ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 573/2014/EU
ze dne 15. května 2014
o posílení spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti (VSZ)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 149 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada přijala v závěrech ze dne 17. června 2010 strategii Evropa 2020 pro zaměstnanost a inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“). Vyslovila se pro mobilizaci veškerých nástrojů a politik Unie na podporu dosažení společných cílů a vyzvala členské státy k přijetí posílených koordinovaných opatření. Veřejné služby zaměstnanosti (VSZ) hrají ústřední úlohu z hlediska svého přínosu k dosažení hlavního cíle míry zaměstnanosti strategie Evropa 2020, kterým je dosažení 75 % zaměstnanosti žen a mužů ve věku od 20 do 64 let do roku 2020, zejména snížením nezaměstnanosti mladých lidí.
(2)
Článkem 45 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) se stanoví volný pohyb pracovníků v Unii a článek 46 Smlouvy stanoví opatření k zavedení tohoto volného pohybu, zejména zajištěním úzké spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti. Síť VSZ vytvořená tímto rozhodnutím (dále jen „síť“) by se kromě obecných aspektů geografické mobility měla věnovat široké škále cílů a iniciativ prostřednictvím stimulačních opatření, která mají zlepšit spolupráci mezi členskými státy v oblasti zaměstnanosti.
(3)
Cílem tohoto rozhodnutí by měla být podpora spolupráce mezi členskými státy v oblastech působnosti VSZ. Toto rozhodnutí formalizuje a posiluje neformální spolupráci mezi VSZ prostřednictvím stávající evropské sítě vedoucích představitelů VSZ, přičemž se zapojením do této sítě souhlasily všechny členské státy. Dosažení plného potenciálu této sítě závisí na pokračujícím zapojení všech členských států. Toto zapojení do sítě by mělo být oznámeno sekretariátu sítě.
(4)
Rada v souladu s čl. 148 odst. 4 Smlouvy přijala rozhodnutím 2010/707/EU (3) hlavní směry politik zaměstnanosti členských států, které byly zachovány pro roky 2011 až 2013. Tyto integrované hlavní směry poskytují členským státům vodítko pro vytyčení jejich národních programů reforem a pro provádění reforem. Integrované hlavní směry jsou základem pro doporučení pro jednotlivé země, která Rada členským státům podává podle uvedeného článku. V posledních letech tato doporučení obsahovala konkrétní doporučení k fungování a kapacitě VSZ a k účinnosti aktivních politik na trhu práce členských států.
(5)
Pro doporučení pro jednotlivé země by byla prospěšná posílená zpětná vazba o úspěšnosti provádění politik, založená na faktických poznatcích, a spolupráce mezi VSZ členských států. Síť by za tímto účelem měla provádět konkrétní iniciativy, jako jsou například společné systémy srovnávání na základě faktických poznatků, odpovídající činnosti vzájemného učení, vzájemná pomoc mezi členy sítě a provádění strategických postupů pro modernizaci VSZ. Specifické znalosti sítě a jejích jednotlivých členů by také měly sloužit jako podklady pro rozvoj politik zaměstnanosti, a to na žádost Evropského parlamentu, Rady, Komise nebo Výboru pro zaměstnanost.
(6)
Intenzivnější a cílenější spolupráce mezi VSZ by měla vést k lepšímu sdílení osvědčených postupů. Síť by měla propojit informace zjištěné na základě srovnávání a vzájemného učení tak, aby se mohl vyvinout systematický, dynamický a integrovaný proces učení na základě srovnávání.
(7)
Síť by měla fungovat v úzké spolupráci s Výborem pro zaměstnanost podle článku 150 Smlouvy a měla by přispívat k jeho práci poskytováním faktických poznatků a zpráv o politikách prováděných VSZ. Příspěvky sítě Evropskému parlamentu by měly být poskytovány prostřednictvím jejího sekretariátu a příspěvky Radě prostřednictvím Výboru pro zaměstnanost, bez jakýchkoli změn a případně s komentářem. Zejména společné znalosti sítě týkající se výsledků politik zaměstnanosti a komparativní analýzy VSZ by mohly tvůrcům politik na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni pomoci při posuzování a navrhování politik zaměstnanosti.
(8)
Síť by se v oblastech působnosti VSZ měla podílet na provádění politických iniciativ týkajících se zaměstnanosti, jako je například doporučení Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruk pro mladé lidi (4). Síť by také měla podporovat iniciativy zaměřené na lepší sladění nabízených a požadovaných dovedností, vytváření důstojných pracovních podmínek a udržitelné zaměstnanosti, posílení dobrovolné mobility pracovní síly a usnadňování přechodu ze vzdělávání a odborné přípravy do pracovního procesu, například podporou poskytování poradenství a zlepšováním transparentnosti dovedností a kvalifikací. Tyto činnosti sítě by měly zahrnovat hodnocení a posuzování aktivních politik na trhu práce, včetně politik zaměřených na zranitelné sociální skupiny a sociální vyloučení.
(9)
Síť by měla posílit spolupráci mezi svými členy a rozvíjet společné iniciativy zaměřené na výměnu informací a osvědčených postupů ve všech oblastech, jež spadají do působnosti VSZ, na srovnávací analýzy a poskytování doporučení i na podporu inovativních přístupů při poskytování služeb zaměstnanosti. Díky vytvoření sítě bude možné provádět celkové srovnávání všech VSZ založené na faktických poznatcích a zaměřené na výsledky, což povede k určení osvědčených postupů v oblastech služeb poskytovaných VSZ. Tyto výstupy by měly přispět k lepšímu navrhování a poskytování služeb zaměstnanosti v rámci jejich konkrétních pravomocí. Iniciativy sítě by měly zlepšit účinnost VSZ a umožnit účelnější vynakládání veřejných prostředků. Síť by měla rovněž spolupracovat s dalšími poskytovateli služeb zaměstnanosti.
(10)
Síť by ve svém ročním pracovním programu měla stanovit technické podrobnosti srovnávání VSZ a souvisejícího vzájemného učení, zejména metodiku vzájemného učení na základě srovnávání podle ukazatelů srovnávání uvedených v příloze tohoto rozhodnutí pro hodnocení výkonnosti VSZ, kontextové proměnné, požadavky na poskytování údajů a vzdělávací nástroje integrovaného programu vzájemného učení. Oblasti srovnávání by měly být vymezeny v tomto rozhodnutí. Členské státy se mohou nadále rozhodnout, zda se dobrovolně zapojí do dalších procesů učení na základě srovnávání v jiných oblastech.
(11)
Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o změny přílohy obsahující ukazatele srovnávání. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, zejména s odborníky z VSZ. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(12)
Vzhledem k různorodosti modelů VSZ, úkolů a forem poskytování služeb je na členských státech, aby z řad řídících pracovníků VSZ nominovaly do správní rady sítě (dále jen „správní rada“) jednoho člena a jednoho náhradníka. Tento člen nebo náhradník by měl ve správní radě případně zastupovat ostatní VSZ svého členského státu. Pokud členský stát nemůže z ústavních důvodů nominovat pouze jednu VSZ, je třeba určit příslušné VSZ, jejichž počet by měl být co nejnižší, aniž by došlo ke změně pravidla, že každý členský stát má ve správní radě jeden hlas. Členové správní rady by měli vynaložit veškeré úsilí s cílem zajistit, aby názory a zkušenosti místních a regionálních orgánů byly začleněny do činností sítě a aby tyto orgány byly o těchto činnostech průběžně informovány. Členové správní rady by měli mít pravomoc přijímat rozhodnutí jménem svých VSZ. Činnosti by měly být otevřeny účasti VSZ ze všech úrovní, aby se zajistilo zapojení všech VSZ do sítě.
(13)
Síť by měla mít k dispozici nejaktuálnější údaje o nezaměstnanosti na úrovni NUTS 3, aby bylo zajištěno, že společné úkoly VSZ co nejvíce odpovídají současné situaci na trhu práce.
(14)
Síť by měla vycházet ze zkušeností stávající neformální poradní skupiny evropské sítě vedoucích představitelů VSZ, kterou Komise podporuje od roku 1997 a k jejímž názorům bylo v tomto rozhodnutí přihlédnuto, a tuto skupinu by měla nahradit. Klíčové oblasti činnosti, které uvedená poradní skupina vymezila ve svém dokumentu „Strategie VSZ 2020“, by měly přispět k modernizaci a posílení VSZ.
(15)
Síť by měla zprostředkovat vzájemnou pomoc ve prospěch svých členů a pomáhat svým členům při poskytování vzájemné podpory při modernizaci organizačních struktur a poskytování služeb, a to posílením spolupráce zejména v oblasti předávání poznatků, studijních návštěv a výměny pracovníků.
(16)
Financování sítě a jejích iniciativ by mělo být zajišťováno prostřednictvím oddílu Progress/zaměstnanost programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace („EaSI“), zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 (5), do výše rozpočtových prostředků stanovených Evropským parlamentem a Radou.
(17)
U projektů navržených sítí nebo identifikovaných v rámci činností vzájemného učení a následně prováděných v jednotlivých VSZ by členské státy měly mít přístup k financování z Evropského sociálního fondu (ESF), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a programu Horizont 2020 - rámcového programu Unie pro výzkum a inovace (2014-2020), zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (6).
(18)
Síť by měla zajistit, aby doplňovala, a nikoli nahrazovala nebo zdvojovala činnosti prováděné v rámci evropské strategie zaměstnanosti ve smyslu hlavy IX Smlouvy, zejména činnost Výboru pro zaměstnanost a jeho nástroje, jako je společný hodnotící rámec, jakož i program vzájemného učení. Komise by dále měla zajistit, aby v zájmu součinnosti spolu úzce spolupracovaly sekretariát sítě a sekretariát Výboru pro zaměstnanost.
(19)
Toto rozhodnutí ctí základní práva a dodržuje zásady uznané Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). Cílem tohoto rozhodnutí je především zajistit plné dodržování práva na přístup k bezplatným službám zaměstnanosti a podpořit uplatňování článku 29 Listiny,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení sítě
Na období od 17. června 2014 do 31. prosince 2020 se tímto zřizuje celounijní síť veřejných služeb zaměstnanosti (VSZ) (dále jen „síť“). Síť provádí iniciativy stanovené v článku 4.
Síť tvoří:
a)
VSZ nominované členskými státy;
b)
Komise.
Výbor pro zaměstnanost má status pozorovatele.
Členské státy, v nichž působí nezávislé VSZ na nižší než celostátní úrovni, zajistí jejich odpovídající zastoupení v konkrétních iniciativách sítě.
Článek 2
Definice učení na základě srovnávání
Pro účely tohoto rozhodnutí a činností sítě se „učením na základě srovnávání“ rozumí proces vytváření systematického a integrovaného propojení mezi činnostmi srovnávání a vzájemného učení, jež spočívá v identifikaci dobrých výsledků pomocí systémů srovnávání vycházejících z ukazatelů, včetně shromažďování údajů, jejich validace, konsolidace a posuzování, v souladu s příslušnou metodikou, a ve využívání takto zjištěných informací k vzájemnému učení, jež bude konkrétní a podložené faktickými poznatky, včetně modelů osvědčených postupů.
Článek 3
Cíle
Cílem tohoto rozhodnutí je prostřednictvím sítě podpořit spolupráci mezi členskými státy na poli zaměstnanosti, v oblastech působnosti VSZ, s cílem přispět ke strategii Evropa 2020 a k provádění příslušných politik Unie, a podpořit tak:
a)
nejzranitelnějším sociální skupiny s vysokými mírami nezaměstnanosti, obzvláště starší pracovníky a mladé lidi, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy;
b)
vytváření důstojných pracovních podmínek a udržitelné zaměstnanosti;
c)
lepší fungování trhů práce v EU;
d)
identifikaci nedostatků v oblasti dovedností a poskytování informací o jejich rozsahu a lokalitě, jakož i lepší sladění dovedností uchazečů o zaměstnání s potřebami zaměstnavatelů;
e)
lepší integraci trhů práce;
f)
větší dobrovolnou geografickou a profesní mobilitu na spravedlivém základě za účelem naplnění konkrétních potřeb trhů práce;
g)
začlenění osob vyloučených z trhu práce jako součást boje proti sociálnímu vyloučení;
h)
hodnocení a posuzování aktivních iniciativ na trhu práce a jejich účinné a účelné provádění.
Článek 4
Iniciativy sítě
1. V oblastech působnosti VSZ provádí síť zejména tyto iniciativy:
a)
rozvíjení a zavádění celounijního učení na základě srovnávání mezi VSZ založeného na faktických poznatcích, jehož se účastní VSZ, s cílem porovnat pomocí vhodné metodiky výsledky jejich činností v těchto oblastech:
i)
přínos ke snížení nezaměstnanosti u všech věkových skupin a u zranitelných skupin,
ii)
přínos ke zkrácení doby trvání nezaměstnanosti a snížení neaktivity s cílem řešit dlouhodobou a strukturální nezaměstnanost a sociální vyloučení,
iii)
obsazování volných pracovních míst (včetně dobrovolnou mobilitou pracovníků),
iv)
spokojenost klientů se službami VSZ;
b)
poskytování vzájemné pomoci v podobě „peer-to-peer“ nebo skupinových činností, prostřednictvím spolupráce, výměny informací, zkušeností a pracovníků mezi členy sítě, včetně podpory při provádění doporučení vydaných Radou pro jednotlivé země souvisejících s VSZ, jež je poskytována na žádost daného členského státu nebo dané VSZ;
c)
přispívání k modernizaci a posílení VSZ v klíčových oblastech, v souladu s cíli strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti;
d)
příprava zpráv na žádost Evropského parlamentu, Rady nebo Komise či z vlastního podnětu;
e)
podílení se na provádění příslušných politických iniciativ;
f)
přijímání a provádění ročního pracovního programu sítě, v němž jsou stanoveny její pracovní metody, očekávané výsledky a podrobnosti související s prováděním systémů učení na základě srovnávání;
g)
podpora a sdílení osvědčených postupů zaměřených na identifikaci mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, a na rozvoj iniciativ k zajištění toho, že tito mladí lidé získají dovednosti nezbytné k tomu, aby vstoupili na trh práce a udrželi se na něm.
Pokud jde o iniciativu stanovenou v prvním pododstavci písm. a), použijí se při srovnávání ukazatele stanovené v příloze. Síť se na provádění těchto činností také aktivně podílí sdílením údajů, poznatků a postupů. Členské státy se mohou nadále rozhodnout, zda se dobrovolně zapojí do dalších systémů učení na základě srovnávání v jiných oblastech než uvedených v prvním pododstavci písm. a) bodech i) až iv).
2. Síť zřídí mechanismus podávání zpráv v souvislosti se všemi iniciativami uvedenými v odstavci 1. Při uplatňování tohoto mechanismu podávají členové sítě jednou ročně zprávy správní radě.
Článek 5
Spolupráce
Síť navazuje spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami na trhu práce včetně dalších poskytovatelů služeb zaměstnanosti a případně se sociálními partnery, organizacemi zastupujícími nezaměstnané osoby nebo zranitelné skupiny, nevládními organizacemi působícími v oblasti zaměstnanosti, regionálními a místními orgány, s Evropskou sítí pro rozvoj politiky celoživotního poradenství a se soukromými službami zaměstnanosti tak, že je přizve k příslušným činnostem a na příslušná zasedání sítě a sdílí s nimi informace a údaje.
Článek 6
Fungování sítě
1. Řídícím orgánem sítě je správní rada. Členské státy do správní rady nominují z řad řídících pracovníků svých VSZ jednoho člena a jednoho náhradníka. Komise do správní rady rovněž jmenuje jednoho člena a jednoho náhradníka. Členy správní rady v případě potřeby zastupují jejich náhradníci.
Výbor pro zaměstnanost nominuje, v souladu se svým jednacím řádem, jednoho ze svých členů jako zástupce, který bude mít ve správní radě status pozorovatele, s výjimkou uzavřených zasedání správní rady. Správní rada se může scházet na uzavřených zasedáních, kterých se účastní jeden člen za každý členský stát a jeden člen za Komisi, s výjimkou projednávání těch bodů pořadu jednání, které se týkají ročního pracovního programu. Jednací řád správní rady stanoví další podrobná pravidla pro konání uzavřených zasedání.
2. Správní rada jmenuje ze svých členů nominovaných členským státem předsedu a dva místopředsedy. Předseda zastupuje síť navenek. Předsedu v případě potřeby zastupují místopředsedové.
3. Správní rada jednomyslným rozhodnutím přijme svůj jednací řád. Tento jednací řád musí obsahovat mimo jiné ustanovení o přijímání rozhodnutí správní rady a o jmenování a délce funkčního období předsedy a místopředsedů správní rady.
4. Správní rada většinovým rozhodnutím přijímá:
a)
roční pracovní program sítě včetně ustavení pracovních skupin a stanovení jazykového režimu zasedání sítě;
b)
technický rámec pro provádění činností v rámci srovnávání a vzájemného učení jakožto součást ročního pracovního programu sítě, včetně metodiky učení na základě srovnávání podle ukazatelů srovnávání uvedených v příloze tohoto rozhodnutí za účelem porovnávání výsledků VSZ, kontextových proměnných, požadavků na poskytování údajů a vzdělávacích nástrojů integrovaného programu vzájemného učení;
c)
výroční zprávu sítě. Tato zpráva se zašle Evropskému parlamentu a Radě a zveřejní se.
5. Správní radě je nápomocen sekretariát zajištěný Komisí, která mu poskytuje zázemí. Sekretariát ve spolupráci s předsedou a místopředsedy připravuje zasedání správní rady, roční pracovní program a výroční zprávu sítě. Sekretariát úzce spolupracuje se sekretariátem Výboru pro zaměstnanost.
Článek 7
Finanční podpora tohoto stimulačního opatření
Celkové finanční zdroje přidělené na provádění tohoto rozhodnutí se stanoví v rámci oddílu Progress/zaměstnanost EaSI, jehož roční rozpočtové prostředky schvalují Evropský parlament a Rady v mezích finančního rámce.
Článek 8
Změna přílohy obsahující ukazatele srovnávání
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 9, kterými se mění příloha stanovící ukazatele srovnávání.
Článek 9
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 8 je Komisi svěřena na dobu od 17. června 2014 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 8 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 8 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 10
Přezkum
Komise do 18. června 2017 předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí. Ve zprávě se zejména posoudí, nakolik síť přispívá k dosahování cílů uvedených v článku 3 a zda splnila své úkoly. Zpráva rovněž posoudí, jak síť vytvořila a prováděla srovnávání v oblastech uvedených v čl. 4 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) bodech i) až iv).
Článek 11
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 12
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 15. května 2014.
DEĊIŻJONI Nru 573/2014/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-15 ta' Mejju 2014
dwar kooperazzjoni mtejba bejn is-Servizzi Pubbliċi tal-Impjiegi (PES)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Europea, u b'mod partikolari l-Artikolu 149 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Fil-konklużjonijiet tiegħu tas-17 ta' Ġunju 2010, il-Kunsill Ewropew adotta l-Istrateġija Ewropa 2020 għall-impjiegi u tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv (“Ewropa 2020”). Il-Kunsill Ewropew talab għall- mobilizzazzjoni tal-istrumenti u l-politiki kollha tal-Unjoni b'appoġġ għall-kisba tal-għanijiet komuni u stieden lill-Istati Membri biex itejbu l-azzjoni koordinata. Is-Servizzi Pubbliċi tal-Impjiegi (PES) għandhom rwol ċentrali fil-kontribut għall-kisba tal-mira ewlenija tal-Ewropa 2020, li r-rata ta' impjiegi titla' għal 75 % għan-nisa u l-irġiel ta' bejn 20 u 64 sena sal-2020, partikolarment billi jitnaqqas il-qgħad fost iż-żgħażagħ..
(2)
L-Artikolu 45 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“Trattat”) jistipula l-moviment liberu tal-ħaddiema fl-Unjoni filwaqt li l-Artikolu 46 tal-istess Trattat jistipula miżuri li jwasslu għal din il-libertà, b'mod partikolari billi tkun żgurata kooperazzjoni mill-qrib bejn is-servizzi pubbliċi tal-impjiegi. Netwerk ta' PES stabbilit skont din id-Deċiżjoni (“in-Netwerk”), minbarra l-aspetti ġenerali tal-mobbiltà ġeografika, għandu jkopri firxa wiesgħa ta' għanijiet u inizjattivi permezz ta' miżuri ta' inċentiv maħsuba biex itejbu l-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri fil-qasam tal-impjiegi.
(3)
Din id-Deċiżjoni għandu jkollha l-għan li tinkoraġġixxi l-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri fl-oqsma tar-responsabbiltà tal-PES. Hija tifformalizza u ssaħħaħ il-kooperazzjoni informali bejn il-PES permezz tan-Netwerk Ewropew ta' Kapijiet tal-PES attwali, li qablu li jipparteċipaw fih l-Istati Membri kollha. Il-valur potenzjali sħiħ tan-Netwerk jinsab fil-parteċipazzjoni kontinwa tal-Istati Membri kollha. Dik il-parteċipazzjoni għandha tiġi nnotifikata lis-Segretarjat tan-Netwerk.
(4)
F'konformità mal-Artikolu 148(4) tat-Trattat, permezz tad-Deċiżjoni 2010/707/UE (3) il-Kunsill adotta linji gwida għall-politiki tal-impjieg tal-Istati Membri li nżammu għas-snin 2011-2013. Dawn il-linji gwida integrati jipprovdu gwida lill-Istati Membri fid-definizzjoni tal-programmi nazzjonali ta' riforma tagħhom u fl-implimentazzjoni tar-riformi. Il-linji gwida integrati, jiffurmaw il-bażi għal rakkomandazzjonijiet speċifiċi għall-pajjiż li l-Kunsill jindirizza lill-Istati Membri skont dak l-Artikolu. F'dawn l-aħħar snin, dawk ir-rakkomandazzjonijiet inkludew rakkomandazzjonijiet speċifiċi dwar il-funzjonament u l-kapaċità tal-PES u dwar l-effettività tal-politiki attivi dwar is-suq tax-xogħol fl-Istati Membri.
(5)
Ikun tajjeb li r-rakkomandazzjonijiet speċifiċi għall-pajjiżi jgawdu minn aktar appoġġ b'bażi ta' evidenza mtejba, b'rispons dwar is-suċċess tal-implimentazzjoni tal-politika u b'kooperazzjoni bejn il-PES tal-Istati Membri. Għal dan il-għan, in-Netwerk għandu jwettaq inizjattivi konkreti bħal ma huma sistemi ta' valutazzjoni komparattiva (“benchmarking”) komuni bbażati fuq l-evidenza, attivitajiet ta' tagħlim reċiproku korrispondenti, għajnuna reċiproka bejn il-membri tan-Netwerk u l-implimentazzjoni ta' azzjonijiet strateġiċi għall-modernizzazzjoni tal-PES. L-għarfien speċifiku tan-Netwerk u tal-membri individwali tiegħu għandu jintuża wkoll biex jipprovdi, fuq talba mill-Parlament Ewropew, il-Kunsill, il-Kummissjoni jew il-Kumitat tal-Impjiegi (EMCO), evidenza għall-iżvilupp tal-politiki dwar impjiegi.
(6)
Kooperazzjoni akbar u aktar iffokata bejn il-PES għandha twassal għal skambju mtejjeb tal-aħjar prattiki. In-Netwerk għandu jikkollega s-sejbiet abbażi tal-valutazzjoni komparattiva u l-attivitajiet ta' tagħlim reċiproku b'mod li jippermetti l-iżvilupp ta' proċess ta' tagħlim komparattiv (“benchlearning”) sistematiku, dinamiku u integrat.
(7)
In- Netwerk għandu jaħdem f'kooperazzjoni mill-qrib mal-EMCO, skont l-Artikolu 150 tat-Trattat u għandu jikkontribwixxi għal ħidma tal-EMCO billi jipprovdi evidenza fattwali u rapporti dwar politiki implimentati mill-PES. Il-kontributi tan-Netwerk lill-Parlament Ewropew għandhom jgħaddu mis-Segretarjat u dawk lill-Kunsill għandhom jgħaddu mill-EMCO, mingħajr ebda modifika u, fejn opportun flimkien ma' kummenti. B'mod partikolari, l-għarfien konġunt tan-Netwerk dwar aspetti ta' twettiq tal-politiki dwar l-impjieg u l-analiżi komparattiva tal-PES jista' jassisti lil min jieħu deċiżjonijiet ta' politika, kemm f'livell tal-Unjoni kif ukoll f'dak nazzjonali, fil-valutazzjoni u t-tfassil tal-politiki dwar l-impjiegi.
(8)
In-Netwerk għandu jikkontribwixxi, fl-oqsma ta' responsabbiltà tal-PES, għall-implimentazzjoni tal-inizjattivi ta' politika fil-qasam tal-impjiegi bħalma hi r-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tat-22 ta' April 2013 dwar it-twaqqif ta' Garanzija għaż-Żgħażagħ (4). In-Netwerk għandu jappoġġa wkoll inizjattivi li għandhom l-għan ta' tlaqqigħ aħjar tal-ħiliet, xogħol diċenti u sostenibbli, u mobbiltà volontarja tax-xogħol imsaħħa u li jiffaċilitaw it-tranżizzjoni mill-edukazzjoni u t-taħriġ għax-xogħol, inkluż permezz ta' appoġġ għall-għoti ta' gwida u t-trasparenza aħjar tal-ħiliet u l-kwalifiki. L-attivitajiet tan-netwerk għandhom jindirizzaw l-evalwazzjoni u l-valutazzjoni tal-politiki attivi għas-suq tax-xogħol, inklużi dawk li huma mmirati lejn il-gruppi vulnerabbli soċjali u l-esklużjoni soċjali.
(9)
In-Netwerk għandu jsaħħaħ il-kooperazzjoni bejn il-membri tiegħu, jiżviluppa inizjattivi konġunti li jkollhom l-għan li jsiru skambji ta' informazzjoni u tal-aħjar prattiki fl-oqsma kollha koperti mill-PES, issir analiżi komparattiva u jingħataw pariri kif ukoll issir promozzjoni ta' approċċi innovattivi fit-twettiq tas-servizzi tal-impjiegi. Permezz tat-twaqqif tan-Netwerk ser ikun jista' jsir paragun inklussiv tal-PES kollha bbażat fuq l-evidenza u orjentat lejn il-prestazzjoni, li jwassal għall-identifikazzjoni tal-aħjar prattiki fl-oqsma tas-servizzi tal-PES. Dawk ir-riżultati għandhom jikkontribwixxu għal tfassil u twettiq aħjar tas-servizzi tal-impjiegi fil-limiti tar-responsabbiltajiet speċifiċi tagħhom. L-inizjattivi tan-Netwerk għandhom itejbu l-effettività tal-PES u jippermettu nfiq pubbliku li jkun aktar effiċjenti. In-Netwerk għandu jikkoopera wkoll ma' fornituri oħra tas-servizzi tal-impjiegi.
(10)
Fil-programm ta' ħidma annwali tiegħu, in-Netwerk għandu jiddefinixxi d-dettalji tekniċi tal-valutazzjoni komparattiva tal-PES u l-eżerċizzju relatat ta' tagħlim reċiproku, b'mod partikolari l-metodoloġija tat-tagħlim komparattiv abbażi tal-indikaturi tal-valutazzjoni komparattiva kif jinsabu fl-Anness għal din id-Deċiżjoni għall-valutazzjoni tal-prestazzjoni tal-PES, skont il-kuntest, ir-rekwiżiti tal-forniment ta' data, u l-istrumenti tat-tagħlim tal-programm integrat għat-tagħlim reċiproku. L-oqsma tal-valutazzjoni komparattiva għandhom jiġu ddefiniti f'din id-Deċiżjoni. L-Istati Membri jibqgħu kompetenti li jiddeċiedu jekk jiħdux sehem f'eżerċizzji addizzjonali ta' tagħlim komparattiv f'oqsma oħra fuq bażi volontarja.
(11)
Is-setgħa li tadotta atti skont l-Artikolu 290 tat-Trattat għandha tiġi delegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-emendar tal-Anness dwar l-indikaturi tal-valutazzjoni komparattiva. Huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma ta' tħejjija tagħha, inkluż fil-livell espert, b'mod partikolari mal-esperti tal-PES. Meta tħejji u tfassal atti delegati, il-Kummissjoni għandha tiżgura t-trasmissjoni simultanja, f'waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(12)
Minħabba l-varjetà ta' mudelli, kompiti u forom tat-twettiq ta' servizzi tal-PES, huma l-Istati Membri li għandhom jinnominaw, membru wieħed u membru supplenti wieħed għall-Bord tan-Netwerk(“il-Bord”), minn fost l-amministrazzjoni għolja tal-PES tiegħu. Meta jkun applikabbli, il-membru jew membru supplenti għandu jirrappreżenta, fil-Bord, il-PES l-ieħor mill-Istat Membru tiegħu. Fejn, għal raġunijiet kostituzzjonali, ma jkunx possibbli li Stat Membru jinnomina PES wieħed biss, il-PES rilevanti għandhom jiġu identifikati, in-numru tagħhom jinżamm għal minimu u mingħajr ma tinbidel ir-regola li Stat Membru wieħed ikollu vot wieħed fil-Bord. Il-membri tal-Bord għandhom jagħmlu kull sforz biex jiżguraw li l-opinjonijiet u l-esperjenzi tal-awtoritajiet lokali u reġjonali jiġu inkorporati fl-attivitajiet tan-Netwerk u li tali awtoritajiet jinżammu infurmati dwar dawk l-attivitajiet. Il-membri tal-Bord għandu jkollhom l-awtorità li jieħdu deċiżjonijiet f'isem il-PES. Biex ikun żgurat l-involviment ta' kull PES fin-Netwerk, l-attivitajiet għandhom ikunu miftuħa għall-parteċipazzjoni tal-PES mil-livelli kollha.
(13)
Sabiex ikun żgurat li l-kompiti komuni tal-PES ikunu mqabbla mill-qrib mas-sitwazzjoni attwali fis-suq tax-xogħol, in-Netwerk għandu jkollu l-aktar ċifri aġġornati dwar il-qgħad fil-livell NUTS 3.
(14)
In-Netwerk għandu jkompli jibni fuq l-esperjenza ta' u jissostitwixxi l-grupp konsultattiv informali eżistenti tan-Netwerk Ewropew ta' Kapijiet tal-PES li l-Kummissjoni ilha tappoġġa sa mill-1997, u li l-opinjonijiet tiegħu ġew ikkunsidrati f'din id-Deċiżjoni. L-oqsma ewlenin għall-azzjoni identifikati minn dak il-grupp konsultattiv fid-dokument tiegħu intitolat“L-Istrateġija tas-Servizzi Pubbliċi tal-Impjiegi 2020” għandhom jikkontribwixxu għall-modernizzazzjoni u t-tisħiħ tal-PES.
(15)
In-Netwerk għandu jipprovdi għajnuna reċiproka għall-benefiċċju tal-membri tiegħu u għandu jgħin lill-membri tiegħu jappoġġaw lil xulxin fil-modernizzazzjoni tal-istrutturi organizzattivi u t-twettiq tas-servizzi billi jtejjeb il-kooperazzjoni, b'mod partikolari t-trasferiment tal-għarfien, żjarat ta' studju, u skambji ta' persunal.
(16)
In-Netwerk u l-inizjattivi tiegħu għandhom ikunu ffinanzjati permezz tat-taqsima PROGRESS/impjieg tal-Programm tal-Unjoni Ewropea għall-Impjiegi u l-Innovazzjoni Soċjali (EaSI) stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 1296/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5), skont l-approprjazzjonijiet stipulati mill-Parlament Ewropew u l-Kunsill.
(17)
Għall-proġetti żviluppati min-Netwerk jew identifikati fl-attivitajiet ta' tagħlim reċiproku u mbagħad implimentati fil-PES individwali, l-Istati Membri għandu jkollhom aċċess għall-finanzjament mill-Fond Soċjali Ewropew (FSE), il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali (FEŻR) u “Orizzont 2020”, u l-Programm Qafas tal-Unjoni għar-Riċerka u l-Innovazzjoni (2014-2020) stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 1291/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6).
(18)
In-Netwerk għandu jiżgura li jikkomplementa u mhux jissostitwixxi jew jidduplika l-azzjonijiet meħuda bħala parti mill-Istrateġija Ewropea dwar l-Impjiegi skont it-tifsira tat-Titolu IX tat-Trattat, b'mod partikolari dawk tal-EMCO u l-għodod tiegħu bħall-Qafas ta' Valutazzjoni Konġunta (JAF), kif ukoll il-Programm Tagħlim Reċiproku. Barra minn hekk, biex jinħolqu sinerġiji, il-Kummissjoni għandha tiżgura li s-Segretarjat tan-Netwerk jikkoopera mill-qrib ma' dak tal-EMCO.
(19)
Din id-Deċiżjoni tirrispetta d-drittijiet fundamentali u tosserva l-prinċipji rikonoxxuti mill-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea (“il-Karta”). B'mod partikolari, din id-Deċiżjoni tfittex li tiżgura r-rispett sħiħ tad-dritt għal aċċess għal servizzi ta' impjieg mingħajr ħlas u li tippromwovi l-applikazzjoni tal-Artikolu 29 tal-Karta,
ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Stabbiliment tan-Netwerk
Netwerk tas-Servizzi Pubbliċi tal-Impjiegi (PES) madwar l-Unjoni kollha huwa hawnhekk stabbilit għall-perijodu mis-17 ta' Ġunju 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020 (“in-Netwerk”). In-Netwerk għandu jwettaq l-inizjattivi stipulati fl-Artikolu 4.
In-Netwerk għandu jkun magħmul minn:
(a)
il-PES kif innominat mill-Istati Membri;
(b)
il-Kummissjoni.
L-EMCO għandu jkollu status ta' osservatur.
L-Istati Membri b'PES awtonomi sottonazzjonali għandhom jiżguraw ir-rappreżentanza adegwata tagħhom fl-inizjattivi speċifiċi tan-Netwerk.
Artikolu 2
Definizzjoni ta' tagħlim komparattiv (“benchlearning”)
Għall-finijiet ta' din id-Deċiżjoni u l-attivitajiet tan-Netwerk, “tagħlim komparattiv” tfisser il-proċess li bih tinħoloq rabta sistemika u integrata bejn il-proċess ta' attivitajiet ta' valutazzjoni komparattiva u tagħlim reċiproku, li jikkonsisti fl-identifikazzjoni ta' prestazzjonijiet tajbin permezz ta' sistemi ta' valutazzjoni komparattiva bbażati fuq indikaturi, li jinkludu ġbir ta' data, validazzjoni ta' data, konsolidazzjoni ta' data u valutazzjonijiet, b'metodoloġija adatta, u l-użu tas-sejbiet għal attivitajiet ta' tagħlim reċiproku tanġibbli u bbażati fuq l-evidenza, inklużi mudelli tal-aħjar prattiki jew dawk tajba.
Artikolu 3
Għanijiet
L-għan ta' din id-Deċiżjoni hu li tħeġġeġ il-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri permezz tan-Netwerk fil-qasam tal-impjiegi, fl-oqsma tar-responsabbiltà tal-PES, sabiex tikkontribwixxi għall-’Ewropa 2020’ u għall-implimentazzjoni tal-politiki rilevanti tal-Unjoni, b'hekk tappoġġa:
(a)
il-gruppi soċjali l-aktar vulnerabbli b'rati għoljin ta' qgħad, speċjalment ħaddiema kbar fl-età u ż-żgħażagħ barra mill-impjieg, edukazzjoni jew taħriġ (“NEETs”);
(b)
ix-xogħol diċenti u sostenibbli;
(c)
il-funzjonament aħjar tas-swieq tax-xogħol fl-UE;
(d)
l-identifikazzjoni ta' nuqqas ta' ħiliet u l-għoti ta' informazzjoni dwar l-estent tagħhom u fejn jinsabu, kif ukoll it-tlaqqigħ aħjar tal-ħiliet ta' min ifittex xogħol u l-ħtiġijiet ta' min iħaddem;
(e)
l-integrazzjoni aħjar tas-swieq tax-xogħol;
(f)
aktar mobbilità ġeografika u professjonali volontarja fuq bażi ekwa biex ikunu ssodisfati l-ħtiġijiet speċifiċi tas-suq tax-xogħol;
(g)
l-integrazzjoni ta' persuni esklużi mis-suq tax-xogħol bħala parti mill-ġlieda kontra l-esklużjoni soċjali;
(h)
l-evalwazzjoni u l-valutazzjoni ta' inizjattivi attivi tas-suq tax-xogħol u l-implimentazzjoni effettiva u effiċjenti tagħhom.
Artikolu 4
Inizjattivi tan-Netwerk
1. Fl-oqsma tar-responsabbiltà tal-PES, in-Netwerk għandu jwettaq, b'mod partikolari, l-inizjattivi li ġejjin:
(a)
l-iżvilupp u l-implimentazzjoni fost il-PES fl-Unjoni kollha tagħlim komparattiv ibbażat fuq l-evidenza sabiex titqabbel, permezz ta' metodoloġija adatta, il-prestazzjoni tal-attivitajiet tagħhom fl-oqsma li ġejjin:
(i)
kontribut għat-tnaqqis tal-qgħad għall-gruppi tal-etajiet kollha u għall-gruppi vulnerabbli;
(ii)
kontribut għat-tnaqqis tat-tul tal-qgħad u t-tnaqqis ta' inattività, sabiex jiġi indirizzat il-qgħad fit-tul u strutturali, kif ukoll l-esklużjoni soċjali;
(iii)
il-mili ta' postijiet battala (inkluż permezz ta' mobbiltà volontarja tax-xogħol);
(iv)
is-sodisfazzjon tal-klijenti mis-servizzi tal-PES.
(b)
l-għoti ta' assistenza reċiproka, jew permezz ta' attivitajiet bejn il-pari jew attivitajiet fi grupp, permezz ta' kooperazzjoni, skambji ta' informazzjoni, esperjenza u persunal bejn il-membri tan-Netwerk, li jinkludi appoġġ għall-implimentazzjoni ta' rakkomandazzjonijiet b'rabta mal-PES speċifiċi għall-pajjiżi, li jinħarġu mill-Kunsill fuq talba mill-Istat Membru jew il-PES ikkonċernat;
(c)
jikkontribwixxi għall-modernizzazzjoni u t-tisħiħ tal-PES f'oqsma ewlenin, f'konformità mal-għanijiet tal-impjiegi u dawk soċjali tal-Ewropa 2020;
(d)
iħejji rapporti fuq it-talba tal-Parlament Ewropew, il-Kunsill, jew il-Kummissjoni, jew fuq inizjattiva proprja;
(e)
jikkontribwixxi għal-implimentazzjoni tal-inizjattivi ta' politika rilevanti;
(f)
jadotta u jimplimenta l-programm ta' ħidma annwali tiegħu li jistabbilixxi l-metodi ta' ħidma tiegħu, ir-riżultati mistennija u d-dettalji relatati mal-implimentazzjoni tas-sistemi ta' tagħlim komparattiv;
(g)
jippromwovi u jiskambjaw l-aħjar prassi dwar l-identifikazzjoni ta' NEETs u dwar l-iżvilupp ta' inizjattivi biex ikun żgurat li dawk iż-żgħażagħ jiksbu l-ħiliet meħtieġa biex jidħlu u jibqgħu fis-suq tax-xogħol.
Fir-rigward tal-inizjattiva mniżżla fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu, il-valutazzjoni komparattiva għandha tuża l-indikaturi stipulati fl-Anness. In-Netwerk għandu wkoll jipparteċipa b'mod attiv fl-implimentazzjoni ta' dawn l-attivitajiet billi jikkondividi d-data, l-għarfien u l-prattiki. L-Istati Membri għandhom jibqgħu kompetenti li jiddeċiedu jekk jiħdux sehem fuq bażi volontarja f'eżerċizzji addizzjonali ta' tagħlim komparattiv f'oqsma oħra minbarra dawk elenkati fil-punti (i) sa (iv) tal-punt (a);
2. In-Netwerk għandu jistabbilixxi mekkaniżmu ta' rappurtar fir-rigward tal-inizjattivi elenkati fil-paragrafu 1. Fl-applikazzjoni ta' dak il-mekkaniżmu, il-membri tan-Netwerk għandhom jippreżentaw rapport lill-Bord kull sena.
Artikolu 5
Kooperazzjoni
In-Netwerk għandu jibda kooperazzjoni mal-partijiet interessati rilevanti tas-suq tax-xogħol inklużi fornituri oħra tas-servizzi tal-impjieg, u, fejn xieraq, l-imsieħba soċjali, l-organizzazzjonijiet li jirrappreżentaw lill-persuni qiegħda jew gruppi vulnerabbli, l-NGOs li jaħdmu fil-qasam tal-impjiegi, l-awtoritajiet lokali u reġjonali, in-Netwerk Ewropew għall-Politika dwar l-Iggwidar Tul il-Ħajja u servizzi privati tal-impjiegi, billi jinvolvihom f'attivitajiet rilevanti u f'laqgħat tan-Netwerk u bl-iskambju magħhom tal-informazzjoni u tad-data.
Artikolu 6
Funzjonament tan-Netwerk
1. In-Netwerk għandu jkun taħt it-treġija ta' Bord. L-Istati Membri għandhom jinnominaw fuq il-Bord membru u membru supplenti mill-amministrazzjoni għolja tal-PES rispettiva tagħhom. Il-Kummissjoni għandha wkoll taħtar membru u membru supplenti tal-Bord. Il-membri supplenti tal-Bord għandhom jieħdu post il-membri tagħhom kull meta jkun meħtieġ.
L-EMCO għandu jinnomina, minn fost il-membri tiegħu u skont ir-Regoli ta' Proċedura tiegħu, rappreżentant wieħed li jkollu status ta' osservatur fuq il-Bord, ħlief għal sessjonijiet ristretti tal-Bord. Il-Bord għandu jkun jista' jiltaqa' f'sessjonijiet ristretti, bil-parteċipazzjoni ta' membru wieħed għal kull Stat Membru, u membru wieħed mill-Kummissjoni, ħlief għall-punti fuq l-aġenda dwar il-programm ta' ħidma annwali. Ir-Regoli ta' Proċedura tal-Bord għandhom jipprovdu aktar dettalji dwar iż-żamma ta' sessjonijiet ristretti.
2. Il-Bord għandu jaħtar President u żewġ Viċi Presidenti minn fost il-membri tiegħu nnominati minn Stat Membru. Il-President għandu jirrappreżenta lin-Netwerk. Il-Viċi President għandu jieħu post il-President kull meta jkun meħtieġ.
3. Il-Bord għandu jadotta r-Regoli ta' Proċedura tiegħu b'deċiżjoni unanima. Dawk ir-Regoli ta' Proċedura għandhom jinkludu fost l-oħrajn, l-arranġamenti għat-teħid tad-deċiżjonijiet tal-Bord u d-dispożizzjonijiet dwar il-ħatra u l-mandati tal-President u l-Viċi Presidenti tal-Bord.
4. Il-Bord għandu jadotta b'deċiżjoni approvata b'maġġoranza:
(a)
il-programm ta' ħidma annwali tan-Netwerk, inkluż it-twaqqif tal-gruppi ta' ħidma u l-arranġamenti lingwistiċi tal-laqgħat tan-Netwerk;
(b)
il-qafas tekniku għat-twettiq tal-valutazzjoni komparattiva u l-attivitajiet ta' tagħlim reċiproku, bħala parti mill-programm ta' ħidma annwali tan-Netwerk, inkluż il-metodoloġija tal-tagħlim komparattiv abbażi tal-indikaturi tal-valutazzjoni komparattiva kif jinsabu fl-Anness għal din id-Deċiżjoni għat-tqabbil tal-prestazzjoni tal-PES, il-fatturi varjabbli skont il-kuntest, ir-rekwiżiti tal-forniment ta' data, u l-istrumenti tat-tagħlim tal-programm ta' tagħlim reċiproku integrat;
(c)
ir-rapport annwali tan-Netwerk. Dak ir-rapport għandu jintbagħat lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, u għandu jiġi ppubblikat.
5. Il-Bord għandu jiġi assistit minn Segretarjat ipprovdut mill-Kummissjoni u bbażat għandha. Is-Segretarjat f'kooperazzjoni mal-President u mal-Viċi Presidenti, għandu jħejji l-laqgħat tal-Bord, il-programm ta' ħidma annwali u r-rapport annwali tan-Netwerk. Is-Segretarjat għandu jikkoopera mill-qrib mas-Segretarjat tal-EMCO.
Artikolu 7
Appoġġ Finanzjarju għal din il-miżura ta' inċentiv
Ir-riżorsi globali għall-implimentazzjoni ta' din id-Deċiżjoni għandhom jiġu stabbiliti fit-taqsima PROGRESS/impjiegi tal-EaSI, li l-approprjazzjonijiet tiegħu ta' kull sena għandhom jiġu awtorizzatimill-Parlament Ewropew u l-Kunsill fil-limiti tal-Qafas Finanzjarju.
Artikolu 8
Emenda tal-Anness dwar l-indikaturi tal-valutazzjoni komparattiva
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati f'konformità mal-Artikolu 9 biex temenda l-Anness li jistipula l-indikaturi tal-valutazzjoni komparattiva.
Artikolu 9
Eżerċitar tad-delega
1. Is-setgħa li jiġu adottati atti delegati hija kkonferita lill-Kummissjoni soġġetta għall-kondizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu.
2. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 8 għandha tiġi kkonferita lill-Kummissjoni mis-17 ta' Ġunju 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 8 tista' tiġi revokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta' revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f'dik id-Deċiżjoni. Għandha tidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f'data aktar tard li tkun speċifikata fiha. Din ma għandhiex taffettwa l-validità ta' kwalunkwe att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifika simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikolu 8 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkun saret l-ebda oġġezzjoni jew mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien xahrejn min-notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jagħlaq dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex ser joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b'xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 10
Rieżami
Sat-18 ta' Ġunju 2017, il-Kumissjoni għandha tissottometti rapport dwar l-applikazzjoni ta' din id-Deċiżjoni lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni. B'mod partikolari, ir-rapport għandu jivvaluta sa liema punt in-Netwerk ikkontribwixxa għall-kisba tal-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 3 u jekk wettaqx il-kompiti tiegħu. Għandu jivvaluta wkoll kif ġew żviluppati u implimentati min-Netwerk is-sistemi ta' valutazzjoni komparattiva fl-oqsma msemmija fil-punti (a)(i) sa (iv) tal-Artikolu 4(1).
Artikolu 11
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 12
Destinatarji
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, il-15 ta' Mejju 2014.