PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. prosince 2014,
kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu
(2014/918/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 14 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(1)
Dne 19. prosince 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájila antisubvenční šetření týkající se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu (dále jen „dotčené země“) na základě článku 10 nařízení (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“). V Úředním věstníku Evropské unie (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 4. listopadu 2013 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem sedmi výrobců. Žadatel představoval více než 70 % celkové výroby polyesterových střižových vláken (dále jen „PSV“) v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování a výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečné k zahájení šetření.
(3)
Před zahájením řízení a podle čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise uvědomila vládu Čínské lidové republiky, vládu Indie a vládu Vietnamu o tom, že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že subvencovaný dovoz PSV pocházejících z jejich zemí působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Příslušné vlády byly přizvány k individuálním konzultacím za účelem vyjasnění situace ohledně obsahu podnětu a dosažení řešení na základě vzájemné dohody.
Čínská lidová republika (Čína)
(4)
Čínská vláda nepřijala nabídku konzultací a poukázala na nedorozumění týkající se dne podání podnětu. Čínská vláda však předložila stanoviska k tvrzením uvedeným v podnětu, pokud jde o napadnutelnost programů.
Indie
(5)
Indická vláda přijala nabídku konzultací a ty se uskutečnily. Řešení na základě vzájemné dohody se v těchto konzultacích nedosáhlo. Bylo však řádně přihlédnuto k stanoviskům, jež čínská vláda předložila, pokud jde o programy uvedené v podnětu.
Vietnam
(6)
Vietnamská vláda přijala nabídku konzultací a ty se uskutečnily. Řešení na základě vzájemné dohody se v těchto konzultacích nedosáhlo. Bylo však řádně přihlédnuto ke stanoviskům, jež vietnamská vláda předložila, pokud jde o programy uvedené v podnětu.
1.2. ZÚČASTNĚNÉ STRANY
(7)
Komise ve svém oznámení o zahájení řízení vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a čínskou, indickou a vietnamskou vládu, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, o zahájení šetření a vyzvala je k účasti.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
a) Výběr vzorku
(9)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s PSV v období od 1. října 2012 do 30. září 2013. Tyto informace byly požadovány podle článku 27 základního nařízení, aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, umožnit jí tyto vzorky vybrat. Konzultace byly vedeny i s orgány Číny, Indie a Vietnamu.
Výběr vzorku výrobců v Unii
(10)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu prodeje a výroby PSV během období šetření, přičemž zohlednila jejich zeměpisné rozložení. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali 54 % celkové výroby PSV v Unii.
(11)
Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Komise žádná stanoviska neobdržela. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
Výběr vzorku dovozců
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Osm dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise původně vzorek tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny konzultace ohledně výběru vzorku.
(14)
Jeden z dovozců zařazených do vzorku se ze vzorku stáhl a informoval Komisi, že vyplněný dotazník nepředloží. Následně se Komise zřekla výběru vzorku vzhledem k omezenému počtu zbývajících dovozců (nezařazených do vzorku), kteří byli všichni požádáni, aby předložili vyplněný dotazník. Dvě společnosti, které dovážejí a rovněž využívají dotčený výrobek, uvedly, že si nepřejí spolupracovat jako dovozci, nýbrž jako uživatelé. Ze zbývajících pěti dovozců, kteří nejsou ve spojení, vyplněný dotazník předložili čtyři.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Číně
(15)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v Číně, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Číny při Evropské unii, aby našlo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(16)
Zpočátku poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku 23 čínských vyvážejících výrobců/vyvážejících skupin výrobců. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 27 základního nařízení navrhla Komise původně vzorek pěti spolupracujících vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie během období šetření. Později poskytli požadované informace další dva čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců. Nicméně velikost těchto dvou čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců nebyla taková, aby si vyžádala změnu vzorku, kdyby poskytli požadované informace ve stanovené lhůtě.
(17)
Dva čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců požadovali, aby byl vzorek vybrán na základě surovin používaných při výrobě PSV. Proto tvrdili, že do vzorku by měl být zahrnut stejný počet výrobců PSV používajících přečištěnou kyselinu tereftalovou/ethylenglykol („PTA/MEG“) na jedné straně a výrobců PSV používajících PET vločky na straně druhé. Tvrdili také, že výrobní procesy se liší v závislosti na použité surovině a že výrobci používající různé suroviny nejsou konkurenty na stejném trhu. Kromě toho bylo uvedeno, že výrobci PSV, kteří nepoužívají PTA/MEG jako suroviny, nebudou mít výhodu z dodání PTA/MEG za cenu nižší než přiměřenou popsanou v podnětu.
(18)
Komise vybrala vzorek na základě největšího objemu vývozu do Unie během období šetření v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení. Vzorek také zohlednil, že některé programy nemohly být využity všemi vyvážejícími výrobci v Číně. Kromě toho je třeba poznamenat, že vzorek zahrnoval společnosti využívající oba výrobní procesy.
(19)
Výběr vzorku pouze na základě typů výrobních procesů by mohl předjímat výsledek šetření předpokladem, že napadnutelné subvence budou zjištěny pouze u výrobců PSV používajících PTA/MEG jako suroviny, a nikoli u výrobců PSV používajících jako surovinu PET vločky. Kromě toho bylo zohledněno, že takové kritérium výběru by bylo svévolné, protože výsledný vzorek se stejným počtem podniků by nebyl reprezentativní, pokud jde o objem vývozu do Unie v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení, a proto byla žádost zamítnuta.
(20)
Jeden z čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců tvrdil, že vzorek by měl být založen na hodnotě vývozu, a nikoli objemu vývozu, a požádal o zařazení do vzorku. Výběr vzorku podle hodnot vývozu by nevedl k reprezentativním a objektivním výsledkům, protože ceny mohou být zkresleny subvencováním. Komise vybrala pět největších vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců co do objemu, kteří představují 53 % celkového objemu vývozu do Unie spolupracujících čínských vývozců. To se považuje za největší reprezentativní objem vývozu, který je možno přiměřeně prošetřit během stanovené doby v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(21)
Táž strana tvrdila, že se její surovina skládá výhradně z recyklovaného textilního odpadu a neměla výhodu z žádných subvencí, které mohou být spojeny s použitím PTA/MEG. Tato strana tvrdila, že by jí nemělo být přiřazeno subvenční rozpětí, které bylo vypočítáno na základě informací týkajících se společností, které PTA/MEG používají jako suroviny. Jak je vysvětleno výše v 18. bodě odůvodnění, vzorek také zohledňuje, že některé programy nemohly být využity všemi vyvážejícími výrobci v Číně. Tato žádost byla tedy zamítnuta.
(22)
Předběžný vzorek pěti vyvážejících výrobců, jak je popsán v 16. bodě odůvodnění, byl proto potvrzen jako konečný vzorek.
(23)
Po poskytnutí informací žadatel zpochybnil metodiku výběru vzorku, kterou Komise použila. Vznesl pochybnosti o reprezentativnosti 23 spolupracujících čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců uvedených výše v 16. bodě odůvodnění, pokud jde o celkové množství PSV vyvážených z Číny do Unie. Kromě toho se domníval, že vzorek tvořený pěti společnostmi není dostatečný vzhledem k údajnému počtu 150 výrobců PSV v Číně. Navíc tvrdil, že výběr vzorku nezohlednil zeměpisné rozložení čínských výrobců a podíl čínských výrobců využívajících různé výrobní postupy. Žadatel také tvrdil, že Komise nesdělila skutečný objem PSV vyráběných čínskými společnostmi zařazenými do vzorku, a zda je objem výroby reprezentativní ve vztahu k celkovému objemu PSV vyráběných v Číně.
(24)
Dovoz 23 spolupracujících čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců představoval 83 % celkového objemu čínského dovozu, a úroveň spolupráce byla tudíž považována za vysokou. Jak je zmíněno v 16. bodě odůvodnění, Komise vybrala vzorek pěti vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců, kteří spolupracovali při šetření, s největším objemem vývozu do Unie během období šetření v souladu s článkem 27 základního nařízení. Na tomto základě byl vzorek považován za reprezentativní. Vybrané společnosti byly požádány, aby vyplnily celý dotazník. Každopádně vyvážející výrobci, kteří nebyli ochotni spolupracovat při šetření, nemohou být vybráni do vzorku, protože Komise usiluje o zjištění založená na informacích získaných od spolupracujících vyvážejících výrobců prostřednictvím jejich odpovědí na dotazník, které jsou na místě ověřeny.
(25)
Pokud jde o výběr vzorku vyvážejících výrobců zohledňující jejich zeměpisné rozložení v Číně, žadatel své tvrzení neodůvodnil. Žadatel zejména nevysvětlil, proč by byl vzorek založený na kritériu zeměpisného rozložení v souladu s článkem 27 základního nařízení, který stanoví možnost, aby byl vzorek vybrán na základě největšího objemu vývozu.
(26)
Co se týká tvrzení, že vzorek nezohlednil podíl čínských výrobců využívajících různé výrobní postupy, je třeba zdůraznit, že vzorek zahrnoval společnosti využívající oba výrobní procesy, jak je vysvětleno výše v 18. bodě odůvodnění. Kromě toho největší čínští vývozci používají PTA/MEG k výrobě PSV pro trh Unie.
(27)
Kromě toho třebaže se žadatel zmiňuje o výrobě, nikoli vývozu do Unie, je třeba poznamenat, že Komise nemusí stanovit objem PSV vyrobených čínskými vyvážejícími výrobci/skupinami vyvážejících výrobců zařazenými do vzorku, protože účelem tohoto řízení je posoudit subvencování vzhledem k objemu PSV vyrobených v Číně a vyvezených do Unie.
(28)
Proto veškerá tvrzení žadatele ohledně metodiky výběru vzorku byla odmítnuta.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii
(29)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v Indii, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Indie při Evropské unii, aby našlo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(30)
Osm vyvážejících výrobců v Indii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek čtyř společností na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s indickými orgány. Nebylo předloženo žádné stanovisko.
(31)
Po poskytnutí informací žadatel poukázal na existenci 17 výrobců PSV v Indii a vznesl otázku, zda je vzorek čtyř vyvážejících výrobců reprezentativní. Komise potvrzuje, že vzorek čtyř indických vyvážejících výrobců byl považován za reprezentativní, protože pokrývá přibližně 90 % celkového objemu indického vývozu do Unie během období šetření.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců ve Vietnamu
(32)
Komise požádala všechny známé vyvážející výrobce ve Vietnamu, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Vietnamu při Evropské unii, aby našlo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(33)
Pět vyvážejících výrobců ve Vietnamu poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku, ale jedna z těchto společností nevykázala žádný prodej na vývoz do Unie během období šetření. Proto se Komise rozhodla tuto společnost neprošetřovat. S ohledem na malý počet zbývajících vyvážejících výrobců Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.
(34)
Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že v případě Vietnamu byly obdrženy odpovědi na dotazník od tří ze čtyř vyvážejících výrobců a že Komise měla usilovat o dosažení stejného pokrytí rovněž pro čínský a indický vývoz. Komise zdůrazňuje, že situace výrobního odvětví ve Vietnamu byla značně odlišná vzhledem k velmi omezenému počtu spolupracujících vyvážejících výrobců (tj. třem) na rozdíl od významného počtu vyvážejících výrobců v Číně a Indii. Proto byl výběr vzorku zapotřebí pouze v těchto dvou posledně jmenovaných zemích. Komise rovněž upřesňuje, že tři spolupracující vietnamští vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo, představují více než 99 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Vietnamu do Unie.
b) Individuální zjišťování
(35)
O individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení požádali tři vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců v ČLR. Vzhledem k počtu žádostí o individuální zjišťování a velikosti vzorku vyvážejících výrobců z Číny by posuzování těchto žádostí znamenalo příliš velké zatížení. Uvedené žádosti byly proto zamítnuty.
(36)
O individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení požádal jeden vyvážející výrobce v Indii. Přezkoumání této žádosti bylo přijato. Zejména bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování by v tomto konkrétním případě neznamenalo příliš velké zatížení a nebránilo by včasnému ukončení šetření.
c) Odpovědi na dotazník
(37)
Komise rozeslala dotazníky zástupcům Číny (včetně zvláštních dotazníků pro banky a výrobce PTA a MEG), zástupcům Indie (včetně zvláštních dotazníků pro banky) a zástupcům Vietnamu (včetně zvláštních dotazníků pro banky a výrobce PTA a MEG). Komise dále zaslala dotazníky pěti vyvážejícím výrobcům v Číně zařazeným do vzorku, pěti vyvážejících výrobcům (čtyřem zařazeným do vzorku a jednomu nezařazenému do vzorku) v Indii, čtyřem vyvážejícím výrobcům ve Vietnamu, čtyřem výrobcům v Unii, pěti dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a 105 uživatelům.
(38)
Pokud jde o Čínu, obdrženy byly odpovědi na dotazník od čínské vlády (ministerstva obchodu) a pěti vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců v Číně, kteří byli zařazeni do vzorku. Pokud jde o Indii, obdrženy byly odpovědi na dotazník od indické vlády (ministerstva obchodu a průmyslu), čtyř vyvážejících výrobců v Indii, kteří byli zařazeni do vzorku, a indického vyvážejícího výrobce, který požádal o individuální zjišťování. Pokud jde o Vietnam, byly obdrženy odpovědi od vietnamské vlády (vietnamského úřadu pro hospodářskou soutěž, ministerstva průmyslu a obchodu a různých bank). Jeden vyvážející výrobce, který představoval velmi malý objem vývozu do Unie, ukončil svoji spolupráci a na dotazník neodpověděl. Odpovědi na dotazník byly obdrženy od zbývajících tří vyvážejících výrobců (dva z nich patří do stejné skupiny) ve Vietnamu. Kromě toho odpovědi na dotazník předložili čtyři výrobci v Unii, čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a dvanáct uživatelů.
(39)
Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že patrně existuje neúměrnost mezi počtem dotazníků rozeslaných výrobcům v Unii zařazeným do vzorku na jedné straně a vývozcům a uživatelům na straně druhé. V první řadě počet dotazníků zaslaných jedné skupině hospodářských subjektů (výrobcům v Unii, vyvážejícím výrobcům, dovozcům nebo uživatelům) neukazuje, jakou váhu Komise přisuzuje jejich situaci. Jediným účelem je získat informace na správné úrovni a ve správném množství tak, aby byla analýza subvence, újmy a zájmu Unie co nejlepší.
(40)
V tomto případě byly dotazníky zaslány čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti čínským vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, pěti indickým vyvážejícím výrobcům, čtyřem vietnamským vyvážejícím výrobcům, pěti dovozcům, všem známým uživatelům a těm uživatelům, kteří se přihlásili. Článek 27 základního nařízení skutečně nestanoví výběr vzorku uživatelů. Kromě toho dosavadní zkušenosti získané při šetřeních týkajících se ochrany obchodu ukazují, že ačkoli v některých případech může být na základě dostupných informací kontaktován velký počet uživatelů, obvykle jen jejich omezený počet je ochoten poskytnout odpovědi na dotazník. Proto Komise i v tomto případě aktivně usilovala o spolupráci maximálního počtu uživatelů.
d) Inspekce na místě
(41)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení subvencování, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení byly prováděny u těchto státních orgánů, finančních institucí a společností:
čínská vláda
-
čínské ministerstvo obchodu, Peking, Čína
indická vláda
-
ministerstvo obchodu a průmyslu, Dillí
vietnamská vláda
-
vietnamský úřad pro hospodářskou soutěž, ministerstvo průmyslu a obchodu, Hanoj
-
ministerstvo financí, Hanoj (včetně inspekcí na místě v několika bankách)
-
celní orgány v Thai Binh, město Thai Binh, provincie Thai Binh
výrobci v Unii
-
Trevira GmbH, Bobingen, Německo
-
Wellman International Ltd., Kells, Irsko
-
Greenfiber International S.A., Buzau, Rumunsko
-
Silon spol. s r. o., Sezimovo Ústí, Česká republika
dovozci
-
Elias Enterprises Limited, Altrincham, Spojené království
uživatelé
-
Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Německo
vyvážející výrobci v Číně
-
Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd., Šanghaj
-
Jiangsu Huaxicun Co, vesnice Chua-si, Ťiang-jin
-
Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Su-čou
-
Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Sia-men
-
Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fu-jang
vyvážející výrobci v Indii
-
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Bombaj
-
Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur
-
Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur
-
Reliance Industries Limited, Bombaj
-
Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Bombaj
vyvážející výrobci ve Vietnamu
-
Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., město Halong
-
Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, město Thai Thuy, provincie Thai Binh a Hop Than Co. Ltd., město Thai Binh, provincie Thai Binh (společně označovaní jako „skupina Thai Binh“).
(42)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že většina čínských výrobců je regionálně koncentrována v provinciích Ťiang-su a Če-ťiang na jihovýchodním pobřeží a ani v jedné z těchto dvou provincií se neuskutečnila inspekce na místě. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co a Jiangsu Huaxicun Co se nacházejí v provincii Ťiang-su, zatímco Zhejiang Anshun Pettechs Fibre se nachází v provincii Če-ťiang. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(43)
Žadatel dále tvrdil, že dva velcí čínští výrobci z hlediska výrobní kapacity nebyli zahrnuti do vzorku. V tomto ohledu je třeba připomenout, že - jak je vysvětleno v 16. a 18. bodě odůvodnění - Komise vybrala vzorek na základě objemu vývozu do Unie a vybrala pět největších vývozců/skupin výrobců vyvážejících do Unie v souladu s článkem 27 základního nařízení. Samotná skutečnost, že existují jiní velcí výrobci PSV v Číně jako taková nezpochybňuje reprezentativnost vzorku.
(44)
Žadatel uvedl podobné tvrzení ohledně Vietnamu s tím, že dva významní vietnamští výrobci PSV nebyli do rozsahu šetření zahrnuti. Jak Komise vysvětlila v 32. až 34. bodě odůvodnění, šetření zahrnovalo všechny vietnamské výrobce PSV vyvážející do Unie a obdrženy byly odpovědi od tří vyvážejících výrobců, kteří představují téměř celý vývoz PSV do Unie. Skutečnost, že mohou existovat další významní výrobci PSV ve Vietnamu, kteří dotčený výrobek nevyvážejí do Unie, nemá význam pro reprezentativnost spolupracujících vyvážejících výrobců.
1.3. OBDOBÍ ŠETŘENÍ A POSUZOVANÉ OBDOBÍ
(45)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(46)
Po poskytnutí informací předložil žadatel připomínky k délce období šetření, které považoval za krátké a které podle něj „nepříznivě ovlivnilo“ zjištění Komise. Žadatel uvedl, že doba dvanácti měsíců nezohlednila skutečnost, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, údajně trvala několik let. Žadatel byl rovněž toho názoru, že subvence uvedené ve stížnosti nemohly být dostatečně analyzovány použitím období šetření v délce dvanácti měsíců.
(47)
Co se týče analýzy újmy, je třeba zdůraznit, že Komise posoudila roky 2010, 2011, 2012 a období šetření, a nikoli, jak stěžovatel uvádí, pouze dvanáct měsíců období šetření. Pokud jde o stanovení existence subvence, Komise rozhodla, že v rámci svého prostoru pro uvážení a v souladu s články 5 a 11 základního nařízení zvolila období šetření v délce dvanácti měsíců. Do poskytnutí informací se ani žadatel, ani žádná jiná zúčastněná strana nevyjádřili k délce období šetření, které bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení a v dotaznících. Komise se domnívá, že období šetření v délce dvanácti měsíců je vhodné k zajištění reprezentativních výsledků pro účely šetření. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
1.4. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(48)
Dne 2. října 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zastavit řízení a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se vyjádřily. Vyjádření poskytli sdružení uživatelů, žadatel, jeden čínský vyvážející výrobce a jeho přidružené podniky, čtyři indičtí vyvážející výrobci, čínská vláda a vietnamská vláda. Poskytnutá vyjádření Komise zvážila a v odůvodněných případech zohlednila.
(49)
Vyjádření poskytnutá sdruženími uživatelů se zabývala otázkou zájmu Unie, která nebyla posuzována, protože neexistují důvody pro uložení opatření.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. DOTČENÝ VÝROBEK
(50)
Dotčeným výrobkem jsou syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, pocházející z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu, v současné době kódu KN 5503 20 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(51)
Dotčený výrobek lze obvykle vyrábět buď s použitím PTA (přečištěné kyseliny tereftalové) a MEG (ethylenglykolu), nebo s použitím vloček z recyklovaných PET lahví k výrobě recyklovaných PSV. Výrobek se používá v široké řadě aplikací, například v oblečení, oděvech a bytovém vybavení, v automobilovém průmyslu, v odvětví hygienických a zdravotnických prostředků a také ve stavebnictví.
2.2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(52)
Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití:
-
dotčený výrobek,
-
výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu dotčených zemí a
-
výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.
(53)
Komise rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
2.3. TVRZENÍ TÝKAJÍCÍ SE DEFINICE VÝROBKU
2.3.1. PSV vyrobená z PTA/MEG a PSV vyrobená z recyklovaných PET lahví
(54)
Dva státní orgány a jedno sdružení zastupující vyvážející výrobce jedné z dotčených zemí tvrdily, že PSV vyrobená z PTA/MEG a PSV vyrobená z recyklovaných PET lahví by měla být považována za dva odlišné výrobky. Toto tvrzení bylo založeno na rozdílu v hlavních surovinách, protože u některých typů PSV se používají PTA/MEG, zatímco u některých jiných typů se místo toho používají vločky vyrobené z recyklovaných PET lahví. V souvislosti s tím byly zmíněny náklady a prodejní ceny jako důležité rozdíly. Uvádělo se rovněž, že existují podstatné rozdíly v jakosti mezi PSV vyrobenými z PTA a MEG a PSV vyrobenými z recyklovaných PET lahví, které mají dopad na použití a uplatnění.
(55)
PSV vyrobená z PTA/MEG a PSV vyrobená z recyklovaných PET lahví skutečně představují dva různé typy PSV spadající pod definici PSV. Nicméně tyto dva typy mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná. Uznává se, že ne všechny typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, ale v předchozích šetřeních a ve stávajícím šetření bylo zjištěno, že existuje alespoň částečná zaměnitelnost a možnost souběžného použití různých typů výrobků. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(56)
Jeden vyvážející výrobce ve svém podání znovu uvedl, že použití recyklovaných PET lahví ve srovnání s použitím vloček vyrobených z recyklovaných PET lahví znamená odlišný výrobní proces a odlišnou surovinu. Táž strana také dodala, že náklady a prodejní ceny, jakož i jakost jsou u PSV vyrobených z recyklovaných PET lahví výrazně nižší než u „běžných PSV“. Komise zastává názor, že surovina, ať už jsou to recyklované PET lahve nebo vločky vyrobené z recyklovaných PET lahví, je v zásadě stejná. Další kroky nezbytné při použití PET lahví ve srovnání s PET vločkami jsou třídění a mytí lahví, po nichž následuje drcení lahví do podoby vloček. Všechny následné fáze výrobního procesu jsou stejné. Kromě toho má konečný výrobek stejné vlastnosti za předpokladu, že mohou existovat různé třídy jakosti, jak bylo rovněž stanoveno v kontrolním čísle výrobku. Cenový rozdíl (pokud existuje) v důsledku různých tříd jakosti je proto rovněž zohledněn kontrolním číslem výrobku. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
2.3.2. Komoditní PSV a speciální PSV
(57)
Jeden státní orgán a čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že ke komoditním PSV a speciálním PSV se má přistupovat jako k odlišným výrobkům vzhledem k rozdílům ve výrobních nákladech, prodejních cenách a použití. Bylo rovněž uváděno, že výrobní odvětví Unie se zaměřuje na speciální PSV jako na hlavní typ PSV, zatímco dotčené země dodávají hlavně komoditní PSV.
(58)
Státní orgán a čtyři vyvážející výrobci, kteří předložili tvrzení popsané v 57. bodě odůvodnění, neposkytli definici speciálních PSV.
(59)
Speciální PSV podle definice výrobců v Unii zařazených do vzorku, sahají od PSV vyrobených z kombinace polyesteru a polyetylenu pro použití v hygienických výrobcích, barevných (barvených) PSV, PSV se specifickou pevností, PSV zpomalujících hoření, PSV pro technické použití (jako jsou geotextilie a netkané textilie používané ve stavebnictví), PSV definovaných, vyvinutých a upravených spolu se zákazníkem pro specifické aplikace používané v automobilovém průmyslu (obzvláště viditelné obložení automobilů musí být barevně konzistentní).
(60)
Standardní PSV podle výrobců v Unii zařazených do vzorku zahrnují PSV, která mají širší škálu pružnosti, pokud jde o jejich specifikace.
(61)
Podle navržené definice typu speciálních PSV a typu komoditních PSV mají oba typy stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Skutečnost, že existuje několik typů, tříd nebo jakostí nevylučuje, že mohou být považovány za jediný výrobek. Možná užití u komoditních PSV se jeví jako širší než u typu speciálních PSV, avšak tyto rozdíly nepostačovaly k tomu, aby byly kvalifikovány jako dva samostatné výrobky. Ačkoli typy PSV mají různé vlastnosti odpovídající jejich konkrétnímu účelu, jejich základní fyzikální vlastnosti, uplatnění a použití jsou stejné.
(62)
Kromě toho je nutné vyjasnit, že během období šetření nebyly typy speciálních PSV hlavním typem PSV vyráběných výrobci v Unii. V průměru představovaly kolem 40 % všech typů PSV vyráběných výrobci v Unii zařazenými do vzorku podle jejich definice komoditních PSV a speciálních PSV.
(63)
Po poskytnutí informací jeden vyvážející výrobce znovu předložil vyjádření, že speciální typ PSV a komoditní typ PSV nejsou „obdobné výrobky“, a tudíž nemohou být přezkoumány společně. Táž strana poukázala na to, že typ speciálních PSV a typ komoditních PSV se liší v konečném užití, výrobních nákladech a prodejní ceně. Proto považoval za selhání Komise, že nepřezkoumala rozdíly v nákladech a prodejních cenách typu speciálních PSV a typu komoditních PSV. Uvedl, že není jasné, jak byly stanoveny výrobní náklady a prodejní ceny výrobku, který je předmětem šetření, a požádal Komisi, aby prozkoumala analýzu cenového podbízení po oddělení údajů pro komoditní PSV a speciální PSV.
(64)
Komise potvrzuje, že se PSV prodávají v různých typech pro použití při spřádání nebo v netkaných výrobcích. Například PSV mohou mít mono- nebo bikomponentní složení a také odlišné specifikace, jako jsou decitex, pevnost, lesk, třídy jakosti atd. Tyto zvláštnosti byly zohledněny kontrolním číslem výrobku, k němuž Komise neobdržela připomínky. Uznává se, že komoditní a speciální PSV nejsou vzájemně zaměnitelná ve všech možných aplikacích, ale existuje částečná zaměnitelnost a možnost souběžného použití mezi různými typy výrobku. Jak je popsáno v 61. bodě odůvodnění a stanoveno v předešlých řízeních týkajících se stejného výrobku, fyzikální a chemické vlastnosti, jakož i konečné užití těchto typů výrobků jsou v podstatě stejné. Všechny typy jsou vyrobeny ze stejných surovin (PTA/MEG nebo recyklované PET), jež představují více než 60 % výrobních nákladů. Do nich je možno přidávat aditiva nebo doplňkové složky, aby se dosáhlo jistých specifických vlastností vlákna. Kontrolní číslo výrobku zahrnuje údaje o původu surovin a další prvky, které mají dopad na výrobní náklady a prodejní ceny. Nicméně neexistují podstatné rozdíly ve výrobním procesu komoditních a speciálních PSV. Je to patrné v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku, z nichž žádný nevyráběl výhradně buď komoditní PSV, nebo speciální PSV. Kromě toho zřejmě neexistuje konzistentní a a společně stanovená definice speciálních PSV. Například, jak je popsáno v 59. bodě odůvodnění, PSV používaná v odvětví hygienických prostředků jsou považována některými výrobci v Unii za speciální typ. Různí uživatelé a jedno sdružení uživatelů naopak uvedli, že PSV, která se mají používat v odvětví hygienických prostředků například pro vlhčené ubrousky, jsou komoditním typem, ačkoli by ze zdravotních a bezpečnostních důvodů pokud možno neměly být z recyklovaných surovin. Kromě toho někteří výrobci v Unii považují typy PSV, které plní určité specifické požadavky zákazníků (například na konkrétní barvu) za speciální PSV, ačkoli tyto typy mohou procházet úplně stejným výrobním procesem a mít stejné výrobní náklady jako kterýkoli jiný (komoditní) typ. Komise proto nemohla vycházet ze samozvané kategorizace typu komoditních a speciálních PSV, a proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
2.3.3. Další tvrzení týkající se definice výrobku
(65)
Jeden uživatel a jedno sdružení uživatelů tvrdili, že PSV dovážená z Číny mají vyšší jakost než PSV vyráběná v Unii. Jedním z argumentů bylo, že PSV pocházející z Čínské lidové republiky neobsahují kusy tvrdých polymerů. Dalším uplatněným argumentem byla světlost čínských PSV, zatímco o PSV vyráběných v Unii se tvrdilo, že obsahují odstíny šedé, protože většina PSV z Unie jsou PSV z recyklovaných PET lahví.
(66)
První argument, že PSV z Unie obsahují kusy tvrdých polymerů, nebyl podložen žádnými důkazy. Navíc byl v jiných podáních uživatelů a v odpovědích na dotazník pro uživatele uveden opak (to znamená, že PSV vyráběná výrobci v Unii jsou obvykle vyšší jakosti než PSV vyráběná dotyčnými zeměmi).
(67)
Pokud jde o druhý argument týkající se světlosti, informace poskytnuté v průběhu šetření potvrzují, že PSV vyrobená z PTA/MEG jsou obvykle světlejší než PSV z recyklovaných PET lahví (nepřidávají-li se během výrobního procesu pigment a/nebo zjasňovače). Nicméně oba typy PSV mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná. Je také třeba poznamenat, že při výpočtu újmy byla základní surovina jednou ze skutečností, které byly zohledněny. Jinými slovy, dovážená PSV z recyklovaných PET lahví by byla srovnávána pouze s PSV vyrobenými v Unii z recyklovaných PET lahví. Obdobně by byla dovážená PSV vyrobená z PTA a MEG srovnávána pouze s PSV vyrobenými v Unii z PTA a MEG.
(68)
Jedno sdružení uživatelů, jeden vyvážející výrobce a státní orgán tvrdili, že následní uživatelé často vyžadují, aby výrobky byly vyrobeny s použitím PSV pocházejících z dotčených zemí (zejména Číny).
(69)
Nebyly předloženy žádné důkazy, které by toto tvrzení podpořily či by podrobně rozvedly odůvodnění, proč je vyžadováno PSV ze tří dotčených zemí (pokud následní zákazníci takový požadavek skutečně předkládají).
(70)
Sdružení uživatelů konkrétněji uvedlo, že Svaz automobilového průmyslu připouští pouze PSV pocházející z Číny.
(71)
Neodůvodnilo však své tvrzení a neprokázalo, že PSV vyráběná výrobci v Unii nemohou být používána Svazem automobilového průmyslu. Kromě toho ověřené údaje prokázaly, že výrobci v Unii rovněž prodávají značná množství PSV Svazu automobilového průmyslu, což svědčí o opaku.
(72)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že PSV vyráběná tímto vyvážejícím výrobcem a PSV vyráběná výrobci v Unii jsou odlišné výrobky, ačkoli se oba vyrábějí z recyklovaných PET lahví. Podle tohoto vyvážejícího výrobce se jeho PSV (převážně) vyrábějí z recyklovaných PET lahví (nikoli vloček), které procházejí odlišným výrobním procesem a představují odlišné suroviny ve srovnání s výrobci PSV používajícími vločky vyrobené z recyklovaných PET lahví.
(73)
Toto tvrzení bylo odmítnuto, neboť PET lahve a vločky z PET lahví (které jsou PET lahvemi rozdrcenými na vločky) jsou v podstatě stejné suroviny, i když v jiné formě.
2.3.4. Závěr
(74)
Proto byl vyvozen závěr, že všechny typy PSV, které jsou předmětem tohoto šetření, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1. ČÍNA
3.1.1. Obecně
(75)
Na základě informací v podnětu a odpovědí na dotazník Komise byly předmětem šetření následující režimy, jež byly údajně zapojeny do poskytování subvencí čínskými vládními orgány:
A.
Preferenční úvěry poskytované odvětví PSV bankami ve státním vlastnictví a pověření a řízení soukromých bank vládou
B.
Dodávky zboží a poskytování služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou a pověření a řízení soukromých dodavatelů vládou
-
dodávky PTA a MEG vládou za cenu nižší než přiměřenou,
-
poskytování pozemků a práv k užívání pozemků vládou za cenu nižší než přiměřenou,
-
dodávky elektrické energie vládou,
-
program zásobování levnou vodou.
C.
Rozvojové granty a úrokové subvence pro textilní odvětví
-
zvláštní fond „Go Global“,
-
fond na podporu obchodu pro oblast zemědělství, lehkého průmyslu a textilních výrobků.
D.
Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
-
osvobození od daně z příjmu pro zahraniční podniky (podniky se zahraničními investicemi),
-
osvobození od daně z příjmu v případě dividend vyplácených mezi způsobilými tuzemskými podniky,
-
snížení daně z příjmů pro způsobilé podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií,
-
snížení daně z příjmu ve zvláštních hospodářských zónách,
-
snížení daně z příjmu pro podniky zaměřené na vývoz,
-
daňové úlevy až do výše 40 % nákupní hodnoty zařízení vyrobeného v tuzemsku.
E.
Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla
-
osvobození od daně z přidané hodnoty a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení,
-
odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi na nákup zařízení vyrobeného v Číně.
F.
Jiné regionální/provinční programy
-
daňová (a jiná) osvobození v rozvojových zónách provincie Ťiang-su,
-
daňové pobídky ve městě Čchang-čou,
-
preferenční pronájmy ve městě Čchang-čou,
-
programy vývozních pobídek v provincii Če-ťiang,
-
granty na technologické inovace v provincii Če-ťiang,
-
pobídky v oblasti daní a poplatků v rozvojových zónách v provincii Kuang-tung,
-
vývozní pobídky v provincii Kuang-tung,
-
proplácení právních poplatků v provincii Kuang-tung,
-
programy (zvláštních) fondů pro činnosti zahraničního obchodu v provincii Kuang-tung,
-
subvence úroků z půjček na podporu projektů technologických inovací v provincii Kuang-tung,
-
preferenční daňové sazby v rozvojových zónách v provincii Šanghaj,
-
zvýhodněná infrastruktura v provincii Šanghaj,
-
úvěrová a daňová politika pro podniky zaměřené na vývoz v provincii Šanghaj.
(76)
Komise podrobila šetření všechny režimy uvedené v podnětu. U každého režimu bylo šetřeno, zda je podle ustanovení článku 3 základního nařízení možné prokázat finanční příspěvek čínské vlády a výhodu získanou vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. Šetření odhalilo, že v daném případě je jakákoli zjištěná výhoda u šetřených režimů nižší než použitelná minimální prahová hodnota stanovená v čl. 14 odst. 5 (3) základního nařízení. Proto se nepovažuje za nutné vyvodit závěr o napadnutelnosti jednotlivých režimů.
Podrobné údaje o režimech a odpovídající míry výhody pro jednotlivé společnosti jsou uvedeny níže.
3.1.2. Konkrétní režimy
Režimy, které nebyly využity čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku během období šetření
(77)
U níže uvedených režimů bylo zjištěno, že je čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců během období šetření nevyužily, a proto výhoda nemohla být prokázána:
-
dodávky PTA a MEG za cenu nižší než přiměřenou,
-
dodávky elektrické energie vládou za cenu nižší než přiměřenou,
-
dodávky levné vody vládou za cenu nižší než přiměřenou,
-
zvláštní fond „Go Global“,
-
fond na podporu obchodu pro oblast zemědělství, lehkého průmyslu a textilních výrobků,
-
osvobození od daně z příjmu pro zahraniční podniky (podniky se zahraničními investicemi),
-
snížení daně z příjmů pro způsobilé podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií,
-
snížení daně z příjmu ve zvláštních hospodářských zónách,
-
snížení daně z příjmu pro podniky zaměřené na vývoz,
-
daňové úlevy až do výše 40 % nákupní hodnoty zařízení vyrobeného v tuzemsku,
-
jiné regionální/provinční programy.
(78)
Co se týče poskytování PTA a MEG za cenu nižší než přiměřenou, v podnětu se tvrdilo, že čínská vláda kontroluje některá dodavatelská odvětví a výrobky, aby poskytovala výrobcům PTA a MEG vstupy za příznivé ceny. Na tomto základě získávají výrobci PSV napadnutelné subvence prostřednictvím nákupu PTA a MEG vyrobené státem od státem vlastněných podniků za cenu nižší než tržní, a tudíž za cenu nižší než přiměřenou.
(79)
Šetření však odhalilo, že čínští vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců PSV dováželi většinu vstupů PTA a MEG pro výrobu PSV na vývoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku.
(80)
V důsledku nebylo možné prokázat subvence pro společnosti zařazené do vzorku na základě tohoto údajného programu.
(81)
Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že Komise poskytla částečnou analýzu pouze jednoho programu subvencování nevyužívaného čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku během období šetření, a to dodávek PTA/MEG za subvencované ceny. S ohledem na tento režim žadatel tvrdil, že způsob, jakým byl vzorek vybrán, a skutečnost, že významný výrobce PSV v Číně nebyl předmětem šetření, ovlivnila stanovení subvencování u tohoto režimu.
(82)
Jak bylo objasněno výše v 16. a 18. bodě odůvodnění, z 23 čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců, kteří při šetření spolupracovali, vybrala Komise vzorek sestávající z pěti největších vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců, který byl považován za reprezentativní ve smyslu článku 27 základního nařízení. Čínský výrobce, o němž se žadatel zmínil a jenž nebyl zařazen do vzorku, během období šetření nevyvážel PSV do Unie ve významném množství. Proto nezařazení tohoto výrobce neovlivnilo reprezentativnost vzorku a nemělo zásadní vliv na závěry o dotčeném režimu subvencí.
(83)
Komise potvrzuje, že si vyžádala informace a odpovědi týkající se všech subvenčních režimů uvedených v podnětu, včetně těch, které uvádí žadatel ve svém stanovisku k poskytnutým informacím, avšak bylo zjištěno, že tyto režimy nebyly využity vyvážejícími výrobci/skupinami vyvážejících výrobců zařazenými do vzorku. V 78. bodě odůvodnění Komise uvedla další podrobnosti o dodávkách PTA/MEG za cenu nižší než přiměřenou, neboť tohoto režimu subvencí se týkalo významné tvrzení obsažené v podnětu a tento režim mohl poskytovat významnou napadnutelnou subvenci.
Režimy, které byly využity čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku během období šetření
3.1.3. Preferenční půjčky poskytované odvětví PSV
(84)
Žadatel tvrdil, že výrobci PSV mají výhodu z půjček s nízkými (subvencovanými) úrokovými sazbami od bank zajišťujících vládní politiku a obchodních bank ve státním vlastnictví na základě politiky čínské vlády poskytovat finanční pomoc, jež má stimulovat a podporovat růst a rozvoj odvětví textilních a chemických vláken.
a) Právní základ
(85)
Preferenční úvěry v Číně jsou upraveny těmito právními předpisy: Zákon ČLR o obchodních bankách (zákon o bankovnictví), obecná pravidla týkající se půjček vyhlášená Čínská lidovou bankou (PBOC) dne 28. června 1996 a rozhodnutí č. 40 Státní rady.
b) Výpočet výše subvence
(86)
Ustanovení čl. 6 písm. b) základního nařízení stanoví, že výhoda u preferenčních půjček by se měla vypočítat jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by společnost mohla získat na trhu. Komise vytvořila tržní referenční hodnotu pro srovnatelné obchodní půjčky.
(87)
Referenční hodnota byla vypočtena na základě čínských úrokových sazeb, upravených tak, aby odrážely běžné tržní riziko (tedy se mělo za to, že všem podnikům v Číně je udělena pouze nejvyšší známka pro dluhopisy neinvestičního stupně (BB dle agentury Bloomberg) a byla uplatněna na standardní úvěrovou sazbu Čínské lidové banky adekvátní prémie předpokládaná u dluhopisů, jež podniky s tímto ratingem vydávají).
(88)
Výhoda pro vyvážející výrobce/skupiny vyvážejících výrobců byla vypočtena tím způsobem, že úrokový diferenciál v procentním vyjádření byl vynásoben nesplacenou výší půjčky, tj. byl uvažován úrok nezaplacený během období šetření. Tato částka byla poté přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků spolupracujících vyvážejících výrobců.
c) Závěr
(89)
Výhoda prokázaná u tohoto programu se pohybuje mezi 0 % a 0,50 %.
3.1.4. Poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
a) Právní základ
(90)
Ustanovení týkající se práva k užívání pozemků v Číně je součástí zákona o správě půdy Čínské lidové republiky a zákona o nemovitostech Čínské lidové republiky.
b) Uplatňování v praxi
(91)
Podle článku 2 zákona o správě půdy je vlastníkem veškerých pozemků vláda, neboť podle čínské ústavy a příslušných právních předpisů je půda v kolektivním vlastnictví čínského lidu. Podle tohoto zákona nelze pozemky prodávat, lze však přidělovat práva k jejich užívání. Státní orgány tak činí na základě veřejné výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(92)
Spolupracující vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců předložili údaje k pozemkům, jež mají v držbě, i smlouvy či osvědčení o příslušných užívacích právech; čínská vláda však neuvedla údaje k tomu, jak jsou užívací práva k pozemkům oceňována.
d) Výpočet výše subvence
(93)
S ohledem na učiněný závěr, že situace v Číně, pokud jde o práva k užívání pozemků, není řízena trhem, se zdá, že soukromé referenční hodnoty nejsou v Číně k dispozici. Úprava nákladů či cen tedy není v případě Číny proveditelná. Za těchto okolností se má za to, že v Číně neexistuje příslušný trh, a v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení je oprávněné použít vnější referenční hodnotu tak, aby bylo možno určit výši výhody. S ohledem na to, že čínská vláda nenavrhla vnější referenční hodnotu musela Komise ke stanovení vhodné vnější referenční hodnoty využít dostupných údajů. V této souvislosti se mělo za to, že z důvodů uvedených níže v 94. bodě odůvodnění je jako přiměřenou referenční hodnotu vhodné použít údaje ze samostatného celního území Tchaj-wan.
(94)
Podle názoru Komise jsou ceny pozemků na Tchaj-wanu aproximačně nejbližší k oblastem v Číně, kde jsou spolupracující vyvážející výrobci usazeni. Většina vyvážejících výrobců se nachází ve východní části Číny, v rozvinutých oblastech s vysokým HDP (hrubým domácím produktem) v provinciích s vysokou hustotou obyvatelstva.
(95)
Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Tato výhoda se vypočte s ohledem na rozdíl mezi částkou, kterou zaplatí každá společnost za práva k užívání pozemků, a částkou, která by měla být běžně placena na základě tchajwanské referenční hodnoty.
(96)
Při tomto výpočtu použila Komise průměrnou cenu pozemků za metr čtvereční na Tchaj-wanu, jež byla upravena o znehodnocení měny a vývoj HDP ode dne, kdy byla uzavřena ta která smlouva o přidělení užívacích práv k pozemkům. Údaje o cenách pozemků pro průmyslové využití byly získány z internetových stránek odboru průmyslu tchajwanského ministerstva obchodu. Znehodnocení měny a vývoj HDP pro Tchaj-wan byly vypočteny na základě míry inflace a vývoje DPH na obyvatele při současných cenách v USD na Tchaj-wanu zveřejněných Mezinárodním měnovým fondem v jeho výhledu na rok 2011 s názvem World Economic Outlook. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) přepočtena na dobu šetření; přitom byla uvažována běžná doba trvání práv k užívání pozemků určených k průmyslovému využití v Číně, tj. 50 let nebo 70 let. Tato částka byla následně přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož vyvážející výrobci zařazení do vzorku za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
e) Závěr
(97)
Výhoda prokázaná u tohoto režimu se pohybuje mezi 0,02 % a 0,82 %.
3.1.5. Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
3.1.5.1. Osvobození od daně z příjmu v případě dividend vyplácených mezi způsobilými tuzemskými podniky
a) Právní základ
(98)
Právní základy těchto osvobození od daně z výnosů z dividend jsou články 25-26 zákona o dani z příjmu podniků a článek 83 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků.
b) Uplatňování v praxi
(99)
Tento program se skládá z preferenčního daňového zacházení pro podniky se sídlem v Číně, které jsou akcionářem v jiných podnicích se sídlem v Číně v podobě osvobození tuzemských mateřských podniků od daně z příjmu z určitých dividend, bonusů a jiných kapitálových investic.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(100)
Dva vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců ve svém přiznání k dani z příjmů vykázali osvobození od daně z příjmů u částky, která je označena jako dividendy, bonusy a jiné příjmy z kapitálových investic, které plynou způsobilým rezidentům a podnikům v souladu s podmínkami dodatku 5 k přiznání k dani z příjmů (roční výkaz daňových zvýhodnění). Příslušné společnosti neodvedly z vykázaných částek daň z příjmů.
d) Výpočet výše subvence
(101)
Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti se zahrnutím příjmu z dividend, jenž příjemcům plyne od jiných podniků se sídlem v Číně, po odečtení částky, kterou příjemci skutečně zaplatili při zohlednění osvobození dividend od daně. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
e) Závěr
(102)
Výhoda prokázaná u tohoto programu se pohybuje mezi 0 % a 0,06 %.
3.1.6. Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla
3.1.6.1. Osvobození od daně z přidané hodnoty (dále jen „DPH“) a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení
a) Právní základ
(103)
Právní základ tohoto programu tvoří oběžník Státní rady o úpravě daňové politiky v případě dováženého zařízení, „Kuo Fa č. 37/1997“, sdělení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy [2008] č. 43, oznámení národní komise pro rozvoj a reformy č. 316 2006 ze dne 22. února 2006 o důležitých otázkách k vyřizování potvrzení o státem podporovaných projektech financovaných z domácích a zahraničních zdrojů a katalog zboží dováženého pro podniky se zahraničními investicemi nebo podniky domácí, jež nelze vyjmout z celní povinnosti, pro rok 2008.
b) Uplatňování v praxi
(104)
Tento program poskytuje osvobození od DPH a dovozních cel ve prospěch podniků se zahraničními investicemi nebo tuzemských podniků pro dovoz kapitálového vybavení použitého v jejich výrobě. Osvobození od daně je podmíněno tím, že zařízení nesmí být uvedeno na seznamu nezpůsobilých zařízení a že podnik musí obdržet osvědčení o státem podporovaných projektech, jež vydávají čínské orgány nebo národní komise pro rozvoj a reformy v souladu s příslušnými právními předpisy týkajícími se investicí, daní a cel.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(105)
Osvobození od DPH a dovozních cel pro dovážená zařízení vykázali čtyři čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců.
d) Výpočet výše subvence
(106)
Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Výše výhody, kterou příjemci získali, je stanovena ve výši osvobození dovezeného zařízení od DPH a cla. Získaná výhoda byla odepisována po dobu životnosti zařízení v souladu s běžnými účetními postupy společnosti. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
e) Závěr
(107)
Výhoda prokázaná u tohoto programu se pohybuje mezi 0 % a 0,45 %.
3.1.6.2. Odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi při nákupu zařízení vyrobeného v Číně
a) Právní základ
(108)
Právní základ tohoto programu tvoří oběžník státní daňové správy o vyhlášení prozatímních opatření o vracení daně při nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku subjekty se zahraničními investicemi, č. 171, 199, 20.9.1999; oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření týkajících se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku státní daňové správy, č. 176 [2008] ministerstva financí.
b) Uplatňování v praxi
(109)
Tento program poskytuje výhody subjektům se zahraničními investicemi v podobě vracení DPH při nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku. Zařízení nesmí být klasifikováno jako zboží bez možnosti osvobození a jeho hodnota nesmí překročit celkový investiční limit pro subjekty se zahraničními investicemi podle „zkušebních správních opatření pro nákup zařízení vyrobeného v tuzemsku“.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(110)
Dva vyvážející vývozci/skupiny vyvážejících výrobců zařazení do vzorku předložili o tomto režimu podrobné informace, včetně údajů o výši získané výhody.
d) Výpočet výše subvence
(111)
Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu, kterou příjemci získali, se považuje výše DPH proplacené při nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku. Získaná výhoda byla odepisována po dobu životnosti zařízení v souladu s postupy běžnými v daném odvětví.
e) Závěr
(112)
Výhoda prokázaná u tohoto režimu se pohybuje mezi 0 % a 0,01 %.
3.1.7. Jiné regionální/provinční programy
(113)
Šetření potvrdilo, že společnosti zařazené do vzorku nezískaly z programů zmíněných v 75. bodě odůvodnění během období šetření žádnou výhodu.
3.1.8. Výše subvencí
(114)
Výše subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního antisubvenčního nařízení, vyjádřená valoricky, se u čínských vyvážejících výrobců pohybuje mezi 0,76 % a 1,77 %.
(115)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že není jasné, jak Komise vypočetla rozsah celkového subvenčního rozpětí. Rozsah celkových souhrnných subvencí pro čínské vyvážející výrobce/skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku vyjádřený valoricky stanovený ve 114. bodě odůvodnění představuje nižší a vyšší celkové subvenční rozpětí pěti čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců.
3.1.9. Závěry týkající se Číny
(116)
Vzhledem k zanedbatelným částkám napadnutelných subvencí pro čínské vyvážející výrobce by opatření na dovoz PSV pocházejících z Číny neměla být uložena. Byl vyvozen závěr, že by v souladu s čl. 14 odst. 3 základního nařízení mělo být šetření ohledně dovozu výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky zastaveno.
3.2. INDIE
3.2.1. Obecně
(117)
Na základě informací v podnětu a odpovědí na dotazník Komise byly předmětem šetření následující režimy, jež údajně zahrnovaly poskytování subvencí indickými státními orgány:
1)
režim „Focus Market Scheme“;
2)
režim „Focus Product Scheme“;
3)
režim předběžného povolení;
4)
režim navracení cla;
5)
režim podpory vývozu kapitálových statků;
6)
režim daňových a celních osvobození v jednotkách orientovaných na vývoz a zvláštních hospodářských zónách;
7)
režim vývozních úvěrů;
8)
režim osvobození od daně z příjmu;
9)
režim na podporu zvýšení vývozu;
10)
režim povolení bezcelního dovozu;
11)
režim na podporu rozvoje trhu a úvěrových záruk;
12)
pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice;
13)
režim pobídek týkajících se daně z obratu a režim osvobození od daně z elektrické energie státu Gudžarát;
14)
subvenční režimy Západního Bengálska - pobídky a daňové výhody, včetně grantů a osvobození od daně z obratu;
15)
soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ ve státě Maháráštra, včetně režimu osvobození od daně z elektrické energie a subvence na podporu průmyslu.
Subvenční režimy, které byly využity šetřenými indickými vyvážejícími výrobci během období šetření
(118)
Šetřením bylo zjištěno, že v období šetření tyto programy poskytly výhody ověřeným vyvážejícím výrobcům:
1)
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“);
2)
režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“);
3)
režim navracení cla (dále jen „DDS“, Duty Drawback Scheme);
4)
režim předběžného povolení (dále jen „AAS“, Advance Authorisation Scheme);
5)
režim povolení bezcelního dovozu (dále jen „DFIA“, Duty Free Import Authorisation);
6)
režim podpory vývozu kapitálových statků (dále jen „EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme);
7)
soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ (dále jen „PSI“).
(119)
Režimy uvedené výše v 118. bodě odůvodnění podbodech 1), 2), 4) 5) a 6) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“ nebo „ZZO“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období šetření tohoto šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). Postupy, jimiž se FTP 09-14 řídí, stanovila indická vláda v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09-14“). Příručka postupů se pravidelně aktualizuje.
(120)
Režim navracení cla (DDS) uvedený výše v 118. bodě odůvodnění podbodě 3 vychází z paragrafu 75 celního zákona z roku 1962, z paragrafu 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z paragrafů 93 A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro výběr cel, spotřební daně a vracení daní za služby z roku 1995. Sazby tohoto navracení jsou pravidelně zveřejňovány.
(121)
Režim PSI uvedený výše v podbodě 7) je založen na souboru pobídek vlády státu Maháráštra z roku 2007, usnesení PSI-1707/(CR-50)/IND-8 ze dne 30. března 2007.
3.2.2. Režim „Focus Market Scheme“ („FMS“);
a) Právní základ
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavci 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.8 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(122)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Uplatňování v praxi
(123)
Vývoz všech výrobků, včetně vývozu PSV, v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v tabulkách 1 a 2 dodatku 37(C) příručky HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 3 % hodnoty FOB. Ke dni 1. dubna 2011 má vývoz všech výrobků do zemí uvedených v tabulce 3 dodatku 37(C) („Special Focus Markets“) nárok na úvěry na clo rovnající se 4 % hodnoty FOB. Tento režim se nevztahuje na určité typy vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních hospodářských zón/jednotek orientovaných na vývoz. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(124)
Úvěry na clo v rámci režimu FMS jsou volně přenositelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně kapitálových statků.
(125)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda rozhodnutí o poskytnutí či neposkytnutí úvěrů nikterak ovlivnit.
(126)
Tento režim během období šetření využili čtyři ověření vyvážející výrobci.
(127)
Po poskytnutí informací tři indičtí vyvážející výrobci zařazení do vzorku tvrdili, že ačkoli byli způsobilí k výhodě, vůbec o ni nepožádali v případě prodeje na vývoz do Unie, a tudíž nelze učinit závěr o využití této výhody. Tvrdili také, že režim FMS geograficky souvisí se zeměmi, které nejsou součástí Unie, a proto nemůže být Unií napadnut. V tomto ohledu inspekce na místě potvrdily, že nárok na výhodu FMS byl uplatňován u vývozu do třetích zemí, protože tento program se v zásadě týká vývozu do třetích zemí. Příslušní vyvážející výrobci však nedokázali uvést argumenty, kterými by zpochybnili praktické provádění programu popsané v 123. až 125. bodě odůvodnění či skutečnost, že může být výhoda režimu FMS využívána pro dotčený výrobek, totiž že úvěry na clo v rámci režimu FMS jsou volně přenositelné a že mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupu nebo zboží, včetně kapitálových statků. Tato strana zejména nedokázala uvést argumenty, kterými by zpochybnila skutečnost, že úvěry na clo poskytnuté v rámci FMS na vývoz do způsobilých třetích zemí mohou být použity ke kompenzaci dlužného dovozního cla ze vstupů zapracovaných do dotčeného výrobku vyváženého do Unie.
(128)
Tyto výhody jsou zaúčtovány na akruální bázi v účetnictví společnosti ke dnům, kdy se vývozní transakce uskutečnily, a prokazují, že nárok na výhodu vzniká v okamžiku vývozní transakce a že není pochyb o tom, že získaný úvěr na clo bude využit později. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
d) Závěry týkající se režimu FMS
(129)
Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci režimu FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v režimu FMS vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.
(130)
Kromě toho režim FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(131)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody režimu FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu poskytovanou v rámci režimu FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci režimu FMS k dovozu kapitálových statků, ačkoliv kapitálové statky nespadají do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(132)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(133)
Subvenční sazba zjištěná u tohoto režimu v období šetření u čtyř dotčených společností činí 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % a 0,63 %.
3.2.3. Režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“)
a) Právní základ
(134)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 3.15 až 3.17 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitolách 3.9 až 3.11 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(135)
Podle odstavce 3.15.2 dokumentu FT-policy 09-14 jsou pro tento režim způsobilí vývozci oznámených výrobků uvedených v dodatku 37D příručky HOP I 09-14.
c) Uplatňování v praxi
(136)
Vývozce výrobků uvedených na seznamu v Dodatku 37D příručky HOP I 09-14 může požádat o potvrzení o úvěru na clo v rámci FPS ve výši 2 % až 5 % hodnoty FOB vývozu. Dotčený výrobek, který je předmětem šetření, je uveden v tabulce 1 dodatku 37D a má nárok na 2 % úvěr na clo.
(137)
Režim FPS je povývozním režimem, což znamená, že společnost musí uskutečnit vývoz, aby byla způsobilá pro získání výhod v rámci tohoto režimu. V souvislosti s tím předkládá společnost příslušnému orgánu on-line žádost a kopie příkazu k vývozu a faktury, potvrzení banky prokazující uhrazení poplatků spojených se žádostí, kopii přepravních dokladů a potvrzení banky o realizovaném přijetí platby nebo potvrzení o přijetí cizí měny ze zahraničí v případě přímého jednání o dokumentech. V případech, kdy byly originály přepravních dokladů a/nebo potvrzení banky o uskutečnění platby odeslány za účelem nárokovat výhody v rámci jakéhokoliv jiného režimu, může společnost předložit kopie, které sama ověří a na nichž uvede příslušný orgán, kterému byly originály dokumentů zaslány. On-line žádost o úvěry v rámci režimu FPS se může vztahovat nejvýše na 50 přepravních dokladů.
(138)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu FPS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálových statků a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry FPS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(139)
Tento režim během období šetření využilo všech pět ověřených vyvážejících výrobců.
(140)
Po poskytnutí informací tři indičtí vyvážející výrobci zařazení do vzorku tvrdili, že ačkoli byli způsobilí k výhodě, vůbec o ni nepožádali přinejmenším v některých případech prodeje na vývoz, a tudíž nelze učinit závěr o využití této výhody. Nicméně příslušní vyvážející výrobci nedokázali uvést argumenty, kterými by zpochybnili praktické provádění režimu popsané v 123. až 125. bodě odůvodnění či skutečnost, že může být výhoda režimu FPS využívána pro dotčený výrobek, totiž že úvěry na clo v rámci režimu FPS jsou volně přenositelné a že mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupu nebo zboží, včetně kapitálových statků. Je třeba zopakovat, že tyto výhody jsou zaúčtovány na akruální bázi v účetnictví společnosti ke dnům, kdy se vývozní transakce uskutečnily, a prokazují, že nárok na výhodu vzniká v okamžiku vývozní transakce a že není pochyb o tom, že získaný úvěr na clo bude využit později.
d) Závěry týkající se režimu FPS
(141)
Režim FPS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu FPS je finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec bude použit ke kompenzaci dovozních cel, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Úvěr v rámci režimu FPS navíc příjemci přináší výhodu, protože zvyšuje jeho likviditu.
(142)
Režim FPS je mimoto ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(143)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A v neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu FPS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupy místně a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstup, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu FPS.
e) Výpočet výše subvence
(144)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení se výše napadnutelných subvencí vypočítala na základě výhody, kterou získal příjemce subvence, zjištěné v období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad, kde je uvedena mimo jiné výše úvěru FPS, jež má být poskytnuta na tuto vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o poskytnutí či neposkytnutí subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu FPS jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(145)
V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy v zájmu získání subvence, odečteny z takto zjištěných úvěrů, aby byla určena výše subvence (čitatel). Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(146)
Subvenční sazby zjištěné u tohoto režimu v případě pěti dotčených společností během období šetření činily 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % a 1,95 %.
3.2.4. Režim navracení cla (dále jen „DDS“)
a) Právní základ
(147)
Podrobný popis režimu DDS je obsažen v Pravidlech pro výběr cel a spotřební daně a vracení daní z roku 1995 ve znění následných oznámení.
b) Způsobilost
(148)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Uplatňování v praxi
(149)
Způsobilý vývozce může zažádat o navrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navracení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo průměrné hodnoty vstupních materiálů použitých při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DDS u dotčeného výrobku během období šetření byla 3 % hodnoty FOB do 9. října 2012, 2,1 % v období od 10. října 2012 do 20. září 2013 a 1,7 % k 21. září 2013.
(150)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE), je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Poté, co přepravní společnost předložila obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovnal s údaji na přepravním dokladu a zjistil, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro to, aby se vrátilo clo, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(151)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument může být poskytnut poté, co byla vyplacena částka navraceného cla; indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat zpět, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(152)
Částka navraceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(153)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navráceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem.
(154)
Režim DDS během období šetření využili dva ověření vyvážející výrobci.
d) Závěry týkající se režimu DDS
(155)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Takzvaná částka navraceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, protože má podobu přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Kromě toho částka navraceného cla poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu za podmínek, které na trhu nejsou dostupné.
(156)
Sazba navraceného cla u vývozu je stanovena indickou vládou pro jednotlivé výrobky. Třebaže se subvence označuje jako navracení cla, tento režim však nemá povahu povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Vyplacení peněžních prostředků vývozci není spojeno se zaplacením dovozních cel na suroviny a není úvěrem na clo ke kompenzaci dovozního cla na minulý nebo budoucí dovoz surovin.
(157)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navraceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupů a se skutečným dopadem na vstupy konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“ a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci“.
(158)
Platbu v podobě přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády po vývozu uskutečněném vývozci, je třeba považovat za přímý grant indické vlády závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považována za specifickou a napadnutelnou podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(159)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(160)
Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení se výše napadnutelných subvencí vypočítala na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy se uskuteční vývozní transakce v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za vhodné stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navraceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období šetření.
(161)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(162)
Na základě výše uvedených skutečností činí subvenční sazby u dvou dotčených společností zjištěné v období šetření 0,24 % a 2,12 %.
3.2.5. Režim předběžného povolení (dále jen „AAS“)
a) Právní základ
(163)
Tento režim je podrobně popsán v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 av kapitolách 4.1 až 4.30 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(164)
Režim AAS sestává z šesti podrežimů, jak je podrobněji popsáno v 165. bodě odůvodnění níže. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro fyzický vývoz a pro podrežim AAS pro roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim AAS pro dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FTP 09-14, jako např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.
c) Uplatňování v praxi
(165)
Režim AAS může být vydán pro:
a)
fyzický vývoz: ten je hlavním podrežimem. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Povolený dovoz a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci;
b)
roční potřebu: toto povolení se nevztahuje na konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž na širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, a to až do určité hodnoty stanovené na základě jeho vývozní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla;
c)
dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a rozdělí si proces výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat režim AAS na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt;
d)
domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupní materiály potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FTP 09-14. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní hospodářské zóně;
e)
předběžný příkaz k uvolnění (dále jen „ARO“): držitel režimu AAS, který hodlá získávat vstupní materiály z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce položek, které jsou v nich uvedeny. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. AAS pro dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V mechanismu ARO jsou daně a cla namísto konečnému vývozci vráceny dodavateli, a to ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích i dovezených vstupů;
f)
tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).
(166)
V průběhu období šetření získaly úlevu v rámci režimu AAS v souvislosti s dotčeným výrobkem tři ověřené společnosti. Tyto společnosti využívaly podrežimy a), d) a e) uvedené výše. Není tudíž nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů.
(167)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a provedené práce, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle formátu dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(168)
Pokud jde o využití režimu AAS pro fyzický vývoz uvedený v 165. bodě odůvodnění písm. a), využívaného během období šetření dvěma ověřenými společnostmi, povolený dovoz a vývozní povinnost jsou stanoveny objemově a hodnotově indickou vládou a jsou zaznamenány v předběžném povolení. Kromě toho musí být v době dovozu a vývozu odpovídající transakce zaznamenány v předběžném povolení vládními úředníky. Objem dovozu povolený v rámci režimu AAS je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku.
(169)
Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců).
(170)
Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány nebyly v praxi splněny.
(171)
Pouze jedna ze dvou ověřených společností, které využily tento podrežim, vedla registr výroby a spotřeby. Registr spotřeby však neumožňoval ověřit, jaké vstupní materiály byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství. Pokud jde o požadavky na ověření uvedené výše, zmiňované společnosti nevedly žádné záznamy, které by prokázaly, že se uskutečnil externí audit registru spotřeby. Celkově se má za to, že šetření vývozci nebyli schopni prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FTP byla splněna.
(172)
Pokud jde o využití režimu AAS pro ARO uvedené v 165. bodě odůvodnění písm. e), využívaného během období šetření jednou ověřenou společností, výše dovozu povoleného v rámci tohoto režimu je určena jako procento množství vyvezených hotových výrobků. Předběžné licence uvádějí jednotky povoleného dovozu buď jako jejich množství, nebo jejich hodnotu. V obou případech jsou sazby použité pro určení povolených nákupů bez celních poplatků stanoveny pro většinu výrobků, včetně výrobku, na který se vztahuje toto šetření, na základě norem SION. Položky vstupů specifikované v předběžných licencích jsou položky používané při výrobě příslušného vyváženého hotového výrobku.
(173)
Držitel předběžné licence, který hodlá získávat vstupní materiály z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžné licence validovány jako ARO a potvrzeny konečnému dodavateli při dodávce zboží, které je v nich specifikováno. Potvrzení ARO opravňuje dodavatele k výhodám domnělého vývozu, jako jsou vrácení cla při domnělém vývozu a náhrada takzvané konečné spotřební daně.
(174)
Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány nebyly v praxi splněny.
(175)
Pokud jde o využití režimu AAS pro domnělý vývoz uvedený v 165. bodě odůvodnění písm. d), využívaného během období šetření jednou ověřenou společností, povolený dovoz i vývozní povinnost jsou stanoveny objemově a hodnotově indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci tohoto režimu je určen indickou vládou na základě norem SION.
(176)
Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o 6 měsíců) po vydání povolení.
(177)
Bylo zjištěno, že neexistuje žádná spojitost mezi dováženými vstupy a vyváženými hotovými výrobky. Kromě toho bylo zjištěno, že žadatel, ačkoli je to jeho povinnost, nevedl povinný registr spotřeby uvedený v 167. bodě odůvodnění, ověřitelný externím účetním. I přes nesplnění tohoto požadavku žadatel využíval výhody režimu AAS.
d) Závěry týkající se režimu AAS
(178)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení: představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné, a zvýhodňuje prošetřované vývozce, protože zlepšuje jejich likviditu.
(179)
Všechny dotčené podrežimy v daném případě jsou ze zákona jednoznačně podmíněny vývozní výkonností, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto režimu.
(180)
Žádný z dotčených podrežimů v daném případě nemůže být považován za přípustný systém navracení cla či systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem systém ani postup pro ověřování, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II bod 4 základního nařízení a v případě režimů navracení u náhradních vstupů příloha III základního nařízení část II bod 2). Rovněž se má za to, že normy SION pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém pro ověřování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů byla spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II bod 5 a příloha III část II bod 3 základního nařízení).
(181)
Po poskytnutí informací jeden indický vyvážející výrobce zařazený do vzorku tvrdil, že tento režim by neměl být napaden, jelikož společnost splnila svou právní povinnost týkající se nezávislých auditů registru spotřeby vstupů, což by mělo být považováno za dostatečnou kontrolu pro indickou vládu. S takovým odůvodněním nelze souhlasit. Ověření indické vlády se musí považovat za odlišné od povinností uložených společnostem. Inspekce na místě potvrdila, že ověřovací systém ze strany indické vlády není v souladu s pravidly stanovenými v příloze II části II bodě 4 základního nařízení. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
(182)
Táž strana tvrdila, že spojení licencí je v Indii legální a že společnost nesmí být znevýhodněna použitím celkového vývozního obratu místo obratu dotčeného výrobku při výpočtech subvenčního rozpětí. Nicméně legalita spojení licencí v Indii jako taková nebyla v této souvislosti relevantní. Šetřením bylo zjištěno, že v důsledku spojení nebylo možné řádně přiřadit licence odpovídající PSV. Ve skutečnosti musela být ve výpočtech subvenčního rozpětí použita výhoda na úrovni provozní jednotky, nikoli PSV, protože ověřené informace neumožňovaly řádně přiřadit použití vstupů (použitých při výrobě jiných výrobků) pouze PSV. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
(183)
Podrežimy uvedené v 165. bodě odůvodnění písm. a), d) a e) jsou proto napadnutelné.
e) Výpočet výše subvence
(184)
Při neexistenci povoleného režimu navracení cla nebo režimu navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout nadměrné vrácení cla pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo vyrovnání výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.
(185)
Výše subvencí pro společnosti, které využívaly režim AAS, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(186)
Subvenční sazby zjištěné u tohoto režimu v případě tří dotčených společností pro období šetření činily 0,11 %, 1,89 % a 4,31 %.
3.2.6. Režim povolení bezcelního dovozu (dále jen „DFIA“)
a) Právní základ
(187)
Režim DFIA je podrobně popsán v odstavcích 4.2.1 až 4.2.47 dokumentu FTP 09-14 a v odstavcích 4.31 až 4.36 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(188)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Uplatňování v praxi
(189)
DFIA je režim před vývozem a po vývozu, jenž umožňuje dovoz zboží určeného podle norem SION, ale v případě přenosného DFIA nemusí být nutně použit při výrobě vyváženého výrobku.
(190)
DFIA se vztahuje pouze na dovoz vstupů podle SION. Dovozní nárok je omezen na množství a hodnotu uvedenou v SION, ale může být na žádost revidován regionálními orgány.
(191)
Vývozní závazek podléhá požadavku na minimální přidanou hodnotu 20 %. Vývoz lze provádět před očekávaným vydáním povolení DFIA a v tom případě je nárok na dovoz stanoven v poměru k prozatímnímu vývozu.
(192)
Je-li splněn vývozní závazek, může vývozce požádat o přenositelnost povolení DFIA, což v praxi znamená povolení prodat bezcelní dovozní licenci na trhu.
(193)
Režim DFIA během období šetření využil jeden ověřený vyvážející výrobce.
d) Závěry týkající se režimu DFIA
(194)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť snižuje příjmy z cla, které by bylo jinak splatné, a zvýhodňuje prošetřované vývozce, protože zlepšuje jejich likviditu.
(195)
Režim DFIA je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(196)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména: i) umožňuje následné náhrady nebo navracení dovozních poplatků ze vstupů, které jsou spotřebovány ve výrobním procesu jiného výrobku; ii) neexistuje ověřovací systém nebo postup, který by potvrdil, zda a které vstupy jsou při výrobě vyváženého výrobku spotřebovány nebo zda došlo k nadměrné výhodě ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení, a iii) z přenositelnosti osvědčení/povolení vyplývá, že vývozce, jemuž byl poskytnut režim DFIA, nemá povinnost skutečně využít osvědčení k dovozu daných vstupů.
(197)
Po poskytnutí informací jeden indický vyvážející výrobce zařazený do vzorku tvrdil, že ověřovací systém zavedený v Indii je přiměřený, účinný a v souladu s obchodními zvyklostmi v Indii, a tudíž „primární“ důvod k napadnutí tohoto režimu již neexistuje. Na rozdíl od toho, co bylo tvrzeno, šetření nepotvrdilo, že ověřovací systém zavedený v Indii umožňuje ověření, zda a jaké vstupy jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné výhodě ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Kromě toho výrobce nezpochybnil, že daný systém buď umožňuje následné náhrady nebo navracení dovozních poplatků ze vstupů, které jsou spotřebovány ve výrobním procesu jiného výrobku, nebo že z přenositelnosti osvědčení/povolení vyplývá, že vývozce, jemuž byl poskytnut režim DFIA, nemá povinnost skutečně použít osvědčení k dovozu daných vstupů. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
e) Výpočet výše subvence
(198)
Při neexistenci povoleného režimu navracení cla nebo režimu navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev.
(199)
Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout nadměrné vrácení cla pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.
(200)
Výše subvencí pro společnosti, které využívaly režim DFIA, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(201)
Subvenční sazby zjištěné u tohoto režimu v případě jedné dotčené společnosti pro období šetření činily 4,95 %.
3.2.7. Režim podpory vývozu kapitálových statků (dále jen „EPCGS“)
a) Právní základ
(202)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(203)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Uplatňování v praxi
(204)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti umožněno dovážet kapitálové statky (nové i použité kapitálové statky až 10 let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci pro režim EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 %, použitelnou na veškeré kapitálové statky dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle dokumentu FTP 09-14 může být kapitálové zboží dováženo v rámci režimu EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(205)
Držitel licence pro režim EPCGS může také pořídit kapitálové statky z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálových statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto kapitálových statků. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence pro režim EPCGS.
(206)
Bylo zjištěno, že tři společnosti zařazené do vzorku získaly v rámci režimu EPCGS úlevy, které mohly být v období šetření přiřazeny k dotčenému výrobku.
d) Závěry týkající se režimu EPCGS
(207)
Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla vývozce zvýhodňuje, protože ušetřením cla při dovozu se zlepšuje jeho likvidita.
(208)
Navíc režim EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(209)
Režim EPCGS nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové statky nejsou zahrnuty do působnosti takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě výrobků určených na vývoz.
e) Výpočet výše subvence
(210)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených kapitálových statků na dobu odpovídající běžné době amortizace takových kapitálových statků v dotčeném výrobním odvětví. Výše subvencí pro období šetření byla poté vypočtena vydělením celkové částky nezaplaceného cla dobou amortizace. Takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě oprávněných žádostí byly nezbytně vynaložené poplatky nutné pro získání subvence v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení odečteny, aby byla zjištěna výše subvence (čitatel).
(211)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(212)
Po poskytnutí informací dva indičtí vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o přezkoumání výpočtu výše subvence. Tvrdili, že může dojít ke zrušení platnosti licence EPCGS, což může vést k tuzemskému pořízení kapitálových statků, u nichž by se použila centrální spotřební daň. V tomto ohledu však nebyly zmíněny konkrétní zvláštní licence, jejichž platnost byla zrušena. Tato otázka nebyla vznesena ani během šetření; kdyby se tak stalo, umožnilo by to řádné ověření tohoto tvrzení. Každopádně stanovení výše subvence vycházelo z ověřené evidence společnosti, pokud jde o vstupy zakoupené v rámci tohoto režimu. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
(213)
Subvenční sazba zjištěná u tohoto režimu v období šetření u tří dotčených společností činila 0,37 %, 0,40 %, a 0,46 %.
3.2.8. Soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“
a) Právní základ
(214)
Aby vláda státu Maháráštra podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí, poskytuje od roku 1964 pobídky nově zakládaným jednotkám v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako soubor pobídek. Tento režim byl po svém vytvoření několikrát pozměněn a verzemi, které jsou relevantní pro stávající šetření, jsou verze z roku 2001 a 2007. Soubor pobídek z roku 2001 je datován 31. března 2001 a týká se ho usnesení č. IDL-1021/(CR-73)/IND-8. Soubor pobídek z roku 2007 je datován 30. března 2007 a týká se ho usnesení č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8.
b) Způsobilost
(215)
Výše uvedená usnesení obsahují seznam kategorií odvětví a podniků, které mohou být považovány za způsobilé pro pobídky.
c) Uplatňování v praxi
(216)
Aby vláda státu Maháráštra podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí, poskytla soubor pobídek pro nové/rozvíjející se průmyslové jednotky usazené v rozvojovém regionu státu Maháráštra. Pro účely tohoto režimu jsou v příloze I uvedeného usnesení vymezeny oblasti státu způsobilé pro pobídky. Nicméně pobídek v rámci režimu z roku 2007 se nelze dovolávat, pokud nebyl vydán certifikát způsobilosti v rámci režimu z roku 2007 a příjemce nesplnil požadavky/podmínky certifikátu způsobilosti. Ten je vydáván prováděcí agenturou (státní orgán) s účinkem ode dne zahájení komerční výroby příjemce (rovněž nazývaného způsobilá jednotka).
(217)
PSI se skládá z několika podrežimů, z nichž tyto dva poskytly výhodu dvěma ověřeným vyvážejícím výrobcům během období šetření:
-
osvobození od daně z elektřiny (dále jen „ODE“),
-
subvence na podporu průmyslu (dále jen „SPP“).
(218)
Podrežim ODE je udělován novým způsobilým jednotkám usazeným ve vymezených oblastech na dobu uvedenou v osvědčení způsobilosti. V tomto případě jsou dva dotčení vyvážející výrobci osvobozeni od placení daně z elektřiny po dobu 9, resp. 7 let. V jiných částech státu je od plateb daně z elektřiny osvobozeno 100 % jednotek orientovaných na vývoz a jednotek v oblasti informačních technologií a biotechnologií po dobu 10 let.
(219)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že jeden vyvážející výrobce se sídlem ve státě Maháráštra měl během období šetření výhodu z podrežimu osvobození od daně z elektřiny.
(220)
Podrežim SPP opravňuje příjemce k subvenci odpovídající procentu v rozmezí od 75 % do 100 % výše způsobilých investic zmenšené o výhody získané z jiných podrežimů režimu PSI, jako je ODE. Výhoda je poskytnuta po dobu uvedenou v osvědčení způsobilosti a nemůže překročit částku DPH odváděnou státu Maháráštra ve stejném období. Způsobilými investicemi jsou kapitálové výdaje na budovy, zařízení a stroje.
(221)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že dva vyvážející výrobci se sídlem ve státě Maháráštra měli výhodu z podrežimu SPP.
(222)
Po poskytnutí informací dva indičtí vyvážející výrobci tvrdili, že podrežim SPP poskytovaný vládou státu Maháráštra se nevztahuje na fází zpracování, výroby nebo vývozu PSV, a to ani přímo, ani nepřímo, a že výhoda závisí na výši zaplacených vnitrostátních daní. Dále tvrdili, že cílem režimu není poskytovat výhody vyvážejícím výrobcům, nýbrž kompenzovat náklady vzniklé v souvislosti se zaostalostí oblasti, a že tudíž tento program nelze napadnout. Dále tvrdili, že režim by měl být považován za kapitálovou subvenci, nikoli opakující se subvenci a že celková výhoda by měla být rozložena na běžnou dobu amortizace subvencovaného kapitálu. V tomto ohledu šetření odhalilo, jak je uvedeno v 220. bodě odůvodnění, že se grant vyplácí každoročně pro způsobilé investice, jimiž jsou výdaje na budovy, zařízení a stroje. Tyto investice mají přímou souvislost s PSV. Pouhá skutečnost, že roční částka, která může být požadována, je omezena výší tuzemských daní placených vládě státu Maháráštra ve stejném období, nemění nic na skutečnosti, že roční výhoda státu Maháráštra představuje finanční příspěvek indické vlády, kterým se poskytuje výhoda šetřeným vyvážejícím vývozcům. Grant vyplácený každoročně nemá povahu kapitálové subvence, i kdyby investice do kapitálových statků byly příčinou této platby. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
d) Závěry týkající se režimu ODE a SPP
(223)
Oba podrežimy jsou subvencemi ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože představují finanční příspěvek indické vlády, kterým byla šetřenému vývozci poskytnuta výhoda.
(224)
Tyto subvenční podrežimy jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na některé podniky ve vymezené územní oblasti.
(225)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(226)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení je výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody poskytnuté příjemci ve vztahu k dotčenému výrobku, která byla zjištěna v období šetření. Tato částka (čitatel) byla v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení přepočtena na celkový obrat z prodeje dotčeného výrobku dosažený vyvážejícím výrobcem během období šetření, protože tato subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(227)
Subvenční sazba zjištěná u podrežimu ODE činila u jedné společnosti využívající této výhody 0,31 %.
(228)
Subvenční sazba zjištěná u podrežimu SPP činila během období šetření u dotčených společností 1,03 %, resp. 1,91 %.
3.2.9. Výše napadnutelných subvencí
(229)
Na základě uvedených zjištění byla celková výše napadnutelných subvencí pro ověřené vyvážející výrobce, vyjádřená valoricky, v rozmezí od 4,16 % do 7,65 %, jak je shrnuto v tabulce níže.
Tabulka 1
Výše napadnutelných subvencí - Indie
(v %)
Režim
FMS
FPS
DDS
AAS
DFIA
EPCGS
PSI/ODE
PSI/SPP
Celkem
Společnost
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.
0,42
1,77
-
-
-
-
0,31
1,91
4,41
Ganesha Ecosphere Ltd.
-
1,95
0,24
0,11
4,95
0,40
-
-
7,65
Indo Rama Synthetics Ltd.
0,15
1,75
-
1,89
-
0,37
-
1,03
5,19
Polyfibre Industries Pvt. Ltd.
0,19
1,85
2,12
-
-
-
-
-
4,16
Reliance Industries Limited
0,63
1,59
-
4,31
-
0,46
-
-
6,99
3.3. VIETNAM
3.3.1. Obecně
(230)
Na základě informací v podnětu a odpovědí na dotazník Komise byly předmětem šetření následující režimy, jež údajně poskytovaly subvence vietnamské vlády:
A.
státní preferenční úvěry poskytované odvětví PSV bankami ve státním vlastnictví, pověření a řízení soukromých bank vládou a podpora úrokových sazeb;
B.
dodávky zboží pro odvětví PSV státem vlastněnými podniky za cenu nižší než přiměřenou;
C.
poskytování pozemků za cenu nižší než přiměřenou a dalších výhod souvisejících s půdou;
D.
programy osvobození od přímých daní a jejich snížení;
E.
programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla;
F.
zrychlené odepisování fixních aktiv;
G.
jiné subvenční programy, včetně státních, regionálních a místních vládních programů.
(231)
Komise podrobila šetření všechny režimy uvedené v podnětu. U každého režimu bylo šetřeno, zda je podle ustanovení článku 3 základního nařízení možné prokázat finanční příspěvek vietnamské vlády a výhodu získanou vyvážejícími výrobci. Šetření odhalilo, že v daném případě je jakákoli zjištěná výhoda u šetřených režimů nižší než použitelná minimální prahová hodnota stanovená v čl. 14 odst. 5 (4) základního nařízení. Proto se nepovažuje za nutné vyvodit závěr o napadnutelnosti jednotlivých režimů.
(232)
Pro účely jasnosti a transparentnosti jsou však níže uvedeny podrobné údaje o režimech a odpovídající subvenční sazby pro jednotlivé společnosti, aniž je dotčena otázka, zda jsou subvence považovány za napadnutelné, či nikoli. Výhoda byla vypočtena v souladu s článkem 6 základního nařízení.
3.3.2. Specifické subvenční režimy
Subvenční režimy, které nebyly využity vietnamskými vyvážejícími výrobci během období šetření
(233)
Šetření ukázalo, že tyto režimy nebyly využity šetřenými vietnamskými vyvážejícími výrobci:
a)
dodávky zboží pro odvětví PSV státem vlastněnými podniky za cenu nižší než přiměřenou;
b)
zrychlené odepisování fixních aktiv;
c)
jiné subvenční programy, včetně státních, regionálních a místních vládních programů.
(234)
Zejména pokud jde o dodávky zboží odvětví PSV státem vlastněnými podniky za cenu nižší než přiměřenou, v podnětu se v tomto ohledu tvrdilo, že PTA/MEG, které mohou být použity jako hlavní surovina pro výrobu PSV, získali vietnamští výrobci za subvencované ceny. Šetření však prokázalo, že žádný z šetřených vyvážejících výrobců nepoužíval PTA/MEG jako hlavní surovinu, ale že všichni používali místo toho recyklované PET lahve nebo PET vločky.
(235)
Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že Komise poskytla částečnou analýzu pouze pro jeden z nich, a to dodávky PTA/MEG za subvencované ceny. S ohledem na tento program žadatel tvrdil, že způsob, jakým byl vzorek vybrán, a skutečnost, že do šetření nebyli zahrnuti významní výrobci PSV ve Vietnamu, ovlivnily stanovení subvencování u tohoto programu. Žadatel rovněž uvedl další údajné subvenční programy ve Vietnamu, k nimž byly v podnětu předloženy informace.
(236)
Jak Komise vysvětlila výše v 32. až 34. a ve 42. bodě odůvodnění, v případě Vietnamu nebyl výběr vzorku nezbytný, jelikož všichni vietnamští vyvážející výrobci oznámili svůj záměr spolupracovat a odpovědi od tří spolupracujících výrobců pokrývaly více než 99 % dovozu z Vietnamu. Proto argumenty žadatele týkající se výběru vzorku nejsou relevantní pro zjištění šetření. Navíc samotná skutečnost, že existují jiní velcí výrobci PSV ve Vietnamu, jako taková nezpochybňuje reprezentativnost vzorku spolupracujících výrobců. Komise potvrzuje, že si vyžádala informace a odpovědi týkající se všech údajných subvencí uvedených v podnětu, včetně těch, o nichž se zmiňuje žadatel ve svém stanovisku k poskytnutým informacím, avšak bylo zjištěno, že tyto programy nebyly využity spolupracujícími vývozci. Komise poskytla podrobnosti o dodávkách PTA/MEG, neboť tohoto programu se týkalo významné tvrzení obsažené v podnětu a tento program mohl poskytovat významnou napadnutelnou subvenci.
Subvenční režimy, které byly využity šetřenými vietnamskými vyvážejícími výrobci během období šetření
(237)
Bylo zjištěno, že níže uvedené režimy byly využity šetřenými vietnamskými vyvážejícími výrobci během období šetření.
3.3.3. Preferenční úvěry
3.3.3.1. Poinvestiční podpora úrokových sazeb Vietnamskou rozvojovou bankou
(238)
Vietnamská rozvojová banka (dále jen „VDB“) je státem vlastněná banka zajišťující státní politiku, jež byla založena v roce 2006 na základě rozhodnutí č. 108/2006/QD-TTg k provádění státní politiky týkající se rozvojových investičních úvěrů a vývozních úvěrů. Během období šetření VDB spravovala program podpory úrokových sazeb pro některé půjčky od obchodních bank. V tomto rámci společnosti skupiny Thai Binh měly uzavřeny smlouvy s VDB o podpoře půjček od BIDV a Vietcom Bank.
(239)
Právním základem pro tento program je vyhláška č. 75/2011/ND-CP z 30. srpna 2011, která nahrazuje vyhlášku č. 151/2006/ND-CP, vyhlášku č. 106/2008/ND-CP a vyhlášku č. 106/2004 ND-CP. V případě, že smlouvy byly podepsány před datem použitelnosti vyhlášky č. 75/2011, použijí se předešlé vyhlášky.
(240)
Výhoda z tohoto programu se rovná rozdílu mezi úrokovými sazbami, které nabízí VDB, a úrokovými sazbami od obchodních bank použitými u půjček pro uvedené dvě společnosti. Tento program se vztahuje na dlouhodobé a střednědobé půjčky od obchodních bank použité na financování investičních projektů.
(241)
Výhoda z tohoto režimu se pohybovala mezi 0 % a 0,28 %.
3.3.3.2. Nízkoúrokové půjčky poskytované některými obchodními bankami ve státním vlastnictví
(242)
Šetření prokázalo, že významná část bankovního sektoru ve Vietnamu je ve vlastnictví státu; téměř 50 % půjček ve vietnamském hospodářství během období šetření poskytlo 5 velkých bank ve státním vlastnictví (5). Existují omezení zahraničního vlastnictví bank se sídlem ve Vietnamu (6). Obchodním bankám je uloženo podporovat úrokové sazby pro podniky (7). Státní banka Vietnamu stanoví maximální úrokové sazby, které mohou obchodní banky účtovat za půjčky pro některé subjekty (8). Z informací ve spisu vyplývá, že státem vlastněné obchodní banky nabízejí nižší úrokové sazby než ostatní banky.
(243)
Několik vietnamských zákonů týkajících se bankovního sektoru a úvěrů odkazuje na preferenční úvěry. Například nařízení 1627 z roku 2001 se zmiňuje o půjčkách poskytnutých zákazníkům, na něž se vztahují preferenční úvěrová politika (články 20 a 26), nebo zákon o úvěrových institucích se zmiňuje o zvýhodněných úvěrech (článek 27).
(244)
Výše subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. V souladu s čl. 6 písm. b) základního nařízení se za výhodu, kterou získal příjemce, považuje rozdíl mezi částkou, kterou platí společnost za preferenční půjčku, a částkou, již by společnost zaplatila za srovnatelnou obchodní půjčku na trhu.
(245)
Informace uvedené výše v 242. a 243. bodě odůvodnění naznačují významné narušení vietnamského finančního sektoru. Komise proto použila vnější referenční hodnotu pro výpočet výhody z preferenčních půjček. Jak je uvedeno v 231. bodě odůvodnění, není tím dotčena napadnutelnost subvence vyplývající ze zvýhodněné půjčky. Jelikož jde o zanedbatelné subvencování, Komise neučinila konečné závěry, zda dotčené banky jsou veřejnoprávními subjekty, nebo zda je posouzení úvěrového rizika provedené těmito bankami dostatečné.
(246)
Vnější referenční hodnota byla nutná pouze ve vztahu k půjčkám v měně VND, protože nebyly k dispozici důkazy, že půjčky poskytnuté v USD byly subvencovány. Půjčky ve VND získaly pouze spolupracující společnosti skupiny Thai Binh. Základ pro srovnání byl vypočten za použití úrokových sazeb úvěrů koše 48 zemí s nižšími středními příjmy (HDP) v posledním období, za které byly k dispozici (2012). Tyto země byly zvoleny, protože měly podobný HDP jako Vietnam. Uvedené sazby byly poté upraveny s ohledem na inflaci v období šetření, aby byly získány reálné úrokové sazby, a byl vypočten průměr za 48 zemí pro ty země, u nichž byly k dispozici údaje. Zdrojem pro úrokové sazby a míry inflace byla Světová banka. Průměrná reálná úroková sazba pro tyto země s nižšími středními příjmy byla v období šetření 8,23 %. Tato referenční hodnota byla srovnána s úrokovými sazbami upravenými s ohledem na inflaci u všech půjček ve VND pro šetřené společnosti.
(247)
Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0 % a 1,34 %.
(248)
Po poskytnutí informací zpochybnila vietnamská vláda závěry o narušení vietnamského finančního systému a namítala, že Komise měla posoudit, zda státem vlastněné obchodní banky jsou veřejnoprávními subjekty a zda je posouzení úvěrového rizika, které prováděly, dostatečné. Podle názoru vietnamské vlády by tato analýza ovlivnila závěr o existenci finančního příspěvku a rovněž použití vnější referenční hodnoty pro stanovení výhody získané prostřednictvím tohoto programu.
(249)
Jak je uvedeno v 242. až 243. bodě odůvodnění, informace a důkazy shromážděné během šetření prokazují významné narušení vietnamského bankovního systému. V důsledku tohoto narušení, v souladu s pravidly základního nařízení, se pro stanovení výše výhody (pokud existuje) musí použít vnější referenční hodnota. Protože výhody pro vietnamské vyvážející výrobce jsou zanedbatelné, nepovažuje Komise za nezbytné zkoumat, zda banky jsou veřejnoprávními subjekty a/nebo zda je posouzení rizika dostatečné, jak je objasněno výše v 231. a 232. bodě odůvodnění.
3.3.4. Poskytování práv k užívání pozemků
(250)
Oběma spolupracujícím vyvážejícím výrobcům byla přidělena práva k užívání pozemků ve zvláštních průmyslových zónách. Zatímco skupina Thai Binh získala práva k užívání pozemků přímo od státu, společnosti Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. (dále jen „VNC“) je pozemek pronajat prostřednictvím společnosti, která je částečně ve vlastnictví státu.
(251)
Skupina Thai Binh má tři pozemky v průmyslové zóně. Během období šetření byla skupina plně osvobozena od placení nájemného za dva pozemky. Základem pro uvedené osvobození jsou vyhláška č. 121/2010/ND-CP a vyhláška č. 142/2005/ND-CP. Skupina neplatila nájemné ani za třetí pozemek, protože se účastní administrativního procesu souvisejícího se žádostí o osvobození. Nájemné, od jehož placení byla skupina osvobozena, je výrazně nižší než nájemné placené skupinou za jiné podobné pozemky v těsné blízkosti průmyslové zóny a zdá se, že je podstatně nižší než obvyklé ceny pozemků v regionu.
(252)
VNC nezískala plné osvobození ohledně práv k užívání pozemků, je ale jasné, že během období šetření získala výhodu. VNC si pronajímá tři pozemky od společnosti, která je částečně ve státním vlastnictví. Ačkoli vietnamská vláda tvrdila, že jde o transakce mezi soukromými stranami, informace, které jsou ve spisu, jsou v rozporu s tímto tvrzením. Investiční licence VNC uvádí pronájem pozemků jako preferenční výhodu. V licenci Lidový výbor Quang Ninh ukládá VNC povinnost pronajmout si pozemky od uvedené společnosti. Rovněž podle původní smlouvy mezi částečně státem vlastněnou společností, která pronajímá pozemky VNC, a místním pozemkovým úřadem je následný převod pozemků možný pouze za jistých podmínek stanovených místním pozemkovým úřadem. Z toho vyplývá, že stát se účastní pozemkové transakce mezi oběma stranami.
(253)
Pro účely posouzení výhody Komise porovnala nízké ceny pozemků, které souvisejí s transakcemi v průmyslových zónách, s referenční cenou za podobné pozemky. Šetřením byly zjištěny náznaky, že trh s pozemky ve Vietnamu je zřejmě regulován a je narušen státním zásahem, protože existuje osvobození od nájemného nebo preferenční ceny za práva k užívání pozemků týkající se pozemků ve vymezených průmyslových zónách a/nebo podporovaných odvětvích podnikání. V tomto konkrétním případě Komise zjistila transakci s právy k užívání pozemků, která je dostatečně spolehlivá, protože pozemek se nachází mimo jakoukoli podporovanou zónu a protože dotčená společnost působí v odvětví, které nesouvisí s PSV a není podporováno na základě vládní politiky. Ceny v této transakci se používají jako referenční hodnota pro posouzení výhody, aniž je dotčen jakýkoliv závěr o celkové situaci na trhu s pozemky ve Vietnamu.
(254)
Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0,17 % a 0,37 %.
3.3.5. Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
(255)
Oba spolupracující vyvážející výrobci měli výhodu z několika přímých daňových úlev založených na osvobozeních od daní uvedených v jejich investičních licencích. Právním základem pro uvedená osvobození jsou vyhláška č. 164/2003/ND-CP nahrazená vyhláškami č. 124/2008/ND-CP a č. 122/2011/ND-CP, oběžník č. 140/2012, vyhláška č. 164/2003/ND-CP pozměněná a doplněná vyhláškou č. 152/204/ND-CPDuty a osvobození od DPH při dovozu strojů.
(256)
Podle výše uvedených právních předpisů je osvobození od přímých daní a jejich snížení k dispozici mimo jiné pro společnosti nacházející se ve zvláštních průmyslových zónách/parcích nebo společnosti zaměstnávající velký počet zaměstnanců nebo společnosti působící v určitých hospodářských odvětvích.
(257)
Výše subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou příjemci se považuje výše celkové daňové povinnosti k úhradě podle běžné daňové sazby, a to po odečtení zaplacené částky se sníženou preferenční daňovou sazbou nebo případně částky daně, od níž byl osvobozen. Částky považované za subvenci vycházejí z nejnovějších ročních daňových přiznání. Subvence byla přepočtena na základě celkové společnosti a vyjádřena jako procentní podíl z obratu vývozu do Unie v cenách CIF.
(258)
Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0,11 % a 0,36 %.
3.3.6. Osvobození od cla z dovážených surovin
(259)
Oba spolupracující vyvážející výrobci získali osvobození od placení cla z dovozu surovin v průběhu období šetření. Právním základem pro osvobození je zákon o dovozní a vývozní dani č. 45/2005/QH11 provedený vyhláškou č. 87/2010/ND-CP. Pravidla pro systém a postupy inspekcí a dohledu jsou stanovena v oběžníku 194/2010TT.
(260)
Vietnamská vláda ve své odpovědi na dotazník uvedla, že provozuje systém pro navracení/pozastavení cla. Podle právních předpisů se osvobození vztahuje na dovezené suroviny, které byly spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků. Cla mohou být vrácena v rozsahu určeném podílem, v jakém jsou dovezené suroviny použity ve vyvezeném konečném výrobku.
(261)
Bylo zjištěno, že během období šetření oba spolupracující vyvážející výrobci nezískali ekonomickou výhodu z uvedeného režimu. Třebaže byli osvobozeni od placení dovozního cla na suroviny, nadměrné vrácení během období šetření nebylo zjištěno. Domácí prodej dotčeného výrobku byl u obou společností relativně malý. Kromě toho získávaly významný podíl hlavních surovin na domácím trhu, neboť objemy, které dovezly pro výrobu vyváženého dotčeného výrobku, nebyly dostatečné.
(262)
S ohledem na výše uvedené se nepokládá za nutné vyvozovat závěr, zda je oznámený systém navracení cla v souladu s pravidly WTO a s články přílohy II a přílohy III základního nařízení.
(263)
V návaznosti na poskytnutí informací vietnamská vláda podpořila zjištění Komise týkající se tohoto programu. Rovněž ale zdůraznila, že i přes neexistenci závěrů v tomto bodě je vietnamský systém navracení cla plně v souladu s pravidly v příloze II a příloze III základního nařízení. Toto stanovisko vietnamské vlády Komise bere na vědomí. Avšak vzhledem k tomu, že výhody pro vietnamské vyvážející výrobce jsou zanedbatelné, Komise opakuje své stanovisko, že pro účely tohoto šetření nepokládá za nutné zkoumat, zda je režim navracení cla v souladu s pravidly stanovenými v příloze II a příloze III základního nařízení, jak je vysvětleno výše v 231. až 232. bodě odůvodnění.
3.3.7. Osvobození od cla z dovážených strojů
(264)
Oba spolupracující vyvážející výrobci získali osvobození od placení cla a DPH z dovážených strojů během období šetření. Právním základem pro osvobození je zákon o dovozní a vývozní dani č. 45/2005/QH11 provedený vyhláškou č. 87/2010/ND-CP. Pravidla pro systém a postupy inspekcí a dohledu jsou stanovena ve vyhlášce vlády č. 154/2005/N-CP, oběžníku 194/2010TT a oběžníku 117/2011.
(265)
Společnosti byly požádány, aby podaly zprávu o dovozu strojů během období 10 let. Ačkoli bylo zřejmé, že spolupracující vyvážející výrobci získaly výhody na základě tohoto režimu, tyto výhody nebyly podstatné. Bylo tomu tak, protože dovoz strojů u těchto společností nebyl významný ve srovnání s obratem prodeje PSV v EU. Rovněž jakékoli výhody byly oslabeny skutečností, že se stroje odepisují po řadu let (obvykle 10), a proto byla výhoda pro období šetření odpovídajícím způsobem snížena.
(266)
Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0,08 % a 0,1 %.
3.3.8. Výše subvencí
(267)
Výše subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního antisubvenčního nařízení, vyjádřená valoricky, se u vietnamských vyvážejících výrobců pohybuje mezi 0,6 % a 2,31 %. Celostátním subvenčním rozpětím je vážený průměr obou výšeuvedených odchylek, tj. 1,25 %. Subvence popsané výše byly přepočteny na základě celkové společnosti a vyjádřeny jako procentní podíl z obratu vývozu do Unie v cenách CIF.
(268)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že není jasné, jak Komise vypočetla tento rozsah subvenčního rozpětí a proč Komise nezvolila horní hranici těchto rozpětí, která by byla vyšší než zanedbatelné rozpětí. Jak již Komise uvedla v předchozím bodě odůvodnění, rozsah celkových souhrnných subvencí pro vietnamské spolupracující vyvážející výrobce vyjádřený valoricky se pohybuje mezi minimem 0,6 % a maximem 2,31 %. Výpočet váženého průměru uvedených odchylek však vede k průměrnému subvenčnímu rozpětí za celou zemi rovnému 1,25 %, což je méně než minimální prahová hodnota. To je metodika trvale používaná pro výpočet průměrného subvenčního rozpětí za celou zemi v souladu s příslušnými pravidly základního nařízení.
3.3.9. Závěry týkající se Vietnamu
(269)
Celostátní subvenční sazba pro Vietnam je 1,25 %. Vzhledem k tomu, že toto rozpětí je zanedbatelné, byl vyvozen závěr, že by v souladu s čl. 14 odst. 3 základního nařízení mělo být šetření ohledně dovozu výrobků pocházejících z Vietnamu zastaveno.
4. ÚJMA
4.1. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE A VÝROBY V UNII
(270)
Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo 18 výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(271)
Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na přibližně 401 000 tun. Komise stanovila tento číselný údaj na základě veškerých dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje o výrobě spolupracujících výrobců v Unii zařazených do vzorku, jakož i číselné údaje poskytnuté žadatelem. Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představují 54 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
4.2. SPOTŘEBA V UNII
(272)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie s využitím údajů poskytnutých žadatelem a dovozu ze třetích zemí na základě údajů Eurostatu.
(273)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 2
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
Období šetření
Celková spotřeba v Unii
838 397
869 025
837 066
890 992
Index
100
104
100
106
Zdroj: Podnět, Eurostat.
(274)
Spotřeba v Unii dosáhla svého vrcholu v roce 2011 kvůli prudkému nárůstu cen bavlny v důsledku problémů kolem její sklizně v roce 2010. Poptávka po PSV jako náhradě za bavlnu se v důsledku toho zvýšila, ale v následujícím roce opět klesla. V období šetření je zaznamenáno zvýšení spotřeby v Unii o 6 %.
4.3. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
4.3.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(275)
Komise zkoumala, zda má být dovoz PSV pocházejících z dotčených zemí posouzen souhrnně ve shodě s čl. 8 odst. 3 základního nařízení.
(276)
Subvenční rozpětí stanovené u dovozu z Čínské lidové republiky a Vietnamu bylo pod minimálním prahem stanoveným v čl. 8 odst. 3 písm. a) základního nařízení.
(277)
Proto nejsou splněny podmínky pro kumulaci, a analýza příčinných souvislostí je tak omezena na účinek dovozu z Indie.
4.3.2. Objem a podíl dovozu z Indie na trhu
(278)
Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě objemu dovozu z Indie jako součást celkové spotřeby Unie (určené veškerými prodeji v Unii uskutečněnými výrobci v Unii s připočtením veškerého dovozu PSV do Unie).
(279)
Dovoz z Indie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem dovozu z Indie (v tunách)
51 258
59 161
63 191
60 852
Index
100
115
123
119
Podíl na trhu
6,1 %
6,8 %
7,5 %
6,8 %
Index
100
111
123
112
Zdroj: Eurostat.
(280)
Celkově byl dovoz z Indie i nadále poměrně stabilní a během posuzovaného období představoval podíl na trhu Unie v rozmezí od 6 % do 7,5 %.
4.3.3. Ceny výrobků dovážených z Indie a cenové podbízení
(281)
Komise zjistila ceny dovážených výrobků na základě statistik Eurostatu a ověřila údaje od spolupracujících vývozců. Cenové podbízení u dovážených výrobků bylo stanoveno na základě ověřených údajů poskytnutých spolupracujícími vývozci a spolupracujícími výrobci v Unii.
(282)
Průměrná cena výrobků dovážených z Indie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 4
Dovozní ceny (EUR/tuna)
2010
2011
2012
Období šetření
Indie
1 025
1 368
1 239
1 212
Index
100
134
121
118
Zdroj: Eurostat a ověřené údaje od spolupracujících vývozců.
(283)
Prudké zvýšení ceny PSV bylo zaznamenáno v roce 2011, který je rokem výše uvedené bavlnářské krize. Ceny v následujících letech klesly, ale zůstaly vyšší než ceny zaznamenané v roce 2010. V období šetření byla cena o 18 % vyšší než cena PSV v roce 2010.
(284)
Komise určila cenové podbízení během období šetření na základě srovnání vážených průměrných dovozních cen franko přístav určení jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících indických výrobců zařazených do vzorku účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, s příslušnými úpravami s ohledem na cla a náklady vynaložené po dovozu a vážené průměrné prodejní ceny stejných typů výrobku výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu.
(285)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle jednotlivých typů u transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázalo se, že výrobky dovážené z Indie vykazují na trhu Unie vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí od 4,1 % do 43,7 %.
4.4. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
4.4.1. Obecné poznámky
(286)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.
(287)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(288)
Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v podnětu, dalších informací poskytnutých žadatelem během řízení a Eurostatem. Tyto údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě řádně ověřených údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(289)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita.
(290)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, pracovní náklady, zásoby, výnosnost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost navýšit kapitál.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(291)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
362 195
355 240
361 159
401 119
Index
100
98
100
111
Výrobní kapacita (v tunách)
492 059
451 310
468 115
466 744
Index
100
92
95
95
Využití kapacity
73,6 %
78,7 %
77,2 %
85,9 %
Index
100
107
105
117
Zdroj: Žadatel (CIRFS).
(292)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 11 %. K tomuto nárůstu došlo pouze během období šetření (které odpovídá posledním 12 měsícům posuzovaného období). Během části posuzovaného období předcházejícího období šetření (tedy v letech 2011 a 2012) objem výroby výrobního odvětví Unie poklesl nebo stagnoval.
(293)
Výrobní kapacita naopak vykazovala sestupný trend, přičemž v období šetření byl zaznamenán pokles o 5 %. V souvislosti se vzestupným trendem objemu výroby, jak je popsáno ve 292. bodě odůvodnění, se využití kapacity zvýšilo o 17 %. Je třeba zdůraznit, že využití kapacity v roce 2010, které se používá jako základ pro analýzu trendů, bylo pro kapitálově náročné odvětví, jakým je odvětví PSV, nízké a během období šetření byla míra využití kapacity 85,9 %.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(294)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Celkový objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
379 840
366 341
344 134
358 130
Index
100
96
91
94
Podíl na trhu
45,3 %
42,2 %
41,1 %
40,2 %
Index
100
93
91
89
Zdroj: Eurostat, žadatel (CIRFS).
(295)
Objem prodeje na trhu Unie se v letech 2011 a 2012 snížil, avšak během období šetření se mírně zvýšil. Nicméně celkový pokles o 6 % byl přesto zaznamenán vůči objemům prodaným v roce 2010.
(296)
Podíl na trhu výrobního odvětví Unie se během období šetření významně snižoval. Největší pokles podílu na trhu nastal v roce 2011, ale klesající trend pokračoval i v roce 2012 a v období šetření, což vedlo k celkové ztrátě podílu na trhu během posuzovaného období o 11 %.
4.4.2.3. Růst
(297)
I přes mírný růst spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 6 %) a nárůst objemu výroby výrobců v Unii (+ 11 %) poklesl prodej výrobců v Unii o 6 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(298)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 914
1 935
2 000
2 036
Index
100
101
105
106
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
189,3
183,6
180,6
197,0
Index
100
97
95
104
Zdroj: Žadatel (CIRFS)
(299)
Počet zaměstnanců během posuzovaného období trvale rostl, což vedlo k 6 % zvýšení ve spojitosti se zvýšením výroby uvedeným v 292. bodě odůvodnění.
(300)
Produktivita v letech 2011 a 2012 klesla, protože počet zaměstnanců vzrostl, zatímco objem výroby během těchto let stagnoval. Celkově došlo v posuzovaném období ke zvýšení o 4 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(301)
Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (v EUR za tunu)
1 283
1 608
1 509
1 489
Index
100
125
118
116
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
1 453
1 666
1 629
1 542
Index
100
115
112
106
Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(302)
Největší nárůst prodejní ceny v Unii byl zaznamenán v roce 2011, kdy se PSV prodávaly za cenu, která byla o 25 % vyšší než průměrná prodejní cena v roce 2010. Byl to výsledek bavlnářské krize v roce 2011, kdy vzrostla poptávka po PSV jako náhradě za bavlnu, které bylo nedostatek kvůli neuspokojivé sklizni v roce 2010. Celkově se prodejní ceny v Unii během posuzovaného období zvýšily o 16 %.
(303)
Jednotkové výrobní náklady během posuzovaného období rovněž vzrostly, nejvíce o 15 % v roce 2011, protože v tomto roce se zvýšily ceny benzínu, který je významnou nákladovou položkou. Celkový nárůst jednotkových výrobních nákladů představoval během posuzovaného období 6 %.
4.4.3.2. Náklady práce
(304)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených ve vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
31 561
31 080
31 661
32 356
Index
100
98
100
103
Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(305)
Průměrné náklady práce na zaměstnance nejprve v roce 2011 poklesly a pak se v následujících letech mírně zvýšily. Za posuzované období byl zaznamenán nárůst o 3 %.
4.4.3.3. Zásoby
(306)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 10
Zásoby
2010
2011
2012
Období šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
15 731
16 400
15 039
19 108
Index
100
104
96
121
Index konečného stavu zásob vyjádřených jako procento výroby
7,3 %
7,8 %
7,1 %
8,8 %
Index
100
107
97
120
Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(307)
Konečné stavy zásob vzrostly s výjimkou roku 2012, což vedlo k celkovému nárůstu o 21 % v období šetření. To odpovídá nárůstu objemu výroby (celkový nárůst o 11 %) při poklesu objemu prodeje během posuzovaného období (celkový pokles o 6 %). Tyto trendy se rovněž projevily v konečném stavu zásob vyjádřených jako procento výroby.
4.4.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(308)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených ve vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
- 5,4 %
1,0 %
- 0,8 %
0,3 %
Index
- 100
18
- 14
5
Peněžní tok (v EUR)
- 12 068 770
12 017 353
13 048 405
10 725 084
Index
- 100
100
108
89
Investice (v EUR)
5 240 603
7 671 607
4 488 296
4 145 991
Index
100
146
86
79
Návratnost investic
- 25,1 %
5,5 %
- 4,5 %
1,5 %
Index
- 100
22
- 18
6
Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(309)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Rozpětí ziskovosti v průběhu posuzovaného období kolísalo. Celkově se ziskovost zlepšila: ze ztrátovosti v roce 2010 dospěla v období šetření k prahu rentability.
(310)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se v průběhu posuzovaného období vyvíjel příznivě.
(311)
Investice dosáhly vrcholu v roce 2011, kdy vzrostly o 46 % ve srovnání s investicemi v roce 2010, ale v následujících letech vykazovaly klesající trend. Během posuzovaného období se investice snížily o 21 %.
(312)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. V průběhu posuzovaného období se vyvíjela příznivě.
(313)
Žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku výrobců v Unii neuvedl, že během posuzovaného období měl potíže se získáváním kapitálu.
4.4.4. Závěr týkající se újmy
(314)
Dovoz z Indie byl i nadále stabilní (během posuzovaného období představoval podíl na trhu Unie v rozmezí od 6 % do 7 %). Cenové podbízení bylo významné (až 43,7 %).
(315)
Většina ukazatelů újmy se zlepšila. Ziskovost výrobců v Unii vzrostla o téměř 6 procentních bodů, ale průměrné ziskové rozpětí bylo v období šetření stále neuspokojivé - na prahu rentability ve výši 0,3 %. Míra využití kapacity vzrostla ze 74 % na 86 %. To však bylo důsledkem zvýšení objemu výroby v Unii, jakož i snížení kapacity Unie. Průměrné prodejní ceny v Unii dosáhly vrcholu v roce 2011 v důsledku prudkého nárůstu cen bavlny a ropy. Celkově se průměrná prodejní cena v Unii během posuzovaného období zvýšila o 16 %. Rovněž návratnost investic a peněžní tok se vyvíjely příznivě. Zaměstnanost se během posuzovaného období zvýšila. Známky hospodářského oživení byly tedy zaznamenány v situaci způsobené újmy.
(316)
Tyto ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely nepříznivě: podíl výrobců v Unii na trhu Unie klesl ze 45,3 % na 40,2 %, protože objemy prodeje v Unii klesly o 6 %. Úroveň investic celkově klesla s výjimkou roku 2011. Kapacita, jak je uvedeno v 293. bodě odůvodnění, během posuzovaného období klesla o 5 %.
(317)
Celkově lze situaci výrobního odvětví Unie označit za situaci působící újmu, ačkoli se v posledních letech jasně zlepšila. Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
(318)
Ve svém stanovisku k poskytnutým informacím žadatel uvedl, že stabilitu indického podílu na trhu Unie považuje za výsledek značného subvencování. Komise skutečně zjistila napadnutelné subvence (viz 229. bod odůvodnění), nebylo ale možné prokázat příčinnou souvislost s újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie (viz 319. až 323. bod odůvodnění).
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(319)
V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 8 odst. 6 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než subvencovaný dovoz z Indie, nebyla přičítána na vrub tomuto subvencovanému dovozu. Tyto faktory jsou dovozy z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a spotřeba Unie.
5.1. ÚČINEK SUBVENCOVANÉHO DOVOZU
(320)
Vzhledem ke zjištění subvencí nižších, než je minimální práh, pokud jde o Čínu a Vietnam (viz 76. a 231. bod odůvodnění), nejsou splněny podmínky pro kumulaci. Analýza příčinných souvislostí se proto omezuje na účinek dovozu z Indie.
(321)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poklesl z 45,3 % na 40,2 %, zatímco podíl indického dovozu na trhu zůstal poměrně stabilní mezi 6 % a 7 %. Spotřeba během posuzovaného období vzrostla o 6 %. Výrobní odvětví Unie nebylo schopno využít tohoto růstu, pokud jde o podíl na trhu, ale to není pravděpodobně možné přičítat indickému podílu na trhu, který zůstal stálý.
(322)
Průměrné ceny PSV z Indie podle Eurostatu byly nižší než průměrné ceny PSV z většiny jiných států, ale je důležité uvést, že existují velké rozdíly v jakosti a typech výrobku. Každopádně přesná srovnání podle jednotlivých typů prokázala značné cenové podbízení, pokud jde o dovoz z Indie.
(323)
I přes značné cenové podbízení nelze učinit závěr, že dovoz z Indie způsobil újmu. Snížení podílu výrobního odvětví Unie (pokles o 5,1 procentního bodu) skutečně nelze přičítat vývoji objemu dovozu z Indie, protože jeho podíl na trhu zůstal poměrně stabilní (nárůst o pouhých 0,7 procentního bodu během posuzovaného období). Navíc se průměrné ceny dovozu z Indie během posuzovaného období zvýšily o 18 %. Nezdá se, že ceny dovozu z Indie vedly ke snížení cen, jelikož finanční situace výrobního odvětví Unie, třebaže v období šetření byla stále situací působící újmu, se během posuzovaného období výrazně zlepšila.
5.2. ÚČINKY JINÝCH ČINITELŮ
5.2.1. Dovoz z třetích zemí
(324)
Objem dovozu z třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
Období šetření
Korejská republika
Objem (v tunách)
129 918
165 365
163 540
181 540
Index
100
127
126
140
Podíl na trhu
15,5 %
19,0 %
19,5 %
20,4 %
Index
100
123
126
131
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 116
1 367
1 361
1 300
Index
100
123
122
116
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
121 656
108 645
100 072
92 423
Index
100
89
82
76
Podíl na trhu
14,5 %
12,5 %
12,0 %
10,4 %
Index
100
86
82
71
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 131
1 416
1 383
1 369
Index
100
125
122
121
Čína
Objem (v tunách)
5 198
8 980
23 209
44 651
Index
100
173
446
859
Podíl na trhu
0,6 %
1,0 %
2,8 %
5,0 %
Index
100
167
447
808
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 065
1 279
1 265
1 209
Index
100
120
119
113
Turecko
Objem (v tunách)
32 921
29 969
34 303
36 908
Index
100
91
104
112
Podíl na trhu
3,9 %
3,4 %
4,1 %
4,1 %
Index
100
88
104
105
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 133
1 466
1 383
1 382
Index
100
129
122
122
Vietnam
Objem (v tunách)
24 884
25 487
26 410
29 717
Index
100
102
106
119
Podíl na trhu
3,0 %
2,9 %
3,2 %
3,3 %
Index
100
99
106
112
Průměrná cena (v EUR za tunu)
978
1 182
1 175
1 096
Index
100
121
120
112
Indonésie
Objem (v tunách)
25 902
30 285
24 032
24 699
Index
100
117
93
95
Podíl na trhu
3,1 %
3,5 %
2,9 %
2,8 %
Index
100
113
93
90
Průměrná cena
1 055
1 329
1 267
1 167
Index
100
126
120
111
Thajsko
Objem (v tunách)
17 548
23 510
17 103
18 952
Index
100
134
97
108
Podíl na trhu
2,1 %
2,7 %
2,0 %
2,1 %
Index
100
129
98
102
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 140
1 449
1 310
1 298
Index
100
127
115
114
Jiný dovoz
Objem (v tunách)
49 272
51 282
41 074
43 120
Index
100
104
83
88
Podíl na trhu
5,9 %
5,9 %
4,9 %
4,8 %
Index
100
100
83
82
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 323
1 681
1 603
1 532
Index
100
127
121
116
Zdroj: Eurostat.
(325)
Největší část dovozu (181 540 tun, představujících podíl na trhu 20,4 % během období šetření) pochází z Korejské republiky, jejíž podíl na trhu během posuzovaného období vzrostl o 4,9 procentního bodu. Druhým největším vývozcem do Unie je Tchaj-wan. Ačkoli se dovoz z Tchaj-wanu během posuzovaného období snížil (o 4,1 procentních bodů), Tchaj-wan přesto během období šetření měl podíl na trhu 10,4 %. Čtvrtým největším vývozcem na seznamu vývozců (po Indii, která je třetím největším) je Čína, jejíž podíl na trhu se zvýšil o 4,4 procentních bodů na 5 %. Dovoz z jiných třetích zemí je nižší než dovoz z Indie, ale značné množství PSV se dováží z Turecka, Vietnamu, Indonésie a Thajska (všechny čtyři země mají poměrně stabilní podíl na trhu). Dovoz z Turecka, Vietnamu, Indonésie a Thajska představuje společně podíl na trhu kolem 12 % (12,4 % v období šetření).
(326)
Za zmínku stojí zvyšující se dovoz zejména z Korejské republiky. Korejský dovoz představoval v průběhu období šetření trojnásobek objemu indického dovozu. Během posuzovaného období vzrostl o 40 % a jeho podíl na trhu se zvýšil o 4.9 procentních bodů na 20,4 %. Rovněž dovoz z Číny výrazně vzrostl, a to o více než 700 %, pokud jde o objem, a o 4,4 procentního bodu, pokud jde o podíl na trhu. Dovoz z Číny rovněž představoval výrazné cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(327)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že pokud byla újma způsobená výrobnímu odvětví Unie výsledkem dovozu, bylo tomu tak spíše kvůli dovozu z jiných zdrojů než Indie.
(328)
Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že Komise dále neprošetřovala vývozní ceny Číny a Vietnamu. Je třeba připomenout, že v případě Číny a Vietnamu byly zjištěny zanedbatelné úrovně subvencování. Komise proto posoudila vývozní ceny u těchto dvou zemí ve své analýze příčinných souvislostí jiných činitelů a opravdu neprovedla souhrnné posouzení dovozu ze všech tří zemí, jichž se toto řízení týká, jelikož bylo stanoveno, že subvence zjištěné v Číně a Vietnamu jsou zanedbatelné, jak je vysvětleno v 275. až 277. bodě odůvodnění.
(329)
Žadatel předložil připomínky týkající se průměrné ceny dovozu z Koreje, jakož i (nepatrného) zvýšení jeho objemu mezi roky 2011 a 2012. Vzhledem k celkovému zvýšení jak objemu, tak podílu korejského dovozu na trhu během posuzovaného období a k tomu, že jeho průměrné ceny jsou nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie, Komise zastává názor, že korejský dovoz představuje důležitý jiný činitel v analýze příčinných souvislostí.
(330)
Žadatel se rovněž zmínil o průměrných vývozních cenách tří zemí, jichž se toto řízení týká, a Koreje a Tchaj-wanu za období od ledna do července 2014. To však není posuzované období, které sahá od roku 2010 do konce období šetření. Toto tvrzení se proto odmítá.
5.2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(331)
Objem a průměrná hodnota vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 13
Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Objem vývozu (v tunách)
31 158
32 204
41 279
36 149
Index
100
103
132
116
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 760
1 945
1 924
1 962
Index
100
111
109
112
Zdroj:
Objem: žadatel (CIRFS)
Hodnota: ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(332)
Výrobní odvětví Unie prodává mimo EU zejména speciální výrobky, což vysvětluje vyšší průměrné prodejní ceny zaznamenané na těchto trzích.
(333)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostl během posuzovaného období téměř o 30 % a svého vrcholu dosáhl v roce 2012. Průměrné prodejní ceny v roce 2011 vzrostly a pak zůstaly na stabilní úrovni až do období šetření.
(334)
I přes dobrou vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku byly absolutní objemy vývozu relativně malé ve srovnání s objemy prodeje prodávanými v Unii. Jejich dopad tedy nepostačoval k tomu, aby kompenzoval újmu způsobenou na domácím trhu Unie.
5.2.3. Spotřeba
(335)
Trh Unie s PSV činil 838 397 tun v roce 2010 a v období šetření dosáhl 890 992 tun. Z toho vyplývá růst trhu o 6 % během posuzovaného období. Jinými slovy, nenastal pokles poptávky, který by bylo možné přičítat újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
5.2.4. Hospodářská krize
(336)
Sdružení uživatelů, obchodní komora jedné z dotčených zemí a jeden státní orgán uvedly, že újmu způsobila hospodářská krize. Tento argument neobstojí, jelikož trh Unie s PSV vzrostl o 6 % a průměrná prodejní cena v Unii se zvýšila o 16 %.
(337)
Obchodní komora rovněž uvedla, že v důsledku hospodářské krize poklesla poptávka po speciálních PSV, zatímco poptávka po komoditních PSV vzrostla. Je třeba připomenout, že speciální PSV a komoditní PSV mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná. Uznává se, že ne všechny typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, ale v předchozích šetřeních a ve stávajícím šetření bylo zjištěno, že existuje alespoň částečná zaměnitelnost a možnost souběžného použití různých typů výrobků. Tento argument se tudíž odmítá.
5.2.5. Vysoké využití kapacity
(338)
Jeden státní orgán předložil připomínku, že újma ve smyslu ztráty podílu na trhu nemohla být způsobena dovozem subvencovaných výrobků vzhledem k vysoké míře využití kapacity výrobního odvětví Unie. Využití kapacity výrobního odvětví Unie během posuzovaného období skutečně vzrostlo, ale nikdy se nepřiblížilo k hranici dostupné kapacity. Míra využití kapacity na jejím vrcholu, kterým bylo období šetření, byla 85,9 %. To ponechává široký prostor pro další zvýšení výroby. Jelikož však objem prodeje v Unii výrobců v Unii nesledoval vzestupný trend spotřeby, ztráta podílu na trhu je stále považována za jeden z ukazatelů újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
5.3. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(339)
Na základě výše uvedeného má Komise za to, že není možné určit příčinnou souvislost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem z Indie. Tento závěr je založen především na relativně nízkém a jen mírně rostoucím podílu dovozu z Indie na trhu (z 6,1 % na 6,8 %) ve srovnání s mnohem vyšším, ale neustále výrazně klesajícím podílem výrobního odvětví Unie na trhu (ze 45,3 % na 40,2 %). Zadruhé, dovozy z některých jiných zemí (Korea, Tchaj-wan, Čína) vykazovaly větší objem a/nebo se výrazněji zvyšovaly, a proto, pokud dovoz přispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je nutno to přičítat dovozu z těchto zemí, a nikoli dovozu z Indie (viz 325. až 327. bod odůvodnění).
(340)
Příčinnou souvislost ve smyslu čl. 8 odst. 5 a čl. 8 odst. 6 základního nařízení mezi subvencovaným dovozem z Indie a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, tudíž nebylo možno stanovit.
6. ZÁVĚR
(341)
Řízení by proto mělo být zastaveno, jelikož subvence v případě Čínské lidové republiky a Vietnamu byly shledány zanedbatelné a vzhledem k neexistenci příčinné souvislosti mezi újmou a subvencí, pokud jde o dovoz výrobků pocházejících z Indie.
(342)
Výbor zřízený podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení nezaujal stanovisko.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antisubvenční řízení týkající se dovozu syntetických střižových vláken z polyesterů, nemykaných, nečesaných ani jinak nezpracovaných pro spřádání, v současnosti kódu KN 5503 20 00 a pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu se zastavuje.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 16. prosince 2014.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-16 ta' Diċembru 2014
li ttemm il-proċediment antisussidju dwar importazzjonijiet ta' fibri bażiċi tal-poliester li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, l-Indja u l-Vjetnam
(2014/918/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta' Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 14(2) tiegħu,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. BIDU
(1)
Fid-19 ta' Diċembru 2013, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) bdiet investigazzjoni antisussidji fir-rigward ta' importazzjonijiet fl-Unjoni ta' fibri bażiċi tal-poliester li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, l-Indja u l-Vjetnam (“il-pajjiżi kkonċernati”) fuq il-bażi tal-Artikolu 10 tar-Regolament (KE) Nru 597/2009 (“ir-Regolament bażiku”). Hija ppubblikat Notifika ta' Bidu f' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“in-Notifika ta' Bidu”).
(2)
Il-Kummissjoni bdiet l-investigazzjoni wara lment ippreżentat fl-4 ta' Novembru 2013 mill-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Fibri Sintetiċi (CIRFS) (“l-ilmentatur”) f'isem seba' produtturi. L-ilmentatur irrappreżenta aktar minn 70 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta' Fibri bażiċi tal-Poljester (“PSF”). L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta' sussidjar u tad-dannu materjali li jirriżulta minnu, li kienet biżżejjed biex jiġġustifika l-bidu ta' investigazzjoni.
(3)
Qabel il-bidu tal-proċediment u b'mod konformi mal-Artikolu 10(7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għarrfet lill-Gvern tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina (il-GTĊ), lill-Gvern tal-Indja (GTI) u lill-Gvern tal-Vjetnam (GTV) li kienet irċeviet ilment dokumentat kif suppost li jallega li importazzjonijiet sussidjati ta' PSF li joriġinaw fil-pajjiżi tagħhom kienu qed jikkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni. Il-Gvernijiet rispettivi ġew mistiedna għal konsultazzjonijiet individwali bl-għan li tiġi ċċarata s-sitwazzjoni fir-rigward tal-kontenut tal-ilment u li jaslu għal soluzzjoni bi qbil reċiproku.
Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (iċ-Ċina)
(4)
Il-GTĊ ma aċċettax l-offerta għall-konsultazzjonijiet li jallegaw nuqqas ta' fehim dwar d-data tal-preżentazzjoni tal-ilment. Madankollu, il-GTĊ issottometta kummenti fir-rigward tal-allegazzjonijiet li jinsabu fl-ilment rigward in-nuqqas ta' kumpens tal-iskemi.
L-Indja
(5)
Il-GTI aċċetta l-offerta għall-konsultazzjonijiet u saret il-konsultazzjoni. Matul il-konsultazzjonijiet, ma ntlaħqet l-ebda soluzzjoni miftiehma b'mod reċiproku. Madankollu, tqiesu l-kummenti magħmula mill-GTI dwar l-iskemi elenkati fl-ilment.
Il-Vjetnam
(6)
Il-GTV aċċetta l-offerta għall-konsultazzjonijiet u saru l-konsultazzjonijiet. Matul il-konsultazzjonijiet, ma ntlaħqet l-ebda soluzzjoni miftiehma b'mod reċiproku. Madankollu, tqiesu l-kummenti magħmula mill-GTV dwar l-iskemi elenkati fl-ilment.
1.2. PARTIJIET INTERESSATI
(7)
Fin-Notifika ta' Bidu, il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati jikkuntattjawha biex jipparteċipaw fl-investigazzjoni. Barra minn hekk, il-Kummissjoni informat speċifikament lill-applikanti, lill-produtturi oħra magħrufa fl-Unjoni, lill-produtturi esportaturi magħrufa u lill-GTĊ, GTI U GTV, lill-importaturi magħrufa, lill-fornituri u l-utenti, il-kummerċjanti, kif ukoll lill-assoċjazzjonijiet magħrufa li huma kkonċernati dwar il-bidu tal-investigazzjoni u stednithom biex jipparteċipaw.
(8)
Il-partijiet interessati kellhom l-opportunità li jikkumentaw dwar il-bidu tal-investigazzjoni u li jitolbu smigħ mal-Kummissjoni u/jew l-Uffiċjal tas-Seduta fi proċeduri kummerċjali.
(a) Kampjunar
(9)
Minħabba l-ammont apparentement kbir ta' produtturi esportaturi, produtturi tal-Unjoni u importaturi mhux relatati, il-produtturi esportaturi u l-importaturi mhux relatati magħrufa kollha ntalbu jidentifikaw ruħhom mal-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fin-Notifika ta' Bidu, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-PSF matul il-perijodu mill-1 ta' Ottubru 2012 sat-30 ta' Settembru 2013. Din l-informazzjoni ntalbet skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku biex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi jekk ikunx meħtieġ teħid ta' kampjun u jekk iva, biex tagħżel il-kampjuni. L-awtoritajiet taċ-Ċina, l-Indja u l-Vjetnam ġew ikkonsultati wkoll.
Teħid ta' kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni
(10)
Fin-Notifika ta' bidu tagħha, il-Kummissjoni ħabbret li hija kienet għażlet proviżorjament kampjun tal-produtturi tal-Unjoni. Il-Kummissjoni għażlet il-kampjun abbażi tal-bejgħ u l-volum tal-produzzjoni ta' PSF matul il-perjodu ta' investigazzjoni u filwaqt li qieset il-firxa ġeografika. Dan il-kampjun kien jikkonsisti minn erba' produtturi tal-Unjoni. Il-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienu responsabbli għal 54 % tal-produzzjoni totali tal-PSF tal-Unjoni.
(11)
Il-Kummissjoni ħeġġet lill-partijiet interessati biex jagħtu l-kummenti tagħhom dwar dan il-kampjun provviżorju. Ma waslu l-ebda kummenti. Il-kampjun huwa rappreżentattiv tal-industrija tal-Unjoni.
Teħid ta' kampjuni tal-importaturi
(12)
Biex tiddeċiedi jekk il-kampjunar kienx meħtieġ u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-Kummissjoni talbet lill-importaturi mhux relatati li jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-Notifika ta' Bidu.
(13)
Tmien importaturi mhux relatati ppreżentaw l-informazzjoni mitluba u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Skont l-Artikolu 27(1) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għall-bidu għażlet kampjun ta' tliet importaturi mhux relatati fuq il-bażi tal-akbar volum ta' importazzjonijiet fl-Unjoni. B'konformità mal-Artikolu 27(2) tar-Regolament bażiku, l-importaturi kollha magħrufa kkonċernati ġew ikkonsultati dwar l-għażla tal-kampjun.
(14)
Wieħed mill-importaturi inkluż fil-kampjun irtira mill-kampjun, u informa lill-Kummissjoni li ma kienx se jippreżenta tweġiba għall-kwestjonarju. Sussegwentement, il-Kummissjoni abbandunat il-kampjunar minħabba li jkun baqa' numru limitat ta' importaturi (mhux inklużi fil-kampjun) li kienu kollha mitluba jressqu tweġiba għall-kwestjonarju. Żewġ kumpaniji li jimpurtaw kif ukoll jużaw il-prodott ikkonċernat indikaw li ma riedux jikkooperaw bħala importaturi iżda bħala utenti. Mill-ħames importaturi mhux relatati li jifdal, waslu erba' tweġibiet għall-kwestjonarji.
Kampjunar ta' produtturi esportaturi fiċ-Ċina
(15)
Biex tiddeċiedi jekk il-kampjunar kienx meħtieġ u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-Kummissjoni talbet lill-produtturi esportaturi fiċ-Ċina biex jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-Notifika ta' Bidu. Barra minn hekk, il-Kummissjoni talbet lill-Missjoni taċ-Ċina għall-Unjoni Ewropea biex tidentifika u/jew tikkuntattja produtturi esportaturi oħra, jekk ikun hemm, li jistgħu jkunu interessati li jipparteċipaw fl-investigazzjoni.
(16)
Fil-bidu 23 produttur esportatur/gruppi ta' produtturi esportaturi pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Fuq il-bażi tal-informazzjoni li waslet mingħand il-produtturi esportaturi/gruppi ta' produtturi esportaturi u skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku, fil-bidu l-Kummissjoni pproponiet kampjun ta' ħames produtturi esportaturi li kkooperaw/gruppi ta' produtturi li għandhom l-ikbar volum ta' esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Żewġ produttur esportatur/gruppi ta' produtturi Ċiniżi oħra ppreżentaw l-informazzjoni mitluba fi stadju aktar tard. Madankollu, id-daqs ta' dawn iż-żewġ produtturi esportaturi/gruppi ta' produtturi Ċiniżi ma kienx tali li jinbidel il-kampjun, li kieku ppreżentaw l-informazzjoni mitluba fi żmien il-perjodu stipulat.
(17)
Żewġ produtturi esportaturi/grupp ta' produtturi Ċiniżi talbu li l-kampjun għandu jintgħażel fuq il-bażi tal-materja prima li tintuża għall-produzzjoni tal-PSF. B'hekk huma sostnew li l-istess numru ta' produtturi ta' PSF li jużaw l-aċidu tereftaliku purifikat/glikol monoetileniku (“l-PTA/MEG”), minn naħa waħda, u produtturi ta' PSF li jużaw tqarqiċ tal-PET fuq in-naħa l-oħra, għandhom jintgħażlu għall-kampjun. Huma argumentaw ukoll li l-proċessi tal-produzzjoni kienu differenti skont il-materja prima użata u li l-produtturi li jużaw materja prima differenti ma jkunux jikkompetu fl-istess suq. Barra minn hekk, intqal li l-produtturi tal-PSF li ma jużawx il-PTA/MEG bħala materja prima mhux se jibbenefikaw mid-dispożizzjoni għall-PTA/MEG għal remunerazzjoni mhux adegwata deskritta fl-ilment.
(18)
Il-Kummissjoni għażlet kampjun ibbażat fuq l-ikbar volum ta' esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni skont l-Artikolu 27(1) tar-Regolament bażiku. Il-kampjun qies ukoll li xi skemi jistgħu ma jintużawx mill-produtturi esportaturi kollha fiċ-Ċina. Barra minn hekk, ġie nnotat li l-kampjun kien jinkludi kumpaniji li jużaw iż-żewġ proċessi ta' produzzjoni.
(19)
Jekk l-għażla tal-kampjun tiġi bbażata biss fuq it-tipi ta' proċessi ta' produzzjoni jfisser li jkun hemm riskju li jiġi ppreġudikat ir-riżultat tal-investigazzjoni billi wieħed jassumi li sussidji kumpensatorji se jinstabu fir-rigward tal-produtturi ta' PSF billi jużaw il-PTA/MEG bħala materja prima biss u mhux għal produtturi ta' PSF li jużaw tqarqiċ tal-PET bħala materja prima. Barra minn hekk, ġie kkunsidrat li kriterju għall-għażla bħal dan kien ikun arbitrarju minħabba li l-kampjun konsegwenti b'għadd ugwali ta' kumpanniji ma jkunx rappreżentattiv f'termini ta' volum ta' esportazzjonijiet lejn l-Unjoni f'konformità mal-Artikolu 27(1) tar-Regolament bażiku u għalhekk it-talba ma ntlaqgħetx.
(20)
Wieħed mill-produtturi esportaturi Ċiniżi/gruppi ta' produtturi saħaq li l-kampjun għandu jkun ibbażat fuq il-valur ta' esportazzjoni aktar milli fuq il-volum tal-esportazzjoni u talab li jiġi inkluż fil-kampjun. L-għażla ta' kampjun ibbażata fuq valuri tal-esportazzjoni ma twassalx għal riżultati oġġettivi u rappreżentattivi minħabba li l-prezzijiet jistgħu jiġu mfixkla mis-sussidjar. Il-Kummissjoni għażlet l-akbar ħames produtturi esportaturi/gruppi ta' produtturi esportaturi f'termini ta' volum, li jirrappreżentaw 53 % tat-total tal-volumi tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni mill-esportaturi Ċiniżi li kkooperaw. Dan huwa kkunsidrat li huwa l-ikbar volum rappreżentattiv ta' esportazzjonijiet li jista' jiġi investigat b'mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli skont l-Artikolu 27(1) tar-Regolament bażiku. Għaldaqstant, dan l-argument ġie miċħud.
(21)
L-istess parti sostniet li l-materja prima tagħha kienet magħmula għal kollox minn skart tessili riċiklat u ma bbenefikat mill-ebda sussidji li jistgħu jiġu assoċjati mal-użu tal-PTA/MEG. Il-parti ddikjarat li l-ebda marġini ta' sussidju li ġie kkalkulat fuq it-tagħrif rigward kumpaniji li użaw l-PTA/MEG bħala l-materja prima tagħhom, m'għandu jiġi attribwit lilha. Kif spjegat fil-premessa (18) hawn fuq, il-kampjun iqis li xi skemi ma jistgħux jintużaw mill-produtturi esportaturi kollha fiċ-Ċina. Għalhekk, din it-talba ma ntlaqgħetx.
(22)
Il-kampjun provviżorju ta' ħames produtturi esportaturi, kif deskritt fil-premessa (16), għaldaqstant, kien ikkonfermat bħala l-kampjun finali.
(23)
Wara l-iżvelar, l-ilmentatur qajjem dubji dwar il-metodoloġija ta' kampjunar użata mill-Kummissjoni. Huwa qajjem dubji dwar ir-rappreżentattività tat-23 produttur esportatur/grupp ta' produtturi esportaturi Ċiniżi li kkooperaw imsemmija fil-premessa (16) hawn fuq b'rabta mal-kwantità totali ta' PSF esportat miċ-Ċina lejn l-Unjoni. Aktar minn hekk, huwa kkunsidra li kampjun magħmul minn ħames kumpaniji ma kienx biżżejjed bminħabba li n-numru allegat ta' produttur ta' PSF fiċ-Ċina huwa ta' 150. Aktar minn hekk, iddikjara li l-kampjunar ma qiesx il-firxa ġeografika tal-produtturi Ċiniżi u l-proporzjon tal-produtturi Ċiniżi li jużaw il-bosta proċessi ta' produzzjoni involuti. Fl-aħħar l-ilmentatur sostna li l-Kummissjoni ma żvelatx il-volum reali tal-PSF prodotti mill-kumpaniji Ċiniżi inklużi fil-kampjun u jekk il-volum ta' produzzjoni huwiex rappreżentattiv f'relazzjoni mal-volum totali tal-PSF prodotti fiċ-Ċina.
(24)
L-importazzjonijiet tat-23 produttur esportatur/grupp ta' produtturi esportaturi Ċiniżi li kkooperaw jirrappreżenta 83 % tal-volum ta' importazzjoni totali Ċiniż u l-kooperazzjoni għalhekk tqieset li kienet għolja. Kif imsemmi fil-premessa 16 il-Kummissjoni għażlet kampjun ta' ħames produtturi esportaturi/gruppi ta' produtturi esportaturi li kkooperaw fl-investigazzjoni bl-akbar volum ta' esportazzjonijiet fl-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku. Fuq din il-bażi l-kampjun ġie kkunsidrat rappreżentattiv. Il-kumpaniji magħżula ġew mitluba jimlew il-kwestjonarju kollu. F'kull każ, il-produtturi esportaturi li ma jkunux iridu jikkooperaw fl-investigazzjoni ma jistgħux jintgħażlu fil-kampjun minħabba li l-Kummissjoni tfittex li tistabbilixxi r-riżultati bbażati fuq l-informazzjoni miġbura mill-produtturi esportaturi li kkooperaw permezz tat-tweġibiet tal-kwestjonarju, li huma vverifikati dak il-ħin stess.
(25)
Rigward l-għażla ta' kampjun tal-produtturi esportaturi li jqisu l-firxa ġeografika tagħhom fiċ-Ċina, l-ilmentatur ma ssostantjax il-pretensjoni tiegħu. B'mod partikolari, l-ilmentatur ma spjegax għaliex kampjun ibbażat fuq il-kriterju ta' firxa ġeografika kien ikun skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku, li jipprevedi l-possibbiltà li jsiru l-kampjuni fuq il-bażi tal-akbar volum ta' esportazzjonijiet.
(26)
F'dak li jirrigwarda l-pretensjoni li l-kampjun ma qiesx il-proporzjon tal-produtturi Ċiniżi li jużaw id-diversi proċessi ta' produzzjoni involuti, huwa sottolinjat li kif spjegat fil-premessa 18 hawn fuq, il-kampjun inkluda kumpaniji li jużaw iż-żewġ proċessi ta' produzzjoni. Barra minn hekk, l-akbar esportaturi Ċiniżi qed jużaw il-PTA/MEG biex jipproduċu l-PSF għas-suq tal-Unjoni.
(27)
Filwaqt li l-ilmentatur jirreferi wkoll għall-produzzjoni aktar milli għall-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni, wieħed jinnota li l-Kummissjoni ma teħtieġx li tipprovdi l-volum ta' PSF prodotti mill-produtturi esportaturi/gruppi ta' produtturi esportaturi Ċiniżi inklużi fil-kampjun, minħabba li l-iskop tal-proċediment attwali huwa l-valutazzjoni tas-sussidjar f'relazzjoni mal-volum tal-PSF prodotti fiċ-Ċina u esportat lejn l-Unjoni.
(28)
Għalhekk, il-pretensjonijiet kollha magħmula mill-ilmentatur f'relazzjoni mal-metodoloġija ta' kampjunar ġew miċħuda.
Kampjunar ta' produtturi esportaturi fl-Indja
(29)
Biex tiddeċiedi jekk it-teħid ta' kampjuni huwiex meħtieġ u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-Kummissjoni talbet lill-produtturi esportaturi fl-Indja biex jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-Notifika ta' Bidu. Barra minn hekk, il-Kummissjoni talbet lill-Missjoni tal-Indja għall-Unjoni Ewroepa biex tidentifika u/jew tikkuntattja produtturi esportaturi oħra, jekk ikun hemm, li jistgħu jkunu interessati li jipparteċipaw fl-investigazzjoni.
(30)
Tmien produtturi esportaturi fl-Indja ressqu t-tagħrif mitlub u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Skont l-Artikolu 27(1) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta' erba' kumpaniji bbażat fuq l-ikbar volum rappreżentattiv ta' esportazzjonijiet lejn l-Unjoni li jista' jiġi investigat b'mod raġonevoli fil-ħin disponibbli. Skont l-Artikolu 27(2) tar-Regolament bażiku, il-produtturi esportaturi kollha magħrufa kkonċernati u l-awtoritajiet tal-Indja ġew ikkonsultati dwar l-għażla tal-kampjun. Ma sar l-ebda kumment.
(31)
Wara -iżvelar, l-ilmentatur irrefera għall-eżistenza ta' 17-il produttur ta' PSF fl-Indja u qajjem dubju jekk kampjun ta' erba' produtturi esportaturi kienx rappreżentattiv. Il-Kummissjoni tikkonferma li l-kampjun ta' erba' produtturi esportaturi Indjani kien ikkunsidrat rappreżentattiv minħabba li jkopri madwar 90 % tal-esportazzjonijiet totali tal-Indja lejn l-Unjoni fil-perjodu tal-investigazzjoni.
Kampjunar ta' produtturi esportaturi fil-Vjetnam
(32)
Il-Kummissjoni talbet lil kull produttur esportatur magħruf fil-Vjetnam biex jipprovdi l-informazzjoni speċifikata fl-Notifika ta' Bidu. Barra minn hekk, il-Kummissjoni talbet lill-Missjoni tal-Vjetnam għall-Unjoni Ewropea biex tidentifika u/jew tikkuntattja produtturi esportaturi oħra, jekk ikun hemm, li jistgħu jkunu interessati li jipparteċipaw fl-investigazzjoni.
(33)
Ħames produtturi esportaturi fil-Vjetnam ipprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun, iżda waħda minn dawn il-kumpaniji ma kellha l-ebda bejgħ ta' esportazzjoni lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni ddeċidiet li ma tkomplix tinvestiga lil din il-kumpanija. Fid-dawl tan-numru baxx ta' produtturi esporataturi li jifdal, il-Kummissjoni ddeċidiet li l-kampjunar ma kienx neċessarju.
(34)
Wara l-iżvelar, l-ilmentatur innota li għall-kwestjonarju tal-Vjetnam waslu r-risposti ta' tlieta minn erba' produtturi esportaturi u li l-Kummissjoni kellha tfittex li tikseb l-istess livell ta' kopertura wkoll għall-esportazzjonijiet Ċiniżi u Indjani. Il-Kummissjoni tissottolinja li s-sitwazzjoni tal-industrija kienet pjuttost differenti fil-Vjetnam minħabba n-numru limitat ta' produtturi esportaturi li kkooperaw (jiġifieri tlieta) meta mqabbla man-numru sinifikanti ta' produtturi esportaturi fiċ-Ċina u l-Indja. Għalhekk kien hemm bżonn ta' kampjunar f'dawn l-aħħar żewġ pajjiżi biss. Il-Kummissjoni tiċċara wkoll li t-tliet produtturi esportaturi Vjetnamiti li kkooperaw u li qed jiġu investigati jirrappreżentaw aktar minn 99 % tal-volum totali ta' importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Vjetnam lejn l-Unjoni.
(b) Eżami Individwali
(35)
Tliet produtturi esportaturi/gruppi ta' produtturi esportaturi fiċ-Ċina talbu eżami individwali skont l-Artikolu 27(3) tar-Regolament bażiku. Minħabba n-numru ta' talbiet għal eżami individwali u d-daqs tal-kampjun ta' produtturi esportaturi miċ-Ċina, l-eżami ta' dawn it-talbiet kien ikun ta' piż kbir wisq. It-talbiet għalhekk ġew miċħuda.
(36)
L-ebda produttur esportatur fl-Indja ma talab eżami individwali skont l-Artikolu 27(3) tar-Regolament bażiku. L-eżami ta' din it-talba ġie aċċettat. B'mod partikolari, ġie deċiż li eżami individwali f'dan il-każ partikolari ma jkunx ta' piż żejjed u mhux se jipprevjeni t-tlestija tal-investigazzjoni fiż-żmien dovut.
(c) Risposti għall-kwestjonarju
(37)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lir-rappreżentanti taċ-Ċina (inklużi kwestjonarji speċifiċi għall-banek u l-produtturi tal-PTA u l-MEG), lir-rappreżentanti tal-Indja (inklużi kwestjonarji speċifiċi għall-banek) u lir-rappreżentanti tal-Vjetnam (inklużi kwestjonarji speċifiċi għall-banek u l-produtturi tal-PTA u l-MEG). Il-Kummissjoni bagħtet ukoll kwestjonarji lil ħames produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun fiċ-Ċina, ħames produtturi esportaturi (erba' kampjuni fil-kampjun u wieħed le) fl-Indja, erba' produtturi esportaturi fil-Vjetnam, erba' produtturi tal-Unjoni, ħames importaturi mhux relatati u 105 utent.
(38)
Fir-rigward taċ-Ċina, waslu tweġibiet għall-kwestjonarju mingħand il-GTĊ (il-Ministeru tal-Kummerċ) u l-ħames produtturi esportaturi/grupp ta' produtturi esportaturi fiċ-Ċina. Fir-rigward tal-Indja, waslu tweġibiet għall-kwestjonarju mingħand il-GTI (Il-Ministeru tal-Kummerċ u l-industrija), l-erba' produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun fl-Indja u l-produttur esportatur Indjan li talbu eżami individwali. Fir-rigward tal-Vjetnam, waslu tweġibiet mill-GTV (L-Awtorità tal-Kompetizzjoni tal-Vjetnam, il-Ministeru tal-Industrija u l-Kummerċ u diversi banek). Produttur esportatur wieħed, li jammonta għal volum baxx ħafna ta' esportazzjonijiet lejn l-Unjoni, irtira l-kooperazzjoni tiegħu u ma weġibx għall-kwestjonarju. Tweġibiet tal-kwestjonarju waslu mingħand it-tliet produtturi esportaturi li kien fadal (tnejn minnhom li jappartjenu għall-istess grupp) fil-Vjetnam. Barra minn hekk, erba' produtturi tal-Unjoni, erba' importaturi mhux relatati u tnax-il utent ippreżentaw it-tweġibiet għall-kwestjonarji.
(39)
Wara l-iżvelar, l-ilmentatur ikkummenta li deher li kien hemm nuqqas ta' proporzjonalità fir-rigward tan-numru ta' kwestjonarji mibgħuta lill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun minn naħa u fir-rigward tal-importaturi u l-utenti minn naħa l-oħra. L-ewwel u qabel kollox, in-numru ta' kwestjonarji mibgħuta lil grupp ta' atturi ekonomiċi (produtturi tal-Unjoni, produtturi esportaturi, importaturi jew utenti) mhuwiex indikattiv tal-piż li l-Kummissjoni tagħti lis-sitwazzjoni rispettiva tagħhom. L-uniku għan huwa li jinkisbu livell u ammont xierqa ta' informazzjoni biex issir l-aħjar analiżi possibbli tas-sussidju, l-ħsara u l-interess tal-Unjoni.
(40)
F'dan il-każ, intbagħtu kwestjonarji lil erba' produtturi tal-Unjoni inklużi fil-Kampjun, il-ħames produtturi esportaturi Ċiniżi inklużi fil-kampjun, ħames produtturi esportaturi Indjani, erba' produtturi esportaturi Vjetnamiti, ħames importaturi u l-utenti kollha magħrufa u dawk l-utenti li għamlu lilhom infushom magħrufa. Tabilħaqq, l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku ma jipprovdix għall-kampjunar tal-utenti. Aktar minn hekk, l-esperjenza tal-investigazzjonijiet tad-difiża tal-kummerċ s'issa turi li minkejja li f'xi każijiet, ibbażati fuq l-informazzjoni disponibbli, numru kbir ta' utenti jistgħu jiġu kkuntattjati, normalment huwa numru limitat biss minnhom li jkunu lesti li jipprovdu tweġiba fil-kwestjonarju. Għalhekk, il-Kummissjoni, anke f'dan il-każ, fittxet b'mod attiv il-kooperazzjoni tan-numru massimu ta' utenti.
(d) Żjajjar ta' Verifika
(41)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat it-tagħrif kollu li qieset meħtieġ biex jiġi determinat l-għoti ta' sussidji, il-ħsara li tirriżulta u l-interess tal-Unjoni. Iż-żjarat ta' verifika skont l-Artikolu 26 tar-Regolament bażiku twettqu fl-awtoritajiet tal-Istat, l-istituzzjonijiet finanzjarji u l-kumpaniji li ġejjin:
Il-Gvern taċ-Ċina
-
Il-Ministeru tal-Kummerċ Ċiniż, Beijing, iċ-Ċina
Il-Gvern tal-Indja
-
Il-Ministeru tal-Kummerċ u l-Industrija, New Delhi
Il-Gvern tal-Vjetnam
-
L-Awtorità tal-Kompetizzjoni tal-Vjetnam, il-Ministeru tal-Industrija u l-Kummerċ, Hanoi
-
Il-Ministeru tal-Finanzi, Hanoi (inklużi ż-żjarat ta' verifika lil diversi banek)
-
L-awtoritajiet doganali ta' Thai Binh - Thai Binh City, Provinċja ta' Thai Binh
Produtturi tal-Unjoni
-
Trevira GmbH, Bobingen, il-Ġermanja
-
Wellman International Ltd., Kells, l-Irlanda
-
Greenfiber International S.A., Buzau, ir-Rumanija
-
Silon s.r.o., Sezimovo Ústí, ir-Repubblika Ċeka
L-importaturi
-
Elias Enterprises Limited, Altrincham, ir-Renju Unit
L-utenti
-
Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, il-Ġermanja
Produtturi esportaturi fiċ-Ċina
-
Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd., Shanghai
-
Jiangsu Huaxicun CO, Huaxi Village, Jiangyin
-
Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co., Suzhou
-
Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co., Xiamen
-
Zhejiang AnShun Pettechs Fibra CO, Fuyang
Produtturi li jesportaw lejn l-Indja
-
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd, Mumbai
-
Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur
-
Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur
-
Reliance Industries Limited, Mumbai
-
Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Mumbai
Produtturi esportaturi fil-Vjetnam
-
Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., Halong City
-
Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy, Provinċja ta' Thai Binh u Hop Than Co. Ltd., Thai Binh, Provinċja ta' Thai Binh (imsejħa konġuntament “Grupp Thai Binh”).
(42)
Wara l-iżvelar, l-ilmentatur sostna li ħafna mill-produtturi Ċiniżi huma kkonċentrati reġjonalment fil-provinċji kostali tax-Xlokk ta' Jiangsu u Zhejiang u l-ebda mill-ħames żjajjar ta' verifika ma' seħħew fl-ebda waħda minn dawn il-provinċji. F'dan ir-rigward, huwa nnutat li Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co u Jiangsu Huaxicun Co jinsabu fil-provinċja ta' Jiangsu filwaqt li Zhejiang Anshun Pettechs Fibre tinsab fil-provinċja ta' Zhejiang. Għalhekk, id-dikjarazzjoni ġiet irrifjutata.
(43)
Barra dan, l-ilmentatur sostna li żewġ produtturi kbar Ċiniżi, f'termini tal-kapaċità ta' produzzjoni, ma ġewx inklużi fil-kampjun. F'dan ir-rigward, huwa mfakkar li kif spjegat fi premessi 16 u 18 hawn fuq, il-Kummissjoni għażlet il-kampjun ibbażat fuq il-volum tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni u għażlet l-akbar ħames esportaturi/gruppi ta' produtturi esportaturi lejn l-Unjoni skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku. Is-sempliċi fatt li hemm produtturi oħra kbar ta' PSF fiċ-Ċina ma jqajjimx dubji dwar ir-rappreżentattività tal-kampjun..
(44)
L-ilmentatur qajjem ilment simili għall-Vjetnam, u sostna li ż-żewġ produtturi ta' PSF ewlenin tal-Vjetnam ma kinux inklużi fl-ambitu tal-investigazzjoni. Kif il-Kummissjoni spjegat fil-premessi 32-34 hawn fuq, l-investigazzjoni kopriet it-totalità tal-produtturi Vjetnamiti li jesportaw il-PSF lejn l-Unjoni, u t-tweġibiet ġew riċevuti minn tliet produtturi esportaturi li jirrappreżentaw kważi t-totalità tal-esportazzjonijiet ta' PSF lejn l-Unjoni. Il-fatt li jista' jkun hemm produtturi kbar oħra ta' PSF fil-Vjetnam li ma jesportawx il-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni m'huwiex rilevanti għar-rappreżentattività tal-produtturi esportaturi li kkooperaw.
1.3. PERJODU TA' INVESTIGAZZJONI U PERJODU KKUNSIDRAT
(45)
L-investigazzjoni tas-sussidjar u l-ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta' Ottubru 2012 sat-30 ta' Settembru 2013 (il-perjodu tal-investigazzjoni). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta' Jannar 2010 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
(46)
Wara l-iżvelar, l-ilmentatur ikkummenta dwar it-tul tal-perjodu ta' investigazzjoni, li huwa kkunsidrat li huwa qasir u għalhekk li kellu “effetti detrimentali” fuq is-sejbiet tal-Kummissjoni. L-ilmentatur sostna li t-tul ta' tnax-il xahar injora li l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni allegatament kienet ilha għaddejja għal perjodu ta' diversi snin. L-ilmentatur kien ukoll tal-fehma li s-sussidji mniżżla fl-ilment ma setgħux jiġu analizzati b'mod xieraq bl-użu ta' perjodu tal-investigazzjoni ta' tnax-il xahar.
(47)
Fir-rigward tal-analiżi tal-ħsara, jeħtieġ li jiġi sottolineat li l-Kummissjoni vvalutat is-snin 2010, 2011 u 2012 u l-perjodu tal-investigazzjoni, u mhux kif jgħd l-ilmentatur, tnax-il xahar biss mill-perjodu tal-investigazzjoni. Fir-rigward tad-determinazzjoni tas-sussidjar, il-Kummissjoni għazlet, fi ħdan il-marġni ta' diskrezzjoni u f'konformità mal-Artikoli 5 u 11 tar-Regolament bażiku, perjodu tal-investigazzjoni ta' tnax-il xahar. Sal-iżvelar, la l-ilmentatur u lanqas il-partijiet l-oħra interessati ma kkummentaw dwar it-tul tal-perjodu tal-investigazzjoni li ġie stipulat fin-Notifika ta' Bidu u l-kwestjonarji, Il-Kummissjoni tikunsidra li perjodu tal-investigazzjoni ta' tnax-il xahar huwa xieraq biex jiżgura sejbiet rappreżentattivi għall-iskop tal-investigazzjoni. Għalhekk, din id-dikjarazzjoni ma ntlaqgħetx.
1.4. ID-DIVULGAZZJONI
(48)
Fit-2 ta' Ottubru 2014, il-Kummissjoni żvelat lill-partijiet interessati kollha l-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien beħsiebha ttemm il-proċediment u stiednet lill-partijiet interessati kollha biex jikkummentaw. Il-kummenti ġew riċevuti minn assoċjazzjoni tal-utenti, l-ilmentatur, produttur esportatur wieħed u l-affiljati tiegħu, erba' produtturi esportaturi Indjani, il-GTĊ u l-GTV. Il-kummenti li saru diġà tqiesu mill-Kummissjoni u ttieħed kont tagħhom, fejn xieraq.
(49)
Il-kummenti riċevuti mill-assoċjazzjoni tal-utenti indirizzaw il-kwistjoni ta' interess tal-Unjoni, li ma kenitx ivalutata minħabba li ma hemm l-ebda raġuni għall-impożizzjoni ta' miżuri.
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT
(50)
Il-prodott ikkonċernat huwa fibri bażiċi sintetiċi tal-poliester mhux mimxutin, mqardxin, jew ipproċessati mod ieħor għall-għażil li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, l-Indja u l-Vjetnam, li bħalissa jaqa' taħt il-kodiċi NM 5503 20 00 (“il-prodott ikkonċernat”).
(51)
Il-prodott ikkonċernat normalment jista' jiġi prodott jew bl-użu ta' PTA (Aċidu Tereftaliku Purifikat) u MEG (Glikol Mono Etiliniku) jew bl-użu ta' tqarqiċ tal-fliexken PET riċiklati biex jiġu prodotti il-PSF riċiklati. Il-prodott jintuża f'firxa wiesgħa ta' applikazzjonijiet, pereżempju fil-ħwejjeġ, l-ilbies u armar tad-dar iżda wkoll fl-industrija tal-karozzi, l-industrija tal-iġene u dik medika kif ukoll l-industrija tal-kostruzzjoni.
2.2. IL-PRODOTT SIMILI
(52)
L-investigazzjoni wriet li dawn il-prodotti li jmiss għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi kif ukoll l-istess użi bażiċi:
-
Il-prodott ikkonċernat;
-
Il-prodott magħmul u mibjugħ fis-suq domestiku tal-pajjiżi kkonċernati; kif ukoll
-
Il-prodott magħmul u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni.
(53)
Il-Kummissjoni ddeċidiet li dawn il-prodotti huma għalhekk prodotti simili skont it-tifsira tal-Artikolu 2(c) tar-Regolament bażiku.
2.3. AFFERMAZZJONIJIET RIGWARD IL-FIRXA TAL-PRODOTT
2.3.1. PSF magħmul minn PTA/MEG u l-PSF magħmul minn fliexken tal-PET irriċiklati
(54)
Żewġ awtoritajiet tal-gvern u assoċjazzjoni li tirrappreżenta l-produtturi esportaturi ta' wieħed mill-pajjiżi kkonċernati sostnew li l-PSF magħmul mill-PTA/MEG u l-PSF magħmul minn fliexken tal-PET irriċiklati għandhom ikunu ttrattati bħala żewġ prodotti differenti. It-talba kienet ibbażata fuq id-differenza fil-materji primi ewlenin użati li jixbħu lil dawk użati għal ċerti tipi ta' PSF, PTA/MEG, filwaqt li għal ċerti tipi oħra, minflok jintuża tqarqiċ magħmul minn fliexken tal-PET irriċiklati. B'rabta ma' dan, l-ispejjeż u l-prezzijiet tal-bejgħ kienu msemmija bħala differenzi importanti. Ġie ddikjarat ukoll li hemm differenzi sostanzjali fil-kwalità bejn PSF magħmula minn ATP u MEG u PSF magħmula minn fliexken tal-PET irriċiklati, li għandhom impatt fuq l-użu u l-applikazzjoni.
(55)
PSF magħmula minn PTA/MEG u PSF magħmula minn fliexken tal-PET irriċiklati fil-fatt jikkostitwixxu żewġ tipi ta' PSF differenti fi ħdan l-ambitu tal-prodott tal-PSF. Madankollu, iż-żewġ tipi għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi u l-utenti aħħarija tagħhom huma bażikament l-istess. Huwa rikonoxxut li mhux it-tipi kollha ta' prodotti jistgħu jinbidlu bejniethom, iżda investigazzjonijiet preċedenti u l-investigazzjoni preżenti stabbilixxew li hemm mill-inqas interkambjalità parzjali u użu doppju tat-tipi differenti tal-prodott. Għalhekk id-dikjarazzjoni ma ntlaqgħetx.
(56)
Produttur esportatur minnhom fil-preżentazzjoni tiegħu tenna li l-użu ta' fliexken tal-PET irriċiklati meta mqabbel mal-użu ta' tqarqiċ magħmul minn fliexken tal-PET irriċiklati jinvolvi proċess ta' produzzjoni differenti u fih materja prima differenti. L-istess parti żiedet ukoll li l-ispejjeż u l-prezz ta' bejgħ kif ukoll il-kwantità ta' PSF prodotti bi fliexken riċiklati tal-PET huma ħafna anqas minn dawk ta' “PSF normali”. Il-Kummissjoni ssotni li l-materja prima, kemm jekk fliexken tal-PET irriċiklati kif ukoll jekk tqarqiċ magħmul minn fliexken irriċiklati tal-PET, hija kważi l-istess. Meta mqabbel mat-tqarqiċ tal-PET, il-passi żejda meħtieġa, meta jintużaw fliexken tal-PET, huma t-tqassim u l-ħasil tal-fliexken flimkien mat-tqattigħ tal-fliexken fi tqarqiċ. Il-passi tal-produzzjoni kollha li jmiss huma l-istess. Barra minn hekk, il-prodott finali għandu l-istess karatteristiċi, bil-qbil li jistgħu jeżistu diversi livelli ta' kwalità kif kien ukoll previst fil-PCN. Id-differenza fil-prezz (jekk ikun hemm) bħala riżultat ta' diversi livelli ta' kwalità hija għalhekk koperta mill-PNC. Għalhekk, din id-dikjarazzjoni ma ntlaqgħetx.
2.3.2. PSF ta' komodità u PSF ta' speċjalità.
(57)
Awtorità waħdanija tal-gvern u erba' produtturi esportaturi sostnew li l-PSF ta' komodità u l-PSF ta' speċjalità għandhom jitqiesu bħala prodotti differenti, minħabba d-differenzi fl-ispiża tal-produzzjoni, il-prezzijiet tal-bejgħ u l-użu. Kien allegat ukoll li l-industrija tal-Unjoni tiffoka fuq PSF ta' speċjalità bħala t-tip ewlieni ta' PSF filwaqt li l-pajjiżi kkonċernati jfornu l-aktar PSF ta' komodità.
(58)
L-awtorità tal-gvern u l-erba' produtturi esportaturi li għamlu t-talba kif deskritt fil-premessa 57 ma pprovdewx definizzjoni ta' PSF ta' speċjalità.
(59)
PSF ta' speċjalità, kif definiti mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, ivarjaw minn PSF magħmula minn taħlita ta' polijester u ta' politilene għall-użu fi prodotti tal-iġjene, PSF ikkuluriti (miżbugħin) PSF, PSF b'tenaċità speċifika, PSF ritardanti tal-fjammi, PSF għal użu tekniku (bħal ġeotessili u prodotti mhux minsuġin użati fl-industrija tal-bini), PSF li huma definiti, żviluppati u mfassalin flimkien mal-klijent għal applikazzjonijiet speċifiċi, sa PSF użat fl-industrija tal-karozzi (il-kisi viżibbli speċifiku tal-karozzi jrid ikun ta' kulur konsistenti).
(60)
PSF standard, skont il-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, ikopru dawk il-PSF li jkollhom firxa usa' ta' flessibbiltà għall-ispeċifikazzjonijiet tiegħu.
(61)
Bid-definizzjoni proposta tat-tip ta' PSF ta' speċjalità u t-tip ta' PSF ta' komodità, iż-żewġ tipi għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi bażiċi. Il-fatt li hemm diversi tipi, gradi u kwalitajiet ma jeskludix li dawn jistgħu jiġu kkunsidrati bħala prodott wieħed. L-użi possibbli ta' PSF ta' komodità jidhru aktar wiesa' mit-tip ta' PSF ta' speċjalità iżda dawn id-differenzi mhumiex biżżejjed biex jiġu kklassifikati bħala żewġ prodotti individwali. Għalkemm it-tipi ta' PSF għandhom karatteristiċi differenti li jikkorrispondu għall-għan speċifiku tagħhom, il-karatteristiċi fiżiċi bażiċi, l-applikazzjoni u l-użu tagħhom huma l-istess.
(62)
Barra minn hekk, hemm bżonn li jiġi ċċarat li matul il-perjodu ta' investigazzjoni, t-tipi ta' PSF ta' speċjalità ma kinux it-tip ewlieni ta' PSF magħmula mill-produtturi tal-Unjoni. Bħala medja, kienu jammontaw għal madwar 40 % tat-tipi kollha ta' PSF prodotti mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, skont id-definizzjoni tagħhom stess ta' PSF ta' komodità u ta' PSF ta' speċjalità.
(63)
Wara l-iżvelar, produttur esportatur minnhom ippreżenta mill-ġdid li t-tip ta' PSF ta' speċjalità u t-tip ta' PSF ta' komodità m'humiex “prodotti simili” u għalhekk, ma jistgħux jiġu eżaminati flimkien. L-istess parti nnutat li t-tip ta' PSF ta' speċjalità u t-tip ta' PSF ta' komodità huma differenti fl-użu aħħari, fl-ispiża ta' produzzjoni u fil-prezz tal-bejgħ. Għalhekk, qies li kien nuqqas mill-Kummissjoni li ma eżaminatx id-differenzi fl-ispejjeż u l-prezz ta' bejgħ tat-tip ta' PSF ta' speċjalità u t-tip ta' PSF ta' komodità. Huwa qal li mhuwiex ċar kif l-ispiża ta' produzzjoni u l-prezz ta' bejgħ tal-prodott investigat ġew iddeterminati u talab lill-Kummissjoni teżamina l-analiżi tal-bejgħ taħt il-prezz wara li tagħmel segregazzjoni tal-PSF ta' komodità u tal-PSF ta' speċjalità.
(64)
Il-Kummissjoni tikkonferma li l-PSF jinbiegħu f'tipi ta' prodotti differenti għall-użu fl-għażil jew applikazzjonijiet mhux minsuġa. Per eżempju, il-PSF jista' jkollhom għamla ta' monokomponent jew ta' bikomponent kif ukoll speċifikazzjonijiet differenti bħal deċiteks, tenaċja, tleqqija, grad ta' kwalità eċċ. Speċifiċitajiet bħal dawn inqabdu mill-PCN, li dwaru l-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kumment. Huwa magħruf li l-PSF ta' komodità u speċjalità ma jistgħux dejjem jinbidlu bejniethom fl-applikazzjonijiet kollha possibbli, iżda hemm possibilità ta' użu illi fih jistgħu jinbidlu bejniehom jew użu doppju bejn tipi ta' prodotti differenti. Kif deskritt fil-premessa 61 u kif stabbilit fi proċedimenti preċedenti li jirrigwardaw l-istess prodott, il-karatteristiċi fiżiċi u kimiki kif ukoll l-użu aħħari ta' dawn it-tipi huma bażikament l-istess. It-tipi kollha huma bbażati fuq l-istess materja prima (PTA/MEG jew PET irriċiklat) li jammonta għal aktar minn 60 % tal-ispejjeż tal-produzzjoni. Addittivi jew komponenti addizzjonali jistgħu jiżdiedu ma' dan biex jiżguraw ċerti proprjetajiet speċifiċi tal-fibra. Il-PCN ikopri l-oriġini tal-materji primi u elementi oħra li għandhom impatt fuq l-ispiża ta' produzzjoni u l-prezzijiet ta' bejgħ. Madanakollu, ma teżisti l-ebda differenza sostanzjali fil-proċess ta' produzzjoni ta' PSF ta' komodità u speċjalità. Dan jista' jidher fil-każ ta' produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, li minnhom ħadd ma pproduċa PSF ta' komodità jew ta' speċjalità biss. Fl-aħħar, ma tidher li teżisti l-ebda definizzjoni konsistenti u miftiehma b'mod komuni ta' PSF ta' speċjalità. Pereżepmju, kif deskritt fil-premessa (59) il-PSF użati fl-industrija tal-iġjene huma kkunsidrati minn xi produturi tal-Unjoni bħala tip ta' speċjalità. Għall-kuntrarju, diversi utenti u assoċjazzjoni ta' utenti indikaw li l-PSF li għandhom jintużaw fl-industrija tal-iġjene bal per eżempju, karti mxarrbin, huma tat-tip ta' komodità, għalkemm preferibbilment m'għandhomx ikun ta' oriġini riċiklata, għal raġunijiet ta' saħħa u sigurtà. Aktar minn hekk, xi produtturi tal-Unjoni jqisu li t-tipi ta' PSF li għandhom ħtiġijiet partikolari speċifiċi għall-konsumatur (per eżempju, kulur partikolari) għandhom jkunu PSF ta' speċjalità, anke jekk xi tipi jistgħu jsegwu l-istess proċess ta' produzzjoni u jkollhom l-istess spejjeż ta' produzzjoni bħal kwalunkwe tip (ta' komodità). Għalhekk, il-Kummissjoni ma tistax toqgħod fuq kategorizzazzjoni ta' komodità awtoproklamata meta mqabbla ma' tip ta' PSF ta' speċjalità u għalhekk din id-dikjarazzjoni ma ntlaqgħetx.
2.3.3. Talbiet oħra magħmula fir-rigward tal-ambitu tal-prodott
(65)
Utent wieħed u assoċjazzjoni ta' utenti sostew li l-PSF impurtati miċ-Ċina huwa ta' kwalità ogħla mill-PSF prodotti fl-Unjoni. Argument minnhom kien li l-PSF mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina ma fihomx biċċiet ta' polimeri iebsa. Argument ieħor imressaq kien il-luminożità tal-PSF Ċiniżi, filwaqt li l-PSF prodotti fl-Unjoni jingħad li fihom tonalitajiet griżi, peress li l-parti l-kbira tal-PSF tal-Unjoni huma PSF magħmula minn fliexken tal-PET irriċiklati.
(66)
L-ewwel argument fir-rigward PSF tal-Unjoni li jkun fihom biċċiet ta' polimeri iebsa ma kien sostanzjat bl-ebda evidenza. Barra minn hekk, intqal ukoll il-kuntrarju fi preżentazzjonijiet oħra tal-utenti u fi tweġibiet għall-kwestjonarju tal-utenti (jiġifieri li l-PSF prodotti minn produttur tal-Unjoni huma ġeneralment ta' kwalità ogħla minn PSF prodotti mill-pajjiżi kkonċernati).
(67)
Fir-rigward tat-tieni argument dwar il-luminożità, l-informazzjoni pprovduta matul l-investigazzjoni tikkonferma li PSF magħmula minn PTA/MEG normalment ikunu jidhru ħafna aktar minn PSF magħmul minn fliexken tal-PET irriċiklati (meta ma jiżdiedu l-ebda pigment u/jew brillaturi matul il-proċess ta' produzzjoni). Madankollu, iż-żewġ tipi ta' PSF għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi u l-utenti aħħarija tagħhom huma bażikament l-istess. Għandu jiġi nnutat ukoll li fil-kalkolu tal-ħsara, il-materja prima bażika kienet wieħed mill-fatturi li tqies. Fi kliem ieħor, il-PSF impurtati magħmula minn fliexken tal-PET irriċiklati jistgħu jitqabblu biss ma' PSF prodotti fl-Unjoni minn fliexken tal-PET irriċiklati. Bl-istess mod, il-PSF importati magħmula minn PTA u MEG għandhom jitqabblu biss ma' PSF prodotti fl-Unjoni magħmula minn PTA u MEG.
(68)
Assoċjazzjoni tal-utenti, produttur esportatur u awtorità tal-gvern iddikjaraw li l-utenti downstream ħafna drabi jitolbu li l-prodotti jsiru permezz ta' PSF li joriġinaw fil-pajjiżi kkonċernati (b'mod partikolari, iċ-Ċina).
(69)
Ma tressqet l-ebda evidenza biex issostni din id-dikjarazzjoni u lanqas biex tagħti aktar dettalji dwar ir-raġunament wara l-insistenza fuq il-PSF mit-tliet pajjiżi kkonċernati (jekk insistenza bħal din fil-fatt qed tiġi ppreżentata minn klijenti downstream).
(70)
L-assoċjazzjoni tal-utenti sostniet b'mod partikolari li l-industrija tal-karozzi tal-Unjoni taċċetta biss PSF minn oriġini Ċiniża.
(71)
Madankollu, naqset milli tiġġustifika t-talba tagħha u turi li l-PSF prodotti mill-produtturi tal-Unjoni ma jistgħux jintużaw mill-industrija tal-karozzi tal-Unjoni. Barra minn hekk, dejta vverifikata wriet li anki l-produtturi tal-Unjoni jbigħu kwantitajiet sostanzjali ta' PSF lill-industrija tal-karozzi tal-Unjoni, li tindika l-kuntrarju.
(72)
Produttur esportatur partikolari ddikjara li l-PSF magħmula minn dan il-produttur esportatur u l-PSF prodotti mill-produtturi tal-Unjoni, għalkemm it-tnejn li huma magħmulin minn fliexken tal-PET irriċiklati, huma prodotti differenti. Skont dan il-produttur esportatur, il-PSF tiegħu jsiru (prinċipalment) minn fliexken tal-PET irriċiklati (mhux tqarqiċ), li jsegwu proċess ta' produzzjoni differenti u jikkostitwixxu materja prima differenti meta mqabbel ma' produtturi ta' PSF li jużaw tqarqiċ magħmul minn fliexken tal-PET irriċiklati.
(73)
Din id-dikjarazzjoni ma ntlaqgħetx ukoll, minħabba li l-fliexken tal-PET u t-tqarqiċ tal-fliexken tal-PET (li huma fliexken tal-PET imfarrka f'biċċiet) huma essenzjalment l-istess materja prima għalkemm f'forma oħra.
2.3.4. Konklużjoni
(74)
Għalhekk ġie konkluż li t-tipi kollha ta' PSF koperti mill-investigazzjoni jaqsmu l-istess karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi bażiċi u l-utenti aħħarija tagħhom huma bażikament l-istess.
3. SUSSIDJAR
3.1. IĊ-ĊINA
3.1.1. Ġenerali
(75)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni li tinstab fl-ilment u t-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni, l-iskemi li ġejjin, li allegatament involvew l-għoti ta' sussidji minn awtoritajiet Governattivi taċ-Ċina, ġew mistħarrġa:
A.
Self preferenzjali lill-industrija tal-PSF minn banek tal-Istat u l-inkarigu u t-tmexxija mill-gvern tal-bank privat
B.
Fornimenti ta' prodotti u servizzi tal-Gvern għal remunerazzjoni mhux adegwata u l-inkarigu u d-direzzjoni tal-Gvern tal-fornituri privati
-
Il-forniment mill-Gvern ta' PTA u MEG għal remunerazzjonii mhux adegwata;
-
Forniment mill-gvern ta' art u drittijiet ta' użu tal-art għal remunerazzjoni mhux adegwata;
-
Forniment mill-gvern ta' enerġija elettrika;
-
Programm li jikkonsisti mill-forniment tal-ilma bl-irħis.
C.
Għotjiet għall-Iżvilupp u Sussidji tal-Imgħax għas-Settur Tessili
-
Il-Fond Speċjali “Go Global”
-
Il-Fond tal-Promozzjoni tal-Kummerċ għall-Agrikoltura, l-Industrija fil-Livell tal-Konsum u l-Prodotti tat-Tessuti.
D.
Programmi ta' Eżenzjoni u Tnaqqis tat-Taxxa Diretta
-
L-Eżenzjonijiet mit-taxxa fuq intrapriżi barranin (tal-investiment);
-
L-eżenzjoni mit-taxxa fuq l-introjtu mid-dividendi bejn l-intrapriżi residenti kkwalifikati;
-
Tnaqqis mit-taxxa fuq l-introjtu għal impriżi rikonoxxuti tat-teknoloġija avvanzata u ġdida;
-
Tnaqqis mit-taxxa fuq l-introjtu f'żoni ekonomiċi speċjali;
-
Tnaqqis mit-taxxa fuq l-introjtu għal impriżi orjentati lejn l-esportazzjoni;
-
Krediti tat-taxxa sa 40 % tal-valur tax-xiri tat-tagħmir prodott lokalment.
E.
Programmi ta' Taxxa Indiretta u Tariffi ta' Importazzjoni
-
Eżenzjonijiet mit-taxxa fuq il-valur miżjud u roħsijiet tat-tariffa ta' importazzjoni għall-użu ta' tagħmir importat;
-
Roħsijiet tal-VAT fuq xirjiet mill-FIEs ta' tagħmir magħmul iċ-Ċina.
F.
Programmi Reġjonali/Provinċjali oħrajn
-
Taxxa u eżenzjonijiet (oħrajn) f'żoni ta' żvilupp fil-Provinċja ta' Jiangsu;
-
Inċentivi fiskali fil-Belt ta' Changzhou;
-
Kirjiet preferenzjali fil-Belt ta' Changzhou;
-
Programmi ta' inċentiv għall-esportazzjoni fil-Provinċja ta' Zhejiang;
-
Għotjiet tal-innovazzjoni teknoloġika fil-Provinċja ta'Zhejiang Province;
-
Inċentivi għat-taxxa u d-dazju f'żoni ta' żvilupp fil-Provinċja ta' Guangdong;
-
Inċentivi għall-esportazzjoni fil-Provinċja ta' Guangdong;
-
Rimborż ta' ħlasijiet legali fil-Provinċja ta' Guangdong;
-
Programm ta' fondi (speċjali) għal attivitajiet ta' kummerċ barrani fil-Provinċja ta' Guangdong;
-
Sussidji fuq l-imgħax ta' self biex jappoġġjaw proġetti tal-innovazzjoni teknoloġika fil-provinċja ta' Guangdong;
-
Rati ta' taxxa preferenzjali f'żoni ta' żvilupp fil-provinċja ta' Shanghai;
-
Infrastruttura preferenzjali fil-provinċja ta' Shanghai;
-
Politiki ta' self u ta' taxxa għal impriżi li huma orjentati lejn l-esportazzjoni, fil-provinċja ta' Shanghai.
(76)
Il-Kummissjoni investigat l-iskemi kollha allegati fl-ilment. Għal kull skema ġie investigat jekk, skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 3 tar-Regolament bażiku, setgħux jiġu stabbiliti kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTĊ u l-għoti ta' benefiċċju lill-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun. L-investigazzjoni żvelat li, f'dan il-każ, kull benefiċċju li nstab għall-iskemi investigati huwa taħt il-livell limitu de minimis applikabbli fl-Artikolu 14(5) (3) tar-Regolament bażiku. Għaldaqstant, ma ġiex ikkunsidrat neċessarju li ssir konklużjoni dwar il-kumpensabilità tal-iskemi individwali.
Id-dettalji tal-iskemi u r-rati ta' benefiċċju korrispondenti għal kumpaniji individwali huma stabbiliti hawn taħt.
3.1.2. Skemi Speċifiċi
Skemi li ma ntużawx mill-produtturi esportaturi Ċiniżi inklużi fil-kampjun matul il-perjodu ta' investigazzjoni
(77)
L-iskemi t'hawn taħt instabu li ma ntużawx mill-produtturi esportaturi/gruppi ta' produtturi esportaturi Ċiniżi inklużi fil-kampju matul il-perjodu ta' investigazzjoni u għalhekk ma seta' jiġi stabbilit l-ebda benefiċċju.
-
Id-Dispożizzjoni tal-PTA u l-MEG għal remunerazzjoni mhux adegwata
-
Forniment mill-gvern ta' enerġija elettrika għal remunerazzjoni mhux adegwata;
-
Forniment mill-gvern ta' ilma bl-irħis għal rimumerazzjoni mhux adegwata;
-
Il-Fond Speċjali “Go Global”
-
Il-Fond tal-Promozzjoni tal-Kummerċ għall-Agrikoltura, l-Industrija tad-Dawl u l-Prodotti tat-Tessuti.
-
l-Eżenzjonijiet mit-taxxa fuq intrapriżi barranin (Investiment);
-
Tnaqqis mit-taxxa fuq l-introjtu għal impriżi rikonoxxuti tat-teknoloġija avvanzata u ġdida;
-
Tnaqqis mit-taxxa fuq l-introjtu f'żoni ekonomiċi speċjali;
-
Tnaqqis mit-taxxa fuq l-introjtu għal impriżi orjentati lejn l-esportazzjoni;
-
Krediti tat-taxxa sa 40 % tal-valur tax-xiri tat-tagħmir prodott lokalment;
-
Programmi Reġjonali/Provinċjali oħrajn.
(78)
Fejn jikkonċerna l-forniment ta' PTA u MEG għal remunerazzjoni mhux adegwata, l-ilment allega li l-GTĊ jikkontrolla ċerti industriji u prodotti upstream biex jipprovdi xiri bi prezzijiet favorevoli lill-produtturi ta' PSF, b'mod partikolari l-PTA u l-MEG. Abbażi ta' dan, il-produtturi tal-PSF jirċievu sussidji kumpensatorji permezz tax-xiri mingħand intrapriżi tal-Istat ta' PTA u MEG prodott mill-gvern taħt il-prezz tas-suq u għalhekk għal remunerazzjoni mhux adegwata.
(79)
Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-produtturi esportaturi/gruppi ta' produtturi esportaturi Ċiniżi ta' PSF kienu qed jimportaw il-maġġoranza tal-inputs ta' PTA u MEG tagħhom biex jipproduċu l-PSF għall-esportazzjoni skont sistema ta' pproċessar attiv.
(80)
B'konsegwenza t'hekk ebda sussidju għall-kumpaniji inklużi fil-kampjun ma seta' jiġi stabbilit taħt dan il-programm.
(81)
Wara l-iżvelar, l-ilmentatur innota li l-Kummissjoni pprovdiet analiżi parzjali biss għal skema ta' sussidju waħda li ma ntużatx mill-produtturi esportaturi Ċiniżi inklużi fil-kampjun matul il-perjodu tal-investigazzjoni jiġifieri l-forniment ta' PTA/MEG bi prezzijiet issussidjati. Fejn tidħol din l-iskema, l-ilmentatur sostna li l-mod kif ġie stabbilit il-kampjun u l-fatt li produttur ewlieni ta' PSF fiċ-Ċina ma kienx kopert mill-investigazzjoni effettwaw l-iddeterminar ta' sussidjar għal din l-iskema.
(82)
Kif ġie spjegat fil-premessi (16) u (18) hawn fuq, mit-23 produttur esportatur/gruppi ta' produtturi esportaturi Ċiniżi li kkooperaw fl-investigazzjoni, il-Kummissjoni għażlet kampjun li jinkludi l-ħames l-akbar produtturi esportaturi/gruppi ta' produtturi esportaturi li kien ikkunsidrat rappreżentattiv fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku. Il-produttur Ċiniż li għalih irrefera l-ilmentatur u li ma kienx inkluż fil-kampjun ma kienx qed jesporta l-PSF lejn l-Unjoni fi kwantitajiet kbar matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Għalhekk, in-nuqqas ta' inknlużjoni ta' dan il-produttur ma affettwatx ir-rappreżentattività tal-kampjun u ma kellha ebda effett sinifikanti fuq il-konklużjonijiet dwar l-iskema ta' sussidju inkwistjoni.
(83)
Il-Kummissjoni tikkonferma li fittxet l-informazzjoni u t-tweġibiet dwar l-iskemi kollha ta' sussidju allegati fl-ilment inkluż dawk imsemmija mill-ilmentatur fil-kummenti tiegħu dwar l-iżvelar, iżda dawn l-iskemi nstab li ma ntużawx mill-produtturi esportaturi/gruppi ta' produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun. Fil-premessa (78) il-Kummissjoni pprovvdiet aktar dettalji dwar id-dispożizzjoni tal-PTA/MEG għal remunerazzjoni mhux adegwata minħabba li din l-iskema ta' sussidju dehret bħala allegazzjoni kbira fl-ilment, li possibliment tagħti sussidju kompensatorju sinifikanti.
Skemi użati minn produtturi esportaturi Ċiniżi inklużi fil-kampjun matul il-perjodu ta' investigazzjoni
3.1.3. Self preferenzjali lill-industrija tal-PSF
(84)
L-ilmentatur allega li l-produtturi ta' PSF jibbenefikaw minn rati tal-imgħax baxxi (sussidjati) self mill-banek statali oħra u minn banek kummerċjali statali, skont il-politika tal-GTĊ biex jipprovdu assistenza finanzjarja biex iħeġġu u jappoġġaw it-tkabbir u l-iżvilupp tal-industrija tessili u tal-fibra kimika.
(a) Bażi legali
(85)
Id-dispożizzjonijiet legali li ġejjin jipprovdu għal self preferenzjali fiċ-Ċina: Il-Liġi tar-RPĊ dwar il-Banek Kummerċjali (il-liġi tal-banek), Ir-Regoli Ġenerali dwar is-Self ippromulgati mill-Bank Popolari taċ-Ċina (“l-PBOC”) fit-28 ta' Ġunju 1996 u d-Deċiżjoni Nru 40 tal-Kunsill tal-Istat.
(b) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(86)
LArtikolu 6(b) tar-Regolament bażiku jipprevedi li l-benefiċċju fuq selfiet preferenzjali għandu jiġi kkalkulat bħala d-differenza bejn l-ammont ta' imgħax imħallas u l-ammont li kien jitħallas għal self kummerċjali komparabbli li d-ditta setgħet tikseb fis-suq. Il-Kummissjoni stabbilixxiet punt ta' riferiment tas-suq għal self kummerċjali paragunabbli.
(87)
Il-punt ta' riferiment inħadem ibbażat fuq ir-rati tal-imgħax taċ-Ċina, aġġustati biex jirriflettu r-riskju normali tas-suq (jiġifieri ġie kkunsidrat li d-ditti kollha fiċ-Ċina jingħataw l-ogħla grad ta' bonds ta'“Grad mhux ta' investiment” biss (BB mingħand Bloomberg) u ġie applikat il-primjum xieraq mistenni fuq bonds maħruġa minn ditti b'din il-klassifikazzjoni għar-rata ta' self standard tal-Bank Popolari taċ-Ċina).
(88)
Il-benefiċċju lill-produtturi esportaturi/gruppi ta' produtturi esportaturi kien kkalkulat billi jkun ikkunsidrat id-differenzjali tar-rata tal-imgħax, espress bħala perċentwal, multiplikat bl-ammont li baqa' tas-self, jiġifieri l-imgħax mhux mħallas matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Dan l-ammont imbagħad ġie allokat fuq id-dħul totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw.
(c) Konklużjoni
(89)
Il-benefiċċju stabbilit għal din l-iskema jvarja bejn 0 % u 0,50 %.
3.1.4. L-għoti ta' drittijiet tal-użu tal-artijiet għal remunerazzjoni mhix adegwata
(a) Bażi legali
(90)
Id-dispożizzjoni tad-drittijiet tal-użu tal-art fiċ-Ċina taqa' taħt il-Liġi tal-Amministrazzjoni tal-Artijiet tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina u l-Liġi tad-Dritt Reali tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
(b) Implimentazzjoni prattika
(91)
Skont l-Artikolu 2 tal-Liġi dwar l-Amministrazzjoni tal-Artijiet, l-artijiet kollha huma proprjetà tal-gvern billi, skont il-kostituzzjoni Ċiniża u d-dispożizzjonijiet legali relevanti, l-artijiet jappartjenu kollettivament lill-poplu taċ-Ċina. L-ebda art ma tista' tinbiegħ iżda jistgħu jingħataw drittijiet tal-użu tal-artijiet skont il-liġi. L-awtoritajiet Statali jistgħu jassenjawha permezz ta' offerti pubbliċi, stima jew irkant.
(c) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(92)
Il-produtturi esportaturi/gruppi ta' produtturi esportaturi li kkooperaw irrappurtaw informazzjoni dwar l-art li jippossedu kif ukoll dwar l-kuntratti/ċertifikati tad-drittijiet tal-użu tal-art relevanti, iżda l-ebda informazzjoni ma ngħatat mill-GTĊ dwar il-prezzijiet tad-drittijiet tal-użu tal-art.
(d) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(93)
Billi ġie konkluż li s-sitwazzjoni fiċ-Ċina fir-rigward tad-drittijiet tal-użu tal-artijiet mhijiex immotivata mis-suq, jidher li ma hemm l-ebda punt ta' riferiment privat disponibbli fiċ-Ċina. Għalhekk, aġġustament tal-ispejjeż jew il-prezzijiet fiċ-Ċina mhux prattikabbli. F'dawn iċ-ċirkostanzi ta' min jikkunsidra li ma hemm l-ebda suq fiċ-Ċina u, skont l-Artikolu 6(d)(ii) tar-Regolament bażiku, l-użu ta' valuri referenzjarji esterni biex jitkejjel l-ammont tal-benefiċċju huwa ġustifikat. Billi l-GTĊ naqas milli jippreżenta xi proposta għal punt ta' riferiment estern, il-Kummissjoni kellha tuża l-fatti disponibbli biex tistabbilixxi punt ta' riferiment estern xieraq. F'dan ir-rigward ġie kkunsidrat xieraq li tintuża informazzjoni mit-Territorju Doganali Separat tat-Tajwan bħala punt ta' riferiment xieraq għal raġunijiet spjegati fil-premessa (94) hawn taħt.
(94)
Il-Kummissjoni tqis li l-prezzijiet tal-art fit-Tajwan huma l-aktar simili għaż-żoni fiċ-Ċina fejn il-produtturi esportaturi li kkooperaw huma bbażati. Il-biċċa l-kbira tal-produtturi esportaturi jinsabu fil-parti tal-Lvant taċ-Ċina, f'żoni żviluppati b'PDG għoli (prodott domestiku gross) fi provinċji b'densità għolja ta' popolazzjoni.
(95)
L-ammont ta' sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f'termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-perjodu tal-investigazzjoni. Il-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji jiġi kkalkolat bil-kunsiderazzjoni tad-differenza bejn l-ammont imħallas minn kull kumpannija għall-użu tad-drittijiet tal-artijiet u l-ammont li ġeneralment jitħallas abbażi tal-punt ta' riferiment tat-Tajwan.
(96)
Meta sar dan il-kalkolu, il-Kummissjoni użat il-prezz medju tal-art għal kull metru kwadru stabbilit fit-Tajwan, ikkoreġut minħabba d-deprezzament tal-valuta u l-evoluzzjoni tal-PDG mid-dati tal-kuntratti rispettivi tad-drittijiet tal-użu tal-artijiet. L-informazzjoni rigward il-prezzijiet tal-artijiet industrijali nġabret mis-sit elettroniku tal-Uffiċċju Industrijali tal-Ministeru tal-Affarijiet Ekonomiċi tat-Tajwan. Id-deprezzament tal-valuta u l-evoluzzjoni tal-PDG għat-Tajwan ġew ikkalkolati abbażi tar-rati tal-inflazzjoni u l-PDG per capita fi prezzijiet preżenti f'USD għat-Tajwan, kif ġie ppubblikat mill-Fond Monetarju Internazzjonali fil-Perspettiva Ekonomika Dinjija tal-2011 tiegħu. Skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku dan l-ammont ta' sussidju (numeratur) ġie allokat matul il-perjodu tal-investigazzjoni bl-użu tal-ħajja normali tad-dritt tal-użu tal-artijiet għall-użu tal-artijiet industrijali fiċ-Ċina, jiġifieri, 50 sena jew 70 sena. Dan l-ammont imbagħad ġie allokat fuq id-dħul totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun matul il-perjodu tal-investigazzjoni, għaliex is-sussidju ma jiddependix mill-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(e) Konklużjoni
(97)
Il-benefiċċju stabbilit għal din l-iskema jvarja bejn 0,02 % u 0,82 %.
3.1.5. Programmi ta' Eżenzjoni u Tnaqqis tat-Taxxa Diretta
3.1.5.1. L-Eżenzjoni mit-taxxa fuq l-introjtu mid-dividendi bejn l-intrapriżi residenti kkwalifikati;
(a) Bażi legali
(98)
Il-bażijiet ġuridiċi ta' din l-eżenzjoni mit-taxxa fuq l-introjtu mid-dividendi huma l-Artikoli 25-26 tal-Liġi dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu mill-Intrapriżi u l-Artikolu 83 tar-Regolamenti dwar l-Implimentazzjoni tal-Liġi dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu mill-Intrapriżi.
(b) Implimentazzjoni prattika
(99)
Dan il-programm jikkonsisti minn trattament tat-taxxa preferenzjali għal intrapriżi residenti Ċiniżi li jkunu azzjonisti f'intrapriżi residenti Ċiniżi oħra fil-forma ta' eżenzjoni mit-taxxa fuq l-introjtu minn ċerti dividendi, bonusijiet u investimenti oħra ta' ekwità għall-intrapriżi residenti prinċipali.
(c) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(100)
Dwar l-istqarrija tat-taxxa fuq l-introjtu ta' żewġ produtturi esportaturi/gruppi ta' produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun hemm ammont eżentat mit-taxxa fuq l-introjtu. Dan l-ammont jissemma bħala dividendi, bonuses u dħul ta' investiment ta' ekwità ieħor tar-residenti u intrapriżi eliġibbli f'konformità mal-kondizzjonijiet fl-Appendiċi 5 tal-formula tat-taxxa tal-dħul (l-Istqarrija Annwali tal-Preferenzi tat-Taxxa). L-ebda taxxa tal-dħul ma tħallset mill-kumpaniji rlevanti fuq dawn l-ammonti.
(d) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(101)
L-ammont ta' sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f'termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-perjodu tal-investigazzjoni. Il-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji hu kkunsidrat bħala l-ammont tat-taxxa totali pagabbli bl-inklużjoni tal-introjtu minn dividendi li jiġi minn intrapriżi residenti fiċ-Ċina, wara t-tnaqqis ta' dak li tħallas bl-eżenzjoni mit-taxxa fuq id-dividendi. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta' sussidju (numeratur) ġie allokat fuq id-dħul totali tal-bejgħ tal-kumpaniji produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-perjodu tal-investigazzjoni, għaliex is-sussidju ma jiddependix mill-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(e) Konklużjoni
(102)
Il-benefiċċju stabbilit għal din l-iskema jvarja bejn 0 % u 0,06 %.
3.1.6. Programmi ta' Taxxa Indiretta u Tariffi ta' Importazzjoni
3.1.6.1. Eżenzjonijiet tat-taxxa fuq il-valur miżjud (“VAT”) u roħsijiet tat-tariffa ta' importazzjoni għall-użu ta' tagħmir importat
(a) Bażi legali
(103)
Il-bażijiet legali ta' dan il-programm huma ċ-Ċirkolari tal-Kunsill tal-Istat dwar l-Aġġustament tal-Politiki Fiskali dwar Tagħmir Impurtat, “Guo Fa Nru 37/1997”, l-Avviż tal-Ministeru tal-Finanzi, l-Amministrazzjoni Ġenerali tad-Dwana u l-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni [2008] Nru 43, l-Avviż tal-NDRC dwar il-kwistjonijiet rilevanti li jirrigwardaw l-ittra tal-Amministrazzjoni tal-Konferma dwar Proġetti Domestiċi jew b'Finanzjament Barrani mħeġġa biex jiżviluppaw mill-Istat, Nru 316 2006 tat-22 ta' Frar 2006 u l-Katalgu dwar l-Oġġetti tal-importazzjoni li ma jistgħux jiġu eżentati mid-dazju kemm għall-kumpaniji b'investiment barrani, kif ukoll għall-intrapriżi domestiċi, 2008.
(b) Implimentazzjoni prattika
(104)
Dan il-programm jipprovdi eżenzjoni mill-VAT u mit-tariffi fuq l-importazzjoni favur intrapriżi b'investiment barrani jew intrapriżi domestiċi għall-importazzjonijiet ta' tagħmir kapitali użat fil-produzzjoni tagħhom. Biex jibbenefika mill-eżenzjoni, it-tagħmir ma jridx ikun f'lista ta' tagħmir mhux eliġibbli u l-intrapriża li tagħmel it-talba trid tikseb “Ċertifikat ta' proġetti Mħeġġa mill-Istat” maħruġ mill-awtoritajiet Ċiniżi jew mill-Kummissjoni tal-Iżvilupp u r-Riforma Nazzjonali skont il-leġislazzjoni rilevanti dwar l-investiment, it-taxxa u d-dwana.
(c) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(105)
Erba' mill-produtturi esportaturi/gruppi ta' produtturi esportaturi Ċiniżi inklużi fil-kampjun irrappurtaw eżenzjoni mill-VAT u mit-tariffi fuq l-importazzjoni għal tagħmir importat.
(d) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(106)
L-ammont ta' sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f'termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-perjodu tal-investigazzjoni. Il-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji huwa kkunsidrat bħala l-ammont tal-VAT u d-dazji eżentati fuq it-tagħmir importat. Il-benefiċċju riċevut ġie ammortizzat fuq il-ħajja tat-tagħmir skont il-proċeduri kontabilistiċi normali tal-kumpanija. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta' sussidju (numeratur) ġie allokat fuq id-dħul totali tal-bejgħ tal-kumpaniji produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-perjodu tal-investigazzjoni, għaliex is-sussidju ma jiddependix mill-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(e) Konklużjoni
(107)
Il-benefiċċju stabbilit għal din l-iskema jvarja bejn 0 % u 0,45 %.
3.1.6.2. Roħsijiet tal-VAT fuq xirjiet mill-FIEs ta' tagħmir magħmul iċ-Ċina
(a) Bażi legali
(108)
Il-bażijiet legali ta' dan il-programm huma ċ-Ċirkolari tal-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni dwar il-ħruġ tal-miżuri provviżorji għall-Amministrazzjoni tar-rifużjonijiet tat-taxxa għax-xiri ta' tagħmir immanifatturat domestikament mill-FIEs Nru 171, 199, 20.9.1999; L-Avviż tal-Ministeru tal-Finanzi u tal-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni dwar it-Twaqqif tal-Implimentazzjoni tal-Politika ta' Rifużjoni tat-Taxxa lil Intrapriżi b'finanzjament Barrani għax-Xiri tagħhom ta' Tagħmir Immanifatturat Domestikament, Nru 176 [2008] tal-Ministeru tal-Finanzi.
(b) Implimentazzjoni prattika
(109)
Dan il-programm jipprovdi benefiċċji fil-forma ta' rifużjonijiet tal-VAT imħallsa fuq ix-xiri ta' tagħmir prodott domestikament mill-FIEs. It-tagħmir ma jridx ikun fil-Katalgu tat-Tagħmir Mhux eżentabbli u l-valur tat-tagħmir ma jridx jaqbeż il-limitu totali ta' investiment fuq FIE skont il-“Miżuri Amministrattivi bi prova dwar ix-Xiri ta' Tagħmir Prodott Domestikament”.
(c) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(110)
Żewġ produtturi esportaturi/gruppi ta' produtturi inklużi fil-kampjun issottomettew informazzjoni dettaljata dwar l-iskema, inkluż l-ammont ta' benefiċċju riċevut.
(d) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(111)
L-ammont ta' sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f'termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-perjodu tal-investigazzjoni. Il-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji huwa kkunsidrat bħala l-ammont tal-VAT rimborżat fuq ix-xiri ta' tagħmir prodott domestikament. Il-benefiċċju riċevut ġie ammortizzat fuq il-ħajja tat-tagħmir skont il-prattiki normali tal-industrija.
(e) Konklużjoni
(112)
Il-benefiċċju stabbilit għal din l-iskema jvarja bejn 0 % u 0,01 %.
3.1.7. Programmi Reġjonali/Provinċjali oħrajn
(113)
L-investigazzjoni kkonfermat li ma ġewx riċevuti ebda benefiċċji skont il-programmi msemmija fil-premessa 75 mill-kumpaniji inklużi fil-kampjun matul il-perjodu ta' investigazzjoni.
3.1.8. Ammont ta' sussidji
(114)
L-ammont tas-sussidji skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku antisussidju, espress ad valorem, għall-produtturi esportaturi investigati jvarja bejn 0,76 % u 1,77 %.
(115)
Wara l-iżvelar, l-ilmentatur ilmenta li ma kienx ċar kif il-Kummissjoni kkalkulat il-firxa tal-marġni ta' sussidju totali. Il-firxa tas-sussidji totali aggregati għall-produttur esportatur/gruppi ta' produtturi esportaturi Ċiniżi inklużi fil-kampjun espress ad valorem mogħti fil-premessa 114 tirrappreżenta l-marġini tas-sussidju l-aktar baxx u l-aktar għoli tal-ħames produtturi esportaturi/gruppi ta' produtturi esportaturi Ċiniżi inklużi fil-kampjun.
3.1.9. Il-konklużjoni dwar iċ-Ċina
(116)
Fid-dawl tal-ammonti de minimis tas-sussidji kumpensatorji għall-produtturi esportaturi Ċiniżi, il-miżuri fuq l-importazzjonijiet ta' PSF li joriġinaw fiċ-Ċina m'għandhomx jiġu imposti. Ġie konkluż li l-investigazzjoni għandha tintemm fir-rigward tal-importazzjonijiet li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, skont l-Artikolu 14(3) tar-Regolament bażiku.
3.2. L-INDJA
3.2.1. Ġenerali
(117)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni li hemm fl-ilment u tat-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni, l-iskemi li jmiss, li allegatament involvew l-għoti ta' sussidji mill-awtorità tal-gvern tal-Indja, ġew investigati:
(1)
Skema tas-Suq Iffokat
(2)
Skema tal-Prodott Iffokat
(3)
Skema ta' Awtorizzazzjoni bil-Quddiem;
(4)
Skema ta' Rifużjoni tad-Dazju
(5)
Skema ta' Prodotti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni
(6)
Eżenzjonijiet mid-dazju u mit-taxxa u tnaqqis f'Unitajiet Orjentati lejn l-Esportazzjoni u ż-Żoni Ekonomiċi Speċjali
(7)
L-Iskema tal-Kreditu għall-Esportazzjoni;
(8)
Skema ta' Eżenzjoni mit-Taxxa fuq id-Dħul
(9)
Skema ta' Inċentivar tal-Esportazzjonijiet Inkrementali
(10)
Skema ta' Awtorizzazzjoni tal-Importazzjoni Ħielsa mid-Dazju
(11)
Skema l-iżvilupp ta' Għajnuna għall-Iżvilupp tas-Suq u garanziji ta' self.
(12)
Skema tal-Inċentiv tal-Investiment Kapitali tal-Gvern ta' Gujarat
(13)
Skema ta' Inċentiv għat-Taxxa fuq il-Bejgħ ta' Gujarat u l-Iskema ta' Eżenzjoni mid-Dazju fuq l-Elettriku
(14)
Skemi ta' Sussidju għall-Bengal tal-Punent - inċentivi u konċessjonijiet fiskali, inklużi għotjiet u l-eżenzjoni mit-taxxa tal-bejgħ,
(15)
Pakkett ta' Skemi ta' Inċentivi ta' Maharashtra inklużi l-Iskema ta' Eżenzjoni mid-Dazju fuq l-Elettriku ta' Maharashtra u Sussidji tal-Promozzjoni Industrijali.
Skemi ta' sussidju użati mill-produtturi esportaturi Indjani investigati matul il-perjodu tal-investigazzjoni
(118)
L-investigazzjoni skopriet li fil-perjodu tal-investigazzjoni l-iskemi li jmiss taw benefiċċju lill-produtturi esportaturi verifikati.
(1)
Skema tas-Suq Iffokat (“FMS”)
(2)
Skema tal-Prodott Iffokat (“FPS”)
(3)
Skema ta' Rifużjoni tad-Dazju (“DDS”)
(4)
Skema ta' Awtorizzazzjoni Bil-Quddiem (“AAS”)
(5)
Skema ta' Awtorizzazzjoni tal-Importazzjoni Ħielsa mid-Dazju (“DFIA”)
(6)
Skema ta' Promozzjoni tal-Esportazzjoni tal-Beni Kapitali (“EPCGS”)
(7)
Pakkett ta' Skemi ta' Inċentivi ta' Maharashtra (“PSI”)
(119)
L-iskemi speċifikati hawn fuq taħt il-premessa 118(1), (2), (4), (5) u (6) huma bbażati fuq l-Att dwar il-Kummerċ Barrani (Żvilupp u Regolazzjoni) tal-1992 (Nru 22 tal-1992) li daħal fis-seħħ fis-7 ta' Awwissu 1992 (“l-Att dwar il-Kummerċ Barrani” jew “FTP”). L-Att dwar il-Kummerċ Barrani jawtorizza lill-GTI biex joħroġ notifiki dwar il-politika tal-esportazzjoni u l-importazzjoni. Dawn jinsabu miġbura fil-qosor fid-dokumenti dwar “Politika ta' Kummerċ Barrani”, li l-Ministeru tal-Kummerċ joħroġ kull ħames snin u jaġġorna regolarment. Id-dokument ta' Politika ta' Kummerċ Barrani rilevanti għall-perjodu tal-investigazzjoni ta' din l-investigazzjoni huwa “Politika tal-Kummerċ Barrani 2009-2014” (“FTP 09-14”). Barra minn hekk, il-GTI jistabbilixxi wkoll il-proċeduri li jirregolaw l-FTP 09-14 f'“Manwal tal-Proċeduri, Volum I” (“HOP I 09-14”). Il-Manwal ta' Proċeduri huwa aġġornat fuq bażi regolari.
(120)
L-iskema DDS speċifikata hawn fuq taħt il-premessa 118(3) hija bbażata fuq it-Taqsima 75 tal-Att Doganali tal-1962, fuq it-Taqsima 37 tal-Att dwar is-Sisa Ċentrali tal-1944, u fuq it-Taqsimiet 93 A u 94 tal-Att Finanzjarju tal-1994 u fuq id-Dwana, Dazji tas-Sisa Ċentrali u tar-Rifużjoni tat-Taxxa tas-Servizz tal-1995. Rati ta' rifużjoni huma ppubblikati fuq bażi regolari.
(121)
L-iskema PSI speċifikata hawn fuq taħt (7) hija bbażata fuq “Pakkett ta' Skemi ta' Inċentivi” tal 2007 tal-Gvern ta' Maharashtra, Riżoluzzjonijiet Nru PSI-1707/(CR-50)/IND-8, tat-30 ta' Marzu 2007.
3.2.2. Skema tas-Suq Iffokat (“FMS”)
(a) Bażi legali
Id-deskrizzjoni dettaljata dwar l-FMS tinstab fil-paragrafu 3.14 tal-FTP 09-14 u fil-paragrafu 3.8 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(122)
Kull produttur esportatur jew negozjant esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(123)
Skont din l-iskema l-esportazzjonijiet tal-prodotti kollha li jinkludu esportazzjonijiet ta' PSF lejn pajjiżi notifikati skont it-tabelli 1 u 2 tal-Appendiċi 37(C) ta' HOP I 09-14 huma intitolati għal kreditu ta' dazji ekwivalwenti għal 3 % tal-valur FOB. Mill-1 ta' April 2011, l-esportazzjonijiet tal-prodotti kollha lejn il-pajjiżi nnotifikati skont it-tabella 3 tal-Appendiċi 37(C) (“Swieq ta' Fokus Speċjali”) huma intitolati għal kreditu ta' dazju ekwivalenti għal 4 % tal-valur free on board. Ċerti tipi ta' attivitajiet ta' esportazzjoni huma esklużi mill-iskema, pereż. esportazzjoni ta' prodotti importati jew prodotti ttrasbordati, esportazzjoni preżunta, esportazzjoni ta' servizzi u dħul tal-esportazzjoni ta' unitajiet li joperaw skont żoni ekonomiċi speċjali/unitajiet li joperaw fl-esportazzjoni. Ċerti tipi ta' prodotti huma wkoll esklużi mill-iskema, pereżempju djamanti, metalli prezzjużi, minerali, ċereali, zokkor u prodotti taż-żejt.
(124)
Il-krediti tad-dazju skont l-FMS huma trasferibbli liberament u validi għal perjodu ta' 24 xahar mid-data ta' ħruġ taċ-ċertifikat ta' intitolament tal-kreditu rilevanti. Dawn jistgħu jintużaw biex jitħallsu d-dazji tad-dwana fuq importazzjonijiet sussegwenti ta' kwalunkwe xiri jew prodotti, inklużi prodotti kapitali.
(125)
Iċ-ċertifikat ta' intitolament ta' kreditu jinħareġ mill-port minn fejn saru l-esportazzjonijiet u wara r-realizzazzjoni tal-esportazzjonijiet jew wara li jintbagħtu l-prodotti. Sakemm l-ilmentatur jipprovdi l-kopji tad-dokumentazzjoni tal-esportazzjoni rilevanti kollha (pereżempju, ordni ta' esportazzjoni, fatturi, poloz tat-tagħbija, ċertifikati ta' realizzazzjoni mill-bank), lill-awtoritajiet, il-GTI ma għandu l-ebda diskrezzjoni fuq l-għoti tal-krediti tad-dazju.
(126)
Erba' mill-produtturi esportaturi vverifikati użaw din l-iskema matul il-perjodu ta' investigazzjoni.
(127)
Fl-iżvelar, tlieta mill-produtturi esportaturi Indjani inklużi fil-kampjun ilmentaw li għalkemm huma kienu eliġibbli għal dak il-benefiċċju ma applikawx għalih għal kollox għall-bejgħ f'esportazzjonijiet lejn l-Unjoni u għalhekk ma tista' ssir ebda konklużjoni dwar id-disponibilità ta' benefiċċju bħal dan. Barra minn hekk, huma argumentaw li l-iskema ta' FMS hija relatata ġeografikament ma' pajjiżi li m'humiex parti mill-Unjoni u għalhekk ma jistgħux jiġu kkumpensati mill-Kummissjoni. F'dan ir-rigward, iż-żjajjar ta' verifika kkonfermaw li l-benefiċċju tal-FMS ġie mitlub għal esportazzjonijiet lejn pajjiżi terzi minħabba li l-iskema għandha x'taqsam l-aktar mal-esportazzjonijiet magħmula lejn pajjiżi terzi. Il-produtturi esportaturi inkwistjoni madanakollu ma kinux kapaċi li jikkuntestaw la l-implimentazzjoni prattika tal-iskema kif deskritta taħt il-premessi 123 sa 125 u lanqas li l-benefiċċju tal-FMS jista' jintuża għall-prodott ikkonċernat, l-aktar li l-krediti ta' dazju taħt l-FMS ikunu trasferiti b'mod ħieles u jistgħu jintużaw għall-ħlas ta' dazji doganali fuq importazzjonijiet sussegwenti ta' kull xiri jew prodotti inklużi oġġetti kapitali. B'mod partikolari, il-parti tista' targumenta l-fatt li l-krediti ta' dazju mogħtija taħt l-FMS fuq esportazzjonijiet lil pajjiżi terzi eliġibbli ma jistgħux jintużaw biex ipattu għal dazji ta' importazzjoni pagabbli fuq xiri inkorporat fi prodotti kkonċernati esportati lejn l-Unjoni.
(128)
Fl-aħħar, dawn il-benefiċċji huma mniżżla fuq bażi tad-dovuti fil-kontijiet tal-kumpanija fid-dati meta jseħħu t-tranżazzjonijiet ta' importazzjoni, li juri li l-intitolament għal benefiċċji jinħoloq waqt it-tranżazzjoni tal-esportazzjoni u li m'hemm ebda dubju li l-kreditu ta' dazju miksub jintuża fi stadju aktar tard. Għalhekk, din il-pretensjoni kellha tiġi miċħuda.
(d) Il-konklużjoni dwar l-FMS
(129)
L-FMS jipprovdi s-sussidji fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu ta' dazju tal-FMS huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI, billi l-kreditu eventwalment jintuża biex ibaxxi d-dazji ta' importazzjoni, b'hekk jitnaqqas id-dħul mid-dazju tal-GTI li kieku kien ikun dovut. Barra minn hekk, il-kreditu tad-dazju tal-FMS jagħti benefiċċju lill-esportatur, għaliex itejjeb il-likwidità tiegħu.
(130)
Iktar minn hekk, l-FMS huwa subordinat fil-liġi mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni, u għalhekk huwa kkunsidrat bħala speċifiku u kumpensatorju skont l-Artikolu 4(4), il-punt (a) tal-ewwel sottoparagrafu, tar-Regolament bażiku.
(131)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema ta' restituzzjoni ta' dazju jew sistema li tissostitwixxi r-restituzzjoni ta' dazju permissibbli fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija mhix konformi mar-regoli stretti stipulati fil-punt (i) tal-Anness I fl-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni tad-dazju) u fl-Anness III (definizzjoni u regoli għal sistemi ta' sostituzzjoni tar-rifużjoni tad-dazju) tar-Regolament bażiku. L-esportatur ma għandu ebda obbligu li effettivament jikkonsma l-prodotti importati bla dazju fil-proċess tal-produzzjoni u l-ammont tal-kreditu mhuwiex ikkalkulat b'konnessjoni mal-xiri li effettivament intużaw. Mhemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ li tikkonferma liema xiri jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx ħlas żejjed ta' dazji ta' importazzjoni fit-tifsira tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Esportatur ikun eliġibbli għall-benefiċċji tal-FMS mingħajr ma jingħata kas jekk jimportax prodotti biex jidħlu fil-prodott jew le. Biex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċiment jesporta l-prodotti mingħajr ma juri li kien importat xi materjal tal-input. B'hekk, anke esportaturi li jakkwistaw ix-xiri tagħhom lokalment u ma jimportaw l-ebda prodotti li jistgħu jintużaw bħala input jibqgħu intitolati għall-benefiċċji mill-FMS. Barra minn hekk, esportatur jista' juża l-krediti tad-dazju FMS biex jimporta oġġetti kapitali għalkemm l-oġġetti kapitali mhumiex koperti fil-kamp ta' applikazzjoni ta' dawn is-sistemi permissibbli tar-rifużjoni tad-dazju, kif stipulat fil-punt (i) tal-Anness I tar-Regolament bażiku, għaliex ma jiġux ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(132)
L-ammont ta' sussidji kumpensatorju ġie kkalkulat abbażi tal-benefiċċju li ngħata lir-riċevitur, li nstab li jeżisti matul il-perjodu tal-investigazzjoni kif prenotat mill-produttur esportatur li kkoopera abbażi tad-dovuti bħala dħul fl-istadju tat-tranżazzjoni tal-esportazzjoni. Skont l-Artikoli 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku dan l-ammont ta' dan is-sussidju (numeratur) kien allokat fuq id-dħul għall-esportazzjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni bħala d-denominatur xieraq, għaliex is-sussidju jiddependi fuq il-mod kif tkun marret l-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(133)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema matul il-perjodu tal-investigazzjoni għall-erba' kumpaniji kkonċernati kienet tammonta għal 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % u 0,63 % rispettivament.
3.2.3. Skema ta' Fokus fuq il-Prodott (“FPS”)
(a) Bażi legali
(134)
Id-deskrizzjoni ddettaljata tal-iskema tinsab fil-paragrafi 3.15 sa 3.17 tal-politika ta' Kummerċ Ħieles 09-14 u l-Kapitoli 3.9 sa 3.11 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(135)
Skont il-paragrafu 3.15.2 tal-politika ta' Kummerċ Ħieles 09-14, l-esportaturi tal-prodotti notifikati fl-Appendiċi 37D tal-HOP I 09-14 huma eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(136)
Esportatur tal-prodotti inkluż fil-lista tal-Appendiċi 37D tal-HOP I 09-14 jista' japplika għal azzjonijiet ta' Kreditu ta' Dazju tal-FPS ekwivalenti għal 2 % jew 5 % tal-valur tal-esportazzjonijiet FOB. Il-prodott ikkonċernat investigat huwa elenkat taħt it-tabella 1 tal-Appendiċi 37D u huwa intitolat għal kreditu ta' dazju ta' 2 %.
(137)
L-FPS hija skema ta' wara l-esportazzjoni, jiġifieri kumpanija għandha tesporta biex tkun eliġibbli għall-benefiċċji ta' din l-iskema. Bħala riżultat, il-kumpanija tkompli timla applikazzjoni onlajn lill-awtorità rilevanti flimkien mal-kopji tal-ordni tal-esportazzjoni u l-fattura, l-irċevuta tal-bank li turi l-ħlas tal-ispejjeż tal-applikazzjoni, il-kopja tal-poloz ta' tagħbija u ċ-ċertifikat ta' realizzazzjoni tal-bank għall-irċevuta tal-ħlas jew iċ-ċertifikat barrani ta' ħlas fuq l-importazzjoni fil-każ ta' negozjar dirett ta' dokumenti. F'każijiet fejn il-kopja oriġinali tal-poloz ta' tagħbija u/jew iċ-ċertifikati tar-realizzazzjoni tal-bank ikunu ġew sottomessi biex jintalab benefiċċju skont kwalunkwe skema oħra, il-kumpanija tista' tissottometti kopji ta' awtoċertifikazzjoni li jikkwotaw l-awtorità rilevanti fejn ikunu ġew sottomessi d-dokumenti oriġinali. L-applikazzjoni onlajn għall-krediti tal-FPS tista' tkopri massimu ta' 50 polza ta' tagħbija.
(138)
Instab li skont l-istandards Indjani tal-kontabilità, il-krediti tad-FPS jistgħu jitniżżlu fuq il-bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet tal-kummerċ, malli jiġi sodisfatt l-obbligu tal-esportazzjoni. Dawn il-krediti jistgħu jintużaw biex jitħallsu d-dazji doganali fuq importazzjonijiet sussegwenti ta' kwalunkwe prodott - ħlief l-oġġetti kapitali u l-prodotti fejn ikun hemm restrizzjonijiet fuq l-importazzjoni. Il-prodotti importati b'dawn il-krediti jistgħu jinbiegħu fis-suq domestiku (suġġetti għal taxxa tal-bejgħ) jew jiġu użati mod ieħor. Il-krediti tad-FPS huma trasferibbli liberament u huma validi għal perjodu ta' 24 xahar mid-data tal-ħruġ.
(139)
Il-ħames produtturi esportaturi vverifikati użaw din l-iskema matul il-perjodu ta' investigazzjoni.
(140)
Wara l-iżvelar, tlieta mill-produtturi esportaturi Indjani inklużi fil-kampjun sostnew li għalkemm huma kienu eliġibbli għall-benefiċċju ma applikawx għalih għal mill-anqas xi bejgħ ta' esportazzjoni u għalhekk ma tista' ssir ebda konklużjoni dwar id-disponibilità tal-benefiċċju. Madanakollu l-produtturi esportaturi inkwistjoni ma kinux kapaċi li jikkuntestaw la l-implimentazzjoni prattika tal-iskema kif deskritta taħt il-premessi 123 sa 125 u lanqas li l-benefiċċju tal-FMS jista' jintuża għall-prodott ikkonċernat, l-aktar li l-krediti ta' dazju taħt l-FPS ikunu trasferiti b'mod ħieles u jistgħu jintużaw għall-ħlas ta' dazji doganali fuq importazzjonijiet sussegwenti ta' kull xiri jew prodotti inklużi oġġetti kapitali. Ta' min ifakkar li dawn il-benefiċċji jitniżżlu fuq il-bażi tad-dovuti fil-kontijiet tal-kumpanija fid-dati meta jseħħu t-tranżazzjonijiet ta' importazzjoni, li juri li l-intitolament għal benefiċċji jinħoloq waqt it-tranżazzjoni tal-esportazzjoni u li m'hemm ebda dubju li l-kreditu ta' dazju miksub jintuża fi stadju aktar tard.
(d) Konklużjoni dwar l-FPS
(141)
L-FPS tipprovdi sussidji fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu tad-FPS huwa kontribut finanzjarju mill-GTI, billi l-kreditu jintuża eventwalment biex ipaċi d-dazji ta' importazzjoni, b'hekk jitnaqqas id-dħul tal-GTI mid-dazju li kieku kien ikun dovut lilu. Barra minn hekk, il-kreditu FPS jagħti benefiċċju lill-esportatur, għax itejjeb il-likwidità tal-kumpanija.
(142)
Iktar minn hekk, l-FPS huwa assoċjat fil-liġi mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni u għalhekk, huwa kkunsidrat bħala speċifiku u jista' jiġi kkumpensat skont l-Artikolu 4(4)(a) tar-Regolament bażiku.
(143)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema awtorizzata għar-rifużjoni tad-dazju jew sistema sostituta ta' restituzzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku billi ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fl-Anness I, parti (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-restituzzjoni) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għas-sistema sostituta ta' restituzzjoni) tar-Regolament bażiku. B'mod partikolari, esportatur ma għandu l-ebda obbligu li fil-fatt jikkonsma l-prodotti importati bla ħlas ta' dazju fil-proċess ta' produzzjoni u l-ammont ta' kreditu mhuwiex ikkalkulat b'konnessjoni mal-xiri li fil-fatt jintużaw fil-produzzjoni. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ li tikkonferma liema xiri jiġi kkunsmat fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx ħlas żejjed ta' dazji tal-importazzjoni fit-tifsira tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji FPS irrispettivament minn jekk jimportax xi xiri jew le. Biex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċiment jesporta l-prodotti mingħajr ma juri li kien importat xi materjal tal-input. Għalhekk, anki esportaturi li jakkwistaw ix-xiri tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw l-ebda prodotti li jistgħu jiġu użati bħala xiri, jibqgħu intitolati għall-benefiċċji mill-FPS.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(144)
Skond l-Artikoli 3(2) u 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont ta' sussidji kumpensatorji kien jiġi kkalkulat f'termini tal-benefiċċju mogħti lil min jirċevihom, li nstab li kien jeżisti matul il-perjodu tal-investigazzjoni. F'dan ir-rigward tqies li l-benefiċċju jingħata lid-destinatarju fil-mument meta ssir tranżazzjoni ta' esportazzjoni taħt din l-iskema. F'dan il-mument, il-GTI huwa obbligat iċedi d-dazji doganali, li jikkostitwixxu kontribuzzjoni finanzjarja skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Wara li l-awtoritajiet doganali joħorġu polza tal-esportazzjoni li turi, inter alia, l-ammont ta' kreditu FPS li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta' esportazzjoni, il-GTI m'għandu l-ebda diskrezzjoni jekk jagħtix is-sussidju jew le. Fid-dawl ta' dak li ntqal hawn fuq, huwa kkunsidrat xieraq li l-benefiċċju taħt l-FPS ikun stmat bħala s-somma tal-krediti mogħtija fuq it-transazzjonijiet ta' esportazzjoni kollha magħmula taħt din l-iskema matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(145)
Meta saru talbiet iġġustifikati, id-drittijiet li neċessarjament riedu jitħallsu biex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu mill-krediti hekk stabbiliti biex wieħed jasal għall-ammonti tas-sussidju bħala n-numeratur, skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku dan l-ammont ta' sussidju ġie allokat fuq id-dħul kollu tal-esportazzjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni bħala d-denominatur xieraq, għaliex is-sussidju jiddependi fuq il-mod kif tkun marret l-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew ittrasportati.
(146)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema għall-ħames kumpaniji kkonċernati matul il-perjodu tal-investigazzjoni tammonta għal 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % u 1,95 % rispettivament.
3.2.4. Skema għar-rifużjoni tad-dazju (“DDS”)
(a) Il-bażi ġuridika
(147)
Id-deskrizzjoni dettaljata tad-DDS tinsab fir-Regoli ta' restituzzjoni tad-Dazji tad-Dwana u tas-Sisa Ċentrali, 1995 kif emendati b'notifiki suċċessivi.
(b) Eliġibbiltà
(148)
Kull produttur esportatur jew negozjant esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(149)
Esportatur eliġibbli jista' japplika għall-ammont ta' restituzzjoni li jiġi kkalkulat bħala perċentwali tal-valur FOB ta' prodotti esportati f'din l-iskema. Ir-rati ta' restituzzjoni kienu stabbiliti mill-GTI għal numru ta' prodotti, inkluż il-prodott ikkonċernat. Huma jkunu ddeterminati fuq il-bażi tal-kwantità jew valur medju tal-materjali użati bħala xiri fil-manifattura ta' prodott u l-ammont medju ta' dazji mħallsa fuq ix-xiri. Huma jiġu applikati rrispettivament minn jekk id-dazji tal-importazzjoni jkunux effettivament tħallsu jew le. Ir-rata DDS għall-prodott ikkonċernat matul il-perjodu tal-investigazzjoni kienet: Mat-3 % sad-9 ta' Ottubru 2012, 2,1 % bejn l-10 ta' Ottubru 2012 u l-20 ta' Settembru 2013 u 1,7 % mill-21 ta' Settembru 2013 tal-valur FOB.
(150)
Biex tkun eliġibbli għall-benefiċċji taħt din l-iskema, il-kumpanija għandha tesporta. Fil-mument meta d-dettalji tal-konsenja jiddaħħlu fis-Server Doganali (ICEGATE), huwa indikat li l-esportazzjoni qed issir taħt id-DDS u l-ammont DDS huwa ffissat irrevokabbilment. Wara li l-kumpanija tat-trasport marittimu kienet iffajljat Manifest Ġenerali tal-Esportazzjoni (EGM) u l-Uffiċċju Doganali qabbel b'mod sodisfaċenti dak id-dokument mad-dejta tal-polza ta' esportazzjoni, il-kundizzjonijiet kollha huma ssodisfati biex jawtorizzaw il-ħlas tal-ammont ta' restituzzjoni jew b'pagament dirett fuq il-kont bankarju tal-esportatur jew bi draft.
(151)
L-esportatur għandu jipproduċi wkoll evidenza ta' realizzazzjoni tar-rikavat mill-esportazzjoni permezz ta' Ċertifikat ta' Realizzazzjoni Bankarja (BRC). Dan id-dokument jista' jiġi pprovdut wara li jkun tħallas l-ammont ta' restituzzjoni iżda l-GTI se jirkupra l-ammont imħallas jekk l-esportatur jonqos milli jissottometti BRC fi żmien stipulat.
(152)
L-ammont ta' restituzzjoni jista' jintuża gal kwalunkwe raġuni.
(153)
Instab li skont l-istandards Indjani tal-kontabilità, l-ammont ta' restituzzjoni tad-dazji jista' jitniżżel fuq bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet kummerċjali, mat-twettiq tal-obbligu ta' esportazzjoni.
(154)
Tnejn mill-produtturi esportaturi vverifikata użaw id-DDS matul il-perjodu ta' investigazzjoni.
(d) Il-konklużjoni dwar id-DDS
(155)
Id-DDS tipprovdi sussidji fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(i) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. L-hekk imsejjaħ ammont ta' rifużjoni tad-dazju huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI minħabba li jieħu l-forma ta' trasferiment dirett tal-fondi mill-GTI. Barra minn hekk, l-ammont ta' rifużjoni tad-dazju jagħti benefiċċju lill-esportatur, minħabba li jtejjeb il-likwidità tiegħu b'termini li mhumiex disponibbli fuq is-suq.
(156)
Ir-rata tar-rifużjoni tad-dazju għall-esportazzjonijiet hija determinata mill-GTI fuq bażi ta' prodott bi prodott. Madankollu, għalkemm is-sussidju huwa msemmi bħala rifużjoni tad-dazju, l-iskema m'għandhiex il-karatteristiċi ta' sistema ta' rtirar ta' dazju permissibbli jew sistema ta' rtirar ta' sostituzzjoni fil-kuntest tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Il-ħlas f'kontanti lill-esportatur mhuwiex marbut ma' ħlasijiet attwali ta' dazji fuq l-importazzjoni fuq il-materja prima, u mhuwiex kreditu ta' dazju biex ipatti għad-dazji fuq importazzjoni ta' materja prima fil-passat jew fil-futur.
(157)
Dan huwa kkonfermat miċ-ċirkolari Nru 24/2001 tal-GTI li tiddikjara b'mod ċar li “[ir-rati ta' rifużjoni ta' dazji] ma jkollhom l-ebda rabta mal-livell ta' mudelli ta' konsum ta' input u inċidenza attwali mġarrba fuq ix-xiri ta' esportatur partikolari jew kunsinni individwali […]” u jagħti struzzjonijiet lill-awtoritajiet reġjonali li “l-ebda evidenza ta' dazji li attwalment tħallsu fuq xiri importat jew indiġenu […] ma għandha ssir insistenza fuqhom mill-formazzjonijiet tal-qasam flimkien mat-[talba ta' restituzzjoni] mressqa mill-esportaturi”.
(158)
Il-ħlas li jieħu l-forma ta' trasferiment dirett tal-fondi mill-GTI sussegwenti għal esportazzjonijiet li jsir mill-esportaturi għandu jitqies bħala għotja diretta mill-kontinġent tal-GOI dwar il-prestazzjoni tal-esportazzjoni u għalhekk huwa kkunsidrat bħala speċifiku u kumpensatorju skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(159)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, huwa konkluż li d-DDS hija kumpensatorja.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(160)
Skond l-Artikoli 3(2) u 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont ta' sussidji kumpensatorju kien jiġi kkalkulat f'termini tal-benefiċċju mogħti lil min jirċevihom, li nstab li kien jeżisti matul il-perjodu tal-investigazzjoni. F'dan ir-rigward, ġie kkunsidrat li l-benefiċċju huwa mogħti lir-riċevitur fil-mument meta ssir tranżazzjoni ta' esportazzjoni f'din l-iskema. F'dan il-mument il-GTI jkun obbligat li jħallas l-ammont ta' restituzzjonii, xi ħaġa li tikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku. Ladarba l-awtoritajiet doganali joħorġu polza tal-esportazzjoni li turi, fost ħwejjeġ oħra, l-ammont ta' restituzzjoni li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta' esportazzjoni, il-GTI ma jkollu l-ebda diskrezzjoni dwar jekk jagħtix is-sussidju jew le. Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, huwa kkunsidrat xieraq li l-benefiċċju skont id-DDS jiġi valutat bħala t-total tal-ammonti ta' restituzzjoni miksuba fuq it-tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni li jkunu saru taħt din l-iskema matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(161)
Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku dawn l-ammonti ta' sussidju ġew allokati fuq id-dħul totali mill-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-reviżjoni bħala d-denominatur approprjat, għax is-sussidju huwa subordinat għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(162)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, ir-rati ta' sussidju stabbiliti fir-rigward ta' din l-iskema għaż-żewġ kumpaniji konċernati fil-perjodu tal-investigazzjoni ammonta għal 0,24 % u 2,12 % rispettivament.
3.2.5. Skema ta' Awtorizzazzjoni Bil-Quddiem (Advance Authorisation Scheme, “AAS”)
(a) Bażi legali
(163)
Id-deskrizzjoni ddettaljata tal-iskema tinsab fil-paragrafi 4.1.1 sa 4.1.14 tal-FTP 09-14 u l-Kapitoli minn 4.1 sa 4.30 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(164)
L-“AAS” tikkonsisti f'sitt sottoskemi, kif deskritti f'iktar dettall fil-premessa (165). Dawk is-sottoskemi huma differenti inter alia fl-ambitu tal-eliġibbiltà. Il-manifatturi-esportaturi u n-negozjanti esportaturi “marbuta ma'” manifatturi ta' appoġġ huma eliġibbli għall-AAS għall-esportazzjonijiet fiżiċi u għall-AAS għas-sottoskemi tal-ħtieġa annwali. Il-manifatturi-esportaturi li jfornu l-esportatur finali huma eliġibbli għall-AAS għall-provvisti intermedji. Kuntratturi ewlenin li jfornu lill-kategoriji ta' “esportazzjoni preżunta” msemmija fil-paragrafu 8.2 tal-politika FTP-09-14, bħal fornituri ta' unità orjentata lejn l-esportazzjoni, huma eliġibbli għas-sottoskema tal-esportazzjoni preżunta tal-AAS. Eventwalment, fornituri intermedji għall-manifatturi-esportaturi huma eliġibbli għal benefiċċji tal-“esportazzjoni preżunta” skont is-sottoskemi tal-Ordni għar-Rilaxx bil-Quddiem (“ARO”) u ħruġ ta' ittra ta' kreditu interna immedjatament kif tagħlaq dik ta' qabel.
(c) Implimentazzjoni prattika
(165)
L-AAS tista' tinħareġ għal:
(a)
Esportazzjonijiet fiżiċi: Din hi s-sottoskema ewlenija. Tippermetti importazzjoni bla dazju ta' materjali ta' input għall-produzzjoni li tirriżulta fi prodott ta' esportazzjoni speċifiku. “Fiżiku” f'dan il-kuntest tfisser li l-prodott għall-esportazzjoni jrid iħalli t-territorju Indjan. Konċessjoni ta' importazzjoni u obbligu ta' esportazzjoni inkluż it-tip ta' prodott ta' esportazzjoni huma speċifikati fil-liċenzja;
(b)
Rekwiżit annwali: Din l-awtorizzazzjoni mhix konnessa ma' prodott ta' esportazzjoni speċifiku, iżda ma' grupp ta' prodotti aktar wiesa' (pereżempju, prodotti kimiċi u dawk relatati). Id-detentur ta' liċenzja jista' - sa ċertu limitu fil-valur iffissat skont kif tkun marret l-esportazzjoni fil-passat - jimporta bla ħlas ta' dazju kull input li jkun ser jintuża fil-manifattura ta' kull oġġett li jaqa' f'dan il-grupp ta' prodotti. Jista' jagħżel li jesporta kwalunkwe prodott li jirriżulta u li huwa fil-grupp ta' prodotti li juża dan il-materjal eżentat mid-dazju;
(c)
Provvisti intermedji: Din is-sottoskema tkopri l-każijiet meta żewġ manifatturi jkun beħsiebhom jipproduċu prodott wieħed għall-esportazzjoni u jaqsmu l-proċess ta' produzzjoni. Il-manifattur-esportatur li jipproduċi l-prodott intermedju jista' jimporta materjali ta' input mingħajr dazju u jista' jikseb għal dan l-għan AAS għal provvisti intermedji. L-esportatur finali jiffinalizza l-produzzjoni u huwa obbligat li jesporta l-prodott lest;
(d)
Esportazzjonijiet preżunti: Din is-sottoskema tippermetti lil kuntrattur prinċipali li jimporta bla ħlas ta' dazju x-xiri meħtieġa fil-produzzjoni ta' prodotti li se jinbiegħu bħala “esportazzjonijiet preżunti” lill-kategoriji ta' klijenti msemmija fil-paragrafu 8.2(b) sa (f), (g), (i) u (j) tal-FTP 09-14. Skont il-GTI, l-esportazzjoni preżunta tirreferi għal dawk it-tranżazzjonijiet fejn il-prodotti fornuti ma jħallux il-pajjiż. Numru ta' kategoriji ta' forniment huma kkunsidrati bħala prodotti meqjusa esportati sakemm il-prodotti jkunu mmanifatturati fl-Indja, pereż. forniment ta' prodotti lejn EOU(export-oriented unit) jew lejn kumpanija lokalizzata f'żona ekonomika speċjali (“SEZ”);
(e)
Ordni għar-Rilaxx bil-Quddiem (“ARO”): Id-detentur tal-AAS li jkollu l-intenzjoni jġib il-materjal meħtieġ fil-produzzjoni minn sorsi lokali, minflok minn importazzjoni diretta, għandu l-għażla li jġibhom permezz ta' AROs. F'dawn il-każijiet l-awtorizzazzjonijiet bil-quddiem huma validati bħala AROs u jiġu ffirmati lill-fornitur indiġenu wara kunsinna tal-prodotti speċifikati fiha. L-endorsjar tal-ARO jintitola lill-fornitur indiġenu għall-benefiċċji ta' esportazzjoni preżunta kif speċifikat fil-paragrafu 8.3 tal-FTP 09-14 (jiġifieri AAS għal provvisti intermedji/prodotti preżunti esportati, restituzzjoni ta' dazju mħallas fuq prodotti preżunti esportati u restituzzjoni ta' dazju tas-sisa finali). Il-mekkaniżmu ARO jirrifondi t-taxxi u d-dazji lill-fornitur minflok ma jirrifondihom lill-esportatur finali fil-forma ta' restituzzjoni/restituzzjoni tad-dazji. Ir-restituzzjoni tat-taxxi/dazji hija disponibbli kemm għall-xiri indiġeni u kif ukoll għall-xiri importati;
(f)
Ittra ta' kreditu interna wara l-oħra: Din is-sottoskema tkopri għal darb'oħra provvisti indiġeni lil detentur tal-awtorizzazzjoni bil-quddiem. Id-detentur ta' awtorizzazzjoni bil-quddiem jista' jkellem lil xi bank biex jiftaħ ittra ta' kreditu interna favur fornitur indiġenu. L-awtorizzazzjoni tiġi vvalidata mill-bank għall-importazzjoni diretta, b'konnessjoni biss mal-valur u l-volum ta' prodotti miġjuba minn sorsi indiġeni minflok ma jkunu importati. Il-fornitur indiġenu jkun intitolat għall-benefiċċji ta' esportazzjoni preżunta kif stipulat fil-paragrafu 8.3 tal-FTP 09-14 (jiġifieri AAS għal provvisti intermedji/prodotti preżunti esportati, restituzzjoni ta' dazju mħallas fuq prodotti preżunti esportati u rifużjoni ta' dazju tas-sisa finali).
(166)
Tliet kumpaniji vverifikati rċevew konċessjonijiet skont l-AAS marbuta mal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Dawn il-kumpaniji għamlu użu minn (a), (d) u (e) mis-sottoskemi msemmija hawn fuq. Għalhekk, mhuwiex neċessarju li jkun stabbilit l-ammont ta' kumpens tas-sottoskemi mhux użati li jifdal.
(167)
Għal skopijiet ta' verifika mill-awtoritajiet Indjani, detentur ta' awtorizzazzjoni bil-quddiem huwa legalment obbligat li jżomm “kont veru u proprju tal-konsum u użu ta' prodotti bla dazju importati/akkwistati domestikament” f'format speċifikat (il-kapitli 4.26 u 4.30 u l-Appendiċi 23 HOP I 09-14), fi kliem ieħor reġistru ta' konsum attwali. Dan ir-reġistru għandu jkun ivverifikat minn kontabilist estern kwalifikat/kontabilist tal-ispejjeż u x-xogħol li joħroġ ċertifikat li jiddikjara li r-reġistri preskritti u rekords relevanti kienu eżaminati u li l-informazzjoni mogħtija skont l-Appendiċi 23 hija vera u korretta f'kull rigward.
(168)
Rigward l-użu tal-AAS għal esportazzjonijiet fiżiċi msemmija fil-premessa 165(a), użati minn żewġ kumpaniji vverifikati matul il-perjodu ta' investigazzjoni, il-konċessjoni ta' importazzjoni u l-obbligu ta' esportazzjoni huma ffissati fil-volum u fil-valur mill-GTI u huma dokumentati fuq l-awtorizzazzjoni bil-quddiem. Barra minn hekk, fil-mument tal-importazzjoni u l-esportazzjoni, it-transazzjonijiet li jikkorrispondu jridu jiġu dokumentati mill-uffiċjali tal-gvern fuq l-awtorizzazzjoni bil-quddiem. Il-volum tal-importazzjonjiet permessi skont l-AAS huwa determinat mill-Gvern tal-Indja fuq il-bażi ta' regoli standard ta' input-output (“SIONs”) li jeżistu għall-biċċa l-kbira tal-prodotti inkluż il-prodott ikkonċernat.
(169)
Il-materjal importat biex jintuża bħala input ma jkunx trasferibbli u jrid jintuża biex ikun maħdum il-prodott esportat li jirriżulta. L-obbligu ta' esportazzjoni għandu jkun issodisfat fil-limitu ta' żmien preskritt wara l-ħruġ tal-liċenzja (24 xahar b'żewġ estensjonijiet possibbli ta' sitt (6) xhur kull wieħed).
(170)
L-investigazzjoni stabbilixxiet li r-rekwiżiti tal-verifika stipulati mill-awtoritajiet Indjani ma kinux irrispettati fil-prattika.
(171)
Waħda biss minn dawn iż-żewġ kumpaniji vverifikati, li għamlet użu minn din is-sottoskema, żammet reġistru ta' konsum u ta' produzzjoni. Madankollu, ir-reġistru tal-konsum ma ppermettiex li jivverifika liema xiri ġew ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodott esportat u f'liema ammonti. Rigward ir-rekwiżiti tal-verifika li ssir referenza għalihom iktar 'il fuq, ma nżamm l-ebda rekord mill-kumpaniji li kiek jevidenzja li saret il-verifika esterna tar-reġistru tal-konsum. Fil-qosor, huwa kkunsidrat li l-esportatur investigat ma kienx kapaċi juri li ġew issodisfati d-dispożizzjonijiet relevanti tal-politika FT.
(172)
Rigward l-użu tal-AAS għal ARO msemmi fil-premessa 165(e), użat minn kumpanija vverifikata matul il-perjodu tal-investigazzjoni, l-ammont ta' importazzjonijiet permess skont din l-iskema huwa stabbilit bħala persentaġġ tal-ammont ta' prodotti lesti esportati. Il-liċenzi bil-quddiem ikejlu l-unitajiet ta' importazzjonijiet awtorizzati jew f'termini tal-kwantità tagħhom jew f'termini tal-valur tagħhom. Fiż-żewġ każijiet ir-rati użati biex ikun stabbilit ix-xiri bla dazju, għall-maġġoranza tal-prodotti inkluż il-prodott kopert b'din l-investigazzjoni, jiġu stabbiliti fuq il-bażi ta' SIONs. Il-prodotti speċifikati fil-liċenzi bil-quddiem huma prodotti użati fil-produzzjoni tal-prodott lest rilevanti esportat.
(173)
Id-detentur ta' liċenza bil-quddiem li beħsiebu jġib l-prodotti min sorsi domestiċi, minflok importazzjoni domestika, għandu l-għażla li jġibhom permezz ta' AROs. F'dawn il-każijiet il-liċenzji bil-quddiem huma vvalidati bħala AROs u huma endorsjati lill-provveditur mat-twassil tal-prodotti speċifikati fihom. L-endorsjar tal-ARO jintitola lill-fornitur għall-benefiċċji tal-esportazzjoni daqslikieku magħmula bħar-restituzzjoni bħala prodotti meqjusa esportati u restituzzjoni tal-hekk imsejjaħ dazju tas-sisa finali.
(174)
L-investigazzjoni stabbiliet li r-rekwiżiti tal-verifika stipulati mill-awtoritajiet Indjani ma kinux irrispettati fil-prattika.
(175)
Fir-rigward tal-użu tal-AAS għal esportazzjonijiet preżunti msemmija fil-premessa (165) (d), użati minn kumpanija verifikata matul il-perjodu ta' investigazzjoni, kemm il-konċessjoni ta' importazzjoni kif ukoll l-obbligu ta' esportazzjoni huma ffissati fil-volum u fil-valur mill-GTI u huma dokumentati fuq l-awtorizzazzjoni. Barra minn hekk, fil-mument tal-importazzjoni u l-esportazzjoni, it-tranżazzjonijiet li jikkorrispondu jridu jiġu dokumentati mill-uffiċjali tal-gvern fuq l-awtorizzazzjoni. Il-volum tal-importazzjonijiet permess taħt din l-iskema jkun iddeterminat mill-GTI fuq il-bażi tas-SIONs.
(176)
L-obbligazzjoni ta' esportazzjoni għandha tiġi sodisfatta fil-limitu ta' żmien preskritt (24 xahar b'żewġ estensjonijiet possibbli ta' 6 xhur-il waħda) wara l-ħruġ tal-awtorizzazzjoni.
(177)
Ġie stabbilit li ma kien hemm l-ebda konnessjoni bejn ix-xiri importati u l-prodotti lesti esportati. Barra minn hekk, instab li, għalkemm dan huwa obbligatorju, l-applikant ma żammx ir-reġistru tal-konsum imsemmi fil-premessa 167 li jrid jiġi verifikat minn kontabilist estern. Minkejja l-ksur ta' dan ir-rekwiżit, l-applikant għamel użu mill-benefiċċji tal-AAS.
(d) Konklużjoni dwar l-AAS
(178)
L-eżenzjoni mid-dazji ta' importazzjoni hija sussidju fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, jiġifieri kontribut finanzjarju tal-Gvern tal-Indja peress li tnaqqas id-dħul mid-dazju li kieku kien ikun dovut u għax tagħti benefiċċju lill-esportaturi investigati peress li ttejjeb il-likwidità tagħhom.
(179)
Is-sottoskemi kollha kkonċernati fil-każ preżenti jiddependu b'mod ċar fil-liġi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni, u għalhekk meqjusa bħala speċifiċi u kumpensatorju skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku. Mingħajr impenn li tesporta, kumpanija ma tistax tikseb benefiċċji minn din l-iskema.
(180)
L-ebda waħda miż-żewġ sottoskemi kkonċernati fil-każ preżenti ma jistgħu jitqiesu bħala sistemi permissibbli ta' ħlas lura ta' dazju jew sistema ta' restituzzjoni ta' dazju fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Din ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fl-Anness I, punt (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-restituzzjoni) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għas-sostituzzjoni ta' restituzzjoni) tar-Regolament bażiku. Il-GTI ma applikax effettivament sistema jew proċedura ta' verifika biex jikkonferma jekk u f'liema ammonti l-materja għall-produzzjoni kinitx ikkunsmata fil-produzzjoni tal-prodott esportat (l-Anness II(II)(4) tar-Regolament bażiku u, fil-każ ta' skemi ta' sostituzzjoni għar-restituzzjoni ta' dazju, l-Anness (III)(II)(2) tar-Regolament bażiku). Huwa kkunsidrat ukoll li l-SIONs għall-prodott ikkonċernat ma kinux preċiżi biżżejjed u li fihom infushom ma jistgħux jikkostitwixxu sistema ta' verifika ta' konsum attwali peress li t-tfassil ta' dawk in-normi standard ma jippermettix li l-GTI jivverifika bi preċiżjoni suffiċjenti x'ammonti ta' xiri ġew ikkunsmati fil-produzzjoni tal-esportazzjoni. Barra minn hekk, il-GTI ma għamilx eżami ulterjuri bbażat fuq ix-xiri attwali involuti, għalkemm normalment ikollu jsir fin-nuqqas ta' sistema ta' verifika applikata b'mod effettiv (l-Anness II(II)(5) u l-Anness III(II)(3) tar-Regolament bażiku).
(181)
Wara l-iżvelar, produttur esportatur Indjan sostna li l-iskema m'għandhiex tiġi kkumpensata minħabba li l-kumpanija ssodisfat l-obbligu tagħha fir-rigward tal-awditi indipendenti tar-reġistru tal-konsum tax-xiri u dan għandu jiġi kkunsidrat bħala kontroll suffiċjenti għall-GTI. Dan ir-raġunament ma jistax jiġi aċċettat. Il-verifika tal-GTI tiġi kkunsidrata distinta minn kwalunkwe obbligi imposti fuq il-kumpaniji. Iż-żjara ta' verifika kkonfermat li s-sistema ta' verifika fis-seħħ min-naħa tal-GTI ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fl-Anness II (II) 4 tar-Regolament bażiku. Għalhekk, din il-pretensjoni kellha tiġi miċħuda.
(182)
L-istess parti sostniet li l-iggruppar ta' liċenzji huwa legali fl-Indja u l-kumpanija ma tistax tiġi żvantaġġjata mill-użu tal-dħul totali mill-esportazzjoni minflok tal-dħul tal-prodott ikkonċernat fil-kalkoli tal-marġini ta' sussidju. Madanakollu, l-leġalità tal-iggruppar tal-liċenzji fl-Indja bħala tali kien irrilevanti f'dan il-kuntest. L-investigazzjoni żvelat li bħala riżultat tal-iggruppar ma setgħet issir l-ebda allokazzjoni ta' liċenzji li tikkorrispondi mal-PSF. Fil-fatt, il-benefiċċju fil-livell ta' divizjoni u mhux fil-livell tal-PSF kellu jintuża fil-kalkoli tal-marġini ta' sussidju minħabba li l-informazzjoni verifikata ma ppermettietx għal allokazzjoni xierqa tal-użu tax-xiri (użati fil-produzzjoni ta' prodotti oħra) lill-PSF biss. Għalhekk, din il-pretensjoni kellha tiġi miċħuda.
(183)
Is-sottoskemi msemmija fil-premessa 165 taħt (a), (d) u (e) huma għalhekk kumpensatorji.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(184)
Fin-nuqqas ta' sistemi awtorizzati ta' restituzzjoni ta' dazju jew jew sistemi sostituti ta' restituzzjoni, il-benefiċċju kumpensatorju huwa r-remissjoni ta' dazji ta' importazzjoni totali normalment dovuti mal-importazzjoni tax-xiri. F'dan ir-rigward, huwa osservat li r-Regolament bażiku ma jipprovdix biss għall-ammont kompensatorju tar-remissjoni “żejda” mid-dazji. Skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Anness I(i) tar-Regolament bażiku, huwa biss meta l-kundizzjonijiet tal-Annessi II u III tar-Regolament bażiku jkunu milħuqa li l-remissjoni żejda ta' dazji tista' tiġi kkumpensata. Madankollu, dawn il-kundizzjonijiet ma kinux sodisfatti fil-każ preżenti. Għalhekk, jekk ma jintweriex proċess ta' sorveljanza adegwat, l-eċċezzjoni msemmija fuq għal skemi ta' rifużjoni tad-dazju mhijiex applikabbli u r-regola normali tal-għoti ta' kumpens għall-ammont ta' dazji mhux imħallsa (dħul ċedut), tapplika, aktar milli kwalunkwe remissjoni żejda intenzjonata. Kif stabbilit fl-Annessi II(II) u III(II) tar-Regolament bażiku, mhijiex ir-responsabbiltà tal-awtorità tal-investigazzjoni li tikkalkula din ir-remissjoni żejda. Bil-maqlub ta' dan, skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku, l-awtorità tal-investigazzjoni għandha tistabbilixxi biss evidenza suffiċjenti biex tirrifjuta l-adegwatezza tas-sistema ta' verifika allegata.
(185)
L-ammont ta' sussidju għall-kumpaniji li użaw l-AAS kien ikkalkolat abbażi ta' dazji ta' importazzjoni mitlufa (dazju doganali bażiku u dazju doganali addizzjonali speċjali) fuq il-materjal importat skont is-sottoskema matul il-perjodu tal-investigazzjoni (numeratur). Skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku, it-tariffi mġarrba neċessarjament biex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu mill-ammont tas-sussidju meta saru talbiet ġustifikati. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta' sussidju kien allokat fuq id-dħul mill-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu tal-investigazzjoni bħala d-denominatur approprjat, għax is-sussidju jiddependi fuq il-prestazzjoni ta' esportazzjoni u ma kienx mogħti permezz ta' referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(186)
Ir-rati ta' sussidju stabbiliti fir-rigward ta' din l-iskema għat-tliet kumpaniji kkonċernati għall-perjodu tal-investigazzjoni jammontaw għal 0,11 %, 1,89 % u 4,31 % rispettivament.
3.2.6. L-Iskema ta' Awtorizzazzjoni tal-Importazzjoni Ħielsa mid-Dazju (“DFIA”)
(a) Bażi legali
(187)
Id-deskrizzjoni ddettaljata tad-DFIA tinsab fil-paragrafi 4.2.1 sa 4.2.47 tal-FTP 09-14 u l-paragrafi 4.31 sa 4.36 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(188)
Kull produttur esportatur jew negozjant esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(189)
Id-DFIA hija skema ta' wara u qabel l-esportazzjoni li tippermetti importazzjonijiet bla dazju ta' materjal iddeterminat skont in-normi tas-SION, iżda li, fil-każ ta' DFIA trasferibbli, ma għandhiex neċessarjament tkun għall-użu fil-manifattura tal-prodott esportat.
(190)
Il-DFIA tkopri biss l-importazzjoni ta' xiri kif preskritt fis-SION. L-intitolar għall-importazzjoni huwa limitat għall-kwantità u l-valur imsemmija fis-SION, iżda jista' jkun rivedut mill-awtoritajiet reġjonali jekk issir talba.
(191)
L-obbligu ta' esportazzjoni huwa suġġett għar-rekwiżit ta' valur addizzjonali minimu ta' 20 %. Dawn l-esportazzjonijijet jistgħu jsiru qabel l-awtorizzazzjoni tad-DFIA, u f'dan il-każ l-intitolar tal-importazzjoni jkun stabbilit approporzjon tal-esportazzjonijiet provviżorji.
(192)
Meta jiġi ssodisfat l-obbligu ta' esportazzjoni, l-esportatur jista' jitlob il-possibilità ta' trasferiment tal-awtorizzazzjoni DFIA, li fil-prattika tfisser permess biex tinbiegħ il-liċenzja tal-importazzjoni bla dazju fuq is-suq.
(193)
Wieħed mill-produtturi esportaturi vverifikat uża d-DFIA matul il-perjodu ta' investigazzjoni.
(d) Konklużjoni dwar id-DFIA
(194)
L-eżenzjoni mid-dazji għall-importazzjoni hija sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Hija tikkostitwixxi kontribut finanzjarju tal-GTI peress li tnaqqas id-dħul mid-dazju li kieku kien ikun dovut u jagħti benefiċċju lill-esportaturi investigati peress li jtejjeb il-likwidità tagħhom.
(195)
Barra dan, id-DFIA hija assoċjata fil-liġi mal-prestazzjoni fl-esportazzjoni, u għalhekk hija preżunta bħala speċifika u kumpensatorju skont l-Artikolu 4(4)) tal-ewwel subparagrafu, punt (a) tar-Regolament bażiku.
(196)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema ta' restituzzjoni ta' dazju jew sistema ta' restituzzjoni sostituta permissibbli skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija mhix konformi mar-regoli stretti stipulati fil-punt (i) tal-Anness I fl-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni tad-dazju) u fl-Anness III (definizzjoni u regoli għal sistemi ta' sostituzzjoni tar-rifużjoni tad-dazju) tar-Regolament bażiku. B'mod partikolari: (i) hija tippermetti għal rifużjoni ex-post jew għal irtirar tal-ispejjeż fuq l-importazzjoni tax-xiri li jintużaw fil-proċess ta' produzzjoni ta' prodott ieħor; (ii) ma hemm l-ebda sistema jew proċedura ta' verifika fis-seħħ li tikkonferma liema xiri jintuża fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx benefiċċju żejjed fit-tifsira tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. u (iii) it-trasferibilità taċ-ċertifikati/awtorizzazzjonijiet timplika li esportatur li jingħata DFIA ma huwa taħt l-ebda obbligu li juża ċ-ċertifikat biex jimporta x-xiri.
(197)
Wara l-iżvelar produttur esportatur Indjan sostna li s-sistema ta' verifika fis-seħħ fl-Indja hija raġjonevoli, effettiva u konformi ma' prattiki kummerċjali fl-Indja u għalhekk m'għadhiex teżisti r-raġuni “ewlenija” biex tiġi kkumpensata l-iskema. Bil-maqlub ta' dak li ġie ddikjarat, l-investigazzjoni ma kkonfermatx li s-sistema ta' verifika fis-seħħ fl-Indja tippermetti l-verifika ta' jekk u liema xiri jintużaw fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx benefiċċju żejjed fit-tifsira tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Aktar minn hekk, il-produttur ma kkontestax kemm il-fatt li s-sistema tippermetti għal rifużjoni ex-post jew għal irtirar tal-ispejjeż fuq l-importazzjoni tax-xiri li jintużaw fil-proċess ta' produzzjoni ta' prodott ieħor u lanqas li l-possibilità ta' trasferiment taċ-ċertifikati/awtorizzazzjoni timplika li esportatur mogħti DFIA m'huwa taħt l-ebda obbligu li juża ċ-ċertifikat biex jiimporta x-xiri. Għalhekk, din il-pretensjoni kellha tiġi miċħuda.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(198)
Fin-nuqqas ta' sistemi awtorizzati ta' restituzzjoni ta' dazju jew jew sistemi sostituti ta' restituzzjoni, il-benefiċċju kumpensatorju huwa r-remissjoni ta' dazji ta' importazzjoni totali normalment dovuti mal-importazzjoni tax-xiri. F'dan ir-rigward, huwa osservat li r-Regolament bażiku ma jipprovdix biss għall-ammont kompensatorju tar-remissjoni “żejda” mid-dazji.
(199)
Skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Anness I(i) tar-Regolament bażiku, huwa biss meta l-kundizzjonijiet tal-Annessi II u III tar-Regolament bażiku jkunu milħuqa li l-remissjoni żejda ta' dazji tista' tiġi kkumpensata. Madankollu, dawn il-kundizzjonijiet ma kinux sodisfatti fil-każ preżenti. Għalhekk, jekk ma jintweriex proċess ta' sorveljanza adegwat, l-eċċezzjoni msemmija fuq għal skemi ta' rifużjoni tad-dazju mhijiex applikabbli u r-regola normali tal-għoti ta' kumpens għall-ammont ta' dazji mhux imħallsa (dħul ċedut), tapplika, aktar milli kwalunkwe remissjoni żejda intenzjonata. Kif stabbilit fl-Annessi II(II) u III(II) tar-Regolament bażiku, mhijiex ir-responsabbiltà tal-awtorità tal-investigazzjoni li tikkalkula din ir-remissjoni żejda. Bil-maqlub ta' dan, skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku, l-awtorità tal-investigazzjoni għandha tistabbilixxi biss evidenza suffiċjenti biex tirrifjuta l-adegwatezza tas-sistema ta' verifika allegata.
(200)
L-ammont ta' sussidju għall-kumpaniji li użaw id-DFIA kien ikkalkolat abbażi ta' dazji ta' importazzjoni mitlufa (dazju doganali bażiku u dazju doganali addizzjonali speċjali) fuq il-materjal importat skont is-sottoskema matul il-perjodu tal-investigazzjoni (numeratur). Skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku, it-tariffi mġarrba neċessarjament biex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu mill-ammont tas-sussidju meta saru talbiet ġustifikati. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta' sussidju kien allokat fuq id-dħul mill-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu tal-investigazzjoni bħala d-denominatur approprjat, għax is-sussidju jiddependi fuq il-prestazzjoni ta' esportazzjoni u ma kienx mogħti permezz ta' referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(201)
Ir-rati ta' sussidju stabbiliti fir-rigward ta' din l-iskema għall-kumpanija kkonċernata għall-perjodu tal-investigazzjoni jammontaw għal 4,95 %.
3.2.7. L-Iskema tal-Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni (“EPCGS”)
(a) Bażi legali
(202)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-EPCGS tinsab fil-Kapitolu 5 tal-FTP 09-14 kif ukoll fil-Kapitolu 5 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(203)
L-esportaturi manifatturi, l-esportaturi negozjanti “marbuta ma'” manifatturi ta' appoġġ u fornituri tas-servizzi huma eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(204)
Skont il-kundizzjoni ta' obbligu ta' esportazzjoni, kumpanija hija awtorizzata li timporta oġġetti kapitali (oġġetti kapitali ġodda u dawk użati sa massimu ta' 10 snin) b'rata mnaqqsa ta' dazju doganali. Għal dan l-għan, il-GTI joħroġ liċenzja EPCGS fuq applikazzjoni u ħlas ta' miżata. L-iskema tistipula rata ta' dazju tal-importazzjoni mnaqqsa ta' 3 % applikabbli għall-oġġetti kapitali kollha importati skont l-iskema. biex ikun sodisfatt l-obligu tal-esportazzjoni, l-oġġetti kapitali importati jridu jintużaw biex jipproduċu ċertu ammont ta' prodotti għall-esportazzjoni matul ċertu perjodu. Skont il-FTP 09-14, l-oġġetti kapitali jistgħu jiġu importati b'rata ta' dazju ta' 0 % skont l-EPCGS, iżda f'każ bħal dan il-perjodu taż-żmien għas-sodisfazzjon tal-obbligu ta' esportazzjoni huwa iqsar.
(205)
Id-detentur tal-liċenzja EPCGS jista' wkoll iġib l-oġġetti kapitali minn sors indiġenu. F'dan il-każ, il-manifattur indiġenu ta' oġġetti kapitali jista' japprofitta ruħu mill-benefiċċju ta' importazzjoni ħielsa mid-dazju ta' komponenti meħtieġa għall-manifattura ta' dawn il-oġġetti kapitali. Alternattivament, il-manifattur indiġenu jista' jitlob il-benefiċċju ta' esportazzjoni preżunta fir-rigward tal-forniment ta' oġġetti kapitali lid-detentur ta' liċenzja EPCGS.
(206)
Instab li t-tliet kumpaniji inklużi fil-kampjun irċevew konċessjonijiet skont l-EPCGS li setgħu jiġu allokati lill-prodott ikkonċernat fil-perjodu tal-investigazzjoni.
(d) Il-konklużjoni dwar l-EPCGS
(207)
Id-EPCGS jipprovdi s-sussidji skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. It-tnaqqis fid-dazju jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI, billi din il-konċessjoni tnaqqas id-dħul mid-dazju li kieku kien ikun dovut lilu. Barra minn hekk, it-tnaqqis tad-dazju jagħti benefiċċju lill-esportatur, billi d-dazji ffrankati mill-importazzjoni jtejbu l-likwidità tal-kumpanija.
(208)
Barra minn hekk, l-EPCGS hija subordinata fil-liġi għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni, billi dawn il-liċenzji ma jistgħux jinkisbu mingħajr impenn ta' esportazzjoni. Għalhekk, hu preżunt bħala speċifiku u kumpensatorju skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel sottoparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(209)
L-EPCGS ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta' restituzzjoni tad-dazji jew sistema sostituta ta' restituzzjoni fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. L-oġġetti kapitali mhumiex koperti mill-ambitu ta' dawn is-sistemi permissibbli, kif stabbilit fl-Anness I, punt (i), tar-Regolament bażiku, għaliex mhumiex ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(210)
L-ammont ta' sussidju kien ikkalkulat, skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku, abbażi tad-dazju doganali mhux imħallas fuq oġġetti kapitali importati mifruxa fuq perjodu li jirrifletti l-perjodu ta' deprezzament normali ta' dawn il-oġġetti kapitali fl-industrija kkonċernata. L-ammont ta' sussidju għall-perjodu tal-investigazzjoni mbagħad ġie kkalkulat billi nqasam l-ammont totali tad-dazju doganali mhux imħallas bil-perijodu ta' deprezzament. L-ammont ikkalkulat b'dan il-mod, li jista' jiġi attribwit għall-perjodu tal-investigazzjoni, ġie aġġustat permezz taż-żieda ta' mgħax matul dan il-perjodu biex ikun rifless il-valur totali tal-benefiċċju maż-żmien. Ir-rata tal-imgħax kummerċjali matul il-perjodu tal-investigazzjoni fl-Indja kienet ikkunsidrata xierqa għal dan l-iskop. Fejn saru talbiet iġġustifikati, tnaqqsu d-drittijiet imħallsa kif meħtieġ biex jinkiseb is-sussidju skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku biex jintlaħaq l-ammont tas-sussidju bħala numeratur.
(211)
Skont l-Artikolu 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta' sussidju ġie allokat fuq id-dħul xieraq tal-esportazzjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni bħala d-denominatur minħabba li s-sussidju huwa assoċjat mal-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(212)
Wara l-iżvelar, żewġ produtturi esportaturi Indjani inklużi fil-kampjun talbu rieżami tal-kalkolu tal-ammont ta' sussidju. Huma sostnew li tista' sseħħ invalidazzjoni tal-liċenzja tal-EPCG u din tirriżulta f'akkwist indiġenu ta' oġġetti kapitali kapitali fejn ma' tapplikax għad-Dazji tas-Sisa Ċentrali. Madanakollu f'dan ir-rigward, ma saret l-ebda referenza għall-liċenżji speċifiċi invalidati. Ukoll, il-kwistjoni ma tqajjmitx matul l-investigazzjoni, li kieku kienet tippermetti verifika xierqa ta' din id-dikjarazzjoni. F'kull każ, id-determinazzjoni tal-ammont tas-sussidju kienet ibbażata fuq ir-reġistru ta' xiri tal-kumpanija verifikata mixtrija taħt din l-iskema. Għalhekk, din il-pretensjoni kellha tiġi miċħuda.
(213)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema matul il-perjodu tal-investigazzjoni għat-tliet kumpaniji kkonċernati kienet tammonta għal 0,37 %, 0,40 % u 0,46 % rispettivament.
3.2.8. Pakkett ta' Skemi ta' Inċentivi
(a) Bażi legali
(214)
Biex iħeġġeġ it-tixrid ta' industriji fiż-żoni l-anqas żviluppati, il-Gvern ta' Maharashtra (GTM) beda jagħti inċentivi għal taqsimiet ta' espansjoni ġodda li jiġu stabbiliti f'reġjuni tal-Istat li għadhom qegħdin jiżviluppaw, sa mill-1964, taħt skema magħrufa bħala l-Iskema ta' Pakkett ta' Inċentivi. L-iskema ġiet emendata diversi drabi mid-dħul tagħha u l-verżjonijiet rilevanti għall-investigazzjoni attwali huma l-verżjonijiet tal-2001 u l-2007. Il-Pakkett ta' Skemi ta' Inċentivi tal-2001 huwa datat l-31 ta' Marzu 2001 u fih ir-Riżoluzzjoni Nru IDL-1021/(CR- 73)/IND-8. Il-Pakkett ta' Skemi ta' Inċentivi tal-2007 huwa datat it-30 ta' Marzu 2007 u fih ir-Riżoluzzjoni Nru PSI-1707/(CR-50)/IND-8.
(b) Eliġibbiltà
(215)
Ir-riżoluzzjonijiet imsemmija hawn fuq jelenkaw il-kategoriji tal-industriji u l-intrapriżi li jistgħu jiġu kkunsidrati eliġibbli għall-inċentivi.
(c) Implimentazzjoni prattika
(216)
biex ikun hemm interess fit-tixrid tal-industriji fiż-żoni inqas żviluppati, il-Gvern ta' Maharashtra pprovda pakkett ta' inċentivi għall-unitajiet industrijali ġodda/li qed jikbru stabbiliti fir-reġjun tal-Istat ta' Maharashtra li għadu qed jiżviluppa. Għall-iskop tal-Iskema, l-Anness I tar-Riżoluzzjoni jikklassifika ż-żoni tal-Istat eliġibbli għall-inċentivi. Madankollu, l-inċentivi skont l-Iskema tal-2007 ma jistgħux jingħataw qabel jinħareġ Ċertifikat ta' Eliġibbiltà skont l-Iskema tal-2007 u l-benefiċjarju tkun konformi mal-istipulazzjonijiet/kundizzjonijiet taċ-ċertifikat ta' eliġibbiltà. Dan tal-aħħar jinħareġ mill-Aġenzija ta' Implimentazzjoni (Korp tal-Istat) b'effett mid-data meta tibda l-produzzjoni kummerċjali tal-benefiċjarju (imsejjaħ ukoll unità eliġibbli).
(217)
Il-PSI huwa magħmul minn bosta sottoskemi, li minnhom it-tnejn li jmiss taw benefiċċju lil żewġ produtturi esportaturi verifikati matul il-perjodu tal-investigazzjoni:
-
Eżenzjoni mid-Dazju fuq l-Elettriku (Electricity Duty Exemption - “EDE”)
-
Sussidji tal-Promozzjoni Industrijali (IPS)
(218)
L-EDE jingħata lill-unitajiet ġodda eliġibbli stabbiliti f'żoni speċifikati għal perjodu partikolari fiċ-Ċertifikat ta' Eliġibbiltà. F'dan il-każ iż-żewġ produtturi esportaturi kkonċernati huma eżentati mill-ħlas tad-Dazju fuq l-Elettriku rispettivament għal 9 snin u 7 snin. F'partijiet oħra tal-Istat, 100 % tal-unitajiet orjentati lejn l-esportazzjoni, unitajiet tat-Teknoloħija tal-Informazzjoni u unitajiet tal-Bijoteknoloġija se jkunu eżenti mill-ħlas tad-Dazju fuq l-Elettriku għal perjodu ta' 10 snin.
(219)
Matul l-investigazzjoni nstab li produttur esportatur minnhom li jinsab f'Maharashtra bbenefika mis-sottoskema ta' eżenzjoni ta' dazju fuq l-elettriku matul il-perjodu ta' investigazzjoni.
(220)
L-IPS jintitola lill-benefiċjarju għal sussidju ekwivalenti għal perċentwali inkluż bejn 75 % u 100 % tal-ammont tal-investimenti eliġibbli meta jitnaqqas tal-ammont ta' benefiċċji li jirriżultaw minn sottoskemi oħra tal-iskema PSI, bħall-EDE. Il-benefiċċju jingħata matul perjodu ta' żmien speċifikat fiċ-Ċertifikat ta' Eliġibbiltà u ma jistax jaqbeż l-ammont ta' VAT li jitħallas lill-Istat ta' Maharashtra matul l-istess perjodu. L-investimenti eliġibbli huma l-infiq kapitali fil-bini, l-impjanti u l-makkinarju.
(221)
Matul l-investigazzjoni nstab li żewġ produtturi esportaturi li jinsabu f'Maharashtra bbenefikaw mis-sottoskema ta' SPI.
(222)
Wara l-iżvelar żewġ produtturi esportaturi Indjani inklużi fil-kampjun sostnew li s-sottoskema tal-IPS offruta mill-GTM ma tapplikax għall-istadji ta' manifattura, produzzjoni jew esportazzjoni tal-PSF, kemm direttament kif ukoll indirettament, u li l-benefiċċju huwa dipendenti fuq l-ammont ta' taxxi domestiċi mħallsa. Huma sostnew ukoll li l-għan tal-iskema mhuwiex li tipprovdi benefiċċju għall-produtturi esportaturi iżda li tikkumpensa għan-nefqa mġarrba b'rabta mar-ritardi tar-reġjun u għalhekk li l-iskema ma tistax tiġi kkumpensata. Aktar minn hekk, huma sostnew li l-iskema għandha tiġi trattata bħala sussidju kapitali aktar milli sussidju rikorrenti u l-benefiċċju totali riċevut għandu jkun mifrux fuq il-perjodu normali ta' deprezzament tal-kapital issussidjat. F'dan ir-rigward, l-investigazzjoni żvelat kif imsemmi fil-premessa 220 li l-għajnuna titħallas kull sena għall-investimenti eleġibbli li huma l-infiq fil-bini, l-impjanti u l-makkinarji. Dawn l-investimenti huma marbuta direttament mal-PSF. Is-sempliċi fatt li l-ammont ta' kull sena li jista' jintalab huwa limitat bl-ammont ta' taxxi domestiċi mħallsa lill-GTM fuq l-istess perjodu, ma jbiddilx il-fatt li l-benefiċċju ta' kull sena tal-GTM jikkostitwixxi kontribut finanzjarju tal-GTI li jagħti benefiċċju lill-produttur esportatur investigat. Fl-aħħar, l-għotja mħallsa kull sena m'għandhiex l-għażla tas-sussidju kapitali anke jekk investiment fl-oġġetti kapitali huwa fil-bidu ta' dan il-ħlas. Għalhekk, din il-pretensjoni kellha tiġi rrifjutata.
(d) Konklużjoni dwar l-EDE u l-IPS
(223)
Iż-żewġ sottoskemi huma sussidju fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(i) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, minħabba li huma kontribuzzjoni finanzjarja tal-GTI li tat benefiċċju lill-esportaturi investigati.
(224)
Dawn l-iskemi ta' sussidju huma speċifikati skont it-tifsira tal-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku, minħabba li l-leġiżlazzjoni nnifisha, li skontha topera l-awtorità li tagħti l-għajnuna, illimitat l-aċċess għal din l-iskema lil ċerti intrapriżi f'reġjun ġeografiku magħżul.
(225)
Għaldaqstant, dan is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensatorju.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(226)
Skont l-Artikoli 3(2) u 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont ta' sussidju kumpensatorju huwa kkalkulat f'termini ta' benefiċċju mogħti lil min jirċevih, f'relazzjoni mal-prodott ikkonċernat, li jeżisti matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Dan l-ammont (numeratur) ġie allokat matul id-dħul totali ta' bejgħ tal-prodott ikkonċernat tal-produttur esportatur matul il-perjodu tal-investigazzjoni, minħabba li s-sussidju ma jiddependix fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew ittrasportati, skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku.
(227)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward tas-sottoskema tal-EDE ammontat għal 0,31 % għall-kumpanija unika li tagħmel użu minn dan il-benefiċċju.
(228)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward tas-sottoskema tal-IPS kienet tammonta għal 1,03 % u 1,91 % rispettivament matul il-perjodu ta' investigazzjoni għall-kumpanniji kkonċernati.
3.2.9. Ammont ta' sussidji kumpensatorju
(229)
Fuq il-bażi tas-sejbiet, l-ammont totali ta' sussidji kumpensatorji għall-produtturi esportaturi verifikati, espress ad valorem, instab fil-medda minn 4,16 % sa 7,65 %, kif mogħti fil-qosor fit-tabella ta' hawn taħt.
Tabella 1
Ammont ta' sussidji kumpensatorji - L-Indja
(%)
Skema
FMS
FPS
DDS
AAS
DFIA
EPCGS
PSI/EDE
PSI/IPS
Totali
Kumpanija
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.
0,42
1,77
-
-
-
-
0,31
1,91
4,41
Ganesha Ecosphere Ltd.
-
1,95
0,24
0,11
4,95
0,40
-
-
7,65
Indo Rama Synthetics Ltd.
0,15
1,75
-
1,89
-
0,37
-
1,03
5,19
Polyfibre Industries Pvt. Ltd.
0,19
1,85
2,12
-
-
-
-
-
4,16
Reliance Industries Limited
0,63
1,59
-
4,31
-
0,46
-
-
6,99
3.3. IL-VJETNAM
3.3.1. Ġenerali
(230)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni li tinstab fl-ilment u t-tweġibiet għall-kwestjonarji tal-Kummissjoni, l-iskemi li ġejjin, li allegatament jinvolvu l-għoti ta' sussidji mill-Gvern tal-Vjetnam, ġew mistħarrġa:
A.
Self preferenzjali tal-gvern lill-industrija tal-PSF minn banek tal-Istat u l-inkarigu tal-Gvern u direzzjoni ta' banek privati, u appoġġ għar-rata tal-imgħax;
B.
il-forniment mill-Gvern ta' prodotti lill-industrija tal-PSF minn impriżi tal-Istat għal remunerazzjoni mhux adegwata;
C.
il-forniment mill-Gvern ta' art għal remunerazzjoni mhux adegwata u benefiċċji oħra relatati mal-art;
D.
eżenzjonijiet mit-taxxa diretta u programmi ta' tnaqqis;
E.
programmi ta' taxxa indiretta u tariffi ta' importazzjoni;
F.
deprezzament antiċipat fuq assi fissi;
G.
programmi oħrajn dwar is-sussidju, inkluż skemi statali, reġjonali, u tal-gvern lokali.
(231)
Il-Kummissjoni investigat l-iskemi kollha allegati fl-ilment. Għal kull skema ġie investigat jekk, skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 3 tar-Regolament bażiku, setgħux jiġu stabbiliti kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTV u benefiċċju mogħti lill-produtturi esportaturi. L-investigazzjoni żvelat li, f'dan il-każ, kull benefiċċju li nstab għall-iskemi investigati huwa taħt il-livell limitu de minimis applikabbli fl-Artikolu 14(5) (4) tar-Regolament bażiku. Għaldaqstant, ma ġiex ikkunsidrat neċessarju li ssir konklużjoni dwar il-kumpensabilità tal-iskemi individwali.
(232)
Madankollu għal finijiet ta' ċarezza u trasparenza, id-dettalji tal-iskemi u r-rati ta' sussidji korrispondenti għal kumpaniji individwali huma stabbiliti hawn taħt, mingħajr ħsara għal jekk is-sussidji humiex ikkunsidrati kumpensatorji jew le. Il-benefiċċju kien ikkalkulat f'konformità mal-Artikolu 6 tar-Regolament bażiku.
3.3.2. Skemi speċifiċi ta' sussidju
Skemi ta' sussidju li ma ntużawx mill-produtturi esportaturi Vjetnamiti matul il-perjodu ta' investigazzjoni
(233)
L-investigazzjoni sabet li l-iskemi li ġejjin ma ntużawx mill-produtturi esportaturi Vjetnamiti investigati:
(a)
il-forniment mill-Gvern ta' prodotti lill-industrija tal-PSF minn impriżi tal-Istat għal remunerazzjoni mhux adegwata;
(b)
deprezzament antiċipat fuq assi fissi;
(c)
programmi oħrajn dwar is-sussidju, inkluż skemi statali, reġjonali, u tal-gvern lokali.
(234)
F'dak li jirrigwarda, b'mod partikolari, il-forniment ta' prodotti mill-Gvern għall-industrija tal-PSF minn impriżi tal-Istat għal remunerazzjoni mhux adegwata, l-allegazzjoni f'dan ir-rigward li tinsab fl-ilment kienet li l-PTA/MEG, li jista' jintuża bħala materja prima ewlenija għall-produzzjoni ta' PSF, inkiseb mill-produtturi Vjetnamiti bi prezzijiet sussidjati. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi investigati ma kienu qegħdin jużaw il-PTA/MEG bħala l-materja prima ewlenija iżda li minflok kollha kienu qed jużaw fliexken tal-PET irriċiklati jew tqarqiċ tal-fliexken tal-PET.
(235)
Wara l-iżvelar, l-ilmentatur innota li l-Kummissjoni pprovdiet analiżi parzjali għal waħda minnhom biss, li hija d-dispożizzjoni ta' PTA/MEG bi prezzijiet ississidjati. Fejn jidħol dan il-programm, l-ilmentatur sostna li l-mod kif ġie stabbilit il-kampjun u l-fatt li produttur ewlieni ta' PSF fil-Vjetnam ma kinux inklużi fl-investigazzjoni kellu effett fuq l-iddeterminar ta' sussidjar għal dan il-programm.. L-ilmentatur elenka wkoll programmi ta' sussidju allegati oħra fil-Vjetnam li għalihom ġiet sottomessal-informazzjoni fl-ilment.
(236)
Kif spjegat il-Kummissjoni fil-premessi 32 - 34 u 42 hawn fuq, ma kien hemm bżonn l-ebda kampjunar għall-Vjetnam minħabba li l-produtturi esportaturi Vjetnamiti kollha esprimew l-intenzjoni tagħhom li jikkooperaw, u t-tweġibiet riċevuti minn tliet produtturi li kkooperaw koprew 99 % tal-importazzjonijiet mill-Vjetnam. Għalhekk, l-argumenti tal-ilmentatur dwar il-kampjunar m'humiex rilevanti għas-sejbiet tal-investigazzjoni. Aktar minn hekk, is-sempliċi fatt li hemm produtturi oħra kbar ta' PSF fil-Vjetnam ma jqajjumx dubji dwar ir-rappreżentattività tal-produtturi esportaturi li kkooperaw. Il-Kummissjoni tikkonferma li fittxet informazzjoni u tweġibiet dwar is-sussidji allegati kollha inklużi fl-ilment inkluż dawk imsemmija mil-ilmentatur fil-kummenti tiegħu dwar l-iżvelar, iżda dawn il-programmi nstab li ma ntużawx mill-esportaturi li kkooperaw. Il-Kummissjoni pprovvdiet dettalji dwar id-dispożizzjoni tal-PTA/MEG minħabba li dan il-programm deher bħala allegazzjoni kbira fl-ilment, li possibliment tagħti sussidju kompensatorju sinifikanti.
Skemi ta' sussidju użati mill-produtturi esportaturi Vjetnamiti investigati matul il-perjodu tal-investigazzjoni
(237)
L-iskemi t'hawn taht instab li ntużaw mill-produtturi esportaturi Vjetnamiti investigati matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
3.3.3. Self preferenzjali
3.3.3.1. Appoġġ għar-rata tal-imgħax wara l-investiment mill-Bank ta' Żvilupp tal-Vjetnam
(238)
Il-Bank ta' Żvilupp tal-Vjetnam (“Vietnam Development Bank - VDB”) huwa bank politiku tal-Istat stabbilit fl-2006 skont id-Deċiżjoni Nru 108/2006/QD-TTg biex jimplimenta l-politiki tal-Istat fuq investiment fl-iżvilupp ta' kreditu ta' investiment u ta' kreditu ta' esportazzjoni. Matul il-perjodu tal-investigazzjoni, il-Bank ta' Żvilupp tal-Vjetnam (“VDB”) amministra programm għall-appoġġ għar-rata tal-imgħax fuq xi self minn banek kummerċjali. Fi ħdan dan il-qafas, il-kumpaniji tal-Grupp Thai Binh kellhom kuntratti mal-VDB għall-appoġġ ta' self mill-BIDV u l-Vietcom Bank.
(239)
Il-bażi ġuridika għall-programm hija Digriet Nru 75/2011/ND-CP mit-30 ta' Awwissu 2011, li tieħu post Digriet Nru 151/2006/ND-CP, Digriet Nru 106/2008/ND-CP u Digriet 106/2004 ND-CP. Meta l-kuntratti jkunu ġew iffirmati qabel l-applikazzjoni tad-Digriet Nru 75/2011, japplikaw id-Digrieti ta' qabel.
(240)
Il-benefiċċju minn dan il-programm huwa daqs id-differenza bejn ir-rati tal-imgħax offruti mill-VDB u rati ta' interessi minn banek kummerċjali applikati fuq self lil dawn iż-żewġ kumpanniji. Il-programm japplika għal selfiet ta' terminu twil u medju minn banek kummerċjali użati għall-finanzjament ta' proġetti ta' investiment.
(241)
Il-benefiċċju stabbilit minn din l-iskema jvarja bejn 0 % u 0,28 %.
3.3.3.2. Self b'interessibaxx mogħti minn xi banek kummerċjali tal-Istat
(242)
L-investigazzjoni wriet li parti sinifikanti tas-settur bankarju fil-Vjetnam huwa proprjetà tal-Istat; kważi 50 % tas-self fl-ekonomija Vjetnamita matul il-perjodu ta' invetigazzjoni sar minn 5 banek kbar proprjetà tal-istat (5). Hemm limitazzjonijiet fuq is-sjieda barranija ta' banek stabbiliti fil-Vjetnam (6). Il-banek kummerċjali huma mitluba li jipprovdu appoġġ għar-rata tal-imgħax lin-negozji (7). Il-Bank tal-Istat tal-Vjetnam jistabbilixxi r-rati massimi tal-imgħax li l-banek kummerċjali jistgħu japplikaw għal self lil xi entitajiet (8). L-informazzjoni fil-fajl turi li l-banek kummerċjali tal-Istat qed joffru rati ta' imgħax aktar baxxi minn banek oħra.
(243)
Diversi liġijiet fil-Vjetnam li jikkonċernaw is-settur bankarju u self jirreferu għal self preferenzjali. Pereżempju, ir-Regolament 1627 tal-2001 jirreferi għal self lil klijenti li huma soġġetti għal politika ta' kreditu preferenzjali (l-Artikoli 20 u 26) jew il-Liġi dwar l-Istituzzjonijiet ta' Kreditu tirreferi għal krediti konċessjonali (Artikolu 27).
(244)
L-ammont ta' sussidju jiġi kkalkolat f'termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-perjodu tal-investigazzjoni. Skont l-Artikolu 6(b) tar-Regolament bażiku, il-benefiċċju mogħti lir-riċevituri jitqies li hu d-differenza bejn l-ammont li l-kumpaniji tħallas fuq is-self tal-gvern u l-ammont li l-kumpanija tkun se tħallas għal self kummerċjali paragunabbli li jista' jinkiseb fis-suq.
(245)
L-informazzjoni deskritta fil-premessi 242 u 243 hawn fuq tindika distorsjonijiet sinifikanti fis-settur finanzjarju Vjetnamit. Għalhekk il-Kummissjoni rrikorriet għal punt ta' riferiment estern għall-kalkolu tal-benefiċċju minn self preferenzjali. Kif iddikjarat fil-premessa 231 iktar' il fuq, dan huwa mingħajr preġudizzju għall-kumpensabilità tas-sussidju li tirriżulta minn self preferenzjali. Anki minħabba s-sussidjarjetà de minimis, il-Kummissjoni ma għamlet l-ebda konklużjonijiet finali jekk il-banek ikkonċernati humiex korpi pubbliċi jew jekk il-valutazzjoni tar-riskju ta' kreditu mwettqa mill-banek hijiex biżżejjed.
(246)
Dan il-punt ta' riferiment estern kien meħtieġ biex ikopri self fil-munita VND biss peress li ma dehret l-ebda evidenza li s-self mogħti f'USD kien issussidjat. Mill-kumpaniji li kkooperaw kien biss il-Grupp Thai Binh li rċieva self bil-VND. Il-punt ta' riferiment ġie kkalkulat bl-użu ta' rati tal-imgħax għas-self ta' grupp ta' 48 nazzjon f'pajjiżi b'introjtu medju-baxx (PDG) fil-perjodu l-iktar riċenti disponibbli (2012). Dawn il-pajjiżi ntagħżlu peress li kellhom PDG simili għall-Vjetnam. Dawn ir-rati mbagħad ġew aġġustati għall-inflazzjoni fil-perjodu tal-investigazzjoni biex jipproduċu rati ta' imgħax reali u medja għal 48 pajjiż ġiet ikkalkulata għal dawk il-pajjiżi li għalihom kien hemm dejta disponibbli. Is-sors tar-rati ta' imgħax u ta' inflazzjoni tal-pajjiż kien il-Bank Dinji. Ir-rata ta' imgħax reali medju għal dawn il-pajjiżi b'introjtu medju-baxx kienet ta' 8,23 % matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Dan il-livell ġie mqabbel mal-medja tar-rati ta' imgħax aġġustati għall-inflazzjoni tas-self kollu VND għall-kumpaniji investigati.
(247)
Il-benefiċċju għal dan il-programm ivarja bejn 0 % u 1,34 %.
(248)
Wara l-iżvelar, il-GTV ma kkontestax il-konklużjonijiet dwar id-distorsjonijiet tas-sistema finanzjarja Vjetnamita u ssottometta li l-Kummissjoni kellha tivvaluta jekk il-banek kummerċjali tal-Istat humiex korpi pubbliċi u jekk il-valutazzjoni tar-riskju ta' kreditu mwettqa minnhom hijiex biżżejjed. Fil-fehma tal-GTV, din l-analiżi setgħet influwenzat il-konklużjoni dwar l-eżistenza ta' kontribuzzjoni finanzjarja u wkoll l-użu ta' punt ta' riferiment estern biex jistabbilixxi l-benefiċċju mogħti minn dan il-programm.
(249)
Kif speċifikat fil-premessi 242 - 243 hawn fuq, l-informazzjoni u l-evidenza miġburin fl-investigazzjoni juru distorsjonijiet sinifikanti fis-sistema bankarja Vjetnamita. Minħabba dawn id-distorsjonijiet, f'konformità mar-regoli tar-Regolament bażiku, irid jintuża punt ta' riferiment estern biex jiddetermina l-ammont ta' benefiċċju (jekk ikun hemm). Minħabba li l-benefiċċji tal-produtturi esportaturi Vjetnamiti huma de minimis, il-Kummissjoni ma tqisx li huwa neċessarju li jiġi eżaminat jekk il-banek humiex korpi pubbliċi u/jew jekk il-valutazzjoni ta' riskju hijiex biżżejjed kif iċċarata fi premessi 231 u 232 hawn fuq.
3.3.4. Il-forniment tad-drittijiet tal-użu tal-art
(250)
Iż-żewġ produtturi esportaturi li kkooperaw kienu allokati drittijiet tal-użu tal-art f'żoni industrijali speċjali. Filwaqt li l-Grupp Thai Binh irċieva l-LUR direttament mill-Istat, l-art għall-Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. (“VNC”) hija sollokata permezz ta' kumpannija parzjalment proprjetà tal-Istat.
(251)
Il-Grupp Thai Binh għandu tliet biċċiet ta' art fiż-żona industrijali. Matul il-perjodu tal-investigazzjoni l-Grupp ġie eżentat għal kollox mill-ħlas ta' kera għaż-żewġ biċċiet ta' art. Il-bażi għall-eżenzjoni huma Digriet Nru 121/2010/ND-CP u Digriet Nru 142/2005/ND-CP. Il-Grupp ma ħallasx il-kera wkoll għat-tielet biċċa ta' art minħabba li huwa fil-proċess amministrattiv li jitlob l-eżenzjoni. Ir-rati tal-kera eżentati huma ferm taħt ir-rati mħallsa mill-Grupp għal art simili oħra fil-viċinanzi taż-żona industrijali u jidhru li huma ferm taħt il-prezzijiet normali ta' art fir-reġjun.
(252)
Il-VNC ma ngħatatx eżenzjoni sħiħa tad-drittijiet tal-użu tal-art, madankollu kien ċar li kienet qed tirċievi benefiċċju matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Il-VNC għandha tliet biċċiet ta' art minn pajjiż kumpannija parzjalment proprjetà tal-Istat bħala sullokazzjonijiet. Għalkemm il-GTV ddikjara li dawn huma tranżazzjonijiet bejn partijiet privati, l-informazzjoni fil-fajl tikkontraddixxi din id-dikjarazzjoni. Il-liċenza ta' investiment ta' VNC telenka l-kiri ta' art bħala benefiċċju preferenzjali. Fil-liċenzja l-Kumitat Popolari ta' Quang Ninh jobbliga lil VNC tikri l-art minn din il-kumpanija. Anke skont il-kuntratt tal-bidu bejn il-kumpanija parzjalment proprjetà tal-Istat li tikri l-biċċa art lil VNC u l-awtorità lokali tal-artijiet, it-trasferiment sussegwenti tal-art hiuwa possibbli biss taħt ċerti kundizzjonijiet stabbiliti minn awtorità lokali tal-artijiet. Dan juri li l-Istat huwa involut fit-transazzjoni tal-art bejn iż-żewġ partijiet.
(253)
Għall-fini tal-valutazzjoni tal-benefiċċji l-Kummissjoni pparagunat il-prezzijiet tal-art baxxi marbuta mat-tranżazzjonijiet fiż-żoni industrijali ma' prezz referenzjarju għal art simili. L-investigazzjoni sabet indikazzjonijiet li s-suq għall-art fil-Vjetnam jidher li huwa regolat u huwa mxekkel minħabba intervent mill-gvern, minħabba li hemm eżenzjoni jew remunerazzjoni preferenzjali għal LUR dwar art li tinsab f'żoni msejħa żoni industrijali u/jew setturi tan-negozju mħeġġa. F'dan il-każ speċifiku, il-Kummissjoni sabet tranżazzjoni ta' LUR ta' natura affidabbli biżżejjed minħabba li l-art ikkonċernata tinsab barra minn kull żona mħeġġa u minħabba li l-kumpannija kkonċernata hija attiva f'settur mhux relatat ma' PSF u mhux imħeġġeġ taħt il-politiki tal-gvern. Il-prezzijiet f'din it-tranżazzjoni jintużaw bħala punt ta' riferiment għall-valutazzjoni tal-benefiċċju, mingħajr preġudizzju għal kwalunkwe konklużjoni dwar is-sitwazzjoni tas-suq tal-artijiet ġenerali fil-Vjetnam.
(254)
Il-benefiċċju għal din l-iskema jvarja bejn 0,17 % u 0,37 %.
3.3.5. Programmi ta' tnaqqis u ta' eżenzjoni diretta mit-taxxa
(255)
Iż-żewġ produtturi esportaturi li kkooperaw ibbenefikaw minn diversi eżenzjonijiet mit-taxxa diretta bbażati fuq l-eżenzjonijiet elenkati fil-liċenzji ta' investiment tagħhom. Il-bażi ġuridika għal dawn l-eżenzjonijiet huma d-Digriet Nru 164/2003/ND-CP sostitwit bid-Digrieti 124/2008/ND-CP u 122/2011/ND-CP, iċ-Ċirkolari 140/2012, Digriet Nru 164/2003/ND-CP emendat u supplimentat bid-Digriet Nru 152/204/ND-CP eżenzjoni mid-dazju u l-VAT fuq l-importazzjonijiet ta' makkinarju.
(256)
Skont il-leġislazzjoni ta' hawn fuq l-eżenzjonijiet u tnaqqis tat-taxxa diretta huma disponibbli, fost l-oħrajn, għal kumpanniji li jinsabu f'żoni/parks industrijali speċjali jew kumpaniji li jimpjegaw numru kbir ta' impjegati, jew kumpaniji li joperaw f'ċerti setturi tal-ekonomija.
(257)
L-ammont ta' sussidju jiġi kkalkolat f'termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-perjodu tal-investigazzjoni. Il-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji hu kkunsidrat bħala l-ammont tat-taxxa totali pagabbli skont ir-rata normali tat-taxxa, wara t-tnaqqis ta' dak li jitħallas flimkien mar-rata ta' taxxa preferenzjali mnaqqsa, jew l-ammont ta' taxxa eżentata għal kollox. L-ammonti meqjusa bħala sussidju huma bbażati fuq id-dikjarazzjonijiet tat-taxxa annwali l-aktar reċenti. Is-sussidju kien allokat fuq bażi totali tal-kumpannija u espress bħala perċentwal tal-dħul tal-esportazzjoni cCIF tal-Unjoni.
(258)
Il-benefiċċju għal din l-iskema jvarja bejn 0,11 % u 0,36 %.
3.3.6. Eżenzjoni mid-dazju tal-importazzjoni fuq materja prima importata
(259)
Iż-żewġ produtturi esportaturi li kkooperaw irċevew eżenzjonijiet mill-pagament tad-dazji fuq materja prima importata matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Il-bażi ġuridika għall-eżenzjoni hija l-Liġi dwar it-Taxxa ta' Importazzjoni u Esportazzjoni Nru 45/2005/QH11 implimentata min Digriet Nru 87/2010/ND-CP. Ir-regoli għas-sistema u l-proċeduri ta' spezzjoni u s-superviżjoni huma stabbiliti fiċ-Ċirkolari 194/2010TT.
(260)
Il-GTV fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju rrapporta li huwa jopera sistema ta' rifużjoni ta' dazju/sistema ta' sospensjoni. Skont il-leġiżlazzjoni l-eżenzjoni tapplika għal materja prima importata kkunsmata fil-produzzjoni tal-prodotti esportati. Tista' ssir rifużjoni fuq is-sazji sa fejn ikun determinat mill-proporzjon ta' kemm tintuża materja prima importata fil-prodott finali esportat.
(261)
Instab li matul il-perjodu tal-investigazzjoni iż-żewġ pprodutturi esportaturi lil kkooperaw ma rċevew ebda benefiċċju ekonomiku minn din l-iskema fil-perjodu tal-investigazzjoni. Għalkemm ġew eżentati mill-pagament tad-dazju tal-importazzjoni fuq materja prima, ma nstabet ebda remissjoni żejda fil-perjodu tal-investigazzjoni. Iż-żewġ kumpaniji kellhom bejgħ domestiku relattivament żgħir tal-prodott ikkonċernat. Barra minn hekk, huma akkwistaw sehem sinifikanti tal-materja prima ewlenija fis-suq domestiku minħabba li l-volumi li importaw għall-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat esportat ma kinux biżżejjed.
(262)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, ma ġiex ikkunsidrat neċessarju li ssir konklużjoni dwar jekk is-sistema ta' rifużjoni tad-dazju rrappurtata hijiex konformi mar-regoli tad-WTO u l-Artikoli tal-Anness II u l-Anness III tar-Regolament bażiku.
(263)
Wara l-iżvelar, il-GTV appoġġja s-sejbiet tal-Kummissjoni dwar dan il-programm. Madanakollu, xtaqet ukoll tissottolinja li s-sistema ta' rifużjoni tad-dazju Vjetnamita hija għal kollox konformi mar-regoli fl-Anness II u Anness III tar-Regolament bażiku minkejja n-nuqqas ta' konklużjoni f'dan il-punt. Il-Kummissjoni tieħu nota ta' din il-pożizzjoni tal-GTV. Madanakollu minħabba li l-benefiċċju għall-produtturi esportaturi Vjetnamiti huma de minimis, il-Kummissjoni ttenni l-pożizzjoni tagħha li ma tqisx li huwa neċessarju għall-iskop ta' din l-investigazzjoni li jiġi eżaminat jekk l-iskema ta' rifużjoni tad-dazji tikkonformax mar-regoli fl-Anness II u l-Anness III tar-Regolament bażiku kif spjegat fil-premessi 231 - 232 hawn fuq.
3.3.7. Eżenzjoni mid-dazju tal-importazzjoni fuq makkinarju importat
(264)
Iż-żewġ produtturi esportaturi li kkooperaw irċevew eżenzjonijiet mill-pagament tad-dazji u VAT fuq makkinarju importat matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Il-bażi ġuridika għall-eżenzjoni hija l-Liġi dwar it-Taxxa ta' Importazzjoni u Esportazzjoni Nru 45/2005/QH11 implimentata minn Digriet Nru 87/2010/ND-CP. Ir-regoli għas-sistema u l-proċeduri ta' spezzjoni u s-superviżjoni huma stabbiliti fid-Digriet tal-Gvern Nru 154/2005/N-CP, fiċ-Ċirkolari 194/2010TT u ċ-Ċirkolari 117/2011.
(265)
Il-kumpaniji ntalbu jirrappurtaw l-importazzjonijiet tal-makkinarju fuq perjodu ta' 10 snin. Għalkemm kien ċar li l-benefiċċji kienu dovuti lill-produtturi esportaturi li kkooperaw b'riżultat ta' din l-iskema, dawn ma kinux sostanzjali. Dan huwa għaliex l-importazzjonijiet tal-kumpaniji ta' makkinarju ma kinux importanti meta mqabbla mad-dħul tal-bejgħ ta' PSF tal-UE. Kwalunkwe benefiċċju ġie imdgħajjef mill-fatt li makkinarju ġie amortizzat fuq numru ta' snin (ġeneralment 10 snin) u għalhekk il-benefiċċju għall-perjodu tal-investigazzjoni tnaqqas b'mod korrispondenti.
(266)
Il-benefiċċju għal din l-iskema jvarja bejn 0,08 % u 0,1 %.
3.3.8. Ammont ta' sussidji
(267)
L-ammont tas-sussidji skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku antisussidju, espress ad valorem, għall-produtturi esportaturi Vjetnamiti jvarja bejn 0,6 % u 2,31 %. Il-marġni tas-sussidju għall-pajjiż kollu huwa l-medja ponderata taż-żewġ marġini ta' hawn fuq, jiġifieri 1,25 %. Is-sussidju deskritt kien allokat fuq bażi totali tal-kumpannija u espress bħala perċentwal tal-dħul tal-esportazzjoni CIF tal-Unjoni.
(268)
Wara l-iżvelar, l-ilmentatur sostna li ma kienx ċar kif il-Kummissjoni kkalkulat din il-medda tal-marġini ta' sussidju u għaliex il-Kummissjoni ma ħaditx l-ogħla livelli ta' dawn il-marġini li kienu jkunu ogħla mill-marġini de minimis. Kif spjegat il-Kummissjoni fil-premessa ta' qabel, il-medda tas-sussidji totali aggregati għall-produtturi esportaturi Vjetnamiti li kkoperaw espressa ad valorem tvarja bejn minimu ta' 0,6 % u massimu ta' 2,31 %. Madanakollu, l-kalkolu tal-medja ponderata ta' dawn il-marġini jwassal għal medja ta' kull pajjiż tal-marġini ta' sussidju ugwali għal 1,25 % li hija taħt il-limitu de minimis. Din hija l-metodoloġija użata frekwentament biex tiġi kkalkulata l-medja ta' kull pajjiż tal-marġini ta' sussidju skont ir-regoli relevanti tar-Regolament bażiku.
3.3.9. Konklużjoni dwar il-Vjetnam
(269)
Ir-rata ta' sussidju għall-pajjiż kollu għall-Vjetnam hija 1,25 %. Billi dan il-marġini huwa de minimis, ġie konkluż illi l-investigazzjoni għandha tintemm fir-rigward ta' importazzjonijiet li joriġinaw fil-Vjetnam, skont l-Artikolu 14(3) tar-Regolament bażiku.
4. DANNU
4.1. ID-DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI U TAL-PRODUZZJONI TAL-UNJONI
(270)
Il-prodott simili kien manifatturat minn 18-il produttur fl-Unjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Dawn jikkositwixxu “l-industrija tal-Unjoni” skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
(271)
Il-produzzjoni totali tal-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni kienet stabbilita għal madwar 401 000 tunnellata. Il-Kummissjoni stabbilixxiet iċ-ċifra fuq il-bażi tal-informazzjoni kollha disponibbli dwar l-industrija tal-Unjoni, bħalma huma ċ-ċifri ta' produzzjoni vverifikati tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw inklużi fil-kampjun kif ukoll iċ-ċifri pprovduti mill-ilmentatur. Kif ġie spjegat fil-premessa 10 intgħażlu erba' produtturi tal-Unjoni fil-kampjun li jirrappreżentaw 54 % tal-bejgħ totali tal-Unjoni tal-prodott simili.
4.2. KONSUM TAL-UNJONI
(272)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-konsum tal-Unjoni fuq il-bażi tal-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fuq is-suq tal-Unjoni bl-użu tad-dejta pprovduta mill-ilmentatur u fuq l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi, ibbażati fuq dejta tal-Eurostat.
(273)
Il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
Tabella 2
Il-konsum tal-Unjoni (tunnellati)
2010
2011
2012
Il-perjodu ta' investigazzjoni
Konsum totali tal-Unjoni
838 397
869 025
837 066
890 992
Indiċi
100
104
100
106
Sors: Ilment, Eurostat
(274)
Il-konsum tal-Unjoni laħaq il-livelli massimi fl-2011 minħabba ż-żieda fil-prezzijiet tal-qoton minħabba d-diffikultajiet esperjenzati fir-rigward tal-għelejjel tal-qoton fl-2010. Id-domanda għal PSF, bħala sostitut għal qoton, żdiedet bħala riżultat, iżda reġgħet naqset is-sena ta' wara. Fil-perjodu ta' investigazzjoni, għal darb' oħra hija osservata żieda ta' 6 % fil-konsum tal-Unjoni.
4.3. IMPORTAZZJONIJIET MILL-PAJJIŻI KKONĊERNATI
4.3.1. Il-valutazzjoni kumulattiva tal-effetti tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
(275)
Il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet tal-PSF li joriġinaw mill-pajjiżi kkonċernati għandhomx jiġu vvalutati b'mod kumulattiv skont l-Artikolu 8(3) tar-Regolament bażiku.
(276)
Il-marġni tas-sussidju stabbilit fir-rigward tal-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u l-Vjetnam kien taħt il-limitu de minimis stabbiliti fl-Artikolu 8(3)(a) tar-Regolament bażiku.
(277)
Għalhekk, il-kundizzjonijiet għal kumulazzjoni ma ntlaħqux u l-analiżi tal-kawżalità hija għalhekk limitata għall-effett tal-importazzjonijiet mill-Indja.
4.3.2. Volum u sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Indja.
(278)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-volum ta' importazzjonijiet fuq il-bażi tal-Eurostat. Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volum ta' importazzjonijiet mill-Indja bħala parti tal-konsum totali tal-Unjoni (dan tal-aħħar huwa ddeterminat mill-bejgħ totali tal-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni flimkien mal-importazzjonijiet kollha tal-PSF fl-Unjoni).
(279)
L-importazzjonijiet lejn l-Unjoni mill-Indja żviluppaw kif ġej:
Tabella 3
Il-volum ta' importazzjoni (tunnellati) u s-sehem mis-suq
2010
2011
2012
Il-perjodu ta' investigazzjoni
Il-volum ta' importazzjonijiet mill-Indja (tunnellati)
51 258
59 161
63 191
60 852
Indiċi
100
115
123
119
Sehem mis-suq
6,1 %
6,8 %
7,5 %
6,8 %
Indiċi
100
111
123
112
Sors: il-Eurostat
(280)
B'mod ġenerali, l-importazzjonijiet mill-Indja baqgħu pjuttost stabbli, u jammontaw għal sehem mis-suq tal-Unjoni ta' bejn 6 % u 7,5 % matul il-perjodu kkunsidrat.
4.3.3. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja u t-twaqqigħ tal-prezzijiet
(281)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-prezzijiet ta' importazzjonijiet fuq il-bażi ta' statistika tal-Eurostat u dejta vverifikata mill-esportaturi li kkooperaw. It-twaqqigħ tal-prezz tal-importazzjonijiet kien stabbilit fuq il-bażi tad-dejta pprovduta minn esportaturi li kkooperaw u produtturi tal-Unjoni li kkooperaw.
(282)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet lejn l-Unjoni mill-Indja żviluppa kif ġej:
Tabella 4
Prezzijiet tal-importazzjonijiet (EUR/tunnellata)
2010
2011
2012
Il-perjodu ta' investigazzjoni
L-Indja
1 025
1 368
1 239
1 212
Indiċi
100
134
121
118
Sors: l-Eurostat u d-dejta vverifikata minn esportaturi li kkooperaw
(283)
Ġiet osservata żieda fil-prezz tal-PSF għas-sena 2011, li hija s-sena tal-kriżi tal-qoton li ssemmiet qabel. Il-prezzijiet naqsu fis-snin ta' wara, iżda baqgħu ogħla mill-prezz osservat għall-2010. Fil-perjodu ta' investigazzjoni, il-prezz kien 18 % ogħla mill-prezz għall-PSF fl-2010.
(284)
Il-Kummissjoni ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezzijiet matul il-perjodu ta' investigazzjoni billi qabblet il-prezzijiet tal-iżbark tal-importazzjoni medji ponderati għal kull tip ta' prodott tal-importazzjonijiet mill-produtturi Indjani li kkooperaw inklużi fil-kampjun mal-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, b'aġġustamenti xierqa għad-dazji doganali u għall-ispejjeż ta' wara l-importazzjoni u l-prezzijiet ta' bejgħ medji ponderati għall-istess tip ta' prodott tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun mitluba lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal livell ta'prezz mill-fabbrika.
(285)
Dan it-tqabbil tal-prezzijiet sar fuq bażi ta' tip b'tip għal tranżazzjonijiet fl-istess livell ta' kummerċ, debitament aġġustati fejn meħtieġ, u wara t-tnaqqis tar-rifużjonijiet u l-iskontijiet. Ir-riżultat tal-paragun kien espress bħala perċentwal tal-dħul tal-industrija tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Dan wera marġini ta' twaqqigħ tal-prezzijiet b'medja ponderata bejn 4,1 % u 43,7 % mill-importazzjonijiet mill-Indja fis-suq tal-Unjoni.
4.4. IS-SITWAZZJONI EKONOMIKA TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
4.4.1. Kummenti ġenerali
(286)
Skont l-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi evalwazzjoni tal-indikaturi ekonomiċi kollha li influwenzaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkonċernat.
(287)
Kif imsemmi fil-premessa 10, il-kampjunar intuża biex jiġi ddeterminat id-dannu possibbilment imġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(288)
Għall-iskop tad-determinazzjoni tad-dannu, il-Kummissjoni għamlet distinzjoni bejn l-indikaturi tad-dannu makroekonomiċi u mikroekonomiċi. Il-Kummissjoni analizzat l-indikaturi makroekonomiċi fuq il-bażi tad-dejta inkluża fl-ilment, informazzjoni addizzjonali pprovduta mill-ilmentatur matul il-proċediment u l-Eurostat. Din id-dejta hija marbuta mal-produtturi kollha tal-Unjoni. Il-Kummissjoni analizzat l-indikaturi mikroekonomiċi fuq il-bażi tad-dejta vverifikata kif suppost li tinsab fit-tweġibiet għall-kwestjonarju mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Iż-żewġ settijiet ta' dejta nstab li kienu rappreżentattivi tal-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
(289)
L-indikaturi makroekonomiċi huma: il-produzzjoni, il-kapaċità ta' produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, l-impjieg u l-produttività.
(290)
L-indikaturi mikroekonomiċi huma: il-prezzijiet medji ta' unità, l-ispiża unitarja, l-ispejjeż tax-xogħol, l-inventarji, il-profittabilità, il-flussi tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-kapaċità ta' ġbir ta' kapital.
4.4.2. Indikaturi makroekonomiċi
4.4.2.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(291)
Il-produzzjoni totali tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità żviluppaw matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni kif ġej:
Tabella 5
Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
2010
2011
2012
Il-perjodu ta' investigazzjoni
Volum tal-produzzjoni (tunnellati)
362 195
355 240
361 159
401 119
Indiċi
100
98
100
111
Kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
492 059
451 310
468 115
466 744
Indiċi
100
92
95
95
Użu tal-kapaċità
73,6 %
78,7 %
77,2 %
85,9 %
Indiċi
100
107
105
117
Sors: Ilmentatur (CIRFS)
(292)
Il-volum tal-produzzjoni tela' bi 11 % matul il-perjodu kkunsidrat. Din iż-żieda saret biss matul il-perjodu ta' investigazzjoni (li jkopri l-aħħar 12-il xahar tal-perjodu kkunsidrat). Matul il-parti tal-perjodu kkunsidrat qabel il-perjodu ta' investigazzjoni (jiġifieri 2011 u 2012) il-volum tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqas jew staġna.
(293)
Għall-kuntrarju, il-kapaċità tal-produzzjoni għaddiet minn xejra 'l isfel, bi tnaqqis minn 5 % waqt il-perjodu ta' investigazzjoni. Flimkien mat-tendenza ta' żieda tal-volum ta' produzzjoni kif deskritt fil-premessa 292, l-użu tal-kapaċità żdied bi 17 %. Għandu jiġi enfasizzat, madankollu, li l-użu tal-kapaċità fl-2010, li tintuża bħala bażi għall-analiżi tat-tendenzi, kienet baxxa għal industrija li tuża kapital kbir bħall-industrija tal-PSF u matul il-perjodu ta' investigazzjoni r-rata tal-użu tal-kapaċità kienet ta' 85,9 %.
4.4.2.2. Il-volum ta' bejgħ u s-sehem mis-suq
(294)
Il-volumi tal-bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni kif ġej:
Tabella 6
Il-volum ta' bejgħ u s-sehem mis-suq
2010
2011
2012
Il-perjodu ta' investigazzjoni
Volum ta' bejgħ totali tas-suq tal-Unjoni (tunnellati)
379 840
366 341
344 134
358 130
Indiċi
100
96
91
94
Sehem mis-suq
45,3 %
42,2 %
41,1 %
40,2 %
Indiċi
100
93
91
89
Sors: Eurostat, ilmentatur (CIRFS)
(295)
Il-volumi tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni naqsu fl-2011 u l-2012, iżda rkupraw ftit matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Madankollu, ġiet osservata waqgħa ta' 6 % xorta waħda fil-konfront tal-volumi mibjugħa fl-2010.
(296)
Is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b'mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. L-ikbar tnaqqis fis-sehem tas-suq seħħ fl-2011, iżda din it-tendenza 'l isfel kompliet fl-2012 u fil-perijodu ta' investigazzjoni, li rriżulta f'telf ġenerali ta' sehem mis-suq matul il-perjodu kkunsidrat ta' 11 %.
4.4.2.3. It-tkabbir
(297)
Minkejja t-tkabbir moderat fil-konsum tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat (żieda ta' 6 %) u ż-żieda fil-volum tal-produzzjoni mill-produtturi tal-Unjoni (+ 11 %), il-bejgħ mill-produtturi tal-Unjoni naqas b' 6 %.
4.4.2.4. L-impjiegi u l-produttività
(298)
L-impjiegi u l-produttività żviluppaw kif ġej tul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni:
Tabella 7
L-impjiegi u l-produttività
2010
2011
2012
Il-perjodu ta' investigazzjoni
Numru ta' impjegati
1 914
1 935
2 000
2 036
Indiċi
100
101
105
106
Produttività (tunnellata/impjegat)
189,3
183,6
180,6
197,0
Indiċi
100
97
95
104
Sors: Ilmentatur (CIRFS)
(299)
L-għadd ta' impjegati żdied b'mod stabbli matul il-perjodu kkunsidrat u dan wassal għal żieda ta' 6 %, flimkien maż-żieda fil-produzzjoni kif muri fil-premessa 292.
(300)
Il-produttività naqset fl-2011 u l-2012, minħabba li n-numru ta' impjegati żdied filwaqt li l-volumi tal-produzzjoni staġnaw matul dawk is-snin. B'mod ġenerali, rat żieda ta' 4 % matul il-perjodu kkunsidrat.
4.4.3. Indikaturi mikroekonomiċi
4.4.3.1. Prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
(301)
Il-prezzijiet medji ponderati tal-bejgħ ta' unità tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun lill-klijenti mhux relatati fl-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 8
Il-prezzijiet tal-bejgħ fl-Unjoni
2010
2011
2012
Il-perjodu ta' investigazzjoni
Il-Prezz medju ponderat ta' bejgħ fl-Unjoni fuq is-suq totali (EUR/tunnellata)
1 283
1 608
1 509
1 489
Indiċi
100
125
118
116
Kost unitarju tal-produzzjoni (EUR/tunnellata metrika)
1 453
1 666
1 629
1 542
Indiċi
100
115
112
106
Sors: Id-dejta verifikata mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun
(302)
L-akbar żieda fil-prezz tal-bejgħ fl-Unjoni ġiet osservata għall-2011, meta l-PSF inbiegħ għal 25 % aktar meta mqabbel mal-prezz medju tal-bejgħ fl-2010. Dan kien ir-riżultat ta' kriżi tal-qoton fl-2011, meta d-domanda għall-PSF bħala sostitut għal qoton żdiedet, għaliex dan tal-aħħar kien skars minħabba l-għelejjel diżappuntanti fl-2010. B'mod ġenerali, il-prezzijiet tal-bejgħ tal-Unjoni żdiedu b'16 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(303)
Il-kost tal-unità tal-produzzjoni żdied ukoll matul il-perjodu kkunsidrat b'massimu ta' 15 % fl-2011 minħabba żieda fil-prezzijiet tal-karburant f'dik is-sena, li huwa fattur importanti għall-ispejjeż. Iż-żieda globali fil-kost tal-produzzjoni għal kull unità kienet tammonta għal 6 % matul il-perjodu kkunsidrat.
4.4.3.2. Il-kostijiet lavorattivi
(304)
Il-kostijiet lavorattivi medji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 9
Kostijiet tax-xogħol medji għal kull impjegat
2010
2011
2012
Il-perjodu ta' investigazzjoni
Nefqa medja tax-xogħol għal kull impjegat (EUR)
31 561
31 080
31 661
32 356
Indiċi
100
98
100
103
Sors: Id-dejta vverifikata mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun
(305)
Il-kost medju tax-xogħol għal kull impjegat, l-ewwel naqas fl-2011, u mbagħad żdied bi ftit fis-snin ta' wara. Għall-perjodu kkunsidrat, ġiet osservata żieda ta' 3 %.
4.4.3.3. Inventarji
(306)
Livelli tal-istokk tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 10
Inventarji
2010
2011
2012
Il-perjodu ta' investigazzjoni
Ħażniet tal-għeluq (tunnellati)
15 731
16 400
15 039
19 108
Indiċi
100
104
96
121
L-inventarju tal-għeluq bħala perċentwal tal-produzzjoni
7,3 %
7,8 %
7,1 %
8,8 %
Indiċi
100
107
97
120
Sors: Id-dejta vverifikata mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun
(307)
L-istokkijiet tal-għeluq żdiedu, bl-eċċezzjoni tal-2012, u rriżultaw f'żieda globali ta' 21 % fil-perjodu tal-investigazzjoni. Dan jikkorrispondi għal żieda fil-volum ta' produzzjoni (żieda ġenerali ta' 11 %), filwaqt li l-volumi tal-bejgħ naqsu matul il-perjodu kkunsidrat (tnaqqis totali ta' 6 %). Dawn ix-xejriet kienu riflessi wkoll mill-istokks tal-għeluq bħala perċentwal tal-produzzjoni.
4.4.3.4. Il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li jiżdied il-kapital
(308)
Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 11
Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redittu fuq l-investimenti
2010
2011
2012
Il-perjodu ta' investigazzjoni
Profittabilità tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tal-dħul tal-bejgħ)
- 5,4 %
1,0 %
- 0,8 %
0,3 %
Indiċi
- 100
18
- 14
5
Fluss tal-flus (f'EUR)
- 12 068 770
12 017 353
13 048 405
10 725 084
Indiċi
- 100
100
108
89
Investimenti (EUR)
5 240 603
7 671 607
4 488 296
4 145 991
Indiċi
100
146
86
79
Redditu fuq l-investimenti
- 25,1 %
5,5 %
- 4,5 %
1,5 %
Indiċi
- 100
22
- 18
6
Sors: Id-dejta vverifikata mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun
(309)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-profittabilità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun billi l-profitt nett qabel it-taxxa tal-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni ġie espress bħala perċentwal tal-dħul ta' dak il-bejgħ. Il-marġini tal-profittabilità varjaw matul il-perjodu kkunsidrat. B'mod ġenerali, il-profittabilità tjiebet permezz ta' ċaqliq minn telf sostanzjali fl-2010 għal bilanċ kemm kemm pożittiv fil-perjodu tal-investigazzjoni.
(310)
Il-likwidità netta hija l-abbiltà tal-produtturi tal-Unjoni li jiffinanzjaw l-attivitajiet tagħhom huma stess. Ix-xejra tal-fluss tal-flus nett żviluppat b'mod pożittiv matul il-perjodu kkunsidrat.
(311)
L-investimenti laħqu livelli massimi fl-2011 b'żieda ta' 46 % meta mqabbla ma' investimenti magħmula fl-2010, iżda naqsu fis-snin ta' wara. Matul il-perjodu kkunsidrat, l-investimenti naqsu b' 21 %.
(312)
Ir-redditu fuq l-investimenti huwa l-profitt f'perċentwali tal-valur kontabilistiku nett tal-investimenti. Huwa żviluppa b'mod pożittiv matul il-perjodu kkunsidrat.
(313)
L-ebda wieħed mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun ma esprima li kellu diffikultajiet biex ittella' kapital matul il-perjodu kkunsidrat.
4.4.4. Konklużjoni dwar id-dannu
(314)
L-importazzjonijiet mill-Indja baqgħu stabbli (li jammontaw għal sehem fis-suq tal-Unjoni ta' bejn 6 % u 7 % matul il-perjodu kkunsidrat). It-Twaqqigħ tal-prezz kien sinifikanti (sa 43,7 %).
(315)
Bosta indikaturi tal-ħsara tjiebu. Il-profittabilità tal-produtturi tal-Unjoni żdiedet bi kważi 6 punti perċentwali, iżda l-marġni tal-profitt medju kien għadu f'punt ta' ekwilibriju mhux sodisfaċenti ta' 0,3 % fil-perjodu tal-investigazzjoni. Ir-rata ta' użu tal-kapaċità żdiedet minn 74 % għal 86 %. Dan madankollu kien ir-riżultat ta' żieda fil-volumi ta' produzzjoni tal-Unjoni kif ukoll tat-tnaqqis fl-użu tal-kapaċità tal-Unjoni. Il-prezzijiet medji tal-bejgħ fl-Unjoni laħqu l-livelli massimi fl-2011, ikkawżati minn żieda qawwija fil-prezzijiet tal-petrol u tal-qoton. Globalment, il-prezzijiet ta' importazzjoni medji żdiedu b'16 % matul il-perijodu kkunsidrat. Ir-redditu fuq l-investiment u l-fluss tal-flus żviluppaw b'mod pożittiv. L-impjegati żdiedu wkoll matul il-perijodu kkunsidrat. B'hekk ġew osservati sinjali ta' rkupru f'sitwazzjoni li kienet għadha ta' dannu.
(316)
L-indikaturi ta' dannu li jmiss żviluppaw b'mod negattiv matul il-perjodu kkunsidrat: is-sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni niżel minn 45,3 % għal 40,2 % hekk kif il-volumi tal-bejgħ tal-Unjoni niżlu b' 6 %. Il-livell tal-investimenti b'mod ġenerali naqas, bl-eċċezzjoni tal-2011. Il-kapaċità, kif imsemmija fil-premessa 293, naqset b'5 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(317)
B'kollox, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni għadha tista' tiġi deskritta bħala dannuża, għalkemm tjiebet ħafna matul dawn l-aħħar snin. Fuq il-bażi ta' dak li ntqal aktar 'il fuq, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku.
(318)
Waqt li kien qed jikkummenta fuq l-iżvelar, l-ilmentatur qal li kkunsidra li l-istabilità tas-sehem mis-suq Indjan fis-suq tal-Unjoni kienet ir-riżultat ta' sussidjar sostanzjali. Il-Kummissjoni tassew sabet sussidji kumpensatorji (ara premessa 229), iżda l-ebda rabta każwali għas-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni ma setgħet tiġi stabbilita (ara premessi 319 - 323).
5. KAWŻALITÀ
(319)
Skont l-Artikolu 8(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja kkawżawx dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni. Skont l-Artikolu 8(6) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat ukoll jekk fatturi magħrufa oħrajn setgħux fl-istess ħin iddanneġġaw lill-industrija tal-Unjoni. Il-Kummissjoni żgurat li kwalunkwe dannu possibbli kkawżat minn fatturi oħra ħlief l-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja ma kienx attribwit għall-importazzjonijiet sussidjati. Dawn il-fatturi huma l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-konsum.
5.1. EFFETT TAL-IMPORTAZZJONIJIET SUSSIDJATI
(320)
Fid-dawl tas-sejbiet deskritti tas-sussidjar de minimis t'hawn taħt fir-rigward taċ-Ċina u l-Vjetnam (ara premessi 76 u 231), il-kundizzjonijiet għall-kumulazzjoni ma humiex issodisfati. L-analiżi tal-kawżaliità hija għalhekk limitata għall-effett tal-importazzjonijiet mill-Indja.
(321)
Matul il-perjodu kkunsidrat l-industrija tal-Unjoni rat is-sehem tagħha mis-suq jonqos minn 45,3 % għal 40,2 %, filwaqt li s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet Indjani baqa' pjuttost stabbli bejn 6 % u 7 %. L-impjiegi naqsu b'6 % matul il-perjodu kkunsidrat. L-industrija tal-Unjoni għalhekk ma kinitx kapaċi tibbenefika minn dan it-tkabbir f'termini ta' sehem mis-suq, iżda dan aktarx ma jiġix attribwit lis-sehem Indjan mis-suq, li baqa' kostanti.
(322)
Il-prezzijiet medji tal-Eurostat għall-PSF mill-Indja kienu aktar baxxi mill-medja tal-prezzijiet tal-PSF minn ħafna pajjiżi oħra, iżda huwa importanti li jiġi nnotat li hemm differenzi kbar fil-kwalitajiet u t-tipi ta' prodotti. Fi kwalunkwe każ, il-paraguni preċiżi ta' tip b'tip wera twaqqigħ fil-prezz sinifikanti fir-rigward tal-importazzjonijiet mill-Indja.
(323)
Minkejja t-tnaqqis sinifikanti tal-prezzijiet, ma jistax jiġi konkluż li l-importazzjonijiet Indjani rriżultaw f'dannu. Tabilħaqq, it-tnaqqis fis-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni (tnaqqis ta' 5,1 punti perċentwali) ma jistax ikun attribwit għall-iżvilupp ta' volumi ta' importazzjoni Indjani billi s-sehem tas-suq tagħhom baqa' pjuttost stabbli (żieda ta' 0,7 punti perċentwali biss matul il-perjodu kkunsidrat). Barra minn hekk, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Indja żdied b'mod sinifikanti bi 18 % matul il-perjodu kkunsidrat. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet Indjani ma jidhrux li rriżultaw fi tnaqqis fil-prezz, peress li s-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, għalkemm xorta waħda dannuża waqt il-perjodu ta' investigazzjoni, tjiebet b'mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat.
5.2. EFFETTI TA' FATTURI OĦRA
5.2.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
(324)
Il-volum ta' importazzjonijiet minn pajjiżi terzi żviluppa matul il-perjodu kkunsidrat kif ġej:
Tabella 12
L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
Il-pajjiż
2010
2011
2012
Il-perjodu ta' investigazzjoni
Ir-Repubblika tal-Korea
Volum (tunnellati)
129 918
165 365
163 540
181 540
Indiċi
100
127
126
140
Sehem mis-suq
15,5 %
19,0 %
19,5 %
20,4 %
Indiċi
100
123
126
131
Prezz medju (EUR/tunnellata)
1 116
1 367
1 361
1 300
Indiċi
100
123
122
116
It-Tajwan
Volum (tunnellati)
121 656
108 645
100 072
92 423
Indiċi
100
89
82
76
Sehem mis-suq
14,5 %
12,5 %
12,0 %
10,4 %
Indiċi
100
86
82
71
Prezz medju (EUR/tunnellata)
1 131
1 416
1 383
1 369
Indiċi
100
125
122
121
Iċ-Ċina
Volum (tunnellati)
5 198
8 980
23 209
44 651
Indiċi
100
173
446
859
Sehem mis-suq
0,6 %
1,0 %
2,8 %
5,0 %
Indiċi
100
167
447
808
Prezz medju (EUR/tunnellata)
1 065
1 279
1 265
1 209
Indiċi
100
120
119
113
Turkija
Volum (tunnellati)
32 921
29 969
34 303
36 908
Indiċi
100
91
104
112
Sehem mis-suq
3,9 %
3,4 %
4,1 %
4,1 %
Indiċi
100
88
104
105
Prezz medju (EUR/tunnellata)
1 133
1 466
1 383
1 382
Indiċi
100
129
122
122
Il-Vjetnam
Volum (tunnellati)
24 884
25 487
26 410
29 717
Indiċi
100
102
106
119
Sehem mis-suq
3,0 %
2,9 %
3,2 %
3,3 %
Indiċi
100
99
106
112
Prezz medju (EUR/tunnellata)
978
1 182
1 175
1 096
Indiċi
100
121
120
112
L-Indoneżja
Volum (tunnellati)
25 902
30 285
24 032
24 699
Indiċi
100
117
93
95
Sehem mis-suq
3,1 %
3,5 %
2,9 %
2,8 %
Indiċi
100
113
93
90
Prezz medju
1 055
1 329
1 267
1 167
Indiċi
100
126
120
111
It-Tajlandja
Volum (tunnellati)
17 548
23 510
17 103
18 952
Indiċi
100
134
97
108
Sehem mis-suq
2,1 %
2,7 %
2,0 %
2,1 %
Indiċi
100
129
98
102
Prezz medju (EUR/tunnellata)
1 140
1 449
1 310
1 298
Indiċi
100
127
115
114
Importazzjonijiet oħra
Volum (tunnellati)
49 272
51 282
41 074
43 120
Indiċi
100
104
83
88
Sehem mis-suq
5,9 %
5,9 %
4,9 %
4,8 %
Indiċi
100
100
83
82
Prezz medju (EUR/tunnellata)
1 323
1 681
1 603
1 532
Indiċi
100
127
121
116
Sors: l-Eurostat
(325)
L-akbar sehem ta' importazzjonijiet (181 540 tunnellata, li jirrappreżentaw sehem mis-suq ta' 20,4 %, matul il-perjodu ta' investigazzjoni) ġej mir-Repubblika tal-Korea, li rat is-sehem tagħha mis-suq jiżdied b'4,9 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat. It-Tajwan huwa t-tieni l-ikbar esportatur lejn l-Unjoni. Għalkemm l-importazzjonijiet mit-Tajwan matul il-perjodu kkunsidrat naqsu (tnaqqis ta' 4,1 punti perċentwali), it-Tajwan xorta kellu sehem mis-suq ta' 10,4 % fil-perjodu tal-investigazzjoni. Ir-raba' l-akbar pajjiż fuq il-lista ta' esportaturi (wara l-Indja, li huwa t-tielet l-ikbar) huwa ċ-Ċina, li s-sehem tas-suq tagħha żdied b'4,4 punti perċentwali għal livell ta' 5 %. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra huma iżgħar mill-importazzjonijiet mill-Indja iżda kwantitajiet sostanzjali ta' PSF huma wkoll importati mit-Turkija, il-Vjetnam, l-Indoneżja u t-Tajlandja (l-erba' li huma b'ishma tas-suq pjuittost stabbiliti). Flimkien, l-importazzjonijiet mit-Turkija, il-Vjetnam, l-Indoneżja u t-Tajlandja jammontaw għal sehem mis-suq ta' madwar 12 % (12,4 % fil-perjodu tal-investigazzjoni.)
(326)
Ta' min jinnota l-importazzjonijiet dejjem jiżdiedu b'mod partikolari tar-Repubblika tal-Korea. L-importazzjonijiet Koreani kienu jammontaw, matul il-perijodu ta' investigazzjoni, għal tliet darbiet il-volumi tal-importazzjonijiet Indjani. L-importazzjoni żiedu b'40 % matul il-perjodu kkunsidrat u s-sehem tagħhom mis-suq żdied b'4,9 punti perċentwali għal 20,4 %. L-importazzjonijiet miċ-Ċina żdiedu wkoll b'mod qawwi, b'aktar minn 700 % fil-volum jew 4,4 punti perċentwali f'termini ta' sehem mis-suq. L-importazzjonijiet miċ-Ċina waqqgħu wkoll b'mod sinifikanti l-prezz tal-industrija tal-Unjoni.
(327)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, jista' jiġi konkluż li, jekk is-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni kienet riżultat tal-importazzjonijiet, dan huwa aktar minħabba l-importazzjonijiet minn sorsi oħra apparti l-Indja.
(328)
Wara l-iżvelar, l-ilmentatur ikkummenta li l-Kummissjoni ma nvestigatx aktar il-prezzijiet ta' esportazzjoni taċ-Ċina u l-Vjetnam. Ġie mtenni li l-livelli tas-sussidju de minimis instabu kemm għaċ-Ċina kif ukoll għall-Vjetnam. Il-Kummissjoni għalhekk ivvalutat il-prezzijiet tal-esportazzjoni għal dawn iż-żewġ pajjiżi rispettivi fl-analiżi ta' kawżalità tagħha rigward l-effett ta' fatturi oħra u tabilħaqq ma wettqitx valutazzjoni kumulattiva tal-importazzjonijiet tat-tliet pajjiżi kkonċernati minn dan il-proċediment, ladarba kien iddeterminat li s-sussidji li nstabu fiċ-Ċina u l-Vjetnam kienu de minimis kif spjegat fil-premessa 275 - 277.
(329)
L-ilmentatur ipprovda kummenti dwar il-prezz medju tal-importazzjonijiet mill-Korea kif ukoll iż-żieda (żgħira) fil-volum tagħhom bejn l-2011 u l-2012. B'ħarsa lejn iż-żieda totali kemm tal-volum kif ukoll tas-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Koreani matul il-perjodu kkunsidrat u l-prezzijiet medji tagħha kienu aktar baxxi mill-medja tal-prezzijiet ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, il-Kummissjoni tistqarr li l-importazzjonijiet Koreani huma fattur ieħor rilevanti fl-analiżi tal-kawżalità.
(330)
L-ilmentatur irrefera wkoll għall-prezzijiet medji ta' esportazzjoni tat-tliet pajjiżi li fil-bidu kienu kkonċernati minn dan il-proċediment u għall-Korea u t-Tajwan għall-perjodu bejn Jannar u Lulju 2014. Madanakollu, dan mhuwiex il-perjodu kkunsidrat, li huwa mill-2010 sal-aħħar tal-perjodu investigat. Il-kumment għalhekk ma ntlaqax.
5.2.2. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(331)
Il-volum u l-valur medju tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni tul il-perjodu kkunsidrat żviluppaw kif ġej:
Tabella 13
Prestazzjoni tal-Esportazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni
2010
2011
2012
Il-perjodu ta' investigazzjoni
Volum ta' esportazzjoni (tunnellati)
31 158
32 204
41 279
36 149
Indiċi
100
103
132
116
Prezz medju (EUR/tunnellata)
1 760
1 945
1 924
1 962
Indiċi
100
111
109
112
Sors:
Il-volum: Ilmentatur (CIRFS)
Valur: Id-dejta verifikata mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun
(332)
L-industrija tal-Unjoni barra l-UE qed tbiegħ l-aktar prodotti ta' speċjalità, li hija r-raġuni tal-prezz tal-bejgħ medju ogħla osservat f'dawk is-swieq.
(333)
Il-volumi tal-esportazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun żdied bi kważi 30 % matul il-perjodu kkunsidrat bl-ogħla livelli tagħhom fl-2012. Il-prezzijiet medji tal-bejgħ żdiedu fl-2011 u mbagħad baqgħu f'livell stabbli sal-perjodu ta' investigazzjoni.
(334)
Minkejja l-prestazzjoni tajba tal-esportazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, il-volumi assoluti esportati kienu relattivament żgħar meta mqabbla mal-volumi tal-bejgħ mibjugħa fl-Unjoni. L-effett tagħhom għalhekk ma kienx biżżejjed biex jikkumpensa għas-sitwazzjoni diffiċli u dannuża fuq is-suq domestiku tal-Unjoni.
5.2.3. Konsum
(335)
Is-suq tal-Unjoni għal PSF kien ta' 838 397 tunnellata metrika fl-2010 u laħaq it-890 992 tunnellata metrika fil-perjodu ta' investigazzjoni. Dan jimplika tkabbir fis-suq ta' 6 % matul il-perjodu kkunsidrat. Fi kliem ieħor, ma kien hemm l-ebda tnaqqis fid-domanda li seta' kkontribwixxa għas-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni.
5.2.4. Il-kriżi ekonomika
(336)
Assoċjazzjoni tal-utent, il-kamra tal-kummerċ ta' wieħed mill-pajjiżi kkonċernati, u awtorità tal-gvern ikkummentaw li d-dannu kien ikkawżat mill-kriżi ekonomika. Dan l-argument m'huwiex korrett, peress li s-suq tal-Unjoni għal PSF kiber b'6 % u l-prezz medju tal-bejgħ fl-Unjoni żdied ukoll b'16 %.
(337)
Il-kamra tal-kummerċ ikkummentat ukoll li minħabba l-kriżi ekonomika, id-domanda għal PSF ta' speċjalità niżlet, filwaqt li d-domanda għal PSF ta' komodità kibret. Huwa mfakkar li l-PSF ta' speċjalità u l-PSF ta' komodità għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi u l-utenti aħħarija tagħhom huma bażikament l-istess. Huwa rikonoxxut li mhux it-tipi kollha ta' prodotti jistgħu jinbidlu bejniethom, iżda investigazzjonijiet preċedenti u l-investigazzjoni preżenti stabbilixxew li hemm mill-inqas interkambjalità parzjali u użu doppju tat-tipi differenti tal-prodott. Għaldaqstant, l-argument huwa mwarrab.
5.2.5. L-użu ta' kapaċità għolja
(338)
Awtorità waħdanija tal-gvern issottomettiet li d-dannu f'termini ta' telf ta' sehem mis-suq, ma setax ġie kkawżat minn importazzjonijiet sussidjati minħabba r-rata għolja ta' użu tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni. L-użu tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni tabilħaqq żdied matul il-perjodu kkunsidrat, iżda fl-ebda punt ma resaq lejn il-limiti tal-kapaċità disponibbli. Waqt l-ogħla livelli, li kien fil-perjodu ta' investigazzjoni, ir-rata ta' użu tal-kapaċità kienet ta' 85,9 %. Dan iħalli biżżejjed marġni biex tkompli tiżdied il-produzzjoni. Madankollu, hekk kif il-volumi tal-bejgħ fl-Unjoni ta' produtturi tal-Unjoni ma segwewx it-tendenza ta' żieda fil-konsum, it-telf fis-sehem mis-suq għadu kkunsidrat bħala wieħed mill-indikaturi għas-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni.
5.3. KONKLUŻJONI DWAR IL-KAWŻALITÀ
(339)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li mhuwiex possibbli li tiġi stabbilita rabta kawżali bejn is-sitwazzjoni ta' ħsara tal-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja. Din il-konklużjoni hija l-ewwel nett ibbażata fuq is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mill-Indja relattivament baxx u li żdied ftit li xejn (minn 6,1 % għal 6,8 %), meta mqabbel ma' sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni ħafna ogħla iżda li xorta qed jonqos b'mod sinifikanti (minn 45,3 % għal 40,2 %). It-tieni nett, l-importazzjonijiet minn ċerti pajjiżi oħra (il-Korea, it-Tajwan, iċ-Ċina) kienu aktar voluminużi u/jew żdied u aktar, u għalhekk, jekk l-importazzjonijiet ikkontribwew għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni, dan għandu jiġi attribwit għall-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi u mhux għall-importazzjonijiet mill-Indja (ara l-premessi 325 - 327).
(340)
Għalhekk ir-rabta kawżali fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 8(5) u 8(6) tar-Regolament bażiku bejn l-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja u d-dannu materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tkun stabbilita.
6. KONKLUŻJONI
(341)
Il-proċediment għandu għalhekk jintemm, minħabba li s-sussidju għar-Repubblika Popolari taċ-Ċina u l-Vjetnam instab li kien de minimis, u minħabba n-nuqqas ta' rabta kawżali bejn id-dannu u s-sussidju fejn jidħlu l-importazzjonijiet li joriġinaw fl-Indja.
(342)
Il-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 25(1) tar-Regolament bażiku ma tax opinjoni,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-proċediment antisussidji li jikkonċerna l-importazzjonijiet ta' fibri bażiċi sintetiċi tal-poliester, mhux imqardxa, mimxuta jew ipproċessati b'mod ieħor għall-għażil li bħalissa jaqgħu fi ħdan il-kodiċi NM 5503 20 00 u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, l-Indja u l-Vjetnam huwa b'dan mitmum.
Artikolu 2
Din id-deċiżjoni tidħol fis-seħħ fil-jum ta' wara l-pubblikazzjoni tagħha fIl-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta' Diċembru 2014.