PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 9. prosince 2014,
kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2013/463/EU, kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Kypr
(2014/919/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 472/2013 se vztahuje na členské státy, které jsou v době jeho vstupu v platnost již příjemci finanční pomoci, včetně pomoci z Evropského mechanismu stability (ESM).
(2)
Nařízení (EU) č. 472/2013 stanoví pravidla schválení makroekonomického ozdravného programu pro členské státy, které jsou příjemci finanční pomoci. Tato pravidla musí odpovídat ustanovením Smlouvy o zřízení Evropského mechanismu stability.
(3)
Na žádost Kypru ze dne 25. června 2012 o finanční pomoc z ESM Rada dne 25. dubna 2013 rozhodnutím 2013/236/EU (2) stanovila, že Kypr má důsledně provádět makroekonomický ozdravný program.
(4)
Dne 24. dubna 2013 Rada guvernérů ESM rozhodla poskytnout v zásadě stabilizační podporu pro Kypr a schválila memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky a jeho podpis Komisí jménem ESM.
(5)
V souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU provedla Komise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) a tam, kde je to vhodné, i Mezinárodním měnovým fondem (MMF) pátý přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu byl stávající makroekonomický ozdravný program upraven s ohledem na opatření kyperských úřadů přijatá do druhého čtvrtletí roku 2014.
(6)
Po vstupu nařízení (EU) č. 472/2013 v platnost byl přijat makroekonomický ozdravný program ve formě prováděcího rozhodnutí Rady. Z důvodu právní jasnosti a právní jistoty byl program opětovně přijat na základě čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 472/2013. Podstata programu zůstala stejná jako u programu, který byl schválen rozhodnutím 2013/236/EU, ale zahrnuje rovněž i výsledky přezkumu provedeného v souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU. Zároveň bylo zrušeno rozhodnutí Rady 2013/236/EU.
(7)
Prováděcí rozhodnutí Rady 2013/463/EU (3) již bylo změněno prováděcím rozhodnutím Rady 2014/169/EU (4). S ohledem na nejnovější vývoj by mělo být opět změněno.
(8)
Komise ve spolupráci s ECB a MMF provedla pátý přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku toho by měly být provedeny změny v oblastech týkajících se reformy finančního sektoru, fiskální politiky a strukturálních reforem, a to zejména pokud jde o: i) vypracování aktualizovaného plánu pro postupné uvolňování vnějších omezení, u nějž se kyperské orgány zavázaly, že ho zahájí až po úspěšném dokončení komplexního posouzení a hladkého přechodu na jednotný mechanismus dohledu; ii) další opatření k posílení řízení úvěrů v selhání ze strany bank; iii) požadavek na ukončení následného opatření v souvislosti s auditem jednotlivých finančních institucí v roce 2013 a případné uložení sankcí a zveřejnění konečného rozhodnutí; iv) stanovení dalších opatření ke zlepšení operativní kapacity skupiny družstevních úvěrových institucí; v) přijetí nového komplexního rámce Radou ministrů, který stanoví vhodné postupy pro řešení platební neschopnosti podniků a fyzických osob, jakož i změny právního rámce zabavování nemovitostí zatížených hypotékou pro nesplácení hypotéčního úvěru, které přijala dolní komora kyperského parlamentu (jedná se o dvě dříve přijatá opatření), s podrobnými údaji o požadovaných prvcích těchto dvou nových rámců; vi) úpravu cílové hodnoty primárního fiskálního schodku v roce 2014 na nejvýše 210 milionů EUR (1,3 % HDP), aby byl zohledněn fiskální výsledek v první polovině roku 2014, předložení návrhu k zajištění daňové neutrality reformy systému sociálního zabezpečení a dosažení cílové hodnoty fiskálního schodku na rok 2015, zatímco cíl primárního přebytku pro rok 2017 byl za účelem hladkého provedení fiskální korekce v období 2017-2018 upraven směrem dolů na 2,5 % HDP; vii) stanovení dalších kroků pro realizaci procesu privatizace Kyperské správy přístavů (Cyprus Ports Authority) a Kyperského úřadu pro elektřinu (Electricity Authority of Cyprus); viii) jmenování nových komisařů a dvou asistentů komisaře v rámci nového daňového útvaru, vytvoření společné databáze daňových poplatníků a přijetí nezbytných právních předpisů, aby se zajistil výkon rozšířených pravomocí v oblasti výběru daní; ix) reformu zdanění nemovitostí, která má být provedena v roce 2015; x) zahrnutí dalších požadavků pro urychlení vydání dokladů o vlastnickém právu v oblasti regulace trhu s nemovitostmi; xi) vypracování návrhu akčního plánu pro řešení nevyřízených soudních případů, podrobné statistické údaje o nevyřízených soudních případech a o délce řízení, jakož i zřízení správního soudu; xii) posouzení článků stávajícího zákona o Kyperské organizaci cestovního ruchu, které mohou narušovat hospodářskou soutěž; a xiii) předběžné posouzení technického a ekonomického potenciálu pro další zvýšení výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie a nákladové ceny různých druhů obnovitelných zdrojů v porovnání s konvenčními zdroji primární energie spolu se začleněním opatření pro zlepšení kapacity a nezávislosti Kyperského energetického regulačního úřadu (CERA).
(9)
V průběhu provádění komplexního balíčku politických opatření pro Kypr by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech. Členský stát podléhající makroekonomickému ozdravnému programu, který se potýká s nedostatečnou správní kapacitou, má o technickou pomoc požádat Komisi, která může pro tento účel ustavit skupiny odborníků.
(10)
Kyperské orgány by si měly při přípravě, provádění, sledování a hodnocení makroekonomického ozdravného programu vyžádat v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a zvyklostmi stanoviska sociálních partnerů a organizací občanské společnosti,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Článek 2 prováděcího rozhodnutí 2013/463/EU se mění takto:
1)
Odstavec 5 se nahrazuje tímto:
„5. Ve snaze ozdravit svůj finanční sektor bude Kypr nadále pokračovat v restrukturalizaci bankovního sektoru a sektoru družstevních úvěrových institucí, bude pokračovat v posilování dohledu a regulace v souvislosti s probíhajícím přechodem na jednotný mechanismus dohledu, provede reformu rámce pro restrukturalizaci dluhu a postupně zruší omezující opatření v souladu se svým plánem a současně zajistí finanční stabilitu.
Program stanoví tato opatření a výstupy:
a)
zajištění bedlivého sledování stavu likvidity v bankovním sektoru. Bedlivě jsou sledována dočasná omezení volného toku kapitálu (jako například omezení výběrů hotovosti, plateb a převodů). Postupné uvolňování vnějších omezujících opatření musí být v souladu se stabilitou finančního sektoru a zachovávat dostatečné rezervy likvidity. Kyperská centrální banka (CBC) bude kontrolovat na místě, jak jsou omezení uplatňována, a v případě potřeby přijme vhodná opatření v oblasti dohledu. Další liberalizaci vnějších omezujících opatření zváží kyperské orgány až po úspěšném dokončení komplexního posouzení a hladkém přechodu na jednotný mechanismus dohledu. Cílem je, aby tyto kontroly zůstaly zachovány jen po dobu nezbytně nutnou k tomu, aby byla omezena vážná rizika pro stabilitu finančního systému. Po dokončení komplexního posouzení bude aktualizován a zveřejněn plán postupného uvolňování omezujících opatření. Plány v oblasti financování a kapitálu domácích bank, které jsou závislé na financování centrální bankou nebo na státní podpoře, musí realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním sektoru a omezovat závislost na úvěrech od centrálních bank, aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a zamrznutí úvěrového trhu;
b)
úprava minimálních kapitálových požadavků při zohlednění parametrů posouzení rozvah a zátěžového testu pro celou Unii;
c)
zajištění toho, že plány na restrukturalizaci budou před poskytnutím jakékoli státní podpory formálně schváleny podle pravidel pro poskytování státní podpory. Banky s nedostatkem kapitálu mohou za předpokladu, že ostatní opatření nejsou dostatečná, požádat o podporu na rekapitalizaci od státu v souladu s postupy pro státní podporu. Banky s plány restrukturalizace budou podávat zprávy o pokroku při jejich provádění;
d)
zajištění toho, že bude vytvořen a zprovozněn úvěrový rejstřík;
e)
zohlednění přechodu na jednotný mechanismus dohledu, zajištění plného provedení regulačního rámce, pokud jde o poskytování půjček, znehodnocení aktiv a tvorbu rezerv;
f)
zavedení povinných požadavků na zveřejňování, aby bylo zajištěno, že banky pravidelně sdělují kyperským orgánům a trhům, jak pokračuje restrukturalizace jejich činnosti;
g)
zajištění revize směrnice o správě a řízení bank, která stanoví, mimo jiné, vztahy mezi bankovními odděleními vnitřního auditu a orgány bankovního dohledu;
h)
posílení správy a řízení bank, včetně zákazu poskytování úvěrů nezávislým členům správní rady nebo osobám, které jsou s nimi spojeny;
i)
zajištění potřebného počtu zaměstnanců a změn v souvislosti s novou odpovědností přijatou Kyperskou centrální bankou, včetně zajištění oddělení výkonu funkce řešení krize a funkce dohledu, provedení jednotného souboru pravidel ve vnitrostátním právu, včetně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU (6);
j)
posílení řízení úvěrů v selhání při zohlednění vývoje a harmonogramu jednotného mechanismus dohledu. To zahrnuje především: revizi kodexu chování a politik a postupů v oblasti správy bankovních nedoplatků; sledování cílů restrukturalizace stanovených Kyperskou centrální bankou; opatření, která umožní poskytovatelům úvěrů získávat přiměřené finanční informace o finanční situaci příjemců úvěrů a podat návrh na, domoci se a uskutečnit obstavení finančního majetku a výnosů příjemců úvěrů, kteří nesplácejí své závazky; opatření, která umožní a usnadní převod stávajících jednotlivých úvěrů jejich poskytovateli na třetí strany, spolu se všemi kolaterály a jistotami, bez nutnosti získání souhlasu příjemce úvěru;
k)
zmírnění omezení pro zabavování kolaterálu. To bude zahrnovat též přípravu právních předpisů na základě rámce pro komplexní reformu ke stanovení vhodných postupů pro řešení platební neschopnosti podniků a fyzických osob, jakož i k zajištění hladkého a účinného fungování přepracovaných rámcových podmínek pro zabavování nemovitostí a insolvenční řízení. Po reformě nového právního rámce pro restrukturalizaci dluhu soukromého sektoru bude tento rámec přezkoumán a podle potřeby budou vymezena další opatření;
l)
sladění regulace družstevních úvěrových institucí a dohledu nad nimi s podmínkami platnými pro komerční banky;
m)
zajištění, aby skupina družstevních úvěrových institucí zajistila včasné a úplné provedení dohodnutého plánu restrukturalizace a přijala další opatření ke zlepšení své operativní kapacity, zejména v oblastech správy nedoplatků, manažerského informačního systému, správy a řídicí kapacity;
n)
další posílení rámce proti praní peněz a provádění akčního plánu zajišťujícího uplatňování lepších postupů, pokud jde o hloubkové prověřování klienta a transparentnost subjektů, a to v souladu s osvědčenými postupy.
2)
V odstavci 8 se písmeno e) nahrazuje tímto:
„e)
přijetí zákona k dosažení solidního systému správy a řízení státních a polostátních podniků a provedení plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu;“
.
3)
Odstavec 13 se nahrazuje tímto:
„13. Musí se zvýšit rychlost práce soudů a nevyřízené soudní případy musí být vyřešeny do konce programu. Kypr přijme iniciativy na posílení konkurenceschopnosti svého odvětví cestovního ruchu provedením konkrétního akčního plánu, který povede k dosažení kvantifikovaných cílů obsažených mimo jiné v revidované strategii cestovního ruchu na období 2011-2015, a změnou zákona o Kyperské organizaci cestovního ruchu, zejména článků, které mohou narušovat hospodářskou soutěž v odvětví cestovního ruchu. Kypr provede strategii pro leteckou politiku vedoucí k přizpůsobení vnější politiky Kypru v oblasti letectví, přičemž zohlední vnější politiku EU v oblasti letectví a dohody EU v oblasti letecké dopravy a zároveň zajistí dostatečnou leteckou dostupnost.“
4)
V odstavci 14 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
komplexní nástin regulačního režimu a organizace trhu pro restrukturalizované odvětví energetiky a plynu, včetně předběžného posouzení potenciálu pro zvýšení výroby elektřiny využitím obnovitelných zdrojů energie; a“
.
5)
Odstavec 16 se nahrazuje tímto:
„16. Při tvorbě komplexní a soudržné strategie růstu zohlední Kypr tuto strategii, čímž posílí probíhající reformu veřejné správy, reformu správy veřejných financí, další závazky v kyperském makroekonomickém ozdravném programu a příslušné iniciativy Unie, přičemž zohlední dohodu o partnerství pro provádění evropských strukturálních a investičních fondů. Strategie růstu bude vypracována, koordinována a prosazována prostřednictvím jediného orgánu, který bude vytvořen z již zřízené pracovní skupiny pro růst a bude zakotven ve vnitrostátním institucionálním rámci.“
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
V Bruselu dne 9. prosince 2014.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL
tad-9 ta' Diċembru 2014
li temenda d-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2013/463/UE li tapprova l-programm ta' aġġustament makroekonomiku għal Ċipru
(2014/919/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament (UE) Nru 472/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta' Mejju 2013 dwar it-tisħiħ tas-sorveljanza ekonomika u baġitarja tal-Istati Membri fiż-żona tal-euro li jesperjenzaw jew ikunu mhedda b'diffikultajiet gravi fir-rigward tal-istabbiltà finanzjarja tagħhom (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 7(2) u (5) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (UE) Nru 472/2013 japplika għal Stati Membri li diġà qed jirċievu assistenza finanzjarja, inklużi dawk mill-Mekkaniżmu Ewropew ta' Stabbiltà (MES), fil-mument tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
(2)
Ir-Regolament (UE) Nru 472/2013 jistabbilixxi r-regoli għall-approvazzjoni ta' programm ta' aġġustament makroekonomiku għall-Istati Membri li jirċievu għajnuna finanzjarja. Dawk ir-regoli jeħtieġ li jkunu konsistenti mad-dispożizzjonijiet tat-Trattat li jistabbilixxi l-Mekkaniżmu Ewropew ta' Stabbiltà (TMES).
(3)
Wara t-talba minn Ċipru fil-25 ta' Ġunju 2012 għal assistenza finanzjarja mill-MES, fil-25 ta' April 2013 il-Kunsill iddeċieda permezz tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2013/236/UE (2) li Ċipru kellu jimplimenta b'mod rigoruż programm ta' aġġustament makroekonomiku.
(4)
Fl-24 ta' April 2013 il-Bord tal-Gvernaturi tal-MES iddeċieda li jagħti, fil-prinċipju, sostenn ta' stabbiltà lil Ċipru u approva l-Memorandum ta' Qbil dwar il-Kundizzjonalità Speċifika tal-Politika Ekonomika u l-iffirmar tiegħu mill-Kummissjoni f'isem il-MES.
(5)
F'konformità mal-Artikolu 1(2) tad-Deċiżjoni 2013/236/UE, il-Kummissjoni, f'kollaborazzjoni mal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) u fejn meħtieġ, mal-Fond Monetarju Internazzjonali (FMI), għamlet il-ħames rieżami biex tevalwa l-progress tal-implimentazzjoni tal-miżuri maqbula, kif ukoll l-effikaċja u l-impatt ekonomiku u soċjali tagħhom. Bħala konsegwenza ta' dan ir-rieżami, sar aġġornament tal-programm ta' aġġustament makroekonomiku attwali, li jirrifletti l-passi li ħadu l-awtoritajiet Ċiprijotti sat-tieni kwart tal-2014.
(6)
Wara d-dħul fis-seħħ tar-Regolament (UE) Nru 472/2013, il-programm ta' aġġustament makroekonomiku ġie adottat fil-forma ta' Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kunsill. Għal raġunijiet ta' ċarezza u ċertezza legali, il-programm ġie adottat mill-ġdid abbażi tal-Artikolu 7(2) tar-Regolament (UE) Nru 472/2013. Is-sustanza tal-programm baqgħet identika għal dik approvata bid-Deċiżjoni 2013/236/UE, iżda l-programm inkorpora wkoll ir-riżultati tar-rieżami mwettaq skont l-Artikolu 1(2) tad-Deċiżjoni 2013/236/UE. Fl-istess ħin, id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2013/236/UE ġiet irrevokata.
(7)
Id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kunsill 2013/463/UE (3) diġà ġiet emendata bid-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kunsill 2014/169/UE (4). Fid-dawl tal-aħħar żviluppi, għandha tiġi emendata mill-ġdid.
(8)
Il-Kummissjoni, flimkien mal-BĊE u mal-FMI, għamlet il-ħames rieżami biex tevalwa l-progress tal-implimentazzjoni tal-miżuri maqbula kif ukoll l-effikaċja u l-impatt ekonomiku u soċjali tagħhom. B'riżultat ta' dan, għandu jsir tibdil fl-oqsma tar-riforma tas-settur finanzjarju, il-politika fiskali u r-riformi strutturali, b'mod partikolari rigward: (i) il-provvediment ta' pjan aġġornat għar-rilassament gradwali tar-restrizzjonijiet esterni, li l-awtoritajiet jimpenjaw ruħhom li ma jibdewhx qabel it-tlestija b'suċċess tal-valutazzjoni komprensiva u wara li tkun saret transizzjoni mingħajr xkiel għall-Mekkaniżmu Superviżorju Uniku (MSU); (ii) aktar miżuri biex jissaħħaħ il-maniġment tal-banek ta' self improduttiv; (iii) rekwiżit biex jiġi konkluż is-segwitu tal-awditu tal-2013 dwar istituzzjonijiet finanzjarji individwali, li jimponi sanzjonijiet jekk applikabbli, u li jagħmel pubblika d-deċiżjoni finali; (iv) id-dispożizzjoni għal aktar miżuri biex titjieb il-kapaċità operattiva tal-Grupp Kooperattiv; (v) l-adozzjoni mill-Kunsill tal-Ministri tal-qafas komprensiv ġdid li jistabbilixxi proċeduri ta' insolvenza korporattivi u personali xierqa kif ukoll l-adozzjoni mill-Kamra tar-Rappreżentanti tal-emendi għall-qafas legali fir-rigward proċeduri ta' esekuzzjoni furzata fuq proprjetà immobbli ipotekata, (dawk huma żewġ azzjonijiet minn qabel), b'dettalji dwar l-elementi meħtieġa ta' dawk iż-żewġ oqfsa ġodda; (vi) reviżjoni tal-mira primarja tad-defiċit fiskali tal-2014 ta' mhux iktar minn EUR 210 miljun (1,3 % tal-PDG) biex tkun riflessa l-prestazzjoni fiskali fl-ewwel nofs tal-2014, is-sottomissjoni ta' proposta li tiżgura n-newtralità fiskali tar-riforma tas-sistema tal-protezzjoni soċjali u l-kisba tal-mira tad-defiċit fiskali għall-2015, filwaqt li l-mira ta' eċċess primarju għall-2017 ġiet riveduta 'l isfel għal 2,5 % tal-PDG biex jitħaffef l-aġġustament fiskali matul l-2017-18; (vii) l-issettjar ta' passi ulterjuri biex jitħaddem il-proċess tal-privatizzazzjoni fl-Awtorità Ċiprijotta tal-Portijiet u fl-Awtorità tal-Elettriku ta' Ċipru; (viii) il-ħatra tal-Kummissarji l-ġodda u ż-żewġ Assistenti Kummissarji tad-dipartiment tat-taxxa l-ġdid, l-istabbiliment ta' bażi tad-dejta komuni tal-kontribwenti, u l-adozzjoni ta' regolamenti meħtieġa biex jagħmlu l-poteri tal-ġbir imsaħħa operattivi; (ix) ir-riforma tal-proprjetà immobbli se tiġi implimentata fl-2015; (x) l-inklużjoni ta' rekwiżiti ulterjuri biex jiġi mħaffef il-ħruġ ta' titoli tal-proprjetà fis-suq tad-djar; (xi) il-provvediment ta' abbozz ta' pjan ta' azzjoni għall-eliminazzjoni ta' kawżi b'lura tal-qrati, statistika ddettaljata dwar kawżi b'lura tal-qrati u t-tul tal-proċedimenti, kif ukoll l-istabbiliment ta' Qorti amministrattiva. (xii) il-valutazzjoni tal-artikoli fil-liġi preżenti tal-Organizzazzjoni tat-Turiżmu ta' Ċipru li jistgħu jxekklu l-kompetizzjoni; u (xiii) valutazzjoni preliminari tal-potenzjal tekniku u ekonomiku għal aktar żieda fil-produzzjoni tal-elettriku minn sorsi ta' enerġija rinnovabbli u tal-prezz ta' sorsi differenti ta' enerġija rinnovabbli meta mqabbla ma' sorsi ta' enerġija primarja konvenzjonali, flimkien mal-inklużjoni ta' miżuri biex titjieb il-kapaċità u l-indipendenza tal-Aġenzija Regolatorja għall-Enerġija ta' Ċipru.
(9)
Matul l-implimentazzjoni tal-pakkett komprensiv ta' politika ta' Ċipru, il-Kummissjoni għandha tipprovdi konsulenza politika addizzjonali kif ukoll assistenza teknika f'oqsma speċifiċi. Stat Membru soġġett għal programm ta' aġġustament makroekonomiku li jesperjenza kapaċità amministrattiva insuffiċjenti għandu jfittex assistenza teknika mill-Kummissjoni, li tista' tikkostitwixxi, għal dak l-iskop, gruppi ta' esperti.
(10)
L-awtoritajiet Ċiprijotti jfittxu l-opinjonijiet, skont ir-regoli u l-prattika nazzjonali attwali, tal-imsieħba soċjali u l-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili fil-preparazzjoni, l-implimentazzjoni, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-programm ta' aġġustament makroekonomiku.
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-Artikolu 2 tad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2013/463/UE hija emendata kif ġej:
(1)
Il-paragrafu 5 huwa sostitwit b'dan li ġej:
“5. Bil-għan li tinkiseb lura l-istabbiltà tas-settur finanzjarju tiegħu, Ċipru għandu (i) ikompli jimplimenta r-ristrutturar tas-settur bankarju u s-setturi tal-istituzzjoni ta' kreditu kooperattiv, ikompli jsaħħaħ is-sorveljanza u r-regolamentazzjoni fil-kuntest tat-transizzjoni li għaddejja għall-MSU, ikompli r-riforma tal-qafas ta' ristrutturazzjoni tad-dejn u gradwalment ineħħi restrizzjonijiet kapitali skont il-pjan ta' direzzjoni tiegħu, filwaqt li jħares l-istabbiltà finanzjarja.
Il-programm għandu jipprovdi għall-miżuri u r-riżultati li ġejjin:
(a)
li jiġi żgurat li s-sitwazzjoni tal-likwidità tas-settur bankarju tiġi ssorveljata mill-qrib. Ir-restrizzjonijiet temporanji fuq il-moviment ħieles tal-kapital (fost l-oħrajn, limiti fuq il-ġbid ta' flus kontanti, fuq il-pagamenti u fuq it-trasferimenti) għandhom jiġu ssorveljati mill-qrib. Ir-rilassament gradwali tal-miżuri restrittivi esterni jkun konsistenti mal-istabbiltà tas-settur finanzjarju u jippreserva r-riżervi ta' likwidità komdi. Il-Bank Ċentrali ta' Ċipru (CBC) se jwettaq spezzjonijiet fuq il-post tal-implimentazzjoni tar-restrizzjonijiet, u jieħu azzjonijiet superviżorji xierqa, kif meħtieġ. Aktar liberalizzazzjoni ta' miżuri restrittivi esterni se tiġi kkunsidrata biss mill-awtoritajiet wara t-tlestija b'suċċess tal-valutazzjoni komprensiva u tranżizzjoni bla xkiel għall-MSU. L-għan huwa li l-kontrolli għandhom jibqgħu fis-seħħ biss sakemm ikunu strettament meħtieġa sabiex jipprevjenu riskji serji u immedjati għall-istabbiltà finanzjarja. Wara r-riżultat tal-valutazzjoni komprensiva, il-pjan direzzjonali għar-rilassament gradwali ta' miżuri restrittivi se jiġi aġġornat u ppubblikat. Il-pjanijiet rigward il-finanzjament u l-kapital, tal-banek lokali li jiddependu fuq il-finanzjament mingħand il-banek ċentrali jew li jirċievu għajnuna mill-Istat għandhom jirriflettu b'mod realistiku t-tnaqqis antiċipat fl-ingranaġġ finanzjarju fis-settur bankarju, u jnaqqsu d-dipendenza fuq is-self mill-banek ċentrali, filwaqt li jiġi evitat bejgħ b'emerġenza ta' assi u kriżi tal-kreditu;
(b)
l-adattament tar-rekwiżiti ta' kapital minimu, filwaqt li jittieħed kont tal-parametri ta' valutazzjoni tal-karta tal-bilanċ u tal-ittestjar tal-istress madwar l-Unjoni;
(c)
jiġi żgurat li kwalunkwe pjan ta' ristrutturar għandu jiġi formalment approvat taħt ir-regoli tal-għajnuna mill-Istat, qabel tiġi pprovduta xi għajnuna mill-Istat. Banek b'defiċit ta' kapital jistgħu, jekk miżuri oħrajn ma jkunux biżejjed, jitolbu għajnuna għar-rikapitalizzazzjoni mill-Istat skont il-proċeduri ta' għajnuna mill-Istat. Banek bi pjanijiet ta' ristrutturazzjoni jirrapportaw dwar il-progress fl-implimentazzjoni tagħhom tal-pjanijiet;
(d)
jiġi żgurat il-ħolqien ta' reġistru ta' kreditu u l-operat tiegħu;
(e)
jittieħed kont tat-tranżizzjoni għall-MSU, l-iżgurar tal-implimentazzjoni sħiħa tal-qafas regolatorju fir-rigward tal-bidu tas-self, l-indeboliment tal-assi u forniment;
(f)
jiġu introdotti rekwiżiti obbligatorji ta' divulgazzjoni biex jiġi żgurat li l-banek jikkomunikaw regolarment lill-awtoritajiet u lis-swieq dwar il-progress fir-ristrutturar tal-operazzjonijiet tagħhom;
(g)
tiġi żgurata reviżjoni tad-direttiva għall-governanza, li tispeċifika, fost l-oħrajn, l-interazzjoni bejn l-unitajiet ta' verifika interna tal-banek u s-superviżuri tal-bank;
(h)
it-tisħiħ tal-governanza tal-banek, inkluż billi jiġi pprojbit is-self lil membri indipendenti tal-bord jew lil partijiet relatati magħhom;
(i)
l-iżgurar tal-persunal u l-emendi meħtieġa fid-dawl tar-responsabbiltà l-ġdida meħuda mis-CBC, inkluż billi tiġi żgurata separazzjoni bejn il-funzjonijiet superviżorji u ta' riżoluzzjoni, it-traspożizzjoni fil-liġi nazzjonali tas-Sett Uniku tar-Regoli, inkluż id-Direttiva2014/59/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill*, id-Direttiva li tistabbilixxi qafas għall-Irkupru u r-Riżoluzzjoni tal-Banek u d-Direttiva 2014/49/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (*) (**);
(j)
it-tisħiħ tal-ġestjoni ta' self improduttiv, b'kont meħud tal-iżviluppi u l-iskedi tal-MSU. Dan jinkludi fuq kollox: reviżjoni tal-Kodiċi ta' Kondotta u tal-politiki ta' ġestjoni u prattiċi tal-arretrati; il-monitoraġġ tal-miri ta' ristrutturar stabbiliti mis-CBC; miżuri li jippermettu lill-mutwanti jiksbu informazzjoni finanzjarja adegwata dwar is-sitwazzjoni finanzjarja tal-mutwatarji, u jitolbu, jiksbu u jwettqu t-tqegħid ta' assi finanzjarji u l-qligħ ta' mutwatarji delinkwenti; miżuri li jippermettu u jiffaċilitaw it-trasferiment mingħand il-mutwanti għal partijiet terzi ta' self individwali eżistenti, flimkien mal-kollateral u s-sigurtajiet kollha, mingħajr ma wieħed ikollu jikseb kunsens mingħand il-mutwatarju.
(k)
it-tħaffif tal-limitazzjonijiet fuq il-qbid ta' kollateral. Dan għandu jinkludi tħejjija ta' leġislazzjoni abbażi ta' qafas tar-riforma komprensiva li jistabbilixxi proċeduri ta' insolvenza korporattiva u personali, kif ukoll jiżgura t-tħaddim korrett u effettiv tal-oqfsa ta' esekuzzjoni furzata riveduta u ta' insolvenza. Barra minn hekk, ladarba riformat, il-qafas ġuridiku ġdid għar-ristrutturar tad-dejn tas-settur privat jiġi rieżaminat u jiġu mfassla miżuri addizzjonali skont kif meħtieġ;
(l)
li tiġi kkompletata l-armonizzazzjoni tar-regolamentazzjoni u s-superviżjoni tal-istituzzjonijiet koperattivi ta' kreditu ma' dawk tal-banek kummerċjali;
(m)
l-iżgurar li l-Grupp Kooperattiv jipprovdi għal implimentazzjoni sħiħa u fil-ħin tal-pjan ta' ristrutturar maqbul u jieħu aktar miżuri biex itejjeb il-kapaċità operazzjonali tiegħu b'mod partikolari fl-oqsma tal-ġestjoni ta' arretrati, Sistema tal-Ġestjoni tal-Informazzjoni, il-governanza, u l-kapaċità tal-ġestjoni;
(n)
it-tkomplija tat-tisħiħ ulterjuri tal-qafas kontra l-ħasil tal-flus u l-implimentazzjoni ta' pjan ta' azzjoni li jiżgura l-applikazzjoni ta' prattiki mtejba fir-rigward tad-diliġenza dovuta tal-klijent u t-trasparenza tal-entitajiet, f'konformità mal-aħjar prattika.
(*) Id-Direttiva 2014/59/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta' Mejju 2014 li tistabbilixxi qafas għall-irkupru u r-riżoluzzjoni ta' istituzzjonijiet ta' kreditu u ditti ta' investiment u li temenda d-Direttiva tal-Kunsill 82/891/KEE u d-Direttivi 2001/24/KE, 2002/47/KE, 2004/25/KE, 2005/56/KE, 2007/36/KE, 2011/35/UE, 2012/30/UE u 2013/36/UE, u r-Regolamenti (UE) Nru 1093/2010 u (UE) Nru 648/2012, tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (ĠU L 173, 12.6.2014, p. 190)." 						
(**) Direttiva 2014/49/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta' April 2014 dwar skemi ta' garanzija tad-depożiti (ĠU L 173, 12.6.2014, p. 149).”" 						
.
(2)
Fil-paragrafu 8, il-punt (e) huwa sostitwit b'dan li ġej:
“(e)
l-adozzjoni ta' liġi biex tinkiseb sistema ta' governanza korporattiva solida għal intrapriżi li huma proprjetà tal-Istat u semi-pubbliċi u l-implimentazzjoni ta' pjan ta' privatizzazzjoni bħala għajnuna biex tittejjeb l-effiċjenza ekonomika u tinkiseb mill-ġdid is-sostenibbiltà tad-dejn;”
(3)
Il-paragrafu 13 huwa sostitwit b'dan li ġej:
“13. Il-pass ta' pproċessar ta' każijiet fil-qorti jitħaffef u l-ammont ta' kawżi pendenti fil-qorti jkun eliminat sa tmiem il-programm. Ċipru għandu jieħu inizjattivi biex isaħħaħ il-kompetittività tas-settur tat-turiżmu tiegħu, billi jimplimenta l-pjan ta' azzjoni konkreta li jwassal għall-kisba ta' miri kwantifikati identifikati, fost l-oħrajn fl-Istrateġija tat-Turiżmu għal 2011-2015 rivedut riċentement u billi tiġi vvalutata l-Liġi tal-Organizzazzjoni tat-Turiżmu ta' Ċipru jiġifieri dawk l-oġġetti li jistgħu jxekklu l-kompetizzjoni fis-settur tat-turiżmu. Ċipru għandu jimplimenta strateġija aero-politika li twassal għall-adattament tal-politika tal-avjazzjoni esterna ta' Ċipru, b'kont meħud tal-politika esterna dwar l-avjazzjoni tal-UE u ftehimiet tal-UE b'rabta mal-avjazzjoni, filwaqt li tiġi żgurata biżżejjed il-konnettività tal-ajru.”
.
(4)
Fil-paragrafu 14, il-punt (b) huwa sostitwit b'dan li ġej:
“(b)
sinteżi komprensiva tas-sistema regolatorja u tal-organizzazzjoni tas-suq għas-settur ristrutturat tal-enerġija u tal-gass, inkluż valutazzjoni preliminari tal-potenzjal biex tiżdied il-produzzjoni tal-elettriku minn sorsi ta' enerġija rinnovabbli; kif ukoll”
.
(5)
Il-paragrafu 16 huwa sostitwit b'dan li ġej:
“16 Fl-iżvilupp ta' strateġija ta' tkabbir komprensiv u koerenti, Ċipru għandu jieħu kont tar-riforma kontinwa tal-amministrazzjoni pubblika, ir-riforma fil-ġestjoni tal-finanzi pubbliċi, impenji oħra fil-programm ta' aġġustament makroekonomiku ta' Ċipru u inizjattivi rilevanti tal-Unjoni filwaqt li jittieħed kont tal-Ftehim ta' Sħubija għall-implimentazzjoni tal-Fondi Ewropej Strutturali u ta' Investiment. Se tiġi żviluppata strateġija ta' tkabbir, koordinata u infurzata permezz tal-korp uniku li se jevolvi mit-Task Force għat-Tkabbir diġà stabbilita u għandha tkun imsejsa fuq il-qafas istituzzjonali nazzjonali.”
.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika ta' Ċipru.
Magħmul fi Brussell, id-9 ta' Diċembru 2014.