banek tal-istat u l-gvern (inkluż in-nuqqas ta' kooperazzjoni tal-GTĊ f'dan ir-rigward) jikkonfermaw li l-banek huma kkontrollati mill-gvern fl-eżerċizzju tal-funzjonijiet pubbliċi tagħhom. Il-GTĊ jeżerċita kontroll sinifikanti fuq il-banek kummerċjali u tal-politiki tal-istat permezz tal-involviment pervasiv tal-gvern fis-settur finanzjarju u r-rekwiżit għall-banek tal-istat li jsegwu l-politiki tal-gvern. Għaldaqstant, il-banek kummerċjali u tal-Politiki tal-istat jitqiesu li huma korpi pubbliċi għaliex għandhom awtorità governattiva, huma vestiti biha u jeżerċitawha.
(c ) Il-banek privati fir-RPĊ huma inkarigati u ggwidati mill-GTĊ
(169)
Il-Kummissjoni analizzat ukoll jekk il-banek kummerċjali bi sjieda privata fil-RPĊ humiex inkarigati jew ordnati mill-GTĊ sabiex jipprovdu self preferenzjali (sussidjat) lill-produtturi fotovoltajċi, skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku.
- Eżistenza ta' politika tal-GTĊ
(170)
Mit-taqsima ta' hawn fuq dwar l-involviment tal-Istat fis-settur fotovoltajku (premessa (101)) u mis-sejbiet deskritti hawn taħt jidher ċar li l-GTĊ għandu politika biex jipprovdi self preferenzjali lis-settur fotovoltajku, għaliex il-korpi pubbliċi (banek kummerċjali tal-Istat) (59) huma impenjati fit-tali forniment u għandhom post predominanti fis-suq, li jippermettilhom joffru rati tal-imgħax ferm inqas minn tas-suq.
- Estensjoni tal-politika għall-banek privati
(171)
Il-Liġi tal-ibbankjar kummerċjali [2003] tapplika bl-istess mod għall-banek kummerċjali tal-Istat u l-banek kummerċjali b'sid privat. Pereżempju l-Artikolu 38 ta' din il-liġi jordna lill-Banek kummerċjali kollha (jiġifieri anki dawk li huma ta' sid privat) sabiex “jiddeterminaw ir-rata tas-self skont il-limitu superjuri u inferjuri tar-rata ta' self stabbilita mill-PBOC”, l-Artikolu 34 tal-Liġi tal-Ibbankjar Kummerċjali jordna lill-banek kummerċjali sabiex “iwettqu n-negozju tas-self tagħhom fuq il-ħtiġijiet tal-ekonomija nazzjonali u l-iżvilupp soċjali u fl-ispirtu tal-politiki industrijali tal-Istat”.
(172)
Bosta karti politiċi ta' dokumenti ta' ppjanar tal-gvern u liġijiet jirreferu għas-self preferenzjali lill-industrija PV. Pereżempju, id-Deċiżjoni tal-Kunsill tal-Istat tal-10 ta' Ottubru 2010 biex jitħeġġeġ l-iżvilupp ta' 7 industriji strateġiċi ġodda twiegħed l-espansjoni tal-intensità ta' appoġġ fiskali u ta' politiki fiskali lill-industriji strateġiċi (60) (l-industrija PV hija elenkata fosthom), iħeġġeġ lill-istituzzjonijiet finanzjarji sabiex “jespandu l-appoġġ ta' kreditu” lil dawn l-industriji u sabiex “jużaw il-politiki preferenzjali fiskali bħal kumpens għar-riskju”. Anki l-Pjan Nazzjonali għall-Iżvilupp Xjentifiku u Teknoloġiku fit-Terminu Medju u Twil (2006-2020) li jidentifika l-enerġija Solari u ċ-ċelloli fotovoltajċi fl-oqsma u t-Temi ewlenin ta' prijorità (61) jwiegħed li “jħeġġeġ lill-istituzzjonijiet finanzjarji sabiex jagħtu appoġġ ta' kreditu preferenzjali lil proġetti ta' industrijalizzazzjoni nazzjonali kbar fix-xjenza u t-teknoloġija” u jordna lill-gvernijiet sabiex“jiggwidaw bosta istituzzjonijiet finanzjarji u kapitali privati ħalli jieħdu sehem fl-iżvilupp xjentifiku u teknoloġiku”. Il-Liġi tar-RPĊ dwar il-Progress Xjentifiku u Teknoloġiku (Ordni Nru 82 tal-President tar-RPĊ) tiddefinixxi li l-Istat iħeġġeġ u jiggwida lill-istituzzjonijiet finanzjarji biex jappoġġaw l-iżvilupp tal-industriji tat-teknoloġija avvanzata u ġdida billi jagħtu self u li l-istituzzjonijiet finanzjarji orjentati lejn il-politiki jagħtu prijorità lill-iżvilupp tal-industriji tat-teknoloġija avvanzata u ġdida (62). Skont l-istess liġi, l-istituzzjonijiet finanzjarji orjentati lejn il-politiki, fi ħdan l-ambitu tan-negozju tagħhom, joffru għajnuna speċjali lil proġetti ta' impriżi ta' innovazzjoni indipendenti mħeġġa mill-Istat (63).
(173)
Barra minn hekk, il-limitazzjoni msemmija hawn fuq fuq l-istabbiliment tar-rati tal-imgħax mill-PBOC (il-premessi (164) u (165)) hija vinkolanti wkoll għal banek kummerċjali privati.
(174)
Il-kwotazzjonijiet ta' hawn fuq minn liġijiet u regolamenti rilevanti għas-settur bankarju juru li l-politika tal-GTĊ biex jipprovdi self preferenzjali lill-industrija fotovoltajka testendi anki għal banek kummerċjali privati u l-GTĊ jordnalhom sabiex “iwettqu n-negozju tas-self tagħhom skont il-ħtiġijiet tal-ekonomija nazzjonali u l-iżvilupp soċjali u fl-ispirtu tal-politiki industrijali tal-Istat” (64).
- Valutazzjoni tar-riskju ta' kreditu
(175)
Il-Kummissjoni talbet informazzjoni rilevanti mill-GTĊ sabiex tivvaluta kif il-banek fir-RPĊ qegħdin jagħmlu valutazzjoni tar-riskju ta' kreditu tal-kumpaniji PV qabel jiddeċiedu jekk jagħtuhomx self jew le u jiddeċiedu fuq il-kundizzjonijiet tas-self li jingħataw. Fl-Appendiċi A għall-kwestjonarju, il-Kummissjoni talbet informazzjoni dwar kif il-banek jieħdu inkunsiderazzjoni r-riskju meta jagħtu self, kif inhi vvalutata l-kredibbiltà kreditizja tal-mutwatarju, x'inhuma l-primjums ta' riskju mitluba għall-kumpaniji/industriji differenti fir-RPĊ mill-bank, liema huma l-fatturi li l-bank jikkunsidra meta jivvaluta l-applikazzjoni għal self, id-deskrizzjoni tal-applikazzjoni għal self u l-proċess ta' approvazzjoni eċċ. Madankollu, la l-GTĊ u lanqas il-banek individwali identifikati fil-kwestjonarju ma pprovdew evidenza f'dan ir-rigward (b'eċċezzjoni waħda msemmija fil-premessa (176) hawn isfel. Il-GTĊ ta biss tweġibiet ta' għamla ġenerali mhux appoġġati minn xi evidenza li jseħħ xi tip ta' valutazzjoni tar-riskju ta' kreditu.
(176)
Matul il-verifiki ta' wieħed mill-banek, il-Kummissjoni rnexxilha tanalizza valutazzjoni tar-riskju. Parti minn dik il-valutazzjoni tar-riskju ta' kreditu għamlet referenza għall-appoġġ tal-gvern għall-kumpaniji solari u l-pjanijiet tal-Istat biex jippromwovi l-industrija fotovoltajka inġenerali u dan il-fatt kien rifless b'mod pożittiv fil-klassifikazzjoni tal-kreditu mogħtija lil din il-kumpanija. Dan huwa eżempju ta' kif il-politika tal-gvern (u s-sussidji diretti lejn ċertu settur) tinfluwenza t-teħid ta' deċiżjonijiet tal-banek meta jiddeċiedu fuq it-termini ta' finanzjament lil kumpaniji solari.
(177)
Il-Kummissjoni talbet ukoll informazzjoni simili mill-produtturi esportaturi li kkooperaw u ppruvat tivverifikaha matul iż-żjarat ta' verifika fuq il-post ta' produtturi esportaturi fil-kampjun. Ħafna mill-produtturi esportaturi wieġbu li l-banek jitolbu ċerti dokumenti u jagħmlu xi tip ta' analiżi ta' riskju ta' kreditu qabel jingħata s-self. Madankollu, ma setgħux isostnu d-dikjarazzjonijiet tagħhom b'xi evidenza. Matul il-verifika fuq il-post, il-Kummissjoni talbet evidenza li l-banek talbu t-tali dokumenti jew li dawn id-dokumenti kienu pprovduti lill-banek mill-kumpaniji, jew xi tip ta' rapport maħruġ mill-banek li juri li saret it-tali analiżi tar-riskju ta' kreditu. Iżda l-gruppi fil-kampjun tal-produtturi esportaturi ma rnexxilhomx jipprovdu t-tali evidenza, u lanqas ma rnexxielhom jipprovdu xi evidenza oħra li ssostni d-dikjarazzjonijiet tagħhom.
(178)
L-informazzjoni dwar il-valutazzjoni tar-riskju ta' kreditu ntalbet b'mod ripetut mill-partijiet interessati peress li titqies kruċjali fost l-oħrajn wara li ttieħdet inkunsiderazzjoni l-informazzjoni msemmija fil-premessa (167) hawn fuq.
(179)
Fid-dawl ta' dak li ntqal hawn fuq, is-sejbiet dwar il-valutazzjoni tar-riskju ta' kreditu fir-RPĊ japplikaw għal banek kummerċjali tal-Istat, banek kummerċjali privati kif ukoll banek tal-politiki. Tabilħaqq l-evidenza ta' hawn fuq twassal għall-konklużjoni li l-banek privati fir-RPĊ huma meħtieġa jsegwu politiki tal-gvern fir-rigward tas-self, b'mod partikolari għas-settur PV u li jaġixxu bl-istess mod bħal banek tal-Istat, li fil-premessa (168) instabu li huma korpi pubbliċi. Għaldaqstant huwa konkluż li l-banek privati huma inkarigati u ordnati mill-GTĊ sabiex iwettqu funzjonijiet normalment vestiti fil-gvern, skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku.
(180)
Barra minn hekk, l-evidenza ta' hawn fuq turi li anki jekk il-banek tal-Istat ma tqisux li huma korpi pubbliċi, xorta kienu jitqiesu bħala inkarigati u ggwidati mill-GTĊ sabiex iwettqu funzjonijiet normalment vestiti fil-gvern, skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku.
(d) Tfixkil tas-suq finazjarju Ċiniż
(181)
Mill-informazzjoni miġbura matul din l-investigazzjoni, jista' jiġi konkluż li s-sehem tal-banek tal-Istat jammonta għal iktar minn 2/3 mis-suq Ċiniż. L-ikbar ħames banek kummerċjali tal-Istat (l-Agricultural Bank, il-Bank of China, il-Construction Bank of China, il-Bank of Communications u l-Industrial and Commercial Bank ) jirrappreżentaw iktar minn nofs is-settur bankarju taċ-Ċina (65). Barra minn hekk, iċ-China Development Bank u ċ-China Export-Import Banks huma kompletament tal-Istat. Dawn is-seba' banek ipprovdew il-maġġoranza l-kbira ta' self lit-tmien produtturi esportaturi fil-kampjun fil-kawża tal-Pannelli solari. Din is-sjieda tal-Istat pervasiva flimkien mat-tfixkil tas-suq finanzjarju Ċiniż u bil-politika tal-Gvern Ċiniż li jidderieġi flus irħas lejn industriji partikolari, ixekklu l-kundizzjonijiet ekwi fil-kummerċ internazzjonali u jipprovdu vantaġġ inġust lill-produtturi Ċiniżi.
(182)
Il-banek fir-RPĊ mhumiex kompletament ħielsa sabiex jiddeċiedu dwar il-kundizzjonijiet tas-self. Fir-rigward tar-rati tal-imgħax huma obbligati jsegwu l-limiti stabbilit mill-People's Bank of China (PBOC). Dawn il-limiti, flimkien mal-limiti massimi imposti fuq ir-rati ta' depożitu joħolqu sitwazzjoni li fiha l-banek iggarantixxew aċċess għal kapital irħis (minħabba r-regolamentazzjoni tar-rati ta' depożitu) u jistgħu jisilfuh b'rati favorevoli lil industriji partikolari.
(183)
Il-banek huma soġġetti għal regoli ġuridiċi wkoll li jeħtiġuhom, fost l-oħrajn, iwettqu n-negozju ta' self tagħhom skont il-ħtiġijiet ta' ekonomija nazzjonali (66), jipprovdu appoġġ bi kreditu lil proġetti mħeġġa (67) jew jagħtu prijorità lill-iżvilupp ta' industriji tat-teknoloġija avvanzata u ġdida (68). Il-banek huma obbligati jsegwu dawn ir-regoli.
(184)
Skont sejbiet riċenti, ċerti banek kummerċjali kbar fir-RPĊ ingħataw aċċess għal riżervi tal-kambju tal-Istat (69). Dan inaqqas b'mod sinifikanti l-kost ta' kapital tagħhom u dawn il-“flus irħas” jintużaw għal self f'USD u EUR għal kumpaniji u proġetti partikolari skont il-politika “investi barra”. B'hekk, kapaċi joffru kundizzjonijiet li banek kummerċjali normali ma jistgħux.
(185)
Tfixkil kbir ieħor fil-finanzjament tal-industrija fotovoltajka huwa l-pożizzjoni privileġġata speċjali taċ-China Development Bank (“CDB”) li huwa l-mutwanti ewlieni għal din l-industrija u pprovda ammont qawwi ta' self u linji ta' kreditu lill-produtturi esportaturi fil-kampjun. Is-CDB huwa ffinanzjat kważi kollu minn bejgħ ta' bonds minflok minn depożiti u, wara l-Ministeru tal-Finanzi, huwa t-tieni l-ikbar emittent ta' bonds fil-pajjiż. Permezz ta' dan il-mekkaniżmu speċjali, is-CDB kapaċi jiffinanzja lilu nnifsu bl-irħis u wara jkun kapaċi joffri self b'kundizzjonijiet preferenzjali lil ċerti industriji (70).
3.4.1.1. Self preferenzjali
(a) Introduzzjoni
(186)
L-ilmentatur allega li l-GTĊ jissussidja l-industrija PV tiegħu permezz ta' self preferenzjali u kreditu mmirat.
(b) Bażi ġuridika
(187)
Id-dispożizzjonijiet legali li ġejjin jipprovdu għal self preferenzjali fiċ-Ċina: Liġi tar-RPĊ dwar il-Banek Kummerċjali, Regoli Ġenerali dwar is-Self (implimentati mill-People's Bank of China), id-Deċiżjoni Nru 40 tal-Kunsill tal-Istat dwar il-Promulgamazzjoni u l-Implimentazzjoni ta' Dispożizzjonijiet Temporanji dwar il-Promozzjoni tal-Aġġustament tal-Istruttura Industrijali.
(c ) Sejbiet tal-investigazzjoni
(188)
Rigward it-totalità tal-evidenza, huwa konkluż li l-maġġoranza assoluta tas-self lill-gruppi fil-kampjun ta' produtturi esportaturi hija pprovduta minn banek tal-Istat li nstab li huma korpi pubbliċi fil-premessa (168) hawn fuq, għaliex huma vestiti b'awtorità governattiva u jeżerċitaw funzjonijiet governattivi. Hemm iktar evidenza li effettivament dawn il-banek jeżerċitaw awtorità governattiva peress li, kif spjegat fil-premessa (164), hemm intervent ċar mill-Istat (jiġifieri l-PBOC) fil-mod kif il-banek kummerċjali jieħdu deċiżjonijiet dwar ir-rati tal-imgħax għal self mogħti lil kumpaniji Ċiniżi. F'dawn iċ-ċirkustanzi, il-prattiki ta' għoti b'self ta' dawn l-entitajiet huma direttament attribwibbli lill-gvern. Il-fatt li l-banek jeżerċitaw awtorità governattiva huwa kkonfermat ukoll permezz tal-Artikoli 7 u 15 tar-Regoli Ġenerali dwar is-Self (implimentati mill-PBOC), id-Deċiżjoni 40 u l-Artikolu 34 tal-Liġi dwar il-Banek Kummerċjali jaġixxu fir-rigward tat-twettiq tal-politiki industrijali tal-gvern. Hemm ukoll għadd sostanzjali ta' evidenza ċirkustanzjali, appoġġata minn studji u rapporti oġġettivi, li ammont kbir ta' intervent tal-gvern għadu preżenti fis-sistema finanzjarja Ċiniża kif diġà ġie spjegat fil-premessi (172) u (178) hawn fuq. Fl-aħħar, il-GTĊ naqas milli jipprovdi informazzjoni li kienet tippermetti fehim aħjar tar-relazzjoni tal-banek tal-Istat mal-gvern kif spjegat fil-premessi (139) u (140). B'hekk, fil-każ ta' self ipprovdut minn banek kummerċjali tal-istat fil-RPĊ, il-Kummissjoni tikkonkludi li hemm kontribuzzjoni finanzjarja għall-produtturi tal-PV fil-forma ta' trasferiment dirett ta' fondi mill-gvern skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, l-istess evidenza turi li l-SOCBs (kif ukoll banek privati) huma inkarigati jew iggwidati mill-gvern u b'hekk dan ifisser li teżisti kontribuzzjoni finanzjarja skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku.
(189)
Fid-dawl tal-analiżi fil-premessi minn (169) sa (178) hawn fuq, huwa ddeterminat ukoll li banek privati huma inkarigati u ggwidati mill-GTĊ sabiex jipprovdu self lill-produtturi PV u li teżisti kontribuzzjoni finanzjarja skont l-Artikoli 3(1)(a)(i) u 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku.
(190)
Benefiċċju skont it-tifsira tal-Artikoli 3(2) u 6(b) tar-Regolament bażiku jeżisti sal-punt li s-self tal-gvern, jew self minn korpi privati inkarigati jew iggwidati mill-gvern, jingħataw f'termini iktar favorevoli minn dawk li r-riċevitur jista' jikseb fis-suq. Self mhux governattiv fir-RPĊ ma jipprovdix punt ta' riferiment xieraq tas-suq, peress li ġie stabbilit li banek privati huma inkarigati u ggwidati mill-GTĊ u għalhekk huwa supponut li jsegwu l-prattiki ta' self tal-banek tal-Istat. Għalhekk, il-punti ta' riferiment issawru billi ntuża l-metodu spjegat fil-premessi (198) - (200) hawn isfel. L-użu ta' dan il-punt ta' riferiment juri li s-self jingħata lis-settur PV b'termini u kundizzjonijiet inqas minn dawk tas-suq.
(191)
L-industrija PV tappartjeni għall-kategorija mħeġġa skont id-Deċiżjoni Nru 40. Id-Deċiżjoni Nru 40, hija Ordni mill-Kunsill tal-Istat, li huwa l-ogħla korp amministrattiv fir-RPĊ u f'dak ir-rigward id-deċiżjoni hija legalment vinkolanti għal korpi pubbliċi oħrajn u l-operaturi ekonomiċi. Jikklassifika s-setturi industrijali fi “Proġetti Mħeġġa, Restrittivi u Eliminati”. Dan l-Att jirrappreżenta linja gwida tal-politika industrijali li flimkien mal-Katalogu tad-Direttorju juri kif il-GTĊ iżomm politika ta' tħeġġiġ u appoġġ lil gruppi ta' impriżi jew industriji, bħall-industrija PV/tal-Enerġija l-Ġdida, klassifikati mill-Katalogu tad-Direttorju bħala “Industrija mħeġġa”. Fir-rigward tan-numru ta' industriji elenkati bħala “Mħeġġa”, huwa osservat li dawn jirrappreżentaw sehem biss mill-ekonomija Ċiniża. Barra minn hekk, huma biss ċerti attivitajiet fi ħdan dawn is-setturi mħeġġa li jingħataw status ta' “mħeġġa”. Id-Deċiżjoni Nru 40 tistipula wkoll fl-Artikolu 17 li l-“Proġetti ta' investiment imħeġġa” għandhom jibbenefikaw minn privileġġi u inċentivi speċifiċi, fost l-oħrajn, minn appoġġ finanzjarju. Min-naħa l-oħra, b'referenza għall-“Proġetti Restrittivi u Eliminati”, id-Deċiżjoni Nru 40 tagħti s-setgħa lill-awtoritajiet statali sabiex jintervjenu direttament biex jirregolaw is-suq. L-Artikoli 18 u 19 jipprovdu li l-awtorità rilevanti żżomm lill-istituzzjonijiet finanzjarji milli jagħtu self lit-tali “Proġetti Restrittivi u Eliminati”. Minn dan ta' hawn fuq jidher ċar li d-Deċiżjoni Nru 40 tipprovdi regoli vinkolanti għall-istituzzjonijiet ekonomiċi kollha fil-forma ta' direttivi fuq il-promozzjoni u l-appoġġ tal-industriji mħeġġa, li fosthom hemm l-industrija PV.
(192)
Kif spjegat fil-premessa (172) hawn fuq, il-GTĊ jalloka self preferenzjali lin-numru limitat ta' industriji u l-industrija PV hija waħda minnhom. Wara li jittieħed inkunsiderazzjoni dan kollu li ntqal fuq jidher biċ-ċar li l-awtoritajiet jippermettu biss lill-istituzzjonijiet finanzjarji jipprovdu self preferenzjali lil numru limitat ta' industriji/kumpaniji li jikkonformaw mal-politiki rilevanti tal-GTĊ. Fuq il-bażi tal-evidenza fil-fajl u fin-nuqqas tal-kooperazzjoni mill-GTĊ f'din il-kwistjoni, huwa konkluż li s-sussidji fil-forma ta' self preferenzjali mhumiex ġeneralment disponibbli u b'hekk huma speċifiċi skont it-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, ma kien hemm ebda evidenza sottomessa minn xi waħda mill-partijiet interessati li tissuġġerixxi li s-sussidju huwa bbażat fuq kriterji jew kundizzjonijiet oġġettivi skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(d) Konklużjoni
(193)
L-investigazzjoni wriet li l-produtturi esportaturi kollha fil-kampjun ibbenefikaw mis-self preferenzjali fil-perjodu tal-investigazzjoni.
(194)
Skont dan, il-finanzjament tal-industrija PV għandu jitqies bħala sussidju.
(195)
Fid-dawl tal-eżistenza ta' kontribuzzjoni finanzjarja, benefiċċju għall-produtturi esportaturi u speċifiċità, dan is-sussidju għandu jitqies kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(196)
L-ammont tas-sussidju kumpensabbli huwa kkalkolat f'termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri, li ntwera li jeżisti matul il-PI. Skont l-Artikolu 6(b) tar-Regolament bażiku, il-benefiċċju mogħti lir-riċevituri jitqies li huwa d-differenza bejn l-ammont li l-kumpanija tħallas fuq is-self tal-gvern u l-ammont li l-kumpanija kieku tħallas għal self kummerċjali paragunabbli li jista' jinkiseb mis-suq.
(197)
Kif spjegat hawn fuq (premessa (190)), peress li s-self ipprovdut mill-banek Ċiniżi jirrifletti intervent sostanzjali tal-gvern fis-settur bankarju u ma jirriflettix rati li jinstabu f'suq funzjonali, issawwar punt ta' riferiment xieraq tas-suq billi jintuża l-metodu deskritt hawn isfel. Barra minn hekk, minħabba n-nuqqas ta' kooperazzjoni mill-GTĊ, il-Kummissjoni rrikorriet ukoll għal fatti disponibbli sabiex tistabbilixxi rata ta' mgħax normattiva xierqa.
(198)
Meta jissawwar punt ta' riferiment xieraq għal self denominat f'RMB, jitqies raġonevoli li jiġu applikati r-rati tal-imgħax taċ-Ċina, aġġustati biex jirriflettu r-riskju normali tas-suq. Tabilħaqq, f'kuntest fejn l-istat finanzjarju attwali tal-esportaturi ġie stabbilit f'suq imfixkel u ma hemm ebda informazzjoni kredibbli mill-banek Ċiniżi dwar il-kejl tar-riskju u l-istabbiliment ta' klassifikazzjonijiet ta' kreditu, jitqies neċessarju li l-kredibbiltà kreditizja tal-esportaturi Ċiniżi ma titteħidx b'valur nominali, iżda li jiġi applikat mark-up biex ikun rifless l-impatt potenzjali tas-suq imfixkel taċ-Ċina fuq is-sitwazzjoni finanzjarja tagħhom.
(199)
L-istess sitwazzjoni tapplika għas-self denominat f'muniti barranin. Il-bonds korporattivi klassifikati BB b'denominazzjonijiet rilevanti maħruġa matul il-PI intużaw bħala punt ta' riferiment.
(200)
Fir-rigward ta' dak li ntqal hawn fuq, kif spjegat fil-premessi minn (138) sa (140), kemm il-GTĊ kif ukoll il-produtturi esportaturi li kkooperaw intalbu jipprovdu informazzjoni dwar il-politiki ta' self tal-banek Ċiniżi u l-mod kif is-self ġie attribwit lill-produtturi esportaturi. Għad li ntalbet ripetutament, din l-informazzjoni ma nkisbitx. B'hekk, fid-dawl ta' dan in-nuqqas ta' kooperazzjoni u t-totalità tal-fatti disponibbli, u skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 28(6) tar-Regolament bażiku, jitqies xieraq li jiġi kkunsidrat li d-ditti kollha fiċ-Ċina jingħataw l-ogħla grad ta' bonds ta' “Grad mhux ta' investiment” biss (BB mingħand Bloomberg) u japplikaw il-primjum xieraq mistenni fuq bonds maħruġa minn ditti b'din il-klassifikazzjoni għar-rata ta' self standard tal-People's Bank of China. Il-benefiċċju għall-produtturi esportaturi ġie kkalkolat billi ttieħed id-differenzjali tar-rata tal-imgħax, mogħti bħala perċentwal, immultiplikat bl-ammont pendenti tas-self, jiġifieri l-imgħax mhux imħallas matul l-PI. Imbagħad dan l-ammont ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-produtturi esportaturi li kkooperaw.
(201)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi fil-kampjun tammonta għal:
Self ta' politiki preferenzjali
Kumpanija/Grupp
Rata tas-Sussidju
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, PRC u kumpaniji relatati
1,14 %
Yingli Green Energy Holding Company u kumpaniji relatati
0,61 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,25 %
JingAo Group u kumpaniji relatati
0,92 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd u kumpaniji relatati
1,80 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,02 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,84 %
Jinko Solar Co Ltd u kumpaniji relatati
0,85 %
3.4.1.2. Forniment ta' linji ta' kreditu
(a) Introduzzjoni
(202)
L-ilmentatur allega li l-banek Ċiniżi estendew linji ta' kreditu sproporzjonati lill-esportaturi Ċiniżi tal-prodott ikkonċernat. L-investigazzjoni kkonfermat li tabilħaqq, il-kumpaniji kollha investigati rċevew linji ta' kreditu kbar ħafna mill-banek Ċiniżi li f'ħafna każijiet ingħataw b'xejn jew soġġetti għal tariffi żgħar ħafna. F'ċirkustanzi normali tas-suq, it-tali linji ta' kreditu huma soġġetti għal tariffi sostanzjali ta' impenn u amministrazzjoni li jippermettu lill-banek sabiex jikkumpensaw għall-kostijiet u r-riskji.
(b) Sejbiet tal-investigazzjoni
Linji ta' kreditu huma trasferiment potenzjali ta' fondi
(203)
Ir-rapport tal-panil EC-Aircraft ikkonferma li t-tali linji ta' kreditu, minbarra l-effetti tas-self individwali, jistgħu jkunu trasferiment dirett potenzjali ta' fondi skont l-Artikolu 3(1)(a) (i) tar-Regolament bażiku u b'hekk, kontribuzzjonijiet finanzjarji. Il-panil sab li l-benefiċċju ta' trasferiment potenzjali ta' fondi ġej mis-sempliċi eżistenza ta' obbligu li jsir trasferiment dirett ta' fondi. Il-panil sab ukoll li linja ta' kreditu tista', minnha nfisha, tagħti benefiċċju lid-ditta riċevitriċi u b'hekk kienet trasferiment potenzjali ta' fondi separata minn kwalunke trasferiment dirett ta' fondi fil-forma ta' self individwali (71).
Il-banek li jipprovdu l-linji ta' kreditu huma korpi pubbliċi jew huma inkarigati mill-gvern
(204)
Il-linji ta' kreditu kienu pprovduti lill-produtturi esportaturi fil-kampjun mill-istess banek bħala s-self preferenzjali deskritt hawn fuq. Kif stabbilit hawn fuq, dawn il-banek huma korpi pubbliċi (il-premessi minn (158) sa (166)) jew huma inkarigati jew iggwidati mill-GTĊ sabiex jipprovdu finanzjament preferenzjali lill-industrija PV (il-premessi minn (169) sa (178)).
(205)
Kif spjegat hawn fuq (il-premessi minn (158) sa (185)) is-suq Ċiniż huwa mfixkel minn liġijiet u prattiki ta' banek tal-Istat u nstab li f'ħafna każijiet, il-linji ta' kreditu kienu pprovduti b'xejn jew soġġetti għal tariffi żgħar ħafna. F'ċirkustanzi normali tas-suq, it-tali linji ta' kreditu huma soġġetti għal tariffi sostanzjali ta' impenn u amministrazzjoni li jippermettu lill-banek sabiex jikkumpensaw għall-kostijiet u r-riskji.
(206)
L-ammont tal-benefiċċju huwa rappreżentat mit-tariffi normalment applikabbli għal-linji ta' kreditu kummerċjali estiżi għall-kumpaniji li minnhom inħelsu l-produtturi esportaturi fil-kampjun f'ħafna każijiet. Il-Kummissjoni użat it-tariffi applikati għal-linja ta' kreditu estiża għal wieħed mill-produtturi esportaturi fil-kampjun minn bank kummerċjali barrani.
(207)
L-industrija PV tappartjeni għall-kategorija mħeġġa skont id-Deċiżjoni Nru 40. Id-Deċiżjoni Nru 40 hija Ordni mill-Kunsill tal-Istat, li huwa l-ogħla korp amministrattiv fir-RPĊ u f'dak ir-rigward id-deċiżjoni hija legalment vinkolanti għal korpi pubbliċi oħrajn u l-operaturi ekonomiċi. Jikklassifika s-setturi industrijali fi “Proġetti Mħeġġa, Restrittivi u Eliminati”. Dan l-Att jirrappreżenta linja gwida tal-politika industrijali li flimkien mal-Katalogu tad-Direttorju juri kif il-GTĊ iżomm politika ta' tħeġġiġ u appoġġ lil gruppi ta' impriżi jew industriji, bħall-industrija PV/tal-Enerġija l-Ġdida, klassifikati mill-Katalogu tad-Direttorju bħala “Industrija mħeġġa”. Fir-rigward tan-numru ta' industriji elenkati bħala “Mħeġġa”, huwa osservat li dawn jirrappreżentaw sehem biss mill-ekonomija Ċiniża. Barra minn hekk, huma biss ċerti attivitajiet fi ħdan dawn is-setturi mħeġġa li jingħataw status ta' “mħeġġa”. Id-Deċiżjoni Nru 40 tistipula wkoll fl-Artikolu 17 li l-“Proġetti ta' investiment imħeġġa” għandhom jibbenefikaw minn privileġġi u inċentivi speċifiċi, fost l-oħrajn, minn appoġġ finanzjarju. Min-naħa l-oħra, b'referenza għall-“Proġetti Restrittivi u Eliminati”, id-Deċiżjoni Nru 40 tagħti s-setgħa lill-awtoritajiet statali sabiex jintervjenu direttament biex jirregolaw is-suq. L-Artikoli 18 u 19 jipprovdu li l-awtorità rilevanti żżomm lill-istituzzjonijiet finanzjarji milli jagħtu self lit-tali “Proġetti Restrittivi u Eliminati”. Minn dan ta' hawn fuq jidher ċar li d-Deċiżjoni Nru 40 tipprovdi regoli vinkolanti għall-istituzzjonijiet ekonomiċi kollha fil-forma ta' direttivi fuq il-promozzjoni u l-appoġġ tal-industriji mħeġġa, li fosthom hemm l-industrija PV.
(208)
Kif spjegat fil-premessi (172) u (192) hawn fuq il-GTĊ jalloka s-self preferenzjali li l-forniment ta' linji ta' kreditu huwa parti essenzjali minnu għan-numru limitat ta' industriji. L-industrija PV tappartjeni għal dan il-grupp ta' industriji u tibbenefika minn self preferenzjali diskriminatorju.
(209)
Jekk jittieħed dan kollu f'kunsiderazzjoni, jidher biċ-ċar li l-awtoritajiet iħallu lill-istituzzjonijiet finanzjarji jipprovdu linji ta' kreditu preferenzjali lil numru limitat ta' industriji/kumpaniji li jikkonformaw mal-politiki rilevanti tal-GTĊ biss. Fuq il-bażi tal-evidenza fil-fajl u fin-nuqqas tal-kooperazzjoni mill-GTĊ fuq din il-kwistjoni, huwa konkluż li s-sussidji fil-forma ta' linji ta' kreditu sproporzjonati mhumiex ġeneralment disponibbli u għalhekk huma speċifiċi skont it-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, ma kien hemm ebda evidenza sottomessa minn xi waħda mill-partijiet interessati li tissuġġerixxi li s-sussidju huwa bbażat fuq kriterji jew kundizzjonijiet oġġettivi skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku. (c)
(c ) Konklużjoni
(210)
L-investigazzjoni wriet li l-gruppi kollha ta' produtturi esportaturi fil-kampjun ibbenefikaw minn linji ta' kreditu pprovduti b'xejn jew b'rati inqas minn tas-suq fil-perjodu tal-investigazzjoni.
(211)
B'hekk, l-estensjoni tat-tali linji ta' kreditu għall-industrija PV għandha titqies bħala sussidju.
(212)
Fid-dawl tal-eżistenza ta' kontribuzzjoni finanzjarja, benefiċċju għall-produtturi esportaturi u speċifiċità, dan is-sussidju għandu jitqies kumpensabbli.
(d) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(213)
Il-forniment ta' linji ta' kreditu b'xejn jew b'tariffi inqas minn dawk tas-suq jitqies bħala forniment ta' servizzi finanzjarji (l-Artikolu 3(1)(a)(iii) tar-Regolament bażiku) għal remunerazzjoni inqas minn adegwata. L-ammont tas-sussidju kumpensabbli huwa kkalkolat f'termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri, li ntwera li jeżisti matul il-PI. Minħabba t-tfixkil tas-suq deskritt fil-premessi minn (158) sa (185) hawn fuq, l-adegwatezza tar-remunerazzjoni għas-servizzi finanzjarji (f'dan il-każ, forniment ta' linji ta' kreditu) ma setgħetx tkun iddeterminata fir-rigward tal-kundizzjonijiet prevalenti tas-suq fir-RPĊ. Għaldaqstant, b'konformità mal-Artikolu 6(d)(ii) tar-Regolament bażiku, il-benefiċċju mogħti lir-riċevituri jitqies li huwa d-differenza bejn l-ammont li l-kumpanija tħallas għall-forniment ta' linji ta' kreditu minn banek Ċiniżi u l-ammont li l-kumpanija kieku jkollha tħallas għal linja ta' kreditu kummerċjali paragunabbli li tinkiseb mis-suq. Il-linji ta' kreditu jistgħu jitqiesu wkoll bħala trasferiment potenzjali ta' fondi skont l-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku.
(214)
Wieħed mill-produtturi esportaturi fil-kampjun kiseb linja ta' kreditu mill-bank li l-kwartieri ġenerali tiegħu huma stabbiliti f'ġurisdizzjoni finanzjarja oħra u mhux tar-RPĊ, u din il-linja ta' kreditu kienet soġġetta għal tariffi ta' impenn u arranġament kif inhi l-prattika normali fis-swieq finanzjarji dinjin. Għad li l-linja ta' kreditu ġiet estiża mis-sussidjarju Ċiniż tal-bank inkwistjoni, titqies li hija indikatur raġonevoli għal punt ta' riferiment. Tqies xieraq li jintużaw it-tariffi applikati għal din il-linja ta' kreditu bħala punt ta' riferiment skont l-Artikolu 6(d)(ii) tar-Regolament bażiku.
(215)
Il-livell tat-tariffi użati bħala punt ta' riferiment ġie applikat prorata għall-ammont ta' kull linja ta' kreditu inkwistjoni biex jinkiseb l-ammont tas-sussidju (nieqes kwalunkwe tariffa li tħallset). F'każijiet fejn id-durata tal-linja ta' kreditu kienet ta' iktar minn sena, l-ammont totali tas-sussidju kien allokat fuq id-durata tal-linja ta' kreditu u ammont xieraq attribwit għall-PI.
(216)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi fil-kampjun tammonta għal:
Forniment ta' linji ta' kreditu
Kumpanija/Grupp
Rata tas-Sussidju
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, u kumpaniji relatati
1,97 %
Yingli Green Energy Holding Company u kumpaniji relatati
2,14 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd u kumpaniji relatati
1,09 %
JingAo Group u kumpaniji relatati
1,28 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,92 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,24 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,50 %
Jinko Solar Co Ltd u kumpaniji relatati
2,59 %
3.4.1.3. Programmi ta' sussidju tal-kreditu għall-esportazzjoni
(217)
L-investigazzjoni kkonfermat li matul il-PI il-kumpaniji fil-kampjun ma rċevew l-ebda benefiċċju mill-programm.
3.4.1.4. Garanziji u Assigurazzjonijiet fuq l-Esportazzjoni għal Teknoloġiji Ekoloġiċi
(a) Introduzzjoni
(218)
L-ilmentatur allega li ċ-China Export & Credit Insurance Corporation (“Sinosure”) tipprovdi assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni b'termini preferenzjali lil produtturi tal-prodott ikkonċernat fost l-oħrajn permezz ta' programm imsemmi “Green Express”. Skont l-ilment, l-assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni ta' Sinosure lanqas biss ma hi adegwata sabiex tkopri l-ispejjeż operazzjonali u t-telf operatorju fit-tul ta' dan il-programm. (b)
(b) Nuqqas ta' kooperazzjoni u użu tal-fatti disponibbli
(219)
Kif stipulat fil-premessi (104) u (105) hawn fuq, il-Kummissjoni talbet informazzjoni fil-kwestjonarju, fl-ittra ta' defiċenza u matul iż-żjara ta' verifika fuq il-post għand il-GTĊ u Sinosure li ma ngħatatx mill-GTĊ u/jew Sinosure.
(220)
Il-Kummissjoni talbet il-qafas istituzzjonali u d-dokumenti rilevanti li jirregolaw l-operazzjonijiet ta' Sinosure bħala l-assiguratur tal-kreditu għall-esportazzjoni uffiċjali tal-Istat. Il-GTĊ issottometta biss Notifika maħruġa b'mod konġunt mill-Ministeru tal-Kummerċ (“MOFCOM”) u Sinosure fl-2004, iżda naqas milli jissottometti għadd ta' dokumenti rilevanti oħrajn inkluż, pereżempju, l-hekk imsejjaħ Pjan 840 inkluż fin-Notifika mill-Kunsill tal-Istat tas-27 ta' Mejju 2009 (72).
(221)
Fir-rigward tal-verifika tat-tweġiba għall-kwestjonarju u l-Anness 1 dwar Sinosure, il-Kummissjoni ma setgħetx tikseb għadd ta' dokumenti u tivverifika għadd ta' elementi mitluba fuq il-post. B'mod partikolari, Sinosure ma ssottomettietx l-informazzjoni u l-evidenza li ġejjin mitluba mill-Kummissjoni: (a) id-dikjarazzjonijiet finanzjarji tal-2012, li, kien irrapportat, ma kinux għadhom disponibbli fuq il-websajt ta' Sinosure; (b) id-dokumentazzjoni rilevanti dwar l-assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni ma' tnejn mill-esportaturi li kkooperaw fil-kampjun, inklużi kuntratti, valutazzjoni tar-riskju, korrispondenza u prova tal-pagamenti ta' primjums; (c) informazzjoni speċifika fuq il-maniġers superjuri maħtura mill-Kunsill tal-Istat; (d) evidenza dwar l-elementi u l-vantaġġi elenkati fin-Notifika tal-2004 b'mod konġunt maħruġa minn MOFCOM u Sinosure, inkluż dwar l-approvazzjoni tal-limitazzjoni, dwar il-flessibbiltà tar-rata u l-iskont fil-limiti tal-medda ta' ċaqliq tal-primjum; (e) evidenza dwar il-kostijiet u l-profitti operazzjonali fit-tul tal-attività ta' assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni; (f) evidenza dwar il-valutazzjoni tas-sitwazzjoni tas-suq fis-settur fotovoltajku.
(222)
Il-Kummissjoni lanqas ma setgħet tivverifika għadd ta' elementi inklużi fit-tweġiba għall-kwestjonarju dwar l-operazzjonijiet ta' Sinosure, inklużi b'mod partikolari t-tweġibiet tagħha dwar il-valutazzjoni tar-riskju, it-tfassil propju tal-primjum u l-proċess ta' applikazzjoni u approvazzjoni, peress li Sinosure rrifjutat milli tiddiskuti l-kuntratti speċifiċi mal-esportaturi li kkooperaw fil-kampjun. Sinosure lanqas ma rnexxielha tiċċara jew tissottometti dokumenti ta' appoġġ għal ċerti inkonsistenzi fil-figuri jew elementi oħrajn li jinsabu fit-tweġibiet tagħha għall-kwestjonarju u l-ittra ta' defiċenza identifikati mill-Kummissjoni.
(223)
Il-GTĊ u Sinosure ppruvaw jiġġustifikaw dan in-nuqqas ta' kooperazzjoni fuq il-bażi ta' tħassib dwar il-kunfidenzjalità matul iż-żjara ta' verifika u fl-ittra tal-GTĊ tat-3 ta' Ġunju 2013. F'dan ir-rigward, l-ittra ta' qabel il-verifika u l-korrispondenza sussegwenti bil-posta elettronika għamluha ferm ċara li l-Kummissjoni talbet sabiex il-verifika tkun sinifikanti u ovvjament tieħu l-prekawzjonijiet neċessarji kollha biex tħares l-informazzjoni kunfidenzjali sottomessa jew sempliċiment ipprovduta għal spezzjoni, skont l-obbligu ġuridiku tagħha li tħares din l-informazzjoni żgurat mir-regoli stretti rilevanti tal-UE. Fir-rigward tad-dokumenti li Sinosure ppruvat tissottometti ferm wara li ntemmet iż-żjara ta' verifika u li għalihom naqset milli tawtorizza verifika xierqa mill-Kummissjoni, dawn ma jistgħux jittieħdu inkunsiderazzjoni peress li tħejjew b'mod speċjali għall-investigazzjoni u l-Kummissjoni ma setgħetx tivverifika d-dokumenti sors.
(224)
Minħabba dan in-nuqqas ta' kooperazzjoni mill-GTĊ u Sinosure, il-Kummissjoni ma setgħetx tivverifika għadd ta' elementi dwar il-forniment ta' kopertura ta' assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni minn Sinosure lill-produtturi esportaturi fil-kampjun li kkooperaw tal-prodott ikkonċernat. Għalhekk, uħud mis-sejbiet tal-Kummissjoni huma bbażati fuq l-informazzjoni disponibbli fuq ir-rekord b'konformità mal-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku. (c)
(c ) Sinosure hija korp pubbliku
(225)
L-investigazzjoni stabbilixxiet li Sinosure hija korp pubbliku skont it-tifsira tal-Artikolu 2(b) tar-Regolament bażiku u tal-ġurisprudenza rilevanti tad-WTO (73) peress li għandha awtorità governattiva, teżerċitaha jew hija vestita biha. B'mod partikolari, il-GTĊ jeżerċita kontroll sinifikanti fuq Sinosure (74) u Sinosure teżerċita awtorità governattiva meta twettaq funzjonijiet governattivi.
(226)
Il-Kummissjoni tosserva li l-attività tal-assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni minn Sinosure hija parti integrali mis-settur finanzjarju usa' fejn huwa stabbilit li l-intervent tal-gvern ixekkel u jfixkel direttament l-andament normali tas-suq finanzjarju fir-RPĊ (ara l-premessa (185) u ta' warajha hawn fuq).
(227)
Sinosure twettaq funzjonijiet governattivi fir-rwol tagħha bħala l-unika istituzzjoni uffiċjali għall-assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni fir-RPĊ. Għaldaqstant, għandha pożizzjoni monopolistika fis-suq tal-assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni. Il-kumpanija kkonfermat li dan is-suq mhuwiex miftuħ, għad li hemm xi kompetituri internazzjonali li jinnegozjaw indirettament fir-RPĊ.
(228)
Il-gvern jeżerċita sjieda u kontroll finanzjarju sħaħ fuq Sinosure. Sinosure hija sjieda unika tal-Istat li hija proprjetà 100 % tal-Kunsill tal-Istat. Il-kapital irreġistrat ta' RMB 4 biljun ġej mill-fond ta' riskju tal-assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni b'konformità mal-baġit tal-finanzi tal-Istat. Barra minn hekk, fl-2011 l-Istat injetta RMB 20 biljun permezz taċ-China Investment Corporation, il-fond ta' investimenti sovrani taċ-Ċina. (75) L-Istatut ta' Assoċjazzjoni (“AoA”) jiddikjara li d-dipartiment tan-negozju kompetenti tal-kumpanija huwa l-Ministeru tal-Finanzi, u jeħtieġ ukoll li l-kumpanija tissottometti rapporti finanzjarji u kontabilistiċi u r-rapport tal-baġit fiskali lill-Ministeru tal-Finanzi għal analiżi u approvazzjoni.
(229)
Fir-rigward tal-kontroll tal-gvern, bħala sjieda unika tal-Istat, Sinosure ma għandhiex Bord tad-Diretturi. Rigward il-Bord tas-Superviżuri, is-superviżuri kollha jinħatru mill-Kunsill tal-Istat u jeżegwixxu dmirijiethom skont ir-“Regolament Interim dwar il-Bord tas-Superviżuri ta' Istituzzjoni Finanzjarja Importanti tal-Istat.” Il-maniġment superjuri ta' Sinosure huwa maħtur ukoll mill-gvern. Ir-Rapport Annwali tal-kumpanija 2011 (“AR 2011”) juri li l-President ta' Sinosure huwa s-Segretarju tal-Kumitat tal-Partit, u l-maġġoranza tal-Maniġment Superjuri hija wkoll magħmula minn Membri tal-Kumitat tal-Partit. Minħabba r-rifjut minn Sinosure milli tissottometti iktar informazzjoni dwar il-Maniġment Superjuri, jista' jiġi konkluż li l-maniġment huwa espressjoni diretta tal-gvern li taħtar il-membri tal-Bord tas-Superviżuri kif ukoll tal-Maniġment Superjuri direttament. Fuq din il-bażi, Sinosure hija kkontrollata b'mod sinifikanti mill-GTĊ.
(230)
Il-prestazzjoni ta' funzjonijiet u politiki tal-gvern minn Sinosure tant tidher ċara u espliċita li jista' jiġi konkluż li l-kumpanija hija espressjoni diretta tal-gvern innifsu. Ir-Rapport Annwali 2011 ta' Sinosure fih bosta dikjarazzjonijiet f'dan ir-rigward, fosthom: Sinosure “qdiet b'mod proattiv il-funzjoni politika ta' ECA … u kisbet bidu tajjeb fl-ewwel sena tat-12-il perjodu tal-Pjan ta' Ħames Snin” (p. 4 AR 2011); “l-issoktar tar-riforma korporattiva jsaħħaħ il-funzjoni politika ta' Sinosure bħala ECA. Il-Konferenza tas-CCCPC dwar l-Ekonomija xeħtet enfasi fuq it-tali funzjoni u għamlet rekwiżiti ċari fuq l-assigurazzjoni tal-kreditu, li stipulaw it-triq lejn it-tkabbir” (p. 5 AR 2011); “Fis-sena 2011, Sinosure implimentat l-istrateġiji, id-deċiżjonijiet u l-arranġamenti tal-Kumitat Ċentrali tas-CPC u l-Kunsill tal-Istat kif ukoll il-politiki tal-Istat fuq id-diplomazija, il-kummerċ barrani, l-industrija u l-finanzi, daħħlet fis-seħħ il-funzjoni politika tagħha u kisbet tkabbir rapidu” (p. 11 AR 2011); “Sinosure eżegwixxiet bis-sħiħ il-politika tal-Istat ta' ‘Arranġament Speċjali għal Assigurazzjoni tal-Finanzjament tal-Esportazzjoni għal Tagħmir Kbir b'Sett Komplut’ u laħqet l-obbligi tagħha stipulati mill-Istat” (p. 11 AR 2011).
(231)
Il-qafas istituzzjonali u dokumenti oħrajn maħruġa mill-GTĊ li skont dawn topera Sinosure jkomplu juru l-funzjoni tagħha bħala korp pubbliku u li hija vestita bl-awtorità li twettaq politiki tal-gvern. In-Notifika dwar l-Implimentazzjoni tal-Istrateġija ta' Promozzjoni tal-Kummerċ permezz tax-Xjenza u t-Teknoloġija bl-Użu tal-Assigurazzjoni tal-Kreditu għall-Esportazzjoni (Shang Ji Fa [2004] Nru 368 tas-26 ta' Lulju 2004) inħarġet b'mod konġunt minn MOFCOM u Sinosure fl-2004 u għadha tirregola l-attivitajiet ta' Sinosure. Fost l-għanijiet ta' dan l-Avviż hemm il-promozzjoni tal-esportazzjoni ta' teknoloġija avvanzata u ġdida u ta' prodotti b'valur miżjud għoli permezz tal-użu ssoktat tal-assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni. In-Notifika tagħti mandat espliċitu lil Sinosure sabiex tappoġġa lill-industriji ewlenin ta' esportazzjoni speċifikati fid-Direttorju tal-Prodotti Ċiniżi tat-Teknoloġija Avvanzata u Ġdida tal-2006. Dan id-Direttorju jinkludi “Ċelloli u Moduli tal-Enerġija Solari” fost il-prodotti eliġibbli u għalhekk jistgħu jitqiesu li huma direttament appoġġati minn Sinosure. Fin-Notifika huma stipulati l-vantaġġi li ġejjin: “kanal ekoloġiku”, jiġifieri appoġġ speċifiku għal prodotti koperti fil-katalogu, li għandhom jirċievu approvazzjoni fi żmien ħamest ijiem jekk jintlaħqu l-kundizzjonijiet ta' sottoskrizzjoni u l-approvazzjoni ta' limitazzjoni għal assigurazzjoni bi prijorità; veloċità tal-pretensjoni, li għandha titlesta fi żmien tliet xhur mir-riċevuta tad-dokumenti tal-pretensjoni; flessibbiltà tar-rata, li tikkonsisti fl-ogħla skont għar-rata primjum fil-limitu tal-medda ta' ċaqliq ta' Sinosure. In-Notifika tipprevedi wkoll li awtoritajiet tal-kummerċ lokali u reġjonali għandhom jieħdu miżuri oħrajn sabiex jappoġġaw il-prodotti koperti fid-Direttorju. In-Notifika teħtieġ li Sinosure tfassal il-mudell ta' sottoskrizzjoni bbażat fuq il-politika industrijali nazzjonali u l-karatteristiċi tal-esportazzjoniijet ta' prodotti tat-teknoloġija avvanzata u ġdida u li tipprovdi appoġġ lill-industriji tal-innovazzjoni u r-R&Ż appoġġati b'mod speċjali mill-Istat.
(232)
Il-Kummissjoni taf b'dokumenti oħrajn li juru li Sinosure twettaq direttament politiki governattivi li, fost l-oħrajn. jibbenefikaw lill-produtturi esportaturi. L-hekk imsejjaħ Pjan 840 huwa dettaljat fl-Avviż mill-Kunsill tal-Istat tas-27 ta' Mejju 2009 (76). Dan l-isem jirreferi għall-użu ta' USD 84 biljun bħala assigurazzjoni tal-esportazzjoni u huwa waħda mis-sitt miżuri mnedija mill-Kunsill tal-Istat fl-2009 sabiex jistabbilizza d-domanda għal esportazzjonijiet wara l-kriżi globali u d-domanda ogħla konsegwenti għal assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni. Is-sitt miżuri jinkludu b'mod partikolari kopertura mtejba tal-assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni, il-forniment ta' assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni b'terminu qasir fuq skala ta' USD 84 biljun fl-2009 u tnaqqis tar-rata tal-primjum. Bħala l-unika istituzzjoni tal-politika li tissottoskrivi assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni, Sinosure hija indikata bħala l-eżekutur tal-pjan. Rigward it-tnaqqis tal-primjum tal-assigurazzjoni, Sinosure kienet meħtieġa tiżgura li r-rata medja tal-assigurazzjoni fit-terminu qasir tal-kreditu għall-esportazzjoni tonqos bi 30 % fuq il-bażi tar-rata medja ġenerali fl-2008.
(233)
L-hekk imsejjaħ Pjan 421 iddaħħal fin-Notifika dwar il-kwistjonijiet biex jiġu implimentati arranġamenti speċjali għall-finanzjament ta' assigurazzjoni fuq l-esportazzjoni ta' settijiet sħaħ ta' tagħmir maħruġ b'mod konġunt mill-Ministeru tal-Kummerċ u l-Ministeru tal-Finanzi fit-22 ta' Ġunju 2009. Din kienet ukoll politika importanti li tappoġġa l-politika “investu barra” taċ-Ċina bħala tweġiba għall-kriżi finanzjarja globali tal-2009 u pprovdiet USD 42,1 biljun f'assigurazzjoni tal-finanzjament biex tappoġġa l-esportazzjoni ta' settijiet kbar sħaħ ta' tagħmir. Sinosure u xi istituzzjonijiet finanzjarji jkunu jimmaniġġaw u jipprovdu l-finanzjament. L-impriżi koperti minn dan id-dokument jistgħu jgawdu l-miżuri finanzjarji preferenzjali, inkluża assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni. Minħabba n-nuqqas ta' kooperazzjoni tal-Gvern taċ-Ċina, il-Kummissjoni ma rnexxilhiex titlob iktar dettalji dwar l-applikazzjoni ta' din in-notifika. Fin-nuqqas ta' evidenza li turi bil-kontra, il-Kummissjoni għandha raġuni biex temmen li anki t-tagħmir PV u s-settur PV huma koperti minn dan id-dokument.
(234)
Dokumenti oħrajn li juru appoġġ tal-gvern għall-forniment tal-assigurazzjoni fit-terminu qasir tal-kreditu għall-esportazzjoni inklużi żewġ dokumenti dwar l-appoġġ finanzjarju msaħħaħ għall-Industriji Strateġiċi Emerġenti (“SEIs”). In-Notifika mill-Kunsill tal-Istat dwar il-Kultivazzjoni u l-iżvilupp tal-Kunsill tal-Istat dwar l-Industriji Emerġenti b'Ħeffa ta' deċiżjoni strateġika, Guo Fa [2010] Nru 32 tat-18/10/2010, fil-Paragrafu 7(C) iħeġġeġ lill-istituzzjonijiet finanzjarji sabiex iżidu l-appoġġ finanzjarju. Il-Linji gwida ta' implimentazzjoni għall-iżvilupp tas-SEIs maħruġa b'mod konġunt mill-ministeri kollha responsabbli (jiġifieri l-Kummissjoni Nazzjonali għall-Iżvilupp u r-Riforma, il-Ministeru tal-Kummerċ, il-Ministeru tax-Xjenza, u l-Ministeru tal-Industrija u t-Teknoloġija tal-informazzjoni, il-Ministeru tal-Protezzjoni Ambjentali, il-Ministeru tal-Finanzi, l-Amministrazzjoni Statali tat-Taxxa, l-Amministrazzjoni Ġenerali tad-Dwana, l-Amministrazzjoni Ġenerali tas-Superviżjoni tal-Kwalità, l-Uffiċċju ta' Spezzjoni tal-Proprjetà Intellettwali) Guo Fa [2011] Nru 310 tal-21 ta' Ottubru 2011, jirreferu b'mod speċifiku wkoll fil-Paragrafu (Xxvii) għall-appoġġ attiv, fost l-oħrajn, permezz tal-assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni lill-industriji strateġiċi emerġenti. Dawn l-industriji strateġiċi emerġenti jiffokaw fuq prodotti, teknoloġiji u servizzi biex jiżviluppaw is-suq internazzjonali, l-ajruspazju, il-manifattura ta' tagħmir tal-aħħar teknoloġija, ammont kbir jew jistimolaw teknoloġija bi privattivi domestiċi u prodotti industrijali emerġenti strateġiċi standard għall-esportazzjoni. Għalhekk, fin-nuqqas ta' evidenza, għall-kuntrarju hemm raġuni għaliex wieħed jemmen li anki l-prodott ikkonċernat u l-esportaturi fil-kampjun jikkwalifikaw bħala “indusriji emerġenti strateġiċi” u huma intitolati għall-benefiċċji li jirriżultaw.
(235)
Fuq il-bażi tal-elementi ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li Sinosure hija korp pubbliku u hija vestita b'awtorità governattiva sabiex twettaq politiki tal-gvern, hija kkontrollata b'mod sinifikanti mill-gvern u teżerċita funzjonijiet governattivi. (d)
(d) Bażi ġuridika
(236)
Il-bażijiet ġuridiċi ta' dan il-programm huma dawn li ġejjin: in-Notifika dwar l-Implimentazzjoni tal-Istrateġija ta' Promozzjoni tal-Kummerċ permezz tax-Xjenza u t-Teknoloġija bl-Użu tal-Assigurazzjoni tal-Kreditu għall-Esportazzjoni (Shang Ji Fa [2004] Nru 368), maħruġ b'mod konġunt minn MOFCOM u Sinosure; id-Direttorju ta' Esportazzjoni ta' Prodotti Ċiniżi tat-Teknoloġija Avvanzata u Ġdida tal-2006; l-hekk imsejjaħ Pjan 840 inkluż fin-Notifika mill-Kunsill tal-Istat tas-27 ta' Mejju 2009; l-hekk imesjjaħ Pjan 421 inkluż fin-Notifika dwar il-kwistjonijiet sabiex jiġu implimentati arranġamenti speċjali għall-finanzjament tal-assigurazzjoni fuq l-esportazzjoni ta' settijiet sħaħ ta' tagħmir, maħruġa b'mod konġunt mill-Ministeru tal-Kummerċ u l-Ministeru tal-Finanzi fit-22 ta' Ġunju 2009; in-Notifika dwar il-Kultivazzjoni u l-iżvilupp tal-Kunsill tal-Istat dwar l-Industriji Emerġenti b'Ħeffa ta' deċiżjoni strateġika (Guo Fa [2010] Nru 32 tat-18 ta' Ottubru 2010), maħruġ mill-Kunsill tal-Istat u l-Linji Gwida ta' Implimentazzjoni tiegħu (Guo Fa [2011] Nru 310 tal-21 ta' Ottubru 2011).
(e) Sejbiet tal-investigazzjoni
(237)
Peress li Sinosure hija korp pubbliku vestita b'awtorità governattiva u li teżegwixxi l-liġijiet u l-pjanijiet governattivi, il-forniment tal-assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni lil produtturi tal-prodott ikkonċernat jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja fil-forma ta' trasferiment potenzjali dirett ta' fondi mill-gvern skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku.
(238)
Fir-rigward tat-tnaqqis ta' parti tal-primjum imħallas mill-produtturi esportaturi mill-awtoritajiet lokali, anki dan jikkostitwixxi trasferiment dirett ta' fondi fil-forma ta' għotja skont l-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku.
(239)
Benefiċċju skont it-tifsira tal-Artikoli 3(2) u 6(c) tar-Regolament bażiku jeżisti sal-punt li Sinosure tipprovdi kopertura tal-assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni b'termini iktar favorevoli milli r-riċevitur ikun jista' jikseb normalment fis-suq, jew li tipprovdi kopertura tal-assigurazzjoni li ma tkunx disponibbli affattu fis-suq. Benefiċċju addizzjonali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(2) riċevut mill-produttur esportatur huwa t-tnaqqis fil-flus mill-parti tal-primjum tal-assigurazzjoni mħallas lil Sinosure minn uħud mill-awtoritajiet lokali meta ġew stabbiliti ċerti produtturi esportaturi.
(240)
In-Notifika tal-2004 elenkat il-firxa kollha ta' benefiċċji mogħtija minn Sinosure u/jew mill-awtoritajiet lokali għall-impriżi li jaqgħu taħt id-Direttorju tal-2006 u jikkonformaw mal-politiki nazzjonali. L-investigazzjoni wriet li l-ftehimiet ta' assigurazzjoni konklużi bejn Sinosure u l-produtturi esportaturi fil-kampjun, u t-tnaqqis ta' parti mill-primjums mogħtija mill-awtoritajiet lokali jirriflettu bis-sħiħ dawn il-benefiċċji. It-trattament “Green Express” jikkonsisti fis-simplifikazzjoni u r-rapidità fl-indirizzar tal-proċess ta' forniment ta' kopertura u s-saldu tal-pretensjonijiet b'valutazzjoni rapida tat-telf u l-pagament sussegwenti rapidu lill-klijent.
(241)
L-investigazzjoni wriet ukoll li l-miżuri meħuda wara l-kriżi finanzjarja tal-2009 u indikati fil-pjan 840 u fil-pjan 421, u iktar tard fil-miżuri tal-2011 favur l-industriji emerġenti strateġiċi, ipprovdew benefiċċji sostanzjali lill-produtturi esportaturi. Dawn il-miżuri żiedu d-disponibbiltà tal-kopertura tal-assigurazzjoni u komplew inaqqsu l-primjum mitlub minn Sinosure, minkejja s-sitwazzjoni ekonomika diffiċli u r-riskji sostanzjalment ikbar għal Sinosure fil-forniment ta' kopertura tal-assigurazzjoni, u dawn huma kompletament riflessi fil-kopertura tal-assigurazzjoni pprovduta minn Sinosure lill-produtturi esportaturi. B'mod partikolari, l-investigazzjoni wriet li l-kundizzjonijiet u l-primjum mitlub fis-snin rilevanti tal-PI baqgħu sostanzjalment l-istess jew tjiebu, minkejja ż-żieda fil-pretensjonijiet għal inadempjenza mħallsa minn Sinosure u s-sitwazzjoni li sejra lura b'mod sostanzjali tas-settur PV.
(242)
Fir-rigward tal-eżistenza ta' benefiċċju, il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat kemm il-primjums ta' Sinosure koprew il-kost tal-assigurazzjoni fit-terminu qasir tal-kreditu għall-esportazzjoni. Sinosure bniet l-argument abbażi tal-Punt (j) tal-Ftehim tad-WTO dwar is-Sussidji u l-Miżuri Kompensatorji (“SCM”), li fl-Artikolu 3(1)(a) ta' dak il-ftehim iqis bħala sussidju tal-esportazzjoni “projbit”, il-forniment ta' programmi ta' assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni b'rati primjum li huma inadegwati biex ikunu koperti l-ispejjeż operazzjonali u t-telf operatorju fit-tul tal-programmi. Fit-tweġiba tagħha għall-kwestjonarju, Sinosure rreferiet sempliċiment għall-profitti u t-telf li kien hemm tul l-aħħar ħames snin u kkonkludiet li peress li b'mod ġenerali għamlet profitt matul dan il-perjodu, il-forniment ta' assigurazzjoni fit-terminu qasiru tal-kreditu għall-esportazzjoni lill-produtturi esportaturi ma kienx jikkostitwixxi sussidju skont il-Ftehim dwar l-SCM tad-WTO. Kif spjegat hawn fuq (ara l-premessi (221) u (222)), il-Kummissjoni talbet lil Sinosure sabiex tipprovdi informazzjoni u evidenza speċifika dwar il-profittabbiltà fit-tul tal-attivitajiet tagħha ta' assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni, inkluż id-dħul mill-primjum u l-ispejjeż operazzjonali u t-telf operatorju tal-programm skont il-Ftehim dwar l-SCM tad-WTO. Madankollu, Sinosure naqset milli tissottometti d-dokumenti u l-evidenza mitluba matul iż-żjara ta' verifika, filwaqt li saħqet fuq id-dejta dwar il-profittabbiltà ġenerali kif indikata fir-Rapporti Annwali awditjati tagħha.
(243)
Il-Kummissjoni tosserva li, anki li kieku kellha toqgħod sempliċiment fuq ir-Rapporti Annwali ta' Sinosure bla ma tkun kapaċi tivverifika l-figuri u l-elementi li jinsabu f'dawn ir-Rapporti, ma tkunx tista' tikkonkludi li Sinosure laħqet profitti fit-tul fid-diviżjoni tagħha ta' assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni, li tikkorrispondi għall-“programm” imsemmi fil-Punt (j). Sinosure twettaq għadd ta' attivitajiet minbarra l-assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni, u l-figuri u d-dejta rrapportati fir-Rapport Annwali huma dejta konsolidata għal dawn l-attivitajiet kollha u ma hemm ebda disaggregazzjoni preċiża ta' kull waħda minn dawn l-attivitajiet. Minn uħud mir-Rapporti Annwali (iżda mhux dak riċenti), jidher li l-assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni fit-terminu qasir hija biċ-ċar l-iktar attività importanti għal Sinosure, iżda ma hemm ebda perċentwal preċiż disponibbli. Peress li Sinosure rrifjutat milli tipprovdi l-informazzjoni u l-evidenza mitluba fir-rigward ta' din l-aħħar attività biss, li huma meħtieġa biex issir l-analiżi tal-“programm” fil-Punt (j) tal-Anness 1 tal-Ftehim dwar l-SCM tad-WTO, il-Kummissjoni kellha tibbaża s-sejbiet tagħha fuq l-evidenza disponibbli fir-rekords.
(244)
Il-Kummissjoni tosserva inizjalment li skont l-Artikolu 11 tal-Artikoli ta' Assoċjazzjoni ta' Sinosure, il-kumpanija topera f'punt ta' ekwilibriju. Fi kliem ieħor, permezz tal-istatut, Sinosure ma għandhiex l-għan li timmassimizza l-profitti tagħha, iżda timmira biss sabiex tilħaq ekwilibriju skont il-funzjoni tagħha bħala l-uniku assiguratur uffiċjali tal-kreditu għall-esportazzjoni fir-RPĊ. Kif spjegat hawn fuq, ir-rekords fil-fajl urew li l-ambjent ġuridiku u politiku li fih topera Sinosure jeħtieġ li l-kumpanija teżegwixxi l-politiki u l-pjanijiet tal-gvern biex tissodisfa l-mandat tal-politika pubblika tagħha. Fost l-industriji u l-impriżi magħżula appoġġati b'mod speċifiku mill-Istat, il-produtturi esportaturi kellhom aċċess sħiħ għall-assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni pprovdut minn Sinosure b'rati preferenzjali anki wara l-kriżi globali tal-2009 u anki meta s-settur fotovoltajku esperjenza kriżi li qatt ma ra bħalha, inkluż matul il-PI. Għalhekk, Sinosure tipprovdi disponibbiltà llimitata ta' kopertura tal-assigurazzjoni għas-settur PV u l-primjum tal-assigurazzjoni estremament baxx li toffri ma jirriflettix ir-riskji attwali mġarrba fl-assigurazzjoni tal-esportazzjonijiet f'dan is-settur. Fuq il-bażi ta' dawn l-elementi kollha fir-rekords, diġà jista' jiġi konkluż li ma jistax ikun eskluż li r-rati tal-primjum mitluba minn Sinosure probabbli jkunu inadegwati biex ikopru l-operazzjonijiet fit-tul tagħha, u dan jidher li huwa probabbli.
(245)
Fin-nuqqas ta' kooperazzjoni minn Sinosure, il-Kummissjoni qieset anki elementi addizzjonali li jkomplu jsostnu din il-konklużjoni. L-evidenza pubblikament disponibbli diġà turi b'mod espliċitu li, Sinosure topera f'sitwazzjoni ta' telf operatorju fit-tul (77). Il-Kummissjoni analizzat ukoll il-figuri rilevanti fir-rapport tal-introjtu tar-Rapporti Annwali ta' Sinosure li jkopru s-snin 2006 sal-2011 sottomessi minn Sinosure biex tiġġustifika l-figuri tal-profittabbiltà rrapportati fit-tweġiba tagħha għall-kwestjonarju. Dawn il-figuri juru li Sinosure inkludiet telf operatorju fit-tul sinifikanti mill-attivitajiet tagħha kombinati tal-assigurazzjoni li jeskludu introjtu minn investiment u introjtu ieħor. B'mod iktar speċifiku, f'kull sena partikolari bejn l-2006 u l-2011 (bl-unika eċċezzjoni tal-2010) il-pretensjonijiet imħallsa diġà huma (kważi) daqs jew jaqbżu (sew) il-primjums netti riċevuti minn Sinosure. Jekk l-ispejjeż operazzjonali u l-ispejjeż tal-kummissjoni jitnaqqsu wkoll mill-primjums netti, ir-riżultat huwa telf saħansitra iktar sostanzjali. Il-figuri juru li minkejja l-gwadann modest fl-2010, fil-perjodu ġenerali t-telf operatorju fuq l-operazzjonijiet ta' assigurazzjoni huwa sinifikanti. Mir-Rapport Annwali jirriżulta li l-kontributuri importanti għall-introjtu ġenerali ta' Sinosure huma introjtu minn investiment u introjtu ieħor, li mhumiex rilevanti għall-valutazzjoni tal-vijabbiltà tal-programm tagħha ta' assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni. Peress li l-assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni fit-terminu qasir tikkostitwixxi l-maġġoranza tal-attività kummerċjali ta' Sinosure, fin-nuqqas ta' evidenza li juri bil-kontra huwa konkluż li Sinosure ġarrbet telf sinifikanti fit-tul mill-programm tagħha ta' assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni.
Peress li Sinosure tagħmel telf fil-programm tagħha ta' assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni, l-eżistenza ta' benefiċċju hija ddeterminata bit-tqabbil tal-primjums imħallsa mill-produtturi esportaturi ma' dawk disponibbli fis-suq. Sinosure hija l-uniku assiguratur uffiċjali ta' kreditu għall-esportazzjoni u għalhekk tikkontrolla bis-sħiħ is-suq domestiku. Fin-nuqqas ta' xi punt ta' riferiment kummerċjali fir-RPĊ għat-tali strumenti u peress li s-suq finanzjarju fir-RPĊ huwa mfixkel mill-intervent tal-gvern, huwa raġonevoli li jintuża punt ta' riferiment barra r-RPĊ, jiġifieri l-primjums mitluba f'sitwazzjoni normali tas-suq. Fuq din il-bażi, kif spjegat fit-taqsima hawn isfel dwar il-kalkolu tal-ammont tas-sussidju, il-primjums huma b'rati inqas minn tas-suq u b'hekk jirriżulta benefiċċju.
(246)
Is-sussidji ta' hawn fuq huma kontinġenti mal-prestazzjoni tal-esportazzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(4)(a) tar-Regolament bażiku għaliex ma jistgħux jinkisbu bla esportazzjoni. Barra minn hekk, huma speċifiċi wkoll skont l-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku għaliex l-aċċess huwa limitat għal ċerti impriżi. Iċ-ċelloli u l-moduli solari huma elenkati b'mod espliċitu fid-Direttorju tal-2006 ta' Prodotti tat-Teknoloġija Avvanzata u Ġdida, u din hija l-kundizzjoni biex igawdu mit-trattament preferenzjali stipulat fin-Notifika tal-2004. Barra minn hekk, wieħed mill-għanijiet ewlenin ta' Sinosure huwa li timplimenta l-politiki u l-pjanijiet nazzjonali, inkluż it-12-il pjan ta' ħames snin fis-settur PV. Anki l-pjan 840 u l-pjan 421 jibbenefikaw lis-settur PV fost xi ftit setturi oħrajn magħżula f'dawk il-pjanijiet (ara l-premessi (232) u (233)). Is-settur PV jitqies ukoll bħala waħda mill-industriji mħeġġa skont id-Deċiżjoni Nru 40 u dokumenti u liġijiet oħrajn ta' ppjanar (ara l-premessa (207) u (208)). Din l-industrija taqa' wkoll fi ħdan il-kategorija tal-“industriji Strateġiċi u Emerġenti” li jibbenefikaw minn numru ta' benefiċċji skont il-politiki tal-gvern (ara l-premessa (102)). Ħafna mill-produtturi esportaturi għandhom ukoll l-istatus formali ta' impriżi tat-Teknoloġija Avvanzata u Ġdida, u dan jagħtihom għadd ta' vantaġġi minħabba l-politiki vantaġġużi tal-gvern.
(247)
Għaldaqstant, huwa evidenti li l-benefiċċji mogħtija minn Sinosure jew mill-awtoritajiet lokali li jroddu lura parti mill-primjum ta' assigurazzjoni mhumiex disponibbli għas-setturi industrijali kollha jew għall-impriżi kollha, iżda huma ristretti biss għal dawk is-setturi u l-impriżi li jikkonformaw b'mod speċifiku mal-politiki ta' appoġġ rilevanti tal-gvern u d-dokumenti sottostanti tagħhom. Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-benefiċċji mogħtija minn Sinosure u/jew mill-awtoritajiet lokali lill-produtturi tal-prodott ikkonċernat huma speċifiċi skont it-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, peress li ma kien hemm ebda evidenza li tissuġġerixxi li s-sussidju huwa bbażat fuq kriterji jew kundizzjonijiet oġġettivi skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku, il-benefiċċju huwa speċifiku f'dan ir-rigward ukoll. (f)
(f) Konklużjoni
(248)
L-investigazzjoni wriet li sitt gruppi ta' produtturi esportaturi fil-kampjun ibbenefikaw mill-assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni pprovduta minn Sinosure fil-perjodu tal-investigazzjoni.
(249)
Il-forniment ta' assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni minn Sinosure lill-industrija PV għandu jitqies bħala sussidju, sal-punt li l-primjums huma inqas mir-rati tas-suq.
(250)
Fid-dawl tal-eżistenza ta' kontribuzzjoni finanzjarja, benefiċċju għall-produtturi esportaturi u speċifiċità, dan is-sussidju għandu jitqies kumpensabbli.
(g) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(251)
L-ammont tas-sussidju kumpensabbli huwa kkalkolat f'termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri, li ntwera li jeżisti matul il-PI. Il-kalkolu tal-benefiċċju jixbah lis-sitwazzjoni li tinvolvi l-garanziji tas-self. Skont l-Artikolu 6(c) tar-Regolament bażiku, il-benefiċċju mogħti lir-riċevituri jitqies li huwa d-differenza bejn l-ammont tal-primjum li l-kumpanija tħallas fuq l-assigurazzjoni fit-terminu qasir ipprovduta minn Sinosure u l-ammont tal-primjum li l-kumpanija tħallas għal assigurazzjoni paragunabbli tal-kreditu għall-esportazzjoni li kieku tiksibha mis-suq.
(252)
Peress li l-assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni fit-terminu qasir ipprovduta minn Sinosure hija r-riżultat ta' għanijiet politiċi tal-gvern u peress li Sinosure hija f'sitwazzjoni ta' monopolju fis-suq domestiku fil-funzjoni tagħha bħala l-unika aġenzija ta' kreditu għall-esportazzjoni uffiċjali, issawwar punt ta' riferiment xieraq tas-suq billi ntuża l-metodu spjegat hawn isfel. Barra minn hekk, minħabba n-nuqqas ta' kooperazzjoni mill-GTĊ u Sinosure, il-Kummissjoni rrikorriet ukoll għall-fatti disponibbli sabiex tistabbilixxi primjum tas-suq xieraq għall-assigurazzjoni pprovduta lill-produtturi PV.
(253)
Il-Kummissjoni temmen li l-iktar punt ta' riferiment xieraq li għalih hemm informazzjoni disponibbli minnufih huwa r-rati tal-primjum applikati mill-Export-Import Bank tal-Istati Uniti tal-Amerika (“Ex-IM Bank”). Skont informazzjoni disponibbli għall-pubbliku, (78) Ex-Im Bank huwa l-aġenzija uffiċjali tal-kreditu għall-esportazzjoni tal-gvern federali tal-Istati Uniti u jsostni lilu nnifsu. L-attivitajiet ta' Ex-Im Bank jinkludu assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni u attivitajiet oħrajn, bħal garanziji tal-kapital li jdur u garanziji tas-self (finanzjament tax-xerrej). Il-missjoni tiegħu huwa li joħloq u jappoġġa l-impjiegi tal-Istati Uniti billi jappoġġa l-esportazzjonijiet tal-Istati Uniti lil xerrejja internazzjonali. Ex-Im Bank jaġixxi bħala korporazzjoni governattiva mill-Kungress tal-Istati Uniti. Għaldaqstant, hemm għadd ta' similaritajiet ma' Sinosure u l-bank jitqies li huwa istituzzjoni ta' riferiment xierqa.
(254)
Il-primjum normattiv ġie kkalkolat b'referenza għa-tariffi attwali mitluba għal esportazzjonijiet lejn pajjiżi tal-OECD għal politiki tal-fatturat sħiħ b'kopertura ta' 90 % tal-ammont assigurat u durata ta' 120 jum. Il-primjum attwali huwa l-medja mezzana għall-ħames kategoriji differenti ta' xerrejja barranin skont is-solvenza u r-riskju ta' inadempjenza tagħhom. Dan jirrappreżenta l-eqreb punt ta' riferiment għad-dispożizzjoni biex jiġi kkalkolat il-primjum li l-produtturi tal-prodott ikkonċernat ikollu jħallas fis-suq.
(255)
L-ammont tal-benefiċċju kien ikkalkolat billi ntużat l-informazzjoni pprovduta mill-GTĊ u huwa relatat mal-ammonti ta' Sinosure koperti minn assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni u t-tariffi mħallsa fil-PI għat-tali assigurazzjoni. L-informazzjoni pprovduta mill-kumpaniji li kkooperaw għal Sinosure ma ntużatx għaliex jidher ċar li l-GTĊ kien iktar komplut (pereżempju mhux il-kumpaniji kollha rrapportaw il-politika ta' Sinosure tagħhom fit-tweġiba għall-kwestjonarju jew iddikjarawha matul il-verifika fuq il-post).
(256)
Fir-rigward tal-pagament ta' parti mill-primjum tal-assigurazzjoni mill-awtoritajiet lokali, il-benefiċċju huwa kkalkolat bħala l-livell ta' tnaqqis u għotjiet li saru lill-kumpaniji fil-kampjun li jkopru l-perjodu tal-PI.
(257)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi fil-kampjun tammonta għal:
Garanziji u Assigurazzjonijiet fuq l-Esportazzjoni
Kumpanija/Grupp
Rata tas-Sussidju
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, u kumpaniji relatati
0,58 %
Yingli Green Energy Holding Company u kumpaniji relatati
0,95 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd Solar Group u kumpaniji relatati
0,71 %
JingAo Group u kumpaniji relatati
0,50 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,39 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,63 %
Jinko Solar Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,00 %
3.4.1.5. Benefiċċji pprovduti bl-għoti ta' aċċess għal kumpaniji azzjonarji offshore u ripagamenti ta' self mill-gvern
(258)
L-investigazzjoni kkonfermat li matul il-PI il-kumpaniji fil-kampjun ma rċevew l-ebda benefiċċju mill-programm.
3.4.2. Programmi ta' għotjiet
3.4.2.1. Fond ta' żvilupp tar-riċerka tal-prodotti ta' esportazzjoni
(259)
L-investigazzjoni kkonfermat li matul il-PI il-kumpaniji fil-kampjun ma rċevew l-ebda benefiċċju mill-programm.
3.4.2.2. Sussidji għall-iżvilupp ta' “Marki Magħrufa” u l-Programm taċ-Ċina għall-Aqwa Marki fid-Dinja
(260)
Il-Kummissjoni sabet li wħud mill-produtturi esportaturi fil-kampjun ibbenefikaw minn dawn l-iskemi fil-PI. Madankollu, minħabba l-ammonti żgħar ta' benefiċċji riċevuti u l-impatt negliġibbli tagħhom fuq il-marġni tas-sussidju, il-Kummissjoni ma qisitx li hemm bżonn li tiġi analizzata l-kumpensabbiltà tal-iskemi.
3.4.2.3. Fondi għall-espansjoni 'l barra tal-industriji fil-Provinċja ta' Guandong
(261)
L-investigazzjoni kkonfermat li matul il-PI il-kumpaniji fil-kampjun ma rċevew l-ebda benefiċċju mill-programm.
3.4.2.4. Il-programm ta' dimostrazzjoni Golden Sun
(a) Introduzzjoni
(262)
L-ilment allega li l-produtturi tal-prodott ikkonċernat irċevew sussidji skont il-Programm ta' Dimostrazzjoni Golden Sun (“Golden Sun”) implimentat mill-gvern taċ-Ċina f'Lulju 2009. Fih evidenza prima facie li erbgħa fost l-esportaturi fil-kampjun kienu rċevew sussidji diretti għall-prodott ikkonċernat minn dan il-programm. Barra minn hekk, wera li wieħed mill-esportaturi fil-kampjun kien intgħażel bħala l-fornitur tal-prodott ikkonċernat fir-rigward ta' 70 % tal-kapaċità totali installata minn operaturi ta' proġetti (jiġifieri kumpaniji li jipproduċu u jbigħu elettriku prodott minn sistemi PV) fl-2011. L-ilment kien fih ukoll informazzjoni li tissuġġerixxi li l-finanzjament minn Golden Sun ma kienx allokat b'mod trasparenti u kompetittiv lill-operaturi ta' proġetti. (b)
(b) Nuqqas ta' kooperazzjoni u użu tal-fatti disponibbli
(263)
Il-Kummissjoni talbet informazzjoni dwar il-programm Golden Sun fil-kwestjonarju, fl-ittra ta' defiċenza u matul iż-żjara ta' verifika fuq il-post għand il-GTĊ li l-GTĊ naqas milli jipprovdi, kif speċifikat f'iktar dettall fil-premessi (104) u (105) hawn fuq.
(264)
Rigward l-informazzjoni mitluba fil-kwestjonarju u fl-ittra ta' defiċenza, il-GTĊ baqa' jisħaq li dan il-programm ta' għotja mhuwiex maħsub għall-produtturi tal-prodott ikkonċernat. Konsegwentement, il-GTĊ naqas milli jwieġeb għadd ta' mistoqsijiet dwar il-programm u l-benefiċċji għall-produtturi tal-prodott ikkonċernat billi wieġeb “mhux applikabbli”. Il-GTĊ naqas ukoll milli jissottometti l-liġijiet, ir-regolamenti, il-linji gwida u atti oħrajn li huma kollha rilevanti kif mitlub fil-kwestjonarju, u llimita lilu nnifsu għas-sottomissjoni tal-bażi ġuridika ewlenija biss.
(265)
Fil-bidu tas-sessjoni ta' verifika fuq il-programm Golden Sun, il-Kummissjoni talbet lill-GTĊ sabiex jissottometti l-annessi kollha għall-bażi ġuridika ewlenija diġà sottomessa u staqsietu jekk kienx beħsiebu jissottometti dokumenti uffiċjali addizzjonali dwar il-programm. Il-GTĊ issottometta l-annessi mitluba iżda wieġeb li ma kienx beħsiebu jissottometi xi dokument addizzjonali. Imbagħad il-Kummissjoni wriet lill-GTĊ dokument tal-baġit dwar il-proġetti attwali ffinanzjati u l-ammonti korrispondenti mogħtija skont dan il-programm maħruġ mill-Ministeru tal-Finanzi (“MOF”) li kien sottomess minn esportaturi kooperattivi (Dokument tal-MOF Nru 965 [2010] tat-2 ta' Diċembru 2010). L-appendiċijiet għal dan id-dokument juru li wieħed mill-esportaturi fil-kampjun irċieva finanzjament sostanzjali minn Golden Sun għall-proġetti tiegħu stess u anki bħala fornitur tat-tagħmir eliġibbli għal bosta proġetti ffinanzjati mill-programm Golden Sun. Ir-rappreżentanti tal-MOF preżenti fil-verifika kienu jafu bid-dokument muri u l-Kummissjoni talbithom jissottomettu d-dokumenti baġitarji simili kollha maħruġa mill-MOF għas-snin ta' implimentazzjoni tal-programm Golden Sun. Filwaqt li r-rappreżentanti tal-MOF qablu sabiex fil-prinċipju jissottomettu dawn id-dokumenti, qatt ma ssottomettewhom lill-Kummissjoni.
(266)
Il-Kumissjoni wriet ukoll lill-MOFCOM id-dokumenti tal-baġit dwar il-Programm Golden Sun, maħruġ mid-Dipartiment lokali tal-Finanzjament ta' provinċja u muniċipalità, sottomessi minn wieħed mill-esportaturi li kkoopera, u talbet lill-GTĊ sabiex jissottometti d-dokumenti simili rilevanti (jiġifieri maħruġa minn provinċji jew muniċipalitajiet) dwar il-programm. Il-GTĊ wieġeb li ma kellux dawn id-dokumenti peress li kienu jikkonċernaw il-provinċiji u/jew il-muniċipalitajiet u b'hekk ma setax jissottomettihom.
(267)
Fl-ittra tiegħu tat-3 ta' Ġunju 2013, il-GTĊ tenna l-pożizzjoni tiegħu li l-programm Golden Sun mhuwiex maħsub għall-produtturi tal-prodott ikkonċernat u ċċara li filwaqt li dawn il-produtturi setgħu bbenefikaw minn dan il-programm, għamlu hekk sabiex operaturi tal-proġetti ta' impjanti tal-enerġija u mhux bħala produtturi ta' pannelli solari, peress li huma biss l-operaturi tal-proġetti tal-elettriku li jistgħu jirċievu sussidji skont dan il-programm. Din l-ittra tisħaq ukoll li l-Kummissjoni talbet biss tliet dokumenti msemmija b'mod speċifiku li kienu sottomessi mill-GTĊ. Dan huwa żbaljat, peress li l-Kummissjoni talbet għal verifika għal dokumenti baġitarji speċifiċi maħruġa mill-MOF (imsemmija b'mod espliċitu wkoll fl-ittra tal-Kummissjoni tat-23 ta' Mejju 2013) u minn dipartimenti lokali fejn kienu jinsabu l-produtturi esportaturi (li jirreferu għal dokumenti speċifiċi sottomessi mill-produtturi esportaturi), li l-GTĊ iddeċieda li ma jipprovdix.
(268)
Il-Kummissjoni talbet ukoll għal informazzjoni speċifika dwar l-iżborżamenti ta' Golden Sun riċevuti minn esportatur minnhom li kkoopera fil-kampjun fejn dan l-esportatur kien forna l-prodott ikkonċernat u rċieva r-rikavat direttament mill-gvern. Mill-ġdid, il-GTĊ ma kienx f'pożizzjoni li jispjega s-sitwazzjoni u jipprovdi xi dettalji matul iż-żjara ta' verifika u sempliċiment ikkuntattja l-avukat tal-kumpanija, li allegatament spjega li s-sitwazzjoni kienet ġiet iċċarata mal-uffiċjali tal-Kummissjoni matul iż-żjara ta' verifika, li assolutament ma kienx il-każ. Dettalji addizzjonali dwar is-sitwazzjoni huma spjegati hawn isfel fil-premessi (276)-(278). Kif speċifikat ulterjorment fil-premessi (275)-(278) hawn isfel, l-investigazzjoni stabbilixxiet li huwa minnu li l-produtturi li kkooperaw fil-kampjun ibbenefikaw mill-għotjiet fil-programm Golden Sun inkluż b'mod speċifiku għall-provvista tal-prodott ikkonċernat. Il-pożizzjoni tal-GTĊ li dan il-programm ma huwiex ta' benefiċċju għall-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat kienet f'kontradizzjoni ċarissima mal-evidenza u l-fatti verifikati fl-investigazzjoni.
(269)
Minħabba dan in-nuqqas ta' kooperazzjoni mill-GTĊ, il-Kummissjoni ma setgħetx tivverifika bosta aspetti kruċjali tal-programm Golden Sun u l-benefiċċji attwali mogħtija lill-produtturi tal-prodott ikkonċernat. Dan minbarra n-nuqqas tal-GTĊ milli jissottometti d-dokumenti rilevanti kollha mitluba, b'mod partikolari d-dokumenti baġitarji dwar l-approprjazzjonijiet ta' Golden Sun maħruġa mill-MOF għas-snin tal-implimentazzjoni tal-programm. Għaldaqstant, ċerti sejbiet tal-investigazzjoni huma bbażati fuq l-aħjar fatti disponibbli fir-rekords b'konformità mal-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(c ) Bażi ġuridika
(270)
Il-bażi ġuridika ewlenija hija n-Notifika dwar l-Implimentazzjoni tal-Programm ta' Dimostrazzjoni Golden Sun tas-16 ta' Lulju 2009 u l-Programm ta' Dimostrazzjoni Golden Sun Miżuri Interim għall-Ġestjoni tal-Fond ta' Assistenza Finanzjarja mehmuż, Fajl CaiJian Nru 397 [2009] maħruġ mill-Ministeru tal-Finanzi, il-Ministeru tax-Xjenza, u l-Bord tal-Enerġija Nazzjonali; Ċirkulari dwar l-Implimentazzjoni b'suċċess għall-Assenjamenti għall-Programm ta' dimostrazzjoni Golden Sun, Fajl Nru 718 [2009]; Ċirkulari dwar it-Twettiq b'Suċċess tal-Programm ta' dimostrazzjoni Golden Sun 2010, Fajl Nru 622 [2010]; Ċirkulari dwar Struzzjonijiet fuq l-Indiċijiet tal-Baġit tas-Sussidju tal-Finanzjament għall-Ispejjeż ta' Kostruzzjoni għall-Programmi ta' Dimostrazzjoni Golden Sun 2010, Fajl Nru 965 [2010] tat-2 ta' Diċembru 2010 maħruġ mill-Ministeru tal-Finanzi; Ċirkulari fir-rigward tad-Distribuzzjoni tal-Mira Baġitarja għas-Sussidju Fiskali Xieraq għall-Programmi Golden Sun 2011, JCJ Fajl Nru 336 tal-1 ta' Settembru 2011 maħruġ mid-Dipartiment tal-Finanzi ta' Hebei; iċ-Ċirkulari fir-rigward tad-Distribuzzjoni tal-Mira Baġitarja għas-Sussidju Fiskali Approprjat għall-Programmi Golden Sun 2011, HCJ Fajl Nru 135 tat-8 ta' Novembru 2011 maħruġ minn Hengshui Municipal Finance Bureau
(d) Sejbiet tal-investigazzjoni
(271)
Il-programm Golden Sun ġie stabbilit fl-2009 biex jiġi promoss il-progress teknoloġiku u l-iżvilupp skalat tal-industrija distribwita tas-sistema PV solari. L-awtoritajiet responsabbli għall-programm f'livell ċentrali huma l-Ministeru tal-Finanzi, il-Ministeru tax-Xjenza u l-Bord tal-Enerġija Nazzjonali. In-Notifika dwar l-Implimentazzjoni tal-Programm Golden Sun jelenka numru ta' kriterji biex ikunu eliġibbli għal fondi skont dan il-programm, inklużi: a) li l-impriżi jkunu inklużi fil-pjan ta' implimentazzjoni tal-proġett ta' dimostrazzjoni Golden Sun; b) ikollhom kapaċità installata ta' mhux inqas minn 300 kWh; c) ikollhom perjodu ta' bini ta' mhux iktar minn sena u perjodu ta' operazzjoni ta' xejn inqas minn għoxrin sena; d) is-sidien tal-proġetti PV irid ikollhom assi totali ta' tal-inqas RMB 100 miljun u kapital ta' tal-inqas 30 % tal-ispejjeż ta' investiment; e) il-produtturi tas-sistema integrata u t-tagħmir ewlieni użati għall-proġetti ta' ġenerazzjoni PV għandhom jintgħażlu permezz ta' proċeduri ta' offerti. Il-proġetti eliġibbli jitsgħu jirċievu sa 50 fil-mija tal-ispejjeż totali tal-investiment mill-gvern, filwaqt li dan il-massimu jiżdied għal 70 fil-mija għal sidien ta' proġetti li jinsabu f'żoni remoti mingħajr grilja elettrika stabbilita.
(272)
Rigward il-proċedura, l-impriżi li lesti jirċievu finanzjament skont il-programm iridu jissottomettu l-applikazzjonijiet u d-dokumenti ta' sostenn tagħhom lill-awtorità rilevanti tal-gvern. Id-dipartimenti tal-finanzi, tat-teknoloġija u tal-enerġija fil-livell provinċjali responsabbli għall-organizzazzjoni tal-programm jissottomettu rapport sommarju konġunt lill-Ministeru tal-Finanzi, il-Ministeru tax-Xjenza u l-Bord tal-Enerġija Nazzjonali li huma responsabbli għall-analiżi tal-proġetti provinċjali, b'mod partikolari l-programmi tekniċi, il-kundizzjonijiet tal-bini, il-finanzjament u l-aspetti l-oħrajn kollha. Wara approvazzjoni finali mill-gvern, il-Ministeru tal-Finanzi jalloka l-fondi direttament lil sid il-proġett u ser iżomm id-dokumenti ta' approvazzjoni u żborż rilevanti.
(273)
Fil-prattika, l-operaturi ta' proġetti jissottomettu applikazzjonijiet għal finanzjament lill-gvern wara li jidħlu f'kuntratt mal-fornitur(i) tat-tagħmir PV eliġibbli (jiġifieri l-prodott ikkonċernat). Skont il-leġiżlazzjoni relevanti, dawk il-fornituri tat-tagħmir PV eliġibbli jintgħażlu permezz ta' proċeduri ta' offerti. Madankollu, il-GTĊ ma ċċarax kif jeżerċita d-diskrezzjoni tiegħu fl-għażla tal-operaturi ta' proġetti għall-pjanijiet lokali ta' implimentazzjoni tal-proġetti ta' dimostrazzjoni ta' Golden Sun, u kif dawn l-operaturi ta' proġetti mbagħad jagħżlu l-fornitur tat-tagħmir PV eliġibbli. Il-GTĊ u l-partijiet interessati ma wrewx li l-proċess tal-għażla huwa miftuħ, trasparenti u nondiskriminatorju, peress li naqsu milli jipprovdu d-dokumenti relevanti. Ma hemm l-ebda indikazzjoni li nxtara xi tagħmir PV barrani. Parti sostanzjali tat-tagħmir PV eliġibbli ġiet ipprovduta minn produttur wieħed li kkoopera fil-kampjun. Fuq il-bażi tal-fatti disponibbli, l-Istituzzjonijiet għalhekk jikkonkludu li l-Programm Golden Sun intuża bħala mezz biex joħloq domanda artifiċjali għall-prodotti ta' produtturi partikolari Ċiniżi tal-prodott ikkonċernat.. Jekk il-gvern iqis il-proġett bħala eliġibbli, suppost jagħti l-fondi.
(274)
Il-programm Golden Sun jagħti sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku fil-forma ta' trasferiment ta' fondi mill-GTĊ, fil-forma ta' għotjiet lill-produtturi tal-prodott ikkonċernat.
(275)
B'mod partikolari, l-investigazzjoni stabbilixxiet li bosta produtturi li kkooperaw fil-kampjun irċevew għotjiet b'mod dirett mill-programm Golden Sun għall-installazzjonijiet ta' tagħmir għall-enerġija ġġenerata mix-xemx fil-bini tagħhom. Dawn l-għotjiet imħallsa lill-produtturi li kkooperaw fil-kampjun jikkontrobilanċjaw parti mill-ispejjeż li huma kienu jġarrbu u għaldaqstant huma direttament marbuta mal-prodott ikkonċernat.
(276)
Barra minn hekk, l-investigazzjoni stabbilixxiet ukoll li l-produtturi li kkooperaw fil-kampjun ibbenefikaw ukoll minn finanzjament skont dan il-programm għall-għanijiet ta' provvista tal-prodott ikkonċernat għal operaturi mhux relatati ta' proġetti. B'mod partikolari, matul il-verifika fuq il-post, instab li tal-inqas esportatur mill-esportaturi li kkooperaw fil-kampjun irċieva direttament mill-GTĊ pagament ta' ammont b'rata fissa sostanzjali għall-40 proġett kollha ffinanzjati mill-programm Golden Sun li għalih kien forna l-prodott ikkonċernat. Ammont bħal dan ma ġiex irrapportat mill-produttur esportatur li kkoopera fil-kampjun fit-tweġiba għall-kwestjonarji tiegħu. Iċ-Ċirkulari tal-2010 mill-Ministeru tal-Finanzi uriet li dan l-esportatur li kkoopera ntgħażel biex jipprovdi l-prodott ikkonċernat lil bosta operaturi ta' proġetti mhux relatati li jappartjenu kemm għas-settur privat kif ukoll pubbliku. Il-Kummissjoni ppruvat tikseb informazzjoni mill-GTĊ fir-rigward ta' dan il-pagament dirett lill-esportatur li kkoopera fil-kampjun, peress li l-Artikolu 13 tal-Miżuri Interim dwar il-programm Golden Sun fl-Avviż tal-2009 jitlob b'mod speċifiku li l-għotjiet jitħallsu direttament lill-operatur tal-proġett (jiġifieri mhux il-fornitur tat-tagħmir tal-PV) u l-GTĊ ikkonferma b'mod espliċitu dan l-element fil-verifika. Kif spjegat hawn fuq, il-GTĊ ma rnexxilux jipprovdi spjegazzjoni matul iż-żjara ta' verifika fir-rigward ta' għaliex esportatur fil-kampjun kien irċieva finanzjament dirett. Fl-ittra tiegħu tat-3 ta' Ġunju 2013, il-GTĊ jillimita l-kummenti tiegħu għal proġett wieħed minn 40 proġett biss, billi ddikjara sempliċiment li kien hemm arranġament finanzjarju bejn l-operatur tal-proġett u l-produttur esportatur li kkoopera fil-kampjun għaliex l-operatur ma kellux biżżejjed flus biex iħallas lill-produttur esportatur li koopera fil-kampjun u għalhekk qablu li s-sussidju jitħallas direttament lill-produttur esportatur li kkoopera fil-kampjun. Minħabba li din l-ispjegazzjoni mhux sostanzjata u ferm konċiża kienet tikkonċerna biss proġett wieħed biss li involva l-esportatur li kkoopera fil-kampjun mill-40 proġett elenkati fid-dokument tal-MOF hija kompletament insuffiċjenti sabiex il-Kummissjoni tiċċara s-sitwazzjoni.
(277)
Fl-ittra tiegħu tal-24 ta' Ġunju 2013, l-esportatur li kkoopera fil-kampjun spjega li l-pagament dirett għall-40 proġett ikkonċernat ma ġiex irrapportat għaliex jikkonstitwixxi sussidju għall-“utent” għall-operatur tal-proġett u mhux għall-fornitur. Dan l-esportatur ikkonferma li kien irċieva l-pagament dirett ta' somma b'rata fissa marbut mal-provvisti fl-40 proġett elenkati fiċ-ċirkulari tal-MOF, filwaqt li żied li huwa possibbli li l-gvern jittrasferixxi fondi direttament lill-fornitur u li r-raġuni għal dan huwa li jiżgura li dawn l-għotjiet jintużaw biss għas-sistemi PV awtorizzati u sabiex jitħaffef il-kontroll. Madankollu, l-esportatur iffoka t-tweġiba tiegħu fuq proġett wieħed li għalih kienu nġabru dokumenti fuq il-post u warrab id-39 proġett l-ieħor li għalihom kien irċieva finanzjament minn Golden Sun direttament. Għad li l-esportatur wera li l-fondi għal dan il-proġett partikolari kienu ġew irreġistrati bħala kont riċevibbli u mhux bħala prepagament ta' għotja tal-gvern, ma ġiet sottomessa l-ebda evidenza oħra dwar it-tlestija propja ta' dan jew ta' xi proġett ieħor, inkluż dwar il-provvista propja tal-prodott ikkonċernat li għalih ġew riċevuti fondi. L-ispjegazzjoni tiegħu lanqas ma xeħtet dawl fuq l-inkonsistenza tal-pagamenti diretti tal-gvern mar-regoli ta' implimentazzjoni relevanti msemmijin hawn fuq, li jistipulaw li normalment, ir-rikavat jiġi ttrasferit mill-GTĊ lill-operatur ta' proġett u mhux lill-fornitur tat-tagħmir.
(278)
Il-Kummissjoni tqis l-ispjegazzjoni tal-GTĊ dwar l-arranġament finanzjarju bejn l-esportatur li kkoopera fil-kampjun u l-operatur tal-proġett bħala waħda mhux konvinċenti, għaliex tidher stramba li żewġ partijiet privati jistgħu jiddeċiedu b'mod awtonomu li jidħlu f'arranġament li tinvolvi l-azzjoni ta' gvern (jiġifieri pagament dirett mill-gvern lill-fornitur b'deroga mill-Artikolu 13 tal-Avviż tal-2009) mingħajr ma kien involut ukoll il-gvern jew saħansitra jkun jaf b'dan. Il-GTĊ naqas milli jipprovdi evidenza iktar sostanzjali u kummenti dwar dan l-aspett ta' pagamenti diretti lil fornituri u ddeċieda li jillimita t-tweġiba tiegħu għal proġett wieħed bla isem mill-40 proġett imwettqa mill-esportaturi li kkooperaw fil-kampjun. L-ispjegazzjonijiet ipprovduti minn dan l-esportatur baqgħu siekta wkoll fuq dan il-kumment mill-GTĊ dwar is-sitwazzjoni finanzjarja diffiċli tal-operatur dwar proġett li l-GTĊ ma speċifikax. Barra minn hekk, id-dikjarazzjonijiet mill-esportatur dwar il-possibbiltà ta' pagament dirett u l-ħsieb sottostanti ma jsibu ebda konferma minn sorsi oħrajn u mill-GTĊ.
(279)
Fid-dawl tal-kummenti limitati u kontradittorji ta' hawn fuq sottomessi mill-GTĊ u mill-esportatur li kkoopera fil-kampjun, l-uniku punt komuni u l-konklużjoni li tista' tinħareġ hija li l-pagament dirett tas-somma f'daqqa mill-GTĊ lill-esportatur li kkoopera fil-kampjun kien neċessarju sabiex jiġi żgurat li dan l-esportatur jirċievi r-rikavat għaliex ikun hemm riskju ta' nuqqas ta' pagament marbut mad-diffikultà finanzjarja tal-operatur ta' proġett. Il-fatt jibqa' li l-esportatur li kkoopera fil-kampjun ma rnexxilux jispjega kif uża l-pagament f'daqqa mill-gvern, kemm jekk it-tagħmir PV finalment ġiex ipprovdut lill-operaturi ta' proġetti kif ukoll xi prezz, jekk jeżisti, tħallas mill-operaturi ta' proġetti. Minħabba n-nuqqas ta' evidenza oħra disponibbli fil-fajl jew raġonevolment disponibbli b'xi mod ieħor għall-Kummissjoni, fuq il-bażi tal-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku kkonkludiet li l-pagament ta' somma b'rata fissa lill-esportatur li kkoopera tikkostitwixxi għotja diretta skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku.
(280)
Il-Kummissjoni kompliet tikkonkludi li l-għotjiet ipprovduti lill-fornituri tal-prodott ikkonċernat, jew bħala operaturi ta' proġetti jew meta allegatament fornew it-tagħmir PV lil operaturi ta' proġetti mhux relatati, jagħtuhom benefiċċju skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Bħall-operaturi ta' proġetti, il-finanzjament mill-programm Golden Sun jippermetti lill-produtturi tal-prodott ikkonċernat sabiex jiffrankar spejjeż tal-installazzjoni ta' tagħmir tal-enerġija ġġenerata mix-xemx fil-bini tagħhom. Bħall-fornituri ta' tagħmir PV lil operaturi ta' proġetti mhux relatati, il-finanzjament mill-programm Golden Sun jinżamm direttament mill-produtturi tal-prodott ikkonċernat mingħajr il-bżonn li effettivament jipprovdu t-tagħmir u/jew jipproteġihom mir-riskju ta' nuqqas ta' pagament ta' operaturi ta' proġetti mhux relatati. Fl-aħħar każ, il-produtturi tal-prodott ikkonċernat jiksbu pagament li f'każ ieħor ma kinux jiksbu mill-operatur ta' proġett mhux relatat.
(281)
Din l-iskema ta' sussidju hija speċifika wkoll skont it-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku peress li l-leġiżlazzjoni stess, li skont din topera l-awtorità awtorizzanti, tillimita l-aċċess għall-iskema biss għal dawk l-operaturi ta' proġetti speċifiċi li jissodisfaw il-bosta kriterji elenkati fil-leġiżlazzjoni u b'mod usa' għall-operaturi tal-proġetti involuti fis-settur tal-enerġija solari biss. Barra minn hekk, peress li la sseħħ l-għażla tal-fornitur tat-tagħmir PV u lanqas l-għażla tal-operaturi ta' proġetti ma huma bbażati fuq proċess kompetittiv miftuħ, trasparenti u nondiskriminatorju u li jidderieġi pagamenti mill-GTĊ għall-fornituri ta' tagħmir PV, l-iskema hija speċifika wkoll għaliex huma biss ċerti fornituri ta' tagħmir PV li de facto jistgħu jibbenefikaw minnha. Dan il-programm ma jissodisfax ir-rekwiżiti ta' nonspeċifiċità tal-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku, peress li l-kundizzjonijiet ta' eliġibbiltà u l-kriterji propji tal-għażla sabiex l-impriżi jkunu inklużi fil-pjanijiet lokali ta' implimentazzjoni tal-proġetti u sabiex jintgħażlu l-proġetti finali fuq il-bażi tal-aspetti tekniċi u finanzjarji differenti mhumiex oġġettivi u ma japplikawx b'mod awtomatiku. (e)
(e) Konklużjoni
(282)
Il-programm Golden Sun huwa sussidju speċifiku fil-forma ta' għotja. L-investigazzjoni stabbilixxiet li wħud mill-esportaturi li kkooperaw fil-kampjun ibbenefikaw minn dan is-sussidju. (f)
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(283)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi fil-kampjun tammonta għal:
Programm ta' dimostrazzjoni Golden Sun
Kumpanija/Grupp
Rata tas-Sussidju
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, u kumpaniji relatati
0,00 %
Yingli Green Energy Holding Company u kumpaniji relatati
0,24 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,09 %
JA Group
0,00 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,00 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,02 %
Jinko Solar Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,05 %
3.4.3. Programmi ta' Eżenzjoni u Tnaqqis tat-Taxxa Diretta
3.4.3.1. Il-programm tnejn b'xejn/tlieta nofs għall-impriżi investiti barranin (FIEs)
(a) Introduzzjoni
(284)
L-ilment allega l-eżistenza ta' leġiżlazzjoni speċifika datata lura fl-1991 biex tħeġġeġ investiment barrani fiċ-Ċina permezz tal-Liġi dwar l-Impriżi b'Investiment Barrani u t-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Impriżi Barranin (“Liġi dwar it-Taxxa tal-FIEs”). Fost il-benefiċċji għall-hekk imsejħa Impriżi b'Investitment Barrani (“FIEs”) hemm programm ta' sussidju msemmi bħala 'Tnejn b'Xejn/Tlieta Nofs', li jipprovdi għal eżenzjoni kompluta mit-taxxa diretta għall-ewwel sentejn ta' profittabbiltà tal-FIEs u għal nofs ir-rata tat-taxxa fuq l-introjtu applikabli għat-tliet snin ta' wara.
(285)
Il-programm tnejn b'xejn/tlieta nofs jeżisti wkoll f'varjant differenti għall-kumpaniji rikonoxxuti bħala Impirżi tat-Teknoloġija Ġdida u Avvanzata u li jinsabu f'ċerti żoni magħżula. Il-benefiċċji f'dan il-varjant tal-programm jistgħu japplikaw anki wara s-sena 2013. L-investigazzjoni sabet li wieħed mill-esportaturi li kkooperaw (Yingli Hainan) beda jgawdi benefiċċji minn dan il-programm mill-2011 b'eżenzjoni sħiħa mit-taxxa għas-snin 2011 u 2012 u tnaqqis ta' 50 % fir-rata tat-taxxa fit-tliet snin li jmiss.
(286)
Il-Kummissjoni ppruvat tivverifika dan il-programm matul iż-żjara ta' verifika mal-GTĊ. Madankollu, il-GTĊ naqas milli jipprovdi informazzjoni dwar dan il-varjant differenti tal- programm tnejn b'xejn/tlieta nofs. Fl-ittra tiegħu tat-3 ta' Ġunju 2013, il-GTĊ argumenta li dan il-programm ma kienx allegat fl-ilment u mhuwiex programm ta' sostituzzjoni tal-varjant tal-programm tnejn b'xejn tlieta nofs għall-FIEs allegat fl-ilment, li japplika bla limitazzjonijiet ġeografiċi. Il-Kummissjoni tieħu nota ta' dawn l-ispjegazzjonijiet mogħtija mill-GTĊ u tifhem li dan il-programm ta' taxxa huwa formalment programm separat mill-programm tnejn b'xejn tlieta nofs għall-FIEs. Madankollu, peress li l-benefiċċji tiegħu baqgħu wara l-allegata skadenza tal-iskema tal-FIE, il-mekkanika, l-għamla u l-effetti tal-benefiċċji tiegħu huma l-istess bħal dawk fil-programm għall-FIEs u li kien irrapportat minn wieħed mill-esportaturi li kkooperaw fil-kampjun, tqis li għandu rabta mill-qrib mal-programm tnejn b'xejn/tlieta nofs tal-FIEs, bħala kontinwazzjoni tal-istess programm, u li għandu jkun ikkumpensat. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni tosserva li l-Artikolu 10(1) tar-Regolament bażiku jippermetti li ssir investigazzjoni ta' kwalunkwe “sussidju allegat” identifikat mill-ilmentatur u ma tirreferi għal ebda “programm ta' sussidju allegat”. Peress li f'dan il-każ iż-żewġ programmi jinvolvu l-istess sussidju, jiġifieri dħul mit-taxxa korporattivi mitluf, il-Kummissjoni hija intitolata li tinvestigahom bħala sussidju wieħed. (b)
(b) Bażi ġuridika
(287)
Il-bażi ġuridika ta' dan il-programm hija l-Artikolu 8 tal-Liġi dwar it-Taxxa tal-FIEs u l-Artikolu 72 tar-Regoli ta' Implimentazzjoni tal-Liġi dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina ta' Impriżi b'Investiment Barrani u Impriżi Barranin. Skont il-GTĊ, dan il-programm intemm bl-adozzjoni fis-16 ta' Marzu 2007 tal-Liġi dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Impriżi (“Liġi dwar l-EIT”) tal-2008 fil-Ħames Sessjoni tal-Għaxar Kungress Popolari Nazzjonali tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina, jiġifieri l-Artikolu 57 tal-Liġi dwar l-EIT, b'eliminazzjoni gradwali tal-benefiċċji tiegħu sa tmiem is-sena 2012.
(288)
Il-bażi ġuridika tal-programm speċjali tnejn b'xejn tlieta nofs hija d-Digriet Nru 40 [2007] jiġifieri Notifika tal-Kunsill tal-Istat dwar l-Implimentazzjoni tal-Politiki Preferenzjali Tranżitorji dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu għal Impriżi tat-Teknoloġija Avvanzata Stabbiliti f'Żona Ekonomika Speċjali u d-Distrett il-Ġdid Shanghai Pudong, fuq il-bażi tal-Artikolu 57 (3) tal-Liġi dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Impriżi tar-RPĊ, flimkien mal-Miżuri Amministrattivi għad-determinazzjoni ta' Impriżi tat-Teknoloġija Avvanzata u Ġdida.
(c ) Sejbiet tal-investigazzjoni
(289)
Huma biss l-impriżi produttivi b'investiment barrani skedati sabiex joperaw għal perjodu ta' mhux inqas minn għaxar snin li huma eżentati mit-taxxa fuq l-introjtu. L-eżenzjoni tibda mis-sena li fiha l-impriża tibda tagħmel profitt għall-ewwel sentejn, segwita minn tnaqqis ta' ħamsin fil-mija tar-rati tat-taxxa applikabbli għat-tliet snin ta' wara.
(290)
Għall-iskema ta' varjanti speċjali, l-impriżi eliġibbli jrid ikollhom ukoll l-istatus rikonoxxut tal-impriżi tat-Teknoloġija Ġdida u Avvanzata biċ-ċertifikazzjoni amministrattiva speċifika, jiġifieri impriżi bi proprjetà intellettwali ċentrali u li jissodisfaw ukoll il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 93 tar-Regolamenti ta' Implimentazzjoni tal-Liġi tal-RPĊ dwar l-EIT.
(291)
Kwalunkwe kumpanija li beħsiebha tapplika għal din l-iskema trid tippreżenta l-Formola Annwali tar-Ritorn tat-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Korporazzjonijiet u l-Appendiċijiet u d-dikjarazzjonijiet finanzjarji mal-Amministrazzjoni Statali tat-Taxxa. Dawn il-prattiki japplikaw ukoll għall-iskema speċjali ta' varjanti.
(292)
Il-GTĊ argumenta li dan il-programm kien qiegħed jiġi eliminat b'mod progressiv sa mid-dħul fis-seħħ tal-Liġi dwar l-EIT fl-2008 u l-benefiċċji tiegħu huma disponibbli sa tmiem l-2012. Il-GTĊ iddikjara wkoll li ma hemm ebda programm sostitut għall-FIEs u li issa, it-trattament tat-taxxa tal-FIEs huwa l-istess bħal kontribwenti korporattivi oħrajn. Il-Kummissjoni tosserva li dan il-programm tat-taxxa ta' benefiċċji matul il-PI peress li bosta produtturi PV ibbenefikaw minnu matul il-PI. Barra minn hekk, ma jistax jiġi eskluż li l-benefiċċji għadhom disponibbli skont dan il-programm jew li hemm disponibbli programm sostitut ieħor jew li wieħed simili ser jitnieda fil-ġejjieni. Tabilħaqq, kif spjegat hawn fuq, l-investigazzjoni wriet li hemm ukoll varjanti oħrajn tal-programm “tnejn b'xejn/tlieta nofs” li għadhom jibbenefikaw lil manifatturi ta' pannelli solari. Għalhekk, instab li dan il-programm għadu kumpensabbli.
(293)
L-iskema speċjali ta' varjanti ntużat minn esportatur minnhom li kkoopera, jiġifieri Yingli Green Energy. (d)
(d) Konklużjoni
(294)
Dan il-programm jikkostitwixxi sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku fil-forma ta' dħul mitluf tal-gvern li jagħti benefiċċju lill-kumpaniji riċevituri.
(295)
Din l-iskema ta' sussidju hija speċifika skont it-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku peress li l-leġiżlazzjoni skont din topera l-awtorità awtorizzanti, tillimita l-aċċess għal din l-iskema għal ċerti impriżi li jikkwalifikaw bħala FIEs u li jikkonformaw mal-kriterji speċifiċi stipulati fil-leġiżlazzjoni rilevanti biss.
(296)
B'hekk, dan is-sussidju għandu jitqies kumpensabbli.
(297)
Għall-iskema varjanti, għandu jitqies sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku fil-forma ta' dħul mitluf tal-gvern li jagħti benefiċċju lill-kumpaniji riċevituri.
(298)
Din l-iskema ta' sussidju hija speċifika skont it-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku peress li l-leġiżlazzjoni nfisha, li skont din topera l-awtorità awtorizzanti, illimitat l-aċċess għal din l-iskema għal ċerti impriżi u industriji kklassifikati bħala mħeġġa biss, bħall-industrija PV. L-iskema hija speċifika wkoll skont l-Artikolu 4(3) għaliex l-eliġibbiltà hija limitata għal ċerti reġjuni.
(299)
B'hekk, dan il-varjant għandu jitqies kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(300)
L-ammont tas-sussidju kumpensabbli huwa kkalkolat f'termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri li nstab li jeżisti matul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lir-riċevituri jitqies li huwa l-ammont tat-taxxa totali pagabbli skont ir-rata normali tat-taxxa, wara t-tnaqqis ta' dak li tħallas bir-rata ta' taxxa preferenzjali mnaqqsa. L-ammonti kkumpensati huma bbażati fuq il-figuri fir-ritorn tat-taxxa tal-kumpaniji għas-sena 2011. Peress li r-ritorn tat-taxxa awditjat għas-sena fiskali 2012 ma kienx disponibbli għand l-ebda wieħed mill-esportaturi li kkooperaw fil-kampjun, ittieħdu inkunsiderazzjoni l-figuri għas-sena sħiħa taxxabbli 2011.
(301)
B'konformità mal-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku dan l-ammont ta' sussidju (numeratur) ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PI, għaliex is-sussidju mhuwiex kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjonijiet u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(302)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi fil-kampjun tammonta għal:
Il-programm tnejn b'xejn/tlieta nofs
Kumpanija/Grupp
Rata tas-Sussidju
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, u kumpaniji relatati
0,31 %
Yingli Green Energy Holding Company u kumpaniji relatati
0,35 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,00 %
JingAo Group u kumpaniji relatati
0,47 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,00 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,00 %
Jinko Solar Co. Ltd u kumpaniji relatati
1,03 %
3.4.3.2. Tnaqqis tat-taxxa fuq l-introjtu għal FIEs orjentati lejn l-esportazzjoni
(303)
L-investigazzjoni kkonfermat li matul il-PI il-kumpaniji fil-kampjun ma rċevew l-ebda benefiċċju mill-programm.
3.4.3.3. Benefiċċju tat-taxxa fuq l-introjtu għal FIEs ibbażati f'post ġeografiku
(304)
L-investigazzjoni kkonfermat li matul il-PI il-kumpaniji fil-kampjun ma rċevew l-ebda benefiċċju mill-programm.
3.4.3.4. Tnaqqis tat-taxxa għal FIEs li jixtru tagħmir magħmul iċ-Ċina
(305)
L-investigazzjoni kkonfermat li matul il-PI il-kumpaniji fil-kampjun ma rċevew l-ebda benefiċċju mill-programm.
3.4.3.5. Kumpens għat-taxxa għar-riċerka u l-iżvilupp mill-FIEs
(a) Introduzzjoni
(306)
L-ilment allega li l-FIEs huma intitolati għal politiki tat-taxxa għall-attivitajiet ta' R&Ż tagħhom permezz ta' kumpens tat-taxxa ta' 150 fil-mija tal-ispejjeż tagħhom jekk dawn żdiedu b'10 fil-mija jew iktar meta mqabbla mas-sena ta' qabel.
(307)
Il-GTĊ iddikjara li din l-iskema spiċċat mad-dħul fis-seħħ tal-liġi dwar l-EIT fl-2008 u li ma kien hemm għad-dispożizzjoni ebda perjodu ta' eliminazzjoni gradwali. Madankollu, bosta esportaturi li kkooperaw fil-kampjun irrapportaw li bbenefikaw minn programm simili skont il-liġi dwar l-EIT tal-2008, u dan juri li l-programm preferenzjali ta' kumpens għall-kost tar-R&Ż għall-FIEs ittiħidlu postu minn programm speċifiku fl-2008. Il-GTĊ ma pprovdiex iktar informazzjoni dwar il-kumpens tat-taxxa ta' 150 % fit-tweġiba għall-kwestjonarju tiegħu jew fit-tweġiba għall-ittra ta' defiċenza.
(b) Bażi ġuridika
(308)
Din l-iskema hija pprovduta mill-Artikolu 30(1) tal-Liġi dwar l-EIT u mill-Artikolu 95 tar-Regolamenti dwar l-Implimentazzjoni tal-Liġi dwar it-Taxxa fuq id-Dħul tal-Impriżi tar-RPĊ (“Regolamenti ta' Implimentazzjoni tal-EIT”), u Miżuri Amministrattivi għad-Determinazzjoni ta' Impriżi tat-Teknoloġija Avvanzata u Ġdida (Guo Ke Fa Huo [2008] Nru 172), u l-Artikolu 93 tar-Regolament ta' Implimentazzjoni dwar l-EITs, flimkien mal-avviż tal-Amministrazzjoni Statali tat-Taxxa dwar il-kwistjonijiet li jikkonċernaw Il-Pagament tat-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Impriżi ta' Impriżi tat-Teknoloġija Avvanzata u Ġdida (Guo Shui Han [2008] Nru 985).
(309)
L-Artikolu 95 jiddikjara li tnaqqis addizzjonali ta' 50 % tan-nefqiet tar-R&Ż imsemmija fil-Punt 1 tal-Artikolu 30 jingħata għat-tali nefqiet fuq prodotti tat-teknoloġija għolja u ġdida sabiex ikunu soġġetti għal ammortizzament ibbażat fuq 150 % tal-kost tal-assi intanġibbli.
(c ) Sejbiet tal-investigazzjoni
(310)
Kif indikat hawn fuq, il-GTĊ ma pprovda ebda informazzjoni rilevanti għal din l-iskema fit-tweġibiet għall-kwestjonarji u l-ittra ta' defiċenza. Din l-iskema diġà kienet ikkumpensata fl-investigazzjoni ta' Karta Fina Miksija (79) u fl-investigazzjoni ta' Azzar Miksi b'Materjal Organiku (80) . Tabilħaqq, id-dispożizzjonijiet ġuridiku rilevanti juru li din l-iskema tipprovdi benefiċċju limitat għal kumpaniji li huma rikonoxxuti b'mod formali bħala Impriżi tat-Teknoloġija Avvanzata u Ġdida. Dawn il-kumpaniji jridu jġarrbu wkoll spejjeż tar-R&Ż għall-fini ta' żvilupp ta' teknoloġiji ġodda, prodotti ġodda u snajja' ġodda. L-impriżi eliġibbli jistgħu jpaċu 50 % addizzjonali tal-ispejjeż ta' R&Ż tagħhom kontra l-obbligazzjoni tat-taxxa fuq l-introjtu tagħhom. Anki spejjeż minn assi intanġibbli tar-R&Ż jintitolaw lill-kumpaniji eliġibbli għal tnaqqis ta' 150 % fl-ispejjeż attwali mġarrba minn dawn il-kumpaniji.
(311)
L-investigazzjoni stabbilixxiet li l-kumpaniji li jibbenefikaw minn din l-iskema jippreżentaw ir-Ritorn tat-Taxxa fuq l-Introjtu tagħhom u l-Annessi rilevanti. L-ammont propju tal-benefiċċju huwa inkluż kemm fir-ritorn tat-taxxa kif ukoll fl-Anness V. Huma biss kumpaniji li kisbu ċ-ċertifikat formali li jirrikonoxxihom bħala impriżi tat-Teknoloġijia Avvanzata u Ġdida li huma intitolati għal din l-iskema.
(d) Konklużjoni
(312)
Din l-iskema tikkostitwixxi sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku fil-forma ta' dħul mitluf mill-gvern li jagħti benefiċċju lill-kumpaniji riċevituri.
(313)
Dan is-sussidju huwa speċifiku skont it-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku peress li l-leġiżlazzjoni nfisha tillimita l-applikazzjoni ta' din l-iskema għal ċerti impriżi biss li huma rikonoxxuti b'mod formali bħala impriżi tat-Teknoloġija Avvanzata u Ġdida u li jġarrbu spejjeż tar-R&Ż biex jiżviluppaw teknoloġiji ġodda, prodotti ġodda u snajja' ġodda.
(314)
B'hekk, dan is-sussidju għandu jitqies kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(315)
L-ammont tas-sussidju kumpensabbli huwa kkalkolat f'termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri, li ntwera li jeżisti matul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lir-riċevituri jitqies li huwa l-ammont tat-taxxa totali pagabbli skont ir-rata normali tat-taxxa, wara li jitnaqqas xi tħallas bit-tnaqqis addizzjonali ta' 50 % tal-ispejjeż attwali fuq ir-R&Ż għall-proġetti approvati. L-ammonti kkumpensati huma bbażati fuq il-figuri fir-ritorn tat-taxxa tal-kumpaniji għas-sena 2011. Peress li r-ritorn tat-taxxa awditjat għas-sena fiskali 2012 ma kienx disponibbli għand l-ebda wieħed mill-esportaturi li kkooperaw fil-kampjun, ittieħdu inkunsiderazzjoni l-figuri għas-sena sħiħa taxxabbli 2011.
(316)
B'konformità mal-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont tas-sussidju (numeratur) ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PI, għaliex is-sussidju mhuwiex kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjonijiet u ma kienx iggarantit b'referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(317)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi fil-kampjun tammonta għal:
Kumpens tat-taxxa għar-riċerka u l-iżvilupp
Kumpanija/Grupp
Rata tas-Sussidju
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, u kumpaniji relatati
0,10 %
Yingli Green Energy Holding Company u kumpaniji relatati
0,49 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,00 %
JingAo Group u kumpaniji relatati
0,02 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,00 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,29 %
Jinko Solar Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,33 %
3.4.3.6. Rifużjonijiet tat-taxxa għal investiment mill-ġdid tal-profitti tal-FIEs f'impriżi orjentati lejn l-esportazzjoni
(318)
L-investigazzjoni kkonfermat li matul il-PI il-kumpaniji fil-kampjun ma rċevew l-ebda benefiċċju mill-programm.
3.4.3.7. Programmi tat-taxxa preferenzjali għal FIEs rikonoxxuti bħala impriżi tat-teknoloġija avvanzata jew ġdida
(319)
L-investigazzjoni kkonfermat li ma kien riċevut ebda benefiċċju skont il-programm mill-kumpaniji fil-kampjun matul il-PI peress li l-kumpaniji bbenefikaw mill-programm il-ġdid li ħa post dan it-trattament preferenzjali. Id-dettalji huma diskussi fil-punt 3.4.4.8. ta' hawn taħt.
3.4.3.8. Tnaqqis tat-taxxa għal impriżi tat-teknoloġija avvanzata u ġdida involuti fi proġetti magħżula
(a) Introduzzjoni
(320)
Dan il-programm jippermetti lil impriża rikonoxxuta bħala Impriża tat-Teknoloġija Avvanzata u Ġdida biex tibbenefika minn rata tat-taxxa fuq l-introjtu imnaqqsa ta' 15 % meta mqabbla mar-rata ordinarja ta' 25 %. Dan il-programm instab li huwa kumpensabbli mill-UE fl-investigazzjoni ta' Karta Fina Miksija u fl-investigazzjoni ta' Azzar Miksi b'Materjal Organiku; instab ukoll li huwa kumpensabbli mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti.
(b) Bażi ġuridika
(321)
Il-bażi ġuridika ta' dan il-programm hija l-Artikolu 28(2) tal-Liġi dwar l-EIT flimkien mal-Miżuri Amministrattivi għad-Determinazzjoni ta' Impriżi tat-Teknoloġija Avvanzata u Ġdida (Guo Ke Fa Huo [2008] Nru 172), u l-Artikolu 93 tar-Regolament ta' Implimentazzjoni dwar l-EITs, flimkien man-Notifika tal-Amministrazzjoni Statali tat-Taxxa dwar il-kwistjonijiet li jikkonċernaw il-Pagament tat-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Impriżi ta' Impriżi tat-Teknoloġija Avvanzata u Ġdida (Guo Shui Han [2008] Nru 985).
(c ) Sejbiet tal-investigazzjoni
(322)
Din l-iskema tapplika għal Impriżi rikonoxxuti tat-Teknoloġija Avvanzata u Ġdida li jeħtieġu appoġġ importanti mill-Istat. Dawn l-impriżi jkollhom drittijiet tal-proprjetà intellettwali ċentrali indipendenti u jridu jissodisfaw għadd ta' rekwiżiti: (i) il-produtturi tagħhom huma inklużi fl-ambitu tal-prodott fl-Oqsma tat-Teknoloġija Avvanzata b'Appoġġ Importanti tal-Istat; (ii) l-ispejjeż totali għar-R&Ż jammontaw għal ċertu sehem mid-dħul totali mill-bejgħ; (iii) l-introjtu minn prodotti tat-teknoloġija avvanzata u ġdida jammonta għal ċertu sehem mid-dħul totali mill-bejgħ; (iv) il-persunal attiv fir-R&Ż jammonta għal ċertu sehem mill-persunal totali; (v) ir-rekwiżiti l-oħrajn stabbiliti mill-Miżuri Amministrattivi tal-2008 għall-Impriżi tat-Teknoloġija Avvanzata u Ġdda huma ssodisfati.
(323)
Il-kumpaniji li jibbenefikaw minn din l-iskema jridu jippreżentaw ir-Ritorn tat-Taxxa fuq l-Introjtu tagħhom u l-Annessi rilevanti. L-ammont propju tal-benefiċċju huwa inkluż kemm fir-ritorn tat-taxxa kif ukoll fl-Anness V.
(d) Konklużjoni
(324)
B'hekk, l-iskema għandha titqies li hija sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku għaliex hemm kontribuzzjoni finanzjarja fil-forma ta' dħul mitluf mill-gvern li jagħti benefiċċju lill-kumpaniji riċevituri. Il-benefiċċju għar-riċevitur huwa daqs l-iffrankar tat-taxxa miksub minn dan il-programm skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku.
(325)
Dan is-sussidju huwa speċifiku skont it-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku peress li huwa limitat għall-impriżi li jirċievu ċ-ċertifikazzjoni ta' Impriżi tat-Teknoloġija Avvanzata u Ġdida u jikkonformaw mar-rekwiżiti kollha tal-miżuri amministrattivi tal-2008. Barra minn hekk, ma hemm ebda kriterji oġġettivi stabbiliti mil-leġiżlazzjoni jew l-awtorità awtorizzanti dwar l-eliġibbiltà tal-iskema u din mhijiex awtomatika skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(326)
B'hekk, dan is-sussidju għandu jitqies kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(327)
L-ammont tas-sussidju kumpensabbli huwa kkalkolat f'termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri, li ntwera li jeżisti matul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lir-riċevituri jitqies li huwa l-ammont tat-taxxa totali pagabbli skont ir-rata normali tat-taxxa, wara t-tnaqqis ta' dak li tħallas bir-rata ta' taxxa preferenzjali mnaqqsa. L-ammonti kkumpensati huma bbażati fuq il-figuri fir-ritorn tat-taxxa tal-kumpaniji għas-sena 2011. Peress li r-ritorn tat-taxxa awditjat għas-sena fiskali 2012 ma kienx disponibbli għand l-ebda wieħed mill-esportaturi li kkooperaw fil-kampjun, ittieħdu inkunsiderazzjoni l-figuri għas-sena sħiħa taxxabbli 2011.
(328)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi fil-kampjun tammonta għal:
Tnaqqis tat-taxxa għal impriżi tat-teknoloġija avvanzata u ġdida involuti fi proġetti magħżula
Kumpanija/Grupp
Rata tas-Sussidju
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, u kumpaniji relatati
0,31 %
Yingli Green Energy Holding Company u kumpaniji relatati
0,42 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,35 %
JingAo Group u kumpaniji relatati
0,13 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,86 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,00 %
Jinko Solar Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,00 %
3.4.3.9. Politika preferenzjali tat-taxxa fuq l-introjtu għal impriżi fir-reġjun tal-Grigal
(329)
L-investigazzjoni kkonfermat li matul il-PI il-kumpaniji fil-kampjun ma rċevew l-ebda benefiċċju mill-programm.
3.4.3.10. Programmi tat-taxxa tal-provinċja ta' Guangdong
(330)
L-investigazzjoni kkonfermat li matul il-PI il-kumpaniji fil-kampjun ma rċevew l-ebda benefiċċju mill-programm.
3.4.4. Programmi ta' Taxxa Indiretta u ta' Tariffi tal-Importazzjoni
3.4.4.1. Eżenzjonijiet mill-VAT u roħsijiet tat-tariffa ta' importazzjoni għall-użu ta' tagħmir importat
(a) Introduzzjoni
(331)
Dan il-programm jipprovdi eżenzjoni mill-VAT u t-tariffi ta' importazzjoni favur l-FIEs jew impriżi domestiċi għal importazzjonijiet ta' tagħmir kapitali użat fil-produzzjoni tagħhom. Biex jibbenefikaw mill-eżenzjoni, it-tagħmir ma jistax ikun jaqa' taħt lista ta' tagħmir mhux eliġibbli u l-impriża li tagħmel it-talba trid tikseb Ċertifikat ta' proġett Imħeġġeġ mill-Istat maħruġ mill-awtoritajiet Ċiniżi jew l-NDRC skont il-leġiżlazzjoni rilevanti dwar l-investimenti, it-taxxa u d-dwana. Dan il-programm kien ikkumpensat fil-proċedimenti antisussidji ta' Karta Fina Miksija u Azzar Miksi b'Materjal Organiku.
(b) Bażi ġuridika
(332)
Il-bażijiet ġuridiċi ta' dan il-programm huma ċ-Ċirkulari tal-Kunsill tal-Istat dwar l-Aġġustament tal-Politiki tat-Taxxa fuq it-Tagħmir Importat, Guo Fa Nru 37/1997, in-Notifika tal-Ministeru tal-Finanzi, l-Amministrazzjoni Ġenerali tad-Dwana u l-Amministrazzjoni Statali tat-Taxxa dwar l-Aġġustament ta' Ċerti Politiki Preferenzjali dwar id-Dazju fuq l-Importazzjonijiet, it-Tħabbira tal-Ministeru tal-Finanzi, l-Amministrazzjoni Ġenerali tad-Dwana u l-Amministrazzjoni Statali tat-Taxxa [2008] Nru 43, in-Notifika tal-NDRC dwar il-kwistjonijiet rilevanti li jikkonċernaw il-Ġestjoni tal-ittra ta' Konferma dwar Proġetti ffinanzjati b'mod domestiku jew minn barranin imħeġġa għall-iżvilupp mill-Istat, Nru 316 2006 tat-22 ta' Frar 2006 u l-Katalogu ta' Oġġetti ta' importazzjoni li ma jistgħux ikunu eżentati mid-dazju għal FIEs jew impriżi domestiċi, 2008.
(c ) Sejbiet tal-investigazzjoni
(333)
Dan il-programm jitqies li jipprovdi kontribuzzjoni finanzjarja fil-forma ta' dħul mitluf mill-GTĊ skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku peress li l-FIEs u impriżi domestiċi eliġibbli oħrajn jiġu eżentati milli jħallsu l-VAT u/jew tariffi li normalment ikunu dovuti. Għaldaqstant, il-kumpaniji riċevituri jibbenefikaw skont it-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Il-programm huwa speċifiku skont it-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku peress li l-leġiżlazzjoni li skont din topera l-awtorità awtorizzanti tillimita l-aċċess tiegħu għal impriżi li jinvestu f'kategoriji kummerċjali speċifiċi definiti b'mod eżawrjenti mil-liġi u li jappartjenu jew għall-kategorija mħeġġa jew għall-kategorija ristretta B fil-Katalogu għall-gwida tal-industriji għal investiment barrani u trasferiment ta' teknoloġija jew dawk li huma konformi mal-Katalogu ta' industriji, prodotti u teknoloġiji importanti li l-iżvilupp tagħhom huwa mħeġġeġ mill-Istat. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda kriterju oġġettiv li jillimita l-eliġibbiltà għal dan il-programm u l-ebda evidenza konklużiva li tikkonkludi li l-eliġibbiltà hija awtomatika skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(d ) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(334)
L-ammont tas-sussidju kumpensabbli huwa kkalkolat f'termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri, li ntwera li jeżisti matul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lir-riċevituri jitqies li huwa l-ammont ta' VAT u dazji eżentat fuq tagħmir importat. Sabiex jiġi żgurat li l-ammont kumpensabbli kopra biss il-perjodu tal-PI, il-benefiċċju riċevut ġie ammortizzat fuq il-ħajja tat-tagħmir skont il-proċeduri kontabilistiċi normali tal-kumpanija.
(335)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi fil-kampjun tammonta għal:
Eżenzjonijiet mill-VAT u roħsijiet tat-tariffa ta' importazzjoni għall-użu ta' tagħmir importat
Kumpanija/Grupp
Rata tas-Sussidju
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, u kumpaniji relatati
0,24 %
Yingli Green Energy Holding Company u kumpaniji relatati
0,44 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,38 %
JingAo Group u kumpaniji relatati
0,35 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,78 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,07 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,63 %
Jinko Solar Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,00 %
3.4.4.2. Roħsijiet tal-VAT fuq xirjiet mill-FIEs ta' tagħmir magħmul iċ-Ċina
(a) Introduzzjoni
(336)
Dan il-programm jipprovdi għal eżenzjoni mill-VAT għax-xiri ta' tagħmir prodott b'mod domestiku mill-FIEs. Biex jibbenefika mill-eżenzjoni, it-tagħmir ma jistax ikun jaqa' taħt lista ta' tagħmir mhux eliġibbli u l-valur tat-tagħmir ma jistax jaqbeż ċertu livell limitu. Dan il-programm kien fil-proċedimenti antisussidji ta' Karta Fina Miksija u Azzar Miksi b'Materjal Organiku.
(b) Bażi ġuridika
(337)
Il-bażijiet ġuridiċi huma l-Miżuri provviżorji għall-Amministrazzjoni tar-Rifużjonijiet tat-Taxxa għax-Xiri ta' Tagħmir manifatturat b'mod Domestiku mill-FIEs, il-Miżuri Prova għall-Amministrazzjoni tar-Rifużjoni tat-Taxxa mix-Xiri ta' Tagħmir magħmul iċ-Ċina għal Proġetti ta' Investiment Barrani u n-Notifika tal-Ministeru tal-Finanzi u l-Amministrazzjoni Statali tat-Taxxa dwar il-Kanċellazzjoni tal-Politika ta' Rifużjoni għat-Tagħmir Domestiku Mixtri minn Impriżi b'Investiment Barrani.
(c ) Sejbiet tal-investigazzjoni
(338)
Fit-tweġiba tiegħu għal-kwestjonarju antisussidji, il-GTĊ iddikjara li dan il-program waqaf mill-1 ta' Jannar 2009 u rrefera għaċ-Ċirkulari tal-Ministeru tal-Finanzi u l-Amministrazzjoni Statali tat-Taxxa dwar il-Waqfien tal-Politika ta' Rifużjoni fuq ix-Xiri ta' Tagħmir Manifatturat b'mod Domestiku minn Impriżi b'Investiment Barrani (CAISHUI{2008} Nru 176). Madankollu l-investigazzjoni wriet li bosta produtturi esportaturi fil-kampjun ibbenefikaw minn din l-iskema matul il-perjodu tal-investigazzjoni. L-esportaturi fil-kampjun ikkonċernati ssottomettew informazzjoni dettaljata dwar l-iskema, inkluż l-ammont ta' benefiċċju riċevut. Wara li dan ittieħed inkunsiderazzjoni ġie konkluż li l-GTĊ ma pprovdiex informazzjoni preċiża dwar dan il-programm u kif turi s-sitwazzjoni ta' ċerti produtturi esportaturi, dan il-programm għadu għaddej.
(339)
Peress li l-ebda informazzjoni mitluba ma ġiet ipprovduta mill-GTĊ, il-Kummissjoni qagħdet fuq l-informazzjoni sottomessa mill-produtturi esportaturi fil-kampjun.
(340)
Dan il-programm jitqies li jipprovdi kontribuzzjoni finanzjarja fil-forma ta' dħul mitluf mill-GTĊ skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku peress li FIEs huma eżentati mill-ħlas tal-VAT li kien ikun dovut li kieku ma kinux eżentati. Għaldaqstant, il-kumpaniji riċevituri jibbenefikaw skont it-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Il-programm huwa speċifiku skont it-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku peress li l-leġiżlazzjoni li skont din topera l-awtorità awtorizzanti tillimita l-aċċess tiegħu għal impriżi b'investiment barrani li jixtru tagħmir manifatturat b'mod domestiku u li jaqgħu taħt il-kategorija mħeġġa u l-Kategorija ristretta B tal-Katalogu ta' Industriji ffinanzjati minn Barranin u tagħmir mixtri fis-suq domestiku elenkat fil-Katalogu ta' industriji, prodotti u teknoloġiji importanti li l-iżvilupp tagħhom huwa mħeġġeġ mill-Istat. Barra minn hekk, il-Miżuri Prova għall-Amministrazzjoni tar-Rifużjoni tat-Taxxa mix-Xiri ta' Tagħmir Magħmul iċ-Ċina għal Proġetti b'Investiment Barrani u n-Notifika tal-Ministeru tal-Finanzi jillimitaw il-benefiċċju għall-FIEs li jappartjenu għall-kategorija mħeġġa fil-Katalogu Gwida tal-industriji b'investiment barrani jew il-Katalogu ta' industriji b'investiment barrani vantaġġużi fir-reġjuni Ċentrali u tal-Punent taċ-Ċina. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda kriterju oġġettiv li jillimita l-eliġibbiltà għal dan il-programm u l-ebda evidenza konklużiva li tikkonkludi li l-eliġibbiltà hija awtomatika skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku. Il-programm huwa speċifiku wkoll skont l-Artikolu 4(4)(b) tar-Regolament bażiku għaliex huwa kontinġenti fuq l-użu ta' prodotti domestiċi fuq dawk importati.
(d) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(341)
L-ammont tas-sussidju kumpensabbli huwa kkalkolat f'termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri, li ntwera li jeżisti matul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lir-riċevituri jitqies li huwa l-ammont ta' VAT eżentat fuq it-tagħmir domestiku. Sabiex jiġi żgurat li l-ammont kumpensabbli kopra biss il-perjodu tal-PI, il-benefiċċju riċevut ġie ammortizzat fuq il-ħajja tat-tagħmir skont il-prattika industrijali normali.
(342)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi fil-kampjun tammonta għal:
Roħsijiet tal-VAT fuq xirjiet mill-FIEs ta' tagħmir magħmul iċ-Ċina
Kumpanija/Grupp
Rata tas-Sussidju
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, u kumpaniji relatati
0,00 %
Yingli Green Energy Holding Company u kumpaniji relatati
0,00 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,00 %
JingAo Group u kumpaniji relatati
0,07 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,03 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,15 %
Jinko Solar Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,05 %
3.4.4.3. Wuxi Suntech Power Co. Ltd, u kumpaniji relatati Eżenzjonijiet mill-VAT u t-tariffi għal xirjiet ta' assi fissi skont il-programm tal-fondi ta' żvilupp tal-kummerċ barrani
(343)
L-investigazzjoni kkonfermat li matul il-PI il-kumpaniji fil-kampjun ma rċevew l-ebda benefiċċju mill-programm.
3.4.5. Il-forniment ta' prodotti u servizzi għal remunerazzjoni inqas minn adegwata
3.4.5.1. Forniment mill-gvern ta' polisiliċju għal remunerazzjoni inqas minn adegwata
(344)
L-investigazzjoni kkonfermat li matul il-PI il-kumpaniji fil-kampjun ma rċevew l-ebda benefiċċju mill-programm.
3.4.5.2. Forniment mill-gvern ta' estrużjonijiet tal-aluminju għal remunerazzjoni inqas minn adegwata
(345)
L-investigazzjoni kkonfermat li matul il-PI il-kumpaniji fil-kampjun ma rċevew l-ebda benefiċċju mill-programm.
3.4.5.3. Forniment mill-gvern ta' ħġieġ għal remunerazzjoni inqas minn adegwata
(346)
L-investigazzjoni kkonfermat li matul il-PI il-kumpaniji fil-kampjun ma rċevew l-ebda benefiċċju mill-programm.
3.4.5.4. Forniment mill-gvern ta' enerġija
(a) Introduzzjoni
(347)
L-ilmentatur allega li wħud mill-produtturi Ċiniżi tal-polisiliċju bbenefikaw mill-elettriku rħis ipprovdut b'remunerazzjoni inqas minn adegwata.
(b) Sejbiet tal-investigazzjoni
(348)
L-investigazzjoni stabbilixxiet li ħafna mill-produtturi esportaturi fil-kampjun kellhom produttur tal-polisiliċju relatat fi ħdan il-grupp tal-kumpaniji tagħhom. Instab li wieħed mill-gruppi ta' produtturi esportaturi fil-kampjun, jiġifieri LDK Solar, irċieva b'mod regolari sussidji sinifikanti fit-tariffi tal-elettriku mill-Uffiċċju Finanzjarju taż-Żona Ekonomika ta' Xin Yu. Għad li f'dan il-każ il-kumpanija ma bbenefikatx direttament mir-rata inqas tal-elettriku minn dik disponibbli fis-suq, ir-rifużjonijiet sinifikanti pprovduti mill-Uffiċċju Finanzjarju taż-Żona Ekonomika ta' Xin Yu eventwalment irriżultaw f'sitwazzjoni fejn il-kumpanija rċeviet benefiċċji mill-forniment ta' elettriku rħis u b'hekk huma funzjonalment ekwivalenti għal forniment mill-gvern bi prezzijiet inqas minn tas-suq. Xorta waħda, anki jekk ir-rifużjoni titqies bħala għotja, il-miżura hija marbuta mill-qrib mal-allegazzjoni tal-ilmentatur u taqa' taħt l-ambitu tal-investigazzjoni. Il-kumpanija kkonċernata f'LDK Group irċeviet kważi rifużjoni totali tat-tariffi tal-elettriku tagħha dovuti fil-PI.
(349)
Il-grupp LDK Solar irċieva, permezz tal-produttur tal-polisiliċju relatat miegħu, kontribuzzjoni finanzjarja fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(iii) tar-Regolament bażiku peress li l-gvern lokali pprovda s-sussidji tat-tariffa tal-elettriku, jew fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(i). Dan jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja tal-gvern fil-forma ta' forniment ta' prodotti oħrajn minbarra l-infrastruttura ġenerali skont it-tifsira tar-Regolament bażiku. Inkella, huwa trasferiment dirett ta' fondi.
(350)
LDK Solar irċeviet benefiċċju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku sal-punt li l-gvern ipprovda elettriku għal remunerazzjoni inqas minn adegwata. Ġie stabbilit li dan l-esportatur, minħabba s-sussidji fit-tariffa tal-elettriku, kien effettivament soġġett għal rata inqas mir-rata ġeneralment disponibbli. It-trasferiment dirett ta' fondi jagħti benefiċċju għaliex huwa għotja mhux ripagabbli li mhijiex disponibbli fis-suq.
(351)
Is-sussidju fil-forma ta' forniment tal-elettriku rħis permezz ta' rifużjoni lil produttur minnhom fil-kampjun huwa speċifiku skont it-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku peress li s-sussidji tat-tariffi tal-elettriku tħallsu biss lil LDK. Is-sussidju huwa reġjonalment speċifiku wkoll għal ċerti impriżi fi ħdan iż-Żona Ekonomika ta' Xin YU. In-nuqqas ta' kooperazzjoni ta' LDK u l-GTĊ fir-rapportar ta' dan is-sussidju wassal għas-sejbiet ta' hawn fuq li saru fuq il-bażi tal-fatti disponibbli.
(c ) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(352)
L-ammont tas-sussidju kien daqs l-ammont tar-rifużjoni li jkopri l-perjodu tal-PI.
(353)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi fil-kampjun tammonta għal:
Elettriku għal remunerazzjoni inqas minn adegwata
Kumpanija/Grupp
Rata tas-Sussidju
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, u kumpaniji relatati
0,00 %
Yingli Green Energy Holding Company u kumpaniji relatati
0,00 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,00 %
JingAo Group u kumpaniji relatati
0,00 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd u kumpaniji relatati
2,45 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,00 %
Jinko Solar Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,00 %
3.4.5.5. Il-forniment ta' drittijiet ta' użu tal-art għal remunerazzjoni inqas minn adegwata
(a) Introduzzjoni
(354)
L-ilmentatur allega li l-produtturi Ċiniżi tal-prodott ikkonċernat jirċievu drittijiet ta' użu tal-art mill-GTĊ għal remunerazzjoni inqas minn adegwata peress li l-gvernijiet nazzjonali jew lokali ma jipprovdux id-drittijiet b'konsistenza mal-prinċipji tas-suq.
(355)
Il-GTĊ iddikjara li hemm suq tal-artijiet kompetittiv standardizzat u ordinat li fih id-drittijiet ta' użu tal-art iridu jkunu nnegozjati b'mod pubbliku skont il-liġi fis-suq tal-artijiet. Il-GTĊ iddikjara wkoll li l-art industrijali u kummerċjali għandha tinkiseb permezz ta' kumpens għall-użu fis-suq miftuħ permezz ta' offerti, irkant u kompetizzjoni u “irrispettivament min-numru ta' offerti jew il-prezz inizjali, il-prezz imħallas fl-aħħar jirrappreżenta l-prezz tas-suq li huwa ddeterminat minn provvista u domanda tas-suq ħieles”. Il-GTĊ iddikjara wkoll li t-trasferiment tad-drittijiet ta' użu tal-art ma għandux jinkludi restrizzjonijiet fit-tħabbira tat-trasferiment permezz ta' offerti, irkant u kwotazzjoni li jaffettwaw dik il-kompetizzjoni ġusta
(356)
Il-GTĊ ma pprovda l-ebda dejta fir-rigward tal-prezzijiet kurrenti tad-drittijiet ta' użu tal-art u l-prezzijiet inizjali tal-art imsawra mill-gvern. L-informazzjoni pprovduta mill-GTĊ fir-rigward tat-tranżazzjonijiet tad-drittijiet ta' użu tal-art kif mitlub fil-kwestjonarju kienet inkompluta. Meta kkoreġa t-tweġiba inizjali tiegħu għall-kwestjonarju matul iż-żjara ta' verifika, ikkonferma wkoll li wħud mit-tranżazzjonijiet irrapportati kienu soġġetti għal proċedura tal-offerti. Madankollu, ma ġew ipprovduti l-ebda dettalji dwar in-numru ta' offerti u d-differenza bejn il-prezz inizjali u finali, kif mitluba fil-kwestjonarju.
(357)
Matul il-verifika, il-Kummissjoni talbet għal evidenza mill-GTĊ biex issostni d-dikjarazzjonijiet tiegħu dwar it-trasferimenti tad-drittijiet ta' użu tal-art fiċ-Ċina huma assenjati permezz ta' offerti, kwotazzjoni jew irkant. Ta' min jinnota li skont l-Artikolu 11 tad-Dispożizzjonijiet dwar l-Assenjament tad-Dritt ta' Użu tal-Art ta' Kostruzzjoni tal-Istat permezz ta' Stedina għal Offerta, Irkant u Kwotazzjoni, l-awtorità responsabbli tal-Istat toħroġ avviż pubbliku kull meta jseħħ il-proċess ta' offerta/irkant/kwotazzjoni. Fuq din il-bażi, il-Kummissjoni talbet in-notifiki pubbliċi kollha għat-tranżazzjonijiet li kienu soġġetti għal dawn il-proċeduri sabiex tiġbor u tivverifika informazzjoni mitluba fil-kwestjonarju. Il-GTĊ ma pprovda l-ebda wieħed minn dawn in-notifiki peress li ddikjara li “ma għadhomx jeżistu”. Għalhekk, il-Kummissjoni ma setgħetx tivverifika l-informazzjoni dwar it-tranżazzjonijiet tad-drittijiet ta' użu tal-art ta' produtturi esportaturi fil-kampjun.
(358)
Il-Kummissjoni għarrfet lill-GTĊ bil-kunsiderazzjoni tagħha li tapplika d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 28 tar-Regolament (KE) Nru 597/2009 fir-rigward ta' din l-iskema ta' sussidju u peress li l-GTĊ, fit-tweġiba tiegħu għall-ittra tal-Kummissjoni tat-23 ta' Mejju 2013 ma pprovdiex spjegazzjoni sodisfaċenti jew xi evidenza ġdida dwar din il-kwistjoni, il-Kummissjoni kellha tibbaża s-sejbiet tagħha fuq l-aħjar fatti disponibbli, jiġifieri f'dan il-każ fuq l-informazzjoni sottomessa mill-produtturi esportaturi fil-kampjun u informazzjoni oħra pubblikament disponibbli.
(359)
Il-Kummissjoni talbet ukoll mill-GTĊ, bis-suppożizzjoni li ma hemm ebda prezz tas-suq għall-art fir-RPĊ, il-fehmiet tiegħu fuq punti ta' riferiment possibbli. Għad li din kienet biss suppożizzjoni u b'ebda mod sejba jew konklużjoni fiż-żmien meta l-kwestjonarju ntbagħat lill-GTĊ, il-GTĊ ta l-fehma tiegħu li din is-suppożizzjoni hija falza u ma pprovda l-ebda informazzjoni konkreta fuq punti ta' riferiment possibbli. Il-GTĊ issottometta biss li “jekk għandu jintuża xi punt ta' riferiment, dan għandu jkun il-prezzijiet li l-industriji Ċiniżi li mhumiex favoriti jkollhom iħallsu għal art simili”. Peress li l-GTĊ ma ddivulgax liema industriji mhumiex “favoriti” u lanqas ma pprovda xi informazzjoni dwar il-prezzijiet li dawn l-industriji qegħdin iħallsu għall-art industrijali fiċ-Ċina, il-Kummissjoni ma setgħetx tivvaluta jekk jikkostitwixxux punt ta' riferiment xieraq. F'dan ir-rigward ta' min jinnota li fl-investigazzjonijiet preċedenti tagħha Karta Fina Miksija u Azzar Miksi b'Materjal Organiku, il-Kummissjoni sabet li lanqas il-forniment tad-drittijiet ta' użu tal-art lil dawn l-industriji ma jirrispetta l-prinċipji tas-suq.
(b) Bażi ġuridika
(360)
Il-forniment tad-dritt ta' użu tal-art fiċ-Ċina jaqa' taħt il-Liġi dwar l-Amministrazzjoni tal-Artijiet tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
(c ) Sejbiet tal-investigazzjoni
(361)
Skont l-Artikolu 2 tal-Liġi dwar l-Amministrazzjoni tal-Artijiet, l-art hija kollha proprjetà tal-Istat peress li, skont il-kostituzzjoni Ċiniża u d-dispożizzjonijiet ġuridiċi rilevanti, l-art tappartjeni b'mod kollettiv għall-Poplu taċ-Ċina. L-ebda art ma tista' tinbiegħ iżda d-drittijiet ta' użu tal-art jistgħu jkunu assenjati skont il-liġi. L-awtoritajiet tal-Istat jistgħu jassenjaw it-tali drittijiet permezz ta' offerti pubbliċi, kwotazzjoni jew irkant.
(362)
Il-produtturi esportaturi li kkooperaw irrapportaw informazzjoni dwar l-art li għandhom kif ukoll ħafna mill-kuntratti/ċertifikati rilevanti tad-drittijiet ta' użu tal-art, iżda ġiet ipprovduta biss informazzjoni ferm limitata mill-GTĊ dwar il-prezzijiet tad-drittijiet ta' użu tal-art.
(363)
Kif intqal hawn fuq il-GTĊ iddikjara li d-drittijiet ta' użu tal-art fiċ-Ċina huma assenjati permezz ta' offerti, irkant u kompetizzjoni. Dan huwa stipulat ukoll fl-Artikolu 137 tal-Liġi tad-Dritt Reali tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
(364)
Madankollu, instab li din is-sistema kif deskritta mill-GTĊ mhux dejjem taħdem bl-istess mod fil-prattika. Matul il-verifika ta' produtturi esportaturi fil-kampjun, il-Kummissjoni kisbet ċerti notifiki maħruġa minn awtoritajiet rilevanti dwar tad-drittijiet ta' użu tal-art disponibbli għal trasferiment. Filwaqt li notifika minnhom tillimita b'mod speċifiku lix-xerrejja potenzjali tad-drittijiet ta' użu tal-art għall-industrija fotovoltajka (81), hemm ieħor li jistabbilixxi l-limiti għall-prezz inizjalment stipulat mill-awtoritajiet u ma jħallix lis-suq jiddetermina l-prezz. (82) L-irkanti nfushom ma tqisux li jipprovdu kompetizzjoni vera għaliex f'ħafna mill-eżempji li dehru matul il-verifiki fuq il-post tal-produtturi esportaturi, kumpanija waħda biss għamlet offerta (il-produttur PV fil-kampjun biss) u għalhekk, l-offerta tal-ftuħ tiegħu (il-valur stabbilit mill-Uffiċċju lokali tal-Artijiet) kien il-prezz finali għal kull metru kwadru.
(365)
L-evidenza ta' hawn fuq tikkontradixxi d-dikjarazzjonijiet tal-GTĊ li l-prezzijiet imħallsa għad-drittijiet ta' użu tal-art fir-RPĊ jirrappreżentaw il-prezz tas-suq li huwa ddeterminat minn provvista u domanda tas-suq ħieles u li t-trasferiment tad-drittijiet ta' użu tal-art ma għandux jinkludi restrizzjonijiet fit-tħabbira tat-trasferiment permezz ta' offerti, irkant u kwotazzjoni li jaffettwaw il-kompetizzjoni ġusta. Instab ukoll li xi produtturi esportaturi fil-kampjun irċevew rifużjonijiet minn awtoritajiet lokali biex jikkumpensaw għall-prezzijiet (diġà baxxi) li ħallsu għad-drittijiet ta' użu tal-art.
(366)
Minbarra l-prezzijiet baxxi, uħud mill-produtturi esportaturi fil-kampjun irċivew fondi oħrajn relatati max-xiri ta' drittijiet ta' użu tal-art li effettivament naqqsu saħansitra iktar il-prezz propju mħallas għad-drittijiet ta' użu tal-art.
(367)
Is-sejbiet tal-proċediment jikkonfermaw li s-sitwazzjoni li tikkonċerna l-forniment u x-xiri tal-art fir-RPĊ mhijiex ċara u trasparenti u spiss il-prezzijiet jiġu stabbiliti b'mod arbitrarju mill-awtoritajiet. L-awtoritajiet jistabbilixxu l-prezzijiet skont is-Sistema ta' Evalwazzjoni tal-Artijiet Urbani li tobbligahom sabiex fost kriterji oħrajn iqisu wkoll il-politika industrijali meta jfasslu l-prezz tal-art industrijali (83).
(368)
Barra minn hekk, l-informazzjoni indipendenti pubblikament disponibbli tissuġġerixxi li l-art fir-RPĊ hija pprovduta b'rati inqas minn dawk normali tas-suq. (84)
(d) Konklużjoni
(369)
B'hekk, il-forniment ta' drittijiet ta' użu tal-art mill-GTĊ għandu jitqies li huwa sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(iii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku fil-forma ta' forniment ta' prodotti li jagħti benefiċċju lill-kumpaniji riċevituri. Kif spjegat fil-premessi minn (364) sa (367) hawn fuq, ma hemm l-ebda suq funzjonanti għall-artijiet fir-RPĊ u l-użu ta' punt ta' riferiment estern (ara l-premessa (372) hawn isfel) juri li l-ammont imħallas għad-drittijiet ta' użu tal-art mill-esportaturi fil-kampjun huwa ferm inqas mir-rata normali tas-suq. Barra minn hekk, ir-rifużjonijiet mill-awtoritajiet lokali huma trasferimenti diretti ta' fondi li jagħtu benefiċċju għaliex huma għotjiet mhux ripagabbli mhux disponibbli fis-suq. Is-sussidju huwa speċifiku skont l-Artikolu 4 2(a) u 4 2(c) tar-Regolament bażiku għaliex l-aċċess preferenzjali għall-art industrijali huwa limitat biss għal kumpaniji li jappartjenu għal ċerti industriji, f'dan il-każ l-industrija fotovoltajka, ċerti tranżazzjonijiet biss kienu soġġetti għal proċess ta' offerti, spiss il-prezzijiet jitfasslu mill-awtoritajiet u l-prattiki tal-gvern f'dan il-qasam mhumiex ċari u mhumiex trasparenti. Is-sitwazzjoni li tikkonċerna l-art fir-RPĊ hija diskussa wkoll fid-Dokument ta' Ħidma tal-FMI li jikkonferma li l-forniment ta' drittijiet ta' użu tal-art lill-industriji Ċiniżi ma jirrispettax il-kundizzjonijiet tas-suq (85).
(370)
Konsegwentement, dan is-sussidju jitqies kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(371)
Kif kien konkluż li s-sitwazzjoni fir-RPĊ fir-rigward tad-drittijiet ta' użu tal-art mhijiex immexxija mis-suq, jidher li ma hemm ebda punt ta' riferiment privat disponibbli affattu fir-RPĊ. Għalhekk, aġġustament tal-ispejjeż jew il-prezzijiet fir-RPĊ mhuwiex prattikabbli. F'dawn iċ-ċirkustanzi, jitqies li ma hemm ebda suq fir-RPĊ u, b'konformità mal-Artikolu 6(d)(ii) tar-Regolament bażiku, l-użu ta' punt ta' riferiment estern għall-kejl tal-ammont ta' benefiċċju huwa ġġustifikat. Peress li l-GTĊ ma kkooperax jew naqas milli jissottometti xi proposta għal punt ta' riferiment estern, il-Kummissjoni kellha tirrikorri għal fatti disponibbli sabiex tistabbilixxi punt ta' riferiment estern xieraq. F'dan ir-rigward jitqies xieraq li tintuża informazzjoni mit-Territorju Doganali Separat tat-Tajwan bħala punt ta' riferiment xieraq. Din l-informazzjoni ntużat ukoll f'investigazzjonijiet preċedenti ta' Karta Fina Miksija u Azzar Miksi b'Materjal Organiku.
(372)
Il-Kummissjoni tqis li l-prezzijiet tal-art fit-Tajwan joffru l-aħjar sostitut għaż-żoni fir-RPĊ fejn huma bbażati l-produtturi esportaturi li kkooperaw. Il-biċċa l-kbira tal-produtturi esportaturi jinsabu fiż-żoni żviluppati b'PDG għoli fi provinċji b'densità tal-popolazzjoni għolja.
(373)
L-ammont tas-sussidju kumpensabbli huwa kkalkolat f'termini tal-benefiċċju mogħti lir-riċevituri, li ntwera li jeżisti matul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lir-riċevituri huwa kkalkolat billi tittieħed inkunsiderazzjoni d-differenza bejn l-ammont imħallas minn kull kumpanija (imnaqqas bl-ammont ta' rifużjonijiet tal-gvern lokali) għad-drittijiet ta' użu tal-art u l-ammont li normalment kellu jitħallas fuq il-bażi tal-punt ta' riferiment Tajwaniż.
(374)
Meta għamlet dan il-kalkolu, il-Kummissjoni użat il-prezz medju tal-art għal kull metru kwadru stabbilit fit-Tajwan ikkoreġut għad-deprezzament tal-munita u l-evoluzzjoni tal-PDG mid-dati tal-kuntratti rispettivi tad-dritt ta' użu tal-art. L-informazzjoni dwar il-prezzijiet tal-art industrijali nkisbet mill-websajt tal-Uffiċċju Industrijali tal-Ministeru tal-Affarijiet Ekonomiċi tat-Tajwan. Id-deprezzament tal-munita u l-evoluzzjoni tal-PDG għat-Tajwan ġew ikkalkolati fuq il-bażi tar-rati ta' inflazzjoni u l-evoluzzjoni tal-PDG per capita bil-prezzijiet kurrenti f'USD għat-Tajwan kif ippubblikati mill-FMI fil-Ħarsa Ġenerali Ekonomika Dinjija tiegħu tal-2011. B'konformità mal-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont tas-sussidju (numeratur) ġie allokat għall-PI billi ntuża ż-żmien tal-ħajja normali tad-dritt ta' użu tal-art għall-art ta' użu industrijali, jiġifieri 50 sena. Imbagħad, dan l-ammont ġie allokat għall-fatturat ta' bejgħ totali tal-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PI, għaliex is-sussidju mhuwiex kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjonijiet u ma kienx iggarantit b'referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(375)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi fil-kampjun tammonta għal:
Drittijiet ta' Użu tal-Art b'remunerazzjoni inqas minn adegwata
Kumpanija/Grupp
Rata tas-Sussidju
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, u kumpaniji relatati
0,31 %
Yingli Green Energy Holding Company u kumpaniji relatati
0,77 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,65 %
JingAo Group u kumpaniji relatati
1,31 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd u kumpaniji relatati
4,28 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd u kumpaniji relatati
0,32 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
1,73 %
Jinko Solar Co. Ltd u kumpaniji relatati
1,66 %
3.5. Kummenti ta' partijiet wara divulgazzjoni definittiva
(376)
Il-GTĊ oġġezzjona għall-fatt li ċerta informazzjoni mid-dokument ta' divulgazzjoni definittiva ġiet ikkwotata minn ċerti mezzi tax-xandir u partijiet interessati wara d-divulgazzjoni. F'dan ir-rigward, huwa osservat li l-Kummissjoni ma ppubblikatx id-dokument. Iżda mhuwiex possibbli li l-Kummissjoni tikkontrolla l-azzjonijiet ta' bosta mijiet ta' partijiet interessati li rċveew id-dokument ta' divulgazzjoni. Jekk uħud mill-partijiet iddeċidew li jagħmlu d-dokument ta' divulgazzjoni pubbliku jew jesprimu l-fehma tagħhom dwar id-dokumet, il-Kummissjoni ma kellha ebda mezz biex iżżommhom milli jagħmlu dan.
3.5.1. Il-kummenti tal-GTĊ dwar dikjarazzjonijiet allegatament żbaljati fid-dokument ta' divulgazzjoni definittiva
(377)
Il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni kisret ir-rekwiżit ta' “żmien adegwat” tal-Artikolu 12.1 tal-Ftehim tal-SCM. Skont il-GTĊ l-estensjonijiet estensivi tad-data ta' skadenza mogħtija mill-Kummissjoni għat-tweġib tal-kwestjonarju (kif spjegat fil-premessa (104) hawn fuq) ma kinux biżżejjed għal dan l-għan. Il-GTĊ kompla billi ddikjara li dak li huwa “perjodu raġonevoli” skont l-Artikolu 12.7 tal-ASCM jikkostitwixxi wkoll “żmien adegwat” skont l-Artikolu 12.1 tal-ASCM għad-dokumenti kollha l-oħrajn tat-tip ta' kwestjonarju. Il-GTĊ iddikjara wkoll li ma setax jikkomunika mal-produtturi esportaturi fil-kampjun ladarba l-kampjun ġie finalizzat u għaldaqstant, iż-żmien mogħti għat-tweġiba bejn ir-riċevuta tal-kwestjonarju u d-deċiżjoni ta' kampjunar kien inutli. Il-GTĊ iddikjara li x-“xewqa” tal-Kummissjoni li tlesti l-investigazzjoni malajr donnha tirbaħ fuq ir-“rekwiżit mhux negozjabbli” li jingħataw żmien adegwat skont l-Artikolu 12.1. Il-Kummissjoni ma taqbilx ma' dawn id-dikjarazzjonijiet peress li tat iż-żmien massimu possibbli kollu li setgħet lill-GTĊ biex jissottometti tweġibiet għall-kwestjonarju u l-ittra ta' defiċenza. Il-GTĊ kien mgħarraf ukoll li jkun possibbli li jissottometti d-dokumenti mitlubin sad-data taż-żjara ta' verifikazzjoni.
Il-Kummissjoni ma pprekludietx lill-GTĊ milli jissottometti xi informazzjoni matul il-proċediment u f'bosta okkażjonijiet fakkret lill-GTĊ bil-possibilità li jitlob għal smigħ li matulu setgħu jiġu ppreżentati l-informazzjoni u l-fehmiet tal-GTĊ. Huwa osservat li ebda informazzjoni sottomessa mill-GTĊ matul il-proċediment ma ġiet rifjutata minħabba l-puntwalità. Id-dikjarazzjoni tal-GTĊ li ż-żmien mogħti għat-tweġiba bejn ir-riċevuta tal-kwestjonarju u d-deċiżjoni tal-kampjunar kien inutli mhijiex korretta. Parti kbira tal-kwestjonarju kienet tikkonċerna l-livell ġenerali tas-sussidju tal-industrija/prodott ikkonċernat u l-GTĊ bl-ebda mod ma kien limitat mid-deċiżjoni ta' kampjunar biex jiġbor informazzjoni ta' għamla ġenerali. B'mod iktar importanti, wara l-għamla tal-kampjun, il-GTĊ kien baqagħlu 43 jum biex jiġbor informazzjoni speċifika għall-produtturi esportaturi fil-kampjun. Il-Kummissjoni aġixxiet skont l-Artikolu 12.1 tal-Ftehim tal-SCM u tat lill-GTĊ żmien adegwat biex jippreżenta l-evidenza kollha li qies relevanti, filwaqt li jiftakar li obbligu bħal dan ma jistax ikun bla data ta' skadenza, sabiex tkun żgurata t-tlestija fil-ħin tal-investigazzjoni.
(378)
Il-GTĊ iddikjara wkoll li għall-ewwel il-Kummissjoni talbet informazzjoni dettaljata dwar produtturi esportaturi mhux fil-kampjun li ma kinitx “informazzjoni neċessarja” għall-fini tal-investigazzjoni li hija bbażata fuq il-kampjunar. F'dan ir-rigward ta' min jinnota li fiż-żmien li fih intbagħat il-kwestjonarju indirizzat għall-GTĊ, id-deċiżjoni dwar jekk kienx se jkun hemm kampjunar applikat f'dan il-proċediment ma kinitx finali. Wara li l-Kummissjoni rċeviet tweġibiet dwar il-kampjunar mill-produtturi esportaturi Ċiniżi u deher li l-kooperazzjoni min-naħa tal-esportaturi kienet waħda tajba, u ladarba beda jidher li l-esportaturi fil-kampjun kienu se jikkooperaw billi jwieġbu b'mod adegwat għall-kwestjonarji tagħhom, il-Kummissjoni ma insistietx fuq il-forniment ta' informazzjoni speċifika għall-kumpaniji dwar is-sussidjar minn produtturi esportaturi mhux fil-kampjun. Għaldaqstant, il-Kummissjoni ma taqbilx ma' dan.
(379)
Il-GTĊ iddikjara li fid-dokument ta' divulgazzjoni definittiva, il-Kummissjoni ddikjarat b'mod żbaljat li l-GTĊ baqa' lura milli jagħti ċerta informazzjoni fit-tweġiba għall-kwestjonarju u s-sottomissjoijiet sussegwenti. Dan mhuwiex korrett. Kif diġà ddikjarat il-Kummissjoni fl-ittra tagħha tat-23 ta' Mejju 2013 lill-GTĊ, il-GTĊ naqas milli jipprovdi l-informazzjoni mitluba fir-rigward tal-istituzzjonijiet finanzjarji tal-Istat, dokumenti relatati ma' Sinosure u l-forniment ta' assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni, dokumenti relatati mal-Programm ta' Dimostrazzjoni Golden Sun, u informazzjoni dwar il-forniment ta' Drittijiet ta' Użu tal-Art.
(380)
Skont il-GTĊ, il-Kummissjoni ma kinitx applikat il-fatti disponibbli bħala mekkaniżmu biex timla l-informazzjoni nieqsa kif preskritt mill-Bords u t-tilwim tad-WTO (86) u minflok “applikat inferenzi avversi b'mod punittiv u kompliet tikser id-dispożizzjonijiet tal-Ftehim tal-SCM”. Il-GTĊ kompla jiddikjara li l-Kummissjoni ma użatx il-fatti disponibbli “biss għall-fini ta' sostituzzjoni tal-informazzjoni li tista' tkun nieqsa iżda bħala l-bażi speċifika għas-sejbiet kollha tagħha ta' sussidju filwaqt li warrbet kompletament l-ammont importanti ta' informazzjoni pprovduta mill-GTĊ u l-istituzzjonijiet finanzjarji involuti spiss fuq il-bażi tal-allegat nuqqas ta' għoti ta' tweġibiet perfetti jew li tiġi ppruvata kull figura”. Dan mhuwiex dak li għamlet il-Kummissjoni. L-informazzjoni kollha inklużi pjanijiet u leġiżlazzjoni mill-GTĊ tqieset u ġiet analizzata u s-sejbiet huma bbażati fuq dawn id-dokumenti kif stipulat mill-GTĊ, kull meta dawn id-dokumenti kienu disponibbli u l-verifika kkonfermat il-preċiżjoni tagħhom. Il-kwotazzjonijiet spissi minn dawn id-dokumenti li jappoġġaw il-fatti huma eżempju ta' kif il-Kummissjoni ttrattat l-informazzjoni sottomessa mill-GTĊ. Fil-premessa (110) hawn fuq il-Kummissjoni tispejga biċ-ċar l-uniċi sitwazzjonijiet li fihom l-informazzjoni sottomessa ma tteħditx bil-valur nominali tagħha.
(381)
Il-GTĊ kompla jiddikjara li l-Kummissjoni kkontradixxiet lilha nnifisha meta fid-dokument ta' divulgazzjoni definittiva iddikjarat li f'din l-investigazzjoni talbet informazzjoni speċifika għat-tranżazzjonijiet biss fir-rigward tal-esportaturi fil-kampjun u xi mkien ieħor fid-dokument iddikjarat li “l-kwestjonarju tal-gvern mhuwiex limitat għall-esportaturi fil-kampjun.” Dan mhuwiex minnu. Il-Kummissjoni ma għamlitx dikjarazzjonijiet kontradittorji. Kif diġà ġie spjegat fil-premessa (378) hawn fuq, il-Kummissjoni llimitat it-talba inizjali tagħha dwar il-forniment tal-informazzjoni speċifika għall-kumpaniji għall-produtturi esportaturi fil-kampjun wara d-deċiżjoni li tapplika l-kampjunar. Madankollu, sabiex tivvaluta l-kumpensabilità tal-iskemi ta' sussidju allegati, il-Kummissjoni talbet anki informazzjoni oħra li mhijiex informazzjoni relatata mal-produtturi esportaturi fil-kampjun, bħal informazzjoni dwar is-swieq finanzjarji fiċ-Ċina jew is-suq għad-drittijiet ta' użu tal-art. Għaldaqstant, jintqal li “l-kwestjonarju tal-gvern mhuwiex limitat għall-esportaturi fil-kampjun”.
(382)
Il-GOCGTĊ iddikjara wkoll li l-Kummissjoni donnha qed tinjora l-fatt li ma tistax taqbad u tirrifjuta l-informazzjoni jekk din ma tkunx disponibbli għal verifika. Dan mhuwiex kif il-Kummissjoni ttrattat informazzjoni f'dan il-proċediment. Fl-ebda okkażjoni n-“nuqqas ta' disponibilità ta' verifika” ma kienet l-unika raġuni għaliex ma ġietx aċċettata t-tali informazzjoni bis-sħiħ. Madankollu, meta informazzjoni oħra fil-fajl kienet qed tikkontradixxiha u fl-istess ħin il-GTĊ ma kienx kapaċi jsostniha b'xi xorta ta' evidenza, it-tali informazzjoni ma setgħetx tiġi aċċettata bil-valur nominali tagħha.
(383)
Skont il-GTĊ, fil-paragrafu 85 tad-dokument ta' divulgazzjoni definittiva (replikat hawn fuq fil-premessa (117)), il-Kummissjoni “rrikonoxxiet” li l-GTĊ ma jikkontrollax istituzzjonijiet bankarji u finanzjarji u ma jistax iġiegħlhom jipprovdu informazzjoni. Huwa osservat li l-Kummissjoni ma tafx b'din id-dikjarazzjoni u wara li rrevediet it-test tal-premessa, jidher li dan mhuwiex il-każ.
(384)
Il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni donnha taqbel mal-GTĊ li l-liġijiet nazzjonali ma jistax jittiħdilhom posthom fil-każ ta' investigazzjoni mir-rekwiżiti tar-Regolament bażiku tal-UE jew il-Ftehim tal-SCM. Ir-rabta li l-GTĊ għamel man-nuqqas ta' forniment tal-informazzjoni allegatament kunfidenzjali mhijiex relevanti. Madankollu, il-Kummissjoni argumentat (premessa (117) hawn fuq) li d-dispożizzjonijiet tal-liġi muniċipali jew ir-regoli interni ta' Membru tad-WTO ma jistgħux jassolvuh mill-obbligi tiegħu tad-WTO sabiex jikkoopera mal-investigazzjonijiet u fil-każijiet ta' kunflitt, huwa f'idejn il-GTĊ li jissuġġerixxi modi li bihom jista' jingħata aċċess għall-informazzjoni sabiex din tkun tista' tiġi verifikata b'mod adegwat. Il-GTĊ irrefera għas-sitwazzjoni li fiha bank uffiċjali pprovda valutazzjoni tar-riskju ta' kreditu għal kumpaniji fil-kampjun bħala eżempju ta' suġġeriment ta' mod ta' verifika tal-informazzjoni allegatament limitata u ddikjara li “l-Kummissjoni kienet għadha mhux issodisfata”. Għall-kuntrarju, kif inhu ċar mit-test tal-premessa (148) hawn fuq), il-Kummissjoni ma kellhiex problema bil-verifika ta' dan id-dokument partikolari u qieset din l-informazzjoni kollha fis-sejbiet tagħha. Madankollu, din kienet sitwazzjoni eċċezzjonali u b'xorti ħażina ma saritx replika għal ħafna mill-informazzjoni ta' għamla simili mitluba f'din il-proċedura.
(385)
F'dan ir-rigward, il-GTĊ kompla jiddikjara li “dokumenti interni sensittivi” ta' banek kienu previsti li jkunu informazzjoni relevanti skont il-Ftehim tal-SCM, u n-nuqqas ta' produzzjoni tagħhom ma tistax twassal għall-applikazzjoni tal-fatti disponibbli. Il-Kummissjoni ssib li din id-dikjarazzjoni hija vaga wisq u ma tarax kif tista' ssir verifika xierqa (imwettqa bil-proċeduri ta' kunfidenzjalità adattati fis-seħħ) fil-każijiet kollha jekk it-tali dokumenti (inklużi dawk li jinvolvu tranżazzjonijiet ma' klijenti) sempliċiment ma jiġux ippreżentati. Fin-nuqqas ta' verifiki, jista' jkun hemm bżonn li l-fatti disponibbli jintużaw biex jimlew in-nuqqasijiet fis-sejbien tal-fatti.
(386)
Il-GTĊ ripetutament saħaq li l-ittra ta' verifika minn qabel ma kienx fiha mistoqsijiet speċifiċi dwar il-verifika u rrefera għall-ittra tal-Kummissjoni tat-23 ta' Mejju 2013 li użat din il-formolazzjoni ta' kliem. Madankollu, il-Kummissjoni, fil-paragrafu 86 tad-dokument tad-divulgazzjoni definittiv (replikat bħala l-premessa (118) fuq) iddikjarat li l-ittra ta' qabel il-verifika tal-25 ta' Marzu 2013 kien fiha lista ferm speċifika u ddettaljata tal-kwistjonijiet u d-dokumenti li se jkunu indirizzati matul il-verifika, b'mod totalment konformi mal-Artikolu 26(3) tar-Regolament bażiku u r-rekwiżiti tad-WTO. In-nuqqas ta' lista ta' mistoqsijiet speċifiċi, li l-forniment tagħha ma għandu l-ebda bażi fir-Regolament bażiku jew ir-regoli tad-WTO, mhuwiex skuża sabiex il-GTĊ ma jikkooperax matul il-verifika.
(387)
Il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni wriet nuqqas assolut ta' flessibilità matul il-verifika. Din hija interpretazzjoni ħażina tal-fatti u s-sitwazzjoni ta' qabel u matul iż-żjara ta' verifikazzjoni. Kif diġà spjegat fil-paragrafi 88 - 90 tad-dokument ta' divulgazzjoni definittiva (replikati bħala l-premessi (120) - (122) hawn fuq), il-grad ta' flessibilità muri mill-Kummissjoni kien sħiħ u inkundizzjonali. B'xorti ħażina, it-tentattivi tal-GTĊ sabiex jipprovdi informazzjoni li bl-ebda mod possibbli ma setgħet tiġi verifikata fi ħdan l-iskeda taż-żjarat fuq il-post fissru li t-tali informazzjoni ma setgħetx tiġi kontroverifikata u tingħata l-piż ta' dokument verifikat. Il-GTĊ fakkar ukoll lill-Kummissjoni bil-ġurisprudenza tad-WTO mill-bord ta' KE-Salamun li jekk id-dokumenti humiex “verifikabbli” mhuwiex dejjem determinat biss mill-possibilità ta' investigazzjonijiet fuq il-post u ddikjara li l-Kummissjoni ma tistax tirrifjuta informazzjoni sempliċiment għax mhijiex disponibbli fiż-żjarat ta' verifika. Il-Kummissjoni tosserva li t-tali informazzjoni, mhux suxxettibbli għall-verifika fuq il-post sabiex jiġu ttestjati l-kredibbiltà u l-preċiżjoni tagħha, tista' tingħata inqas piż milli kieku ġiet ivverifikata kif suppost u li xi kultant dan seħħ f'dan il-każ.
(388)
Il-GTĊ ilmenta l-prattika allegata tal-Kummissjoni li ma taċċettax dokumenti u evidenza ġodda li jeħtieġu li jiġu verifikati wara tmiem is-sessjoni ta' verifika li jappartjenu għaliha. Kif diġà spjegat fil-paragrafu 89 tad-dokument ta' divulgazzjoni definittiva (replikat fil-premessa (121) hawn fuq) dan mhuwiex u qatt ma kien il-każ. Huwa minnu li l-Kummissjoni normalment ma tistax taċċetta dokumenti bħala wiri ta' verifika ladarba tintemm is-sessjoni ta' verifika u mhuwiex prattikament possibbli li jiġu verifikati t-tali dokumenti, iżda xejn ma jżomm lill-GTĊ milli jissottometti t-tali dokumenti bil-miktub, xi ħaġa li ġrat f'dan il-każ ukoll.
(389)
Il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni ma spjegatx ir-raġuni għaliex talbet is-sitt dokumenti msemmijin fil-premessa (122) hawn fuq u fuq din il-bażi, ma setgħetx issir il-verifika tagħhom. Din id-dikjarazzjoni diġà tqajmet mill-GTĊ fl-ittra tiegħu tat-3 ta' Ġunju 2013 u l-Kummissjoni weġbitha bis-sħiħ fil-premessa (122) hawn fuq. Huwa nnotat għal darba oħra li dawn id-dokumenti kollha jirrigwardaw direttament l-industrija kkonċernata u anki għandhom x'jaqsmu ma' skemi partikolari ta' sussidji bħal self preferenzjali jew skemi ta' taxxa preferenzjali. Għaldaqstant, huwa ovvju mill-ismijiet u l-kontenut tagħhom li kienu relevanti għall-investigazzjoni. Madankollu, il-GTĊ sempliċiment irrifjuta milli jwieġeb kwalunkwe mistoqsija f'dan ir-rigward matul il-verifika, billi kkwota l-allegata irrelevanza tad-dokument għall-proċediment bħala l-unika raġuni.
(390)
Il-GTĊ iddikjara li ma setax jipprovdi l-evidenza ta' sostenn għall-informazzjoni li pprovda fit-tweġiba għall-kwestjonarju dwar il-perċentwal tas-self mogħti lill-industrija kkonċernata peress li din l-informazzjoni kienet għand banek li huma entitajiet indipendenti u mhux dipartimenti tal-GTĊ u li l-Kummissjoni għandha tivverifika l-figuri mal-banek. Il-GTĊ irrefera għad-dispożizzjonijiet tal-Liġi tal-Ibbankjar Kummerċjali li tistipula li l-banek għandhom iwettqu n-negozju tagħhom skont il-liġi (l-Artikolu 4) u ma għandu jkun hemm ebda interferenza mill-gvernijiet lokali jew dipartimenti tal-gvern fil-bosta livelli, organizzazzjonijiet pubbliċi jew individwi fl-operat kummerċjali tal-banek (Artikolu 5). Il-fatt huwa li l-GTĊ għamel dikjarazzjoni fit-tweġiba għall-kwestjonarju u mhuwiex kapaċi jsostniha kollha. Il-banek li l-Kummissjoni ppruvat tivverifika lanqas ma kienu kapaċi jsostnu din l-informazzjoni b'ebda informazzjoni. Jekk din għandha titqies bħala prattika aċċettabbli, il-parti investigata tista' sempliċiment tagħmel kwalunkwe dikjarazzjoni li ssostni l-każ tagħha u l-awtorità li tinvestiga jkollha taċċettaha bla ma jkunilha possibbli tivverifika jekk tirrappreżentax ir-realtà. Dan huwa saħansitra iktar importanti meta jitqies li din l-informazzjoni partikolari tikkontradixxi informazzjoni oħra fil-fajl. Hemm ukoll artikoli oħrajn fil-Liġi dwar l-Ibbankjar Kummerċjali li jobbligaw lill-banek iwettqu n-negozju tas-self tagħhom fuq il-ħtiġijiet tal-ekonomija nazzjonali u l-iżvilupp soċjali u fl-ispirtu tal-politiki industrijali statali (Artikolu 34). Kif indikat tajjeb mill-GTĊ fil-kummenti tiegħu, il-banek iwettqu l-attivitajiet kummerċjali tagħhom skont il-liġi, jiġifieri anki skont it-tali dispożizzjonijiet tal-Artikolu 34 tal-Liġi dwar l-Ibbankjar Kummerċjali. Għaldaqstant, din il-linja suppost ċara bejn il-gvern u l-banek ma kinitx ikkonfermata mill-fatti.
(391)
Il-GTĊ iddikjara li pprovda l-informazzjoni kollha fir-rigward tas-sjieda tal-banek li huma proprjetà tiegħu. Iddikjara wkoll li l-figuri rrapportati dwar is-sjieda tal-banek huma l-figuri uffiċjali tas-CBRC u li għaldaqstant, ma kien hemm ebda raġuni għaliex jemmen li l-informazzjoni pprovduta mill-GTĊ hija falza jew qarrieqa u japplika d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, il-GTĊ iddikjara li mhuwiex konxju ta' x'kien is-sors għad-dikjarazzjoni tal-Kummissjoni fil-paragrafu 95 (replikat fil-premessa (127) hawn fuq) tad-dokument ta' divulgazzjoni definittiva (“L-informazzjoni pubblikament disponibbli tissuġġerixxi li hemm ukoll banek oħrajn tal-Istat li taw self lill-produtturi esportaturi fil-kampjun”), jiġifieri minbarra dawk irrapportati mill-GTĊ bħala li huma posseduti mill-Istat fit-tweġiba tiegħu għall-ittra ta' defiċenza Dawn id-dikjarazzjonijiet ma setgħux jiġu aċċettati. Din il-pretensjoni ma setgħetx tiġi aċċettata. Huwa osservat li għall-ewwel, il-GTĊ iddikjara fit-tweġiba għall-kwestjonarju tiegħu li ma għandu l-ebda informazzjoni dwar is-sjieda tiegħu tal-banek. Kien biss wara li l-Kummissjoni indikat fl-ittra ta' defiċenza li, skont il-leġiżlazzjoni Ċiniża, il-GTĊ irid jiġbor it-tali informazzjoni li l-GTĊ ta xi informazzjoni f'dan ir-rigward. Matul il-verifika, l-uffiċjal tas-CBRC irrifjuta milli jappoġġa l-figuri dwar is-sjieda tal-banek b'xi evidenza, irrifjuta milli jipprovdi s-sors tal-informazzjoni u ma spjegax mnejn ġejja. Huwa osservat ukoll li l-GTĊ ma kkontestax il-fatt li tal-inqas ħames banek oħrajn imsemmijin mill-Kummissjoni fid-dokument ta' divulgazzjoni definittiva (ara n-nota f'qiegħ il-paġna fil-premessa (127)) huma proprjetà tal-Istat.
(392)
Il-GTĊ ma qabilx mad-dikjarazzjoni fil-paragrafu 97 tad-dokument ta' divulgazzjoni definittiva (replikat fil-premessa (129) hawn fuq) li s-CBRC irrifjuta milli jwieġeb il-mistoqsija dwar l-ikbar 10 banek fiċ-Ċina għaliex ma kinitx sottomessa bil-miktub u ddikjara li l-Kummissjoni interpretat ħażin il-fatti, għaliex ir-raġuni ewlenija għan-nuqqas ta' tweġiba kienet li peress li din il-mistoqsija ma kinitx fl-ittra ta' qabel il-verifika, kellu bżonn iż-żmien biex jipprepara għaliha. Huwa l-GTĊ li jinterpreta l-fatti ħażin dwar din il-kwistjoni. Il-Kummissjoni ma saħqitx fuq tweġiba minnufih, iżda s-CBRC irrifjuta milli tal-inqas jara l-mistoqsija għar-raġuni li ma kinitx ipprovduta minn qabel bil-miktub. Jekk ir-raġuni kienet nuqqas ta' żmien biex iħejji t-tweġiba, il-GTĊ seta' ssottometta t-tweġiba iktar tard matul il-verifika jew bil-posta elettronika (għad li mingħajr il-possibilità li l-Kummissjoni tivverifikaha) kif għamel b'bosta dokumenti oħrajn. Madankollu, il-GTĊ ma għamilx hekk.
(393)
Il-GTĊ iddikjara li pprovda d-dokumenti kollha dwar l-istabbiliment u l-mandat tas-CBRC li l-Kummissjoni talbet fil-kwestjonarju, u li peress li l-Kummissjoni ma qajmet ebda kwistjoni dwar dan fl-ittra ta' defiċenza u ma talbitx id-dokumenti fil-“lista ta' dokumenti li għandhom jiġu pprovduti qabel tibda iż-żjara ta' verifika” fl-Anness 2 għall-ittra ta' qabel il-verifika, il-GTĊ ma ħassux obbligat jipprovdi xi dokument ieħor. Dan mhuwiex minnu. Il-Kummissjoni talbet id-dokumenti kollha li kienu l-bażi għall-istabbiliment u l-mandat tas-CBRC iżda l-GTĊ ipprovda biss uħud minnhom. Kien biss fuq il-bażi tad-dikjarazzjoni tal-uffiċjal tas-CBRC li l-Kummissjoni saret taf li hemm dokumenti oħrajn f'dan ir-rigward. It-tweġiba tal-GTĊ fil-kwestjonarju f'dan ir-rigward kienet inkompluta u qarrieqa peress li, ovvjament, il-GTĊ (CBRC) kien jaf bl-eżistenza tat-tali dokumenti oħrajn kif ammettiet is-CBRC matul il-verifika fuq il-post.
(394)
Il-GTĊ saħaq li matul il-verifika, il-Kummissjoni ma talbitx l-istatistiki u r-rapporti mill-banek li pprovdew self lill-esportaturi fil-kampjun għall-PI. Iddikjaraw li l-Kummissjoni talbet biss ir-rapport tal-istatistika tal-2012 sottomess lis-CBRC mill-Bank of China u għal dan, l-uffiċjal tas-CBRC kellu jivverifika mas-servizzi ġuridiċi involuti minħabba l-obbligi ta' kunfidenzjalità. Dan mhuwiex korrett. Matul il-verifika, il-Kummissjoni tenniet it-talba tagħha mill-kwestjonarju u l-ittra ta' defiċenza sabiex jiġu pprovduti l-istatistiki mill-banek kollha li pprovdew self lill-esportaturi fil-kampjun (87).
(395)
Il-GTĊ kompla jiddikjara li r-referenza tal-ilmentatur fl-ilment għall-kawża Karta Fina Miksija li fiha l-Kummissjoni sabet “fuq il-bażi ta' inferenzi avversi” li l-SOCBs kienu qed jaġixxu bħala korpi pubbliċi hija “dikjarazzjoni mhux sostanzjata mingħajr kuntest fir-rigward tal-għamla u l-eżistenza ta' sussidju mogħti lill-produtturi esportaturi tal-prodott ikkonċernat u għaldaqstant ma tistax titqies bħala evidenza suffiċjenti” tal-eżistenza ta' kontribuzzjoni finanzjarja minn gvern jew korp pubbliku skont it-tifsira tal-Artikolu 11.2 tal-Ftehim SCM. L-ewwel nett, irid jiġi indikat li s-sejbiet ikkonċernati fil-kawża Karta Fina Miksija ma kinux ibbażati fuq inferenzi avversi iżda fuq fatti disponibbli skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku u ma hemm l-ebda sentenza sussegwenti li tikkonferma d-dikjarazzjoni tal-GTĊ li s-sejba tal-Kummissjoni f'dan ir-rigward hija bbażata fuq l-użu inadatt tal-fatti disponibbli. Għall-kuntrarju, il-Kummissjoni għamlet sejbiet simili fir-rigward tal-SOCBs f'kawża antisussidju oħra dwar importazzjonijiet miċ-Ċina, Azzar Miksi b'Materjal Organiku, u anki awtoritajiet investgattivi oħrajn waslu għall-konklużjoni li l-SOCBs Ċiniżi huma korpi pubbliċi, b'mod partikolari l-Istati Uniti, f'sejba li kienet ikkonfermata mill-Korp tal-Appell tad-WTO. (88)
(396)
Il-GTĊ kompla jiddikjara li l-Kummissjoni talbet ċerta informazzjoni mill-banek kollha stabbiliti fiċ-Ċina u li ma kienx fi ħdan l-abilità prattika tal-GTĊ li jipprovdi t-tali informazzjoni għal “iktar minn 3 800” bank. Il-Kummissjoni ma taqbilx ma' din id-dikjarazzjoni u mill-ġdid tirreferi għall-ittra ta' defiċenza li fiha, wara t-tweġiba tal-GTĊ għall-kwestjonarju, hija llimitat l-ambitu tal-informazzjoni mitluba biss għall-banek li fihom il-GTĊ għandu interess azzjonarju dirett jew indirett (89).
(397)
Il-GTĊ iddikjara wkoll li d-dikjarazzjoni tal-Kummissjoni li ħadet f'kunsiderazzjoni s-sommarju taċ-ċirkulari tal-PBOC inkwistjoni mill-websajt sottomessi matul il-verifika hija żbaljata u li dan huwa ppruvat fil-paragrafu 133 tad-dokumenti ta' divulgazzjoni definittiva (replikat fil-premessa (164) hawn fuq). Dan mhuwiex korrett. Il-premessa (164) ma tikkontradixxix il-kontenut tas-siltiet mill-websajt. Tieħdu f'kunsiderazzjoni iżda toqgħod ukoll fuq il-kontenut propju taċ-Ċirkulari li qatt ma kien ikkontestat mill-GTĊ sa issa bħala wieħed impreċiż.
(398)
Il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni “ħadet siltiet ta' ċerti termini u frażijiet barra mill-kuntest minn bosta dokumenti”, interpretat oħrajn ħażin u ppruvat torbothom flimkien biex tistabbilixxi li l-GTĊ jippromwovi l-industrija li tipproduċi l-prodott ikkonċernat jew tistabbilixxi li l-SOCBs huma korpi pubbliċi. Jargumenta li “qari sħiħ” ta' dawn id-dokumenti (pjanijiet, spjegazzjonijiet u deċiżjonijiet) juri li s-sejbiet tal-Kummissjoni huma neqsin minn bażi ġuridika u mhumiex imsejsin fuq evidenza. Dan mhuwiex korrett. Il-Kummissjoni analizzat u qieset id-dokumenti kollha, inklużi dawk imsemmijin fil-premessa (102) fit-totalità tagħhom, eżattament bil-mod li jirrakkomanda l-GTĊ.
(399)
Fir-rigward tad-Deċiżjoni Nru 40, il-GTĊ iddikjara li fid-dokument ta' divulgazzjoni definittiva, il-Kummissjoni kkwotat minnu barra l-kuntest “biex tibdel it-tifsira korretta tiegħu”. Skont il-GTĊ huwa ċar mid-dispożizzjonijiet l-oħrajn tad-Deċiżjoni Nru 40 li hija ffokata lejn l-iżvilupp tal-użu tas-sorsi tal-enerġija rinnovabbli u mhux il-klassifikazzjoni ta' moduli u ċelloli solari bħala mira ta' xi politika ta' żvilupp mistenni kif propost mill-Kummissjoni. Mhuwiex minnu li r-referenza tal-Kummissjoni għat-test tal-Artikolu V tad-Deċiżjoni Nru 40 kienet barra l-kuntest. Il-Kummissjoni mhijiex targumenta jekk wieħed mill-iskopijiet kienx l-iżvilupp tal-użu ta' sorsi tal-enerġija rinnovabbli. Il-fatt huwa li fid-Deċiżjoni Nru 40, il-Kunsill tal-Istat identifika l-industrija tal-enerġija l-ġdida u l-enerġija solari bħala industriji prijoritizzati u li għalhekk, kienu jaqgħu taħt il-kategorija mħeġġa ta' proġetti fil-Katalogu ta' Gwida tar-Ristrutturar Industrijali. Jekk jittieħdu f'kunsiderazzjoni l-Artikoli 17, 18 u 19 tad-Deċiżjoni Nru 40 l-istituzzjonijiet finanzjarji jistgħu jagħtu biss self lill-industriji/kumpaniji li jappartjenu għal din il-kategorija. Din hija indikazzjoni ċara li l-industrija PV li tipproduċi, fost l-oħrajn, moduli u ċelloli solari hija mogħtija prijorità.
(400)
Il-GTĊ iddikjara li ma hemm ebda referenza fit-test tad-Deċiżjoni tal-Kunsill tal-Istat tal-10 ta' Ottubru għall-moduli u ċ-ċelloli solari jew l-industrjia PV u li jekk tħeġġeġ xi appoġġ fiskali, dan sar fir-rigward tal-għanijiet li jappartjenu għall-użu tal-enerġija alternattiva li ma għandhom l-ebda effett fuq l-iżvilupp tal-produzzjoni ta' moduli u ċelloli inġenerali. Il-Kummissjoni ma taqbilx. Ta' min jinnota li din id-Deċiżjoni tal-Kunsill tal-Istat ma tidhirx li hija mmirata esklussivament lejn il-promozzjoni tal-użu tas-sorsi tal-enerġija alternattiva. Mit-titlu tagħha (Deċiżjoni tal-Kunsill tal-Istat dwar l-Aċċelerazzjoni tal-Inkubazzjoni u l-Iżvilupp tal-Industriji Strateġiċi Emerġenti) kif ukoll mill-kontenut (fosthom l-Artikoli 1(1),1(2),2(2)) huwa ċar li l-għan huwa li tappoġġa l-iżvilupp ta' ċerti industriji (f'dan il-każ industriji strateġiċi emerġenti). Dan huwa kkonfermat ukoll mill-fatt li l-għanijiet stabbiliti f'din id-Deċiżjoni jappartjenu direttament għall-produzzjoni u l-prestazzjoni tal-industriji strateġiċi emerġenti (Artikolu 2(3)). Barra minn hekk, fid-Deċiżjoni hemm rabta ċara bejn l-industriji strateġiċi emerġenti u l-industrija PV li tipproduċi, fost l-oħrajn, moduli u ċelloli solari. L-ewwel nett, ma hemm l-ebda dubju li l-industrija PV hija segment tal-industrija tal-enerġija alternattiva li hija msemmija fl-Artikolu 2 tad-Deċiżjoni bħala industrija li l-Istat għandu jkabbar u jiżviluppa. It-tieni nett, il-produtturi esportaturi fil-kampjun jappartjenu għall-kategorija ta' industriji tat-teknoloġija avvanzata li huma msemmijin fl-Artikolu 2(2) tad-Deċiżjoni. B'mod simili, it-12-il pjan ta' ħames snin jinkludi l-industrija tal-enerġija solari fost l-industriji strateġiċi u anki t-12-il Pjan ta' Ħames Snin għall-Industrija Solari Fotovoltajka jikkonferma li d-Deċiżjoni tal-Kunsill tal-Istat “niżżlet l-industrjia solari fotovoltajka fil-qasam importanti ta' industriji strateġiċi emerġenti, li l-pajjiż tagħna ser jiżviluppa fil-ġejjieni”. (90)
(401)
Skont il-GTĊ, il-Kummissjoni kkwotat il-Pjan Xjentifiku u Teknoloġiku fit-Terminu Medju u fit-Tul iżda naqset milli tirreferi għal waqt jew dispożizzjoni fejn dan id-dokument jiddefinixxi impriżi tat-teknoloġija avvanzata li jinkludu impriżi li jipproduċu moduli u ċelloli jew l-industrija PV inġenerali. Skont il-GTĊ l-għanijiet tal-Ispjegazzjoni huma ffokati biss lejn l-iżvilupp ta' sorsi tal-enerġija alternattiva biex tonqos id-dipendenza fuq fjuwils fossili. Il-Kummissjoni ma taqbilx. Il-maġġoranza tal-produtturi esportaturi fil-kampjun investigati ngħataw ċertifikati ta' impriżi tat-teknoloġija avvanzata u ġdida u fuq din il-bażi bbenefikaw minn sussidji li l-forniment tagħhom kien limitat għal impriżi tat-teknoloġija avvanzata u ġdida (pereżempju eżenzjonijiet mit-taxxa). L-istess tipi ta' programmi individwali ta' appoġġ imsemmijin f'dan il-Pjan intużaw mill-esportaturi fil-kampjun.
(402)
Il-GTĊ saħaq li d-dikjarazzjoni tal-Kummissjoni li l-Liġi tar-RPĊ dwar il-Progress Xjentifiku u Teknoloġiku telenka numru ta' miżuri għall-appoġġ tal-industriji strateġiċi inkluża l-industrija PV solari, mhijiex ibbażata fuq xi fatti u li din il-liġi ma ssemmix l-industrija tal-PV jew l-industriji strateġiċi u ma hemm ebda bażi sabiex wieħed jisħaq li l-prodott ikkonċernat huwa inkluż fl-ambitu ta' din il-liġi. Dan mhuwiex korrett. Il-bażi għal din id-dikjarazzjoni huma l-Artikoli 18 u 34 ta' din il-liġi. Skont l-Artikolu 18, l-Istat iħeġġeġ u jiggwida lill-istituzzjonijiet finanzjarji sabiex jappoġġaw l-iżvilupp ta' industriji ta' teknoloġija għolja. Skont l-Artikolu 34, l-istituzzjonijiet finanzjarji orjentati lejn il-politiki joffru għajnuna speċjali għal proġetti ta' impriżi mħeġġa mill-Istat. L-industrija PV taqa' fi ħdan il-kategorija tal-industriji tat-teknoloġija avvanzata u ġdida u taqa' wkoll fi ħdan il-kategorija ta' impriżi li l-proġetti tagħhom huma mħeġġin mill-Istat. Barra minn hekk, l-Artikolu 17 tal-istess liġi jwiegħed politiki ta' taxxa preferenzjali lil, fost l-oħrajn, entitajiet li huma impenjati fi proġetti koperti mill-pjanijiet xjentifiċi u teknoloġiċi nazzjonali. Mill-premessa (401) hawn fuq jidher biċ-ċar li l-proġetti tal-kumpaniji fl-industrija PV jaqgħu fi ħdan dan il-kamp ta' applikazzjoni. Bħala konklużjoni, hemm tal-inqas tliet indikazzjonijiet ċari li l-industrija PV u l-kumpaniji li jipproduċu u jesportaw il-prodott ikkonċernat huma inkluż fil-kamp ta' applikazzjoni ta' din il-liġi.
(403)
Il-GTĊ iddikjara wkoll li l-Kummissjoni qieset li pjanijiet, deċiżjonijiet u liġijiet tar-RPĊ għandhom l-istess effett u valur legali u dan imur kontra l-prinċipji ta' interpretazzjoni legali, il-liġi tal-leġiżlazzjoni taċ-Ċina u l-argumenti ripetuti li saru mill-GTĊ. Skont il-GTĊ, ir-referenza għall-pjan ġenerali ta' 5 snin u l-pjan speċifiku għall-PV ma għandha ebda referenza legali għaliex ma ġiet ipprovduta ebda evidenza pożittiva li l-pjanijiet huma legalment vinkolanti. Dan mhuwiex minnu peress li d-dikjarazzjoni tal-GTĊ u l-pjanijiet mhumiex legalment vinkolanti mhijiex appoġġata minn evidenza oħra fil-fajl. Għall-kuntrarju, it-test tal-Pjan kif sottomess mill-GTĊ fit-tweġiba għall-kwestjonarju jiddikjara biċ-ċar: “Dan il-pjan ġie deliberat u approvat mill-Kungress Popolari Nazzjonali, u għandu l-effett tal-liġi.” (91) Il-GTĊ, fil-kummenti tiegħu dwar id-divulgazzjoni definittiva, iddikjara: “Skont il-Liġi tal-Leġiżlazzjoni taċ-Ċina, il-Kostituzzjoni, il-liġijiet, il-leġiżlazzjoni amministrattiva, ir-regolamenti lokali, u r-regoli huma l-leġiżlazzjoni fiċ-Ċina.” Peress li l-pjan għandu effett ta' liġi u l-GTĊ ikkonferma li l-liġijiet huma l-leġiżlazzjoni fiċ-Ċina, il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni li, tabilħaqq, il-pjan huwa legalment vinkolanti. Skont l-ispjegazzjoni tal-GTĊ matul iż-żjara ta' verifika, il-pjanijiet settorjali u reġjonali ta' ħames snin ġejjin mill-pjan ġenerali ta' ħames snin, u għalhekk il-Kummissjoni ma kellha ebda bażi biex tittratta l-pjan settorjali ta' ħames snin dwar il-PV (2011-2015) b'mod differenti mill-Pjan ġenerali ta' ħames snin.
(404)
Il-GTĊ jikkwota l-“linji gwida maħruġin mill-Kummissjoni dwar ir-rimborż/rifużjonijiet” bħala eżempju ta' dokument mhux vinkolanti simili fil-kuntest tal-UE. Il-Kummissjoni tassumi li l-GTĊ qed jirreferi għan-“Notifika tal-Kummissjoni dwar ir-rimborż tad-dazji antidumpting” (traduzzjoni mhux uffiċjali) (ĠU C 127 tad-29.5.2002 p. 10). Mhuwiex preċiż li dawn il-linji gwida jiġu karatterizzati bħala mhux vinkolanti għaliex jorbtu lill-Kummissjoni diment li ma jiksrux regoli superjuri. Il-Kummissjoni ddeterminat li l-pjanijiet taċ-Ċina huma legalment vinkolanti. Madankollu, anki jekk b'mod ipotetiku jiġi supponut li dan ma kienx il-każ, huwa ċar li l-pjanijiet nazzjonali, settorjali u reġjonali, li ġejjin direttament mill-ogħla livelli tal-gvern u li jistabbilixxu l-politika tal-gvern fir-rigward ta' żvilupp ekonomiku u industrijali, ikollhom valur ta' prova għoli fir-rigward tal-għamla de-facto obbligatorja tal-għanijiet iddikjarati tagħhom. Daqstantieħor huwa ċar li jistgħu jkunu invokati mill-gvern sabiex iwiddbu lill-entitajiet meta ma jimplimentawhomx kif suppost. Għaldaqstant, xorta jkunu għadhom ferm relevanti biex isiru determinazzjonijiet relatati mal-intervent tal-gvern fl-ekonomija u d-direzzjoni u l-kontroll ta' ċerti industriji.
3.5.2. Kummenti tal-partijiet dwar is-self ta' politiki preferenzjali, finanzjament ieħor, garanziji fl-assigurazzjoni
(405)
Il-GTĊ iddikjara li n-nuqqas tiegħu milli jipprovdi tweġibiet għall-Appendiċi A ma għandux iwassal għall-applikazzjoni tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku. Skont il-GTĊ, li kieku l-Kummissjoni fil-verità kellha l-għan li tivverifika l-allegazzjonijiet fl-ilment li l-banek tal-Istat Ċiniż huma korpi pubbliċi ma kienx ikollha bżonn timla l-kwestjonarji b'talbiet għal dejta interna, sensittiva u speċifika għat-tranżazzjonijiet dwar banek, li ħafna minnhom bl-ebda mod ma kienu proprjetà tal-gvern. F'dan ir-rigward, il-GTĊ irrefera għall-informazzjoni dwar self individwali pprovdut mill-bank lill-produtturi esportaturi fil-kampjun. Il-Kummissjoni ma taqbilx ma' din id-dikjarazzjoni. L-iskop tal-informazzjoni mitluba fl-Appendiċi A kien li tivverifika jekk il-banek Ċiniżi humiex korpi pubbliċi u jekk humiex inkarigati u ordnati mill-gvern. Bl-eċċezzjoni tal-informazzjoni fuq self individwali, il-GTĊ ma speċifikax liema mill-informazzjoni mitluba l-oħra qies li mhijiex relevanti għal dak l-għan.
(406)
Huwa mfakkar li l-mistoqsijiet fl-Appendiċi A saqsew għal informazzjoni dwar is-sjieda tal-banek, fuq il-kompożizzjoni tal-bord tad-diretturi u l-bord tal-azzjonisti, minuti tal-laqgħat tal-azzjonisti/tad-diretturi, rabtiet tal-maniġment superjuri mal-awtoritajiet tal-Istat, analiżi settorjali tas-self, politiki dwar l-għoti b'self u valutazzjoni tar-riskju fir-rigward ta' self ipprovdut lill-produtturi esportaturi li kkooperaw. Il-GTĊ iddikjara li għas-sejbiet fuq il-korpi pubbliċi, it-tali talba kienet “irraġonevoli b'mod ċar” u l-ambitu tal-informazzjoni mitluba kien wiesa' wisq. Il-GTĊ iddikjara wkoll li d-determinazzjoni “tal-limitu” dwar jekk l-entità hijiex korp pubbliku trid issir qabel biss intalbet it-tali informazzjoni. Il-Kummissjoni ma taqbilx. Fid-dawl tal-istandards għoljin stabbiliti mill-AB tad-WTO f'DS 379 (92) l-informazzjoni mitluba kollha hija neċessarja, inklużi s-sejbiet dwar kemm il-gvern huwa involut fis-sistema finanzjarja. Pereżempju, evidenza li entitajiet jaġixxu b'mod mhux kummerċjali tista' tkun li turi inkarigu u ordnijiet, jekk tingħata flimkien ma' indikazzjonijiet ta' interferenza mill-gvern. Xorta waħda, huwa osservat li ladarba l-kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi fil-kampjun kienet disponibbli, il-Kummissjoni ddeċidiet li tillimita l-informazzjoni mitluba dwar self għal dawn id-ditti u ma għamlet ebda inferenza min-nuqqas tal-GTĊ sabiex jipprovdi informazzjoni oħra dwar is-self individwali li ntalbet oriġinarjament. Madankollu, it-talbiet kollha l-oħrajn għal informazzjoni baqgħu relevanti għall-investigazzjoni. Dwar id-dikjarazzjoni tal-GTĊ li ma setax jipprovdi ċerta informazzjoni dwar l-Appendiċi A, huwa osservat li l-GTĊ irrifjuta milli jipprovdi l-Appendiċijiet A kollha kemm huma bl-eċċezzjoni ta' bosta banek. Wara li tqies dan li ntqal hawn fuq, ġie konkluż li l-GTĊ naqas milli jipprovdi l-bqija tal-informazzjoni mitluba fi ħdan il-perjodu raġonevoli.
(407)
Il-GTĊ, billi invoka r-Rapport tal-Korp tal-Appell tad-WTO Stati Uniti-Azzar Illaminat bis-Sħana (Para.99) (93), jargumenta li ma kellux il-ħila prattika li jaqdi t-talbiet “irraġonevoli” tal-Kummissjoni għal informazzjoni u li n-nuqqas tal-Kummissjoni milli tindirizza din il-kwistjoni, u li torbot il-bosta rabtiet mad-determinazzjonijiet fattwali li huma relatati magħhom, fisser li l-Kummissjoni ma aġixxietx b'bona fide. Għad li l-każ imsemmi huwa relatat mal-kooperazzjoni minn esportaturi f'każ antidumping, il-Kummissjoni taċċetta li, fil-każ tal-kwestjonarji tal-gvern fil-kawżi CVD, hemm bżonn li jinkiseb bilanċ bejn l-informazzjoni meħtieġa u l-ħila prattika ta' min iwieġeb sabiex jikkonforma. Madankollu, dan il-bilanċ irid jinkiseb fil-kuntest tal-fatti kollha. Determinazzjonijiet fir-rigward tal-istatus tal-banek tal-Istat fiċ-Ċina bħala korpi pubbliċi diġà kienu saru fil-kawżi Karta Fina Miksija u Azzar Miksi b'Materjal Organiku u f'dan il-każ l-ilmentatur ipprovda biżżejjed evidenza prima facie biex juri li l-banek tal-Istat kienu għadhom korpi pubbliċi. Għaldaqstant, il-GTĊ missu stenna investigazzjoni intensiva fil-fatti jekk xtaq jirribatti din l-allegazzjoni. B'xorti ħażina, il-GTĊ kompla jagħmel dikjarazzjonijiet,pereżempju, li kellu biss ftit informazzjoni jew xejn affattu fuq is-sjieda tal-gvern tal-banek (fattur ferm relevanti fid-determinazzjoni ta' korp pubbliku), xi ħaġa li ssuġġeriet li ma kienx qed jaġixxi bl-aqwa ħiliet tiegħu u billi rrifjuta milli jagħti aċċess għal informazzjoni neċessarja. Din hija waħda miċ-“ċirkustanzi limitati” li fihom jista' jiġi applikat l-Artikolu 12.7 tal-Ftehim tal-SCM (skont ir-Rapport tal-Bord tad-WTO (94). Barra minn hekk, filwaqt li l-Kummissjoni kienet taf li t-talbiet tagħha għal informazzjoni kienu, minħabba l-bżonn, kemxejn estensivi, il-kooperazzjoni hija proċess reċiproku u għall-ewwel, ir-reazzjoni tal-GTĊ kienet li sempliċiment jitlob spjegazzjonijiet li minnhom kien hemm determinazzjonijiet fattwali li t-talbiet kienu marbutin magħhom (xi ħaġa li ma tistax tiġi determinata minn qabel) minflok ma ppropona modi li bihom it-talbiet għal informazzjoni jistgħu jiġu indirizzati b'mod raġonevoli.
(408)
Dwar il-verifika tal-Bank of Shanghai, il-GTĊ iddikjara li l-fatt li l-verifika ma saritx mhijiex raġuni suffiċjenti biex jiġu applikati fatti disponibbli u li xorta waħda, huwa t-tort tal-Kummissjoni stess li l-verifika ma saritx. Bħala tweġiba, il-Kummissjoni tosserva li s-sitwazzjoni fattwali fir-rigward tal-organizzazzjoni taż-żjara ta' verifika tal-Bank of Shanghai ġiet deskritta fil-paragrafi 111 u 112 tad-dokument ta' divulgazzjoni definittiva (replikati fil-premessi (143) u (144) hawn fuq). Ma kien hemm ebda bidla fis-sitwazzjoni fattwali dwar din il-verifika u l-Kummissjoni ma taqbilx mal-interpretazzjoni ta' dawn il-fatti mill-GTĊ u tisħaq li għamlet l-almu tagħha sabiex issir il-verifika iżda dan ma kienx possibbli minħabba x-xkiel min-naħa tal-GTĊ. Il-GTĊ jinvoka r-Rapport tal-Bord tad-WTO (95), li kkonkluda li n-nuqqas ta' żjara fuq il-post ma ġabx fi tmiemhom il-possibilitajiet kollha ta' verifika tad-dokumenti. Madankollu, f'din l-investigazzjoni, il-GTĊ għarraf lill-Kummissjoni bid-disponibilità tal-bank għal verifika jum tax-xogħol wieħed biss qabel ma bdiet il-verifika tal-GTĊ (wara d-data ta' skadenza diġà estiża għat-tali konferma), u b'hekk temm kwalunkwe possibilità ta' żjara fuq il-post minħabba li kienu saru arranġementi li ma setgħux jinbidlu. F'dawn iċ-ċirkustanzi, huwa konkluż li l-GTĊ ma aġixxiex bl-aqwa ħiliet tiegħu u l-Kummissjoni ma tara ebda mod li bih il-verifiki pprovduti minn żjara fuq il-post setgħu ġew replikati b'xi mod ieħor.
(409)
Il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni ma tistax tinjora l-informazzjoni pprovduta mill-Huaxia Bank fir-rigward tal-istruttura tas-sjieda tiegħu għaliex mhijiex “ideali fl-aspetti kollha”. Il-Kummissjoni tosserva li r-raġuni għar-rifjut ta' din l-informazzjoni ma kinitx għax ma kinitx ideali fl-aspetti kollha. Kif diġà spjegat fil-premessa (147) hawn fuq, Huaxia Bank ma ddivulga ebda informazzjoni dwar is-sjieda tal-gvern saż-żjara ta' verifika anki jekk diġà kien intalab jagħmel hekk mill-Kummissjoni fil-kwestjonarju inizjali. Wara li l-Kummissjoni indikat li Huaxia Bank kellu xi azzjonisti tal-Istat, il-bank issottometta folja bl-informazzjoni minn sors mhux magħruf u barra minn hekk, din l-informazzjoni kienet tikkontradixxi informazzjoni oħra fil-fajl. Ma kienx possibbli li tiġi aċċettata t-tali informazzjoni.
(410)
Fir-rigward tad-deċiżjoni tal-Huaxia Bank sabiex jipprovdi biss uħud mill-valutazzjonijiet tal-kredibbiltà kredizja kif deskritt fil-premessa (148) hawn fuq, il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni rċeviet spjegazzjoni raġonevoli dwar għaliex ma jistgħux jiġu pprovduti l-valutazzjonijiet l-oħrajn. Il-Kummissjoni ma taqbilx. Peress li kien iddikjarat b'mod ċar fl-ittra ta' qabel il-verifika li t-tali dokumenti se jkunu soġġetti għaż-żjara ta' verifika, l-ispjegazzjoni li “ż-żewġ rapporti ta' valutazzjoni tar-riskju kienu indirizzati minn fergħat oħrajn tal-Bank u l-impjegati responsabbli kienu indisponibbli dak il-ħin” ma kinitx sodisfaċenti. Barra minn hekk, il-GTĊ iqajjem l-argument, ripetut f'partijiet oħrajn fil-kummenti tiegħu, li l-informazzjoni ma setgħetx tiġi pprovduta minħabba kunfidenzjalità tal-klijenti. Il-Kummissjoni tosserva li hemm dispożizzjonijiet għat-trattament ta' informazzjoni kunfidenzjali fl-investigazzjonijiet tagħha tad-dazju kompensatorju (96) u li, xorta waħda, ħafna mit-talbet tal-Kummissjoni, fuq din il-kwistjoni u oħrajn, kienet li tispezzjona, u mhux tikkopja, it-tali informazzjoni. Xorta waħda, il-Kummissjoni tosserva li applikazzjoni stretta tal-prinċipju ta' “kunfidenzjalità tal-klijenti” tista' tagħmel il-verifika ta' ħafna mill-informazzjoni relevanti fl-investigazzjonijiet tas-CVD impossibbli. F'dawn is-sitwazzjonijiet, isir impossibbli li jiġu kontroverifikati t-tweġibiet tal-esportatur fuq ħafna kwistjonijiet u li jsiru spezzjonijiet għal għarrieda tar-riċevituri ta' ċerti skemi f'każijiet fejn ma kien hemm ebda kooperazzjoni minn esportaturi jew fejn l-investigazzjoni saret fuq bażi aggregata.
(411)
Il-GTĊ iddikjara li l-Bank EXIM ikkoopera bis-sħiħ fl-investigazzjoni u ċerti dokumenti mitlubin mill-Kummissjoni ma setgħux jiġu pprovduti minħabba regoli tal-politika interna, segretezza tal-Istat, kunfidenzjalità jew liġijiet oħrajn. Għaldaqstant, in-nuqqas ta' forniment ta' dawn id-dokumenti ma jistax iwassal għall-applikazzjoni tal-fatti disponibbli. Skont il-Liġi dwar l-Ibbankjar Kummerċjali, dawn id-dokumenti ma setgħux jiġu pprovduti mill-uffiċjali tal-Bank EXIM matul il-verifika. F'dan ir-rigward, u għall-kuntrarju tas-suppożizzjoni tal-Kummissjoni, ir-Regolament bażiku u l-Ftehim tal-SCM ma jistgħux jieħdu post il-liġijiet sovrani tar-RPĊ. Il-GTĊ iddikjara wkoll li l-mistoqsijiet dwar affiljazzjonijiet ma' partiti politiċi ta' uffiċjali superjuri huma irrelevanti u inkwetanti għall-GTĊ. Il-Kummissjoni ma taqbilx. Filwaqt li r-regoli tad-WTO (li fuqhom huwa bbażat fil-parti l-kbira r-Regolament bażiku) ma jistgħux “jieħdu post” il-liġi domestika, dan ma jżommx milli l-Kummissjoni tagħmel inferenzi meta t-tali liġijiet domestiċi jidhru li jwaqqgħu talbiet raġonevoli għal informazzjoni. Barra minn hekk, il-fatt li filwaqt li l-Bank EXIM ipprovda xi tweġibiet fit-tweġiba għall-Appendiċi A, irrifjuta milli jsostni kważi din l-informazzjoni kollha b'dejta tas-sors jew xi xorta ta' evidenza. Għaldaqstant, l-informazzjoni għandha biss valur ta' dikjarazzjoni orali, mhux sostnuta minn dokumenti bil-miktub verifikati. Li kieku kellha tiġi aċċettata din il-prattika, il-Bank EXIM seta' jipprovdi prattikament kwalunkwe informazzjoni u l-awtorità investigattiva kien ikollha taċċettaha bla ma tkun tista' tivverifika l-preċiżjoni tagħha.
Il-mistoqsijiet dwar l-affiljazzjonijiet ma' partiti politiċi u unitajiet CCP fi ħdan il-Bank EXIM (u kwalunkwe bank ieħor f'din il-kwistjoni) huma ferm relevanti sabiex jiġi stabbilit kemm hija importanti l-influwenza tal-Istat fuq il-ġestjoni tal-banek fid-dawl tar-rwol partikolari tas-CCP skont il-Kostituzzjoni tar-RPĊ. Minbarra l-ġustifikazzjoni tat-tali mistoqsijiet li l-Kummissjoni offriet fil-premessa (151) hawn fuq, huwa osservat ukoll li skont il-Kostituzzjoni tas-CCP, l-organizzazzjonijiet kollha, inklużi impriżi kummerċjali privati, huma meħtieġa jistabbilixxu “organizzazzjonijiet primarji tal-partit” jekk id-ditta timpjega tal-inqas tliet membri tal-partiti. Dawn l-organizzazzjonijiet jiggarantixxu u jissorveljaw l-implimentazzjoni tal-prinċipji u l-politiki tal-Parti u l-Istat u jappoġġaw il-laqgħa tal-azzjonisti, bord tad-diretturi, u maniġers fl-eżerċizzju tal-funzjonijiet u s-setgħat tagħhom skont il-liġi (97). Il-Liġi dwar il-Kumpaniji tar-RPĊ tobbliga wkoll lill-kumpaniji kollha fiċ-Ċina sabiex iwaqqfu organizzazzjoni tas-CCP fi ħdan l-istruttura organizzazzjonali tagħhom biex iwettqu l-attivitajiet tas-CCP (98).Għaldaqstant, is-CCP huwa marbut biċ-ċar mal-attivitajiet tal-GTĊ u mal-operazzjoni ta' kull tip ta' ditta u istituzzjoni fiċ-Ċina; għaldaqstant, huwa leġittimu li jsiru mistoqsijiet dwar l-affiljazzjonijiet mal-partiti f'dan ir-rigward.
(412)
Rigward il-verifika tas-CDB, il-GTĊ għamel l-istess dikjarazzjoni fir-rigward tal-mistoqsijiet dwar l-affiljazzjonijiet politiċi tal-maniġment u r-rwol tas-CCP fil-bank. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni tirreferi għall-ġustifikazzjonijiet fil-premessi (151) u (411) hawn fuq. Il-GTĊ iddikjara wkoll li s-CDB ma setax jipprovdi r-rapporti tal-valutazzjoni tar-riskju ta' kreditu mitlubin għal raġunijiet ta' kunfidenzjalità u li pprovda mudell tal-valutazzjoni tal-kreditu u anki eżempju konkret ta' valutazzjoni tar-riskju ta' kreditu bl-isem tal-kumpanija mħassar. Huwa osservat li l-mudell tal-klassifikazzjoni tal-kreditu u l-klassifikazzjoni tal-kreditu għal kumpanija mhux magħrufa ta' industrija mhux magħrufa mhuwiex evidenza tal-valutazzjoni tar-riskju ta' kreditu ta' wieħed mill-esportaturi fil-kampjun kif talbet il-Kummissjoni. Fir-rigward tal-kwistjonijiet ta' kunfidenzjalità, il-Kummissjoni tirreferi għall-ispjegazzjoni fil-premessa (410).
(413)
Il-GTĊ iddikjara li s-sejba tal-Kummissjoni li l-SOCBs huma korpi pubbliċi hija inkonsistenti mal-Artikolu 1.1 tal-Ftehim tal-SCM għaliex il-Kummissjoni ma bbażat id-determinazzjoni tagħha fuq l-ebda evidenza u ma pprovdietx analiżi rraġunata u adegwata tad-determinazzjoni tagħha li l-involviment tal-gvern fis-settur finanzjarju Ċiniż tant huwa sostanzjali li l-banek huma meħtieġa jsegwu l-politiki preferenzjali. Il-Kummissjoni fundamentalment ma taqbilx ma' din il-pretensjoni. L-informazzjoni indipendenti msemmija fil-premessi minn (162) sa (168) turi li l-banek jimplimentaw il-politiki preferenzjali u dan huwa ċar ukoll mill-bosta pjanijiet, liġijiet u dokumenti politiċi taċ-Ċina msemmijin fil-premessa (102) hawn fuq. Il-Kummissjoni rrevediet, analizzat u kkwotat għadd ta' dokumenti ppubblikati mill-organizzazzjonijiet internazzjonali, inklużi d-WTO, il-Bank Dinji, l-FMI u l-OECD, li kollha kemm huma jikkonkludu li s-settur bankarju taċ-Ċina huwa soġġett għall-interventi importanti mill-Istat b'mod partikolari fir-rigward ta' riċevituri privileġġati ta' self u tfassil ta' rati tal-imgħax.
(414)
Il-GTĊ jikkontesta r-relevanza ta' bosta dokumenti użati bħala l-aħjar fatti disponibbli li l-Kummissjoni rreferiet għalihom fir-rigward tad-determinazzjoni tal-korpi pubbliċi dwar l-SOCBs. Bħala kumment preliminari, irid jiġi indikat li l-Kummissjoni kellha tirrikorri għall-aħjar fatti disponibbli biss minħabba n-nuqqas ta' kooperazzjoni tal-GTĊ u l-fatt li rrifjuta milli jipprovdi l-informazzjoni mitluba.
(415)
Il-GTĊ iddikjara li r-rapport ta' Riċerka ta' Deutsche Bank (“ir-rapport ta' DB”) li l-Kummissjoni kkwotat fil-premessa (161) jiddeskrivi sitwazzjoni storika fiċ-Ċina u ma jistax jipprovdi bażi pożittiva biex jiġi vvalutat is-settur bankarju taċ-Ċina ta' 7 snin wara. L-ewwel nett, il-GTĊ huwa żbaljat meta jiddikjara li r-rapport jipprovdi bażi biex tiġi vvalutata s-sitwazzjoni “7 snin wara”. Ir-rapport huwa mill-2007 u l-PI, li huwa l-perjodu relevanti għall-valutazzjoni tas-settur bankarju fiċ-Ċina għall-fini ta' dan il-proċediment, jibda fis-sena 2011. Għaldaqstant, ir-rapport jirreferi għal sitwazzjoni 4 snin qabel il-perjodu relevanti. It-tieni, ir-rapport ta' DB mhuwiex l-uniku dokument li fuqu l-Kummissjoni tibbaża s-sejbiet tagħha iżda huwa biss punt ta' tluq għall-analiżi tal-Kummissjoni tas-settur bankarju taċ-Ċina u l-istruttura tas-sjieda tiegħu b'mod partikolari. It-tielet, l-informazzjoni l-oħra li l-Kummissjoni semmiet sabiex tistabbilixxi l-istruttura tas-sjieda tas-settur bankarju taċ-Ċina (rapporti tad-WTO, FMI u OECD) hija konformi mas-sejbiet tar-rapport ta' DB. F'dan il-kuntest, ta' min jinnota li l-GTĊ innifsu pprovda l-minimu tal-informazzjoni mitluba b'mod ripetut f'dan ir-rigward u qatt ma kkontesta s-sejbiet tal-Kummissjoni dwar il-livell ta' sjieda tal-Istat fis-settur bankarju u l-interferenza tal-Istat fis-sistema bankarja fuq bażi fattwali.
(416)
Il-GTĊ ikkontesta wkoll ir-referenza tal-Kummissjoni għar-rapport tal-2012 ta' Analiżi tal-Politika Kummerċjali tad-WTO bid-dikjarazzjoni li l-istqarrija li “ġeneralment ftit li xejn kien hemm bidla fl-istruttura tas-suq tas-settur bankarju taċ-Ċina” kienet iddikjarata bi tqabbil mal-perjodu ta' analiżi ta' qabel fis-sena 2010. Il-Kummissjoni mhux ma taqbilx ma' din il-pretensjoni. Il-Kummissjoni, fid-dokument ta' divulgazzjoni definittiva tagħha, ikkwotat ir-rapporti ta' Analiżi tal-Politika Kummerċjali tad-WTO mill-2010 u l-2012 fl-istess premessa (161) sabiex turi li ftit li xejn inbidel fil-perjodu ta' sentejn. Filwaqt li r-rapport tal-2010 iddikjara li “l-grad għoli ta' sjieda tal-Istat huwa karatteristika sinifikanti oħra tas-settur finanzjarju fiċ-Ċina”, ir-rapport tal-2012 ikkonferma li ftit inbidel f'dan ir-rigward. Il-GTĊ ikkwota wkoll mir-rapport tal-2012 u fuq il-bażi ta' dawn il-kwotazzjonijiet iddikjara li r-rapport jikkontradixxi l-valutazzjoni tal-Kummissjoni fil-premessa (161) hawn fuq. Din il-pretensjoni ma tistax tiġi aċċettata. L-ebda waħda mill-kwotazzjonijiet mir-rapport riprodott fil-kummenti tal-GTĊ għad-divulgazzjoni definittiva ma tikkontradixxi u lanqas ma tixħet l-iċken dubju fuq il-valutazzjoni tal-Kummissjoni fil-premessa (161).
(417)
Il-GTĊ iddikjara li s-sejbiet tal-Kummissjoni fil-premessa (162) hawn fuq huwa nieqes minn evidenza pożittiva għaliex il-Kummissjoni (minbarra r-rapport ta' DB u l-Analiżijiet tal-Politiki Kummerċjali tad-WTO diskussi fil-premessi hawn fuq) “sempliċiment tirreferi għar-Rapport tal-Bank Dinji u l-istħarriġ Ekonomiku, eċċ., iżda ma tipprovdi l-ebda spjegazzjoni rraġunata u adegwata biex issostni s-sejbiet tagħha”. Din il-pretensjoni ma tistax tiġi aċċettata. F'dan ir-rigward, huwa osservat li, fost l-oħrajn, ir-rapport tal-Bank Dinji jiddikjara dan li ġej: “Minkejja progress impressjonanti fir-riforma u t-tisħiħ tas-settur finanzjarju fl-aħħar tliet deċennji, is-sistema finanzjarja taċ-Ċina għadha taħt pressjoni u tbati minn żbilanċi strutturali importanti. Is-sistema attwali, karatterizzata minn dominju tal-banek tal-Istat, intervent qawwi mill-Istat, u kontrolli li għad hemm fuq ir-rati tal-imgħax, irnexxielha b'mod notevoli timmobilizza t-tfaddil u talloka kapital lil setturi strateġiċi meta l-ekonomija taċ-Ċina qabdet it-triq”, jew “Kontrolli paralleli, diretti u indiretti tal-istituzzjonijiet finanzjarji jridu jagħtu lok għal arranġamenti ta' distakkament ibbażati fuq is-suq. Dan ikun ifisser bank ċentrali awtonomu li jadotta operazzjonijiet tas-suq miftuħ u li juża rati tal-imgħax, minflok limiti massimi tal-kreditu, biex jikkontrolla l-likwidità. Il-banek kummerċjali jkunu jużaw prinċipji kummerċjali u analiżi tal-kredibbiltà kreditizja, minflok ma jsegwu sinjali tal-gvern, biex jiggwidaw is-self” u “Il-gvern fil-livelli kollha kien involut mill-qrib fl-operazzjonijiet kummerċjali tal-istituzzjonijiet finanzjarji, jew permezz ta' parteċipazzjoni azzjonarja jew influwenzi indiretti, l-iktar għaliex huwa ferm dipendenti fuq l-użu tal-kreditu tal-banek kummerċjali għall-għanijiet politiċi”. L-Istħarriġ Ekonomiku tal-2010 tal-OECD dwar iċ-Ċina jiddeskrivi l-politiki tal-PBOC dwar il-minimu tar-rati ta' għoti b'self u l-limitu massimu tar-rata tad-depożiti bħala diżinċentiv għall-banek sabiex jipprezzaw ir-riskju kif xieraq u miżura kontroproduċenti għall-kompetizzjoni fis-settur bankarju u jiddikjara li l-iskop huwa li tiġi salvagwardjata l-profittabilità tas-settur bankarju li b'mod predominanti huwa tal-Istat.
(418)
Il-GTĊ jisħaq ukoll li d-determinazzjoni tal-Kummissjoni li l-PBOC huwa involut u jinfluwenza l-istabbiliment tar-rati tal-imgħax mill-banek kummerċjali ipposseduti mill-Istat la għandha raġunar tajjeb u lanqas bażi evidenzjarja. F'dan ir-rigward, il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni missha kienet taf li f'Lulju 2013 tneħħew il-minimi tar-rati ta' għoti b'self. L-ewwel nett, ta' min josserva li l-Kummissjoni ma analizzatx is-sitwazzjoni tas-suq bankarju fiċ-Ċina f'Lulju 2013, peress li dan il-perjodu ma kienx relevanti għal din l-investigazzjoni. It-tieni nett, id-dikjarazzjoni li d-determinazzjoni tal-Kummissjoni nieqsa mir-raġunament xieraq u bażi ta' evidenza hija żbaljata. Iċ-ċirkulari relevanti jiddikjaraw b'mod ċar li l-PBOC jistabbilixxi limiti fuq ir-rati ta' għoti b'self kif ukoll fuq ir-rati tad-depożiti. U t-tielet nett, l-Istħarriġ Ekonomiku tal-OECD: Ċina 2010 ikkwotat fil-premessa (162) ukoll jikkonferma l-eżistenza tat-tali limiti.
(419)
Il-GTĊ iddikjara li l-“Kummissjoni kienet taf li ċ-ċirkulari, inklużi ċ-ċirkulari tat-8 ta' Ġunju u t-8 ta' Lulju 2012 maħruġin wara s-sejbiet tas-Karta Fina Miksija kienu bidlu l-prattika tar-rati tal-imgħax tal-PBOC b'mod sinifikanti”. Dan huwa żbaljat. Il-Kummissjoni ma setgħetx tkun taf jekk jew kif eżattament inbidlet il-prattika peress li l-GTĊ irrifjuta milli jipprovdi dawn iċ-ċirkulari. Anki s-sommarji mill-websajts tal-PBOC sottomessi matul il-verifika, li madankollu l-GTĊ jiddikjara b'mod żbaljat li l-Kummissjoni injorat kompletament, jikkonfermaw li t-tali limiti għadhom jeżistu.
(420)
Il-GTĊ iddikjara wkoll li “l-Kummissjoni ma dehritx li tibbaża s-sejba tagħha fuq ‘fatti propji disponibbli’ li tikkontradixxi l-informazzjoni storika li l-Kummissjoni kellha, iżda minflok ippretendiet li l-GTĊ juri li nbidlet il-qagħda attwali eżaminata matul Azzar Miksi b'Materjal Organiku.” Fid-dawl tal-ispjegazzjoni fil-premessi (415) - (419) hawn fuq, huwa ċar li din id-dikjazzjoni mhijiex korretta. Ma hemm l-ebda fatt disponibbli fil-fajl li jikkontradixxi s-sejbiet tal-Kummissjoni u s-sejbiet mhumiex ibbażati fuq l-informazzjoni storika iżda fuq evidenza pożittiva, ibbażata fuq l-informazzjoni kollha relevanti għall-PI.
(421)
Il-GTĊ iddikjara li l-erba' punti ddikjarati mill-Kummissjoni fil-premessa (166) hawn fuq huma żbaljati u neqsin minn valutazzjoni ġuridika xierqa. Il-GTĊ argumenta wkoll li r-referenza għall-Artikolu 34 tal-Liġi tal-Ibbankjar Kummerċjali, li l-banek għandhom “iwettqu n-negozju ta' self tagħhom skont il-ħtiġijiet tal-ekonomija nazzjonali” hija kompletament newtrali. Mhuwiex ċar x'kien ifisser il-GTĊ bit-terminu “newtrali”, iżda skont il-pjanijiet, id-dokumenti politiċi u l-liġijiet ikkwotati fil-premessa (102) hawn fuq, l-iżvilupp tal-industrija PV u l-appoġġ finanzjarju u appoġġ ieħor tagħha jidhru li huma fost il-ħtiġijiet tal-ekonomija nazzjonali fiċ-Ċina. Fil-kuntest tal-appoġġ finanzjarju mħeġġeġ u muri f'dawn id-dokumenti, huwa ċar li l-banek jappoġġaw lill-kumpaniji li jappartjenu għall-industrija PV. Dwar is-sejba li l-banek huma soġġetti għal regoli ġuridiċi li jeħtiġuhom jipprovdu appoġġ ta' kreditu lill-proġetti mħeġġin li għalihom il-Kummissjoni qagħdet fuq it-test tad-Deċiżjoni tal-Kunsill tal-Istat Nru 40, il-GTĊ iddikjara li “hija kompletament skorretta” għaliex id-Deċiżjoni la tiddikjara u lanqas tindika li l-industrija solari hija proġett imħeġġeġ. Din id-dikjarazzjoni hija żbaljata wkoll. Mill-premessa (399) hawn fuq, jidher ċar li l-industrjia solari tappartjeni għall-kategorija ta' proġetti/industriji mħeġġin. Il-GTĊ għamel dikjarazzjoni simili li tikkonċerna l-Liġi tar-RPĊ dwar il-Progress Xjentifiku u Teknoloġiku u s-sejba tal-Kummissjoni li jeħtieġ li l-banek jagħtu prijorità lill-iżvilupp ta' industriji tat-teknoloġija avvanzata u ġdida u li l-produtturi fil-kampjun jaqgħu fil-kategorija tat-teknoloġija avvanzata. Skont il-GTĊ, il-Kummissjoni ma għamlet ebda analiżi ġuridika dwar il-kwistjoni ta' jekk l-industrija solari tal-produzzjoni ta' moduli u ċelloli deskritta bħala industrija tat-teknoloġija avvanzata taqax fi ħdan il-kamp ta' applikazzjoni ta' din il-liġi. Dan mhuwiex korrett. Il-Kummissjoni tagħmel rabta ċara bejn il-kategorija ta' industriji tat-teknoloġija avvanzata u l-industrija solari li tipproduċu moduli u ċelloli. Dan huwa spjegat f'dettall fil-premessa (402) hawn fuq.
(422)
Il-GTĊ saħaq li d-dikjarazzjoni tal-Kummissjoni, li l-involviment tal-Istat fis-settur finanzjarju Ċiniż huwa sostanzjali u attwali, mhuwiex appoġġat minn evidenza pożittiva. Il-GTĊ ikkontesta l-evidenza kkwotata mill-Kummissjoni u ddikjara li r-rapport tal-2009 tal-FMI li jixħet dawl fuq in-nuqqas ta' liberalizzazzjoni tar-rata tal-imgħax huwa irrelevanti għaliex ir-rati tal-imgħax ġew kompletament liberalizzati fiċ-Ċina. Dan mhuwiex korrett. L-evidenza fil-fajl tikkonferma li l-liberalizzazzjoni tar-rati tal-imgħax fiċ-Ċina mhijiex lesta u dan kien ikkonfermat ukoll mill-uffiċjali tal-PBOC preżenti matul iż-żjara ta' verifika. Fir-rigward tar-Rapport tal-2010 tal-FMI dwar il-Pajjiżi msemmi mill-Kummissjoni, il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni injorat kompletament is-sejbiet tal-FMI dwar il-liberalizzazzjoni tas-settur finanzjarju. Dan mhuwiex minnu. Il-Kummissjoni ma injorat l-ebda sejba tal-FMI f'dan ir-rapport li kienu relevanti. Is-sejbiet tal-FMI li l-GTĊ irrefera għalihom fil-kummenti tiegħu ma kienu jikkontradixxu l-ebda sejba tal-Kummissjoni dwar l-involviment tal-Istat fis-settur finanzjarju taċ-Ċina u ċertament żgur li mhux fir-rigward tas-sjieda tal-Istat jew il-politika dwar ir-rata tal-imgħax għas-self jew id-depożiti. Il-fatt li r-Rapport iddikjara li sar progress fl-aħħar snin fl-iżvilupp ta' sistema finanzjarja bbażata iktar fuq is-suq fiċ-Ċina ma jfissirx li r-Rapport qal li hemm sistema finanzjarja bbażata fuq is-suq fiċ-Ċina. Fir-rigward tal-istħarriġ tal-OECD ikkwotat mill-Kummissjoni, il-GTĊ iddikjara li ma jistax ikun konkluż li l-banek ma joperawx b'mod indipendneti fiċ-Ċina fuq il-bażi “ta' frażi waħda bl-esklużjoni ta' progress importanti fir-rigward tal-liberalizzazzjoni tas-settur bankarju”. Rigward din id-dikjarazzjoni, ta' min jinnota li l-Kummissjoni qatt ma ħarġet xi konklużjoni fuq il-bażi ta'“frażi waħda” iżda kif muri fit-test ta' hawn fuq, fuq il-bażi ta' bosta dokumenti mfasslin minn organizzazzjonijiet internazzjonali indipendenti.
(423)
Il-GTĊ iddikjara li l-analiżi tal-Kummissjoni dwar id-determinazzjoni tal-korp pubbliku “hija mimlija żbalji” u l-konklużjoni tagħha fil-premessa (168) hawn fuq hija inkonsistenti mal-interpretazzjoni tal-AB tad-WTO tat-terminu “korp pubbliku” fi Stati Uniti - Dazji antidumping u kumpensatorji definittivi fuq Ċerti Prodotti għaċ-Ċina. Produttur esportatur minnhom iddikjara wkoll li r-raġunar tal-Kummissjoni dwar id-determinazzjoni ta' korp pubbliku hija “legalment żbaljata”. Il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni naqset milli tistabbilixxi li l-SOCBs għandhom, huma vestiti, u jeżerċitaw awtorità governattiva u li ma stabbilixxietx i) li l-funzjonijiet inkwistjoni li allegatament jitwettqu mill-SOCBs huma dawk li huma eżegwiti minn gvern inġenerali, jiġifieri huma funzjonijiet tal-gvern, ii) il-karatteristiċi komuni li l-SOCBs jaqsmu mal-gvern minbarra l-parteċipazzjoni azzjonarja li lanqas ma kienet stabbilita għall-SOCBs kollha; u iii) li l-SOCBs kollha għandhom l-awtorità governattiva meħtieġa sabiex ikunu jistgħu jeżerċitaw jew kienu vestiti bis-setgħa li jeżegwixxu funzjonijiet governattivi kkonċernati. Dawn il-pretensjonijiet kellhom jiġu rifjutati. Il-Kummissjoni tirreferi għall-analiżi tagħha ta' din il-kwistjoni fil-premessi (158) - (167). L-għoti b'self jissemma fid-definizzjoni ta' sussidju fl-Artikolu 3.1(a)(i) tar-Regolament bażiku bħala funzjoni tal-gvern. F'din l-investigazzjoni, l-SOCBs huma ordnati permezz ta' rekwiżit, pjanijiet u dokumenti politiċi oħrajn, sabiex jippromwovu ċerti setturi, inkluż is-settur PV. Fuq il-bażi tal-fatti disponibbli, kien konkluż ukoll li hemm sjieda sostanzjali tal-banek mill-gvern fiċ-Ċina u li l-gvern jeżerċita kontroll importanti fuq l-SOCBs. Peress li l-GTĊ ma pprovdiex l-informazzjoni mitluba fuq is-sjieda tal-gvern tal-SOCBs kollha fiċ-Ċina, il-Kummissjoni għamlet is-sejbiet tagħha fuq il-fatti disponibbli. B'hekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-SOCBs jaġixxu bħala fergħa tal-gvern li twettaq funzjoni pubblika fl-implimentazzjoni tal-politiki ta' għoti b'self preferenzjali tal-GTĊ lil ċerti setturi.
(424)
Il-GTĊ iddikjara wkoll li l-Kummissjoni naqset milli tistabbilixxi li hemm ordni jew inkarigu ta' banek privati fiċ-Ċina u b'mod partikolari li l-Kummissjoni ma stabbilixxietx li l-GTĊ ta delega espliċita jew affermattiva jew kmand jew responsabilità jew awtorità lill-banek privati u l-SOCBs biex jipprovdu self preferenzjali. Il-Kummissjoni ma taqbilx ma' din id-dikjarazzjoni. Kif spjegat fil-premessi (170) - (173), hemm politika tal-gvern fiċ-Ċina sabiex tipprovdi appoġġ b'għoti b'self preferenzjali lill-industrija PV. Il-banek privati huma obbligati jimplimentaw il-politika tal-gvern: Il-GTĊ, permezz tal-Liġi tal-Ibbankjar Kummerċjali, ta struzzjonijiet lill-banek kollha taċ-Ċina sabiex “iwettqu n-negozju tas-self tagħhom skont il-ħtiġijiet tal-ekonomija nazzjonali u l-iżvilupp soċjali u fl-ispirtu tal-politiki industrijali tal-Istat”. Dawn il-ħtiġijiet u l-politiki industrijali tal-Istat huma, fost l-oħrajn, stabbiliti fil-bosta pjanijiet u dokumenti politiċi u l-forniment ta' finanzjament preferenzjali lil ċerti industriji inkluża l-industrija PV huwa wieħed minnhom. Il-GTĊ iddikjara wkoll li l-Artikolu relevanti tal-Liġi dwar l-Ibbankjar Kummerċjali ttieħed barra mill-kuntest tiegħu u ma jurix b'mod espliċitu xi delega jew kmand, għoti ta' responsabilità jew eżerċizzju ta' awtorità mill-GTĊ jew xi bank kummerċjali. Il-Kummissjoni ma taqbilx li l-Artikolu 34 ittieħed barra l-kuntest kif diġà spjegat fil-premessa (390) hawn fuq u tqis li t-test tiegħu huwa struzzjoni ċara legalment vinkolanti lill-banek kollha fiċ-Ċina. Il-Kummissjoni lanqas ma taqbel mad-dikjarazzjoni tal-GTĊ li d-dokumenti li jipprovdu għall-għoti b'self preferenzjali lill-industrija PV msemmija fil-premessa (102) huma “bażi ġuridika inadegwata”. Dan huwa spjegat fit-tul fil-premessi (399) - (403) hawn fuq.
(425)
Produttur esportatur minnhom iddikjara li l-Kummissjoni ma wrietx li l-banek ta' proprjetà barranija fiċ-Ċina huma inkarigati u ordnati mill-GTĊ. Din il-pretensjoni kellha tiġi rifjutata. Il-Kummissjoni wriet inkarigu u ordni għall-banek kollha bi sjieda privata fiċ-Ċina (inter alia l-premessi (169) - (172) u (424) hawn fuq) u l-banek bi sjieda barranija jappartjenu għal din il-kategorija.
(426)
Fir-rigward tad-determinazzjoni ta' inkarigu u ordni, il-GTĊ iddikjara wkoll li l-Kummissjoni għamlet konklużjonijiet fuq il-bażi ta' valutazzjoni tar-riskju ta' kreditu ta' esportatur fil-kampjun wieħed ipprovduta minn bank u applikathom għall-banek kollha fiċ-Ċina u b'hekk użat inferenzi avversi f'dan ir-rigward. Huwa osservat li l-GTĊ kif ukoll il-banek irrifjutaw milli jipprovdi xi valutazzjoni tar-riskju ta' kreditu oħra ta' produtturi esportaturi oħrajn fil-kampjun. Peress li l-Kummissjoni kienet imġiegħla tapplika l-fatti disponibbli f'dan ir-rigward u l-valutazzjoni tar-riskju ta' kreditu msemmija hawn fuq hija l-aħjar fatti disponibbli, il-Kummissjoni bbażat il-konklużjonijiet tagħha b'mod parzjali fuq dan id-dokument. Iżda huwa mtenni li l-konklużjonijiet saru fuq il-bażi tal-fatti disponibbli u mhux inferenzi avversi.
(427)
Il-GTĊ oġġezzjona għall-valutazzjoni tal-Kummissjoni tat-tfixkil tas-suq finanzjarju Ċiniż “peress li hija legalment żbaljata”. Il-GTĊ iddikjara li ma hemm l-ebda evidenza li tappartjeni għall-PI li tindika li l-SOCBs jammontaw għal 2/3 mis-suq finanzjarju Ċiniż. Il-Kummissjoni ma taqbilx ma' din il-pretensjoni. Fin-nuqqas tal-informazzjoni dwar is-settur bankarju li ntalbet b'mod ripetut iżda li ma kinitx ipprovduta mill-GTĊ, il-Kummissjoni applikat il-fatti disponibbli. Il-Kummissjoni rreferiet għar-rapport ta' DB f'dan ir-rigward li jiddikjara li l-SOCBs jammontaw għal iktar minn 2/3 tas-suq finanzjarju Ċiniż. Dan huwa sostnut ukoll mill-evidenza mid-dokumenti tad-WTO, l-FMI, l-OECD u l-Bank Dinji li jikkonfermaw li l-preżenza tal-Istat fis-settur bankarju Ċiniż ma nbidilx wisq fl-PI. Il-GTĊ iddikjara li d-dikjarazzjoni tal-Kummissjoni dwar ir-rati tal-imgħax (jiġifieri li l-banek huma marbutin li jibqgħu fi ħdan il-limiti stabbiliti mill-PBOC) hija żbaljata għaliex ir-rata minima ta' għoti b'self tneħħiet għal kollox. Dan mhuwiex korrett. Huwa minnu li fil-kummenti tiegħu l-GTĊ iddikjara li r-rati minimi ta' għoti b'self tneħħew f'Lulju 2013, iżda dan jiġi iktar minn sena wara li ntemm il-PI. Huwa minnu wkoll li l-limiti massimi fuq ir-rati tad-depożiti għadhom fis-seħħ. Għaldaqstant, is-sejba tal-Kummissjoni li l-banek mhumiex kompletament ħielsa sabiex jiddeċiedu l-kundizzjonijiet tas-self (tal-inqas fir-rigward tal-PI) hija korretta u sostnuta mill-evidenza fil-fajl. Il-GTĊ oġġezzjona wkoll għas-sejbiet tal-Kummissjoni fil-premessi (183) - (188) fuq il-bażi tal-allegat nuqqas ta' relevanza ta' bosta pjanijiet, dokumenti politiċi u liġijiet ikkwotati mill-Kummissjoni. Il-Kummissjoni ma taqbilx ma' din id-dikjarazzjoni u tirreferi għall-premessi (399) - (403) hawn fuq li fihom hemm spjegat għaliex dawn id-dokumenti huma relevanti għat-tali sejbiet.
Il-GTĊ iddikjara wkoll li s-sejba tal-Kummissjoni li ċerti banek ingħataw aċċess għar-riżervi tal-muniti barranin tas-SAFE hija żbaljata għaliex l-evidenza li l-Kummissjoni rreferiet għaliha semmiet biss il-Bank EXIM u s-CDB u spjegat li s-self miġjub minn dawn ir-riżervi ngħata biss lil impriżi tal-Istat. Il-Kummissjoni ma taqbilx. L-evidenza tiddikjara biss li meta dan il-programm beda, għall-ewwel kien disponibbli biss għal banek tal-politiki CDB u EXIM, iżda ssemmi wkoll self qawwi tal-Bank of China, li jindika li tneħħiet ir-restrizzjoni inizjali. Anki d-dikjarazzjoni li l-evidenza “tiddikjara biċ-ċar li s-self jingħata biss lil impriżi tal-Istat bħal Sinopec” mhijiex preċiża. Huwa ddikjarat li impriżi kbar tal-Istat huma ppreferuti, iżda ma tindikax li l-forniment tat-tali self kien limitat għalihom. U xorta waħda, minħabba d-daqs tal-Bank EXIM u s-CDB u l-impatt tagħhom fuq is-suq finanzjarju fiċ-Ċina, anki jekk il-programm kien limitat għalihom, dan ikun ifisser tfixkil sinifikanti tas-suq finanzjarju sħiħ.
(428)
Il-GTĊ iddikjara wkoll li l-Kummissjoni ma stabbilixxietx speċifiċità fir-rigward tal-għoti b'self preferenzjali u l-analiżi tal-ispeċifiċità tagħha hija legalment inkoerenti għaliex ma stabbilixxietx jekk id-Deċiżjoni Nru 40 tirreferix għal proġetti jew industriji. Skont il-GTĊ il-fatt li l-“medda ferm wiesa' ta' setturi ekonomiċi u industriji huma koperti mid-Deċiżjoni Nru 40, dan id-dokument ma jillimitax b'mod espliċitu l-aċċess tal-allegat sussidju lil ċerti impriżi kif inhu meħtieġ ikun stabbilit mill-ġurisprudenza tad-WTO”. Il-Kummissjoni ma taqbilx ma' din id-dikjarazzjoni. Fir-rigward tal-proġetti mħeġġin, huwa mfakkar li dawn ikopru biss ċerti attivitajiet fi ħdan numru limitat ta' setturi industrijali u b'hekk, din il-kategorizzazzjoni, li tkopri biss sottosett ta' impriżi fiċ-Ċina, ma tistax titqies bħala għamla ġenerali u mhux speċifika. Il-Kummissjoni qieset li din hija l-iktar interpretazzjoni naturali fin-nuqqas ta' kwalunkwe spjegazzjoni (u dokumenti li jikkonfermaw) dwar kif il-GTĊ applika b'mod preċiż il-kunċett tal-industrija PV, pereempju għall-fini tad-Deċiżjoni 40 u l-Katalogu ta' Gwida tar-Ristrutturar Industrijali relatat. Barra minn hekk, kif spjegat fil-premessa (102) hawn fuq, l-industrija solari PV tappartjeni wkoll għall-kategorija ta' industriji strateġiċi kif definiti mit-12-il pjan ta' ħames snin u fuq din il-bażi tgawdi minn aċċess għal finanzjament preferenzjali li huwa ċar mill-kwotazzjonijiet minn bosta dokumenti ta' ppjanar u politiki u liġijiet fl-istess premessa.
(429)
Il-GTĊ iddikjara wkoll li l-Kummissjoni ma stabbilixxietx l-eżistenza ta' benefiċċju li jikkonċerna self preferenzjali għaliex l-użu tal-parametru referenzjarju estern għall-fini tal-istabbiliment tal-benefiċċju ma kienx sostnut mis-sejbiet tal-Kummissjoni. Skont il-GTĊ, il-Kummissjoni ma kellha l-ebda bażi biex tapplika l-klassifikazzjoni BB peress li ma pprovdiet l-ebda evidenza li l-klassifikazzjoni BB għandha probabilità ikbar li tkun klassifikazzjoni tal-kreditu mhux imfixkla milli xi klassifikazzjoni oħra u l-applikazzjoni tagħha “tirrifletti l-inferenzi avversi impermissibbli li saru bi ksur tal-Artikolu 12.7 tal-Ftehim tal-SCM”. Din il-pretensjoni kellha tiġi rifjutata. Minħabba t-tfixkil u n-nuqqas ta' kredibbiltà kreditizja jew valutazzjoni tar-riskju xierqa tal-produtturi esportaturi fil-kampjun mill-banek ta' għoti b'self, il-Kummissjoni ma setgħetx tieħu l-klassifikazzjoni tal-kreditu (jekk kien hemm waħda) tal-produtturi esportaturi individwali bil-valur nominali tagħha. F'dan il-każ, il-klassifikazzjoni BB mhijiex inferenza avversa u lanqas ma hi sfavorevoli għall-produtturi esportaturi għaliex hija l-aħjar klassifikazzjoni mhux ta' investiment fis-suq.
(430)
L-ilmentatur iddikjara li l-Kummissjoni missha użat klassifikazzjoni ta' kreditu inqas favorevoli mill-klassifikazzjoni BB għall-bini tal-parametru referenzjarju għal uħud mill-produtturi esportaturi li kienu f'qagħda finanzjarju partikolarment ħażina. Għar-raġunijiet spjegati fil-premessa (429) hawn fuq, il-Kummissjoni qieset li l-klassifikazzjoni BB (klassifikazzjoni mhux ta' investiment) tirrifletti b'mod xieraq is-sitwazzjoni finanzjarja tal-produtturi esportaturi fil-kampjun matul il-PI.
(431)
L-ilment talab ukoll li l-Kummissjoni tiddivulga l-kalkolu tal-mark-up għas-self fil-munita Ċiniża. Il-Kummissjoni spjegat il-metodoloġija fil-paragrafu 169 tad-dokument ta' divulgazzjoni definittiva (replikat fil-premessa (198) hawn fuq). B'konformità mal-metodoloġija mill-proċedimenti Karta Fina Miksija u Azzar Miksi b'Materjal Organiku, il-Kummissjoni aġġustat ir-rati tal-imgħax taċ-Ċina billi żiedet id-differenzjali tal-imgħax bejn il-bonds bl-aħjar klassifikazzjoni u l-bonds klassifikati BB negozjati fis-swieq fil-PI.
(432)
Produttur esportatur minnhom iddikjara li l-Kummissjoni, sabiex tistabbilixxi l-benefiċċju minn self preferenzjali, għandha tqabbel ir-rati ta' għoti b'self tal-industriji “preferuti” minn dawk tal-industriji “mhux preferuti”. Fid-dawl tal-analiżi tal-Kummissjoni tas-suq finanzjarju (il-premessi (181) - (185)) din id-dikjarazzjoni kellha tiġi rifjutata. Wara li jittieħed f'kunsiderazzjoni t-tfixkil stabbilit, ir-rati tal-imgħax fis-suq finanzjarju Ċiniż jitqiesu mhux kredibbli.
(433)
Il-GTĊ iddikjara wkoll li għas-self f'EUR u USD, il-Kummissjoni ma għandhiex tirrikorri għall-parametru referenzjarju estern għaliex wieħed mill-elementi ewlenin li fuqu l-Kummissjoni sawret l-analiżi tat-tfixkil tagħha, jiġifieri l-limitazzjonijiet tal-PBOC fuq ir-rati tal-imgħax, ma jeżistix għat-tali self. Din il-pretensjoni kellha tiġi rifjutata. Il-limitazzjonijiet tal-PBOC fuq ir-rati tal-imgħax huma biss wieħed mill-elementi ewlenin li l-Kummissjoni użat fl-analiżi tagħha tas-suq finanzjarju Ċiniż. Kif spjegat fil-premessi (180) - (184) hawn fuq, hemm għadd ta' waqtiet ta' tfixkil oħrajn li waħedhom iġġustifikaw l-użu tal-parametru referenzjarju estern anki għas-self denominat f'EUR u USD.
(434)
Bosta esportaturi u l-GTĊ jiddikjaraw li l-Ftehimiet bejn l-esportaturi u ċerti banek tal-Istat (imsemmijin bħala “l-Ftehimiet” f'din it-taqsima) mhumiex ekwivalenti għal linji ta' kreditu u ma jammontawx għal kontribuzzjoni finanzjarja għaliex ma fihomx obbligu jew impenn sabiex il-bank jipprovdi finanzjament fil-ġejjieni b'termini u kundizzjonijiet partikolari. Jirreferu wkoll għall-konklużjonijiet tal-bord ta' KE-Inġenji tal-Ajru, li ddikjara li s-“sempliċi possibilità” li gvern jista' jittrasferixxi fondi sabiex jissodisfa kundizzjoni predefinita mhijiex ser tkun biżżejjed biex tintwera l-eżistenza ta' kontribuzzjoni finanzjarja. Osservaw li d-dikjarazzjoni tal-bord li l-ftehim kuntrattwali għandu jkun “minnu nnifsu ddikjarat u kapaċi jagħti benefiċċju lir-riċevitur, hija separata u indipendenti mill-benefiċċju li jista' jingħata minn xi trasferiment ta' fondi fil-ġejjieni.”
(435)
Fir-rigward tas-sejbiet tal-bord ta' KE-Inġenji tal-Ajru, il-Kummissjoni tosserva li t-tali sejbiet mhumiex eżawrjenti fir-rigward tal-ambitu tal-linji ta' kreditu jew ftehimiet simili oħrajn u ma jorbtux l-interpretazzjoni tal-Kummissjoni tar-Regolament bażiku f'dan il-każ. Minkejja dan, il-Kummissjoni mhijiex tgħid li ma taqbilx mal-konklużjonijiet tal-bord, iżda mal-applikazzjoni ta' dawk il-konklużjonijiet għal din l-investigazzjoni mill-GTĊ. Il-Ftehimiet normalment jipprovdu sabiex il-bank tal-Istat jislef sal-ammont meħtieġ ta' flus, kultant flimkien ma' titjib possibbli fil-prestazzjoni tad-ditta involuta. B'hekk, minn naħa waħda, it-test tal-Ftehimiet jaf ikun fih obbligi testwalment inqas espliċiti jew awtomatiċi dwar it-termini u l-kundizzjonijiet tal-għoti b'self fil-ġejjieni minn dawk li fihom xi tipi ta' Ftehimiet tal-Linja ta' Kreditu. Kultant huma supplimentati minn self separat jew ftehimiet ta' kreditu. Madankollu, kien osservat li s-self skont dawn il-Ftehimiet normalment isir b'termini ferm simili, jekk mhux identiċi. Min-naħa l-oħra, il-Ftehimiet fihom numru ta' dispożizzjonijiet li jmorru ferm lil hinn mil-lingwa normali tal-ftehimiet tal-linja ta' kreditu u li jammontaw għall-ħolqien ta' mekkaniżmu ta' appoġġ iggarantit mill-bank inkwistjoni. Il-Kummissjoni tqis li f'dan il-każ, id-dispożizzjonijiet miktubin tal-Ftehimiet mhux bilfors huma konklużivi, għaliex l-“obbligi” jew l-“impenji” li jiġu trasferiti fondi jistgħu jkunu espressi f'forma miktuba jew mhux miktuba u li l-eżistenza tagħhom għandha tkun determinata fuq il-bażi tat-totalità tal-fatti rrekordjati.
(436)
Fuq din il-bażi, in-numru eżatt tal-impenji jew l-obbligi tal-banek tal-Istat skont il-Ftehimiet jiddependi fuq:
(a)
It-test tal-Ftehimiet: Il-Kummissjoni tosserva li d-dispożizzjonijiet fl-iktar ftehimiet importanti li jinvolvu banek kbar tal-Istat u produtturi esportaturi partikolari huma fil-parti l-kbira simili. Il-ftehimiet jistabbilixxu rabta mill-qrib bejn il-bank u l-esportatur fir-rigward tat-trasferiment ta' fondi. Jipprovdi għat-trasferiment tal-ammont rekwiżit ta' flus, kultant wara li jiġu ssodisfati ċerti kundizzjonijiet relatati mal-prestazzjoni u l-klassifikazzjoni tal-kreditu. Il-Ftehimiet jintitolaw lid-ditta għal “trattament favorevoli” meta japplikaw għal self meta mqabbla ma' ditti li ma ffirmawx ftehimiet bħal dawn. Uħud mill-ammonti ta' finanzjament potenzjali huma enormi meta mqabblin mal-fatturat annwali tad-ditti. L-ammonti ta' kreditu mwiegħda lill-esportaturi fil-kampjun ammontaw għal iktar mit-triplu tal-fatturat annwali tagħhom. Barra minn hekk, il-Ftehimiet jipprovdu sabiex il-bank jagħti appoġġ b'saħħtu lill-iżvilupp tal-kumpanija inkwistjoni. Hemm referenzi għal “sħubija strateġika stabbli fit-tul” bejn il-bank u d-ditta, għall-fatt li l-bank jagħti “prijorità” lill-proġetti ta' bini ewlenin tad-ditta, joffri “appoġġ finanzjarju stabbli fit-tul” lid-ditta “fir-rigward tax-xiri u r-riorganizzazzjoni ta' assi tagħha, il-formazzjoni fundamentali ta' kull unità kummerċjali, proġett ta' titjib tekniku, il-proġett ‘Sir Globali’ u negozji oħrajn….” u jgħin lid-ditta sabiex “tifformula pjanijiet ta' żvilupp fit-terminu medju u twil permezz tal-vantaġġi professjonali tagħha, il-vantaġġi istituzzjonali u l-vantaġġi tal-prestazzjoni tagħha.” Il-ftehimiet isemmu wkoll li jikkonformaw mal-politika makroekonomika u industrijali. Għaldaqstant, ikun jidher li l-appoġġ strateġiku mogħti lid-ditta, flimkien mat-“trattament favorevoli” mogħti mill-Ftehim jagħmilha ferm probabbli li se jkun awtomatikament eliġibbli li tippreleva self mill-Ftehimiet.
(b)
In-natura u l-objettivi tas-selliefa: Il-mutwanti huma banek tal-Istat li nstabu li huma korpi pubbliċi jew banek oħrajn li nstabu li huma inkarigati u ordnati mill-gvern u għaldaqstant jaġixxu bħala fergħa tal-GTĊ. Instab li jipprovdu self kif ukoll rati inqas minn dawk tas-suq. Pereżempju, ċerti Ftehimiet jirreferu għall-“vantaġġ ta' finanzjament” tal-bank u l-appoġġ tiegħu għall-“industrija tat-teknoloġija avvanzata…bi prijorità fl-iżvilupp mal-konċessjoni tal-gvern”.
(c )
L-attitudni tal-gvern lejn il-mutwatarju: Il-mutwatarji jappartjenu għall-industriji strateġiċi emerġenti kif muri fil-premessa (102) hawn fuq.
(d)
Il-grad ta' kooperazzjoni tal-gvern fl-investigazzjoni: Il-fornituri tal-linji ta' kreditu (banek tal-Istat u banek inkarigati u ordnati mill-gvern) naqsu milli jikkooperaw bis-sħiħ mal-investigazzjoni u s-sejbiet relatati magħhom saru fuq il-fatti disponibbli.
(e)
Il-perċezzjoni tas-suq dwar il-Ftehimiet: Il-kumpaniji jidhru li jagħtu importanza lill-Ftehimiet bħala evidenza li għandhom l-Istat li jsostnihom u jħabbru pubblikament il-konklużjonijiet tat-tali ftehimiet biex jibagħtu sinjal pożittiv lis-swieq u lill-investituri potenzjali. Pereżempju, fid-9 ta' Lulju 2010, Yingli Solar ħarġet stqarrija għall-istampa li fiha ħabbret “ftehim ta' kooperazzjoni strateġika” ma' CDB, li bih CDB “huwa mistenni li jagħti faċilitajiet ta' kreditu b'ammont massimu aggregat ta' RMB 36 miljun biex isostni lil Yingli Group u l-affiljati tiegħu”. L-Uffiċjal Kap Finanzjarju ta' Yingli ddikjara li, “Dan il-ftehim tella' l-kooperazzjoni bejn iż-żewġ partijiet f'livell ġdid, li nemmnu li ser jagħtina l-ħila li nisfruttaw l-opportunitajiet li se jippermettulna nsaħħu l-pożizzjoni ta' pijuniera fl-industrija PV.” Jinko Solar, fis-26 ta' Jannar 2011, iddeskriviet faċilità ta' kreditu ta' RMB 50 biljun mill-Bank of China bħala “ftehim ta' kooperazzjoni strateġika” li “tkompli ssaħħaħ il-pożizzjoni tagħna bħala manifattur minn ta' quddiem nett ta' prodotti solari”. L-istqarrija għall-istampa kompliet bid-dikjarazzjoni li “Bl-appoġġ finanzjarju fit-tul tal-BOC, aħna kunfidenti li se nagħtu riżultati eċċellenti fl-2011 kif ukoll nilħqu l-miri tagħna ta' tkabbir fit-tul.” Fl-14 ta' April 2010, Trina Solar kienet irrapportata li beħsiebha tuża l-ftehim ta' kreditu ta' USD 4,4 biljun mas-CDB “għall-espansjoni tas-suq”. Dawn it-tħabbiriet kollha jissuġġerixxu li l-produtturi esportaturi kkonċernati jaraw il-Ftehimiet bħala sors ta' finanzjament stabbilit, u mhux wieħed inċert.
(f)
Operazzjoni tal-Ftehimiet: Bosta għotjiet b'self individwali ġew prelevati mill-produtturi esportaturi, jiġifieri l-ftehimiet wasslu għal trasferiment veru ta' fondi, normalment b'rati ferm inqas minn tas-suq.
(437)
Fuq il-bażi tal-evidenza kollha, huwa konkluż li l-Ftehimiet huma offruti mill-banek bħala parti minn strateġija tal-gvern biex jippromwovi l-industrija PV u jitqiesu li huma ta' valur kbir mill-esportaturi kkonċernati, indipendentement minn jekk ġewx trasferiti xi fondi. Dan jikkontradixxi l-argumenti tal-partijiet li effettivament ma għandhom l-ebda valur. Għad li l-Ftehimiet għandhom il-karatteristiċi ta' linji ta' kreditu normali, imorru lil hinn mit-termini u l-kundizzjonijiet ta' linji ta' kreditu normali u effettivament huma sħubijiet strateġiċi bejn korpi pubbliċi u ditti biex jissodisfaw politika tal-gvern. F'dan ir-rigward, huma joperaw bħala mekkaniżmu ta' appoġġ/garanzija tal-Istat, li jsaħħaħ il-pożizzjoni fis-suq tal-esportaturi kkonċernati u jippermettilhom jespandu l-kapaċità u l-produzzjoni tagħhom biċ-ċertezza li se jirċievu l-finanzjament meħtieġ. Fin-nuqqas tat-tali appoġġ/garanzija, l-esportaturi evidentement kienu jitqiesu mis-swieq li huma f'pożizzjoni iktar dgħajfa. Konsegwentement, huma jikkwalifikaw bħala trasferiment potenzjali ta' fondi jew bħala forniment ta' servizzi finanzjarji. “Garanzija” ta' valur bħal din ikollha ċertu valur fis-suq u, tal-inqas, tkun tinvolvi l-pagament ta' tariffa sostanzjali. Fid-dawl ta' dan, il-Ftehimiet jagħtu wkoll benefiċċju li huwa, fil-kliem tal-bord ta' KE-Inġenji tal-Ajru, “separat u indipendenti mill-benefiċċju li jista' jingħata minn xi trasferiment ta' fondi fil-ġejjieni”, minħabba, fost l-oħrajn, l-obbligu potenzjali tal-pagamenti mill-gvern. Huma iktar minn sempliċi wiegħda vaga ta' għoti ta' finanzjament “irħis” (99) u iqiegħdu lir-riċevituri b'mod ċar f'“pożizzjoni aħjar” milli kienu jkunu fin-nuqqas tal-Ftehim.
(438)
Fir-rigward tal-ammont tal-benefiċċju, dan ġie stabbilit fuq il-bażi tat-tariffi mitlubin għal-linja ta' kreditu miksuba minn wieħed mill-produtturi esportaturi fil-kampjun. Din il-linja ta' kreditu ngħatat minn bank li l-kwartieri ġenerali tiegħu huma stabbiliti fil-ġurisdizzjoni finanzjarja li mhijiex ir-RPĊ u turi l-elementi kollha tal-linji ta' kreditu kummerċjali disponibbli fis-swieq finanzjarji dinjin u ftehimiet oħrajn misjubin fis-settur kummerċjali. Huwa osservat ukoll li din il-linja ta' kreditu mhijiex sostanzjalment differenti fil-kundizzjonijiet tagħha mil-linji ta' kreditu kummerċjali l-oħrajn miksubin mill-produtturi esportaturi fil-kampjun, fejn jintalbu tariffi, inklużi dawk minn banek barranin. Fid-dawl tal-analiżi ta' hawn fuq, dan huwa parametru referenzjarju konservattiv, peress li l-evidenza turi li fil-verità l-Ftehimiet għandhom valur ikbar għad-ditti bħala miżura awtonoma meta mqabbla ma' linja ta' kreditu standard. Madankollu, il-Kummissjoni tqis li t-tariffi meħtieġa jservu ta' prokura raġonevoli għal dawk li jkunu pagabbli skont il-Ftehimiet.
(439)
Il-GTĊ iddikjara wkoll li l-banek li daħlu fil-Ftehimiet mal-esportaturi fil-kampjun mhumiex korpi pubbliċi jew ma kinux inkarigati mill-gvern li jagħmlu hekk. Din il-pretensjoni kellha tiġi rifjutata. Il-banek involuti kienu l-istess banek li taw finanzjament preferenzjali u fil-premessi (159) - (168) u (169) - (180) hawn fuq, il-Kummissjoni tat spjegazzjoni dettaljata għaliex huma korpi pubbliċi u/jew għaliex huma inkarigati u ordnati mill-GTĊ.
(440)
Il-GTĊ iddikjara li d-dikjarazzjoni tal-Kummissjoni li f'ċirkustanzi normali tas-suq il-linji ta' kreditu huma soġġetti għal tariffi ta' impenn u amministrazzjoni sostanzjali hija mingħajr bażi peress li t-tali tariffi japplikaw biss għal “linji impenjati ta' kreditu”. Din il-pretensjoni kellha tiġi rifjutata. Kif iddikjarat fil-premessa ta' hawn fuq, il-linja ta' kreditu użata bħala parametru referenzjarju mhijiex sostanzjalment differenti fil-kundizzjonijiet tagħha mil-linji ta' kreditu l-oħrajn miksubin mill-produtturi esportaturi fil-kampjun, inklużi minn banek barra ċ-Ċina. Barra minn hekk, wieħed mill-banek li kkonkluda bosta ftehimiet bħal dawn ma' produtturi esportaturi fil-kampjun donnu jitlob tariffi simili lill-klijenti tiegħu barra l-pajjiż (100).
(441)
Il-GTĊ iddikjara wkoll li l-Kummissjoni ma pprovdietx evidenza biex issostni d-dikjarazzjoni tagħha li l-forniment mill-Gvern ta' linji ta' kreditu (jiġifieri l-Ftehimiet) huwa parti minn self preferenzjali. Dan mhuwiex korrett. Il-forniment ta' linji ta' kreditu huwa l-parti standard tal-finanzjament ipprovdut minn banek lil kumpaniji u l-Ftehimiet huma miżuri separati u distinti li jaqgħu taħt l-ambitu tas-self preferenzjali. Kif iddikjarat fil-premessa (102) hawn fuq, il-GTĊ jipprovdi, permezz ta' għadd ta' dokumenti ta' ppjanar u politiki u liġijiet, għall-finanzjament preferenzjali lill-industrija PV. Barra minn hekk, ġie prelevat ħafna self b'dawn il-ftehimiet, xi ħaġa li turi biċ-ċar li huma parti integrali mill-finanzjament preferenzjali tal-industrija PV.
(442)
Produttur esportatur minnhom iddikjara li l-forniment ta' linji ta' kreditu mhuwiex sussidju speċifiku. Din il-pretensjoni kellha tiġi rifjutata. Kif spjegat fil-premessa (441) hawn fuq, il-forniment ta' linji ta' kreditu huwa parti essenzjali mis-self preferenzjali u għaldaqstant, l-analiżi tal-ispeċifiċità fil-premessi (191), (192), (209) u (428) t'hawn fuq, tapplika ugwalment għall-għoti ta' linji ta' kreditu.
(443)
Skont l-ilmentatur, il-Kummissjoni missha stabbilixxiet marġni ta' sussidju għall-użu ta' krediti tax-xerrejja ta' esportazzjoni, peress li l-Bank EXIM irrifjuta milli jikkoopera. Il-Kummissjoni missha użat l-informazzjoni fl-ilment u s-sejbiet tad-DOC tal-Istati Uniti fil-kawża PV simili. Din il-pretensjoni ma tistax tiġi aċċettata. Il-Kummissjoni investigat l-allegazzjonijiet fl-ilment iżda ma nstabet l-ebda evidenza li l-produtturi esportaturi fil-kampjun ibbenefikaw mit-tali miżuri matul il-PI. Qiegħed jiġi nnotat li l-perjodi ta' investigazzjoni għall-każ tal-Istati Uniti u l-każ inkwistjoni kienu differenti.
3.5.3. Kummenti tal-partijiet dwar il-Garanziji u Assigurazzjonijiet fuq l-Esportazzjoni għal Teknoloġiji Ekoloġiċi
(444)
Fir-rigward tad-dokumenti mitlubin mill-Kummissjoni fiż-żjara ta' verifika kif speċifikat fil-premessi (220) u (221), il-GTĊ iddikjara li ma kienx iċċarat meta ntalab il-Pjan 840, li d-dikjarazzjonijiet finanzjarji 2012 ta' Sinosure ma kinux disponibbli fi żmien il-verifika, u li l-informazzjoni dwar il-kumpaniji kkonċernati kienet kunfidenzjali u xorta waħda, il-kuntratti relevanti ma kinux fil-kwartieri ġenerali ta' Sinosure. Il-Kummissjoni tirreferi għall-ispjegazzjonijiet tagħha inklużi fil-premessi (219), (220), u (223) li jindirizzaw dawn l-argumenti kollha. Fir-rigward tal-Pjan 840, il-Kummissjoni żżid li hi talbet id-dokumenti relevanti kollha li jikkonċernaw l-attività ta' Sinosure u l-programm allegat ta' sussidju li jibbenefika lill-esportaturi fil-kampjun, u li dan il-Pjan 840 żgur li huwa relevanti għas-sejbiet tagħha, flimkien mad-dokumenti kollha l-oħrajn speċifikati fil-premessa (236), kif sostnut mill-ispjegazzjonijiet fil-premessa (232). Rigward id-dikjarazzjonijiet finanzjarji 2012 ta' Sinosure, il-Kummissjoni talbet il-kontijiet ta' tqabbil preliminari, jekk id-dikjarazzjonijiet finanzjarji tal-2012 ma kinux finalizzati, iżda Sinosure rrifjutat ukoll milli tipprovdi kwalunkwe kont ta' tqabbil preliminari għall-2012.
(445)
Il-GTĊ iddikjara wkoll li ma hemm ebda evidenza ġuridika u fattwali biex issostni l-konklużoni li l-industrija fotovoltajka hija “industrija strateġika” u li dan ikun ir-riżultat ta' suppożizzjoni. Il-Kummissjoni tirreferi għall-ispjegazzjoni fil-premessa (231) u tfakkar li dan il-punt kien ikkonfermat b'mod speċifiku mill-GTĊ matul iż-żjara ta' verifika. Fir-rigward tad-dikjarazzjoni simili dwar il-pjan 840, il-pjan 421 u l-miżuri ta' sostenn għall-“Industriji Strateġiċi Emerġenti” u d-dikjarazzjoni li l-pjanijiet ma jkunux legalment vinkolanti, il-Kummissjoni tirreferi għall-ispjegazzjonijiet fil-premessi (232) - (234) rispettivament. Hija tosserva wkoll li l-GTĊ naqas milli jissottometti dawn id-dokumenti u jiddiskutihom mal-Kummissjoni, u li ma hemm ebda evidenza rreġistrata li tipprova li l-konklużjonijiet tal-Kummissjoni huma ħżiena.
(446)
Il-GTĊ u esportatur fil-kampjun jiddikjaraw li r-rifużjonijiet u l-għotjiet għall-pagament tal-primjums tal-assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni mogħtija mill-awtoritajiet lokali ġew ikkumpensati b'mod illegali għaliex ma kienx stabbilit li jikkostitwixxu sussidji skont it-tifsira tal-Ftehim tal-SCM tad-WTO. Il-Kummissjoni tirreferi għall-analiżi tagħha dwar is-sejbiet tal-investigazzjoni u b'mod partikolari l-premessi (239) u (247). Il-Kummissjoni tkompli tosserva li r-rifużjonijiet u l-għotjiet huma marbutin mill-qrib ħafna mal-programm ta' assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni għaliex ir-ripagament tagħhom huwa l-konsegwenza tal-pagament tal-primjum lil Sinosure skont il-politika ewlenija ta' assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni. Fl-aħħar iżda mhux l-inqas, dawn ir-rifużjonijiet jaqgħu wkoll taħt l-ambitu tan-Notifika [2004] Nru 368 maħruġ b'mod konġunt minn MOFCOM u Sinosure, li jistipula li “l-awtoritajiet reġjonali u tal-gvern lokali jagħmlu iktar sforzi b'mod konġunt biex jimplimentaw iktar miżuri ta' appoġġ għall-prodotti inklużi fid-Direttorju u l-impriżi tat-teknoloġija avvanzata u ġdida għall-assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni”.
(447)
Il-GTĊ ikkontesta wkoll is-sejba dwar il-Punt (j) tal-Anness 1 tal-Ftehim tal-SCM tad-WTO li l-programm ta' assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni fit-terminu qasir ta' Sinosure kien operat b'rati tal-primjum inadegwati biex ikunu koperti l-kostijiet u t-telf operatorji fit-tul tal-programm. B'appoġġ ta' dan, il-GTĊ jikkwota l-ġurisprudenza tas-sejba tal-Bord tad-WTO fi Stati Uniti-Upland Cotton u jippreżenta spjegazzjonijiet ibbażati fuq settijiet differenti ta' figuri u argumenti li jinsabu fir-Rapporti Annwali ta' Sinosure. Il-GTĊ jiddubita wkoll mir-referenza tal-Kummissjoni għall-Artikolu 11 tal-Artikoli ta' Assoċjazzjoni ta' Sinosure u għall-Artikolu mill-kumpanija ġuridika Stewart Law. Il-Kummissjoni ttenni l-argumenti kollha tagħha fil-premessi (242) - (245) u tfakkar li l-konklużjonijiet tagħha huma bbażati fuq l-aħjar evidenza għad-dispożizzjoni fil-fajl minħabba nuqqas ta' kooperazzjoni tal-GTĊ li żammet lill-Kummissjoni milli tikseb l-informazzjoni relevanti li talbet. Għas-sejbiet tagħha, il-Kummissjoni tqis għadd ta' elementi u evidenza fil-fajl, li fosthom kien hemm l-Artikolu ta' Assoċjazzjoni ta' Sinosure u l-Artikolu mill-kumpanija ġuridika Stewart Law. Il-Kummissjoni tqis li, filwaqt li l-ebda element minn dawn ma huwa determinanti minnu nnifsu, dawn u l-elementi kollha l-oħrajn huma relevanti għad-determinazzjoni tagħha. Rigward il-ġurisprudenza ta' Stati Uniti-Upland Cotton, il-Kummissjoni ħadet f'kunsiderazzjoni sħiħa s-sejbiet tagħha u l-kwotazzjonijiet ta' din il-ġurisprudenza mill-GTĊ huma tabilħaqq ferm pertinenti.
(448)
Fil-kontestazzjoni tal-analiżi tal-Kummissjoni fil-premessa (245), il-GTĊ jissottometti tabella b'figuri meħudin mir-Rapport tal-Introjtu tar-Rapporti Annwali ta' Sinosure disponibbli pubblikament għall-perjodu 2006-2011 u jikkonkludi li huwa evidenti li l-primjums riċevuti kienu ogħla mill-kostijiet operatorji tal-programm. L-ewwel nett, il-Kummissjoni tosserva li t-tabella pprovduta mill-GTĊ ma tinkludix ir-ringiela relevanti dwar l-ammonti tal-kummissjonijiet imħallsin minn Sinosure iżda l-ispejjeż operatorji biss. It-tieni nett, il-figuri juru b'mod inekwivokabbli li f'kull sena individwali mill-2006 sal-2011, bl-eċċezzjoni tal-2010, l-ammonti tal-primjum nett qatt ma huma ogħla mill-ammonti tal-pretensjonijiet netti flimkien mal-kostijiet operatorji, anki jekk jiġu injorati l-pagamenti tal-kummissonijiet li tneħħew mill-GTĊ. Dan jinkludi s-sena 2011, li parzjalment tkopri l-perjodu ta' investigazzjoni, u l-ammont tat-telf huwa kemxejn sostanzjali f'ċerti snin (pereżempju l-2008). It-tielet nett, il-Kummissjoni tosserva li għall-2010 il-GTĊ indika ammont sproporzjonatament baxx ta' pretensjonijiet netti mħallsin (primjums imħallsin huma ddikjarati bħala 20 darba ogħla mill-pretensjonijiet imħallsin), xi ħaġa li mhijiex riflessa fir-Rapport Annwali tal-2010. Dan l-ammont irrapportat mill-GTĊ għas-sena 2010 huwa bbażat fuq aġġustamenti ex-post enormi li jikkonċernaw l-irkupru ta' pretensjonijiet u bidla fir-riżervi ta' pretensjonijiet pendenti li jidhru biss fir-Rapport Annwali tal-2011 b'referenza għas-sena 2010. Dawn l-aġġustamenti jidhru li huma ta' għamla straordinarja u anormali u huma riflessi biss fir-rapport tas-sena ta' wara. Il-Kummissjoni tosserva wkoll li għall-2011 il-GTĊ minflok irrapporta l-ammonti inklużi fir-Rapport Annwali tal-2011. Il-Kummissjoni ssib l-aġġustamenti sussegwenti diffiċli biex jiġu rikonċiljati mas-sitwazzjoni propja, speċjalment minħabba n-nuqqas ta' kooperazzjoni u spjegazzjoni ulterjuri mill-GTĊ jew Sinosure matul l-investigazzjoni.
Skont Stati Uniti-Upland Cotton, kif ikkwotata mill-GTĊ stess, “ir-referenza għat-‘terminu twil’ fil-punt (j) tirreferi għal perjodu ta' durata suffiċjenti sabiex tiġi żgurata eżaminazzjoni oġġettiva li tippermetti valutazzjoni dettaljata tal-programm u li tevita milli tattribwixxi importanza żejda lil xi esperjenza unika jew mhux tas-soltu f'jum, xahar, trimestru, nofs sena, sena speċifiċi jew xi perjodu ta' żmien speċifiku ieħor”. Il-Kummissjoni tqis il-perjodu 2006-2011 bħala perjodu b'terminu twil biżżejjed għall-kunsiderazzjoni, u Sinosure ġarrbet telf f'kull sena ta' dan il-perjodu. Is-sitwazzjoni tal-2010 għandha jew titqies bħala unika jew mhux tas-soltu jekk wieħed iqis il-figuri aġġustati fir-Rapport Annwali 2011 u b'hekk ta' sinifikanza limitata, jew inkella l-figuri ordinarji mhux aġġustati fir-Rapport Annwali 2010 iridu jittieħdu f'kunsiderazzjoni bħala relevanti li juru li r-riżultat huwa biss ftit aħjar minn ekwilibriju. Minħabba t-telf importanti mġarrab fi snin oħrajn, dan jikkonferma s-sejbiet tal-Kummissjoni li Sinosure, b'mod ġenerali, hija f'pożizzjoni ta' telf fit-tul matul il-perjodu 2006-2011. Barra minn hekk, anki li kieku d-dejta tal-2010 kellha titqies bħala rappreżentattiva, il-fatt jibqa' li Sinosure għamlet telf f'ħamsa mis-sitt snin bejn l-2006 u l-2011. It-tabelli u s-settijiet ta' figuri l-oħrajn sottomessi mill-GTĊ biex jikkontesta s-sejba tal-Kummissjoni fuq il-punt (j) tal-Ftehim tal-SCM tad-WTO ma jistgħux ikunu rikonċiljati ma' informazzjoni oħra preżenti rreġistrati u/jew mhumiex verifikabbli. Xorta waħda, huma nfushom ma jurux li Sinosure laħqet ekwilibriju lanqas fil-programm ta' assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjonijiet ta' terminu qasir matul il-perjodu 2006-2011.
(449)
Rigward il-parametru referenzjarju għall-kalkolu tal-benefiċċju, il-GTĊ iqis li l-istabbiliment ta' punt referenzjarju barra l-pajjiż huwa inkonsistenti mal-Ftehim tal-SCM, iżda ma jżid ebda argument biex jiġġustifika din id-dikjarazzjoni. Il-Kummissjoni tirreferi għall-ispjegazzjoni tagħha fil-premessa (245).
(450)
Il-GTĊ u esportatur li kkoopera fil-kampjun jikkontestaw il-parametru referenzjarju użat għaliex il-Kummissjoni ma ġġustifikatx għaliex: (i) il-kalkolu tal-primjum huwa bbażat fuq id-dejta tal-Istati Uniti dwar il-bank EXIM; (ii) użat l-Italja bħala l-pajjiż importatur u mhux il-Ġermanja, li hija s-suq ta' esportazzjoni ewlieni għall-prodott ikkonċernat; (iii) ħadet il-perjodu ta' żmien ta' 120 jum u mhux 60 jum jew xi perjodu ieħor iqsar; (iv) ma użatx il-kalkolu tal-primjum għall-esportazzjonijiet diretti iżda minflok għall-Assigurazzjoni fuq l-Esportazzjoni tal-Kreditu tax-Xerrej ta' Istituzzjoni Finanzjarja (FIBC). Fir-rigward ta' (i), il-Kummissjoni tirreferi għall-premessa (253). Fir-rigward ta' (ii), il-Kummissjoni temmen li l-Italja tirrappreżenta l-aħjar bilanċ bejn il-pajjiż tal-UE bl-inqas riskju u l-pajjiżi tal-UE b'riskju u, konsegwentement, primjums mitlubin notevolment ogħla, li huma wkoll swieq tas-suq ikkonċernat. Rigward (iii), in-nuqqas ta' simulazzjoni speċifika bbażata fuq perjodu ta' 90 jum disponibbli fuq il-websajt tal-Bank EXIM, il-Kummissjoni tqis id-durata ta' 120 jum bħala l-iktar waħda xierqa biex tirrappreżenta t-termini tal-bejgħ matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Fir-rigward ta' (iv), il-Kummissjoni ma rnexxilhiex tikseb simulazzjoni għall-kalkolu tal-primjum għal esportazzjonijiet diretti u tqis li dan il-parametru referenzjarju jirrifletti s-sitwazzjoni ta' riskju ġenerali fil-pajjiż ta' xiri.
(451)
Esportatur minnhom li kkoopera fil-kampjun jiddikjara li xtara assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni għal uħud mill-esportazzjonijiet tiegħu iżda ħallas primjums tal-assigurazzjoni regolari u ma gawdiex mill-programm Green Express jew xi trattament benefiċjarju ieħor allegat mill-ilment. Fin-nuqqas ta' evidenza li turi din id-dikjarazzjoni, il-Kummissjoni tirreferi għas-sejbiet tagħha dwar dan il-programm fit-Taqsima 3.4.1.4 ta' dan ir-Regolament. Rigward “Green Express”, il-Kummissjoni tirreferi għas-sejbiet tagħha fil-premessa (240) u tosserva li dan jikkostitwixxi aspett speċifiku tal-programm ta' assigurazzjoni tal-kreditu fit-terminu qasir ta' Sinosure u li s-sejbiet tal-Kummissjoni mhumiex limitati għal dan l-aspett iżda għall-programm sħiħ.
3.5.4. Il-programm ta' dimostrazzjoni Golden Sun
(452)
Il-GTĊ jargumenta wkoll li dan il-programm jipprovdi għotjiet għal “sistemi solari PV distribwiti” u mhux għall-produtturi/esportaturi tal-prodott ikkonċernat u li l-kriterji relevanti fil-leġiżlazzjoni mhumiex immirati għal produtturi ta' moduli u ċelloli. F'dan ir-rigward, il-GTĊ jiddikjara li pprovda d-dokumenti relevanti dwar il-programm u li anki kkoordina mal-kumpaniji fil-kampjun biex isostni dan il-punt. Tliet esportaturi li kkooperaw fil-kampjun jiddikjaraw li dan huwa “sussidju tal-utent” u ma jagħtix benefiċċju lill-prodott ikkonċernat, u għaldaqstant mhuwiex kumpensabbli skont it-tifsira tal-Artikoli 1(1) u 3(2) tar-Regolament bażiku, l-Artikolu VI:3 GATT 1994, u l-Artikolu 19.1 tar-Regolament tal-SCM tad-WTO. Dawn l-esportaturi jirreferu għad-deċiżjoni tal-UE fil-kawża Bijodiżil mill-Istati Uniti (il-premessa 97 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 194/2009, ĠU L 67 tat-12.03.2009 p. 50 u l-ġurisprudenza tad-WTO fi Stati Uniti-Vireg taċ-Ċomb (par. 6.50, 6.53, 6.56 u 6.57 tar-Rapport tal-Bord), Kanada-Miżuri li Jaffettwaw l-Esportazzjoni ta' Inġenji tal-Ajru Ċivili (para. 9.112 tar-Rapport tal-Bord), Brażil-Programm ta' Finanzjament għall-Esportazzjoni għal Inġenji tal-Ajru (para. 7.24 tar-Rapport tal-Bord), u Kanada-Miżuri li Jaffettwaw l-Esportazzjoni ta' Inġenji tal-Ajru (par. 157 u 159 tar-Rapport tal-Korp tal-Appellat).
(453)
Il-Kummissjoni tirreferi għas-sejbiet tagħha tal-investigazzjoni u b'mod partikolari għall-premessi (243) - (246) ta' dan ir-Regolament, li jipprovdu spjegazzjonijiet eżawrjenti fuq l-argumenti ta' hawn fuq u jikkonfermaw li d-determinazzjoni hija konsistenti mad-dispożizzjonijiet relevanti u mal-ġurisprudenza kkwotata mill-GTĊ u l-esportaturi li kkooperaw fil-kampjun. Il-Kummissjoni ttenni li l-għotjiet mill-programm huma direttament marbutin mal-prodott ikkonċernat għaliex is-“sistemi solari PV distribwiti” eliġibbli jinkludu b'mod speċifiku l-provvista ta' moduli u ċelloli bħala parti importanti mill-proġetti u għaldaqstant in-nisġa bejn il-benefiċċju mogħti mill-gvern u l-prodott ikkonċernat hija diretta u inseparabbli. Kif speċifikat ukoll b'mod partikolari fil-premessi (244) u (245), l-investigazzjoni kkonfermat li l-pagament diretti ngħataw mill-GTĊ lil bosta esportaturi li kkooperaw fil-kampjun (jiġifieri l-iskop ta' installazzjoni ta' pannelli solari biex tiġi ġġenerata enerġija għall-użu proprju tagħhom, inkluż fil-proċess ta' produzzjoni tal-prodott ikkonċernat) billi jintużaw fost l-oħrajn moduli u ċelloli solari manifatturati tagħhom stess. Ġie stabbilit wkoll li l-pagamenti diretti li saru lill-esportaturi fil-kapaċità tagħhom bħala fornituri tal-prodott ikkonċernat lil operaturi ta' proġetti ta' partijiet terzi huma f'kunflitt mad-dispożizzjonijiet fil-leġiżlazzjoni relevanti u li l-GTĊ naqas milli jipprovdi evidenza biex jirrikonċilja s-sitwazzjoni (ara b'mod partikolari l-premessi (245) u (246)).
L-ispjegazzjoni limitata pprovduta mill-GTĊ u l-esportatur li kkoopera fil-kampjun li t-trasferiment dirett ta' fondi, bi ksur tal-leġiżlazzjoni Ċiniża, kien neċessarju għaliex l-operatur tal-proġett kien f'diffikultà finanzjarja u sabiex jiġi żgurat li l-għotjiet jintużaw biss għal sistemi PV awtorizzati tindika li, fin-nuqqas ta' dan it-trasferiment dirett mill-gvern, l-esportatur li kkoopera fil-kampjun li jaġixxi bħala fornitur ma kienx ikun kapaċi jirċievi ebda flus għall-provvista tal-prodott ikkonċernat u li l-gvern ma kienx ikun kapaċi jiżgura li s-sussidju jintuża għall-iskop intiż tiegħu. Minn din il-perspettiva u fin-nuqqas ta' iktar evidenza, dawn il-pagamenti jridu jitqiesu bħala għotja diretta mill-GTĊ lill-produttur tal-prodott ikkonċernat, li inkella ma kien jirċievi l-ebda flus għall-provvista tal-prodott ikkonċernat (jekk jiġi supponut li din il-provvista qatt seħħet, xi ħaġa li, mill-ġdid, ma hemm l-ebda evidenza rreġistrata tagħha). Fuq din il-bażi, il-Kummissjoni temmen li l-argumenti mressqin mill-GTĊ u mill-esportaturi li kkooperaw fil-kampjun ma għandhomx bażi ġuridika.
(454)
Il-GTĊ jiddikjara wkoll li għas-sitwazzjonijiet li fihom il-benefiċċji mill-programm ikkonċernaw il-provvista tal-prodott ikkonċernat lil operaturi ta' proġetti mhux relatati, il-Kummissjoni kienet obbligata tagħmel analiżi ta' trasferiment biex tistabbilixxi dan il-punt, billi kkwotat id-deċiżjoni tad-WTO fi Stati Uniti-Softwood Lumber IV (par. 141 u 142 tar-Rapport tal-Korp tal-Appellat). Il-Kummissjoni tirreferi għall-ispjegazzjonijiet fil-premessi (244) - (246) u fil-premessa (352) hawn fuq biex twaqqa' din id-dikjarazzjoni. Barra minn hekk, minħabba n-nuqqas ta' kooperazzjoni tal-GTĊ u l-partijiet interessati, il-Kummissjoni ma kinitx f'pożizzjoni li tagħmel analiżi ta' trasferiment. Għaldaqstant, ma hemmx kwistjoni ta' mogħdija u l-ġurisprudenza kkwotata tad-WTO hija irrelevanti f'din is-sitwazzjoni peress li r-rikavat tħallas direttament lill-produtturi tal-prodott ikkonċernat u kien marbut direttament mal-provvista tal-prodott ikkonċernat, fost l-oħrajn. Peress li dawn il-pagamenti kienu għotjiet mhux ripagabbli, hemm kontribuzzjoni finanzjarja (trasferiment dirett ta' fondi), u l-Kummissjoni hija intitolata tassumi li dawn jagħtu benefiċċju lir-riċevitur (il-produtturi), fin-nuqqas ta' xi evidenza dwar użu ulterjuri tas-somom ikkonċernati. Li kieku dawn il-pagamenti minn dan il-programm saru mill-gvern lil operaturi ta' proġetti ta' partijiet terzi u t-tagħmir mixtri b'valur tas-suq ekwu, ma kien ikun hemm ebda benefiċċju għall-esportaturi kkonċernati. Madankollu, f'sitwazzjoni fejn il-pagamenti jsiru lill-produtturi esportaturi, l-ammonti użati minn dawn il-kumpaniji għall-installazzjoni ta' pannelli solari jagħtu benefiċċju għaliex teħlishom mill-ispejjeż li kien ikollhom iġarrbu f'dan il-proċess. Jekk il-produttur esportatur mhuwiex kapaċi juri li parti mill-għotja ġiet trasferita lil utenti ta' partijiet terzi, huwa supponut, fuq il-bażi tal-fatti disponibbli, li din il-parti tal-għotja tagħti benefiċċju lill-esportaturi bħala sussidju ġenerali li jibbenefika l-attivitajiet tal-kumpanija b'mod totali. Dan huwa l-każ hawnhekk.
(455)
Żewġ esportaturi li kkooperaw fil-kampjun jiddikjaraw li l-programm Golden Sun mhuwiex speċifiku għaliex ir-rekwiżiti relevanti fil-leġiżlazzjoni Ċiniża huma oġġettivi u l-impriżi kollha li jissodisfawhom jistgħu jibbenefikaw mill-programm, u l-eliġibilità hija miftuħa għall-kumpaniji kollha, kemm jekk huma manifatturi jew le tal-prodott ikkonċernat. Il-Kummissjoni tirreferi għas-sejba tagħha ta' speċifiċità fil-premessa (247) li turi li l-kundizzjonijiet u l-kriterji tal-għażla mhumiex oġġettivi u ma japplikawx b'mod awtomatiku. Il-kriterji relevanti meħtieġa jikkonfermaw li l-programm huwa limitat biss għas-sottosett limitat ta' impriżi li kapaċi jissodisfawhom, jiġifieri dawk b'kapaċità sostanzjali installata ta' tal-inqas 300kWh u b'assi sostanzjali ta' tal-inqas RMB 100 miljun. Il-kriterji tal-għażla jirreferu wkoll għall-bżonn li l-impriżi riċevituri jkunu inklużi fil-pjan lokali ta' implimentazzjoni ta' proġett ta' dimostrazzjoni Golden Sun, u l-investigazzjoni stabbilixxiet li l-inklużjoni f'dawn il-pjanijiet lokali tiddependi fuq deċiżjoni diskrezzjonali tal-awtoritajiet kompetenti mhux trasparenti u mhux ibbażata fuq kriterji oġġettivi. Il-Kummissjoni żżid li s-“sistemi solari distribwiti” eliġibbli jiddependu fuq il-manifattura u l-provvista ta' tagħmir li jiġġenera enerġija solari li moduli u ċelloli jsawru parti kbira minnu. Għaldaqstant, għall-kuntrarju tal-argumenti tal-esportaturi fil-kampjun, din l-iskema hija wkoll speċifika fis-sens li huma biss il-produtturi ta' sistemi solari, jew fi kliem ieħor produtturi tal-prodott ikkonċernat li fil-prattika huma eliġibbli għall-benefiċċji minn dan il-programm jew direttament fil-kwalità tagħhom bħala sidien ta' proġetti jew indirettament fl-allegata kwalità tagħhom bħala fornituri tal-prodott ikkonċernat lil sidien ta' proġetti.
Għalhekk, anki jekk jitqies in-nuqqas ta' kooperazzjoni tal-GTĊ li naqas milli jipprovdi d-dokumenti kollha tal-baġit mitlubin mill-Kummissjoni (ara l-premessi (234)-(239)), huwa konkluż li dan il-programm huwa wkoll de facto speċifiku skont l-Artikolu 4(2)(c) tar-Regolament bażiku għaliex huma primarjament il-produtturi tal-prodott ikkonċernat li jibbenefikaw direttament jew indirettament minn dan il-programm. Is-sussidju jintuża wkoll minn numru limitat ta' impriżi (il-produtturi tal-prodott ikkonċernat), jew jintuża fil-parti l-kbira jew b'mod sproporzjonat minn dawn id-ditti, peress li huma biss sottosett tar-riċevituri potenzjali allegati iżda jidhru li jirċievu l-finanzjament kollu.
3.5.5. Programmi ta' Eżenzjoni u Tnaqqis tat-Taxxa Diretta
3.5.5.1. Il-programm tnejn b'xejn/tlieta nofs għall-impriżi b'investiment barrani
(456)
Il-GTĊ itenni l-argument tiegħu li l-programm li jikkonċerna l-impriżi b'investiment barrani (FIEs) allegat fl-ilment intemm mill-2013. Il-Kummissjoni tosserva li l-perjodu ta' investigazzjoni ntemm ferm qabel l-2013 u b'hekk, il-benefiċċji mogħtijin minn dan il-programm matul il-PI huma kumpensabbli. Dan huwa kkonfermat mis-sejba tal-investigazzjoni, li sabet benefiċċji mogħtijin matul il-PI minn dan il-programm lil bosta esportaturi li kkooperaw fil-kampjun. Il-benefiċċji mogħtija minn dan il-programm, anki jekk il-programm intemm fl-2013, jissoktaw fil-ġejjieni wkoll.
(457)
Il-GTĊ u esportatur li kkoopera fil-kampjun komplew jiddikjaraw li l-iskema varjanti għall-Impriżi tat-Teknoloġija Avvanzata u Ġdida (HNTEs) ma jistgħux ikunu kkumpensati fuq il-bażi tal-Artikolu 10(1) tar-Regolament bażiku peress li ma kienx allegat fl-ilment. Il-Kummissjoni tirreferi għar-replika dettaljata tagħha għal dan l-argument li tinsab fil-premessa (286). Il-Kummissjoni tfakkar ukoll li l-GTĊ iddeċieda li ma jikkooperax matul l-investigazzjoni dwar il-varjant ta' dan il-programm. Minbarra dawn l-elementi, il-Kummissjoni tosserva li l-ilment jelenka skemi ta' taxxa diretta preferenzjali oħrajn għall-HNTEs minbarra l-varjant ta' tnejn b'xejn/tlieta nofs għall-FIEs (it-Taqsima 4.2.5.1 tal-ilment), li huma jew it-tnaqqis tat-taxxa għall-HTNEs (it-Taqsima 4.2.5.9 tal-ilment) jew il-programmi ta' taxxa preferenzjali għall-FIEs rikonoxxuti bħala HTNE (it-Taqsima 4.2.5.8 tal-ilment). Għaldaqstant, dan il-programm jista' anki jitqies li għandu nisġa ferm mill-qrib ma' wieħed minn dawn il-programmi tat-taxxa allegati l-oħrajn jew mat-tnejn li huma f'dak li għandu x'jaqsam ma' tnaqqis tar-rata tat-taxxa diretta u għandu fil-mira speċifika l-istess sett ta' HNTEs benefiċjarji. Mill-ġdid, il-kooperazzjoni mill-GTĊ setgħet tippermetti lill-Kummissjoni sabiex tivvaluta kif xieraq u b'mod dettaljat l-elementi kollha li huma relatati man-nisġa mal-programmi allegati fl-ilment u sabiex timla kwalunkwe nuqqas ta' informazzjoni li huwa preżenti fl-ilment, li huwa bbażat fuq l-evidenza prima facie raġonevolment disponibbli għall-ilmentatur. Fuq il-bażi ta' dawn l-argumenti, il-Kummissjoni ttenni li l-kumpens ta' dan il-programm huwa kompletament konformi mal-Artikolu 10(1) tar-Regolament bażiku, peress li din id-dispożizzjoni tippermetti li ssir investigazzjoni ta' kwalunkwe “sussidju allegat” identifikat mill-ilmentatur, mhux biss programm speċifiku. F'dan il-każ, is-sussidju allegat, il-preċedenti tad-dħul mit-taxxi tal-gvern li fil-mira għandu l-istess tip ta' benefiċjarji, huwa komuni għall-programmi kollha inkwistjoni.
(458)
Fir-rigward tal-kalkolu tal-ammont tas-sussidju, żewġ esportaturi li kkooperaw fil-kampjun jargumentaw li l-Kummissjoni żbaljat meta użat il-figuri tas-sena sħiħa fid-Dikjarazzjoni Annwali 2011 tat-Taxxa fuq l-Inrojtu minkejja li l-PI ikopri nofs l-2011 u nofs l-2012, u dan jikser il-metodu ta' kalkolu fit-Taqsima E(a)(ii) tal-Linji Gwida tal-Kummissjoni għall-kalkolu tal-ammont tas-sussidju f'investigazzjonijiet tad-dazju kumpensatorju (traduzzjoni mhux uffiċjali), ĠU C 394, 17.12.1998, p. 6. Wieħed minn dawn l-esportaturi kompla jiddikjara li, peress li d-dikjarazzjoni tat-taxxa tal-2012 sħiħa ma kienx disponibbli fi żmien il-verifika, għall-2012, il-Kummissjoni missha bbażat il-kalkolu tagħha fuq id-dikjarazzjonijiet trimestrali tat-taxxa fuq l-introjtu li jikkonċernaw l-ewwel nofs tas-sena 2012 miġbura fuq il-post u/jew fuq it-tabelli tal-profitt u t-telf għall-2012, li juru li l-kumpanija kienet f'pożizzjoni ta' telf.
(459)
Il-Kummissjoni tirreferi għall-premessa (300) u ttenni l-importanza li l-kalkolu tal-benefiċċju jkun ibbażat fuq dikjarazzjonijiet tat-taxxa finali awditjati għal ċerta sena fiskali. Il-Kummissjoni żżid li d-dikjarazzjoni finali tad-dikjarazzjoni tat-taxxa 2011 matul il-PI tagħmel kwalunkwe benefiċċju mitlub fuq id-dikjarazzjoni bħala waħda finali, xi ħaġa li tkompli turi l-korrettezza tal-approċċ tagħha. Il-Kummissjoni ma tistax tibbaża l-kalkolu tagħha fuq dikjarazzjoni tat-taxxa trimestrali, għaliex dawn id-dikjarazzjonijiet jirriflettu s-sitwazzjoni provviżorja kurrenti fi żmien il-preżentazzjoni u b'hekk, ma jiħdux f'kunsiderazzjoni s-sitwazzjoni konsolidata finali tas-sena fiskali annwali. L-għan ta' dawn id-dikjarazzjonijiet huwa li jiżguraw likwidità lill-gvern f'każ li t-taxxi jkunu dovuti b'mod provviżorju, iżda jirriflettu biss is-sitwazzjoni parzjali fi żmien il-preżentazzjoni. Jaf ikun minnu li jekk il-kumpanija tagħmel profitt sostanzjali fl-aħħar żewġ trimestri tas-sena li jpaċi t-telf fit-trimestri inizjali, f'dak il-każ tirrapporta profitt taxxabbli fuq id-dikjarazzjoni finali tat-taxxa. Għaldaqstant, filwaqt li d-dikjarazzjonijiet provviżorji 2012 tat-taxxa jagħtu indikazzjoni parzjali tas-sitwazzjoni tal-esportatur fi żmien il-preżentazzjoni u jispjegaw għaliex il-Kummissjoni ġabrithom, ir-relevanza tagħhom mhijiex assoluta peress li ma jistax ikun eskluż li s-sitwazzjoni fi tmiem is-sena fiskali kif murija fuq id-dikjarazzjoni definittiva hija kompletament differenti. Rigward it-tabelli tal-profitt u t-telf dwar is-sena 2012, il-Kummissjoni tosserva li l-kontabilità finanzjarja mhux dejjem tikkorrispondi għall-kontabilità fiskali u jaf ikun il-każ li l-obbligu ta' rapportar tal-attributi tal-introjtu u t-telf għal skopijiet tat-taxxa diretta jaf ivarja b'mod sostanzjali mill-obbligi ta' rapportar għal skopijiet kontabilistiċi. Jaf ikun hemm ukoll aġġustament għal skopijiet tat-taxxa li mhumiex kompletament riflessi fil-kontijiet finanzjarji. Kollox ma' kollox, il-fatt li kumpanija hija f'pożizzjoni ta' telf fil-kontijiet finanzjarji tagħha mhux bilfors ifisser li ser tkun fl-istess pożizzjoni ta' telf fid-dikjarazzjoni finali tat-taxxa tagħha. Fuq il-bażi ta' dawn l-argumenti, il-Kummissjoni tikkonferma li l-kalkolu tas-sussidju għal skemi tat-taxxa diretta bilfors irid joqgħod fuq il-figuri finali li jidhru fid-dikjarazzjoni awditjata finali tat-taxxa fuq l-introjtu u mhux fuq dikjarazzjoni perjodika tat-taxxa jew fuq dikjarazzjonijiet kontabilistiċi definittivi jew ta' tqabbil preliminari.
3.5.5.2. Kumpens għat-taxxa għar-riċerka u l-iżvilupp mill-FIEs
(460)
Il-GTĊ jiddikjara li hija l-ewwel darba li sar jaf li l-Kummissjoni qed tikkumpensa programm ta' R&Ż li mhuwiex programm sostitut tal-programm ta' R&Ż għall-FIEs allegati fl-ilment. Il-GTĊ jibbaża fuq argumenti simili użati għall-iskema preċedenti kif spjegat fil-premessa (457) u jargumenta li l-kumpens ta' din l-iskema jikser l-Artikoli 11 u 13 tal-Ftehim tal-SCM tad-WTO. Il-GTĊ ikompli billi jiddikjara li l-programm ta' R&Ż għall-FIEs intemm fl-2008 u l-programm ta' R&Ż il-ġdid inkluż fil-Liġi Ċiniża dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Impriżi mhuwiex programm sostitut peress li ma jirreferix għall-FIEs u ma jeħtieġx li l-ispiża ta' R&Ż tkun 10 % ogħla mis-sena ta' qabel.
(461)
Il-Kummissjoni tosserva li l-GTĊ ma pprovdiex informazzjoni dwar din l-iskema fit-tweġiba għat-tweġiba għall-kwestjonarju u għall-ittra ta' defiċenza, iżda li din l-iskema diġà kienet ikkumpensata f'investigazzjonijiet imgħoddijin (ara l-premessa (310)). Madankollu, il-Kummissjoni tosserva wkoll li dan il-programm kien mitħaddet matul iż-żjara ta' verifika mal-GTĊ u li d-dispożizzjonijiet relevanti ta' implimentazzjoni nġabru bħala prova (diġà kienu sottomessi minn wieħed mill-esportaturi fil-kampjun). Għaldaqstant, l-allegazzjoni tal-GTĊ li din kienet l-ewwel darba li kien mgħarraf bil-kumpensabbiltà potenzjali ta' dan il-programm ma għandhiex bażi, anki minħabba li bosta esportaturi li kkooperaw fil-kampjun li magħhom il-GTĊ ikkoordina t-tweġiba tiegħu rrapportaw dan il-programm fit-tweġibiet għall-kwestjonarju tagħhom. Il-GTĊ kien kompletament konxju minn dan il-fatt peress li bosta drabi spezzjona l-fajl mhux kunfidenzjali. Is-sejbiet tal-investigazzjoni juru li dan il-programm huwa kumpensabbli (il-premessi (310) - (314) hawn fuq). Il-Kummissjoni żżid li dan il-programm huwa sostitut b'mod ċar tal-programm ta' qabel li kien immirat lejn FIEs, minħabba n-nisġa mill-qrib murija mill-istess forma u ammont tal-benefiċċju tat-taxxa (tpaċija tat-taxxa addizzjonali deduċibbli mill-bażi taxxabbli), l-istess proporzjon u l-istess sitwazzjoni sottostanti (spejjeż eliġibli għal attivitajiet ta' R&Ż) bi ftit varjazzjonijiet biss. Dawn il-ftit varjazzjonijiet saru b'konformità mar-riforma tal-liġi l-ġdida dwar l-EIT fl-2008, iżda l-għamla u s-sustanza tal-programm baqgħu fundamentalment l-istess. Il-Kummissjoni tirreferi wkoll għall-argumenti fuq l-istandard ta' bidu stipulat fil-premessa (457).
(462)
Il-GTĊ u esportatur li kkoopera fil-kampjun jiddikjaraw ukoll li dan il-programm mhuwiex speċifiku għaliex il-Kummissjoni ma wrietx li l-kisba taċ-ċertifikat tal-HNTE hija limitata għal ċerti impriżi. Il-Kummissjoni tirreferi għall-ispjegazzjoni tagħha fil-premessa (313) hawn fuq u l-premessi (321) u (325) dwar programm ieħor tat-taxxa għall-HNTEs. Il-Kummissjoni żżid li r-regoli ta' implimentazzjoni għall-applikazzjoni ta' dan il-programm (ara l-premessa (321)) hawnhekk ikomplu jikkonfermaw is-sejba ta' speċifiċità ta' HNTEs peress li huma biss kumpaniji fis-setturi appoġġati minn politiki tal-gvern u eliġibbli skont il-Katalogi u l-Linji Gwida relevanti tal-Gvern li jistgħu jiksbu ċ-ċertifikat relevanti. Pereżempju, huma biss impriżi attivi fi proġett ta' R&Ż preskritt fl-Oqsma tat-Teknoloġija Avvanzata u Ġdida bl-Appoġġ Ewlieni tal-Istat u l-Linji gwida għal Prijoritajiet Kurrenti għall-Iżvilupp f'Setturi Importanti tal-Industrija tat-Teknoloġija Avvanzata tal-2007 mill-NDRC jew attivitajiet ta' R&Ż inklużi fl-ambitu tan-Notifika tal-Kunsill tal-Istat dwar l-Implimentazzjoni tal-Bosta Politiki ta' Appoġġ għat-Tfassil tal-Iżvilupp Xjentifiku u Teknoloġiku fit-Terminu Medju u fit-Tul tal-Istat (2006-2020), Nru 6 [2006] tal-Kunsill tal-Istat) li jistgħu jiksbu dan iċ-ċertifikat. Għaldaqstant, huwa ċar li dan il-programm ta' taxxa huwa limitat biss għal dawk il-kumpaniji speċifiċi fis-setturi relevanti u attivitajiet ta' R&Ż appoġġati mill-GTĊ, inklużi kumpaniji fis-settur PV imħeġġeġ.
(463)
Fir-rigward tal-kalkolu tal-ammont tas-sussidju, żewġ esportaturi li kkooperaw fil-kampjun jargumentaw li l-Kummissjoni użat b'mod żbaljat il-figuri fid-Dikjarazzjoni Annwali 2011 tagħha tat-Taxxa fuq l-Introjtu filwaqt li l-PI ikopri nofs l-2011 u nofs l-2012, u li dan imur kontra l-metodu ta' kalkolu fit-Taqsima E(a)(iii) tal-Linji Gwida tal-Kummissjoni għall-kalkolu tal-ammont ta' sussidju fl-investigazzjoni tad-dazju kumpensatorju tal-1998. Il-Kummissjoni tirreferi għall-argumenti kollha żviluppati fil-premessa (459) li bl-istess mod huma permanenti biex tiġi rifjutata din id-dikjarazzjoni għal dan il-programm. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tosserva li l-argument dwar pożizzjoni ta' suppost telf tat-taxxa fis-sena fiskali 2012 għandha relevanza limitata jew mhijiex relevanti affattu, għaliex tnaqqis tat-taxxa jista' jiġi riportat b'ħames snin fiskali addizzjonali u jitpaċa bi kwalunkwe introjtu taxxabbli ddikjarat fil-ħames snin ta' wara. Għaldaqstant, anki li kieku l-Kummissjoni kellha taċċetta li dawn il-kumpaniji għamlu telf tat-taxxa fis-sena 2012 jew kieku d-dikjarazzjoni tat-taxxa 2012 finali awditjata kienet disponibbli u tkun turi telf tat-taxxa (li hawnhekk mhuwiex il-każ), xorta tieħu f'kunsiderazzjoni l-benefiċċji minn dan il-programm peress li ma jistax ikun eskluż li l-benefiċċji mit-tnaqqis tat-taxxa dovuti fl-2012 jintużaw malli l-kumpanija tirrapporta d-dħul taxxabbli f'xi waħda mill-ħames snin fiskali ta' wara.
3.5.5.3. Tnaqqis tat-taxxa għal Impriżi ta' Teknoloġija Ġdida involuti fi proġetti magħżula
(464)
Il-GTĊ u esportatur li kkoopera jargumentaw li dan il-programm mhuwiex speċifiku, li l-analiżi tal-ispeċifiċità mhijiex ibbażata fuq xi fatt, u li r-rekwiżiti biex jinkiseb status ta' HTNE għandhom jitqiesu bħala kriterji oġġettivi jew kundizzjonijiet li jirregolaw l-eliġibilità għas-sussidju u li l-eliġibilità għal dan il-programm hija awtomatika. Fir-rigward tas-sejba ta' speċifiċità dwar il-limitazzjoni ta' dan il-programm u tat-tpaċija tat-taxxa tar-R&Ż anki għall-HNTEs, il-Kummissjoni tirreferi għall-ispjegazzjoni tagħha fil-premessi (321) u (325), u anki għall-premessa (462) bl-istess mod applikabbli għal dan il-programm. Il-Kummissjoni ttenni li l-miżuri ta' implimentazzjoni u d-dokumenti elenkati hawn fuq b'mod partikolari juru li l-applikazzjoni ta' dan il-programm u r-rikonoxximent tal-istatus ta' HNTE, peress li mhumiex disponibbli għall-impriżi kollha u lanqas ma jibbażaw fuq kriterji oġġettivi, hija limitata biss għal ċerti setturi u impriżi mill-GTĊ fuq il-bażi ta' kriterji li ma jidhrux li huma oġġettivi jew newtrali. L-eliġibilità għall-benefiċċji f'dan il-programm lanqas ma hija awtomatika iżda tiddependi fuq l-għoti taċ-ċertifikat tal-HNTE, li jinħareġ wara proċedura diskrezzjonali mill-awtoritajiet kompetenti u għaldaqstant mhijiex awtomatika.
(465)
Esportatur li kkoopera jiddikjara li l-Kummissjoni kkalkolat ħażin il-benefiċċju tas-sussidju mill-programm għaliex użat id-dikjarazzjoni tat-taxxa awditjata tal-2011 filwaqt li d-dikjarazzjonijiet tat-taxxa trimestrali għall-ewwel u t-tieni trimestri tal-2012 kienu disponibbli u nġabru fil-verifika, u xorta waħda, il-Kummissjoni setgħet titlob kopja tad-dikjarazzjoni annwali finali tat-taxxa fuq id-dħul għall-2012 malli kienet tkun disponibbli. Dan l-esportatur jargumenta wkoll li jekk tintuża d-dikjarazzjoni tat-taxxa tal-2011 biex jiġi kkalkolat il-benefiċċju tas-sussidju, f'dak il-każ, għandu jintuża l-fatturat tal-kumpanija għall-2011 u mhux il-fatturat ta' matul l-PI. Il-Kummissjoni tirreferi għall-ispjegazzjoni fil-premessa (459) ta' hawn fuq. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li fl-ittra tagħha ta' qabel il-verifika għall-esportaturi fil-kampjun, inkluż l-esportatur inkwistjoni, kienet talbet b'mod speċifiku d-dikjarazzjonijiet sħaħ tat-taxxa/redditu għas-snin fiskali li jkopru l-PI u t-tliet snin ta' qabel. Għalhekk, dan l-esportatur li kkoopera seta' u kellu jissottomessi r-redditu tal-2012 hekk kif ikun għad-dispożizzjoni tiegħu, il-Kummissjoni tinnota li għadu ma għamilx hekk lanqas meta bagħtet il-kummenti tagħha għad-dokument ta' divulgazzjoni. Fir-rigward tal-argument li l-Kummissjoni għandha tuża l-fatturat tal-2011 biex tikkalkola l-benefiċċju, hija tinnota li l-ammont tal-benefiċċju mir-redditu tat-taxxa għall-2011 huwa kkunsidrat bħala raġonevolment riflettiv tas-sitwazzjoni fil-PI, speċjalment peress li l-ħlas tat-taxxa għall-2011 kien dovut fil-PI (xahar) u d-data finali għall-2012 ma kinux disponibbli meta saret il-verifika. Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni ma tistax tuża denominazzjonijiet differenti biex tkejjel sussidji differenti, inkella l-figuri perċentwali mhux se jkunu paragunabbli u ma tiġix iggarantita konsistenza fil-kalkolazzjoni. Il-Kummissjoni fl-aħħar iżżid li ma għandhiex ċifri vverifikati għall-fatturat tal-2011, iżda għandha biss ċifri ta' fatturat ivverifikati għall-PI.
3.5.6. Kummenti tal-partijiet dwar il-forniment ta' drittijiet ta' użu tal-art għal remunerazzjoni inqas minn adegwata
(466)
Il-GTĊ iddikjarat li l-Kummissjoni ma stabbilixxietx l-ispeċifiċità skont l-Artikoli 2.1 u 2.2 tal-ASCM u ma ssustantjatx b'mod ċar id-determinazzjoni tagħha tal-ispeċifiċità abbażi tal-evidenza pożittiva, kif meħtieġ mill-Artikolu 2.4 tal-ASCM. Skont il-GTĊ, il-Kummissjoni ma pprovdietx xi evidenza fattwali dwar liema huma l-industriji partikolari li huma mogħtija drittijiet ta' użu tal-art b'rati preferenzjali u l-bażi ġuridika tal-valutazzjoni tagħha li l-industrija li tipproduċi ċ-ċelloli u l-moduli solari tifforma parti minn dawn l-industriji. Produttur esportatur minnhom għamel dikjarazzjoni simili. Dawn il-pretensjonijiet kellhom jiġu rifjutati. Il-Kummissjoni, fil-premessa (364) ta' hawn fuq iċċitat l-eżempji tan-notifiki tad-dritt ta' użu tal-art fejn l-awtoritajiet rilevanti llimitaw ix-xerrejja potenzjali għall-prezz stabbilit għall-industrija fotovoltajka u l-limiti tal-prezzijiet stabbiliti fuq id-dritt ta' użu tal-art mixtrija mill-produtturi esportaturi fil-kampjun. Fin-nuqqas ta' xi informazzjoni oħra mitluba mill-GTĊ u, fid-dawl tal-appoġġ tal-gvern lill-industrija PV, flimkien man-natura diskrezzjonali u mhux trasparenti tal-allokazzjoni tad-drittijiet tal-użu tal-art, il-Kummissjoni kkunsidrat li din l-informazzjoni tistabbilixxi l-eżistenza ta' speċifiċità.
(467)
Il-GTĊ u diversi produtturi esportaturi ddikjaraw li l-valur referenzjarju tad-dritt ta' użu tal-art magħżul mill-Kummissjoni mhuwiex xieraq. Il-GTĊ iddikjarat ukoll li Kummissjoni ma għamiltx dak kollu li setgħet biex tidentifika valur referenzjarju li japprossima l-kundizzjonijiet tas-suq li jipprevalu fin-nuqqas tad-distorsjoni kif meħtieġ mid-deċiżjoni tal-Bord tad-WTO fl-Istati Uniti - Dazji Kumpensatorji u Antidumping Definittivi dwar Ċerti Prodotti miċ-Ċina (101). Din il-pretensjoni kellha tiġi rifjutata. Il-Kummissjoni tat daqqa t'għajn fid-dettall lejn id-diversi indikaturi u qabblet lit-Tajwan u r-RPĊ b'mod globali kif ukoll il-provinċji Ċiniżi individwali kkonċernati. Wara tali analiżi, il-Kummissjoni tikkunsidra t-Tajwan bħala valur referenzjarju xieraq minħabba t-totalità tal-informazzjoni fuq il-fajl jiġifieri (i) il-livell komparabbli tal-iżvilupp ekonomiku u l-istruttura ekonomika li tipprevali fit-Tajwan u l-maġġoranza l-kbira tal-provinċji u bliet Ċiniżi fejn huma stabbiliti l-prodotturi esportaturi li jikkooperaw, (ii) il-viċinanza fiżika taċ-Ċina u t-Tajwan, (iii) il-livell għoli ta' infrastruttura industrijali li għandhom it-Tajwan u dawn il-provinċji Ċiniżi, (iv) ir-rabtiet ekonomiċi b'saħħithom u l-kummerċ transfruntier bejn it-Tajwan u r-RPĊ, (v) id-densità għolja tal-popolazzjoni fil-provinċji Ċiniżi kkonċernati u fit-Tajwan, (vi) is-similarità bejn it-tip ta' art u t-tranżazzjonijiet użati għall-bini tal-valur referenzjarju rilevanti fit-Tajwan ma' dawk fir-RPĊ u (vii) il-karatteristiċi komuni demografiċi, lingwistiċi u kulturali kemm fit-Tajwan kif ukoll fir-RPĊ.
Barra minn hekk, ħafna mill-provinċji kkonċernati jitqiesu bħala l-aqwa provinċji fil-manifattura fir-RPĊ. Għalkemm il-PDG għal kull ras tat-Tajwan u ta' dawn il-provinċji u l-ibliet mhuwiex identiku, il-PDG ta' dawn il-provinċji u l-ibliet kiber b'mod rapidu fl-aħħar snin jiġifieri qiegħed ilaħħaq mat-Tajwan. Barra minn hekk, dejta riċenti tissuġġerixxi li kemm ir-RPĊ b'mod globali, kif ukoll il-provinċji u l-ibliet ikkonċernati għandhom PDG ħafna aktar għoli mit-Tajwan, jiġifieri qegħdin ilaħħqu b'mod rapidu ħafna. Madankollu, huwa importanti li jiġi nnotat li l-paragun eżatt li jsir bejn il-PDG ta' ekonomija mhux tas-suq (ir-RPĊ) u l-PDG ta' ekonomija tas-suq stabbilita sew (it-Tajwan) mhijiex fatt deċiżiv peress li huwa normali għal ekonomija mhux tas-suq li taqa' lura meta mqabbla ma' ekonomija tas-suq funzjonanti f'termini ta' PDG. Barra minn hekk, ħafna fatturi oħra, pereżempju r-regoli ta' ppjanar, il-politika ambjentali jistgħu jaffettwaw il-provvista u d-domanda għal art industrijali. Il-kwistjoni reali hija xi jkunu l-“kundizzjonijiet prevalenti fis-suq” fir-rigward tad-dritt ta' użu tal-art fil-provinċji Ċiniżi kkonċernati jekk kienet ekonomija tas-suq funzjonanti u fuq il-bażi tal-evidenza kollha, huwa konkluż li jkunu simili ħafna għal dawk tat-Tajwan.
3.5.7. Kummenti oħrajn
(468)
L-ilmentatur iddikjara li l-Kummissjoni għandha tiddivulga skemi ta' sussidju addizzjonali li nstabu matul l-investigazzjoni u tistabbilixxi wkoll marġnijiet ta' sussidju għal skemi bħal dawn mhux imsemmija fl-ilment. F'dan ir-rigward, huwa nnotat li s-sussidji kollha li huma sodisfatti fir-rekwiżiti ġuridiċi għat-tnedija kienu investigati mill-Kummissjoni.
(469)
L-ilmentatur iddikjara li l-Kummissjoni kellha tistabbilixxi marġni ta' sussidju fir-rigward tal-provvista ta' polisiliċju għal remunerazzjoni anqas minn adegwata abbażi tal-informazzjoni fl-ilment u abbażi tas-sejbiet tal-US DOC f'każ PV simili. Il-Kummissjoni investigat dan il-programm u, abbażi tal-informazzjoni riċevuta mill-produtturi esportaturi fil-kampjun u l-GTĊ, ikkonkludiet li ma kien hemm ebda benefiċċju minn dan il-programm matul il-PI, prinċipalment peress li l-prezzijiet ta' importazzjoni tal-polisiliċju kienu aktar baxxi mill-prezzijiet imposti mill-fornituri Ċiniżi. Qiegħed jiġi nnotat li l-perjodu ta' investigazzjoni għall-każ tal-Istati Uniti u l-każ inkwistjoni kienu differenti.
(470)
L-ilmentatur iddikjara wkoll li l-Kummissjoni kien imissha stabbilixxiet marġni ta' sussidju fir-rigward tal-forniment tal-elettriku għal remunerazzjoni anqas minn adegwata. Din il-pretensjoni kellha tiġi rifjutata. Il-Kummissjoni ma sabitx evidenza suffiċjenti li produtturi esportaturi fil-kampjun, bl-eċċezzjoni tal-LDK, ibbenefikaw minn forniment preferenzjali ta' elettriku fil-PI.
(471)
Il-GTĊ iddikjara li l-metodoloġija ta' kalkolu tal-Kummissjoni rriżultat f'“għadd doppju fil-livell tal-kalkoli tal-marġini antidumping u antisussidji”. Skont il-GTĊ, il-Kummissjoni missha naqqset il-marġini ta' sussidju kkalkulat għall-programm ta' assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni mill-marġini ta' dumping fuq il-bażi li huwa sussidju ta' esportazzjoni. Il-GTĊ iddikjara wkoll li l-Kummissjoni missha naqqset mill-marġini ta' dumping il-marġini ta' sussidju kkalkolati fuq il-bażi tal-limiti 'l barra mill-pajiż. Huwa rraġuna li “parti mid-dumping ikkalkolat fuq il-bażi ta' valur normali ta' pajjiż analogu hija attwalment l-istess sussidju li ġie kkumpensat fl-investigazzjoni parallela antisussidji”. L-ebda pretensjoni minn dawn ma jkollha impatt fuq il-livell tal-miżuri li jirriżultaw billi fil-każ preżenti d-dazji kkombinati huma limitati mill-marġini ta' dannu. Il-GTĊ kkonferma dan ukoll fil-kummenti għad-dokument ta' divulgazzjoni definittiva. Għaldaqstant ma tqiesx neċessarju li tiġi indirizzata s-sustanza ta' dawn il-pretensjonijiet.
3.6. Ammont ta' sussidji kumpensabbli
(472)
L-ammonti ta' sussidji kumpensabbli skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, mogħtija ad valorem, għall-kumpaniji investigati huma stipulati fit-tabella ta' hawn taħt:
Produttur esportatur
Marġni tas-sussidju definittiv
Wuxi Suntech Power Co. Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co. Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co. Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd; Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd,
4,9 %
Yingli Energy (Ċina) Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd;
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
5,0 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd,
11,5 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd,
de minimis
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
4,6 %
Jinko Solar Co. Ltd u kumpaniji relatati
6,5 %
Kumpaniji oħrajn li kkooperaw (Anness 1)
6,4 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
11,5 %
(473)
B'konformità mal-Artikolu 15(3) tar-Regolament bażiku, il-marġni tas-sussidju totali għall-kumpaniji li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun huwa kkalkolat fuq il-bażi tal-marġni totali medju ponderat tas-sussidju stabbilit għall-kumpaniji li kkooperaw fil-kampjun, jiġifieri 6,4 %.
(474)
Minħabba l-livell għoli ta' kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi Ċiniżi, id-dazju tal-“kumpaniji l-oħrajn kollha” kien stabbilit għal-livell tal-ogħla dazju impost fuq il-kumpaniji, rispettivament, fil-kampjun jew li kkooperaw fl-investigazzjoni. Id-dazju tal-“kumpaniji l-oħrajn kollha” se jkun applikat għal dawk il-kumpaniji li ma kkooperawx fl-investigazzjoni.
4. DANNU
4.1. Definizzjoni tal-industrjia tal-Unjoni u produzzjoni tal-Unjoni
(475)
Il-prodott simili kien manifatturat minn madwar 215-il produttur fl-Unjoni. Dawn jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 9(1) tar-Regolament bażiku u minn hawn 'il quddiem se jissejħu “l-industrija tal-Unjoni”. L-Istituzzjonijiet ivverifikaw id-dikjarazzjonijiet mill-partijiet interessati li kien kemm numru akbar; din il-verifika żvelat li l-allegati produtturi addizzjonali fir-realtà kienu fil-biċċa l-kbira tagħhom produtturi esportaturi, importaturi relatati ma' dawn, distributuri u installaturi.
(476)
L-informazzjoni kollha għad-dispożizzjoni dwar l-industrija tal-Unjoni, inkluża informazzjoni pprovduta fl-ilment, dejta makroekonomika pprovduta minn Europressedienst, ditta indipendenti ta' konsulenza (“il-konsulent”) u t-tweġibiet verifikati għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun intużaw biex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni fil-PI peress li ma kienx hemm disponibbli informazzjoni pubblika dwar il-produzzjoni. Peress li l-moduli u ċ-ċelloli huma importati fl-Unjoni taħt intestaturi doganali li jkopru prodotti oħrajn mhux koperti għal din l-investigazzjoni u l-volumi tal-importazzjonijiet irrapportati huma f'tunnellati, ma setax jintuża l-Eurostat biex jiġu ddeterminati l-volumi u l-valuri tal-importazzjoni, li ssawru fuq id-dejta pprovduta mill-konsulent. Meta dan kien possibbli, id-dejta riċevuta mill-konsulent ġiet kontroverifikata ma' sorsi pubbliċi disponibbli oħrajn u mat-tweġibiet verifikati għall-kwestjonarju.
(477)
Fuq din il-bażi, il-produzzjoni totali tal-Unjoni ġiet stmata għal madwar 4 GW għall-moduli u 2 GW għaċ-ċelloli matul il-PI.
(478)
Kif indikat fil-premessa (21) hawn fuq, intgħażlu disa' produtturi tal-Unjoni fil-kampjun li rrappreżentaw 18 % - 21 % tal-produzzjoni sħiħa tal-Unjoni ta' moduli u 17 % - 24 % tal-produzzjoni sħiħa tal-Unjoni ta' ċelloli.
(479)
Bosta partijiet ikkontestaw il-fatt li d-dejta pprovduta mill-konsulent intużat biex jiġu determinati, fost l-oħrajn, il-produzzjoni tal-Unjoni, il-kapaċità ta' produzzjoni tal-Unjoni kif ukoll indikaturi oħrajn tad-dannu makroekonomiku dwar l-industrija tal-Unjoni u d-dejta tal-importazzjonijiet. Dawn il-partijiet xeħtu dubju fuq l-indipendenza tal-konsulent billi allegaw li kienet marbuta mal-ilmentatur. Talbu wkoll kjarifiki fuq liema bażi ntgħażel il-konsulent mill-Kummissjoni u xeħtu dubju fuq il-kompetenza tiegħu fil-ġbir ta' dejta ekonomika relatata mas-settur PV. F'dan ir-rigward, kien iddikjarat li l-Kummissjoni missha bbażat is-sejbiet tagħha fuq dejta minn sorsi oħrajn għad-dispożizzjoni, b'mod partikolari istituti ta' riċerka magħrufa. Fl-aħħar nett, l-AFASE għamlet referenza għall-Aħjar Prattiki għas-sottomissjoni ta' evidenza ekonomika u ġbir ta' dejta f'każijiet li jikkonċernaw l-applikazzjoni tal-Artikoli 101 u 102 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) u f'każijiet ta' fużjoni biex tikkontesta l-kredibbiltà tad-dejta sottomessa mill-konsulent.
(480)
Fir-rigward tar-rabtiet allegati bejn il-konsulent u l-ilmentatur, l-artijiet interessati rilevanti ma ssottomettew l-ebda evidenza li turi li jeżistu t-tali rabtiet. Bl-istess mod, l-investigazzjoni ma xeħtitx dawl fuq xi evidenza ta' relazzjoni li tmur lil hinn minn karattru purament kummerċjali. Wara divulgazzjoni finali, parti interessata minnhom iddikjarat li kien hemm indikazzjonjiet li l-evidenza prima facie pprovduta mill-industrija tal-Unjoni fl-ilment kienet ibbażata fuq dejta pprovduta mill-istess konsulent. Anki jekk huwa rikonoxxut li s-sejbiet għal xi indikaturi kienu simili għall-evidenza pprovduta fl-ilment, dan mhux bilfors ifisser li ġew stabbiliti fuq il-bażi ta' sors wieħed biss. F'dan ir-rigward, l-ilment jipprovdi d-diversi sorsi użati. Għaldaqstant, id-dikjarazzjonijiet f'dan ir-rigward kellhom jiġu rifjutati.
(481)
Il-Kummissjoni qieset li huwa xieraq li jsir użu minn din il-konsulenza f'din l-investigazzjoni, minħabba n-nuqqas ta' disponibbiltà minn sorsi pubblikament disponibbli oħrajn tad-dejta makroekonomika neċessarja li tkopri s-suq totali tal-Unjoni kif ukoll dejta tal-importazzjonijiet. Qabel ma għażlet lil Europressedienst il-Kummissjoni vvalutat il-metodoloġija użata mill-konsulent għall-ġbir tad-dejta rilevanti kif ukoll il-ħila tal-konsulent biex jipprovdi d-dejta neċessarja għat-tipi kollha tal-prodott u għall-perjodu sħiħ ikkunsidrat.
(482)
Barra minn hekk, matul l-investigazzjoni, id-dejta pprovduta mill-konsulent kienet kontroverifikata fejn dan kien possibbli ma' sorsi oħrajn disponibbli u kienet ikkonfermata. F'dan ir-rigward, huwa osservat li jeżistu bosta kumpaniji ta' riċerka speċjalizzati fil-ġbir ta' statistiki tad-dejta fis-suq u l-figuri rrapportati kważi qatt ma huma l-istess. Dan huwa dovut għall-fatt li diffiċli jinħarġu figuri preċiżi għal kwalunkwe istitut ta' riċerka u għaldaqstant, l-indikaturi rrapportati tas-suq PV dejjem se jkunu msawra fuq stimi, indipendenti mill-fornitur tat-tali figura. F'dan il-kuntest, l-eżerċizzju ta' kontroverifika mwettaq mill-Kummissjoni kkonsista fit-tqabbil tax-xejriet tad-dejta riċevuta mill-konsulent max-xejriet tal-istess dejta ppubblikata minn kumpaniji oħrajn ta' riċerka, iċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka (“JRC”) tal-Kummissjoni u l-EPIA fuq l-istess suġġett, meta kienet disponibbli. Ma ġiet osservata l-ebda differenza importanti bħala riżultat tal-eżerċizzju ta' kontroverifika u x-xejriet tal-indikaturi li għalihom saret il-kontroverifika kienu simili. Għaldaqstant, is-sejbiet antidumping provviżorji ma kinux ibbażati biss fuq dejta pprovduta mill-konsulent iżda anki wara analiżi u valutazzjoni ta' din id-dejta mill-Kummissjoni stess. Barra minn hekk, kif intqal hawn fuq fil-premessa (8), wara l-impożizzjoni ta' miżuri antidumping provviżorji saret żjara ta' verifika fil-bini tal-konsulent. Il-Kummissjoni wettqet verifika fuq il-post fil-bini tal-konsulent biex tivverifika l-kredibbiltà tal-metodoloġija u d-dejta fornita. Il-verifika fuq il-post twettqet bħala segwitu għall-kontroverifika tad-dejta mill-Kummissjoni u sabiex tinkiseb garanzija dwar l-kredibbiltà u l-kwalità tad-dejta u l-metodoloġija relatata. Il-verifika fuq il-post tqieset xierqa fl-applikazzjoni tal-prinċipju ta' amministrazzjoni tajba, anki jekk dik id-dejta ma kinitx ipprovduta minn parti interessata iżda minn konsulent. Bis-saħħa ta' dan, il-Kummissjoni kompliet isserraħ rasha dwar l-kredibbiltà tad-dejta pprovduta mill-konsulent.
(483)
Parti minnhom iddikjarat li l-metodoloġija tal-kontroverifika użata mill-Kummissjoni ma ġietx spjegata f'dettall suffiċjenti u talbet li s-sorsi l-oħrajn użati għall-kontroverifika għandhom jiġu ddivulgati. Din il-parti argumentat ulterjorment li l-metodoloġija użata kienet fi kwalunkwe każ invalida peress li tqabblu biss xejriet ta' diversi sorsi u mhux valuri assoluti.
(484)
Sa fejn huma kkonċernati s-sorsi l-oħrajn użati biex tiġi kontroverifikata d-dejta pprovduta mill-konsulent, dawn kienu rapporti ppubblikati mill-JRC u mill-EPIA dwar l-istess suġġetti. Fir-rigward tal-paragun tad-dejta ma' sorsi oħrajn, huwa nnotat li dawn ma urewx biss xejriet simili iżda anki daqsijiet simili. Għalhekk, kien konkluż li l-metodoloġija użata kienet xierqa u d-dikjarazzjonijiet f'dan ir-rigward kienu rifjutati.
(485)
L-attività ewlenija tal-konsulent hija li jiġbor id-dejta relatata mas-settur PV u jiżviluppa bażi tad-dejta aġġornata ta' kumpaniji attivi fis-suq PV. Din id-dejta hija ppubblikata f'rivisti speċjalizzati fotovoltajċi u anke użati minn kumpaniji individwali li twettaq riċerka speċjalizzata għalihom. Il-bażi tad-dejta żviluppata minn Europressedienst hija aġġornata u ppubblikata mill-ġdid b'mod regolari. Barra minn hekk, il-konsulent għandu bosta snin esperjenza fis-settur. B'mod iktar preċiż, il-metodoloġija tal-konsulent hija li jiġbor, jagħmel kontroverifika u jagglomera informazzjoni billi juża bosta sorsi disponibbli fis-suq. Għal dan l-għan, huwa jiġbor id-dejta permezz ta' kwestjonarji standard mibgħuta lill-kumpaniji elenkati fil-bażi tad-dejta jew bit-telefown, speċjalment mill-produtturi tal-Unjoni, jew matul il-fieri speċjalizzati, l-iktar minn produtturi f'pajjiżi terzi. Meta l-informazzjoni ma tkunx tista' tinkiseb permezz tal-mezzi li għadhom kif issemmew, Europressedienst tivverifika r-rapporti finanzjarji tal-kumpaniji fis-settur fotovoltajku jew tikkoopera minn jeddha ma' istituti ta' riċerka oħrajn bil-għan li tikseb jew tagħmel kontroverifika tad-dejta. Ġie verifikat li dawn is-sorsi ntużaw mill-konsulent fl-attività ta' kuljum tiegħu. Fid-dawl ta' dan li ntqal hawn fuq, jitqies xieraq li jintużaw is-servizzi ta' Europressedienst f'din l-investigazzjoni u għalhekk, id-dikjarazzjonijiet tal-partijiet f'dan ir-rigward ġew rifjutati.
(486)
Fir-rigward tal-Aħjar Prattiki għas-sottomissjoni tal-evidenza ekonomika maħruġa mis-servizz kompetenti tal-Kummissjoni (“l-Aħjar Prattiċi”), għandhom isiru l-kummenti li ġejjin. L-ewwel nett, huwa dokument li ma jistax jimpenja l-Kummissjoni peress li ma ġiex adottat mill-Kulleġġ, iżda ġie pubblikat mis-servizz kompetenti bil-għan li jiġu pprovduti rakkomandazzjonijiet lill-partijiet dwar kif għandha tiġi ppreżentata l-evidenza ekonomika. It-tieni nett, l-Aħjar Prattiki għandhom x'jaqsmu mas-sottomissjoni tal-analiżi u d-dejta ekonomika użata f'xi investigazzjonijiet tal-kompetizzjoni skont l-Artikolu 101 u 102 tat-TFUE u f'każijiet ta' fużjoni. Ir-regoli applikabbli, l-istandards ta' prova u s-setgħat ta' investigazzjoni tal-Kummisjoni f'dawk il-każijiet ta' kompetizzjoni ma jistgħux jitqabblu mal-investigazzjonijiet ta' difiża kummerċjali, li għalihom japplika sett sħiħ ta' regoli differenti.
(487)
Bosta partijiet ikkontestaw il-metodoloġija użata mill-konsulent billi ddikjaraw li ma kinitx se tilħaq standards xjentifiċi rikonoxxuti. Madankollu, kif intqal hawn fuq fil-premessa (481) ta' hawn fuq, il-metodoloġija ġiet ivvalutata u d-dejta li rriżultat ġiet kontroverifikata u verifikata u bħala riżultat, tqieset li hija konformi ma' dejta pubblikata oħra u għalhekk raġonevolment kredibbli. Punti speċifiċi mqajma minn ċerti partijiet interessati, ġew iċċarati b'mod bilaterali u tqiegħdu għad-dispożizzjoni fil-fajl miftuħ tal-investigazzjoni għal spezzjoni mill-partijiet interessati.
(488)
Is-CCCME argumentat li l-metodoloġija tal-aggregazzjoni tad-dejta ma kinitx iċċarata. Din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata peress li l-informazzjoni rilevanti tqiegħdet għad-dispożizzjoni tal-partijiet interessati kollha fil-fajl miftuħ għal spezzjoni mill-partijiet interessati.
(489)
Wara divulgazzjoni finali, diversi partijiet tennew it-tħassib tagħhom dwar l-għażla tal-konsulent mill-Kummissjoni u dwar il-kwalità tad-dejta fornuta. F'dan ir-rigward, ġie ddikjarat li d-dejta tal-konsulent tista' tiġi ordnata u mixtrija fuq bażi ad hoc biex tissodisfa t-talbiet speċifikament identifikati ta' klijenti potenzjali u għalhekk jaf ma tkunx oġġettiva. Barra minn hekk, is-CCCME kkuntestat li d-dejta miġbura mill-konsulent tista' tiġi kkunsidrata bħala evidenza pożittiva skont it-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku peress li d-dejta kienet sa ċertu punt ibbażata fuq suppożizzjonijiet u stimi. Minbarra dan, ġie ddikjarat ukoll li d-dejta fornuta ma kinitx sostnuta b'mod suffiċjenti mill-evidenza fil-fajl u li ma kinitx ta' karattru affermattiv, oġġettiv u verifikabbli.
(490)
Fir-rigward ta' dawn id-dikjarazzjonijiet, saret referenza għall-premessi (481) - (482) ta' hawn fuq, fejn ġiet ipprovduta informazzjoni addizzjonali dwar l-għażla tal-konsulent. Barra minn hekk, huwa nnotat li l-Kummissjoni qabbdet lill-konsulent fuq il-bażi tal-aqwa informazzjoni disponibbli dak iż-żmien u f'konformità sħiħa mar-Regolament Finanzjarju tal-Kummissjoni applikabbli għall-proċedura. Minbarra dan, qiegħed jiġi mfakkar li l-ħila tal-konsulent li jipprovdi d-dejta kollha meħtieġa fil-ħin opportun kienet ta' importanza kbira peress li l-Kummissjoni kienet marbuta ma' skadenzi statutorji għall-pubblikazzjoni tas-sejbiet provviżorji fl-investigazzjoni li għadha għaddejja.
(491)
Fir-rigward tal-kwalità tad-dejta fornuta u jekk tistax tiġi kkunsidrata bħala evidenza pożittiva skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, kif intqal hawn fuq fil-premessa (482), il-metodoloġija tal-konsulent għall-ġbir tad-dejta ġiet eżaminata u vvalutata li kienet ta' kwalità sodisfaċenti. Barra minn hekk, kif intqal ukoll hawn fuq fl-istess premessa, id-dejta fornuta mill-konsulent kienet kontroverifikata meta kien possibbli ma' sorsi oħrajn u nstabet li hija raġonevolment preċiża. Fl-aħħar nett, huwa nnotat li l-konsulent għandu bażi tad-dejta waħda li tiġi aġġornata fuq bażi regolari, indipendentement mill-ħtiġijiet u t-talbiet tal-klijenti. L-istess bażi tad-dejta tintuża biex taggrega u twassal statistiki PV lil diversi klijenti, u għalhekk l-allegazzjoni li d-dejta ma kinitx oġġettiva hija rifjutata.
(492)
Wara d-divulgazzjoni final, parti interessata saħqet li l-Kummissjoni ma kinitx iddivulgat is-sorsi, il-metodoloġija użata u l-kumpaniji li magħhom ikkoopera l-konsulent biex jikkumpila d-dejta makroekonomika fornuta. Parti interessata oħra tenniet li l-metodoloġija applikata mill-konsulent tindika riżultati ħżiena. Bosta partijiet interessati talbu għal aktar informazzjoni dwar il-metodoloġija użata mill-konsulent bħar-rati medji ta' tweġibiet għall-kwestjonarji/intervisti, il-perċentwal tad-dejta miġbura minn kull mezz, kif ġiet ivverifikata, l-approssimazzjonijiet/assunzjonijiet użati biex tiġi ġġenerata d-dejta, in-numru ta' kumpaniji li għalihom saru approssimazzjonijiet, u tal-inqas firxa ta' għadd ta' impjegati tal-konsulent.
(493)
Fir-rigward ta' dawn id-dikjarazzjonijiet, huwa nnotat li sussegwentement għall-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji, il-Kummissjoni pprovdiet lill-partijiet interessati bil-metodoloġija u bis-sorsi użati mill-konsulent fl-aggregazzjoni tad-dejta u indirizzat mistoqsijiet speċifiċi tal-partijiet interessati f'dan ir-rigward wara d-divulgazzjoni antidumping provviżorju. It-talbiet addizzjonali għal informazzjoni tal-partijiet interessati kkonċernati wara divulgazzjoni finali huma kkunsidrati bħala koperti mill-informazzjoni li tqiegħdet għad-dispożizzjoni wara l-impożizzjoni tad-dazji provviżorji sal-punt li ppermettew il-limitazzjonijiet ta' kunfidenzjalità. Barra minn hekk, hija enfasizzat li l-Kummissjoni vverifikat fuq il-post, il-mod li bih inġabret u ġiet aggregata d-dejta mill-konsulent u s-suppożizzjonijiet sottostanti rilevanti għall-aggregazzjoni tad-dejta. Ir-riżultati tal-verifika kienu sodisfaċenti u l-Kummissjoni kienet assigurata bir-raġonevolezza tas-suppożizzjonijiet sottostanti u l-kwalità tad-dejta pprovduta mill-konsulent. Barra minn hekk, il-partijiet ma kkontestawx id-dejta bħala tali.
(494)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti oħra talbet għal kjarifiki fir-rigward tan-numru ta' produtturi tal-Unjoni kkunsidrati mill-konsulent fil-ġbir tad-dejta u l-koinċidenza bejniethom u l-madwar 215-il produttur tal-Unjoni magħrufa mill-Kummissjoni. F'dan ir-rigward, qiegħed jiġi ċċarat li l-prodotturi tal-Unjoni kkunsidrati mill-konsulent huma fil-biċċa l-kbira l-istess bħal dawk li huma magħrufa li jirrappreżentaw l-industrija tal-Unjoni fl-investigazzjoni msemmija fil-premessa (475) ta' hawn fuq.
(495)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti minnhom iddikjarat li l-Kummissjoni wettqet l-analiżi tad-dannu b'mod mhux konsistenti peress li saret b'mod separat għall-moduli u ċ-ċelloli filwaqt li l-kalkoli ta' marġini ta' dannu u sussidju ġew stabbiliti bħala medja ponderata għall-moduli u ċ-ċelloli flimkien. F'dan ir-rigward, huwa nnotat li filwaqt li l-indikaturi kienu ntwerew b'mod separat għal kull tip ta' prodott, il-konklużjonijiet milħuqa għal kull indikatur jirreferu għall-prodott li qiegħed jiġi investigat kollu kemm hu. Qiegħed jiġi mfakkar ukoll li l-moduli u ċ-ċelloli huma prodott uniku wieħed u għalhekk il-marġnijiet ta' sussidju u l-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu ġew stabbiliti fuq din il-bażi. Għaldaqstant, din il-pretensjoni ġiet rifjutata.
(496)
Fl-aħħar nett, parti oħra ddikjarat li l-konklużjoni tal-valuri tal-indikaturi makroekonomiċi matul il-PI kienet ibbażata b'mod żbaljat fuq medja sempliċi tas-snin 2011 u 2012, bħala tali l-metodoloġija ma tkunx oġġettiva u ma twassalx għal riżultati li jirriflettu r-realtà matul il-PI. Qiegħed jiġi ċċarat li medja sempliċi tad-dejta ntużat biss f'każ fejn kien hemm xejriet simili fil-perjodi kkonċernati. F'każ li x-xejriet kienu differenti, il-metodoloġija ġiet adattata kif xieraq billi ngħata kas tar-realtà tas-suq. Il-parti kkonċernata ma żviluppatx sa liema punt ir-riżultati tal-metodoloġija użata kienu jirriflettu r-realtà tas-suq. Għaldaqstant, dawn id-dikjarazzjonijiet huma rifjutati.
4.2. Determinazzjoni tas-suq rilevanti tal-Unjoni
(497)
Parti mill-industrija tal-Unjoni hija integrata vertikalment u sehem sostanzjali mill-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kien allokat għal użu ristrett, b'mod partikolari għall-produzzjoni ta' ċelloli.
(498)
Sabiex jiġi stabbilit jekk l-industrija tal-Unjoni ġarrbitx dannu materjali u sabiex jiġu ddeterminati l-indikaturi tal-konsum u oħrajn ekonomiċi, ġie analizzat jekk u kemm l-użu sussegwenti tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni tal-prodott simili (użu “ristrett”) kellu jittieħed inkunsiderazzjoni.
(499)
Biex tiġi pprovduta stampa kompluta kemm jista' jkun tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, ġiet analizzata dejta għall-attività sħiħa tal-prodott simili u mbagħad ġie determinat jekk il-produzzjoni kinitx allokata għal użu ristrett jew suq ħieles.
(500)
Instab li l-indikaturi ekonomiċi li ġejjin relatati mal-industrija tal-Unjoni għandhom ikunu eżaminati b'referenza għall-attività totali (inkluż l-użu ristrett tal-industrija): il-konsum, il-volum ta' bejgħ, il-produzzjoni, il-kapaċità ta' produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, it-tkabbir, l-investimenti, il-ħażniet, l-impjiegi, il-produttività, il-fluss tal-flus, ir-redditu fuq l-investiment, il-ħila ta' żieda tal-kapital u l-kobor tal-ammont tas-sussidji kumpensabbli. Dan għaliex l-investigazzjoni wriet li dawk l-indikaturi setgħu jiġu analizzati b'mod raġonevoli b'referenza għall-attività sħiħa peress li l-produzzjoni allokata għal użu ristrett kienet affettwata bl-istess mod mill-kompetizzjoni tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat. Minn hawn 'il quddiem is-suq magħluq u s-suq ħieles f'daqqa se jissejħu s-“suq totali”.
(501)
Fir-rigward tal-profittabilità, l-analiżi ffokat fuq is-suq ħieles peress li l-prezzijiet fis-suq magħluq instabu li mhux dejjem jirriflettu l-prezzijiet tas-suq u ma kellhomx impatt fuq dan l-indikatur.
(502)
Bosta partijiet argumentaw li d-dannu kellu jiġi vvalutat b'mod separat għas-suq ristrett u għas-suq ħieles. Parti minnhom argumentat li d-dejta relatata maċ-ċelloli allokati għall-użu ristrett kellha tkun eskluża mill-valutazzjoni tad-dannu minħabba li ma kinux affettwati mill-importazzjonijiet sussidjati.
(503)
L-investigazzjoni wriet li l-produtturi tal-Unjoni integrati vertikalment kienu mġiegħla jimportaw prodotti sussidjati (ċelloli) u jwaqqfu l-produzzjoni ta' dawn il-prodotti b'kost ogħla mill-prezz ta' importazzjoni, bħala konsegwenza tal-pressjoni tal-prezzijiet mill-importazzjonijiet sussidjati. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet ukoll li s-suq ħieles u s-suq magħluq urew l-istess xejriet fil-prezzijiet, u dan wera wkoll li kienu affettwati bl-istess mod mill-importazzjonijiet ikkonċernati.
(504)
Wara d-divulgazzjoni finali, diversi partijiet tennew li l-Kummissjoni naqqset milli tipprovdi analiżi xieraq u raġunata tas-suq magħluq jew għaliex ma twettqitx analiżi separata. Parti minnhom iddikjarat li ma ġiet ipprovduta l-ebda informazzjoni dwar is-sinifikat tal-produzzjoni tal-Unjoni maħsuba għall-użu ristrett. Barra minn hekk, intqal li l-premessa (106) għar-Regolament antidumping provviżorju li tikkonkludi l-prezzijiet fis-suq magħluq mhux dejjem tirrifletti l-prezzijiet tas-suq, tmur kontra l-konklużjonijiet stabbiliti fil-premessa (503) ta' hawn fuq, li s-suq ħieles u s-suq magħluq urew xejriet simili fil-prezzijiet.
(505)
L-ewwel huwa nnotat li l-premessa (105) għar-Regolament antidumping provviżorju tistabbilixxi r-raġunijiet għaliex kien ikkunsidrat xieraq li jiġu eżaminati l-indikaturi ta' dannu (ħlief għall-profittabbiltà) li jirreferu għall-attività totali tal-industrija tal-Unjoni inkluż is-suq magħluq. F'dan ir-rigward huwa mfakkar, kif stabbilit fl-istess premessa, li l-investigazzjoni żvelat li l-produzzjoni maħsuba għall-użu ristrett kienet affettwata bl-istess mod mill-kompetizzjoni tal-importazzjonijiet mir-RPĊ, li bħala tali ma kinitx ikkontestata mill-partijiet interessati kkonċernati. Għalhekk, id-dikjarazzjoni li ma ngħatat l-ebda spjegazzjoni dwar għaliex ma saret ebda analiżi separata kellha tiġi rifjutata. Bl-istess mod, kif joħroġ minn din il-konklużjoni, kellu jiġi rifjutat ukoll li kellha ssir tali analiżi separata tas-suq magħluq.
(506)
It-tieni nett, filwaqt li abbażi ta' dan ta' hawn fuq, is-sinifikat tal-produzzjoni tal-Unjoni għall-użu ristrett ma kienx ikkunsidrat element essenzjali, huwa nnotat li l-pruduzzjoni tal-Unjoni ta' ċelloli maħsuba għall-użu ristrett tirrappreżenta madwar nofs il-produzzjoni totali fil-PI. Fl-aħħar nett, qiegħed jiġi ċċarat li l-fatt li l-prezzijiet fis-suq magħluq ma jirriflettux il-prezzijiet fis-suq ħieles mhux bilfors imur kontra l-fatt li ż-żewġ prezzijiet segwew l-istess xejriet, peress li xorta waħda jistgħu jkunu f'livelli differenti jew il-movimenti fil-prezzijiet jistgħu jkunu ta' grad ogħla jew aktar baxx u b'hekk jagħtu stampa differenti. Fuq il-bażi ta' dan li ntqal hawn fuq, dawn il-pretensjonijiet dwar is-suq magħluq ġew rifjutati.
(507)
Il-partijiet ikkonċernati ma pprovdew ebda informazzjoni li setgħet meriet din is-sejba. Għal dawn ir-raġunijiet, id-dikjarazzjonijiet f'dan ir-rigward ġew rifjutati.
4.3. Konsum tal-Unjoni
(508)
Il-konsum tal-Unjoni inkluda l-volum totali tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat u l-volum tal-bejgħ totali tal-prodott simili fl-Unjoni, inklużi dawk allokati għal użu ristrett. Ma hemm disponibbli ebda dejta kompluta għall-bejgħ totali tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Barra minn hekk, l-importazzjonijiet fis-suq tal-Unjoni kienu rreġistrati taħt intestaturi doganali li jkopru prodotti oħrajn mhux soġġetti għal din l-investigazzjoni u l-volumi ta' importazzjonijiet irrapportati tal-Eurostat kienu f'tunnellati. Konsegwentement, il-Eurostat ma setax jintuża biex jiġu ddeterminati l-volumi u l-valuri tal-importazzjonijiet. Għaldaqstant, il-konsum tal-Unjoni kien ibbażat fuq dejta pprovduta mill-konsulent kif deskritt hawn fuq u kontroverifikata ma' sorsi pubbliċi bħal riċerki tas-suq u studji pubblikament disponibbli u mat-tweġibiet verifikati għall-kwestjonarji.
(509)
Il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
Tabella 1- a
Konsum tal-Unjoni għall-moduli (f'MW)
2009
2010
2011
PI
Suq totali
5 465
12 198
19 878
17 538
Indiċi (2009=100)
100
223
364
321
Sors: Europressedienst
Tabella 1-b
Konsum tal-Unjoni għaċ-ċelloli (f'MW)
2009
2010
2011
PI
Suq totali
2 155
3 327
4 315
4 021
Indiċi (2009=100)
100
154
200
187
Sors: Europressedienst
(510)
Fil-perjodu kkunsidrat, il-konsum totali tal-Unjoni żdied b'221 % għall-moduli u b'87 % għaċ-ċelloli bejn l-2009 u l-PI, iżda naqas fil-PI meta mqabbel mal-2011. F'termini ġenerali, il-konsum tal-Unjoni tal-prodott investigat żdied b'mod sinifikanti meta mqabbel mal-livell tiegħu fl-2009.
(511)
Parti interessata minnhom argumentat li d-dejta dwar il-konsum tal-Unjoni tal-prodott investigat tvarja sew, skont is-sors użat. Din il-parti argumentat li d-dejta kredibbli tista' tiġi stabbilita biss fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura minn istituzzjonijiet speċjalizzati jew ċentri ta' riċerka. Fid-dawl tal-ispjegazzjonijiet u l-konklużjonijiet milħuqa fil-premessi minn (481) sa (483) hawn fuq dwar l-kredibbiltà tad-dejta pprovduta mill-konsulent użata fl-investigazzjoni, dan l-argument ġie rrifjutat.
(512)
L-istess parti argumentat li l-konsum tal-Unjoni ma għandux ikun stabbilit billi sempliċiment jingħaddu l-kapaċitajiet ta' produzzjoni ta' moduli disponibbli fl-Unjoni u li minflok, il-konsum tal-modulu għall-proġetti proprji tal-industrija tal-Unjoni għandu jitnaqqas minnhom. Dan l-argument ġie rifjutat, peress li l-konsum tal-moduli kien stabbilit fuq il-bażi ta' kapaċitajiet installati ġodda fl-Unjoni. Din hija prattika komuni biex jiġi determinat il-konsum tal-moduli. Għaċ-ċelloli, il-konsum ġie ddeterminat fuq il-bażi tal-produzzjoni ta' moduli tal-Unjoni.
(513)
Parti oħra argumentat li l-metodoloġija deskritta mill-konsulent tirrikonoxxi d-diffikultà biex jiġu stabbiliti ċifri ta' konsum kredibbli. Kien argumentat ukoll li d-dejta importata kif ukoll il-bejgħ mill-esportazzjoni mill-industrija tal-Unjoni, kienu jew ibbażati fuq stimi mhux verifikabbli jew fuq dejta mhux kompluta u li l-kontroverifika tal-Kummissjoni ma kinitx suffiċjenti biex tippermetti l-konklużjoni li din id-dejta kienet kredibbli u preċiża.
(514)
Kif diġà ntqal qabel fil-premessi (481) sa (482) ta' hawn fuq, il-kwalità tad-dejta u l-metodoloġiji użati biex din tinġabar ġew ivverifikati mill-Kummissjoni matul żjara fuq il-post abbażi ta' liema kien ikkunsidrat li l-metodoloġiji użati kienu xierqa u r-riżultati kienu preċiżi u raġonevolment kredibbli. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
4.4. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
4.4.1. Volum u sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(515)
L-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat żviluppaw kif deskritt fit-tabelli hawn taħt. Il-figuri huma rrapportati biss fl-indiċijiet u fil-firxiet għal raġunijiet ta' kunfidenzjalità. Dan għaliex l-importazzjonijiet mill-produttur esportatur li għalihom ma nstab ebda sussidju kif stipulat fil-premessa (472) hawn fuq, tnaqqsu mill-importazzjonijiet totali mir-RPĊ.
Tabella 2-a
Importazzjonijiet ta' moduli mir-RPĊ (f'MW)
2009
2010
2011
PI
Volumi ta' importazzjonijiet mir-RPĊ
Indiċi (2009=100)
100
251
462
408
Sehem mis-suq fis-suq totali
60 % - 65 %
68 % - 73 %
75 %-80 %
78 % - 83 %
Sors: Europressedienst
Tabella 2-b
Importazzjonijiet ta' ċelloli mir-RPĊ (f'MW)
2009
2010
2011
PI
Volumi ta' importazzjonijiet mir-RPĊ
Indiċi (2009=100)
100
273
491
506
Sehem mis-suq fis-suq totali
5 % - 10 %
12 % - 17 %
17 % - 22 %
22 % - 27 %
Sors: Europressedienst
(516)
Tul il-perjodu kkunsidrat, il-volumi tal-importazzjonijiet lejn l-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat żdiedu b'mod sinifikanti b'madwar 300 % għall-moduli u b'iktar minn 400 % għaċ-ċelloli. Dan wassal għal żidiet sinifikanti fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat lejn l-Unjoni. B'mod iktar speċifiku, l-ishma mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat żdiedu minn [60 % - 65 %] għal [78 % - 83 %] għall-moduli u minn [5 % - 10 %] għal [22 % - 27 %] għaċ-ċelloli. F'termini ġenerali, l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ żdiedu b'mod sinifikanti f'termini ta' volum u sehem mis-suq bejn l-2009 u l-PI.
(517)
Ta' min jinnota li ż-żieda fl-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat kienet ferm ogħla miż-żieda fil-konsum fl-Unjoni għall-prodott ikkonċernat. Konsegwentement, il-produtturi esportaturi rnexxielhom jibbenefikaw mill-konsum dejjem ikbar tal-Unjoni u l-pożizzjoni tagħhom fis-suq saret iktar b'saħħitha minħabba ishma mis-suq ikbar.
(518)
Parti interessata minnhom argumentat li d-dejta dwar il-volumi tal-importazzjonijiet tal-prodott investigat tvarja b'mod sinifikanti, skont is-sors użat. Din il-parti argumentat li d-dejta kredibbli tista' tiġi stabbilita biss fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura minn istituzzjonijiet speċjalizzati jew ċentri ta' riċerka. Fid-dawl tal-ispjegazzjonijiet u l-konklużjonijiet milħuqa fil-premessi minn (481) sa (483) hawn fuq, rigward l-kredibbiltà tad-dejta użata fl-investigazzjoni, dan l-argument ġie rrifjutat.
(519)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti interessata minnhom ikkontestat il-metodoloġija għall-istabbiliment tal-valur totali tal-importazzjoni mir-RPĊ, billi ddikjarat li kienet ibbażata fuq tranżazzjonijiet li saru fuq il-livell tas-CIF bid-dazju mhux imħallas u għalhekk hemm dubju jekk dawn it-tranżazzjonijiet kinux maħsuba għall-konsum fl-Unjoni. Fir-rigward ta' din id-dikjarazzjoni, qiegħed jiġi ċċarat li l-valur totali tal-importazzjoni mir-RPĊ kif ipprovdut mill-konsulent ma ntużax fis-sejbiet u li l-volumi tal-importazzjoni biss u l-prezzijiet tal-importazzjoni ġew stabbiliti matul l-investigazzjoni. Fir-rigward ta' din il-pretensjoni, ġie ċċarat li l-valur totali tal-importazzjonijiet mir-RPĊ kif ipprovdut mill-konsulent ma ntużax fis-sejbiet u li l-volumi ta' importazzjonijiet u l-prezzijiet ta' importazzjonijiet biss ġew iddeterminati matul l-investigazzjoni. Peress li l-metodoloġija biex jiġu ddeterminati l-prezzijiet ta' importazzjonijiet ma ġietx ikkontestata bħala tali mill-parti interessata kkonċernata, issir referenza għas-sejbiet rilevanti fil-premessi minn (520) sa (528) hawn taħt. Għaldaqstant, din il-pretensjoni ġiet rifjutata.
4.4.2. Prezzijiet tal-importazzjonijiet u twaqqigħ tal-prezz
(520)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat żviluppa kif ġej:
Tabella 3-a
Prezz tal-importazzjonijiet ta' moduli mir-RPĊ (f'EUR/kW)
2009
2010
2011
PI
Prezzijiet ta' importazzjoni
2 100
1 660
1 350
764
Indiċi (2009=100)
100
79
64
36
Sors: Europressedienst u tweġibiet verifikati għall-kwestjonarji tal-kampjun
Tabella 3-b
Prezz tal-importazzjonijiet ta' ċelloli mir-RPĊ (f'EUR/kW)
2009
2010
2011
PI
Prezzijiet ta' importazzjoni
890
650
620
516
Indiċi (2009=100)
100
73
70
58
Sors: Europressedienst u tweġibiet verifikati għall-kwestjonarji
(521)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet mir-RPĊ waqa' b'mod sinifikanti tul il-perjodu kkunsidrat għall-moduli u ċ-ċelloli. Għall-moduli, il-prezz medju tal-importazzjonijiet naqas b'64 %, minn 2 100 EUR/kW fl-2009 għal 764 EUR/kW fl-PI. Bl-istess mod, il-prezz medju tal-importazzjonijiet taċ-ċelloli mir-RPĊ waqa' bi 42 %, minn 890 EUR/kW għal 516 EUR/kW.
(522)
F'termini ġenerali, il-prezz tal-prodott ikkonċernat naqas b'mod sinifikanti bejn l-2009 u l-PI.
(523)
Importatur minnhom mhux relatat li kkoopera ddikjara li l-prezzijiet tal-importazzjonijiet kellhom ikunu stabbiliti fuq il-bażi tal-importazzjonijiet tiegħu tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni kif ipprovduti minn dan l-importatur matul l-investigazzjoni. Madankollu, id-dejta pprovduta minn dan l-importatur matul l-investigazzjoni kienet tirrappreżenta biss frazzjoni tal-importazzjonijiet totali fl-Unjoni u ma setgħet tinħareġ l-ebda konklużjoni importanti dwar il-prezz medju tal-importazzjonijiet kollha mir-RPĊ matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat li jkopri bosta snin fuq din il-bażi. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(524)
Parti oħra ddikjarat li l-metodoloġija biex jiġu stabbiliti l-prezzijiet ma ġietx spjegata, b'mod partikolari fir-rigward ta' kif id-dejta tad-diversi sorsi ġiet amalgamata u rikonċiljata. Barra minn hekk, kien argumentat li l-ispejjeż ta' importazzjoni kellhom jiġu bbażati fuq l-informazzjoni vverifikata matul l-investigazzjoni aktar milli fuq stimi.
(525)
Huwa kkunsidrat li l-metodoloġija li tqiegħdet għad-dispożizzjoni tal-partijiet interessati hija kompluta b'mod suffiċjenti biex jiġi mifhum kif ġew stabbiliti ċ-ċifri. Sa fejn hija kkonċernata l-ispiża tal-“importazzjoni”, qiegħed jiġi ċċarat li sar aġġustament fuq il-prezzijiet spot biex inħadmu l-prezzijiet CIF. L-istima li saret kienet ikkonfermata bid-dejta miġbura matul l-intervista.
(526)
Sabiex jiġi ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PI, il-prezzijiet medji tal-bejgħ ponderati għal kull tip ta' prodott tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun mitluba lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustat għal livell tal-prezz mill-fabbrika, tqabblu mal-prezzijiet medji ponderati korrispondenti għal kull tip ta' prodott tal-importazzjonijiet mill-produtturi esportaturi Ċiniżi li kkooperaw lill-ewwel klijenti indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbilit fuq bażi tas-CIF, b'aġġustamenti xierqa għall-ispejjeż ta' wara l-importazzjoni, jiġifieri l-ispejjeż tal-ikklirjar doganali, it-tqandil u t-tagħbija. L-ispejjeż medji ta' wara l-importazzjoni tal-importaturi fil-kampjun ta' moduli ntużaw meta kienet disponibbli d-dejta tagħhom.
(527)
It-tqabbil tal-prezzijiet sar fuq bażi ta' tip b'tip għal tranżazzjonijiet fl-istess livell ta' negozju, aġġustati kif suppost fejn kien hemm bżonn, u wara li tnaqqsu r-roħsijiet u l-iskonti. Ir-riżultat tat-tqabbil, meta mogħti bħala perċentwal tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun matul il-PI, wera marġni tat-twaqqigħ tal-prezz medji ponderati li jaqgħu fi ħdan il-meded ta' [19,8 % - 37,5 %] għall-moduli u [12,6 % - 53,8 %] għaċ-ċelloli, u [19,8 % - 37,5 %] f'termini ġenerali għall-prodott ikkonċernat.
(528)
Ta' min jinnota li għal produttur esportatur minnhom fil-kampjun, ġie kkalkolat tnaqqis tal-prezz negattiv għaċ-ċelluli. Madankollu, peress li l-kwantitajiet esportati ma kinux importanti, dan ma tqiesx li huwa rappreżentattiv. Barra minn hekk, produttur esportatur ieħor fil-kampjun ikkontesta s-sors għall-aġġustament għall-monoċelloli u l-multiċelloli, iżda madankollu ma sostniex dan l-argument. Tabilħaqq, l-aġġustament speċifiku ma kienx ikkontestat mill-produttur esportatur u lanqas ma pprovdew xi informazzjoni jew evidenza ġdida, u għaldaqstant din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
4.5. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
4.5.1. Ġenerali
(529)
Skont l-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni analizzat il-fatturi u l-indiċijiet ekonomiċi rilevanti li għandhom impatt fuq l-istat tal-industrija tal-Unjoni. Kif stipulat fil-premessi minn (14) sa (22) hawn fuq, il-kampjunar intuża għall-analiżi tad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(530)
Għall-fini ta' analiżi tad-dannu, il-Kummissjoni għamlet distinzjoni bejn indikaturi makroekonomiċi u dawk mikroekonomiċi. Il-Kummissjoni analizzat l-indikaturi makroekonomiċi għall-perjodu kkunsidrat fuq il-bażi tad-dejta miksuba mill-konsulent indipendenti kif kontroverifikata kull meta dan kien possibbli ma' sorsi disponibbli oħrajn u mit-tweġibiet verifikati għall-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Il-Kummissjoni analizzat l-indikaturi makroekonomiċi fuq il-bażi tat-tweġibiet verifikati għall-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(531)
Għall-fini ta' din l-investigazzjoni, l-indikaturi makroekonomiċi li ġejjin ġew ivvalutati fuq il-bażi tal-informazzjoni relatata mal-produtturi kollha tal-prodott simili fl-Unjoni: il-produzzjoni, il-kapaċità ta' produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, il-volum ta' bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività, il-kobor tal-ammont ta' sussidji kumpensabbli u l-irkupru minn sussidju jew dumping fl-imgħoddi.
(532)
L-indikaturi makroekonomiċi li ġejjin ġew ivvalutati fuq il-bażi tal-informazzjoni relatata mal-produtturi fil-kampjun tal-prodott simili fl-Unjoni: il-prezzijiet medji tal-bejgħ, il-kost ta' unità, il-kost lavorattiv, l-inventarji, il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-ħila ta' żieda tal-kapital.
(533)
Parti interessata minnhom iddikjarat li l-kundizzjonijiet tas-suq tal-prodott ikkonċernat ivarjaw għal kull Stat Membru u li għalhekk, l-analiżi tad-dannu għandha ssir fil-livell ta' kull Stat Membru b'mod separat. Din l-allegazzjoni ma kinitx sostanzjata. Barra minn hekk, l-investigazzjoni ma żvelat ebda ċirkustanza partikolari li tiġġustifika analiżi tad-dannu għal kull Stat Membru. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(534)
Uħud mill-partijiet xeħtu dubju dwar l-kredibbiltà ġenerali tal-indikaturi tad-dannu makroekonomiku użati mill-Kummissjoni għall-fini ta' din l-investigazzjoni. Argumentaw li x-xejriet stabbiliti għal numru minn dawn l-indikaturi varjaw mix-xejriet għall-istess indikaturi stabbiliti għall-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Saret referenza partikolari għall-produzzjoni, il-produttività, il-bejgħ, il-kostijiet lavorattivi medji u l-impjiegi fl-Unjoni.
(535)
L-indikaturi makroekonomiċi ġew stabbiliti fir-rigward tal-produtturi kollha fl-Unjoni. F'każ li l-istess dejta tinġabar fir-rigward ta' produtturi individwali tal-Unjoni jew grupp ta' produtturi tal-Unjoni (jiġifieri l-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun), ix-xejriet mhux bilfors huma l-istess, bħal pereżempju l-piż ta' kull kumpanija kkunsidrata ma jittiħidx f'kunsiderazzjoni fi tqabbil bħal dan. Għaldaqstant, ir-riżultati tal-eżerċizzju ta' tqabbil tal-indikaturi makroekonomiċi għall-produtturi kollha tal-Unjoni u dawk għall-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun mhux bilfors huma sinifikanti u ma jippermettux li tinħareġ konklużjoni li sett tad-dejta minnhom mhuwiex kredibbli. Xorta waħda, meta jitqabblu x-xejriet tal-indikaturi makroekonomiċi tal-industrija tal-Unjoni mal-istess indikaturi konsolidati tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, jistgħu jiġu nnotati differenzi għal bosta indikaturi, bħall-produzzjoni, il-kapaċità ta' produzzjoni, il-volumi ta' bejgħ, l-impjiegi u l-produttività tal-industrija tal-Unjoni bejn l-2011 u l-PI. Għal dawn l-indikaturi kollha, il-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun marru aħjar mill-industrija ġenerali tal-Unjoni. Ir-raġuni hija li fil-PI, ħafna produtturi tal-Unjoni, mhux inklużi fil-kampjun, waqqfu l-produzzjoni tagħhom jew saru insolventi, u b'hekk kellhom impatt negattiv fuq l-indikatur makroekonomiku kkalkolat fil-livell tal-Unjoni. Għaldaqstant, dawn id-dikjarazzjonijiet huma rifjutati.
(536)
Parti interessata minnhom iddikjarat li l-konklużjoni kif stipulata fil-premessa (153) għar-Regolament antidumping provviżorju li l-analiżi tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni wriet xejra ċara ta' tnaqqis fl-indikaturi kollha ewlenin tad-dannu kienet ibbażata fuq dejta pprovduta mill-konsulent. F'dan ir-rigward, huwa ċċarat li, minn naħa, l-indikaturi makroekonomiċi, kif elenkati fit-Tabelli minn 4-a sa 6-c għar-Regolament antidumping provviżorju, kienu bbażati fuq dejta miksuba mill-konsulent u kontroverifikata meta dan kien possibbli ma' sorsi oħrajn għad-dispożizzjoni. Min-naħa l-oħra, l-indikaturi mikroekonomiċi, kif elenkati fit-Tabelli minn 7-a sa 11-c għar-Regolament antidumping provviżorju, kienu bbażati fuq ġbir ta' dejta mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u ġew verifikati fuq il-post mill-Kummissjoni. Ta' min jinnota li fatturi determinanti għas-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni bħal-livelli ta' profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni, il-prezz medju tal-bejgħ fl-Unjoni kif ukoll il-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz kienu bbażati fuq dejta miġbura mill-produtturi fil-kampjun u produtturi esportaturi tal-Unjoni kif verifikati fuq il-post. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni ta' hawn fuq ġiet rifjutata.
4.5.2. Indikaturi makroekonomiċi
4.5.2.1. Produzzjoni, kapaċità ta' produzzjoni u użu tal-kapaċità
(537)
Il-produzzjoni totali, il-kapaċità ta' produzzjoni u l-użu tal-kapaċità tal-Unjoni żviluppat kif ġej tul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 4-a
Moduli - produzzjoni, kapaċità ta' produzzjoni u użu tal-kapaċità (MW)
2009
2010
2011
PI
Volum ta' produzzjoni
2 155
3 327
4 315
4 021
Indiċi (2009=100)
100
154
200
187
Kapaċità ta' produzzjoni
4 739
6 983
9 500
9 740
Indiċi (2009=100)
100
147
200
206
Użu tal-kapaċità
45 %
48 %
45 %
41 %
Sors: Europressedienst
Tabella 4-b
Ċelloli - produzzjoni, kapaċità ta' produzzjoni u użu tal-kapaċità (MW)
2009
2010
2011
PI
Volum ta' produzzjoni
1 683
2 376
2 723
2 024
Indiċi (2009=100)
100
141
162
120
Kapaċità ta' produzzjoni
2 324
3 264
3 498
3 231
Indiċi (2009=100)
100
140
151
139
Użu tal-kapaċità
72 %
73 %
78 %
63 %
Sors: Europressedienst
(538)
Il-produzzjoni ġenerali tal-Unjoni ta' moduli żdiedet b'87 % matul il-perjodu kkunsidrat. Il-produzzjoni laħqet l-ogħla livell fl-2011 u mbagħad niżlet fil-PI. Il-produzzjoni ta' moduli tal-Unjoni żdiedet b'rata ferm iktar kajmana mit-tkabbir fil-konsum, li żdied b'iktar mit-triplu matul l-istess perjodu. Fl-isfond ta' żieda importanti fil-konsum, il-produtturi tal-Unjoni rduppjaw il-kapaċità ta' produzzjoni tagħhom għall-moduli matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, minkejja livelli ta' produzzjoni ogħla, ir-rata ta' użu tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni naqset b'4 punti perċentwali, u waslet biss sa 41 % matul il-PI.
(539)
Il-produzzjoni ta' ċelloli tal-Unjoni żdiedet b'20 % f'termini ġenerali matul il-perjodu kkunsidrat. Laħqet l-ogħla livell fl-2011 u wara naqset fil-PI. Il-produzzjoni ta' ċelloli tal-Unjoni segwiet ix-xejra tal-konsum tal-Unjoni b'żieda iktar kajmana sal-2011 u mbagħad waqgħa iktar qawwija fil-PI. B'konformità mal-evoluzzjoni tal-konsum tal-Unjoni, għall-ewwel l-industrija tal-Unjoni żiedet il-kapaċità tagħha b'51 % sal-2011 u mbagħad naqset matul il-PI. F'termini ġenerali, il-kapaċità żdiedet b'39 % matul il-perjodu kkunsidrat. Ir-rata ta' użu tal-kapaċità żdiedet sal-2011 u laħqet l-ogħla livell ta' 78 % u mbagħad naqset bi 15-il punt perċentwali matul il-PI. B'mod ġenerali, l-użu tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni ta' ċelloli naqas tul il-perjodu kkunsidrat u laħaq it-63 % matul il-PI.
(540)
Għaldaqstant, l-industrija tal-Unjoni espandiet il-kapaċità tagħha bħala tweġiba għal żieda fil-konsum. Madankollu, il-livelli ta' produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdiedet b'rata ferm iktar kajmana mill-konsum, u dan wassal għal tnaqqis fir-rati ta' użu tal-kapaċità għall-prodott ikkonċernat matul il-perjodu kkunsidrat.
(541)
L-AFASE ddikjarat li l-volum ta' produzzjoni stabbilit għall-moduli u ċ-ċelloli fil-premessa (537) hawn fuq u l-kapaċità ta' produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni stabbilita għall-moduli u ċ-ċelloli fl-istess premessa kienu sottovalutati u pprovdiet dejta minn sorsi oħrajn (jiġifieri EPIA, IMS u BNEF) li wriet volumi inqas. Dawn il-figuri huma dawk imsemmija fil-premessa (537) hawn fuq.
(542)
Il-volum ta' produzzjoni stabbilit fil-premessa (537) hawn fuq huwa bbażat fuq informazzjoni li tkopri kemm kumpaniji elenkati pubblikament kif ukoll kumpaniji mhux elenkati. Barra minn hekk, l-iżvilupp tal-produzzjoni tal-Unjoni kif stabbilit fil-premessa (537) hawn fuq huwa konformi mal-iżvilupp tal-konsum tal-Unjoni stabbilit fil-premessa (509). Għall-kuntrarju, id-dejta pprovduta mill-AFASE fuq il-volumi ta' produzzjoni wriet xejriet differenti fil-konsum tal-Unjoni kif stabbilit fil-premessa (509) u fl-istatistiki tal-konsum tal-Unjoni ppubblikati mill-EPIA.
(543)
F'dak li għandu x'jaqsam mal-kapaċità ta' produzzjoni, l-investigazzjoni wriet li s-sejbiet kif stipulati fil-premessa (537) inkludew il-kapaċitajiet ta' produzzjoni ta' kumpaniji li rreġistraw għal insolvenza jew li waqqfu l-produzzjoni matul il-PI, filwaqt li ma kinux biegħu l-impjanti u l-makkinarju ta' produzzjoni tagħhom u b'hekk setgħu jkomplu bil-produzzjoni malajr ħafna. B'mod simili, kif intqal hawn fuq fil-premessa (542), il-figuri fil-premessa (537) inkludew dejta minn kumpaniji mhux elenkati.
(544)
Fl-aħħar, id-dejta pprovduta mill-konsulent indipendenti ġew kontroverifikati u verifikati u nstabu li huma raġonevolment preċiżi. Fuq il-bażi ta' dan li ntqal hawn fuq, id-dejta pprovduta mill-AFASE bbażata fuq sorsi disponibbli oħrajn instabet li mhux bilfors tikkontradixxi s-sejbiet tar-Regolament antidumping provviżorju.
(545)
Fi kwalunkwe każ, l-aċċettazzjoni tal-figuri pprovduti mill-AFASE ma kienx ikollha impatt fuq is-sejba ġenerali li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali bħax-xejra ta' dawn l-indikaturi, jiġifieri l-produzzjoni tal-Unjoni u l-kapaċità ta' produzzjoni tal-Unjoni jinħassu saħansitra iktar.
(546)
Importatur mhux relatat li kkoopera minnhom argumenta li l-volum ta' produzzjoni, il-kapaċità ta' produzzjoni u l-użu tal-kapaċità misshom ġew stabbiliti fuq il-bażi tad-dejta tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun biss. Madankollu, peress li dawn huma indikaturi makroekonomiċi, misshom ġew stabbiliti fil-livell tal-produtturi kollha tal-Unjoni sabiex tiġi stabbilita stampa siewja u sħiħa tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(547)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti minnhom talbet lill-Kummissjoni biex tikkjarifika kif il-produzzjoni tal-Unjoni annwali kienet ġiet ikkalkolata mill-konsulent. Parti oħra talbet lill-Kummissjoni biex tagħti aktar spjegazzjonijiet li jikkonċernaw ir-rikonċiljazzjoni tad-dejta differenti disponibbli li hija relatata mal-kapaċità totali ta' produzzjoni tal-Unjoni. Parti oħra ssuġġeriet li l-produzzjoni totali tal-Unjoni u l-kapaċità ta' produzzjoni kellhom jinkisbu mill-produtturi tal-Unjoni magħżula fil-kampjun peress li dan kien jagħti riżultat aktar kredibbli. F'dan ir-rigward, kien allegat li d-dejta disponibbli pubblikament kienet impreċiża minħabba l-karattru kunfidenzjali ta' din id-dejta u li kwalunkwe ċentru ta' riċerka jew konsulent kellu jibbaża l-analiżi fuq numru ta' stimi jew suppożizzjonijiet.
(548)
Qiegħed jiġi ċċarat li l-produzzjoni annwali tal-Unjoni kienet ikkalkolata abbażi taċ-ċifri rrapportati mill-produtturi tal-Unjoni lill-konsulent. Meta l-produzzjoni annwali ta' produttur partikolari tal-Unjoni ma tkunx tista' tinkiseb għal sena speċifika, din kienet stmata billi tiġi applikata r-rata ta' utilizzazzjoni tal-kapaċità mis-sena ta' qabel għall-kapaċità ta' produzzjoni l-ġdida ta' dik is-sena. L-Istituzzjonijiet qabblu wkoll iċ-ċifra miksuba mill-konsulent maċ-ċifri rrapportati fit-tweġibiet tal-industrija tal-Unjoni għall-kwestjonarji permanenti qabel ma jinbdew. Iż-żewġ ċifri huma simili.
(549)
Fir-rigward tat-talba biex jiġu pprovduti spjegazzjonijiet ulterjuri dwar ir-rikonċiljazzjoni tad-dejta differenti disponibbli għall-kapaċità ta' produzzjoni tal-Unjoni, huwa nnotat li din l-informazzjoni diġà kienet ipprovduta fil-fajl miftuħ għall-ispezzjoni lill-partijiet interessati. Għaldaqstant, din it-talba ġiet rifjutata.
(550)
Fl-aħħar nett, il-produzzjoni tal-Unjoni u l-kapaċità ta' produzzjoni huma indikaturi makroekonomiċi u għalhekk iridu jiġu stabbiliti fil-livell tal-industrija sħiħa tal-Unjoni aktar milli fuq il-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(551)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti minnhom argumentat li l-metodoloġija użata biex tinġabar id-dejta dwar il-produzzjoni (prinċipalment l-intervistaturi u l-viżitaturi tas-siti ta' produzzjoni) ma kinitx tippermetti riżultati kredibbli minħabba l-karattru kunfidenzjali ta' din id-dejta bħala konsegwenza tar-riluttanza tal-kumpaniji biex jiddivulgawha. Għaldaqstant, metodoloġija bħal din ma tistax titqies adegwata. Dan kien allegatament ikkonfermat mill-fatt li minkejja li ntuża numru ferm akbar ta' produtturi tal-Unjoni mill-konsulent minn dak li ttieħed kont tiegħu mill-Kummissjoni matul l-eżaminazzjoni tas-sitwazzjoni fl-istadju inizjali, il-volum ta' produzzjoni totali stabbilit mill-konsulent huwa aktar baxx mill-volum ta' produzzjoni totali stabbilit mill-Kummissjoni għall-finijiet tal-eżaminazzjoni tas-sitwazzjoni. Din il-parti ddikjarat ukoll li konsegwentement, l-informazzjoni relatata ma' dan id-dannu ma tistax titqies bħala evidenza pożittiva skont it-tifsira tal-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku.
(552)
L-ewwel ġie ċċarat li n-numru ta' produtturi li tqiesu mill-konsulent minn naħa u l-Kummissjoni min-naħa l-oħra kienu fil-biċċa l-kbira l-istess u li l-argument li jirriżulta kien inkonsistenti u għalhekk kellu jiġi rifjutat. Qiegħed jiġi mfakkar ukoll li d-dejta miġbura mill-konsulent kienet kontroverifikata ma' sorsi oħrajn kull meta kien possibbli u nstab li l-istimi kienu kredibbli biżżejjed. Huwa għalhekk ikkonfermat li l-informazzjoni dwar id-dejta tal-produzzjoni pprovduta mill-konsulent kienet ikkunsidrata bħala evidenza pożittiva skont it-tifsira tal-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku.
4.5.2.2. Volumi ta' bejgħ u sehem mis-suq
(553)
Il-volum ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u s-sehem mis-suq żviluppaw kif ġej tul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 5-a
Moduli - volum ta' bejgħ u sehem mis-suq (f'MW)
2009
2010
2011
PI
Il-volum ta' bejgħ fis-suq tal-Unjoni
1 037
1 890
2 683
2 357
Indiċi (2009=100)
100
182
259
227
Sehem mis-suq
19 %
15 %
13 %
13 %
Sors: Europressedienst
Tabella 5-b
Ċelloli - il-volum ta' bejgħ u sehem mis-suq (f'MW)
2009
2010
2011
PI
Il-volum ta' bejgħ fis-suq totali
1 470
1 913
2 245
1 545
Indiċi (2009=100)
100
130
153
105
Sehem mis-suq
68 %
57 %
52 %
38 %
Sors: Europressedienst
(554)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum ta' bejgħ ta' moduli żdied b'127 %. Madankollu, fil-kuntest ta' żieda fil-konsum ta' 221 %, dan ġie ttrasformat f'żieda tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni minn 19 % fl-2009 għal 13 % matul il-PI. Rigward iċ-ċelloli, il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdied biss b'mod marġinali b'5 % filwaqt li l-konsum żdied b'87 % u dan irriżulta fi tnaqqis fis-sehem mis-suq minn 68 % fl-2009 għal 38 % fil-PI. Bħala tweġiba għal konsum dejjem ikbar, il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni ta' moduli u ċelloli żdied ferm inqas mill-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat. B'hekk, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika mill-konsum dejjem ikbar. Konsegwentement, l-ishma mis-suq għall-moduli u ċ-ċelloli naqas tul il-perjodu kkunsidrat.
(555)
Parti interessata minnhom iddikjarat li s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni għall-moduli diġà kien 19 % biss fl-2009 u li tnaqqis ta' 6 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat ma jistax jitqies li huwa dannu.
(556)
It-tnaqqis fis-sehem mis-suq ta' 6 punti perċentwali tul il-perjodu kkunsidrat irid jitqies fl-isfond ta' żieda fil-konsum tal-Unjoni għall-moduli b'iktar minn 200 % tul l-istess perjodu. Kif intqal hawn fuq, anki fix-xenarju ta' konsum ikbar, ma setgħetx iżżid il-volum ta' bejgħ tagħha bl-istess mod u ġarrbet telf fis-sehem mis-suq. Għaldaqstant, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
(557)
Parti minnhom argumentat li l-metodoloġija użata biex tinġabar id-dejta tal-bejgħ (prinċipalment intervisti u żjarat fis-siti ta' produzzjoni) ma kinitx tippermetti riżultati kredibbli minħabba l-karattru kunfidenzjali ta' din id-dejta u bħala konsegwenza għar-riluttanza tal-kumpaniji biex jiddivulgawha. Għaldaqstant, metodoloġija bħal din ma tistax titqies adegwata. Bl-istess mod, ma jistgħux jitqiesu evidenza pożittiva skont it-tifsira tal-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku. Kif intqal hawn fuq fil-premessa (482) ta' hawn fuq, id-dejta miġbura mill-konsulent kienet kontroverifikata ma' sorsi oħrajn kull fejn kien possibbli u nstab li l-istimi kienu suffiċjentement kredibbli. Huwa għalhekk ikkonfermat li l-informazzjoni dwar id-dejta tal-bejgħ ipprovduta mill-konsulent kienet ikkunsidrata bħala evidenza pożittiva skont it-tifsira tal-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku.
4.5.2.3. L-impjiegi u l-produttività
(558)
L-impjiegi u l-produttività żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 6-a
Moduli -l-impjiegi u l-produttività
2009
2010
2011
PI
Numru ta' impjegati
11 779
15 792
17 505
16 419
(Indiċi 2009 = 100)
100
134
149
139
Produttività
(kW/impjegat)
183
211
247
245
(Indiċi 2009 = 100)
100
115
135
134
Sors: Europressedienst
Tabella 6-b
Ċelloli - l-impjiegi u l-produttività
2009
2010
2011
PI
Numru ta' impjegati
5 281
5 937
5 641
4 782
(Indiċi 2009 = 100)
100
112
107
91
Produttività
(kW/impjegat)
319
400
483
423
(Indiċi 2009 = 100)
100
126
151
133
Sors: Europressedienst
(559)
L-impjiegi għall-moduli żdiedu bejn l-2009 u l-PI b'39 %, filwaqt li naqsu b'9 % għaċ-ċelloli. Madankollu, huwa osservat li l-impjiegi żdiedu sal-2011 u mbagħad naqsu matul il-PI għall-moduli. Għaċ-ċelloli, l-impjiegi żdiedu sal-2010 u mbagħad naqsu matul l-2011 u l-PI. Il-produttività totali wriet xejriet pożittivi għall-moduli u ċ-ċelloli billi żdiedet bi 34 % u 33 %. Dan huwa parzjalment dovut għall-isforzi tal-industrija tal-Unjoni biex twieġeb għall-pressjoni tal-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ.
(560)
Għalhekk, b'konformità mat-tnaqqis fil-produzzjoni ta' moduli tal-Unjoni bejn l-2011 u l-PI, l-impjiegi għall-moduli naqsu wkoll matul l-istess perjodu. Għaċ-ċelloli, l-impjiegi żdiedu sal-2010 u mbagħad naqsu fl-2011 u fil-PI filwaqt li l-produzzjoni ta' ċelloli tal-Unjoni żdiedet b'mod kostanti sal-2011 u mbagħad bdiet tonqos.
(561)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti minnhom iddikjarat li l-metodoloġija biex jiġu stabbiliti l-impjiegi totali fl-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat ma kinitx korretta. Din il-parti allegat li kull meta r-rata ta' impjiegi ta' produttur speċifiku tal-Unjoni ma kinitx disponibbli, minflok tqieset il-medja tal-impjiegi ta' dawk il-produtturi tal-Unjoni li għalihom hija disponibbli din l-informazzjoni. Dan kellu jiġi rifjutat peress li l-metodoloġija biex jiġu stabbiliti l-impjiegi totali kienet differenti, jiġifieri f'każ li ma kinitx disponibbli dejta dwar l-impjiegi għal produttur partikolari tal-Unjoni, din iċ-ċifra kienet stmata abbażi tad-dejta tal-istess kumpanija mis-sena/snin ta' qabel. Kif intqal fil-premessa (482), din il-metodoloġija kienet ivverifikata u nstabet raġonevoli. Għaldaqstant, din il-pretensjoni ġiet rifjutata.
4.5.2.4. Il-kobor tal-ammont tas-sussidji kumpensabbli u rkupru minn sussidju jew dumping fl-imgħoddi
(562)
Il-marġnijiet tas-sussidju kollha huma sinifikament ogħla mil-livell de minimis. Rigward l-impatt tal-kobor tal-ammont tas-sussidji kumpensabbli fuq l-industrija tal-Unjoni, minħabba l-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat, l-impatt jista' jitqies sostanzjali.
(563)
Peress li dan huwa l-ewwel proċediment antisussidji rigward il-prodott ikkonċernat, ma hemm ebda dejta disponibbli biex jiġu vvalutati l-effetti ta' dumping jew sussidju fl-imgħoddi.
4.5.3. Indikaturi mikroekonomiċi
4.5.3.1. Prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
(564)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun għal klijenti mhux relatati fl-Unjoni żviluppaw kif ġej tul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 7-a
Moduli - prezzijiet medji tal-bejgħ fl-Unjoni
2009
2010
2011
PI
Prezz medju tal-bejgħ fl-Unjoni fis-suq ħieles
(EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Indiċi 2009 = 100)
100
81
62
47
Kost tal-produzzjoni
(EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Indiċi 2009 = 100)
100
74
65
52
Sors: tweġibiet verifikati għall-kwestjonarji
Tabella 7-b
Ċelloli- prezzijiet medji tal-bejgħ fl-Unjoni
2009
2010
2011
PI
Prezz medju tal-bejgħ fl-Unjoni fis-suq ħieles
(EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Indiċi 2009 = 100)
100
76
51
31
Kost tal-produzzjoni
(EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Indiċi 2009 = 100)
100
62
64
45
Sors: tweġibiet verifikati għall-kwestjonarji
(565)
Il-prezzijiet tal-bejgħ waqgħu b'mod kostanti bi 53 % għall-moduli u b'69 % għaċ-ċelloli matul il-perjodu kkunsidrat. Il-prezzijiet tal-bejgħ waqgħu kontinwament matul il-perjodu kkunsidrat, iżda t-tnaqqis fil-prezzijiet inħass l-iktar matul il-PI meta waqgħu f'livelli insostenibbli. Tul il-perjodu kkunsidrat il-kost tal-produzzjoni waqa' bi 48 % għall-moduli u b'55 % għaċ-ċelloli. L-industrija tal-Unjoni la segtħet tibbenefika mill-isforzi kontinwi tagħha biex iżżid il-kosteffiċenza tagħha u lanqas mill-impatt tat-tnaqqis fil-kost tal-materja prima ewlenija, il-polisiliċju. Dan kien dovut l-iktar għall-pressjoni fil-prezzijiet tal-importazzjonijiet sussidjati li kienet qiegħda tiżdied u li kellha effett negattiv fuq il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni li naqsu saħansitra iktar mill-gwadanji fl-effiċjenza. Dan jista' jidher fix-xejra negattiva tal-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni kif deskritta fil-premessa (579) hawn taħt. B'mod ġenerali kien hemm tnaqqis sinifikanti fil-prezz medju tal-bejgħ u l-kost tal-produzzjoni tal-prodott simili b'effett devastanti fuq il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni.
(566)
Parti interessata minnhom ikkontestat is-sejbiet li t-tnaqqis tal-prezzijiet medji tal-bejgħ kellu effett devastanti fuq il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni. Din iddikjarat li l-kost medju tal-industrija tal-Unjoni naqas bl-istess mod u li għaldaqstant, tnaqqis fil-prezz huwa naturali. Madankollu, kif deskritt fil-premessa (565) hawn fuq, l-investigazzjoni stabbilixxiet li l-prezz tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kompla jonqos iktar mill-kost medju ta' produzzjoni tagħha u b'hekk, it-tali tnaqqis fil-kostijiet ma kienx rifless fil-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni. Għalhekk huwa kkonfermat li t-tnaqqis fil-prezz tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kellu effett devastanti fuq il-profitabilità tal-industrija tal-Unjoni u l-pretensjonijiet f'dan ir-rigward ġew rifjutati.
(567)
Parti oħra kkontestat il-konklużjoni fil-premessa (138) għar-Regolament antidumping provviżorju li l-prezzijiet kienu f'livelli mhux sostenibbli fil-PI, u ddikjarat li dan ikun f'idejn il-forzi tas-suq biex jieħdu deċiżjoni dwaru. L-istess parti oġġezzjonat ukoll għall-konklużjoni fl-istess premessa li l-industrija tal-Unjoni ma kinitx tista' tibbenefika mit-tnaqqis fl-ispejjeż minħabba l-pressjoni tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet issussidjati. F'dan ir-rigward, l-Istituzzjonijiet josservaw dan li ġej: “livell mhux sostenibbli” jirreferi għall-fatt li l-industrija tal-Unjoni kienet qiegħda tbigħ b'telf, u għalhekk ma setgħetx tkampa fit-tul. Il-mistoqsija jekk il-livell tal-prezzijiet huwiex sostenibbli hija għalhekk biss mistoqsija dwar ir-relazzjoni bejn l-ispejjeż ta' produzzjoni u l-prezzijiet. Meta jintqal “ma jkunx jista' jittieħed benefiċċju mit-tnaqqis fl-ispejjeż”, issir referenza għall-fatt li l-ispejjeż jonqsu anqas malajr mill-prezzijiet. Dawn iż-żewġ dikjarazzjonijiet huma sostnuti bl-evidenza fil-premessa (138) għar-Regolament antidumping provviżorju. Għaldaqstant, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
4.5.3.2. Kostijiet lavorattivi
(568)
Il-kostijiet lavorattivi medji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej tul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 8-a
Moduli- kostijiet lavorattiiv medji għal kull impjegat
2009
2010
2011
PI
Kost lavorattiv medju għal kull impjegat (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Indiċi 2009 = 100)
100
107
110
113
Sors: tweġibiet verifikati għall-kwestjonarji
Tabella 8-b
Ċelloli - kost lavorattiv medju għal kull impjegat
2009
2010
2011
PI
Kost lavorattiv medju għal kull impjegat (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Indiċi 2009 = 100)
100
99
99
99
Sors: tweġibiet verifikati għall-kwestjonarji
(569)
Bejn l-2009 u l-PI, il-kost lavorattiv medju għal kull impjegat għall-moduli żdied b'mod kontinwu u ġenerali bi 13 %. Rigward iċ-ċelloli, il-kost lavorattiv medju baqa' stabbli matul il-perjodu kkunsidrat u naqas ftit b'1 % bejn l-2009 u l-2010 iżda mbagħad baqa' stabbli sal-PI. Iż-żieda ġenerali tal-kost lavorattiv tista' tkun spjegata b'mod parzjali miż-żieda simultanja fil-produttività (moduli u ċelloli) u l-evoluzzjoni tal-inflazzjoni.
(570)
Parti interessata minnhom iddikjarat li ma kienx hemm inflazzjoni matul il-perjodu kkunsidrat u li għalhekk, iż-żieda ġenerali tal-kost lavorattiv ma setgħetx kienet ikkaġunata minn dan il-fattur.
(571)
Għall-kuntrarju ta' dak li ddikjarat il-parti kkonċernata, l-investigazzjoni żvelat li kien hemm inflazzjoni matul il-perjodu kkunsidrat u li ż-żieda ġenerali fil-kost lavorattiv, li hija limitata għal moduli, tista' tiġi spjegata mill-inflazzjoni u ż-żieda fil-produttività.
(572)
Parti interessata minnhom iddikjarat li s-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni kienet ikkawżata miż-żieda fl-ispejjeż tax-xogħol u t-tnaqqis parallel fil-produttività. Madankollu, l-ewwel għandu jiġi nnotat li l-kost lavorattiv baqa' stabbli fil-każ taċ-ċelloli, filwaqt li l-produttività żdiedet kemm għaċ-ċelloli kif ukoll għall-moduli. Għalhekk, iż-żieda ta' dawn tal-aħħar tista' tiġi spjegata minn produttività miżjuda. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-ispejjeż tax-xogħol ma jirrappreżentawx parti sinifikanti mill-ispiża ta' produzzjoni, kif diġà ntqal fil-premessa (203) għar-Regolament antidumping provviżorju. Għaldaqstant, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
4.5.3.3. Inventarji
(573)
Il-livelli ta' ħażniet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej tul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 9-a
Moduli - inventarji
2009
2010
2011
PI
Ħażniet tal-Għeluq (f'kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Indiċi 2009 = 100)
100
141
260
229
Sors: tweġibiet verifikati għall-kwestjonarji
Tabella 9-b
Ċelloli - inventarji
2009
2010
2011
PI
Ħażniet tal-Għeluq (f'kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Indiċi 2009 = 100)
100
140
452
402
Sors: tweġibiet verifikati għall-kwestjonarji
(574)
Il-ħażniet żdiedu b'mod sinifikanti, jiġfieri b'129 % għall-moduli u bi 302 % għaċ-ċelloli tul il-perjodu kkunsidrat. Rigward il-moduli, il-ħażniet żdiedu kontinwament billi laħqu livelli għoljin ħafna fl-2011 (b'160 %), u filwaqt li naqsu fil-PI iżda xorta kienu għadhom f'livelli ferm għoljin meta mqabbla mal-bidu tal-perjodu kkunsidrat. Rigward iċ-ċelloli, l-iżvilupp inħass iktar, b'żieda fil-ħażniet bejn l-2009 u l-2011 ta' iktar minn 350 %. Bl-istess mod, il-ħażniet naqsu matul il-PI iżda baqgħu f'livelli ferm għoljin meta mqabbla mal-bidu tal-perjodu kkunsidrat.
(575)
L-investigazzjoni wriet li minħabba s-sitwazzjoni avversa kurrenti, il-produtturi tal-Unjoni jkollhom it-tendenza li jżommu ħażniet limitati għall-prodott simili, billi jibbażaw il-produzzjoni tagħhom fuq l-ordnijiet. Għalhekk, iż-żieda fil-ħażniet għall-prodott simili tul il-perjodu kkunsidrat mhijiex fattur rilevanti sabiex jiġi stabbilit jekk l-industrija tal-Unjoni ġarrbitx dannu materjali.
(576)
Parti minnhom argumentat li l-preżentazzjoni tal-valuri tal-ħażniet fil-premessa (141) tar-Regolament antidumping provviżorju kienet qarrieqa peress li l-ħażniet kienu espressi f'kW u mhux MW għall-kuntrarju tal-volum ta' produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(577)
Jekk il-ħażniet jingħatawx f'kW jew MW tqies li huwa irrilevanti fid-determinazzjoni ta' jekk l-industrija tal-Unjoni ġarrbitx dannu materjali. Għaldaqstant, l-argument ġie rifjutat.
(578)
Wara d-divulgazzjoni finali, diversi partijiet iddikjaraw li l-ħażniet kellhom jiġu stabbiliti għall-industrija tal-Unjoni kollha u ċ-ċifri ta' għaxar produtturi tal-Unjoni biss ma kinux rappreżentattivi. Qiegħed jiġi ċċarat li l-ħażniet kienu kkunsidrati bħala indikatur makroekonomiku u għalhekk għandhom jiġu stabbiliti fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura abbażi ta' kull kumpanija, f'dan il-każ mill-kampjun tal-produtturi tal-Unjoni kkunsidrat bħala rappreżentattiv għall-industrija tal-Unjoni kollha. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni ta' hawn fuq ġiet rifjutata.
4.5.3.4. Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti, il-ħila ta' żieda tal-kapital
(579)
Il-profittabbiltà u l-fluss tal-flus żviluppaw kif ġej tul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 10-a
Moduli - il- profittabbiltà u l-fluss tal-flus
2009
2010
2011
PI
Il-profittabbiltà tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tal-fatturat mill-bejgħ)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Fluss tal-flus
13 %
10 %
12 %
3 %
Sors: tweġibiet verifikati għall-kwestjonarji
Tabella 10-b
Ċelloli - il-profittabbiltà u l-fluss tal-flus
2009
2010
2011
PI
Il-profittabbiltà tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tal-fatturat mill-bejgħ)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Fluss tal-flus
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Sors: tweġibiet verifikati għall-kwestjonarji
(580)
Il-profittabbiltà tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun ġiet stabbilita billi ngħata l-profitt nett qabel it-taxxa tal-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni, bħala l-perċentwal tal-fatturat tat-tali bejgħ.
(581)
Il-profittabbiltà naqset b'mod kostanti u daret f'telf tul il-perjodu kkunsidrat għall-prodott simili. Il-profittabbiltà waqgħet bi 11-il punt perċentwali għall-moduli u b'49 punt perċentwali għaċ-ċelloli.
(582)
Il-profittabbiltà għall-prodott simili żdiedet bejn l-2009 u l-2010 iżda mbagħad naqset b'mod sinifikanti fl-2011 meta l-industrija tal-Unjoni għamlet telf u kompliet tonqos b'mod sinifikanti fil-PI. It-telf kien partikolarment għoli għaċ-ċelloli.
(583)
Ix-xejra tal-fluss tal-flus nett, li hija l-abbiltà tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun sabiex jiffinanzjaw l-attivitajiet tagħhom stess, bl-istess mod segwiet xejra negattiva bejn l-2009 u l-PI. B'hekk, filwaqt li naqas b'10 punti perċentwali għall-moduli b'żieda żgħira fl-2011, l-ikbar tnaqqis fil-fluss tal-flus seħħ bejn l-2011 u l-PI. It-tnaqqis tal-fluss tal-flus għaċ-ċelloli nħass iktar mill-moduli u laħaq livelli sinifikament negattivi matul il-PI. Għalhekk, il-fluss tal-flus għall-prodott simili naqas tul il-perjodu kkunsidrat.
(584)
Il-figuri ta' hawn taħt jirrappreżentaw l-evoluzzjoni tal-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fir-rigward tas-suq sħiħ matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 11-a
Moduli - investimenti u redditu fuq l-investimenti
2009
2010
2011
PI
Investmenti (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Indiċi 2009 = 100)
100
415
535
271
Redditu fuq l-investimenti
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Sors: tweġibiet verifikati għall-kwestjonarji
Tabella 11-b
Ċelloli - investimenti u redditu fuq l-investiment
2009
2010
2011
PI
Investmenti (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Indiċi 2009 = 100)
100
110
33
22
Redditu fuq l-investimenti
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Sors: tweġibiet verifikati għall-kwestjonarji
(585)
It-tabella ta' hawn fuq turi li l-industrija tal-Unjoni żiedet l-investimenti tagħha b'171 % għall-moduli bejn l-2009 u l-PI. Dan kien primarjament marbut maż-żidiet sinifikanti fil-kapaċità. Madankollu, matul l-istess perjodu, l-industrija tal-Unjoni naqqset l-investimenti tagħha bi 78 % għaċ-ċelloli; l-investimenti li saru kienu marbuta mar-R&Ż kif ukoll it-titjib u ż-żamma tat-teknoloġija u l-proċess tal-produzzjoni biex titjieb l-effiċjenza. Peress li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx taffordja tagħmel investimenti addizzjonali għaċ-ċelloli matul il-perjodu kkunsidrat, il-livell tal-investimenti matul il-PI kien kemxejn baxx. Peress li l-investimenti kienu bażikament iffinanzjati mil-fluss tal-flus u self bejn kumpaniji, it-tnaqqis fil-fluss tal-flus ħalla effett immedjat fuq il-livell tal-investimenti li saru.
(586)
Ir-redditu fuq l-investimenti (“ROI”) ingħata bħala l-profitt fil-perċentwal tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti. L-ROI tal-prodott simili segwa x-xejriet negattivi simili bħall-indikaturi tal-prestazzjoni finanzjarja l-oħrajn bejn l-2009 u l-PI għal kull wieħed mit-tliet tipi tal-prodott. Għaċ-ċelloli, filwaqt li kien hemm żieda fl-2009 u l-2010, l-ROI naqas b'mod sinifikanti fl-2011 u laħaq livelli negattivi. Għall-moduli, l-ROI kien f'livelli negattivi matul il-perjodu kkunsidrat, ħlief fl-2010 meta laħaq id-19 %. B'mod ġenerali, naqas matul il-perjodu kkunsidrat u laħaqis- -17 % fil-PI għaċ-ċelloli, jiġifieri b'1 %, madankollu xorta baqa' f'livelli sinifikament negattivi, jiġifieri -19 %. B'mod ġenerali, l-ROI għall-prodott simili wera xejriet negattivi matul il-perjodu kkunsidrat.
(587)
Il-ħila ta' żieda tal-kapital ġiet analizzata fir-rigward tas-suq sħiħ u nstab li kien hemm deterjorament kostanti fil-ħila tal-industrija tal-Unjoni sabiex tiġġenera flus għall-prodott simili u, għalhekk, iddgħajfet is-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni.
(588)
Parti interessata minnhom allegat li ċ-ċifri tal-investiment kif murija hawn fuq kienu baxxi wisq meta mqabbla mal-kapaċità ta' produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kif muri fil-premessa (538). Bħala appoġġ għal din id-dikjarazzjoni, il-parti qalet li hija konxja mill-investiment li sar minn produttur partikolari tal-Unjoni fiż-żidiet fil-kapaċità li kien bi spiża ferm ogħla. Għalhekk, il-parti kkonċernata kkonkludiet li l-kapaċità ta' produzzjoni stabbilita tal-industrija tal-Unjoni probabbilment ġiet stmata żżejjed. Huwa nnotat li din it-talba ma kienet appoġġata minn l-ebda evidenza, b'mod partikolari fir-rigward tal-investiment li sar mill-produttur tal-Unjoni inkwistjoni. B'kuntrast, iċ-ċifri tal-investiment fir-Regolament antidumping provviżorju kienu bbażati fuq informazzjoni attwali u vverifikata mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Għandu jiġi nnotat li din il-pretensjoni kienet ibbażata fuq it-tqabbil bejn l-investimenti totali tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u l-kapaċita' tal-produzzjoni totali tal-industrija tal-Unjoni kollha, li ma jistgħux jitqiesu bażi xierqa għat-tqabbil minħabba li mhux l-investimenti totali tal-industrija tal-Unjoni kollha ġew ikkunsidrati. Għaldaqstant, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
4.5.3.5. Konklużjoni dwar id-dannu
(589)
L-analiżi tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni wriet xejra ċara ta' deterjorament tal-indikaturi ewlenin tad-dannu. Kontra konsum li żdied b'mod ġenerali, il-produzzjoni ġenerali żdiedet għall-moduli u ċ-ċelloli fil-perjodu kkunsidrat. Għad li l-volum tal-bejgħ żdied, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni ċkien fil-PI minħabba ż-żieda ogħla tal-konsum matul il-perjodu kkunsidrat. Il-prezz medju tal-bejgħ waqa' b'mod kostanti matul il-perjodu kkunsidrat, u dan ħalla impatt negattiv fuq l-indikaturi tal-prestazzjoni finanzjarja kollha bħall-profittabilità, il-fluss tal-flus, ir-redditu fuq l-investimenti u l-ħila ta' żieda tal-kapital.
(590)
Tul il-perjodu kkunsidrat, żdied il-volum ta' bejgħ ġenerali tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, iż-żieda fil-volumi ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kien akkumpanjat minn tnaqqis tremend fil-prezz medju tal-bejgħ.
(591)
Matul il-perjodu kkunsidrat, l-importazzjonijiet tal-partijiet interessati mir-RPĊ żdiedu f'termini ta' volumi u sehem mis-suq. Fl-istess ħin, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet naqsu b'mod kontinwu, billi waqqgħu b'mod sinifikanti l-prezz medju tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni.
(592)
Bosta partijiet interessati ddikjaraw li l-industrija tal-Unjoni u b'mod speċifiku l-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienu sejrin tajjeb. Kien iddikjarat li l-evoluzzjoni ta' ċerti indikaturi, jiġifieri l-volum ta' produzzjoni, il-kapaċità ta' produzzjoni, il-bejgħ u l-impjiegi iżda f'uħud mill-produtturi tal-kampjun anki l-profittabbiltà, kienet tiela' u ma kinitx ser turi dannu materjali. Dawn l-allegazzjonijiet ma kinux ikkonfermati mir-riżultati tal-investigazzjoni, li wriet xejriet ċari ta' deterjorament ta' ħafna mill-indikaturi ta' dannu, rilevanti għall-konklużjoni li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali.
(593)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, l-investigazzjoni kkonfermat b'mod partikolari l-fatt li l-prezzijiet tal-bejgħ huma inqas mill-kostijiet ta' produzzjoni, u b'hekk għandhom effett negattiv fuq il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni, tant li laħqu liveli negattivi matul il-PI. Ġie konkluż li jekk l-importazzjonijiet sussidjati jibqgħu jidħlu fis-suq, it-telf tal-industrija tal-Unjoni aktarx li jwassal għall-waqfien permanenti ta' kwalunkwe produzzjoni mdaqqsa f-Unjoni tal-prodott simili. Dan jidher li huwa kkonfermat mill-iżviluppi matul u wara l-PI, jiġifieri xi kumpaniji ddikjaraw insolvenza u/jew waqqfu b'mod temporanju jew permanenti l-produzzjoni.
(594)
Fid-dawl ta' dak li ntqal hawn fuq, huwa konkluż li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku.
5. KAWŻALITÀ
5.1. Introduzzjoni
(595)
B'konformità mal-Artikolu 8(5) u (6) tar-Regolament bażiku ġie eżaminat jekk id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kienx ikkaġunat mill-importazzjonijiet sussidjati mill-pajjiż ikkonċernat. Barra minn hekk, fatturi magħrufa minbarra l-importazzjonijiet sussidjati, li setgħu kienu dannużi għall-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati sabiex jiġi żgurat li kwalunkwe dannu kkaġunat minn dawk il-fatturi ma jkunx attribwit għall-importazzjonijiet sussidjati.
(596)
Uħud mill-partijiet interessati ddikjaraw li l-kundizzjonijiet tas-suq tal-prodott ikkonċernat ivarjaw għal kull Stat Membru u li għalhekk l-analiżi tal-kawżalità għandha ssir fil-livell ta' kull Stat Membru b'mod separat.
(597)
Skemi nazzjonali ta' appoġġ jiddeterminaw sa ċertu punt id-daqs tas-swieq tal-Istati Membri. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li d-domanda ma tiddependix b'mod esklussiv fuq l-iskemi ta' appoġġ. Skont il-post ġeografiku (espożizzjoni għax-xemx) u l-prezz tal-elettriku f'post partikolari, il-pannelli solari donnhom laħqu, jew tal-inqas kważi laħqu, parità mal-grilja (jiġifieri meta l-kost biex tipproduċi enerġija solari jilħaq il-kost ta' produzzjoni tal-enerġija konvenzjonali), u dan ifisser li ċerti investimenti jseħħu b'mod indipendenti minn skemi ta' appoġġ. Għaldaqstant, ma setax jiġi stabbilit li l-kundizzjonijiet tas-suq jiddependu b'mod esklussiv fuq l-iskemi ta' appoġġ u għalhekk, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(598)
Bosta partijiet interessati ddikjaraw li l-analiżi tal-kawżalità mwettqa ma sseparatx, ma ddistingwietx u lanqas ma kkwalifikat l-effetti dannużi tal-importazzjonijiet sussidjati mill-effetti ta' fatturi magħrufa oħrajn li fl-istess ħin qegħdin jikkaġunaw dannu għall-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, kien iddikjarat li l-Kummissjoni naqset milli tagħmel analiżi kollettiva ta' dawn il-fatturi magħrufa.
(599)
Fit-tweġiba għal din id-dikjarazzjoni, ta' min jinnota li l-Kummissjoni, skont il-prattika stabbilita, l-ewwel eżaminat jekk hemmx rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet issussidjati u d-danni sofruti mill-industrija tal-Unjoni u t-tieni nett eżaminat jekk xi wieħed mill-fatturi magħrufa l-oħrajn kissirx ir-rabta kawżali stabbilita bejn id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet sussidjati. F'din l-analiżi, ġew ivvalutati l-effetti tal-fatturi magħrufa l-oħrajn dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, distinti u separati mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet sussidjati biex jiġi żgurat li d-danni kkaġunati minn dawn il-fatturi ma kinux attribwiti lill-importazzjonijiet sussidjati. Instab li l-ebda wieħed minnhom ma kellu impatt importanti, jekk kellu impatt affattu, fuq is-sitwazzjoni tal-industrija li seta' jreġġa' lura l-fatt li d-dannu materjali vvalutat irid ikun attribwit lill-importazzjonijiet sussidjati. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argument twarrab.
(600)
Wara d-divulgazzjoni finali, diversi partijiet interessati tennew l-argumenti ta' hawn fuq. F'dan ir-rigward, kien iddikjarat li l-Kummissjoni għandha tistabbilixxi b'mod espliċitu, permezz ta' spjegazzjoni raġunata u xierqa, li d-dannu kkawżat minn fatturi ħlief l-importazzjonijiet issussidjati mhuwiex attribwibbli għal dawn l-importazzjonijiet.
(601)
F'din l-investigazzjoni, ġie konkluż, wara li ġew eżaminati l-fatti kollha, li l-importazzjonijiet issussidjati meħuda waħedhom, ikkawżaw dannu materjali għall-industrija tal-Unjoni. F'dan ir-rigward, il-kwantifikazzjoni tal-effetti ta' fatturi magħrufa oħra ma kinitx possibbli u għalhekk twettqet valutazzjoni kwantitattiva kif stabbilit fil-premessi minn (164) sa (222) għar-Regolament antidumping provviżorju. Bħala konklużjoni, ġie kkonfermat li d-dannu materjali tal-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat mill-importazzjonijiet sussidjati. L-effetti ta' fatturi oħra fuq l-iżvilupp tal-industrija tal-Unjoni kienu kkunsidrati limitati. Għandu jiġi nnotat li, skont l-Artikolu 8(5) u (6) tar-Regolament bażiku, ma huwa impost l-ebda obbligu fir-rigward tal-għamla tal-analiżi ta' attribuzzjoni u mhux ta' attribuzzjoni li għandha titwettaq. Għall-kuntrarju, skont l-Artikolu 8(5) u (6) tar-Regolament bażiku, dawk l-analiżijiet għandhom jitwettqu b'tali mod li jippermetti li l-effetti dannużi tal-importazzjonijiet issussidjati jkunu separati u distinti mill-effetti dannużi kkawżati minn fatturi oħrajn. L-investigazzjoni ma werietx evidenza li l-fatturi kollha magħrufin l-oħrajn li setgħu kkontribwixxew għad-dannu mġarrab, flimkien jew f'iżolament, kissru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Abbażi ta' din l-analiżi, ġie kkonferamt li fatturi magħrufin oħrajn ma kinux tali li jaqilbu lura s-sejba li d-dannu materjali sofrut mill-industrija tal-Unjoni għandu jiġi attribwit għall-importazzjonijiet issussidjati. Għal dawn ir-raġunijiet, dawn l-argumenti ġew rifjutati.
(602)
Uħud mill-partijiet interessati ddikjaraw li l-iskemi nazzjonali ta' appoġġ, l-espożizzjoni għax-xemx u l-prezzijiet tal-elettriku (inkluż drittijiet regolatorji) jvarjaw skont l-Istat Membru u li barra minn hekk, hemm segmenti tas-suq differenti f'kull suq (l-installazzjonijiet residenzjali ta' inqas minn 40 kW, l-installazzjonijiet kummerċjali u industrijali ta' bejn 40 kW u 1 MW u s-segment tas-suq tal-utilitajiet - installazzjonijiet ta' bejn 1 MW u 10 MW). Fid-dawl ta' dan, iddikjaraw li l-analiżi tal-kawżalità għandha ssir b'mod separat għal kull Stat Membru min-naħa, u għall-iskala l-kbira u s-segmenti residenzjali min-naħa l-oħra.
(603)
Wara d-divulgazzjoni finali, xi partijiet interessati tennew id-dikjarazzjoni tagħhom li l-analiżi tal-kawżalità għandha titwettaq abbażi ta' kull Stat Membru, mingħajr madankollu ma tipprovdi argumenti ulterjuri jew evidenza ġdida f'dan ir-rigward.
(604)
L-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet tal-bejgħ u importazzjoni huma simili madwar l-Unjoni. Għalhekk jista' jiġi kkunsidrat li hemm suq wieħed għall-prodott li qiegħed jiġi investigat. L-investigazzjoni lanqas ma żvelat li l-produtturi f'kull Stat Membru jew reġjun ikkonċentraw l-attivitajiet tagħhom f'dan is-suq speċifiku jew li l-importazzjonijiet issussidjati kkonċentraw fi Stat Membru jew reġjun partikolari. Barra minn hekk, l-ebda waħda mill-partijiet interessati ma argumentat li s-sussidju u d-dannu għandhom jiġu analizzati abbażi ta' kull Stat Membru, li madankollu tkun prekundizzjoni għat-twettiq ta' analiżi tal-kawżalità separata għal kull Stat Membru. L-investigazzjoni ma żvelat l-ebda evidenza li dan kien ikun approċċ xieraq, b'mod partikolari peress li kien hemm prezzijiet simili madwar l-Unjoni tal-prodott taħt kunsiderazzjoni fil-livell tal-Unjoni. Barra minn hekk, huwa nnotat li l-espożizzjoni għax-xemx tista' tkun differenti f'reġjuni differenti tal-Istati Membri, pereżempju n-Nofsinhar ta' Franza għandha iktar xemx mit-Tramuntana ta' Franza, jew reġjuni differenti fi ħdan Stat Membru wieħed jista' jkollhom skemi ta' appoġġ differenti (pereżempju l-Belġju) u li għalhekk, l-impatt ta' dawn il-fatturi fuq id-domanda jista' jvarja bejn reġjun u ieħor fi ħdan l-istess Stat Membru. Madankollu, id-differenzi fil-qafas regolatorju ta' kull Stat Membru u/jew reġjun u d-differenzi fil-kundizzjonijiet bħall-espożizzjoni għax-xemx ma jiggarantixxux analiżi tal-kawżalità, u b'hekk jisseparaw l-analiżi tad-dannu u s-sussidju. Għaldaqstant, dawn l-argumenti kellhom jiġu rifjutati.
(605)
Parti interessata oħra argumentat li filwaqt li fatturi oħrajn huma rilevanti, l-iskemi nazzjonali ta' appoġġ għadhom il-fattur ewlieni fid-determinazzjoni tad-domanda. L-istess parti kkontestat ukoll li l-parità mal-grilja ntlaħqet f'tal-inqas ċerti postijiet billi argumentat li l-prezzijiet tal-moduli żdiedu minn żmien il-PI filwaqt li l-prezzijiet tal-elettriku naqsu. Kompliet targumenta li, xorta waħda, tal-inqas f'ċerti Stati Membri, il-kundizzjonijiet regolatorji, ekonomiċi u tekniċi ma jippermettux li jsir kollegament mal-grilja u għalhekk, għal dawk l-Istati Membri kien irrilevanti jekk intlaħqitx parità mal-grilja. Madankollu, din il-parti ma pprovdiet ebda evidenza ta' sostenn għall-allegazzjonijiet ta' hawn fuq. Xorta waħda, l-argumenti ta' hawn fuq jikkonfermaw li s-sitwazzjoni fir-rigward tal-iskemi nazzjonali ta' appoġġ kif ukoll il-parità mal-grilja jistgħu jkunu differenti sa ċertu punt bejn l-Istati Membri. Barra minn hekk, ebda parti mill-informazzjoni sottomessa ma kienet ta' xorta li turi li tkun iġġustifikata analiżi separata għal kull Stat Membru. Għaldaqstant, l-argumenti ġew rifjutati.
(606)
Wara d-divulgazzjoni finali, l-istess parti interessata tenniet id-dikjarazzjoni u pprovdiet xi informazzjoni li allegatament turi l-kundizzjonijiet differenti tas-suq għal kull Stat Membru u għal kull segment. Madankollu, l-informazzjoni sottomessa tista' tiġi kkunsidrata bħala konklużiva peress li kienet tikkonsisti fi preżentazzjoni bil-power point mingħajr ebda evidenza ta' sostenn, u għalhekk, ma wrietx li analiżi b'mod separat għal kull Stat Membru tkun iggarantita. Għaldaqstant, il-pretensjoni ta' din il-parti ġiet rifjutata.
(607)
Abbażi ta' dan, ġie konkluż li analiżi tal-kawżalità għal kull Stat Membru u/jew reġjun u għal kull segment ma tikkorispondix għar-realtà tas-suq.
(608)
Il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni wettqet l-analiżi tal-kawżalità b'mod inkonsistenti peress li l-analiżi tad-dannu saret b'mod separat għall-moduli u ċ-ċelloli, filwaqt li l-analiżi tal-kawżalità ma sseparatx bejn it-tipi ta' prodotti. F'dan ir-rigward, huwa nnotat li filwaqt li l-indikaturi tad-dannu kienu murija b'mod separat għal kull tip ta' prodott, il-konklużjonijiet milħuqa għal kull indikatur jirreferu għall-prodott li kien qiegħed jiġi investigat b'mod globali. Huwa mfakkar li l-moduli u ċ-ċelloli huma prodott uniku waħdieni u għalhekk l-analiżi tal-kawżalità twettqet fuq din il-bażi. Għaldaqstant, din il-pretensjoni ġiet rifjutata.
5.2. L-effett tal-importazzjonijiet sussidjati
(609)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ żdiedu b'mod drastiku tul il-perjodu kkunsidrat, billi żdiedu l-volumi tagħhom b'mod sinifikanti b'madwar 300 % għall-moduli u madwar 400 % għaċ-ċelloli u s-sehem mis-suq tagħhom minn [60 % - 65 %] fl-2009 sa [78 % - 83 %] fil-PI għall-moduli, u minn [5 % - 10 %] fl-2009 sa [22 % - 27 %] fil-PI għaċ-ċelloli. Għaldaqstant, huwa kkonfermat li l-volum tal-importazzjonijiet u s-sehem mis-suq għall-prodott ikkonċernat żdiedu b'mod drastiku matul il-perjodu kkunsidrat. Kien hemm koinċidenza ċara fiż-żmien bejn iż-żieda fl-importazzjonijiet sussidjati u t-telf tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni. L-investigazzjoni stabbilixxiet ukoll li, kif stipulat fil-premessa (527) hawn fuq, l-importazzjonijiet sussidjati waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
(610)
L-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet tal-importazzjonijiet sussidjati naqsu b'64 % għall-moduli u bi 42 % għaċ-ċelloli matul il-perjodu kkunsidrat u wasslu għal żieda tat-twaqqigħ fil-prezzijiet. Kontra din il-pressjoni fuq il-prezzijiet, l-industrija tal-Unjoni għaddiet minn sforz konsiderevoli biex tnaqqas il-kostijiet ta' produzzjoni tagħha. Minkejja dawn l-isforzi, il-livell eċċezzjonalment baxx tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi ġiegħlu lill-industrija tal-Unjoni tkompli tnaqqas il-prezz tal-bejgħ tagħha għal livelli mhux profittabbli. B'hekk, il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni naqset b'mod drastiku matul il-perjodu kkunsidrat u wriet telf matul il-PI.
(611)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, ġie konkluż li l-preżenza tal-importazzjonijiet Ċiniżi u ż-żieda fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ bi prezzijiet li b'mod kostanti waqqgħu dawk tal-industrija tal-Unjoni kellha rwol determinanti fid-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni, u dan huwa rifless b'mod partikolari fis-sitwazzjoni finanzjarja magħkusa tagħha u fid-deterjorament ta' ħafna mill-indikaturi ta' dannu.
(612)
Parti interessata minnhom ikkontestat li kien hemm biżżejjed korrelazzjoni bejn l-importazzjonijiet sussidjati tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Kien argumentat li dan ikun appoġġat, min-naħa, mill-fatt li mill-2009 sal-2010, il-marġni ta' profitt tal-industrija tal-Unjoni għaċ-ċelloli żdied b'mod sinifikanti (minn telf għal 12 % profitt) filwaqt li l-importazzjonijiet Ċiniżi kienu pprezzati 36 % inqas mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni u rdoppjaw is-sehem mis-suq tagħhom matul l-istess perjodu. Min-naħa l-oħra, bejn l-2010 u l-2011 l-importazzjonijiet Ċiniżi kisbu biss 6 punti perċentwali tas-sehem mis-suq, anki jekk il-konsum żdied ħafna iktar matul l-istess perjodu, filwaqt li l-industrija tal-Unjoni xorta għamlet telf ta' 36 %. Din il-parti argumentat ukoll li, fir-rigward tal-PI, l-importazzjonijiet ta' ċelloli minn pajjiżi terzi oħrajn kienu fl-istess livell ta' prezz bħall-importazzjonijiet Ċiniżi iżda kisbu iktar sehem mis-suq li jikkorrispondi għat-telf tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni.
(613)
L-investigazzjoni wriet li kien hemm żieda kostanti fis-sehem Ċiniż mis-suq għall-moduli u ċ-ċelloli tul il-perjodu kkunsidrat (17-il punt perċentwali għall-moduli, 17-il punt perċentwali għaċ-ċelloli). Tabilħaqq, kif intqal hawn fuq fil-premessa (609), l-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ żdiedu b'mod sinifikanti filwaqt li l-prezzijiet tal-importazzjonijiet naqsu. B'mod parallel, l-industrija tal-Unjoni tilfet sehem mis-suq tul il-perjodu kkunsidrat u, kif deskritt fil-premessi minn (589) sa (593) hawn fuq, l-indikaturi kollha ewlenin tad-dannu wrew xejra negattiva. Għaldaqstant, huwa kkonfermat li hemm koinċidenza ċara fiż-żmien bejn iż-żieda fl-importazzjonijiet sussidjati u t-telf fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni.
(614)
Il-korrelazzjoni msemmija hawn fuq fiż-żmien ġiet stabbilita għat-tipi kollha tal-prodotti b'mod separat. Barra minn hekk, l-analiżi tal-impatt tal-importazzjonijiet fuq il-marġni ta' profitt tal-industrija tal-Unjoni b'mod separat għal kull sena tal-perjodu kkunsidrat ma ġġibx riżultati importanti peress li m'hemmx għaliex tiġi stabbilita l-eżistenza ta' sussidju u dannu materjali kif ukoll rabta kawżali bejniethom għal kull sena b'mod separat. Il-korrelazzjoni bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu materjali tintwera biżżejjed meta jiġu analizzati l-iżviluppi tul il-perjodu kkunsidrat.
(615)
Huwa osservat ukoll li l-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni hija wieħed mill-fatturi msemmija fl-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku li għandhom ikunu investigati meta jiġi eżaminat l-impatt tal-importazzjonijiet sussidjati fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Il-fatt waħdu li l-industrija tal-Unjoni kienet qiegħda tagħmel profitt matul sena speċifika mhux bilfors ifisser li ma ġarrbet ebda dannu materjali. Barra minn hekk, it-telf tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni ma għandux jikkorrispondi bl-eżatt maż-żieda tas-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet sussidjati biex tkun stabbilita rabta kawżali bejn id-dannu u l-importazzjonijiet sussidjati. Fl-aħħar nett, fatturi oħrajn (pereżempju importazzjonijiet ta' pajjiżi terzi oħrajn jew żvilupp tal-konsum) li seta' kellhom impatt fuq is-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni ġew eżaminati u indirizzati b'mod separat fil-premessi minn (619) sa (732) hawn isfel.
(616)
Il-koinċidenza bejn iż-żieda fl-importazzjonijiet sussidjati fi kwantitajiet sinifikanti, li jwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni u, is-sitwazzjoni dejjem iktar prekarja tal-industrija tal-Unjoni hija indikatur ċar ta' kawża f'dan il-każ, kif stabbilit fil-premessi minn (609) sa (611) hawn fuq. Għalhekk, id-dikjarazzjonijiet fir-rigward tan-nuqqas ta' xi korrelazzjoni bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni ġew rifjutati.
(617)
Wara d-divulgazzjoni finali, l-istess parti interessata kompliet tikkontesta l-analiżi tal-kawżalità peress li l-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni ma ġietx analizzata b'mod speċifiku fir-rigward ta' ċerti snin (b'mod partikolari l-2010), iżda għall-perjodu kollu kkunsidrat.
(618)
F'dan ir-rigward, għandu jiġi nnotat li ma jistgħu jinsiltu l-ebda konklużjonijiet validi dwar il-kawżalità billi titneħħa sena speċifika tal-perjodu kkunsidrat filwaqt li jiġu injorati l-iżviluppi tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kollu kkunsidrat u l-korrelazzjonijiet tiegħu bl-iżvilupp tal-importazzjonijiet issussidjati. Tali analiżi tista' twassal biss għal stampa parzjali u ma tista' tinstilet l-ebda konklużjoni soda minnha. Għalhekk, ir-rati ta' profittabbiltà li xprunaw ukoll indikaturi finanzjarji oħrajn li l-industrija tal-Unjoni laħqet matul l-2010, kienu għoljin minħabba l-qabża partikolarment qawwija fil-konsum tal-Unjoni, xprunata minn skemi ta' sostenn ġenerużi ħafna, li ppermettew lill-Industrija tal-Unjoni jkollha l-aktar titjib b'saħħtu fil-bejgħ tagħha dik l-istess sena, iżda biss ta' natura temporanja u fi kwalunkwe każ mhux sostenibbli għal din it-tip ta' industrija. Għaldaqstant, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
5.3. Effett ta' fatturi oħrajn
5.3.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(619)
Il-volum ta' importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn matul il-perjodu kkunsidrat għall-moduli żdied b'19 % filwaqt li s-sehem mis-suq naqas tul il-perjodu kkunsidrat minn 18,4 % għal 6,8 %. It-Tajwan huwa t-tieni l-ikbar esportatur wara r-RPĊ.
(620)
Il-volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn għaċ-ċelloli żdied b'186 % matul il-perjodu kkunsidrat li fisser żieda tas-sehem mis-suq minn madwar 24 % fl-2009 għal madwar 36 % matul il-PI. Bħal fil-każ taċ-ċelloli, it-Tajwan huwa t-tieni l-ikbar esportatur wara r-RPĊ, u jaqbeż sew il-kwantitajiet ta' importazzjonijiet u l-ishma mis-suq mill-pajjiżi terzi oħrajn, iżda xorta inqas minn dawk tar-RPĊ.
(621)
Bħala medja, il-prezzijiet tal-importazzjoni ta' pajjiżi terzi ta' moduli u ċelloli kienu ogħla mill-prezz medju ta' unità tal-importazzjonijiet Ċiniżi. L-informazzjoni disponibbli fir-rigward ta' importazzjonijiet mit-Tajwan turi li l-prezz medju tal-importazzjonijiet għall-moduli kien ogħla mill-prezz medju Ċiniż ta' importazzjoni għall-moduli, filwaqt li l-prezz medju tal-importazzjonijiet għaċ-ċelloli kien fl-istess medda bħall-prezz medju Ċiniż ta' importazzjoni għaċ-ċelloli. Madankollu, peress li ma kien hemm disponibbli l-ebda informazzjoni dettaljata dwar il-prezzijiet għal kull tip ta' prodott, it-tqabbil tal-prezzijiet fuq bażi ta' medji jista' jintuża biss bħala indikazzjoni iżda ma tista' tinħareġ ebda konklużjoni soda fuq din il-bażi. Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum tal-importazzjonijiet ta' ċelloli mit-Tajwan żdied kontinwament, u dan irriżulta fi gwadann tas-sehem mis-suq ta' madwar 14-il punt perċentwali. Għaldaqstant, anki jekk huwa rikonoxxut li l-importazzjonijiet ta' ċelloli mit-Tajwan setgħu kkontribwixxew għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni, ma jistax jiġi konkluż li kissru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni, peress li l-volum tal-importazzjonijiet ta' ċelloli mir-RPĊ kien ftit ogħla mill-importazzjoni mit-Tajwan. F'dak li għandu x'jaqsam mal-prezzijiet, għad li l-prezzijiet medji indikattivi huma fl-istess medda, ma tista' tinħareġ l-ebda konklużjoni fuq din il-bażi peress li ma hemm l-ebda informazzjoni disponibbli dwar it-tipi speċifiċi taċ-ċelloli importati. Madankollu, b'mod ġenerali, għall-prodott investigat, minkejja ż-żieda tagħhom fis-sehem mis-suq, il-volumi kien inqas mir-RPĊ u l-livelli tal-prezzijiet tagħhom kienu ġeneralment ogħla bl-eċċezzjoni taċ-ċelloli matul il-PI. Għal dawn ir-raġunijiet, b'mod partikolari fid-dawl tal-volumi tal-importazzjonijiet u l-ishma mis-suq minn pajjiżi terzi oħrajn kif ukoll il-livelli tal-prezzijiet tagħhom, li bħala medja huma simili jew ogħla minn dawk mill-industrija tal-Unjoni, jista' jiġi konkluż li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi ma kissrux ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(622)
Diversi partijiet interessati għamlu kummenti wara d-divulgazzjoni finali fir-rigward tas-sejbiet dwar l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn. Madankollu, dawn il-partijiet ma ressqu l-ebda informazzjoni jew evidenza ta' sostenn ġdida li setgħet bidlet is-sejbiet rilevanti.
(623)
Dawn il-partijiet enfasizzaw, b'mod partikolari, il-volum ta' importazzjonijiet ta' ċelloli mit-Tajwan. Madankollu, il-volum assolut ta' importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mit-Tajwan (1 132 MW) jirrappreżenta biss sehem żgħir ħafna (anqas minn 5 %) tal-konsum globali tal-Unjoni (21 559 MW) u meta mqabbel mal-importazzjonijiet mir-RPĊ (15 005 MW). Għalhekk, l-importazzjonijiet mit-Tajwan, jekk xejn, ikkontribwew biss marġinalment għad-dannu tal-industrija tal-Unjoni, u ma kissrux ir-rabta kawżali.
Tabella 12
Importazzjonijiet u ishma mis-suq minn pajjiżi terzi oħrajn
MODULI
2009
2010
2011
PI
Il-volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħrajn kollha (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Indiċi 2009 = 100)
100
169
138
119
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħrajn kollha
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Prezz medju ta' importazzjoni EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
60
51
Volum ta' importazzjonijiet mit-Tajwan (MW)
49
144
140
135
(Indiċi 2009 = 100)
100
294
286
276
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mit-Tajwan
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Prezz medju ta' importazzjoni EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Indiċi 2009 = 100)
100
79
64
54
Volum ta' importazzjonijiet mill-Istati Uniti tal-Amerika (MW)
140
180
51
60
(Indiċi 2009 = 100)
100
129
36
43
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti tal-Amerika
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Prezz medju ta' importazzjoni EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
60
51
Volum tal-importazzjonijiet mill-bqija tal-Asja (MW)
720
1.140
1.029
879
(Indiċi 2009 = 100)
100
158
143
122
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-bqija tal-Asja
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Prezz medju ta' importazzjoni EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
60
51
Volum tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-Dinja (MW)
94
238
165
121
(Indiċi 2009 = 100)
100
253
176
129
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-Dinja
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Prezz medju ta' importazzjoni EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
60
51
Sors: Europressedienst
ĊELLOLI
2009
2010
2011
PI
Il-volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħrajn kollha (MW)
510
884
1 100
1 457
(Indiċi 2009 = 100)
100
173
216
286
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħrajn kollha
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Prezz medju ta' importazzjoni EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Indiċi 2009 = 100)
100
92
64
47
Volum ta' importazzjonijiet mit-Tajwan (MW)
235
400
540
997
(Indiċi 2009 = 100)
100
170
230
424
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mit-Tajwan
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Prezz medju ta' importazzjoni EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Indiċi 2009 = 100)
100
116
71
54
Volum ta' importazzjonijiet mill-Istati Uniti tal-Amerika (MW)
40
40
40
33
(Indiċi 2009 = 100)
100
100
100
83
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti tal-Amerika
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Prezz medju ta' importazzjoni EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
61
47
Volum tal-importazzjonijiet mill-Ġappun (MW)
60
154
170
145
(Indiċi 2009 = 100)
100
257
283
242
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Ġappun
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Prezz medju ta' importazzjoni EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
61
48
Volum tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-dinja (MW)
175
290
350
282
(Indiċi 2009 = 100)
100
166
200
161
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-dinja
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Prezz medju ta' importazzjoni EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
62
47
Sors: Europressedienst
5.3.2. Importazzjonijiet mhux sussidjati mir-RPĊ
(624)
L-importazzjonijiet mhux sussidjati mir-RPĊ ġew analizzati bir-reqqa u ma nstabx li għandhom xi impatt sinifikanti fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, li jkun suxxettibbli li jkisser ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
5.3.3. Żvilupp tal-konsum tal-Unjoni
(625)
Kif stipulat fil-premessa (509) hawn fuq, il-konsum tal-Unjoni żdied b'221 % għall-moduli u b'87 % għaċ-ċelloli matul il-perjodu kkunsidrat. Il-konsum laħaq l-ogħla livell fl-2011 u waqa' matul il-PI filwaqt li xorta baqa' ferm ogħla mil-livell tal-bidu tal-perjodu kkunsidrat fl-2009. L-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika minn din iż-żieda fil-konsum peress li s-sehem mis-suq tagħha naqas minn 19 % għal 13 % għall-moduli u minn 68 % għal 38 % għaċ-ċelloli matul l-istess perjodu. Fl-istess ħin, is-sehem mis-suq tar-RPĊ kien qiegħed jiżdied b'mod kostanti, sal-2011 u mbagħad baqa' stabbli f'livell sinifikament ogħla matul il-PI, meta naqas il-konsum. Għaldaqstant, fid-dawl tal-fatt li, minkejja tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni fil-PI, l-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ jew żammew is-sehem mis-suq (moduli) tagħhom jew żiduh (ċelloli) għad-dannu tal-industrija tal-Unjoni tul il-perjodu kkunsidrat, ma jistax jiġi konkluż li dan it-tnaqqis fil-konsum kien tali li jkisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li, peress li l-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni xorta kienet ferm inqas mil-livelli ta' konsum, il-konsum li naqas fil-PI ma setax kellu impatt fuq is-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni.
(626)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, diffiċli jiġi stabbilit kemm id-domanda hija mmexxija mill-iskemi ta' appoġġ tal-Istati Membri. Tabilħaqq, kif stipulat hawn isfel fil-premessa (632) teżisti firxa ta' skemi ta' appoġġ u l-interazzjoni bejniethom u d-domanda hija ferm kumplessa u għalhekk diffiċli jiġi kkwantifikat l-impatt preċiż tagħhom. Madankollu, l-evidenza disponibbli tindika wkoll li anki fin-nuqqas ta' skemi ta' appoġġ, id-domanda għall-enerġija solari se tibqa' teżisti u se tikber ukoll maż-żmien, għad li f'livelli inqas mill-kuntest tal-iskemi ta' appoġġ. F'dan il-kuntest, bosta partijiet argumentaw li l-parità mal-grilja diġà kienet intlaħqet jew kważi ntlaħqet f'ċerti reġjuni tal-Unjoni.
(627)
Parti interessata minnhom argumentat li l-importazzjonijiet mir-RPĊ ma koprewx iż-żieda sħiħa fil-konsum u li, filwaqt li fil-każ tal-moduli l-industrija tal-Unjoni tilfet sehem mis-suq bejn l-2009 u l-2010, xorta żiedet il-profittabbiltà tagħha matul l-istess perjodu. Barra minn hekk, kien argumentat li fl-2009, meta l-importazzjonijiet għaċ-ċelloli mir-RPĊ kellhom biss 8 % tas-sehem mis-suq, l-industrija tal-Unjoni xorta ġarrbet telf ta' 8 %.
(628)
Kif diġà ntqal fil-premessi minn (609) sa (616), minkejja t-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni fil-PI, l-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ żammew is-sehem mis-suq (moduli) tagħhom jew żiduh (ċelloli) għad-dannu tal-industrija tal-Unjoni tul il-perjodu kkunsidrat. Għaldaqstant, ma jistax jiġi konkluż li t-tnaqqis fil-konsum kien tali li jkisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li peress li l-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni xorta waħda kienet ferm inqas mil-livelli tal-konsum, il-konsum dejjem inqas fil-PI ma setax kellu impatt fuq is-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(629)
Parti interessata oħra kkontestat li d-domanda fl-Unjoni se tibqa' teżisti anki fin-nuqqas tal-iskemi nazzjonali ta' appoġġ. Din il-parti argumentat li hemm korrelazzjoni bejn id-domanda u l-iskemi ta' appoġġ u li fin-nuqqas ta' skemi bħal dawn, il-proġetti fis-settur PV ma jibqgħux profittabbli u għalhekk, id-domanda għall-pannelli solari se tgħib ukoll. Madankollu, il-parti ma pprovdiet l-ebda evidenza li tmeri s-sejbiet ta' hawn fuq fil-premessa (626). Fin-nuqqas ta' xi informazzjoni ġdida f'dan ir-rigward, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(630)
Wara d-divulgazzjoni finali, il-GTĊ argumenta li l-fatt li l-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni fi kwalunkwe każ ma ssodisfatx id-domanda tal-Unjoni huwa irrilevanti peress li l-volum ta' bejgħ ta' moduli tal-industrija tal-Unjoni naqas f'konformità mat-tnaqqis fil-konsum u tenna li t-tnaqqis fil-konsum bejn l-2011 u l-PI ikkawża d-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni. Filwaqt li tabilħaqq bejn l-2011 u l-PI, il-konsum tal-Unjoni naqas u l-volum ta' bejgħ ta' moduli naqas b'xejra simili, dan għandu jitqies fir-rigward tal-iżvilupp tal-prezzijiet sussidjati Ċiniżi, li jwaqqgħu b'mod sinifikanti l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, u dan iġiegħel lill-industrija tal-Unjoni tbigħ b'telf. F'dan ir-rigward, qiegħed jiġi mfakkar, kif diġà ntqal fil-premessa (111) għar-Regolament antidumping provviżorju, li l-importazzjonijiet mir-RPĊ żammew is-sehem fis-suq (moduli) tagħhom jew żiduh (ċelloli) meta l-konsum kien qed jonqos. Fl-istess ħin, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi naqsu b'mod sinifikanti u waqqgħu b'mod sostanzjali l-prezzijiet ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
5.3.4. Tariffi “feed-in” (“FITs”) bħala l-eżempju ewlieni ta' skemi ta' appoġġ
(631)
Bosta partijiet interessati ddikjaraw li l-kawża tad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kienet marbuta mat-tnaqqis fit-tariffi “feed-in” implimentati mill-Istati Membri. Dak it-tnaqqis allegatament wassal għal tnaqqis fl-installazzjonijiet solari u domanda mnaqqsa għall-prodott investigat fis-suq tal-Unjoni, u b'hekk ikkaġuna dannu materjali għall-industrija tal-Unjoni.
(632)
L-Istati Membri introduċew FITs, obbligi ta' kwota b'ċertifikati ekoloġiċi negozjabbli, għotjiet ta' investimenti u inċentivi tat-taxxa biex jappoġġaw il-ġenerazzjoni tal-enerġija rinnovabbli. L-appoġġ jingħata wkoll f'ċerti Stati Membri minn fondi strutturali tal-UE. L-iktar strumenti ta' appoġġ implimentati spiss għall-enerġija solari kienu FITs. L-analiżi tal-Kummissjoni ffokat fuq dan it-tip ta' skema ta' appoġġ.
(633)
FITs huma strument ta' appoġġ finanzjarju bil-għan li jintlaħqu miri nazzjonali obbligatorji għall-użu tal-enerġija rinnovabbli, kif preskritti mid-Direttiva 2009/28/KE (102) dwar il-promozzjoni tal-użu tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli. Il-livell ta' appoġġ u l-mod li bih joperaw l-FITs ivarjaw bejn Stat Membru u ieħor. Permezz tal-FITs, l-operaturi tal-grilja huma obbligati jixtru enerġija solari bi prezzijiet li jiżguraw li l-produtturi tal-enerġija solari (normalment is-sidien tal-installazzjonijiet solari) jirkupraw l-ispejjeż tagħhom u jaqilgħu rati ta' redditu raġonevoli. F'ħafna każijiet, l-FITs, kif ukoll skemi ta' appoġġ oħrajn, huma soġġetti wkoll għal kontroll tal-għajnuna mill-Istat skont l-Artikoli 107, 108 TFUE, u dan jiżgura n-nuqqas ta' kumpens żejjed għall-produtturi tal-elettriku.
(634)
Minkejja d-differenzi nazzjonali, jistgħu jkunu osservati tliet fenomeni fir-rigward tal-evoluzzjoni tal-FITs fl-Unjoni: (i) it-tnaqqis tar-rati tal-FITs, (ii) is-sospensjoni tal-iskema tal-FITs inġenerali (Spanja) u (iii) l-introduzzjoni tal-livelli limitu tal-kapaċità (“limiti massimi”) għall-installazzjonijiet eliġibbli għal finanzjament kif ukoll limiti massimi ġenerali fuq il-kapaċità appoġġata ġdida installata b'mod annwali fil-livell tal-Istati Membri. Fir-rigward tal-limiti massimi, jidher li ddaħħlu l-iktar matul l-2012 u, aktarx li għaldaqstant ma kellhom l-ebda effett fuq il-konsum matul il-PI. Konsegwentement, l-analiżi ffokat fuq is-sospensjonijiet riċenti tal-FITs fi Spanja u t-tnaqqis tar-rati tal-FITs f'ħafna Stati Membri. Ġie analizzat jekk kellhomx impatt fuq id-domanda fis-suq tal-Unjoni u jekk dan setax ikkaġuna d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. F'dan ir-rigward, tqies li l-impatt tal-evoluzzjoni tal-FITs fir-rigward tad-domanda tal-moduli kien jirrappreżenta wkoll is-sitwazzjoni fir-rigward taċ-ċelloli. Tabilħaqq, peress li ċ-ċelloli huma indispensabbli għall-produzzjoni ta' moduli u peress li ma jintużawx fi proċessi ta' produzzjoni oħrajn, tnaqqis fid-domanda għall-moduli awtomatikament iġib miegħu tnaqqis fid-domanda għaċ-ċelloli.
(635)
Filwaqt li l-investigazzjoni kkonfermat ir-rabta bejn l-evoluzzjoni tal-FITs u l-konsum, l-investigazzjoni stabbilixxiet li t-tnaqqis fil-konsum bejn l-2011 u l-PI ma kkontribwixxiex sabiex ikisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kif deskritt f'detall fil-premessa (625) hawn fuq. Tabilħaqq, l-investigazzjoni wriet li filwaqt li s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienet sejra għall-agħar, il-produtturi esportaturi rnexxielhom iżommu l-ishma mis-suq għoljin tagħhom għall-moduli (80 %) u saħansitra żiedu l-ishma mis-suq tagħhom bi ftit għaċ-ċelloli (minn 20 % fl-2011 għal 22 % matul il-PI). Barra minn hekk, ta' min jinnota li l-prezz medju tal-moduli mitlub mill-industrija tal-Unjoni naqas bi 53 % tul il-perjodu kkunsidrat, l-iktar minħabba ż-żieda importanti fl-importazzjonijiet sussidjati u l-pressjoni sostanzjali fuq il-prezzijiet li eżerċitaw fuq is-suq tal-Unjoni. Għalhekk, it-telf fil-profittabbiltà mġarrab mill-industrija tal-Unjoni ma jistax ikun primarjament attribwit għat-tnaqqis tal-ispejjeż tal-FITs.
(636)
Konsegwentement, huwa rikonoxxut li l-FITs iġġeneraw domanda għall-enerġija solari u li s-sospensjonijiet riċenti tal-FITs (bħal fi Spanja) u t-tnaqqis fi Stati Membri oħrajn baxxew il-konsum għall-prodott investigat matul il-PI, u b'hekk possibbilment ikkontribwixxew għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Madankollu, it-tnaqqis fil-konsum matul il-PI ma kienx tali li jkisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(637)
Bosta partijiet argumentaw li t-tnaqqis tal-FITs renda l-opportunitajiet ta' investiment solari mhux attraenti għall-investituri u b'hekk baxxa d-domanda għall-prodott ikkonċernat fl-Unjoni.
(638)
Filwaqt li l-investigazzjoni kkonfermat rabta bejn ir-rati tal-FITs u l-livell tal-investimenti fl-industrija solari, hija uriet ukoll li l-investimenti fl-enerġija solari huma inqas dipendenti f'reġjuni b'espożizzjoni għolja għax-xemx fejn il-produzzjoni ta' enerġija solari hija iktar effiċjenti u f'reġjuni bi prezzijiet għoljin tal-elettriku. Tabilħaqq, hija uriet li għadhom qegħdin isiru investimenti (pereżempju fi Spanja) minkejja s-sospensjoni tal-iskema tal-FITs. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-opportunitajiet ta' investiment fl-enerġija solari baqgħu attraenti anki b'rati inqas tal-FITs. Fuq il-bażi ta' dak li ntqal hawn fuq, din il-pretensjoni ġiet rifjutata.
(639)
Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-opportunitajiet ta' investiment fl-enerġija solari baqgħu attraenti anki b'rati inqas tal-FITs. Fuq il-bażi ta' dak li ntqal hawn fuq, din il-pretensjoni ġiet rifjutata. Bosta partijiet iddikjaraw li l-iżviluppi fl-FITs eżerċitaw pressjoni qawwija 'l isfel fuq il-prezzijiet u, għalhekk, fuq il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni. Parti interessata minnhom iddikjarat li huwa biss l-impatt tal-iżvilupp tal-FITs fuq id-domanda li ġie analizzat, filwaqt li l-impatt fuq il-prezzijiet kellu jkun analizzat ukoll. Fl-istess kuntest, bosta partijiet interessati argumentaw li ħafna mill-Istati Membri implimentaw tnaqqis qawwi diġà fl-2010 u b'hekk xeħtu pressjoni 'l isfel fuq il-prezzijiet għall-moduli.
(640)
Fid-dawl ta' din id-dikjarazzjoni, ta' min jinnota li l-Istati Membri implimentaw tnaqqis tal-FITs f'waqtiet differenti u b'rapidità differenti u li t-tfassil ta' stampa ġenerali għall-Unjoni sħiħa huwa kemxejn diffiċli. Irrispettivament mill-mument meta r-rati tal-FITs laħqu livelli baxxi ħafna, it-tnaqqis sinifikanti fil-prezzijiet tal-Unjoni u l-profittabbiltà matul il-perjodu kkunsidrat ma jistgħux ikunu spjegati biss jew primarjament mit-tnaqqis tal-FITs. L-ewwel nett, fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura għall-Ġermanja u l-Italja li flimkien kienu jirrappreżentaw madwar 75 % tal-konsum tal-Unjoni fl-2011, il-waqgħa fil-prezz medju tal-bejgħ inħass iktar mit-tnaqqis fir-rati tal-FITs matul il-PI. It-tieni nett, l-evidenza miġbura turi li, għal ċerti pajjiżi bħall-Italja, anki fil-kuntest ta' rati tal-FITs ferm ġenerużi, l-industrija tal-Unjoni kellha tnaqqas sew il-prezzijiet tagħha. Fl-aħħar nett, matul il-PI, l-industrija tal-Unjoni kellha tbigħ bi prezzijiet inqas mill-kost ta' produzzjoni tagħha, li fil-parti l-kbira kienet konsegwenza tal-fatt li l-produtturi esportaturi Ċiniżi kellhom 80 % tal-konsum tal-Unjoni u, għaldaqstant, is-setgħa li jinfluwenzaw il-mekkaniżmu ta' tfassil tal-prezzijiet.
(641)
L-investigazzjoni stabbilixxiet ukoll li sal-2011, l-ogħla rati tal-FITs flimkien mat-tnaqqis fil-prezzijiet tal-moduli fl-Unjoni għamlu l-investimenti fl-enerġija solari estremament attraenti peress li l-investituri kienu qegħdin jaqilgħu lura rati għoljin ħafna. Għaldaqstant, dan irriżulta f'numru għoli ta' investimenti u konsegwentement, domanda għolja għall-pannelli solari. Minħabba d-domanda ikbar, l-ammont totali ta' FITs imħallsa żdied b'mod sinifikanti u ħafna mill-Istati Membri rrevedew u naqqsu l-iskemi tal-FITs eżistenti biex, fost l-oħrajn, jevitaw żieda fl-ispejjeż tal-elettriku. Dan juri li t-tnaqqis tal-FITs seta' kien ikkaġunat ukoll mit-tnaqqis fil-prezzijiet u mhux viċi versa. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(642)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti minnhom iddikjarat li kien hemm kontradizzjoni bejn il-premessa (640) ta' hawn fuq, li valutazzjoni tad-domanda għall-Unjoni b'mod globali hija diffiċli, u l-premessa (608) ta' hawn fuq li tiddikjara li l-analiżi tal-kawżalità għal kull Stat Membru ma twassalx għal riżultati sinifikanti. F'dan ir-rigward, qiegħed jiġi ċċarat li fil-valutazzjoni li saret kif deskritt fil-premessa (640) ta' hawn, issir referenza għad-diffikultà li titfassal stampa ġenerali tal-iżviluppi FIT għall-Unjoni kollha u mhux għad-domanda tal-Unjoni kif iddikjarat mill-parti interessata. Bħala konsegwenza, jirriżulta li teżisti kontradizzjoni bejn iż-żewġ premessi u għalhekk id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(643)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti minnhom iddikjarat li anki fil-kuntest ta' rati FIT għoljin, il-prezz tal-modulu jista' jonqos b'mod sinifikanti minħabba l-iżvilupp teknoloġiku, l-ekonomiji ta' daqs kbir, it-tnaqqis fl-ispejjeż u l-kapaċità ta' produzzjoni globali li qiegħda tikber. Fir-rigward ta' din id-dikjarazzjoni, huwa nnotat li l-evidenza miġbura turi li l-produtturi Taljani kellhom inaqqsu l-prezzijiet tagħhom taħt l-ispiża tal-produzzjoni anke meta r-rati FIT kienu għoljin. Filwaqt li l-fatturi msemmija hawn fuq seta' kellhom impatt fuq l-ispejjeż medji, ma jistgħux jispjegaw għaliex il-produtturi tal-Unjoni kellhom inaqqsu l-prezzijiet tagħhom taħt l-ispiża tal-produzzjoni. Għalhekk, ġie konkluż li prinċipalment kienu l-importazzjonijiet issussidjati mir-RPĊ li taw spinta lill-prezzijiet għal livelli mhux sostenibbli u din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(644)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti waħda saħqet li l-konklużjoni li ttieħdet mill-premessa (641) hawn fuq, li t-tnaqqis tal-FITs seta' kien ikkaġunat ukoll mit-tnaqqis fil-prezzijiet u mhux viċi versa, ma hija appoġġata minn l-ebda evidenza.
(645)
Huwa nnotat li l-konklużjonijiet mfassla fil-premessa (641) ta' hawn fuq kienu bbażati fuq l-informazzjoni disponibbli matul l-investigazzjoni u x-xenarju deskritt kien ikkunsidrat bħala raġonevoli fid-dawl taċ-ċirkostanzi f'dan is-suq speċifiku. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat.
(646)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti minnhom ma qablitx mal-konklużjoni li l-pressjoni negattiva tal-prezzijiet fuq il-produtturi tal-Unjoni kienet prinċipalment eżerċitata mill-importazzjonijiet issussidjati u ddikjarat li, għall-kuntrarju, kien it-tnaqqis FIT li ġiegħel lill-produtturi tal-Unjoni jnaqqsu l-prezzijiet tagħhom. L-istess parti tenniet li meta tnaqqsu l-FITs, il-prezzijiet tas-sistema PV naqsu f'konformità mat-tnaqqis fl-FITs biex b'hekk l-ispejjeż għall-iżviluppi tal-proġett ma jiżdidux, u fl-aħħar mill-aħħar dan ikkawża l-pressjoni tal-prezzijiet fuq il-produtturi tal-Unjoni.
(647)
Peress li ma tressqet l-ebda evidenza bħala appoġġ ta' dawn id-dikjarazzjonijiet, il-Kummissjoni żammet l-analiżi u l-konklużjonjiet kif iddikjarat fil-premessi minn (640) sa (641) ta' hawn fuq.
(648)
L-istess parti tenniet li s-swieq huma mmexxija mill-iżvilupp tal-FITs u pprovdiet informazzjoni li turi n-numru ta' installazzjonijiet PV għas-snin 2012 u 2013 fir-Renju Unit. L-informazzjoni pprovduta minn din il-parti kienet pubblikazzjoni tal-gvern tar-Renju Unit ibbażata fuq ir-reġistrazzjonijiet ta' kull ġimgħa fir-Reġistru Ċentrali tal-FITs (CFR) tar-Renju Unit. Huwa nnotat li l-informazzjoni prinċipalment kienet relatata ma' perjodu li ma jaqax fil-PI u semmiet biss Stat Membru wieħed, filwaqt li l-investigazzjoni kurrenti ffokat fuq is-sitwazzjoni tas-suq tal-Unjoni kollu kemm hu. Fi kwalunkwe każ, mhuwiex ikkontestat li l-livelli FIT jinfluwenzaw id-domanda, peress li l-profittabbiltà tal-investimenti f'postijiet b'anqas radjazzjoni solari tiddependi fuq il-livell FIT. Madankollu, sabiex jintwera li l-livell li kien stabbilit fih l-FIT matul il-PI ikkawża d-dannu, il-partijiet interessati kellhom juru li żieda fil-prezz tal-produtturi tal-Unjoni għal-livell mhux dannuż kienet tfisser li l-produtturi tal-Unjoni ma kinux jistgħu jbigħu l-prodott ikkonċernat peress li l-investimenti fis-sistemi PV ma kinux ikunu vijabbli f'dawk il-livelli ta' prezzijiet. Ma ġiet ipprovduta l-ebda evidenza bħal din. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat.
(649)
Bosta partijiet iddikjaraw li fil-kuntest tar-rati inqas tal-FITs, l-investimenti fi proġetti PV kienu ekonomikament vijabbli biss meta forniti b'pannelli solari bi prezzijiet inqas importati mir-RPĊ. Għaldaqstant, kien argumentat li t-tnaqqis fl-FITs ikkaġuna dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni. Parti oħra argumentat li l-livell tar-rata tal-FITs jinfluwenza l-mekkaniżmi ta' tfassil tal-prezzijiet għall-moduli.
(650)
Ta' min jinnota li l-kost ta' modulu li bih proġett xorta jkun għadu ekonomikament vijabbli jvarja minn Stat Membru jew reġjun għal ieħor fil-funzjoni ta' bosta fatturi bħall-FITs, inċentivi regolatorji oħrajn, espożizzjoni għax-xemx, prezzijiet konvenzjonali tal-elettriku, eċċ. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-installazzjonijiet kurrenti saru jiddependu dejjem inqas fuq l-FITs peress li l-parità mal-grilja PV aktarx li ntlaħqet għal ċerti tipi ta' installazzjonijiet f'bosta reġjuni fl-Ewropa, bħal parti kbir mill-Italja, Spanja, il-Portugall, in-Nofsinhar ta' Franza u l-Greċja. Għar-raġunijiet ta' hawn fuq, id-dikjarazzjonijiet li saru f'dan ir-rigward ġew rifjutati.
(651)
Parti interessata minnhom iddikjarat li l-Kummissjoni ma investigatx jekk l-industrija tal-Unjoni naqsitx milli tantiċipa li l-iskemi ta' appoġġ mill-gvernijiet jintemmu jew jitnaqqsu f'daqqa. Ma tressaq l-ebda argument b'appoġġ ta' din id-dikjarazzjoni. Madankollu, ta' min jinnota li, fuq il-bażi tal-evidenza miġbura, ma hemm ebda informazzjoni li tindika li l-industrija tal-Unjoni wieġbet għas-sinjali tas-suq (jiġifieri żvilupp fil-konsum) u informazzjoni oħra għad-dispożizzjoni (jiġifieri tnaqqis fl-iskemi ta' appoġġ) b'tali mod li jmur kontra r-raġuni. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(652)
Parti interessata minnhom argumentat li t-tnaqqis tal-FITs ikkaġuna li jonqos il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni għaliex l-investimenti kienu vijabbli biss bil-prezzijiet affordabbli Ċiniżi. L-evidenza miġbura turi biss tnaqqis ċkejken fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni matul il-PI, għall-kuntrarju ta' dak li jkun mistenni li kieku l-proġetti PV kienu fattibbli biss b'moduli Ċiniżi. Għall-kuntrarju, il-bejgħ ta' modulu tal-industrija tal-Unjoni żdiedu sal-2011 u mbagħad naqsu ftit fil-PI, hekk kif segwew l-istess xejra bħall-konsum. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(653)
Parti interessata minnhom argumentat li t-tnaqqis fl-FITs ġiegħel lill-industrija tal-Unjoni tnaqqas il-prezzijiet tagħha biex iżżomm l-interessi tal-investituri fl-enerġija PV u tibqa' tiżviluppa d-domanda u t-tkabbir.
(654)
L-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni bilfors kellha tnaqqas il-prezzijiet tagħha l-iktar minħabba l-pressjoni tal-importazzjonijiet sussidjati u mhux it-tnaqqis tal-FITs. Dan huwa indikat mill-fatt li l-iktar tnaqqis sinifikanti fil-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni seħħ fl-2010 u l-2011, qabel ma seħħ it-tnaqqis qawwi tal-FITs. Tabilħaqq, iż-żieda fl-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ li waqqgħu sew il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni ġiegħlet lill-industrija tal-Unjoni tqaċċat il-prezzijiet tagħha sa livelli dejjem iktar baxxi. Minħabba dawn ir-raġunijiet, id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(655)
Parti interessata oħra argumentat li s-sejbiet kif stabbiliti fil-premessi (174) u (175) għar-Regolament antidumping provviżorju li l-bidliet fl-FITs ma kissrux ir-rabta kawżali ma għandhom ebda bażi fattwali jew ġuridika u huma inkonsistenti mal-Artikolu 8(5) tar-Regolament bażiku għaliex il-Kummissjoni naqset milli tivvaluta l-livell tad-dannu kkaġunat mit-tnaqqis tal-FITs u għaliex qieset li t-tnaqqis importanti fil-prezz tal-industrija tal-Unjoni kien konsegwenza tal-importazzjonijiet sussidjati Ċiniżi biss. L-istess parti argumentat li t-tnaqqis fil-prezz tal-moduli u ċ-ċelloli kien fenomenu globali u mhux dovut għall-pressjoni tal-importazzjonijiet Ċiniżi.
(656)
Fid-dawl tad-dikjarazzjoni li l-Kummissjoni naqset milli tivvaluta l-livell tad-dannu kkaġunat mit-tnaqqis tal-FITs, issir referenza għall-premessi (628) u (629) hawn fuq kif ukoll (640) u (641), fejn il-Kummissjoni kkonkludiet li la t-tnaqqis fid-domanda u lanqas l-impatt tal-FITs fuq il-prezzijiet tal-Unjoni ma kienu tali li jkissru r-rabta kawżali bejn id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ, irrispettivament jekk u kemm possibbilment kienu kkaġunati mit-tnaqqis tal-FITs. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni li s-sejbiet tal-Kummissjoni ma għandhom ebda bażi fattwali ġiet rifjutata. Fir-rigward tad-dikjarazzjoni li t-tnaqqis fil-prezz tal-moduli u ċ-ċelloli kien fenomenu globali, issir referenza għall-premessi minn (619) sa (621) hawn fuq fejn huma vvalutati l-volumi u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet fl-Unjoni minn pajjiżi oħrajn minbarra r-RPĊ. Filwaqt li tabilħaqq hemm xejra globali ta' tnaqqis fil-prezzijiet tal-moduli u ċ-ċelloli, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ għarrqu x-xejra ta' tnaqqis sa livelli ta' telf. Fuq il-bażi ta' dak li ntqal hawn fuq, din il-pretensjoni ġiet rifjutata.
(657)
Fil-qosor, l-FITs kienu fattur importanti għall-iżvilupp tas-suq PV fl-Unjoni u l-evoluzzjoni tal-konsum tal-prodott investigat kienet influwenzata mill-eżistenza tal-FITs. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-konsum ma naqasx b'mod sinifikanti minkejja tnaqqis importanti fl-FITs. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-Unjoni ma seħħx l-iktar minħabba t-tnaqqis fl-FITs. Għaldaqstant, huwa konkluż li l-iżviluppi tal-FITs ma kinux tali li jkissru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
5.3.5. Appoġġ finanzjarju ieħor mogħti lill-industrija tal-Unjoni
(658)
Uħud mill-partijiet interessati ddikjaraw li d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien dovut għal tnaqqis fl-appoġġ finanzjarju mogħti lill-industrija tal-Unjoni. B'appoġġ għal din id-dikjarazzjoni, l-informazzjoni kienet ipprovduta fuq il-bażi ta' sussidji mogħtija lil wieħed mill-produtturi tal-Unjoni qabel il-perjodu kkunsidrat (bejn l-2003 u l-2006).
(659)
L-evidenza pprovduta ma żvelat l-ebda rabta bejn id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u kwalunkwe sussidju allegat riċevut minn wieħed mill-produtturi tal-Unjoni matul il-perjodu qabel il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, peress li din l-informazzjoni hija datata għal qabel il-perjodu kkunsidrat, tidher li hija irrilevanti. Għaldaqstant, ma setgħet tiġi stabbilita l-ebda rabta bejn kwalunkwe sussidju allegat riċevut mill-industrija tal-Unjoni u d-dannu materjali mġarrab. Għal din ir-raġuni, l-argument ġie rifjutat.
5.3.6. Kapaċità żejda
(660)
Ġie ddikjarat li d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien dovut għal kapaċità żejda fis-suq tal-Unjoni u fis-suq globali inġenerali. Kien argumentat ukoll li l-kapaċità żejda fis-suq globali wasslet għall-konsolidazzjoni tal-industrija tal-Unjoni li bħalissa qiegħda sseħħ u li kwalunkwe dannu mġarrab kien konsegwenza ta' faċilitajiet ta' produzzjoni żejda. Barra minn hekk, bosta partijiet interessati ddikjaraw li d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien marbut mal-espansjoni żejda tal-kapaċità li l-industrija tal-Unjoni ġabet b'idejha stess. Għall-kuntrarju, uħud mill-partijiet interessati ddikjaraw li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni huwa dovut għan-nuqqas tal-industrija tal-Unjoni milli tagħmel l-investimenti neċessarji fiż-żidiet fil-kapaċità.
(661)
Filwaqt li l-industrija tal-Unjoni tabilħaqq żiedet il-kapaċità ta' produzzjoni tagħha, il-volum totali ta' produzzjoni tagħha ma kienx ikopri l-livelli ta' konsum li kienu qegħdin jiżdiedu fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat. B'hekk, iż-żieda fil-kapaċità ta' produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienet raġonevoli u segwiet l-iżviluppi tas-suq, jiġifieri ż-żieda fil-konsum. Għaldaqstant, ma tistax titqies li hija kawża tad-dannu mġarrab.
(662)
Bl-istess mod, fuq din il-bażi, l-argument li l-industrija tal-Unjoni ma investietx fl-espansjoni tal-kapaċità ma kienx ikkonfermat matul l-investigazzjoni. Madankollu, għall-kuntrarju, kif intqal hawn fuq, matul il-perjodu kkunsidrat l-industrija tal-Unjoni żiedet il-kapaċità b'mod progressiv u kellha għad-dispożizzjoni tagħha kapaċità eċċessiva matul il-perjodu kkunsidrat, u dan jindika li kienet kapaċi taqdi domanda addizzjonali. Għaldaqstant, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
(663)
Uħud mill-partijiet interessati ddikjaraw li l-operaturi kollha fis-suq, inklużi dawk fis-setturi downstream u upstream kienu f'sitwazzjoni diffiċli li kienet dovuta għall-kapaċità żejda fis-suq globali u l-bidla li rriżultat tas-suq. F'dan ir-rigward, kien argumentat li l-prodott investigat sar komodità fejn il-produtturi individwali ma setgħux jibqgħu jfasslu l-prezzijiet iżda fejn il-prezzijiet saru soġġetti għad-domanda u l-provvista madwar id-dinja. Kien allegat li din is-sitwazzjoni kkaġunat id-dannu materjali tal-industrija tal-Unjoni u mhux l-importazzjonijiet sussidjati.
(664)
L-investigazzjoni kkonfermat l-eżistenza ta' kapaċità żejda fis-suq globali, l-iktar dik li oriġinat mir-RPĊ. Rigward il-bidla tas-suq li allegatament tibdel il-prodott investigat f'komodità, din ma tiġġustifikax imġiba inġusta fil-prezzijiet u prattiki tan-negozjar inġusti. F'dan ir-rigward, ta' min jinnota li l-industrija tal-Unjoni ilha tipproduċi u tbigħ il-prodott investigat għal iktar minn 20 sena, filwaqt li l-industrija tar-RPĊ tal-prodott ikkonċernat żviluppat biss dan l-aħħar (lejn nofs id-deċennju li għadda), attirata l-iktar mit-tariffi “feed-in” u inċentivi ta' politiki oħrajn fl-Unjoni u ż-żieda sussegwenti fid-domanda. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argumenti ta' hawn fuq ġew rifjutati.
(665)
Parti interessata minnhom iddikjarat li l-kapaċità żejda wasslet għal razzjonalizzazzjoni tal-prezzijiet. F'dan ir-rigward ta' min jinnota li, minn naħa, il-kapaċità żejda wasslet għal “ġirja lejn l-iktar livell baxx” u t-tniżżil tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, li bħala medja qabeż it-tnaqqis tal-kostijiet ta' produzzjoni. Min-naħa l-oħra, iż-żidiet fil-kapaċità mill-industrija tal-Unjoni segwew l-iżviluppi tas-suq u tqiesu raġonevoli. Barra minn hekk, iż-żieda fil-kapaċità ta' produzzjoni ta' ċelloli kienet f'livell inqas mill-moduli. Għaldaqstant, f'dan ir-rigward, id-dikjarazzjoni kellha tiġi rifjutata.
(666)
Parti interessata oħra ddikjarat li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni huwa dovut għall-enfasi uniku tal-industrija tal-Unjoni fuq investimenti speċjalizzati u n-nuqqas tagħha milli tagħmel l-investimenti neċessarji fiż-żidiet tal-kapaċità u t-tnaqqis tal-kostijiet. Bl-istess mod, din id-dikjarazzjoni ma setgħetx tkun ikkonfermata mis-sejbiet tal-investigazzjoni li wrew li l-industrija tal-Unjoni żiedet il-kapaċità ta' produzzjoni u l-effiċjenza tagħha matul il-perjodu kkunsidrat. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(667)
Barra minn hekk, parti interessata ddikjarat li l-industrija tal-Unjoni żiedet il-kapaċità ta' produzzjoni tagħha minkejja rati diġà baxxi ta' użu tal-kapaċità, u b'hekk ġabet id-dannu b'idejha. Madankollu, din id-dikjarazzjoni kienet ibbażata fuq it-tqabbil bejn ix-xejra tal-investimenti tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u x-xejra tal-użu tal-kapaċità tal-industrija sħiħa tal-Unjoni, xi ħaġa li mhijiex bażi xierqa għat-tqabbil. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni ma kinitx espandiet il-kapaċitajiet ta' produzzjoni tagħha fuq skala li taqbeż l-iżvilupp tal-konsum tal-Unjoni, u għaldaqstant dan l-argument ġie rifjutat.
(668)
Barra minn hekk, l-evidenza miġbura tindika li permezz tal-investimenti f'makkinarju ġdid, l-industrija tal-Unjoni rnexxielha tnaqqas il-kost ta' produzzjoni tagħha u ssir iktar kompetittiva fil-kostijiet. Għaldaqstant, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
(669)
Wara d-divulgazzjoni finali, xi partijiet interessati kkontestaw li ż-żidiet fil-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni kienu raġonevoli u segwew l-iżviluppi tas-suq u b'mod partikolari l-iżvilupp tal-konsum tal-Unjoni. Madankollu, fir-rigward tal-kapaċità ta' produzzjoni, din żdiedet b'106 % filwaqt li l-konsum tal-Unjoni żdied b'221 % matul il-perjodu kkunsidrat, jiġifieri aktar mid-doppju. Bl-istess mod, fir-rigward taċ-ċelloli, il-kapaċità tal-produzzjoni żdiedet b'39 % filwaqt li l-konsum tal-Unjoni żdied b'87 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan juri li ż-żieda fil-kapaċità kienet sostanzjalment taħt iż-żieda fil-konsum u tista' għalhekk ma tkunx ikkunsidrata bħala mhux raġonevoli fid-dawl li qatt ma kien hemm kapaċità żejda fl-Unjoni. Barra minn hekk, l-analiżi jekk iż-żidiet fil-kapaċità kinux raġonevoli ma għandhiex tiġi bbażata fuq analiżi ta' sena b'sena, iżda għandha tieħu inkunsiderazzjoni x-xejra matul il-perjodu kollu kkunsidrat. Għalhekk, iż-żidiet fil-kapaċità ġeneralment se jsiru operattivi b'mod sħiħ wara ċertu perjodu ta' żmien wara li jsir l-investiment u l-analiżi waħedha ta' sena tista' twassal għal stampa mhux ċara. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat.
5.3.7. Impatt tal-prezzijiet tal-materja prima
(670)
Bosta partijiet interessati ddikjaraw li d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien marbut mal-evoluzzjoni tal-prezzijiet tal-polisiliċju, il-materja prima ewlenija għall-produzzjoni tal-wejfers. Kien argumentat li l-industrija tal-Unjoni kkonkludiet kuntratti ta' provvista bi prezz fiss fit-tul u għaldaqstant ma setgħetx tibbenefika mit-tnaqqis fil-prezzijiet tal-polisiliċju matul il-perjodu kkunsidrat.
(671)
L-investigazzjoni wriet li għad li l-industrija tal-Unjoni kellha kuntratti ta' provvista fit-tul għall-polisiċilju, it-termini ta' dawn il-kuntratti kienu fil-parti l-kbira negozjati mill-ġdid fuq il-bażi tal-iżviluppi tal-prezzijiet tal-polisiliċju u l-prezzijiet tal-kuntratti laħqu livelli qrib jew xi kultant saħansitra inqas mill-prezzijiet fis-suq spot.
(672)
Uħud mill-partijiet interessati argumentaw li l-industrija tal-Unjoni jew tal-inqas parti minnha ma setgħetx tibbenefika mit-tnaqqis fil-prezzijiet tal-polisiliċju, matul il-PI, minħabba kuntratti fit-tul għal materja prima. Dawn il-partijiet iddikjaraw li n-negozjati mill-ġdid jew it-terminazzjoni ta' kuntratti fit-tul ta' polisiliċju u/jew wejfers irriżultaw f'penali. Biex jappoġġaw dan l-argument, dawn il-partijiet ipprovdew artikli mill-istampa li wħud mill-produtturi tal-Unjoni kienu qegħdin iħabbtu wiċċhom ma' litigazzjoni jew li temmew il-kuntratti tagħhom. Uħud mill-partijiet ipprovdew informazzjoni li allegatament tikkonferma li l-kuntratti fit-tul ma setgħux jerġgħu jiġu nnegozjati.
(673)
Il-polisiliċju huwa l-materja prima ewenija għall-produtturi ta' wejfers. L-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet tal-polisiliċju żdiedu fl-2008 meta laħqu l-ogħla livell tagħhom ta' madwar USD 500/kg, iżda naqsu mill-ġdid fl-2009 u laħqu madwar USD 50-55/kg fi tmiem l-2009 b'xejra minima ta' żieda fl-2010 u kmieni fl-2011. Il-prezzijiet waqgħu sew matul il-PI u dan irriżulta fi USD 30/kg (Rapporti Xjentifiċi u Politiki tal-JRC, Rapport dwar l-Istatus tal-PV 2012). Ta' min jinnota li l-impatt tal-prezzijiet tal-polisiliċju fuq l-industrija tal-Unjoni seta' jkun kemxejn marġinali biss peress li kwalunkwe effett fuq il-kost tal-produzzjoni ta' ċelloli u moduli kien dilwit tul il-katina tal-valur. Barra minn hekk, l-artikli mill-istampa msemmija hawn fuq irreferew għall-iżviluppi ta' wara l-PI, li ma affettwawx is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni kkonċernata matul il-PI, u għaldaqstant ma jistgħux jiġu kkunsidrati. Jista' jiġi kkonfermat li l-industrija tal-Unjoni tabilħaqq setgħet tinnegozja mill-ġdid mhux biss il-prezzijiet tal-kuntratti fit-tul iżda anki kwalunkwe penali kuntrattwali relatati ma' dawn il-kuntratti fit-tul.
(674)
Waħda mill-partijiet interessati argumentat ukoll li huwa biżżejjed li wħud biss mill-produtturi tal-Unjoni kienu affettwati mill-kuntratti fit-tul u li s-sitwazzjoni tal-industrija ġenerali tal-Unjoni hija irrilevanti. Din iddikjarat li kostijiet ogħla mhux bilfors jaffettwaw l-operaturi kollha bl-istess mod. Dan l-argument jinjora s-sejba li b'mod ġenerali, għall-industrija tal-Unjoni, il-prezzijiet medji tal-polisiliċju f'ħafna każijiet ma nstabux li kienu ogħla mill-prezzijiet tas-suq jew mill-prezzijiet spot u li għalhekk, il-kwistjoni dwar jekk kostijiet ogħla jaffettwawx lill-operaturi kollha jew ftit minnhom ma tqisitx rilevanti. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat.
(675)
Parti interessata oħra talbet sabiex il-Kummissjoni tissepara, tiddistingwi u tikkwantifika l-effetti ta' kull fattur b'impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni; b'mod partikolari, l-effett tat-tnaqqis importanti fil-prezzijiet tal-polisiliċju għandu jiġi kkunsidrat b'mod separat. F'dan ir-rigward, kien argumentat li kien it-tnaqqis fil-prezzijiet tal-polisiliċju u mhux il-pressjoni fuq il-prezzijiet mill-importazzjonijiet Ċiniżi li kkaġuna t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-bejgħ. F'dak li għandu x'jaqsam mal-industrija tal-Unjoni, il-prezzijiet medji tal-bejgħ tagħha naqsu ferm iktar mit-tnaqqis tal-kost medju tal-produzzjoni, li fuqu seta' kellu impatt it-tnaqqis fil-prezzijiet tal-materja prima. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat.
(676)
Wara d-divulgazzjoni finali, xi partijiet interessati tennew li l-impatt tat-tnaqqis fil-prezzijiet tal-polisiliċju fuq l-ispiża tal-industrija tal-Unjoni ma kienx limatat jew mifrux fil-katina tal-valur kif konkluż fl-investigazzjoni. Madankollu, kif diġà ntqal fil-premessa (255) ta' hawn fuq, il-polisiliċju huwa l-materja prima prinċipali għall-produtturi tal-wajfers, u għalhekk kwalunkwe impatt fuq l-ispejjeż tal-produzzjoni taċ-ċelloli jew il-moduli nstab li nfirex fil-katina tal-valur. Il-partijiet interessati ma pprovdew l-ebda evidenza li setgħet meriet din is-sejba. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-polisiliċju matul il-perjodu kkunsidrat kien rifless fin-nefqa medja tal-produzzjoni taċ-ċelloli u l-moduli tal-industrija tal-Unjoni fil-kampjun li naqqset għal grad simili bħall-prezzijiet tal-polisiliċju. Parti interessata minnhom qajmet dubju dwar l-impatt tal-penali li l-industrija tal-Unjoni kellha tħallas minħabba n-negozjati mill-ġdid tal-kuntratti tal-fornituri. F'dan ir-rigward, ma jistax jiġi eskluż li l-istess produtturi jaf kellhom iħallsu penali għall-kanċellazzjoni tal-kuntratti ta' provvista tal-wejfers matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, il-Kummissjoni ma sabitx evidenza li dawn il-penali seta' kellhom xi effett fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni b'mod globali jew ikunu rappreżentattivi. Tali evidenza ma ġietx ipprovduta wkoll mill-parti interessata inkwistjoni. Għalhekk, filwaqt li ma jistax jiġi eskluż għal kollox li l-penali seta' kellhom ċertu impatt negattiv fuq numru limitat ta' produtturi tal-Unjoni, l-impatt ġenerali tal-industrija tal-Unjoni huwa, l-aktar, wieħed marġinali u għaldaqstant ma setax ikisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kollha. Għaldaqstant, dawn l-argumenti kellhom jiġu rifjutati.
(677)
Parti interessata oħra ddikjarat li t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-bejgħ tal-prodott li qiegħed jiġi investigat fl-Unjoni huwa dovut għat-tnaqqis fil-prezz tal-polisiliċju. Madankollu, f'dan ir-rigward, għandu jiġi nnotat li l-investigazzjonijiet urew li l-importazzjonjiet mir-RPĊ kienu ssussidjati u jnaqqsu b'mod sostanzjali l-prezzijiet tal-Unjoni. Għalhekk, it-tnaqqis fil-prezz imur lil hinn mit-tnaqqis fl-ispejjeż ta' produzzjoni li jista' jiġi spjegat mit-tnaqqis fil-prezzijiet tal-materja prima. Jekk il-prezz jonqos, dan ikun sempliċement l-effett tat-tnaqqis fil-prezzijiet tal-materja prima, l-industrija tal-Unjoni ma tkunx imġiegħla tnaqqas il-prezzijiet tal-bejgħ taħt in-nefqa tal-produzzjoni. Għaldaqstant, jeħtieġ li din il-pretensjoni tiġi rifjutata.
(678)
Parti interessata oħra tenniet li l-litigazzjoni ta' produttur minnhom tal-Unjoni wara l-PI jaf affettwat is-sitwazzjoni ta' mill-anqas dan il-produttur tal-Unjoni diġà matul il-PI. Madankollu, din il-parti ma spjegatx kif u sa liema punt tali avveniment li seħħ wara l-PI seta' kellu effett fuq is-sitwazzjoni tal-produttur matul il-PI. Bl-istess mod, l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda evidenza li turi effetti bħal dawn. Għaldaqstant, din il-pretensjoni kellha tiġi rifjutata.
(679)
Barra minn hekk, l-istess parti interessata qajmet dubju dwar is-sejbiet imsemmija hawn fuq, peress li allegatament ma ntweriet l-ebda evidenza. Madankollu, is-sejbiet tal-investigazzjoni kienu bbażati fuq fatti u evidenza pożittiva, li l-verżjonijiet mhux kunfidenzjali tagħhom kienu disponibbli għall-partijiet interessati kollha.
(680)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, huwa konkluż li anki jekk uħud mill-produtturi speċifiċi tal-Unjoni setgħu kienu affettwati minn kuntratti fit-tul, l-industrija tal-Unjoni, b'mod ġenerali, ma batietx minn dawn il-kuntratti fit-tul u rnexxilha tibbenefika bis-sħiħ mit-tnaqqis tal-prezz fil-prezzijiet tal-materja prima. Għaldaqstant, il-kuntratti fit-tul ma nstabux li jiksru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet issussidjati u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
5.3.8. Dannu awtoinflitt: impatt tal-awtomatizzazzjoni, daqs, ekonomiji tal-kobor, konsolidazzjoni, innovazzjoni, kosteffiċjenza, importazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni
(681)
Bosta partijiet interessati ddikjaraw li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien dovut għall-grad għoli ta' awtomatizzazzjoni tal-proċess ta' produzzjoni. Kien iddikjarat li l-produtturi fuq skala żgħira kellhom żvantaġġ meta mqabbla mal-produtturi ikbar integrati vertikalment u għaldaqstant, kwalunkwe dannu mġarrab mill-produtturi ta' skala żgħira ma jistax ikun attribwit għall-importazzjonijiet sussidjati. F'dan il-kuntest, kien iddikjarat ukoll li fi kwalunkwe każ, b'mod ġenerali, l-industrija tal-Unjoni kienet ta' daqs żgħir u għaldaqstant, ma setgħetx tibbenefika mill-ekonomiji tal-kobor.
(682)
L-investigazzjoni wriet li anki l-produtturi fuq skala żgħira fis-suq tal-Unjoni kellhom livell għoli ta' awtomatizzazzjoni fil-proċess ta' produzzjoni tagħhom b'effett pożittiv fuq il-kostijiet ta' produzzjoni tagħhom. Ħafna mill-produtturi tal-Unjoni speċjalizzaw f'parti mill-proċess ta' produzzjoni (ċelloli jew moduli), li, permezz tal-ispeċjalizzazzjoni, żiditilhom il-kompetittività tagħhom fir-rigward tat-tip ta' prodott speċifiku li kienu qegħdin jipproduċu. Għaldaqstant, l-argument li l-impatt tal-awtomatizzazzjoni ta' grad għoli kkaġuna dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kellu jiġi rifjutat.
(683)
Uħud mill-partijiet interessati ddikjaraw li l-pressjoni fuq il-prezzijiet irriżultat fil-konsolidazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-industrija Ċiniża, b'din tal-aħħar li hija l-kawża tad-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-konsolidazzjoni kienet minflok konsegwenza tal-importazzjonijiet sussidjati u l-prattiki kummerċjali inġusti. Barra minn hekk, din il-parti ma sostniet bl-ebda evidenza kemm il-proċess ta' konsolidazzjoni seta' kien il-kawża tad-dannu mġarrab.
(684)
Barra minn hekk, ġie iddikjarat li n-nuqqas ta' integrazzjoni vertikali tal-industrija tal-Unjoni huwa l-kawża tad-dannu mġarrab. B'mod ġenerali, il-produtturi integrati vertikalment f'kundizzjonijiet normali tas-suq għandu jkollhom sigurtà ikbar fuq il-katina tal-provvista tagħhom. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-vantaġġ tal-integrazzjoni vertikali minn parti tal-industrija tal-Unjoni li kienet integrata vertikalment ma setax jiġi sfruttat bis-sħiħ peress li l-pressjoni fuq il-prezzijiet mill-importazzjonijiet sussidjati kienet estremament għolja. Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni, anki l-produtturi tal-Unjoni integrati vertikalment, minħabba l-importazzjonijiet sussidjati, ma setgħux jibbenefikaw bis-sħiħ mir-rati għoljin ta' użu tal-kapaċità biex jilħqu ekonomiji tal-kobor. Barra minn hekk, l-investigazzjoni ma żvelat ebda korrelazzjoni bejn integrazzjoni vertikali u rati ta' profittabbiltà aħjar, peress li l-pressjoni għolja fuq il-prezzijiet bidlet din il-korrelazzjoni.
(685)
Uħud mill-partijiet interessati ddikjaraw li l-industrija tal-Unjoni kellha nuqqas ta' innovazzjoni teknika kif ukoll investimenti f'teknoloġija ġdida. Madankollu, l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda evidenza fattwali li tikkonferma dawn l-allegazzjonijiet. Għall-kuntrarju, l-investigazzjoni wriet li l-maġġoranza tal-investimenti li saru mill-industrija tal-Unjoni kienet iddedikata għal makkinarju ġdid u R&Ż u li ma kien hemm ebda differenza sinifikanti fit-teknoloġija bejn il-prodotti madwar id-dinja.
(686)
Barra minn hekk, parti interessata minnhom iddikjarat li d-dannu materjali mġarrab huwa dovut għall-eżekuzzjoni batuta tal-proġetti (proġetti li fallew). F'dan ir-rigward, ta' min jinnota li l-argument ma kienx sostanzjat. Barra minn hekk, kwalunkwe proġett li falla jista' jitqies bħala konsegwenza tal-importazzjonijiet sussidjati minflok. Għaldaqstant, l-argument kellu jiġi rifjutat.
(687)
Bosta partijiet interessati ddikjaraw li l-industrija tal-Unjoni ma rnexxilhiex tirrazzjonalizza l-ispejjeż tagħha fil-ħin sabiex twieġeb għall-iżviluppi fis-suq dinji. Partijiet oħrajn iddikjaraw li l-kost lavorattiv u l-ispejjeż ġenerali huma ogħla fl-Unjoni milli fir-RPĊ.
(688)
L-investigazzjoni wriet li l-kost ta' produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kien qiegħed jonqos b'mod kostanti matul il-perjodu kkunsidrat. Il-produttività żdiedet għall-moduli u ċ-ċelloli. Kif intqal hawn fuq, minħabba ż-żieda tal-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ u l-pressjoni sinifikanti konsegwenti fuq il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni, l-industrija tal-Unjoni ma rnexxilhiex tibbenefika mit-tnaqqis fil-kost.
(689)
Ġie osservat li l-produtturi esportaturi fir-RPĊ ma jgawdu minn ebda vantaġġ komparattiv fir-rigward tal-materja prima (polisiliċju) u l-makkinarju użat peress li t-tnejn kienu importati mill-Unjoni fil-parti l-kbira. F'dak li għandu x'jaqsam mal-kost lavorattiv u l-ispejjeż ġenerali, inkluż id-deprezzament, bħala medja dawn kienu jirrappreżentaw inqas minn 10 % tal-kost totali ta' modulu fil-PI u ma jitqisux li kellom xi rwol importanti. F'dak li għandu x'jaqsam ma' kostijiet tal-elettriku, bħala medja dawn irrappreżentaw inqas minn 1 % tal-kost totali ta' moduli fil-PI u ma jitqisux li kellhom xi rwol importanti. Barra minn hekk, id-dikjarazzjoni li ċ-Ċiniżi kienu qegħdin jużaw l-aħħar tagħmir ma kinitx sostanzjata.
(690)
Barra minn hekk, kien iddikjarat li wħud mill-produtturi tal-Unjoni ġabu ċelloli u/jew moduli mill-pajjiż ikkonċernat, u reġgħu biegħu dawk il-prodotti fis-suq tal-Unjoni bħallikieku kienu tagħhom stess. Id-dannu li rriżulta minn dawn it-tranżazzjonijiet ma għandux ikun attribwit lill-importazzjonijiet sussidjati. Madankollu, l-investigazzjoni żvelat li l-importazzjonijiet mill-industrija tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat kienu kumplimentari fl-għamla tagħhom kif ukoll limitati f'termini tal-volum meta mqabbla mal-produzzjoni totali tal-Unjoni u għaldaqstant, l-effett tagħhom, jekk għandhom effett affattu, ikun biss marġinali u ma jistax jitqies li jkisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(691)
Għaldaqstant, sabiex tlaħħaq max-xejra ta' tnaqqis fil-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ, l-industrija tal-Unjoni kellha tagħmel sforzi konsiderevoli biex tirrazzjonalizza l-kost tal-produzzjoni tagħha. Minkejja l-isforzi tal-industrija tal-Unjoni, din ir-razzjonalizzazzjoni tal-kostijiet ma setgħetx tkun riflessa fil-prezz tal-bejgħ minħabba t-tnaqqis sinifikanti tal-prezzijiet eżerċitat mill-importazzjonijiet sussidjati.
(692)
Ċerta parti interessata ddikjarat li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien dovut għan-nuqqas ta' ekonomiji tal-kobor suffiċjenti tal-industrija tal-Unjoni. Kien argumentat li l-produtturi fuq skala żgħira kellhom żvantaġġ meta mqabblin ma' produtturi ikbar integrati vertikalment u għaldaqstant, kwalunkwe dannu mġarrab minn dawn il-produtturi ma jistax ikun attribwit għall-importazzjonijiet sussidjati. Parti interessata oħra argumentat li l-awtomatizzazzjoni tal-proċess ta' produzzjoni jiswa l-flus u li għalhekk, l-ekonomiji tal-kobor huma saħansitra iktar importanti biex jonqos il-kost tal-produzzjoni.
(693)
L-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni, anki l-produtturi ikbar u integrati vertikalment, minħabba l-importazzjonijiet sussidjati, ma setgħetx tibbenefika bis-sħiħ mir-rati ogħla ta' użu tal-kapaċità biex tikseb ekonomiji tal-kobor. Xorta waħda, l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda korrelazzjoni bejn id-daqs, l-integrazzjoni vertikali u r-rati aħjar ta' profittabbiltà, peress li l-pressjoni għolja fuq il-prezzijiet mill-importazzjonijiet sussidjati biddlet din il-korrelazzjoni. L-investigazzjoni wriet li l-benefiċċju tal-ekonomiji tal-kobor ma għadux jeżisti f'suq fejn ir-rati ta' użu kienu baxxi, u dan kien minnu wkoll għall-produtturi Ċiniżi. Għaldaqstant, dawn l-argumenti ġew rifjutati.
(694)
Barra minn hekk, parti interessata minnhom iddikjarat li l-investituri u l-banek ma jiffinanzjawx proġetti jekk il-manifattur tal-moduli jkun żgħir wisq, peress li l-produtturi l-kbar jipprovdu garanziji aħjar u huma iktar “bankabbli”. F'termini oħrajn, l-investituri u l-banek jaqtgħu qalbhom milli jiffinanzjaw proġetti relatati mal-PV li jużaw moduli prodotti fl-Unjoni. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li kwalunkwe preferenza possibbli tal-investituri u l-banek biex jiffinanzjaw lill-produtturi Ċiniżi li għandhom kapaċitajiet ta' produzzjoni ikbar hija r-riżultat tat-tfixkil li l-importazzjonijiet sussidjati ħolqu fis-suq tal-Unjoni. Kif intqal hawn fuq, id-daqs tal-linji ta' produzzjoni ma għandux rwol jekk ir-rati ta' użu jibqgħu baxxi. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat.
(695)
Parti interessata minnhom iddikjarat li l-industrija tal-Unjoni kellha struttura tal-kostijiet mhux favorevoli meta mqabbla mal-kompetituri tagħha, peress li dawn tal-aħħar gawdew minn kost lavorattiv, tal-elettriku u ta' deprezzament inqas, u barra minn hekk kellhom l-aħħar tagħmir. Madankollu, il-parti kkonċernata ma rnexxilhiex tipprovdi xi informazzjoni jew evidenza ta' sostenn ġdida li setgħet tmeri s-sejbiet ta' din l-investigazzjoni f'dan ir-rigward. B'mod partikolari, id-dikjarazzjoni li l-produtturi Ċiniżi kienu qegħdin jużaw l-aħħar tagħmir kienet indirizzata mis-sejbiet fil-premessa (203) għar-Regolament antidumping provviżorju, fejn hemm iddikjarat li l-produtturi esportaturi fir-RPĊ ma gawdew minn l-ebda vantaġġ komparattiv, b'mod partikolari għaliex il-makkinarju u t-tagħmir kienu importati mill-Unjoni Ewropea. Għaldaqstant, id-dikjarazzjonijiet ta' hawn fuq ġew rifjutati.
(696)
Parti oħra ddikjarat li ċ-Ċiniżi kienu jgawdu minn vantaġġ komparattiv rigward il-prezzijiet tal-polisiliċju u l-ekonomiji tal-kobor li rriżultaw f'inqas spejjeż tal-makkinarju. Din il-parti ma pprovdiet l-ebda informazzjoni jew evidenza ta' sostenn ġdida f'dan ir-rigward. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni ta' din il-parti kellha tiġi rifjutata.
(697)
Barra minn hekk, parti interessata minnhom iddikjarat li wħud mill-produtturi tal-Unjoni ġabu ċelloli u/jew moduli mill-pajjiż ikkonċernat, u reġgħu biegħu dawk il-prodotti fis-suq tal-Unjoni bħallikieku kienu tagħhom stess. Din talbet sabiex id-dannu li jirriżulta minn dawn it-tranżazzjonijiet ma jiġix attribwit lill-importazzjonijiet sussidjati. Madankollu, l-investigazzjoni żvelat li l-importazzjonijiet mill-industrija tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat kienu komplimentari fl-għamla tagħhom kif ukoll limitati f'termini ta' volum meta mqabbla mal-produzzjoni totali tal-Unjoni u b'hekk, jekk ikollhom effett, dan ikun marġinali u ma setax jitqies li jkisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(698)
Importatur mhux relatat minnhom argumenta li l-fatt li n-numru ta' impjegati żdied għandu jiġi kkunsidrat fl-analiżi. Fir-rigward ta' din id-dikjarazzjoni, ta' min jinnota li l-impjiegi żdiedu bejn l-2009 u l-2011 għall-moduli u mbagħad naqsu matul il-PI. Għaċ-ċelloli, l-impjiegi żdiedu sal-2010 u mbagħad naqsu fl-2011 u komplew jonqsu fil-PI. Huwa osservat ukoll li għall-moduli, l-impjiegi segwew ix-xejra tal-produzzjoni tal-Unjoni. Għaċ-ċelloli, peress li l-importazzjonijiet Ċiniżi żiedu s-sehem mis-suq tagħhom matul il-perjodu sħiħ għad-dannu tal-industrija tal-Unjoni, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika mill-konsum dejjem ikbar kif mistenni. Għaldaqstant, it-tnaqqis fl-impjiegi fl-2011 u fil-PI jikkorrispondi għall-kumpaniji li saru insolventi jew li waqqfu l-produzzjoni tagħhom ta' ċelloli.
(699)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti interessata waħda saħqet li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien dovut għall-iskala żgħira u n-nuqqas ta' ekonomiji ta' skala kbira. Kif diġà spjegat fil-premessa (682) ta' hawn fuq u fil-premessi (195) u (196) għar-Regolament antidumping provviżorju, anki fis-suq globali, id-daqs u għalhekk il-benefiċċju tal-ekonomiji ta' daqs kbir ma jistgħux jibqgħu jeżistu fejn ir-rati ta' utilizzazzjoni kienu ġeneralment baxxi, u fejn kienu jeżistu kapaċitajiet żejda enormi fid-dinja. Għaldaqstant, din il-pretensjoni kellha tiġi rifjutata.
(700)
Barra minn hekk, l-istess parti saħqet li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien dovut għan-nuqqas ta' abilità tal-industrija tal-Unjoni li toħloq kwalunkwe vantaġġ fil-kost. Din il-parti ddikjarat li dan kien b'mod partikolari dovut għall-fatt li l-biċċa l-kbira tal-produtturi tal-Unjoni kienu integrati vertikalment. Madankollu, din il-parti ma pprovdiet ebda informazzjoni ulterjuri sa liema punt il-fatt li l-prodotturi huma integrati vertikalment jista' jkollu impatt negattiv fuq l-istruttura tal-ispiża tagħhom. Għaldaqstant, din il-pretensjoni kellha tiġi rifjutata.
(701)
Għal dawn ir-raġunijiet, l-argumenti kollha msemmija hawn fuq kellhom jiġu rifjutati.
5.3.9. Kompetizzjoni minn prodotti PV b'rita rqiqa u teknoloġiji PV oħrajn
(702)
Bosta partijiet interessati ddikjaraw li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkaġunat mill-kompetizzjoni mill-prodotti PV b'rita rqiqa u teknoloġiji PV oħrajn, peress li dawn it-teknoloġiji kienu interkambjabbli u bl-istess użu finali. Kien argumentat ukoll li r-rita rqiqa kienet qiegħda tikkompeti mal-prodott investigat speċjalment għal sistemi mmuntati fuq l-art u dawk kummerċjali/industrijali fuq il-bjut, li jikkostitwixxu parti sostanzjali mis-suq PV sħiħ tal-Unjoni.
(703)
L-investigazzjoni wriet li l-prodotti PV b'rita rqiqa huma prodotti minn materja prima differenti u ma jużawx wejfers tas-siliċju kristallin. B'mod ġenerali, għandhom effiċjenzi tal-konverżjoni ferm iktar baxxi u output tal-wattage iktar baxx meta mqabbla mal-moduli tas-siliċju kristallin. Minħabba dan, ma jistgħux jintużaw f'żoni ristretti bħal bjut, jiġifieri mhumiex kompletament interkambjabbli mal-prodott ikkonċernat. L-investigazzjoni wriet ukoll li minkejja li l-prodotti PV b'rita rqiqa jiswew inqas mill-prodott investigat, koprew biss sehem limitat mis-suq solari totali tal-Unjoni, matul il-perjodu kkunsidrat. Għaldaqstant, għad li jista' jkun hemm xi kompetizzjoni bejn il-prodotti b'rita rqiqa u l-prodott ikkonċernat, din il-kompetizzjoni titqies li hija limitata.
(704)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti interessata minnhom tenniet li l-kompetizzjoni mill-produtti ta' rita rqiqa x'aktarx li kkawżat id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. F'dan ir-rigward, il-parti ppreżentat li fil-Ġermajna, is-sehem tas-suq tal-produtturi ta' rita rqiqa fis-sehem solari totali kien sostanzjali matul il-biċċa l-kbira tal-PI u naqas biss lejn it-tmiem tal-2012.
(705)
L-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet medji tal-prodotti ta' rita rqiqa kienu f'livelli aktar baxxi mil-livelli tal-prezz medju tal-prodott li kien qiegħed jiġi investigat.
(706)
Madankollu, kif stabbilit fil-premessa (703) ta' hawn fuq, il-prodotti ta' rita rqiqa għandhom effiċjenzi fil-konverżjoni ferm aktar baxxi u output ta' wattage aktar baxxi mill-moduli tas-siliċju kristallin u għalhekk il-kompetizzjoni bejn dawn il-prodotti, jekk xejn, ma setgħetx tikkontribwixxi għad-dannu tal-industrija tal-Unjoni, peress li l-moduli tas-siliċju kristallin huma t-teknoloġija dominanti fis-suq solari tal-Unjoni. Ir-Rapport tal-Istat tal-PV tal-JRC għall-2012 iddikjara li bħala konsegwenza tat-tnaqqis fil-prezzijiet tal-polisiliċju, ir-rita rqiqa fl-aħħar snin tilfet sehem tas-suq għall-moduli tas-siliċju kristallin.
(707)
Għal dawn ir-raġunijiet, dawn l-argumenti ġew rifjutati.
5.3.10. Il-kriżi finanzjarja u l-effetti tagħha
(708)
Ġie ddikjarat li l-kriżi finanzjarja u r-riċessjoni ekonomika kellhom effett negattiv fuq l-aċċess għall-finanzjament għall-industrija tal-Unjoni u b'hekk ikkaġunaw id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(709)
Il-ħila tal-industrija tal-Unjoni sabiex iżżid kapital naqset b'mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. Peress li l-industrija solari hija intensiva fl-użu tal-kapital, il-ħila ta' żieda tal-kapital hija kruċjali. Ir-riċessjoni ekonomika kellha ċertu impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li minkejja t-tkabbir tas-suq tal-Unjoni bejn l-2009 u l-2011, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni marret għall-agħar minħabba l-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ li waqqgħu sew il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, kien konkluż li l-effetti potenzjali tal-kriżi finanzjarja kienu aggravati miż-żieda tal-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ u li l-aċċess limitat għall-finanzjament kien fil-parti l-kbira tiegħu konsegwenza tal-klima negattiva tas-suq, is-sitwazzjoni u l-prospetti tal-industrija tal-Unjoni konsegwenza tal-importazzjonijiet sussidjati.
(710)
Barra minn hekk, ġie eżaminat jekk id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kienx dovut għan-nuqqas tal-industrija tal-Unjoni milli tikseb finanzjament xieraq meta kienet profittabbli. L-investigazzjoni wriet li, pereżempju fl-2010, l-industrija tal-Unjoni kienet għadha profittabbli, il-livell tal-investimenti żdied għall-moduli bi 315 % meta mqabbel mal-2009, kif ukoll fl-istess ħin għaċ-ċelloli b'10 %. Peress li l-industrija PV hija intensiva fl-użu tal-kapital, huwa mistenni li l-industrija tal-Unjoni kontinwament tfittex finanzjament xieraq sabiex ittejjeb il-kosteffiċjenza tagħha u tikkompeti mal-importazzjonijiet sussidjati inġusti. Għaldaqstant, ġie konkluż li, in-nuqqas ta' aċċess għall-finanzjament kien riżultat tas-sitwazzjoni mfixkla u mhux il-kawża.
(711)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti interessata minnhom tenniet li l-effetti dannużi tal-kriżi finanzjarja għandhom jiġu separati u distinti u mhux attribwiti għall-importazzjonijiet sussidjati. Din il-parti rreferiet għall-informazzjoni disponibbli pubblikament li tindika li tal-anqas produttur wieħed tal-Unjoni ħass li l-kriżi finanzjarja hija l-kawża ewlenija għas-sitwazzjoni dannuża. L-investigazzjoni kurrenti bbażat is-sejbiet tagħha fuq dejta dwar kumpaniji speċifiċi li tmur lil hinn b'mod sinifikanti mid-dikjarazzjonijiet disponibbli pubblikament ta' kumpaniji speċifiċi. Għalhekk, id-dikjarazzjoni disponibbli pubblikament li għaliha saret referenza, ma tistax tiddevalwa s-sejbiet li filwaqt li l-kriżi finanzjarja kellha ċertu impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, ma setgħetx tkisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, din il-pretensjoni kellha tiġi rifjutata.
(712)
Parti interessata oħra ddikjarat li l-aċċess differenti għal finanzjament bejn l-industrija tal-Unjoni meta mqabbel mal-produtturi esportaturi Ċiniżi għandu jittieħed inkunsiderazzjoni. Din il-parti ddikjarat li dan kien wieħed mill-fatturi ewlenin li kkawżaw id-dannu materjali għall-industrija tal-Unjoni u mhux l-importaturi sussidjati. Madankollu, l-aċċess preferenzjali għall-finanzjament ta' numru ta' prodotturi esportaturi Ċiniżi nstab li jfixkel is-suq u jista' jkun raġuni waħda ewlenija li jippermetti lill-produtturi esportaturi Ċiniżi jesportaw il-prodott ikkonċernat bi prezzijiet sussidjati. Għaldaqstant, dan il-fattur ma jistax ikisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet issussidjati u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(713)
Għal dawn ir-raġunijiet, kien konkluż li, filwaqt li l-kriżi finanzjarja kellha ċertu impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, ma setgħetx tkisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, l-argumenti ġew rifjutati.
5.3.11. Prestazzjoni tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni
(714)
Uħud mill-partijiet interessati ddikjaraw li l-bejgħ esportat tal-industrija tal-Unjoni waqa' b'mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat u speċjalment bejn l-2009 u l-2011 għall-moduli u bejn l-2009 u l-ewwel trimestru tal-2012 għaċ-ċelloli u li dan ikkaġuna d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(715)
Madankollu, kif muri fit-tabella ta' hawn taħt, il-volumi tal-esportazzjonijiet għall-moduli għadhom sinifikanti minkejja tnaqqis żgħir fil-PI u l-livelli tal-prezz medju matul il-PI kienu ogħla mill-kostijiet medji tal-moduli matul il-perjodu kkunsidrat. Għaldaqstant, dan ma setax ikkaġauna d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Bħal fil-każ taċ-ċelloli, il-volumi ta' esportazzjoni kienu jirrappreżentaw madwar 12 % biss tal-volum totali ta' produzzjoni ta' ċelloli. Għaldaqstant, minkejja l-prezzijiet baxxi matul il-PI, dan seta' kellu impatt limitat biss fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Għalhekk, l-argumenti f'dan ir-rigward kellhom jiġu rifjutati.
Tabella 13-a
Moduli
2009
2010
2011
PI
Volumi ta' moduli ta' esportazzjoni f'MW
989
1 279
1 157
1 148
(Indiċi 2009 = 100)
100
129
117
116
Prezz medju ta' esportazzjoni (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Indiċi 2009 = 100)
100
76
59
49
Sors: Europressedienst
Tabella 13-b
Ċelloli
2009
2010
2011
PI
Volumi ta' ċelloli ta' esportazzjoni f'MW
62
320
315
238
(Indiċi 2009 = 100)
100
516
508
384
Prezz medju ta' esportazzjoni (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
61
47
Sors: Europressedienst
(716)
Għal dawn ir-raġunijiet, instab li l-impatt tal-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma kienx tali li jikkontribwixxi għad-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, l-argumenti tal-partijiet f'dan ir-rigward kellhom jiġu rifjutati.
5.3.12. L-iskoperta ta' depożiti ta' gass tax-shale fl-Unjoni
(717)
Parti interessata minnhom iddikjarat li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkaġunat mill-iskoperta ta' depożiti ta' gass tax-shale fl-Unjoni u l-prospettiva ta' żieda tal-produzzjoni ta' gass tax-shale rħis fl-Unjoni naqqas l-investimenti pubbliċi u privati fi proġetti tal-enerġija rinnovabbli.
(718)
L-investigazzjoni sabet li l-konsum għall-prodott investigat żdied b'mod sostanzjali matul il-perjodu kkunsidrat, kif diġà ntqal fil-premessa (509) hawn fuq. Barra minn hekk, l-investigazzjoni ma sabet l-ebda evidenza fattwali li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien dovut għall-iskopertura ta' depożiti tal-gass tax-shale fl-Unjoni. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
5.3.13. L-Iskema tal-Unjoni Ewropea għan-Negozjar ta' Emissjonijiet (ETS)
(719)
L-istess parti ddikjarat li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkaġunat mill-investimenti baxxi fil-produzzjoni tal-enerġija solari minħabba l-prezzijiet baxxi tas-suq għall-krediti ta' emissjonijiet tal-karbonju tal-Iskema tal-Unjoni Ewropea għan-Negozjar ta' Emissjonijiet ta' CO2.
(720)
Madankollu ma kienet ipprovduta l-ebda evidenza u l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda ċirkustanza fattwali li tikkonferma dawn l-allegazzjonijiet. Għall-kuntrarju, l-investigazzjoni wriet li l-konsum tal-prodott investigat kien qiegħed jiżdied b'mod sostanzjali matul il-perjodu kkunsidrat. Għal dawn ir-raġunijiet, il-pretensjoni ġiet rifjutata.
5.3.14. Deċiżjonijiet maniġerjali
(721)
Uħud mill-partijiet interessati ddikjaraw li d-dannu materjali mġarrab minn tal-inqas wieħed mill-produtturi tal-Unjoni kien ikkaġunat minn deċiżjonijiet maniġerjali ħżiena. Dawn l-allegazzjonijiet kienu bbażati fuq il-kontijiet annwali, xi informazzjoni li tinsab f'ittra mibgħuta minn azzjonist tal-kumpanija lill-azzjonisti l-oħrajn u artiklu mill-istampa.
(722)
L-ebda parti mill-informazzjoni fil-fajl ma weriet li xi waħda mid-deċiżjonijiet maniġerjali tal-kumpanija kkonċernata kienet mhux tas-soltu jew imprudenti jew kellha impatt fuq l-industrija sħiħa tal-Unjoni. Għaldaqstant, l-argumenti f'dan ir-rigward ġew rifjutati.
5.3.15. Politiki oħrajn tal-gvern
(723)
Parti interessata minnhom iddikjarat li d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkaġunat minn politiki oħrajn tal-gvern bħal politiki dwar l-enerġija rinnovabbli, politiki mmirati għat-tħeġġiġ tal-innovazzjoni, politiki ta' tnaqqis tal-burokrazija, politiki ta' tħaffif tan-negozjar u regolamenti dwar l-aċċess għall-grilja, peress li dawn il-politiki jibbenefikaw lill-produtturi esportaturi. Madankollu, anki li kieku kien minnu li wħud mill-politiki ddikjarati setgħu ħaffew l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn u t-tkabbir ġenerali tal-industrija solari, dawn il-politki kienu jibbenefikaw ukoll l-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, dawn il-politiki ma għandhomx ikunu jfissru li t-tali importazzjonijiet fl-Unjoni jsiru bi prezzijiet sussidjati dannużi. Għaldaqstant, l-argumenti f'dan ir-rigward ġew rifjutati.
5.3.16. Argumenti oħrajn
(724)
Parti interessata minnhom iddikjarat li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien dovut għall-iżvantaġġ tal-imgħoddi u n-nuqqas ta' appoġġ politiku mill-Kummissjoni Ewropea fis-snin ta' qabel. Din il-parti ddikjarat ukoll li minbarra l-iskemi nazzjonali ta' appoġġ, anki l-popolazzjoni, il-PDG, il-konsum tal-elettriku, l-opportunitajiet ta' finanzjament u l-kollegabbiltà mal-grilja huma fatturi importanti f'kull suq. Madankollu, il-parti ta' hawn fuq ma rnexxilhiex tissostanzja d-dikjarazzjonijiet tagħha li għaldaqstant ġew rifjutati.
(725)
Wara d-divulgazzjoni finali, l-istess parti interessata saħqet li d-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni kien dovut għall-iżvantaġġ preċedenti. Madankollu, il-pretensjoni la ġiet analizzata u lanqas sostanzjata, għaldaqstant kellha tiġi rifjutata.
5.4. Valutazzjoni kumulattiva ta' dawk il-fatturi l-oħrajn li nstabu li jikkontribwixxu għal dannu
(726)
L-investigazzjoni wriet li l-fatturi l-oħrajn li ġejjin jaf ikkontribwew għad-dannu: L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mit-Tajwan; It-tnaqqis fil-livell tal-FIT; Il-kuntratti tal-polisiliċju għal terminu twil ta' numru limitat ta' produtturi tal-Unjoni; il-kriżi finanzjarja u ekonomika.
(727)
Kif intwera hawn fuq fit-Taqsimiet 5.3.1 rispettivament 5.3.7, il-kontribuzzjoni possibbli tal-importazzjonijiet mit-Tajwan u ta' kuntratti tal-polisiliċju għal terminu twil ta' numru limitat ta' produtturi tal-Unjoni huma, l-aktar, marġinali, peress li kwalunkwe impatt tagħhom kien mifrux ulterjorment tul il-katina tal-valur.
(728)
Fir-rigward tal-kriżi ekonomika u finanzjarja, l-investigazzjoni wriet li r-raġuni ewlenija għad-diffikultajiet tal-industrija tal-Unjoni fl-aċċess għall-kapital meħtieġ għall-investimenti kienet l-importazzjonijiet issussidjati, li ma ħallewx lill-industrija tal-Unjoni tbigħ il-prodotti tagħha bi prezzijiet profittabbli meta s-suq tal-Unjoni wera rati ta' tkabbir b'saħħithom (2009-2011).
(729)
Fir-rigward tal-FIT, il-partijiet terzi ma setgħux juru li l-livelli FIT matul il-PI kienu jkunu daqshekk baxxi li ma kinux iħallu lill-produtturi tal-Unjoni jbigħu l-prodott ikkonċernat bi prezzijiet mhux dannużi. L-Istituzzjonijiet huma tal-fehma li t-tnaqqis fil-livelli tal-FIT jista' jispjega d-domanda mnaqqsa, peress li l-investimenti f'ċerti postijiet ma baqgħux vijabbli. Madankollu, ma jistgħux ikissru r-rabta kawżali, anki jekk jittieħdu flimkien ma' fatturi oħrajn li nstabu li jikkontribwixxu għad-dannu, peress li kienu għadhom f'livell fejn, mingħajr l-importazzjonijiet issussidjati, il-produtturi tal-Unjoni setgħu jbigħu l-prodotti tagħhom bi prezzijiet mhux dannużi.
(730)
Għalhekk, anki jekk l-effett kumulattiv tal-erba' fatturi l-oħra li possibbilment jikkontribwixxu għad-dannu huwa vvalutat, ir-rabta kawżali bejn is-sussidju u d-dannu mhijiex miksura.
5.5. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(731)
L-investigazzjoni stabbiliet rabta kawżali bejn id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet issusidjati mir-RPĊ. Kawżi possibbli oħrajn ta' dannu, bħal importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn, importazzjonijiet mhux sussidjati mir-RPĊ, il-konsum, it-tariffi “feed-in”, appoġġ finanzjarju ieħor mogħti lill-industrija tal-Unjoni, kapaċità żejda, l-impatt tal-prezzijiet tal-materja prima, dannu awtoinflitt, kompetizzjoni minn rita rqiqa, il-kriżi finanzjarja u l-effetti tagħha, il-prestazzjoni tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni, l-iskoperta ta' depożiti ta' gass tax-shale fl-Unjoni, deċiżjonijiet maniġerjali, l-Iskemi tal-Unjoni Ewropea għan-Negozjar ta' Emissjonijiet, politiki oħrajn tal-gvernijiet ġew analizzati u l-ebda kawża minnhom ma nstabet li hija tali li tkisser ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(732)
L-effetti kollha tal-fatturi ta' dannu ħlief l-importazzjonijiet issussidjati ġew analizzati b'mod individwali u kollettiv. Għaldaqstant, qiegħed jiġi konkluż li l-valutazzjoni kollettiva tal-fatturi kollha li seta' kellhom impatt fuq is-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni (jiġifieri, importazzjonijiet ta' pajjiżi terzi, FITs, impatt tal-prezzijiet tal-materja prima, kriżi finanzjarja) kollettivament tonqos milli tispjega d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni b'mod partikolari f'termini ta' prezzijiet baxxi u telf finanzjarju minħabba l-penetrazzjoni ta' importazzjonijiet bi prezz baxx fi kwantitajiet sinifikanti tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ. Fuq il-bażi tal-analiżi ta' hawn fuq, li kif xieraq għamlet distinzjoni u sseparat l-effetti tal-fatturi magħrufa kollha dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet sussidjati, għalhekk kien konkluż li kien hemm rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
6. INTERESS TAL-UNJONI
6.1. Kummenti preliminari
(733)
B'konformità mal-Artikolu 31 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk, minkejja s-sejbiet ta' hawn fuq dwar is-sussidju dannuż, kinux jeżistu raġunijiet validi għall-konklużjoni li ma kienx fl-interess tal-Unjoni li tadotta miżuri kompensatorji f'dan il-każ partikolari. Għal dan l-għan, u b'konformità mal-Artikolu 31(1) tar-Regolament bażiku, l-analiżi tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tad-diversi interessi kollha involuti, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, kumpaniji fis-swieq upstream u downstream għas-settur PV, l-importaturi, l-utenti u l-konsumaturi tal-prodott ikkonċernat.
(734)
Madwar 150 operatur għarrfu bil-preżenza tagħhom wara l-bidu tal-investigazzjoni antidumping parallela u ġew ikkunsidrati kif xieraq fil-qafas tal-investigazzjoni kurrenti. Intbagħtu kwestjonarji speċifiċi lil importaturi mhux relatati, operaturi upstream (inkluż produttur tal-materja prima u fornituri tat-tagħmir tal-produzzjoni għall-prodott investigat), operaturi downstream (inklużi żviluppaturi ta' proġetti u installaturi) u BEUC, organizzazzjoni tal-konsumatur. Tliet assoċjazzjonijiet li jirrappreżentaw bosta operaturi (l-industrija tal-Unjoni, operaturi upstream u downstream) fis-settur PV issottomettew informazzjoni.
(735)
Ġie ddikjarat li l-valutazzjoni tal-interess tal-Unjoni ma kinitx ibbażata fuq numru rappreżentattiv ta' operaturi.
(736)
Il-Kummissjoni kkuntattjat l-operaturi differenti b'dan il-mod li ġej.
(737)
Fir-rigward ta' operaturi upstream u downstream: kif intqal hawn fuq fil-premessa (734), il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji speċifiċi lil madwar 150 operatur inklużi dawk l-importaturi mhux relatati li għarrfu bil-preżenza tagħhom wara l-bidu tal-investigazzjoni, u li għalhekk kellhom l-opportunità li jipprovdu d-dejta rilevanti lill-Kummissjoni. Daħlu wieħed u għoxrin tweġiba għall-kwestjonarju. Barra minn hekk, mhux biss it-tweġibiet tal-kwestjonarji ttieħdu inkunsiderazzjoni fl-investigazzjoni, iżda anki kummenti u sottomissjonijiet verifikabbli u sostanzjati kif suppost ipprovduti minn partijiet interessati sad-dati ta' skadenza, irrispettivament jekk dawn il-partijiet weġbux għall-kwestjonarju jew le. B'mod partikolari, l-AFASE bagħtet kummenti lill-Kummissjoni f'isem il-membri tagħha - l-operaturi PV li kienu analizzati wkoll.
(738)
Rigward l-importaturi mhux relatati, kif stipulat fil-premessa (25) hawn fuq, il-Kummissjoni kkuntattjat lil kull wieħed mill-250 importatur mhux relatat imsemmija mill-ilmentatur u għażlet kampjun provviżorju b'konformità mal-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku biex tkopri l-ikbar volum rappreżentattiv ta' importazzjonijiet li raġonevolment seta' jiġi investigat matul iż-żmien għad-dispożizzjoni. Madankollu, waħda biss mill-kumpaniji magħżula b'mod provviżorju kienet, wara l-verifika, ikkonfermata bħala importatur mhux relatat. F'fażi aktar tard tal-investigazzjoni, importaturi mhux relatati oħrajn, li għall-ewwel issottomettew formola ta' kampjunar fl-istadju tal-bidu iżda li ma kinux fil-kampjun, kienu mistiedna jikkooperaw iktar fl-investigazzjoni. Sitta minnhom qablu u rċevew kwestjonarju, u ħamsa ssottomettew tweġiba li tlieta minnhom kienu kkunsidrati bħala kompluti b'mod suffiċjenti. Il-kampjun definittiv tal-importaturi mhux relatati għalhekk jinkludi erba' importaturi mhux relatati, li jirrappreżentaw firxa ta' 2 % sa 5 % tal-importaturi tal-prodott ikkonċernat. Fir-rigward ta' dak il-perċentwal baxx, wieħed għandu jżomm f'moħħu li l-biċċa l-kbira tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat ġewwa l-Unjoni ma seħħewx permezz ta' importaturi mhux relatati.
(739)
Fi ftit kliem, għall-analiżi tal-interess tal-Unjoni, bħala bażi ntużat l-informazzjoni li ġejja:
-
it-tweġibiet għall-kwestjonarju riċevuti minn tmien prodotturi tal-Unjoni fil-kampjun u erba' importaturi mhux relatati kif ukoll ir-risposti għall-kwestjonarju speċifiku riċevuti minn tmien operaturi upstream u tlettax-il operatur downstream (seba' żviluppaturi/installaturi tal-proġetti; sitt fornituri tas-servizzi li huma attivi wkoll fis-settur PV) minn 150 operatur li resqu wara l-bidu u rċevew il-kwestjonarji speċifiċi;
-
id-dejta vverifikata matul il-verifika fuq il-post ta' tmien produtturi tal-Unjoni, importatur mhux relatat wieħed, żewġ operaturi upstream, erba' operaturi downstream (żviluppaturi/installaturi tal-proġett) u assoċjazzjonii waħda (ara l-premessa (17) għar-Regolament antidumping provviżorju u l-premessa (29) ta' hawn fuq)
-
id-dejta dwar l-interess tal-Unjoni sottomessa minn partijiet interessati oħrajn, inkluż l-assoċjazzjonijiet, kif ukoll dejta disponibbli pubblikament dwar l-evoluzzjoni tas-suq tal-PV fl-Ewropa, b'mod partikolari: Il-Prospetti tas-Suq Globali għall-Fotovoltaċji 2013-2017 (Global Market Outlook for Photovoltaics 2013-2017) tal-EIPA.
6.2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(740)
L-industrija tal-Unjoni tħaddem direttament madwar 21 000 ruħ fil-PI fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili.
(741)
L-investigazzjoni stabbiliet li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali kkaġunat mill-importazzjonijiet sussidjati mill-pajjiż ikkonċernat matul il-PI. Huwa mfakkar li numru ta' indikaturi tad-dannu wrew xejra negattiva matul il-perjodu kkunsidrat. B'mod partikolari, l-indikaturi tad-dannu relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw, bħall-profittabbiltà, il-fluss tal-flus u r-redditu fuq l-investimenti kienu affettwati bis-serjetà. Il-produtturi tal-Unjoni ta' moduli u ċelloli kienu qegħdin jagħmlu t-telf fl-2011 u fil-PI. Konsegwentement, uħud mill-produtturi tal-Unjoni diġà kellhom jagħlqu l-faċilitajiet ta' produzzjoni tagħhom filwaqt li oħrajn ħabbtu wiċċhom ma' insolvenza. Fin-nuqqas ta' miżuri, tgħarriq ulterjuri fis-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni jidher li huwa ferm probabbli.
(742)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta' dazji ta' miżuri kompensatorji se jreġġa' lura l-kundizzjonijiet tal-kummerċ ġust fis-suq tal-Unjoni, u dan jippermetti lill-industrija tal-Unjoni sabiex tallinja l-prezzijiet tal-prodott simili biex jirriflettu l-kostijiet tal-produzzjoni u b'hekk ittejjeb il-profittabbiltà tagħha. Jista' jkun mistenni li l-impożizzjoni ta' miżuri kompensatorji tkun tippermetti lill-industrija tal-Unjoni sabiex terġa' tikseb tal-inqas parti mis-sehem mis-suq mitluf matul il-perjodu kkunsidrat, b'impatt pożittiv fuq is-sitwazzjoni finanzjarja ġenerali tagħha. Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni għandu jkollha aċċess aħjar għall-kapital u tkompli tinvesti fir-R&Ż u l-innovazzjoni fis-suq PV. Fl-aħħar nett, l-investigazzjoni indikat ukoll il-possibbiltà ta' bidu ġdid għall-attività kummerċjali tal-produtturi tal-Unjoni li kellhom iwaqqfu l-produzzjoni minħabba l-pressjoni tal-importazzjonijiet Ċiniżi. B'mod ġenerali, f'dan ix-xenarju, mhux talli l-21 000 impjieg eżistenti tal-industrija tal-Unjoni (fil-PI) ikunu salvagwardjati iżda jkun hemm ukoll prospett raġonevoli għal espansjoni ulterjuri fil-produzzjoni u żieda fl-impjiegi.
(743)
Jekk ma jkunux imposti miżuri, huwa mistenni telf ulterjuri fis-sehem mis-suq b'tgħarriq ulterjuri tal-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni. Dan ma jkunx sostenibbli fit-terminu qasir sa medju. Bħala konsegwenza, minbarra n-numru kbir tal-produtturi tal-Unjoni li diġà kienu mġiegħla joħorġu mis-suq, produtturi oħrajn jistgħu jkunu qegħdin jaffaċċjaw insolvenza li fit-terminu qasir sa medju twassal għall-għibien probabbli tal-industrija tal-Unjoni bl-impatt sinifikanti konsegwenti tal-impjiegi eżistenti.
(744)
Uħud mill-partijiet interessati kkontestaw li l-industrija tal-Unjoni tkun kapaċi tibbenefika minn kwalunkwe miżura kompensatorja billi argumentat li (i) il-miżuri se jbaxxu d-domanda għal prodotti PV fl-Unjoni u għaldaqstant, l-industrija tal-Unjoni mhux ser jirnexxilha żżid il-bejgħ tagħha, (ii) l-industrija tal-Unjoni għandha faċilitajiet ta' produzzjoni żgħar u għaldaqstant, mhijiex se tkun kapaċi tlaħħaq mad-domanda għal ċerti tipi ta' installazzjonijiet bħal installazzjonijiet kummerċjali fuq il-bjut u dawk kbar immuntati fuq l-art, (iii) il-produtturi tal-Unjoni mhumiex “bankabbli” (iv) l-impożizzjoni ta' dazji fuq ċelloli se żżid de facto l-kost tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni ta' moduli u tagħmilhom inqas attraenti għall-konsumaturi, (v) fil-każ ta' tnaqqis sinifikanti tal-importazzjonijiet Ċiniżi, il-produtturi minn pajjiżi terzi oħrajn aktarx li se jisfruttaw il-vantaġġ ta' inqas importazzjonijiet mir-RPĊ.
(745)
Rigward id-dikjarazzjoni li l-miżuri se jbaxxu d-domanda għal prodotti PV fl-Unjoni u, għaldaqstant, l-industrija tal-Unjoni mhux se tkun kapaċi żżid il-bejgħ tagħha, ġie osservat li l-partijiet ma kienu kapaċi jipprovdu l-ebda evidenza dwar l-eżistenza ta' rabta diretta bejn l-impożizzjoni ta' miżuri u t-tnaqqis fid-domanda għal prodott PV li mas-snin uriet li hija influwenzata minn bosta fatturi.
(746)
Bi tweġiba għad-dikjarazzjoni li l-industrija tal-Unjoni għandha faċilitajiet ta' produzzjoni żgħar u għaldaqstant mhijiex kapaċi tlaħħaq mad-domanda għal ċerti tipi ta' installazzjonijiet bħal installazzjonijiet kummerċjali fuq il-bjut u dawk kbar immuntati fuq l-art, ta' min jinnota li l-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni għandha l-kapaċità li tforni kemm l-installazzjonijiet kummerċjali u industrijali (bejn 40 kW u 1 MW) kif ukoll l-installazzjonijiet tas-segment tas-suq tal-utilitajiet (1 MW u 10 MW). Barra minn hekk, l-investigazzjoni ma wrietx li l-prodotti forniti mill-manifatturi differenti ma jistgħux jintużaw fl-istess proġett. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(747)
L-argument li l-industrija tal-Unjoni ma tibbenefikax mill-miżuri għaliex il-produtturi tal-Unjoni mhumiex “bankabbli” u li l-fondi tal-investimenti ma jaċċettawx li jiffinanzjaw proġetti li jużaw moduli magħmula fl-UE ma kienx sostanzjat. Xorta waħda, huwa mistenni li l-impożizzjoni ta' miżuri se treġġa' lura kundizzjonijiet ġusti tas-suq li għandhom iserrħu ras l-investituri, inkluż mis-settur bankarju dwar il-ħila tal-industrija tal-Unjoni sabiex tiżviluppa proġetti vijabbli. Għal dawn ir-raġunijiet, dan l-argument ġie rifjutat.
(748)
B'referenza għad-dikjarazzjoni li l-impożizzjoni ta' dazji fuq ċelloli se żżid de facto l-kost tal-produzzjoni tal-produtturi ta' moduli tal-Unjoni u tagħmilhom inqas attraenti għall-konsumaturi, filwaqt li mhuwiex eskluż li ċerta żieda fil-prezzijiet tista' sseħħ wara l-impożizzjoni tad-dazji, għandu jiġi kkunsidrat ukoll li s-sorsi pubblikament disponibbli jindikaw li x-xejra tal-prezzijiet tal-moduli u ċ-ċelloli nieżla 'l isfel. B'hekk, anki jekk il-kost taċ-ċelloli jaf jiżdied minħabba l-miżuri, ix-xejra ġenerali ta' tnaqqis tal-prezzijiet għandha tirriżulta f'inqas kostijiet tal-moduli. Il-produtturi involuti jistgħu jiddeċiedu li joriġinaw iċ-ċelluli tagħhom fl-Unjoni, u mhux aktar mir-RPĊ. Fl-aħħar nett, huwa mistenni li l-impożizzjoni ta' miżuri se ssaħħaħ l-użu tal-kapaċità tal-produtturi taċ-ċelloli fl-Unjoni u b'hekk iżżid l-ekonomiji tal-kobor tagħhom u b'hekk jonqsu l-kostijiet. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(749)
L-argument li f'każ ta' tnaqqis sinifikanti fl-importazzjonijiet Ċiniżi wara l-impożizzjoni ta' miżuri, il-pajjiżi terzi l-oħrajn aktarx se jisfruttaw dan il-vantaġġ minflok l-industrija tal-Unjoni ma kienx ikkonfermat mill-investigazzjoni. L-investigazzjoni ma sabet l-ebda indikazzjoni ċara li l-pajjiżi terzi l-oħrajn imbagħad jidderieġu l-esportazzjonijiet tagħhom bil-qawwa lejn is-suq tal-Unjoni, speċjalment jekk tittieħed inkunsiderazzjoni l-espansjoni probabbli ta' swieq ta' pajjiżi terzi oħrajn, speċjalment l-Asja, kif imbassar mis-sorsi pubblikament disponibbli. Fl-aħħar nett, ma hemm l-ebda indikazzjoni li anki jekk l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn jiżdiedu minħabba tnaqqis tal-importazzjonijiet miċ-Ċina, l-industrija tal-Unjoni mhijiex se tkun kapaċi tikkompeti mal-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi.
(750)
Bi tweġiba għad-divulgazzjoni finali, xi partijiet argumentaw li mhuwiex realistiku li tkun mistennija l-feġġa ta' industrija tal-Unjoni sostenibbli li timmanifattura moduli u ċelloli minħabba li ma hemm l-ebda investitur razzjonali li jinvesti fil-produtturi tal-Unjoni li allegatament ibatu minn struttura ta' spejjeż mhux favorevoli u għalhekk ma jistgħux jipproduċu bi prezzijiet kompetittivi. L-investigazzjoni ma kkonfermatx li l-industrija tal-Unjoni qiegħda ssofri minn struttura tal-ispejjeż mhux favorevoli, kif spjegat fil-premessi (202) u (203) għar-Regolament antidumping provviżorju. Għalhekk, in-nuqqas ta' importazzjonijiet issussidjati u l-użu tal-kapaċitajiet ta' produzzjoni b'mod prevalenti għandhom iġibu ekonomiji ta' daqs kbir u jippermettu l-ħolqien ta' industrija tal-Unjoni sostenibbli. Minħabba dan ta' hawn fuq, l-argument ġie rifjutat.
(751)
Parti minnhom argumentat li d-domanda fl-Unjoni hija mmexxija mill-iżvilupp tal-FITs u r-redditu mistenni fuq l-investiment mill-investituri huwa marbut ma' dan l-iżvilupp. B'mod partikolari, din iddikjarat li jekk il-prezzijiet jiżdiedu fl-Unjoni, minħabba d-dazji, u l-FITs ma jsegwux din iż-żieda wkoll, id-domanda se tonqos u l-industrija tal-Unjoni mhux se tibbenefika mid-dazji imposti.
(752)
Bi tweġiba għad-dikjarazzjoni ta' hawn fuq, ġie osservat li minkejja l-korrelazzjoni bejn il-livell ta' FITs u d-domanda għall-installazzjonijiet tal-PV, l-evidenza miġbura matul l-investigazzjoni tindika li d-domanda fil-ġejjieni se tkun dejjem inqas dipendenti fuq l-FITs u skemi ta' appoġġ oħrajn peress li l-parità mal-grilja aktarx li se tkun intlaħqet minn ċerti tipi ta' installazzjonijiet f'bosta postijiet fl-Unjoni. Barra minn hekk, ir-redditu mistenni fuq l-investiment għandu jkun ibbażat fuq prezzijiet tas-suq ekwu. Fl-aħħar nett, filwaqt li mhuwiex eskluż li jista' jkun hemm ċerta żieda fil-prezzijiet wara l-impożizzjoni tal-miżuri, ta' min jinnota li s-sorsi disponibbi pubblikment jindikaw li x-xejra ġenerali tal-prezzijiet hija waħda ta' tnaqqis. Għaldaqstant, l-argument ġie rifjutat.
(753)
Il-partijiet interessati indikaw li minħabba li d-domanda għall-pannelli solari hija mmexxija minn skemi ta' sostenn, b'mod partikolari FIT, u mil-livell tal-prezzijiet tal-elettriku għall-konsumatur finali (li jiddeterminaw il-parità mal-grilja), l-elastiċità tal-prezzijiet tad-domanda tista' tkun għolja ħafna. Billi huwa korrett li żieda importanti fil-prezzijiet tista' twassal għal tnaqqis importanti fid-domanda peress li n-natura partikolari tas-suq indikata minn dawk il-partijiet interessati, l-argument irid jiġi rifjutat peress li ma tantx huwa probabbli li ż-żidiet fil-prezzijiet ikkawżati mill-miżuri jkunu importanti, għar-raġunijiet li ġejjin. L-ewwel nett, is-sorsi disponibbli kollha jikkonfermaw li t-tnaqqis importanti fil-prezzijiet għall-prodott ikkonċernat matul il-PI u mill-PI sa llum se jkomplu. It-tieni nett, l-effett ekonomiku tal-impriża li tkun ġiet aċċettata mill-Kummissjoni huwa li l-produtturi esportaturi Ċiniżi jfornu l-prodott ikkonċernat bi prezz minimu ta' importazzjoni ta' anqas minn 60 c/W, li huwa ferm aktar baxx milli ġie osservat matul il-PI, b'volum li jikkorrispondi bejn wieħed u ieħor għas-sehem tas-suq kurrenti. F'dan il-livell ta' prezzijiet, huwa diffiċli li d-domanda tonqos b'mod sinifikanti, peress li dak il-livell ta' prezzijiet jiżgura domanda suffiċjenti kemm taħt il-livell kurrenti ta' sostenn ipprovdut mill-iskemi ta' sostenn kif ukoll taħt il-livell kurrenti ta' parità mal-grilja. Barra minn hekk, il-prezz tal-elettriku għall-konsumaturi finali huwa mistenni li jiżdied, billi l-prezz tal-prodott ikkonċernat huwa mistenni li jonqos. Permezz ta' formula ta' indiċizzazzjoni, l-impriża tiżgura li jitqies it-tnaqqis ulterjuri fil-prezz tal-prodott ikkonċernat għall-prezz minimu ta' importazzjoni. Għalhekk, dawn l-argumenti jridu jiġu rifjutati.
(754)
Bosta partijiet interessati argumentaw li l-interess tal-industrija tal-Unjoni mhuwiex sinifikanti peress li l-valur miżjud maħluq mill-industriji upstream u downstream huwa ferm iktar sinifikanti mill-valur miżjud maħluq mill-industrija tal-Unjoni fil-katina tal-valur PV. L-argument li l-bosta segmenti fis-settur PV għandhom valur miżjud mhijiex ikkontestata. L-investigazzjoni stabbilixxiet li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali kkaġunat minn prattiki kummerċjali inġusti. Tabilħaqq, uħud mill-produtturi tal-Unjoni diġà kienu mġiegħla jieqfu u fin-nuqqas ta' miżuri, jidher li żgur se jkun hemm iktar tgħarriq. Minħabba li s-segmenti kollha fis-settur PV huma relatati mill-qrib, l-għibien tal-produzzjoni tal-Unjoni tkun ta' dannu għas-settur PV sħiħ li jsir kompletament dipendenti fuq provvista esternalizzata. Għaldaqstant, għal raġunijiet ta' sigurtà tal-provvista, l-argument ġie rifjutat.
(755)
Bi tweġiba għad-divulgazzjoni finali, parti interessata minnhom tenniet id-dikjarazzjoni li l-valur miżjud ogħla maħluq mill-industrija downstream u upstream, meta mqabbel mal-industrija tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat, hija rilevanti dwar jekk għandhomx jiġu imposti dazji kumpensatorji. F'dan ir-rigward, huwa kkonfermat li fil-valutazzjoni tal-interess tal-Unjoni, l-Istituzzjonijiet sabu bilanċ bejn il-konsegwenzi pożittivi u negattivi, li jista' jkollhom id-dazji fuq id-diversi operazzjonijiet ekonomiċi. Billi l-impatt fuq l-industrija upstream u downstream huwa limitat, il-miżuri se jagħtu l-opportunità lill-industrija tal-Unjoni biex tirkupura minn sussidju dannuż.
(756)
Parti minnhom ikkontestat in-numru ta' impjiegi li jkunu salvagwardjati mill-impożizzjoni ta' miżuri. Din iddikjarat li l-industrija tal-Unjoni tħaddem madwar 6 000 persuna, u mhux 25 000 kif irrapportat fil-premessa (229) għar-Regolament antidumping Provviżorju.
(757)
Madankollu ma ġiet ipprovduta l-ebda evidenza biex issostni d-dikjarazzjoni ta' hawn fuq, u għalhekk twarrbet. Ġie ċċarat li fid-dawl tal-esklużjoni tal-wejfers mill-ambitu tal-prodott, l-impjiegi fl-industrija tal-Unjoni ammontaw għal madwar 21 000 impjegat matul il-PI. Il-partijiet interessanti ma pprovdew l-ebda prova li n-numru ta' impjegati fl-industrija tal-Unjoni tbiddel b'mod sinifikanti wara l-PI.
(758)
Bħala konklużjoni, l-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni batiet danni materjali minħabba l-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ, hekk kif ma rnexxilhiex tirkupra l-investiment permezz ta' bejgħ profittabbli. Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta' miżuri se treġġa' lura l-kundizzjonijiet tal-kummerċ ġust fis-suq tal-Unjoni, u dan se jippermetti lill-industrija tal-Unjoni tikkompeti f'sitwazzjoni fejn kulħadd ikun indaqs. It-tnaqqis probabbli fl-importazzjonijiet mir-RPĊ għandu jippermetti lill-industrija tal-Unjoni żżid il-bejgħ tagħha fl-Unjoni u b'hekk tuża aħjar il-kapaċitajiet ta' produzzjoni disponibbli fit-terminu qasir. Min-naħa l-oħra, dan jista' jġib miegħu ekonomiji tal-kobor. Filwaqt li huwa possibbli li l-prezzijiet tal-prodott simili jiżdiedu f'perjodu qasir ta' żmien minħabba l-miżuri, ix-xejra ġenerali ta' tnaqqis tal-prezzijiet aktarx li tinżamm anki għaliex se jkun hemm, minn naħa, it-tnaqqis ulterjuri tal-kost tal-produzzjoni tal-prodott investigat, u, min-naħa l-oħra, il-pressjoni kompetittiva mill-produtturi ta' pajjiżi terzi, li jkunu qegħdin jikkompetu wkoll fis-suq tal-Unjoni.
(759)
Għaldaqstant, ġie konkluż li l-impożizzjoni ta' miżuri kompensatorji definittivi tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
6.3. L-interess ta' importaturi mhux relatati
(760)
Kif stipulat fil-premessa (26) hawn fuq, ġiet analizzata s-sitwazzjoni tal-importaturi fil-kampjun.
(761)
B'mod ġenerali, matul il-PI, l-attività tal-erba' importaturi mhux relatati li kkooperaw li huma relatati mal-prodott ikkonċernat varjat bejn 60 % u 100 % tan-negozju totali tagħhom. Barra minn hekk, l-erba' importaturi mhux relatati li kkooperaw ġabu mir-RPĊ bejn 16 % sa 100 % tal-importazzjonijiet ta' moduli totali tagħhom, b'wieħed biss li ġab esklussivament mill-pajjiż ikkonċernat. Bħala medja, l-profittabbiltà tal-erba' importaturi mhux relatati li kkooperaw li hija relatata mal-prodott ikkonċernat kienet ta' 2,3 % fil-PI.
(762)
Tressaq argument li l-impożizzjoni ta' miżuri fuq il-prodott ikkonċernat se taffettwa b'mod negattiv l-attività kummerċjali tal-importaturi. L-ewwel nett, l-impożizzjoni ta' dazji ma għandhiex tirriżulta fl-eliminazzjoni tal-importazzjonijiet kollha mir-RPĊ. It-tieni nett, għad li jista' jkun mistenni li l-impożizzjoni ta' miżuri jista' jkollha effett negattiv fuq is-sitwazzjoni finanzjarja tal-importaturi li jimportaw biss mir-RPĊ, fid-dawl taż-żieda possibbli fl-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn, l-importaturi li jġibu mir-RPĊ għandhom ikunu fil-pożizzjoni li jibdlu s-sorsi tal-provvista tagħhom.
(763)
Parti interessata minnhom argumentat li l-impatt tad-dazji fuq l-importaturi mhux relatati kien sottovalutat peress li ma hemm ebda sors alternattiv immedjat ta' provvista li jista' jieħu post l-importazzjonijiet Ċiniżi tal-prodott ikkonċernat jekk jiġu imposti dazji u l-bidla ta' sors tal-provvista hija diffiċli fid-dawl tal-fatt li l-produzzjoni l-kbira hija bbażata fir-RPĊ u dan ikun jinvolvi kostijiet sinifikanti addizzjonali.
(764)
F'dan ir-rigward, huwa mfakkar li l-impożizzjoni ta' miżuri ma għandhiex tirriżulta fl-għibien tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ. L-investigazzjoni indikat li t-tnaqqis possibbli tal-importazzjonijiet mir-RPĊ se jkollu impatt b'mod partikolari fuq dawk l-importaturi li jġibu l-prodott ikkonċernat esklussivament mir-RPĊ, li huwa l-każ ta' wieħed minn kull erba' importaturi mhux relatati li kkooperaw biss. Rigward l-impatt tal-miżuri fuq is-sitwazzjoni finanzjarja tal-importaturi mhux relatati, ma ġiex eskluż li dan jista' jkun negattiv, iżda ġie konkluż li fil-parti l-kbira dan se jiddependi fuq il-kapaċità tagħhom li jibdlu s-sorsi tal-provvista jew li jgħaddu tal-inqas parti miż-żieda possibbli fil-prezzijiet lill-klijenti tagħhom. Għall-operaturi li jimportaw il-prodott anki minn sorsi oħrajn minbarra r-RPĊ jew li jimportaw ukoll prodotti oħrajn minbarra l-prodott ikkonċernat, l-impatt se ikompli jiġi limitat. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkunsidra li minkejja li x'aktarx ikun hemm impatt negattiv fuq l-importaturi tal-prodott ikkonċernat, dan l-impatt, bħala medja, se jibqa' limitat.
(765)
Importatur mhux relatat minnhom argumenta li jeħtieġ żmien tax-xogħol u investiment finanzjarju sinifikanti qabel jaċċetta l-prodotti ta' fornitur ġdid. F'dan ir-rigward, saret dikjarazzjoni bi tweġiba għad-divulgazzjoni finali li ġiet ipprovduta evidenza rilevanti lit-tim ta' verifika meta saret iż-żjara fuq il-post fuq ir-rekwiżit ta' ttestjar twil li importatur għandu jagħmel qabel ma jieħu d-deċiżjoni li jforni minn esportatur partikolari.
(766)
Ġie rikonoxxut li t-twaqqif ta' relazzjoni ġdida bejn importatur u fornitur jista' jinvolvi kostijiet addizzjonali u investiment ta' żmien (pereżempju fl-ittestjar tal-prodott). Madankollu, dan ma jegħlibx il-bżonn li titreġġa' lura kompetizzjoni ġusta fis-suq. Fl-istess ħin, il-bidla tal-fornituri tidher li hija riskju normali kkalkolat f'attività professjonali tal-importatur u hija relatata mal-fatt li s-suq tal-PV qiegħed jimmatura u b'hekk għaddej minn bidliet kostanti (pereżempju fallimenti, konsolidazzjonijiet) li jeħtieġu l-bidla għal fornituri ġodda. Barra minn hekk, wieħed jista' jassumi li tipi ġodda ta' moduli li jilħqu s-suq fuq bażi kostanti (li jkun fihom pereżempju karatteristiċi ta' effiċjenza ġodda) jeħtieġu li jiġu ttestjati wkoll. F'dan ir-rigward, l-ittestjar ta' prodott ġdid (anki mill-istess fornitur) jidher li huwa xi ħaġa normali aktar milli attività mhux tas-soltu. Għaldaqstant, l-argument ġie rifjutat.
(767)
Bi tweġiba għad-divulgazzjoni finali, żewġ partijiet tennew id-dikjarazzjoni li l-interess tal-importaturi mhux relatati ma kienx ikkunsidrat bix-xieraq. Parti minnhom tenniet li n-nuqqas tal-verżjoni mhux kunfidenzjali tat-tweġibiet għall-kwestjonarju mill-importaturi addizzjonali li jikkooperaw ma ppermettietx valutazzjoni xierqa mill-partijiet. Għalhekk, hemm dubju dwar il-valutazzjoni tal-Kummissjoni rigward il-possibbiltà li importazzjonijiet ta' pajjiżi terzi oħrajn fl-Unjoni jiżdiedu u b'hekk jippermettu lill-importaturi jibdlu l-fornituri tagħhom, abbażi tal-allegazzjoni li swieq terzi oħrajn qegħdin jiffjorixxu. Għal dan il-għan, il-parti ddikjarat li tali suppożizzjoni tmur kontra din il-konklużjoni stabbilita fil-premessa (749) ta' hawn fuq, jiġifieri li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn ma jkunux kbar ħafna. Parti oħra qajmet dubju dwar jekk il-Kummissjoni rrispettatx il-prinċipju ta' nondiskriminazzjoni peress li l-proċeduri tal-Unjoni ngħataw aktar prominenza fil-valutazzjoni tal-Kummissjoni mill-operaturi l-oħrajn.
(768)
L-ewwel nett, ġie kkonfermat li l-verżjoni mhux kunfidenzjali tar-risposti għall-kwestjonarji riċevuti wara l-pubblikazzjoni tar-Regolament antidumping provviżorju mill-importaturi addizzjonali li jikkooperaw kienet inkluża fil-fajl għal konsultazzjoni mal-partijiet interessati. It-tieni nett, ma hemm l-ebda kontradizzjoni bejn is-suppożizzjoni li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn jistgħu jiżdiedu meta mqabbla ma' importazzjonijiet aktar baxxi mir-RPĊ u li tali żieda ma għandhiex tkun kbira ħafna fid-dawl tad-domanda dejjem tikber għal installazzjonijiet PV madwar id-dinja. Fl-istess ħin, peress li l-industrija tal-Unjoni hija mistennija li tieħu lura xi parti mis-sehem tas-suq li qabel kienet miżmuma mill-prodotti mir-RPĊ, ma jistax jiġi eskluż xi telf għal importaturi mhux relatati. Madankollu, ġie osservat li d-daqs globali tas-suq tal-PV huwa mistenni li jkompli jikber fit-tul, hekk kif tintlaħaq parità mal-grilja f'aktar u aktar postijiet. Fl-aħħar nett, qiegħed jiġi ċċarat li, bħal f'kull investigazzjoni ta' difiża kummerċjali oħra, filwaqt li s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni kinet ivvalutata sabiex jiġi stabbilit jekk sofrietx dannu materjali minħabba l-importazzjonijiet issussidjati, fil-kuntest tal-analiżi tal-interess tal-Unjoni, l-interess tal-industrija tal-Unjoni ġie vvalutat fuq bażi ugwali għall-operaturi ekonomiċi l-oħrajn, inkluż importaturi mhux relatati. Qiegħed jiġi ċċarat ukoll li l-investigazzjoni dwar jekk l-industrija tal-Unjoni sofrietx jew le dannu materjali hija rregolata b'mod partikolari bl-Artikolu 8(4) għar-Regolament bażiku li jistabbilixxi l-istandards minimi ta' tali investigazzjoni. L-interess tal-Unjoni huwa analizzat biss ladarba tkun saret determinazzjoni pożittiva tas-sussidju dannuż skont l-istandards stabbiliti fl-Artikolu 31 tar-Regolament bażiku. Bħala riżultat, kien ikkunsidrat li l-impatt negattiv probabbli tal-miżuri fuq ċerti importaturi, b'mod partikolari dawk li s-sorsi esklussivi tagħhom huma mir-RPĊ, ma kienx jaqbeż il-benefiċċji tal-miżuri għall-industrija tal-Unjoni u l-benefiċċji għal terminu medju u twil għas-suq tal-PV tal-Unjoni li jirriżulta minn kompetizzjoni ġusta.
(769)
Għaldaqstant, ġie konkluż li l-impożizzjoni ta' miżuri fil-livell propost jista' jkollha ċertu impatt negattiv fuq is-sitwazzjoni tal-importaturi mhux relatati tal-prodott ikkonċernat.
6.4. Interess tal-operaturi upstream
(770)
L-operaturi upstream huma primarjament attivi fil-produzzjoni ta' materja prima u fil-produzzjoni u l-inġinerija tat-tagħmir ta' manifattura għall-prodott investigat. Daħlu tmien tweġibiet għall-kwestjonarji mill-operaturi upstream. Saru żewġ żjarat ta' verifika li jkopru produttur tal-materja prima u produttur tat-tagħmir tal-manifattura.
(771)
B'mod ġenerali, matul il-PI, l-attività tat-tmien operaturi upstream li kkooperaw relatata mal-prodott investigat varjat fil-proporzjon għall-attività totali tagħhom u għal kumpanija li kkooperat waħda biss kienet tirrappreżenta 100 % tan-negozju tagħha, filwaqt li għall-oħrajn varjat bejn 6 % u 80 %. Bħala medja, fil-PI, l-attività relatata mal-prodott ikkonċernat kienet tirrappreżenta madwar 41 % tal-attività totali tal-operaturi li kkooperaw. F'termini ta' impjiegi, it-tmien operaturi upstream li kkooperaw kienu jħaddmu madwar 4 200 ruħ fil-PI. Il-profittabbiltà varjat skont is-segment u l-kumpaniji individwali minn rati għoljin sa ftit negattivi ta' profittabbiltà. L-investigazzjoni wriet li dawk l-operaturi bi profittabbiltà negattiva batew mis-sitwazzjoni mgħarrqa tal-industrija tal-Unjoni, peress li wħud mill-klijenti li tilfu kienu produtturi tal-Unjoni tal-prodott investigat, u mit-tnaqqis fil-konsum. Wara l-esklużjoni tal-wejfers mill-ambitu tal-prodott, il-produtturi fl-Unjoni ta' dan il-prodott għandhom jibbenefikaw mill-impożizzjoni ta' dazji, peress li l-industrija tal-Unjoni hija mistennija żżid il-produzzjoni ta' ċelloli u moduli tagħha.
(772)
Il-bejgħ tal-operaturi upstream tal-Unjoni kopra l-Unjoni, ir-RPĊ u pajjiżi terzi oħrajn. Fil-PI, it-tqassim tal-bejgħ kien jikkorrispondi bħala medja għal madwar 20 % tal-bejgħ fl-Unjoni, kważi 50 % għar-RPĊ u madwar 30 % għal pajjiżi terzi oħrajn.
(773)
Uħud mill-partijiet fis-settur upstream iddikjaraw li l-impożizzjoni ta' miżuri kompensatorji kienet se taffettwa l-attivitajiet kummerċjali tagħhom b'mod negattiv peress li r-RPĊ hija s-suq ta' esportazzjoni ewlieni tagħhom. Kien argumentat li d-dazji kienu se jillimitaw b'mod serju l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ lejn l-Unjoni u, minħabba dan, ir-RPĊ tillimita l-importazzjonijiet ta' polisiliċju u tagħmir ta' produzzjoni mill-Unjoni. Konsegwentement, l-operaturi upstream tal-Unjoni fl-Unjoni allegatament ikollhom inaqqsu l-attivitajiet kummerċjali tagħhom u l-impjiegi.
(774)
Ġie osservat li l-għan tad-dazju mhuwiex li jiġu eliminati l-importazzjonijiet Ċiniżi tal-prodott ikkonċernat iżda li jitreġġgħu lura kundizzjonijiet ekwi. B'hekk, l-importazzjonijiet Ċiniżi għandhom jibqgħu jfornu s-suq tal-Unjoni sa ċertu grad, iżda bi prezzijiet ġusti. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-operaturi upstream tal-Unjoni huma preżenti globalment fi swieq nazzjonali differenti u għaldaqstant ma jiddependux b'mod esklussiv fuq l-esportazzjonijiet tagħhom lejn ir-RPĊ. B'hekk, huwa raġonevoli li jiġi supponut li fis-suq PV globali, l-operaturi upstream tal-Unjoni aktarx li se jkunu jistgħu jikkumpensaw għat-tnaqqis eventwali fl-esportazzjoni lejn ir-RPĊ permezz tal-esportazzjoni lejn swieq oħrajn li skont l-istudji pubblikament disponibbli dwar is-swieq huma mistennija jikbru. Xorta waħda, is-suq PV Ċiniż diġà qiegħed jaffaċċja kapaċità żejda importanti ta' produzzjoni u għaldaqstant hemm dubju dwar jekk il-produtturi tal-makkinarji tal-Unjoni jbigħux ferm iktar mit-tagħmir tal-manifattura fit-terminu qasir sa medju fir-RPĊ.
(775)
Il-partijiet interessati argumentaw li maġġoranza tal-inputs fil-katina tal-valur PV ġejja mill-Unjoni u li t-tali sitwazzjoni vantaġġuża tista' ma tibqax teżisti jekk jiġu imposti dazji. Bi tweġiba għad-divulgazzjoni finali, parti minnhom indikat li l-miżuri f'dan il-każ jistgħu jattivaw miżuri oħrajn li r-RPĊ tista' timponi fuq il-prodotti tal-Unjoni.
(776)
F'dan ir-rigward, l-importazzjonijiet Ċiniżi huma mistennija jkomplu jfornu s-suq tal-Unjoni anki bid-dazji fis-seħħ. Barra minn hekk, bosta sorsi pubblikament disponibbli fis-settur PV, bħall-Prospetti tas-Suq Globali għall-Fotovoltaiċi 2013-2017 (Global Market Outlook fpr Photovoltaics 2013-2017) tal-EPIA, ibassru li t-tiċkin possibbli fid-domanda fl-Unjoni għandu jseħħ biss fit-terminu qasir (fl-2013 u l-2014) u li l-konsum fl-Unjoni ser jerġa' jiżdied fis-snin ta' wara. Barra minn hekk, l-indirizzar ta' prattiki ta' kummerċ inġust aktarx li jippermettu sabiex jinbena tkabbir sostenibbli fis-suq PV fl-Unjoni fit-terminu medju u twil, li minnu għandhom jibbenefikaw l-operaturi kollha fl-Unjoni. Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-argument dwar ir-ritaljazzjoni possibbli tar-RPĊ bi tweġiba għall-miżuri f'dan il-każ, huwa mfakkar li r-RPĊ, bħal kull membru ieħor tad-WTO, tista' tirrikorri għall-investigazzjonijiet ta' difiża kummerċjali biss f'ċirkostanzi ġġustifikati u kwalunkwe investigazzjoni bħal din trid tkun konformi mar-regoli stretti tad-WTO. Il-Kummissjoni tissorvelja kwalunkwe investigazzjoni bħal din biex tiżgura li r-regoli tad-WTO huma rispettati. Għaldaqstant, l-argument ġie rifjutat.
(777)
Uħud mill-partijiet ikkontestaw l-argument li t-tnaqqis fl-esportazzjonijiet ta' operaturi upstream PV tal-Unjoni lejn ir-RPĊ jista' jkun ikkumpensat minn esportazzjonijiet lejn swieq oħrajn billi argumentaw li d-dazji se jnaqqsu d-domanda dinjija għall-prodott.
(778)
F'dan ir-rigward, l-ewwel nett ta' min jinnota li l-importazzjonijiet Ċiniżi mhumiex mistennija jieqfu għal kollox minħabba d-dazji. Barra minn hekk, l-informazzjoni miġbura matul l-investigazzjoni ma stabbilixxiet ebda korrelazzjoni bejn l-iżvilupp tal-importazzjonijiet mir-RPĊ fis-suq tal-Unjoni u l-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn swieq oħrajn. Barra minn hekk, sorsi pubblikament disponibbli, bħall-Prospetti tas-Suq Globali għall-Fotovoltaiċi 2013-2017 (Global Market Outlook fpr Photovoltaics 2013-2017) tal-EPIA, ibassru li s-suq PV dinji se jikber fis-snin li ġejjin. F'dak li għandu x'jaqsam mas-suq PV Ċiniż, hemm indikazzjonijiet li l-konsum domestiku fir-RPĊ se jiżdied sostanzjalment (pereżempju kif indikat mill-EPIA). Fid-dawl ta' dak li ntqal hawn fuq, l-esportazzjonijiet tal-operaturi upstream tal-Unjoni lejn ir-RPĊ mhumiex mistennija jonqsu b'mod sinifikanti minħabba l-impożizzjoni ta' miżuri.
(779)
Ta' min jinnota wkoll li t-tiċkin tad-domanda fl-Unjoni fl-2013 u l-2014 jista' jħalli impatt negattiv fuq l-operaturi upstream. Madankollu dan ma jistax ikun marbut, għallinqas mhux fil-parti maġġuri tiegħu, mad-dazji. Barra minn hekk, dwar il-produtturi tal-Unjoni ta' makkinarju għall-industrija PV, minħabba l-kapaċità żejda ta' riżerva sostanzjali fir-RPĊ, huwa improbabbli li l-esportazzjonijiet tagħhom lejn ir-RPĊ tista' tiżdied b'mod sinifikanti anki f'każ li l-produtturi Ċiniżi jżidu l-volum ta' produzzjoni tagħhom. Fl-aħħar nett, l-informazzjoni miġbura matul l-investigazzjoni indikat li l-produtturi ta' makkinarju jistgħu jkunu affettwati wkoll mit-12-il pjan ta' ħames snin għall-Industrija Solari Fotovoltajka li jbassar li sal-2015 80 % tat-tagħmir ta' manifattura għaċ-ċelloli għandu jiġi mir-RPĊ. Sakemm tintlaħaq din il-bidla fil-konformità mar-regoli tad-WTO, dan jaf jillimita ulterjorment il-possibbiltà tal-manifatturi tal-makkinarju fl-Unjoni biex jikkompetu fis-suq Ċiniż. Għaldaqstant, l-argument ta' hawn fuq ġie rifjutat.
(780)
Bi tweġiba għad-divulgazzjoni finali, il-GTĊ argumenta li t-12-il pjan ta' ħames snin għall-Industrija Fotovoltakja Solari joffri biss xi prinċipji ta' gwida ġenerali li mhumiex vinkolanti peress li ma huma previsti l-ebda setgħat ta' infurzar, u li għalhekk ma għandux jitqies bħala indikazzjoni li l-possibbiltà tal-manifatturi tal-makkinarju fl-Unjoni biex jikkompetu fis-suq Ċiniż se tkun limitata. F'dan ir-rigward, qiegħed jiġi nnotat li l-GTĊ inkluda l-industrija PV fost l-industriji strateġiċi fit-12-il Pjan ta' Ħames Snin u ħareġ ukoll pjan speċifiku għall-industrija fotovoltajika solari. Fil-pjan tiegħu, il-GTĊ esprima l-appoġġ tiegħu għal “impriżi superjuri” u “impriżi ewlenin”, u impenja ruħu li “jippromwovi l-implimentazzjoni ta' bosta politiki li jappoġġaw l-industrija fotovoltajka”, u li “jsawwar tħejjija ġenerali ta' politiki ta' appoġġ fuq l-industrija, il-finanzi, it-taxxa …”. Barra minn hekk, peress li l-pjan jinkludi direttivi essenzjali li għandhom jiġu ssodisfati mill-industrija Ċiniża matul il-perjodu ta' ħames snin, dan għandu impatt fuq l-isfond tan-negozju, kemm fir-RPĊ kif ukoll f'pajjiżi li jagħmlu negozju mar-RPĊ. Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, hemm indikazzjonijiet ċari li l-libertà ta' għażla tal-manifatturi Ċiniżi ta' ċelloli u l-pressjoni kompetittiva tal-produtturi tal-Unjoni tat-tagħmir ta' manifattura li jesportaw lejn is-suq Ċiniż hija ristretta mill-pjan. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat.
(781)
Produttur minnhom tal-materja prima li kkoopera kkontesta l-prospett ta' kumpens ta' swieq oħrajn għat-tnaqqis fil-produzzjoni mis-suq Ċiniż, fid-dawl tal-kapaċità ta' produzzjoni installata sostanzjali fir-RPĊ, li mhux faċli tinbena xi mkien ieħor. Dan l-argument huwa mwarrab peress li ma hemm l-ebda indikazzjoni tal-allegat tnaqqis fil-produzzjoni fis-suq Ċiniż.
(782)
Parti interessata minnhom ikkontestat in-numru ta' impjegati fis-settur upstream ikkwotat fil-premessa (236) għar-Regolament antidumping provviżorju. Ġie ċċarat li n-numru ta' 4 200 impjegat jirreferi biss għall-operaturi upstream li kkooperaw, bħal manifatturi ta' tagħmir u fornituri ta' polisiliċju, fuq il-bażi tat-tweġibiet tagħhom għall-kwestjonarji, u mhux għas-settur sħiħ.
(783)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, ġie konkluż li l-impatt tal-miżuri kompensatorji fuq il-produtturi ta' makkinarji ma jkunx sinifikanti, filwaqt li l-impatt fuq il-fornitur tal-materja prima jista' jkun negattiv fit-terminu qasir fid-dawl tat-tnaqqis possibbli ta' bejgħ lejn ir-RPĊ.
6.5. L-interess tal-operaturi downstream
(784)
L-operaturi downstream huma primarjament attivi fl-iżvilupp ta' proġetti, il-kummerċjalizzazzjoni, il-komunikazzjonijiet u l-installazzjonijiet PV. Daħlu tlettax-il tweġiba għall-kwestjonarji downstream mill-operaturi downstream, jiġifieri sebgħa minn operaturi li l-attività tagħhom hija relatata direttament mal-prodott simili (jiġifieri l-iżviluppaturi tal-proġetti u installaturi u sitta minn fornituri tas-servizzi fis-settur PV (loġistika, trasport, relazzjonijiet pubbliċi, eċċ.) operaturi li l-attività tagħhom mhijiex relatata direttament mal-prodott li qiegħed jiġi investigat. Dawn it-tweġibiet għall-kwestjonarji inkludew it-tweġiba riċevuta minn importatur wieħed mhux relatat li spiċċa jikkwalifika bħala operatur downstream, peress li l-attività ewlenija tiegħu hija l-installazzjoni (ara l-premessa (25) hawn fuq).
(785)
Fil-premessa (242) tar-Regolament antidumping provviżorju, ġie vvalutat li b'mod ġenerali, l-attività tal-operaturi downstream (installaturi u żviluppaturi ta' proġetti) fir-rigward tal-prodott investigat kienet tvarja meta mqabbla mal-attività totali tagħhom. Bħala medja, fl-PI, kienet tirrappreżenta 41 %. Bħala medja, il-profittabbiltà tal-operaturi li kkooperaw li kienet relatata mal-prodott kienet ta' madwar 11 %, fl-PI. F'termini ta' impjiegi, fl-PI is-seba' operaturi downstream li kkooperaw ħaddmu madwar 550 ruħ.
(786)
Bosta partijiet ikkontestaw ir-rappreżentattività tad-dejta li tikkonċerna l-operaturi downstream dwar il-fatturat, il-profittabbiltà u l-impjiegi miġjuba mill-Kummissjoni mit-tweġibiet għall-kwestjonarji mis-seba' operaturi downstream. L-AFASE ssottomettiet “stħarriġ” imwettaq fost il-membri tagħha (installaturi) biex turi li għall-biċċa l-kbira tal-installaturi, in-negozju PV jikkostitwixxi sors primarju tad-dħul. L-AFASE kompliet tallega wkoll li l-operaturi downstream, b'mod partikolari l-installaturi, għall-kuntrarju tas-sejbiet stipulati fil-premessa (242) għar-Regolament antidumping provviżorju jibdew jagħmlu biss marġnijiet ta' profitt b'figura waħda li ma jippermettu li jiġi assorbit l-ebda dazju.
(787)
Fir-rigward tar-rappreżentattività tad-dejta użata fir-Regolament antidumping provviżorju, il-Kummissjoni użat id-dejta kollha pprovduta minn dawk l-operaturi downstream li mlew il-kwestjonarju speċifiku, kif ukoll is-sottomissjonijiet ipprovduti mill-AFASE, kif spjegat fil-premessa (737) hawn fuq.
(788)
Rigward id-dikjarazzjoni li n-negozju PV jikkostitwixxi sors primarju ta' introjtu għall-installaturi, analiżi ulterjuri tat-tweġibiet għall-kwestjonarji sottomessi mis-seba' operaturi downstream (installaturi u żviluppaturi ta' proġetti) ikkonfermat li l-attività direttament relatata mal-prodott simili taħt investigazzjoni tirrappreżenta bħala medja madwar 42 % tal-attività kollha ta' dawn l-operaturi u l-profitabilità kienet ugwali għal 11 % bħala medja. Madankollu, meta jittieħdu inkunsiderazzjoni wkoll l-attivitajiet tagħhom (mhux relatati direttament mal-prodott li qiegħed jiġi investigat), l-importanza ġenerali tagħhom tiżdied b'mod sostanzjali għal tlieta mis-seba' operaturi. Minħabba dan, il-proporzjon korrispondenti jvarja bejn madwar 45 % sa 100 % matul il-PI. Barra minn hekk, għas-seba' operaturi (installaturi u żviluppaturi tal-proġett), il-profittabbiltà tal-attività tal-PV inkluż l-attività li mhijiex marbuta direttament mal-prodott li qiegħed jiġi investigat tammonta għal 9 % bħala medja. F'dak li għandu x'jaqsam mal-impjiegi, l-attività tal-PV inkluż l-attivitajiet li mhumiex marbuta direttament mal-prodott li qiegħed jiġi investigat tammonta għal madwar 660 impjieg full-time fl-PI għal seba' operaturi. Minbarra proġetti u installazzjonijiet PV, dawn l-operaturi kienu attivi wkoll f'installazzjonijiet tal-enerġija mir-riħ u l-produzzjoni ta' tagħmir elettriku.
(789)
Ġie meqjus li kwalunkwe impatt tal-miżuri fuq l-operaturi downstream irid ikun ivvalutat primarjament fuq l-attività tagħhom direttament relatata mal-prodott investigat li fil-PI laħaq profitabilità ta' 11 % bħala medja. Madankollu, anki jekk hija vvalutata fuq il-bażi tal-attività PV ġenerali mhux direttament relatata mal-prodott taħt investigazzjoni, il-konklużonijiet mhumiex se jinbidlu b'mod sinifikanti peress li, b'mod ġenerali, il-bosta fatturi kkunsidrati, jiġifieri l-profittabbiltà u l-possibbiltà ta' assorbiment ta' parti mid-dazju, ma jvarjawx b'mod sinifikanti (il-profitabilità tonqos minn 11 % bħala medja għal 9 % bħala medja). Bi tweġiba għad-divulgazzjoni finali, parti minnhom, li l-Kummissjoni għamlet żjara ta' verifika fis-sit tagħha, ikkontestat ir-rappreżentanza tal-konklużjoni dwar il-profittabbiltà tal-installaturi u l-iżviluppaturi, li, sa fejn huwa kkonċernat, tkun allegatament ibbażata fuq tranżazzjoni waħda. Dan l-argument huwa miċħud peress li l-Kummissjoni kkalkolat il-profittabbiltà tal-operaturi downstream, abbażi tad-dejta sottomessa mill-operaturi downstream fit-tweġibiet tagħhom għall-kwestjonarji.
(790)
Rigward l-istħarriġ konkluż mill-AFASE fost il-membri tagħha, l-ewwel nett ġie osservat li l-operaturi kollha kellhom l-opportunità li jgħarrfu bil-preżenza tagħhom fil-bidu tal-investigazzjoni u jwieġbu għall-kwestjonarju speċifiku mfassal għall-operaturi downstream li jitlob l-informazzjoni neċessarja għall-valutazzjoni tal-impatt tad-dazji fuq dawn l-operaturi. It-tieni nett, l-identità tal-installaturi ma kinitx ipprovduta fl-istħarriġ, u dan ma ppermettiex li ssir verifika ta', pereżempju, ir-rilevanza u l-kredibbiltà tad-dejta pprovduta. It-tielet nett, filwaqt li numru ta' mistoqsijiet li saru f'dan l-istħarriġ kien jikkonċerna l-kapaċità tal-installaturi sabiex jassorbu d-dazji possibbli, l-istħarriġ kien nieqes minn kwalunkwe referenza għall-profitt li sar minn dawn l-installaturi fil-PI, u b'hekk ma kellux element importanti għall-evalwazzjoni tal-impatt tal-miżuri. Konsegwentement, ma setgħet tinħareġ l-ebda konklużjoni importanti mill-istħarriġ ipprovdut.
(791)
Tressaq argument li l-miżuri mhumiex fl-interess tal-Unjoni peress li se jżidu l-prezzijiet tal-moduli, u b'hekk jaqtgħu qalb l-utenti finali/il-konsumaturi milli jagħmlu l-installazzjonijiet. Konsegwentement, l-operaturi downstream ikollhom ferm inqas ordnijiet u jkollhom iċekknu n-negozji tagħhom. Din il-valutazzjoni kienet ibbażata fuq studju li saru minn Prognos dwar it-telf possibbli ta' impjiegi sottomess matul l-investigazzjoni. L-istudju jipprevedi li l-maġġoranza assoluta tal-impjiegi fis-suq PV tal-Unjoni hija fil-periklu, jekk ikunu imposti dazji. L-istudju juża stima mill-EPIA li, skont din, in-numru totali ta' impjiegi diretti li jeżistu fl-2011 fl-istadji kollha tas-suq PV tal-Unjoni inklużi produtturi tal-Unjoni, importaturi, l-operaturi upstream u downstream huwa ta' 265 000. Billi bħala punt tat-tluq ħa l-istima tal-2011 dwar l-impjiegi totali diretti fl-industrija PV, l-istudju minn Prognos ikkonkluda li minn 265 000 impjieg, sa 242 000 minnhom se jintilfu fi żmien tliet snin, skont il-livell tad-dazji. Ħafna minn dan it-telf ta' impjiegi se jseħħ allegatament fis-suq downstream, li fl-2011 Prognos qalet li jħaddem madwar 220 000 ruħ.
(792)
L-investigazzjoni ma kkonfermatx ix-xenarju ta' hawn fuq u indikat numru ferm inqas ta' impjiegi diretti li jeżistu fis-suq PV tal-Unjoni fl-2011, matul il-PI u fl-2012.
(793)
L-ewwel nett, l-investigazzjoni qajmet dubju dwar il-preċiżjoni tan-numru totali ta' impjiegi diretti fl-industrija PV kif stmat mill-EPIA. B'mod partikolari, matul iż-żjara ta' verifika fl-EPIA, deher li d-dejta sottostanti li wasslet għall-konklużjoni ta' 265 000 kienet impreċiża u ma ppermettietx li tinħareġ it-tali konklużjoni. L-informazzjoni miksuba matul iż-żjara ta' verifika tindika li n-numru ta' impjiegi diretti fl-industrija PV ikkalkolat għall-2011 kien ikollu marġni ta' żball li jasal sa 20 %. Barra minn hekk, l-istima tinkludi l-impjiegi f'pajjiżi Ewropej oħrajn barra l-Unjoni kif ukoll l-impjiegi relatati mal-prodott b'rita rqiqa, li jaqgħu barra l-ambitu ta' din l-investigazzjoni.
(794)
Ġie ċċarat li l-marġni ta' żball ta' 20 % fin-numru totali ta' impjiegi diretti fl-industrija PV kif stmat mill-assoċjazzjoni PV Ewropea, li jista' japplika 'l fuq jew 'l isfel, beda jidher matul iż-żjara ta' verifika fl-EPIA. Dan juri d-diffikultà li jiġu vvalutati figuri preċiżi fuq l-impjiegi fis-settur downstream peress li hemm biss ftit sorsi, li spiss jikkontradixxu lil xulxin, għall-ġbir ta' dejta.
(795)
Minkejja dawn id-dubji, anki li kieku ntużat l-istima oriġinali tal-impjiegi biex jiġi analizzat l-impatt fuq il-miżuri, iridu jsiru l-kummenti li ġejjin. L-istima tkopri l-impjiegi Ewropej fl-industrija PV fl-2011, li kien korrelatat ma' numru ferm għoli ta' installazzjonijiet PV fl-Unjoni dik is-sena (madwar 20 GW). Huwa raġonevoli li jiġi supponut li fid-dawl tat-tnaqqis fl-installazzjonijiet li laħqu madwar 17,5 GW fil-PI u 15 GW fl-2012, in-numru ta' impjiegi downstream b'mod partikolari, kif korrelatati direttament mal-livell ta' installazzjonijiet naqas ukoll. Għal dan l-għan, artikli mill-istampa speċjalizzata pubblikament disponibbli indikaw li fil-Ġermanja, l-ikbar suq nazzjonali, bejn l-2011 u l-2012, l-impjiegi fis-settur PV naqsu minn 128 000 għal 100 000, inklużi l-impjiegi min-naħa tal-produtturi. Barra minn hekk, l-investigazzjoni qajmet dubji serji dwar jekk il-figura kinitx tinkludi biss impjiegi full time iddedikati biss għall-industrija PV. Għal dan l-għan, l-investigazzjoni skopriet li, speċjalment fis-suq downstream (installazzjonijiet) l-attività PV hija ġeneralment parti biss minn attività kummerċjali ferm usa', bl-attività kummerċjali primarja li tkun installazzjonijiet tat-tisħin jew tal-elettriku, plumbing eċċ.
(796)
Fid-dawl ta' dak li ntqal hawn fuq, aktarx li l-impożizzjoni ta' miżuri tista' twassal għal żieda fil-prezzijiet fl-Unjoni tal-prodott investigat u b'hekk possibbilment jiġu ġġenerati inqas installazzjonijiet PV fit-terminu qasir. Minkejja dan, l-impjiegi f'din il-parti tas-suq jistgħu jkunu affettwati b'mod negattiv biss sa ċertu punt fid-dawl ta' dan li ġej. L-ewwel nett, l-attività relatata mal-PV għal tal-inqas uħud mill-installaturi għadha tikkostitwixxi biss parti mill-attivitajiet kummerċjali tagħhom u hija staġonali wkoll. Għaldaqstant, l-installaturi għandhom ikunu jistgħu jwettqu attivitajiet oħrajn f'sitwazzjoni ta' domanda mnaqqsa għall-installazzjonijiet PV. Peress li l-għanijiet tal-enerġija rinnovabbli u tal-effiċjenza enerġetika maqbula fil-livell tal-Unjoni huma legalment vinkolanti fuq l-Istati Membri, huwa mistenni li d-domanda mnaqqsa għall-installazzjonijiet solari se tfisser domanda ikbar għal forom oħrajn ta' elettriku rinnovabbli u effiċjenza enerġetika. Ħafna mill-impjegati fis-settur downstream aktarx li jkollhom il-ħiliet meħtieġa biex jibbenefikaw miż-żieda fid-domanda f'dawn is-setturi simili. It-tieni nett, fid-dawl tal-profitti eżistenti fis-suq downstream (ara l-premessa (785) hawn fuq) l-installaturi għandhom ikunu kapaċi jassorbu parti miż-żieda fil-prezzijiet u b'hekk jillimitaw l-impatt fuq il-prezzijiet finali u fuq id-domanda għal installazzjonijiet PV.
(797)
B'mod indipendenti mill-impożizzjoni ta' dazji, it-tbassir pubblikament disponibbli fuq id-domanda għall-installazzjonijiet PV jindikaw tiċkin probabbli fid-domanda fl-2013, bl-installazzjonijiet annwali ta' bejn 9,8 GW u 16,5 GW fl-2013, li aktarx li xorta waħda jkollhom impatt negattiv fuq in-numru ta' impjiegi fis-suq downstream.
(798)
Fl-aħħar nett, ġie mfakkar li ż-żieda possibbli tal-prezzijiet PV aktarx li sseħħ xorta waħda hekk kif il-produzzjoni tar-RPĊ li tforni s-suq tal-Unjoni tidher li qiegħda tagħmel telf fil-parti l-kbira, u din hija sitwazzjoni insostenibbli.
(799)
F'dak li għandu x'jaqsam ma' telf ta' impjiegi, l-informazzjoni miġbura matul l-investigazzjoni kkonfermat li s-settur downstream kien qiegħed jara telf ta' impjiegi minħabba t-tiċkin tad-domanda għal installazzjonijiet PV fl-Unjoni ta' madwar 5 GW bejn l-2011 u l-2012. Dan it-telf ta' impjiegi ma jistax ikun marbut mal-miżuri peress li dawn irriflettew evoluzzjoni tas-suq. Barra minn hekk, fl-2013 u l-2014 huwa previst tiċkin ulterjuri tad-domanda u aktarx li dan se jirriżulta f'iktar telf ta' impjiegi fis-settur PV. B'mod simili, it-tali evoluzzjoni tad-domanda tbassret minn ċentri kbar ta' riċerka qabel il-bidu tal-investigazzjoni u, għaldaqstant, it-tali telf ta' impjiegi ma jistax ikun attribwit għall-impożizzjoni ta' miżuri.
(800)
L-industrija tal-Unjoni ssottomettiet studju mill-konsulent PriceWaterHouseCoopers (PWC) dwar l-impatt possibbli ta' miżura fuq impjiegi relatati mal-industrija PV. L-istudju ta' PWC jirreferi għall-istudju minn Prognos, li bassar telf qawwi ta' impjiegi fis-suq PV li jirriżulta mill-impożizzjoni ta' miżuri, li kien sottomess minn l-AFASE qabel l-impożizzjoni ta' dazji antidumping provviżorji u li kien indirizzat fil-premessa (791) hawn fuq. L-istudju ta' PWC ikkritika l-istudju ta' Prognos li indika li t-telf totali ta' impjiegi stmat minn Prognos kien jaqbeż in-numru totali ta' impjiegi PV eżistenti fl-Unjoni. Rigward l-impatt tad-dazji fis-suq tal-Unjoni, PWC laħqet konklużjonijiet kuntrarji għal dawk ta' Prognos, billi bassret impatt nett pożittiv fuq l-impjiegi fl-Unjoni u li l-benefiċċji jegħlbu l-effetti negattivi possibbli tad-dazji (pereżempju fuq id-domanda).
(801)
AFASE argumentat li l-Kummissjoni ma ddivulgatx is-sors tal-marġini ta' żball ta' 20 % għax-xogħlijiet tal-PV diretti kkalkolat għall-2011 mill-EPIA.
(802)
Dan il-marġni ta' żball ta' 20 %, li jista' japplika 'l fuq jew 'l isfel, beda jidher matul iż-żjara ta' verifika fl-EPIA. Dan juri d-diffikultà li jiġu vvalutati figuri preċiżi fuq l-impjiegi fis-settur downstream peress li hemm biss ftit sorsi, li spiss jikkontradixxu lil xulxin, għall-ġbir ta' dejta.
(803)
Bi tweġiba għad-divulgazzjoni finali xi partijiet iddikjaraw li l-analiżi tal-Kummissjoni ma qalet xejn dwar il-fatt li d-dazji se jwasslu għal aktar telf ta' impjiegi li jirriżultaw min-numru iżgħar ta' installazzjonijiet PV wara l-2011. Ġie argumentat li tali telf ta' impjiegi, b'mod partikolari fis-settur downstream, kien marbut mill-qrib mal-fatt li l-installaturi PV jiddependu fuq l-installazzjonijiet solari. Barra minn hekk, l-AFASE kkritikat lill-Kummissjoni talli ma kkunsidratx b'mod xieraq l-istħarriġ li wettqet fost il-membri tagħha u stħarriġ simili mwettaq minn Assoċjazzjoni tal-Kummerċ Solari tar-Renju Unit, li allegatament wera t-tali dipendenza.
(804)
Fir-rigward tal-allegat silenzju tal-Kummissjoni fir-rigward tal-impatt tad-dazji fuq l-impjiegi, issir referenza għall-premessi (799) u (800) ta' hawn fuq, fejn id-dikjarazzjonijiet li jikkonċernaw l-impatt tal-miżuri fuq l-impjiegi fis-settur PV huma indirizzati u fejn ġie rikonoxxut li l-impjiegi fis-settur downstream jistgħu jiġu affettwati fit-terminu qasir minħabba l-miżuri.
(805)
Fir-rigward tal-istħarriġ imwettaq mill-AFASE u l-Assoċjazzjoni tal-Kummerċ Solari tar-Renju Unit, bi tweġiba għad-divulgazzjoni finali ġiet ipprovduta l-identità tal-kumpaniji li pparteċipaw fl-intervista. Madankollu, l-istħarriġ baqa' defiċjenti, peress li pereżempju ċerti tweġibiet ma kinux kompluti. L-analiżi tal-istħarriġ uriet dan li ġej. Fir-rigward tal-istħarriġ mill-AFASE, l-ewwel ġie nnotat li l-maġġoranza tal-50 installatur li wieġbu għall-intervista ddikjaraw li huma esklussivament attivi fis-suq tal-PV. 15 minn 50 installatur iddikjaraw li huma attivi wkoll f'attivitajiet mhux tal-PV oħrajn bħat-tisħin, l-installazzjonijiet tal-elettriku, u r-riħ sa ċertu punt. Fil-każ tal-istħarriġ tar-Renju Unit, 21 minn 31 kumpanija tar-Renju Unit li wieġbu għall-intervista kellhom ukoll attivitajiet tal-PV oħrajn differenti. Dan ir-riżultat juri li fir-rigward ta' kważi nofs l-iżviluppaturi u l-installaturi tal-proġett, is-sejba stabbilita fil-premessa (247) għar-Regolament antidumping provviżorju dwar il-kapaċità li jitwettqu attivitajiet bħal tal-installazzjonijiet tal-elettriku u tat-tisħin, il-plumbing u installazzjonijiet ta' enerġiji ekoloġiċi oħrajn, hija korretta. Madankollu, ġie rikonoxxut li din il-kapaċità tista' teżisti sa ċertu punt inqas milli wieħed jassumi fir-Regolament antidumping provviżorju. L-impatt ta' mitigazzjoni tagħha fuq it-telf ta' impjiegi jista' għaldaqstant ikun anqas importanti milli wieħed jassumi fil-bidu. It-tieni nett, xi wħud mill-operaturi mistħarrġa mill-AFASE u l-Assoċjazzjoni tal-Kummerċ Solari tar-Renju Unit kienu qegħdin jużaw prodotti magħmulin fl-Unjoni u xi wħud jipprevedu x-xiri ta' prodotti mhux Ċiniżi wara l-miżuri biex tiġi evitata żieda fil-prezz.
Għalhekk, id-dipendenza tagħhom fuq l-importazzjonijiet Ċiniżi u l-impatt tal-miżuri huwa mistenni li jitnaqqas hekk kif ikunu jistgħu jaċċessaw prodotti magħmula fl-Unjoni. It-tielet nett, l-istima tal-impatt tal-miżuri fuq in-negozji tal-operazzjonijiet kollha mistħarrġa ma ppermettietx li jkun hemm konklużjonijiet sodi peress li l-valutazzjoni tagħhom kienet varjata ħafna. Xi kumpaniji saħansitra ma setgħux jivvalutaw tali impatt. Ir-raba' nett, anki t-tweġibiet għall-mistoqsija dwar in-numru ta' proġetti tal-PV li jirriskjaw il-kanċellazzjoni f'każ ta' dazji li jvarjaw minn “mhux ħafna” għall-“proġetti kollha” fl-istħarriġ tar-Renju Unit. Xi operaturi ma setgħux jagħmlu stima. Fl-aħħar nett, iż-żewġ stħarriġiet ma investigawx il-profittabbiltà tal-operaturi ekonomiċi intervistati, li hija importanti għall-valutazzjoni tal-assorbiment possibbli taż-żieda fil-prezz, jekk xejn, li tirriżulta mid-dazju.
(806)
Bosta partijiet iddikjaraw li l-installaturi ma tantx jistgħu jibdlu faċilment l-attivitajiet tagħhom jew jaqilbu għal installazzjonijiet tal-enerġija ekoloġika oħra minħabba t-teknoloġiji u l-għarfien ferm differenti involuti. Għaldaqstant, jekk ikunu imposti d-dazji, dawn ikollhom jagħlqu. Wara d-divulgazzjoni finali, din id-dikjarazzjoni ġiet imtennija minn parti interessata waħda, fejn argumentat li l-installaturi investew riżorsi sostanzjali fl-ispeċjalizzazzjoni fil-PV, bħal taħriġ speċifiku, li juri li l-fokus ewlieni tagħhom huwa fuq is-settur PV u li ma jkunux jistgħu jaqilbu faċilment għal attivitajiet oħrajn.
(807)
Dan l-argument ma ġiex sostanzjat b'mod suffiċjenti peress li ma ntweriex biżżejjed x'għarfien preċiż installatur kien ikollu bżonn jikseb u kemm hu diffiċli u kemm jiswa flus biex jinkiseb. Xorta waħda, l-istituzzjonijiet jagħrfu li l-installaturi żviluppaw għarfien speċifiku għall-installazzjoni tal-moduli PV. Madankollu, l-iżvilupp ta' dan l-għarfien huwa relattivament riċenti u jżid mal-ħila primarja tal-installaturi kemm ta' installazzjonijiet tal-elettriku kif ukoll tas-sħana, mogħdija ta' pajpijiet tal-ilma eċċ. Dan żviluppa wkoll b'rispons għal prattika inġusta, jiġifieri bl-influss massiv ta' importazzjonijiet issussidjati mir-RPĊ. B'mod indipendenti mill-ħiliet speċjalizzati tal-impjegati tal-installaturi, l-argument irid jiġi kkunsidrat b'mod parallel mal-analiżi li saret fil-premessi minn (792) sa (800) hawn fuq dwar is-sitwazzjoni tal-impjiegi fis-settur downstream li, fuq perjodu ta' żmien qasir, jista' jintlaqat ħażin, iżda li, grazzi għall-kummerċ sostenibbli, twassal għal żieda fl-impjiegi ta' installaturi fuq perjodu ta' żmien medju għal twil. Għalhekk, l-argument ġie rifjutat.
(808)
Bosta partijiet ikkontestaw l-abbiltà tal-operaturi downstream sabiex jassorbu anki b'mod parzjali ż-żieda possibbli fil-prezzijiet. Dan l-argument ma kienx sostanzjat biżżejjed u b'hekk ma setax jiġi vvalutat kemm hija preċiża din l-allegazzjoni. Il-profittabbiltà tal-operaturi downstream li kkooperaw relatata direttament mal-prodott ikkonċernat, ġiet ivvalutata għal madwar 11 % bħala medja u dan iħalli għall-operaturi inkwistjoni l-possibbiltà li jassorbu tal-inqas parzjalment parti miż-żieda fil-prezzijiet, jekk din isseħħ. F'dan il-kuntest, huwa mfakkar li x-xejra ġenerali tal-prezzijiet hija negattiva.
(809)
Bi tweġiba għad-divulgazzjoni finali, xi partijiet interessati tennew id-dikjarazzjoni tar-riskju serju ta' kontrazzjoni tad-domanda għall-prodotti solari fl-Unjoni bħala riżultat tal-miżuri, li skont dawn il-partijiet jitkellmu kontra l-miżuri. Parti minnhom argumentat li l-enerġija solari bħalissa għandha elastiċità tal-prezz tad-domanda għolja u anki żieda limitata fil-prezz tal-prodotti solari tirriżulta f'kontrazzjoni severa tad-domanda. Din il-parti stmat li dazju kumpensatorju fil-firxa ta' 30 % jista' jkompli jnaqqas id-domanda bi 8 GW filwaqt li dazju ta' 50 % inaqqas id-domanda b'10 GW. Fuq l-istess linja, l-AFASE rreferiet għal studju li sar minn analista tas-suq, li jipprevedi wkoll kontrazzjoni tad-domanda li tista' tilħaq 2 GW fl-2013 bħala riżultat ta' dazju ta' 50 %, b'hekk kontradizzjoni ta' daqs ferm iżgħar.
(810)
Minkejja li ġew sottomessi xenarji ta' kontrazzjoni differenti mill-partijiet matul l-investigazzjoni flimkien ma' dawk imsemmija hawn fuq, ma kellhomx riżultati paragunabbli. Filwaqt li ma jistax jiġi eskluż li d-dazji jistgħu jwasslu għal kontradizzjoni fid-domanda għall-installazzjonijiet PV, il-kwantifikazzjoni ta' tali effetti hija diffiċli biex tiġi stabbilita fid-dawl tad-diversi elementi li jinfluwenzaw l-attrazzjoni tal-installazzjonijiet PV fl-Unjoni. Barra minn hekk, jekk ikun hemm tali kontrazzjoni f'terminu qasir, il-benefiċċji f'terminu medju u f'terminu twil li jirriżultaw minn kummerċ ġust huma mistennija li jaqbżu l-impatt negattiv f'terminu qasir. Fl-aħħar nett, l-AFASE nnifisha rrikonoxxiet li l-valutazzjoni tar-rabta diretta bejn id-domanda u d-dmirijiet tkun disponibbli biss ladarba jiddaħħlu fis-seħħ id-dazji. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat.
(811)
Kif stipulat fil-premessa (784) hawn fuq, daħlu sitt tweġibiet għall-kwestjonarji minn fornituri tas-servizzi fis-settur PV (loġistika, trasport, relazzjonijiet pubbliċi, eċċ.) b'hekk operaturi li l-attività tagħhom mhijiex relatata direttament mal-prodott investigat. Dawn it-tweġibiet instabu li jipprovdu indikazzjonijiet dwar l-importanza relattiva tal-attività relatata mal-industrija PV meta mqabbla mal-attività totali tal-operaturi kkonċernati li kkooperaw. Minkejja ċerti nuqqasijiet fit-tweġibiet, id-dejta fil-kwestjonarji ppermettiet li jiġi vvalutat li l-attività relatata mal-industrjia PV ta' dawn l-operaturi hija marġinali meta mqabbla mal-attività totali tagħhom. Tabilħaqq, bħala medja, l-attività relatata mal-industrija PV kienet tirrappreżenta biss madwar 5 % tal-fatturat totali tagħhom u madwar 8 % tal-impjiegi totali. Rigward il-profittabbiltà, bħala medja din kienet ta' madwar 7 %. Madankollu, ġie osservat li d-dejta dwar il-profittabbbiltà ma kinitx kompluta, peress li mhux l-operaturi kollha rrapportaw fuq din l-entrata. Għaldaqstant, ġie konkluż li, kwalunkwe impatt possibbli tal-miżuri fuq is-sitwazzjoni ekonomika tal-fornituri tas-servizzi fis-settur PV aktarx li ma jkunx sinifikanti.
(812)
Fid-dawl ta' dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż li l-impatt tal-miżuri fuq l-operaturi downstream ikun sa ċertu punt limitat negattiv fit-terminu qasir, fid-dawl tal-konċentrazzjoni ogħla fl-installazzjonijiet milli f'xenarju kontrafattwali mingħajr dazji mbassra minn ċentri ta' riċerka kbar u sal-punt li d-dazju ma jistax ikun assorbit mill-operaturi downstream. Minkejja t-tnaqqis possibbli fid-domanda għal installazzjonijiet PV, l-installaturi għandhom ikunu jistgħu jwettqu attivitajiet oħrajn, kemm jekk relatati ma' sorsi tal-enerġija ekoloġika oħra jew l-attività kummerċjali ewlenija tal-installaturi, kif imsemmi hawn fuq. Fid-dawl tad-dejta pprovduta, ġie konkluż li kwalunkwe impatt possibbli tal-miżuri fuq is-sitwazzjoni ekonomika tal-fornituri tas-servizzi fis-settur PV aktarx li ma jkunx sinifikanti.
6.6. Interess tal-utenti finali (konsumaturi)
(813)
L-ebda parti li tirrappreżenta direttament l-interessi tal-utenti finali bħal assoċjazzjonijiet ta' konsumaturi ma għamlet xi rappreżentazzjoni. F'dan il-każ, issir referenza għal żewġ tipi ta' utenti finali: konsumaturi (unitajiet domestiċi) u utenti finali oħrajn (pereżempju istituzzjonijiet, investituri oħrajn). L-investigazzjoni wriet li kienu biss kwart mill-installazzjonijiet PV eżistenti fl-Unjoni (l-hekk imsejħa installazzjonijiet iżgħar fuq il-bjut) li kienu ordnati minn konsumaturi. L-installazzjonijiet l-oħrajn (industrijali u kummerċjali mmuntati fuq l-art ta' skala ferm ikbar) kienu ordnati minn utenti finali oħrajn.
(814)
Bosta partijiet iddikjaraw li jekk ikunu imposti miżuri, il-konsumaturi jbatu minn żieda fil-prezz tal-moduli PV. Filwaqt li minħabba d-dazji, il-prezzijiet tal-moduli PV fis-suq tal-Unjoni jistgħu jkunu mistennija li jiżdiedu kemxejn, aktarx li l-konsumaturi u l-utenti finali l-oħrajn ikunu affettwati biss sa ċertu punt limitat għaliex l-investigazzjoni wriet li l-prezz ta' moduli jirrappreżenta sa 50 % tal-kostijiet totali ta' installazzjonijiet PV. Fid-dawl tal-marġnijiet ta' profitt miksuba mill-iżviluppaturi ta' proġetti u installaturi, huwa raġonevoli li jiġi supponut li ż-żieda eventwali fil-prezzijiet ta' moduli għall-konsumatur tista' tal-inqas f'parti minnha tkun assorbita u għaldaqstant mitigata. Fuq il-bażi tal-evidenza disponibbli, ġie konkluż li l-miżuri bil-livell ta' dazju propost se jittieħdu tal-inqas b'mod parzjali fil-katina tal-provvista u, għaldaqstant, mhux bilfors jirriżultaw fi prezzijiet ogħla għall-konsumatur fil-livell tal-konsumaturi.
(815)
Ġie osservat ukoll li jekk ma jiddaħħlux dazji, l-għibien probabbli tal-industrija tal-Unjoni jista' jħalli lill-konsumaturi b'sors wieħed biss ta' provvista ta' moduli fil-ġejjieni. F'dan ix-xenarju, il-produtturi esportaturi Ċiniżi jkunu f'pożizzjoni li jkomplu jsaħħu l-pożizzjoni ferm b'saħħitha tagħhom fis-suq u dan jista' jirriżulta wkoll f'żidiet fil-prezzijiet fit-terminu qasir sa medju għad-dannu tal-konsumaturi/utenti finali. Xorta waħda, kif intqal hawn fuq, iż-żieda fil-prezzijiet aktarx li sseħħ xorta fid-dawl tal-fatt li l-produzzjoni tar-RPĊ qiegħda tagħmel it-telf.
(816)
Uħud mill-partijiet argumentaw li d-dazji jżidu l-prezz tal-prodott investigat. Konsegwentement, ikun hemm tnaqqis fid-domanda għal installazzjonijiet PV peress li jsiru jiswew wisq għall-konsumaturi u ma jattirawx investituri oħrajn biżżejjed.
(817)
Kif diġà ntqal fil-premessa (752) anki jekk jista' jkun hemm żieda temporanja tal-prezzijiet minħabba l-impożizzjoni ta' miżuri, ix-xejra ġenerali tal-prezzijiet hija negattiva kif ikkonfermat minn bosta sorsi pubbliċi. Għaldaqstant, l-argument huwa mwarrab. Filwaqt li diffiċli tikkwantifika ż-żieda possibbli eżatta fil-prezzijiet li tirriżulta mill-miżuri u tiċkin possibbli konsegwenti tad-domanda, jitfakkru bosta elementi. L-ewwel nett, il-prodott investigat jikkostitwixxi sa 50 % tal-kost totali ta' installazzjoni PV u għalhekk, id-dazju jista' jkun assorbit tal-inqas f'parti minnu. It-tieni nett, il-kompetizzjoni tal-industrija tal-Unjoni mal-produtturi ta' pajjiżi terzi, diġà preżenti fis-suq tal-Unjoni, aktarx li żżomm il-prezzijiet baxxi. Fl-istess ħin, l-industrija tal-Unjoni għandu jirnexxilha tikseb riżultati finanzjarji aħjar bis-saħħa tal-ekonomiji tal-kobor li jirriżultaw minn użu aħjar tal-impjanti ta' produzzjoni u l-kost imnaqqas tal-produzzjoni. It-tielet nett, id-domanda għal installazzjonijiet PV mhijiex korrelatata biss mal-livelli tal-prezzijiet tal-prodott investigat iżda anki mal-livell tal-FITs. Fil-livelli baxxi ta' domanda ta' żmienna, meta mqabbla ma' dawk miksuba fl-2011 u fil-PI, huwa mistenni li l-FITs ma għandhomx jonqsu tant malajr bħal fil-perjodu kkunsidrat, u dan għandu jippermetti li jkun hemm investiment kontinwu fi proġetti PV. Għalhekk, l-argument ġie rifjutat.
(818)
Bi tweġiba għad-divulgazzjoni finali, parti minnhom ikkontestat ir-raġunament ta' hawn fuq. Din iddikjarat li x-xejra negattiva tal-prezz ma tistax tinżamm wara l-impożizzjoni tal-miżuri. Il-parti fakkret li l-miżuri jirrappreżentaw żieda sinifikanti ħafna fin-nefqa li ma tistax tiġi kkumpensata mit-tnaqqis fin-nefqa u/jew l-importazzjoni mill-pajjiżi terzi. Barra minn hekk, kien imtenni li l-industrija tal-Unjoni mhux se tkun tista' twettaq investimenti ġodda fl-impjanti u l-makkinarju u l-operaturi downstream jistgħu jassorbu xi ftit jekk il-profitt tagħhom huwa ta' 11 %. Fl-aħħar nett, ma hemm l-ebda evidenza li tissuġġerixxi li l-FITs jistgħu jikkumpensaw għaż-żieda fil-prezz.
(819)
Ġie mfakkar li għall-kuntrarju ta' din id-dikjarazzjoni, mhuwiex mistenni li ż-żieda fil-prezz mill-miżuri tiġi kkumpensata b'mod sħiħ iżda aktar li tkun possibbli żieda temporanja fil-prezz wara l-miżuri (ara l-premessa (247) għar-Regolament antidumping provviżorju). Tali żieda fil-prezz tista' tirriżulta mid-differenza fil-livell tal-prezz bejn il-prezzijiet sussidjati Ċiniżi u l-prodotti mhux Ċiniżi. Madankollu, l-informazzjoni miġbura matul l-investigazzjoni tippemetti li ssir id-dikjarazzjoni li ż-żieda eventwali fil-prezz tista' tiġi assorbita parzjalment minn numru ta' fatturi fid-dawl tal-profitti fis-settur downstream fil-livell ta' 11 % bħala medja. Fl-aħħar nett, fir-rigward tad-dikjarazzjoni li ma hemm l-ebda evidenza li tissuġġerixxi li l-FITs jistgħu jikkumpensaw iż-żieda fil-prezz, huwa raġonevoli li wieħed jassumi li l-FITs se jiġu aġġustati matul iż-żmien f'konformità mal-iżvilupp tal-prezzijiet għall-proġetti.
(820)
Parti minnhom iddikjarat li minn Marzu 2013, il-prezzijiet tal-moduli żdiedu b'20 % fl-Unjoni u li hemm nuqqas qawwi ta' ħażniet mill-2013. L-argument ma ġiex sostanzjat u għall-kuntrarju, is-sorsi ta' informazzjoni pubblika jikkonfermaw stabbiltà relattiva tal-prezzijiet fit-tieni trimestru tal-2013. Anki jekk l-informazzjoni kienet korretta, din tirrifletti biss il-fatt li wara r-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet, ir-riskju ta' dazju kumpensatorju ġie meqjus fil-prezz. Għaldaqstant, l-argument ġie rifjutat.
(821)
Parti oħra ddikjarat li l-proġetti PV ma jiġġenerawx redditu għal investitur jekk it-tnaqqis fl-FITs mhuwiex korrelatat mal-ispejjeż tal-proġetti li qegħdin jonqsu, inkluż il-prezz tal-moduli, peress li jirrappreżentaw sehem importanti mill-kostijiet fi proġett partikolari. Għal dan l-għan, ġie iddikjarat li d-dazji jixħtu f'periklu l-vijabbiltà ta' ħafna proġetti PV peress li jżidu l-prezz.
(822)
Kif stipulat fil-premessa (752) hawn fuq, ix-xejra ġenerali tal-prezzijiet tal-prodott investigat tidher li hija negattiva. Barra minn hekk, l-importanza tal-FITs fir-rigward tas-suq qiegħda tonqos hekk kif f'bosta reġjuni aktarx li tintlaħaq il-parità mal-grilja. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argument li l-prezz tal-moduli PV jista' jkollu impatt negattiv fuq il-proġetti PV inkluża l-kwistjoni tal-vijabbiltà tagħhom ġie rifjutat.
(823)
Parti interessata minnhom ipprovdiet mudellar intern biex turi li l-vijabbiltà ta' ħafna proġetti PV kienet ipperikolata li kieku jiġu applikati d-dazji.
(824)
Dan l-immudellar ma ppermettiex li ssir kwantifikazzjoni xierqa ta' kemm tista' tonqos l-attraenza tal-investiment fl-installazzjonijiet PV (pereżempju r-redditu fuq l-investiment) f'każ ta' żidiet fil-prezzijiet tal-prodott investigat. Minkejja dan, is-suppożizzjonijiet li xi dazju jingħadda kompletament lill-utenti finali jew konsumaturi, użati fit-tali mmudellar, huwa improbabbli fid-dawl tal-marġnijiet ta' profitt eżistenti tal-operaturi downstream. Barra minn hekk, deċiżjoni ta' investiment mhijiex ibbażata biss fuq il-prezz ta' moduli iżda tiddependi wkoll fuq ħafna fatturi oħrajn inkluż, fost l-oħrajn, l-eżistenza ta' qafas ġenerali favorevoli għal installazzjonijiet PV f'pajjiż partikolari, il-livell ta' appoġġ rispettivament, il-prezz tal-elettriku (għall-parità mal-grilja). Għaldaqstant, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
(825)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, ġie konkluż li l-impożizzjoni ta' miżuri jkollha impatt limitat b'mod ġenerali fuq il-konsumaturi u l-utenti finali l-oħrajn. Dan huwa irrilevanti mir-rwol tal-iskemi nazzjonali ta' appoġġ fl-istimulazzjoni tad-domanda għall-PV. Jekk l-iskemi nazzjonali ta' appoġġ jiġu adattati għal prezzijiet ogħla għall-pannelli solari (permezz ta' FITs ogħla), l-impatt fuq il-konsumaturi jista' jkun ineżistenti.
6.7. Argumenti oħrajn
(826)
Uħud mill-partijiet argumentaw li l-industrija tal-Unjoni mhijiex kapaċi tforni lis-suq tal-UE bil-kwantitajiet meħtieġa u b'hekk, jekk jiġu imposti d-dazji kompensatorji, hemm riskju serju ta' nuqqas fl-Unjoni, u dan jista' jwassal għal iktar żidiet fil-prezzijiet tal-prodott ikkonċernat.
(827)
L-investigazzjoni sabet li dan l-argument mhuwiex iġġustifikat. L-industrija tal-Unjoni ilha tuża inqas mill-kapaċitajiet ta' produzzjoni tagħha mill-2009. Fil-PI, ir-rata ta' użu tal-kapaċità ta' produzzjoni ta' moduli tal-Unjoni kienet ta' 41 % b'kapaċità żejda addizzjonali ta' madwar 5,7 GW; ir-rata ta' użu tal-kapaċità ta' produzzjoni ta' ċelloli tal-Unjoni kienet ta' 63 %, b'kapaċità żejda addizzjonali ta' madwar 1,2 GW. Għaldaqstant, bis-saħħa tal-kapaċità żejda, l-industrija tal-Unjoni jirnexxilha tikkompeti għal sehem addizzjonali tas-suq fit-terminu qasir. Anki fit-terminu medju, huwa raġonevoli li jiġi supponut li l-industrija tal-Unjoni se tespandi l-kapaċità ta' produzzjoni tagħha biex tkun tista' tikseb ekonomiji tal-kobor aħjar u tippermetti li jkun hemm tnaqqis ulterjuri fil-prezzijiet. Barra minn hekk, hemm ukoll sorsi oħrajn ta' provvista fid-dinja, li huma preżenti fis-suq tal-Unjoni u li se jkunu jistgħu jikkompetu fis-suq tal-Unjoni f'każ ta' tnaqqis fl-importazzjonijiet tal-prodotti Ċiniżi. L-investigazzjoni skopriet li l-kapaċità żejda eżistenti tal-produzzjoni mhux Ċiniża barra l-Unjoni fil-PI kienet ta' 5,6 GW għall-moduli u 6 GW għaċ-ċelloli. Għaldaqstant, ġie konkluż li l-kapaċità żejda totali tal-Unjoni u produtturi terzi barra l-Unjoni hija biżżejjed biex tpatti fit-terminu qasir għat-tnaqqis potenzjali fl-importazzjonijiet Ċiniżi fid-dawl tad-domanda għal installazzjonijiet PV fl-UE kif imbassra għall-2013 (bejn 9,8 GW u 16,5 GW) u l-2014 (9 GW u 17,1 GW) minn ċentri kbar ta' riċerka bħall-EPIA.
(828)
Anki jekk issir suppożizzjoni iktar konservattiva fuq il-kapaċità ta' produzzjoni tal-Unjoni (ara l-premessa (545) hawn fuq), il-kapaċità konġunta bejn l-Unjoni u pajjiżi terzi tkun biżżejjed biex tpatti għat-tnaqqis potenzjali fit-terminu qasir tal-importazzjonijiet Ċiniżi. Fit-terminu medju wkoll, huwa raġonevoli li wieħed jassumi li l-industrija tal-Unjoni se tespandi l-kapaċità ta' produzzjoni tagħha biex tkun tista' tilħaq ekonomiji tal-kobor, li min-naħa tagħhom jippermettu li jkomplu jonqsu l-prezzijiet. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat.
(829)
Uħud mill-partijiet argumentaw ukoll li l-impożizzjoni ta' dazji fuq il-prodott ikkonċernat se tkun ta' dannu għall-iżvilupp tas-suq PV fl-Ewropa u b'hekk l-objettivi tal-Aġenda 2020 tal-UE dwar is-sorsi rinnovabbli tal-enerġija u tnaqqis fl-emissjonijiet ta' gassijiet serra mhumiex se jintlaħqu.
(830)
L-ewwel nett, l-objettivi tal-2020 ma jiddependux fuq l-enerġija solari b'mod esklussiv. Daqstant ieħor huma importanti enerġiji ekoloġiċi oħrajn bħal: riħ, bijomassa, idro, eċċ. Peress li ma huwa attribwit l-ebda perċentwal partikolari għall-enerġija solari għall-objettivi tal-2020, numru ftit inqas ta' installazzjonijiet PV mhuwiex mistenni li jżid il-kost ġenerali tal-Aġenda 2020. Barra minn hekk, il-prezz tal-pannelli solari huwa biss wieħed minn ħafna fatturi li huma vitali għall-iżvilupp tal-industrija PV fl-Unjoni. Daqstant ieħor huma importanti: qafas ġuridiku u finanzjarju favorevoli fil-livell tal-Unjoni u nazzjonali, aċċess imtejjeb għall-finanzjament ta' proġetti ta' enerġiji rinnovabbli u l-investiment fir-R&Ż. Rigward il-finanzjament tal-investimenti solari, l-impożizzjoni ta' dazji se jsaħħaħ is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u tas-settur PV sħiħ. B'hekk, aktarx li ssaħħaħ ukoll l-aċċess għall-kapital kemm għall-industrija tal-Unjoni kif ukoll għall-investituri fis-settur PV. Fl-aħħar nett, huwa mfakkar li l-għan tad-dazju mhuwiex li jelimina l-importazzjonijiet Ċiniżi iżda li jreġġa' lura lejn kompetizzjoni ġusta. Jekk il-prezz tal-prodott ikkonċernat jogħla, l-evidenza fuq il-profitti miksuba fis-suq downstream tippermetti li jiġi supponut li ż-żieda fil-prezzijiet se tkun assorbita f'parti minnha mill-operaturi fis-suq downstream. Għaldaqstant, il-prezz tal-moduli ma għandux jiżdied b'mod sinifikanti għall-utenti finali/konsumaturi u d-domanda għal installazzjonijiet solari tista' tinżamm fil-medda mbassra.
(831)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, ġie konkluż li, b'mod ġenerali, l-impożizzjoni ta' miżuri ma tħallix impatt avvers sinifikanti fuq politiki oħrajn tal-UE.
6.8. Konklużjoni fuq l-interess tal-Unjoni
(832)
L-effetti pożittivi ġenerali għall-industrija tal-Unjoni jegħlbu l-impatt negattiv probabbli fuq operaturi oħrajn fis-suq PV inklużi l-utenti finali (konsumaturi).
(833)
Fid-dawl ta' dak ta' hawn fuq, ġie konkluż li fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli dwar l-interess tal-Unjoni, ma hemm l-ebda raġuni valida kontra l-impożizzjoni ta' miżuri definittivi fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mir-RPĊ.
7. MIŻURI KOMPENSATORJI DEFINITTIVI
(834)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa fir-rigward tas-sussidju, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri kompensatorji definittivi sabiex jiġi evitat iktar dannu kkaġunat lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet sussidjati.
7.1. Livell ta' eliminazzjoni tad-dannu
(835)
Għall-fini ta' determinazzjoni tal-livell ta' dawn il-miżuri, ittieħdu inkunsiderazzjoni l-marġnijiet ta' sussidju u l-ammont ta' dazju neċessarju biex jiġi eliminat id-dannu mġarrab mill-produtturi tal-Unjoni, bla ma jinqabżu l-marġnijiet tas-sussidju li nstabu.
(836)
Meta ġie kkalkolat l-ammont tad-dazju neċessarju biex jitneħħew l-effetti tas-sussidju dannuż, tqies li kwalukwe miżura għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni sabiex tkopri l-kostijiet ta' produzzjoni tagħha u sabiex tagħmel profitt qabel it-taxxa li jista' jinkiseb b'mod raġonevoli minn din l-industrija f'kundizzjonijiet normali ta' kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta' importazzjonijiet sussidjati, fuq bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni. B'konformità mal-ġurisprudenza tal-Qorti Ġenerali, it-tali profitt huwa dak li jsir fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat, jiġifieri qabel iż-żieda fl-importazzjonijiet sussidjati. Għaldaqstant, il-profitt fil-mira kien stabbilit għal 8 % fuq il-bażi tal-profitt medju ponderat li sar mill-industrija tal-UE fl-2009 u l-2010 għall-moduli u ċ-ċelloli meta profittabbli.
(837)
Wara d-divulgazzjoni finali, l-industrija tal-Unjoni ddikjarat li l-profittabbiltà tas-sena 2012 għandha tintuża bħala l-livell ta' profittabbiltà li l-industrija tal-Unjoni tista' tilħaq b'mod raġonevoli fin-nuqqas ta' importazzjonijiet issussidjati aktar milli l-marġni tal-profitt medju tas-snin 2009 u 2010. F'dan ir-rigward, kien argumentat li, l-profittabbiltà fl-2009 ma kinitx suffiċjenti u ċ-ċirkostanzi f'dawn is-sentejn kienu distinti b'mod ċar b'mod partikolari fid-dawl tal-iżvilupp fil-konsum fl-2010 li taffew l-effetti tas-sussidju f'dik is-sena F'dan ir-rigward, għandu jiġi nnotat li mhuwiex rilevanti jekk il-marġni medju tal-profitt realizzat mill-industrija tal-Unjoni kienx “suffiċjenti” meta jiġi stabbilit il-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu. Il-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu għandu jiġi bbażat fuq il-profitt li jista' jintlaħaq b'mod raġonevoli fin-nuqqas ta' importazzjonijiet issussidjati. Hija l-prattika tal-Awtoritajiet Investigattivi li jikkunsidraw li dan il-livell intlaħaq fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat. Bħal fil-każ tal-industrija tal-Unjoni, it-telf realizzat fir-rigward tal-bejgħ ta' ċelloli fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat fl-2009, din il-metodoloġija ma kinitx xierqa u kien meqjus aktar kredibbli li d-determinazzjoni tal-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu tiġi bbażata fuq il-marġni ta' profitt medju tal-ewwel u t-tieni sena tal-perjodu kkunsidrat. F'dan ir-rigward, ġie kkunsidrat ukoll li huwa irrilevanti li ċ-ċirkostanzi kienu differenti f'dawn is-sentejn.
(838)
Parti interessati oħra tenniet li l-profitti fil-mira differenti għandhom jiġu stabbiliti għall-moduli u ċ-ċelloli, peress li l-profittabbiltà ta' dawn it-tipi ta' prodotti wriet xejriet differenti matul il-perjodu kkunsidrat. Filwaqt li l-indikaturi ntwerew b'mod separat għal kull tip ta' prodott, il-konklużjonijiet imfassla għal kull indikatur jirreferu għall-prodott li kien qiegħed jiġi investigat b'mod globali. Qiegħed jiġi mfakkar ukoll li l-moduli u ċ-ċelloli huma prodott uniku wieħed u għalhekk il-marġnijiet ta' sussidju u l-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu ġew stabbiliti fuq din il-bażi.
(839)
Fuq din il-bażi, ġie kkalkolat prezz mhux dannuż għall-industrija tal-Unjoni għall-prodott simili. Il-prezz mhux dannuż inkiseb billi żdied il-marġni ta' profitt imsemmi hawn fuq ta' 8 % tal-kost ta' produzzjoni matul il-PI tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(840)
Imbagħad, iż-żieda neċessarja fil-prezzijiet kienet iddeterminata fuq il-bażi ta' tqabbil tal-prezz medju ponderat tal-importazzjonijiet tal-produtturi esportaturi fil-kampjun li kkooperaw fir-RPĊ, kif stabbilit għall-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz, aġġustata kif xieraq għall-kostijiet ta' importazzjoni u d-dazji doganali mal-prezz medju ponderat mhux dannuż tal-prodott simili mibjugħ mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fis-suq tal-Unjoni matul il-PI. Imbagħad, kwalunkwe differenza li rriżultat minn dan it-tqabbil ġiet espressa bħala perċentwal tal-valur ta' importazzjoni medju ponderat tas-CIF.
(841)
Parti minnhom argumentat li l-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kien iffokat fuq is-suq ta' livell għoli, bħas-settur residenzjali/kummerċjali żgħir, li kien jattira FITs ogħla u ssuġġeriet li, għalhekk, il-prezz tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni għandu jiġi aġġustat kif suppost. Ta' min jinnota li din id-dikjarazzjoni ma għandhiex tkun deċiżiva għall-kalkolu tal-marġni tad-dannu, peress li l-investigazzjoni wriet li l-produtturi tal-Unjoni ma kinux profittabbli.
7.2. Miżuri definittivi
(842)
Fid-dawl ta' dak li ntqal s'issa, u b'konformità mal-Artikolu 15 tar-Regolament bażiku, għandu jiġi impost dazju kompensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta' moduli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin u komponenti ewlenin (jiġifieri ċelloli) li joriġinaw jew li huma kkunsinnati mir-RPĊ fil-livell inferjuri tal-marġnijiet tas-sussidju jew tad-dannu li nstabu, skont ir-regola dwar l-inqas dazju. F'dan il-każ, ir-rata tad-dazju għandha tiġi kkalkolata kif stipulat fil-livell tal-marġnijiet ta' sussidju li nstabu.
(843)
Minħabba r-rata għolja ta' kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi Ċiniżi, id-dazju tal-“kumpaniji l-oħrajn kollha” ġie stabbilit għal-livell tal-ogħla dazju li għandu jkun impost fuq il-kumpaniji, rispettivament, fil-kampjun jew li kkooperaw fl-investigazzjoni. Id-dazju tal-“kumpaniji l-oħrajn kollha” se jiġi applikat fuq dawk il-kumpaniji li ma kkooperawx fl-investigazzjoni.
(844)
Għall-kumpaniji Ċiniżi mhux fil-kampjun li kkooperaw elenkati fl-Anness, ir-rata ta' dazju definittiva hija stabbilita bil-medja ponderata tar-rati tal-kumpaniji fil-kampjun.
(845)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, ir-rati li bihom jiġu imposti s-sussidji huma stabbiliti kif ġej:
Isem il-Kumpanija
Marġni tas-Sussidju
Marġni tad-Dannu
Dazju Kompensatorju
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
4,9 %
46,3 %
4,9 %
Yingli Energy (Ċina) Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd;
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
41,8 %
6,3 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
48,2 %
3,5 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd;
5,0 %
56,5 %
5,0 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd,
11,5 %
58,2 %
11,5 %
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
11,5 %
58,2 %
11,5 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd,
de minimis
64,9 %
0,0 %
Renesola Jiangsu Ltd
Renesola Zhejiang Ltd
4,6 %
80,1 %
4,6 %
Jinko Solar Co. Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
6,5 %
60,1 %
6,5 %
Kumpaniji elenkati fl-Anness
6,4 %
51,1 %
6,4 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
11,5 %
80,1 %
11,5 %
(846)
Il-miżuri kompensatorji definittivi ta' hawn fuq kif stabbiliti fil-forma ta' dazji ad valorem.
(847)
Ir-rati ta' dazju kompensatorju tal-kumpaniji individwali speċifikati f'dan ir-Regolament kienu stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet ta' din l-investigazzjoni. Għaldaqstant, jirriflettu s-sitwazzjoni li nstabet matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta' dawn il-kumpaniji. B'hekk, dawn ir-rati ta' dazju (għall-kuntrarju tad-dazju madwar il-pajjiżi applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”) huma applikabbli b'mod esklussiv għal importazzjonijiet ta' prodotti li joriġinaw mill-pajjiż ikkonċernat u prodotti mill-kumpaniji u b'hekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati prodotti minn xi kumpanija oħra mhux imsemmija b'mod speċifiku fl-Artikolu 1 b'isimha u l-indirizz tagħha, inklużi entitajiet relatati ma' dawk imsemmija b'mod speċifiku, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u jkunu soġġetti għar-rata ta' dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
(848)
Kwalunkwe dikjarazzjoni li titlob l-applikazzjoni ta' rata tad-dazju kompensatorju individwali għal kumpanija (pereżempju wara bidla fl-isem tal-entità jew wara t-twaqqif ta' entitajiet ġodda ta' produzzjoni jew bejgħ) għandha tkun indirizzata lill-Kummissjoni (103) bl-informazzjoni kollha rilevanti, b'mod partikolari kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku u tal-esportazzjoni assoċjat ma', pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet ta' produzzjoni jew bejgħ. Jekk xieraq, imbagħad dan ir-Regolament se jiġi emendat kif xieraq billi jaġġorna l-lista ta' kumpaniji li jibbenefikaw minn rati ta' dazju individwali.
(849)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju kompensatorju, il-livell ta' dazju residwu ma għandux japplika biss għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx iżda anki għal dawk il-produtturi li ma kellhom ebda esportazzjoni lejn l-Unjoni matul il-PI.
(850)
Il-miżuri huma imposti biex il-produtturi fl-Unjoni jkunu jistgħu jirkupraw mill-effett dannuż tas-sussidju. Meta jkun hemm xi żbilanċ inizjali bejn il-benefiċċju potenzjali għall-produtturi fl-Unjoni u l-kost għall-operaturi ekonomiċi l-oħrajn fl-Unjoni, dan l-iżbilanċ jista' jkun ikkumpensat permezz ta' żieda u/jew bidu mil-ġdid tal-produzzjoni fl-Unjoni. Madankollu, ix-xenarju previst ta' produzzjoni miżjuda fl-Unjoni jista' ma jkunx konformi mal-iżvilupp tas-suq f'dan is-suq volatili. Il-konsum ta' moduli tal-Unjoni żdied b'264 % bejn l-2009 u l-2011, biex imbagħad naqas bi 43 punt perċentwali matul il-perjodu ta' sitt xhur bejn l-2011 u l-PI. Il-volatilità tinħass saħansitra iktar meta tħares lejn il-perjodu 2006-2011, fejn il-konsum tal-Unjoni ta' moduli żdied minn inqas minn 1 GW sa kważi 20 GW jew żieda ta' madwar 2000 % f'temp ta' ħames snin biss. Din il-volatilità hija mistennija tibqa', u tbassir ippubblikat minn assoċjazzjonijiet kummerċjali juri differenzi ta' 100 % u iktar bejn ix-xenarji differenti anki għall-perjodu tat-terminu medju tal-2014-2015.
(851)
Għal dawn ir-raġunijiet, jitqies xieraq li, f'ċirkustanzi eċċezjonali bħal dawn, tiġi limitata d-durata tal-miżuri għal perjodu ta' sentejn biss.
(852)
Dan il-perjodu għandu jkun biżżejjed sabiex il-produtturi fl-Unjoni jżidu u/jew jerġgħu jibdew il-produzzjoni tagħhom, filwaqt li fl-istess ħin ma jipperikolax wisq is-sitwazzjoni ta' operaturi ekonomiċi oħrajn fl-Unjoni. Huwa meqjus li l-perjodu ta' sentejn se jkun l-iktar wieħed xieraq biex jiġi analizzat jekk l-impożizzjoni ta' miżuri tabilħaqq kellhiex l-effett li żżid il-produzzjoni tal-Unjoni u b'hekk tibbilanċja l-effetti negattivi fuq l-operaturi ekonomiċi l-oħrajn fl-Unjoni.
(853)
Wara d-divulgazzjoni finali, produttur tal-Unjoni minnhom qajjem l-argument li l-perjodu limitat ta' sentejn huwa qasir wisq biex wieħed jirkupra mid-dannu mġarrab. Minbarra dan, kien argumentat li perjodu ta' sentejn ma jippermettix lill-produtturi tal-Unjoni jippreżentaw pjanijiet ta' direzzjoni tan-negozju għas-sena finanzjarja kurrenti u dik li ġejja. F'dan ir-rigward, huwa nnotat li t-tul tal-miżuri sa Diċembru 2015, li għandu jkun suffiċjenti għall-produtturi tal-Unjoni biex jippreżentaw il-pjanijiet ta' direzzjoni tan-negozju sal-2015.
(854)
Barra minn hekk, il-produttur tal-Unjoni ma kkontestax ir-raġunijiet għaliex il-perjodu kien limitat għal sentejn, b'mod partikolari l-volatilità tas-suq. Il-produttur apprezza espliċitament reviżjoni f'każ li l-miżuri jkunu jridu jiġu sostitwiti minħabba l-bidla fis-sitwazzjoni tas-suq. Peress li l-probabbiltà ta' bidla fiċ-ċirkostanzi tas-suq fi żmien sentejn hija tabilħaqq għolja f'dan is-suq volatili, huwa kkunsidrat xieraq li jiġu limitati l-miżuri għal sentejn mill-bidu nett.
(855)
Wara d-divulgazzjoni finali, l-ilmentatur argumenta li sentejn mhumiex biżżejjed biex isir investiment fil-produzzjoni, billi rrefera għall-premessa (852). Madankollu, minħabba l-kapaċità żejda sostanzjali tal-industrija tal-Unjoni, żieda fil-produzzjoni tista' ssir permezz tal-utilizzazzjoni aħjar tal-kapaċitajiet ta' produzzjoni attwali, li għandha tkun fattibbli mingħajr investimenti addizzjonali sinifikanti.
(856)
L-ilmentatur argumenta ulterjorment li impożizzjoni ta' dazji kumpensatorji għal perjodu ta' sentejn mhijiex suffiċjenti għall-Industrija tal-Unjoni biex tirkupra mill-effetti dannużi tas-sussidjar tal-imgħoddi. Madankollu, l-impożizzjoni ta' dazji kumpensatorji ma tistax tħares biss lejn l-interessi tal-Industrija tal-Unjoni, iżda teħtieġ li tibbilanċja l-benefiċċju potenzjali għall-produtturi fl-Unjoni u l-kost għall-operaturi ekonomiċi l-oħrajn fl-Unjoni. Abbażi ta' dan, inżammet id-deċiżjoni li l-miżuri jiġu limitati għal sentejn.
(857)
Il-partijiet kollha kienu mgħarrfa bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien maħsub li tiġi rakkomandata l-impożizzjoni ta' dazju kompensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta' moduli jew pannelli PV tas-siliċju kristallin u ċ-ċelloli tat-tip użat f'moduli jew pannelli PV tas-siliċju kristallin, li joriġinaw jew jintbagħtu mir-RPĊ (divulgazzjoni finali). Il-partijiet kollha ngħataw perjodu li fih setgħu jikkummentaw fuq id-divulgazzjoni finali.
(858)
Il-kummenti bil-fomm u bil-miktub sottomessi mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u tqiesu meta kien xieraq.
7.3. Reġistrazzjoni u retroattività
(859)
Kif stipulat fil-premessa (7) hawn fuq, fl-1 ta' Marzu 2013 il-Kummissjoni adottat ir-Regolament Nru 182/2013 li jagħmel l-importazzjonijiet ta' moduli fotovoltajċi bis-siliċju kristallin u l-komponenti ewlenin (jiġifieri ċelloli u wejfers) li joriġinaw fi jew li huma kkunsinjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina soġġetti għar-reġistrazzjoni mis-6 ta' Marzu 2013.
(860)
Mis-6 ta' Ġunju 2013, ir-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet għall-fini ta' protezzjoni kontra importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping intemmet permezz tar-Regolament antidumping provviżorju. F'dak li għandu x'jaqsam ma' din l-investigazzjoni antisussidji u fid-dawl tas-sejbiet ta' hawn fuq, ir-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet għall-fini tal-investigazzjoni antisussidji b'konformità mal-Artikolu 24(5) tar-Regolament bażiku għandha tintemm ukoll.
(861)
Fir-rigward ta' applikazzjoni retroattiva possibbli tal-miżuri kompensatorji, iridu jiġu evalwati l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 16(4) tar-Regolament bażiku. Skont dan l-artikolu, dazju kompensatorju definittiv jista' jiġi impost fuq prodotti li ddaħħlu għall-konsum mhux iktar minn 90 jum qabel id-data ta' applikazzjoni tal-miżuri provviżorji iżda mhux qabel il-bidu tal-investigazzjoni.
(862)
F'dan il-każ, ma ġiet applikata l-ebda miżura kompensatorja provviżorja. Konsegwentement, huwa deċiż li d-dazju kompensatorju definittiv ma għandux ikun impost b'mod retroattiv.
8. GĦAMLA TA' MIŻURI
(863)
Sussegwentement għall-adozzjoni tal-miżuri antidumping provviżorji fl-investigazzjoni antidumping parallela (104), grupp ta' produtturi esportaturi li kkooperaw, inkluż il-kumpaniji relatati tagħhom fir-RPĊ u fl-Unjoni Ewropea, u flimkien mal-Kamra tal-Kummerċ taċ-Ċina għall-Importazzjoni u l-Esportazzjoni ta' Makkinarju u Prodotti Elettroniċi (“CCCME”) offrew impenn konġunt tal-prezzijiet skont l-Artikolu 8(1) tar-Regolament antidumping bażiku (105). L-offerta tal-impriża ġiet appoġġata wkoll mill-awtoritajiet Ċiniżi. Il-Kummissjoni eżaminat l-offerta, u bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2013/423/UE (106) aċċettat din l-offerta tal-impriża.
(864)
Sussegwentement għad-Deċiżjoni 2013/423/UE, il-produtturi esportaturi flimkien ma' CCCME ssottomettew notifika biex jemendaw l-offerta inizjali tal-impriża tagħhom. Huma talbu li jirrevedu l-impriża sabiex tieħu f'kunsiderazzjoni l-esklużjoni tal-wejfers mill-ambitu tal-prodott deskritt fil-premessi (46) u (99). Barra minn hekk, numru ta' esportaturi addizzjonali, sad-data ta' skadenza fl-Artikolu 8(2) tar-Regolament antidumping bażiku, talbu li jiġu inklużi fl-impriża.
(865)
L-istess grupp ta' produtturi esportaturi, flimkien mas-CCCME, sad-data ta' skadenza speċifikata fl-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku (107), talab li t-termini ta' dik l-Impriża jiġu aċċettati mill-Kummissjoni biex jiġi eliminat kwalunkwe effett dannuż anki tal-importazzjoni sussidjati. Bid-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2013/707/UE, il-Kummissjoni aċċettat din l-offerta fir-rigward tad-dazji definittivi.
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Bil-preżenti huwa impost dazju kompensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta' moduli jew pannelli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin u ċelloli tat-tip użat f'moduli jew pannelli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin (iċ-ċelloli għandhom ħxuna li ma taqbiżx l-400 mikrometru), li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM ex8501 31 00, ex8501 32 00, ex8501 33 00, ex8501 34 00, ex8501 61 20, ex8501 61 80, ex8501 62 00, ex8501 63 00, ex8501 64 00 u ex8541 40 90 (kodiċijiet TARIC 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 u 8541409039) u li joriġinaw fi jew li huma kkonsinjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, sakemm mhumiex fi transitu skont it-tifsira tal-Artikolu V GATT.
It-tipi ta' prodotti li ġejjin huma esklużi mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat:
-
ċarġers solari li jikkonsistu f'inqas minn sitt ċelloli, huma portabbli u jfornu elettriku f'apparati jew jiċċarġjaw batteriji,
-
prodotti fotovoltajċi b'rita rqiqa,
-
prodotti fotovoltajċi tas-siliċju kristallin li huma integrati b'mod permanenti fi prodotti elettriċi, fejn il-funzjoni tal-prodotti elettriċi hija differenti mill-ġenerazzjoni tal-enerġija, u fejn dawn il-prodotti elettriċi jikkunsmaw l-elettriku ġġenerat miċ-ċellola/i fotovoltajka/ċi integrata/i tas-siliċju kristallin,
-
moduli jew pannelli b'vultaġġ ta' output li ma jaqbiżx 50 V DC u output ta' enerġija li ma jaqbiżx 50 W unikament għal użu dirett bħala ċarġers tal-batteriji f'sistemi bl-istess vultaġġ u karatteristiċi ta' enerġija.
2. Ir-rata tad-dazju kompensatorju definittiv applikabbli għall-prezz nett, b'xejn fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u manifatturati mill-kumpaniji elenkati hawn isfel tkun kif ġej:
Kumpanija
Rata tad-dazju
kodiċi TARIC addizzjonali
Wuxi Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co. Ltd;
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd; Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd,
4,9 %
B796
Yingli Energy (Ċina) Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd;
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
B797
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
B791
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
5,0 %
B794
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd,
11,5 %
B793
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
11,5 %
B927
Delsolar (Wujiang) Ltd
0 %
B792
Renesola Jiangsu Ltd
Renesola Zhejiang Ltd
4,6 %
B921
Jinko Solar Co. Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
6,5 %
B845
Kumpaniji elenkati fl-Anness
6,4 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
11,5 %
B999 (108)
3. Sakemm ma jkunx stipulat mod ieħor, japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
1. L-importazzjonijiet ddikjarati biex jiġu rilaxxati għaċ-ċirkolazzjoni libera għal prodotti li bħalissa jaqgħu fi ħdan il-kodiċi NM (kodiċijiet TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 u 8541409039) li huma fatturati minn kumpaniji li minnhom huma aċċettati impriżi mill-Kummissjoni u li l-ismijiet tagħhom huma elenkati fl-Anness għad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2013/707/UE, jiġu eżentati mid-dazju antisussidji impost mill-Artikolu 1, bil-kundizzjoni li:
(a)
kumpanija elenkata fl-Anness għad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2013/707/UE immanifatturat, bagħtet u ffatturat b'mod dirett il-prodotti msemmija hawn fuq jew permezz tal-kumpanija relatata tagħha li hija elenkata wkoll fl-Anness għad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2013/707/UE jew il-kumpaniji relatati tagħhom fl-Unjoni li jaġixxu bħala importatur u li jikklirjaw l-oġġetti għal ċirkolazzjoni libera fl-Unjoni jew l-ewwel klijent indipendenti li jaġixxi bħala importatur u li jikklirja l-oġġetti għal ċirkolazzjoni libera fl-Unjoni;
(b)
tali importazzjonijiet huma akkumpanjati minn fattura ta' impriża li hija fattura kummerċjali li jkun fiha tal-anqas l-elementi u d-dikjarazzjoni stipulata fl-Anness 2 ta' dan ir-Regolament;
(c )
tali importazzjonijiet huma akkumpanjati minn Ċertifikat ta' Impenn ta' Esportazzjoni skont l-Anness 3 ta' dan ir-Regolament; u
(d)
l-oġġetti ddikjarati u ppreżentati lid-dwana jikkorrispondu b'mod preċiż għad-deskrizzjoni dwar il-fattura ta' impriża.
2. Id-dejn doganali jiġġarrab meta tiġi aċċettata d-dikjarazzjoni għar-rilaxx fiċ-ċirkolazzjoni libera:
(a)
kull meta jkun stabbilit, fir-rigward tal-importazzjonijiet deskritti fil-paragrafu 1, li waħda jew aktar mill-kundizzjonijiet elenkati f'dak il-paragrafu mhumiex sodisfatti; jew
(b)
meta l-Kummissjoni tirtira l-aċċettazzjoni tagħha tal-impriża skont l-Artikolu 13(9) tar-Regolament (KE) Nru 597/2009 f'Regolament jew Deċiżjoni li tirreferi għal tranżazzjonijiet partikolari u tiddikjara l-fatturi ta' impriża rilevanti bħala invalidi.
Artikolu 3
Il-kumpaniji li minnhom huma aċċettati l-impriżi mill-Kummissjoni u l-ismijiet tagħhom huma elenkati fl-Anness għad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2013/707/UE u soġġetti għal ċerti kundizzjonijiet speċifikati fih, se joħorġu wkoll fattura għal tranżazzjonijiet li mhumiex eżentati mid-dazji antisussidji. Din il-fattura għandha tkun fattura kummerċjali li tkun tinkludi għallinqas l-elementi stipulati fl-Anness 4 ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 4
Reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet li tirriżulta mir-Regolament (UE) Nru 182/2013 li jagħmel l-importazzjonijiet ta' moduli fotovoltajċi bis-siliċju kristallin u l-komponenti ewlenin (jiġifieri ċelloli u wejfers) li joriġinaw fi jew li huma kkonsinjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina soġġetti għar-reġistrazzjoni ma jibqax fis-seħħ.
Artikolu 5
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fil-jum ta' wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu jiskadi fil-7 ta’ Diċembru 2015.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-2 ta’ Diċembru 2013.