ROZHODNUTÍ RADY 2013/527/SZBP
ze dne 24. října 2013,
kterým se mění a prodlužuje mandát zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Afrického rohu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 31 odst. 2 a článek 33 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 8. prosince 2011 přijala Rada rozhodnutí 2011/819/SZBP (1) o jmenování pana Alexandra RONDOSE zvláštním zástupcem Evropské unie (dále jen „zvláštní zástupce EU“) pro oblast Afrického rohu. Mandát zvláštního zástupce EU skončí dne 31. října 2013.
(2)
Dne 11. srpna 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/450/SZBP (2) o jmenování paní Rosalind MARSDENOVÉ zvláštní zástupkyní Evropské unie pro Súdán. Mandát zvláštní zástupkyně EU skončí dne 31. října 2013.
(3)
Mandát zvláštního zástupce EU pro oblast Afrického rohu pana Alexandera RONDOSE by měl být rozšířen tak, aby zahrnoval prvky týkající se Súdánu a Jižního Súdánu, a prodloužen o další období dvanácti měsíců.
(4)
Zvláštní zástupce EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zvláštní zástupce Evropské unie
1. Mandát pana Alexandra RONDOSE jako zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Afrického rohu (dále jen „zvláštní zástupce EU“) se prodlužuje do 31. října 2014. Na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) může být mandát zvláštního zástupce EU ukončen dříve, rozhodne-li tak Rada.
2. Pro účely mandátu zvláštního zástupce EU zahrnuje oblast Afrického rohu Džibutskou republiku, Stát Eritrea, Etiopskou federativní demokratickou republiku, Keňskou republiku, Somálskou federativní republiku, Súdánskou republiku, Jihosúdánskou republiku a Ugandskou republiku. V otázkách s širšími regionálními důsledky zvláštní zástupce EU podle potřeby spolupracuje se zeměmi a regionálními subjekty mimo oblast Afrického rohu.
Článek 2
Cíle politiky
1. Mandát zvláštního zástupce EU vychází z cílů politiky Unie ve vztahu k oblasti Afrického rohu, jak jsou stanoveny ve strategickém rámci přijatém dne 14. listopadu 2011 a v příslušných závěrech Rady, a jeho účelem je aktivně přispívat k regionálnímu a mezinárodnímu úsilí o dosažení mírového soužití a trvalého míru, bezpečnosti a rozvoje v jednotlivých zemích regionu i mezi nimi. Zvláštní zástupce EU rovněž usiluje o zvýšení kvality, intenzity, dopadu a viditelnosti mnohostranného zapojení Unie v oblasti Afrického rohu.
2. Tyto politické cíle Unie zahrnují mimo jiné:
a)
trvalou stabilizaci Somálska, zejména z hlediska regionálního rozměru;
b)
mírové soužití Súdánu a Jižního Súdánu jakožto dvou životaschopných a prosperujících států se silnými a odpovědnými politickými strukturami;
c)
vyřešení probíhajících konfliktů a zamezení potenciálních konfliktů mezi zeměmi v regionu nebo uvnitř jednotlivých zemí;
d)
podporu politické, bezpečnostní a hospodářské regionální spolupráce.
Článek 3
Mandát
1. K dosažení politických cílů Unie ve vztahu k oblasti Afrického rohu se zvláštnímu zástupci EU uděluje mandát:
a)
spolupracovat se všemi zúčastněnými stranami regionu, s vládami, regionálními orgány, mezinárodními a regionálními organizacemi, občanskou společností a diasporami s cílem podpořit dosažení politických cílů Unie a přispět k lepšímu chápání úlohy Unie v regionu;
b)
zastupovat Unii podle potřeby na příslušných mezinárodních fórech a zajišťovat viditelnost podpory Unie při řešení krizí, řešení konfliktů a jejich předcházení;
c)
podněcovat a podporovat efektivní politickou a bezpečnostní spolupráci a hospodářskou integraci v regionu prostřednictvím partnerství Unie s Africkou unií (dále jen „AU“) a subregionálními organizacemi, zejména s Mezivládním úřadem pro rozvoj (IGAD);
d)
sledovat politický vývoj v regionu a přispívat k rozvoji politiky Unie vůči tomuto regionu, mimo jiné ve vztahu k Somálsku, Súdánu a Jižnímu Súdánu a v souvislosti s otázkou etiopsko-eritrejské hranice a prováděním alžírské dohody, iniciativou pro povodí Nilu a dalšími znepokojivými otázkami v regionu, které mají dopad na jeho bezpečnost, stabilitu a prosperitu;
e)
ve vztahu k Somálsku v úzké koordinaci se zvláštním vyslancem EU pro Somálsko a s příslušnými regionálními a mezinárodními partnery, včetně zvláštního zástupce generálního tajemníka OSN pro Somálsko a Africké unie, aktivně přispívat k opatřením a iniciativám, které povedou k další stabilizaci Somálska a ujednáním pro období po transformaci, s důrazem na prosazování koordinovaného a soudržného přístupu mezinárodního společenství k Somálsku, budování dobrých sousedských vztahů a podporu rozvoje bezpečnostního sektoru v Somálsku, mimo jiné prostřednictvím vojenské mise Evropské unie s cílem přispět k výcviku somálských bezpečnostních sil (EUTM Somalia), operace EUNAVFOR Atalanta, mise EUCAP Nestor a pokračující podpory Unie pro misi Africké unie v Somálsku (AMISOM), a to v úzké spolupráci s členskými státy;
f)
ve vztahu k Súdánu a Jižnímu Súdánu v úzké koordinaci s příslušnými vedoucími delegací Unie přispívat k soudržnosti a účinnosti politiky Unie vůči Súdánu a Jižnímu Súdánu a podporovat jejich mírové soužití, zejména prováděním dohod z Addis Abeby a vyřešením zbývajících otázek v souvislosti se souhrnnou mírovou dohodu, včetně oblasti Abyei, politickým řešením probíhajících konfliktů, zejména v Dárfúru a v oblasti Jižního Kordofánu a Modrého Nilu, budováním institucí v Jižním Súdánu a prostřednictvím národního usmíření. V tomto ohledu bude zvláštní zástupce EU přispívat k soudržnému přístupu mezinárodního společenství v úzké spolupráci s AU, a zejména s prováděcím panelem AU na vysoké úrovni pro Súdán (AUHIP), s OSN a dalšími předními regionálními a mezinárodními zúčastněnými stranami;
g)
pozorně sledovat přeshraniční výzvy s dopadem na oblast Afrického rohu, včetně terorismu, radikalizace, námořní bezpečnosti a pirátství, organizované trestné činnosti, pašování zbraní, uprchlických a migračních toků a veškerých politických a bezpečnostních důsledků humanitárních krizí;
h)
podporovat v celém regionu přístup humanitární pomoci;
i)
přispívat k provádění rozhodnutí Rady 2011/168/SZBP (3) o Mezinárodním trestním soudu a politiky Unie v oblasti lidských práv ve spolupráci se zvláštním zástupcem EU pro lidská práva, včetně obecných zásad EU pro lidská práva, zejména obecných zásad EU týkajících se dětí a ozbrojených konfliktů a obecných zásad EU týkajících se násilí páchaného na ženách a dívkách a boje proti všem formám jejich diskriminace, a politiky Unie související s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1325 (2000) o ženách, míru a bezpečnosti, mimo jiné sledováním vývoje situace v tomto ohledu, podáváním zpráv a vypracováváním příslušných doporučení.
2. Za účelem plnění svého mandátu zvláštní zástupce EU mimo jiné:
a)
podle potřeby poskytuje poradenství při formulaci postojů Unie na mezinárodních fórech a v souvislosti s tím podává zprávy za účelem proaktivní podpory komplexního politického přístupu Unie k oblasti Afrického rohu;
b)
vede přehled o veškeré činnosti Unie.
Článek 4
Provádění mandátu
1. Zvláštní zástupce EU provádí svůj mandát pod vedením vysokého představitele.
2. Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem EU výsadní spojení a je pro něho hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci EU strategické a politické vedení v rámci mandátu, aniž jsou dotčeny pravomoci vysokého představitele.
3. Zvláštní zástupce EU pracuje v úzké koordinaci s Evropskou službou pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) a jejími příslušnými útvary, s delegacemi Unie v regionu a s Komisí.
Článek 5
Financování
1. Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. listopadu 2013 do 31. října 2014 činí 2 720 000 EUR.
2. Výdaje jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
3. Správa výdajů se řídí smlouvou mezi zvláštním zástupcem EU a Komisí. Zvláštní zástupce EU za veškeré výdaje odpovídá Komisi.
Článek 6
Sestavení a složení týmu
1. V mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupce EU za sestavení svého týmu. Tento tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické a bezpečnostní otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupce EU neprodleně a pravidelně informuje o složení svého týmu Radu a Komisi.
2. Členské státy, orgány Unie a ESVČ mohou navrhnout vyslání personálu ke zvláštnímu zástupci EU. Plat takto vyslaného personálu hradí dotyčný členský stát, dotyčný orgán Unie nebo ESVČ. Zvláštnímu zástupci EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do orgánů Unie nebo do ESVČ. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.
3. Veškerý vyslaný personál je nadále administrativně podřízen vysílajícímu členskému státu, vysílajícímu orgánu Unie nebo ESVČ a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštního zástupce EU.
4. Aby mohl personál zvláštního zástupce EU vykonávat své činnosti konzistentním způsobem, jsou jednotliví pracovníci zařazeni do příslušných oddělení ESVČ nebo delegací Unie.
Článek 7
Výsady a imunity zvláštního zástupce EU a jeho personálu
Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro završení a řádné působení mise zvláštního zástupce EU a jeho personálu se podle potřeby dohodnou s hostitelskými zeměmi. Členské státy a ESVČ poskytují za tímto účelem veškerou nezbytnou podporu.
Článek 8
Bezpečnost utajovaných informací EU
Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2011/292/EU (4).
Článek 9
Přístup k informacím a logistická podpora
1. Členské státy, Komise, ESVČ a generální sekretariát Rady zajistí, aby měl zvláštní zástupce EU přístup k veškerým důležitým informacím.
2. Logistickou podporu v regionu poskytují podle okolností delegace Unie v regionu nebo členské státy.
Článek 10
Bezpečnost
V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupce EU v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci ve své územní působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření k zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je mu přímo podřízen, zejména tím, že:
a)
podle pokynů ESVČ vypracuje bezpečnostní plán pro danou misi zahrnující fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření pro danou misi, řízení bezpečných přesunů personálu do oblasti mise a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a dále pohotovostní plán a evakuační plán mise;
b)
zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v oblasti mise;
c)
zajistí, aby všichni členové jeho týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu, prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti mise náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika vyhodnoceného pro oblast mise ze strany ESVČ;
d)
zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a předkládá Radě, vysokému představiteli a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zprávy o pokroku a zprávy o provádění mandátu.
Článek 11
Podávání zpráv
1. Zvláštní zástupce EU pravidelně podává ústní a písemné zprávy vysokému představiteli a Politickému a bezpečnostnímu výboru. Podle potřeby podává zprávy rovněž pracovním skupinám Rady. Pravidelné písemné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Na doporučení vysokého představitele nebo Politického a bezpečnostního výboru může zvláštní zástupce EU podávat zprávy Radě pro zahraniční věci. V souladu s článkem 36 Smlouvy může být zvláštní zástupce EU zapojen do informování Evropského parlamentu.
2. V koordinaci s delegacemi Unie v regionu podává zvláštní zástupce EU zprávy o tom, jakým způsobem lze nejlépe provádět iniciativy Unie, jako je příspěvek Unie k reformám, a zahrnout politické aspekty příslušných rozvojových projektů Unie.
Článek 12
Koordinace
1. Zvláštní zástupce EU přispívá k jednotnosti, důslednosti a účinnosti činnosti Unie a pomáhá zajišťovat, aby všechny nástroje Unie a činnosti členských států byly uplatňovány soudržně v zájmu dosažení cílů politiky Unie. Činnosti zvláštního zástupce EU jsou koordinovány s činnostmi delegací Unie a s činnostmi Komise a dalších zvláštních zástupců EU působících v regionu, zejména se zvláštním zástupcem EU při AU a se zvláštním vyslancem EU pro Somálsko. Zvláštní zástupce EU pravidelně informuje mise členských států a delegace Unie v regionu.
2. Na místě jsou udržovány úzké vztahy a komunikace s vedoucími delegací Unie a vedoucími misí členských států. Všichni se snaží být zvláštnímu zástupci EU co nejvíce nápomocni při provádění jeho mandátu. Zvláštní zástupce EU v úzké koordinaci s příslušnými delegacemi Unie poskytuje vedení v otázkách místní politické situace veliteli sil operace EUNAVFOR Atalanta, veliteli mise EUTM Somalia, vedoucímu mise EUCAP Nestor a vedoucímu mise EUAVSEC v Jižním Súdánu. Zvláštní zástupce EU, velitelé operací EU a civilní velitel operace se podle potřeby navzájem konzultují.
3. Zvláštní zástupce EU úzce spolupracuje s orgány zúčastněných zemí, OSN, AU, Mezivládním úřadem pro rozvoj (IGAD), dalšími vnitrostátními, regionálními a mezinárodními zúčastněnými stranami a rovněž s občanskou společností v regionu.
Článek 13
Přezkum
Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v regionu podléhají pravidelnému přezkumu. Zvláštní zástupce EU předloží Radě, vysokému představiteli a Komisi do konce dubna roku 2014 zprávu o pokroku a na konci svého mandátu souhrnnou zprávu o provádění mandátu.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 24. října 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2013/527/PESK
tal-24 ta’ Ottubru 2013
li temenda u testendi l-mandat tar-Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea għall-Qarn tal-Afrika
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 28, l-Artikolu 31(2) u l-Artikolu 33 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà,
Billi:
(1)
Fit-8 ta' Diċembru 2011, il-Kunsill adotta d-Deċiżjoni 2011/819/PESK (1) li taħtar lis-Sur Alexander RONDOS bħala r-Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea (RSUE) għall-Qarn tal-Afrika. Il-mandat tar-RSUE jiskadi fil-31 ta' Ottubru 2013.
(2)
Fil-11 ta’ Awwissu 2010, il-Kunsill adotta d-Deċiżjoni 2010/450/PESK (2) li taħtar lis-Sinjura Rosalind MARSDEN bħala r-Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea (RSUE) għas-Sudan. Il-mandat tar-RSUE jiskadi fil-31 ta' Ottubru 2013.
(3)
Il-mandat tar-RSUE għall-Qarn tal-Afrika, is-Sur Alexander RONDOS, għandu jiġi mkabbar biex jinkludi elementi dwar is-Sudan u s-Sudan t'Isfel u jiġi estiż għal perijodu ulterjuri ta' 12-il xahar.
(4)
Ir-RSUE ser jimplimenta l-mandat fil-kuntest ta' sitwazzjoni li tista' tiddeterjora u li tista' timpedixxi l-kisba tal-objettivi tal-azzjoni esterna tal-Unjoni kif stabbiliti fl-Artikolu 21 tat-Trattat,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Rappreżentant Speċjali tal-Unjoni Ewropea
1. Il-mandat tas-Sur Alexander RONDOS bħala r-RSUE għall-Qarn tal-Afrika huwa b'dan estiż sal-31 ta' Ottubru 2014. Il-mandat tar-RSUE jista' jiġi terminat qabel dan, jekk il-Kunsill jiddeċiedi hekk, fuq proposta mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (RGħ).
2. Għall-finijiet tal-mandat tar-RSUE, il-Qarn tal-Afrika huwa definit bħala li jikkonsisti mir-Repubblika ta' Ġibuti, l-Istat tal-Eritrea, ir-Repubblika Demokratika Federali tal-Etjopja, ir-Repubblika tal-Kenja, ir-Repubblika Federali tas-Somalja, ir-Repubblika tas-Sudan, ir-Repubblika tas-Sudan t'Isfel u r-Repubblika tal-Uganda. Għal kwistjonijiet b'implikazzjonijiet reġjonali aktar wesgħin, ir-RSUE għandu jipparteċipa ma' pajjiżi u entitajiet reġjonali lil hinn mill-Qarn tal-Afrika, kif adatt.
Artikolu 2
Objettivi ta’ politika
1. Il-mandat tar-RSUE għandu jkun ibbażat fuq l-objettivi ta’ politika tal-Unjoni fir-rigward tal-Qarn tal-Afrika kif stabbilit fil-qafas strateġiku tiegħu adottat fl-14 ta’ Novembru 2011 u fil-Konklużjonijiet tal-Kunsill rilevanti, biex jikkontribwixxi b’mod attiv għall-isforzi reġjonali u internazzjonali għall-kisba ta' koeżistenza paċifika u paċi, sigurtà u żvilupp dejjiema ġewwa u bejn il-pajjiżi fir-reġjun. Ir-RSUE għandu jimmira wkoll biex isaħħaħ il-kwalità, l-intensità, l-impatt u l-viżibilità tal-parteċipazzjoni f'diversi aspetti tal-Unjoni fil-Qarn tal-Afrika.
2. L-objettivi ta' politika tal-Unjoni jinkludu, fost oħrajn:
(a)
it-tkomplija tal-istabbilizzazzjoni tas-Somalja, b'mod partikolari l-perspettiva ta' dimensjoni reġjonali;
(b)
il-koeżistenza paċifika tas-Sudan u s-Sudan t'Isfel bħala żewġ stati vijabbli u għonja bi strutturi politiċi sodi u ta' min joqgħod fuqhom;
(c)
ir-riżoluzzjoni ta' kunflitti attwali u l-evitar ta' kunflitti potenzjali bejn jew fi ħdan pajjiżi fir-reġjun;
(d)
is-sostenn lill-kooperazzjoni politika, ekonomika u ta' sigurtà reġjonali.
Artikolu 3
Mandat
1. Sabiex jinkisbu l-objettivi ta' politika tal-Unjoni fir-rigward tal-Qarn tal-Afrika, il-mandat tar-RSUE għandu jkun li:
(a)
jipparteċipa mal-partijiet interessati kollha tar-reġjun, il-gvernijiet, l-awtoritajiet reġjonali, l-organizzazzjonijiet internazzjonali u reġjonali, is-soċjetà ċivili u d-dijaspori, bil-għan li jitkomplew l-objettivi ta' politika tal-Unjoni u jikkontribwixxi għal ftehim aħjar tar-rwol tal-Unjoni fir-reġjun;
(b)
jirrappreżenta lill-Unjoni f’fora internazzjonali rilevanti, kif adatt, u jiżgura l-viżibbiltà għall-appoġġ tal-Unjoni fl-immaniġġar ta' kriżijiet, kif ukoll fir-riżoluzzjoni u l-prevenzjoni tal-konflitti;
(c)
iħeġġeġ u jappoġġa l-kooperazzjoni politika u tas-sigurtà kif ukoll l-integrazzjoni ekonomika effettivi fir-reġjun permezz tas-sħubija tal-Unjoni mal-Unjoni Afrikana (UA) u l-organizzazzjonijiet sub-reġjonali, b'mod partikolari l-Awtorità Intergovernattiva għall-Iżvilupp (IGAD);
(d)
isegwi l-iżviluppi politiċi fir-reġjun u jikkontribwixxi għall-iżvilupp tal-politika tal-Unjoni lejn ir-reġjun, inkluż fir-rigward tas-Somalja, is-Sudan, is-Sudan t'Isfel, il-kwistjoni tal-fruntiera Etijopja-Eritrea u l-implimentazzjoni tal-Ftehim ta’ Alġeri, l-inizjattiva dwar il-Baċin tan-Nil u tħassib ieħor f'dak ir-reġjun li għandu impatt fuq is-sigurtà, l-istabbiltà u l-prosperità tiegħu;
(e)
fir-rigward tas-Somalja, u b'ħidma f'kooperazzjoni mill-qrib mal-Mibgħut Speċjali tal-UE għas-Somalja u l-imsieħba reġjonali u internazzjonali rilevanti, inkluż is-Segretarju Ġenerali tan-Nazzjonijiet Uniti Rappreżentant Speċjali għas-Somalja u l-Unjoni Afrikana, jikkontribwixxi b'mod attiv għal azzjonijiet u inizjattivi li jwasslu għal stabbilizzazzjoni akbar u arranġamenti ta' wara t-transizzjoni għas-Somalja, b'enfasi fuq il-promozzjoni ta' approċċ internazzjonali koordinat u koerenti għas-Somalja, il-bini ta' relazzjonijiet ta' viċinat tajbin u l-appoġġ tal-iżvilupp tas-settur tas-sigurtà fis-Somalja, inkluż, permezz tal-missjoni militari tal-Unjoni Ewropea biex tikkontribwixxi għal-taħriġ tal-forzi tas-sigurtà Somali (EUTM Somalia), EUNAVFOR Atalanta, EUCAP Nestor u t-tkomplija tal-appoġġ tal-Unjoni għall-Missjoni tal-Unjoni Afrikana fis-Somalja (AMISOM), b’ħidma mill-qrib mal-Istati Membri;
(f)
fir-rigward tas-Sudan u s-Sudan t'Isfel, u b'ħidma mill-qrib mal-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-UE rispettivi, jikkontribwixxi għall-koerenza u l-effettività tal-politika tal-Unjoni għas-Sudan u s-Sudan t'Isfel u jappoġġa l-koeżistenza paċifika tagħhom, b'mod partikolari permezz tal-implimentazzjoni tal-Ftehimiet ta' Addis u r-riżoluzzjoni tal-kwistjonijiet li għadhom pendenti fir-rigward tal-Ftehim ta' Paċi Komprensiv, inkluż Abyei, soluzzjonijiet politiċi għall-kunflitti li għaddejjin, b'mod partikolari fid-Darfur, il-Kordofan tan-Nofsinhar u l-Blue Nile, il-bini tal-istituzzjonijiet fis-Sudan t'Isfel u r-rikonċiljazzjoni nazzjonali. F'dan ir-rigward, ir-RSUE ser jikkontribwixxi għal approċċ internazzjonali koerenti f'kooperazzjoni mill-qrib mal-UA u b'mod partikolari l-Grupp ta' Implimentazzjoni ta' Livell Għoli tal-Unjoni Afrikana dwar is-Sudan (AUHIP), in-Nazzjonijiet Uniti u partijiet interessati reġjonali u internazzjonali ewlenin oħra.
(g)
isegwi mill-qrib l-isfidi transkonfini li jolqtu l-Qarn tal-Afrika, inkluż it-terroriżmu, ir-radikalizzazzjoni, is-sigurtà u l-piraterija marittima, il-kriminalità organizzata, il-kontrabandu tal-armi, il-flussi ta’ refuġjati u migrazzjoni u kwalunkwe konsegwenza politika u ta’ sigurtà tal-kriżijiet umanitarji;
(h)
jippromovi l-aċċess umanitarju fir-reġjun kollu;
(i)
jikkontribwixxi għall-implimentazzjoni tal-politika tal-Unjoni dwar id-drittijiet tal-bniedem fil-Qarn tal-Afrika tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2011/168/PESK (3) u l-politika tal-Unjoni dwar id-Drittijiet tal-Bniedem f'kooperazzjoni mar-RSUE għad-Drittijiet tal-Bniedem, inkluż il-Linji Gwida tal-UE dwar id-drittijiet tal-bniedem, b’mod partikolari l-Linji Gwida tal-UE dwar it-Tfal u l-Kunflitt Armat, kif ukoll dwar il-vjolenza kontra n-nisa u l-bniet u l-ġlieda kontra l-forom kollha ta’ diskriminazzjoni kontrihom u l-politika tal-Unjoni dwar ir-Riżoluzzjoni (UNSCR) 1325 (2000) tal-Kunsill tas-Sigurtà tan-NU dwar in-Nisa, il-Paċi u s-Sigurtà, inkluż permezz ta' monitoraġġ u rappurtar dwar l-iżviluppi kif ukoll l-ifformular ta’ rakkomandazzjonijiet f’dan ir-rigward.
2. Għall-fini tat-twettiq tal-mandat tiegħu, ir-RSUE għandu, fost oħrajn:
(a)
jagħti parir u jirrapporta dwar id-definizzjoni tal-pożizzjonijiet tal-Unjoni fil-fora internazzjonali, kif adatt, sabiex jippromovi b'mod proattiv l-approċċ komprensiv tal-Unjoni lejn il-Qarn tal-Afrika;
(b)
ikollu idea ġenerali tal-attivitajiet kollha tal-Unjoni.
Artikolu 4
Implimentazzjoni tal-mandat
1. Ir-RSUE għandu jkun responsabbli għall-implimentazzjoni tal-mandat filwaqt li jaġixxi taħt l-awtorità tar-RGħ.
2. Il-Kumitat Politiku u ta’ Sigurtà (KPS) għandu jżomm kollegament privileġġat mar-RSUE u għandu jkun il-punt ta’ kuntatt primarju tar-RSUE mal-Kunsill. Il-KPS għandu jipprovdi gwida strateġika u direzzjoni politika lir-RSUE fil-qafas tal-mandat, mingħajr preġudizzju għas-setgħat tar-RGħ.
3. Ir-RSUE għandu jaħdem f’koordinazzjoni mill-qrib mas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (SEAE) u d-dipartimenti rilevanti tiegħu, mad-delegazzjonijiet tal-Unjoni u mal-Kummissjoni.
Artikolu 5
Finanzjament
1. L-ammont ta' referenza finanzjarja maħsub biex ikopri n-nefqa relatata mal-mandat tar-RSUE għall-perijodu mill-1 ta' Novembru 2013 sal-31 ta' Ottubru 2014 għandu jkun ta' EUR 2 720 000.
2. In-nefqa għandha tiġi amministrata f’konformità mal-proċeduri u r-regoli applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni.
3. L-amministrazzjoni tan-nefqa għandha tkun soġġetta għal kuntratt bejn ir-RSUE u l-Kummissjoni. Ir-RSUE għandu jagħti rendikont lill-Kummissjoni dwar l-infiq kollu.
Artikolu 6
Kostituzzjoni u kompożizzjoni tat-tim
1. Fil-limiti tal-mandat tar-RSUE u l-mezzi finanzjarji korrispondenti disponibbli, ir-RSUE għandu jkun responsabbli mill-formazzjoni ta' tim. It-tim għandu jinkludi l-għarfien espert dwar kwistjonijiet speċifiċi ta’ politika u ta’ sigurtà kif meħtieġ mill-mandat. Ir-RSUE għandu jgħarraf fil-pront u regolarment lill-Kunsill u lill-Kummissjoni dwar il-kompożizzjoni tat-tim.
2. L-Istati Membri, l-istituzzjonijiet tal-Unjoni u s-SEAE jistgħu jipproponu l-issekondar ta' persunal biex jaħdem mar-RSUE. Is-salarju ta’ tali persunal issekondat għandu jkun kopert mill-Istat Membru jew mill-istituzzjoni tal-Unjoni Ewropea kkonċernata jew l-SEAE, rispettivament. L-esperti ssekondati mill-Istati Membri mal-istituzzjonijiet tal-Unjoni jew mas-SEAE jistgħu wkoll jiġu assenjati lir-RSUE. Il-persunal internazzjonali b’kuntratt għandu jkollu ċ-ċittadinanza ta’ Stat Membru.
3. Il-persunal issekondat kollu għandu jibqa’ taħt l-awtorità amministrattiva tal-Istat Membru li jibgħat, tal-istituzzjoni tal-Unjoni li tibgħat jew tas-SEAE, u għandu jwettaq dmirijietu u jaġixxi fl-interess tal-mandat tar-RSUE.
4. Il-persunal tar-RSUE għandu jiġi kkollokat mad-dipartimenti tas-SEAE jew id-delegazzjonijiet tal-Unjoni rilevanti sabiex jikkontribwixxi għall-koerenza u konsistenza tal-attivitajiet rispettivi tagħhom.
Artikolu 7
Privileġġi u immunitajiet tar-RSUE u l-persunal tar-RSUE
Il-privileġġi, l-immunitajiet u garanziji oħra meħtieġa għat-tlestija u l-funzjonament bla tfixkil tal-missjonijiet tar-RSUE u l-membri tal-persunal tar-RSUE għandhom jiġu miftehmin mal-pajjiżi ospitanti, kif adatt. L-Istati Membri u s-SEAE għandhom jagħtu l-appoġġ kollu meħtieġ għal dan il-għan.
Artikolu 8
Sigurtà ta’ informazzjoni klassifikata tal-UE
Ir-RSUE u l-membri tat-tim tar-RSUE għandhom jirrispettaw il-prinċipji u l-istandards minimi ta' sigurtà stabbiliti mid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2011/292/UE tal-31 ta' Marzu 2011 (4).
Artikolu 9
Aċċess għal informazzjoni u appoġġ loġistiku
1. L-Istati Membri, il-Kummissjoni, is-SEAE u s-Segretarjat Ġenerali tal-Kunsill għandhom jiżguraw li jingħata aċċess lir-RSUE għal kwalunkwe informazzjoni rilevanti.
2. Id-delegazzjonijiet tal-Unjoni fir-reġjun u/jew l-Istati Membri, kif meħtieġ, għandhom jipprovdu appoġġ loġistiku fir-reġjun.
Artikolu 10
Sigurtà
F'konformità mal-politika tal-Unjoni dwar is-sigurtà ta' persunal skjerat barra l-Unjoni f'kapaċità operattiva taħt it-Titolu V tat-Trattat, ir-RSUE għandu jieħu l-miżuri kollha raġonevolment prattikabbli, f'konformità mal-mandat tar-RSUE u skont is-sitwazzjoni tas-sigurtà fiż-żona ġeografika ta’ responsabbiltà, għas-sigurtà tal-persunal kollu taħt l-awtorità diretta tar-RSUE, b'mod partikolari billi:
(a)
jistabbilixxi pjan ta’ sigurtà speċifiku għall-missjoni bbażat fuq gwida mis-SEAE, li jinkludi miżuri ta’ sigurtà fiżiċi, organizzattivi u proċedurali speċifiċi għall-missjoni, li jirregolaw il-ġestjoni tal-moviment mingħajr periklu tal-persunal lejn, u ġewwa, iż-żona tal-missjoni kif ukoll il-ġestjoni ta’ inċidenti ta’ sigurtà u li jinkludi pjan ta’ kontinġenza u pjan ta’ evakwazzjoni tal-missjoni;
(b)
jiżgura li l-persunal kollu skjerat barra mill-Unjoni jkun kopert b’assigurazzjoni ta’ riskju għoli kif meħtieġ mill-kondizzjonijiet fiż-żona tal-missjoni;
(c)
jiżgura li l-membri kollha tat-tim tar-RSUE li ser jiġu skjerati barra l-Unjoni Ewropea, inkluż persunal ikkuntrattat lokalment, ikunu rċevew taħriġ adatt fir-rigward tas-sigurtà qabel jaslu, jew kif jaslu, fiż-żona tal-missjoni, abbażi tal-klassifikazzjonijiet tar-riskju assenjati liż-żona tal-missjoni mis-SEAE;
(d)
jiżgura li jiġu implimentati r-rakkomandazzjonijiet miftehmin kollha magħmula wara valutazzjonijiet regolari ta’ sigurtà, u li jipprovdi lill-Kunsill, ir-RGħ, u l-Kummissjoni b'rapporti bil-miktub dwar l-implimentazzjoni tagħhom u dwar kwistjonijiet oħra ta’ sigurtà fil-qafas tar-rapport ta’ progress u tar-rapport dwar l-implimentazzjoni tal-mandat.
Artikolu 11
Rappurtar
1. Ir-RSUE għandu jipprovdi regolarment lir-RGħ u lill-KPS b’rapporti orali u bil-miktub. Ir-RSUE għandu jirrapporta wkoll lill-gruppi ta’ ħidma tal-Kunsill kif meħtieġ. Għandhom jiġu ċċirkolati rapporti regolari bil-miktub permezz tan-network COREU. Fuq ir-rakkomandazzjoni tar-RGħ jew tal-KPS, ir-RSUE jista’ jipprovdi rapporti lill-Kunsill tal-Affarijiet Barranin. F'konformità mal-Artikolu 36 tat-Trattat ir-RSUE jista' jkun involut fl-għoti ta' informazzjoni lill-Parlament Ewropew.
2. Ir-RSUE għandu jirrapporta dwar l-aħjar mod sabiex jintlaħqu l-inizjattivi tal-Unjoni, bħall-kontribut tal-Unjoni għar-riformi, u inkluż l-aspetti politiċi tal-proġetti ta’ żvilupp rilevanti tal-Unjoni, f’koordinazzjoni mad-delegazzjonijiet tal-Unjoni fir-reġjun.
Artikolu 12
Koordinazzjoni
1. Ir-RSUE għandu jikkontribwixxi għall-unità, il-konsistenza u l-effettività tal-azzjonijiet tal-Unjoni u għandu jgħin sabiex ikun żgurat li l-istrumenti kollha tal-Unjoni u l-azzjoni tal-Istati Membri jiġu użati konsistentement, sabiex jinkisbu l-objettivi tal-politika tal-Unjoni. L-attivitajiet tar-RSUE għandhom ikunu kkoordinati ma’ dawk tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni u tal-Kummissjoni, kif ukoll dawk ta' RSUE oħra attivi fir-reġjun, b’mod partikolari mar-RSUE għall-UA u mal-Mibgħut Speċjali tal-UE għas-Somalja. Ir-RSUE għandu regolarment jipprovdi informazzjoni lill-missjonijiet tal-Istati Membri u d-delegazzjonijiet tal-Unjoni fir-reġjun.
2. Fuq il-post tal-operazzjonijiet għandu jinżamm kollegament mill-qrib u komunikazzjoni mal-Kapijiet tad-delegazzjonijiet tal-Unjoni u mal-Kapijiet ta' Missjoni tal-Istati Membri. Huma għandhom jagħmlu l-aqwa sforzi biex jassistu lir-RSUE fl-implimentazzjoni tal-mandat. Ir-RSUE, f’koordinazzjoni mill-qrib mad-delegazzjonijiet rilevanti tal-Unjoni, għandu jipprovdi gwida politika lokali lill-Kmandant tal-Forzi tal-EUNAVFOR Atalanta, il-Kmandant tal-Missjoni tal-EUTM Somalia, il-Kap ta’ EUCAP Nestor u l-Kap ta' EUAVSEC fis-Sudan t'Isfel. Ir-RSUE, il-Kmandanti tal-Operazzjonijiet tal-UE u l-Kmandanti tal-Operazzjonijiet Ċivili għandhom jikkonsultaw lill xulxin kif meħtieġ.
3. Ir-RSUE għandu jikkoopera mill-qrib mal-awtoritajiet tal-pajjiżi involuti, in-NU, l-UA, l-IGAD, partijiet interessati nazzjonali, reġjonali u internazzjonali oħra, u wkoll mas-soċjetà ċivili fir-reġjun.
Artikolu 13
Analiżi
L-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni u l-konsistenza tagħha ma’ kontributi oħrajn mill-Unjoni lir-reġjun għandhom jiġu eżaminati regolarment. Ir-RSUE għandu jippreżenta rapport ta' progress lill-Kunsill, lir-RGħ u lill-Kummissjoni sal-aħħar ta' April 2014 u rapport komprensiv dwar l-implimentazzjoni tal-mandat fi tmiem il-mandat.
Artikolu 14
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
Magħmul fi Brussell, l-24 ta’ Ottubru 2013.