PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 471/2014
ze dne 13. května 2014
o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 27. dubna 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (2), kterým informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) do Evropské unie.
(2)
Řízení zahájila Komise na základě podnětu, který podala dne 14. března 2013 společnost EU ProSun Glass (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby solárního skla v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování solárního skla a o tím způsobené podstatné újmě, což Komise považovala za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 nařízení (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“) Komise před zahájením řízení oznámila vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“), že obdržela podnět s náležitými podklady, podle nějž subvencovaný dovoz solárního skla pocházejícího z ČLR způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Komise vyzvala čínskou vládu ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě vzájemní dohody.
(4)
Čínská vláda přijala nabídku ke konzultacím, jež pak následně proběhly. Řešení na základě vzájemné dohody se v rámci těchto konzultací nedosáhlo. Komise však řádně přihlédla ke stanoviskům, jež čínská vláda předložila ohledně režimů uvedených v podnětu. V návaznosti na konzultace byla obdržena podání ze strany čínské vlády.
2. Souběžné antidumpingové řízení
(5)
Dne 28. února 2013 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie oznámení (3), kterým informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
(6)
Dne 27. listopadu 2013 Komise nařízením Komise (EU) č. 1205/2013 (4) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz solárního skla pocházejícího z ČLR.
(7)
Analýza újmy provedená v rámci tohoto antisubvenčního šetření a analýza újmy provedená v rámci souběžně probíhajícího antidumpingového šetření vycházejí ze stejné definice výrobního odvětví Unie, stejných reprezentativních výrobců v Unii a stejného období šetření a přinášejí stejné závěry, není-li uvedeno jinak. Tento přístup byl považován za vhodný pro zefektivnění analýzy újmy a dosažení odpovídajícího zjištění v obou řízeních. Z tohoto důvodu byly stanoviska týkající se aspektů újmy předložená v jednom z těchto řízení zohledněna v obou řízeních.
3. Strany dotčené řízením
(8)
O zahájení šetření Komise oficiálně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, známé dovozce, dodavatele, distributory, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, jakož i orgány ČLR. V oznámení o zahájení řízení byly všechny strany, jichž se šetření týkalo, vyzvány, aby se obrátily na Komisi a přihlásily se.
(9)
Účastníci řízení měli možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(10)
Žadatelé, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a orgány ČLR předložili svá stanoviska. Všichni účastníci řízení, kteří o to požádali a kteří prokázali, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byli vyslechnuti.
3.1 Výběr vzorku
(11)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že by mohla omezit řízení na přiměřený počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, jichž se bude šetření týkat, a to prostřednictvím výběru vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení.
3.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(12)
Komise sestavila vzorek pěti společností z osmi výrobců, kteří se přihlásili, na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v průběhu období šetření.
(13)
Po inspekcích na místě se Komise rozhodla vyjmout jednu z pěti společností zařazených do vzorku, neboť tato společnost nebyla shledána reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, jelikož to byl jediný z osmi výrobců, jež se přihlásili, který byl v zahajovací fázi. Z tohoto důvodu spatřovala Komise nebezpečí v tom, že v případě jeho zahrnutí by ukazatele újmy, zejména pokud jde o ziskovost, nemusely poskytovat věrohodný obrázek o situaci výrobního odvětví Unie.
(14)
V důsledku toho zahrnoval konečný vzorek čtyři výrobce v Unii. Jejich výroba představovala 79 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie v průběhu období šetření. Vzorek byl tudíž považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
(15)
Na základě článku 29 základního nařízení tři výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Komise prozkoumala předložené důvody a jejich žádosti vyhověla. Vzhledem k omezenému počtu výrobců v Unii nebyla v obecném informačním dokumentu zveřejněna žádná další jména, jelikož by to umožnilo identifikaci společností požadujících zachování anonymity.
(16)
Totožnost společnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (dále jen „GMB/IF“) však již byla veřejně známá, poněvadž tato společnost prohlásila, že je jednou ze společností, které podnět podporují. V obecném informačním dokumentu proto byla tato společnost jmenována.
(17)
V nedůvěrné verzi svých stanovisek k poskytnutým informacím také žadatel jmenoval tři výrobce v Unii, kteří ukončili činnost (Guardian, AGC a Centrosolar Glass), a čtvrtou společnost, která výrazně omezila výrobu (Saint Gobain).
3.3 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(18)
V oznámení o zahájení řízení byli všichni vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se Komisi přihlásili a v dané lhůtě poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(19)
Devět vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Spolupracující společnosti zahrnovaly téměř 100 % vykázaného vývozu solárního skla do Unie v průběhu roku 2012.
(20)
Podle článku 27 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 76 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(21)
Komise v souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení informovala všechny dotčené strany o vybraném vzorku a vyzvala je, aby se s němu vyjádřily. Komise žádná stanoviska neobdržela.
3.4 Individuální zjišťování
(22)
Žádný vyvážející výrobce v ČLR nepožádal o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení.
3.5 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, a uživatelů
(23)
Na formulář pro výběr vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení řízení, odpověděli čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a na dotazník odpověděli dva dovozci a dvanáct uživatelů. Vzhledem k nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku nutný.
4. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(24)
Dotazníky byly zaslány čínské vládě, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, všem dovozcům, kteří se přihlásili, a všem uživatelům, kteří se přihlásili. Čínské vládě byl také zaslán dodatek k dotazníku, který jí byl zaslán, a čínská vláda byla požádána, aby jej předala komerčním bankám ve státním vlastnictví v ČLR, které v průběhu období šetření půjčily prostředky společnostem zařazených do vzorku. Čínská vláda uvedla, že dodatek dotčeným bankám předala, avšak zatím žádné odpovědi neobdržela.
(25)
Odpovědi na dotazníky došly od čtyř čínských vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od 12 uživatelů.
(26)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které účastníci řízení poskytli a které považovala za nezbytné pro konečné zjištění subvencování, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě byly provedeny takto:
a)
vyvážející výrobci v ČLR:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd, Flat Solar Glass Group Co., Ltd, Shanghai Flat Glass Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. („Flat Solar Group“),
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. („Xinyi PV“);
b)
vláda ČLR:
-
ministerstvo obchodu, Peking,
-
čínská komise pro bankovní dohled, Peking;
c)
výrobci v Unii:
-
GMB/IF, Německo,
-
[důvěrné],
-
[důvěrné],
-
[důvěrné],
-
[důvěrné];
d)
dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Vetrad NV, Nizozemsko,
e)
uživatelé:
-
Sunerg Solar SRL, Itálie,
-
Viessmann Faulquemont SAS, Francie.
(27)
Všem účastníkům řízení byl zaslán informační dokument, který obsahoval základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě Komise navrhla uložit vyrovnávací cla na solární sklo pocházející z Čínské lidové republiky. Všem stranám byla sdělena lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.
(28)
Stanoviska předložená účastníky řízení byla zvážena a případně vzata v úvahu.
(29)
Čínská vláda tvrdila, že tento informační dokument nesplňoval normy stanovené v článcích 22.3 a 22.5 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, protože neobsahoval dostatečně podrobná zjištění a závěry vyšetřujícího orgánu. Čínská vláda však neposkytla žádný konkrétní příklad tohoto údajného selhání. Komise dokument důkladně přezkoumala a domnívá se, že obsahuje dostatečné informace k tomu, aby čínská vláda mohla uplatňovat svá práva na obhajobu.
(30)
Některé informace nemohly být v informačním dokumentu zahrnuty, jelikož se jednalo důvěrné obchodní informace, a proto byly poskytnuty pouze dotčeným vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku byly zaslány důvěrné konkrétní informace obsahující výpočty a údaje týkající se jednotlivých vyrovnávaných režimů a výhod, a byla jim dána 25denní lhůta k poskytnutí stanovisek.
5. Období šetření
(31)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(32)
Výrobkem, který je předmětem šetření, je solární sklo složené z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) (dále jen „dotčený výrobek“, běžně označovaný jako „solární sklo“). Dotčený výrobek spadá v současnosti pod kód KN ex 7007 19 80.
2. Obdobný výrobek
(33)
Z šetření vyplynulo, že dotčený výrobek, tedy výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu ČLR, a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. Definice výrobku
(34)
Jeden dovozce, který není ve spojení, požádal o vyloučení zahradnického skla používaného na stavbu skleníků z působnosti šetření, přičemž argumentoval tím, že k takovým stavbám jsou zapotřebí skleněné tabule mnoha různých velikostí, zatímco solární sklo se vyrábí pouze v určitých přesně stanovených velikostech. Tento dovozce také předložil osvědčení o tom, že část jeho dovozu tvoří sklo s obsahem železa vyšším než 300 ppm. V důsledku toho tento dovoz nespadá do definice výrobku. Pokud jde o zbývající část jeho dovozu, Komise je toho názoru, že navzdory rozdílu ve velikosti mohou být uvedené skleněné tabule použity také jako solární sklo. Dovozci by za účelem obcházení cla mohli objednat větší skleněné tabule, než potřebují, a pak sklo oříznout až v Unii. Zahradnické sklo s obsahem železa nižším než 300 ppm proto spadá do definice dotčeného výrobku.
(35)
Další dovozce, který není ve spojení, tvrdil, že jím dovážené sklo pro nábytkářský průmysl (používané pro skleněné poličky, výplně, stolní desky, posuvné dveře, svrchní díly výrobků atd.) má stejné nebo velmi podobné technické vlastnosti jako solární sklo, ale požádal o jeho vyloučení z působnosti šetření, protože má odlišné konečné užití.
(36)
Na základě poskytnutých důkazů se však zdá, že většina skla dováženého uvedeným výrobcem, který není ve spojení, nemá všechny technické vlastnosti solárního skla, jak jsou uvedeny výše. Konkrétně šest typů dováženého skla má obsah železa mnohem vyšší než 300 ppm a jeden druh dováženého skla má obsah železa nižší než 300 ppm, ale propustnost sluneční energie je u nich výrazně nižší než minimálních 88 % nutných k tomu, aby sklo bylo definováno jako solární.
(37)
Dovozce namítal, že i když tyto typy skla nesplňují jednu z technických vlastností solárního skla, jak jsou uvedeny výše, jsou přesto v souladu s primární klasifikací solárního skla, tj. „tvrzené ploché sodnovápenaté sklo“. Komise však zastává názor, že pouze ty druhy skla, které splňují všechny technické vlastnosti solárního skla, spadají do působnosti tohoto šetření. Všechny výše uvedené typy skla dovážené tímto konkrétním dovozcem jsou proto mimo oblast působnosti tohoto šetření.
(38)
Z důvodu právní jistoty je třeba objasnit, že jakýkoli typ zahradnického a nábytkářského skla, které splňuje technické vlastnosti uvedené v 32. bodě odůvodnění, spadá i nadále do definice dotčeného výrobku, neboť může být používáno jako solární sklo.
(39)
Po poskytnutí informací tentýž dovozce namítal, že jelikož solární sklo, které lze též použít jako nábytkářské sklo, nebylo z působnosti vyloučeno, znamená to pro společnosti administrativní zátěž a zpoždění. To je údajně způsobeno skutečností, že společnosti jsou povinny zasílat zkušební protokoly celním orgánům v Unii pokaždé, když se celní orgány dotazují, zda se na dovážené zboží vztahují opatření.
(40)
Komise se domnívá, že tyto druhy skla by neměly být vyloučeny z oblasti působnosti šetření, protože solární sklo lze potenciálně používat i v zahradnictví a nábytkářství. K zajištění náležité ochrany výrobního odvětví Unie proti poškozujícímu účinku subvencí, které jsou vyrovnávány, je třeba zabránit mezerám, které mohou umožnit obcházení. Pozitivní účinek odpovídající ochrany převažuje nad negativním účinkem dodatečné administrativní zátěže pravděpodobně způsobené dotčenému dovozci.
(41)
Tentýž dovozce rovněž tvrdil, že z definice dotčeného výrobku by mělo být vyloučeno plavené sklo, protože proces jeho výroby se liší od výrobního procesu válcovaného skla, které dovozce chápe jako jediný typ solárního skla. Dovozce uvedl, že výrobky z plaveného skla určené pro bytové zařízení nelze použít jako solární sklo, a proto by měly být vyloučeny z působnosti šetření. Plavené sklo však nemůže být vyloučeno z působnosti šetření, neboť splňuje všechny technické vlastnosti uvedené výše. Z důvěrných dokumentů, které Komisi poskytli během šetření účastníci řízení, vyplývá, že plavené sklo lze použít jako solární sklo a vyrábí jej jak výrobní odvětví v Unii, tak čínští vývozci. Tuto skutečnost potvrzují informace veřejně dostupné na internetu (5). Plavené sklo proto zůstává v působnosti šetření.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(42)
Žadatel uvedl, že ČLR subvencuje své odvětví výroby solárního skla. Podnět obsahuje důkazy prima facie týkající se několika praktik subvencování zahrnutých jak v právních předpisech, tak i v řadě politických a plánovacích dokumentů, na nichž je státní podpora v daném odvětví založena.
(43)
Komise přezkoumala a analyzovala dokumenty uvedené v podnětu, jakož i další dokumenty předložené v průběhu šetření čínskou vládou a vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a zjistila, že mnoho z těchto dokumentů skutečně dokazuje, že odvětví výroby solárního skla v ČLR využívá v mnoha oblastech preferenčního zacházení.
(44)
Čínská vláda zahrnula odvětví výroby solárního skla mezi „klíčová“ výrobní odvětví ve svém 12. pětiletém plánu (6). Čínská vláda rovněž vydala zvláštní politický dokument „12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví“, ve kterém se klade důraz na sklo jako hlavní pomocný materiál pro fotovoltaické odvětví, u něhož je vyžadována domácí výroba. V souladu s tímto plánem má vláda podporovat průmyslový vývoj a technologické inovace a přilákat finanční prostředky pro toto odvětví.
(45)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila způsob, jakým Komise citovala z 12. pětiletého plánu v kontextu solárního skla. To bylo zamítnuto, jelikož uvedený plán konkrétně zmiňuje solární sklo, a to v kapitole 9 sloupci 6 týkajícím se „Klíčových oblastí rozvoje výroby“. 12. pětiletý plán jasně stanoví priority čínské vlády pro období, na které se vztahuje, přičemž jednou z těchto priorit je výroba solárního skla.
(46)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila způsob, jakým Komise interpretovala „12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví“, přičemž uvedla, že se závěry Komise nesouhlasí. Nicméně tato výhrada byla odmítnuta, neboť jasně odporuje informacím obdrženým od jiných orgánů čínské vlády. Během návštěvy u čínské vlády ministerstvo průmyslu a informačních technologií vysvětlilo, že solární sklo je zahrnuto v tomto plánu, který se silně zaměřuje na zvyšování kvality, jelikož dobrá kvalita solárního skla je nezbytná k podpoře solárního fotovoltaického odvětví.
(47)
O významu inovací a nových materiálů obecně pojednává dokument „12. pětiletý program průmyslových technologických inovací“ (7), který je určen k provádění pětiletého plánu a také „dlouhodobého plánu vědeckotechnického rozvoje“ (8). Jeho silné zaměření na technologické inovace zahrnuje vývoj nových materiálů. V této souvislosti se také konkrétně zmiňuje solární sklo.
(48)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěry Komise, přičemž uvedla, že v žádném z uvedených dokumentů nebylo solární sklo zmíněno. Komise konstatuje, že oba tyto dokumenty jsou určeny k tomu, aby poskytovaly zvláštní pomoc technologicky vyspělým podnikům, jak je uvedeno v 401. a 402. bodě odůvodnění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 1239/2013 (dále jen „nařízení o solárních panelech“), kde čínská vláda uvedla tytéž argumenty. (9) Oba dokumenty provádějí 12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví a pomáhají technologicky vyspělým podnikům, které zahrnují mnoho výrobců solárního skla.
(49)
„Rozhodnutí Státní rady č. 40 o vyhlášení a provedení „dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace““, (které se společně s přiloženými „dočasnými pravidly o podpoře průmyslové restrukturalizace“ označuje jako „rozhodnutí č. 40“) uvádí, že čínská vláda bude aktivně podporovat rozvoj nových odvětví energetiky a urychlí rozvoj odvětví solární energie (10); vyzývá všechny finanční instituce, aby poskytly úvěrovou pomoc pouze podporovaným projektům (kategorie, do níž patří projekty týkající se solárního skla) a slibuje provádění „dalších preferenčních politik na podporované projekty“ (11).
(50)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila výklad Komise, pokud jde o článek 5 a článek 17 „dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace“. Čínská vláda uvedla, že článek 5 nezmiňuje solární sklo. Jelikož však zmiňuje podporu solární energetiky, k níž je solární sklo zapotřebí, Komise je toho názoru, že solární sklo spadá do oblasti působnosti dočasných pravidel.
(51)
Čínská vláda pak zpochybnila výklad Komise, pokud jde o článek 17, který sice stanoví, že pouze podporovaná odvětví by měla obdržet úvěrovou pomoc, avšak nařizuje, aby se tak dělo spíše „podle úvěrových zásad“ než na preferenčním základě.
(52)
Při kontrole společností zařazených do vzorku ani při návštěvě u čínské vlády nebyly zjištěny žádné důkazy, že toto ustanovení bylo dodržováno. Dotčené banky při šetření nespolupracovaly tak, aby bylo možné toto ustanovení vyzkoušet nebo ověřit. Šetření ve skutečnosti ukázalo, že některé podniky preferenční úvěrové politiky využívají. Komise proto odmítá tvrzení čínské vlády, že poskytování úvěrů odvětví výroby solárního skla bylo prováděno „podle úvěrových zásad“. Klíčovým bodem zůstává, že všechny finanční instituce poskytují úvěry podporovaným odvětvím, která zahrnují výrobu solárního skla, a že tato podpora je poskytována de facto za preferenčních podmínek.
(53)
Národní komise pro rozvoj a reformy v roce 2011 vydala Státní radě doporučení, aby přezkoumala program v rozhodnutí č. 40. Státní rada vydala „Rozhodnutí Státní rady č. 9 o vyhlášení a provedení katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ (dále jen „rozhodnutí č. 9“). Tento dokument „aktivně vyzývá“ čínskou vládu a veřejné orgány, aby „vedly rozvoj příslušných odvětví a optimalizovaly průmyslovou restrukturalizaci“. Ustanovení čl. 12 odst. 2 rozhodnutí č. 9 konkrétně zmiňuje podporu výroby „ultra čirého plaveného skla pro odvětví solární energie“.
(54)
Národní plán pro střednědobý a dlouhodobý rozvoj v oblasti vědy a technologie (2006-2020), přijatý čínskou vládou, slibuje, že „politika financování bude na prvním místě“, že „podpoří finanční instituce, aby poskytovaly preferenční úvěrovou pomoc hlavním národním projektům v oblasti vědecké a technologické industrializace“, „podpoří finanční instituce, aby zlepšily a posílily finanční služby poskytované podnikům působícím v oblasti špičkových technologií“ a „zavede preferenční daňovou politiku v zájmu rozvoje podniků působících v oblasti špičkových technologií“.
(55)
Výroba solárního skla spadá pod popis technologicky vyspělého podniku, jak dokazuje řada výrobců se statusem podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií, a je novým odvětvím jak v Číně, tak i v Unii. V této souvislosti Komise rovněž poznamenává, že jedna ze společností zařazených do vzorku obdržela zvláštní grant od Národní komise pro rozvoj a reformy jako ocenění za její inovace v oblasti solárního skla, což jednoznačně dokazuje zájem čínské vlády v tomto odvětví vyspělých technologií.
(56)
Žadatel uvedl, že údajné subvence sestávaly z režimů uvedených v oddílu C bodě 2. Po kontrole společností zařazených do vzorku v ČLR a návštěvě u čínské vlády Komise tyto režimy analyzovala, pokud z nich společnosti zařazené do vzorku získaly výhodu v průběhu období šetření.
2. Další zjištěné režimy subvencí
(57)
Během kontroly společností zařazených do vzorku vyšly při analýze jejich vnitřních záznamů najevo subvence od správních orgánů na úrovni provincií, měst, obvodů nebo okresů. Tyto subvence žadatel ve svém podnětu konkrétně neuváděl. Na základě informací, které má Komise k dispozici, není jasné, zda se jedná o subvence ad hoc nebo o místní subvenční programy. Nicméně v důsledku místní povahy těchto režimů nelze očekávat, že by žadatelé byli o podrobnostech uvedených subvencí informováni, a proto nejsou uvedené subvence v podnětu přímo zmíněny.
(58)
Komise nabídla další konzultace s čínskou vládou týkající se těchto jiných subvencí, které jsou specifické pro určité společnosti nebo umístění, jež byly zjištěny v záznamech společností zařazených do vzorku v průběhu inspekcí na místě a nebyly zmíněny v podnětu. Tyto konzultace Komise nabídla za účelem zajištění náležitého postupu v průběhu šetření. Čínská vláda tuto nabídku odmítla, přičemž uvedla, že by taková nabídka nebyla v souladu s Dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.
(59)
Komise se domnívá, že tyto jiné subvence jsou úzce spojeny s druhy opatření a postupů, o kterých pojednává podnět a oznámení o zahájení řízení. Tato opatření zahrnují stejný druh finančního příspěvku a výhod, pokud jde o dotčený výrobek, a proto se na ně vztahuje definice „subvenční praktiky nebo praktik, které mají být předmětem šetření“, jež mají být podle čl. 22 odst. 2 písm. iii) Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních uvedeny v oznámení o zahájení řízení. Seznam režimů uvedených v oznámení o zahájení řízení není vyčerpávající, což je patrné z formulace „Subvence spočívají mimo jiné v...“ v oddílu 3. Komise proto dospěla k závěru, že tyto další subvence spadají do oblasti působnosti tohoto řízení.
(60)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila výklad Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních ze strany Komise a uvedla, že podle jejího názoru neměla Komise žádný právní základ pro vyrovnávání zvláštní subvence poskytnuté jednomu z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, i kdyby tato subvence byla přímo spojena se subvenční praktikou zjištěnou žadateli. Komise nesouhlasí s výkladem Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních ze strany čínské vlády v tomto bodě. Pokud žadatelé zjistili subvenční praktiku a v rámci stejné subvenční praktiky jsou společně s příklady vnitrostátních režimů zjištěny místní výhody, Komise má za to, že má právo vyrovnávat veškeré zjištěné výhody. To platí zejména v případě, kdy jsou působení, povaha a účinky zjištěných výhod stejné jako u jiných režimů, které jsou již uvedeny v podnětu i oznámení o zahájení řízení.
3. Nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů
(61)
Komise oznámila čínské vládě dne 18. prosince 2013, že zváží použití dostupných údajů, a to v důsledku nedostatečné reakce komerčních bank ve státním vlastnictví, kterým čínská vláda zaslala dodatek, který jí byl poskytnut.
(62)
Dne 26. prosince 2013 čínská vláda odpověděla a vyjádřila nesouhlas s navrhovaným použitím článku 28 proti „údajně státem vlastněným bankám“, avšak nezpochybnila skutečnost, že banky odpověď na dotazník nepředložily. Čínská vláda rovněž nezpochybnila skutečnost, že jsou uvedené banky ve vlastnictví státu. Proto neměla Komise jinou možnost, než využít nejlepší dostupné údaje, pokud jde o údaje, které měly poskytnout komerční banky ve státním vlastnictví.
(63)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila použití článku 28 pro nahrazení informací, které byly požadovány v dodatku zaslaném komerčním bankám ve státním vlastnictví. Komise nepopírá, že čínská vláda předložila v tomto šetření informace, které Komise analyzovala a v nezbytné míře zohlednila. Jelikož však ani čínská vláda, ani komerční banky ve státním vlastnictví nebyly schopny poskytnout některé informace, například o úvěruschopnosti, musela Komise využít „dostupné údaje“ podle článku 28 základního nařízení.
(64)
Pokud jde o jiné subvence, které nebyly výslovně uvedeny v oznámení o zahájení řízení s odkazem na konkrétní program a byly zjištěny během inspekcí na místě u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, Komise k dosažení svých závěrů využila veškeré důkazy, které měla k dispozici. Tyto zjištěné subvence náležely k typům opatření a postupů popsaným v oznámení o zahájení řízení a Komise nabídla čínské vládě další konzultace ohledně těchto subvencí, nicméně tato nabídka nebyla přijata. Komise se domnívá, že uvedené subvence jsou úzce spojeny s druhy opatření a postupů, o kterých pojednává podnět a oznámení o zahájení řízení.
(65)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěry Komise, pokud jde o subvence zjištěné v průběhu kontrol provedených u společností zařazených do vzorku a všechny ostatní body týkající se režimů subvencí. Komise by ráda objasnila, že v těchto případech článek 28 nepoužila. V případě, že byla spolupráce dobrá, avšak informace jednoduše nebylo možné poskytnout - například pokud jde o přesný právní základ pro jednorázovou platbu subvence - byly důkazy poskytnuté dotčenou společností použity pro dosažení závěru, zda se jednalo o napadnutelnou subvenci či nikoli.
(66)
Čínská vláda též tvrdila, že Komise neposkytla dostatečné informace, když použila nejlepší dostupné údaje podle článku 28 základního nařízení. Toto tvrzení se ve skutečnosti týká použití závěrů z předchozích šetření, kdy byla šetřena tatáž subvence. V takových případech Komise odkazuje na příslušné body odůvodnění dotčeného nařízení a shrnuje zjištěné argumenty.
(67)
Čínská vláda poznamenává, že informační dokument nepopisuje podrobně u společností zařazených do vzorku žádné zjištěné konkrétní jednorázové subvence. Takto bylo učiněno výslovně za účelem ochrany důvěrných obchodních informací poskytnutých Komisi společnostmi zařazenými do vzorku a žádný další výtah, který nemá důvěrnou povahu, není možný. Úplné důvěrné informace byly poskytnuty každému jednotlivému vyvážejícímu výrobci zařazenému do vzorku. Pokud právní základ poskytl vyvážející výrobce zařazený do vzorku, pak to bylo poznamenáno v informacích, které byly poskytnuty zpět společnosti. V každém případě, když byly čínské vládě v souvislosti s uvedenými subvencemi nabídnuty konzultace, byla jí rovněž dána příležitost poskytnout další podstatné informace, což neučinila.
4. Šetřené režimy
(68)
Komise zaslala čínské vládě a vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku dotazník a vyžádala si informace týkající se těchto režimů, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence odvětví výroby solárního skla:
-
preferenční úvěry odvětví výroby solárního skla:
-
úvěrové linky a půjčky se zvýhodněnou úrokovou sazbou poskytnuté komerčními bankami ve státním vlastnictví a veřejnými rozvojovými bankami (12),
-
subvenční programy vývozních úvěrů,
-
vývozní záruky,
-
státem financované pojištění pro zelené technologie („Green express“),
-
finanční výhody z poskytnutí přístupu k offshore holdingovým společnostem,
-
splátky úvěru vládou;
-
grantové programy:
-
subvence „známých značek“ a programu „China World Top Brands“,
-
fondy pro vnější expanzi průmyslu v provincii Guandong;
-
dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou:
-
poskytování antimonu,
-
dodávání elektrické energie,
-
poskytování práv k užívání pozemků;
-
programy osvobození od přímých daní a jejich snížení:
-
programy osvobození od přímých daní nebo jejich snížení v rámci programu „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“
-
snížení daně z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy,
-
osvobození od daně a snížení daně z příjmů pro „produktivní podniky se zahraničními investicemi“,
-
snížení daně z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v Číně,
-
zápočet daně u výzkumných a vývojových činností podniků se zahraničními investicemi,
-
preferenční daň z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi, které jsou uznávány jako podniky využívající nejnovější a špičkové technologie,
-
snížení daní pro podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií a zapojené v určených projektech,
-
preferenční politika, pokud jde o daně z příjmu pro podniky v severovýchodním regionu,
-
daňové programy v provincii Guandong,
-
osvobození od daně z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky,
-
programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla:
-
osvobození od DPH při využívání dovezeného zařízení,
-
odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi na nákup zařízení vyrobeného v Číně,
-
osvobození od DPH a od cla na nákupy fixních aktiv rámci programu na rozvoj zahraničního obchodu
-
jiné subvence a jiné subvenční programy (včetně programů správních orgánů na úrovni provincií, měst, obvodů nebo okresů).
5. Politika preferenčních úvěrů, jiné financování, záruky a pojištění
5.1 Zvýhodněné úvěry
a) Úvod
(69)
Komise zaslala čínské vládě dodatek, který měl být předán komerčním bankám ve státním vlastnictví, veřejným rozvojovým bankám a soukromým finančním institucím, které půjčily v průběhu období šetření finanční prostředky společnostem zařazeným do vzorku. Čínská vláda sdělila Komisi, že tak učinila, avšak zatím žádné odpovědi neobdržela. Jak bylo uvedeno výše, Komise proto oznámila čínské vládě, že kvůli této nedostatečné spolupráci použije článek 28 a k dosažení závěrů ohledně tohoto bodu využije dostupné údaje.
b) Právní základ
(70)
Preferenční úvěry v Číně upravují tyto právní předpisy: Zákon ČLR o komerčním bankovnictví (dále jen „zákon o bankovnictví“), obecná pravidla týkající se půjček vyhlášená Čínskou lidovou bankou dne 28. června 1996 a rozhodnutí č. 40 Státní rady, jak je uvedeno výše.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(71)
Předchozí antisubvenční šetření proti ČLR dospěla k závěru, že v bankovním systému v Číně převládají banky vlastněné státem nebo banky, ve kterých má stát vliv prostřednictvím držby akcií. Obojí se souhrnně označuje jako „komerční banky ve státním vlastnictví“. Komise rovněž zjistila, že komerční banky ve státním vlastnictví vykonávají vládní moc. Komise neshledala žádné důkazy, že se situace změnila. Jak je uvedeno ve 161. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, které se týká posledního šetření v této záležitosti, pět největších komerčních bank ve státním vlastnictví (Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank, Bank of Communications a ICBC) představuje více než 50 % bankovního sektoru z hlediska bilanční sumy.
(72)
Na základě využití dostupných údajů, včetně skutečností stanovených v nařízení o solárních panelech, platí i nadále závěr, že komerční banky ve státním vlastnictví jsou veřejnoprávní subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení, jak bylo podrobně uvedeno ve 158. až 168. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech.
(73)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila tento závěr, přičemž uvedla, že Komise neuvedla důvody, proč považovala komerční banky ve státním vlastnictví za veřejnoprávní subjekty. Komise toto tvrzení odmítá, jelikož důvody, proč jsou komerční banky ve státním vlastnictví veřejnoprávními subjekty, jsou uvedeny ve 158. až 168. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech a čínská vláda neposkytla žádné informace, které by byly s uvedenými nejlepšími dostupnými údaji v rozporu. Zde je jejich shrnutí:
a)
komerční banky ve státním vlastnictví drží největší tržní podíl a jsou převládajícími aktéry na trhu v ČLR;
b)
z dostupných údajů vyplývá, že komerční banky ve státním vlastnictví podléhají vládnímu dozoru prostřednictvím vlastnictví a správní kontroly jejich obchodního chování, včetně mezí pro úrokové sazby, které mohou nabízet;
c)
zákon o bankovnictví a ostatní právní předpisy vyžadují, aby banky půjčovaly v souladu s potřebami národního hospodářství, poskytovaly úvěrovou pomoc podporovaným projektům a upřednostňovaly podniky působící v oblasti nových a špičkových technologií.
(74)
Závěry v těchto bodech odůvodnění jsou nedávné, jelikož byly zveřejněny až na konci roku 2013, a byly zveřejněny s plným vědomím změny, která v červenci 2013 nastala v oblasti politiky týkající se spodních hranic pro úrokové sazby v Číně.
(75)
Stejně jako v předchozích šetřeních se Komise pokusila ověřit úlohu, kterou sehrává čínská vláda a zejména centrální banka, Čínská lidová banka, na finančních trzích a v bankovním sektoru, pokud jde o poskytování úvěrů pro odvětví výroby solárního skla. Zatímco spolupráce ze strany čínské vlády a Čínské lidové banky byla obecně uspokojivá, Čínská lidová banka neposkytla úplné znění „oběžníku Čínské lidové banky o otázkách úpravy úrokových sazeb u vkladů a úvěrů“ (YinFa (2004) 251), který stanoví spodní hranice a stropy úrokových sazeb pro úvěry a vklady. Pro úvěry komerčních bank (komerční banky ve státním vlastnictví i soukromé komerční banky) a úvěry veřejných rozvojových bank oběžník pouze stanovuje spodní hranici. V případě preferenčních úvěrů a úvěrů, pro něž čínská vláda přijala zvláštní předpisy, oběžník stanoví, že se úrokové sazby nesmějí pohybovat směrem nahoru. Přesná horní mez pro uvedené úvěry se stanoví ve zvláštních předpisech.
(76)
V průběhu inspekce Komise na místě Čínská lidová banka uvedla, že zmíněný dokument nelze poskytnout, jelikož nebyl veřejně k dispozici na jejích internetových stránkách. Vyhledáváním na internetu však byla nalezena kopie oběžníku a jeho překlad do angličtiny, a to v balíčku dokumentů, které čínská vláda před několika lety poskytla australským orgánům. (13) Vzhledem k neexistenci úřední kopie přímo od čínské vlády považovala Komise tuto verzi za pravdivou a úplnou kopii dotčeného oběžníku.
(77)
Z oběžníku vyplývá, že Čínská lidová banka ovlivňovala stanovování úrokových sazeb pro úvěry, které v období šetření v ČLR poskytovaly komerční banky ve státním vlastnictví. Čínská vláda vysvětlila, že v červenci 2013 Čínská lidová banka zrušila jak spodní hranici, tak strop pro úrokové sazby úvěrů. Tato skutečnost byla vzata na vědomí, nicméně jelikož k ní došlo po konci období šetření, nemá vliv na zde uvedené závěry. V každém případě spodní hranice pro úrokové sazby, která byla běžná v průběhu období šetření, není jediným argumentem, proč Komise považuje komerční banky ve státním vlastnictví za veřejnoprávní subjekty. Bez ohledu na to závěry uvedené v 158. až 168. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech stále platí.
(78)
Po poskytnutí informací čínská vláda učinila několik připomínek týkajících se oběžníku „YinFa (2004) 251“, aniž by poskytla vysvětlení, proč úplné znění tohoto oběžníku nebylo Komisi poskytnuto a aniž by potvrdila, zda je znění, které bylo poskytnuto australským orgánům a které Komise nalezla, správné. Jak bylo dříve zjištěno v šetření týkajícím se solárních panelů, tento oběžník jasně stanoví pokyny Čínské lidové banky ohledně poskytování úvěrů určené bankám. Jak bylo uvedeno v předchozích šetřeních, obsah tohoto oběžníku je důležitý pro porozumění toho, jakou úlohu čínská vláda a Čínská lidová banka sehrávají ve směřování bank a poskytování úvěrů.
(79)
I nadále platí závěr Komise, který byl již uveden v nařízení o solárních panelech, totiž že zaprvé článek 34 zákona o bankovnictví ukládá bankám povinnost vykonávat svou úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství. Potřeby národního hospodářství jsou stanoveny v 12. pětiletém plánu.
(80)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila výklad článku 34 zákona o bankovnictví ze strany Komise, přičemž uvedla, že „tato věta je nejednoznačná a nedává bankám žádný výslovný pokyn, aby jednaly určitým způsobem. Žádný dokument nepopisuje potřeby národního hospodářství, ať se jedná o 12. pětiletý plán nebo jiné nařízení/rozhodnutí“.
(81)
To se odlišuje od výkladu článku 34 ze strany čínské vlády v šetření týkajícím se solárních panelů, kde byl popsán jako „neutrální“. Komise s tímto posouzením ze strany čínské vlády nesouhlasí. Komise je toho názoru, že politiky týkající se národního hospodářství jsou stanovené v 12. pětiletém plánu a zvláštním plánu pro fotovoltaické odvětví a že finanční ústavy jsou vyzývány k poskytování úvěrů podporovaným odvětvím, jako je odvětví výroby solárního skla, a čínská vláda neprokázala, že tomu tak není.
(82)
Čínská vláda upozornila Komisi na jiné články zákona o bankovnictví, zejména na články 4, 5 a 7, které by měly zajistit, aby byly úvěry poskytovány bez zásahů a po příslušném posouzení. Komise uznává, že tyto články existují, avšak poznamenává, že čínská vláda, banky a také dotčené společnosti zařazené do vzorku nebyly schopny prokázat, že úvěry byly poskytnuty bez zásahů - vzhledem k preferenčním úvěrům pro odvětví výroby solárního skla - a s posouzením úvěru -, jelikož navzdory žádostem nebyly žádné úvěrové dohody ani posouzení rizik, včetně úvěrových ratingů, poskytnuty jako věcné důkazy, ani nebylo shledáno jejich spojení s jakýmkoli úvěrem poskytnutým jakémukoli vyvážejícímu výrobci zařazenému do vzorku.
(83)
Zadruhé se od bank vyžaduje, aby poskytovaly úvěrovou pomoc podporovaným odvětvím podle rozhodnutí č. 40 a č. 9, které mají právní sílu zákona. Čínská vláda potvrdila během kontroly na ministerstvu obchodu, že solární sklo je podporovaným odvětvím. To je v souladu s katalogem pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci z roku 2011, který poskytla čínská vláda ve své odpovědi na dotazník, a v němž je solární sklo klasifikováno v podporované kategorii.
(84)
Rozhodnutí č. 40 stanoví instrukce pro všechny finanční instituce v podobě závazných pokynů ohledně propagace a pomoci týkající se podporovaných odvětví, přičemž odvětví výroby solárního skla je podporovaným odvětvím.
(85)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila posouzení Komise, pokud jde o dopad rozhodnutí č. 40 a připojených nařízení, a rozhodnutí č. 9. Komise potvrzuje, že podle jejího posouzení jak rozhodnutí č. 40, tak připojená nařízení stanoví potřeny národního hospodářství. Stanoví strategii pro vládu a pro finanční sektor a zejména stanoví poskytování přímých úvěrů podporovaným odvětvím, jako je odvětví výroby solárního skla.
(86)
Čínská vláda byla požádána, aby objasnila právní status rozhodnutí Státní rady, jako je rozhodnutí č. 40. Ta však pouze odpověděla, že se jedná o nařízení vydané Státní radou, které není součástí čínských právních předpisů. Na podporu tohoto tvrzení však neposkytla žádné důkazy. Postoj, který čínská vláda zaujala, je v rozporu s veřejně dostupnými informacemi, které popisují Státní radu jako nejvyšší správní orgán, který má správní legislativní pravomoc. Podle těchto zdrojů jsou rozhodnutí Státní rady právně závaznými předpisy. (14) Na základě dostupných údajů Komise tedy zastává názor, že rozhodnutí č. 40 a prováděcí rozhodnutí připojená k uvedenému rozhodnutí, jako například rozhodnutí č. 9, jsou správní předpisy, a proto jsou součástí čínských právních předpisů.
(87)
Komise proto potvrzuje analýzu uvedenou ve 191. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, v němž dospěla k závěru, rozhodnutí č. 40 a rozhodnutí č. 9 jsou právně závazná pro ostatní veřejnoprávní a hospodářské subjekty.
(88)
Komise rovněž zjišťovala, zda jsou soukromé banky v Číně pověřeny a/nebo řízeny čínskou vládou, aby výrobcům solárního skla nabízely preferenční úvěry ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(89)
Článek 34 zákona o bankovnictví je použitelný také pro soukromé banky v Číně. Čínská vláda a účastníci řízení nepředložili žádný důkaz, že závěr týkající se právní situace, jehož bylo dosaženo ve 174. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, totiž že jim čínská vláda dává pokyny stejně jako bankám ve vlastnictví státu, přestává platit. Článek 34 zákona o bankovnictví stanoví, že je bankám nařízeno „vykonávat úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a sociálního rozvoje a v duchu státní průmyslové politiky“ (15). Za těchto okolností, jak je uvedeno v 188. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, o strategii komerčních bank ve státním vlastnictví i soukromých bank, pokud jde o poskytování úvěrů jak, rozhoduje čínská vláda.
(90)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěr, že pověřuje nebo řídí soukromé banky v ČLR a napadla zejména váhu, jakou Komise přikládá článku 34 zákona o bankovnictví, přičemž uvedla, že „pokud jde o“„potřeby národního hospodářství“, lze je vykládat různě a výklad se evidentně liší v závislosti na osobě/subjektu, která/který uvedené ustanovení zkoumá“.
(91)
Je pozoruhodné, že čínská vláda vyjádřila nesouhlas s výkladem Komise, nicméně nepředložila vlastní výklad vlastního právního předpisu.
(92)
Komisi však postačí odkázat na zjištění z předchozích šetření a v tomto případě na dostupné údaje, aby zopakovala závěr, že potřeby národního hospodářství jsou stanoveny v plánech a nařízeních vydaných ČLR a že článek 34 vyžaduje, aby banky poskytovaly úvěry v souladu s těmito popisy národního hospodářství, což zahrnuje podporu výroby solárního skla.
(93)
Zjištění, že čínská vláda pověřuje a řídí soukromé banky, aby v souladu s článkem 34 zákona o bankovnictví poskytovaly úvěry podporovaným odvětvím, proto zůstává zachováno.
(94)
Komise proto dospěla k závěru, že v případě úvěrů poskytnutých komerčními bankami ve státním vlastnictví v ČLR se jedná o finanční příspěvek výrobcům solárního skla ve formě přímého převodu peněžních prostředků vládou ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení.
(95)
Stejné důkazy také ukazují, že komerční banky ve státním vlastnictví (jakož i soukromé banky) jsou pověřeny nebo řízeny vládou, což v důsledku znamená, že existuje finanční příspěvek stanovený v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(96)
Pokud jde o specifičnost, Komise poznamenává, že čínská vláda nařizuje poskytovat preferenční úvěry omezenému počtu odvětví a že odvětví výroby solárního skla, jakožto součást fotovoltaického odvětví, je jedním z nich, jak je podrobně uvedeno v 172. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech. Čínská vláda zahrnula odvětví výroby solárního skla mezi „klíčová“ výrobní odvětví ve svém 12. pětiletém plánu. Rozhodnutí č. 40 uvádí, že čínská vláda aktivně podpoří rozvoj nových odvětví energetiky a urychlí rozvoj odvětví solární energie. Všem finančním institucím je dán pokyn, aby poskytly úvěrovou pomoc pouze podporovaným projektům, což je kategorie, do níž patří projekty týkající se solárního skla. Rozhodnutí rovněž slibuje provádění „dalších preferenčních politik na podporované projekty“.
(97)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila zjištění o specifičnosti a zejména způsob, jakým Komise interpretovala 12. pětiletý plán, přičemž uvedla, že „nemá žádnou právní hodnotu a není závazným dokumentem“. Komise nesouhlasí s tímto prohlášením, a poznamenává, že čínská vláda uvedla v předchozích šetřeních stejná tvrzení, která rovněž nebyla přijata. 12. pětiletý plán uvádí, že byl „projednán a schválen Všečínským shromážděním lidových zástupců a má sílu zákona.“
(98)
Komise proto dospěla k závěru, že subvence v podobě preferenčních úvěrů nejsou poskytovány obecně, a jsou tudíž specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení.
(99)
V míře, v níž jsou vládní půjčky nebo půjčky od soukromých subjektů pověřených nebo řízených vládou poskytovány za podmínek výhodnějších, než jaké by mohli jejich příjemci skutečně získat na trhu, je těmto poskytována výhoda.
(100)
Stejně jako v předchozích šetřeních se Komise pokusila ověřit posouzení úvěrového rizika vypracovaná bankami, které v průběhu období šetření půjčily finanční prostředky společnostem zařazeným do vzorku. Společnosti nepředložily žádné důkazy týkající se jejich úvěrového ratingu a banky při šetření nespolupracovaly. Komise proto neměla k dispozici žádný důkaz, že úvěry pro společnosti v odvětví výroby solárního skla byly založeny na posouzení rizik a že stanovená úroková sazba je výsledkem tohoto posouzení.
(101)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda, vyvážející výrobci ani banky neposkytly žádné informace, Komise využila dostupných údajů ke stanovení, zda preferenční úvěry v ČLR ve skutečnosti přinesly výhody vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, kteří měly úvěry od bank v ČLR.
(102)
Komise, stejně jako v šetření týkajícím se solárních panelů, začala s úředně zveřejněnými úrokovými sazbami centrální banky z Čínské lidové banky pro úvěry v juan renminbi („CNY“). Průměrná úroková sazba za období šetření činila 6,26 %.
(103)
Komise poté upravila úrokovou sazbu Čínské lidové banky s ohledem na úvěrové riziko dotčených společností. Ty však neposkytly žádné nezávislé úvěrové ratingy ani podobné informace, které by Komisi umožnily výpočet úvěrového ratingu. Komise nicméně v předchozích šetřeních zjistila, že úvěrové ratingy čínských firem jsou narušené vládní podporou a že neexistují žádné důkazy o jakémkoli smysluplném posouzení rizika příjemců úvěrů. Komise proto použila stejnou metodiku jako v šetření týkajícím se solárních panelů a považovala všechny dotčené společnosti za společnosti s neinvestičním stupněm „BB“, jak je definuje úvěrová ratingová společnost Bloomberg.
(104)
Prémie u dluhopisů vydávaných společnostmi s ratingy BB proti dluhopisům vydávaným společnostmi s ratingy AAA (které má ČLR u dluhopisů), jak ji zaznamenala společnost Bloomberg, pak byla přičtena k průměrné úvěrové úrokové sazbě Čínské lidové banky v průběhu období šetření. Výsledkem byla referenční úroková sazba pro období šetření za úvěry poskytnuté společnostem zařazeným do vzorku v CNY, ve výši 10,37 %.
(105)
Srovnáním této referenční úrokové sazby se skutečnou úrokovou sazbou účtovanou během období šetření dotčeným společnostem Komise dospěla k závěru, že úvěry byly odvětví výroby solárního skla poskytnuty za podmínek, které jsou příznivější než tržní podmínky.
(106)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila volbu referenční hodnoty ze strany Komise a závěry, které Komise učinila na základě srovnání referenční hodnoty a skutečně placeného úroku.
(107)
Srovnání mezi referenčním a skutečně zaplaceným úrokem jasně ukazuje, že vyvážející výrobci, kteří si půjčovali od čínských bank, v CNY, platili méně, než běžné komerční úrokové sazby pro společnosti v jejich finančním postavení.
(108)
Za druhé, Komise si byla vědoma toho, že Čínská lidová banka v červenci 2013 zrušila spodní hranici, a tuto skutečnost uvedla v informačním dokumentu. To však nic nemění na závěru, že čínská vláda zasahuje do chování bank v Číně, pokud jde o poskytování úvěrů, zejména prováděním rozhodnutí č. 40 a přiložených nařízení, a ustanovení článku 34 zákona o bankovnictví.
(109)
Za třetí Komise vypočítala referenční hodnotu pouze pro úvěry poskytnuté v CNY, jelikož vyvážející výrobci zařazení do vzorku neměli u čínských bank úvěry v EUR nebo USD.
(110)
Čínská vláda dále požadovala podrobnější informace o tom, proč Komise měla za to, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku by měli mít úvěrový rating BB. Důvodem, proč byl zvolen rating BB, byla skutečnost, že Komise neobdržela žádné důkazy, že byl úvěrový rating vypočten pro kteréhokoli vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku z důvodu nespolupráce dotčených bank. Úvěrový rating BB navíc není nepříznivý úsudek a ve skutečnosti je pro společnosti zařazené do vzorku výhodný, jelikož je nejlepším neinvestičním stupněm na finančních trzích.
(111)
Podle článku 28 musela Komise využít nejlepších dostupných údajů, které byly převzaty ze závěrů nařízení o solárních panelech, kde byl pro společnosti zařazené do vzorku v uvedeném nařízení použit úvěrový rating BB. To bylo v tomto případě považováno za přiměřené a po poskytnutí informací nebyly obdrženy žádné důkazy, že by společnostem zařazeným do vzorku udělily dotčené banky jiný úvěrový rating.
d) Závěr
(112)
Na základě zjištění v rámci šetření dospěla Komise k závěru, že odvětví výroby solárního skla v Číně byly v průběhu období šetření poskytovány preferenční úvěry, a to jak ze strany bank ve vlastnictví státu, tak ze strany soukromých bank. Financování odvětví výroby solárního skla je subvencí ve smyslu základního nařízení, jelikož
a)
existuje finanční příspěvek vlády podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i);
b)
existuje pověření a řízení vládou podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) a
c)
a je tím příjemci poskytnuta výhoda, jak vyžaduje čl. 3 odst. 2.
(113)
Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhodě vzniklé vyvážejícím výrobcům a specifičnosti by tato subvence měla být pokládána za napadnutelnou.
(114)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila použití zjištění z předchozích šetření za účelem dosažení závěrů ohledně subvencování v tomto případě, a zejména tvrdila, že Komise příliš spoléhala na zjištění v nařízení o solárních panelech.
(115)
Toto tvrzení bylo odmítnuto. Jak již bylo poznamenáno výše, vzhledem k nespolupráci ze strany bank v ČLR byla Komise nucena použít ustanovení článku 28 a využít nejlepší dostupné údaje. Šetření v oblasti solárních panelů je nejnovější a obsahuje nejaktuálnější zjištění o subvencování v Číně. Solární panely nejsou stejný výrobek jako solární sklo, ale oba tyto výrobky se používají v témže novém energetické odvětví a vztahují se na ně tytéž plánovací dokumenty vlády. Vzhledem k tomu, že jiné informace nebyly k dispozici, je využití zjištění uvedených v nařízení o solárních panelech jakožto „nejlepších dostupných údajů“ vhodné. Čínská vláda dále tvrdila, že mezi šetřením týkajícím se solárních panelů a tímto šetřením došlo k významným změnám, zejména ke zrušení spodní hranice úrokových sazeb Čínskou lidovou bankou v červenci 2013. Toto tvrzení bylo odmítnuto, neboť závěry z šetření týkajícího se solárních panelů odkazují na uvedené období šetření, stejně jako toto šetření odkazuje na své vlastní období šetření. V obou případech se zrušení spodní hranice uskutečnilo po skončení období šetření, a proto nemá vliv na použití článku 28 a zjištění z šetření týkajícího se solárních panelů jakožto nejlepších dostupných údajů.
(116)
Všem společnostem zařazeným do vzorku, kromě jedné, poskytly úvěry komerční banky ve státním vlastnictví a soukromé banky. Jedna společnost byla financována výhradně prostřednictvím své offshore mateřské společnosti a žádné úvěry od bank se sídlem v ČLR nezískala.
(117)
Po poskytnutí informací jedna ze společností zařazených do vzorku zpochybnila závěr Komise, a uvedla, že ji Komise nepožádala, aby poskytla svůj nezávislý úvěrový rating. Komise však uvedenou společnost požádala, aby poskytla veškeré informace týkající se úvěrů, které získala, avšak společnost neposkytla nezávislý úvěrový rating. Pokud společnost tyto informace měla, pak je vzhledem k tvrzením uvedeným v podnětu a informacím požadovaným v dotazníku měla poskytnout. A zejména vzhledem k informacím v informačním dokumentu, pokud měla nezávislý úvěrový rating, měla jej poskytnout neprodleně. Tento argument se proto odmítá.
e) Výpočet výše subvence
(118)
Ustanovení čl. 6 písm. b) základního nařízení stanoví, že výhoda u preferenčních půjček by se měla vypočítat jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by společnost mohla získat na trhu. Jak již bylo uvedeno, vzhledem k neexistenci smysluplného posouzení rizik Komise pro srovnatelné obchodní půjčky vytvořila tržní referenční hodnotu.
(119)
Výhoda byla vypočtena pro období šetření jako rozdíl mezi úroky skutečně placenými v průběhu období šetření a úrokem, který by byl zaplacen při použití referenční hodnoty.
(120)
Subvenční rozpětí vypočtená pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, založená na této metodice, jsou:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2 Další režimy preferenčních půjček
(121)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku nezískali v průběhu období šetření žádné výhody na základě subvenčních programů vývozních úvěrů, úvěrových linek, vývozních záruk, programu „Green Express“ nebo jako výhody prostřednictvím poskytnutí přístupu k offshore holdingovým společnostem.
6. Grantové programy
(122)
Společnosti zařazené do vzorku nezískaly v průběhu období šetření žádné výhody z programů „známé značky“ nebo „China World Top Brands“.
6.1 Zvláštní grantové programy a granty
a) Úvod
(123)
Společnosti zařazené do vzorku obdržely značné jednorázové granty od různých vládních orgánů na mnoha úrovních, v důsledku čehož získaly v průběhu období šetření výhodu. Tyto skutečnosti byly zjištěny v průběhu inspekcí dotčených společností a nebyly uvedeny v odpovědích na dotazník dotčených společností ani nebyly uvedeny v odpovědi čínské vlády na dotazník, jak bylo požadováno. Žadatel tvrdil, že výrobci solárního skla obdrželi uvedené jednorázové granty od orgánů správy provincie nebo místní samosprávy a že tyto granty přinesly výhodu, protože byly finanční prostředky obdrženy bez odpovídajícího zohlednění. (16) Oznámení o zahájení řízení rovněž stanoví, že „grantové programy“ jsou subvence používané na podporu odvětví výroby solárního skla.
b) Právní základ
(124)
Tyto granty společnostem poskytly orgány na úrovni provincií, měst, správních obvodů nebo okresů a všechny se zdály být specifické pro dotčené společnosti nebo specifické, pokud jde o umístění a druh výrobního odvětví. Úroveň právní podrobnosti pro příslušný zákon, na jehož základě byly tyto výhody uděleny, pokud pro ně vůbec nějaký právní základ existoval, obvykle nebyla Komisi sdělena, přestože byla Komisi často, ne však vždy, předána kopie dokumentu vydaného vládním orgánem, který udělení finančních prostředků doprovázel.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(125)
Jedna společnost zařazená do vzorku obdržela v průběhu období šetření granty od zóny hospodářského rozvoje, v níž se nacházela. Uvedené granty vypočítala zóna hospodářského rozvoje na úrovni 20 % veškerých daní, které společnost odvedla místním daňovým orgánům a které zahrnovaly mimo jiné daň z příjmu právnických osob, daň z užívání pozemků a daň z výnosů z dividend.
(126)
Další společnost zařazená do vzorku obdržela v období šetření velký grant od místní samosprávy na pokrytí poplatků potřebných k připojení společnosti k elektrické síti, které by jinak společnost musela zaplatit sama. Ten byl udělen společnosti „na podporu velkých společností sídlících v regionu“.
(127)
Další společnost zařazená do vzorku obdržela přímý grant ve výši 25 milionů CNY z fondu pro přizpůsobování průmyslu pro výrobu technicky vyspělého solárního skla Národní komise pro rozvoj a reformy. Tento přímý grant od státu byl obdržen v roce 2006 a uvedená společnost si jej rovnoměrně rozdělila po 10 % na následujících 10 let. Za výhodu v průběhu období šetření bylo tedy považováno 2,5 milionu CNY.
(128)
Tatáž společnost rovněž zaevidovala ve svém účetnictví za rok 2012 další granty od místních finančních úřadů a jiných vládních subjektů. Společnost uvedla, že většina těchto grantů nebyly ve skutečnosti přímé převody finančních prostředků od uvedených subjektů určené uvedené společnosti, nýbrž náhrady částek, které uvedená společnost předtím zaplatila vládě. Jelikož nebyl poskytnut žádný uspokojivý důkaz, nemůže Komise toto vysvětlení přijmout.
(129)
Jiná společnost zařazená do vzorku obdržela přímý grant ve výši 15 milionů CNY před obdobím šetření od místní vlády a tato společnost si jej rovnoměrně rozdělila po 10 % na následujících 10 let. Grant byl vyplacen společnosti na vývoj fotovoltaického odvětví (jež zahrnuje odvětví výroby solárního skla), urychlené vybudování pokročilé výrobní základny v místní průmyslové zóně a bezproblémové provádění velkých projektů.
(130)
Stejná společnost rovněž obdržela několik dalších grantů před obdobím šetření, a určitý podíl grantu si přidělila do období šetření. Společnost však neposkytla žádné podrobné údaje o povaze uvedených grantů a vhledem k tomu, že tyto informace nebyly k dispozici, byly k dosažení závěrů využity dostupné údaje. Komise dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že jiné dostupné údaje nebyly k dispozici, jsou uvedené granty specifické pro uvedenou společnost a že výše grantu přiděleného v období šetření by měla být považována za výhodu.
d) Závěr
(131)
Čínská vláda byla vyzvána, aby podala další informace a zahájila konzultace ohledně těchto grantů, což však odmítla. Na základě shromážděných důkazů ohledně obdržení těchto grantů společnostmi zařazenými do vzorku a vzhledem k tomu, že žádné jiné informace nebyly k dispozici, má Komise za to, že uvedené granty jsou subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, jelikož čínská vláda převedla finanční prostředky v podobě grantů výrobcům dotčeného výrobku, a že tím byla příjemci poskytnuta výhoda.
(132)
Tyto granty jsou rovněž specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, jelikož se zdají být omezeny na některé společnosti nebo specifické projekty v určitých regionech a jsou udělovány ke splnění jednorázových požadavků společností zařazených do vzorku. Tyto granty nesplňují požadavky čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení týkající se nespecifičnosti, jelikož podmínky pro vznik nároku a skutečná výběrová kritéria pro podniky nejsou transparentní, nejsou objektivní a nepoužijí se automaticky. Kromě toho neexistují žádné důkazy, že uvedené granty patří do zastřešujícího subvenčního programu.
(133)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila pravomoc Komise vyšetřovat uvedené granty a analýzu Komise týkající se částečných informací, které měla k dispozici. Komise však pečlivě analyzovala důvěrné obchodní informace poskytnuté dotčenými společnostmi, a pokud existují důkazy, že se jedná o výhodu a že grant je specifický, byla ve vztahu k uvedenému grantu uplatněna vyrovnávací opatření.
(134)
Ve všech případech společnosti poskytly informace ohledně výše grantu, a informace o tom, kdo grant poskytl, i když v některých případech neměla daná společnost žádný dokument, kterým by prokázala právní základ, z něhož subjekt udělující grant vycházel. Dotčené společnosti rovněž většinou tento příjem zaznamenávaly ve svém účetnictví jako „příjem ze subvencí“, přičemž toto účetnictví bylo ověřeno nezávislým auditem. Tato skutečnost byla považována za skutečný důkaz subvence, která přinesla napadnutelnou výhodu.
(135)
Jedna společnost zařazená do vzorku ze stejných důvodů rovněž zpochybnila pravomoc Komise vyšetřovat a vyrovnávat uvedené granty specifické pro jednotlivé společnosti. Ze stejných důvodů Komise odmítá jejich argument a opakuje svůj postoj, že má pravomoc vyšetřovat tyto granty a vyrovnávat je, pokud je to vhodné.
e) Výpočet výše subvence
(136)
Níže uvedená tabulka obsahuje výpočet výhody pro tyto výše uvedené granty, přičemž se za výhodu považuje částka obdržená v průběhu období šetření nebo zaúčtovaná v uvedeném období, pokud byla uvedená částka dotčenou společností odepisována.
Ostatní grantové programy
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
7.1 Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ pro podniky se zahraničními investicemi
a) Úvod
(137)
Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ opravňuje podniky se zahraničními investicemi k tomu, aby první dva roky neplatily žádnou daň z příjmu právnických osob a tři následující roky platily pouze 12,5 % místo 25 %.
b) Právní základ
(138)
Právním základem tohoto programu je článek 8 zákona Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků se zahraničními investicemi a zahraničních podniků (dále jen „zákon o dani týkající se podniků se zahraničními investicemi“) a článek 72 prováděcích pravidel k zákonu Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků se zahraničními investicemi a zahraničních podniků. Podle čínské vlády byl tento program ukončen podle článku 57 zákona o dani z příjmů podniků z roku 2008 s přechodným obdobím do konce roku 2012. Uvedený zákon tedy objasňuje, že v rámci tohoto režimu bude existovat výhoda v daňovém roce 2012.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(139)
Uvedený režim „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ přinesl výhody podnikům v průběhu účetního roku 2012, načež byl podle čínské vlády uvedený režim zrušen.
(140)
Jedna ze společností zařazených do vzorku byla podnikem se zahraničním vlastníkem, který uvedený daňový režim využíval v průběhu období šetření. Uvedená společnost získala místo plné sazby ve výši 25 % sazbu daně z příjmu právnických osob ve výši 12,5 %, což bylo uvedeno v jejím přiznání k dani z příjmu právnických osob za rok 2012 a v její roční účetní závěrce.
(141)
Komise o těchto zjištěních informovala účastníky řízení a obdržela stanoviska čínské vlády, která uvedla, že podle oznámení o přechodu (17) budou všechny výhody z tohoto režimu ukončeny v roce 2012. Čínská vláda uvedla, že v případě, že budou uložena vyrovnávací cla, nelze je uložit v případě výhody získané z tohoto režimu jednou společností zařazenou do vzorku v průběhu období šetření. Uvedené tvrzení se přijímá, jelikož pro tuto společnost zařazenou do vzorku, za zvláštních okolností tohoto případu, nemá Komise důkazy o žádné trvající výhodě.
d) Závěr
(142)
Ačkoliv byl režim „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ v předchozích nařízeních vyrovnáván, Komise pro tuto jednu společnost zařazenou do vzorku neukládá clo na vyrovnání výhody zjištěné v průběhu období šetření, jelikož nemá žádné důkazy o tom, že pro tuto jednu společnost zařazenou do vzorku byl ke dni uložení cel v platnosti uvedený režim nebo jakákoli jeho varianta.
7.2 Podniky využívající nejnovější a špičkové technologie
a) Úvod
(143)
Na základě tohoto programu mohou společnosti, které jsou schopny prokázat splnění určitého souboru kritérií k získání statusu „podniku využívajícího nejnovější a špičkové technologie“, využívat sníženou sazbu u daně z příjmů právnických osob ve výši 15 % v porovnání s běžnou sazbou 25 %.
b) Právní základ
(144)
Právní základ tohoto programu je čl. 28 odst. 2 zákona o dani z příjmů podniků z roku 2008 (dále jen „zákon o dani z příjmů podniků“), společně se „správními opatřeními pro označení podniků využívajících nejnovější a špičkové technologie“ (Guo Ke Fa Huo [2008] No. 172) a článek 93 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků, společně s Oznámením státní daňové správy o otázkách úhrady daně z příjmů podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií (Guo Shui Han [2008] č. 985).
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(145)
Tento režim se použije pro podniky, které byly za podniky využívající nejnovější a špičkové technologie uznány čínskou vládou. Aby byly podniky pro tento režim způsobilé, musí mít základní nezávislá práva duševního vlastnictví a musí splňovat následující požadavky, které jsou stanoveny v uvedeném právním základě a shrnují se takto:
a)
jejich výroba je zahrnuta do oblasti působnosti výrobků v „odvětvích špičkových technologií s klíčovou státní podporou“;
b)
jejich celkové výdaje na výzkum a vývoj tvoří 3-6 % celkového příjmu z prodeje;
c)
jejich příjem z výrobků v oblasti špičkových a nových technologií činí více než 60 % celkového příjmu z prodeje;
d)
pracovníci zapojení do výzkumu a vývoje představují 10 % z celkového počtu zaměstnanců;
e)
ostatní požadavky stanovené „správními opatřeními pro podniky využívající špičkové a nové technologie z roku 2008“ jsou splněny.
(146)
Bylo zjištěno, že některé, nikoli však všechny, společnosti zařazené do vzorku tento režim využívají, a tedy platí daň z příjmu právnických osob pouze ve výši 15 % a nikoli 25 %. Tyto společnosti požádaly o status podniků využívajících nové a špičkové technologie a obdržely úřední oznámení, že splnily kritéria režimu, a proto byly způsobilé k tomu, aby svá přiznání k dani právnických osob vyplnily odpovídajícím způsobem.
d) Závěr
(147)
Stejně jako v 322. až 326. bodě odůvodnění šetření týkajícího se solárních panelů je Komise toho názoru, že tento režim je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získávají dotčené společnosti výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
(148)
Tato subvence je specifická, jak je definováno v čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož je omezena na podniky, které získaly osvědčení podniků využívajících špičkové a nové technologie a splňujících všechny požadavky správních opatření z roku 2008. Společnosti zařazené do vzorku toto osvědčení získaly. Způsobilost není automatická a právní předpisy ani orgán poskytující subvenci nestanovily žádná objektivní kritéria.
(149)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěry Komise, přičemž tvrdila, že kritéria způsobilosti byla objektivní a platila stejně pro všechny společnosti v ČLR. Komise nesouhlasí s výkladem zákonů a prováděcích opatření ze strany čínské vlády, ze kterých vyplývá, že je uvedený program omezen na některá odvětví a podniky podporované čínskou vládou na základě kritérií, které se nezdají být objektivní či neutrální, jako například, že je jejich výroba zahrnuta v rozsahu výrobků v „oblasti špičkových technologií s klíčovou státní podporou“.
(150)
Způsobilost rovněž není automatická, ale závisí na udělení osvědčení podniku působícímu v oblasti špičkových a nových technologií, které vydá příslušný orgán na základě vlastního uvážení.
(151)
Komise proto tuto subvenci považuje za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(152)
Komise vypočítala výši napadnutelné subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně placené v průběhu období šetření a výší daně, kterou v období šetření skutečně zaplatily dotčené společnosti.
Podniky využívající nejnovější a špičkové technologie
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3 Osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky
a) Úvod
(153)
Podnět uváděl, že vyvážející výrobci solárního skla dostávali subvence z jiného režimu přímého osvobození od daně, totiž osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky (18). To spadá pod obecné subvenční praktiky osvobození od přímé daně z příjmu a/nebo jejího snížení, jak stanoví oznámení o zahájení řízení.
b) Právní základ
(154)
Právní základy těchto osvobození od daně z výnosů z dividend jsou články 25-26 zákona o dani z příjmu podniků a článek 83 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(155)
Komise zjistila, že jedna společnost zařazená do vzorku získala osvobození od daně z výnosu z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky. Tato společnost požádala přímo místní finanční úřad o odečtení dividend získaných z kapitálových investic ze zdanitelného příjmu.
d) Závěr
(156)
Komise je toho názoru, že se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získává dotčená společnost výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
(157)
V informačním dokumentu Komise uvedla, že je tento režim subvencí specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož právní předpisy omezují přístup k tomuto režimu na určité podniky, které sídlí v Čínské lidové republice a které investovaly do jiných tuzemských podniků.
(158)
Po poskytnutí informací čínská vláda tyto závěry zpochybnila, přičemž uvedla, že osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky nelze považovat za specifické, jelikož čl. 26 odst. 3 zákona o dani z příjmů podniků stanoví, že uvedené osvobození od daně z výnosů z dividend je k dispozici i jiným než tuzemským podnikům. Kromě toho čínská vláda uvádí, že kritéria způsobilosti jsou objektivní a vztahují se na všechny tuzemské podniky bez ohledu na odvětví, výrobek nebo zeměpisnou polohu.
(159)
Třebaže je pravdou, že zákon o dani z příjmů podniků předložený čínskou vládou v předchozím řízení ve svém čl. 26 odst. 3 stanoví, že uvedené osvobození od daně z výnosů z dividend je k dispozici i jiným než tuzemským podnikům, Komise je i nadále toho názoru, že je tento režim subvencí specifický. Článek 25 zákona o dani z příjmů podniků totiž potvrzuje, že toto osvobození od daně je vyhrazeno odvětvím a projektům, které podporuje stát. Přístup k tomuto režimu mají proto pouze podporovaná odvětví a projekty. Jak je vysvětleno v oddíle 5.1 písm. c), je odvětví výroby solárního skla podporovaným odvětvím.
e) Výpočet výše subvence
(160)
Komise vypočítala výši subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně vybírané v průběhu období šetření a výší daně, kterou skutečně zaplatila dotčená společnost.
Režimy daně z výnosů z dividend
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4 Jiné režimy osvobození od přímých daní a programy jejich snížení
a) Úvod
(161)
Kromě režimů posuzovaných v bodech 7.1-7.3 neshledala Komise žádné důkazy, že by společnostem zařazeným do vzorku byla poskytnuta výhoda prostřednictvím jiných režimů osvobození od přímých daní a programů jejich snížení uvedených výše v oddílu C bodě 4. Nicméně během svých kontrol Komise zjistila dva další režimy daně z příjmů právnických osob, které byly zahrnuty v účetnictví jedné ze společností zařazených do vzorku, konkrétně zápočet výdajů na výzkumné a vývojové činnosti a vracení daně z nemovitostí a daně z užívání pozemků. Ty také spadají pod „režimy osvobození od přímých daní a jejich snížení“ uvedené v oznámení o zahájení řízení, jakožto opatření, prostřednictvím kterých daňový orgán snížil placenou daň z příjmu právnických osob nebo vrátil daň z příjmu právnických osob, která již byla zaplacena. Zápočet daňových výdajů na výzkumné a vývojové činnosti je také spojen s „zápočtem daně u výzkumných a vývojových činností podniků se zahraničními investicemi“ uvedeným v oddílu C bodě 4.
b) Právní základ
(162)
Právním základem pro zápočet daňových výdajů na výzkumné a vývojové činnosti je článek 30 čínského zákona o dani z příjmů podniků.
(163)
Komisi nebyl sdělen konkrétní zákon pro vracení daně z nemovitostí a daně z užívání pozemků, nicméně byla Komisi poskytnuta kopie oběžníku vydaného správním orgánem provincie, který osvobození od daně doprovázel.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(164)
Komise zjistila, že jedné společnosti zařazené do vzorku byly započteny výdaje a vrácena daň z nemovitostí a daň z užívání pozemků. Dokument vydaný správním orgánem provincie omezuje vracení na podniky využívající špičkové a nové technologie.
d) Závěr
(165)
Pokud jde o zápočet výdajů na výzkumné a vývojové činnosti, Komise se domnívá, že je tento subvenční režim specifický, jelikož článek 30 je nutno vykládat společně s článkem 25 zákona o dani z příjmů podniků, v němž se uvádí, že toto osvobození od daně je vyhrazeno odvětvím a projektům, které podporuje stát. Přístup k tomuto režimu mají proto pouze podporovaná odvětví a projekty. Jak je vysvětleno v oddíle 5.1 písm. c), je odvětví výroby solárního skla podporovaným odvětvím.
(166)
Vrácení daně z nemovitostí a daně z užívání pozemků bylo specifické z hlediska umístění nebo druhu odvětví. Čínská vláda byla vyzvána, aby poskytla více informací o těchto daňových režimech v žádosti o další konzultace, což však odmítla. Komise proto postupovala na základě shromážděných důkazů, pokud jde o uplatňování uvedených režimů pro společnost zařazenou do vzorku, a také proto, že žádné další údaje nebyly k dispozici.
(167)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila zjištění Komise, přičemž uvedla, že Komise neuvedla v informačním dokumentu žádné skutečné důkazy ohledně specifičnosti těchto režimů. Podrobné informace o specifičnosti těchto režimů byly poskytnuty pouze uvedené společnosti a od uvedené společnosti nebyla obdržena žádná stanoviska. Komise též uvedla další informace o specifičnosti uvedených režimů ve výše uvedených bodech odůvodnění.
(168)
Komise je toho názoru, že tyto režimy jsou subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získává dotčená společnost výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
e) Výpočet výše subvence
(169)
Komise vypočítala výši subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně vybírané v průběhu období šetření a výší daně, kterou skutečně zaplatila dotčená společnost.
Režimy daně z příjmu právnických osob
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Programy nepřímých daní a dovozního cla
(170)
Komise nezjistila žádnou výhodu, kterou by získala jakákoli společnost zařazená do vzorku v rámci programů nepřímých daní a dovozního cla uvedených v oddílu C bodě 4.
9. Dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou
9.1 Poskytování antimonu, dodávání elektřiny
(171)
Nebyla zjištěna žádná výhoda spojená s nákupem antimonu nebo elektřiny, kterou by společnosti zařazené do vzorku získaly v průběhu období šetření.
9.2 Poskytování práv k užívání pozemků
a) Úvod
(172)
Jak je rovněž uvedeno v 354. až 370. bodu odůvodnění nařízení o solárních panelech, společnosti nemohou v ČLR přímo nakupovat pozemky, nýbrž pouze od místních orgánů kupují právo k užívání pozemků.
b) Právní základ
(173)
Zákon o správě půdy ČLR uvádí, že veškerá půda patří lidu a nelze ji kupovat či prodávat, ale stanoví podmínky, za kterých lze prodávat práva k užívání pozemků podnikům, a to na základě výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(174)
Systém dražby by v zásadě umožnil trhu posoudit cenu konkrétního práva k užívaní pozemků, a cena by tedy byla stanovena nezávisle. Nicméně v průběhu návštěvy Komise čínská vláda uvedla, že v každém případě stanoví spodní hranice cen pro každý stupeň pozemku (pozemky jsou ohodnoceny stupněm od 1 do 15 na základě kvality parcely), pod které nemůže cena práva k užívání pozemku klesnout.
(175)
Čínská vláda rovněž řídí nabídku pozemků tím, že stanoví kvótu, omezuje plochu, pro kterou lze prodávat práva k užívání pozemků pro průmyslové účely nebo pro účely bydlení, pro jednotlivé provincie a jednotlivé roky.
(176)
V každém případě, u žádného nákupu práva k užívání pozemku vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku Komise neshledala žádné důkazy dražebního procesu, který by nezávisle stanovil cenu práva k užívání pozemků. Společnost, která pozemky získala, buď nabídla vyvolávací cenu, nebo o 5 CNY za metr čtvereční více, než činila vyvolávací cena, a jelikož byla jediným zájemcem, právo k užívání pozemku získala.
(177)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila zjištění Komise a prohlásila, že práva k užívání pozemků byla výrobním odvětvím v ČLR prodávána skutečným dražebním postupem.
(178)
Čínská vláda nejprve tvrdila, že existoval skutečný dražební systém, protože jediné, co vláda dělala, bylo, stejně jako u každého dražitele, stanovení vyvolávací ceny. Tento argument je odmítnut, jelikož dražba obvykle zahrnuje stanovení vyvolávací ceny nezávislým dražebníkem po nezávislém ocenění, k čemuž v tomto případě nedošlo, jelikož vlastník práva k užívání pozemků je rovněž dražebníkem.
(179)
Čínská vláda poté uvedla, že spodní hranice cen se obvykle používají k zajištění toho, aby konečná cena neklesla pod „základní tržní hodnotu“ práva k užívání pozemků. Žádný důkaz nebyl poskytnut na podporu tohoto argumentu, protože se jedná o argumentaci kruhem, jelikož částka zaplacená za právo k užívání pozemků (kterou vláda stanovila) má být tržní cena (na základě které se pak stanoví spodní hranice).
(180)
Čínská vláda pak uvedla, že skutečnost, že žádní další uchazeči se dražby neúčastnili, „nemůže být základem pro předpoklad, že právo k užívání pozemků nebylo ve skutečnosti vydraženo“. Závěr založený na tomto důkazu je ve skutečnosti přesně opačný. Čínská vláda, navzdory žádostem, neposkytla důkaz jediného práva k užívání pozemků, jehož cena by byla stanovena soutěžní dražbou, a proto je důsledkem tohoto postupu skutečnost, že vláda stanoví cenu a tuto cenu pak společnost zaplatí. Větší počet uchazečů sice nemusí být v každém jednotlivém případě absolutním požadavkem nezbytným pro zajištění existence tržního systému, avšak naprostá neexistence většího počtu uchazečů, která byly zjištěna v případě všech společností zařazených do vzorku, je jasným důkazem neexistence skutečných tržních cen.
(181)
V případě, kdy jedna společnost zařazená do vzorku zaplatila o 5 CNY za metr čtvereční více, než činila cena stanovena vládou, společnost Komisi sdělila, že jim příslušný orgán jednoduše sdělil, že tak mají učinit, aby vznikl dojem, že k dražbě došlo. Komise tudíž nemůže přijmout tuto skutečnost za skutečný důkaz, že v ČLR existuje trh pro prodej práv k užívání pozemků.
(182)
Ve skutečnosti tedy společnosti zařazené do vzorku zaplatily cenu stanovenou čínskou vládou. Jak též uvádí nařízení o solárních panelech (v 361. až 370. bodě odůvodnění), právo k užívání pozemků se poskytuje za cenu nižší než přiměřenou v porovnání s referenční tržní hodnotou, která je uvedena v písmeni e) níže.
d) Závěr
(183)
Komise dospěla k závěru, že poskytování práv k užívání pozemků čínskou vládou je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě dodání zboží, kterým získávají společnosti výhodu. Jelikož šetření neprokázalo existenci fungujícího trhu pro prodej práv k užívání pozemků v ČLR, použití vnější referenční hodnoty (viz písmeno e) níže) ukazuje, že částka, kterou vývozci zařazení do vzorku zaplatili za práva k užívání pozemků, je nižší než tržní sazba.
(184)
Subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního nařízení, protože rozhodnutí Státní rady č. 40 ukládá veřejným orgánům povinnost zajistit, aby byly pozemky poskytovány podporovaným odvětvím, k nimž patří i odvětví solárního skla. Článek 18 rozhodnutí č. 40 objasňuje, že odvětví, která jsou „omezená“, nebudou mít k právům k užívání pozemků přístup.
(185)
Situaci týkající se pozemků v ČLR rozebírá rovněž pracovní dokument MMF, který potvrzuje, že při poskytování práv k užívání pozemků čínským podnikům nejsou dodržovány tržní podmínky (19).
(186)
Čínská vláda zpochybnila zjištění o specifičnosti, přičemž uvedla, že omezení v rozhodnutí č. 40 nemohou být použita k prokázání specifického poskytnutí výhody. Tento argument se odmítá, jelikož se v důsledku rozhodnutí č. 40 poskytují práva k užívání pozemků podporovaným odvětvím. Výroba solárního skla je podporovaným odvětvím, a proto je poskytování práv k užívání pozemků pro výrobce solárního skla zahrnuto v ustanoveních rozhodnutí č. 40.
(187)
Jedna společnost zařazená do vzorku rovněž zpochybnila zjištění Komise, a uvedla, že v Číně existuje fungující trh s právy k užívání pozemků. Nicméně její posouzení postupu týkajícího se práv k užívání pozemků v Číně nevede k uvedenému závěru. Společnost nebyla stále schopna prokázat, že práva k užívání pozemků jsou nezávisle oceněna, že se prodávají prostřednictvím nezávislé dražby, že cena práva k užívání pozemků je výsledkem postupu podávání konkurenčních nabídek a že žádná cena není narušena podporou ze strany vlády.
(188)
Společnost zařazená do vzorku poté prohlásila, že navzdory skutečnosti, že Komise měla shledat, že trh funguje, a že tedy neexistují žádné subvence, Komise by měla porovnat cenu práva k užívání pozemku dané společnosti s referenční hodnotou, konkrétně s cenami práva k užívání pozemků v provincii, ve které se společnost nachází. Vzhledem k tomu, že Komise zjistila, že v uvedené provincii neexistuje žádná vhodná tržní referenční hodnota, byl tento argument odmítnut.
e) Výpočet subvenčního rozpětí
(189)
Výhodu tedy představuje rozdíl mezi cenou zaplacenou za právo k využívání pozemků a vhodnou vnější referenční hodnotou. Stejně jako v nařízení o solárních panelech je touto referenční hodnotou tržní cena za pozemky v samostatném celním územím Tchaj-wan, Penghu, Kinmen a Matsu (dále jen „Čínská Tchaj-pej“).
(190)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila použití Čínské Tchaj-peje jako referenční hodnoty a požadovala další informace o tom, proč je Čínská Tchaj-pej vhodná. Jak bylo vysvětleno v 467. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, Komise považuje Čínskou Tchaj-pej za vhodný referenční základ z těchto důvodů:
a)
srovnatelná úroveň hospodářského rozvoje, HDP a hospodářské struktury v Čínské Tchaj-peji a většině provincií a měst v ČLR, kde sídlí spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku;
b)
fyzická blízkost ČLR a Čínské Tchaj-peje;
c)
vysoký stupeň rozvoje průmyslové infrastruktury v Čínské Tchaj-peji i v mnoha provinciích v ČLR;
d)
silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Čínskou Tchaj-pejí a ČLR;
e)
vysoká hustota obyvatelstva v mnoha provinciích ČLR a v Čínské Tchaj-peji;
f)
podobný typ pozemků a obchodních transakcí použitých pro stanovení relevantního referenčního základu Čínské Tchaj-peji a v ČLR a
g)
společné demografické, jazykové a kulturní charakteristiky Čínské Tchaj-peje a ČLR.
(191)
Vzhledem ke všem těmto faktorům dospěla Komise k závěru, že ceny práv k užívání pozemků v ČLR, pokud by na trhu převládaly tržní podmínky, by pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku byly velmi podobné cenám pozemků v Čínské Tchaj-peji.
(192)
Jedna společnost uvedla, že pokud je třeba použít vnější referenční základ, pak by měl být vzat v úvahu HDP provincie, v níž se společnost nachází, a referenčním základem by měly být „současné ceny pozemků v Egyptě, Arménii, Guatemale, Kongu, Mongolsku nebo Indonésii“, jelikož tyto země mají „podobný stupeň rozvoje“. Tento argument byl odmítnut z těchto důvodů:
a)
úroveň hospodářského rozvoje není jediným výše uvedeným faktorem, proč je Čínská Tchaj-pej vhodným referenčním základem;
b)
společnost odkazovala na provincii, ve které se nachází, a ne na město, které má mnohem vyšší HDP na obyvatele než uvedená provincie, které je obklopuje, a
c)
nepředložila žádné argumenty jiné než HDP, proč by byl kterýkoli z jiných vnějších referenčních základů vhodnější než Čínská Tchaj-pej.
(193)
Další společnost zařazená do vzorku po poskytnutí informací uvedla, že Čínská Tchaj-pej není vhodná s ohledem na hospodářské podmínky v dané provincii, ve které se společnost nachází, nicméně nenavrhla žádné jiné řešení. Vzhledem k tomu, že jiné návrhy řešení referenční hodnoty nebyly předloženy, použití Čínské Tchaj-peje se potvrzuje.
(194)
Průměrné ceny pozemků v Čínské Tchaj-peji pro rok 2012 byly převzaty z odboru průmyslu ministerstva hospodářství a upraveny zpětně o inflaci a růst HDP za účelem stanovení referenční ceny pro pozemky v každém kalendářním roce. Vzhledem k tomu, že práva k užívání pozemků platí 50 let a odepisují se na tomto základě, výhoda v období šetření bude 1/50 rozdílu mezi referenční cenou a skutečně hrazenou cenou.
(195)
Subvenční sazba zjištěná pro poskytování pozemků za cenu nižší než přiměřenou je:
Poskytování půdy za cenu nižší než přiměřenou
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Závěr ohledně subvencování
(196)
Komise vypočítala výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení u šetřených společností pro jednotlivé režimy, a sečtením těchto údajů vypočítala celkovou výši subvence pro celou společnost za období šetření.
(197)
Pro výpočet níže uvedených celkových subvenčních rozpětí Komise nejprve vypočítala procento subvencování, což je podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tato procentuální hodnota pak byla použita k výpočtu subvence přiřazené k vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(198)
Dále byla vypočítána výše subvence na metr čtvereční dotčeného výrobku vyváženého do Unie v průběhu období šetření a níže uvedená rozpětí byla vypočítána jako procento hodnoty CIF stejného dovozu na metr čtvereční.
(199)
Po poskytnutí informací čínská vláda uvedla, že Komise při zveřejňování subvenčních rozpětí v době poskytnutí informací nevzala v úvahu dumpingová rozpětí vypočítaná v souběžném antidumpingovém řízení a že Komise se při výpočtu cla, jež má být uloženo, zabývala pouze otázkou „dvojího započítání“.
(200)
Čínská vláda žádala, aby v případě zjištění, že subvencování způsobilo dumping, byla tato skutečnost zohledněna při výpočtech rozpětí, jakož i při výpočtech cla.
(201)
Jelikož v tomto případě jsou opatření omezena rozpětím újmy, takový zásah by skutečná uložená cla nezměnil. Komise proto nepovažovala za nezbytné zabývat se obsahem těchto tvrzení.
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(202)
Po zahájení řízení se přihlásilo osm výrobců, kteří vyráběli v Unii obdobný výrobek v průběhu období šetření. Komisi není znám žádný jiný výrobce obdobného výrobku v Unii. Komise se proto domnívá, že těchto osm výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, a proto budou uvedení výrobci označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(203)
K určení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací poskytnutých žadatelem, makroekonomické údaje poskytnuté sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe) a odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku byly porovnány s odpověďmi na dotazník. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 21 734 000 metrů čtverečních.
(204)
Po poskytnutí informací si čínská vláda povšimla rozdílů mezi údaji uvedenými v informačním dokumentu a údaji obsaženými v podnětu, které se týkaly odvětví Unie. Dále uvedla, že to svědčí o neexistenci objektivních a věrohodných důkazů a zpochybňuje závěry, k nimž Komise dospěla.
(205)
Rozdíly mezi údaji uvedenými v podnětu a v informačním dokumentu zjištěné čínskou vládou jsou způsobeny tím, že všechny údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku byly ověřeny na místě a v případě potřeby aktualizovány. Jelikož vzorek představuje 79 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, Komise nemůže přijmout argument, že použité důkazy nebyly objektivním a věrohodným základem pro závěry, k nimž dospěla.
2. Určení příslušného trhu Unie
(206)
Výroba žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku nebyla určena pro vlastní spotřebu. Proto nebylo nutné provést zvláštní analýzu závislého prodeje.
3. Spotřeba v Unii
(207)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkového prodeje všech výrobců v Unii na trhu Unie po odečtení jejich vývozu a přičtení dovozu z ČLR a z dalších třetích zemí. Stanovení spotřeby v Unii bylo založeno na údajích poskytnutých žadatelem a sdružením Glass for Europe, které byly pokud možno porovnány s odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(208)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Celková spotřeba v Unii
16 596
28 239
33 993
27 412
Index
100
170
205
165
Zdroj: Glass for Europe, žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(209)
V posuzovaném období mezi roky 2009 a 2011 se celková spotřeba v Unii zvýšila o 65 %, ale v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Spotřeba v roce 2012 však zůstala výrazně nad úrovní z roku 2009. Bylo to způsobeno především vyšší spotřebou konečných produktů, zejména solárních modulů (viz oddíl E bod 2.3).
4. Dovoz z dotčené země
4.1 Objem a podíl subvencovaného dovozu z dotčené země na trhu
(210)
Jelikož se solární sklo dováží do Unie pod kódem KN 7007 19 80 - Ostatní - Vrstvené bezpečnostní sklo, jež zahrnuje i jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, nemohly být k určení objemu dovozu a hodnoty použity údaje Eurostatu. Objem a hodnota dovozu vycházely z údajů, které poskytli žadatel a Glass for Europe. Subvencovaný dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (1 000 m2) a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Podíl na trhu
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Index
100
100
250
421
Zdroj: Glass for Europe a podnět.
(211)
Objem subvencovaného dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 596 %. To vedlo k významnému zvýšení tržního podíl dovozu dotčeného výrobku z ČLR na trhu Unie (zvýšení z 7,2 % na 30,5 %).
(212)
Spotřeba v Unii se rovněž zvýšila do roku 2012. V roce 2012, když se trh Unie zmenšil, dokázali čínští vyvážející výrobci přesto zvýšit svůj celkový objem dovozu.
(213)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že Komise použila značně přehnané údaje, zatímco čínské statistiky vývozu pravděpodobně vykázaly mnohem nižší vývoz v období šetření ve srovnání s objemem dovozu podle informačního dokumentu a požádala o vysvětlení, jak tyto objemy byly vypočteny.
(214)
Komise nejprve poznamenává, že vývozní statistiky předložené čínskou vládou - včetně všech druhů z tvrzeného skla - jsou více než 2,5krát nižší než statistiky Eurostatu pro celý kód KN ex 7007 19 80 pro rok 2012. V důsledku toho je nelze považovat za dostatečně spolehlivé.
(215)
Komise své výpočty založila na informacích, které poskytli žadatel a sdružení Glass for Europe. Tyto údaje jsou k dispozici v nedůvěrném spisu. Komise tyto informace porovnala s ověřenými údaji, které poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku a ostatní spolupracující vyvážející výrobci. Jako je uvedeno v oddíle A bodě 3.3, spolupracující vyvážející výrobci zahrnovali téměř 100 % vykázaného vývozu solárního skla do Unie v průběhu roku 2012. Komise proto nemá důvod se domnívat, že informace, na nichž se její zjištění zakládá, jsou nesprávné. Kromě toho čínská vláda neposkytla na podporu svého tvrzení žádné důkazy.
4.2 Ceny subvencovaného dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(216)
Průměrná cena subvencovaného dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka č. 3
Dovozní ceny (EUR/m2)
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Zdroj: žadatel a odpovědi čínských vyvážejících výrobců na dotazník.
(217)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku v posuzovaném období klesla. Průměrná dovozní cena poklesla o 27,2 % z 6,02 EUR/m2 v roce 2009 na 4,38 EUR/m2 v období šetření.
(218)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravené na úroveň cen ze závodu s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu čínských výrobců zařazených do vzorku, účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, zjištěné na základě cen CIF s příslušnou úpravou směrem nahoru, tj. o náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku ve výši 0,40 EUR/m2 a dovozní clo 3 %. Tyto úpravy zvýšily cenu o 7 až 15 %, tj. o vážený průměr 11 %, v závislosti na kontrolním čísle výrobku.
(219)
Porovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti s náležitou úpravou, jak je uvedeno v bodě odůvodnění výše, a po odečtení rabatů a slev. Výsledkem porovnání vyjádřeném v procentech obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na společnost mezi 10,6 % a 26,7 % cen výrobců v Unii zařazených do vzorku ze subvencovaného dovozu dotčeného výrobku.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(220)
V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(221)
Jak je vysvětleno v oddílu A bodu 3.2, byl za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(222)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých sdružením Glass for Europe a žadatelem a vztahujících se na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(223)
Za účelem tohoto šetření byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívější subvence.
(224)
Rovněž byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(225)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že Komise neprovedla analýzu újmy v souladu s čl. 8 odst. 1 a 4 základního nařízení, protože analýzu újmy provedla na základě dvou samostatných a údajně rozporuplných souborů údajů, a to makroekonomických a mikroekonomických ukazatelů újmy. Dále tvrdí, že údajná rozporuplnost analýzy založené na dvou souborech údajů vyvolává vážné pochybnosti o vhodnosti, spravedlivosti a objektivitě celkového obrazu o újmě.
(226)
Tentýž účastník citoval řadu předchozích šetření, kde orgány Unie údajně definovaly nejednotným způsobem různé soubory údajů jako makroekonomické nebo mikroekonomické údaje.
(227)
Komise nemůže toto tvrzení přijmout. Jedná se o metodiku, jež se používá v případech výběru vzorku za účelem analýzy situace ve výrobním odvětví unie a s ohledem na vývoj, který vykazuje nejen vzorek, nýbrž i výrobní odvětví Unie jako celek. Při analýze byly zohledněny všechny činitele uvedené v čl. 8 odst. 4 základního nařízení. Závěr o újmě je též vypracován na základě všech těchto činitelů. Analýza újmy byla tedy provedena v souladu s čl. 8 odst. 1 a 4 základního nařízení.
6. Makroekonomické ukazatele
6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(228)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období šetření
Výrobní kapacita (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Index 2009
100
114
124
140
objem výroby (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Index
100
167
178
124
Využití kapacity
45 %
66 %
64 %
40 %
Index
100
146
143
88
Zdroj: žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(229)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Již na začátku posuzovaného období mělo výrobní odvětví Unie nadbytečnou výrobní kapacitu. V důsledku rychlého růstu spotřeby v Unii uvedená nadbytečná kapacita klesala do roku 2011, neboť výrobní kapacita v Unii sice rostla, nicméně pomaleji než spotřeba v Unii. Výrobní kapacita v roce 2012 dále rostla, avšak spotřeba v Unii klesala. Výroba rostla od roku 2009 do roku 2011 a poté v období šetření klesla o 30 %. V důsledku stávajících kapacit bylo výrobní odvětví Unie schopno rozšířit výrobu, aby vycházelo vstříc silnému růstu poptávky v Unii do roku 2011. V reakci na růst pozorovaný od roku 2009 do roku 2011 výrobní odvětví Unie zároveň přidalo další kapacitu, která začala vyrábět částečně až v období šetření. To vedlo k prudkému poklesu využití kapacity v období šetření ve srovnání s předchozími roky.
(230)
Ačkoli v posuzovaném období výrobní odvětví Unie rozšířilo svou kapacitu v reakci na zvýšenou spotřebu, úroveň výroby výrobního odvětví Unie narostla méně než spotřeba a využití kapacity po značném nárůstu v prvních třech letech posuzovaného období klesalo během období šetření, což se časově shodovalo s růstem podílu na trhu subvencovaného dovozu z dotčené země a nekalou soutěží, se kterou se setkávali hlavní odběratelé výrobního odvětví Unie v sektoru solárních panelů v důsledku čínského dumpingu a také zjištěného subvencování v uvedeném odvětví.
6.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(231)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Index
100
172
181
123
Podíl na trhu
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Index
100
101
88
74
Zdroj: Glass for Europe, žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(232)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 22,7 %. V souvislosti s růstem spotřeby v Unii o 65 % se to však projevilo poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 88,6 % v roce 2009 na 65,8 % v období šetření, tj. poklesem o 25,7 % v posuzovaném období. Prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil mnohem méně než subvencovaný dovoz z dotčené země. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii nebyli s to plně využít rostoucí spotřeby, a jejich podíl na trhu se proto v průběhu posuzovaného období snížil.
6.3 Růst
(233)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba, prodej, a v jeho podílu na trhu ve srovnání s vývojem spotřeby. I přes vzrůst spotřeby během posuzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období klesal. Ve stejném období se podíl dovozu z ČLR zvýšil o 321 %. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo růst v souladu s růstem trhu, měla celkový nepříznivý dopad na jeho hospodářskou situaci.
6.4 Zaměstnanost a produktivita
(234)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivita (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Index
100
119
108
82
Zdroj: žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(235)
Od roku 2009 do období šetření se zaměstnanost celkově zvýšila o 52 %. Ke zvýšení však došlo v období do roku 2011, kdy dosáhla nejvyšší hodnoty ve výši 932 plných úvazků (FTE) a následně poklesla na 857 FTE během období šetření. Produktivita se v letech 2010 a 2011 ve srovnání s rokem 2009 zvýšila pouze mírně. Částečně to bylo způsobeno tím, že výroba obdobného výrobku je vysoce automatizovaná a vyžaduje malý počet pracovních sil. V období šetření ovšem klesla o 24,4 % oproti roku 2011. Příčinou byl pokles výroby během stejného období o přibližně 30 %, což nepříznivě ovlivnilo míru využití kapacity.
(236)
Zaměstnanost tedy během období šetření poklesla, reagujíc tak na vývoj výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření.
6.5 Velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívější subvence
(237)
Všechna subvenční rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. S ohledem na objem a ceny dovozu z dotčené země lze dopad skutečných subvenčních rozpětí tohoto rozměru na výrobní odvětví Unie považovat za podstatný.
(238)
Jelikož se jedná o první antisubvenční šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívější subvence pro toto posouzení relevantní.
7. Mikroekonomické ukazatele
(239)
Jak je uvedeno výše, mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na základě odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Většina výrobců v Unii zařazených do vzorku učinila počáteční investice a zahájila výrobu obdobného výrobku v roce 2009. Ačkoli se většina výrobců v Unii zařazených do vzorku již obchodování se sklem věnovala dříve, musely všechny společnosti investovat do specializovaných zařízení pro solární sklo, která jsou zcela nezávislá na výrobě běžného skla, jelikož čistota skla a obsah železa ve skle se velmi liší, stejně jako jeho celková kvalita. Kromě toho musí být solární sklo tvrzeno, což se u obyčejného skla neprovádí. Dále se také na sklo nanáší povlak. Proto jsou všechny níže analyzované ukazatele výrazně ovlivněny touto počáteční fázi v roce 2009. Aby se ukázal vývoj bez rušivého vlivu počáteční fáze společností zařazených do vzorku, jsou i indexy prezentovány od roku 2010.
7.1 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(240)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná prodejní jednotková cena na trhu Unie (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Index 2009
100
64
64
71
Index 2010
157
100
101
112
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(241)
Po celé posuzované období prodejní jednotkové ceny klesaly, ale pád cen byl nejvýraznější v období šetření, kdy se snížily o 7,9 % oproti roku 2011, o 9,5 % ve srovnání s rokem 2010 a o 23 % proti roku 2009. Pokles prodejních cen výrobců v Unii byl pomalejší než trend pozorovaný u prodejních cen dovážených výrobků z dotčené země. Například pokles čínských cen mezi roky 2011 a 2012 činil 11 %, zatímco ceny v Unii klesly během stejného období o 8 %.
(242)
Navzdory velkému rozdílu mezi průměrnou prodejní jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie a cenou čínského dovozu (jak je vysvětleno v oddílu D bodě 4.2) bylo skutečné cenové podbízení v období šetření na základě porovnání jednotlivých typů výrobku mnohem menší, tj. mezi 10,6 % a 26,7 %. To je způsobeno tím, že ne všechny typy výrobku, které byly vyráběny výrobním odvětvím Unie, vyváželi čínští výrobci zařazení do vzorku.
(243)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že Komise nevzala při posuzování průměrných čínských cen v úvahu rozdíl mezi typy výrobku vyváženými čínskými vyvážejícími výrobci a typy výrobku prodávanými výrobci v Unii. Zmínka o tom, že mezi průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví v Unii a průměrnou prodejní cenou čínských vyvážejících výrobců byl velký rozdíl, údajně vedla ke zkreslené prezentaci skutečností z důvodu rozdílu mezi prodejními cenami v Unii a čínskými dovozními cenami.
(244)
Jak je uvedeno výše, Komise provedla podrobné srovnání u jednotlivých typů výrobku pro účely cenového podbízení, což je nepopiratelně součástí analýzy újmy. Navíc jasně označila příčinu uvedených rozdílů - skutečnost, že ne všechny typy výrobku, které byly vyráběny výrobním odvětvím Unie, vyráběli čínští vyvážející výrobci. V důsledku toho nelze tvrdit, že Komise prezentovala skutečnosti zavádějícím a zkreslujícím způsobem.
(245)
Jednotkové výrobní náklady se mezi rokem 2011 a obdobím šetření zvýšily o více než 10 %, zatímco mezi roky 2010 a 2011 zůstaly relativně stabilní. Výrobní náklady obecně sledovaly trend prodejních cen mezi roky 2009 a 2011. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů v roce 2012 bylo způsobeno snížením objemu výroby.
(246)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že snížení průměrné jednotkové prodejní ceny během posuzovaného období bylo způsobeno mimo jiné zvýšením efektivity výroby. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů v roce 2012 navíc pravděpodobně nebylo způsobeno snížením objemu výroby, ale zvýšením výrobní kapacity.
(247)
Zvýšení efektivity v období 2009-2011 vedlo ke snížení jednotkových výrobních nákladů, a tím přispělo ke snížení jednotkové prodejní ceny. Komise však zjistila, že v průběhu období šetření průměrná prodejní cena klesla výrazně pod úroveň průměrných jednotkových výrobních nákladů, a tudíž pokrývala pouze 88 % těchto nákladů. Zvýšení výrobní kapacity společností zařazených do vzorku nemohlo ve stejnou dobu způsobit zvýšení jejich jednotkových výrobních nákladů. Jejich výrobní kapacita se mezi roky 2011 a 2012 zvýšila pouze o 2,6 %, zatímco jejich průměrné jednotkové výrobní náklady se během stejného období zvýšily o 10,6 %. Tato tvrzení byla proto odmítnuta.
7.2 Náklady práce
(248)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady na zaměstnance (v EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(249)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance průběžně vzrostly celkem o 12 %. Nicméně mezi rokem 2011 a obdobím šetření došlo ke značnému nárůstu, a to o 4,8 %. Celkový nárůst nákladů práce lze částečně vysvětlit náklady vynaloženými některými výrobci v Unii v souvislosti s nevyužitím kapacity závodů mezi rokem 2011 a obdobím šetření, jinak řečeno nutností platit zaměstnance bez ohledu na to, že ve skutečnosti nepracovali.
7.3 Zásoby
(250)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 9
Zásoby
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci období (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(251)
Mezi rokem 2011 a obdobím šetření se zásoby zvýšily o 7,3 % a mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostly o 15 %, zatímco v období 2010-2011 meziročně klesly o 11,6 %.
(252)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že trendy týkající se zásob nejsou relevantní, jelikož jejich nárůst v absolutních a relativních hodnotách byl velmi nízký.
(253)
Vzhledem ke zjištěnému cenovému vývoji, není pro výrobce racionální udržovat velké zásoby, protože jejich hodnota rychle klesá. Proto by bylo možno očekávat, že výrobci v Unii budou udržovat omezené zásoby obdobného výrobku. Růst zásob obdobného výrobku mezi roky 2011 a obdobím šetření je proto sice omezeným, nicméně významným ukazatelem pro určení toho, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Na vysoký objem zásob v absolutních hodnotách v roce 2010 je třeba nahlížet v kontextu prodeje, který byl v uvedeném roce mnohem větší v než v období šetření.
7.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(254)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Peněžní tok (v tis. EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investice (v tis. EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Návratnost investic
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(255)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním, byl vyjádřen jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(256)
Jak je vysvětleno v oddílu D bodě 7, v roce 2009 zaznamenala většina výrobců v Unii zařazených do vzorku ztráty způsobené zejména tím, že v té době zahajovala výrobu obdobného výrobku. Již v roce 2010 však průměrný zisk činil 8,31 %. Následně ziskovost v roce 2011 mírně klesla, když se začal zvyšovat subvencovaný dovoz. A konečně, toto odvětví utrpělo značné ztráty během období šetření, zejména pokles o 276,6 % v porovnání s rokem 2011.
(257)
Vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost, zaznamenal mezi rokem 2011 a obdobím šetření výrazný propad o 81 %. Od roku 2010 postupně rostl a za posuzované období se celkově zvýšil.
(258)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic.
(259)
Z tabulky 10 vyplývá, že po počáteční fázi v roce 2009, kdy výrobní odvětví značně investovalo do obdobného výrobku, investice v letech 2009 až 2011 postupně klesaly a poté se v období šetření zvýšily. V období šetření však investice zůstaly na nízké úrovni ve srovnání s rokem 2009. Investice učiněné v období šetření směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní technologie a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Výrobní odvětví ve stejném období investovalo zejména do nových typů výrobku, které se z ČLR nedováží, a které jsou náročné na výzkum a inovace.
(260)
Naopak návratnost investic v letech 2009 až 2012 klesla o 34 %. Před obdobím šetření však neustále rostla, a to v letech 2009 až 2011 o 293 %, ale v období šetření klesla ve srovnání s rokem 2011 o 186 %. Propad v roce 2012 je logickým důsledkem skutečnosti, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období šetření ztrátu.
(261)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku, a v důsledku toho zhoršování jeho finanční situace.
8. Závěr ohledně újmy
(262)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie odhalila u většiny ukazatelů újmy jednoznačně klesající vývoj. Díky celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období v důsledku silnějšího růstu spotřeby během uvedeného období zmenšil. Průměrná prodejní cena během posuzovaného období prudce klesala, což mělo nepříznivý vliv na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(263)
V posuzovaném období se zvýšil celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie však byl doprovázen výrazným snížením průměrné prodejní ceny, jakož i zmenšením podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(264)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie nedosahují ani výrobních nákladů v průběhu období šetření, což se nepříznivě projevuje na ziskovosti výrobního odvětví Unie, která během období šetření vykazovala výrazně záporné hodnoty.
(265)
Výrobní kapacita se však mezi rokem 2009 a obdobím šetření vyvíjela příznivě. Kromě toho, ačkoli investice mezi rokem 2009 a obdobím šetření klesly, od roku 2011 do období šetření se opět zvýšily. Jak je vysvětleno v oddíle D bodě 7.4, příčina je v tom, že společnosti zařazené do vzorku i nadále investovaly do obdobného výrobku a přitom se zaměřily mimo jiné na ty typy výrobku, které vyplňovaly mezery na trhu, kam se ještě nedostal vývoz těchto konkrétních typů výrobku z dotčené země, které byly náročné na výzkum a inovace. Zároveň je zřejmé, že výrobní odvětví Unie musí být rovněž schopno vyrábět a prodávat vysoké objemy více základních typů výrobku (které v současnosti soutěží se subvencovaným dovozem z ČLR), aby se tak více rozptýlily fixní náklady a mohlo být dosahováno úspor z rozsahu.
(266)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že v posouzení ze strany Komise je určitý rozpor, jelikož v něm bylo uvedeno, že se investice týkaly zejména výzkumu a vývoje, a zároveň se v něm tvrdí, že kapacita byla v období šetření navýšena v očekávání zvýšené poptávky. Tato tvrzení nejsou v rozporu, nýbrž se vzájemně doplňují - investice do nových typů výrobku v průběhu stejného období nutně vedou také ke zvýšení kapacity. Přestože se uvedené investice náklady výrobního odvětví Unie zvyšují, jsou navíc také důležitým ukazatelem toho, že odvětví činí vše, co je v jeho silách, aby zůstalo konkurenceschopné.
(267)
Proto lze dospět k závěru, že výrobnímu odvětví Unie během období šetření byla nejen způsobena podstatná újma, ale toto odvětví také aktivně hledalo způsoby, jak oslabit vliv subvencovaného dovozu dotčeného výrobku, a to vývojem inovovaných výrobků, jež se z dotčené země zatím nedovážejí.
(268)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(269)
V souladu s čl. 8 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle subvencovaného dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána subvencovanému dovozu.
1. Účinek subvencovaného dovozu
(270)
Ze šetření vyplynulo, že subvencovaný dovoz v posuzovaném období vzrostl, přičemž se jeho objem zvýšil o 596 % a jeho podíl na trhu o 366 %. Je proto potvrzeno, že objem i podíl dovozu dotčeného výrobku na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Mezi nárůstem subvencovaného dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Jinak řečeno, dovoz rostl podstatně rychleji než trh Unie a výrobci v Unii ztráceli podíl na trhu v důsledku čínského subvencovaného dovozu. Šetření rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno v oddílu D bodě 4.2 - ceny subvencovaného dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(271)
Šetření ukázalo, že ceny subvencovaného dovozu se během posuzovaného období snížily o 27,2 %, což vedlo k ještě větším rozdílům mezi cenami výrobců v Unii a cenami vyvážejících výrobců. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto extrémnímu cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Po počáteční fázi v roce 2009 výrobci v Unii dosáhli stabilní úrovně zisku v letech 2010 a 2011. V průběhu období šetření však výrobci v Unii zaznamenali značné ztráty.
(272)
Po poskytnutí informací několik účastníků řízení napadlo závěr Komise, že mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem z ČLR je příčinná souvislost. Účastníci tvrdili, že mezi újmou a zvýšeným dovozem z dotčené země není žádná časová souvislost. Důvodem je skutečnost, že mezi roky 2009 a 2011 se čínský dovoz výrazně zvýšil. Kromě toho průměrná cena čínského dovozu v roce 2011 činila 4,96 EUR/m2, což je částka, která se blíží částce v roce 2012 (4,38 EUR/m2).
(273)
Titíž účastníci tvrdili, že závěr, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by měla být přičítána čínskému dovozu v roce 2012, je v rozporu s jeho zjištěním, že čínský dovoz údajně neměl žádný nepříznivý dopad o rok dříve, přestože průměrná dovozní cena byla velmi podobná.
(274)
Účastníci také tvrdili, že časovou souvislost mezi způsobenou podstatnou újmou a subvencovaným čínským dovozem nelze posuzovat na základě celého posuzovaného období od roku 2009 do konce období šetření, bez ohledu na trendy, které nastaly během tohoto období.
(275)
Od počátku posuzovaného období do konce období šetření dovozy vzrostly o 596 %, přičemž jejich podíl na trhu se zvýšil o 321 %. V průběhu posuzovaného období klesla dovozní cena o 27,2 %.
(276)
Je pravdou, že ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2011 bylo jen mírně nižší než v roce 2010, a to navzdory vysokému růstu dovozu z ČLR již v roce 2011. V průběhu roku 2011 však spotřeba solárního skla v Unii výrazně vzrostla, konkrétně o 20,4 % mezi roky 2010 a 2011, zatímco dovoz z ČLR se během stejného období zvýšil o 150 %. V období šetření sice spotřeba skutečně klesla o něco více než 19 %, avšak objem čínského dovozu se dále zvýšil o více než 35 %. To jasně ukazuje časovou souvislost mezi podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie v období šetření, a silným růstem čínského subvencovaného dovozu. Rovněž je logické, že trvá určitou dobu, než některé nepříznivé účinky zvýšených subvencovaných dovozů (například ztrátu klientů, ztráty, snížení návratnosti investic a peněžního toku atd.) pocítí výrobci v Unii. Toto tvrzení se proto odmítá.
(277)
Komise také analyzovala trendy, které nastaly během posuzovaného období. Skutečnost, že v roce 2011 bylo výrobní odvětví Unie ještě ziskové, i když čínský dovoz vzrostl již v uvedeném roce, neovlivňuje závěr, že v období šetření existovala časová souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a pokračujícím růstem subvencovaného čínského dovozu.
(278)
Přestože spotřeba v období šetření poklesla o něco více než 19 %, čínští vyvážející výrobci v témže období:
a)
zvýšili svůj podíl na trhu e srovnání s rokem 2011 o 12,4 procentních bodů, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 12,3 procentních bodů;
b)
zvýšili objem čínského dovozu o více než 35 %, přičemž prodej výrobního odvětví Unie poklesl o 32 %, a
c)
dále snížili své již tak velmi nízké vývozní ceny o více než 10 % a jejich ceny byly až o 26,7 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, čímž přispívali ke ztrátám způsobeným výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
(279)
Na základě výše uvedené analýzy dospěla Komise k závěru, že subvencovaný dovoz a značný nárůst jeho podílu na trhu za ceny, které se trvale podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie, způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
2. Účinky jiných činitelů
2.1 Dovoz ze třetích zemí
(280)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 11
Dovoz z třetích zemí (1 000 m2)
Třetí země
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Podíl na trhu
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Index
100
74
90
88
Průměrná cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Zdroj: Glass for Europe a žadatel.
(281)
Objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období vzrostl o 46 %, což je v souladu s nárůstem spotřeby v Unii. Jeho podíl na trhu se mírně snížil během období šetření ve srovnání s rokem 2011 (3,7 %), ale celkově zůstal během posuzovaného období stabilní. Druhým největším vývozcem po ČLR je Turecko následované Indií.
(282)
Z dostupných informací o dovozu ze všech třetích zemí vyplývá, že průměrná dovozní cena byla vyšší než průměrná čínská dovozní cena. Totéž platí i pro jednotkovou cenu za určité typy dotčeného výrobku. Na druhé straně byla průměrná dovozní cena třetích zemí podobná nebo vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie.
(283)
S ohledem na celkové objemy dovozu z třetích zemí a jejich podíl na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, Komise dospěla k závěru, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(284)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka č. 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2009
2010
2011
IP
Hodnota prodeje na vývoz (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Objem prodeje na vývoz (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Průměrná cena v EUR/m2
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(285)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2009 až 2011 zvýšil, ale v období šetření náhle klesl o 74 % z hlediska hodnoty a o 71,9 % z hlediska objemu. Na základě odpovědí čínských vývozců zařazených do vzorku se zdá, že to způsobily velmi nízké ceny čínského vývozu do zemí, kam především mířil vývoz výrobního odvětví Unie (zejména USA, Kanada).
(286)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku tvořil 20 % objemu jejich celkového prodeje v roce 2009 (v zahajovací fázi), v roce 2010 to bylo 11 % a v nejlepším roce 2011 jen 14 %. V roce 2012 došlo k dalšímu poklesu na 5 %.
(287)
Pro výrobní odvětví Unie je hlavním trhem trh Unie, který je jedním z největších na světě, a nikoliv trhy třetích zemí. Skutečnost, že solární sklo je poměrně těžké a křehké, také způsobuje dodatečné náklady při dálkové přepravě (z důvodu rozbití a koroze). Šetření rovněž potvrdilo, že snížená vývozní výkonnost je především důsledkem soutěžení s levným čínským vývozem také na trzích třetích zemí. Proto Komise nemůže učinit závěr, že zhoršená vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku narušuje příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(288)
Po poskytnutí informací někteří účastníci zpochybnili zjištění Komise, že pokles prodeje na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření byl s největší pravděpodobností způsoben velmi nízkými cenami čínského vývozu do hlavních míst určení vývozu Unie (zejména USA, Kanada). Domnívali se, že je tento závěr neodůvodněný, jelikož k čínskému vývozu docházelo také v roce 2011, a proto neexistuje žádný důvod, proč by se měl dopad projevit pouze v roce 2012. Byli rovněž toho názoru, že skutečným důvodem jejich nízkého prodeje na vývoz byla skutečnost, že výrobní odvětví Unie nebylo konkurenceschopné, a jakmile ceny na světových trzích poklesly, výrobní odvětví Unie si nedokázalo konkurenceschopnost udržet. V důsledku toho účastníci tvrdili, že k způsobené újmě dále přispěl pokles prodeje na vývoz výrobního odvětví Unie v průběhu období šetření.
(289)
Komise tato tvrzení odmítá, a to z následujících důvodů. Pro výrobní odvětví Unie je stále hlavním trhem trh Unie, nikoli trhy třetích zemí. Dodatečné náklady vynaložené při dálkové přepravě (z důvodu rozbití a koroze) lze kompenzovat pouze tehdy, pokud je úroveň cen ve třetích zemích dostatečně vysoká. Zdá se, že tomu tak není. Na základě informací, které má Komise k dispozici z odpovědí na dotazník vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, byly ceny čínského vývozu do hlavních míst určení vývozu Unie skutečně velmi nízké a v porovnání s rokem 2011 v průběhu období šetření ještě více poklesly. Z toho vyplývá, že snížená vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie je způsobena zejména stále nižšími ceny čínského vývozu na trzích třetích zemí, jak bylo potvrzeno v průběhu šetření.
(290)
Titíž účastníci rovněž tvrdili, že se šetření týkalo trhu Unie a neposuzovalo žádné údajné nekalé cenové praktiky na trzích třetích zemí.
(291)
Kromě toho zjištění ze strany orgánů EU, a to i za předpokladu, že byla správná, údajně připisovala subvencovanému dovozu do Unie újmu způsobenou jinými činiteli. Údajný levný nebo subvencovaný čínský vývoz do třetích zemí tedy nebyl subvencovaným dovozem do EU, a jako takový se považuje za jiný činitel, jehož poškozující účinky nelze připisovat subvencovanému dovozu.
(292)
Výše uvedené tvrzení Komise odmítá. Komise nešetřila, zda jsou ceny dovozu z ČLR do třetích zemí dumpingové a/nebo subvencované. Pouze na základě vývozních cen do třetích zemí, které předložili vyvážející výrobci zařazení do vzorku, stanovila, že se tyto ceny v posledních letech neustále snižují.
(293)
Ve stejném duchu Komise analyzovala snížení cen dovozu z ČLR do třetích zemí jako samostatný činitel a nepřipisovala jej subvencovanému dovozu do Unie. Tato skutečnost byla pouze použita jako možné vysvětlení snížení objemu vývozu Unie do jeho hlavních míst určení ve třetích zemích v souvislosti s tím, že uvedené trhy nejsou a nikdy nebyly hlavními trhy pro výrobní odvětví Unie. I v nejlepších letech 2010 a 2011 se více než 85 % prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnilo na trhu Unie.
(294)
Proto Komise dospěla k závěru, že zhoršená vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku nemůže narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.3 Vývoj spotřeby a kapacity
(295)
Jak bylo uvedeno v oddílu D bodě 3, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 65 %. Vrcholila v roce 2011, kdy vzrostla o 105 % v porovnání s rokem 2009. Výrobní odvětví Unie však z rostoucí spotřeby nemohlo plně těžit. Jeho celkový prodej se do roku 2011 významně zvyšoval, ale rostl pomaleji než trh. Poté v průběhu období šetření celkově klesal. V posuzovaném období totiž jeho podíl na trhu neustále klesal až o 25,7 % ve srovnání s rokem 2009 (-15,8 % oproti roku 2011). Naopak, čínský podíl na trhu i prodej výrazně vzrostl, i když se spotřeba mezi rokem 2011 a obdobím šetření snížila, mezi rokem 2011 a obdobím šetření dosáhl růst 68,4 % a celkově se za celé období zvýšil o 321 %. Během posuzovaného období došlo k nárůstu čínského dovozu o 596 %.
(296)
Vzhledem k tomu, že spotřeba v Unii v posuzovaném období rostla, její vývoj jen zesiluje příčinnou souvislost mezi rostoucím subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, ale není sama o sobě příčinou této újmy. Kromě toho i v období šetření, kdy spotřeba klesla, subvencovaný dovoz z ČLR dále zvýšil svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie.
(297)
Po poskytnutí informací několik účastníků tvrdilo, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie byla zapříčiněna poklesem spotřeby Unie. To je údajně jediný činitel, který zřejmě klesl poprvé v roce 2012 a se kterým může být přiměřeně spojována újma, zatímco čínský dovoz začal již v roce 2011, a to za ceny srovnatelné s cenami v roce 2012.
(298)
V roce 2012 spotřeba ve srovnání s předchozími roky opravdu poklesla. Analýza Komise však probíhá od počátku posuzovaného období v roce 2009 do konce období šetření a v tomto období se spotřeba v Unii zvýšila celkem o 65 %. Během posuzovaného období se podíl výrobního odvětví Unie na trhu neustále a značně snižoval, a to celkem o 25,7 %, zatímco podíl čínského dovozu na trhu se zvýšil o 321 %. Během posuzovaného období došlo k nárůstu čínského dovozu o 596 %.
(299)
Kromě toho byla spotřeba v Unii v období šetření stále na srovnatelné úrovni jako v roce 2010, zatímco, jak je uvedeno výše v tabulce 10, rok 2010 byl rokem, kdy výrobní odvětví Unie dosáhlo přiměřeného zisku. Proto nemohl pokles spotřeby v Unii v průběhu období šetření sám o sobě vést ke ztrátám způsobeným výrobnímu odvětví Unie v období šetření. Kromě toho podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi roky 2010 a 2012 klesl o 26,6 %, zatímco podíl čínského dovozu na trhu v průběhu téhož období vzrostl o 318 %. A dále, jestliže měl pokles spotřeby v průběhu období šetření výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, potom měl mít uvedený pokles také dopad na čínský dovoz. To se však zřejmě nestalo. Čínský dovoz v průběhu období šetření naopak výrazně vzrostl, a to jak z hlediska objemu, tak i co se týče podílu na trhu.
(300)
S ohledem na výše uvedené úvahy Komise toto tvrzení odmítá. Komise tudíž dospěla k závěru, že pokles spotřeby během období šetření nemohl narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(301)
Pokud jde o výrobní kapacitu výrobního odvětví Unie, jak je uvedena výše v tabulce 4, její zvýšení jasně sledovalo trend ve zvyšování spotřeby v Unii do konce roku 2011. Šetření ukázalo, že hlavním důvodem ke zvýšení výrobní kapacity mezi rokem 2011 a obdobím šetření o 12,5 % byl vstup jedné společnosti na trh se solárním sklem. Výrobní kapacita všech ostatních společností na trhu v průběhu téhož období mírně klesla. V důsledku toho celkový trend ve vývoji kapacity výrobního odvětví Unie sledoval trend ve spotřebě v Unii. Komise se tedy domnívá, že vysoká výrobní kapacita výrobního odvětví Unie, která byla vysoká již na začátku posuzovaného období a zůstala vysoká v průběhu období šetření, nemohla narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(302)
Po poskytnutí informací někteří účastníci tvrdili, že Komise nezohlednila údajnou nadměrnou kapacitu jako důležitou příčinou újmy. Během posuzovaného období zvýšení kapacity nebylo údajně odůvodněno zvýšením spotřeby, jelikož výrobní odvětví Unie má neustále velký rozdíl mezi výrobní kapacitou a spotřebou, což nebylo dle jejich názoru ekonomicky udržitelné. Dále tvrdili, že skutečnost, že mezi rokem 2011 a koncem období šetření vstoupil na trh nový subjekt, přispěla ke způsobené újmě, neboť zvýšila domácí konkurenci.
(303)
Smluvní strany také tvrdily, že snižující se spotřeba v Unii, zvyšující se výrobní kapacita ve spojení s poklesem prodeje na vývoz vedla k nízké míře využití kapacity. Důsledkem této nízké míry využití byly vysoké fixní náklady, které podle nich měly vážný dopad na unijní odvětví výroby solárního skla.
(304)
Komise poznamenává, že úroveň kapacity celého výrobního odvětví Unie byla v průběhu celého posuzovaného období neustále vyšší než celková spotřeba v Unii. To však nezabránilo společnostem ve výrobním odvětví Unie zařazeným do vzorku dosáhnout v průběhu dvou let před obdobím šetření zisku, zatímco významné ztráty ve výši -14,5 % zaznamenaly pouze v období šetření.
(305)
Kromě toho kapacita výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostla mezi lety 2010 a 2011 pouze o 4 % a mezi rokem 2011 a obdobím šetření o 2,6 %, což vedlo k mírnému celkové zvýšení mezi rokem 2010 a obdobím šetření o 6,7 %.
(306)
V důsledku toho, rozdílem mezi spotřebou a kapacitou, který existoval během celého posuzovaného období, přestože byl mírně vyšší v období šetření, nelze vysvětlit značné ztráty, které utrpěly společnosti zařazené do vzorku v období šetření. V důsledku toho Komise odmítá tvrzení, že úroveň kapacity výrobního odvětví Unie není ekonomicky udržitelná.
(307)
Pokud jde o tvrzení, že nový subjekt na trhu v roce 2012 přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, Komise poznamenává, že tento nový subjekt, přestože zavedl vysokou kapacitu, měl velmi omezený objem výroby a prodeje, přibližně 2 % z celkového prodeje v EU v období šetření. V důsledku toho neměl jeho vstup téměř žádný dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie jako celku, kromě výrazného zvýšení jeho kapacity a údajů o využití kapacity. Bez údajů týkajících se této společnosti by kapacita všech ostatních výrobců v Unii mezi lety 2011 a 2012 skutečně poklesla.
(308)
Vyšetřování rovněž nepotvrdilo, že na odvětví výroby solárního skla mají značný dopad fixní náklady. Ve skutečnosti se průměrné fixní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření pohybovaly v rozmezí 25-35 % celkových nákladů. V předchozích letech 2010 a 2011 byl procentní podíl fixních nákladů mírně nižší, avšak stále ve stejném rozsahu. To jasně ukazuje, že vysoká kapacita v období šetření samozřejmě měla dopad na výrobní náklady, avšak její dopad nebyl významný a nemůže vysvětlovat vysoké ztráty v období šetření, zejména ve srovnání se zisky dosaženými v předchozích letech. Kromě toho míra využití kapacity výrobců v Unii zařazených do vzorku v porovnání s předchozími roky klesla, nicméně v období šetření byla stále na úrovni 65 %.
(309)
Komise se ve své analýze dále zohlednila, že instalovanou kapacitu je možné přizpůsobit pro výrobu jiných typů skla, které nepatří do oblasti působnosti tohoto šetření. Proto také Komise i z tohoto důvodu nesouhlasí s názorem účastníka řízení, že vysoká instalovaná kapacita je z ekonomického hlediska neudržitelná.
(310)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise odmítá tvrzení předložená účastníky řízení a opakuje, že vývoj spotřeby, kapacity a využití kapacity v průběhu posuzovaného období, a to jak při oddělené, tak i kumulativní analýze, nejsou takové povahy, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem.
2.4 Vývoj v oblasti solárních modulů
(311)
Podle informací, které má Komise k dispozici (20), se přibližně 80-85 % solárního skla prodává výrobcům solárních modulů (krystalické křemíkové fotovoltaické moduly a fotovoltaické moduly s tenkým filmem) a přibližně 15-20 % se prodává výrobcům solárních fototermických kolektorů na ohřev vody. Proto mají trendy pozorované v odvětví solárních modulů významný dopad na spotřebu solárního skla.
(312)
Po poskytnutí informací dva účastníci tvrdili, že kromě vývoje spotřeby dotčeného výrobku byla újma způsobená výrobnímu odvětví Unie zapříčiněna také poklesem spotřeby solárních modulů a ztrátami, které toto výrobní odvětví utrpělo na konci roku 2011 a začátkem roku 2012. Dopad finančních potíží výrobců solárních panelů na trh se solárním sklem se údajně začal projevovat koncem roku 2011 a v roce 2012, a to v důsledku nezbytné časové prodlevy mezi těmito dvěma událostmi.
(313)
Ve stejném období, tj. 2009-2012, se spotřeba solárních modulů neustále zvyšovala, a ačkoli v roce 2012 došlo k poklesu, úroveň spotřeby zůstala o 221 % vyšší než v roce 2009 a o 44 % vyšší než v roce 2010 (21). Kromě toho bylo zjištěno, že i když poptávku po modulech v Unii původně vytvořily režimy finanční podpory, hlavně zaručené výkupní ceny, nelze dospět k závěru, že škrty v těchto cenách (na konci roku 2011 a na počátku roku 2012) narušily příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy a újmou (22). Důvodem byla skutečnost, že poptávka po solárních modulech zůstala ve stejném období let 2009-2012 relativně vysoká.
(314)
Během posuzovaného období proto zůstala úroveň spotřeby solárních modulů, a v důsledku toho i poptávka po solárním skle, vysoká. Její mírný pokles v roce 2012 nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(315)
Podobně, vzhledem k tomu, že poptávka po solárních modulech zůstala v období 2009-2012 poměrně vysoká a poptávka po solárním skle se ve stejném období zvýšila o 65 %, nelze dopad zhoršené finanční situace výrobců solárních modulů na konci roku 2011/začátkem roku 2012 na spotřebu solárního skla sám o sobě považovat za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem solárního skla z ČLR a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(316)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise potvrzuje, že vývoj spotřeby solárních modulů nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3. Závěr
(317)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem z ČLR. Komise analyzovala další možné příčiny újmy, jako je dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, změny struktury spotřeby a výrobní kapacity nebo tržní situaci některých uživatelů dotčeného výrobku. U žádné z nich, ať byla analyzována jednotlivě nebo souhrnně, nabylo zjištěno, že by mohla narušit zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(318)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků subvencovaného dovozu způsobujícího újmu, se vyvozuje závěr, že subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 6 základního nařízení.
(319)
Po období šetření několik výrobců solárního skla v Unii veřejně oznámilo ukončení výrobní činnosti, v důsledku čehož se značná provozní kapacita nevyhnutelně přesunula do nevyužité kapacity. To dále posiluje výše stanovenou příčinnou souvislost a prokazuje zničující účinek subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
(320)
V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o subvenci působící újmu nebylo v tomto případě jednoznačně v zájmu Unie přijímat opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(321)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 860 osob. Šetření prokázalo, že výrobnímu odvětví Unie byla v období šetření způsobena podstatná újma zapříčiněná subvencovaným dovozem z dotčené země. Někteří výrobci v Unii již byli nuceni uzavřít svá výrobní zařízení a někteří jiní se potýkali s platební neschopností (23). Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(322)
Očekává se, že uložení antisubvenčních cel odstraní účinky subvence působící újmu, která spočívají v narušení obchodu, a obnoví účinnou hospodářskou soutěž na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, což zlepší jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci.
(323)
Výrobní odvětví Unie by navíc mělo mít lepší přístup ke kapitálu a mělo by být schopno dalších investic do výzkumu, vývoje a inovací na trhu se solárním sklem.
(324)
A konečně je pravděpodobné, že výrobci v Unii, kteří byli nuceni zastavit výrobu v důsledku tlaku čínského subvencovaného dovozu, by mohli znovu zahájit své podnikání. Celkově by podle tohoto scénáře byla zajištěna nejen stávající pracovní místa ve výrobním odvětví Unie, ale existovaly by i reálné vyhlídky na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(325)
Pokud by opatření přijata nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého až střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, mohla platební neschopnost hrozit také dalším výrobcům, což by v krátkodobém až střednědobém výhledu vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(326)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení antisubvenčních cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(327)
Hlavní předmět podnikání dvou spolupracujících dovozců tvořilo obchodování s dotčeným výrobkem. Oba diverzifikovali zdroje dotčeného výrobku, jinak řečeno. neodebírali jej jen z ČLR, ale také z Unie a z třetích zemí.
(328)
Bylo předloženo tvrzení, že přijetí opatření týkajících se dotčeného výrobku by nepříznivě ovlivnilo podnikatelskou činnost dovozců. Za prvé by uložení cel nevedlo k vyloučení veškerého dovozu z ČLR. Zadruhé, i když lze očekávat, že uložení opatření se může nepříznivě odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze nebo hlavně z ČLR, vzhledem k možnosti odebírat dotčený výrobek z třetích zemí lze předpokládat, že dovozci pružně změní zdroje svých dodávek, bude-li to nutné.
(329)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, ale i to, že jejich dopad zmírňuje skutečnost, že dovozci a obchodníci mohou využít jiné zdroje dodávek, jak z třetích zemí, tak z odvětví Unie, které má kapacitu zvýšit svou výrobu, a v každém případě uložená opatření nepřeváží nad pozitivním dopadem pro ostatní strany.
3. Zájem dodavatelů surovin
(330)
Při šetření nespolupracoval žádný dodavatel surovin. Jelikož nebyly dostupné údaje od těchto dodavatelů, nebyly k dispozici ani žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo proti zájmu uvedených účastníků.
4. Zájem uživatelů
(331)
Všichni uživatelé, kteří odpověděli, jsou výrobci solárních modulů a/nebo fototermických kolektorů. Tři uživatelé se vyslovili pro uložení antisubvenčních cel s tím, že výrobní odvětví Unie vyrábí lepší solární sklo, které čínské společnosti nemohou vždy dodat. Tři další uživatelé byli naopak proti uložení antisubvenčních opatření. Tito uživatelé očekávají, že uložení antisubvenčních cel by mělo nepříznivý dopad na jejich obchodní činnost. Předpokládají, že nejsou schopni přenést zvýšení cen na konečného spotřebitele vzhledem k tíživé situaci, v níž se odvětví solárních modulů nachází.
(332)
Podle informací od uživatelů představuje solární sklo pouze asi 6-8 % celkových nákladů na solární moduly. Solární sklo tedy tvoří pouze omezenou část nákladů a konečné hodnoty fotovoltaických modulů. Kromě toho lze předpokládat, že pokud budou uložena antisubvenční cla na solární sklo dovážené z ČLR, dopad na celkové náklady solárních modulů by měl být nižší než 1 %. Je to způsobeno hlavně tím, že spolupracující uživatelé nakupují významné množství solárního skla od výrobců v Unii.
(333)
Možné zavedení antisubvenčních cel, ve srovnání s opačným scénářem bez uložení cel, proto sice pravděpodobně způsobí mírný nárůst cen vstupů pro solární moduly, neočekává se však, že bude mít závažný nepříznivý dopad na náklady a na konečné ceny solárních modulů od výrobního odvětví Unie.
(334)
Kromě toho někteří uživatelé již odebírají z jiných zdrojů dodávek, např. z Turecka a Indie, a ti by neměli být nepříznivě ovlivněni uložením antisubvenčních cel. Ostatní uživatelé se mohou také přeorientovat na jiné zdroje dodávek, a to buď z třetích zemí, nebo od výrobního odvětví Unie.
(335)
Vzhledem k výše uvedenému Komise odmítá námitky, které někteří uživatelé vznesli proti uložení opatření.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(336)
Jeden dovozce tvrdil, že někteří výrobci v Unii jsou účastníky celosvětového kartelu výrobců plochého skla (které zahrnuje i solární sklo) a Evropská komise jim v roce 2007 uložila pokutu, a proto využívají antisubvenční nástroj k tomu, aby si od členů kartelu vynahradili ztráty, jež jim vznikly z pokut za kartel a ze ztráty podílu na trhu v Unii. Kromě toho, má-li být přístup na trh Unie omezen pomocí antisubvenčních cel, budou výrobci v Unii více motivováni k tomu, aby uzavřeli kartel nebo zahájili jiné jednání narušující hospodářskou soutěž v souvislosti s takovým zbožím, jako je bytové zařízení, kde mají v Unii jen slabou schopnost dosahovat pákového efektu.
(337)
Tato tvrzení by měla být odmítnuta. Za prvé, Komise konstatuje, že kartel přestal fungovat v roce 2007. Účinky kartelu v minulosti proto neměly žádný dopad na odvětví během posuzovaného období. Za druhé, žádný z výrobců zařazených do vzorku výrobců v Unii a žádný ze současných výrobců v Unii s nejvyšším objemem prodeje se na kartelu nepodílel. Zatřetí se neočekává, že eventuální uložení antisubvenčních cel bude mít dopad na soutěžní chování výrobního odvětví Unie, jelikož na jedné straně nedojde ke změně struktury trhu Unie, a na druhé straně mají podniky obecnou povinnost dodržovat platné předpisy Unie a vnitrostátní předpisy upravující hospodářskou soutěž bez ohledu na to, zda jsou cla uložena či nikoli.
(338)
Jeden dovozce vznesl rovněž námitku, že uložení cel by mělo nepříznivý dopad na trh s anitreflexním povlakem solárního skla v Unii. Tento trh, který daný dovozce definoval jako související trh, údajně ovládají výrobci v Unii a uložení opatření by posílilo jejich postavení na úkor konkurenčních dodavatelů antireflexního povlaku. Kromě toho bylo uvedeno, že dovozci mají potíže se získáváním zakázek od výrobců v Unii nebo s dodávkou takových zakázek v přiměřených lhůtách a za rozumné ceny.
(339)
Trh s antireflexním povlakem je součástí šetření, nikoli souvisejícím trhem. Šetřením bylo prokázáno, že výrobci v Unii v průběhu období šetření zůstali v tomto segmentu trhu stále konkurenceschopní navzdory relativně vyšším cenám, které si účtují z důvodu, že trh považuje jejich výrobky s povlakem za výrobky s kvalitativní výhodou. Nebyly však poskytnuty žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopno uspokojit případnou vyšší poptávku po solárním skle s antireflexním povlakem. Tento argument by proto měl být odmítnut.
(340)
Pokud jde o tvrzení, že výrobci v Unii odmítali zakázky nebo včasné dodávky za rozumné ceny, je pouze na každém výrobci, jakou obchodní strategii si zvolí, pokud tento výrobce nebo výrobci nemají samostatně nebo společně dominantní postavení na relevantním trhu. Na trhu Unie existuje dostatečná hospodářská soutěž, aby bylo možno měnit a/nebo diverzifikovat dodavatele. Tento argument by proto také měl být odmítnut.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(341)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje závěr, že na základě posouzení všech různých zájmů jako celku, je v zájmu Unie uložit konečná opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
G. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(342)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena konečná vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(343)
Ke stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná subvenční rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která byla způsobena výrobcům v Unii, aniž by přitom bylo překročeno zjištěné subvenční rozpětí.
(344)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého může přiměřeně dosáhnout toto výrobní odvětví u prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tedy bez subvencovaného dovozu.
(345)
Za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval subvencovaný dovoz působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí 8,3 % z obratu. Toto ziskové rozpětí vychází z průměrného zisku dosahovaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže.
(346)
Na tomto základě byla vypočtena také cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 8,3 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(347)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, náležitě upravené o náklady na dovoz a celní poplatky, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci z Unie zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty CIF dovozu.
(348)
Po poskytnutí informací jeden účastník zpochybnil ziskové rozpětí použité jako cílový zisk. Uvedl, že Komise měla zohlednit všechny ostatní činitele které ovlivnily ziskovost v období šetření. Tvrdil, že přiměřený cílový zisk nemůže být vyšší než 5 %.
(349)
Komise tato tvrzení z následujících důvodů odmítá. Použitý výpočet cílového zisku není založen na odhadu, ale na skutečném zisku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie před narušením hospodářské soutěže způsobeným čínským subvencovaným dovozem. Komise to považuje za přiměřený zisk a rovněž vzala v úvahu, že se situace na trhu neodlišuje výrazně od období šetření, ponecháme-li stranou dopady čínského subvencovaného dovozu. Prohlášení účastníka v tomto ohledu, že spotřeba v roce 2010 byla mnohem vyšší než v roce 2012, je věcně nesprávné. Jak je uvedeno v oddíle E bodě 2.3, spotřeba v roce 2010 byla na podobné úrovni jako v roce 2012. V roce 2010 také výrobní odvětví Unie s ohledem na očekávaný silný růst poptávky zvyšovalo kapacitu, což nepříznivě ovlivnilo jeho zisk v uvedeném roce. Navrhovaný cílový zisk ve výši 5 % je dále neodůvodněný, jelikož není založen na žádných údajích nebo skutečných výpočtech, a proto se zamítá.
2. Opatření
(350)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s článkem 15 základního nařízení by mělo být uloženo konečné vyrovnávací clo na dovoz solárního skla pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot zjištěného subvenčního rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných subvenčních rozpětí.
(351)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce vyvážejících výrobců z ČLR bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(352)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je konečná celní sazba stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(353)
Na základě výše uvedených skutečností se sazby, podle nichž se tato cla ukládají, stanovují takto:
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorických cel, což znamená v poměru k hodnotě dovozu.
(355)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci zjištěnou v průběhu šetření, pokud jde o uvedené společnosti vybrané do vzorku, přičemž pro spolupracující společnosti nevybrané do vzorku se použijí průměrné celní sazby.
(356)
Uvedené celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených těmito společnostmi, a tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není jmenovitě uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(357)
Každou žádost o použití individuální vyrovnávací celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností využívajících individuální celní sazby.
(358)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie, kromě těch, kteří při šetření spolupracovali.
(359)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že valorická antidumpingová a vyrovnávací cla jsou neúčinná a požádal Komisi o uložení opatření v podobě minimální dovozní ceny. Minimální dovozní cenu navíc navrhlo i několik uživatelů. Důvody předložené účastníky řízení a příčiny, proč Komise tyto žádosti zamítla, jsou uvedeny v 144. až 168. bodě prováděcího nařízení Komise (EU) č. 470/2014 (24) (dále jen „konečné antidumpingové nařízení“).
(360)
Po poskytnutí informací nabídli tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku a společnost Henan Yuhua cenové závazky ve formě minimálních dovozních cel. Komise navržené závazky zamítla z důvodů uvedených ve 172. až 179. bodě odůvodnění nařízení o uložení konečného antidumpingového cla.
(361)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz solárního skla složeného z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) v současnosti kódu KN ex 7007 19 80 pocházejícího z Čínské lidové republiky. Solární sklo s povlakem (jednostranným nebo oboustranným) spadá pod kód TARIC 7007198019 a solární sklo bez povlaku spadá pod kód TARIC 7007198011.
2. Sazby vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený společnostmi uvedenými v tabulce se stanoví takto:
Společnost
Vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
12,4 %
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
B999
3. Uplatnění individuálních sazeb vyrovnávacího cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v průběhu období šetření (od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v Čínské lidové republice, na které se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
po skončení období šetření, na němž jsou založena tato opatření, buď vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 12,4 %.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2014.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 471/2014
tat-13 ta’ Mejju 2014
li jimponi dazji kumpensatorji definittivi fuq l-importazzjonijiet ta’ ħġieġ solari li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 15 tiegħu,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Bidu
(1)
Fis-27 ta’ April 2013, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) ħabbret il-bidu ta’ proċediment antisussidji fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni Ewropea ta’ ħġieġ solari li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ” jew “iċ-Ċina”) permezz ta’ avviż ippubblikat f’il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (in-Notifika ta’ Bidu) (2).
(2)
Il-proċediment infetaħ mill-Kummissjoni wara lment imressaq fl-14 ta’ Marzu 2013 minn EU ProSun Glass (l-ilmentatur) f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw iktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-ħġieġ solari tal-Unjoni. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ sussidjar tal-ħġieġ solari u ta’ dannu materjali li jirriżulta minnu, li l-Kummissjoni qieset li hija suffiċjenti biex tiġġustifika l-bidu ta’ investigazzjoni.
(3)
F’konformità mal-Artikolu 10(7) tar-Regolament (KE) Nru 597/2009 (ir-Regolament bażiku), il-Kummissjoni għarrfet lill-Gvern tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“il-GTĊ”) qabel il-bidu tal-proċediment li kienet irċeviet ilment dokumentat kif suppost li jallega li importazzjonijiet sussidjati ta’ ħġieġ solari li joriġina fir-RPĊ kienu qed jikkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni. Il-Kummissjoni stiednet lill-GTĊ għal konsultazzjonijiet bl-għan li tiġi ċċarata l-qagħda rigward il-kontenut tal-ilment u biex tinstab soluzzjoni miftiehma b’mod reċiproku.
(4)
Il-GTĊ aċċetta l-offerta ta’ konsultazzjonijiet li saru sussegwentement. Matul il-konsultazzjonijiet, ma ntlaħqet l-ebda soluzzjoni miftiehma b’mod reċiproku. Madankollu, il-Kummissjoni ħadet nota tal-kummenti li saru mill-GTĊ dwar l-iskemi elenkati fl-ilment. Wara l-konsultazzjonijiet, waslu sottomissjonijiet mill-GTĊ.
2. Il-proċediment parallel ta’ antidumping
(5)
Fit-28 ta’ Frar 2013, il-Kummissjoni ħabbret il-bidu ta’ proċediment antidumping li jikkonċerna l-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ħġieġ solari li joriġina fir-RPĊ permezz ta’ notifika ppubblikata f’il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3).
(6)
Fis-27 ta’ Novembru 2013, il-Kummissjoni imponiet dazju antidumping proviżorju fuq l-importazzjonijiet ta’ ħġieġ solari li joriġina fir-RPĊ permezz tar-Regolament (UE) Nru 1205/2013 (4).
(7)
L-analiżijiet tad-dannu li saru f’din l-investigazzjoni antisussidji u l-investigazzjoni parallela antidumping huma bbażati fuq l-istess definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni, l-istess produtturi rappreżentanti tal-Unjoni u l-istess perjodu ta’ investigazzjoni u wasslu għal konklużjonijiet identiċi sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor. Dan tqies xieraq sabiex tiġi simplifikata l-analiżi tad-dannu u sabiex jinkisbu sejbiet konsistenti fiż-żewġ proċedimenti. Għal din ir-raġuni, il-kummenti dwar l-aspetti tad-dannu mressqa f’kull wieħed minn dawn il-proċedimenti ttieħdu inkunsiderazzjoni fiż-żewġ proċedimenti.
3. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(8)
Il-Kummissjoni uffiċjalment għarrfet lill-ilmentaturi, lill-produtturi l-oħra magħrufa tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi magħrufa fir-RPĊ, lill-importaturi, lill-fornituri, lid-distributuri, lill-utenti, u lill-assoċjazzjonijiet magħrufa li huma kkonċernati, u lill-awtoritajiet tar-RPĊ dwar il-bidu tal-investigazzjoni. In-Notifika ta’ Bidu stiednet lill-partijiet kollha kkonċernati mill-investigazzjoni biex jikkuntattjaw lill-Kummissjoni u jippreżentaw ruħhom.
(9)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jispjegaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-Notifika ta’ Bidu.
(10)
L-ilmentaturi, il-produtturi esportaturi fir-RPĊ, l-importaturi u l-awtoritajiet tar-RPĊ taw il-fehmiet tagħhom. Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
3.1. Kampjunar
(11)
Il-Kummissjoni ħabbret fin-Notifika ta’ Bidu li hi għandha mnejn tnaqqas għal numru raġonevoli l-għadd ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ, ta’ importaturi mhux relatati, u ta’ produtturi tal-Unjoni li jkunu investigati billi jintagħżel kampjun skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku.
3.2. Il-kampjunar tal-produtturi tal-Unjoni
(12)
Il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ ħames kumpaniji mit-tmien produtturi li ppreżentaw ruħhom fuq il-bażi tal-akbar volum ta’ bejgħ rappreżentattiv tal-prodott simili matul il-perjodu ta’ investigazzjoni (PI).
(13)
Wara ż-żjajjar ta’ verifika, il-Kummissjoni ddeċidiet li tneħħi wieħed mill-ħames kumpaniji fil-kampjun, peress li din il-kumpanija nstabet li ma kienx rappreżentattiva tal-industrija tal-Unjoni, billi kienet l-unika waħda mit-tmien produtturi li ppreżentaw ruħhom li kienet f’fażi ta’ bidu. Għalhekk, il-Kummissjoni qieset ir-riskju li f’każ tal-inklużjoni tagħha, l-indikaturi tal-ħsara, b’mod partikolari il-profittabilità, setgħu ma jagħtux rappreżentazzjoni ġusta tal-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(14)
Konsegwentement, il-kampjun finali kien jikkonsisti minn erba’ produtturi tal-Unjoni. Il-produzzjoni tagħhom kienet tkopri 79 % tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul il-PI. Għaldaqstant il-kampjun tqies li huwa rappreżentattiv tal-industrija tal-Unjoni.
(15)
Tlieta mis-seba’ produtturi tal-Unjoni talbu, fuq il-bażi tal-Artikolu 29 tar-Regolament bażiku, li l-identitatjiet tagħhom jibqgħu kunfidenzjali. Huma sostnew li l-iżvelar tal-identità tagħhom jista’ jwassal għal riskju ta’ effetti negattivi sinifikanti fuq l-attivitajiet kummerċjali tagħhom. Il-Kummissjoni eżaminat ir-raġunijiet ippreżentati u aċċettati it-talba tagħhom. Minħabba n-numru limitat ta’ produtturi fl-Unjoni, l-ebda ismijiet oħra ma kienu żvelati fid-dokument ta’ żvelar ġenerali, peress li dan ikun jippermetti l-identifikazzjoni tal-kumpaniji li talbet li tibqa’ anonima.
(16)
L-identità tal-kumpanija Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (GMB/IF) hija, madankollu, diġà magħrufa pubblikament billi ddikjarat li hija waħda mill-kumpaniji li tappoġġa l-ilment. Il-kumpanija kienet għalhekk imsemmija fid-dokument ta’ żvelar ġenerali.
(17)
Barra minn hekk, fil-verżjoni mhux kunfidenzjali tal-kummenti tagħhom dwar l-iżvelar l-ilmentatur semma tliet produtturi tal-Unjoni li ma kinux għadhom fin-negozju (Guardian, AGC u Centrosolar Glass)), u r-raba’ kumpanija li kienet naqqset b’mod sinifikanti l-produzzjoni (Saint Gobain).
3.3. Il-kampjunar tal-produtturi esportaturi fir-RPĊ
(18)
In-Notifika ta’ Bidu talbet lill-prodotturi esportaturi kollha fir-RPĊ jidentifikaw ruħhom mal-Kummissjoni u jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-Notifika ta’ Bidu f’perjodu ta’ żmien stabbilit.
(19)
Għaxar produtturi esportaturi jew gruppi ta’ produtturi esportaturi pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Il-kumpaniji li kkooperaw koprew kważi 100 % tal-esportazzjonijiet irrappurtati ta’ ħġieġ solari lejn l-Unjoni matul l-2012.
(20)
Skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ erba’ produtturi esportaturi jew gruppi ta’ produtturi esportaturi bbażati fuq l-ikbar volum rappreżentattiv ta’ esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat, li seta’ jkun investigat b’mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli. Il-kampjun magħżul ammonta għal 76 % tal-volum totali ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat fil-perjodu ta’ investigazzjoni.
(21)
Skont l-Artikolu 27(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni infurmat lill-partijiet interessati kollha dwar il-kampjun magħżul u kienu mistiedna jikkummentaw. Ma waslu l-ebda kummenti.
3.4. Eżami individwali
(22)
L-ebda produttur esportatur fir-RPĊ ma talab eżami individwali skont l-Artikolu 27(3) tar-Regolament bażiku.
3.5. Il-kampjunar tal-importaturi u tal-utenti mhux relatati
(23)
Erba’ importaturi mhux relatati wieġbu għall-formola ta’ kampjunar mehmuża man-Notifika ta’ Bidu, filwaqt li żewġ importaturi u 12-il utent wieġbu għall-kwestjonarju. Fid-dawl tan-numru limitat ta’ importaturi li kkooperaw, il-kampjunar ma tqisx li huwa neċessarju.
4. It-tweġibiet għall-kwestjonarju u ż-żjarat ta’ verifika
(24)
Intbagħtu kwestjonarji lill-GTĊ u lill-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun, lill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, lill-importaturi kollha li kienu ppreżentaw ruħhom, u lill-utenti kollha li kienu ppreżentaw ruħhom. Intbagħat ukoll Appendiċi lill-GTĊ flimkien mal-kwestjonarju mibgħut lilu u ntalab jibagħtu lill-banek kummerċjali tal-Istat (“SOCBs”) (state-owned commercial banks) fir-RPĊ li kienu selfu l-fondi lill-kumpaniji fil-kampjun matul il-perjodu ta’ investigazzjoni. Il-GTĊ sostna li kien bagħat l-Appendiċi lill-banek ikkonċernati iżda li ma kien irċeva l-ebda tweġiba.
(25)
It-tweġibiet għall-kwestjonarju waslu mingħand erba’ produtturi esportaturi Ċiniżi fil-kampjun, mill-produtturi kollha tal-Unjoni magħżulin fil-kampjun, mingħand żewġ importaturi tal-Unjoni mhux relatati u mingħand 12-il utent.
(26)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha pprovduta mill-partijiet interessati li titqies bħala meħtieġa għad-determinazzjoni definittiva ta’ sussidjar, id-dannu li jirriżulta u l-interess tal-Unjoni. Iż-żjarat ta’ verifika twettqu kif ġej:
(a)
Produtturi esportaturi fir-RPĊ:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd; Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd (“Flat Solar Group”)
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd (“Xinyi PV”)
(b)
Il-Gvern tar-RPĊ:
-
Il-Ministeru tal-Kummerċ,Beijing
-
China Banking Regulatory Commission (il-Kummissjoni Regolatorja Bankarja taċ-Ċina), Beijing
(c)
Produtturi tal-Unjoni
-
GMB/IF, il-Ġermanja
-
(Kunfidenzjali)
-
(Kunfidenzjali)
-
(Kunfidenzjali)
-
(Kunfidenzjali)
(d)
Importaturi mhux relatati
-
Vetrad NV, il-Pajjiżi l-Baxxi
(e)
L-utenti
-
Sunerg Solar SRL, l-Italja
-
Viessmann Faulquemont SAS, Franza
(27)
Il-partijiet interessati rċevew dokument ta’ żvelar li kien fih il-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom il-Kummissjoni pproponiet li timponi dazji kumpensatorji fuq ħġieġ solari li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina. Il-partijiet kollha ġew infurmati dwar l-iskadenza li qabilha setgħu jikkummentaw dwar dan l-iżvelar.
(28)
Il-kummenti sottomessi mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u tqiesu, fejn kienu xierqa.
(29)
Il-Gvern taċ-Ċina (il-GTĊ) allega li dan id-dokument ta’ żvelar ma kienx jissodisfa l-istandards stabbiliti fl-Artikoli 22.3 u 22.5 tal-ASCM peress li ma kienx stabbilixxa f’dettall biżżejjed is-sejbiet u l-konklużjonijiet tal-awtorità tal-investigazzjoni. Madankollu, il-GTĊ ma pprovda l-ebda eżempju konkret ta’ dan l-allegat nuqqas. Wara li rrevediet id-dokument bir-reqqa l-Kummissjoni tqis li d-dokument jinkludi informazzjoni biżżejjed biex il-GTĊ jeżerċita d-drittijiet ta’ difiża tiegħu.
(30)
Ċerta informazzjoni ma setgħetx tiġi pprovduta fl-iżvelar billi kienet informazzjoni kunfidenzjali, u din ġiet żvelata biss lill-produtturi esportaturi magħżula fil-kampjun ikkonċernati. Kienet intbagħat dokument speċifiku u kunfidenzjali ta’ żvelar lill-produtturi esportaturi fil-kampjun li ta l-kalkoli u l-informazzjoni dwar kull skema u benefiċċju kkumpensat, u dawn ingħataw 25 jum biex jikkummentaw.
5. Il-perjodu ta’ investigazzjoni
(31)
L-investigazzjoni tas-sussidjar u d-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2012 sal-31 ta’ Diċembru 2012 (“perjodu ta’ investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti gћall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(32)
Il-prodott soġġett għal din l-investigazzjoni huwa ħġieġ solari magħmul minn ħġieġ ċatt ittemprat bil-ġir tas-soda, b’kontenut tal-ħadid ta’ anqas minn 300 ppm, trażmittanza solari ta’ aktar minn 88 % (mkejla skont l-AM1,5 300-2 500 nm), reżistenza għas-sħana sa 250 °C (mkejla skont l-EN 12150), reżistenza għal xokkijiet termali ta’ Δ 150 K (mkejla skont l-EN 12150) u li għandu saħħa mekkanika ta’ 90 N/mm2 jew aktar (mkejla skont l-EN 1288-3) (“il-prodott ikkonċernat”, komunement imsejjaħ “ħġieġ solari”) Il-prodott ikkonċernat attwalment jaqa’ fil-kodiċi NM ex 7007 19 80.
2. Il-prodott simili
(33)
L-investigazzjoni wriet li l-prodott ikkonċernat, il-prodott manifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku tal-RPĊ, u l-prodott manifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni huma simili fil-karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi, u fl-użi tagħhom. Għalhekk, jitqiesu li dawn huma simili skont it-tifsira tal-Artikolu 2(c) tar-Regolament bażiku.
3. Id-definizzjoni tal-prodott
(34)
Importatur mhux relatat talab l-esklużjoni ta’ ħġieġ ortikulturali għall-kostruzzjoni ta’ serer mill-ambitu tal-investigazzjoni, bl-argument li konstruzzjoni bħal din tirrikjedi ħafna folji ta’ ħġieġ ta’ daqs differenti filwaqt li l-ħġieġ solari jiġi prodott biss f’ċerti daqsijiet fissi. L-importatur ipprovda wkoll ċertifikat li juri li parti mill-importazzjonijiet tiegħu tinkludi ħġieġ b’kontenut ta’ ħadid ogħla minn 300 ppm. Għalhekk, dawn l-importazzjonijiet huma barra l-ambitu tal-prodott. Rigward il-kumplament tal-importazzjonijiet tagħha, il-Kummissjoni tqis li, minkejja d-differenza fid-daqs, dawn il-folji tal-ħġieġ jistgħu jintużaw ukoll bħala ħġieġ solari. Pereżempju, sabiex jiġi evitat id-dazju, l-importaturi jistgħu jordnaw folji tal-ħġieġ akbar milli jeħtieġu u mbagħad jaqtgħu dan il-ħġieġ fl-Unjoni biss. Għalhekk, il-ħġieġ ortikulturali b’kontenut ta’ ħadid iktar baxx minn 300 ppm huwa parti mill-prodott ikkonċernat.
(35)
Importatur ieħor mhux relatat sostna li l-ħġieġ tal-għamara li jimporta hu (użat għal xkafef tal-ħġieġ, mili bejn il-pannelli, uċuħ tal-imwejjed, pannelli ta’ bibien li jiżżerżqu, prodotti ta’ pannelli li jservu bħala wċuħ, eċċ.) għandu l-istess karatteristiċi tekniċi, jew simili ħafna, bħall-ħġieġ solari iżda talab li jiġi eskluż mill-ambitu tal-investigazzjoni peress li għandu użu aħħari differenti.
(36)
Madankollu, fuq il-bażi tal-evidenza pprovduta, jidher li l-biċċa l-kbira tal-ħġieġ li jimporta ma jikkondividix il-karatteristiċi tekniċi kollha tal-ħġieġ solari kif deskritt hawn fuq. B’mod partikolari, sitt tipi ta’ ħġieġ importat għandhom kontenut ta’ ħadid ħafna ogħla minn 300 ppm, filwaqt li tip wieħed ta’ ħġieġ importat għandu kontenut ta’ ħadid inqas minn 300 ppm iżda t-trażmittanza solari tiegħu hija ferm inqas mill-minimu ta’ 88 % li huwa meħtieġ biex jiġi definit bħala ħġieġ solari.
(37)
L-importatur argumenta li għalkemm dawk it-tipi ta’ ħġieġ ma jissodisfawx waħda mill-karatteristiċi tekniċi tal-ħġieġ solari kif deskritt hawn fuq, huma jikkonformaw mal-klassifikazzjoni primarja għal ħġieġ solari, jiġifieri “soda-lime-flat-glass ittemprat”. Il-Kummissjoni hija tal-fehma li dawk it-tipi ta’ ħġieġ li jissodisfaw il-karatteristiċi tekniċi kollha tal-ħġieġ solari biss jaqgħu fl-ambitu tal-investigazzjoni. Konsegwentement, it-tipi kollha ta’ ħġieġ imsemmijin hawn fuq u importati minn dan l-importatur partikolari jaqgħu barra l-ambitu tal-investigazzjoni.
(38)
Għal raġunijiet ta’ ċertezza legali, għandu jkun ċar li kull tip ta’ ħġieġ ortikulturali u ħġieġ tal-għamara li jissodisfa l-karatteristiċi tekniċi stabbiliti fil-premessa 32 jibqa’ fl-ambitu tal-prodott ikkonċernat billi dan jista’ jintuża bħala ħġieġ solari.
(39)
Wara l-iżvelar, l-istess importatur sostna li peress li l-ħġieġ solari li jista’ wkoll jintuża bħala ħġieġ tal-għamara ma kienx eskluż mill-ambitu, dan jirriżulta f’piż amministrattiv u dewmien għall-kumpaniji. Dan huwa allegatament ikkawżat mill-fatt li l-kumpaniji huma mitluba jibagħtu rapporti tat-testijiet lill-Awtoritajiet Doganali fl-Unjoni kull darba li l-Awtoritajiet Doganali jistaqsu jekk il-prodotti li qed jiġu importati humiex soġġetti għall-miżuri.
(40)
Il-Kummissjoni tqis li dawk it-tipi ta’ ħġieġ ma għandhomx jiġu esklużi mill-ambitu tal-investigazzjoni, għax il-ħġieġ solari jista’ potenzjalment ikollu użu ortikulturali kif ukoll għall-għamara. Sabiex tiġi żgurata l-protezzjoni adegwata tal-industrija tal-Unjoni kontra l-effett ta’ ħsara tas-sussidji li huma kkumpensati, il-lakuni li jistgħu jippermettu l-evażjoni għandhom jiġu evitati. L-effett pożittiv ta’ protezzjoni adegwata jissupera l-effett negattiv tal-piż amministrattiv addizzjonali li forsi huwa mġarrab mill-importatur ikkonċernat.
(41)
L-istess importatur argumenta wkoll li l-ħġieġ float għandu jiġi eskluż mill-ambitu tal-prodott billi għandu proċess ta’ produzzjoni differenti minn ħġieġ mibrum li l-importatur jipperċepixxi bħala l-uniku tip ta’ ħġieġ solari. L-importatur qal li l-prodotti għad-dar magħmula mill-ħġieġ float ma jistgħux jintużaw bħala ħġieġ solari u għalhekk għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-investigazzjoni. Madankollu, il-ħġieġ float ma jistax jiġi eskluż mill-ambitu tal-investigazzjoni billi huwa konformi mal-karatteristiċi tekniċi kollha stabbiliti hawn fuq. Dokumenti konfidenzjali pprovduti mill-partijiet interessati matul l-investigazzjoni wrew li l-ħġieġ float jista’ jintuża bħala ħġieġ solari u huwa prodott kemm mill-industrija tal-Unjoni kif ukoll mill-esportaturi Ċiniżi. Dan huwa kkonfermat minn informazzjoni disponibbli pubblikament fuq l-Internet (5). Ħġieġ float għalhekk jibqa’ fl-ambitu tal-investigazzjoni.
C. SUSSIDJU
1. Introduzzjoni
(42)
L-ilmentatur allega li r-RPĊ qed tissussidja l-industrija tal-ħġieġ solari tagħha. L-ilment fih evidenza prima facie għal diversi prattiki ta’ sussidju inklużi kemm fil-leġiżlazzjoni kif ukoll f’numru ta’ dokumenti politiki u tal-ippjanar li huma l-bażi għall-appoġġ mill-Istat tas-settur.
(43)
Il-Kummissjoni rrevediet u analizzat id-dokumenti msemmija fl-ilment kif ukoll dokumenti addizzjonali sottomessi mill-GTĊ u l-produtturi esportaturi fil-kampjun matul l-investigazzjoni u sabet li ħafna minnhom juru li l-industrija tal-ħġieġ solari fir-RPĊ tirċievi trattament preferenzjali f’bosta oqsma.
(44)
Il-GTĊ jinkludi l-industrija tal-ħġieġ solari fost l-industriji “prinċipali” fit-12-il Pjan ta’ Ħames Snin (6). Il-GTĊ ħareġ ukoll dokument ta’ politika speċifika, “It-12-il Pjan ta’ Ħames Snin għall-Industrija Fotovoltajka Solari” li jistabbilixxi l-ħġieġ bħala materjal anċillari ta’ punt fokali ewlieni fl-industrija fotovoltajka (“PV”) li għaliha l-produzzjoni domestika tkun meħtieġa. Il-Pjan jeħtieġ li l-gvern jappoġġa l-iżvilupp tal-industrija u l-innovazzjoni teknoloġika u jattira l-fondi lejn l-industrija.
(45)
Wara l-iżvelar il-GTĊ kkontesta ċ-ċitazzjoni tal-Kummissjoni tat-12-il Pjan ta’ Ħames Snin fil-kuntest tal-ħġieġ solari. Dan ma ntlaqax billi l-pjan isemmi speċifikament il-ħġieġ solari, fil-Kapitolu 9, il-kolonna 6, fir-rigward ta’ “Oqsma ewlenin fl-iżvilupp tal-manifattura”. It-12-il Pjan ta’ Ħames Snin jistabbilixxi b’mod ċar il-prijoritajiet tal-GTĊ għall-perjodu li jkopri, u waħda minn dawk il-prijoritajiet hija l-manifattura tal-ħġieġ solari.
(46)
Wara l-iżvelar il-GTĊ sfida l-interpretazzjoni tal-Kummissjoni tat-“12-il Pjan ta’ Ħames Snin” għall-Industrija Fotovoltajka Solari, filwaqt li ddikjara li ma jappoġġax il-konklużjonijiet tal-Kummissjoni. Madankollu din l-isfida ma ntlaqgħetx, peress li tikkontradixxi b’mod ċar l-informazzjoni li waslet mingħand dipartimenti oħra tal-GTĊ. Matul iż-żjara lill-GTĊ, il-Ministeru tal-Industrija u t-Teknoloġija tal-Informatika (“MIIT”) spjega li l-ħġieġ solari kien kopert b’dan il-pjan li jiffoka sew fuq it-titjib tal-kwalità, billi l-ħġieġ solari ta’ kwalità tajba kien vitali għall-inkoraġġiment tal-industrija PV solari.
(47)
L-importanza tal-innovazzjoni u ta’ materjali ġodda hija ġeneralment innutata fit-“12-il Programm ta’ Innovazzjoni ta’ Teknoloġija Industrijali ta’ Ħames Snin” (7) maħsub biex jimplementa l-Pjan ta’ Ħames Snin u wkoll il-“Pjan ta’ żvilupp għat-Teknoloġija u x-Xjenza fit-Tul” (8). L-attenzjoni qawwija tiegħu fuq l-innovazzjoni teknoloġika tinkludi l-iżvilupp ta’ materjali ġodda. F’dak il-kuntest, hemm ukoll referenza speċifika għall-ħġieġ solari.
(48)
Wara l-iżvelar il-GTĊ kkontesta l-konklużjonijiet tal-Kummissjoni, waqt li stqarr li l-ħġieġ solari ma kien imsemmi fl-ebda wieħed minn dawn id-dokumenti. Il-Kummissjoni tinnota li dawn iż-żewġ dokumenti huma maħsuba biex joffru għajnuna speċjali lil intrapriżi ta’ teknoloġija għolja, kif ġie diskuss fil-premessi (401) u (402) tar- Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill (UE) Nru 1239/2013 (9) (“ir-Regolament dwar il-pannelli solari”) fejn l-istess argumenti kienu magħmula mill-GTĊ. Iż-żewġ dokumenti jimplimentaw it-12-il Pjan ta’ Ħames Snin u l-pjan għall-Industrija Fotovoltajka Solari, u jassistu l-intrapriżi ta’ teknoloġija għolja u ġdida, li tinkludi bosta manifatturi tal-ħġieġ solari.
(49)
Id-“Deċiżjoni Nru 40 tal-Kunsill tal-Istat dwar il-Promulgazzjoni u l-Implimentazzjoni tad-“Dispożizzjonijiet Temporanji li Jippromwovu l-Aġġustament tal-Istruttura Industrijali” (li, flimkien mad-“Dispożizzjonijiet Temporanji li Jippromwovu l-Aġġustament tal-Istruttura Industrijali” huma magħrufa bħala “d-Deċiżjoni Nru 40”) tiddikjara li l-GTĊ se jappoġġa b’mod attiv l-iżvilupp ta’ industriji ġodda tal-enerġija u jħaffef l-iżvilupp tal-enerġija solari (10); tagħti struzzjonijiet lill-istituzzjonijiet finanzjarji kollha biex jipprovdu appoġġ ta’ kreditu biss lill-proġetti inkoraġġuti (il-kategorija li fiha jinsabu l-proġetti tal-ħġieġ solari); u twiegħed l-implementazzjoni ta’ “politiki preferenzjali oħra dwar il-proġetti inkoraġġuti” ” (11).
(50)
Wara l-iżvelar il-GTĊ ma qabilx la ma l-interpretazzjoni tal-Kummissjoni tal-Artikolu 5 u lanqas ma’ dik tal-Artikolu 17 tad-“Dispożizzjonijiet Temporanji li Jippromwovu l-Aġġustament tal-Istruttura Industrijali”. Il-GTĊ ddikjara li l-Artikolu 5 ma jsemmix ħġieġ solari. Madankollu, minħabba li dan isemmi l-inkoraġġiment ta’ enerġija solari, li teħtieġ ħġieġ solari, il-Kummissjoni tqis li dan jinkludi ħġieġ solari fl-ambitu tad-Dispożizzjonijiet Temporanji.
(51)
Il-GTĊ mbagħad ikkontesta l-interpretazzjoni tal-Kummissjoni tal-Artikolu 17, li, filwaqt li tiddikjara li industriji inkoraġġuti biss għandhom jirċievu appoġġ ta’ kreditu, tordna li dan għandu jsir “skont il-prinċipji ta’ kreditu” aktar milli fuq bażi preferenzjali.
(52)
Ma nstabet l-ebda evidenza fl-ispezzjoni tal-kumpaniji fil-kampjun, jew matul iż-żjara lill-GTĊ, li din id-dispożizzjoni ġiet imħarsa. Il-banek ikkonċernati ma kkooperawx mal-investigazzjoni biex jippermettu li din id-dispożizzjoni tiġi ttestjata jew ivverifikata. L-investigazzjoni wriet li ċerti impriżi jibbenefikaw mill-politiki ta’ self preferenzjali. Il-Kummissjoni għalhekk tiċħad l-affermazzjoni tal-GTĊ li s-self lill-industrija tal-ħġieġ solari sar “skont il-prinċipji ta’ kreditu”. L-argument prinċipali jibqa’ li l-istituzzjonijiet finanzjarji kollha jipprovdu kreditu lill-industriji inkoraġġuti, li jinkludu l-manifattura ta’ ħġieġ solari, u li dak l-appoġġ huwa de facto pprovdut b’termini preferenzjali.
(53)
Fl-2011, il-Kummissjoni tal-Iżvilupp u r-Riforma Nazzjonali (“NDRC”), tat rakkomandazzjoni lill-Kunsill tal-Istat li jirrevedi l-programm fid-Deċiżjoni Nru 40. Il-Kunsill tal-Istat ħareġ “id-Deċiżjoni Nru 9 tal-Kunsill tal-Istat dwar il-Promulgazzjoni u l-Implimentazzjoni tal-Katalogu ta’ Gwida għall-Aġġustament tal-Istruttura Industrijali” (“id-Deċiżjoni Nru 9”). Dan id-dokument “jinkoraġġixxi b’mod attiv” lill-GTĊ u lill-aġenziji pubbliċi biex “jiggwidaw l-iżvilupp tal-industriji rilevanti, u jottimizzaw l-immodernzzar tal-istruttura industrijali.” Il-Punt 12(2) tad-Deċiżjoni Nru 9 jsemmi b’mod speċifiku l-inkoraġġiment tal-produzzjoni ta’ “float glass ultra-ċar għall-industrija tal-enerġija solari.”
(54)
Il-Pjan Nazzjonali għall-Iżvilupp Xjentifiku u Teknoloġiku fit-Terminu Medju u Twil (2006-20) adottat mill-GTĊ jwiegħed li “jagħti l-ewwel prijorità lill-finanzjament tal-politiki”, “jinkoraġġixxi lill-istituzzjonijiet finanzjarji sabiex jagħtu appoġġ ta’ kreditu preferenzjali lil proġetti ta’ industrijalizzazzjoni nazzjonali kbar fix-xjenza u t-teknoloġija”, li “Jħeġġeġ lill-istituzzjonijiet finanzjarji sabiex itejbu u jsaħħu s-servizzi finanzjarji għall-impriżi ta’ teknoloġija avvanzata” u li “jimplimenta l-politiki ta’ taxxa preferenzjali biex jippromwovi l-iżvilupp ta’ impriżi ta’ teknoloġija avvanzata”.
(55)
Il-ħġieġ solari jaqa’ fid-deskrizzjoni ta’ intrapriża ta’ teknoloġija għolja, kif jidher fin-numru ta’ manifatturi bi status ta’ Teknoloġija Ġdida u Għolja u huwa industrija ġdida, kemm fiċ-Ċina kif ukoll fl-Unjoni. F’dan il-kuntest il-Kummissjoni tinnota wkoll li waħda mill-kumpaniji fil-kampjun irċeviet għotja speċifika mill-Kummissjoni tal-Iżvilupp u r-Riforma Nazzjonali (“NDRC”) biex tiġi ppremjata għal innovazzjoni tagħhafil-qasam ta’ ħġieġ solari, li juri b’mod ċar l-interess tal-GTĊ f’dan is-settur ta’ teknoloġija għolja.
(56)
L-ilmentatur iddikjara li l-allegati sussidji jikkonsistu mill-iskemi elenkati fit-Taqsima C.2 hawn taħt. Wara l-ispezzjoni tal-kumpaniji fil-kampjun fir-RPĊ, u żjara lill-GTĊ, il-Kummissjoni analizzat dawn l-iskemi, fejn kumpaniji fil-kampjun irċevew benefiċċju matul il-perjodu ta’ investigazzjoni.
2. Skemi ta’ sussidju oħra identifikati
(57)
Matul l-ispezzjoni tal-kumpaniji fil-kampjun, l-analiżi ta’ rekords interni tagħhom skopriet sussidji minn awtoritajiet provinċjali, awtoritajiet tal-ibliet, tal-kontei jew awtoritjiet tal-gvern tad-distretti. Dawn is-sussidji ma kinux ġew elenkati speċifikament fl-ilment. Fuq il-bażi tal-informazzjoni għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni, mhuwiex ċar jekk dawn humiex sussidji ad hoc jew programmi dwar is-sussidju lokali. Madankollu, in-natura lokali ta’ dawn l-iskemi tfisser li l-ilmentaturi ma setgħux ikunu raġonevolment mistennija li jkunu jafu d-dettalji ta’ dawk is-sussidji u għalhekk ma hemm l-ebda referenza diretta għal dawn is-sussidji fl-ilment.
(58)
Il-Kummissjoni talbet konsultazzjonijiet addizzjonali mal-GTĊ rigward dawn is-sussidji l-oħra li huma speċifiċi għall-kumpanija jew għall-post; li nstabu fir-rekords tal-kumpaniji fil-kampjun matul iż-żjarat ta’ verifika; u li ma kinux imniżżla fl-ilment. Dawn il-konsultazzjonijiet kienu offruti mill-Kummissjoni biex ikun żgurat li jseħħ il-proċess dovut matul l-investigazzjoni. Il-GTĊ ma aċċettax din l-offerta filwaqt li stqarr li tali talba ma tkunx konformi mal-Ftehim dwar is-Sussidji u l-Miżuri Kumpensatorji (ASCM).
(59)
Il-Kummissjoni tqis li dawn is-sussidji l-oħra huma marbuta mill-qrib mat-tipi ta’ miżuri u prattiki allegati fl-ilment u fin-Notifika ta’ Bidu. Dawn il-miżuri jinvolvu l-istess tip ta’ kontribuzzjoni u ta’ benefiċċju finanzjarju fir-rigward tal-prodott ikkonċernat, u għalhekk jaqgħu taħt id-definizzjoni ta’ “prattika ta’ sussidju jew prattiċi li għandhom jiġu investigati” li l-Artikolu 22.2(iii) tal-ASCM jirrikjedi li jkunu speċifikati fin-Notifika ta’ Bidu. L-iskemi msemmija fin-Notifika ta’ Bidu mhumiex eżawrjenti, u dan jidher mill-kliem “is-sussidji jikkonsistu, inter alia, minn…” fit-Taqsima 3. Il-Kummissjoni għalhekk ikkonkludiet li dawn is-sussidji addizzjonali jaqgħu fl-ambitu ta’ dan il-proċediment.
(60)
Wara l-iżvelar il-GTĊ ma qabilx mal-interpretazzjoni tal-Kummissjoni tal-ASCM u stqarr li l-opinjoni tiegħu kienet li l-Kummissjoni ma kellha l-ebda bażi ġuridika li fuqha tista’ tikkumpensa sussidju speċifiku għal produttur esportatur wieħed inkluż fil-kampjun, anki jekk dak is-sussidju kien marbut direttament mal-prattika tas-sussidju identifikata mill-ilmentaturi. Il-Kummissjoni ma taqbilx mal-interpretazzjoni tal-GTĊ dwar l-ASCM fir-rigward ta’ dak il-punt. Fejn l-ilmentaturi identifikaw prattika ta’ sussidju, flimkien ma’ eżempji ta’ skemi nazzjonali, u benefiċċji lokali li jinsabu fl-istess prattika ta’ sussidju, il-Kummissjoni tqis li hija għandha d-dritt li jiġi kkumpensat kull benefiċċju li nstab. B’mod partikolari, dan japplika meta l-mekkanika, in-natura u l-effetti tal-benefiċċji li nstabu huma l-istess bħal skemi oħra diġà identifikati fl-ilment u fin-Notifika ta’ bidu.
3. Nuqqas ta’ kooperazzjoni u l-użu tal-fatti disponibbli
(61)
Il-Kummissjoni nnotifikat il-GTĊ fit-18 ta’ Diċembru 2013 li se tikkunsidra l-użu tal-fatti disponibbli minħabba n-nuqqas ta’ tweġiba min-naħa tal-SOCBs li lilhom intbagħtet l-Appendiċi pprovduta lilhom mill-GTĊ.
(62)
Il-GTĊ wieġeb fis-26 ta’ Diċembru 2013 u ma qablitx mal-użu propost tal-Artikolu 28 kontra “banek allegatament statali” iżda ma ddubitax li l-banek ma kinux bagħtu tweġiba għall-kwestjonarju. Il-GTĊ wkoll ma ddubitax li dawn il-banek kienu jappartjenu lill-Istat. Għalhekk, il-Kummissjoni ma kellha l-ebda għażla ħlief li tuża l-aħjar fatti disponibbli f’dak li għandu x’jaqsam mal-informazzjoni li kellha tkun ipprovduta mill-SOCBs.
(63)
Wara l-iżvelar il-GTĊ sfida l-użu tal-Artikolu 28 biex jissostitwixxi l-informazzjoni li kienet mitluba fl-Appendiċi li ntbagħtet lill-SOCBs. Il-Kummissjoni ma tikkontestax li l-informazzjoni ngħatat mill-GTĊ f’din l-investigazzjoni u l-Kummissjoni analizzatha u kkunsidrata fejn kien meħtieġ. Madankollu meta la l-GTĊ u la l-SOCBs, u lanqas il-kumpaniji ma setgħu jipprovdu l-informazzjoni, pereżempju dwar il-kredibbiltà kreditizja, il-Kummissjoni kellha tuża “fatti disponibbli” skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(64)
Fir-rigward ta’ sussidji oħra mhux speċifikament imsemmija fin-Notifika ta’ Bidu b’referenza għal programm partikolari, u li nstabu matul iż-żjarat ta’ verifika tal-produtturi esportaturi fil-kampjun, il-Kummissjoni użat l-evidenza kollha disponibbli biex tasal għall-konklużjonijiet tagħha. Dawk is-sussidji misjuba kienu jaqgħu taħt it-tipi ta’ miżuri u prattiki deskritti fin-Notifika ta’ Bidu, u l-Kummissjoni offriet lill-GTĊ aktar konsultazzjonijiet dwar dawn is-sussidji mingħajr ma ġiet aċċettata l-offerta. Il-Kummissjoni tqis li dawn is-sussidji huma marbuta mill-qrib mat-tipi ta’ miżuri u prattiki allegati fl-ilment u fin-Notifika.
(65)
Wara l-iżvelar il-GTĊ kkontesta l-konklużjonijiet tal-Kummissjoni fir-rigward tas-sussidji misjuba matul l-ispezzjoni tal-kumpaniji fil-kampjun u għal punti oħra dwar l-iskemi tas-sussidju. Il-Kummissjoni tixtieq tiċċara li ma applikatx l-Artikolu 28 f’dawn il-każijiet. Fejn il-kooperazzjoni kienet tajba iżda l-informazzjoni sempliċiment ma setgħetx tiġi pprovduta - pereżempju l-bażi ġuridika eżatta għal ħlas ta’ sussidju ta’ darba - intużat l-evidenza pprovduta mill-kumpanija kkonċernata biex tintlaħaq konklużjoni dwar jekk dan kienx sussidju kompensatorju jew le.
(66)
Il-GTĊ jallega wkoll li l-Kummissjoni ma pprovdietx biżżejjed informazzjoni fl-iżvelar meta użat l-aqwa fatti disponibbli skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku. Din l-allegazzjoni tirreferi għall-użu tal-konklużjonijiet ta’ investigazzjonijiet preċedenti fejn l-istess sussidju ġie investigat. Meta dan kien il-każ, il-Kummissjoni rreferiet għal premessi eżatti tar-Regolament ikkonċernat u ġabret fil-qosor l-argumenti li nstabu.
(67)
Il-GTĊ jinnota li d-dokument ta’ żvelar ma jiddeskrivix f’dettalji kbar is-sussidji partikolari ta’ darba li jeżistu fil-kumpaniji fil-kampjun. Dan sar speċifikament biex titħares l-informazzjoni konfidenzjali tan-negozji provduta mill-kumpaniji fil-kampjun lill-Kummissjoni, u l-ebda taqsira addizzjonali mhux kunfidenzjali ma hija possibbli. Sar iżvelar konfidenzjali sħiħ għal kull produttur esportatur individwali fil-kampjun. Fejn il-bażi ġuridika ġiet ipprovduta minn produttur esportatur fil-kampjun dan ġie nnutat imbagħad fl-iżvelar lura lill-kumpanija. F’kull każ, meta l-GTĊ kien offrut konsultazzjonijiet dwar dawn is-sussidji, ingħata wkoll l-opportunità li jipprovdi informazzjoni addizzjonali rilevanti, li huwa ma għamilx.
4. L-iskemi investigati
(68)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-GTĊ u lill-produtturi esportaturi fil-kampjun, filwaqt li talbet l-informazzjoni dwar l-iskemi li ġejjin li allegatament jinvolvu l-għoti ta’ sussidji lill-industrija tal-ħġieġ solari:
-
self preferenzjali lill-industrija tal-ħġieġ solari:
-
linji ta’ kreditu u selfiet għall-politika b’rati baxxi mogħtija minn SOCBs u minn banek għall-iżvilupp pubbliku (12)
-
programmi dwar is-sussidju tal-kreditu għall-esportazzjoni
-
garanziji ta’ esportazzjoni
-
Assigurazzjoni ffinanzjata mill-Istat għal teknoloġiji ekoloġiċi (“Green express”)
-
vantaġġi finanzjarji mill-għoti ta’ aċċess għal kumpaniji holding offshore
-
ħlasijiet lura ta’ self mill-Gvern
-
programmi dwar l-għotjiet:
-
sussidji ta’ “Marki Magħrufa” u ta’ “L-Aqwa Marki Dinjija taċ-Ċina”
-
Fondi għall-Espansjoni ’l Barra tal-Industriji fil-Provinċja ta’ Guandong
-
Il-forniment mill-gvern ta’ prodotti u ta’ servizzi għal remunerazzjoni inqas minn adegwata:
-
il-forniment ta’ antimonju
-
il-forniment ta’ enerġija
-
il-forniment tad-drittijiet tal-użu tal-art
-
programmi dwar it-tnaqqis u l-eżenzjoni mit-taxxa diretta:
-
eżenzjonijiet fuq it-taxxa tad-dħul jew tnaqqisiet skont il-Programm Tnejn b’Xejn/Tlieta Nofs
-
tnaqqisiet tat-taxxa fuq l-introjtu għall-intrapriżi investiti barra (“FIEs”) bbażati fuq lokalità ġeografika
-
eżenzjonijiet tat-taxxa fuq l-introjtu lokali u tnaqqisiet għal “FIEs produttivi”
-
tnaqqis tat-taxxa fuq l-introjtu għal FIEs li jixtru tagħmir magħmul iċ-Ċina
-
Tpaċija tat-taxxa għar-R&D għall-FIEs
-
taxxa fuq l-introjtu korporattiva preferenzjali għall-FIEs rikonoxxuti bħala Industriji ta’ Teknoloġija Għolja u Ġdida
-
tnaqqis ta’ taxxa għall-Impriżi ta’ Teknoloġija Ġdida involuti fi proġetti magħżula
-
politika preferenzjali tat-taxxa fuq l-introjtu għal impriżi fir-reġjun tal-Grigal
-
Programmi tat-taxxa tal-provinċja ta’ Guangdong
-
eżenzjoni fuq id-dividendi bejn l-intrapriżi residenti ikkwalifikati
-
programmi dwar it-taxxa indiretta u t-tariffi ta’ importazzjoni:
-
Eżenzjonijiet tal-VAT għall-użu ta’ tagħmir importat
-
Roħsijiet tal-VAT fuq xirjiet mill-FIEs ta’ tagħmir magħmul iċ-Ċina
-
Eżenzjonijiet mill-VAT u t-tariffi għal xirjiet ta’ assi fissi skont il-programm tal-Fondi ta’ Żvilupp tal-Kummerċ Barrani
-
Sussidji oħra u programmi oħrajn dwar is-sussidju (inklużi programmi provinċjali, tal-belt, kontea jew tal-awtorità tal-gvern distrettwali)
5. Self ta’ politiki preferenzjali, finanzjament ieħor, garanziji u assigurazzjoni
5.1. Self preferenzjali
(a) Introduzzjoni
(69)
Il-Kummissjoni bagħtet lill-GTĊ Appendiċi li kellu jintbagħat lis-SOCBs, lill-banek għall-iżvilupp pubbliku u lill-istituzzjonijiet finanzjarji li huma proprjetà privata li sellfu l-flus lill-kumpaniji fil-kampjun matul il-perjodu ta’ investigazzjoni. Il-GTĊ infurma lill-Kummissjoni li għamel dan iżda li ma kienx irċeva risposta. Kif stabbilit hawn fuq, il-Kummissjoni għalhekk tat parir lill-GTĊ li minħabba dan in-nuqqas ta’ kooperazzjoni, kienet se tapplika l-Artikolu 28 u tuża l-fatti disponibbli sabiex tasal għall-konklużjonijiet tagħha dwar dan il-punt.
(b) Bażi ġuridika
(70)
Id-dispożizzjonijiet legali li ġejjin jipprovdu għal self preferenzjali fiċ-Ċina: Il-Liġi tar-RPĊ dwar il-Banek Kummerċjali (“il-Liġi tal-Banek”), Ir-Regoli Ġenerali fuq Self ippromulgati mill-People’s Bank of China (“l-PBOC”) fit-28 ta’ Ġunju 1996 u d-Deċiżjoni Nru 40 tal-Kunsill tal-Istat kif imsemmi hawn fuq.
(c) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(71)
Investigazzjonijiet preċedenti antisussidji kontra r-RPĊ kkonkludew li s-sistema bankarja fiċ-Ċina hija ddominata minn banek statali, jew banek fejn l-Istat għandu interess ta’ kontroll f’termini ta’ parteċipazzjoni azzjonarja. It-tnejn huma magħrufa bħala “SOCB’s”. Il-Kummissjoni sabet ukoll li l-SOCBs qed jeżerċitaw awtorità governattiva. Il-Kummissjoni ma sabet l-ebda evidenza li s-sitwazzjoni kienet inbidlet. Kif innutat fil-premessa (161) tar-Regolament dwar il-pannelli solari, li huwa l-aħħar investigazzjoni li jkopri dan is-suġġett, il-ħames l-ikbar SOCBs (il-Bank Agrikolturali taċ-Ċina (Agricultural Bank of China), il-Bank taċ-Ċina (Bank of China), il-Bank tal-Kostruzzjoni taċ-Ċina, (China Construction Bank) u l-Bank tal-Komunikazzjoni u l-ICBC) jirrappreżentaw aktar minn 50 % tas-settur bankarju f’termini ta’ total tal-karta tal-bilanċ.
(72)
Ibbażata fuq l-użu ta’ fatti disponibbli, inklużi l-fatti stabbiliti fir-Regolament dwar il-pannelli solari, il-konklużjoni tibqa’ li l-SOCBs huma korpi pubbliċi fis-sens tal-Artikolu 2(b) tar-Regolament bażiku, kif ġie stabbilit fid-dettall fil-premessi minn 158 sa 168 tar-Regolament dwar il-pannelli solari.
(73)
Wara l-iżvelar il-GTĊ ma qabilx ma’ din il-konklużjoni filwaqt li stqarr li l-Kummissjoni ma kinitx esponiet ir-raġunijiet għalfejn hija qieset li l-SOCBs kienu korpi pubbliċi. Il-Kummissjoni tiċħad din l-allegazzjoni billi r-raġuni għalfejn l-SOCBs huma korpi pubbliċi hija mniżżla fil-premessi minn 158 sa 168 tar-Regolament dwar il-pannelli solari u l-GTĊ ma pprovda l-ebda informazzjoni li tikkontradixxi dawk l-aħjar fatti disponibbli. Fi ftit kliem:
(a)
L-SOCBs għandhom l-akbar sehem mis-suq u huma l-atturi predominanti fis-suq fir-RPĊ;
(b)
Fuq il-bażi ta’ fatti disponibbli l-SOCBs huma kkontrollati mill-gvern permezz ta’ sjieda u kontroll amministrattiv tal-imġiba kummerċjali tagħhom inklużi l-limiti fuq ir-rati tal-imgħax li jistgħu joffru;
(c)
Il-liġi bankarja u l-liġijiet u r-Regolamenti oħra jeżiġu li l-banek isellfu skont il-ħtiġijiet tal-ekonomija nazzjonali, jipprovdu appoġġ ta’ kreditu biex jiskoraġġixxu l-proġetti, u jagħtu prijorità lil intrapriżi ta’ teknoloġija għolja u ġdida.
(74)
Il-konklużjonijiet f’dawn il-premessi huma reċenti, billi huma kienu ppubblikati biss fi tmiem l-2013, u ġew ippubblikati f’għarfien sħiħ dwar il-bidla f’lulju 2013 fil-politika dwar il-limiti minimi tar-rati tal-imgħax fiċ-Ċina.
(75)
Bħal fl-investigazzjonijiet preċedenti, il-Kummissjoni ppruvat tivverifika r-rwol tal-GTĊ u b’mod partikolari l-Bank Ċentrali, il-Bank tal-Poplu taċ-Ċina (il-PBOC) fis-swieq finanzjarji u s-settur bankarju fir-rigward ta’ self lill-industrija tal-ħġieġ solari. Billi l-kooperazzjoni mill-GTĊ u mill-PBOC kienet ġeneralment sodisfaċenti, il-PBOC ma pprovdiex it-test sħiħ “Ċirkulari dwar il-Kwistjonijiet rigward l-Aġġustament tar-Rati ta’ Interess fuq id-Depożiti u s-Self” (YinFa (2004) 251) li li jiffissal-limiti minimi u massimi tar-rati tal-imgħax għas-selfiet u d-depożiti. Għas-self tal-bank kummerċjali (kemm l-SOCBs kif ukoll il-banek kummerċjali ta’ proprjetà privata) u s-self bankarju għall-iżvilupp pubbliku, iċ-Ċirkolari tistabbilixxi biss il-limitu minimu. Għas-self preferenzjali u self li għalih il-GTĊ adotta regolamenti speċifiċi, iċ-ċirkolari tipprovdi li r-rati tal-imgħax mhumiex permessi li jogħlew ’il fuq. Il-limitu ta’ fuq preċiż huwa stabbilit fir-regolamenti speċifiċi applikabbli għal dak is-self.
(76)
Matul iż-żjara ta’ verifika tal-Kummissjoni, il-PBOC ddikjara li d-dokument ma setax jiġi pprovdut billi ma kienx disponibbli għall-pubbliku fuq il-websajt tagħhom. Wara tfittxija fuq l-Internet madankollu nsabet kopja taċ-Ċirkolari, u traduzzjoni bl-Ingliż, f’pakkett ta’ dokumenti mogħti lill-awtoritajiet Awstraljani mill-GTĊ xi snin ilu (13). Fin-nuqqas ta’ kopja uffiċjali direttament mill-GTĊ, il-Kummissjoni ħadet din il-verżjoni bħala kopja awtentika u sħiħa taċ-Ċirkolari kkonċernata.
(77)
Iċ-Ċirkolari turi li l-PBOC jinfluwenza l-iffissar tar-rati tal-imgħax għal self mogħti matul il-PI mis-SOCBs fir-RPĊ. Il-GTĊ spjega li f’lulju 2013 l-PBOC neħħa kemm il-limitu minimu kif ukoll il-limitu massimu għal rati tal-imgħax għas-self. Dan ġie nnotat iżda minħabba li dan kien wara tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni ma jaffettwax il-konklużjoni mfassla hawnhekk. F’kull każ il-limitu minimu fuq ir-rati tal-imgħax li kien japplika matul il-perijodu tal-investigazzjoni mhuwiex l-uniku argument għalfejn il-Kummissjoni tikkunsidra l-SOCBs bħala entitajiet pubbliċi. Il-konklużjonijiet fil-Premessi minn (158) sa (168) tar-Regolament dwar il-pannelli solari għadhom japplikaw irrispettivament.
(78)
Wara l-iżvelar, il-GTĊ għamel għadd ta’ kummenti dwar iċ-Ċirkulari “YinFa (2004) 251” mingħajr ma ta l-ebda spjegazzjoni għalfejn it-test sħiħ ta’ din iċ-Ċirkulari ma kienx ipprovdut lill-Kummissjoni, u mingħajr ma kkonferma jekk it-test mogħti lill-awtoritajiet Awstraljani, u misjub mill-Kummissjoni, kienx preċiż. Kif kien instab qabel fl-investigazzjoni dwar il-pannelli solari, iċ-Ċirkulari tistabbilixxi b’mod ċar l-istruzzjonijiet tal-PBOC għall-banek fir-rigward tas-self. Kif iddikjarat f’investigazzjonijiet preċedenti, il-kontenut ta’ din iċ-ċirkulari huwa importanti biex jinftiehem ir-rwol li għandhom il-GTĊ u l-PBOC fid-direzzjoni tal-banek u tas-self.
(79)
Il-konklużjoni tal-Kummissjoni tibqa’ kif kien instab qabel fir-Regolament dwar il-pannelli solari, jiġifieri l-ewwel nett li l-Artikolu 34 tal-liġi bankarja jeħtieġ li l-banek fir-RPĊ jwettqu n-negozju tas-self tagħhom skont il-bżonnijiet tal-ekonomija nazzjonali. Il-bżonnijiet tal-ekonomija nazzjonali huma stabbiliti fit-12-il Pjan ta’ Ħames Snin.
(80)
Wara l-iżvelar, il-GTĊ ma qabilx mal-interpretazzjoni tal-Kummissjoni tal-Artikolu 34 tal-Liġi Bankarja, waqt li kompla jistqarr li “din is-sentenza hija ambigwa u ma tipprovdi l-ebda gwida espliċita lill-banek biex jaġixxi b’ċertu mod. L-ebda dokument ma jiddeskrivi l-ħtiġijiet tal-ekonomija nazzjonali, la t-12-il Pjan ta’ Ħames Snin u l-ebda Regolament ieħor/Deċiżjoni oħra”.
(81)
Din hija differenti minn l-interpretazzjoni tal-GTĊ tal-Artikolu 34 fl-investigazzjoni dwar il-pannelli solari, fejn huwa ddeskriviha bħala “newtrali”. Il-Kummissjoni ma taqbilx mal-valutazzjoni tal-GTĊ. Il-Kummissjoni tikkunsidra, u l-GTĊ ma weriex mod ieħor, li l-politiki dwar l-ekonomija nazzjonali huma stabbiliti fit-12-il Pjan ta’ Ħames snin u l-pjan speċifiku għall-industrija Fotovoltajka, u li l-istituzzjonijiet finanzjarji jiġu mħeġġa jsellfu lill-industriji mħeġġa bħalma huma l-industriji tal-ħġieġ solari.
(82)
Il-GTĊ ġibed l-attenzjoni tal-Kummissjoni għal artikoli oħra dwar il-Liġi Bankarja, jiġifieri l-Artikoli 4, 5 u 7, li għandhom jiżguraw li s-self isir mingħajr indħil u wara valutazzjoni ta’ kreditu. Il-Kummissjoni tirrikonoxxi li jeżistu dawn l-Artikoli iżda tinnota li l-GTĊ, il-banek u l-kumpaniji kkonċernati inklużi fil-kampjun ma setgħux juru li s-selfiet saru mingħajr interferenza - minħabba self preferenzjali fl-industrija tal-ħġieġ solari - u b’valutazzjoni ta’ kreditu - billi minkejja t-talbiet l-ebda ftehimiet ta’ self jew valutazzjonijiet tar-riskji, inklużi klassifikazzjonijiet ta’ kreditu, ma ġew ipprovduti jew ma nstabu marbuta ma’ kull self mogħti lil kull produttur esportatur fil-kampjun.
(83)
It-tieni, il-banek huma mitluba jipprovdu appoġġ ta’ kreditu għall-industriji mħeġġin skont id-Deċiżjoni Nru 40 u d-Deċiżjoni Nru 9, li għandhom is-saħħa tal-liġi. Il-GTĊ kkonferma matul l-ispezzjoni tal-Ministeru tal-Kummerċ li l-industrija tal-ħġieġ solari hija industrija mħeġġa. Dan huwa skont il-Katalgu ta’ Gwida għar-Ristrutturar Industrijali tal-2011, li ġie pprovdut mill-GTĊ fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju u li jikklassifika l-ħġieġ solari fil-kategorija mħeġġa.
(84)
Id-Deċiżjoni Nru 40 tipprovdi gwida għall-istituzzjonijiet finanzjarji kollha f’forma ta’ struzzjonijiet li jorbtu dwar il-promozzjoni u l-appoġġ tal-industriji mħeġġin, u l-industrija tal-ħġieġ solari tikkostitwixxi industrija mħeġġa.
(85)
Wara l-iżvelar il-GTĊ ma qabilx mal-valutazzjoni tal-Kummissjoni tal-impatt tad-Deċiżjoni Nru 40, u r-Regolamenti mehmuża, u d-Deċiżjoni Nru 9. Il-Kummissjoni ttenni li l-valutazzjoni tagħha kemm tad-Deċiżjoni Nru 40 kif ukoll tar-Regolamenti mehmuża hija li dawn jistabbilixxu l-bżonnijiet tal-ekonomija nazzjonali. Huma jistabbilixxu strateġija għall-gvern u għas-settur finanzjarju u b’mod partikolari self dirett minn istituzzjonijiet finanzjarji lill-industriji mħeġġa bħal-dik tal-ħġieġ solari.
(86)
Il-GTĊ ntalbu jiċċaraw l-istatus ġuridiku ta’ Deċiżjoni tal-Kunsill tal-Istat bħad-Deċiżjoni Nru 40. It-tweġiba unika tagħhom kienet li huwa Regolament maħruġ mill-Kunsill tal-Istat u ma jiffurmax parti mil-liġi Ċiniża. Madankollu, huma ma pprovdew l-ebda evidenza li tissostanzja dak l-argument. Il-fehma tal-GTĊ hija f’kontradizzjoni ma’ informazzjoni disponibbli pubblikament, li tiddeskrivi l-Kunsill tal-Istat bħala l-ogħla awtorità amministrattiva b’qawwa ta’ tfassil tar-regoli amministrattivi. Skont dawn is-sorsi, id-Deċiżjonijiet tal-Kunsill tal-Istat huma regoli li jorbtu legalment. (14) Abbażi tal-fatti disponibbli, il-Kummissjoni għalhekk hija tal-fehma li d-Deċiżjoni Nru 40 u d-Deċiżjonijiet ta’ implimentazzjoni mehmuża ma’ din id-Deċiżjoni, bħad-Deċiżjoni Nru 9, huma Regolamenti amministrattivi, u bħala tali parti mil-liġi Ċiniża.
(87)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonferma l-analiżi fil-premessa (191) tar-Regolament dwar il-pannelli solari, li tikkonkludi li d-Deċiżjoni Nru 40 u d-Deċiżjoni Nru 9 jorbtu legalment fir-rigward ta’ entitajiet pubbliċi oħra u operaturi ekonomiċi.
(88)
Il-Kummissjoni analizzat ukoll jekk il-banek bi sjieda privata fiċ-Ċina humiex fdati u/jew diretti mill-GTĊ sabiex jipprovdu selfiet preferenzjali lill-produtturi tal-ħġieġ solari, skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku.
(89)
L-Artikolu 34 tal-Liġi Bankarja japplika wkoll għal banek privati fiċ-Ċina. Il-GTĊ u l-partijiet interessati ma pprovdew l-ebda evidenza li l-konklużjoni dwar is-sitwazzjoni legali li ntlaħqet fil-premessa 174 tar-Regolament dwar il-pannelli solari, jiġifieri li l-GTĊ jagħtihom istruzzjonijiet bl-istess mod bħall-banek statali, tieqaf tapplika. L-Artikolu 34 tal-Liġi Bankarja jgħid li l-banek għandhom istruzzjonijiet biex “iwettqu n-negozju tas-self tagħhom skont il-bżonnijiet tal-ekonomija nazzjonali u tal-iżvilupp soċjali u fl-ispirtu ta’ politiki industrijali tal-istat” (15). F’dawn iċ-ċirkostanzi, kif stabbilit fil-premessa 188 tar-Regolament dwar il-pannelli solari, l-istrateġija ta’ self kemm ta’ SOCBs kif ukoll ta’ banek privati tiġi deċiża mill-GTĊ.
(90)
Wara l-iżvelar il-GTĊ ma qabilx mal-konklużjoni li huma jafdaw jew jiddirieġu banek privati diretti fir-RPĊ u ma qabilx b’mod partikolari, dwar il-piż li l-Kummissjoni tat lil Artikolu 34 tal-Liġi Bankarja, li jgħid li “dak kollu li jikkostitwixxi “il-ħtiġijiet tal-ekonomija nazzjonali” huwa miftuħ għall-interpretazzjoni u ovvjament ivarja skont il-persuna/l-korp li jiskrutinja d-dispożizzjoni”.
(91)
Ta’ min jinnota li l-GTĊ, f’li ma qabilx mal-interpretazzjoni tal-Kummissjoni, ma ppreżentax l-interpretazzjoni tiegħu stess dwar il-liġi proprja.
(92)
Madankollu l-Kummissjoni jeħtiġilha biss li tirreferi għall-konklużjonijiet f’investigazzjonijiet preċedenti, u għall-fatti disponibbli f’dan il-każ, biex terġa’ ssostni l-konklużjoni li l-ħtiġijiet tal-ekonomija nazzjonali huma stabbiliti fil-Pjanijiet u r-Regolamenti maħruġa mir-RPĊ, u l-Artikolu 34 jesiġi li l-banek isellfu f’konformità ma’ dawn id-deskrizzjonijiet tal-ekonomija nazzjonali, li jinkludi l-inkoraġġiment tal-produzzjoni tal-ħġieġ solari.
(93)
Is-sejba tibqa’ għalhekk li l-GTĊ jafda u jidderieġi banek privati biex isellfu lill-industriji mħeġġa konformi mal-Artikolu 34 tal-Liġi Bankarja.
(94)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li fil-każ ta’ self mogħti minn SOCBs fir-RPĊ, hemm kontribuzzjoni finanzjarja għall-produtturi tal-ħġieġ solari fil-forma ta’ trasferiment dirett ta’ fondi mill-gvern kif stabbilit fl-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku.
(95)
Barra minn hekk, l-istess evidenza turi li l-SOCBs (kif ukoll il-banek privati) jiġu inkarigati jew diretti mill-gvern u dan konsegwentement ifisser li teżisti kontribuzzjoni finanzjarja kif stabbilit fl-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku.
(96)
Rigward l-ispeċifiċità, il-Kummissjoni tinnota li l-GTĊ jidderieġi self preferenzjali għal numru limitat ta’ industriji u l-industrija tal-ħġieġ solari, bħala parti mis-settur fotovoltajku, hija waħda minnhom, kif spjegat fid-dettall fil-premessa 172 tar-Regolament dwar il-pannelli solari. Il-GTĊ inkluda l-industrija tal-ħġieġ solari fost l-industriji “prinċipali” fit-12-il Pjan ta’ Ħames Snin. Id-Deċiżjoni Nru 40 tgħid li l-GTĊ se jappoġġa b’mod attiv l-iżvilupp tal-industriji l-ġodda tal-enerġija u jħaffef l-iżvilupp tal-enerġija solari. L-istituzzjonijiet finanzjarji kollha huma marbuta li jipprovdu appoġġ ta’ kreditu biss għal proġetti mħeġġa, il-kategorija li fiha jappartjenu l-proġetti tal-ħġieġ solari. Din id-Deċiżjoni twiegħed ukoll l-implimentazzjoni ta’ “politiki preferenzjali oħra dwar il-proġetti mħeġġa”.
(97)
Wara l-iżvelar il-GTĊ ma qabilx mas-sejba ta’ speċifiċità u b’mod partikolari mal-interpretazzjoni tal-Kummissjoni tat-12-il Pjan ta’ Ħames Snin, li tgħid li huwa “ma jkollu l-ebda valur legali billi mhuwiex dokument vinkolanti”. Il-Kummissjoni ma taqbilx ma’ din id-dikjarazzjoni, u tinnota li l-GTĊ għamel l-istess talbiet f’investigazzjonijiet preċedenti, li wkoll ma kinux ġew aċċettati. It-12-il Pjan ta’ Ħames Snin jiddikjara li kien “diskuss u approvat mill-Kungress Nazzjonali tal-Poplu, u li għandu l-effett tal-liġi.”
(98)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li s-sussidji f’forma ta’ self preferenzjali mhumiex ġeneralment disponibbli u għalhekk huma speċifiċi skont it-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku.
(99)
Jeżisti benefiċċju sal-punt li s-self tal-gvern, jew self minn korpi privati inkarigati jew diretti mill-gvern, jingħataw f’termini iktar favorevoli minn dawk li r-riċevitur jista’ jikseb fis-suq.
(100)
Bħal fl-investigazzjonijiet preċedenti l-Kummissjoni ppruvat tivverifika r-riskju tal-kreditu tal-valutazzjonijiet imwettqa mill-banek li sellfu l-flus lill-kumpaniji fil-kampjun matul il-PI. L-ebda evidenza ma ngħatat mill-kumpaniji dwar il-klassifikazzjoni tal-kreditu tagħhom, u l-banek ma kkooperawx mal-investigazzjoni. Il-Kummissjoni għalhekk ma setgħet tara l-ebda prova li s-selfiet għall-kumpaniji tal-ħġieġ solari kienu abbażi ta’ valutazzjoni ta’ riskju, u r-rata tal-imgħax stabbilita bħala riżultat ta’ dan l-eżerċizzju.
(101)
Fin-nuqqas ta’ kull informazzjoni provduta mill-GTĊ, il-produtturi esportaturi jew il-banek, il-Kummissjoni serrħet fuq fatti disponibbli biex jiġi stabbilit jekk self preferenzjali fir-RPĊ kienx jagħti benefiċċju lill-produtturi esportaturi fil-kampjun li kellhom is-self minn banek fir-RPĊ.
(102)
Il-Kummissjoni, bħal fl-investigazzjoni dwar il-pannelli solari, bdiet bir-rati tal-imgħax tal-bank ċentrali uffiċjalment ippubblikati mill-PBOC għas-self f’Renminbi Yuan Ċiniż (CNY). Ir-rata ta’ interessi medja matul il-perjodu ta’ investigazzjoni kienet ta’ 6,26 %.
(103)
Il-Kummissjoni mbagħad aġġustat ir-rata ta’ interess tal-PBOC biex jittieħed kont tar-riskju tal-kreditu tal-kumpaniji kkonċernati. Madankollu dawn ma pprovdew l-ebda klassifikazzjonijiet tal-kreditu indipendenti jew informazzjoni simili li tkun tippermetti lill-Kummissjoni li tikkalkula klassifikazzjoni tal-kreditu. F’kull każ, il-Kummissjoni stabbilixxiet f’investigazzjonijiet preċedenti li l-klassifikazzjonijiet tal-kreditu tal-kumpaniji Ċiniżi huma miżrappreżentati minn appoġġ governattiv u li ma hemm l-ebda evidenza ta’ kull valutazzjoni tar-riskju sinifikanti ta’ riċeventi ta’ self. Il-Kummissjoni għalhekk imxiet fuq l-istess metodoloġija tal-pannelli solari u qieset il-kumpaniji kollha kkonċernati bħala li għandhom klassifikazzjoni mhux ta’ investiment tal-grad “BB” kif definit mill-kumpanija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu Bloomberg.
(104)
Il-primjum fuq bonds maħruġa minn kumpaniji bi klassifikazzjoni BB kontra bonds maħruġa minn kumpaniji bi klassifikazzjoni AAA (li r-RPĊ għandha fuq il-bonds tagħha), kif irreġistrat minn Bloomberg, kienet imbagħad miżjuda mal-medja tar-rata ta’ self tal-PBOC matul il-PI. Ir-riżultat kien rata ta’ mgħax normattiva għall-PI, għal selfiet lill-kumpaniji fil-kampjun f’CNY, ta’ 10,37 %.
(105)
Wara li qabblet din ir-rata ta’ mgħax normattiva mar-rata proprja tal-imgħax li titħallas waqt il-PI lill-kumpaniji kkonċernati, il-Kummissjoni kkonkludiet li s-selfiet jingħataw lill-industrija tal-ħġieġ solari fuq termini u kundizzjonijiet li jkunu inqas minn tas-suq.
(106)
Wara l-iżvelar il-GTĊ ma qabilx mal-għażla tar-rata normattiva tal-Kummissjoni u mal-konklużjonijiet li l-Kummissjoni siltet mit-tqabbil bejn ir-rata ta’ mgħax normattiva u l-imgħax attwali mħallas.
(107)
Il-paragun bejn ir-rata normattiva u l-imgħax attwali mħallas juri b’mod ċar li l-produtturi esportaturi fil-kampjun li sselfu mill-banek Ċiniżi, f’CNY, ħallsu inqas mir-rati kummerċjali normali ta’ mgħax għal kumpaniji fil-pożizzjoni finanzjarja tagħhom.
(108)
It-tieni, il-Kummissjoni kienet tabilħaqq konxja li l-PBOC neħħa l-limitu fuq is-self f’lulju 2013 u semmiet din il-kwistjoni fid-dokument ta’ żvelar. Madankollu dan ma jbiddilx il-konklużjoni li l-GTĊ jinterferixxi fl-imġiba tas-self tal-banek fiċ-Ċina, b’mod partikolari permezz tal-applikazzjoni tad-Deċiżjoni Nru 40 u r-Regolamenti mehmuża, u d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 34 tal-Liġi Bankarja.
(109)
It-tielet, il-Kummissjoni kkalkulat biss punt ta’ riferiment għas-selfiet magħmula f’CNY, billi l-produtturi esportaturi fil-kampjun ma kellhomx selfiet f’EUR jew f’USD mill-banek Ċiniżi.
(110)
Fl-aħħar nett, il-GTĊ talab aktar informazzjoni dwar ir-raġuni għalfejn il-Kummissjoni kkunsidrat li l-produtturi esportaturi fil-kampjun jkollhom klassifikazzjoni ta’ kreditu BB. Ir-raġuni li ntagħżlet il-klassifikazzjoni tal-kreditu BB kienet minħabba li l-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda evidenza li xi klassifikazzjoni tal-kreditu ġiet ikkalkulata għal kull produttur esportatur fil-kampjun minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni min-naħa tal-banek ikkonċernati. Barra minn hekk, il-klassifikazzjoni tal-kreditu BB mhijiex inferenza avversa, u taħdem favur il-kumpaniji fil-kampjun kkonċernati, billi hija l-aħjar grad mhux ta’ investiment fis-swieq finanzjarji.
(111)
Skont it-termini tal-Artikolu 28, il-Kummissjoni kienet obbligata li tuża l-aħjar fatti disponibbli, li kienu ttieħdu mill-konklużjonijiet tar-Regolament dwar il-pannelli solari, li użaw klassifikazzjoni tal-kreditu BB għall-kumpaniji fil-kampjun. Dan tqies raġonevoli f’dan il-każ u ma waslet l-ebda evidenza wara l-iżvelar li l-kumpaniji fil-kampjun ngħataw klassifikazzjoni tal-kreditu differenti mill-banek ikkonċernati.
(d) Konklużjoni
(112)
Fuq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-industrija tal-ħġieġ solari fiċ-Ċina bbenefikat minn selfiet preferenzjali fil-PI, kemm minn banek tal-Istat kif ukoll minn banek privati. Il-finanzjament tal-industrija tal-ħġieġ solari jikkostitwixxi sussidju skont it-tifsira tar-Regolament bażiku billi hemm
(a)
kontribuzzjoni finanzjarja mill-gvern kif stabbilit fl-Artikolu 3(1)(a)(i);
(b)
inkarigu u direzzjoni mill-gvern kif stabbilit fl-Artikolu 3(1)(a)(iv); u
(c)
għalhekk jingħata benefiċċju kif meħtieġ mill-Artikolu 3(2).
(113)
Fid-dawl tal-eżistenza ta’ kontribuzzjoni finanzjarja, tal-benefiċċju lill-produtturi esportaturi u tal-ispeċifiċità, dan is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensatorju.
(114)
Wara l-iżvelar il-GTĊ sfida l-użu tas-sejbiet mill-investigazzjonijiet preċedenti biex jintlaħqu konklużjonijiet dwar is-sussidjar f’dan il-każ, u b’mod partikolari allega li l-Kummissjoni kienet serrħet iżżejjed fuq is-sejbiet tar-Regolament dwar il-pannelli solari.
(115)
Din l-allegazzjoni ma ntlaqgħetx. Kif innutat qabel, meta jitqies in-nuqqas ta’ koperazzjoni mill-banek fir-RPĊ l-Kummissjoni kellha tuża d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 28 u l-aħjar fatti disponibbli. L-investigazzjoni dwar il-pannelli solari hija l-aktar waħda riċenti, u fiha s-sejbiet l-aktar aġġornati dwar is-sussidjar fiċ-Ċina. Il-pannelli solari mhumiex l-istess prodott bħall-ħġieġ solari, iżda t-tnejn jinsabu fl-istess settur tal-enerġija ġdid u huma koperti mill-istess dokumenti tal-ippjanar tal-gvern. Fin-nuqqas ta’ tagħrif ieħor, għalhekk, l-użu ta’ sejbiet fl-investigazzjoni dwar il-pannelli solari bħala “l-aqwa fatti disponibbli” huwa xieraq. Il-GTĊ allega wkoll li kienu seħħew bidliet sinifikanti bejn l-investigazzjoni dwar il-pannelli solari u din l-investigazzjoni, b’mod partikolari t-tneħħija tal-limiti minimi fuq ir-rati tal-imgħax mill-PBOC f’lulju 2013. Din l-allegazzjoni ma ntlaqgħetx billi l-konklużjonijiet mill-investigazzjoni dwar il-pannelli solari jirreferu għal dak il-perjodu ta’ investigazzjoni, hekk kif din l-investigazzjoni tirreferi għall-perjodu ta’ investigazzjoni tagħha stess. Fiż-żewġ każijiet it-tneħħija tal-limiti minimi seħħet wara tmiem iż-żewġ perjodi ta’ investigazzjoni u għalhekk ma taffettwax l-użu tal-Artikolu 28 u s-sejbiet tal-investigazzjoni dwar il-pannelli solari bħala l-aħjar fatti disponibbli.
(116)
Kollha minbarra waħda mill-kumpaniji fil-kampjun irċevew selfiet kemm mill-SOCBs kif ukoll mill-banek privati. Kumpanija waħda kienet qed tiġi iffinanzjata unikament mill-kumpanija ewlenija offshore tagħha u ma sar l-ebda self mill-banek stabbiliti fir-RPĊ.
(117)
Wara l-iżvelar, kumpanija waħda fil-kampjun ma qablitx mal-konklużjoni tal-Kummissjoni, u ddikjarat li l-Kummissjoni ma talbithiex tipprovdi l-klassifikazzjoni tal-kreditu indipendenti tagħha. Madankollu, il-Kummissjoni talbet lill-kumpanija tipprovdi l-informazzjoni kollha dwar is-selfiet li rċeviet, iżda l-kumpanija ma pprovditx klassifikazzjoni tal-kreditu indipendenti. Jekk il-kumpanija kellha din l-informazzjoni f’dak il-waqt, minħabba l-allegazzjonijiet fl-ilment u l-informazzjoni mitluba fil-kwestjonarju hija kien messha pprovdietha. U b’mod partikolari fid-dawl tal-informazzjoni fid-dokument ta’ żvelar, jekk kellha klassifikazzjoni tal-kreditu indipendenti hija kien messha pprovdietha minnufih. Għalhekk dan l-argument ma ntlaqgħax.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(118)
LArtikolu 6(b) tar-Regolament bażiku jipprovdi li l-benefiċċju fuq selfiet preferenzjali għandu jiġi kkalkulat bħala d-differenza bejn l-ammont ta’ imgħax imħallas u l-ammont li kien jitħallas għal self kummerċjali komparabbli li d-ditta setgħet tikseb fis-suq. Kif intqal hawn fuq, flimkien man-nuqqas ta’ kull valutazzjoni tar-riskju sinifikanti, il-Kummissjoni stabbiliet valur referenzjarju tas-suq għal self kummerċjali paragunabbli.
(119)
Il-benefiċċju ġie kkalkulat għall-PI bħala d-differenza bejn l-interessi effettivament imħallsa matul il-PI, u l-interess li kienu jitħallsu bl-użu tal-valur referenzjarju.
(120)
Il-marġnijiet ikkalkulati ta’ sussidju għall-produtturi esportaturi fil-kampjun ibbażati fuq din il-metodoloġija huma kif ġej:
Selfiet preferenzjali
Isem il-Kumpanija
Marġni ta’ sussidju
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2. Skemi oħra ta’ self preferenzjali
(121)
L-ebda benefiċċju ma wasal mill-produtturi esportaturi fil-kampjun taħt il-programmi dwar is-sussidju ta’ esportazzjoni ta’ kreditu, il-linji ta’ kreditu, il-garanziji tal-esportazzjoni, il-programm “Green express” jew bħala benefiċċji permezz ta’ aċċess għal kumpaniji holding offshore matul il-PI.
6. Programmi ta’ għotjiet
(122)
Il-kumpaniji fil-kampjun ma rċevew l-ebda benefiċċju mill-programmi “Famous Brands” jew “China World Top Brands” matul il-PI.
6.1. Programmi ta’ għotjiet u għotjiet speċifiċi
(a) Introduzzjoni
(123)
Il-kumpaniji fil-kampjun irċevew għotjiet ta’ darba sinifikanti minn diversi awtoritajiet tal-gvern f’ħafna livelli tal-gvern li wasslu biex dawn irċevew benefiċċju matul il-PI. Dawn kienu nstabu matul il-verifika tal-kumpaniji kkonċernati u ma ġewx żvelati fit-tweġibiet tal-kwestjonarju mill-kumpaniji kkonċernati u lanqas ma ġew żvelati fir-risposta għall-kwestjonarju tal-GTĊ, kif mitlub. L-ilment allega li l-produtturi tal-ħġieġ solari irċevew dawn l-għotjiet ta’ darba minn korpi tal-gvern provinċjali u lokali u li dawn taw benefiċċju billi l-flus waslu mingħajr konsiderazzjoni adegwata (16). In-Notifika ta’ Bidu wkoll tistipula b’mod ċar li “l-programmi dwar l-għotjiet” huma prattika ta’ sussidju użata biex tappoġġa l-industrija tal-ħġieġ solari.
(b) Bażi ġuridika
(124)
Dawn l-għotjiet ingħataw lill-kumpaniji minn awtoritajiet nazzjonali, provinċjali, awtoritajiet tal-belt, jew tal-kontea jew awtoritajiet tal-gvern tad-distrett, u kollha dehru li kienu speċifiċi mal-kumpaniji kkonċernati, jew speċifiċi f’termini ta’ lokazzjoni jew tip ta’ industrija. Il-livell ta’ dettall ġuridiku tal-liġi eżatta li taħtha ngħataw dawn il-benefiċċji, jekk kien hemm xi bażi ġuridika għalihom, normalment ma kienx jiġi żvelat għalkemm il-Kummissjoni kienet ta’ spiss iżda mhux dejjem tingħata kopja ta’ dokument maħruġ mill-awtorità tal-gvern li jakkumpanja l-għoti ta’ fondi.
(c) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(125)
Kumpanija waħda fil-kampjun rċeviet għotjiet matul il-IP miż-Żona ta’ Żvilupp Ekonomiku li tinsab fiha. Dawn l-għotjiet ġew ikkalkolati miż-Żona ta’ Żvilupp Ekonomiku għal 20 % ta’ kull taxxa mħallsa mill-kumpanija lill-awtoritajiet lokali tat-taxxa, u koprew it-taxxa fuq l-introjtu korporattiva, it-taxxa fuq l-użu tal-art, u t-taxxa fuq l-introjtu ta’ dividendi, fost oħrajn.
(126)
Kumpaniji oħra fil-kampjun irċevew għotja sostanzjali fil-PI mill-gvern lokali biex tkopri l-ħlasijiet meħtieġa għall-konnessjoni tal-kumpanija mal-provvista tal-elettriku, li kieku kien ikollhom iħallsu huma stess. Din l-għotja ngħatat lill-kumpanija “bħala appoġġ għall-kumpaniji l-kbar stabbiliti fir-reġjun”.
(127)
Kumpanija oħra fil-kampjun irċeviet għotja diretta ta’ CNY 25 miljun mill-fond tal-Kummissjoni tal-Iżvilupp u r-Riforma Nazzjonali (NDRC) għall-Aġġustament Industrijali għall-produzzjoni ta’ ħġieġ solari ta’ teknoloġija għolja. Din l-għotja diretta mill-Istat waslet fl-2006 u l-kumpanija qassmet 10 % tal-għotja fuq l-10 snin ta’ wara. Għalhekk, ittieħdu CNY 2,5 miljun bħala benefiċċju matul il-PI.
(128)
L-istess kumpanija kienet ukoll irriżervat fil-kontijiet tagħha għall-2012 għotjiet oħra mill-uffiċċji lokali tat-taxxa u minn korpi oħra tal-gvern lokali. Il-kumpanija ddikjarat li ħafna minn dawn l-għotjiet ma kinux trasferimenti diretti ta’ flus minn dawn il-korpi lill-kumpanija, iżda rimborżi ta’ ammonti mħallsa qabel mill-kumpanija lill-gvern. Billi ma ġiet ipprovduta l-ebda evidenza sodisfaċenti, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta din l-ispjegazzjoni.
(129)
Kumpanija oħra fil-kampjun irċeviet għotja diretta ta’ CNY 15-il miljun qabel il-PI mill-gvern lokali u l-kumpanija qassmet 10 % tal-għotja fuq l-10 snin ta’ wara. L-għotja tħallset lill-kumpanija għall-iżvilupp tal-industrija fotovoltajka (li tinkludi s-settur tal-ħġieġ solari), biex jiġi aċċellerat il-bini tal-bażi ta’ manifattura avvanzata fiż-żona industrijali lokali u għall-implimentazzjoni bla xkiel ta’ proġetti kbar.
(130)
L-istess kumpanija rċeviet ukoll diversi għotjiet oħra qabel il-PI u allokat proporzjon tal-għotja għall-PI. Madankollu l-ebda dettalji rigward in-natura ta’ dawn l-għotjiet ma ngħataw mill-kumpanija u fin-nuqqas ta’ tali informazzjoni, intużaw fatti disponibbli biex tkun tista’ tinstilet konklużjoni. Il-Kummissjoni kkonkludiet fin-nuqqas ta’ fatti oħra disponibbli, li dawn l-għotjiet huma speċifiċi għal din il-kumpanija; u li l-ammont tal-għotja allokat matul il-PI għandu jitqies bħala benefiċċju.
(d) Konklużjoni
(131)
Il-GTĊ ġie mistieden jagħti aktar informazzjoni u jidħol f’konsultazzjonijiet dwar dawn l-għotjiet, iżda naqas milli jagħmel dan. Fuq il-bażi tal-evidenza miġbura fir-rigward tal-wasla ta’ dawn l-għotjiet mill-kumpaniji fil-kampjun u fin-nuqqas ta’ kull informazzjoni oħra, il-Kummissjoni kkunsidrat dawn l-għotjiet bħala sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) u (2) tar-Regolament bażiku billi sar trasferiment ta’ fondi mill-GTĊ f’forma ta’ għotjiet lill-produtturi tal-prodott ikkonċernat u permezz ta’ dan, ingħata benefiċċju.
(132)
Dawn l-għotjiet huma wkoll speċifiċi skont it-tifsira tal-Artikoli 4(2)(a) u 4(3) tar-Regolament bażiku billi dawn jidhru li huma limitati għal ċerti kumpaniji jew proġetti speċifiċi f’reġjuni speċifiċi, mogħtija biex jintlaħqu r-rekwiżiti ta’ darba tal-kumpaniji fil-kampjun. Dawn l-għotjiet ma jissodisfawx ir-rekwiżiti ta’ nuqqas ta’ speċifiċità tal-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku, minħabba li l-kundizzjonijiet tal-eliġibbiltà u l-kriterji tal-għażla attwali għall-intrapriżi biex ikunu eliġibbli mhumiex trasparenti, mhumiex oġġettivi u ma japplikawx awtomatikament. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda evidenza li l-għotjiet jappartjenu lill-programm ta’ sussidju globali.
(133)
Wara l-iżvelar il-GTĊ kkontesta l-awtorità tal-Kummissjoni biex tinvestiga dawn l-għotjiet u l-analiżi tal-Kummissjoni tal-informazzjoni parzjali disponibbli lilha. Madankollu l-Kummissjoni analizzat bir-reqqa l-informazzjoni kummerċjali kunfidenzali disponibbli mill-kumpaniji kkonċernati u fejn kien hemm prova kemm ta’ benefiċċju kif ukoll li l-għotja kienet speċifika, l-għotja ġiet ikkumpensata.
(134)
Fil-każijiet kollha l-kumpaniji pprovdew informazzjoni dwar l-ammont tal-għotja, u dwar min ipprovda l-għotja, anki jekk f’ċerti każijiet, il-kumpanija ma kellha l-ebda dokument biex tapprova l-bażi ġuridika li fuqha d-donatur kien ipprovda l-għotja. Il-kumpaniji kkonċernati bbukkjaw dan l-introjtu l-aktar taħt l-intestatura “introjtu mis-sussidju” fil-kontijiet tagħhom u lil dawn il-kontijiet saritilhom verifika b’mod indipendenti. Dan ittieħed bħala evidenza pożittiva ta’ sussidju li ta benefiċċju kompensatorju.
(135)
Kumpanija waħda fil-kampjun ikkontestat ukoll l-awtorità tal-Kummissjoni li tinvestiga u tikkumpensa dawn l-għotjiet speċifiċi għall-kumpaniji għall-istess raġunijiet. Għall-istess raġunijiet, il-Kummissjoni rrifjutat l-argument tagħhom u tenniet il-pożizzjoni tagħha li għandha l-awtorità li tinvestiga dawn l-għotjiet u li tikumpensahom fejn xieraq.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(136)
It-tabella ta’ hawn taħt turi l-kalkolu ta’ benefiċċji għal dawn l-għotjiet stabbiliti hawn fuq, bil-benefiċċju meħud bħala l-ammont riċevut matul il-perjodu ta’ investigazzjoni, jew irreġistrat għall-perjodu ta’ investigazzjoni, meta l-ammont ġiet ddeprezzat mill-kumpanija kkonċernata.
Programmi Oħra ta’ Għotjiet
Isem il-Kumpanija
Marġni ta’ sussidju
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Programmi ta’ tnaqqis u ta’ eżenzjoni diretta mit-taxxa
7.1. Il-programm “tnejn b’xejn, tlieta bin-nofs” għall-impriżi b’investiment barrani
(a) Introduzzjoni
(137)
Il-programm “tnejn b’xejn, tlieta bin-nofs” jintitola lill-intrapriżi b’investiment barrani (FIEs) li ma jħallsu l-ebda taxxa fuq l-introjtu korporattiva għall-ewwel sentejn, u li jħallsu biss 12,5 % minflok 25 % għat-tliet snin ta’ wara.
(b) Bażi ġuridika
(138)
Il-bażi ġuridika ta’ dan il-programm hija l-Artikolu 8 tal-Liġi dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina għal intrapriżi b’Investiment Barrani u Intrapriżi Barranin (il-Liġi FIE dwar it-Taxxa) u l-Artikolu 72 tar-Regoli għall-Implementazzjoni tal-Liġi tat-Taxxa fuq l-Introjtu tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina dwar Intrapriżi b’Investiment Barrani u Intrapriżi Barranin. Skont il-GTĊ dan il-programm ġie tterminat skont l-Artikolu 57 tal-Liġi dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Intrapriżi (il-Liġi EIT) tal-2008 b’perjodu ta’ tranżizzjoni sa tmiem l-2012. Il-liġi għalhekk tagħmilha ċara li jkun hemm benefiċċju b’din l-iskema fis-sena fiskali 2012.
(c) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(139)
Din l-iskema “tnejn b’xejn, tliet bin-nofs” tat benefiċċji lill-kumpaniji matul is-sena finanzjarja 2012, li warajha, skont il-GTĊ, l-iskema ġiet irtirata.
(140)
Waħda mill-kumpaniji fil-kampjun kienet intrapriża ta’ sidien barranin li użaw din l-iskema tat-taxxa matul il-PI. Huma rċevew rata tat-taxxa korporattiva ta’ 12,5 % minflok ir-rata sħiħa ta’ 25 %, li kienet tidher fuq id-dikjarazzjoni tat-taxxa korporattiva tagħhom għall-2012 u fil-kontijiet annwali tagħhom.
(141)
Il-Kummissjoni żvelat dawn is-sejbiet lill-partijiet interessati, u rċeviet kummenti mingħand il-GTĊ filwaqt li ddikjarat li skont in-Notifika ta’ Tranżizzjoni (17) il-benefiċċji kollha taħt din l-iskema jieqfu fl-2012. Il-GTĊ ddikjara li għalhekk jekk jiġu imposti miżuri kumpensatorji, l-ebda dazji ma setgħu jiġu imposti rigward il-benefiċċju li wieħed jirċievi taħt din l-iskema minn kumpanija waħda fil-kampjun matul il-PI. Dan l-argument huwa aċċettat, billi għal din il-kumpanija fil-kampjun, fiċ-ċirkustanzi partikolari ta’ dan il-każ, il-Kummissjoni ma għandha l-ebda evidenza ta’ xi benefiċċju kontinwu.
(d) Konklużjoni
(142)
Minkejja li l-iskema “tnejn b’xejn, tlieta bin-nofs”, ġiet ikkumpensata fir-Regolamenti preċedenti, għal din il-kumpanija waħda fil-kampjun il-Kummissjoni mhux se timponi dazju biex tikkumpensal-benefiċċju li nstab matul il-PI, billi l-Kummissjoni ma għandha l-ebda evidenza li għal din il-kumpanija waħda fil-kampjun l-iskema jew kull varjant tagħha tkun/ikun fis-seħħ fid-data li jiġu imposti dazji.
7.2. Intrapriżi ta’ Teknoloġija Avvanzata u Ġdida.
(a) Introduzzjoni
(143)
Dan il-programm jippermetti lill-kumpaniji li jirnexxielhom juru li jilħqu ċertu sett ta’ kriterji rikonoxxuti bħala “Intrapriża ta’ Teknoloġija Avvanzata u Ġdida”,li jirċievu tnaqqis sa 15 % fuq it-taxxa fuq l-introjtu korporattiva tagħhom, meta mqabbla mar-rata standard ta’ 25 %.
(b) Bażi ġuridika
(144)
Il-bażi ġuridika ta’ dan il-programm hija l-Artikolu 28(2) tal-Liġi dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Intrapriżi tal-2008 (il-liġi EIT), flimkien ma’ “Miżuri Amministrattivi għad-Determinazzjoni tal-Intrapriżi ta’ Teknoloġija Avvanzata u Ġdida” (Guo Ke Fa Huo [2008] Nru 172); u l-Artikolu 93 tar-Regolamenti dwar l-Implimentazzjoni tal-Liġi dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Intrapriżi, flimkien mal-Avviż tal-Amministrazzjoni tal-Istat tat-Tassazzjoni dwar kwistjonijiet li jikkonċernaw il-Ħlas tat-Taxxa fuq l-Inrojtu tal-Intrapriżi ta’ Teknoloġija Għolja u Ġdida (Guo Shui Han [2008] Nru 985).
(c) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(145)
Din l-iskema tapplika għal Impriżi rikonoxxuti bħala ta’ Teknoloġija Avvanzata u Ġdida mill-Istat. Sabiex ikunu eliġibbli għal din l-iskema l-intrapriżi jkollhom drittijiet ta’ proprjetà intellettwali indipendenti u ċentrali u jridu jissodisfaw il-ħtiġijiet li ġejjin stabbiliti fil-bażi ġuridika u miġbura fil-qosor kif ġej:
(a)
il-produzzjoni tagħhom hija inkluża fl-ambitu tal-prodotti fl-“Oqsma tat-Teknoloġija Avvanzata b’Appoġġ Importanti mill-Istat”;
(b)
l-ispejjeż totali tagħhom għar-R&Ż jammontaw għal 3-6 % tal-bejgħ totali tal-introjtu;
(c)
l-introjtu tagħhom minn prodotti ta’ teknoloġija avvanzata u ġdida jammonta għal aktar minn 60 % mill-introjtu totali mill-bejgħ;
(d)
il-persunal involut fir-R&Ż jammonta għal 10 % tal-persunal totali;
(e)
ir-rekwiżiti l-oħrajn stabbiliti mill-“Miżuri Amministrattivi tal-2008 għall-Impriżi ta’ Teknoloġija Avvanzata u Ġdida” huma ssodisfati.
(146)
Parti mill-kumpaniji fil-kampjun iżda mhux il-kumpaniji kollha nstabu li kienu qegħdin jużaw din l-iskema, u b’hekk kienu qed iħallsu biss 15 % tat-taxxa fuq l-introjtu korporattiva aktar milli 25 %. Dawn il-kumpaniji kienu applikaw bħala Intrapriżi ta’ Teknoloġija Avvanzata u Ġdida u rċevew notifika uffiċjali li kienu laħqu l-kriterji tal-iskema u li għalhekk kienu intitolati li jimlew id-dikarazzjoni tat-taxxa korporattiva tagħhom skont dan.
(d) Konklużjoni
(147)
Bħal fil-Premessi minn 322 sa 326 tal-investigazzjoni dwar il-pannelli solari preċedenti, il-Kummissjoni tqis li din l-iskema hija sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a) (ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku għaliex hemm kontribuzzjoni finanzjarja fil-forma ta’ dħul irrinunzjata mill-GTĊ u li tagħti benefiċċju lill-kumpaniji kkonċernati. Il-benefiċċju għar-riċevituri huwa ugwali għat-tfaddil fiskali.
(148)
Dan is-sussidju huwa speċifiku kif definit fl-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku peress li huwa limitat għall-intrapriżi li jirċievu ċ-ċertifikazzjoni ta’ Intrapriżi ta’ Teknoloġija Avvanzata u Ġdida u jikkonforma mar-rekwiżiti kollha tal-miżuri amministrattivi tal-2008. Il-kumpaniji fil-kampjun kkonċernati rċevew din iċ-ċertifikazzjoni. L-eliġibilità mhijiex awtomatika u l-ebda kriterji oġġettivi ma ġew stabbiliti mil-leġiżlazzjoni jew mill-awtorità awtorizzanti.
(149)
Wara l-iżvelar il-GTĊ kkontesta l-konklużjonijiet tal-Kummissjoni, billi sostna li l-kriterji ta’ eliġibbiltà kienu oġġettivi u japplikaw bl-istess mod għall-kumpaniji kollha fir-RPĊ. Il-Kummissjoni ma taqbilx mal-interpretazzjoni tal-liġijiet u tal-miżuri ta’ implementazzjoni mill-GTĊ, li juru li l-programm huwa limitat għal ċerti setturi u l-intrapriżi appoġġati mill-GTĊ fuq il-bażi ta’ kriterji ma jidhrux oġġettivi u newtrali, bħal pereżempju li l-produzzjoni tagħhom hija inkluża fl-ambitu tal-prodotti fl-Oqsma ta’ Teknoloġija Avvanzata b’Appoġġ Importanti mill-Istat”.
(150)
L-eliġibilità wkoll mhijiex awtomatika, iżda tiddependi mill-għoti ta’ ċertifikat ta’ Intrapriża ta’ Teknoloġija Avvanzata u Ġdida, li jinħareġ wara proċedura diskrezzjonali mill-awtorità kompetenti.
(151)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkunsidra dan is-sussidju bħala kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(152)
Il-Kummissjoni kkalkulat l-ammont ta’ sussidju kumpensabbli bħala d-differenza bejn l-ammont ta’ taxxa li normalment jitħallas matul il-PI u l-ammont ta’ taxxa li attwalment jitħallas matul il-PI mill-kumpaniji kkonċernati.
Intrapriżi ta’ Teknoloġija Avvanzata u Ġdida.
Isem il-Kumpanija
Marġni ta’ sussidju
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3. Eżenzjoni mit-taxxa fuq l-introjtu mid-dividendi bejn l-intrapriżi residenti kkwalifikati
(a) Introduzzjoni
(153)
L-ilment allega li l-produtturi esportaturi tal-ħġieġ solari kienu qed jirċievu sussidji minn skema oħra ta’ eżenzjoni ta’ taxxa diretta, jiġifieri eżenzjoni mit-taxxa fuq l-introjtu mid-dividendi bejn intrapriżi residenti kkwalifikati (18). Din taqa’ taħt il-prattika ta’ sussidju ġenerali ta’ eżenzjonijiet u/jew tnaqqis tat-taxxa diretta fuq l-introjtu kif stipulat fin-Notifika ta’ bidu.
(b) Bażi Ġuridika
(154)
Il-bażijiet ġuridiċi ta’ din l-eżenzjoni mit-taxxa fuq l-introjtu mid-dividendi huma l-Artikoli 25-26 tal-Liġi EIT u l-Artikolu 83 tar-Regolamenti dwar l-Implimentazzjoni tal-Liġi dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu mill-Intrapriżi.
(c) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(155)
Il-Kummissjoni sabet li kumpanija waħda fil-kampjun irċeviet eżenzjoni mit-taxxa fuq l-introjtu mid-dividendi bejn l-intrapriżi residenti kkwalifikati. Din il-kumpanija applikat direttament fl-uffiċċju tat-tassazzjoni lokali għat-tnaqqis tad-dividendi miksuba minn investimenti ta’ ekwità mill-introjtu taxxabbli.
(d) Konklużjoni
(156)
Il-Kummissjoni tqis li dan huwa sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku għaliex hemm kontribuzzjoni finanzjarja fil-forma ta’ dħul irrinunzjata mill-GTĊ li tagħti benefiċċju lill-kumpanija kkonċernata. Il-benefiċċju għar-riċevitur huwa ugwali għat-tfaddil fiskali.
(157)
Fid-dokument ta’ żvelar il-Kummissjoni kienet iddikjarat li din l-iskema ta’ sussidju hija speċifika skont l-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku minħabba li l-leġiżlazzjoni tillimita l-aċċess għal din l-iskema lill-intrapriżi li huma residenti fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u li jkunu għamlu investimenti f’intrapriżi residenti oħra.
(158)
Wara l-iżvelar il-GTĊ ma qabilx ma’ dawn il-konklużjonijiet, waqt li stqarr li l-eżenzjoni mit-taxxa fuq l-introjtu mid-dividendi bejn l-intrapriżi residenti kkwalifikati ma tistax titqies li hija speċifika billi l-Artikolu 26(3) tal-Liġi EIT jipprovdi li tali eżenzjoni mit-taxxa fuq l-introjtu mid-dividendi hija wkoll disponibbli għal intrapriżi mhux residenti. Barra minn hekk, il-GTĊ stqarr li l-kriterji ta’ eliġibilità huma oġġettivi u japplikaw għall-intrapriżi residenti kollha irrispettivament mill-industrija, prodott jew lokazzjoni ġeografika.
(159)
Billi huwa veru li l-liġi EIT sottomessa mill-GTĊ f’dan il-proċediment tgħid fl-Artikolu 26(3) li tali eżenzjoni mit-taxxa fuq l-introjtu mid-dividendi hija wkoll disponibbli għal intrapriżi mhux residenti, il-Kummissjoni tibqa’ tal-opinjoni, madankollu, li din l-iskema ta’ sussidju hija speċifika. Tabilħaqq, l-Artikolu 25 tal-liġi EIT jikkonferma li din l-eżenzjoni mit-taxxa hija riżervata għal industriji u proġetti mħeġġa mill-Istat. Għalhekk, huma biss l-industriji u l-proġetti mħeġġa li jistgħu jkollhom aċċess għal din l-iskema. Kif spjegat hawn fuq fit-Taqsima 5.1.(c), l-industrija tal-ħġieġ solari hija industrija mħeġġa.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(160)
Il-Kummissjoni kkalkulat l-ammont tas-sussidju bħala d-differenza bejn l-ammont ta’ taxxa normalment miġbur matul il-PI u l-ammont ta’ taxxa attwalment imħallas mill-kumpanija kkonċernata.
Skemi ta’ taxxa fuq l-introjtu mid-dividendi
Isem il-Kumpanija
Marġni ta’ sussidju
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4. Skemi oħra ta’ eżenzjoni mit-taxxa diretta u programmi dwar it-tnaqqis
(a) Introduzzjoni
(161)
Barra mill-iskemi vvalutati fit-Taqsimiet 7.1-7.3, il-Kummissjoni ma sabet l-ebda evidenza ta’ benefiċċji mogħtija lil kumpaniji fil-kampjun minn skemi ta’ eżenzjoni mit-taxxa diretta u minn programmi dwar it-tnaqqis elenkati hawn fuq fit-Taqsima C(4). Madankollu, matul l-ispezzjonijiet tagħha l-Kummissjoni sabet żewġ skemi oħra ta’ taxxa korporattiva inklużi fil-kontijiet ta’ waħda mill-kumpaniji fil-kampjun, jiġifieri kumpensi ta’ taxxa għall-ispejjeż tar-R&Ż u rifużjonijiet ta’ taxxa fuq il-proprjetà tal-akkomodazzjoni u taxxa fuq l-użu tal-art. Dawn jaqgħu ukoll fl-“iskemi ta’ eżenzjoni mit-taxxa diretta u l-iskemi ta’ tnaqqis” kif deskritt fin-Notifika ta’ bidu, bħala miżuri li permezz tagħhom l-ammont ta’ taxxa fuq l-introjtu korporattiva mħallsa tnaqqset mill-awtorità tat-taxxa, jew fejn l-awtorità tat-taxxa ħallset lura taxxa fuq l-introjtu korporattiva diġà mħallsa. Il-kumpens ta’ taxxa għall-ispejjeż tar-R&Ż huwa wkoll marbut mal-iskema ta’ “kumpens ta’ taxxa għall-attivitajiet ta’ R&Ż għall-FIEs” elenkati hawn fuq taħt it-Taqsima C(4).
(b) Bażi Ġuridika
(162)
Il-bażi ġuridika tal-kumpens tat-taxxa għall-ispejjeż tar-R&Ż hija l-Artikolu 30 tal-liġi Ċiniżi EIT.
(163)
Għar-rifużjonijiet tat-taxxa fuq il-proprjetà tal-akkomodazzjoni u taxxa fuq l-użu tal-art, il-liġi eżatta li bihha ngħataw dawn il-benefiċċji ma kinitx żvelata, għalkemm il-Kummissjoni ngħatat kopja ta’ Ċirkolari maħruġa mill-awtorità tal-gvern provinċjali li akkumpanjat l-eżenzjoni.
(c) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(164)
Il-Kummissjoni sabet li waħda mill-kumpaniji fil-kampjun irċeviet kumpensi ta’ taxxa għall-ispejjeż tar-R&Ż u rifużjonijiet ta’ taxxa fuq il-proprjetà tal-akkomodazzjoni u taxxa fuq l-użu tal-art. Id-dokument maħruġ mill-awtorità tal-gvern provinċjali jillimita r-rifużjonijiet għal intrapriżi ta’ teknoloġija avvanzata u ġdida li għadhom kemm ġew stabbiliti.
(d) Konklużjoni
(165)
Rigward il-kumpensi għall-ispejjeż tar-R&Ż, il-Kummissjoni tqis li din l-iskema ta’ sussidju hija speċifika minħabba li l-Artikolu 30 għandu jinqara flimkien mal-Artikolu 25 tal-liġi EIT li jgħid li din l-eżenzjoni mit-taxxa hija riżervata għall-industriji u l-proġetti mħeġġa mill-Istat. Għalhekk, huma biss l-industriji u l-proġetti mħeġġa li jistgħu jkollhom aċċess għal din l-iskema. Kif spjegat hawn fuq fit-Taqsima 5.1.(c), l-industrija tal-ħġieġ solari hija industrija mħeġġa.
(166)
Ir-rifużjonijiet tat-taxxa fuq il-proprjetà tal-akkomodazzjoni u tat-taxxa fuq l-użu tal-art kienu speċifiċi f’termini ta’ lokazzjoni u tip ta’ industrija. Il-GTĊ ġie mistieden jipprovdi aktar informazzjoni dwar dawn l-iskemi tat-taxxa wara talba għal konsultazzjonijiet ulterjuri iżda naqas milli jagħmel dan. Għalhekk, il-Kummissjoni pproċediet fuq il-bażi ta’ evidenza miġbura rigward l-applikazzjoni ta’ dawn l-iskemi tal-kumpanija fil-kampjun u fin-nuqqas ta’ kull informazzjoni oħra disponibbli.
(167)
Wara l-iżvelar il-GTĊ kkontesta l-konklużjonijiet tal-Kummissjoni li stqarrew li l-Kummissjoni ma kienet żvelat l-ebda evidenza pożittiva dwar l-ispeċifiċità ta’ dawn l-iskemi fid-dokument ta’ żvelar. Informazzjoni dettaljata dwar l-ispeċifiċità ta’ dawn l-iskemi ġiet żvelata biss lill-kumpanija kkonċernata u ma waslu l-ebda kummenti mingħandha. Il-Kummissjoni poġġiet ukoll aktar informazzjoni dwar l-ispeċifiċità ta’ dawn l-iskemi fil-premessi ta’ hawn fuq.
(168)
Il-Kummissjoni tqis li dawn l-iskemi huma sussidji skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku għax hemm kontribuzzjoni finanzjarja fil-forma ta’ dħul irrinunzjat mill-GTĊ li tagħti benefiċċju lill-kumpanija kkonċernata. Il-benefiċċju għar-riċevitur huwa ugwali għat-tfaddil fiskali.
(e) Il-kalkolu tal-ammont ta’ sussidju
(169)
Il-Kummissjoni kkalkulat l-ammont tas-sussidju bħala d-differenza bejn l-ammont ta’ taxxa normalment miġbur matul il-PI u l-ammont ta’ taxxa attwalment imħallas mill-kumpanija kkonċernata.
Skemi ta’ taxxa korporattiva
Isem il-Kumpanija
Marġni ta’ sussidju
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Programmi dwar it-taxxa indiretta u t-tariffi ta’ importazzjoni
(170)
Il-Kummissjoni ma sabet l-ebda benefiċċju mogħti lil xi kumpanija fil-kampjun għall-programmi dwar it-taxxa indiretta u t-tariffi ta’ importazzjoni elenkati hawn fuq fit-Taqsima C(4).
9. Il-forniment ta’ prodotti u servizzi tal-gvern għal remunerazzjoni inqas minn adegwata
9.1. Il-forniment ta’ antimonju; il-forniment ta’ elettriku
(171)
Ma nstab l-ebda benefiċċju marbut max-xiri tal-antimonju jew tal-elettriku mill-kumpaniji fil-kampjun matul il-PI.
9.2. Il-forniment tad-drittijiet tal-użu tal-art
(a) Introduzzjoni
(172)
Kif stabbilit ukoll fil-premessi minn 354 sa 370 tar-Regolament dwar il-pannelli solari, il-kumpaniji ma jistgħux jixtru l-art direttament fir-RPĊ, iżda jistgħu biss jixtru dritt għall-użu tal-art (LUR) mill-awtoritajiet lokali.
(b) Bażi ġuridika
(173)
Il-Liġi dwar l-Amministrazzjoni tal-Art tar-RPĊ tiddikjara li l-art kollha tappartjeni lill-poplu, u ma tistax tinxtara jew tinbiegħ, iżda tistabbilixxi l-kundizzjonijiet li bihom id-drittijiet għall-użu tal-art jistgħu jinbiegħu lin-negozji permezz ta’ offerta, stima jew irkant.
(c) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(174)
Fil-prinċipju sistema ta’ rkant tippermetti lis-suq jiġġudika l-prezz ta’ dritt partikolari għall-użu ta’ biċċa art, u għalhekk il-prezz jiġi stabbilit b’mod indipendenti. Madankollu, matul iż-żjara tal-Kummissjoni, il-GTĊ sostna li f’kull każ huma jistabbilixxu l-prezzijiet minimi għal kull grad ta’ art (l-art hija ggradata minn 1 sa 15 ibbażata fuq il-kwalità ta’ pakkett ta’ art) u l-prezz tad-dritt tal-użu tal-art ma jistax ikun aktar baxx minnhom.
(175)
Il-GTĊ jikkontrolla wkoll il-provvista tal-art, billi jirrestrinġi permezz ta’ kwota ż-żona ta’ art li għaliha d-drittijiet għall-użu tal-art jistgħu jinbiegħu għal skopijiet industrijali jew residenzjali, skont il-provinċja u skont is-sena.
(176)
F’kull każ, għal kull xiri ta’ dritt għall-użu tal-art mill-produtturi esportaturi fil-kampjun, il-Kummissjoni ma sabet l-ebda evidenza ta’ proċess ta’ rkant li indipendentament stabbilixxa l-prezz tad-dritt għall-użu tal-art. Il-kumpanija li ngħatat l-art jew tat offerta tal-prezz tal-bidu, jew CNY 5 għal kull metru kwadru aktar mill-prezz tal-bidu, u, billi hi kienet l-uniku offerent, ingħatat id-dritt għall-użu tal-art.
(177)
Wara l-iżvelar il-GTĊ kkontesta l-konklużjonijiet tal-Kummissjoni, u ddikjara li kien hemm proċedura tal-irkant reali fil-bejgħ tad-drittijiet għall-użu tal-art għall-industrija fir-RPĊ.
(178)
Il-GTĊ l-ewwel allega li kien hemm sistema reali ta’ rkant minħabba li kulma l-gvern kien qed jagħmel kien li jiffissa prezz tal-bidu, bħal kull irkantatur. Dan l-argument ma ntlaqax, minħabba li rkant normalment jinvolvi l-prezz tal-bidu li jkun iffissat minn irkantatur indipendenti wara valutazzjoni indipendenti, li mhuwiex il-każ hawnhekk, billi s-sid tad-dritt għall-użu tal-art huwa wkoll l-irkantatur.
(179)
Il-GTĊ mbagħad stqarr li l-prezzijiet minimi qegħdin hemm biex jiżguraw li l-prezz finali ma jaqax taħt “il-valur bażiku tas-suq” għad-dritt għall-użu tal-art. Ma ngħatat l-ebda evidenza biex issostni din id-dikjarazzjoni, li fiha nfisha hija ċirkolari, billi l-ammont ta’ flus imħallas għad-dritt tal-użu tal-art (li l-gvern stabbilixxa) huwa mistenni li jkun il-prezz tas-suq (li fuqhom il-prezz mimimu huwa bbażat).
(180)
Il-GTĊ mbagħad iddikjara li l-fatt li ma kienx hemm offerenti oħra fl-irkant “ma jistax ikun il-bażi għas-suppożizzjoni li l-LUR ma ġiex irkantat”. Il-konklużjoni minn din l-evidenza hija eżattament l-oppost. Il-GTĊ, minkejja talbiet, ma pprovdiex evidenza fir-rigward ta’ dritt wieħed għall-użu tal-art li ġie pprezzat bi rkant kompetittiv, u għalhekk l-effett ta’ dan il-proċess huwa li l-gvern jistabbilixxi l-prezz u l-kumpanija tħallas dan il-prezz. Filwaqt li diversi offerenti jistgħu ma jkunux ħtieġa assoluta f’kull istanza sabiex jistabbilixxu l-eżistenza ta’ sistema bbażata fuq is-suq, in-nuqqas totali ta’ diversi offerenti, li nstab li kien il-każ fir-rigward tal-kumpaniji kollha inklużi fil-kampjun, huwa indikazzjoni qawwija ta’ nuqqas ta’ prezzijiet tas-suq reali.
(181)
Fil-każ fejn kumpanija waħda fil-kampjun ħallset CNY 5 għal kull metru kwadru aktar mill-prezz stabbilit mill-gvern, il-kumpanija ddikjarat lill-Kummissjoni li hija ġiet imġiegħla tagħmel dan mill-awtorità kompetenti għas-sempliċi raġuni biex tagħti d-dehra bħallikieku kien sar xi rkant. Għalhekk, il-Kummissjoni ma tistax tqis dan il-fatt bħala evidenza pożittiva li jeżisti suq għall-bejgħ ta’ drittijiet għall-użu tal-art fir-RPĊ.
(182)
Għalhekk il-kumpaniji fil-kampjun ħallsu l-prezz stabbilit mill-GTĊ. Kif stabbilit ukoll fir-Regolament dwar il-pannelli solari (fil-Premessi minn 361 sa 370), id-dritt għall-użu tal-art huwa pprovdut f’inqas minn remunerazzjoni adegwata meta mqabbel ma’ valur referenzjarju fis-suq, li huwa stabbilit fit-Taqsima (e) hawn taħt.
(d) Konklużjoni
(183)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għoti tad-drittijiet għall-użu tal-art mill-GTĊ għandu jitqies bħala sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(iii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, fil-forma ta’ provvista ta’ oġġetti li jagħtu benefiċċju lill-kumpaniji li jirċevuhom. Peress li l-investigazzjoni ma wrietx l-eżistenza ta’ suq li jiffunzjona fir-rigward ta’ bejgħ tad-drittijiet għall-użu tal-art fir-RPĊ l-użu ta’ valur referenzjarju estern (ara t-Taqsima (e) hawn taħt) juri li l-ammont imħallas għad-drittijiet għall-użu tal-art mill-esportaturi fil-kampjun huwa taħt ir-rata tas-suq.
(184)
Is-sussidju huwa speċifiku skont l-Artikoli 4(2)(a) u 4(2)(c) tar-Regolament bażiku billi d-Deċiżjoni Nru 40 tal-Kunsill tal-Istat teħtieġ li l-awtoritajiet pubbliċi jiżguraw li l-art hija pprovduta lill-industriji mħeġġa, u l-industrija tal-ħġieġ solari hija waħda minnhom. L-Artikolu 18 tad-Deċiżjoni Nru 40 jagħmilha ċara li l-industriji li huma “ristretti” ma jkollhomx aċċess għad-drittijiet għall-użu tal-art.
(185)
Is-sitwazzjoni li tikkonċerna l-art fir-RPĊ hija diskussa wkoll fid-Dokument ta’ Ħidma tal-FMI li jikkonferma li l-għoti ta’ LUR lill-industriji Ċiniżi ma jirrispettax il-kundizzjonijiet tas-suq (19).
(186)
Il-GTĊ ma qabilx mas-sejba ta’ speċifiċità waqt li stqarr li r-restrizzjonijiet fid-Deċiżjoni Nru 40 ma jistgħux jintużaw bħala prova ta’ għoti speċifiku ta’ benefiċċju. Dan l-argument ma ntlaqax billi l-effett tad-Deċiżjoni Nru 40 huwa li jingħataw id-drittijiet għall-użu tal-art lill-industriji mħeġġa. Il-produzzjoni ta’ ħġieġ solari hija industrija mħeġġa u għalhekk l-għoti ta’ drittijiet għall-użu tal-art lill-manifatturi tal-ħġieġ solari huwa inkluż fid-dispożizzjonijiet tad-Deċiżjoni Nru 40.
(187)
Kumpanija waħda fil-kampjun ikkontestat ukoll is-sejbiet tal-Kummissjoni, filwaqt li ddikjarat li kien hemm suq tad-drittijiet għall-użu tal-art li jiffunzjona fiċ-Ċina. Madankollu l-valutazzjoni tagħhom fir-rigward tal-proċess tad-dritt għall-użu tal-art fiċ-Ċina ma tirriżultax fil-konklużjoni tagħhom. Xorta ma kinux kapaċi juru li l-LURs jiġu indipendentement ivvalutati; li huma mibjugħa minn irkantatur indipendenti; li l-prezz tal-LUR huwa stabbilit mis-suq b’riżultat ta’ proċess kompetittiv ta’ offerti u li l-ebda prezz ma huwa mxekkel mill-appoġġ tal-gvern.
(188)
Il-kumpanija fil-kampjun imbagħad iddikjarat li minkejja li l-Kummissjoni kien messha skopriet li kien hemm suq li jiffunzjona, u għalhekk l-ebda sussidju, il-Kummissjoni għandha tqabbel il-prezz ta’ LUR tal-kumpanija ma’ valur indikattiv, jiġifieri mal-prezzijiet tal-LUR fil-provinċja li fiha l-kumpanija kienet tinsab. Peress li l-Kummissjoni stabbilixxiet li ma kien hemm l-ebda valur referenzjarju tas-suq xieraq f’dik il-provinċja, dan l-argument ma ntlaqax.
(e) Kalkolu tal-marġni tas-sussidju
(189)
Il-benefiċċju għalhekk huwa d-differenza bejn il-prezz imħallas għad-dritt għall-użu tal-art, u valur referenzjarju estern xieraq. Bħal fir-Regolament tal-pannelli solari, dan il-valur referenzjarju estern huwa l-prezz tas-suq għall-art fit-territorju Doganali Separat tat-Tajwan, Penghu, Kinmen u Matsu (it-Tajpej Ċiniża).
(190)
Wara l-iżvelar il-GTĊ ma qabilx mal-użu tat-Tajpej Ċiniża bħala valur referenzjarju u talab aktar informazzjoni dwar ir-raġuni għalfejn it-Tajpej Ċiniża kienet xierqa. Kif spjegat fil-premessa 467 tar-Regolament dwar il-pannelli solari, il-Kummissjoni tqis lit-Tajpej Ċiniża bħala valur referenzjarju estern xieraq għar-raġunijiet li ġejjin:
(a)
il-livell komparabbli ta’ żvilupp ekonomiku, il-PDG u l-istruttura ekonomika fit-Tajpej Ċiniża u f’maġġoranza ta’ provinċji u bliet fir-RPĊ fejn il-produtturi esportaturi fil-kampjun huma bbażati;
(b)
Il-prossimità fiżika tar-RPĊ u t-Tajpej Ċiniża;
(c)
il-livell għoli ta’ infrastruttura industrijali kemm fit-Tajpej Ċiniża kif ukoll f’ħafna provinċji tar-RPĊ;
(d)
ir-rabtiet ekonomiċi b’saħħithom u l-kummerċ transfruntier bejn it-Tajpej Ċiniża u r-RPĊ;
(e)
id-densità għolja tal-popolazzjoni f’ħafna mill-provinċji tar-RPĊ u fit-Tajpej Ċiniża;
(f)
is-similarità bejn it-tip ta’ art u t-tranżazzjonijiet użati biex jiġi stabbilit il-valur referenzjarju fit-Tajpej Ċiniża u dawk fir-RPĊ; kif ukoll
(g)
il-karatteristiċi demografiċi, lingwistiċi u kulturali komuni bejn it-Tajpej Ċiniża u r-RPĊ.
(191)
Filwaqt li jitqiesu dawn il-fatturi kollha, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-prezzijiet tad-drittijiet għall-użu tal-art fir-RPĊ, jekk il-kondizzjonijiet tas-suq jipprevalu, għall-produtturi esportaturi fil-kampjun, ikunu simili ħafna għal prezzijiet tal-art fit-Tajpej Ċiniża.
(192)
Kumpanija waħda fil-kampjun issuġġerixxiet li jekk kellu jittieħed valur referenzjarju estern, allura jrid jiġi kkunsidrat il-PDG tal-provinċja li fiha kienu jinsabu u l-valur referenzjarju għandu jkun “il-prezzijiet tal-art attwali fl-Eġittu, l-Armenja, il-Gwatemala, il-Kongo, il-Mongolja jew l-Indoneżja” billi dawn il-pajjiżi kienu fi “grad simili ta’ żvilupp”. Din l-affermazzjoni ma ntlaqgħetx għar-raġunijiet li ġejjin.
(a)
Il-livell tal-iżvilupp ekonomiku mhuwiex l-uniku fattur elenkat hawn fuq li jispjega għalfejn it-Tajpej Ċiniża kienet valur referenzjarju adattat;
(b)
il-kumpanija semmiet il-provinċja fejn hija kienet tinsab, minflok il-belt, billi kellha PDG per capita ħafna ogħla mill-provinċja ta’ madwarha; u
(c)
huma ma ressqu l-ebda argument ieħor għajr dak li jirrigwarda l-PDG, bħala r-raġuni għalfejn kull valur referenzjarju estern ieħor ikun aktar xieraq mit-Tajpej Ċiniża.
(193)
Kumpanija oħra fil-kampjun issuġġerixxiet wara l-iżvelar li l-użu tat-Tajpej Ċiniża ma kienx adattat għall-kundizzjonijiet ekonomiċi fil-provinċja partikolari li fiha kienu jinsabu, iżda ma ssuġġeriet l-ebda alternattiva oħra. Minħabba n-nuqqas ta’ suġġerimenti għal valur referenzjarju alternattiv, l-użu tat-Tajpej Ċiniża ġie kkonfermat.
(194)
Il-prezzijiet medji tal-art fit-Tajpej Ċiniża għall-2012 ittieħdu mill-Uffiċċju Industrijali tal-Ministeru tal-Affarijiet Ekonomiċi u ġew aġġustati lura għall-inflazzjoni u t-tkabbir tal-PDG biex jiġi ffissat prezz referenzjarju għall-art għal kull sena kalendarja. Billi d-drittijiet għall-użu tal-art huma validi għal 50 sena u deprezzati fuq din il-bażi, il-benefiċċju fil-PI ikun 1/50 tad-differenza bejn il-prezz referenzjarju u l-prezz attwalment imħallas.
(195)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita għall-forniment tal-art b’remunerazzjoni li hi inqas minn adegwata hija kif ġej:
L-għoti tal-art li hija inqas minn adegwata
Isem il-Kumpanija
Marġni ta’ sussidju
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Konklużjoni dwar is-sussidju
(196)
Il-Kummissjoni kkalkulat l-ammonti ta’ sussidji kumpensatorji bi qbil mad-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku għall-kumpaniji investigati skema bi iskema, u żiedet dawn iċ-ċifri flimkien biex tikkalkula l-ammont ta’ sussidju totali tal-kumpanija kollha għall-PI.
(197)
Biex jiġi kkalkolat it-total tal-marġnijiet tas-sussidji hawn taħt, il-Kummissjoni l-ewwel ikkalkolat il-perċentwali tas-sussidju, li huwa l-ammont tas-sussidju fuq it-totali tal-fatturat tal-kumpanija. Dan il-perċentwali mbagħad intuża biex jiġi kkalkolat is-sussidju allokat għall-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-PI.
(198)
L-ammont ta’ sussidju għal kull metru kwadru tal-prodott ikkonċernat esportat lejn l-Unjoni matul il-PI mbagħad ġie ikkalkolat u l-marġnijiet ta’ taħt ikkalkolati bħala perċentwali tal-valur CIF tal-istess esportazzjonijiet għal kull metru kwadru.
(199)
Wara l-iżvelar il-GTĊ kkummenta li l-Kummissjoni ma qisitx il-marġnijiet ta’ dumping ikkalkolati fil-proċediment antidumping parallel meta ppubblikat il-marġnijiet ta’ sussidju fil-ħin tal-iżvelar, u li l-Kummissjoni ttrattat biss il-kwistjoni tal-“għadd doppju” meta ġie kkalkolat id-dazju li għandu jiġi impost.
(200)
Il-GTĊ talab li meta sussidju nstab li jikkawża dumping, il-kalkoli tal-marġni flimkien mal-kalkoli tad-dazju għandhom jirriflettu dan.
(201)
Minħabba li l-miżuri f’dan il-każ huma limitati bil-marġni ta’ ħsara, tali manipulazzjoni ma tbiddilx id-dazji attwali imposti. Għaldaqstant il-Kummissjoni ma tqisx meħtieġ li tindirizza s-sustanza ta’ dawn il-pretensjonijiet.
Isem il-Kumpanija
Marġni ta’ sussidju
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
D. DANNU
1. Id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u tal-produzzjoni tal-Unjoni
(202)
Tmien produtturi li manifatturaw il-prodott simili fl-Unjoni matul il-PI ppreżentaw ruħhom wara t-tnedija. Il-Kummissjoni mhijiex konxja ta’ produtturi oħra tal-Unjoni tal-prodott simili. Il-Kummissjoni għalhekk tikkunsidra li dawk it-tmien produtturi jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 9(1) tar-Regolament bażiku u minn hawn ’il quddiem jissejħu “l-industrija tal-Unjoni”.
(203)
L-informazzjoni kollha disponibbli rigward l-industrija tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni pprovduta mill-ilmentatur, id-dejta makroekonomika pprovduta mill-assoċjazzjoni tal-industrija tal-Unjoni (Glass for Europe) u t-tweġibiet tal-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni għall-PI. Għall-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, id-dejta ġiet kontroverifikata mat-tweġibiet tal-kwestjonarju. Fuq din il-bażi, il-produzzjoni totali tal-Unjoni ġiet stmata għal madwar 21 734 000 metru kwadru waqt il-PI.
(204)
Wara l-iżvelar, il-GTĊ nnota d-differenzi bejn id-dejta kkwotata fid-dokument ta’ żvelar u dik li tinsab fl-ilment li tikkonċerna l-industrija tal-Unjoni. Huwa argumenta wkoll li dan jindika n-nuqqas ta’ evidenza kredibbli u oġġettiva u jirrendi l-konklużjonijiet milħuqa mill-Kummissjoni dubjużi.
(205)
Id-differenzi stabbiliti mill-GTĊ bejn id-dejta mill-ilmenti u d-dokument ta’ żvelar huma kkawżati mill-fatt li d-dejta kollha relatata mal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun ġiet verifikata fil-post u ġiet aġġornata fejn meħtieġ. Billi l-kampjun jirrappreżenta 79 % tal-bejgħ totali tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument li l-evidenza użata ma kinitx objettiv u bażi kredibbli li fuqhom il-Kummissjoni waslet għall-konklużjonijiet tagħha.
2. Determinazzjoni tas-suq rilevanti tal-Unjoni
(206)
L-ebda produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun ma kienet maħsuba għal użu ristrett. Konsegwentement, ma kien hemm l-ebda bżonn li ssir analiżi distintiva ta’ bejgħ ristrett.
3. Konsum tal-Unjoni
(207)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volum tal-bejgħ totali tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni tal-produtturi kollha tal-Unjoni, jiġifieri wara li jitnaqqsu l-esportazzjonijiet tagħhom, u jiżdiedu l-importazzjonijiet mir-RPĊ u l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra. L-istabbiliment tal-konsum tal-Unjoni kien ibbażat fuq id-dejta provduta mill-ilmentatur u minn Glass for Europe u, fejn possibbli, kontroverifikat mat-tweġibiet tal-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
(208)
Il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
Tabella 1
Konsum tal-Unjoni (1 000 m2)
2009
2010
2011
PI
Konsum totali tal-Unjoni
16 596
28 239
33 993
27 412
Indiċi
100
170
205
165
Sors: Glass for Europe, l-ilmentatur u t-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni.
(209)
Fil-perjodu kkunsidrat, il-konsum totali tal-Unjoni żdied b’65 % bejn l-2009 u l-PI, iżda naqas fil-PI meta mqabbel mal-2011. Madankollu, il-konsum fl-2012 baqa’ b’mod sinifikanti ’l fuq mil-livell tal-2009. Dan huwa prinċipalment minħabba ż-żieda fil-konsum tal-prodotti finali, b’mod partikolari l-moduli solari (ara t-Taqsima E.2.3 ta’ hawn taħt).
4. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
4.1. Il-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet sussidjati mill-pajjiż ikkonċernat
(210)
Billi l-ħġieġ solari huwa importat fl-Unjoni taħt il-kodiċi NM 7007 19 80 - Oħrajn - Ħġieġ għas-sigurtà laminat, li jkopri prodotti oħra mhux soġġetti għall-investigazzjoni preżenti, ma setgħetx tintuża l-Eurostat biex jiġu determinati l-volumi u l-valuri tal-importazzjonijiet. Il-volumi u l-valuri tal-importazzjonijiet kienu bbażati fuq id-dejta provduta mill-ilmentatur u minn Glass for Europe. L-importazzjonijiet sussidjati lejn l-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat żviluppaw kif ġej:
Tabella 2
Volum tal-importazzjoni (1 000 m2) u s-sehem mis-suq
2009
2010
2011
PI
Volum ta’ importazzjonijiet mir-RPĊ (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indiċi
100
171
513
696
Sehem mis-suq
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Indiċi
100
100
250
421
Sors: Glass for Europe u l-ilmentatur.
(211)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volumi ta’ importazzjonijiet sussidjati tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni żdiedu b’mod konsiderevoli b’596 %. Dan wassal għal żieda sinifikanti tas-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ tal-prodott ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni (żieda minn 7,2 % għal 30,5 %).
(212)
Il-konsum fl-Unjoni żdied ukoll sal-2012. Fl-2012, meta s-suq tal-Unjoni naqas, il-produtturi esportaturi Ċiniżi setgħu madankollu xorta waħda jżidu l-volum ta’ importazzjonijiet totali tagħhom.
(213)
Wara l-iżvelar, il-GTĊ argumenta li l-Kummissjoni użat dejta esaġerata ħafna, filwaqt li wieħed jista’ jargumenta li l-istatistika tal-esportazzjoni Ċiniża wriet ħafna inqas esportazzjonijiet fil-PI meta mqabbla mal-volum tal-importazzjonijiet iddikjarat fid-dokument ta’ żvelar u talab spjegazzjoni dwar kif dawn il-volumi ġew ikkalkulati.
(214)
Il-Kummissjoni l-ewwel tosserva li l-istatistika tal-esportazzjonijiet sottomessa mill-GTĊ - inklużi t-tipi kollha ta’ ħġieġ ittemprat - huma aktar minn 2,5 darbiet inqas minn dak li l-istatistika mill-Eurostat turi għall-kodiċi NM ex 7007 19 80 kollu għall-2012. Konsegwentement, ma tistax tikkkunsidrahom bħala raġonevolment affidabbli.
(215)
Il-Kummissjoni bbażat il-kalkoli tagħha fuq l-informazzjoni mogħtija mill-ilmentatur u minn Glass for Europe. Din id-dejta hija disponibbli fil-fajl mhux kunfidenzjali. Il-Kummissjoni kkontroverifikat din l-informazzjoni mad-dejta verifikata pprovduta mill-produtturi esportaturi fil-kampjun u mill-produtturi esportaturi l-oħra li qed jikkooperaw. Kif imsemmi fit-Taqsima A3.3 hawn fuq, il-produtturi esportaturi li kkooperaw koprew kważi 100 % tal-esportazzjonijiet irrappurtati ta’ ħġieġ solari lejn l-Unjoni matul l-2012. Konsegwentement, il-Kummissjoni ma għandha l-ebda raġuni biex temmen li l-informazzjoni li fuqha bbażat is-sejbiet tagħha hija żbaljata. Barra minn hekk, il-GTĊ ma pprovdiex evidenza biex jissostanzja t-talba tiegħu.
4.2. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet sussidjati mill-pajjiż ikkonċernat u t-twaqqigħ tal-prezz
(216)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet sussidjati lejn l-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat żviluppa kif ġej:
Tabella 3
Prezzijiet tal-importazzjonijiet (EUR/m2)
2009
2010
2011
PI
RPĊ
6,02
6,10
4,96
4,38
Indiċi
100
101
82
73
Sors: tweġibiet tal-ilmentatur u tal-produtturi esportaturi Ċiniżi għall-kwestjonarju.
(217)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet għall-prodott ikkonċernat naqas matul il-perjodu kkunsidrat. Il-prezz medju tal-importazzjonijiet naqas b’27,2 %, minn EUR 6,02/m2 fl-2009 għal EUR 4,38/m2 fil-PI.
(218)
Sabiex jiġi determinat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PI, il-prezzijiet medji tal-bejgħ ponderati skont it-tip ta’ prodott tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal-livell tal-prezz mill-fabbrika, tqabblu mal-prezzijiet medji ponderati korrispondenti skont it-tip ta’ prodott tal-importazzjonijiet mill-produtturi Ċiniżi inklużi fil-kampjun sal-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti fuq bażi CIF, b’aġġustamenti ’l fuq, jiġifieri EUR 0,40/m2 għall-approvazzjoni doganali, il-kostijiet tal-ġarr u t-tagħbija u 3 % dazju tal-importazzjoni. Dawk l-aġġustamenti jżidu l-prezz, skont in-numru ta’ kontroll tal-prodott, minn 7 % għal 15 %, jiġifieri, medja ponderata ta’ 11 %.
(219)
Dan it-tqabbil tal-prezzijiet sar fuq bażi ta’ tip tal-prodott b’tip tal-prodott għal tranżazzjonijiet fl-istess livell ta’ kummerċ, debitament aġġustat kif stabbilit fil-premessa hawn fuq, u wara t-tnaqqis tar-rifużjonijiet u l-iskontijiet. Ir-riżultat tat-tqabbil, meta espress bħala perċentwal tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun matul il-PI, wera marġni ta’ twaqqigħ b’medja ponderata għal kull kumpanija ta’ bejn 10,6 % u 26,7 % tal-prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun mill-importazzjonijiet sussidjati tal-prodott ikkonċernat.
5. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(220)
Skont l-Artikolu 8(5) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet sussidjati fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi evalwazzjoni tal-fatturi u l-indiċijiet ekonomiċi kollha li influwenzaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkonċernat.
(221)
Kif spjegat fit-Taqsima A.3.2 hawn fuq, it-teħid ta’ kampjuni intuża għall-eżami tad-dannu possibbli mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(222)
Għall-iskop tal-analiżi tad-dannu, il-Kummissjoni għamlet distinzjoni bejn l-indikaturi tad-dannu makroekonomiċi u mikroekonomiċi. Il-Kummissjoni analizzat l-indikaturi makroekonomiċi għall-perjodu kkunsidrat fuq il-bażi tad-dejta pprovduta minn Glass for Europe u l-ilmentatur relatata mal-produtturi kollha tal-Unjoni. Il-Kummissjoni analizzat l-indikaturi mikroekonomiċi fuq il-bażi tat-tweġibiet għall-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(223)
Għall-finijiet ta’ din l-investigazzjoni, l-indikaturi makroekonomiċi li ġejjin ġew ivvalutati: il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività, id-daqs tal-marġni ta’ sussidju u l-irkupru minn sussidju preċedenti.
(224)
L-indikaturi mikroekonomiċi li ġejjin ġew ivvalutati: il-prezzijiet medji ta’ unità, il-kost unitarju, il-kostijiet tax-xogħol, l-inventarji, il-profittabilità, il-flussi tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-kapaċità ta’ ġbir ta’ kapital.
(225)
Produttur esportatur wieħed iddikjara li l-Kummissjoni naqset milli twettaq l-analiżi tad-dannu f’konformità mal-Artikolu 8(1) u l-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku billi wettqet l-analiżi tad-dannu fuq il-bażi ta’ żewġ settijiet ta’ dejta separati u allegatament inkonsistenti, jiġifieri l-indikaturi tad-dannu makroekonomiċi u dawk mikroekonomiċi. Hija ssostni wkoll li l-allegata inkonsistenza tal-analiżi bbażata fuq żewġ settijiet ta’ dejta toħloq dubji serji dwar il-korrettezza, l-imparzjalità u l-oġġettività tal-istampa ġenerali tad-dannu.
(226)
L-istess parti kkwotat għadd ta’ investigazzjonijiet preċedenti fejn allegatament l-istituzzjonijiet tal-Unjoni ddefinixxew b’mod inkonsistenti settijiet differenti ta’ dejta bħala li jappartjenu jew lil dejta makro jew mikro.
(227)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta dan l-argument. Din hija metodoloġija applikabbli f’każijiet ta’ teħid ta’ kampjuni sabiex tiġi analizzata s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u biex jitqiesu mhux biss ix-xejriet murija mill-kampjun iżda wkoll ix-xejriet mill-industrija tal-Unjoni in ġenerali. Il-fatturi kollha preskritti fl-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku ġew ikkunsidrati fl-analiżi. Il-konklużjoni dwar il-ħsara nstiltet ukoll fuq il-bażi tagħhom kollha. Għaldaqstant, l-analiżi tad-dannu tmexxiet skont l-Artikolu 8(1) u l-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku.
6. Indikaturi makroekonomiċi
6.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(228)
Il-produzzjoni totali tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 4
Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
2009
2010
2011
PI
Il-kapaċità ta’ produzzjoni (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indiċi 2009
100
114
124
140
il-kapaċità ta’ produzzjoni (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indiċi
100
167
178
124
Użu tal-kapaċità
45 %
66 %
64 %
40 %
Indiċi
100
146
143
88
Sors: tweġibiet tal-ilmentatur u tal-produtturi tal-Unjoni għall-kwestjonarju.
(229)
Il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdiedet matul il-perjodu kkunsidrat, f’konformità mal-konsum. Diġà fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat, l-industrija tal-Unjoni kellha kapaċità ta’ produzzjoni żejda. Minħabba tkabbir rapidu tal-konsum tal-Unjoni, il-kapaċità żejda naqset sal-2011, billi l-kapaċità tal-produzzjoni tal-Unjoni - għalkemm qed tikber - kibret inqas malajr mill-konsum tal-Unjoni. Il-kapaċità tal-produzzjoni baqgħet tikber fl-2012, filwaqt li l-konsum tal-Unjoni naqas. Il-produzzjoni kibret bejn l-2009 u l-2011, u mbagħad naqset bi 30 % fil-PI. Minħabba l-kapaċitajiet eżistenti, l-industrija tal-Unjoni tista’ tixpruna l-produzzjoni biex tilħaq it-tkabbir qawwi fid-domanda tal-Unjoni sal-2011. Fl-istess ħin, bħala reazzjoni għat-tkabbir osservat mill-2009 sal-2011, l-industrija tal-Unjoni żiedet il-kapaċitajiet tagħha, li daħlu fil-produzzjoni parzjalment biss fil-PI. Dan irriżulta f’waqgħa f’daqqa tal-użu tal-kapaċità fil-PI, meta mqabbel mas-snin ta’ qabel.
(230)
Anki jekk matul il-perjodu kkunsidrat l-industrija tal-Unjoni espandiet il-kapaċità tagħha b’reazzjoni għal żieda fil-konsum, il-livelli ta’ produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’rata inqas minn dik tal-konsum u l-użu tal-kapaċità wara żieda sostanzjali fl-ewwel tliet snin tal-perjodu kkunsidrat, naqas matul il-perjodu ta’ investigazzjoni, waqt li ħabat ma’ żieda fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet sussidjati mill-pajjiż ikkonċernat u l-kompetizzjoni inġusta tal-industrija tal-Unjoni li ffaċċaw il-klijenti tal-utenti ewlenin fis-settur tal-pannelli solari minħabba d-dumping u s-sussidju Ċiniżi stabbiliti f’dak is-settur ukoll.
6.2. Il-volum ta’ bejgħ u s-sehem mis-suq
(231)
Il-volumi tal-bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 5
Il-volum ta’ bejgħ u s-sehem mis-suq
2009
2010
2011
PI
Volum ta’ bejgħ (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Indiċi
100
172
181
123
Sehem mis-suq
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Indiċi
100
101
88
74
Sors: Glass for Europe, l-ilmentatur u t-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni.
(232)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdied bi 22,7 %. Madankollu, fil-kuntest ta’ żieda fil-konsum tal-Unjoni b’65 %, dan irriżulta fi tnaqqis fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni minn 88,6 % fl-2009 għal 65,8 % matul il-PI, jiġifieri tnaqqis ta’ 25,7 % matul il-perjodu kkunsidrat. Il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdied ħafna inqas mill-importazzjonijiet sussidjati mill-pajjiż ikkonċernat. Konsegwentement, il-produtturi tal-Unjoni ma setgħux jibbenefikaw bis-sħiħ mill-konsum li kien qed jiżdied u għalhekk is-sehem mis-suq tagħhom naqas matul il-perjodu kkunsidrat.
6.3. It-tkabbir
(233)
It-tkabbir tal-industrija tal-Unjoni huwa rifless fl-indikaturi tal-volum tagħha, bħalma huma l-produzzjoni, il-bejgħ, u s-sehem mis-suq tagħha, meta mqabbla mal-iżviluppi fil-konsum. Minkejja ż-żieda fil-konsum matul il-perjodu kkunsidrat, is-sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni ma kibrux f’konformità mal-konsum. Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas matul il-perjodu kkunsidrat Matul l-istess perjodu, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ żdied bi 321 %. Il-fatt li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika b’mod sħiħ mit-tkabbir tas-suq kellu impatt negattiv b’mod ġenerali fuq is-sitwazzjoni ekonomika.
6.4. L-impjiegi u l-produttività
(234)
L-impjiegi u l-produttività żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 6
L-impjiegi u l-produttività
2009
2010
2011
PI
Impjiegi - Ekwivalenti għall-full time (FTE)
565
792
932
857
Indiċi
100
140
165
152
Produttività (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Indiċi
100
119
108
82
Sors: tweġibiet tal-ilmentatur u tal-produtturi tal-Unjoni għall-kwestjonarju.
(235)
B’mod ġenerali, l-impjieġ żdied bi 52 % bejn l-2009 u l-PI. Madankollu, iż-żieda seħħet fil-perjodu sal-2011 meta laħqet l-ogħla livell tagħha ta’ 932 ekwivalenti għall-full-time (FTE) u sussegwentement naqset għal 857 FTE matul il-PI. Il-produttività żdiedet ftit li xejn fl-2010 u fl-2011 meta mqabbla mal-2009. Dan huwa parzjalment minħabba li l-produzzjoni tal-prodott simili hija awtomatizzata ħafna u teħtieġ għadd żgħir ta’ persunal. Madankollu, matul il-PI hija naqset b’24,4 % meta mqabbla mal-2011. Dan kien riżultat tat-tnaqqis b’madwar 30 % fil-produzzjoni matul l-istess perjodu, li kellu impatt negattiv fuq l-utilizzazzjoni tal-impatt.
(236)
Għaldaqstant, l-impjiegi naqsu matul il-PI, b’reazzjoni għax-xejra fil-produzzjoni tal-Unjoni tal-prodott simili matul il-PI.
6.5. Id-daqs tal-marġni ta’ sussidju u l-irkupru minn sussidju preċedenti
(237)
Il-marġnijiet tas-sussidju kollha huma sinifikament ogħla mil-livell de minimis. Minħabba l-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat, l-impatt tad-daqs tal-marġni attwali ta’ sussidju fuq l-industrija tal-Unjoni jista’ jitqies bħala wieħed sostanzjali.
(238)
Billi din hija l-ewwel investigazzjoni antidumping fir-rigward tal-prodott ikkonċernat, l-irkupru minn sussidju preċedenti mhuwiex kwistjoni fil-valutazzjoni.
7. Indikaturi mikroekonomiċi
(239)
Kif indikat hawn fuq, l-indikaturi mikroekonomiċi jiġu analizzati fuq il-bażi tat-tweġibiet għall-kwestjonarju pprovdut mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Għall-maġġoranza tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, l-2009 kienet is-sena meta huma għamlu l-investimenti inizjali tagħhom u bdew il-produzzjoni tal-prodott simili. Għalkemm il-maġġoranza ta’ produtturi tal-Unjoni li fil-kampjun kienu fin-negozju tal-ħġieġ qabel, il-kumpaniji kollha kellhom jinvestu f’faċilitajiet apposta tal-ħġieġ solari, li huma kompletament indipendenti mill-produzzjoni tal-ħġieġ normali, billi l-purità u l-kontenut tal-ħadid tal-ħġieġ kif ukoll il-kwalità globali huma differenti ħafna. Barra minn hekk, jeħtieġ li l-ħġieġ jiġi ttemprat li mhuwiex il-każ għal ħġieġ ordinarju. Fl-aħħar nett, jiżdied ukoll il-kisi. Għaldaqstant, l-indikaturi kollha analizzati hawn taħt huma influwenzati b’mod sinifikanti minn din il-fażi ta’ bidu fl-2009. Sabiex juru x-xejriet mingħajr l-impatt distorsiv tal-fażi ta’ bidu tal-kumpaniji fil-kampjun, l-indiċijiet huma murija wkoll mill-2010.
7.1. Prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
(240)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun lill-klijenti mhux relatati fl-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 7
Prezzijiet medji tal-bejgħ fl-Unjoni
2009
2010
2011
PI
Prezz medju ta’ bejgħ ta’ unità fis-suq tal-Unjoni (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indiċi 2009
100
85
84
77
Indiċi 2010
117
100
98
90
Kost tal-unità tal-produzzjoni (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Indiċi 2009
100
64
64
71
Indiċi 2010
157
100
101
112
Sors: it-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni.
(241)
Il-prezzijiet tal-bejgħ ta’ unità komplew jaqgħu matul il-perjodu kkunsidrat, iżda t-tnaqqis fil-prezzijiet kien partikolarment sinifikanti matul il-PI meta naqsu b’7,9 % meta mqabbla mal-2011, b’9,5 % meta mqabbla mal-2010 u bi 23 % meta mqabbla mal-2009. It-tnaqqis fil-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni kienet aktar bil-mod milli tendenza li ġiet osservata għall-prezzijiet tal-bejgħ tal-prodotti importati mill-pajjiż ikkonċernat. Pereżempju, it-tnaqqis fil-prezzijiet Ċiniżi kien ta’ 11 % bejn l-2011 u l-2012, filwaqt li l-prezzijiet tal-Unjoni naqsu bi 8 % matul l-istess perjodu.
(242)
Minkejja d-differenza kbira bejn il-prezz medju tal-bejgħ ta’ unità tal-industrija tal-Unjoni u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi, kif spjegat fit-Taqsima D.4.2 hawn fuq, it-tnaqqis attwali abbażi ta’ tqabbil skont it-tip ta’ prodott kien ħafna inqas, jiġifieri bejn 10,6 % u 26,7 % matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Dan huwa minħabba li mhux it-tipi kollha ta’ prodotti li ġew prodotti mill-industrija tal-Unjoni kienu esportati mill-produtturi esportaturi Ċiniżi fil-kampjun.
(243)
Wara l-iżvelar, il-GTĊ argumenta li l-Kummissjoni ma ħaditx inkunsiderazzjoni d-differenza bejn it-tipi ta’ prodotti esportati mill-produtturi esportaturi Ċiniżi u dawk mibjugħa mill-produtturi tal-Unjoni meta evalwat il-prezzijiet medji Ċiniżi. Il-fatt li ssemmiet il-kwistjoni li kien hemm differenza kbira bejn il-prezz medju ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u l-prezz medju ta’ bejgħ tal-produtturi esportaturi Ċiniżi allegatament wassal għal preżentazzjoni mgħawġa tal-fatti minħabba d-differenza bejn il-prezzijiet ta’ bejgħ tal-Unjoni u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi.
(244)
Kif indikat hawn fuq, il-Kummissjoni għamlet paragun dettaljat għal kull tip ta’ prodott għall-iskop ta’ twaqqigħ fil-prezz li huwa mingħajr dubju parti mill-analiżi tad-dannu. Flimkien ma’ dan, hija indikat b’mod ċar il-kawża tad-differenzi: il-fatt li mhux it-tipi ta’ prodotti kollha prodotti mill-industrija tal-Unjoni ġew prodotti minn produtturi esportaturi Ċiniżi. Konsegwentement, ma jistax jiġi sostnut li l-Kummissjoni għamlet preżentazzjoni qarrieqa u mgħawġa tal-fatti.
(245)
Il-kost tal-produzzjoni għal kull unità żdied b’aktar minn 10 % bejn l-2011 u l-PI, filwaqt li baqa’ relattivament stabbli bejn l-2010 u l-2011. Il-kost tal-produzzjoni ġeneralment isegwi x-xejra tal-prezz tal-bejgħ bejn l-2009 u l-PI. Iż-żieda fil-kost tal-produzzjoni għal kull unità fl-2012 kienet minħabba t-tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni.
(246)
Il-GTĊ ddikjara wkoll li t-tnaqqis fil-prezz medju ta’ bejgħ għal kull unità matul il-perjodu kkunsidrat ġie kkawżat, fost l-oħrajn mill-effiċjenzi fil-produzzjoni miksuba. Barra minn hekk, iż-żieda fil-kost tal-produzzjoni għal kull unità fl-2012 ma kinitx probabbilment ikkawżata mit-tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni iżda miż-żieda fil-kapaċità tal-produzzjoni.
(247)
Tabilħaqq, it-titjib fl-effiċjenza matul il-perjodu 2009-2011 naqqas il-kost tal-produzzjoni għal kull unità u b’hekk ikkontribwixxa għat-tnaqqis fil-prezz tal-bejgħ għal kull unità. Madankollu, il-Kummissjoni stabbiliet li matul il-PI il-livell tal-prezz medju tal-bejgħ niżel ħafna anqas mill-kost medju tal-produzzjoni għal kull unità, u b’hekk kopra biss 88 % ta’ dan tal-aħħar. Fl-istess ħin, iż-żieda tal-kapaċità ta’ produzzjoni tal-kumpaniji fil-kampjun ma setgħatx ikkawżat iż-żieda fil-kost għal kull unità tal-produzzjoni tagħhom. Il-kapaċità tal-produzzjoni tagħhom żdiedet biss bi 2,6 % bejn l-2011 u l-2012, filwaqt li l-kost medju ta’ produzzjoni għal kull unità żdied b’10,6 % matul l-istess perjodu. Għaldaqstant, dawn l-allegazzjonijiet ma ntlaqgħux.
7.2. Il-kostijiet lavorattivi
(248)
Il-kostijiet lavorattivi medji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 8
Kostijiet lavorattivi medji għal kull impjegat
2009
2010
2011
PI
Kostijiet medji għal kull impjegat (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indiċi 2009
100
98
107
112
Indiċi 2010
102
100
109
114
Sors: it-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni.
(249)
Bejn l-2009 u l-PI, il-kostijiet lavorattivi medji għal kull impjegat komplew jiżdiedu, u b’kollox żdiedu bi 12 %. Madankollu kien hemm żieda kbira ta’ 4,8 % bejn l-2011 u l-PI. Iż-żieda ġenerali tal-ispejjeż lavorattivi tista’ tiġi spjegata parzjalment permezz tal-ispejjeż imġarrba minn uħud mill-produtturi tal-Unjoni marbuta mal-fabbriki wieqfa bejn l-2011 u l-IP, jiġifieri l-ħtieġa li l-impjegati jitħallsu minkejja li huma f’dak il-waqt ma kinux qed jaħdmu.
7.3. Inventarji
(250)
Il-livelli tal-ħażniet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 9
Inventarji
2009
2010
2011
PI
L-istokks tal-għeluq (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indiċi 2009
100
122
108
115
Indiċi 2010
82
100
88
95
Sors: it-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni.
(251)
Il-ħażniet żdiedu b’7,3 % bejn l-2011 u l-PI u bi 15 % bejn l-2009 u l-PI, filwaqt li niżlu bi 11,6 % bejn l-2010 u l-2011.
(252)
Wara l-iżvelar, il-GTĊ sostna li x-xejriet fl-istokks huma irrilevanti peress li ż-żieda tagħhom f’termini assoluti u relattivi kienet baxxa ħafna.
(253)
Minħabba l-iżviluppi fil-prezzijiet, mhuwiex razzjonali għal produttur li jżomm ħażniet kbar, minħabba li l-valur tagħhom jonqos b’mod mgħaġġel. Il-produtturi tal-Unjoni għalhekk ikunu mistennija jżommu ħażniet limitati għall-prodott simili. Għalhekk, iż-żieda fil-ħażniet tal-prodott simili bejn l-2011 u l-PI, għalkemm pjuttost limitata, hija indikatur rilevanti biex jiġi stabbilit jekk l-industrija tal-Unjoni ġarrbitx dannu materjali. Il-volum għoli ta’ stokkijiet f’termini assoluti fl-2010 għandu jitqies fl-isfond li l-bejgħ kien ferm ogħla f’dik is-sena milli fil-PI.
7.4. Il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li jiżdied il-kapital.
(254)
Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 10
Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redittu fuq l-investimenti
2009
2010
2011
PI
Profitabbiltà
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indiċi 2009
100
241
240
129
Indiċi 2010
- 244
100
99
- 174
Fluss tal-flus (EUR 1 000 )
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indiċi 2009
100
337
355
229
Indiċi 2010
-73
100
113
21
Investimenti (EUR 1 000 )
46 087
18 230
7 633
10 712
Indiċi 2009
100
40
17
23
Indiċi 2010
253
100
42
59
Redditu fuq l-investimenti
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indiċi 2009
100
339
393
66
Indiċi 2010
-72
100
139
- 120
Sors: it-tweġibiet għall-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni.
(255)
Il-profittabilità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienet stabbilita billi l-profitt nett qabel it-taxxa tal-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni ġie espress bħala perċentwal tal-fatturat ta’ dak il-bejgħ.
(256)
Fl-2009 ħafna mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun ġarrbu telf li, kif spjegat fit-Taqsima D.7, kien prinċipalment minħabba li bdew il-produzzjoni tagħhom tal-prodott simili f’dak iż-żmien. Fl-2010 l-profitt medju kien diġà ta’ 8,31 %. Sussegwentement il-profitt naqas bi ftit fl-2011 meta l-importazzjonijiet sussidjati bdew jiżdiedu. Fl-aħħar nett, l-industrija sofriet telfiet sinifikanti matul il-PI, jiġifieri tnaqqis b’276,6 % meta mqabbel mal-2011.
(257)
Ix-xejra tal-fluss tal-flus nett, li hija l-abbiltà tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun li jiffinanzjaw l-attivitajiet tagħhom huma stess, waqgħet b’mod sinifikanti b’81 % bejn l-2011 u l-PI. Hija kienet qed tiżdied progressivament mill-2010 u b’mod ġenerali żdiedet matul il-perjodu kkunsidrat.
(258)
Ir-redditu fuq l-investimenti kien espress bħala l-profitt f’perċentwali tal-valur kontabilistiku nett tal-investimenti.
(259)
It-Tabella 10 turi li wara l-fażi ta’ bidu fl-2009 meta l-industrija għamlet investimenti kbar fil-prodott simili, l-investimenti naqsu b’mod kostanti bejn l-2009 u l-2011 u mbagħad żdiedu fil-PI. Madankollu, l-investimenti baqgħu f’livell baxx fil-PI meta mqabbla mal-livelli tal-2009. L-investimenti li saru fil-PI kienu marbutin prinċipalment mar-R&Ż kif ukoll mat-titjib u l-manteniment tat-teknoloġija u l-proċessi tal-produzzjoni sabiex tittejjeb l-effiċjenza. B’mod partikolari, l-industrija investiet f’tipi ġodda ta’ prodotti li mhumiex importati mir-RPĊ matul l-istess perjodu u li huma intensivi fir-riċerka u l-innovazzjoni.
(260)
B’kuntrast ma’ dan, ir-redditu fuq l-investimenti naqas b’34 % bejn l-2009 u l-2012. Madankollu, huwa żdied b’mod kostanti qabel il-PI, jiġifieri fi kliem ieħor, żdied b’293 % bejn l-2009 u l-2011, iżda naqas b’186 % matul il-PI meta mqabbel mal-2011. It-tnaqqis fl-2012 huwa konsegwenza loġika tal-fatt li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet telf matul il-PI.
(261)
Fir-rigward tal-kapaċità li jiżdied il-kapital, instab li kien hemm deterjorament kostanti fil-ħila tal-industrija tal-Unjoni li tiġġenera flus għall-prodott simili u, konsegwentement, kien hemm indeboliment fis-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni.
8. Konklużjoni dwar id-dannu
(262)
L-analiżi tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni turi xejra ’l isfel ċara ta’ ħafna mill-indikaturi tad-dannu. Fl-isfond ta’ żieda ġenerali fil-konsum, il-produzzjoni globali żdiedet matul il-perjodu kkunsidrat. Għalkemm il-volum tal-bejgħ żdied, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas fil-perjodu kkunsidrat minħabba ż-żieda akbar fil-konsum matul il-perjodu kkunsidrat. Il-prezz medju tal-bejgħ naqas b’mod qawwi matul il-perjodu kkunsidrat, u affettwa b’mod negattiv l-indikaturi kollha tal-prestazzjoni finanzjarja bħall-profittabilità, il-fluss tal-flus, ir-redditu fuq l-investimenti u l-kapaċità li jiżdied il-kapital.
(263)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum tal-bejgħ globali tal-industrija tal-Unjoni żdied. Madankollu, iż-żieda fil-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kienet akkumpanjata minn tnaqqis sinifikanti fil-prezz medju tal-bejgħ, kif ukoll fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni.
(264)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, l-investigazzjoni kkonfermat b’mod partikolari l-fatt li l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni huma aktar baxxi mill-kostijiet tal-produzzjoni matul il-PI, u b’hekk għandhom effett negattiv fuq il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni, li laħqet livelli negattivi sinifikanti matul il-PI.
(265)
Madankollu, il-kapaċità żviluppat b’mod pożittiv bejn l-2009 u l-PI. Barra minn hekk, għalkemm l-investimenti naqsu bejn l-2009 u l-PI, dawn żdiedu bejn l-2011 u l-PI. Dan huwa minħabba li, kif spjegat fit-Taqsima D.7.4 hawn fuq, il-kumpaniji fil-kampjun komplew jinvestu fil-prodott simili billi, fost affarijiet oħra, jikkonċentraw fuq tipi ta’ prodotti f’niċeċ tas-suq fejn għad ma hemm l-ebda esportazzjoni ta’ tipi ta’ prodott partikolari mill-pajjiż ikkonċernat u li huma intensivi fir-riċerka u l-innovazzjoni. Fl-istess ħin, huwa evidenti li l-industrija tal-Unjoni teħtieġ ukoll li tkun kapaċi tipproduċi u tbigħ il-volumi għoljin ta’ tipi ta’ prodotti aktar bażiċi (li bħalissa huma f’kompetizzjoni mal-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ) sabiex inaqqsu l-kostijiet fissi u jiksbu ekonomiji ta’ skala.
(266)
Wara l-iżvelar, il-GTĊ sostna li hemm inkonsistenza fil-valutazzjoni tal-Kummissjoni billi sostniet li l-investimenti kienu prinċipalment fir-R&Ż filwaqt li argumentat ukoll li l-kapaċità żdiedet fl-PI b’antiċipazzjoni taż-żieda fid-domanda. Dawn l-istqarriiet mhumiex inkonsistenti iżda komplementari: l-investimenti fit-tipi l-ġodda tal-prodotti matul l-istess perjodu inevitabbilment iwasslu għaż-żieda fil-kapaċità Barra minn hekk, minkejja li dawn l-investimenti tabilħaqq iżidu l-kostijiet tal-industrija tal-Unjoni, huma wkoll indikatur importanti li l-industrija qed tagħmel l-almu tagħha biex tibqa’ kompetittiva.
(267)
Għaldaqstant, jista’ jiġi konkluż li l-industrija tal-Unjoni mhux biss ġarrbet dannu materjali matul il-PI, iżda wkoll fittxet b’mod attiv mezzi biex tnaqqas l-espożizzjoni tagħha għall-importazzjonijiet sussidjati tal-prodott ikkonċernat permezz tal-iżvilupp ta’ prodotti innovattivi li għadhom mhumiex importati mill-pajjiż ikkonċernat.
(268)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal aktar ’il fuq, qed jiġi konkluż li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 8(5) tar-Regolament bażiku.
E. KAWŻALITÀ
(269)
Skont l-Artikolu 8(6) u (7) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-importazzjonijiet sussidjati mill-pajjiż ikkonċernat ikkawżawx dannu lill-industrija tal-Unjoni sa livell li jista’ jitqies materjali. Ġew eżaminati wkoll fatturi magħrufa għajr l-importazzjonijiet sussidjati, li setgħu fl-istess ħin ikkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni biex ikun żgurat li d-dannu possibbli kkawżat minn dawn il-fatturi l-oħra ma ġiex attribwit lill-importazzjonijet sussidjati.
1. Effett tal-importazzjonijiet sussidjati
(270)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet sussidjati żdiedu matul il-perjodu kkunsidrat, u żiedu l-volumi tagħhom b’596 % u s-sehem mis-suq tagħhom bi 366 %. Għalhekk, ġie kkonfermat li kemm il-volum kif ukoll is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet għall-prodott ikkonċernat żdiedu b’mod konsiderevoli matul il-perjodu kkunsidrat. Kien hemm koinċidenza ċara fiż-żmien bejn iż-żieda fl-importazzjonijiet sussidjati u t-telf tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni. Fi kliem ieħor: l-importazzjonijiet kibru aktar malajr mis-suq tal-Unjoni u l-produtturi tal-Unjoni tilfqu s-sehem mis-suq minħabba l-importazzjonijiet sussidjati Ċiniżi. L-investigazzjoni stabbilixxiet ukoll li, kif stipulat fit-Taqsima D.4.2 hawn fuq, l-importazzjonijiet sussidjati waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
(271)
L-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet tal-importazzjonijiet sussidjati naqsu b’27,2 % matul il-perjodu kkunsidrat u wassal għal differenzi saħansitra ogħla bejn il-prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni u dawk tal-produtturi esportaturi. Fl-isfond ta’ din il-pressjoni sinifikanti tal-prezzijiet, l-industrija tal-Unjoni għamlet sforzi konsiderevoli biex tnaqqas il-kostijiet tal-produzzjoni tagħha. Minkejja dawn l-isforzi, il-livell baxx ħafna tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi ġiegħel lill-industrija tal-Unjoni tkompli tnaqqas il-prezz tal-bejgħ tagħha għal livelli mhux profittabbli. Wara l-fażi tal-bidu fl-2009, il-produtturi tal-Unjoni kisbu livelli ta’ profitt stabbli fl-2010 u l-2011. Matul il-PI, madankollu, il-produtturi tal-Unjoni rreġistraw telfiet sinifikanti.
(272)
Wara l-iżvelar, bosta partijiet interessati kkontestaw il-konklużjoni tal-Kummissjoni li teżisti rabta kawżali bejn id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet ssusidjati mir-RPĊ. Huma sostnew li ma hemm l-ebda koinċidenza fiż-żmien bejn id-dannu u ż-żieda fl-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat. Dan huwa minħabba li bejn l-2009 u l-2011, l-importazzjonijiet Ċiniżi żdiedu b’mod sinifikanti. Barra minn hekk, il-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi fl-2011 kien ta’ EUR 4,96/m2, ammont qrib dak tal-2012 (EUR 4,38/m2).
(273)
L-istess partijiet sostnew li l-konklużjoni li d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni għandha tiġi attribwita lill-importazzjonijiet Ċiniżi fl-2012 tmur kontra s-sejbiet tagħha li l-importazzjonijiet Ċiniżi allegatament ma kellhom l-ebda impatt negattiv fis-sena ta’ qabel, għalkemm il-prezz medju tal-importazzjonijiet kien simili ħafna.
(274)
Il-partijiet sostnew ukoll li l-koinċidenza fiż-żmien bejn id-dannu materjali mġarrab u l-importazzjonijiet Ċiniżi sussidjati ma tistax tiġi evalwata fuq il-bażi tal-perjodu kollu kkunsidrat mill-2009 sa tmiem il-PI, mingħajr ma jittieħed kont tax-xejriet li jintervjenu u li ġew osservati matul dan il-perjodu.
(275)
Mill-bidu tal-perjodu meqjus sa tmiem il-PI, l-importazzjonijiet telgħu b’596 %, b’żieda ta’ 321 % fis-sehem tas-suq tagħhom. Il-prezzijiet tal-importazzjoni naqsu b’27,2 % matul il-perjodu meqjus.
(276)
Huwa korrett li l-marġni ta’ profitt tal-industrija tal-Unjoni fl-2011 kien biss ftit iktar baxx minn dak tal-2010, minkejja ż-żieda qawwija tal-importazzjonijiet mir-RPĊ diġà fl-2011. Madankollu matul l-2011 il-konsum tal-Unjoni ta’ ħġieġ solari żdied b’mod sinifikanti, jiġifieri b’20,4 % bejn l-2010 u l-2011, filwaqt li l-importazzjonijiet mir-RPĊ żdiedu b’150 % matul l-istess perjodu. Fil-PI, filwaqt li l-konsum naqas bi ftit aktar minn 19 %, il-volum ta’ importazzjonijiet Ċiniżi kompla żdied b’aktar minn 35 %. Dan juri biċ-ċar il-koinċidenza fiż-żmien bejn id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni fil-PI u ż-żieda qawwija ta’ importazzjonijiet Ċiniżi sussidjati. Ukoll, loġikament jeħtieġ xi ftit taż-żmien qabel xi wħud mill-effetti negattivi tal-importazzjonijiet sussidjati miżjuda jinħassu mill-produtturi tal-Unjoni (pereżempju telf ta’ klijenti, it-telf imġarrab, it-tnaqqis tar-redditu fuq l-investimenti u l-fluss tal-flus, eċċ.). Għaldaqstant id-dikjarazzjoni ma ntlaqgħetx.
(277)
Il-Kummissjoni analizzat ukoll xejriet ta’ intervent matul il-perjodu kkunsidrat. Il-fatt li tabilħaqq fl-2011, l-industrija tal-Unjoni kienet għadha qed tagħmel profitt, anki jekk l-importazzjonijiet Ċiniżi diġà żdiedu f’dik is-sena, ma jaffettwax il-konklużjoni li fil-PI kien hemm koinċidenza fiż-żmien bejn id-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni u ż-żieda kontinwa fl-importazzjonijiet Ċiniżi.
(278)
Fil-PI, waqt li l-konsum naqas bi ftit aktar minn 19 %, il-produtturi esportaturi Ċiniżi:
(a)
żiedu s-sehem mis-suq tagħhom bi 12,4 punti perċentwali meta mqabbel mal-2011 filwaqt li s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 12,3 punti perċentwali;
(b)
żiedu l-volumi fl-importazzjonijiet Ċiniżi b’aktar minn 35 % kontra tnaqqis ta’ 32 % fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni; u
(c)
komplew nnaqqsu l-prezzijiet diġà baxxi ta’ esportazzjoni tagħhom b’aktar minn 10 % u waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’sa 26,7 % u b’hekk ikkontribwixxew għat-telfiet imġarrba mill-industrija tal-Unjoni fil-PI.
(279)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni proviżorjament ikkonkludiet li l-preżenza ta’ importazzjonijiet sussidjati u ż-żieda tas-sehem mis-suq tagħhom bi prezzijiet li konsistentement naqqsu dawk tal-industrija tal-Unjoni kkawżaw id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
2. Effetti ta’ fatturi oħra
2.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
(280)
Il-volum ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn żviluppa kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 11
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi (1 000 m2)
Pajjiżi terzi
2009
2010
2011
PI
Volum (m2)
700
886
1 287
1 023
Indiċi
100
127
184
146
Sehem mis-suq
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Indiċi
100
74
90
88
Prezz medju EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Indiċi
100
96
91
80
Sors: Glass for Europe u l-ilmentatur.
(281)
Il-volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra matul il-perjodu kkunsidrat żdied b’46 %, b’konformità maż-żieda fil-konsum tal-Unjoni. Is-sehem mis-suq tagħhom naqas ftit matul il-PI meta mqabbel mal-2011 (3,7 %) iżda b’mod ġenerali baqa’ stabbli matul il-perjodu kkunsidrat. It-Turkija hija t-tieni l-akbar esportatur wara r-RPĊ, segwit mill-Indja.
(282)
L-informazzjoni disponibbli fir-rigward tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi kollha turi li l-prezz medju tal-importazzjonijiet kien ogħla mill-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi. Dan huwa validu wkoll għal prezz għal kull unità għal kull tip partikolari tal-prodott ikkonċernat. Min-naħa l-oħra, il-prezz medju tal-importazzjonijiet tal-pajjiżi terzi kien simili jew ogħla mill-prezz medju tal-industrija tal-Unjoni.
(283)
Fid-dawl tal-volumi tal-importazzjonijiet ġenerali baxxi u l-ishma mis-suq minn pajjiżi terzi kif ukoll il-livelli tal-prezzijiet tagħhom, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi ma setgħux jiksru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
2.2. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(284)
Il-volum tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppa kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 12
Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
2009
2010
2011
PI
Valur tal-bejgħ tal-esportazzjonijiet (EUR 1 000 )
19 313
19 814
27 419
7 001
Indiċi
100
103
142
36
Volum tal-bejgħ tal-esportazzjonijiet (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indiċi
100
117
185
52
Prezz medju (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indiċi
100
87
77
70
Sors: it-tweġibiet għall-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni.
(285)
Il-bejgħ tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żdied bejn l-2009 u l-2011, iżda waqa’ f’salt matul il-PI b’74 % fil-valur u b’71,9 % fil-volum. Fuq il-bażi tat-tweġibiet tal-esportaturi Ċiniżi fil-kampjun, dan jidher li huwa probabbilment minħabba l-prezzijiet baxxi ħafna tal-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn id-destinazzjonijiet prinċipali ta’ esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni (jiġifieri l-Istati Uniti, il-Kanada).
(286)
Il-bejgħ tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kien jikkostitwixxi 20 % tal-bejgħ totali tagħhom fil-volum fl-2009 (fil-fażi ta’ bidu), 11 % matul l-2010 u 14 % biss matul is-sena kruċjali tal-2011. L-2012 wriet tnaqqis ulterjuri għal 5 %.
(287)
Is-suq tal-Unjoni, peress li huwa wieħed mill-ikbar fid-dinja, huwa s-suq ewlieni għall-industrija tal-Unjoni u mhux għas-swieq ta’ pajjiżi terzi. Barra minn hekk, il-fatt li l-ħġieġ solari huwa relattivament tqil u fraġli jfisser spejjeż addizzjonali meta ttrasportat fuq distanza (minħabba ksur u korrużjoni). L-investigazzjoni kkonfermat ukoll li l-prestazzjoni tal-esportazzjoni mnaqqsa hija prinċipalment minħabba l-kompetizzjoni ma’ esportazzjonijiet Ċiniżi bi prezzijiet baxxi wkoll fis-swieq ta’ pajjiżi terzi. Għaldaqstant, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li l-prestazzjoni deterjorata tal-esportazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun tikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(288)
Wara l-iżvelar, diversi partijiet ikkontestaw is-sejbiet tal-Kummissjoni li t-tnaqqis tal-bejgħ tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun matul il-PI kien probabbilment minħabba prezzijiet baxxi ħafna tal-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn destinazzjonijiet ewlenin tal-industrija tal-Unjoni ta’ esportazzjonijiet (jiġifieri l-Istati Uniti, il-Kanada). Huma qiesu li din il-konklużjoni mhijiex ġustifikata billi l-esportazzjonijiet Ċiniżi kienu preżenti wkoll fl-2011 u għalhekk ma hemm l-ebda raġuni għalfejn l-impatt għandu jkunu seħħ biss fl-2012. Dawn kienu wkoll tal-fehma li r-raġuni vera għall-bejgħ ta’ esportazzjonijiet baxx tagħhom kien il-fatt li l-industrija tal-Unjoni ma kinitx kompetittiva u, meta l-prezzijiet tas-suq dinji naqas, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibqa’ kompetittiva. Konsegwentement, il-partijiet sostnew li l-waqgħa fil-bejgħ tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-PI kompliet tikkontribwixxi għad-dannu mġarrab.
(289)
Il-Kummissjoni tirrifjuta dawn l-argumenti għar-raġunijiet li ġejjin. Is-suq tal-Unjoni xorta jibqa’ l-akbar suq għal l-industrija tal-Unjoni u mhux is-swieq ta’ pajjiżi terzi. Barra minn hekk, l-ispejjeż addizzjonali mġarrba meta trasportati fuq distanza (minħabba ksur u korrużjoni) jista’ jiġi kkumpensat biss, jekk il-livell tal-prezz f’pajjiżi terzi huwa għoli biżżejjed. Dan ma jidhirx li huwa l-każ. Fuq il-bażi tal-informazzjoni għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni mit-tweġibiet tal-kwestjonarju tal-produtturi esportaturi fil-kampjun, il-prezzijiet tal-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn id-destinazzjonijiet ewlenin tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienu tabilħaqq baxx ħafna u komplew jonqsu matul il-PI meta mqabbla mal-2011. Dan juri li t-tnaqqis fil-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni huwa prinċipalment minħabba l-esportazzjonijiet Ċiniżi bi prezzijiet dejjem aktar baxxi, anki fis-swieq ta’ pajjiżi terzi kif ikkonfermat matul l-investigazzjoni.
(290)
L-istess partijiet sostnew ukoll li l-investigazzjoni kkonċernat is-suq tal-Unjoni u ma vvalutat l-ebda prezzijiet inġusti allegati fis-swieq ta’ pajjiżi terzi.
(291)
Barra minn hekk, is-sejbiet tal-istituzzjonijiet tal-UE, anki jekk wieħed jassumi li dawn kienu korretti, allegatament attribwixxew dannu kkawżat minn fatturi oħra lill-importazzjonijiet sussidjati lejn l-Unjoni. Għalhekk l-esportazzjonijiet Ċiniżi bi prezzijiet allegatament baxxi jew sussidjati lejn pajjiżi terzi ma kinux l-importazzjonijiet sussidjati lejn l-UE u, bħala tali, kkwalifikaw bħala fattur ieħor, li l-effetti ta’ dannu tiegħu setgħux jiġu attribwiti lill-importazzjonijiet sussidjati.
(292)
Il-Kummissjoni ma laqgħetx dan l-argument. Hija ma investigatx jekk il-prezzijiet tal-importazzjonijiet tar-RPĊ lejn pajjiżi terzi humiex l-oġġett ta’ dumping u/jew sussidjati. Huwa sempliċiment stabbilit, abbażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi li kienu ppreżentati mill-produtturi esportaturi fil-kampjun, li dawk il-prezzijiet kienu qed jonqsu b’mod kostanti f’dawn l-aħħar snin.
(293)
Bl-istess mod, il-Kummissjoni analizzat it-tnaqqis fil-prezz tal-importazzjonijiet mir-RPĊ lejn pajjiżi terzi bħala fattur separat u ma attribwitux lill-importazzjonijiet sussidjati lejn l-Unjoni. Tabilħaqq, dan il-fatt kien użat biss bħala spjegazzjoni possibbli għall-esportazzjonijiet imnaqqsa tal-industrija tal-Unjoni lejn id-destinazzjonijiet prinċipali ta’ pajjiżi terzi tagħha fil-kuntest tal-fatt li dawn is-swieq ma kinux u qatt ma kienu s-swieq ewlenin għall-industrija tal-Unjoni. Anki fil-qofol tagħha fis-snin 2010 u 2011, iktar minn 85 % tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni inbigħu fis-suq tal-Unjoni.
(294)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-prestazzjoni deterjorata tal-esportazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun ma tistax tkisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
2.3. L-iżvilupp tal-konsum u l-kapaċità
(295)
Kif intqal fit-Taqsima D.3 hawn fuq, il-konsum tal-Unjoni żdied bejn l-2009 u l-PI b’65 %. Huwa laħaq il-qofol tiegħu fl-2011 meta żdied b’105 % meta mqabbel mal-2009. Madankollu, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika bis-sħiħ minn din iż-żieda fil-konsum. Il-bejgħ globali tagħha żdied b’mod sinifikanti sal-2011, iżda żdied aktar bil-mod milli fis-suq. Il-bejgħ imbagħad naqas ukoll f’termini ġenerali matul il-PI. Is-sehem mis-suq tagħha naqas b’mod kostanti matul il-perjodu kkunsidrat u laħaq tnaqqis ta’ 25,7 % matul il-PI meta mqabbel mal-2009 (-15,8 % meta mqabbel mal-2011). Min-naħa l-oħra, kemm is-sehem mis-suq Ċiniż kif ukoll il-volum tal-bejgħ żdied b’mod sinifikanti, anki meta l-konsum naqas bejn l-2011 u l-PI, u rriżulta f’żieda ta’ 68,4 % bejn l-2011 u l-PI u żieda globali ta’ 321 % matul il-perjodu kollu. Iż-żieda fl-importazzjonijiet Ċiniżi kienet ta’ 596 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(296)
Billi l-konsum tal-Unjoni żdied fil-perjodu kkunsidrat, l-iżvilupp tiegħu huwa tali li jsaħħaħ ir-rabta kawżali bejn iż-żieda tal-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u mhuwiex fih innifisu kawża ta’ dannu għall-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, anki matul il-PI, meta l-konsum naqas, l-importazzjonijiet Ċiniżi sussidjati kienu kapaċi jkomplu jżidu s-sehem mis-suq tagħhom għad-detriment tal-industrija tal-Unjoni.
(297)
Wara l-iżvelar, bosta partijiet sostnew li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien minħabba t-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni. Dan huwa allegatament l-uniku fattur li deher li naqas għall-ewwel darba fl-2012 u li miegħu jista’ jintrabat raġevonalment id-dannu, filwaqt li l-importazzjonijiet Ċiniżi diġà bdew fl-2011, bi prezzijiet paragunabbli għal dawk tal-2012.
(298)
Fl-2012 il-konsum naqas meta mqabbel mas-snin ta’ qabel. Madankollu, l-analiżi tal-Kummissjoni tibda mill-bidu tal-perjodu fl-2009 meqjus sa tmiem il-PI u f’dan il-perjodu, il-konsum tal-Unjoni żdied globalment b’65 %. Matul il-perjodu meqjus, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’mod kostanti u b’mod konsiderevoli, jiġifieri b’25,7 % b’mod ġenerali, filwaqt li s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied bi 321 %. Iż-żieda fl-importazzjonijiet Ċiniżi kienet ta’ 596 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(299)
Barra minn hekk, fil-PI, il-konsum tal-Unjoni kien għadu f’livell komparabbli bħal fl-2010, filwaqt li, kif indikat fit-Tabella 10 ta’ hawn fuq, l-2010 kienet is-sena meta l-industrija tal-Unjoni kisbet qligħ raġonevoli. Għalhekk, it-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni matul il-PI, fih innifsu, ma setax wassal għat-telf imġarrab mill-industrija tal-Unjoni fil-PI. Barra minn hekk, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni niżel b’26,6 % bejn l-2010 u l-2012, filwaqt li s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied bi 318 % matul l-istess perjodu. Fl-aħħar nett, jekk il-waqgħa fil-konsum matul il-PI kien messha kkawżat id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni, hi kien messha wkoll affettwat l-importazzjonijiet Ċiniżi. Madankollu, jidher biċ-ċar li dan ma kienx il-każ. Għall-kuntrarju, matul il-PI, l-importazzjonijiet Ċiniżi żdiedu b’mod sinifikanti kemm fil-volum kif ukoll fis-sehem tas-suq.
(300)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet imsemmija hawn fuq, il-Kummissjoni ma tilqax din il-pretensjoni. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li t-tnaqqis fil-konsum fil-PI ma setax jikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(301)
Rigward il-kapaċità ta’ produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kif stabbilit fit-Tabella 4 ta’ hawn fuq, iż-żieda tagħha segwiet b’mod ċar ix-xejra fiż-żieda tal-konsum tal-Unjoni sa tmiem l-2011. L-investigazzjoni żvelat li r-raġuni ewlenija għaż-żieda tal-kapaċità ta’ produzzjoni bejn l-2011 u l-PI bi 12,5 % kienet id-dħul fis-suq tal-ħġieġ solari ta’ kumpanija waħda. Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-kumpaniji l-oħra kollha fis-suq naqset bi ftit matul l-istess perjodu. Konsegwentement, ix-xejra globali fl-iżvilupp tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni segwiet ix-xejra fil-konsum tal-Unjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-kapaċità ta’ produzzjoni għolja tal-industrija tal-Unjoni, li kienet diġà għolja fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat u li baqgħet għolja matul il-PI, ma setgħetx tikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(302)
Wara l-iżvelar, bosta partijiet argumentaw li l-Kummissjoni naqset milli tqis l-allegata kapaċità eċċessiva bħala kawża importanti ta’ dannu. Matul il-perjodu kkunsidrat iż-żieda fil-kapaċità ma kinitx allegatament ġustifikata miż-żieda fil-konsum billi l-industrija tal-Unjoni esperjenzat differenza enormi konstanti bejn il-kapaċità ta’ produzzjoni u l-konsum li fl-opinjoni tagħhom, mhijiex ekonomikament vijabbli. Barra minn hekk, huma sostnew ukoll li l-fatt li kien hemm parteċipant ġdid fis-suq bejn l-2011 u tmiem il-PI kkontribbwixxa għad-dannu soffrut billi żied il-kompetizzjoni domestika.
(303)
Il-partijiet sostnew ukoll li t-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni, il-kapaċità li dejjem qed tiżdied tal-produzzjoni, flimkien ma’ tnaqqis fil-bejgħ għall-esportazzjoni, rriżultaw f’rata baxxa ta’ utilizzazzjoni tal-kapaċità. Din ir-rata ta’ utilizzazzjoni baxxa kkawżat spejjeż fissi għoljin, li, fl-opinjoni tagħhom, kellha impatt qawwi ħafna fuq l-industrija tal-ħġieġ solari fl-Unjoni.
(304)
Il-Kummissjoni tosserva li l-livell tal-kapaċità tal-industrija sħiħa tal-Unjoni kienet konsistentement ogħla mill-konsum totali tal-Unjoni matul il-perjodu kollu kkunsidrat. Madankollu, dan ma waqqafx il-kumpaniji tal-industrija tal-Unjoni fil-kampjun milli jiksbu profitti matul is-sentejn ta’ qabel il-PI, filwaqt li ġġarrbu telfiet sinifikanti ta’ -4,5 % biss matul il-PI.
(305)
Barra minn hekk, il-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żdiedet biss b’4 % bejn l-2010 u l-2011 u bi 2,6 % bejn l-2011 u l-PI, li tirriżulta f’żieda ġenerali modesta ta’ 6,7 % bejn l-2010 u l-PI.
(306)
Konsegwentement, id-differenza bejn il-konsum u l-kapaċità kienet teżisti matul il-perjodu kollu meqjus u, anki jekk daqsxejn ogħla matul il-PI, ma tistax tispjega t-telfiet enormi imġarrba mill-kumpaniji fil-kampjun matul il-PI. B’konsegwenza ta’ dan, il-Kummissjoni ma tilqax l-allegazzjoni li l-livell tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni mhuwiex ekonomikament vijabbli.
(307)
Rigward l-argument li l-operatur il-ġdid fl-2012 ikkontribwixxa għad-dannu li sofriet l-industrija tal-Unjoni, il-Kummissjoni tosserva li dan l-operatur il-ġdid, għalkemm kien installa kapaċità għolja, kellu produzzjoni u volumi tal-bejgħ limitati ħafna, fil-medda ta’ 2 % tal-bejgħ totali fl-UE, matul il-PI. Bħala riżultat, id-dħul tiegħu kellu ftit li xejn impatt fuq il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni b’mod ġenerali, ħlief li dan għolla l-kapaċità ta’ din tal-aħħar kif ukoll id-dejta tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità b’mod sinifikanti. Tabilħaqq, mingħajr id-dejta ta’ din il-kumpanija, il-kapaċità tal-produtturi l-oħra kollha tal-Unjoni naqset bejn l-2011 u l-2012.
(308)
L-investigazzjoni lanqas ma kkonfermat li l-industrija tal-ħġieġ solari għandha impatt enormi mill-ispejjeż fissi. L-ispejjeż fissi medji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienu fil-firxa ta’ 25 %-35 % tal-ispejjeż totali ta’ produzzjoni matul il-PI. Matul is-snin preċedenti tal-2010 u l-2011, il-perċentwali ta’ spejjeż fissi kien kemxejn inqas, iżda xorta waħda fl-istess firxa. Dan juri biċ-ċar li l-kapaċità għolja fil-PI kellha ovvjament impatt fuq il-kost tal-produzzjoni, iżda l-impatt tagħha ma kienx sinifikanti u ma jistax jspjega t-telfiet għolja mġarrba fil-PI, b’mod partikolari, meta mqabbla mal-profitti miksuba matul is-snin ta’ qabel. Barra minn hekk, ir-rata tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun naqset meta mqabbla mas-snin preċedenti iżda kienet għadha fil-livell ta’ 65 % fil-PI.
(309)
Fl-aħħar nett, fl-analiżi tagħha, il-Kummissjoni qieset ukoll li l-kapaċità installata tista’ tiġi adattata għall-produzzjoni ta’ tipi oħra ta’ ħġieġ, li jaqgħu barra l-ambitu ta’ din l-investigazzjoni. Kif xieraq, ukoll minħabba dan l-element il-Kummissjoni ma taqbilx mal-parti interessata li l-kapaċità installata għolja mhijiex ekonomikament vijabbli.
(310)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni ma laqgħetx l-allegazzjonijiet imressqa mill-partijiet u tenniet li l-iżviluppi fil-konsum, il-kapaċità u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità matul il-perjodu kkunsidrat, analizzati kemm separatament kif ukoll kumulattivament, mhumiex tali li jiksru r-rabta kawżali bejn id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet sussidjati.
2.4. Xejriet fil-moduli solari
(311)
Skont l-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni (20), madwar 80-85 % tal-ħġieġ solari jsir għal produtturi tal-moduli solari (Moduli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin u moduli fotovoltajċi b’rita rqiqa), u madwar 15-20 % tal-bejgħ isir għal produturi ta’ kolletturi solari termali bi pjanċa ċatta li jipproduċu l-misħun. Konsegwentement, ix-xejriet osservati fil-moduli solari għandhom impatt importanti fuq il-konsum tal-ħġieġ solari.
(312)
Wara l-iżvelar, żewġ partijiet iddikjaraw li, minbarra l-iżvilupp fil-konsum tal-prodott ikkonċernat, id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat ukoll mit-tnaqqis fil-konsum ta’ moduli solari u mit-telf imġarrab minn din l-industrija fi tmiem l-2011/il-bidu tal-2012. L-impatt tad-diffikultà finanzjarja tal-produtturi tal-pannelli solari għas-suq tal-ħġieġ solari allegatament beda jidher fl-aħħar tal-2011 u fl-2012, minħabba ż-żmien meħtieġ bejn iż-żewġ każijiet.
(313)
Il-konsum tal-moduli solari żdied b’mod kostanti matul l-istess perjodu, jiġifieri bejn l-2009 u l-2012, u anki jekk kien hemm tnaqqis fl-2012, il-livell ta’ konsum baqa’ 221 % ogħla milli fl-2009 u 44 % ogħla milli fl-2010 (21). Barra minn hekk, ġie stabbilit li filwaqt li d-domanda għall-moduli fl-Unjoni kienet inizjalment ġenerata minn skemi ta’ appoġġ finanzjarju, prinċipalment it-tariffi garantiti (TG), ma setax jiġi konkluż li t-tnaqqis fit-TG (fi tmiem l-2011, fil-bidu tal-2012) kien kisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu (22). Dan kien minħabba li d-domanda għall-moduli solari baqgħet relattivament għolja matul l-istess perjodu 2009-12.
(314)
Konsegwentement, il-livell ta’ konsum ta’ moduli solari, u b’reazzjoni għal din id-domanda ta’ ħġieġ solari, baqa’ għoli matul il-perjodu kkunsidrat. It-tnaqqis żgħir tiegħu fl-2012 ma jistax jitqies waħdu bħala fattur tali li jikser ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ u d-dannu materjali mill-industrija tal-Unjoni.
(315)
Bl-istess mod, billi d-domanda għal moduli solari baqgħet relattivament għolja matul il-perjodu 2009-12 u d-domanda ta’ ħġieġ solari żdiedet b’65 % matul l-istess perjodu, l-impatt fuq il-konsum ta’ ħġieġ solari għad-deterjorament tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-moduli solari fi tmiem l-2011/il-bidu tal-2012 ma jistax jitqies waħdu bħala fattur tali li jikser ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet ta’ ħġieġ solari sussidjati mir-RPĊ u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(316)
Fid-dawl ta’ dan li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonferma li l-iżvilupp tal-konsum tal-moduli solari ma jistax jitqies waħdu bħala fattur tali li jikser ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u l-ħsara materjali mill-industrija tal-Unjoni.
3. Konklużjoni
(317)
L-investigazzjoni stabbiliet rabta kawżali bejn id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet isussidjati mir-RPĊ. Il-Kummissjoni analizzat kawżi oħra possibbli ta’ dannu, bħal pereżempju l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, it-tibdil fix-xejra tal-konsum u tal-kapaċità tal-produzzjoni jew is-sitwazzjoni tas-suq ta’ xi utenti tal-prodott ikkonċernat. L-ebda wieħed minnhom, analizzati kemm individwalment kif ukoll b’mod kumulattiv, ma nstab li huwa tali li jikser ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(318)
Abbażi tal-analiżi ta’ hawn fuq, li ddistingwiet u sseparat b’mod xieraq l-effetti tal-fatturi kollha magħrufa dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet sussidjati, qed jiġi konkluż li l-importazzjonijiet sussidjati mir-RPĊ kkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 8(6) tar-Regolament bażiku.
(319)
Diversi produtturi tal-ħġieġ solari tal-Unjoni ta’ wara l-PI ħabbru pubblikament il-waqfien tal-operazzjonijiet ta’ produzzjoni li kellu jittrasferixxi inevitabbilment il-kapaċità operattiva sinifikanti għal kapaċità mhux utilizzata. Dan ikompli jsaħħaħ ir-rabta kawżali stabbilita hawn fuq u juri l-effett devastanti li l-importazzjonijiet sussidjati għandhom fuq l-industrija tal-Unjoni.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
(320)
B’konformità mal-Artikolu 31 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni dwar is-sussidju dannuż, huwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri f’dan il-każ partikolari. L-analiżi tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tad-diversi interessi involuti kollha, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, l-importaturi, il-fornituri tal-materja prima u l-utenti tal-prodott ikkonċernat.
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(321)
L-industrija tal-Unjoni impjegat direttament madwar 860 persuna fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili matul il-PI. L-investigazzjoni stabbiliet li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali kkawżat mill-importazzjonijiet sussidjati mill-pajjiż ikkonċernat matul il-perjodu ta’ investigazzjoni. Xi produtturi tal-Unjoni diġà kienu mġiegħla jagħlqu l-faċilitajiet tal-produzzjoni tagħhom filwaqt li xi oħrajn iffaċċjaw insolvenza (23). Fin-nuqqas ta’ miżuri, huwa probabbli ħafna li jkun hemm deterjorament ulterjuri fis-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
(322)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ dazji antidumping proviżorji telimina l-effetti li jgħawwġu l-kummerċ tas-sussidju dannuż u tirrestawra l-kompetizzjoni effettiva fis-suq tal-Unjoni, li tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tallinja l-prezzijiet tal-prodott simili sabiex jirriflettu l-kostijiet tal-produzzjoni u b’hekk titjieb il-profittabilità tagħha. Jista’ jkun mistenni wkoll li l-impożizzjoni ta’ miżuri tippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tikseb lura għall-inqas parti mis-sehem mis-suq li tilfet matul il-perjodu kkunsidrat, b’impatt pożittiv fuq is-sitwazzjoni finanzjarja ġenerali tagħha.
(323)
Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni għandha tkun kapaċi jkollha aċċess aħjar għall-kapital u biex tinvesti aktar fir-R&Ż u fl-innovazzjoni fis-suq tal-ħġieġ solari.
(324)
Fl-aħħar nett, huwa probabbli li l-produtturi tal-Unjoni li kienu mġiegħla jwaqqfu l-produzzjoni b’reazzjoni għall-pressjoni tal-importazzjonijiet sussidjati Ċiniżi jkunu jistgħu jerġgħu jibdew l-attività tan-negozju tagħhom. B’mod ġenerali, f’dan ix-xenarju, mhux biss ikunu assigurati l-impjiegi eżistenti, iżda jkun hemm ukoll prospett raġonevoli għal aktar espansjoni fil-produzzjoni u żieda fl-impjiegi.
(325)
Jekk ma jiġux imposti miżuri, huwa mistenni aktar telf fis-sehem mis-suq li jwassal għal aktar deterjorament fil-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni. Dan ma jkunx sostenibbli fit-terminu qasir għal dak medju. B’konsegwenza ta’ dan, minbarra n-numru kbir ta’ produtturi tal-Unjoni li diġà kienu mġiegħla joħorġu mis-suq, produtturi oħra jistgħu jiffaċċjaw insolvenza li fit-terminu qasir għal dak medju twassal għall-għajbien probabbli tal-industrija tal-Unjoni bl-impatt sinifikanti li jkun hemm fuq l-impjiegi eżistenti.
(326)
Għaldaqstant ġie konkluż li l-impożizzjoni tad-dazji antisussidji jkunu fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
2. L-interess tal-importaturi u tan-negozjanti mhux relatati
(327)
Għaż-żewġ importaturi li kkooperaw, l-attività kummerċjali prinċipali kienet tikkonsisti fil-kummerċ tal-prodott ikkonċernat. It-tnejn li huma kienu ddiversifikaw is-sorsi tal-prodott ikkonċernat, jiġifieri ma kinux jixtru biss mir-RPĊ, iżda wkoll mill-Unjoni u minn pajjiżi terzi.
(328)
Tqajjem l-argument li l-impożizzjoni ta’ miżuri fuq il-prodott ikkonċernat taffettwa b’mod negattiv l-attività kummerċjali tal-importaturi. L-ewwel nett, l-impożizzjoni tad-dazji ma għandhiex twassal għall-eliminazzjoni tal-importazzjonijiet kollha mir-RPĊ. It-tieni, għalkemm wieħed jista’ jistenna li l-impożizzjoni tal-miżuri jista’ jkollha effett negattiv fuq is-sitwazzjoni finanzjarja tal-importaturi li jimpurtaw biss mir-RPĊ, fid-dawl tal-possibbiltà li jixtru minn pajjiżi terzi, l-importaturi jistgħu jkunu mistennija li jkunu flessibbli u jibdlu s-sorsi tal-provvista tagħhom jekk dan ikun meħtieġ.
(329)
Għaldaqstant ġie proviżorjament konkluż li l-impożizzjoni tal-miżuri fil-livell propost jista’ jkollha ċertu impatt negattiv fuq is-sitwazzjoni ta’ importaturi mhux relatati tal-prodott ikkonċernat, iżda li l-impatt tagħha jittaffa mill-fatt li l-importaturi u n-negozjanti jistgħu jużaw sorsi oħra ta’ provvista, kemm minn pajjiżi terzi kif ukoll mill-industrija tal-Unjoni li għandha l-kapaċità li żżid il-produzzjoni tagћha u f’kull każ tikkunsidra l-impatt pożittiv fuq partijiet oħra.
3. L-interess ta’ fornituri ta’ materja prima
(330)
L-ebda fornitur ta’ materja prima ma kkoopera fl-investigazzjoni. Fin-nuqqas ta’ dejta minn tali importaturi, ma kien hemm l-ebda evidenza li l-impożizzjoni ta’ miżuri tmur kontra l-interessi ta’ dawn il-partijiet.
4. L-interess tal-utenti
(331)
L-utenti kollha li wieġbu huma produtturi ta’ moduli solari u/jew kolletturi termali. Tliet utenti huma favur li jiġu imposti dazji antisussidji, bl-argument li l-produtturi tal-industrija tal-Unjoni jipproduċu ħġieġ solari ta’ kwalità aħjar li mhux dejjem jista’ jiġi fornut minn kumpaniji Ċiniżi. B’kuntrast ma’ dan, tliet utenti oħra kienu kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri antisussidji. Dawk l-utenti jistennew li l-impożizzjoni ta’ dazji antisussidji jkollha impatt negattiv fuq in-negozju tagħhom. Huma jistennew li ma jkunux jistgħu jgħaddu ż-żieda fil-prezzijiet lill-konsumaturi finali minħabba s-sitwazzjoni terribbli tal-industrija tal-moduli solari.
(332)
Skont l-informazzjoni mogħtija mill-utenti, il-ħġieġ solari jikkostitwixxi biss madwar 6-8 % tal-kostijiet totali ta’ moduli solari. Għaldaqstant, il-ħġieġ solari jikkostitwixxi biss parti limitata tal-kostijiet u tal-valur finali tal-moduli fotovoltajċi. Barra minn hekk, jista’ jiġi stmat li jekk jiġu imposti dazji antisussidji fuq il-ħġieġ solari importat mir-RPĊ, l-impatt fuq il-kostijiet totali tal-moduli solari għandu jkun inqas minn 1 %. Dan huwa l-aktar minħabba li l-utenti li kkooperaw jixtru kwantitajiet sinifikanti tal-ħġieġ solari mingħand il-produtturi tal-Unjoni.
(333)
Għaldaqstant, filwaqt li l-impożizzjoni possibbli ta’ dazji antisussidji x’aktarx iżżid kemxejn il-prezzijiet tal-input għall-moduli solari, meta mqabbla max-xenarju kontrofattwali mingħajr dazji, mhuwiex mistenni li din ikollha impatt negattiv sinifikanti fuq il-kostijiet u fuq il-prezzijiet finali tal-industrija tal-moduli solari tal-Unjoni.
(334)
Barra minn hekk, uħud mill-utenti diġà għandhom sorsi oħra ta’ provvista bħat-Turkija u l-Indja li ma jkunux influwenzati b’mod negattiv bl-impożizzjoni ta’ dazji antisussidji. Utenti oħra jista’ jaqilbu għal sorsi oħra ta’ provvista wkoll, jew minn pajjiżi terzi jew mill-industrija tal-Unjoni.
(335)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni ma laqgħetx l-argumenti mressqin minn xi utenti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri.
5. L-aspetti tal-kompetizzjoni
(336)
Importatur wieħed argumenta li billi ċerti produtturi tal-Unjoni pparteċipaw f’kartell dinji ta’ ħġieġ ċatt (il-ħġieġ solari huwa parti minnu) u kienu mmultati mill-Kummissjoni Ewropea fl-2007, huma qed jużaw għodda antisussidji bħala mezz biex jirkupraw it-telf li għamlu b’multi għall-kartell u telf fis-sehem mis-suq fl-Unjoni. Barra minn hekk, jekk l-aċċess għas-suq tal-Unjoni kellu jiġu ristrett permezz ta’ dazji antisussidji, se jkun hemm inċentivi aktar b’saħħithom għall-produtturi tal-Unjoni biex jidħlu f’kartell jew f’imġiba antikompetittiva oħra fir-rigward ta’ prodotti b’kapaċitajiet ta’ ingranaġġ b’volum baxx fl-Unjoni bħal prodotti għad-dar.
(337)
Dawn l-argumenti ma għandhomx jintlaqgħu. L-ewwel nett, il-Kummissjoni tosserva li l-kartell waqaf jaħdem fl-2007. Għaldaqstant, l-effetti tal-kartell fl-imgħoddi ma kellhom l-ebda impatt fuq l-industrija matul il-perjodu kkunsidrat. It-tieni, l-ebda wieħed mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun ma kien jagħmel parti minn kartell u l-ebda wieħed mill-produtturi attwali tal-Unjoni ma kellu l-ogħla volum ta’ bejgħ. It-tielet, l-impożizzjoni possibbli tad-dazji antisussidji mhijiex mistennija li jkollha impatt fuq l-imġiba kompetittiva tal-industrija tal-Unjoni billi, min-naħa l-waħda, mhux se tibdel l-istruttura tas-suq tal-Unjoni u, min-naħa l-oħra, il-kumpaniji għandhom dmir ġenerali li jirrispettaw ir-regoli applikabbli tal-Unjoni u dawk nazzjonali dwar il-kompetizzjoni, irrispettivament minn jekk jiġux imposti dazji jew le.
(338)
Importatur argumenta wkoll li l-impożizzjoni tad-dazji jkollha impatt negattiv fuq is-suq tal-Unjoni tal-kisi antirifless ta’ ħġieġ solari. Dan is-suq, identifikat mill-importatur bħala suq relatat, huwa allegatament iddominat mill-produtturi tal-Unjoni u l-impożizzjoni ta’ miżuri ssaħħaħ il-pożizzjoni tagħhom għad-detriment ta’ fornituri kompetituri ta’ kisi antirifless. Barra minn hekk, ġie ddikjarat li l-importaturi sabu diffikultajiet biex jiksbu ordnijiet mingħand il-produtturi tal-Unjoni jew li dawn l-ordnijiet jaslulhom f’perjodu ta’ żmien raġonevoli u bi prezzijiet raġonevoli.
(339)
L-ewwel nett, is-suq tal-kisi antirifless huwa parti mill-investigazzjoni u mhux suq relatat. L-investigazzjoni wriet li tabilħaqq il-produtturi tal-Unjoni matul il-PI xorta baqgħu kompetittivi f’dan is-suq niċċa minkejja l-prezzijiet relattivament ogħla li jieħdu peress li s-suq iqis il-prodotti miksija tagħhom bħala li għandhom vantaġġ ta’ kwalità. Madankollu ma ngħatat l-ebda evidenza li l-industrija tal-Unjoni ma kinitx se tkun kapaċi tissodisfa d-domanda ta’ żieda possibbli ta’ ħġieġ solari miksi antirifless. Gћaldaqstant l-argument ma għandux jintlaqa’.
(340)
Fir-rigward tal-pretensjonijiet li l-produtturi tal-Unjoni rrifjutaw li jipprovdu ordnijiet jew li jwasslu fil-ħin bi prezzijiet raġonevoli, huwa totalment f’idejn kull produttur li jagħżel l-istrateġija kummerċjali tiegħu sal-punt li t-tali produttur jew produtturi individwali ma jgawdux dominanza unika jew konġunta fis-suq relevanti. Hemm biżżejjed kompetizzjoni fis-suq tal-Unjoni biex il-fornituri jinbidlu u/jew jiddiversifikaw. Għaldaqstant dan l-argument lanqas ma għandu jintlaqa’.
6. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(341)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż li, fuq il-bażi ta’ apprezzament tal-interessi kollha varji meħuda kumplessivament, l-interess tal-industrija tal-Unjoni jsejjaħ għall-impożizzjoni ta’ miżuri definittivi fuq l-importazzjonijiet ta’ ħġieġ solari li joriġina mir-RPĊ.
G. MIŻURI KOMPENSATORJI
(342)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa fir-rigward tas-sussidju, tad-dannu, tal-kawżalità u tal-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri kompensatorji definittivi sabiex jiġi evitat iktar dannu kkaġunat lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet sussidjati.
1. Il-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(343)
Għall-fini tad-determinazzjoni tal-livell ta’ dawn il-miżuri, ittieħdu inkunsiderazzjoni l-marġnijiet ta’ sussidju li nstabu u l-ammont ta’ dazju neċessarju biex jiġi eliminat id-dannu mġarrab mill-produtturi tal-Unjoni, bla ma jinqabżu l-marġnijiet tas-sussidju li nstabu.
(344)
Meta ġie kkalkolat l-ammont tad-dazju neċessarju biex jitneħħew l-effetti tas-sussidju dannuż, tqies li kull miżura għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tkopri l-kostijiet ta’ produzzjoni tagħha u li tagħmel profitt qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn din l-industrija f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet sussidjati, fuq bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni.
(345)
Marġni ta’ qligħ ta’ 8,3 % ta’ fatturat jitqies bħala minimu xieraq li l-industrija tal-Unjoni setgħet stenniet li takkwista fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet sussidjati dannużi. Dan il-marġni ta’ profitt huwa bbażat fuq il-profitt medju miksub mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fl-2010 meta l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat kienu għadhom żgħar u għalhekk ma setgħux diġà jservu ta’ distorsjoni għall-kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni.
(346)
Fuq din il-bażi, ġie kkalkulat prezz mhux dannuż għall-industrija tal-Unjoni tal-prodott simili. Il-prezz mhux dannuż inkiseb billi ġie miżjud il-marġni ta’ profitt ta’ 8 % imsemmi hawn fuq, mal-kost tal-produzzjoni matul il-PI tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(347)
Iż-żieda meħtieġa fil-prezz imbagħad ġiet stabbilita fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-prezz tal-importazzjoni medju peżat tal-produtturi esportaturi fir-RPĊ fil-kampjun li kkooperaw, kif stabbilit għall-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz, aġġustat kif meħtieġ għall-kostijiet tal-importazzjoni u d-dazji doganali, mal-prezz medju peżat mhux dannuż tal-prodott simili mibjugħ mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fis-suq tal-Unjoni matul il-PI. Kull differenza li rriżultat minn dan it-tqabbil imbagħad ġiet espressa bħala perċentwal tal-valur CIF medju peżat tal-importazzjoni.
(348)
Wara l-iżvelar, waħda mill-partijiet ikkontestat il-marġni ta’ profitt użat bħala l-mira tal-profitt. Hija argumentat li l-Kummissjoni għandha tikkunsidra l-fatturi l-oħra kollha li affettwaw il-profitabbiltà fil-PI. Hija stqarret li l-mira ta’ profitt raġonevoli ma setgħetx tkun ogħla minn 5 %.
(349)
Il-Kummissjoni ma laqgħetx din il-pretensjoni għar-raġunijiet li ġejjin. Il-profitt fil-mira użat mhuwiex ibbażat fuq stima iżda fuq profitt attwali miksub mill-industrija tal-Unjoni qabel it-tfixkil tal-kompetizzjoni kkawżat minn importazzjonijiet sussidjati Ċiniżi. Il-Kummissjoni tikkunsidra dan bħala profitt raġonevoli, u qieset ukoll li s-sitwazzjoni fis-suq ma kinitx differenti b’mod sinifikanti meta mqabbla mal-PI, mingħajr ma jiġi kkunsidrat l-impatt tal-importazzjonijiet sussidjati Ċiniżi. Id-dikjarazzjoni tal-parti f’dan ir-rigward li l-konsum fl-2010 kien wisq ogħla minn dak fl-2012 hija fattwalment inkorretta. Kif indikat fit-Taqsima E.2.3 hawn fuq, il-konsum fl-2010 kien f’livell simili għal dak tal-2012. Barra minn hekk, fl-2010, l-industrija tal-Unjoni kienet qed tibni l-kapaċità fid-dawl taż-żieda qawwija mistennija fid-domanda, li affettwat b’mod negattiv il-profitt tagħha f’dik is-sena. Fl-aħħar nett, il-mira proposta ta’ profitt ta’ 5 % hija waħda arbitrarja peress li ma hi bbażata fuq l-ebda dejta jew kalkoli attwali u għalhekk ma ntlaqgħetx.
2. Miżuri
(350)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal, u f’konformità mal-Artikolu 15 tar-Regolament bażiku, għandu jiġi impost dazju kompensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ħġieġ solari li joriġina mir-RPĊ fil-livell ta’ marġni aktar baxxi tas-sussidju jew tad-dannu, skont ir-regola ta’ dazju anqas. F’dan il-każ, ir-rata tad-dazju għandha tiġi stabbilita kif xieraq fil-livell tal-marġnijiet ta’ sussidju li nstabu.
(351)
Minħabba r-rata għolja ta’ kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi Ċiniżi, id-dazju għall-“kumpaniji l-oħra kollha” ġie stabbilit fil-livell tal-ogħla dazju li għandu jiġi impost fuq il-kumpaniji fil-kampjun jew fuq dawk li kkooperaw fl-investigazzjoni. Id-dazju għall-“kumpaniji l-oħra kollha” se jiġi applikat għal dawk il-kumpaniji li ma kinux ikkooperaw fl-investigazzjoni.
(352)
Għall-kumpaniji Ċiniżi mhux fil-kampjun li kkooperaw u li huma elenkati fl-Anness, ir-rata ta’ dazju definittiva hija stabbilita bil-medja ponderata tar-rati tal-kumpaniji fil-kampjun.
(353)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati li bihom se jiġu imposti dawn id-dazji huma stabbiliti kif ġej:
Isem il-Kumpanija
Marġni ta’ sussidju
Marġni ta’ dannu
Dazju kompensatorju
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw elenkati fl-Anness I
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Il-miżuri kumpensatorji ta’ hawn fuq huma stabbiliti fil-forma ta’ dazji ad valorem, jiġifieri fi proporzjon mal-valur tal-importazzjoni.
(355)
Ir-rati ta’ dazju kompensatorju ta’ kumpanija individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet ta’ din l-investigazzjoni. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba matul din l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawk il-kumpaniji magħżula għall-kampjun, mal-medja tar-rati tad-dazju imposti fuqhom li qed jiġu applikati għall-kumpaniji li kkooperaw mhux magħżula għall-kampjun.
(356)
B’hekk, dawn ir-rati ta’ dazju (għall-kuntrarju tad-dazju madwar il-pajjiżi applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”) huma applikabbli b’mod esklussiv għall-importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-pajjiż ikkonċernat u prodotti mill-kumpaniji u b’hekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati prodotti minn xi kumpanija oħra mhux imsemmija b’mod speċifiku fl-Artikolu 1, inklużi entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija b’mod speċifiku, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u jkunu soġġetti għar-rata ta’ dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
(357)
Kull pretensjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ rata tad-dazju kumpensatorju ta’ kumpanija individwali (pereżempju wara tibdil f’isem l-entità jew wara t-twaqqif ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni minnufih bl-informazzjoni rilevanti kollha, b’mod partikolari kull tibdil fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, mal-bejgħ domestiku u mal-esportazzjoni assoċjat pereżempju, mat-tibdil tal-isem jew dak it-tibdil fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament għandu wara jiġi emendat skont dan bl-aġġornament tal-lista tal-kumpaniji li jkunu qegħdin jibbenefikaw mir-rati tad-dazju individwali.
(358)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju kompensatorju, il-livell ta’ dazju residwu ma għandux japplika biss għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx iżda anki għal dawk il-produtturi li ma kellhom l-ebda esportazzjoni lejn l-Unjoni matul il-PI, ħlief jekk ikunu ikkooperaw fl-investigazzjoni.
(359)
Wara l-iżvelar, l-ilmentatur argumenta li d-dazji ta’ antidumping u kompensatorji ad valorem ma kinux effettivi u talab lill-Kummissjoni timponi miżuri fil-forma ta’ prezz minimu ta’ importazzjoni (PMI). Barra minn hekk, bosta utenti proponew ukoll PMI. Ir-raġunijiet ippreżentati mill-partijiet u r-raġunijiet għalfejn il-Kummissjoni ma laqgħetx dawn it-talbiet huma stipulati fil-premessi minn 144 sa 168 tar-Regolament ta’ Implementazzjoni tal-Kummissjoni (UE) No 470/2014 (24) (ir-Regolament antidumping definittiv).
(360)
Wara l-iżvelar, it-tliet produtturi esportaturi fil-kampjun kif ukoll Henan Yuhua offrew impenji ta’ prezzijiet fil-forma ta’ PMI. Il-Kummissjoni ma laqgħetx l-impenji proposti għar-raġunijiet li jinsabu fil-premessi minn 172 sa 179 tar-Regolament antidumping definittiv.
(361)
Il-miżuri li għalihom hemm provvediment f’dan ir-Regolament huma konformi mal-opinjoni tal-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 25(1) tar-Regolament bażiku,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Qed jiġi impost dazju kompensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ħġieġ solari magħmul minn ħġieġ ċatt ittemprat bil-ġir tas-soda, b’kontenut tal-ħadid ta’ anqas minn 300 ppm, trażmittanza solari ta’ aktar minn 88 % (mkejla skont l-AM1,5 300-2 500 nm), reżistenza għas-sħana sa 250 °C (mkejla skont l-EN 12150), reżistenza għal xokkijiet termali ta’ Δ 150 K (imkejla skont l-EN 12150) u li jkollu saħħa mekkanika ta’ 90 N/mm2 jew aktar (mkejla skont l-EN 1288-3), li attwalment jaqa’ taħt il-kodiċi NM ex 7007 19 80 u li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina. Il-ħġieġ solari miksi (miski min-naħa waħda jew miż-żewġ naħat) jaqa’ taħt il-kodiċi TARIC 7007198019 u l-ħġieġ solari mhux miksi jaqa’ taħt il-kodiċi TARIC 7007198011.
2. Ir-rati tad-dazju kompensatorju applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji elenkati fit-tabella, jkunu kif ġej:
Kumpanija
Dazju kompensatorju
Kodiċi addizzjonali TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Kumpaniji oħra li kkooperaw elenkati fl-Anness I
12,4 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
17,1 %
B999
3. L-applikazzjoni tar-rati individwali tad-dazju kompensatorju speċifikati gћall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 tkun kundizzjonali mal-preżentazzjoni ta’ fattura kummerċjali valida lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri, li tkun konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness II. Jekk din il-fattura ma tiġix ippreżentata japplika d-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
Fejn kull produttur esportatur ġdid fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina jipprovdi biżżejjed evidenza lill-Kummissjoni li:
-
ma jkunx esporta lejn l-Unjoni l-prodott deskritt fl-Artikolu 1(1) matul il-perjodu ta’ investigazzjoni (l-1 ta’ Jannar 2012 sal-31 ta’ Diċembru 2012),
-
huwa mhux relatat mal-ebda wieħed mill-esportaturi jew produtturi fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina li huma soġġetti għall-miżuri imposti minn dan ir-Regolament,
-
huwa jkun effettivament esporta lejn l-Unjoni l-prodott ikkonċernat wara l-perjodu tal-investigazzjoni li fuqu huma bbażati l-miżuri, jew li jkun daħal f’obbligu kuntrattwali irrevokabbli sabiex jesporta kwantità sinifikanti lejn l-Unjoni,
l-artikolu 1(2) jista’ jiġi emendat billi jiżdied il-produttur esportatur ġdid mal-kumpaniji li kkooperaw li mhumiex inklużi fil-kampjun u għaldaqstant suġġetti għar-rata ta’ dazju medja ponderata ta’ 12,4 %.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-13 ta’ Mejju 2014.