PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 796/2012
ze dne 30. srpna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1136/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) ve výši 27,1 % a 47,4 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 26. dubna 2011 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo sdružení výrobců pákových mechanismů jménem tří výrobců v Unii (dále jen „žadatel“) představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby pákových mechanismů v Unii.
(3)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy, že by skončení platnosti opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existuje dostatek důkazů, oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 23. července 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu zahrnovalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž zástupce dotčené země.
(7)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(9)
Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR a dovozce, kteří nejsou ve spojení, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Jelikož se nepřihlásil žádný vyvážející výrobce v ČLR, který by Komisi poskytl informace uvedené v oznámení o zahájení řízení, a přihlásil se pouze jeden dovozce, který není ve spojení, neposkytl však Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, mělo se za to, že výběr vzorku není nutný.
(10)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze dvou společností z celkem šesti výrobců v Unii známých před zahájením řízení, které byly vybrány na základě jejich objemu prodeje a výroby dotčeného výrobku v roce 2010 a rovněž zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Proti navrhovanému vzorku nevznesla žádná zúčastněná strana námitky.
(11)
Komise zaslala dotazníky oběma výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozci, který se přihlásil, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od obou výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou uživatelů. Dovozce zmíněný v 9. bodě odůvodnění, který není ve spojení a který se přihlásil, neodpověděl na otázky pro výběr vzorku, ani neposkytl odpověď na dotazník.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itálie
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovinsko
b)
uživatel
-
HIT OFFICE spol. s r. o. Teplice, Česká republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek v původním nařízení, a to pákové mechanismy obvykle používané pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050) (dále jen „dotčený výrobek“), pocházející z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů. Pro účely tohoto šetření nejsou do definice dotčeného výrobku zahrnuty mechanismy kroužkových pořadačů zařazené do téhož kódu KN.
(15)
Toto přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a výrobek vyráběný v Unii výrobci v Unii stejné základní technické a fyzické vlastnosti a stejné užití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. Předběžné poznámky
(17)
Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, při šetření nespolupracoval žádný ze známých čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni při zahájení řízení. Čínské orgány byly vyrozuměny o této skutečnosti a rovněž o možném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřily. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(18)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela proto zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, která jsou uvedena níže, vycházet z dostupných údajů, zejména veřejně dostupných informací, jako jsou oficiální internetové stránky společností a vyhledávače výrobků na internetu, informací uvedených v žádosti o přezkum a informací získaných od spolupracujících stran v průběhu přezkumného šetření (tj. žadatelů a výrobců v Unii zařazených do vzorku).
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(19)
Pro účely stanovení běžné hodnoty se v oznámení o zahájení řízení odkazovalo na použití srovnatelné země.
(20)
Co se týká vývozní ceny, jelikož vyvážející výrobci v ČLR ani dovozci na trh Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, nebyla Komise s to zjistit objem vývozu ani ceny na obchodním základě. Komise proto uvážila alternativní způsoby stanovení vývozní ceny.
(21)
Za prvé se zvažovalo, zda by jako alternativní způsob stanovení vývozních cen bylo možno použít údaje Eurostatu porovnané s jinými dostupnými údaji. Usuzovalo se, že tyto údaje nejsou vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(22)
Komise za druhé uvážila rovněž použití vývozních cen uvedených v žádosti o přezkum. Připomíná se, že tato metoda byla použita v původním šetření a že umožňuje srovnání podle jednotlivých typů. Faktury obsažené v žádosti o přezkum se však týkaly cen vývozu do ostatních třetích zemí.
(23)
Nebylo proto možné provést výpočet dumpingu na základě cen vývozu do Unie a zjistit existenci dumpingu. Šetření se proto zaměřilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
(24)
Pokud jde o šetření týkající se pravděpodobnosti obnovení dumpingu, analyzovány byly tyto prvky: vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí; výrobní kapacita, výroba a volná kapacita v ČLR a přitažlivost trhu Unie pro dovoz z ČLR.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí
(25)
Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení srovnána s cenami vývozu z ČLR.
3.1.1 Základ pro stanovení běžné hodnoty
(26)
Jelikož ČLR je hospodářství v procesu transformace, bylo v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení nutno běžnou hodnotu stanovit na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelná země) nebo ceny, za niž se výrobek prodává ze srovnatelné země do jiných zemí, včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V žádosti o přezkum podané výrobním odvětvím Unie byla uvedena řada výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii (konkrétně Indie, Írán a Thajsko). Po zahájení řízení Komise kontaktovala zmíněné výrobce a rovněž jiné potenciální výrobce v těchto zemích, jež bylo možno zjistit z veřejně dostupných zdrojů.
(28)
V oznámení o zahájení řízení bylo uvedeno, že pokud nebudou výrobci v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii spolupracovat, použije Komise jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii. Ceny skutečně zaplacené nebo splatné v Unii byly základem použitým při stanovení běžné hodnoty rovněž v původním šetření.
(29)
Žádná zúčastněná strana se nevyjádřila k vhodnosti výše uvedeného základu pro stanovení běžné hodnoty.
(30)
Žádný z výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii, na něž se Komise obrátila, se nerozhodl pro spolupráci při tomto šetření.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností neměla Komise jinou možnost, než použít jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii.
3.1.2 Běžná hodnota
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení (a jak bylo objasněno v 26. až 31. bodě odůvodnění) byla běžná hodnota stanovena pomocí skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, u nichž bylo zjištěno, že se jedná o ceny v běžném obchodním styku.
(33)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za niž výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávají dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu.
(34)
Nejprve se zjišťovalo, zda je v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyvezeného do Unie. Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, bylo nutno informace o celkovém objemu prodeje vyvezeném do Unie zjistit na základě dostupných údajů. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, údaje Eurostatu a ostatní statistické údaje se pro účely zjištění přetrvávání dumpingu nepovažovaly za vhodné, lze je však použít k určení úrovně dovozu do Unie (potřebné pro celkový objem vývozu z ČLR). Na tomto základě se mělo za to, že celkově byl domácí prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření dostatečně reprezentativní. Jelikož vývozci v ČLR nespolupracovali, nebylo možno analyzovat reprezentativnost na základě jednotlivých typů.
(35)
Poté Komise přezkoumala, zda lze domácí prodej každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, tj. zda byly u každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku průměrné prodejní ceny stejné nebo vyšší než průměrné výrobní náklady, a tudíž ziskové.
(36)
Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej výrobců v Unii byl v průměru ziskový, a běžná hodnota byla poté stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku.
3.1.3 Vývozní cena
(37)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo shledáno, že nejvhodnějším základem jsou informace o cenách vývozu z ČLR do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum.
3.1.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi váženou průměrnou běžnou hodnotou a váženou průměrnou vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Toto srovnání prokázalo, že cena vývozu do třetích zemí uvedená v žádosti o přezkum je podstatně nižší než běžná hodnota (o více než 30 %). To naznačuje, že ceny do Unie budou velmi pravděpodobně dumpingové, pokud by byla opatření zrušena.
3.2 Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(39)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházejí níže uvedené závěry především z informací obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(40)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se kapacita pro výrobu pákových mechanismů v ČLR odhaduje přinejmenším v rozmezí od 600 milionů do 700 milionů kusů, přičemž tento odhad je založen na informacích, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
(41)
Informace získané během šetření mimoto prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(42)
Žádná zúčastněná strana nepředložila ohledně výrobní kapacity v ČLR jiné připomínky a/nebo informace.
(43)
Na tomto základě je výrobní kapacita v ČLR přibližně o 170 % až 350 % vyšší než spotřeba v Unii a významně vyšší než výroba v Unii.
3.3 Výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců v ČLR
(44)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházely informace o skutečné výrobě a volné kapacitě především z údajů obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(45)
V žádosti o přezkum se výroba pákových mechanismů odhadovala na 200 až 400 milionů kusů a volná kapacita v rozmezí od 200 do 500 milionů kusů. Tato volná kapacita odpovídá přibližně spotřebě v Unii.
(46)
Po porovnání s veřejně dostupnými zdroji, pokud to bylo možné, bylo zjištěno, že poskytnuté odhady jsou přiměřené.
(47)
Pokud jde o volnou kapacitu, jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, informace získané během šetření prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(48)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit přiměřeně závěr, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Jak je objasněno v 49. až 55. bodě odůvodnění, je velmi pravděpodobné, že by tato volná kapacita byla nasměrována na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
3.4 Přitažlivost trhu Unie
(49)
Informace shromážděné během tohoto přezkumu ukazují, že by trh Unie byl přitažlivým trhem pro dovoz pákových mechanismů z ČLR, pokud by byla opatření zrušena. Připomíná se, že před uložením platných opatření byla spotřeba v Unii značná a blížila se 400 milionům kusů. Dovoz z ČLR současně činil více než 200 milionů kusů, což představuje více než 50 % celkové spotřeby v Unii.
(50)
Šetření prokázalo, že poptávka Unie po pákových mechanismech je i nadále značná. Spotřeba v Unii se v posuzovaném období snížila pouze mírně, jak je uvedeno v 63., 64. a 98. bodě odůvodnění, a trh Unie je i nadále celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy a představuje více než 50 % světového trhu.
(51)
Pro pákové mechanismy mimoto existuje jen málo jiných trhů, jež by pravděpodobně nebyly schopny absorbovat nadbytečnou kapacitu v ČLR.
(52)
Jak bylo zjištěno v 38. bodě odůvodnění, ze srovnání cen vývozu z ČLR do třetích zemí s cenami na trhu Unie vyplývá, že by v případě zrušení opatření byl trh Unie přitažlivý pro tento levný dovoz. Důvodem je rovněž skutečnost, že převládající ceny na trhu Unie jsou obvykle vyšší než ceny na ostatních vývozních trzích.
(53)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že by vývoz z ČLR byl nasměrován na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(54)
Veřejně dostupné informace o výrobcích v ČLR prokazují, že tyto společnosti často směrují svůj prodej především nebo výhradně na vývozní trhy.
(55)
Je třeba rovněž podotknout, že od uložení konečných opatření byla zaznamenána řada případů nesprávného zařazení dovážených pákových mechanismů, přičemž velké objemy samostatných pákových mechanismů a desek byly nahlášeny jako kompletní pákové pořadače. To mělo za následek nehrazení cla z tohoto dovozu. Toto nesprávné zařazování přimělo Výbor pro celní kodex (v listopadu 2010), aby v prohlášení objasnil, že pákové mechanismy dovezené za těchto podmínek je nutno nahlásit zvlášť. Je ještě příliš brzy na to, aby bylo možno zjistit, zda toto prohlášení mělo požadovaný účinek, a Komise hodlá situaci podrobně sledovat. Praxe však ukazuje, že navzdory opatřením je trh Unie pro vyvážející výrobce v ČLR i nadále přitažlivý.
3.5 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(56)
Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, srovnání cen při vývozu do ostatních třetích zemí, které byly uvedeny v žádosti o přezkum, s cenou na trhu Unie prokazuje velkou pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(57)
Vzhledem k značné výrobní kapacitě, která je v ČLR k dispozici, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objemy výroby a nasměrovat je na vývoz, pravděpodobným nízkým cenám tohoto vývozu a přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz lze přiměřeně předpokládat, že by zrušení opatření vedlo k vyššímu vývozu pákových mechanismů z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Během období přezkumného šetření vyrábělo pákové mechanismy v Unii šest známých výrobců, z nichž tři představovali žadatele v daném případě. V průběhu tohoto šetření se jako výrobci v Unii nepřihlásily žádné jiné společnosti. Usuzuje se proto, že těchto šest výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále jen „výrobní odvětví Unie“).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(59)
Pro účely analýzy újmy byly údaje získány ze statistik Eurostatu a jiných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici, žádosti o přezkum, odpovědí na dotazník a informací shromážděných během inspekcí na místě.
(60)
Makroekonomické ukazatele, a to výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, prodej v Unii a na třetích trzích, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, jsou založeny na údajích, které poskytlo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti byly odpovědi na dotazník, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku, doplněny o údaje poskytnuté všemi ostatními výrobci v Unii.
(61)
Mikroekonomické ukazatele, a to zásoby, mzdy, prodejní ceny, ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál, vycházejí z údajů, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku. Jelikož společnosti zařazené do vzorku představují více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii, považovali se pro účely tohoto přezkumu výrobci v Unii zařazení do vzorku za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. V zájmu zachování důvěrnosti citlivých obchodních informací podle článku 19 základního nařízení lze údaje týkající se obou společností zařazených do vzorku uvést pouze ve formě indexu.
(62)
Jelikož čínští vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, jsou údaje o vývoji dovozní ceny a cenovém podbízení založeny na alternativních zdrojích, jako je žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné důvěrné statistické údaje, které měla Komise k dispozici, a rovněž na informacích shromážděných během inspekcí na místě. Údaje o dovozu vycházely ze žádosti o přezkum, která byla založena na údajích Eurostatu. Jelikož se tyto údaje týkaly i jiného dovozu než dotčeného výrobku, byly porovnány a náležitě upraveny na základě jiných důvěrných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici. Některé níže uvedené údaje jsou proto v zájmu ochrany důvěrných statistických údajů uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
2. Spotřeba na trhu Unie
(63)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu. Bylo zjištěno, že spotřeba v období přezkumného šetření byla v rozmezí od 200 do 350 milionů kusů.
(64)
Spotřeba pákových mechanismů v Unii v posuzovaném období klesla o 12 %. To lze částečně přičíst hospodářské krizi a rovněž měnící se struktuře spotřeby (např. prosazování ekologických kanceláří a elektronických podání, celkové snižování počtu administrativních pracovních míst).
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
OPŠ
Objem
Index (2008 = 100)
100
84
90
88
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
3. Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu
(65)
Jak je popsáno v tabulce 2, podíl na trhu se v posuzovaném období snížil o 54 %.
(66)
Od uložení antidumpingového cla v roce 2006 se čínský dovoz významně snížil, a to z 51 % podílu na trhu v období šetření v rámci původního šetření na 7 % až 15 % v období přezkumného šetření. Co se týká objemu dovozu z ČLR, ten byl v posuzovaném období kvůli platným antidumpingovým opatřením nízký. Kvůli omezenému vývozu pákových mechanismů z ostatních třetích zemí však byl čínský dovoz i nadále hlavním zdrojem celkového dovozu do Unie (v období přezkumného šetření 85 až 95 %). V posuzovaném období dovoz klesl o 59 %.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu Index (2008 = 100)
100
56
44
41
Podíl dovozu na trhu Index (2008 = 100)
100
66
48
46
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4. Vývoj cen dovozu z ČLR a cenové podbízení
4.1 Vývoj cen
(67)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů nebylo možné zjistit přesnou dovozní cenu. Jak je objasněno v 21. bodě odůvodnění, důvodem je skutečnost, že se statistiky nepovažovaly za vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(68)
Usuzovalo se však, že ostatní důvěrné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici, jsou vhodné k určení celkového vývoje cen dovozu z ČLR. Vývoj dovozních cen prokazuje jejich růst v posuzovaném období.
Tabulka 3
Ceny dovozu dotčeného výrobku
2008
2009
2010
OPŠ
ČLR
Index
100
102
118
118
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4.2 Cenové podbízení
(69)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů byl výpočet cenového podbízení z důvodů objasněných v 37. bodě odůvodnění založen na cenách vývozu do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum. Úroveň cenového podbízení, která byla zjištěna orientačně, činí přibližně 20 %.
5. Objemy dovozu a podíly dovozu z ostatních třetích zemí na trhu
(70)
Hlavní výrobci pákových mechanismů ve světě se nacházejí v Unii a ČLR. Bylo zjištěno, že dovoz z ostatních třetích zemí, jako je Indie, byl zanedbatelný a byl nižší než 1 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(72)
Objem výroby v Unii byl v posuzovaném období ve stejném rozmezí s výjimkou roku 2009. Pokles v roce 2009, který byl do jisté míry zapříčiněn světovou hospodářskou krizí, byl vyrovnán růstem v roce 2010.
(73)
Navzdory klesající tendenci prodeje v Unii se výrobcům v Unii (jak je objasněno v 75. až 77. bodě odůvodnění) podařilo zachovat v posuzovaném období úrovně výroby, jelikož byli schopni zvýšit svůj vývoz na třetí trhy, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výroba
351 480
301 661
360 007
354 646
Index (2008 = 100)
100
86
102
101
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita mírně vzrostla kvůli investicím do dodatečné kapacity a modernizaci, kterou výrobci v Unii provedli v posuzovaném období. Využití kapacity bylo poměrně stálé a v roce 2009 vykázalo mírný pokles. Tento mírný pokles lze přičíst především dopadům světové hospodářské krize v uvedeném roce.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výrobní kapacita
452 407
453 323
465 984
465 401
Index (2008 = 100)
100
100
103
103
Využití kapacity
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Index (2008 = 100)
100
86
99
98
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Objem prodeje v Unii
(75)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
315 715
281 281
309 941
304 444
Index (2008 = 100)
100
89
98
96
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(76)
Prodej na trhu Unie se v posuzovaném období snížil o 4 %.
(77)
V roce 2009 klesl prodej o 11 %. Tento pokles je nutno přičíst dopadům světové hospodářské krize. V následujících letech prodej opět rostl a v období přezkumného šetření se přiblížil údajům z roku 2008.
d) Prodej na třetí trhy
(78)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie na třetí trhy a prokazují prudký nárůst tohoto prodeje v posuzovaném období.
Tabulka 7
Prodej do třetích zemí
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
26 750
42 105
59 221
57 148
Index (2008 = 100)
100
157
221
214
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
e) Podíl na trhu
(79)
Navzdory poklesu prodeje v Unii se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření dosáhl rozpětí mezi 80 % a 93 %. Zvýšení podílu na trhu Unie bylo výsledkem snižování spotřeby na trhu Unie a nižšího podílu dovozu z ČLR na trhu.
Tabulka 8
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
106
109
109
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
f) Růst
(80)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 12 %. Objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie klesl o 4 %. Podíl výrobců v Unii na trhu Unie vzrostl o 9 %.
g) Zaměstnanost
(81)
Zaměstnanost v dotyčném odvětví se v posuzovaném období v Unii snížila. Tento pokles souvisel s modernizací a mechanizací výrobního procesu ze strany výrobního odvětví Unie.
Tabulka 9
Zaměstnanost v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
710
588
561
552
Index (2008 = 100)
100
83
79
78
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
h) Produktivita
(82)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na zaměstnance za rok se v posuzovaném období vyvíjela kladně a v průběhu roku 2010 a v období přezkumného šetření byla stálá.
(83)
Toto zvýšení produktivity souvisí s procesem modernizace, který je popsán v 93. bodě odůvodnění.
Tabulka 10
Produktivita
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (v tis. ks/rok)
495
513
642
642
Index (2008 = 100)
100
104
130
130
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
i) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Připomíná se, že kvůli okolnostem popsaným v 19. až 23. bodě odůvodnění nebylo možno provést výpočet dumpingu. Pravděpodobnost obnovení dumpingu však byla zjištěna srovnáním běžné hodnoty stanovené podle průměrných prodejních cen výrobního odvětví Unie a vývozní ceny zjištěné na základě cen při vývozu do třetích zemí.
(85)
Analýza prokazuje, že se v důsledku uložení opatření na dumpingový dovoz výrobní odvětví Unie do značné míry zotavilo a platná opatření se ukázala jako účinná.
6.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(86)
Níže uvedené údaje představují objem zásob na konci každého období.
Tabulka 11
Konečný stav zásob
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
43
61
83
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(87)
Šetřením bylo prokázáno, že zásoby výrobního odvětví Unie nejsou vhodným ukazatelem pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie, jelikož stav zásob sezónně kolísá.
b) Mzdy
(88)
V posuzovaném období vzrostla průměrná mzda zaměstnance o 33 %.
Tabulka 12
Mzdy (náklady na zaměstnance)
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
116
133
133
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Prodejní ceny
(89)
Průměrné jednotkové ceny pákových mechanismů v Unii mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostly. Relativní pokles v roce 2010 oproti roku 2009 souvisí s kolísáním cen surovin.
Tabulka 13
Jednotková cena na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
103
101
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
d) Ziskovost
(90)
Níže uvedená rozpětí ziskovosti byla stanovena vyjádřením finančního výsledku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie, jako procentního podílu obratu dosaženého na trhu Unie.
Tabulka 14
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
107
105
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(91)
Před uložením konečných opatření v roce 2006 bylo výrobní odvětví Unie velmi ztrátové. Od té doby se hospodářská situace odvětví pákových mechanismů v posuzovaném období zlepšila, během období přezkumného šetření však zaostávala za cílovým ziskem ve výši 5 %, jenž byl stanoven v původním šetření.
e) Investice, návratnost investic a peněžní tok
(92)
Tendence v oblasti investic, návratnosti investic a peněžního toku jsou uvedeny v následující tabulce.
Tabulka 15
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Investice
Index (2008 = 100)
100
152
41
51
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
100
111
109
108
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
291
247
236
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(93)
Vzhledem k zotavení po uložení opatření v roce 2006 vynaložilo výrobní odvětví značné investice do modernizace a rozšíření výrobních zařízení, zejména v roce 2008 a 2009. Vyšší ziskovost se projevuje rovněž v lepším peněžním toku.
f) Schopnost získat kapitál
(94)
Při šetření nebyly zjištěny žádné zvláštní problémy, pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál.
6.3 Závěr ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie
(95)
Na základě výše uvedené analýzy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zlepšila a po uložení opatření v roce 2006 prokázalo výrobní odvětví svou životaschopnost. Vzhledem ke skutečnosti, že k výše zmíněnému pozitivnímu vývoji došlo až po uložení opatření, klesající zaměstnanosti a ziskovosti, která dosud zaostává za cílovou výší, se však usuzuje, že hospodářská situace výrobního odvětví je i nadále nejistá a zranitelná. Lze proto vyvodit závěr, že z důkazů vyplývá, že odstranění újmy je zcela nebo částečně zapříčiněno existencí opatření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(96)
Od uložení platných opatření se situace výrobního odvětví Unie značně zlepšila. Zjištění této analýzy však prokazují, že situace výrobního odvětví Unie je dosud nejistá a zranitelná.
(97)
Za této situace je vhodné provést analýzu pravděpodobnosti obnovení podstatné újmy za účelem přezkoumání, zda by v případě zrušení opatření předpokládaný vývoj z hlediska objemů a cen dovozu pocházejícího z ČLR současnou situaci zhoršil, jak je podrobně popsáno v 98. až 106. bodě odůvodnění.
(98)
Ve světě existují dva hlavní výrobci pákových mechanismů - ČLR a Unie. Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy, za ní následuje Jižní Amerika a Rusko. V ostatních zemích, jako je Indie, existují malí výrobci, ti se však soustředí na své domácí trhy. USA a Kanada používají jiné systémy archivace.
(99)
Připomíná se, že v ČLR existuje značná volná kapacita a že by výrobu pákových mechanismů v ČLR bylo možno snadno zvýšit, jak bylo objasněno v 45. až 48. bodě odůvodnění.
(100)
Připomíná se rovněž, že volná kapacita, která existuje v ČLR, odpovídá přibližně spotřebě v Unii (viz 45. bod odůvodnění).
(101)
Bylo také zjištěno, že by případný vyšší objem výroby pákových mechanismů v ČLR byl pravděpodobně vyvezen do Unie, pokud by byla opatření zrušena (viz 53. bod odůvodnění). To se zakládá na skutečnosti, že trh Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy s poměrně stálou spotřebou, a na skutečnosti, že převládající ceny na trhu Unie jsou celkově vyšší než na ostatních vývozních trzích (viz 52. bod odůvodnění). Je třeba vzít v úvahu rovněž skutečnost, že kromě Unie a ČLR neexistují žádné jiné významné vyvážející země, které by vyráběly pákové mechanismy.
(102)
Jak je zmíněno v 41. bodě odůvodnění, výrobní kapacitu v ČLR lze snadno zvýšit pouhým zajištěním dodatečných pracovních sil. Vývoz z ČLR by byl proto schopen pokrýt případné zvýšení spotřeby v Unii. Vzhledem k potenciálně nízké ceně čínského dovozu, jak prokazuje srovnání s cenami na trzích třetích zemí, a zjevně neomezené schopnosti dodávat za nízké ceny by v případě zrušení opatření nebylo výrobní odvětví Unie s velkou pravděpodobností s to využít případnou vyšší poptávku, což by mělo za následek významný úbytek podílu na trhu.
(103)
Na tomto základě je nutno očekávat, že případné budoucí významné zvýšení dovozu pákových mechanismů z ČLR do Unie bude mít vážné nepříznivé důsledky pro situaci výrobního odvětví Unie. Jak bylo zmíněno výše, v případě zrušení opatření by byl objem dovozu pákových mechanismů z ČLR podle očekávání značný. Tento dovoz by se vší pravděpodobností vyvíjel na trhu Unie značný cenový tlak, a tudíž i tlak na výrobní odvětví Unie, jak naznačují údaje o výši cen na trzích třetích zemí. Podle dostupných údajů se odhaduje, že stávající čínské ceny jsou přibližně o 20 % nižší než ceny v Unii, jak je popsáno v 69. bodě odůvodnění, což v případě zrušení opatření naznačuje velkou pravděpodobnost čínského dovozu za ceny, které jsou podstatně nižší než ceny v Unii.
(104)
Přitažlivost trhu Unie pro čínské vývozce dokazují rovněž pokusy o nesprávné zařazení s cílem vyhnout se uloženým antidumpingovým opatřením (viz 55. bod odůvodnění).
(105)
Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že by skončení platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR vedlo k prudkému nárůstu objemu dovozu do Unie za velmi nízké ceny, které by velmi pravděpodobně byly podstatně nižší než prodejní ceny Unie. To by způsobilo podstatnou újmu a zmařilo investice a úsilí o zotavení, které výrobní odvětví vynaložilo v minulých letech.
(106)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení platných opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(107)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(108)
Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(109)
V původním šetření se mělo za to, že přijetí opatření není v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je navíc přezkumem před pozbytím platnosti, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena.
(110)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(111)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnost výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, jelikož by pomohlo zamezit tomu, aby bylo výrobní odvětví Unie vytlačeno z trhu značnými objemy dovozu z ČLR.
(112)
Je jednoznačně pravděpodobné, že by u značných objemů došlo k obnovení dumpingu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nebylo s to čelit. Výrobní odvětví Unie by proto mělo ze zachování stávajících antidumpingových opatření i nadále prospěch.
(113)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření uložených ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(114)
Jak bylo uvedeno výše, žádný ze zjištěných dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpovědi na dotazník. Dovozci pákových mechanismů jsou obvykle rovněž uživateli dotčeného výrobku, jelikož jej používají k výrobě pákových pořadačů.
(115)
V průběhu šetření se přihlásilo několik uživatelů, tj. výrobců pákových pořadačů. Pouze jeden uživatel poskytl odpověď na dotazník, kterou bylo vzhledem ke kvalitě poskytnutých údajů možné ověřit během inspekce na místě pouze do jisté míry.
(116)
Uživatel, u něhož se uskutečnila inspekce, uvedl, že by antidumpingová opatření měla být uložena rovněž na dovoz pákových pořadačů z ČLR. Tato tvrzení však nebyla doložena příslušnými důkazy.
(117)
Dva uživatelé vyslovili námitky proti zachování opatření. Jejich tvrzení však nebyla odůvodněna.
(118)
Analýza na druhou stranu rovněž prokázala, že pokud by se v důsledku zrušení opatření Číňané stali jedinými dodavateli pákových mechanismů, bylo by ohroženo rovněž postavení výrobců pákových pořadačů, jelikož na světovém trhu s pákovými mechanismy by neexistovala žádná hospodářská soutěž. Usuzovalo se proto, že stávající opatření přispějí k zachování rozmanitosti dodávek a hospodářské soutěže na světovém trhu s pákovými mechanismy, což je i v zájmu uživatelů.
(119)
Další tři uživatelé, kteří používají pouze pákové mechanismy vyrobené v Unii, byli neutrální a jeden z nich podpořil zachování opatření.
(120)
Jelikož náklady na pákový mechanismus představují pouze minimální procentní podíl maloobchodní ceny pákových pořadačů, nemají opatření prakticky žádný, ne-li vůbec žádný, dopad na cenu konečného výrobku (pákových pořadačů), a tudíž ani žádný dopad na konečné spotřebitele.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(121)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(122)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Tato podání a připomínky byly analyzovány, nevedly však ke změně nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o zachování antidumpingových opatření.
(123)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů používaných pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050), pocházejících z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu výrobků popsaných v odstavci 1 a vyráběných níže uvedenými společnostmi s dodáním na hranice Unie před proclením se stanoví takto:
Výrobce
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Čína
27,1 %
A729
Všechny ostatní společnosti
47,4 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. srpna 2012.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 796/2012
tat-30 ta’ Awwissu 2012
li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet tal-mekkaniżmi tat-tip lever arch u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina wara reviżjoni ta’ skadenza taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”) u b’mod partikolari l-Artikoli 9(4), 11(2), 11(5) u 11(6) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Bir-Regolament (KE) Nru 1136/2006 (2) (“ir-Regolament oriġinali”), il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv ta’ bejn 27,1 % u 47,4 %, fuq l-importazzjonijiet tal-mekkaniżmi tat-tip lever arch (“LAM”) li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ”).
2. It-talba għal reviżjoni ta’ skadenza
(2)
Wara l-pubblikazzjoni ta’ avviż ta’ skadenza imminenti (3) tal-miżuri anti-dumping definittivi fis-seħħ, fis-26 ta’ April 2011 il-Kummissjoni rċeviet talba għall-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza ta’ dawn il-miżuri taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. It-talba tressqet minn LAMMA (Assoċjazzjoni tal-manifatturi tal-mekkaniżmi tat-tip lever arch) f’isem tliet produtturi tal-Unjoni (“l-applikant”) li jirrappreżentaw proporzjon ewlieni, f’dan il-każ ta’ aktar minn 50 %, tal-produzzjoni tal-Unjoni ta’ mekkaniżmi tat-tip lever arch.
(3)
Fit-talba ngħatat biżżejjed evidenza li l-iskadenza tal-miżuri imposti fuq l-importazzjonijiet tal-LAM li joriġinaw mir-RPĊ probabbilment tirriżulta fi tkomplija jew rikorrenza ta’ dumping u ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
3. Il-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza
(4)
Wara li ddeterminat, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li kien hemm biżżejjed evidenza biex jingħata bidu għal reviżjoni ta’ skadenza, il-Kummissjoni ħabbret fit-23 ta’ Lulju 2011, permezz ta’ notifika ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4) (“in-notifika ta’ bidu”), il-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
4. L-investigazzjoni
4.1. Il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni u l-perjodu kkunsidrat
(5)
L-investigazzjoni tal-probabbiltà ta’ tkomplija jew rikorrenza ta’ dumping kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2010 sat-30 ta’ Ġunju 2011 (“il-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “PIR”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ ħsara, kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sa tmiem il-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
4.2. Il-partijiet milquta mill-investigazzjoni
(6)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment bil-ftuħ tar-reviżjoni ta’ skadenza, lill-applikant, lil produtturi oħra magħrufa tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, lill-importaturi mhux relatati, lill-utenti fl-Unjoni li hu magħruf li huma kkonċernati, kif ukoll lir-rappreżentanti tal-pajjiż ikkonċernat.
(7)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta ta’ smigħ fil-limitu taż-żmien stipulat fin-notifika ta’ bidu. Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta ta’ smigħ.
(8)
Fid-dawl tal-għadd apparentement kbir ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ, importaturi mhux relatati u produtturi tal-Unjoni, fin-notifika ta’ bidu ġie previst it-teħid ta’ kampjuni taħt l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
(9)
Fir-rigward tal-produtturi esportaturi fir-RPĊ u l-importaturi mhux relatati, sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk ikunx meħtieġ li jittieħdu kampjuni u, jekk dan ikun il-każ, biex jintgħażel kampjun rappreżentattiv, dawk il-partijiet intalbu jippreżentaw ruħhom fi żmien 15-il jum mill-bidu tar-reviżjoni u jipprovdu l-informazzjoni mitluba fin-notifika ta’ bidu lill-Kummissjoni. Minħabba li l-ebda produttur esportatur fir-RPĊ ma ppreżenta ruħu u ressaq quddiem il-Kummissjoni l-informazzjoni mitluba fin-notifika ta’ bidu u li importatur mhux relatat wieħed biss ippreżenta ruħu, iżda ma ressaqx l-informazzjoni mitluba fin-notifika ta’ bidu lill-Kummissjoni, it-teħid ta’ kampjuni ma kienx ikkunsidrat neċessarju fiż-żewġ każijiet.
(10)
Fin-notifika ta’ bidu, il-Kummissjoni ħabbret li kienet għażlet provviżorjament kampjun ta’ produtturi tal-Unjoni. Dan il-kampjun kien magħmul minn żewġ kumpaniji, mis-sitt produtturi tal-Unjoni li kienu magħrufa qabel ma ngħata bidu għal din l-investigazzjoni, magħżula abbażi tal-volum tal-bejgħ u l-produzzjoni tagħhom tal-prodott ikkonċernat fl-2010, kif ukoll il-pożizzjoni ġeografika tagħhom fl-Unjoni. Il-kampjun irrappreżenta aktar minn 50 % tat-total stmat tal-produzzjoni u l-bejgħ tal-Unjoni tul il-PIR. Il-partijiet interessati ġew mistiedna jikkonsultaw il-fajl u jikkumentaw dwar l-adegwatezza ta’ din l-għażla fi żmien 15-il ġurnata mid-data tal-pubblikazzjoni tan-notifika ta’ bidu. L-ebda parti ma opponiet il-kampjun propost.
(11)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji liż-żewġ produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu għall-kampjun, l-importatur li ppreżenta ruħu u l-utenti kollha magħrufa li kienu kkonċernati.
(12)
It-tweġibiet għall-kwestjonarji waslu miż-żewġ produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu għall-kampjun u liż-żewġ utenti. L-importatur mhux relatat li ssemma fil-premessa (9) u li ppreżenta ruħu, la wieġeb il-mistoqsijiet dwar it-teħid tal-kampjun u lanqas ma mela kwestjonarju.
(13)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset li kienet neċessarja għad-determinazzjoni tal-probabbiltà tat-tkomplija jew ir-rikorrenza ta’ dumping u l-ħsara li tirriżulta minnu u tal-interess tal-Unjoni. Twettqu żjarat ta’ verifika fuq il-post tal-partijiet interessati li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, l-Italja
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, is-Slovenja
(b)
utent
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, ir-Repubblika Ċeka
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(14)
Il-prodott milqut minn din ir-reviżjoni huwa l-istess bħal dak fir-Regolament oriġinali, jiġifieri mekkaniżmi tat-tip lever arch u li ġeneralment jintużaw għall-arkivjar ta’ karti u dokumenti oħra f’binders jew f’fajls li attwalment għandhom il-kodiċi NM ex 8305 10 00 (il-kodiċi TARIC 8305100050) (“il-prodott ikkonċernat”) u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina. Dawn il-mekkaniżmi tat-tip lever arch jkunu magħmulin minn elementi tal-metall robusti (normalment tnejn) f’forma ta’ arkata fuq pjanċa tad-dahar u li jkollhom tal-anqas molla waħda tal-ftuħ li tippermetti li jiddaħħlu u jiġu ffajljati karti u dokumenti oħra. Il-mekkaniżmi għall-binding forma ta’ ċirku li huma klassifikati bl-istess kodiċi NM, mhumiex inklużi fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-prodott ikkonċernat għall-fini ta’ din l-investigazzjoni.
(15)
L-investigazzjoni ta’ reviżjoni attwali kkonfermat li, bħal fl-investigazzjoni oriġinali, il-prodott ikkonċernat u dak prodott fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi bażiċi tekniċi u fiżiċi u l-istess użu. Għalhekk, tqiesu bħala prodotti simili fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. IL-PROBABBILTÀ TA’ TKOMPLIJA JEW TA’ RIKORRENZA TAD-DUMPING
(16)
Ġie eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri eżistenti hux probabbli li twassal għat-tkomplija jew ir-rikorrenza tad-dumping, taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
1. Kummenti preliminari
(17)
Kif intqal fil-premessa (9), fl-investigazzjoni ma kien hemm kooperazzjoni mill-ebda esportatur Ċiniż li ġie kkuntattjat fil-bidu. L-awtoritajiet Ċiniżi ġew innotifikati b’dan il-fatt kif ukoll dwar l-applikazzjoni possibbli tal-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku u ngħataw l-opportunità li jressqu l-kummenti tagħhom. Ma ġewx riċevuti kummenti f’dan ir-rigward.
(18)
Għaldaqstant, u b’konformità mal-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku, il-konklużjonijiet fir-rigward tal-probabbiltà tat-tkomplija jew ir-rikorrenza tad-dumping stabbiliti hawn taħt kellhom jiġu msejsa fuq il-fatti disponibbli, partikolarment l-informazzjoni disponibbli għall-pubbliku pereżempju fuq siti elettroniċi uffiċjali ta’ kumpaniji u l-magni tat-tiftix għal prodotti fuq il-web, l-informazzjoni fit-talba għar-reviżjoni u l-informazzjoni miksuba mill-partijiet li kkooperaw tul l-investigazzjoni ta’ reviżjoni (jiġifieri l-applikanti u l-produtturi tal-Unjoni magħżula għall-kampjun).
2. Dumping ta’ importazzjonijiet matul il-PIR
(19)
In-notifika ta’ bidu għamlet referenza għall-użu ta’ pajjiż analogu, sabiex ikun jista’ jiġi stabbilit il-valur normali.
(20)
Fir-rigward tal-prezz tal-esportazzjoni, minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni kemm min-naħa tal-produtturi esportaturi fir-RPĊ u min-naħa tal-importaturi mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, il-Kummissjoni ma setgħetx tistabbilixxi l-kwantità ta’ bejgħ għall-esportazzjoni jew il-prezzijiet abbażi tat-tranżazzjonijiet. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni kkunsidrat mezzi alternattivi biex tiddetermina l-prezz tal-esportazzjoni.
(21)
L-ewwel nett, ġie kkunsidrat jekk il-Eurostat, imqabbel ma’ dejta oħra disponibbli, setax jintuża bħala mezz alternattiv biex jiġu stabbiliti l-prezzijiet tal-esportazzjoni. Dawn ma kinux meqjusin bħala adegwati minħabba li wieħed mis-sorsi kien ikopri wkoll importazzjonijiet oħra barra mill-prodott ikkonċernat u s-sorsi l-oħrajn ma kinux jippermettu l-possibbiltà li jkun hemm tqabbil tal-prezzijiet tal-esportazzjoni ma’ dawk tal-industrija tal-Unjoni skont it-tip.
(22)
It-tieni nett, il-Kummissjoni kkunsidrat ukoll li tirreferi għall-prezzijiet tal-esportazzjoni inklużi fit-talba għal reviżjoni. Ta’ min ifakkar li din il-metodoloġija ntużat fl-investigazzjoni oriġinali u li tippermetti tqabbil skont it-tip. Madankollu, il-fatturi inklużi fit-talba għal reviżjoni kienu għall-prezzijiet ta’ esportazzjoni lejn pajjiżi terzi oħra.
(23)
Konsegwentement, id-dumping ma setax jiġi kkalkolat abbażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni u ma kienx possibbli li tiġi stabbilita determinazzjoni affermativa tad-dumping. L-investigazzjoni, għalhekk, iffukat fuq il-probabbiltà ta’ rikorrenza tad-dumping.
3. Il-probabbiltà ta’ rikorrenza tad-dumping
(24)
Fir-rigward tal-investigazzjoni tal-probabbiltà ta’ rikorrenza tad-dumping, ġew analizzati l-elementi li ġejjin: ir-relazzjoni bejn il-valur normali u l-prezzijiet ta’ esportazzjoni lejn pajjiżi terzi; il-kapaċità ta’ produzzjoni, il-produzzjoni u l-kapaċità żejda fir-RPĊ; u kemm hu attraenti s-suq tal-Unjoni fir-rigward tal-importazzjonijiet mir-RPĊ.
3.1. Ir-relazzjoni bejn il-valur normali u l-prezzijiet ta’ esportazzjoni lejn pajjiżi terzi
(25)
Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi fir-RPĊ, il-valur normali tqabbel mal-prezzijiet tal-esportazzjoni mir-RPĊ taħt l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku.
3.1.1. Il-bażi għad-determinazzjoni tal-valur normali
(26)
Billi r-RPĊ hija ekonomija fi tranżizzjoni, taħt l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali kellu jiġi ddeterminat abbażi tal-prezz jew tal-valur maħdum f’pajjiż terz b’ekonomija tas-suq xieraq (il-pajjiż analogu), jew il-prezz mill-pajjiż analogu għal pajjiżi oħra, inkluża l-Unjoni jew, fejn dawn ma jkunux possibbli fuq kwalunkwe bażi raġonevoli oħra, inkluż il-prezz imħallas realment jew li għandu jitħallas fl-Unjoni għall-prodott simili, aġġustat b’mod xieraq jekk meħtieġ biex jinkludi marġni ta’ profitt raġonevoli.
(27)
It-talba għal reviżjoni mill-industrija tal-Unjoni semmiet għadd ta’ produtturi f’pajjiżi b’ekonomija ts-suq barra l-Unjoni (jiġifieri l-Indja, l-Iran u t-Tajlandja). Fil-bidu dawn il-produtturi, kif ukoll produtturi potenzjali oħrajn f’pajjiżi li setgħu jiġu identifikati permezz ta’ sorsi disponibbli għall-pubbliku, ġew ikkuntattjati kif xieraq mill-Kummissjoni.
(28)
In-notifika ta’ bidu speċifikat li jekk il-Kummissjoni ma kinitx se ssib kooperazzjoni mill-produtturi fil-pajjiżi b’ekonomija tas-suq barra l-Unjoni, hija kien beħsiebha tuża l-prezzijiet li fil-fatt jitħallsu jew għandhom jitħallsu fl-Unjoni bħala bażi għad-determinazzjoni tal-valur normali. Tabilħaqq, il-prezzijiet li jitħallsu jew li għandhom jitħallsu attwalment fl-Unjoni servew ta’ bażi għad-determinazzjoni tal-valur normali fl-investigazzjoni oriġinali.
(29)
L-ebda parti interessata ma kkumentat dwar l-adegwatezza tal-bażi msemmija hawn fuq għad-determinazzjoni tal-valur normali.
(30)
L-ebda produttur fil-pajjiżi b’ekonomija tas-suq barra l-Unjoni u li ġie kkuntattjat mill-Kummissjoni ma kkoopera fir-reviżjoni attwali.
(31)
Fil-kuntest ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni ma kellhiex alternattivi oħrajn ħlief li tibbaża fuq il-prezzijiet li jitħallsu jew li għandhom jitħallsu attwalment fl-Unjoni, bħala l-bażi għad-determinazzjoni tal-valur normali.
3.1.2. Il-valur normali
(32)
Taħt l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku u kif spjegat fil-premessi (26) sa (31), il-valur normali kien stabbilit bl-użu tal-prezz li jitħallas jew li għandu jitħallas attwalment fl-Unjoni għall-prodott simili, f’kundizzjonijiet normali tal-kummerċ.
(33)
B’riżultat ta’ dan, il-valur normali ġie stabbilit bħala l-prezz tal-bejgħ domestiku medju peżat għal klijenti li mhumiex relatati tal-produtturi tal-Unjoni magħżula għall-kampjun.
(34)
L-ewwel ġie stabbilit jekk il-bejgħ domestiku totali tal-prodott simili lill-klijenti indipendenti tal-produtturi tal-Unjoni magħżula għall-kampjun kienx rappreżentattiv, taħt l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, jiġifieri jekk il-volum totali ta’ dan il-bejgħ irrappreżentax tal-anqas 5 % tal-volum tal-bejgħ totali tal-prodott ikkonċernat esportat lejn l-Unjoni. Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi fir-RPĊ, l-informazzjoni fir-rigward tal-volum totali tal-bejgħ esportat lejn l-Unjoni kellha tiġi determinata skont il-fatti disponibbli. Kif intqal fil-premessa (21), il-Eurostat u statistika oħra ma kinux ikkunsidrati adattati biex tiġi stabbilita tkomplija tad-dumping, madankollu, dawn jistgħu jintużaw biex jiġi indikat il-livell tal-importazzjonijiet (meħtieġ għall-volum totali esportat mir-RPĊ) lejn l-Unjoni. Abbażi ta’ dan, il-bejgħ domestiku tal-produtturi tal-Unjoni magħżula għall-kampjun b’mod ġenerali tqiesu bħala rappreżentattivi biżżejjed tul il-PIR. Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-esportaturi fir-RPĊ, ma kienx possibbli li r-rappreżentattività tiġi analizzata skont it-tip.
(35)
Wara dan il-Kummissjoni eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull produttur tal-Unjoni magħżul għall-kampjun jistax jiġi kkunsidrat bħala bejgħ li sar f’kundizzjonijiet normali tal-kummerċ, jiġifieri jekk għal kull produttur tal-Unjoni magħżul għall-kampjun il-prezzijiet tal-bejgħ medji kinux ekwivalenti jew ogħla mill-ispejjeż medji tal-produzzjoni u għaldaqstant profittabbli.
(36)
Abbażi ta’ dan ġie stabbilit li l-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fuq medja kienu profittabbli u konsegwentement il-valur normali ġie determinat abbażi tal-prezzijiet tal-bejgħ medji peżati tal-produtturi tal-Unjoni magħżula għall-kampjun.
3.1.3. Il-prezz tal-esportazzjoni
(37)
Fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi, l-aktar bażi adattata nstab li kienet l-informazzjoni dwar il-prezzijiet tal-esportazzjoni mir-RPĊ lejn il-pajjiżi terzi inklużi fit-talba għal reviżjoni.
3.1.4. Tqabbil
(38)
It-tqabbil bejn il-valur normali medju peżat u l-prezz tal-esportazzjoni medju peżat sar fuq bażi ex-works. Dan it-tqabbil wera li l-prezz tal-esportazzjoni lejn il-pajjiżi terzi fit-talba għar-reviżjoni kien sinifikattivament aktar baxx mill-valur normali (‘il fuq minn 30 %). Dan jindika li l-prezzijiet tal-Unjoni wisq probabbli se jkunu l-oġġett ta’ dumping jekk il-miżuri jiġu revokati.
3.2. Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-produtturi esportaturi
(39)
Billi ma kienx hemm kooperazzjoni min-naħa tal-produtturi esportaturi, il-konklużjonijiet li ġejjin kienu msejsin prinċipalment fuq l-informazzjoni inkluża fit-talba għal reviżjoni, li fejn kien possibbli tqabblet ma’ informazzjoni disponibbli għall-pubbliku.
(40)
Abbażi ta’ dan, instab li l-kapaċità tal-produzzjoni tar-RPĊ tal-LAM huwa stmat li hija tal-anqas f’medda minn 600 miljun sa 700 miljun biċċa, liema stima hija bbażata fuq l-informazzjoni mogħtija mill-industrija tal-Unjoni.
(41)
Barra minn hekk, l-informazzjoni miksuba waqt l-investigazzjoni turi li l-kapaċità tal-produzzjoni fir-RPĊ għal-LAM tista’ tiżdied faċilment, inter alia, permezz tal-impjegar ta’ forza tax-xogħol addizzjonali u b’investiment limitat fl-għodod użati, fil-każ ta’ domanda akbar.
(42)
L-ebda parti interessata ma ressqet kummenti u/jew informazzjoni relatata mal-kapaċità tal-produzzjoni fir-RPĊ.
(43)
Abbażi ta’ dan, il-kapaċità tal-produzzjoni fir-RPĊ hija madwar 170 % u 350 % ogħla mill-konsum tal-Unjoni u sinifikattivament akbar mill-produzzjoni tal-Unjoni.
3.3. Il-produzzjoni u l-kapaċità żejda tal-produtturi esportaturi fir-RPĊ
(44)
Billi ma kienx hemm kooperazzjoni min-naħa tal-produtturi esportaturi, l-informazzjoni fir-rigward tal-produzzjoni attwali u l-kapaċità żejda kienet imsejsa prinċipalment fuq l-informazzjoni inkluża fit-talba għal reviżjoni, li fejn kien possibbli tqabblet ma’ informazzjoni disponibbli għall-pubbliku.
(45)
Fit-talba għar-reviżjoni, il-produzzjoni tal-LAM kien stmat li kienet ta’ bejn 200 u 400 miljun biċċa u l-kapaċità żejda kienet ta’ bejn 200 u 500 miljun biċċa. Din il-kapaċità żejda bejn wieħed u ieħor hija ekwivalenti għall-konsum tal-Unjoni.
(46)
L-istimi ppreżentati nstab li kienu raġonevoli wara li, fejn kien possibbli, saret referenza għal sorsi disponibbli għall-pubbliku.
(47)
Fir-rigward tal-kapaċità żejda, kif intqal fil-premessa (41), l-informazzjoni miksuba waqt l-investigazzjoni turi li l-kapaċità tal-produzzjoni fir-RPĊ għal-LAM tista’ tiżdied faċilment, inter alia, permezz tal-impjegar ta’ forza tax-xogħol addizzjonali u b’investiment limitat fl-għodod użati, fil-każ ta’ domanda akbar.
(48)
Abbażi ta’ dak li ntqal fuq, tista’ tinsilet il-konklużjoni raġonevoli li teżisti kapaċità żejda sostanzjali fir-RPĊ. Kif inhu spjegat fil-premessi (49) sa (55), hemm probabbiltà kbira li tali kapaċità żejda tkun immirata lejn is-suq tal-Unjoni jekk il-miżuri jiġu revokati.
3.4. L-attrazzjoni lejn is-suq tal-Unjoni
(49)
L-informazzjoni miġbura waqt ir-reviżjoni attwali tiżvela li s-suq tal-Unjoni jkun suq attraenti għall-importazzjonijiet tal-LAM mir-RPĊ, jekk il-miżuri jiġu revokati. Ta’ min ifakkar li qabel l-impożizzjoni tal-miżuri fis-seħħ, il-konsum fl-Unjoni kien sostanzjali u qrib 400 miljun biċċa. Fl-istess waqt, l-importazzjonijiet mir-RPĊ kienu aktar minn 200 miljun biċċa ekwivalenti għal aktar minn 50 % tal-konsum totali tal-Unjoni.
(50)
L-investigazzjoni wriet li d-domanda tal-Unjoni għal-LAM baqgħet waħda sostanzjali. Il-konsum tal-Unjoni naqas biss bi ftit tul il-perjodu kkunsidrat kif inhu determinat fil-premessi (63) sa (64) u (98) u s-suq tal-Unjoni jibqa’ l-akbar suq dinji għal-LAM, li jirrappreżenta 50 % tas-suq dinji.
(51)
Barra minn hekk, hemm biss ftit swieq oħra għal-LAM, li probabbilment ma jakkomodawx il-kapaċità żejda tar-RPĊ.
(52)
Barra minn hekk, kif inhu stabbilit fil-premessa (38), it-tqabbil bejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni ta’ importazzjonijiet mir-RPĊ lejn il-pajjiżi terzi mal-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni, juri li s-suq tal-Unjoni jkun wieħed attraenti għal tali importazzjonijiet bi prezz baxx jekk il-miżuri jiġu revokati. Dan huwa wkoll minħabba l-fatt li l-prezzijiet prevalenti ġeneralment ikunu ogħla fis-suq tal-Unjoni milli fi swieq oħrajn tal-esportazzjoni.
(53)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet li ssemmew hawn fuq, jekk il-miżuri jiġu revokati, il-probabbiltà tkun li l-esportazzjonijiet mir-RPĊ jiġu mmirati lejn is-suq tal-Unjoni.
(54)
L-informazzjoni disponibbli għall-pubbliku fir-rigward tal-produtturi fir-RPĊ, tiżvela li tali kumpaniji ġeneralment primarjament jew esklużivament jimmiraw il-bejgħ tagħhom lejn is-suq tal-esportazzjoni.
(55)
Fl-aħħar nett, għandu jiġi osservat li mill-impożizzjoni tal-miżuri definittivi għadd ta’ każijiet ta’ klassifikazzjoni inkorretta ta’ importazzjonijiet tal-LAM ġew osservati, fejn volumi kbar ta’ LAM u covers separati ġew iddikjarati bħala fajls kompluti b’mekkaniżmu tat-tip lever arch. Minn dan irriżulta li ma tħallsux dazji għal tali importazzjonijiet. Din il-klassifikazzjoni inkorretta ġiegħlet lill-Kumitat dwar il-Kodiċi Doganali (f’Novembru 2010) biex f’dikjarazzjoni jiċċara li l-LAM impurtati f’dawn iċ-ċirkostanzi għandhom jiġu ddikjarati b’mod separat. Għadu kmieni wisq biex jiġi ddeterminat jekk tali dikjarazzjoni kellhiex l-effett mixtieq u l-Kummisjoni beħsiebha timmonitorja s-sitwazzjoni mill-qrib. Madankollu, il-prattika tikkostitwixxi aktar evidenza li, minkejja l-miżuri, is-suq tal-Unjoni jibqa’ attraenti għall-produtturi esportaturi fir-RPĊ.
3.5. Il-konklużjoni dwar il-probabbiltà ta’ rikorrenza tad-dumping
(56)
Kif intqal fil-premessa (38), it-tqabbil bejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi oħrajn inklużi fit-talba għal reviżjoni mal-prezz fis-suq tal-Unjoni, juri probabbiltà kbira ta’ rikorrenza tad-dumping.
(57)
Barra minn hekk, meta wieħed jikkunsidra l-kapaċità tal-produzzjoni sinifikanti disponibbli fir-RPĊ, l-abbiltà tal-produtturi Ċiniżi li jżidu b’mod rapidu l-volumi tal-produzzjoni tagħhom u jimmirawhom għall-esportazzjoni, il-prezzijiet probabbilment baxxi ta’ tali esportazzjonijiet u l-attraenza tas-suq tal-Unjoni għal tali esportazzjonijiet, huwa raġonevoli li wieħed jassumi li r-revoka tal-miżuri tirriżulta f’esportazzjonijiet miżjuda b’livelli li jkunu l-oġġett ta’ dumping tal-LAM mir-RPĊ lejn l-Unjoni.
D. ID-DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(58)
Tul il-PIR il-LAM ġew manifatturati fl-Unjoni minn sitt produtturi magħrufin, li tlieta minnhom kienu l-applikanti fil-każ attwali. L-ebda kumpanija oħra ma ppreżentat ruħha bħala produttur tal-Unjoni tul din l-investigazzjoni. Għalhekk huwa kkunsidrat li dawn is-sitt produtturi jirrappreżentaw l-industrija tal-Unjoni fis-sens tal-Artikoli 4(1) u 5(4) tar-Regolament bażiku (minn hawn ‘il quddiem imsejħin “l-industrija tal-Unjoni”).
E. IS-SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Il-kumment preliminari
(59)
Għall-finijiet tad-dejta għall-analiżi tal-ħsara miksuba mill-istatistika tal-Eurostat u minn sorsi oħra tal-istatistika disponibbli għall-Kummissjoni, it-talba għal reviżjoni, it-tweġibiet għall-kwestjonarju u l-informazzjoni miġbura waqt iż-żjarat ta’ verifika.
(60)
L-indikaturi makroekonomiċi, jiġifieri l-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-bejgħ fl-Unjoni u fi swieq terzi, il-proporzjon tas-suq, it-tkabbir, l-impjieg u l-produttività, id-daqs tal-marġni tad-dumping attwali u l-irkupru minn dumping passat huma bbażati fuq id-dejta mressqa mill-industrija tal-Unjoni. F’dan il-kuntest it-tweġibiet għall-kwestjonarju miksubin miż-żewġ produtturi tal-Unjoni magħżula għall-kampjun, ġew ikkumplementati minn informazzjoni mogħtija mill-produtturi tal-Unjoni l-oħra kollha.
(61)
L-indikaturi mikroekonomiċi, jiġifieri l-istokkijiet, il-pagi, il-prezzijiet tal-bejgħ, il-profittabbiltà, l-investiment, ir-redditu fuq l-investimenti, il-fluss tal-likwidità u l-abbiltà li jiżdied il-kapital jirreferu għad-dejta mogħtija miż-żewġ produtturi tal-Unjoni magħżula għall-kampjun. Minħabba l-fatt li l-kumpaniji magħżula għall-kampjun jirrappreżentaw aktar minn 50 % tat-total stmat ta’ produzzjoni u bejgħ tal-Unjoni, il-produtturi tal-Unjoni magħżula għall-kampjun tqies li kienu jirrappreżentaw l-industrija tal-Unjoni għall-finijiet ta’ din ir-reviżjoni. Id-dejta marbuta maż-żewġ kumpaniji magħżula għall-kampjun tista’ tingħata biss f’forma ta’ indiċi, biex b’hekk tinżamm il-kunfidenzjalità tal-informazzjoni sesittiva għan-negozju taħt l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku.
(62)
Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi Ċiniżi u l-importaturi mhux relatati, l-iffissar ta’ prezz tal-importazzjoni u t-twaqqigħ tal-prezzijiet huwa bbażat fuq sorsi alternattivi bħal pereżempju t-talba għal reviżjoni, il-Eurostat u statistika kunfidenzjali oħra disponibbli għall-Kummissjoni, kif ukoll l-informazzjoni miġbura waqt iż-żjarat ta’ verifika. Id-dejta dwar l-importazzjoni kienet imsejsa fuq it-talba għal reviżjoni li kienet ibbażata fuq id-dejta tal-Eurostat. Minħabba li din id-dejta kienet tkopri wkoll importazzjonijiet oħra barra mill-prodott ikkonċernat, hija ġiet ivverifikata u aġġustata kif xieraq wara li tqabblet ma’ sorsi statistiċi kunfidenzjali oħra disponibbli għall-Kummissjoni. Għaldaqstant, ċerti ċifri hawn taħt ingħataw f’forma ta’ indiċi jew f’intervalli biex tiġi protetta l-istatistika kunfidenzjali.
2. Il-konsum fis-suq tal-Unjoni
(63)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u tal-importazzjonijiet. Ġie stabbilit li l-konsum tul il-PIR kien fil-medda minn 200 sa 350 miljun biċċa.
(64)
Il-konsum tal-LAM fl-Unjoni naqas bi 12 % tul il-perjodu kkunsidrat. Dan jista’ jiġi parzjalment attribwit għall-kriżi ekonomika, kif ukoll għax-xejriet li qed jinbidlu fil-konsum (pereżempju l-promozzjoni ta’ uffiċċji ekoloġiċi u l-iffajljar elettroniku, it-tnaqqis ġenerali fix-xogħlijiet amministrattivi).
Tabella 1
Konsum
2008
2009
2010
PIR
Il-volum
L-indiċi (2008 = 100)
100
84
90
88
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, Talba għal reviżjoni, il-Eurostat u sorsi statistiċi oħra disponibbli għall-Kummissjoni
3. Il-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
(65)
Kif inhu deskritt fit-Tabella 2 hawn taħt, is-sehem mis-suq naqas b’54 % tul il-perjodu kkunsidrat.
(66)
Barra minn hekk, mill-impożizzjoni tad-dażji anti-dumping fl-2006, l-importazzjonijiet Ċiniżi naqsu konsiderevolment minn sehem mis-suq ta’ 51 % fil-PI tal-investigazzjoni oriġinali għal bejn 7 % u 15 % tul il-PIR. Fir-rigward tal-volumi tal-importazzjoni mir-RPĊ, dawn baqgħu baxxi tul il-perjodu kkunsidrat minħabba l-miżuri anti-dumping fis-seħħ. Madankollu, l-importazzjonijiet Ċiniżi baqgħu sors prinċipali (bejn 85 % u 95 % fil-PIR) tal-importazzjonijiet totali tal-Unjoni, minħabba l-esportazzjoni limitata tal-LAM minn pajjiżi terzi oħra. Fil-perjodu kkunsidrat l-importazzjonijiet naqsu b’59 %.
Tabella 2
Importazzjonijiet mir-RPĊ
2008
2009
2010
PIR
Il-volum tal-importazzjonijiet Indiċi (2008 = 100)
100
56
44
41
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Indiċi (2008 = 100)
100
66
48
46
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, Talba għal reviżjoni, il-Eurostat u sorsi statistiċi oħra disponibbli għall-Kummissjoni
4. Ix-xejra fil-prezzijiet tal-importazzjoni mir-RPĊ u t-twaqqigħ tal-prezzijiet
4.1. Xejriet fil-prezzijiet
(67)
Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi Ċiniżi u nuqqas ta’ sorsi alternattivi, ma kienx possibbli li jiġi stabbilit prezz tal-importazzjoni preċiż. Dan minħabba li, kif ġie spjegat fil-premessa (21), l-istatistika ma kinitx meqjusa adegwata minħabba li wieħed mis-sorsi kien ikopri wkoll importazzjonijiet oħra barra mill-prodott ikkonċernat u s-sorsi l-oħrajn ma kinux jippermettu l-possibbiltà li jkun hemm tqabbil tal-prezzijiet tal-esportazzjoni ma’ dawk tal-industrija tal-Unjoni skont it-tip.
(68)
Madankollu, is-sorsi statistiċi kunfidenzjali l-oħra disponibbli għall-Kummissjoni huma meqjusa bħala adattati biex jindikaw ix-xejra ġenerali fil-prezzijiet tal-importazzjoni mir-RPĊ. Ix-xejra fil-prezzijiet tal-importazzjoni turi żieda fil-prezzijiet tul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 3
Il-prezzijiet tal-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat
2008
2009
2010
PIR
ir-RPĊ
L-indiċi
100
102
118
118
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, Talba għal reviżjoni, il-Eurostat u sorsi statistiċi oħra disponibbli għall-Kummissjoni
4.2. It-twaqqigħ tal-prezzijiet
(69)
Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi Ċiniżi u minħabba n-nuqqas ta’ sorsi alternattivi, il-kalkolazzjoni tat-twaqqigħ tal-prezzijiet, minħabba r-raġunijiet stabbiliti fil-premessa (37), kienet ibbażata fuq il-prezzijiet tal-esportazzjoni għall-pajjiżi terzi inklużi fit-talba għal reviżjoni. Il-livell tat-twaqqigħ tal-prezzijiet stabbilit b’mod indikattiv jammonta għal madwar 20 %.
5. Il-volumi tal-importazzjonijiet u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
(70)
Il-produtturi prinċipali tal-LAM fid-dinja jinsabu fl-Unjoni u fir-RPĊ. Instab li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra bħall-Indja huma negliġibbli, aktar baxxi minn 1 %.
6. Il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(71)
Taħt l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċi rilevanti kollha li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
6.1. L-elementi makroekonomiċi
(a) Il-produzzjoni
(72)
Il-volum tal-produzzjoni fl-Unjoni baqa’ fl-istess medda tul il-perjodu kkunsidrat, bl-eċċezzjoni tal-2009. It-tnaqqis fl-2009, li sa ċertu punt kien riżultat tal-kriżi ekonomika globali, kien ikkumpensat b’żieda fl-2010.
(73)
Minkejja x-xejra ‘l isfel fil-bejgħ fl-Unjoni, kif inhu spjegat fil-premessi (75) sa (77) hawn taħt, il-produtturi tal-Unjoni setgħu jżommu l-livelli tal-produzzjoni tul il-perjodu kkunsidrat peress li setgħu jżidu l-esportazzjonijiet tagħhom lejn is-swieq terzi kif inhu spjegat fil-premessa (78).
Tabella 4
Il-produzzjoni totali tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Il-volum (elf biċċa)
Il-produzzjoni
351 480
301 661
360 007
354 646
L-indiċi (2008 = 100)
100
86
102
101
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju.
(b) Il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(74)
Il-kapaċità tal-produzzjoni żdiedet bi ftit minħabba l-investimenti li kien hemm fil-kapaċità żejda u l-modernizzazzjoni li wettqu l-produtturi tal-Unjoni tul il-perjodu kkunsidrat. L-użu tal-kapaċità baqa’ pjuttost stabbli, u wera ftit tnaqqis fis-sena 2009. Dan it-tnaqqis żgħir huwa primarjament attribwibbli għall-effetti tal-kriżi ekonomika globali tul dik is-sena.
Tabella 5
Il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
2008
2009
2010
PIR
Il-volum (elf biċċa)
Il-kapaċità ta’ produzzjoni
452 407
453 323
465 984
465 401
L-indiċi (2008 = 100)
100
100
103
103
L-użu tal-kapaċità
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
L-indiċi (2008 = 100)
100
86
99
98
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju.
(c) Il-volum tal-bejgħ fl-Unjoni
(75)
Iċ-ċifri hawn taħt jirrappreżentaw il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lill-klijenti indipendenti fis-suq tal-Unjoni.
Tabella 6
Bejgħ lil klijenti mhux relatati
2008
2009
2010
PIR
Il-volum (elf biċċa)
315 715
281 281
309 941
304 444
L-indiċi (2008 = 100)
100
89
98
96
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju.
(76)
Il-bejgħ fl-Unjoni naqas b’4 % tul il-perjodu kkunsidrat.
(77)
Fl-2009, il-bejgħ waqa’ bi 11 %. Dan it-tnaqqis għandu jiġi attribwit lill-effetti tal-kriżi ekonomika globali. Fis-snin sussegwenti, il-bejgħ irkupra u kien qrib iċ-ċifri għall-2008 tul il-PIR.
(d) Il-bejgħ lil swieq terzi
(78)
Iċ-ċifri hawn taħt jirrappreżentaw il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil swieq terzi u juru żieda kbira f’dan il-bejgħ tul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 7
Bejgħ lil pajjiżi terzi
2008
2009
2010
PIR
Il-volum (elf biċċa)
26 750
42 105
59 221
57 148
L-indiċi (2008 = 100)
100
157
221
214
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju.
(e) Is-sehem mis-suq
(79)
Minkejja t-tnaqqis fil-bejgħ tal-Unjoni, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni żdied b’9 % tul il-perjodu kkunsidrat biex laħaq medda ta’ 80 % sa 93 % tul il-PIR. Iż-żieda tas-sehem mis-suq tal-Unjoni kienet riżultat tat-tnaqqis fil-konsum fl-Unjoni, kif ukoll tat-tnaqqis tas-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ.
Tabella 8
Is-sehem mis-suq tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
L-indiċi (2008 = 100)
100
106
109
109
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, Talba għal reviżjoni, il-Eurostat u sorsi statistiċi oħra disponibbli għall-Kummissjoni
(f) It-tkabbir
(80)
Bejn l-2008 u l-PIR, il-konsum tal-Unjoni naqas bi 12 %. Il-volum tal-bejgħ mill-produtturi tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni naqas b’4 %. Is-sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni żdied b’9 %.
(g) L-impjiegi
(81)
L-impjiegi fis-settur fl-Unjoni naqsu tul il-perjodu kkunsidrat. Dan it-tnaqqis kien marbut mal-modernizzazzjoni u l-mekkanizzazzjoni tal-proċess ta’ produzzjoni mill-industrija tal-Unjoni.
Tabella 9
L-impjiegi fl-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
In-numru ta’ impjegati
710
588
561
552
L-indiċi (2008 = 100)
100
83
79
78
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju.
(h) Il-produttività
(82)
Il-produttività tal-forza tax-xogħol tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala produzzjoni fis-sena għal kull persuna impjegata, żviluppat b’mod pożittiv matul il-perjodu kkunsidrat, u baqgħet stabbli tul l-2010 u l-PIR.
(83)
Din iż-żieda fil-produttività kienet marbuta mal-proċess ta’ modernizzazzjoni li twettaq, li huwa deskritt fil-premessa (93).
Tabella 10
Il-produttività
2008
2009
2010
PIR
Il-produttività (elf biċċa/sena)
495
513
642
642
L-indiċi (2008 = 100)
100
104
130
130
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju.
(i) Id-daqs tal-marġni ta’ dumping attwali u l-irkupru minn dumping fil-passat
(84)
Ta’ min ifakkar li minħabba ċ-ċirkostanzi msemmija fil-premessi (19) sa (23), ma setax jiġi kkalkolat id-dumping. Madankollu, ġiet stabbilita probabbiltà ta’ rikorrenza tad-dumping ibbażata fuq tqabbil bejn il-valur normali stabbilit abbażi tal-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u l-prezz tal-esportazzjoni stabbilit abbażi tal-prezzijiet għal pajjiżi terzi.
(85)
L-analiżi turi li l-industrija tal-Unjoni rkuprat, sa ċertu punt, minħabba l-impożizzjoni tal-miżuri kontra l-importazzjonijiet li jkunu oġġett tad-dumping u l-miżuri fis-seħħ qed juru li huma effettivi.
6.2. L-elementi mikroekonomiċi
(a) L-istokkijiet
(86)
Iċ-ċifri ta’ hawn taћt jirrappreżentaw il-volum tal-istokkijiet fi tmiem kull perjodu.
Tabella 11
L-Istokkijiet tal-Għeluq
2008
2009
2010
PIR
L-indiċi (2008 = 100)
100
43
61
83
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju.
(87)
L-investigazzjoni wriet li l-istokkijiet tal-industrija tal-Unjoni ma kinux indikatur rilevanti għall-valutazzjoni tas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni minħabba li l-livell tal-istokkijiet ivarja fuq bażi staġjonali.
(b) Il-pagi
(88)
Tul il-perjodu kkunsidrat il-paga medja żdiedet bi 33 % għal kull impjegat.
Tabella 12
Pagi (spiża għal kull impjegat)
2008
2009
2010
PIR
L-indiċi (2008 = 100)
100
116
133
133
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju.
(c) Prezzijiet tal-bejgħ
(89)
Il-prezzijiet medji ta’ kull unità ta’ LAM fl-Unjoni żdiedu kemxejn bejn l-2008 u l-PIR. It-tnaqqis relattiv fl-2010 meta mqabbel mal-2009, huwa marbut mal-flutwazzjoni fil-prezzijiet tal-materja prima.
Tabella 13
Il-prezz unitarju tas-suq tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
L-indiċi (2008 = 100)
100
103
101
104
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju.
(d) Il-profittabbiltà
(90)
Il-marġnijiet tal-profittabbiltà li jidhru hawn taħt ġew stabbiliti billi ġie espress ir-riżultat finanzjarju miksub mill-industrija tal-Unjoni bħala perċentwali tal-fatturat miksub fis-suq tal-Unjoni.
Tabella 14
Il-Profittabbiltà
2008
2009
2010
PIR
L-indiċi (2008 = 100)
100
107
105
104
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju.
(91)
Qabel l-impożizzjoni ta’ miżuri definittivi fl-2006, l-industrija tal-Unjoni kienet qed tagħmel telf kbir. Minn dakinhar, is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-LAM tjiebet tul il-perjodu kkunsidrat, iżda madankollu baqgħet taħt il-profitt fil-mira ta’ 5 % stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali tul il-PIR.
(e) Investimenti, redditu fuq l-investimenti u fluss tal-likwidità
(92)
Ix-xejriet tal-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-fluss tal-likwidità jidhru fit-tabella ta’ hawn taħt.
Tabella 15
Investimenti, redditu fuq l-investimenti u fluss tal-likwidità
2008
2009
2010
PIR
L-investimenti
L-indiċi (2008 = 100)
100
152
41
51
Ir-redditu fuq l-investiment
L-indiċi (2008 = 100)
100
111
109
108
Il-fluss tal-likwidità
L-indiċi (2008 = 100)
100
291
247
236
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju.
(93)
Bis-saħħa tal-irkupru wara l-impożizzjoni tal-miżuri fl-2006, l-industrija għamlet investimenti sinifikanti fil-modernizzazzjoni u l-espansjoni tal-faċilità tal-produzzjoni, partikolarment fl-2008 u l-2009. Il-profittabbiltà mtejba hija riflessa wkoll fil-fluss tal-likwidità mtejjeb.
(f) L-abbiltà li jiżdied il-kapital
(94)
L-investigazzjoni ma żvelatx problemi partikolari fl-abbiltà tal-industrija tal-Unjoni li żżid il-kapital.
6.3. Il-konklużjoni dwar is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(95)
Skont l-analiżi msemmija hawn fuq, is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni tjiebet u l-industrija qed turi li hi vijabbli wara l-impożizzjoni tal-miżuri tal-2006. Madankollu, meta wieħed jikkunsidra li l-iżviluppi pożittivi li ssemmew hawn fuq seħħew biss wara l-impożizzjoni tal-miżuri, l-impjiegi qed jonqsu u l-profittabbiltà għadha aktar baxxa mil-livell fil-mira għaliha, huwa kkunsidrat li s-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija għadha fraġli u vulnerabbli. Jista’ għalhekk jiġi konkluż li l-evidenza tissuġġerixxi li t-tneħħija tal-ħsara hija parzjalment jew esklużivament minħabba l-eżistenza tal-miżuri.
F. IL-PROBABBILTÀ TA’ RIKORRENZA TAL-ĦSARA
(96)
Mill-impożizzjoni tal-miżuri fis-seħħ, is-sitwazzjoni tal-industrija tjiebet kunsiderevolment. Madankollu, il-konklużjonijiet tal-analiżi attwali juru li l-industrija tal-Unjoni għadha fraġli u vulnerabbli.
(97)
Taħt ċirkostanzi bħal dawn huwa xieraq li ssir analiżi tal-probabbiltà ta’ rikorrenza tal-ħsara materjali sabiex jiġi eżaminat jekk - f’każ li l-miżuri jiġu revokati - l-iżviluppi maħsuba f’termini ta’ volumi u prezzijiet ta’ importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ ikomplux jiddeterjoraw is-sitwazzjoni attwali, kif inhu spjegat hawn taħt fil-premessi (98) sa (106).
(98)
Jeżistu żewġ produtturi ewlenin tal-LAM fid-dinja - ir-RPĊ u l-Unjoni. L-Unjoni hija l-akbar suq dinji għal-LAM, segwita mill-Amerika t’Isfel u r-Russja. Jeżistu produtturi żgħar f’pajjiżi oħrajn, bħall-Indja, iżda dawn jikkonċentraw fuq is-swieq domestiċi rispettivi tagħhom. L-Istati Uniti u l-Kanada jużaw sistemi ta’ ffajljar differenti.
(99)
Ta’ min ifakkar li teżisti kapaċità żejda sinifikanti fir-RPĊ u li l-produzzjoni tal-LAM fir-RPĊ tista’ tiżdied faċilment kif spjegat fil-premessi (45) sa (48).
(100)
Huwa mfakkar ukoll li l-kapaċità żejda disponibbli fir-RPĊ, bejn wieħed u ieħor, tikkorrispondi għall-konsum tal-Unjoni (ara l-premessa (45)).
(101)
Kien stabbilit ukoll li ż-żieda fil-produzzjoni tal-LAM fir-RPĊ probabbilment tiġi esportata lejn l-Unjoni, jekk il-miżuri jiġu revokati (ara l-premessa (53)). Dan huwa bbażat fuq il-fatt li s-suq tal-Unjoni għadu l-akbar suq dinji għal-LAM, b’konsum relattivament stabbli u minħabba l-fatt li l-prezzijiet prevalenti huma ġeneralment ogħla fis-suq tal-Unjoni milli fi swieq tal-esportazzjoni oħra (ara l-premessa (52)). Għandu jiġi kkunsidrat ukoll li, barra mill-Unjoni u r-RPĊ, m’hemmx pajjiżi esportaturi sinifikanti oħra li jipproduċu l-LAM.
(102)
Barra minn hekk, kif intqal fil-premessa (41), il-kapaċità tal-produzzjoni fir-RPĊ tista’ tiżdied faċilment bis-sempliċi forniment ta’ ħaddiema addizzjonali. Għalhekk, l-esportazzjonijiet tar-RPĊ ikunu jistgħu jakkomodaw kull żieda fil-konsum tal-Unjoni. Fid-dawl tal-prezz potenzjalment baxx tal-importazzjonijiet Ċiniżi, kif jidher mit-tqabbil mal-prezzijiet tagħhom għal swieq ta’ pajjiżi terzi, l-abbiltà li jidher li hija bla limitu ta’ provvista bi prezzijiet baxxi, huwa probabbli ħafna li l-industrija tal-Unjoni ma tkunx tista’ tibbenefika miż-żieda fid-domanda, li jwassal għal telf importanti mis-sehem tas-suq, jekk il-miżuri jiġu revokati.
(103)
Abbażi ta’ dan, wieħed jista’ jistenna li ċ-ċirkostanzi ta’ kwalunkwe żieda sinifikanti futura ta’ importazzjonijiet tal-LAM mir-RPĊ fl-Unjoni, ikollhom konsegwenzi negattivi serji għas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Kif imsemmi hawn fuq, jekk il-miżuri jiġu revokati, il-volum tal-importazzjoni tal-LAM mir-RPĊ hu mistenni li jkun sinifikanti. Barra minn hekk, dawk l-importazzjonijiet x’aktarx iwasslu għal pressjoni sinifikanti fuq il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni, u għaldaqstant fuq l-industrija tal-Unjoni, kif issuġġerit mid-dejta dwar il-livell tal-prezzijiet fis-swieq ta’ pajjiżi terzi. Tabilħaqq, skont id-dejta disponibbli huwa stmat li huwa minnu li l-prezzijiet attwali taċ-Ċina jwaqqgħu l-prezzijiet tal-Unjoni b’madwar 20 % kif ġie deskritt fil-premessa (69), li tenfasizza probabbiltà kbira li l-importazzjonijiet taċ-Ċina jsiru bi prezzijiet sostanzjalment aktar baxxi mill-prezzijiet tal-Unjoni, f’każ li l-miżuri jitneħħew.
(104)
Il-ġibda tas-suq tal-Unjoni għall-esportaturi Ċiniżi hija enfasizzata wkoll minn tentattivi ta’ klassifikazzjoni inkorretta biex jiġu evitati l-miżuri anti-dumping fis-seħħ (ara l-premessa (55)).
(105)
Abbażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, huwa probabbli li l-iskadenza tal-miżuri anti-dumping fuq importazzjonijiet tal-LAM li joriġinaw mir-RPĊ tirriżulta f’żieda sostanzjali fil-volum ta’ importazzjonijiet fl-UE bi prezzijiet baxxi ħafna, u li huwa probabbli ħafna li dan iwaqqa’ b’mod sostanzjali l-prezzijiet tal-bejgħ tal-Unjoni. Dan jista’ jikkawża ħsara materjali u jikkanċella l-investiment u l-isforzi għall-irkupru li saru mill-industrija fil-passat.
(106)
Fuq din il-bażi, il-konklużjoni hija li r-revoka tal-miżuri fis-seħħ għall-importazzjonijiet tal-LAM li joriġinaw mir-RPĊ, probabbilment tirriżulta fir-rikorrenza tal-ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
G. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. Kumment preliminari
(107)
Taħt l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri anti-dumping eżistenti tmurx kontra l-interess tal-Unjoni b’mod ġenerali.
(108)
Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq l-apprezzament tal-bosta interessi involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi u tal-utenti.
(109)
Fl-investigazzjonijiet oriġinali, l-adozzjoni tal-miżuri ma kinitx meqjusa bħala kontra l-interess tal-Unjoni. Barra minn hekk, din l-investigazzjoni hija reviżjoni ta’ skadenza, u b’hekk tanalizza sitwazzjoni fejn il-miżuri anti-dumping qegħdin fis-seħħ.
(110)
Abbażi ta’ dan ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni dwar il-probabbiltà tar-rikorrenza ta’ dumping u ta’ ħsara, kienx hemm raġunijiet konvinċenti li jwasslu għall-konklużjoni li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri f’dan il-każ partikolari.
2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(111)
It-tkomplija tal-miżuri anti-dumping fuq l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat iżżid il-possibbiltà għall-industrija tal-Unjoni li tilħaq livell raġonevoli ta’ profittabbiltà, billi tgħin sabiex ikun evitat li l-industrija tal-Unjoni titkeċċa mis-suq minn volumi sostanzjali ta’ importazzjonijiet mir-RPĊ.
(112)
Tabilħaqq, hemm probabbiltà ċara ta’ rikorrenza ta’ dumping ta’ ħsara f’volumi sostanzjali għalih l-industrija tal-Unjoni ma tiflaħx. Għaldaqstant, l-industrija tal-Unjoni tkompli tibbenefika miż-żamma tal-miżuri anti-dumping attwali.
(113)
Għalhekk ġie konkluż li ż-żamma tal-miżuri anti-dumping kontra r-RPĊ tkun kjarament fl-interess ċar tal-industrija tal-Unjoni.
3. L-interess tal-importaturi u l-utenti
(114)
Kif inhu indikat hawn fuq, l-ebda wieħed mill-importaturi mhux relatati u identifikati ma ressaq tweġibiet għall-kwestjonarji. L-importaturi tal-LAM normalment ikunu wkoll utenti tal-prodott ikkonċernat billi jużawh għall-produzzjoni tal-fajls tat-tip lever arch (“LAF”).
(115)
Diversi utenti, jiġifieri produtturi tal-LAF, ippreżentaw ruħhom tul l-investigazzjoni. Utent wieħed biss provda tweġiba għall-kwestjonarju li, minħabba l-kwalità tad-dejta mressqa, setgħet tiġi vverifikata biss sa ċertu punt waqt iż-żjara ta’ verifika.
(116)
L-utent li ġie verifikat iddikjara li l-miżuri anti-dumping għandhom jiġu imposti wkoll fuq l-importazzjonijiet tal-LAF mir-RPĊ. Iżda, dawn id-dikjarazzjonijiet ma kinux issostanzjati b’evidenza ta’ appoġġ.
(117)
Żewġ utenti esprimew l-oppożizzjoni tagħhom għaż-żamma tal-miżuri. Madankollu, l-allegazzjonijiet tagħhom ma kinux sostanzjati.
(118)
Min-naħa l-oħra, l-analiżi wriet ukoll li jekk iċ-Ċina ssir l-uniku fornitur tal-LAM minħabba r-revoka tal-miżuri, il-pożizzjoni tal-produtturi tal-fajls tat-tip lever arch tkun ipperikolata wkoll minħabba li ma jkunx hemm kompetizzjoni fis-suq dinji tal-LAM. Kien għalhekk ikkunsidrat li l-miżuri eżistenti jikkontribwixxu għall-varjetà fil-provvista u l-kompetizzjoni fis-suq dinji tal-LAM, li fl-aħħar mill-aħħar huma fl-interess tal-utenti.
(119)
Tliet utenti oħra li jużaw biss il-LAM prodotti fl-Unjoni baqgħu newtrali u wieħed minnhom esprima l-appoġġ tiegħu għaż-żamma tal-miżuri.
(120)
Minħabba li l-ispiża tal-LAM tirrappreżenta perċentwal minimu tal-prezz bl-imnut tal-LAF, il-miżuri prattikament ma għandhomx effett, jekk ikun hemm effett, fuq il-prezz tal-prodott finali (LAF), u għaldaqstant ma għandhomx impatt fuq il-konsumaturi finali.
4. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(121)
B’kont meħud tal-fatturi kollha deskritti hawn fuq, ġie konkluż li ma hemmx raġunijiet sodi biżżejjed kontra ż-żamma tal-miżuri anti-dumping attwali.
H. MIŻURI ANTI-DUMPING
(122)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa bil-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti. Dawn ingħataw ukoll perjodu li fih setgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara dan l-iżvelar. Il-kummenti u s-sottomissjonijiet ġew analizzati iżda ma wasslux għal bidla fil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom ġie deċiż li jinżammu l-miżuri anti-dumping.
(123)
Minn dak li ntqal fuq jirriżulta li, kif previst mill-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, l-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet tal-mekkaniżmi tat-tip lever arch u li joriġinaw mir-RPĊ għandhom jinżammu,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan huwa impost dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tal-mekkaniżmi tat-tip lever arch li ġeneralment jintużaw għall-arkivjar ta’ karti u dokumenti oħra f’binders jew f’fajls li attwalment għandhom il-kodiċi NM ex 8305 10 00 (il-kodiċi TARIC 8305100050) u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina. Dawn il-mekkaniżmi tat-tip lever arch jikkonsistu minn elementi metalliċi robusti (normalment tnejn) f’forma ta’ arkata fuq pjanċa tad-dahar u li jkollhom tal-anqas molla waħda tal-ftuħ li tippermetti li jiddaħħlu u jiġu ffajljati karti u dokumenti oħra.
2. Ir-rata tad-dazju anti-dumping definittiv applikabbli għall-prezz nett, liberu fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u manifatturati mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun din li ġejja:
Manifattur
Dazju anti-dumping
Kodiċi addizzjonali TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, iċ-Ċina
27,1 %
A729
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
47,4 %
A999
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ fir-rigward tad-dazji doganali.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-30 ta’ Awwissu 2012.