ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. srpna 2014,
kterým se Řecké republice povoluje výjimka z některých ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES
(oznámeno pod číslem C(2014) 5902)
(2014/536/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 2003/54/ES (1), a zejména na čl. 44 odst. 1 a článek 48 uvedené směrnice,
s ohledem na žádosti předložené Řeckou republikou dne 17. ledna 2012 a 5. prosince 2003,
poté, co s touto žádostí obeznámila členské státy,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 17. ledna 2012 předložilo řecké Ministerstvo pro životní prostředí, energetiku a změnu klimatu (dále jen „YPEKA“) Komisi v souladu s čl. 44 odst. 1 směrnice 2009/72/ES žádost (dále jen „žádost“) o výjimku z kapitoly III a VIII směrnice 2009/72/ES pro některé řecké ostrovy, které nejsou propojeny s elektroenergetickou soustavou kontinentálního Řecka (nepropojené ostrovy či „NO“).
(2)
Dne 12. září 2012 požádala Komise řecký energetický regulační orgán (dále jen „RAE“), aby se k žádosti vyjádřil. Orgán RAE na tuto žádost reagoval dne 16. listopadu 2012 (dále jen „stanovisko orgánu RAE“).
(3)
Dne 17. prosince 2013, 23. prosince 2013, 4. února 2014, 28. února 2014 a 17. března 2014 předložil orgán RAE další podklady, jimiž žádost odůvodnil.
(4)
Dne 14. března 2014 (s dodatkem zaslaným dne 20. března 2014) Komise informovala členské státy o podání žádosti podle čl. 44 odst. 1 směrnice 2009/72/ES a požádala je, aby případně předložily své připomínky do 25. března 2014. Nebyly předloženy žádné připomínky.
(5)
Ministerstvo YPEKA touto žádostí navázalo na žádost o odchylku od některých ustanovení směrnice 2003/54/ES, kterou předložilo Ministerstvo rozvoje dne 5. prosince 2003 podle čl. 26 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES (2) (dále jen „původní žádost“). Ačkoli byly provedeny předběžné úkony k prošetření původní žádosti, nebyla odchylka podle čl. 26 odst. 1 směrnice 2003/54/ES udělena ani zamítnuta.
2. ŽÁDOST PŘEDLOŽENÁ MINISTERSTVEM YPEKA
2.1. ROZSAH POŽADOVANÉ VÝJIMKY
(6)
Předmětem žádosti je výjimka z kapitol III a VIII směrnice 2009/72/ES.
(7)
Kapitola III směrnice 2009/72/ES pojednává o povolovacím řízení a výběrovém řízení na nové kapacity. Kapitola VIII se týká přístupu třetích osob, otevírání trhu a přímých vedení.
2.2. STÁVAJÍCÍ ORGANIZACE ELEKTRICKÉ SOUSTAVY NA NEPROPOJENÝCH OSTROVECH
(8)
Řecké trhy s energií jsou upraveny především řeckým zákonem č. 4001/2011, jenž provádí směrnici 2009/72/ES do vnitrostátního práva. Zákon č. 4001/2011 vstoupil v platnost dne 22. srpna 2011.
(9)
Provozovatelem řecké distribuční soustavy je společnost DEDDIE SA (dále jen „DEDDIE“), jejímž výhradním vlastníkem je společnost Public Power Corporation (dále jen „PPC“), zavedený řecký výrobce a dodavatel elektřiny, od nějž je však po právní a funkční stránce oddělena. Vlastníkem aktiv tvořících síť a provozovaných společností DEDDIE je společnost PPC.
(10)
Podle článku 127 zákona č. 4001/2011 je společnost DEDDIE odpovědná za rozvoj, provozování a údržbu řecké distribuční soustavy elektřiny, což zahrnuje i distribuční soustavu elektřiny na nepropojených ostrovech.
(11)
Společnost DEDDIE navíc nese odpovědnost i za provozování elektroenergetických soustav na nepropojených ostrovech. Mezi tyto úkoly patří: i) vypracovat plán rozvoje výroby elektřiny pro izolované mikrosoustavy, včetně programu jejich propojení s ostatními nepropojenými ostrovy, ii) zajistit, aby v nezbytných zónách bylo možné instalovat nové výrobní kapacity, rozšířit stávající kapacity nebo složky dodávek a rozšířit řeckou distribuční soustavu elektřiny na nepropojené ostrovy a izolované mikrosoustavy, iii) uzavřít smlouvy s držiteli licencí, které by upravovaly dodávky elektřiny do této soustavy a z této soustavy, poskytování pomocných služeb pro distribuční soustavy na nepropojených ostrovech a odměňování výrobců elektřiny, poplatky účtované zákazníkům a dodavatelům za poskytnutou elektřinu a další příjmy a výdaje na zvláštních účtech, např. účtech určených pro odměňování povinností veřejné služby.
(12)
Ustanovení čl. 137 odst. 1 zákona č. 4001/2011 stanoví, že všichni spotřebitelé elektřiny jsou považováni za oprávněné zákazníky, s výjimkou spotřebitelů usazených v izolovaných mikrosoustavách v souladu s článkem 139 uvedeného zákona.
(13)
Ustanovení čl. 133 odst. 3 zákona č. 4001/2011 uvádí:
„S výjimkou případů, kdy je elektřina vyráběna z obnovitelných zdrojů energie nebo prostřednictvím vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektrické energie nebo hybridních zařízení, jakož i v případě zařízení pro vlastní spotřebu, byla-li v souladu s ustanoveními článku 139 povolena výjimka, je licence k výrobě elektřiny v souladu s určitými nařízeními o udělování licencí udělena pouze společnosti PPC SA. Společnost PPC SA je odpovědná za nepřerušenou dodávku elektřiny do izolovaných mikrosoustav, k čemuž obdrží licenci, jakož i za zabezpečení dlouhodobého finančního provozování elektroenergetické soustavy na těchto ostrovech.“
(14)
Článek 134 zákona č. 4001/2011 uvádí:
„Aniž jsou dotčena ustanovení článku 139 uvedeného zákona, jsou licence k dodávkám elektřiny do izolovaných mikrosoustav v souladu s požadavky nařízení o udělování licencí uděleny výhradně společnosti PPC SA. Neoprávněným zákazníkům musí společnost PPC SA dodávat elektřinu na žádost.“
(15)
Podle článku 139 zákona č. 4001/2011 lze v souladu s ustanoveními článku 44 směrnice 2009/72/ES povolovat výjimky z ustanovení uvedeného zákona.
(16)
Ministerské rozhodnutí č. PD5/EL/B/F IB/12924 přijaté podle článku 28 řeckého zákona č. 3426/2005 stanoví, že dodávky elektřiny spotřebitelům na nepropojených ostrovech ze strany kteréhokoli výrobce elektřiny představují povinnost veřejné služby (dále jen „povinnost veřejné služby na nepropojených ostrovech“) v obecném hospodářském zájmu. Z důvodu sociální soudržnosti musí dodavatelé elektřiny na nepropojených ostrovech poskytovat elektřinu za cenu, která podle kategorie spotřebitelů odpovídá ceně elektřiny v řecké propojené soustavě.
(17)
Článek 52 řeckého zákona č. 4001/2011 stanoví, že zákazníci na nepropojených ostrovech mají nárok na zvláštní služby jak z hlediska ceny a kvality a bezpečnosti dodávek, tak i transparentnosti smluvních podmínek. Poskytovatelé zajišťující povinnost veřejné služby na nepropojených ostrovech obdrží za plnění této povinnosti finanční náhradu, jejíž výpočet je prováděn na základě metodiky stanovené orgánem RAE v jeho rozhodnutí č. 24/2014 (3). Tato metodika vychází z rozdílu mezi celkovými výrobními náklady na nepropojených ostrovech (pevnými i proměnnými) a celkovou tržní cenou, kterou dodavatelé v propojené soustavě hradí (mezní náklady v soustavě plus všechny další mechanismy v řecké propojené soustavě). Výpočet náhrady za plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech se provádí měsíčně a pro soustavu každého samostatného ostrova a podléhá kontrole ze strany orgánu RAE. Tato náhrada je financována z daně uložené všem zákazníkům, včetně zákazníků na nepropojených ostrovech. (4) Mechanismus plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech spravuje společnost LAGIE, řecký subjekt ve vlastnictví státu působící na trhu. V ministerském rozhodnutí D5-EL/B/F1/oik.27547 z prosince 2011 (5), jež vychází z ustanovení čl. 55 odst. 3 zákona č. 4001/2011, se stanoví, že povinnost veřejné služby na nepropojených ostrovech mají nabízet všichni dodavatelé, tudíž všichni dodavatelé jsou způsobilí pro náhradu za plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech.
(18)
Sekundární právní předpisy podrobněji upravují dodávky a výrobu elektrické energie na nepropojených ostrovech. Orgán RAE přijal ve svém rozhodnutí č. 39/2014 ze dne 28. ledna 2014 konkrétně Kodex pro řízení elektroenergetických soustav na nepropojených ostrovech („kodex pro nepropojené ostrovy“), jenž upravuje celou řadu aspektů týkajících se provozování izolovaných soustav na nepropojených ostrovech, včetně otevírání trhu a realizace sjednaných tržních transakcí a výroby elektřiny. Tento kodex vstoupil v platnost dnem zveřejnění, tj. 17. února 2014.
2.3. ZÁSADNÍ PROBLÉMY SPOJENÉ S PROVOZOVÁNÍM IZOLOVANÝCH SOUSTAV
(19)
V žádosti se zdůrazňují níže uvedené problémy spojené s provozováním řeckých izolovaných elektroenergetických soustav:
a)
velmi kolísavá poptávka po elektřině v izolovaných mikrosoustavách, jež je dána i) úlohou cestovního ruchu v hospodářském rozvoji ostrovů a ii) rostoucím podílem obnovitelných zdrojů energie.
Tyto faktory mají negativní vliv jak na faktor zatížení tepelné či tradiční výrobní kapacity, tak i na možnost navrácení nákladů na investice do této výrobní kapacity;
b)
velmi rozmanité povětrnostní podmínky na ostrovech, jež ovlivňují poptávku a způsobují výpadky soustav pro výrobu elektřiny, což vyžaduje značné rezervy.
(20)
V žádosti se zdůrazňují níže uvedené problémy spojené s rozvojem tradiční výroby elektřiny v řeckých malých izolovaných elektroenergetických soustavách:
a)
problém či dokonce nemožnost nalézt vhodné lokality pro výstavbu nových tradičních elektráren v izolovaných mikrosoustavách, a to především z důvodu nesouhlasu veřejnosti;
b)
malá rozloha nepropojených ostrovů, v důsledku čehož dochází kvůli nepředvídatelným investicím spotřebitelů elektřiny (jako jsou rozlehlé turistické komplexy či přístavní zařízení pro turistické lodě) k velkým změnám v dlouhodobém plánování rozvoje výroby tepelné energie, což vyžaduje, aby reakce na poptávku po elektřině byla účelná a flexibilní;
c)
předpokládá se, že poptávka po elektřině v izolovaných soustavách na nepropojených ostrovech se bude do roku 2017 každoročně zvyšovat o 2 %. Ačkoli již byla společnosti PPC udělena povolení k instalaci dodatečné požadované kapacity a tato instalace již byla naplánována (a předpokládá se, že do roku 2017 pokryje poptávku všech nepropojených ostrovů a zajistí i nezbytné rozpětí rezerv), nebylo vždy možné dodržet časový plán;
d)
malý objem zatížení, velmi kolísavé zatížení a rostoucí podíl obnovitelných zdrojů energie ve většině izolovaných mikrosoustav omezují dostupná technologická řešení tradiční výroby elektřiny a zužují možnost volby malých elektráren využívajících těžké oleje s nízkým obsahem síry či lehké oleje;
e)
postupy zadávání zakázek na novou výrobu elektřiny jsou časově náročné. Od udělení povolení k zahájení provozu elektráren obvykle uplyne dva a půl až tři roky;
f)
vypracování plánů na výstavbu propojovacích vedení mezi řeckou propojenou soustavou a izolovanými mikrosoustavami na nepropojených ostrovech oslabuje zájem o investice do tradiční výrobní kapacity na těchto ostrovech. Projekty propojovacích vedení s Kykladami a Krétou jsou již naplánovány.
(21)
Z toho důvodu je nezbytné uchylovat se pravidelně k nouzovým řešením, např. k zapůjčení mobilních naftových generátorů elektrického proudu či plynových turbín. Nutnost vydávat případ od případu povolení pro zajištění výroby elektřiny v nouzových situacích je nežádoucí, neboť je spojena s nehospodárným zapůjčením vybavení, místo aby toto vybavení bylo zakoupeno. V žádosti je uvedeno několik příkladů, kdy bylo v důsledku nepředvídaných událostí nezbytné dlouhodoběji využívat mobilní generátory elektrického proudu.
(22)
V žádosti se zdůrazňují níže uvedené problémy spojené s otevíráním trhu v izolovaných elektroenergetických soustavách na nepropojených ostrovech:
a)
aby bylo možné otevřít trh, bude nezbytné vyprojektovat a instalovat v izolovaných soustavách na nepropojených ostrovech zvláštní infrastrukturu. Tato infrastruktura bude vyžadovat instalaci kontrolních středisek, jejichž úkolem bude řídit: i) každodenní rozvrh výroby, a ii) realizaci sjednaných tržních transakcí v každé izolované soustavě tím, že se výrobní náklady v každé izolované soustavě rozdělí mezi dodavatele, kteří zde působí.
Nezbytná infrastruktura je nákladná a náklady ponesou spotřebitelé;
b)
z důvodu povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech jsou maloobchodní ceny elektřiny pro každou kategorii spotřebitelů na celém řeckém území stejné. Náhrada výrobních nákladů na nepropojených ostrovech, které jsou ve srovnání s výrobními náklady v propojené soustavě vyšší, tudíž musí být dodavatelům působícím na těchto ostrovech uhrazena tak, že se příslušný podíl náhrady za plnění povinnosti veřejné služby rozdělí v závislosti na jejich prodeji elektřiny zákazníkům.
Uvádí se, že mechanismus realizace sjednaných tržních transakcí by byl z důvodu velmi rozmanitých hodnot průměrných ročních proměnných výrobních nákladů na jeden nepropojený ostrov složitý.
(23)
Ministerstvo YPEKA se tudíž domnívá, že s rozvojem nezbytné infrastruktury pro fungování trhu s elektrickou energií a dozor nad ním ve spojitosti s otevřením trhu v izolovaných soustavách na nepropojených ostrovech jsou spojeny náklady, které převažují nad přínosy, jež může mít otevření trhu pro spotřebitele.
(24)
V žádosti není uvedeno datum, k němuž by požadovaná výjimka ztratila platnost.
3. STANOVISKO ORGÁNU RAE
3.1. ROZSAH VÝJIMKY
3.1.1. Výjimka z kapitoly III směrnice 2009/72/ES
(25)
Orgán RAE se domnívá, že výjimka z kapitoly III podle čl. 44 odst. 1 by se neměla týkat instalace nových energetických kapacit, které lze rozvíjet v izolované soustavě, nýbrž pouze rekonstrukce, modernizace či rozšíření stávající výrobní kapacity. Stávající výrobní kapacitu tvoří elektrárny, které jsou na nepropojených ostrovech již v provozu nebo ve fázi výstavby. Každá nová elektrárna instalovaná na těchto ostrovech se považuje za novou výrobní kapacitu.
(26)
Orgán RAE konstatuje, že v průběhu posledních dvou desetiletí projevovali nezávislí výrobci elektřiny (tj. jiní než společnost PPC) značný zájem o rozvoj obnovitelných zdrojů energie a elektráren pro kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie ve všech izolovaných mikrosoustavách. Pokud jde o obnovitelné zdroje energie a kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie, neměl by být přístup třetích stran k elektroenergetickým soustavám všech nepropojených ostrovů omezován.
(27)
Orgán RAE konstatuje, že za předpokladu, že budou splněny určité podmínky, nebude bránit povolení výjimky pro účely uvedení nových tradičních elektráren do provozu. Čl. 44 odst. 1 směrnice 2009/72/ES však neumožňuje povolit výjimku pro nové kapacity.
(28)
Orgán RAE se domnívá, že důvodem pro rozšíření kapacit stávajících tradičních elektráren je především krátkodobý nedostatek kapacit na nepropojených ostrovech, jenž je důsledkem neočekávaných škod vzniklých na stávajících kapacitách či opožděné instalace nových kapacit, a zejména pak v průběhu období, kdy je vysoká poptávka po elektrické energii (např. v letní sezóně). Takové rozšíření je podle článku 8 směrnice 2009/72/ES předmětem otevřeného výběrového řízení. Tento postup je časově náročný a v případě nouzových situací, jež vyžadují naléhavé řešení, nevyhovující.
(29)
Orgán RAE souhlasí s tím, aby společnost PPC nesla odpovědnost za takové nouzové situace. Vzhledem k tomu, že společnost PPC je schopna přesouvat mobilní tradiční bloky z ostrovů, na nichž je přebytek kapacit, na ostrovy, na nichž je nedostatek kapacit, mohlo by se jednat i o nejhospodárnější řešení.
(30)
Orgán RAE zdůrazňuje, že u každé výjimky musí být možné určit příslušný postup udělování povolení pro případ nouzových situací, a zejména pak, která kritéria uvedená v článku 7 směrnice 2009/72/ES musí být příslušnými orgány vydávajícími povolení přezkoumána.
(31)
Orgán RAE se domnívá, že výjimku je třeba povolit na omezenou dobu, například maximálně na 10 let.
3.1.2. Výjimka z kapitoly VIII uvedené směrnice
(32)
Podle orgánu RAE jsou dodávky elektřiny na nepropojených ostrovech v praxi spojeny s povinností veřejné služby na nepropojených ostrovech a náhradou za plnění této povinnosti, neboť i) náklady na výrobu elektřiny na těchto ostrovech jsou podstatně vyšší než v kontinentálním Řecku a ii) Řecká republika na celém svém území vyžaduje jednotnou tvorbu cen podle kategorie spotřebitelů.
(33)
V kodexu pro nepropojené ostrovy se předpokládá, že na těchto ostrovech budou instalovány měřicí přístroje a záznamová zařízení pro účely jednohodinového měření, vytvořena střediska pro hospodaření s energií a kontrolu a zavedeny systémy informačních technologií pro sledování a související činnosti. Orgán RAE považuje tuto infrastrukturu za nezbytnou, aby:
a)
se zajistilo, že náklady na plnění povinnosti veřejné služby jsou transparentní, nediskriminační a ověřitelné;
b)
se zajistilo náležité provozování a řádné řízení elektroenergetických soustav s cílem dosáhnout co nejhospodárnějšího provozního režimu, a tím i výraznějšího snížení poplatků spojených s povinností veřejné služby na nepropojených ostrovech, které hradí spotřebitelé energie;
c)
se dosáhlo většího podílu obnovitelných zdrojů energie a kombinované výroby tepla a elektrické energie, včetně technologií v oblasti obnovitelných zdrojů energie se složitými a zvláštními nároky na řízení, jako jsou např. obnovitelné zdroje energie s možností skladování energie, solární elektrárny atd.;
d)
se zaručila nezbytná transparentnost, pokud jde o řízení izolovaných soustav, čímž se zajistí nediskriminační zacházení se všemi účastníky trhu, a zejména pak výrobci.
(34)
Orgán RAE je tudíž toho názoru, že bez ohledu na to, zda povolení k vykonávání činnosti v rámci izolované mikrosoustavy má jeden či více dodavatelů, musí být tato infrastruktura v izolovaných soustavách na nepropojených ostrovech instalována.
(35)
Předpokládá se, že odhadované náklady na instalaci této infrastruktury se budou pohybovat v rozmezí 20 až 30 milionů EUR pro všechny nepropojené ostrovy, včetně Kréty a Rhodu. Orgán RAE považuje tuto částku za rozumnou, zejména vzhledem k očekávaným přínosům, tj. zajištění transparentnosti a ověřování v souvislosti s plněním povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech, jakož i řádné a kontrolované provozování izolovaných elektroenergetických soustav.
(36)
Na rozdíl od ministerstva YPEKA se orgán RAE domnívá, že udělení povolení více než jednomu dodavateli, který má vykonávat svou činnost v dané izolované soustavě na nepropojených ostrovech, nebude znamenat žádné značné dodatečné náklady na požadovanou infrastrukturu, neboť tato infrastruktura je tak jako tak nezbytná pro každodenní rozvrh výroby u výrobních bloků umístěných na nepropojených ostrovech, realizaci sjednaných tržních transakcí a plnění povinnosti veřejné služby na těchto ostrovech.
(37)
Orgán RAE se dále domnívá, že dodatečné významné přínosy pro spotřebitele na nepropojených ostrovech spočívají ve skutečnosti, že zde bude působit více dodavatelů.
(38)
Orgán RAE se tudíž domnívá, že trvalé vyloučení dalších dodavatelů z trhů na nepropojených ostrovech není opodstatněné. Předpokládá se, že instalace nezbytné infrastruktury popsaná výše bude dokončena během tří až pěti let. Orgán RAE by proti případné výjimce poskytnuté výlučně pro tuto časovou lhůtu bez možnosti jakéhokoli prodloužení neměl námitky.
(39)
Orgán RAE dále konstatuje, že výjimka by v případě, že jakákoli izolovaná soustava na nepropojených ostrovech již nebude spadat do kategorie malých izolovaných soustav či izolovaných mikrosoustav, měla automaticky pozbýt platnosti. Taková situace by mohla nastat tehdy, když budou izolované soustavy na těchto ostrovech propojeny s řeckou propojenou soustavou.
4. POSUZOVÁNÍ
4.1. PRÁVNÍ ZÁKLAD ŽÁDOSTI
(40)
Čl. 44 odst. 1 směrnice 2009/72/ES stanoví možnost povolit výjimku z některých ustanovení uvedené směrnice, pokud se výjimka vztahuje na malé izolované soustavy a izolované mikrosoustavy.
(41)
Podle čl. 2 bodu 26 směrnice 2009/72/ES se malou izolovanou soustavou rozumí každá soustava se spotřebou nižší než 3 000 GWh v roce 1996, která získává méně než 5 % své roční spotřeby elektřiny propojením s jinými soustavami.
(42)
Podle čl. 2 bodu 27 směrnice 2009/72/ES se izolovanou mikrosoustavou rozumí každá soustava se spotřebou nižší než 500 GWh v roce 1996, která nemá žádné propojení s jinými soustavami.
(43)
Izolované soustavy uvedené v žádosti zahrnují jeden, popř. několik nepropojených ostrovů (viz sloupec 1 a 2 v tabulce). I když izolovanou soustavu tvoří několik nepropojených ostrovů, které jsou propojeny mezi sebou navzájem, je elektroenergetická soustava tvořená těmito vzájemně propojenými ostrovy izolovaná v tom smyslu, že není napojena na žádnou jinou elektroenergetickou soustavu.
(44)
V žádosti se uvádí, že 31 z celkem 32 izolovaných soustav jsou izolované mikrosoustavy, přičemž největší z nich je Rhodos. Izolované mikrosoustavy, jež jsou předmětem žádosti, představovaly v roce 2010 5,24 % celkového prodeje elektřiny v Řecku. Izolovaná soustava Kréty je považována za malou izolovanou soustavu. Podíl Kréty na řecké poptávce po elektřině činil v roce 2010 3,01 %.
Roční poptávka jednotlivých izolovaných soustav
Roční poptávka (MWh)
Roční poptávka v roce 1996
Název izolované soustavy
Nepropojené ostrovy, jež jsou součástí příslušné izolované soustavy
1996
2003
2010
2013
3 000 GWh
500 GWh
Kréta
1 562,300
2 444,543
3 014,392
2 825,132
Ano
Ne
Rhodos
Rhodos
Chalki
386,630
650,115
764,401
760,658
Ano
Ano
Kos-Kalymnos
Kos
Kalymnos
Lipsi
Leros
Nisyros-Giali
Tilos
Telendos
Pserimos
156,340
281,574
351,959
352,984
Ano
Ano
Lesbos
Lesbos
153,650
259,552
308,454
288,230
Ano
Ano
Chios
Chios
Psara
Oinousses
110,480
180,868
214,449
200,042
Ano
Ano
Paros
Paros
Antiparos
Naxos
Iraklia
Koufonisia
Schinousa
Ios
Sikinos
Folegandros
95,340
164,761
208,206
194,740
Ano
Ano
Samos
Samos
Fournoi
Thymena
90,170
136,283
151,017
137,315
Ano
Ano
Syros
Syros
56,920
100,429
107,270
95,302
Ano
Ano
Thira
Thira
Thirasia
47,680
88,073
117,957
120,199
Ano
Ano
Mykonos-Délos
Mykonos-Délos
45,740
78,049
115,071
112,978
Ano
Ano
Limnos
Limnos
35,650
55,340
62,710
59,672
Ano
Ano
Karpathos
Karpathos
Kasos
26,580
30,397
37,829
36,931
Ano
Ano
Milos
Milos
Kimolos
15,460
37,331
45,819
45,402
Ano
Ano
Ikaria
Ikaria
13,110
24,359
28,845
27,613
Ano
Ano
Skyros
Skyros
9,380
14,053
16,150
14,782
Ano
Ano
Patmos
Patmos
8,770
13,988
16,738
17,020
Ano
Ano
Sifnos
Sifnos
6,540
13,180
17,966
16,521
Ano
Ano
Symi
Symi
5,250
9,819
15,054
14,662
Ano
Ano
Amorgos
Amorgos
3,840
7,284
9,816
9,072
Ano
Ano
Kythnos
Kythnos
3,610
7,089
8,309
7,991
Ano
Ano
Serifos
Serifos
2,830
6,793
8,162
7,654
Ano
Ano
Astypalea
Astypalea
2,470
5,283
6,997
6,670
Ano
Ano
Megisti
Megisti
770
1,863
2,751
3,005
Ano
Ano
Ag. Efstratios
Ag. Efstratios
540
937
1,058
1,075
Ano
Ano
Anafi
Anafi
400
858
1,110
1,179
Ano
Ano
Othoni
Othoni
330
588
674
632
Ano
Ano
Erikoussa
Erikoussa
220
452
710
746
Ano
Ano
Agathonisi
Agathonisi
190
388
522
642
Ano
Ano
Donoussa
Donoussa
180
417
676
690
Ano
Ano
Aktikithyra
Aktikithyra
70
199
228
241
Ano
Ano
Arki-Marathi
Arki-Marathi
0
175
248
312
Ano
Ano
Gavdos
Gavdos
0
0
365
471
Ano
Ano
(45)
V tabulce výše jsou uvedeny izolované soustavy tak, jak byly určeny v žádosti, jakož i základní informace o každé soustavě. Z těchto informací lze vyvodit, že podle objemu poptávky po elektřině v roce 1996 spadají všechny izolované soustavy s výjimkou Kréty do kategorie izolovaných mikrosoustav ve smyslu čl. 2 bodu 27 směrnice 2009/72/ES. Pokud jde o Krétu, je třeba rovněž uvést, že vzhledem k tomu, že Kréta nebyla a dosud není propojena s žádnou jinou elektroenergetickou soustavou, byl a dosud je procentní podíl poptávky kryté prostřednictvím propojovacích vedení nulový, tj. nižší než 5 %. Kréta tudíž představuje malou izolovanou soustavu ve smyslu čl. 2 bodu 26 směrnice 2009/72/ES.
(46)
Orgán RAE se k izolovaným soustavám uvedeným v žádosti ve svém stanovisku nevyjádřil.
(47)
Komise tak dospěla k závěru, že izolované soustavy uvedené ve sloupci 1 výše znázorněné tabulky jsou všechny izolovanými mikrosoustavami ve smyslu čl. 2 bodu 27 směrnice 2009/72/ES, s výjimkou Kréty, jež je malou izolovanou soustavou ve smyslu čl. 2 bodu 26 směrnice 2009/72/ES.
4.2. ZÁSADNÍ PROBLÉMY SPOJENÉ S PROVOZOVÁNÍM TRADIČNÍCH ELEKTRÁREN V IZOLOVANÝCH MIKROSOUSTAVÁCH
(48)
Komise se domnívá, že existují zásadní problémy spojené s provozováním tradičních elektráren v izolovaných mikrosoustavách. Je tomu tak především z těchto důvodů:
a)
Objem zatížení, který je třeba na ostrovech zajistit, nepředpokládá výstavbu větších, účinnějších a nákladově efektivnějších tradičních elektráren, a to i z toho důvodu, že provozování izolované soustavy v rámci přijatelných bezpečnostních limitů nemůže být závislé na jediné elektrárně.
V žádné izolované mikrosoustavě nepřekročila v roce 2013 roční maximální hodnota 188,5 MW. Průměrné zatížení v době špičky a jeho medián, které činí 20,8, resp. 4,2 MW, jsou mnohem menší.
Ani jedna tradiční elektrárna nacházející se v současnosti v izolovaných mikrosoustavách nemá kapacitu přesahující 27 MW. Průměrná velikost elektrárny a její medián, které činí 3,9, resp. 1,1 MW, jsou mnohem menší.
Malý objem zatížení, který je třeba zajistit, a velmi kolísavá poptávka, které jsou dále ovlivňovány rostoucím podílem obnovitelných zdrojů energie, rovněž zužují volbu technologií uplatňovaných v tradičních elektrárnách, které lze v rámci izolovaných mikrosoustav využívat.
Všechny tradiční výrobní kapacity v izolovaných soustavách na nepropojených ostrovech využívají naftu či topný olej.
b)
Roční faktory zatížení ve všech izolovaných mikrosoustavách jsou malé. Ani v jedné izolované mikrosoustavě nebyl faktor zatížení v roce 2012 vyšší než 0,54. Průměrné zatížení v době špičky i jeho medián, které činí 0,38, jsou dokonce nižší. Vzhledem k prioritnímu přístupu obnovitelných zdrojů energie a skutečnosti, že faktory zatížení zde použité zohledňují celou elektroenergetickou soustavu izolované mikrosoustavy, je faktor zatížení pro tradiční elektrárny na nepropojených ostrovech ještě menší.
Roční faktor zatížení v řecké propojené soustavě zpravidla činí 50 % u všech bloků a 65 % u tepelných bloků. (6)
Roční faktor zatížení svědčí o skutečném využívání elektráren v průběhu určitého roku, a tím i o jejich schopnosti vytvářet příjmy.
Rostoucí podíl obnovitelných zdrojů energie dále sníží zatížení, které mají tradiční elektrárny zajišťovat.
c)
Existuje několik projektů, jejichž cílem je propojit nepropojené ostrovy, zejména pak Kyklady a Krétu, s hlavní řeckou propojenou soustavou. Jak již bylo uvedeno výše, tradiční elektrárny na nepropojených ostrovech nejsou tak účinné jako elektrárny instalované v propojené soustavě, a je tudíž nepravděpodobné, aby po propojení těchto ostrovů byly ekonomicky životaschopné.
Možnost propojení izolované soustavy je tak závažným faktorem odrazujícím od investic do tradičních kapacit na nepropojených ostrovech.
d)
Poměrně malé zatížení, které je třeba zajistit, znamená, že relativně malé změny v poptávce mohou mít vliv na výrobní kapacitu požadovanou v rámci dané izolované soustavy. V důsledku chybějící propojovací kapacity musí být všechny změny v poptávce nutně pokryty výrobní kapacitou umístěnou v rámci dané izolované mikrosoustavy.
Z toho důvodu je tak ještě více zapotřebí, aby reakce na dlouhodobé změny v poptávce byla účelná a flexibilní.
Potřebu flexibilního přístupu ještě více umocňují problémy pociťované při hledání vhodných lokalit pro tradiční elektrárny na nepropojených ostrovech a délka trvání postupů pro vydávání licencí a povolení.
e)
Poměr maximální a minimální roční poptávky v roce 2012 (7) ve všech izolovaných mikrosoustavách činí nejméně 3,35, u některých izolovaných mikrosoustav je však vyšší a často i výrazně vyšší. Průměrný podíl maximální a minimální poptávky a jeho medián činí 6,27 a 5,98.
Poměr maximální a minimální poptávky v řecké propojené soustavě činil v roce 2010 přibližně 3.
Vyšší poměr maximální a minimální poptávky vyjadřuje míru flexibility a rezerv, které musí být k dispozici dokonce i v rámci daného roku ve výrobní kapacitě instalované v izolované soustavě.
V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2012 se v přibližně 60 % izolovaných mikrosoustav využívaly mobilní generátory elektrického proudu.
(49)
Komise proto dospěla k závěru, že s provozováním tradičních elektráren v izolovaných soustavách na nepropojených ostrovech uvedených v tabulce výše jsou spojeny zásadní problémy.
4.3. Posouzení požadované výjimky z kapitoly III
4.3.1. Výjimka z ustanovení kapitoly III se nemůže vztahovat na nové kapacity
(50)
Podle čl. 44 odst. 1 směrnice 2009/72/ES lze výjimky z ustanovení kapitoly III povolit, pouze pokud jde o rekonstrukci, modernizaci a rozšíření stávající kapacity.
(51)
Výjimku z ustanovení kapitoly III směrnice 2009/72/ES tudíž nové kapacitě nelze povolit.
(52)
Vzhledem k tomu, že izolované soustavy na nepropojených ostrovech jsou distribučními sítěmi, mohou řecké orgány v případě, že povolovací řízení pro nové kapacity nepovede k úspěšnému povolení nové kapacity pro izolované soustavy na nepropojených ostrovech, naopak zvážit, že využijí ustanovení čl. 7 odst. 3 směrnice 2009/72/ES i pro nové malé tradiční kapacity. Mezi takové nové malé tradiční kapacity mohou patřit například dočasné výrobní kapacity, které lze dlouhodobě poskytovat, aniž by byly trvale přisouzeny konkrétní lokalitě.
4.3.2. Výjimka z ustanovení kapitoly III se nemůže vztahovat na Krétu
(53)
Jak je uvedeno výše, všechny nepropojené ostrovy jsou izolovanými mikrosoustavami, s výjimkou Kréty, jež je malou izolovanou soustavou.
(54)
Výjimku z ustanovení kapitoly III směrnice 2009/72/ES tudíž Krétě nelze povolit.
4.3.3. Výjimka z ustanovení kapitoly III se nevtahuje na zařízení využívající obnovitelné zdroje energie či zařízení pro kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie
(55)
V žádosti není výslovně uvedeno, že se požadovaná výjimka týká pouze tradičních elektráren.
(56)
Ustanovení čl. 133 odst. 3 zákona č. 4001/2011 však výslovně vylučuje elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie nebo prostřednictvím vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektrické energie nebo hybridních zařízení, jakož i zařízení pro vlastní spotřebu z oblasti působnosti výhradní licence pro výrobu elektřiny, kterou lze udělit společnosti PPC. Totéž vyplývá z článku 225 kodexu pro nepropojené ostrovy.
(57)
Předložené odůvodnění se navíc týká pouze zásadních problémů spojených s provozováním tradičních elektráren. Ve skutečnosti se konstatuje, že tyto elektrárny se potýkají se zásadními problémy mimo jiné kvůli rostoucímu podílu obnovitelných zdrojů energie.
(58)
I kdyby tedy účelem žádosti byla výjimka z ustanovení kapitoly III směrnice 2009/72/ES pro jiná zařízení na výrobu energie, než jsou tradiční elektrárny, nelze výjimku povolit, neboť nebyly předloženy důvody odůvodňující tuto výjimku.
4.3.4. Lze povolit výjimku pro povolení rekonstrukce, modernizace a rozšíření stávající kapacity
(59)
S ohledem na výše uvedené zásadní problémy spojené s provozováním tradičních elektráren v rámci malých izolovaných soustav lze povolit výjimku pro povolení rekonstrukce, modernizace a rozšíření stávající tradiční kapacity. Toto povolení lze udělit přímo společnosti PPC.
(60)
Pro účely této výjimky:
a)
stávající tradiční výrobní kapacita zahrnuje projekty na výstavbu tradiční výrobní kapacity, pro něž orgán RAE již vydal povolení, které ke dni, kdy toto rozhodnutí nabylo účinnosti, nebylo zrušeno;
b)
úplné odstranění hlavní výrobní kapacity ve stávající lokalitě a její nahrazení novým zařízením pro výrobu elektrické energie se považuje za výstavbu nové kapacity;
c)
umístění dočasné výrobní kapacity v rámci ochranného pásma stávající kapacity představuje rozšíření stávající kapacity.
(61)
Pro povolení výjimky z kritérií a podmínek, například těch stanovených v čl. 7 odst. 2 směrnice 2009/72/ES, za nichž je povolení uděleno společnosti PPC, však neexistují důvody.
(62)
V případě, že je výjimka povolena přímo společnosti PPC, je navíc důležité, aby byly v podmínkách stanoveny povinnosti týkající se termínu, dokdy musí být povolená tradiční elektrárna zcela provozuschopná, a aby jejich součástí byla ustanovení zajišťující účinné plnění těchto povinností v plném rozsahu. Dle vlastního uvážení orgánu RAE lze po uplynutí platnosti toto přímé povolení prodloužit, avšak pouze tehdy, pokud jeho platnost skončila z důvodů, které společnost PPC nemohla nijak ovlivnit. Po uplynutí platnosti povolení by orgán RAE měl zahájit povolovací řízení v plném souladu s čl. 7 odst. 1 směrnice 2009/72/ES, tedy i za účasti třetích stran.
4.3.5. Výjimka se nemůže vztahovat na výběrová řízení na nové kapacity
(63)
Výběrové řízení ve smyslu článku 8 směrnice 2009/72/ES se ze své definice týká kapacit, které mají být vybudovány a povoleny, a představují tedy nové kapacity.
(64)
Z důvodů uvedených výše by tedy podle čl. 44 odst. 1 směrnice 2009/72/ES výjimka neměla být povolena.
4.4. POSOUZENÍ POŽADOVANÉ VÝJIMKY Z KAPITOLY VIII
4.4.1. Výjimka z ustanovení kapitoly VIII se nevztahuje na článek 32 o přístupu třetích osob
(65)
Žádost se týká výjimky z kapitoly VIII směrnice 2009/72/ES, a lze se tedy domnívat, že její součástí je i žádost o výjimku z ustanovení článku 32 o přístupu třetích osob.
(66)
V žádosti není specifikováno, zda se požadovaná výjimka vztahuje i na článek 32 směrnice 2009/72/ES, ani neobsahuje žádné důvody odůvodňující tuto výjimku. Zákon č. 4001/2011 a kodex pro nepropojené ostrovy však ukládají povinnost společnosti DEDDIE, aby třetím stranám zajistila nediskriminační přístup k distribuční soustavě, kterou provozuje (např. článek 127 zákona č. 4001/2011). Takovou výjimku tudíž nelze povolit.
4.4.2. Výjimka z článku 33 o otevírání trhu a vzájemnosti
4.4.2.1. Neexistují důvody pro trvalou výjimku z článku 33 směrnice 2009/72/ES
(67)
V žádosti se v zásadě tvrdí, že společnost PPC by pro zákazníky na nepropojených ostrovech měla zůstat jediným oprávněným dodavatelem elektřiny, neboť s rozvojem infrastruktury nezbytné pro fungování trhu s elektřinou v izolovaných mikrosoustavách a dozor nad ním a infrastruktury potřebné pro otevření trhu dodavatelům, kteří jsou třetí stranou, jsou spojeny provozní náklady, jež vzniknou provozovateli soustavy na nepropojených ostrovech a které převáží nad přínosy, jež může mít otevření trhu pro spotřebitele.
(68)
Ze stanoviska orgánu RAE je zřejmé, že infrastruktura instalovaná na nepropojených ostrovech má zajistit, aby povinnost veřejné služby na nepropojených ostrovech mohla být v souladu s platnými právními předpisy vykonávána transparentním, ověřitelným a nediskriminačním způsobem. Infrastruktura je navíc vyžadována pro účely provozování izolovaných soustav na nepropojených ostrovech z technického a ekonomického hlediska. Vzhledem k tomu, že infrastruktura je kvůli splnění těchto požadavků tak jako tak nezbytná, a to bez ohledu na počet dodavatelů oprávněných vykonávat svou činnost na nepropojených ostrovech, nevede otevření trhu k navýšení nákladů na infrastrukturu.
(69)
I když je vyžadována obdobná infrastruktura, není otevření trhu ze své podstaty spjato s technickou stránkou provozu izolovaných soustav na nepropojených ostrovech ani s plněním povinnosti veřejné služby na těchto ostrovech, neboť neexistuje příčinná souvislost mezi technickou a ekonomickou stránkou provozování izolovaných soustav a zajištěním povinnosti veřejné služby na těchto ostrovech v souladu s příslušnými zákonnými požadavky na straně jedné a na straně druhé otázkou, zda je k dodávkám elektřiny spotřebitelům na nepropojených ostrovech oprávněn jeden či více dodavatelů.
(70)
Je správné, aby náhrada výrobních nákladů na nepropojených ostrovech, které jsou ve srovnání s výrobními náklady v propojené soustavě vyšší, byla dodavatelům působícím na těchto ostrovech povinně uhrazena tak, že se příslušný podíl náhrady za plnění povinnosti veřejné služby na těchto ostrovech rozdělí v závislosti na jejich prodeji elektřiny zákazníkům. Aby bylo možné určit finanční náhradu za plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech, a to bez ohledu na počet dodavatelů působících na ostrovech, je nicméně nutné nejprve zjistit výrobní náklady na těchto ostrovech.
(71)
Pokud jde o otevírání trhu, je jediným dalším požadavkem rozdělení příslušných podílů náhrady za plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech mezi jednotlivé dodavatele v závislosti na jejich prodeji elektřiny zákazníkům. Dokonce i související údaje o zákaznících, zejména údaje o měření, jsou vyžadovány bez ohledu na to, zda je k dodávkám elektřiny zákazníkům na nepropojených ostrovech oprávněn jeden či více dodavatelů.
(72)
Poskytnutí náhrady za plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech tudíž znamená pouze to, že je třeba ke každému oprávněnému dodavateli přiřadit údaje o měření spotřeby zákazníků, což je v prvé řadě administrativní záležitost vycházející z informací, které jsou kompletně či do značné míry shromažďovány bez ohledu na to, zda na těchto ostrovech došlo k otevření trhu, nebo nikoli. Zadruhé, schopnost přiřadit údaje je nezbytným předpokladem pro řádné provozování jakéhokoli trhu s dodávkami elektřiny. Tyto náklady tak nelze přijmout jako důvod pro povolení výjimky týkající se otevření trhu, neboť nejsou pro provozování izolovaných soustav na nepropojených ostrovech příznačné ani nejsou spojeny se zásadním problémem v jejich provozování.
(73)
Je důležité uvést, že v rámci infrastruktury, jež má být zavedena, je třeba vytvořit také rejstříky, v nichž budou údaje o měření přiřazeny k jednotlivým dodavatelům. Zatímco zavedení celé plánované infrastruktury usnadní optimální provoz izolovaných elektroenergetických soustav, není kompletní realizace souvisejících investic nezbytnou podmínkou pro otevření trhu.
(74)
Skutečnost, že průměrné roční proměnné výrobní náklady na jeden nepropojený ostrov mohou mít velmi rozmanité hodnoty, je nepodstatná. A i kdyby byly kolísavé hodnoty odůvodněné, týkají se nákladů na výrobu elektřiny v rámci izolovaných soustav na nepropojených ostrovech. Vyčíslení nákladů se tak jako tak již vyžaduje pro účely výkonu povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech v souladu se zákonnými požadavky, a navíc není nijak dotčeno počtem dodavatelů oprávněných dodávat elektřinu zákazníkům na těchto ostrovech. Vzhledem k tomu, že základem pro výkon povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech je již měsíční systém pro každou izolovanou soustavu samostatně, lze si navíc jen obtížně představit, že značné roční výkyvy na jeden nepropojený ostrov mohou vést k věcným problémům.
(75)
Z výše uvedeného tedy vyplývá, že počet dodavatelů oprávněných dodávat elektřinu zákazníkům na nepropojených ostrovech ve své podstatě nijak nesouvisí s technickou či ekonomickou stránkou provozování izolovaných soustav ani zajištěním povinnosti veřejné služby na těchto ostrovech v souladu s příslušnými zákonnými požadavky.
(76)
Dále lze konstatovat, že přínosy otevření trhu převažují nad jeho případnými náklady. Již orgán RAE poznamenal, že alternativní dodavatelé by zákazníkům na nepropojených ostrovech mohli zajistit další významné přínosy, neboť by kromě dodávek elektřiny mohli poskytovat i další služby.
(77)
Žádost o trvalou výjimku z článku 33 by tudíž neměla být schválena.
4.4.2.2. Omezená platnost výjimky z článku 33 směrnice 2009/72/ES pro izolované soustavy
(78)
S ohledem na výše uvedené je nutné uznat, že předpokladem pro otevření trhu je, aby byla zavedena praktická opatření, jež umožní provozovat izolované soustavy na nepropojených ostrovech zcela v souladu s kodexem pro nepropojené ostrovy. Praktické problémy spojené s otevíráním trhu mohou vést k nedostupnosti rejstříků nutných pro přiřazení údajů o měřicích přístrojích a měření k jednotlivým dodavatelům nebo k tomu, že infrastruktura nebude mít optimální podobu. Lze tak uvažovat o povolení časově omezené výjimky z článku 33 směrnice 2009/72/ES.
(79)
Při posuzování doby platnosti výjimky z kapitoly VIII je důležité přihlédnout k těmto dvěma aspektům:
a)
jak již bylo zdůrazněno, aby na nepropojených ostrovech mohlo dojít k otevření trhu, je nejdůležitějším opatřením vytvoření rejstříku o těchto ostrovech, který umožní přiřadit k jednotlivým dodavatelům údaje o měření. Ustanovení čl. 327 odst. 4 kodexu pro nepropojené ostrovy stanoví, že takový rejstřík bude dokončen nejpozději dva roky od vstupu tohoto kodexu v platnost. Dostupnost rejstříku je nutnou podmínkou pro skutečné otevření trhu;
b)
úplné dokončení investičního programu pro infrastrukturu, jež má být na nepropojených ostrovech instalována, by jistě usnadnilo skutečné otevření trhu na těchto ostrovech. Nejedná se však o nutný požadavek. Ustanovení čl. 237 odst. 7 kodexu pro nepropojené ostrovy stanoví lhůtu, do níž mají být všechny stávající nepropojené ostrovy vybaveny dodatečnou infrastrukturou, která má být na těchto ostrovech instalována nejpozději do 5 let od vstupu uvedeného kodexu v platnost.
(80)
Výjimka týkající se otevření trhu by tak měla být udělena alespoň na dva roky po vstupu uvedeného kodexu v platnost, tj. do 17. února 2016, aby mohly být vytvořeny rejstříky, které jsou nutnou podmínkou pro otevření trhu. S ohledem na skutečnost, že kompletní infrastruktura musí být instalována nejpozději do 5 let od vstupu uvedeného kodexu v platnost, měla by být platnost výjimky u kterékoli izolované soustavy na nepropojeném ostrově v každém případě omezena na 5 let od vstupu uvedeného kodexu v platnost, tj. do 17. února 2019. Avšak vzhledem k tomu, že výjimka může být odůvodněná pouze tehdy, přetrvávají-li zásadní a věcné problémy spojené s otevřením trhu, které jsou přímým důsledkem nedokončení investičního programu infrastruktury na nepropojených ostrovech, je třeba pravidelně ověřovat, zda takové problémy v jednotlivých izolovaných soustavách na nepropojených ostrovech stále existují. Referenčním dokumentem pro takové ověřování by měl být investiční plán společnosti DEDDIE pro instalaci požadované infrastruktury na nepropojených ostrovech, který schválí příslušné řecké orgány. Tento plán je tedy třeba dokončit a schválit do 17. února 2015.
(81)
Aby otevření trhu nebylo zbytečně odkládáno, měl by orgán RAE schválit investiční plán společnosti DEDDIE pro instalaci infrastruktury, jenž by se měl v prvé řadě zaměřit na izolované soustavy Kréty a Rhodu, neboť se jedná o nepropojené ostrovy s nejvyšším počtem obyvatel.
(82)
Od 17. února 2016 a poté každý rok až do 17. února 2019 by společnost DEDDIE měla vypracovávat zprávu, kterou by měl schválit orgán RAE a v níž uvede důvody, proč v jednotlivých izolovaných soustavách na nepropojených ostrovech dosud nedošlo k otevření trhu. Tato zpráva by měla být zveřejněna a oznámena Komisi.
4.4.3. Výjimka z ustanovení kapitoly VIII se nevztahuje na článek 34
(83)
Žádost se týká výjimky z kapitoly VIII směrnice 2009/72/ES, a lze se tedy domnívat, že její součástí je i žádost o výjimku z ustanovení článku 34 o přímých vedeních ve smyslu čl. 2 bodu 15 směrnice 2009/72/ES.
(84)
V žádosti není specifikováno, zda se požadovaná výjimka vztahuje i na článek 34 směrnice 2009/72/ES.
(85)
I v případě, že se má žádost vztahovat také na výjimku z článku 34 směrnice 2009/72/ES, neměla by být tato výjimka povolena, neboť nebyly předloženy žádné důvody, které by ji odůvodňovaly.
4.4.4. Propojovací vedení - žádost o výjimku z kapitol III a VIII
(86)
Stávající výjimka se vztahuje na izolované mikrosoustavy, které se vyznačují právě tím, že nejsou propojeny s jinými elektroenergetickými soustavami, nebo jako v případě malých izolovaných soustav pouze ve velmi omezené míře.
(87)
Avšak:
a)
podle nedávno schváleného desetiletého plánu rozvoje řeckého provozovatele přenosové soustavy, Nezávislého provozovatele energetické přenosové soustavy ADMIE SA (dále jen „ADMIE“), se předpokládá, že propojení Kykladských ostrovů bude ve třech fázích dokončeno v roce 2018, přičemž některé ostrovy budou s řeckou propojenou soustavou propojeny mnohem dříve;
b)
propojení Kréty má být podle předpokladů navíc dokončeno do roku 2020. Součástí schváleného desetiletého plánu rozvoje společnosti ADMIE z roku 2013 se staly příslušné části projektu na první tři roky. Konečný plán musí být začleněn do desetiletého plánu rozvoje, jenž má být schválen v roce 2014.
(88)
Je nezbytné výslovně stanovit, že stávající výjimka pro některou izolovanou soustavu automaticky pozbývá platnosti v okamžiku, kdy se propojení mezi danou izolovanou soustavou a řeckou propojenou soustavou stane plně funkční.
(89)
Výhradním vlastníkem společnosti DEDDIE je společnost PPC, ačkoli společnost DEDDIE je od ní po právní i funkční stránce oddělena. Na rozdíl od provozovatele distribuční soustavy ve smyslu směrnice 2009/72/ES má společnost DEDDIE rozsáhlé povinnosti, pokud jde o provozování izolovaných soustav na nepropojených ostrovech a zajištění výroby na těchto ostrovech, včetně tradičních výrobních kapacit ve vlastnictví společnosti PPC, a tedy i ekonomické ohodnocení. Jak již bylo uvedeno výše, má propojení vliv na ekonomickou životaschopnost tradičních elektráren, které jsou v současnosti instalovány v izolovaných soustavách na nepropojených ostrovech.
(90)
Výjimky by měly být povolovány pouze tehdy, jsou-li přiměřené a nepřekračují-li rámec toho, co je nezbytně nutné. V souvislosti s rozhodnutími, zda propojit izolované soustavy na nepropojených ostrovech, je proto nezbytné poskytnout jednoznačné pobídky a zajistit transparentnost.
(91)
Článek 108 zákona č. 4001/2011 stanoví:
„Společnost ADMIE SA předloží orgánu RAE do 31. března každého roku […] desetiletý plán rozvoje řecké elektroenergetické přenosové soustavy. Desetiletý plán rozvoje řecké elektroenergetické přenosové soustavy zejména: […] c) obsahuje studii nákladů a přínosů významných prací na přenosové soustavě z technického a finančního hlediska […], zejména v případě […] propojovacích vedení mezi ostrovy a přenosovou soustavou, včetně časového rámce, odhadovaných peněžních toků a požadavků na financování u všech investičních projektů.“
(92)
Aby se zajistilo, že jsou v souvislosti s rozhodnutími, zda propojit izolované soustavy na nepropojených ostrovech, k dispozici jednoznačné pobídky a je zajištěna transparentnost, měly by řecké orgány zaručit, že:
a)
společnosti ADMIE, DEDDIE a orgán RAE v rámci povolovacího či výběrového řízení na stávající či nové kapacity některé izolované soustavy na nepropojeném ostrově systematicky zvažují alternativu propojení izolované soustavy, jejíž součástí je příslušný nepropojený ostrov. V případě, že výstavba propojovacích vedení je nákladově efektivnější, je třeba zamítnout povolení pro stávající nebo nové kapacity. Náklady by měly zahrnovat všechny náklady na zajištění dodávek elektřiny konečným zákazníkům v rámci izolované soustavy, včetně náhrady za plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech;
b)
studie nákladů a přínosů významných prací na přenosové soustavě provedená společností ADMIE podle článku 108 zákona č. 4001/2011 zohledňuje pouze efektivní úroveň nákladů na investice do propojení a jeho provoz. Zejména by neměla přihlížet k ušlým příjmům ani znehodnocení tradičních výrobních aktiv instalovaných na nepropojených ostrovech;
c)
v souvislosti s desetiletým investičním plánem společnosti ADMIE podle článku 108 zákona č. 4001/2011 zveřejní orgán RAE celkové náklady na zajištění dodávek elektřiny zákazníkům v každé izolované soustavě na nepropojených ostrovech zahrnující náhradu za plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech. Není-li výstavba některého propojovacího vedení zahrnuta do desetiletého investičního plánu, který vypracuje společnost ADMIE podle článku 108 zákona č. 4001/2011 a orgán RAE schválí, zorganizuje orgán RAE z vlastního podnětu nebo na pouhou žádost třetí osoby podle čl. 22 odst. 7 písm. b) směrnice 2009/72/ES výběrové řízení na výstavbu propojovacího vedení, které propojuje jednu či více izolovaných soustav na nepropojeném ostrově. Výstavba propojovacího vedení by měla proběhnout tehdy, jestliže v jejím důsledku dojde k poklesu celkových nákladů na zajištění dodávek elektřiny zákazníkům na nepropojených ostrovech zahrnujících i náhradu za plnění povinnosti veřejné služby na těchto ostrovech;
d)
orgán RAE stanoví jednoznačnou lhůtu pro dokončení výstavby propojovacího vedení. V případě, že nedojde k výstavbě propojovacího vedení nebo výstavba není dokončena ve lhůtě stanovené orgánem RAE, je třeba usilovat o náhradu škody za nerealizované úspory nákladů.
4.5. DOBA TRVÁNÍ
(93)
Je nezbytné přezkoumat veškeré skutečnosti, z nichž tato výjimka vychází, především pak poté, co mají být dokončeny plány na propojení určitých izolovaných soustav a uplynou lhůty pro instalaci infrastruktury podle článku 237 kodexu pro nepropojené ostrovy.
(94)
Jakákoli výjimka je tudíž platná do 1. ledna 2021.
4.6. ZPĚTNÁ ÚČINNOST
(95)
Jak je uvedeno výše, navazuje žádost ze dne 17. ledna 2012 na původní žádost předloženou v roce 2003.
(96)
Ustanovení čl. 26 odst. 1 směrnice 2003/54/ES, jež byla zrušena směrnicí 2009/72/ES, rovněž členským státům v případě zásadních problémů spojených s provozováním malých izolovaných soustav a izolovaných mikrosoustav umožňovalo žádat o odchylky od některých ustanovení uvedené směrnice. Podle článku 48 směrnice 2009/72/ES se odkazy na zrušený čl. 26 odst. 1 směrnice 2003/54/ES považují za odkazy na čl. 44 odst. 1 směrnice 2009/72/ES.
(97)
Definice malé izolované soustavy a izolované mikrosoustavy použité v čl. 2 bodu 26 a 27 směrnice 2003/54/ES jsou totožné s definicemi použitými v čl. 2 bodu 26 a 27 směrnice 2009/72/ES.
(98)
Obě definice odkazují na poptávku po elektřině v izolovaných soustavách v roce 1996, což se nezměnilo. Navíc Kréta nebyla propojena s řeckou propojenou soustavou ani v roce 2003, ani 2012 a není tomu tak ani v okamžiku, kdy toto rozhodnutí o povolení výjimky nabývá účinnosti.
(99)
Všechny izolované elektroenergetické mikrosoustavy a malé izolované elektroenergetické soustavy, které v žádosti spadají do kategorie izolovaných mikrosoustav či malých izolovaných soustav, tudíž do příslušné kategorie spadaly již v době podání původní žádosti a spadají do ní rovněž v okamžiku, kdy toto rozhodnutí o povolení výjimky nabývá účinnosti.
(100)
Pokud jde o malé izolované soustavy a izolované mikrosoustavy, které mohou být způsobilé pro odchylku/výjimku podle směrnice 2003/54/ES a směrnice 2009/72/ES, nedošlo tedy k žádným právním ani faktickým změnám.
(101)
Podle čl. 26 odst. 1 směrnice 2003/54/ES bylo možné udělit odchylku od kapitoly III uvedené směrnice, která obsahovala stejná ustanovení jako kapitola III směrnice 2009/72/ES, jež se týká povolovacího a výběrového řízení pro nové kapacity.
(102)
Podle čl. 26 odst. 1 směrnice 2003/54/ES bylo možné udělit odchylku od kapitoly VII uvedené směrnice, která obsahovala stejná ustanovení jako kapitola VIII směrnice 2009/72/ES, jež se týká přístupu třetích osob, otevírání trhu a přímých vedení.
(103)
Pokud by Komise byla bývala udělila odchylku na základě původní žádosti, mohla tak učinit na základě týchž podmínek, jako v případě této výjimky podle směrnice 2009/72/ES.
(104)
Pokud jde o skutkové okolnosti, nedošlo navíc od roku 2003 k žádné změně. Od roku 2003 nedoznala zeměpisná poloha nepropojených ostrovů, ekonomické faktory určující provoz elektroenergetických soustav v rámci izolovaných soustav na nepropojených ostrovech ani charakter zásadních problémů spojených s provozováním tradičních elektráren v izolovaných soustavách na těchto ostrovech žádných věcných změn.
(105)
Ve věci původní žádosti předložené v roce 2003 nebylo dosud rozhodnuto. Nečinnost Komise by neměla poškozovat Řeckou republiku. Řecká republika splnila své povinnosti podle čl. 26 odst. 1 směrnice 2003/54/ES a čl. 44 odst. 1 směrnice 2009/72/ES a pro izolované soustavy na nepropojených ostrovech předložila podle těchto článků řádně odůvodněnou žádost o povolení výjimky.
(106)
Je tudíž vhodné, aby toto rozhodnutí o povolení výjimky nabylo účinnosti ke dni oznámení původní žádosti, tj. ke dni 5. prosince 2003.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Toto rozhodnutí se vztahuje na malé izolované soustavy a izolované mikrosoustavy uvedené v tabulce.
Pro účely tohoto rozhodnutí je Kréta malou izolovanou soustavou a všechny ostatní izolované soustavy jsou izolovanými mikrosoustavami.
Článek 2
1. Pro malé izolované soustavy a izolované mikrosoustavy se povoluje výjimka z ustanovení článku 33 směrnice 2009/72/ES.
2. Tato výjimka je platná do 17. února 2016 nebo do okamžiku kompletní instalace infrastruktury podle čl. 237 odst. 7 kodexu pro nepropojené ostrovy, podle toho, co nastane později. Použitelnost této výjimky však v každém případě skončí dne 17. února 2019.
3. Řecké orgány do 17. února 2015 vypracují plán investic do infrastruktury podle čl. 237 odst. 7 kodexu pro nepropojené ostrovy, přičemž u každé izolované soustavy na nepropojeném ostrově uvedou, dokdy musí být instalace infrastruktury dokončena. V tomto plánu upřednostní Krétu a Rhodos.
4. Od 17. února 2016 a poté každý rok až do 17. února 2019 musí řecké orgány vypracovávat zprávu, v níž u každé izolované soustavy na nepropojeném ostrově uvedou: a) zda došlo k otevření trhu; b) stav investic do infrastruktury ve vztahu k příslušnému plánu; c) zásadní a věcné problémy stále bránící otevření trhu; a d) zda jsou tyto problémy přímým důsledkem nedokončení investic do infrastruktury, jak je stanoveno v čl. 237 odst. 7 kodexu pro nepropojené ostrovy.
Článek 3
1. Povoluje se výjimka z ustanovení čl. 7 odst. 1 směrnice 2009/72/ES, podle níž lze povolení pro rekonstrukci, modernizaci a rozšíření stávající tradiční kapacity v rámci izolovaných mikrosoustav udělit přímo společnosti PPC.
2. Pro účely této výjimky:
a)
stávající tradiční výrobní kapacita zahrnuje i projekty na rekonstrukci, modernizaci a rozšíření tradiční výrobní kapacity, pro něž je ke dni oznámení tohoto rozhodnutí k dispozici platné povolení vydané orgánem RAE;
b)
úplné odstranění hlavní výrobní kapacity ve stávající lokalitě a její nahrazení novým zařízením pro výrobu elektrické energie se nepovažuje za stávající kapacitu, nýbrž za výstavbu nové kapacity;
c)
umístění dočasné tradiční výrobní kapacity v rámci ochranného pásma stávající kapacity představuje rozšíření stávající kapacity.
3. Po skončení platnosti povolení uděleného podle prvního odstavce lze na základě vlastního uvážení orgánu RAE platnost tohoto povolení prodloužit za předpokladu, že k prodlevám s rekonstrukcí, modernizací a rozšířením stávající tradiční kapacity došlo z důvodů, které společnost PPC nemohla nijak ovlivnit.
4. Tato výjimka se již nevztahuje na povolení udělená podle prvního odstavce, jejichž platnost již skončila nebo jež byla zrušena.
5. Všechna další ustanovení článku 7 směrnice 2009/72/ES jsou nadále platná v plném rozsahu.
6. Tato výjimka je platná do 1. ledna 2021.
Článek 4
1. Výjimky stanovené v tomto rozhodnutí pozbývají v okamžiku propojení malých izolovaných soustav a izolovaných mikrosoustav s propojenou soustavou platnosti.
2. Řecké orgány:
a)
v rámci povolovacího či výběrového řízení na nové kapacity v některé izolované soustavě na nepropojeném ostrově systematicky zvažují alternativu propojení izolované soustavy, jejíž součástí je příslušný nepropojený ostrov. V případě, že výstavba propojovacích vedení je nákladově efektivnější, bude povolení pro nové kapacity zamítnuto. Náklady zahrnují všechny náklady na zajištění dodávek elektřiny konečným zákazníkům v rámci izolované soustavy, včetně náhrady za plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech;
b)
zajistí, že studie nákladů a přínosů významných prací na přenosové soustavě provedená společností ADMIE podle článku 108 zákona č. 4001/2011 zohledňuje pouze efektivní úroveň nákladů na investice do projektovaného propojení a jeho provoz. Nepřihlíží k ušlým příjmům ani znehodnocení tradičních výrobních aktiv instalovaných na nepropojených ostrovech;
c)
v souvislosti s desetiletým investičním plánem společnosti ADMIE podle článku 108 zákona č. 4001/2011 zveřejní celkové náklady na zajištění dodávek elektřiny zákazníkům v každé izolované soustavě na nepropojených ostrovech zahrnující náhradu za plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech. Není-li výstavba některého propojovacího vedení zahrnuta do desetiletého investičního plánu, který vypracuje společnost ADMIE podle článku 108 zákona č. 4001/2011 a orgán RAE schválí, zorganizují řecké orgány z vlastního podnětu nebo na pouhou žádost třetí osoby podle čl. 22 odst. 7 písm. b) směrnice 2009/72/ES výběrové řízení na výstavbu propojovacího vedení, které propojuje jednu či více izolovaných soustav na nepropojeném ostrově. Výstavba propojovacího vedení proběhne tehdy, jestliže v jejím důsledku dojde k poklesu celkových nákladů na zajištění dodávek elektřiny zákazníkům na nepropojených ostrovech zahrnujících i náhradu za plnění povinnosti veřejné služby na těchto ostrovech;
d)
stanoví jednoznačnou lhůtu pro dokončení výstavby propojovacího vedení. V případě, že nedojde k výstavbě propojovacího vedení nebo výstavba není dokončena ve stanovené lhůtě, musí řecké orgány usilovat o náhradu škody za nerealizované úspory nákladů.
Článek 5
Toto rozhodnutí se použije ode dne 5. prosince 2003.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 14. srpna 2014.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-14 ta' Awwissu 2014
li tagħti deroga lir-Repubblika Ellenika minn ċerti dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2009/72/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
(notifikata bid-dokument C(2014) 5902)
(2014/536/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2009/72/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Lulju 2009 dwar ir-regoli komuni għas-suq intern fil-qasam tal-elettriku u li tħassar id-Direttiva 2003/54/KE (1), u b'mod partikulari l-Artikoli 44(1) u 48 tiegħu,
Wara li kkunsidrat l-applikazzjonijiet mingħand ir-Repubblika Ellenika tas-17 ta' Jannar 2012 u l-5 ta' Diċembru 2003,
Wara li l-Istati Membri ġew infurmati bl-applikazzjonijiet,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Fis-17 ta' Jannar 2012, il-Ministeru Grieg tal-Ambjent, l-Enerġija u t-Tibdil fil-Klima (“YPEKA”) ressaq applikazzjoni (minn hawn 'il quddiem “l-applikazzjoni”) lill-Kummissjoni, skont l-Artikolu 44(1) tad-Direttiva 2009/72/KE, għal deroga mill-Kapitoli III u VIII tad-Direttiva 2009/72/KE għal ċerti gżejjer Griegi li mhumiex interkonnessi mas-sistema tal-elettriku tal-Greċja kontinentali (il-gżejjer mhux interkonnessi jew “NIIs”).
(2)
Fit-12 ta' Settembru 2012, il-Kummissjoni talbet lill-Awtorità Regolatorja tal-Enerġija (minn hawn 'il quddiem “l-ARE”) tal-Greċja tibgħat il-kummenti tagħha dwar l-applikazzjoni. L-ARE wieġbet din it-talba fis-16 ta' Novembru 2012 (minn hawn 'il quddiem “l-opinjoni tal-ARE”).
(3)
L-ARE ressqet iktar sottomissjonijiet biex tagħti motivazzjoni għall-applikazzjoni fis-17 ta' Diċembru 2013, fit-23 ta' Diċembru 2013, fl-4 ta' Frar 2014, fit-28 ta' Frar 2014 u fis-17 ta' Marzu 2014.
(4)
Fl-14 ta' Marzu 2014 (b'addendum mibgħut fl-20 ta' Marzu 2014), il-Kummissjoni infurmat lill-Istati Membri bl-applikazzjoni skont l-Artikolu 44(1) tad-Direttiva 2009/72/KE, flimkien ma' talba għat-tressiq ta' osservazzjonijiet, jekk meħtieġ, sal-25 ta' Marzu 2014. L-ebda osservazzjoni ma ġiet sottomessa.
(5)
Bl-applikazzjoni tagħha, l-YPEKA ġeddet it-talba mibgħuta mill-Ministeru tal-Iżvilupp fil-5 ta' Diċembru 2003 skont l-Artikolu 26(1) tad-Direttiva 2003/54/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (2) (minn hawn 'il quddiem “l-applikazzjoni inizjali”) għal deroga minn ċerti dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2003/54/KE. Minkejja li ttieħdu passi preliminari biex tiġi mistħarrġa l-applikazzjoni inizjali, id-deroga skont l-Artikolu 26(1) tad-Direttiva 2003/54/KE la ngħatat u lanqas ma ġiet miċħuda.
2. L-APPLIKAZZJONI MRESSQA MILL-YPEKA
2.1. IL-KAMP TA' APPLIKAZZJONI TAD-DEROGA MITLUBA
(6)
L-applikazzjoni titlob deroga mill-Kapitoli III u VIII tad-Direttiva 2009/72/KE.
(7)
Il-Kapitolu III tad-Direttiva 2009/72/KE jirreferi għall-proċedura ta' awtorizzazzjoni u ta' sejħiet għall-offerti għal kapaċità ġdida. Il-Kapitolu VIII jirreferi għall-aċċess ta' partijiet terzi, il-ftuħ tas-suq u l-linji diretti.
2.2. L-ORGANIZZAZZJONI ATTWALI TAS-SISTEMA TAL-ELETTRIKU FL-NIIS
(8)
Is-swieq tal-enerġija tal-Greċja huma rregolati primarjament mil-Liġi Griega 4001/2011, li tittrasponi d-Direttiva 2009/72/KE. Il-Liġi 4001/2011 daħlet fis-seħħ fit-22 ta' Awwissu 2011.
(9)
DEDDIE SA (“DEDDIE”) huwa l-operatur tas-sistema ta' distribuzzjoni tal-Greċja, li huwa 100 % proprjetà tal-Kumpanija Nazzjonali tal-Elettriku (minn hawn 'il quddiem “il-KNE”, il-produttur u fornitur attwali tal-elettriku tal-Greċja), iżda huwa diżaggregat minnha b'mod legali kif ukoll b'mod operattiv. L-assi tan-netwerk operati minn DEDDIE huma proprjetà tal-KNE.
(10)
Skont l-Artikolu 127 tal-Liġi 4001/2011, DEDDIE huwa responsabbli għall-iżvilupp, l-operat u l-manutenzjoni tas-sistema ta' distribuzzjoni tal-elettriku tal-Greċja, li tinkludi s-sistema ta' distribuzzjoni tal-elettriku fl-NIIs.
(11)
Barra minn hekk, DEDDIE huwa responsabbli għall-operat tas-sistemi tal-elettriku fl-NIIs. Dawn il-kompiti jinkludu: (i) it-tħejjija ta' pjan ta' żvilupp ta' ġenerazzjoni għal mikrosistemi iżolati, li jinkludi programm li jqabbadhom ma' NIIs oħra; (ii) l-iżgurar li s-siti meħtieġa huma disponibbli biex tiġi installata fihom kapaċità ġdida ta' produzzjoni, biex jiġu estiżi l-kapaċità eżistenti jew il-komponenti ta' twassil, u biex titwessa' s-sistema ta' distribuzzjoni tal-elettriku tal-Greċja sal-gżejjer mhux interkonnessi u sal-mikrosistemi iżolati; (iii) l-iffirmar ta' kuntratti ma' detenturi ta' liċenzja li jirregolaw dawk li jwasslu l-elettriku sa u mis-sistema, il-forniment ta' servizzi anċillari lis-sistemi ta' distribuzzjoni tal-NIIs, u r-rimunerazzjoni tal-produtturi tal-elettriku, tal-imposti fuq il-klijenti u l-fornituri għall-elettriku mwassal lilhom, u ta' krediti u debiti oħra fuq il-kontijiet speċjali, fosthom dawk għar-rimunerazzjoni tal-obbligi tas-servizz pubbliku.
(12)
L-Artikolu 137(1) tal-Liġi 4001/2011 jistipula li l-konsumaturi kollha tal-elettriku għandhom jiġu kklassifikati bħala klijenti eliġibbli, bl-eċċezzjoni tal-konsumaturi stabbiliti f'mikronetwerks iżolati, li huma soġġetti għall-Artikolu 139 tal-istess Liġi.
(13)
Skont l-Artikolu 133(3) tal-Liġi 4001/2011:
“Bl-eċċezzjoni ta' każijiet fejn l-elettriku jiġi prodott permezz ta' sorsi tal-enerġija rinnovabbli jew permezz ta' koġenerazzjoni b'effiċjenza għolja jew impjanti ibridi, u bl-eċċezzjoni ta' dawk li jipproduċu l-enerġija tagħhom stess, jekk tkun ingħatat deroga skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 139, għandha tingħata liċenzja ta' ġenerazzjoni lill-KNE biss f'konformità ma' ċerti regolamenti ta' liċenzjar. Il-KNE għandha tkun responsabbli għall-forniment bla interruzzjoni lill-mikrosistemi iżolati li għalihom tkun kisbet il-liċenzja, kif ukoll għas-salvagwardja tal-operat finanzjarju fit-tul tas-sistemi tal-elettriku f'dawk il-gżejjer.”
(14)
Skont l-Artikolu 134 tal-Liġi 4001/2011:
“Mingħajr ħsara għad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 139 ta' din il-Liġi, il-liċenzji tal-forniment għall-mikronetworks iżolati għandhom jingħataw lill-KNE biss f'konformità mar-rekwiżiti tar-Regolamenti ta' Liċenzjar. Il-KNE għandha tforni l-elettriku lill-klijenti mhux eliġibbli fuq talba tagħhom.”
(15)
Skont l-Artikolu 139 tal-Liġi 4001/2011, derogi mid-dispożizzjonijiet tal-Liġi 4001/2011 jistgħu jingħataw f'konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 44 tad-Direttiva 2009/72/KE.
(16)
Id-Deċiżjoni Ministerjali Nru PD5/EL/B/F IB/12924 adottata skont l-Artikolu 28 tal-Liġi Griega 3426/2005 tistipula li l-forniment tal-elettriku lill-konsumaturi fl-NIIs minn kwalunkwe produttur tal-elettriku jikkostitwixxi obbligu tas-servizz pubbliku (minn hawn 'il quddiem “l-OSP tal-NII”) fl-interess ekonomiku ġenerali. Għal raġunijiet ta' koeżjoni soċjali, il-fornituri tal-elettriku fl-NII għandhom ifornu l-elettriku bi prezzijiet ugwali għal dawk fuq is-sistema interkonnessa tal-Greċja, skont il-kategorija ta' konsumatur.
(17)
L-Artikolu 52 tal-Liġi Griega 4001/2011 jistipula li l-klijenti fi gżejjer mhux interkonnessi huma intitolati għal servizzi speċjali kemm f'termini ta' prezz u kemm f'termini ta' kwalità u sigurtà tal-provvista, kif ukoll għat-trasparenza tal-patti u l-kundizzjonijiet kuntrattwali. Għall-qadi tal-OSP, il-fornituri tal-OSP tal-NII jirċievu kumpens finanzjarju kkalkolat abbażi ta' metodoloġija stabbilita bid-Deċiżjoni tal-ARE 24/2014/KE (3). Din il-metodoloġija hija bbażata fuq id-differenza bejn il-kostijiet sħaħ ta' produzzjoni fil-gżejjer mhux interkonnessi (varjabbli u fissi), u l-prezz sħiħ tas-suq li l-fornituri jiffaċċjaw fis-sistema interkonnessa (kostijiet marġinali tas-sistema, kif ukoll kull mekkaniżmu ieħor fis-sistema interkonnessa Griega). Il-kumpens għall-OSP tal-NII huwa kkalkolat kull xahar u għal kull sistema awtonoma tal-gżejjer, u huwa soġġett għall-kontroll mill-ARE. Il-kumpens għall-OSP tal-NII jiżdied permezz ta' imposta fuq il-klijenti kollha, inkluż dawk fuq l-NIIs (4). Il-mekkaniżmu tal-OSP tal-NII huwa ġestit minn LAGIE, l-operatur tas-suq statali tal-Greċja. Id-Deċiżjoni Ministerjali D5-EL/B/F1/oik.27547 ta' Diċembru 2011 (5), imsejsa fuq id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 55(3) tal-Liġi 4001/2011, stipulat li l-OSP tan-NII għandu jiġi offrut mill-fornituri kollha, u għaldaqstant, il-fornituri kollhahuma eliġibbli għall-kumpens għall-OSP tal-NII.
(18)
Leġiżlazzjoni sekondarja tirregola b'aktar dettall il-forniment u l-produzzjoni tal-elettriku fl-NII. B'mod partikulari, bid-Deċiżjoni tagħha Nru 39/2014 tat-28 ta' Jannar 2014, l-ARE adottat il-Kodiċi ta' Ġestjoni tas-Sistemi tal-Elettriku fil-Gżejjer mhux Interkonnessi (minn hawn 'il quddiem “il-Kodiċi tal-NII”), li jirregola bosta kwistjonijiet fir-rigward tal-operat tas-sistemi iżolati fl-NIIs, inklużi l-ftuħ tas-suq, ir-regolament tas-suq u l-produzzjoni tal-elettriku. Il-Kodiċi tal-NII daħal fis-seħħ dakinhar tal-pubblikazzjoni tiegħu, is-17 ta' Frar 2014.
2.3. PROBLEMI SOSTANZJALI GĦALL-OPERAT TAS-SISTEMI IŻOLATI
(19)
L-applikazzjoni tissottolinja l-problemi li ġejjin għall-operat tas-sistemi tal-elettriku iżolati tal-Greċja:
(a)
il-varjazzjoni wiesgħa fid-domanda tal-elettriku fil-mikrosistemi iżolati, li tiżdied ħafna minħabba: (i) l-aspett turistiku tal-iżvilupp ekonomiku tal-gżejjer; u (ii) l-introduzzjoni iktar intensa tas-Sorsi tal-Enerġija Rinnovabbli (minn hawn 'il quddiem “is-SER”).
Dawn il-fatturi jolqtu ħażin kemm il-fattur ta' karga tal-kapaċità ta' ġenerazzjoni termali jew konvenzjonali, kif ukoll il-possibbiltà li jiġu rkuprati l-kostijiet mill-investimenti f'tali kapaċità ta' ġenerazzjoni;
(b)
il-varjazzjoni wiesgħa fil-kundizzjonijiet tat-temp fuq il-gżejjer, li taffettwa d-domanda u tikkaġuna ħsarat fis-sistemi ta' ġenerazzjoni, u b'hekk tirrikjedi riżervi estensivi.
(20)
L-applikazzjoni tissottolinja l-problemi li ġejjin għall-iżvilupp ta' ġenerazzjoni konvenzjonali fis-sistemi tal-elettriku iżolati żgħar tal-Greċja:
(a)
id-diffikultajiet, anzi l-impossibbiltà, li jinstabu siti xierqa għal stazzjonijiet konvenzjonali ġodda għall-ġenerazzjoni tal-elettriku fil-mikrosistemi iżolati, l-aktar minħabba reżistenza pubblika;
(b)
id-daqs żgħir tal-NIIs, li minħabba fih jintefa' lura l-ippjanar għall-iżvilupp fit-tul tal-produzzjoni termali, dovut għal investimenti li ma jistgħux jitbassru minn konsumaturi tal-elettriku (bħal kumplessi turistiċi kbar jew faċilitajiet tal-artiġjanat), fatt li jirrikjedi effiċjenza u flessibbiltà fir-rispons għad-domanda tal-elettriku;
(c)
id-domanda tal-elettriku fis-sistemi iżolati tal-NII mistennija li tiżdied bi 2 % fis-sena sal-2017. Għalkemm l-awtorizzazzjonijiet ingħataw lill-KNE għall-istallazzjoni tal-kapaċità addizzjonali rikjesta, u għalkemm din l-istallazzjoni diġà ġiet skedata (mistennija li tkopri d-domanda tal-NIIs kollha, flimkien mal-marġni meħtieġa ta' riżerva, sal-2017), mhux dejjem kien possibbli li tinżamm il-konformità mal-iskeda ta' żmien;
(d)
id-daqs żgħir tal-karga, varjazzjonijiet wiesgħa fil-karga, u l-introduzzjoni iktar intensa tas-SER fil-parti l-kbira tal-mikrosistemi iżolati, jillimitaw is-soluzzjonijiet teknoloġiċi disponibbli għall-ġenerazzjoni konvenzjali, u jillimitaw l-għażla għal istallazzjonijiet ta' ġenerazzjoni żgħar bl-użu ta' żejt tqil b'kontenut baxx tal-kubrit jew taż-żejt ħafif;
(e)
il-proċeduri għall-akkwist pubbliku ta' ġenerazzjoni ġdida tal-elettriku jitolbu ħafna żmien. Minn meta tingħata l-awtorizzazzjoni sa meta l-ġeneraturi tal-elettriku jibdew joperaw jgħaddu bejn sentejn u nofs u tliet snin;
(f)
l-iżvilupp ta' pjanijiet għall-bini ta' interkonnetturi bejn is-sistema interkonnessa Griega u l-mikrosistemi iżolati tal-NIIs jipperikola l-interess fl-investiment f'kapaċità ta' ġenerazzjoni konvenzjonali fl-NIIs. Jinsabu skedati proġetti ta' interkonnessjoni mal-gżejjer Ċikladi u ma' Kreta.
(21)
B'riżultat ta' dan, wieħed għandu jirrikorri ta' spiss għal soluzzjonijiet ta' emerġenza, bħall-kiri ta' ġeneraturi tal-elettriku mobbli bid-diżil, jew ta' turbini tal-gass. Il-ħtieġa ta' awtorizzazzjoni każ b'każ għall-ġenerazzjoni ta' emerġenza mhijiex sitwazzjoni mixtieqa, għaliex iġġib magħha l-kiri bil-għoli ta' tagħmir flok ix-xiri tiegħu. L-applikazzjoni tipprovdi bosta eżempji fejn inċidenti mhux imbassra wasslu għall-użu iktar fit-tul ta' ġeneraturi mobbli tal-elettriku.
(22)
L-applikazzjoni tissottolinja l-problemi li ġejjin għall-ftuħ tas-suq fis-sistemi tal-elettriku iżolati fl-NIIs:
(a)
biex ikun jista' jinfetaħ is-suq, ikollha tiġi żviluppata u installata infrastruttura speċjali fis-sistemi iżolati fl-NIIs. Din l-infrastruttura tinvolvi l-installazzjoni ta' ċentri ta' kontroll li jġestixxu: (i) l-iskedjar ta' kuljum tal-ġenerazzjoni; u (ii) ir-regolament tas-suq f'kull sistema iżolata billi jingħadda l-kost ta' produzzjoni f'kull sistema iżolata lill-fornituri attivi fiha.
L-infrastruttura meħtieġa tqum ħafna, u l-kost jitħallas mill-konsumaturi;
(b)
bis-saħħa tal-OSP tal-NII, il-prezzijiet bl-imnut tal-elettriku huma l-istess għal kull kategorija ta' konsumatur mat-territorju kollu tal-Greċja. Għaldaqstant, il-kost tal-produzzjoni ogħla fl-NIIs meta mqabbel mal-kost ta' produzzjoni fis-sistema interkonnessa għandu jiġi rkuprat mill-fornituri attivi fl-NIIs billi tingħadda l-parti rispettiva tal-kumpens tal-OSP skont il-bejgħ tal-elettriku lill-klijenti tagħhom.
Huwa sostnut li l-varjazzjoni wiesgħa fil-valuri tal-kost medju annwali tal-produzzjoni varjabbli għal kull NII tkun tikkomplika l-mekkaniżmu ta' regolament tas-suq.
(23)
Għalhekk, l-YPEKA hija tal-fehma li l-iżvilupp tal-infrastruttura meħtieġa għall-operat u s-superviżjoni tas-suq tal-elettriku b'mod konġunt mal-ftuħ tas-suq fis-sistemi iżolati fl-NIIs ikun iġib miegħu kostijiet li jisbqu l-vantaġġi li jistgħu jirċievu l-konsumaturi mill-ftuħ tas-suq.
(24)
L-applikazzjoni ma tinkludix data ta' skadenza tad-deroga rikjesta.
3. L-OPINJONI TAL-ARE
3.1. IL-KAMP TA' APPLIKAZZJONI TAD-DEROGA
3.1.1. Deroga mill-Kapitolu III tad-Direttiva 2009/72/KE
(25)
L-ARE hija tal-fehma li d-deroga mill-Kapitolu III, skont l-Artikolu 44(1), ma għandhiex tikkonċerna l-installazzjoni ta' kapaċità ġdida tal-elettriku li tista' tiġi żviluppata f'sistema iżolata, iżda biss it-tiġdid, l-aġġornament jew l-espansjoni tal-kapaċità ta' produzzjoni eżistenti. Il-kapaċità ta' ġenerazzjoni eżistenti hija magħmula mill-impjanti tal-elettriku li joperaw diġà jew li qegħdin jinbnew fl-NIIs. Kull impjant tal-elettriku ġdid li se jiġi installat f'dawk il-gżejjer jitqies bħala kapaċità ta' ġenerazzjoni ġdida.
(26)
L-ARE tinnota li l-produtturi indipendenti tal-elettriku (minn hawn 'il quddiem “IPPs”), jiġifieri differenti mill-KNE, urew interess qawwi fl-iżvilupp ta' SERs u impjanti tal-elettriku b'koġenerazzjoni fil-mikrosistemi iżolati kollha matul l-aħħar żewġ deċennji. B'konsegwenza ta' dan, l-aċċess ta' partijiet terzi għas-sistemi tal-elettriku tal-NIIs kollha f'dak li jirrigwarda l-iżvilupp tas-SERs u tal-koġenerazzjoni (elettriku u sħana fl-istess ħin, “CHP”) ma għandux jiġi llimitat.
(27)
L-ARE tiddikjara li mhijiex kontra l-għoti ta' deroga għall-attivazzjoni ta' impjanti tal-enerġija konvenzjonali ġodda, dejjem jekk jiġu rispettati ċerti kundizzjonijiet. Madankollu, l-Artikolu 44(1) tad-Direttiva 2009/72/KE ma jipprevedix il-possibbiltà ta' deroga għal kapaċità ġdida.
(28)
L-ARE hija tal-fehma li l-estensjoni tal-kapaċità ta' impjanti konvenzjonali eżistenti tikkonċerna fuq kollox nuqqas ta' kapaċità fuq terminu qasir fl-NIIs, minħabba ħsarat mhux imbassra fuq kapaċità eżistenti jew minħabba l-installazzjoni mwaħħla ta' kapaċità ġdida, speċjalment matul il-perjodi ta' domanda għolja (ngħidu aħna, iż-żminijiet l-aktar popolari tas-sajf). Dawn l-estensjonijiet huma soġġetti għal proċedura miftuħa ta' sejħiet għall-offerti skont l-Artikolu 8 tad-Direttiva 2009/72/KE. Tali proċedura tieħu ħafna żmien, u mhijiex adattata għal sitwazzjonijiet ta' emerġenza.
(29)
L-ARE taċċetta li l-KNE għandha tkopri kull sitwazzjoni ta' emerġenza li tista' tinqala'. Jekk nikkunsidraw li l-KNE hija kapaċi tittrasporta unitajiet mobbli konvenzjonali minn gżejjer fejn hemm eċċess ta' kapaċità lejn gżejjer fejn hemm defiċit fil-kapaċità, din is-soluzzjoni aktarx tkun l-iktar waħda ekonomika wkoll.
(30)
L-ARE tisħaq li kwalunkwe deroga jkollha tippermetti li tiġi speċifikata l-proċedura xierqa ta' liċenzjar għal sitwazzjonijiet ta' emerġenza, kif ukoll, speċifikament, liema kriterji msemmija fl-Artikolu 7 tad-Direttiva 2009/72/KE għandhom jiġu eżaminati mill-awtoritajiet kompetenti ta' liċenzjar.
(31)
L-ARE hija tal-fehma li d-deroga għandha tingħata għal perjodu limitat, pereżempju massimu ta' 10 snin.
3.1.2. Deroga mill-Kapitolu VIII tad-Direttiva
(32)
Skont l-ARE, il-provvista tal-elettriku fl-NIIs hija konnessa, b'termini prattiċi, mal-OSP tal-NII u mal-kumpens tal-OSP tal-NII, għaliex (i) il-kost tal-ġenerazzjoni tal-elettriku fl-NIIs huwa ferm ogħla minn dak fil-Ġreċja kontinentali, u (ii) l-Istat Grieg jirrikjedi skedar uniformi ta' prezzijiet, għal kull kategorija ta' klijent, mat-territorju kollu tiegħu.
(33)
Il-Kodiċi tal-NII jipprevdi l-installazzjoni ta' ċertu tagħmir ta' miters u reġistrazzjoni fl-NIIs għall-kejl skont is-siegħa, għall-ġestjoni tal-enerġija u għaċ-ċentri ta' kontroll, għall-monitoraġġ u għal sistemi informatiċi relatati. L-ARE ssostni li din l-infrastruttura hija indispensabbli, sabiex:
(a)
tiżgura li l-kostijiet tal-OSP ikunu trasparenti, ma jiddiskriminawx, u jistgħu jiġu vverifikati;
(b)
isir operat u ġestjoni bil-galbu tas-sistemi tal-elettriku nfushom, sabiex jintlaħaq l-iktar mod ekonomiku ta' operat, u b'hekk jinkiseb ukoll nuqqas ikbar fl-imposti tal-OSP tal-NII għall-konsumaturi tal-elettriku;
(c)
tintlaħaq introduzzjoni iktar intensa tal-użu tas-SER u tal-koġenerazzjoni, inklużi teknoloġiji tas-SER b'rekwiżiti kumplessi u speċjali għall-ġestjoni tagħhom, bħar-RES bil-ħżin, impjanti solari-termali, eċċ.;
(d)
tiġi ggarantita t-trasparenza meħtieġa fil-ġestjoni tas-sistemi iżolati, u b'hekk jiġi żgurat it-trattament mingħajr diskriminazzjoni tal-parteċipanti kollha fis-suq, b'mod partikulari l-produtturi.
(34)
L-ARE ssostni dejjem li, irrispettivament jekk fornitur wieħed jew iktar ikollhom liċenzja biex ikunu attivi f'mikrosistema iżolata, din l-infrastruttura għandha tiġi installata fis-sistemi iżolati fl-NIIs.
(35)
L-istima tal-kost għall-installazzjoni ta' din l-infrastruttura mhux mistenni li taqbeż EUR 20 sa 30 miljun għall-NIIs kollha, inklużi Kreta u Rodi. L-ARE tqis dan l-ammont raġonevoli, speċjalment meta tikkunsidra l-vantaġġi mistennija, jiġiferi: l-iżgurar tat-trasparenza, il-verifika tal-OSP tal-NII, u l-operat ikkontrollat u bil-galbu tas-sistema iżolati tal-elettriku.
(36)
Kuntrarju għall-YPEKA, l-ARE hija tal-fehma li jekk tingħata liċenzja lil aktar minn fornitur wieħed biex ikun attiv f'ċerta sistema iżolata fl-NIIs, dan ma jkunx ifisser kost addizzjonali sostanzjali tal-infrastruttura meħtieġa, billi l-istess infrastruttura xorta hija diġà meħtieġa għall-iskedar ta' kuljum tal-unitajiet ta' ġenerazzjoni li jinsabu fl-NIIs, għar-regolament tas-suq, u għall-forniment tal-OSP tal-NII.
(37)
Barra minn hekk, l-ARE tqis li jekk ikunu permessi aktar minn fornitur wieħed, dan ikollu benefiċċji addizzjonali sinifikanti għall-konsumaturi fl-NIIs.
(38)
B'konsegwenza ta' dan, l-ARE hija tal-fehma li l-esklużjoni permanenti ta' fornituri alternattivi fis-swieq tal-NIIs mhux ta' min wieħed jixtieqha. L-installazzjoni tal-infrastrutturi meħtieġa kif deskritta iktar 'il fuq mistennija li titlesta f'perjodu ta' bejn tliet snin u ħames snin. L-ARE ma tkunx kontra deroga possibbli strettament għal dan il-perjodu ta' żmien, mingħajr estensjonijiet oħra.
(39)
L-ARE tinnota wkoll li, f'każ li l-istat ta' kwalunkwe sistema iżolata fl-NIIs jinbidel b'mod li ma jibqax jidħol fil-kategorija ta' sistemi iżolati żgħar jew mikro, id-deroga għandha tintemm awtomatikament. Sitwazzjoni bħal din tista' tinqala' fejn is-sistemi iżolati fl-NIIs huma interkonnessi mas-sistema interkonnessa tal-Greċja.
4. VALUTAZZJONI
4.1. BAŻI LEGALI TAL-APPLIKAZZJONI
(40)
L-Artikolu 44(1) tad-Direttiva 2009/72/KE jipprevedi l-possibbiltà ta' deroga minn ċerti dispożizzjonijiet tad-Direttiva, fejn id-deroga tapplika għal sistemi żgħar iżolati u għal mikrosistemi iżolati.
(41)
Skont l-Artikolu 2(26) tad-Direttiva 2009/72/KE, sistema żgħira iżolata tfisser “kwalunkwe sistema b'konsum ta' anqas minn 3 000 GWh fis-sena 1996, fejn anqas minn 5 % tal-konsum annwali jinkiseb permezz ta' interkonnessjoni ma' sistemi oħra”.
(42)
Skont l-Artikolu 2(27) tad-Direttiva 2009/72/KE, mikrosistema iżolata tfisser “kwalunkwe sistema b'konsum ta' anqas minn 500 GWh fis-sena 1996, fejn ma jkun hemm l-ebda konnessjoni ma' sistemi oħra”.
(43)
Is-sistemi iżolati identifikati fl-applikazzjoni jikkonsistu f'NII waħda, u kultant minn bosta NIIs (ara l-kolonni 1 u 2 tat-Tabella). Anki jekk sistema iżolata tikkonsisti f'bosta NIIs li huma interkonnessi ma' xulxin, is-sistema tal-elettriku kkostitwita minn dawk l-NIIs interkonnessi hija iżolata, fis-sens illi ma hija konnessa mal-ebda sistema oħra tal-elettriku.
(44)
L-applikazzjoni tiddikjara li 31 mit-32 sistema iżolata huma mikrosistemi iżolati, bl-ikbar waħda tkun Rodi. Il-mikrosistemi iżolati li għalihom saret l-applikazzjoni rrappreżentat 5,24 % tal-bejgħ totali tal-elettriku fil-Greċja fl-2010. Is-sistema iżolata ta' Kreta titqies sistema iżolata żgħira. Kreta rrappreżentat 3,01 % tad-domanda tal-elettriku tal-Greċja fl-2010.
Domanda annwali għal kull Sistema Iżolata
Domanda annwali (MWh)
Domanda annwali fl-1996
Isem is-Sistema Iżolata (SI)
NIIs li huma parti mis-SI
1996
2003
2010
2013
3 000 GWh
500 GWh
Kreta
1 562 300
2 444 543
3 014 392
2 825 132
Iva
Le
Rodi
Rodi
Chalki
386 630
650 115
764 401
760 658
Iva
Iva
Kos-Kalymnos
Kos
Kalymnos
Lipsi
Leros
Nisyros-Giali
Tilos
Telendos
Pserimos
156 340
281 574
351 959
352 984
Iva
Iva
Lesvos
Lesvos
153 650
259 552
308 454
288 230
Iva
Iva
Chios
Chios
Psara
Oinousses
110 480
180 868
214 449
200 042
Iva
Iva
Paros
Paros
Antiparos
Naxos
Iraklia
Koufonisia
Schinousa
Ios
Sikinos
Folegandros
95 340
164 761
208 206
194 740
Iva
Iva
Samos
Samos
Fournoi
Thymena
90 170
136 283
151 017
137 315
Iva
Iva
Syros
Syros
56 920
100 429
107 270
95 302
Iva
Iva
Thira
Thira
Thirasia
47 680
88 073
117 957
120 199
Iva
Iva
Mykonos-Dilos
Mykonos-Dilos
45 740
78 049
115 071
112 978
Iva
Iva
Limnos
Limnos
35 650
55 340
62 710
59 672
Iva
Iva
Karpathos
Karpathos
Kasos
26 580
30 397
37 829
36 931
Iva
Iva
Milos
Milos
Kimolos
15 460
37 331
45 819
45 402
Iva
Iva
Ikaria
Ikaria
13 110
24 359
28 845
27 613
Iva
Iva
Skyros
Skyros
9 380
14 053
16 150
14 782
Iva
Iva
Patmos
Patmos
8 770
13 988
16 738
17 020
Iva
Iva
Sifnos
Sifnos
6 540
13 180
17 966
16 521
Iva
Iva
Symi
Symi
5 250
9 819
15 054
14 662
Iva
Iva
Amorgos
Amorgos
3 840
7 284
9 816
9 072
Iva
Iva
Kythnos
Kythnos
3 610
7 089
8 309
7 991
Iva
Iva
Serifos
Serifos
2 830
6 793
8 162
7 654
Iva
Iva
Astypalea
Astypalea
2 470
5 283
6 997
6 670
Iva
Iva
Megisti
Megisti
770
1 863
2 751
3 005
Iva
Iva
Ag. Efstratios
Ag. Efstratios
540
937
1 058
1 075
Iva
Iva
Anafi
Anafi
400
858
1 110
1 179
Iva
Iva
Othoni
Othoni
330
588
674
632
Iva
Iva
Erikousa
Erikousa
220
452
710
746
Iva
Iva
Agathonisi
Agathonisi
190
388
522
642
Iva
Iva
Donousa
Donousa
180
417
676
690
Iva
Iva
Antikithyra
Antikithyra
70
199
228
241
Iva
Iva
Arkii-Marathi
Arkii-Marathi
0
175
248
312
Iva
Iva
Gavdos
Gavdos
0
0
365
471
Iva
Iva
(45)
It-tabella ta' hawn fuq tinkludi s-sistemi iżolati kif identifikati fl-applikazzjoni, u tagħti ċerta informazzjoni dwar kull waħda minnhom. Minn dan it-tagħrif wieħed jista' jikkonkludi li fis-sistemi iżolati kollha, għajr dik ta' Kreta, fl-1996 kellhom domanda tal-elettriku li tikkwalifikahom bħala mikrosistemi iżolati fit-tifsira tal-Artikolu 2(27) tad-Direttiva 2009/72/KE. F'dak li jirrigwarda Kreta, ta' min isemmi wkoll li, billi Kreta ma kinitx u għad mhix interkonnessa ma' xi sistema oħra tal-elettriku, il-perċentwal tad-domanda tagħha sodisfatta permezz tal-interkonnetturi kien u għadu żero, jiġifieri inqas minn 5 %. Għaldaqstant, Kreta hija sistema iżolata żgħira fit-tifsira tal-Artikolu 2(26) tad-Direttiva 2009/72/KE.
(46)
L-opinjoni tal-ARE ma għaddietx kumment fuq is-sistemi iżolati identifikati fl-applikazzjoni.
(47)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li s-sistemi iżolati kif identifikati fil-kolonna 1 tat-tabella ta' hawn fuq huma kollha mikrosistemi iżolati fit-tifsira tal-Artikolu 2(27) tad-Direttiva 2009/72/KE, għajr Kreta, li hija sistema iżolata żgħira fit-tifsira tal-Artikolu 2(26) tad-Direttiva 2009/72/KE.
4.2. PROBLEMI SOSTANZJALI GĦALL-OPERAT TA' IMPJANTI TAL-ELETTRIKU KONVENZJONALI FIL-MIKROSISTEMI IŻOLATI
(48)
Il-Kummissjoni tqis li jeżistu problemi sostanzjali għall-operat ta' impjanti tal-elettriku konvenzjonali fil-mikrosistemi iżolati. Dan huwa partikularment minħabba l-elementi li ġejjin:
(a)
Id-daqs tal-karga li trid tiġi fornuta fuq il-gżejjer ma jagħtix lok għall-installazzjoni ta' impjanti tal-elettriku konvenzjonali ikbar, iktar effiċjeni u iktar kosteffettivi, anki għaliex biex sistema iżolata tkun tista' topera f'marġni ta' sikurezza aċċettabbli, ma tistax toqgħod fuq impjant tal-enerġija wieħed biss.
Il-karga massima annwali fl-ebda mill-mikrosistemi iżolati ma qabżet il-188,5 MW fl-2013. Il-karga massima medja (20,8 MW) u medjana (4,2 MW) huma ħafna iżgħar.
L-ebda impjant konvenzjonali installat fil-mikrosistemi iżolati ma għandha kapaċità ikbar minn 27 MW. Id-daqs medju tal-impjant (3,9 MW) u d-daqs medjan (1,1 MW) huma ħafna iżgħar.
Id-daqs żgħir tal-karga li trid tiġi fornuta, il-varjazzjoni kbira fid-domanda, intensifikata mill-introduzzjoni dejjem tikber tas-SER, inaqqsu wkoll l-għażla tat-teknoloġiji tal-impjanti tal-elettriku konvenzjonali li jistgħu jiġu operati fil-mikrosistemi iżolati.
Kull kapaċità ta' ġenerazzjoni konvenzjonali fis-sistemi iżolati tal-NIIs tuża d-diżil jew iż-żejt tal-fjuwil.
(b)
Il-fatturi tal-karga annwali fil-mikrosistemi iżolati kollha huma baxxi. Il-fattur tal-karga ma qabiżx iż-0,54 fl-2012, fl-ebda mikrosistema iżolata. Il-karga massima medja u medjana, it-tnejn li huma ta' 0,38, kienu saħansitra iżgħar. Fid-dawl tal-aċċess ta' prijorità tas-SER, u fid-dawl tal-fatt li l-fatturi tal-karga użati hawnhekk jirriflettu s-sistema kollha tal-elettriku tal-mikrosistema iżolata, il-fattur tal-karga għall-impjanti tal-elettriku konvenzjonali fl-NIIs huwa saħansitra iktar baxx.
Il-fattur tal-karga annwali fis-sistema interkonnessa tal-Greċja s-soltu jkun madwar 50 % għall-unitajiet kollha, u 65 % għall-unitajiet termali (6).
Il-fattur tal-karga annwali huwa indikattiv tal-użu reali li jsir mill-impjanti tal-elettriku matul sena determinata, u b'hekk huwa indikattiv ukoll tal-kapaċità tagħhom li jagħmlu profitt.
L-introduzzjoni dejjem iktar intensa tas-SER għandha tkompli tnaqqas il-karga li tiġi fornuta mill-impjanti tal-elettriku konvenzjonali.
(c)
Jeżistu bosta proġetti bil-għan li jistabbilixxu interkonnessjoni tal-NIIs, b'mod partikulari ċ-Ċikladi u Kreta, mas-sistema interkonnessa ewlenija tal-Greċja. Kif ġie spjegat aktar 'il fuq, l-impjanti tal-elettriku konvenzjonali fl-NIIs mhumiex effiċjenti daqs l-impjanti tal-elettriku installati fis-sistema interkonnessa, u għalhekk x'aktarx li ma jkunux ekonomikament vijabbli ladarba l-NIIs li fuqhom jinsabu jkunu interkonnessi.
Għaldaqstant, il-possibbiltà li sistema iżolata tiġi interkonnessa hija diżinċentiv serju għall-investiment fil-kapaċità konvenzjonali fuq l-NIIs.
(d)
Il-karga relattivament żgħira li għandha tiġi fornuta tfisser li passi lura relattivament żgħar fid-domanda aktarx jolqtu l-kapaċità ta' ġenerazzjoni meħtieġa f'sistema iżolata determinata. In-nuqqas ta' kapaċità ta' interkonnessjoni jfisser li kull bidla fid-domanda għan-neċessità għandha tintlaqa' minn kapaċità ta' ġenerazzjoni li tinsab fil-mikrosistema iżolata.
Dan il-fattur iżid il-bżonn ta' effiċjenza u flessibbiltà fir-rispons għal passi lura fid-domanda fit-tul.
Din il-ħtieġa ta' flessibbiltà tkompli tikber fid-dawl tad-diffikultajiet li jinstabu siti xierqa għall-impjanti tal-elettriku konvenzjonali fuq l-NIIs, u minħabba d-dewmien tal-proċeduri ta' liċenzjar u għoti ta' permessi.
(e)
Il-proporzjon bejn id-domanda massima annwali u d-domanda minima annwali fl-2012 (7), fil-mikrosistemi iżolati kollha, huwa tal-anqas 3,35, iżda huwa ogħla, u spiss ħafna ogħla, għal mikrosistema iżolata determinata. Fil-fatt, il-proporzjon medju u dak medjan bejn id-domanda massima u d-domanda minima huma 6,27 u 5,98 rispettivament.
Il-proporzjon bejn id-domanda massima u dik minima fl-2010 fis-sistema interkonnessa tal-Greċja huwa madwar 3.
Il-proporzjon ogħla bejn id-domanda massima u dik minima jirrifletti l-grad ta' flessibbiltà u r-riżervi li, anki f'sena determinata, jeħtieġu jkunu disponibbli fil-kapaċità ta' ġenerazzjoni installata f'sistema iżolata.
F'dan ir-rigward, ta' min wieħed jinnota li fl-2012, f'madwar 60 % tal-mikrosistemi iżolati, isir użu ta' ġeneraturi tal-elettriku mobbli.
(49)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li jeżistu problemi sostanzjali għall-operat ta' impjanti tal-elettriku konvenzjonali fis-sistemi iżolati tal-NIIs kif identifikati fit-tabella aktar 'il fuq.
4.3. VALUTAZZJONI TAD-DEROGA MITLUBA MILL-KAPITOLU III
4.3.1. Id-deroga mid-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu III ma tistax tapplika għal kapaċità ġdida
(50)
Skont l-Artikolu 44(1) tad-Direttiva 2009/72/KE, derogi mid-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu III jistgħu jingħataw biss fejn jidħlu t-tiġdid, l-aġġornament jew l-estensjoni tal-kapaċità eżistenti.
(51)
Għaldaqstant, ma tistax tingħata deroga mid-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu III tad-Direttiva 2009/72/KE għal kapaċità ġdida.
(52)
Minflok, billi s-sistemi iżolati fl-NIIs huma netwerks ta' distribuzzjoni, jekk il-proċedura ta' awtorizzazzjoni għal kapaċità ġdida tonqos milli tipprovdi għall-awtorizzazzjoni sodisfaċenti ta' kapaċità ġdida għal sistemi iżolati fl-NIIs, l-awtoritajiet Griegi jistgħu jikkunsidraw li jużaw id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 7(3) tad-Direttiva 2009/72/KE ukoll għal kapaċità konvenzjonali żgħira ġdida. Tali kapaċità konvenzjonali żgħira ġdida tista' tinkludi, pereżempju, kapaċità ta' ġenerazzjoni temporanja li tista' ssir disponibbli fit-tul, mingħajr attribuzzjoni permanenti lil post speċifiku.
4.3.2. Id-deroga mid-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu III ma tistax tapplika għal Kreta
(53)
Kif issemma aktar 'il fuq, l-NIIs kollha huma mikrosistemi iżolati, bl-eċċezzjoni ta' Kreta, li hija sistema żgħira iżolata.
(54)
Għaldaqstant, ma tistax tingħata deroga mid-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu III tad-Direttiva 2009/72/KE għal Kreta.
4.3.3. Id-deroga mid-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu III ma tkoprix l-impjanti tas-SER u tas-CHP
(55)
L-applikazzjoni ma ssemmix b'mod espliċitu li d-deroga mitluba tikkonċerna impjanti konvenzjonali biss.
(56)
Madankollu, l-Artikolu 133(3) tal-Liġi 4001/2011 jeskludi espressament l-elettriku prodott bl-użu ta' sorsi tal-enerġija rinnovabbli, bil-koġenerazzjoni ta' effiċjenza għolja jew bl-impjanti ibridi, filwaqt li l-awtoprodutturi huma esklużi mill-ambitu tal-liċenzja ta' produzzjoni esklussiva li tista' tingħata lill-KNE. L-istess jgħodd fid-dawl tal-Artikolu 225 tal-Kodiċi tal-NII.
(57)
Barra minn hekk, il-ġustifikazzjoni mogħtija torbot ma' problemi sostanzjali fl-operat ta' impjanti tal-elettriku konvenzjonali biss. Fil-fatt, huwa loġiku li dawk l-impjanti tal-elettriku jħabbtu wiċċhom ma' problemi sostanzjali b'riżultat, fost l-oħrajn, taż-żieda fl-introduzzjoni tas-SER.
(58)
Għaldaqstant, anki jekk l-applikazzjoni għandha tfittex li titlob deroga mid-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu III tad-Direttiva 2009/72/KE għal impjanti ta' ġenerazzjoni differenti mill-impjanti tal-elettriku konvenzjonali, id-deroga ma tistax tingħata, għax ma ngħatat l-ebda raġuni li tiġġustifikaha.
4.3.4. Id-deroga għall-awtorizzazzjoni tat-tiġdid, l-aġġornament jew l-estensjoni tal-kapaċità eżistenti tista' tingħata
(59)
Fid-dawl tal-problemi sostanzjali msemmija iktar 'il fuq għall-operat ta' impjanti tal-elettriku konvenzjonali fis-sistema iżolati żgħar, tista' tingħata deroga għall-awtorizzazzjoni ta' kapaċità konvenzjonali eżistenti, dejjem safejn dan jikkonċerna t-tiġdid, l-aġġornament u l-estensjoni ta' kapaċità konvenzjonali eżistenti. Tali awtorizzazzjoni tista' tingħata direttament lill-KNE.
(60)
Għall-finijiet ta' din id-deroga:
(a)
il-kapaċità ta' ġenerazzjoni konvenzjonali eżistenti tinkludi proġetti għall-bini ta' kapaċità ta' ġenerazzjoni konvenzjonali li għaliha diġà ngħatat liċenzja mill-ARE, li sad-data ta' dħul fis-seħħ ta' din id-Deċiżjoni ma ġietx ikkanċellata;
(b)
it-twaqqigħ sħiħ tal-kapaċità ta' ġenerazzjoni ewlenija f'sit eżistenti, u s-sostituzzjoni tiegħu b'installazzjoni ġdida ta' ġenerazzjoni tal-elettriku, jitqiesu bini ta' kapaċità ġdida;
(c)
it-tqegħid ta' kapaċità ta' ġenerazzjoni temporanja fil-perimetru tal-kapaċità eżistenti jikkostitwixxi estensjoni ta' kapaċità eżistenti.
(61)
Madankollu, ma hemm l-ebda raġuni għal deroga mill-kriterji u mill-kundizzjonijiet, bħal dawk stipulati fl-Artikolu 7(2) tad-Direttiva 2009/72/KE, li skonthom tista' tingħata awtorizzazzjoni lill-KNE.
(62)
Barra minn hekk, f'każ li d-deroga tingħata direttament lill-KNE, huwa importanti li t-termini jistipulaw l-obbligi fir-rigward tal-iskadenza għad-dħul fl-operat sħiħ tal-impjant tal-elettriku konvenzjonali awtorizzat, u li jinkludu dispożizzjonijiet li jiżguraw il-konformità sħiħa u effettiva ma' tali obbligi. Wara din l-iskadenza, fid-diskrezzjoni esklussiva tal-ARE, tali awtorizzazzjoni diretta tista' tiġi estiża, iżda biss jekk l-iskadenza tkun għaddiet għal raġunijiet li jmorru lil hinn mill-kontroll tal-KNE. Wara l-iskadenza, l-ARE għandha torganizza proċedura ta' awtorizzazzjoni f'konformità sħiħa mal-Artikolu 7(1) tad-Direttiva 2009/72/KE, u b'hekk tinkludi l-parteċipazzjoni ta' partijiet terzi.
4.3.5. Id-deroga ma tistax tkopri sejħiet għall-offerti għal kapaċità ġdida
(63)
Bħala definizzjoni, is-sejħiet għall-offerti fit-tifsira tal-Artikolu 8 tad-Direttiva 2009/72/KE jikkonċernaw il-kapaċità li għad trid tinbena u tiġi awtorizzata, u għalhekk, jikkostitwixxu kapaċità ġdida.
(64)
Għar-raġunijiet diġà spjegati aktar 'il fuq, ma għandhiex tingħata deroga għal kapaċità ġdida skont l-Artikolu 44(1) tad-Direttiva 2009/72/KE.
4.4. VALUTAZZJONI TAD-DEROGA MITLUBA MILL-KAPITOLU VIII
4.4.1. Id-deroga mid-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu VIII ma tkoprix l-Artikolu 32 dwar l-aċċess ta' partijiet terzi
(65)
L-applikazzjoni tikkonċerna d-deroga mill-Kapitolu VIII tad-Direttiva 2009/72/KE, u b'hekk, tista' titqies li tinkludi talba għal deroga mid-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 32 dwar l-aċċess ta' partijiet terzi (minn issa 'l quddiem “APT”).
(66)
L-applikazzjoni ma tispeċifikax jekk id-deroga mitluba tkoprix ukoll l-Artikolu 32 tad-Direttiva 2009/72/KE, u lanqas ma tagħti raġunijiet li jiġġustifikaw tali deroga. Minflok, il-Liġi 4001/2011 u l-kodiċi tan-NII jobbligaw lil DEDDIE li tagħti lil partijiet terzi, mingħajr diskriminazzjoni, aċċess għas-sistema ta' distribuzzjoni kif operata minn DEDDIE (eż. l-Artikolu 127 tal-Liġi 4001/2011). Konsegwentement, din id-deroga ma tistax tingħata.
4.4.2. Deroga mill-Artikolu 33 dwar il-ftuħ tas-suq u r-reċiproċità
4.4.2.1. L-ebda raġuni għal deroga permanenti mill-Artikolu 33 tad-Direttiva 2009/72/KE
(67)
L-applikazzjoni targumenta essenzjalment li l-KNE għandha tibqa' l-uniku fornitur bil-liċenzja li jforni l-elettriku lill-klijenti fuq l-NII, għar-raġuni li l-iżvilupp tal-infrastruttura meħtieġa għall-operat u s-superviżjoni tas-suq tal-elettriku f'mikrosistemi iżolati, flimkien ma' dawk meħtieġa għall-ftuħ tas-suq għall-fornituri partijiet terzi, iwassal għal kostijiet għall-operatur tan-NII li jisbqu l-vantaġġi li jistgħu jirċievu l-konsumaturi mill-ftuħ tas-suq.
(68)
Kif joħroġ fid-dieher mill-opinjoni tal-ARE, l-infrastruttura installata fuq l-NIIs tfittex li tiżgura li l-OSP tal-NII jista' jiġi ġestit, skont il-liġi eżistenzi, b'mod trasparenti, verifikabbli u mingħajr diskriminazzjoni. Barra minn hekk, l-infrastruttura hija meħtieġa għall-operat tas-sistemi iżolati tal-NII minn perspettiva teknika kif ukoll ekonomika. B'riżultat ta' dan, billi l-infrastruttura xorta hija meħtieġa biex tilħaq dawk ir-rekwiżiti, irrispettivament mill-għadd ta' fornituri li għandhom liċenzja fl-NIIs, il-ftuħ tas-suq ma jżidx il-kost tal-infrastruttura.
(69)
Anki jekk teħtieġ infrastruttura simili, il-ftuħ tas-suq mhuwiex intrinsikament marbut mal-operat tekniku tas-sistemi iżolati fl-NIIs jew mal-OSP tal-NII, billi ma hemm l-ebda rabta kawżali bejn l-operat tekniku u ekonomiku ta' dawn is-sistemi iżolati u l-operat tal-OSP tan-NII skont ir-rekwiżiti legali rilevanti, min-naħa l-waħda, u bejn il-kwistjoni ta' jekk fornitur wieħed jew iktar għandhomx liċenzja biex ifornu lill-konsumatur tal-elettriku fl-NII, fuq in-naħa l-oħra.
(70)
Huwa korrett li l-kostijiet ogħla tal-produzzjoni fl-NIIs meta mqabbla mal-kost ta' produzzjoni fis-sistema interkonnessa għandhom jiġu rkuprati mill-fornituri attivi fl-NIIs billi tingħadda l-parti rispettiva tal-kumpens tal-OSP tal-NII skont il-bejgħ tal-elettriku lill-klijenti tagħhom. Madankollu, l-istabbiliment tal-kostijiet ta' produzzjoni fl-NIIs huwa f'kull każ meħtieġ sabiex jiddetermina l-kumpens finanzjarju għall-OSP tal-NII, irrispettivament mill-għadd ta' fornituri attivi fl-NIIs.
(71)
L-uniku rekwiżit addizzjonali għall-ftuħ tas-suq huwa li dan il-kost jingħadda lil kull fornitur tal-partijiet rispettivi tal-kumpens tal-OSP tal-NII, skont il-bejgħ tal-elettriku tal-klijenti tagħhom. Id-dejta relatata tal-klijenti, b'mod partikulari d-dejta tal-miters, hija meħtieġa wkoll, irrispettivament jekk hemmx fornitur wieħed jew iktar b'liċenzja li jfornu lill-klijenti bbażati fuq l-NII.
(72)
B'riżultat ta' dan, l-għoti ta' kumpens tal-OSP tal-NII lill-fornituri jfisser biss il-kapaċità li d-dejta tal-miters tal-klijenti tiġi attribwita lil fornitur liċenzjat partikulari, li huwa qabelxejn proċess amministrattiv imsejjes fuq l-informazzjoni, miġbura bis-sħiħ jew sa grad avvanzat, irrispettivament jekk jeżistix jew le l-ftuħ tas-suq fl-NIIs. It-tieni nett, din il-kapaċità hija prekundizzjoni għall-operat xieraq ta' kwalunkwe suq ta' provvista tal-elettriku. Għaldaqstant, tali kostijiet ma jistgħux jiġu aċċettati bħala raġuni għal deroga għall-ftuħ tas-suq, billi mhumiex speċifiċi għall-operat tas-sistemi iżolati tal-NIIs, jew konnessi ma' problema sostanzjali fl-operat tagħhom.
(73)
Importanti li wieħed jinnota li t-tfassil ta' reġistri għall-attribuzzjoni tal-informazzjoni dwar il-miters lill-fornituri huwa parti mill-infrastruttura li għandha tiġi implimentata. Filwaqt li l-installazzjoni bis-sħiħ tal-infrastruttura ppjanata se tiffaċilita l-operat ottimali tas-sistemi tal-elettriku iżolati, l-implimentazzjoni sħiħa tal-investiment relatat mhijiex kundizzjoni neċessarja biex isir il-ftuħ tas-suq.
(74)
Il-fatt li tista' teżisti varjazzjoni wiesgħa fil-valuri tal-kost ta' produzzjoni annwali medju varjabbli għal kull NII ma jfisser xejn. Fil-fatt, anki jekk tkun sostanzjata, tali varjazzjoni tikkonċerna l-kost tal-produzzjoni tal-elettriku fis-sistemi iżolati tan-NIIs. L-istabbiliment ta' dan l-ammont diġà huwa meħtieġ għall-ġestjoni tal-OSP tal-NII skont ir-rekwiżiti legali, u barra minn hekk, bl-ebda mod mhu milqut mill-għadd ta' fornituri b'liċenzja biex ifornu l-elettriku lill-klijenti bbażati fl-NIIs. Barra minn hekk, fid-dawl tal-fatt li l-amministrazzjoni tal-OSP tal-NII hija msejsa diġà fuq sistema ta' kull xahar għal kull sistema iżolata b'mod separat, huwa diffiċli li wieħed jimmaġina li varjazzjonijiet annwali kbar għal kull NII jistgħu jwasslu għal problemi materjali.
(75)
Minn dan isegwi li l-għadd ta' fornituri b'liċenzja li jfornu l-elettriku lil klijenti fuq l-NIIs la huwa intrinsikament marbut mal-operat tekniku u ekonomiku tas-sistemi iżolati, u lanqas mal-operat tal-OSP tal-NII skont ir-rekwiżiti legali rilevanti.
(76)
Barra minn hekk, ta' min jinnota li l-ftuħ tas-suq għandu vantaġġi li jisbqu l-kostijiet, jekk ikun hemm, tal-ftuħ tas-suq. Kif tinnota l-ARE, fornituri alternattivi fl-NIIs jistgħu jipprovdu vantaġġi addizzjonali sinifikanti lil klijenti bbażati fl-NIIs, billi jikkombinaw il-forniment ta' servizzi oħra ma' dak tal-elettriku.
(77)
B'riżultat ta' dan, it-talba għal deroga permanenti mill-Artikolu 33 ma għandhiex tingħata.
4.4.2.2. Limitazzjoni fit-tul ta' żmien ta' sistema iżolata mill-Artikolu 33 tad-Direttiva 2009/72/KE
(78)
Fid-dawl ta' kulma ngħad hawn fuq, għandu jiġi rikonoxxut li l-ftuħ tas-suq jirrikjedi l-istabbiliment ta' arranġamenti prattiċi biex jippermettu lis-sistemi iżolati tal-NIIs jiġu operati f'konformità sħiħa mal-Kodiċi tal-NII. Problemi prattiċi marbutin mal-ftuħ tas-suq jistgħu jwasslu jew għan-nuqqas ta' disponibbiltà tar-reġistri rikjesti biex jattribwixxu l-miters u d-dejta tal-miters lill-fornituri, jew għall-fatt li l-konfigurazzjoni ottimali tal-infrastruttura għadha mhix implimentata. Abbażi ta' dan, jista' jiġi kkunsidrat l-għoti ta' deroga mill-Artikolu 33 tad-Direttiva 2009/72/KE li tkun limitata fiż-żmien.
(79)
Fil-valutazzjoni tat-tul ta' żmien ta' tali deroga mill-Kapitolu VIII, iż-żewġ konsiderazzjonijiet li ġejjin huma rilevanti:
(a)
kif diġà ġie indikat, l-iktar element importanti meħtieġ għall-ftuħ tas-suq fl-NIIs huwa d-disponibbiltà ta' reġistru fl-NIIs li jippermetti l-attribuzzjoni ta' dejta tal-miters lil fornitur determinat. L-Artikolu 327(4) tal-Kodiċi tal-NII jistipula li r-reġistru meħtieġ għal dan il-għan jiġi ffinalizzat sa mhux iktar minn sentejn wara d-dħul fis-seħħ tal-Kodiċi tal-NII. Id-disponibbiltà tar-reġistru hija kundizzjoni neċessarja għall-ftuħ tas-suq f'termini prattiċi;
(b)
it-tlestija sħiħa tal-programm ta' investiment għall-installazzjoni tal-infrastruttura fl-NIIs tkun tiffaċilita bla dubju l-operat prattiku tal-ftuħ tas-suq fl-NIIs. Madankollu, dan mhuwiex rekwiżit neċessarju. L-Artikolu 237(7) tal-Kodiċi tal-NII jistipula skeda ta' żmien li skontha l-NIIs attwali kollha suppost ikunu mgħammra bl-infrastruttura addizzjonali li għandha tiġi installata fl-NIIS mhux inqas minn 5 snin wara d-dħul fis-seħħ tal-Kodiċi tal-NII.
(80)
Għaldaqstant, deroga mill-ftuħ tas-suq għandha tingħata għal tal-anqas sentejn wara d-dħul fis-seħħ tal-Kodiċi tal-NII, jiġifieri sas-17 ta' Frar 2016, sabiex ikunu jistgħu jiġu stabbiliti r-reġistri, li huma rekwiżit neċessarju għall-ftuħ tas-suq. Billi l-infrastruttura sħiħa għandha tiġi installata sa mhux aktar tard minn 5 snin wara d-dħul fis-seħħ tal-Kodiċi tal-NII, il-validità tad-deroga għandha tkun limitata f'kull każ għal 5 snin wara d-dħul fis-seħħ tal-kodiċi NII, jiġifieri sas-17 ta' Frar 2019, għal kwalunwke sistema iżolata tal-NIIs. Madankollu, billi d-deroga tista' tiġi ġġustifikata biss fejn ikun fadal problemi sostanzjali u materjali għall-ftuħ tas-suq li jistgħu jintrabtu direttament man-nuqqas ta' tlestija tal-programm ta' investiment fl-infrastruttura fl-NIIs, għandu jiġi vverifikat b'mod regolari jekk tali problemi għadhomx jeżistu f'sistema iżolata ta' NII determinata. Tali verifika għandha tuża, bħala punt ta' referenza, pjan ta' investiment minn DEDDIE, approvat mill-awtoritajiet kompetenti tal-Greċja, għall-installazzjoni tal-infrastruttura meħtieġa fl-NIIs. Għaldaqstant, dan il-pjan għandu jitlesta u jiġi approvat sas-17 ta' Frar 2015.
(81)
Sabiex il-ftuħ tas-suq ma jiddewwimx mingħajr bżonn, il-pjan ta' investiment fl-infrastruttura ta' DEDDIE għandu jiġi approvat mill-ARE, u għandu jagħti prijorità lis-sistema iżolati ta' Kreta u Rodi, li huma l-NIIs bl-ikbar popolazzjonijiet.
(82)
Mis-17 ta' Frar 2016, u mbagħad kull sena sas-17 ta' Frar 2019, DEDDIE għandha tfassal rapport, li għandu jiġi approvat mill-ARE, li jispeċifika r-raġunijiet għala l-ftuħ tas-suq għadu ma sarx f'sistema iżolata ta' NII determinata. Dan ir-rapport għandu jiġu ppubblikat u jiġi nnotifikat lill-Kummissjoni.
4.4.3. Id-deroga mid-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu VIII ma tkoprix l-Artikolu 34
(83)
L-applikazzjoni tikkonċerna deroga mill-Kapitolu VIII tad-Direttiva 2009/72/KE, u b'hekk, tista' titqies li tinkludi talba għal deroga mill-Artikolu 34 dwar linji diretti fit-tifsira tal-Artikolu 2(15) tad-Direttiva 2009/72/KE.
(84)
L-applkazzjoni ma tispeċifikax jekk id-deroga mitluba tkoprix ukoll l-Artikolu 34 tad-Direttiva 2009/72/KE.
(85)
Għaldaqstant, anki jekk l-applikazzjoni trid titlob deroga mill-Artikolu 34 tad-Direttiva 2009/72/KE, tali deroga ma għandhiex tingħata billi ma ngħatat l-ebda raġuni li tiġġustifikaha.
4.4.4. Interkonnetturi - applikazzjoni tad-deroga mill-Kapitoli III u VIII
(86)
Id-deroga preżenti tikkonċerna mikrosistemi iżolati li huma karatterizzati preċiżament mill-fatt li mhumiex interkonnessi, jew fil-każ tas-sistemi iżolati żgħar, huma interkonnessi sa punt limitat ħafna, ma' sistemi tal-elettriku oħra.
(87)
Madankollu:
(a)
skont il-Pjan ta' Żvilupp ta' Għaxar Snin approvat dan l-aħħar mill-operatur tas-sistema ta' trażmissjoni tal-Greċja, ADMIE (l-Operatur Indipendenti tat-Trażmissjoni tal-Elettriku), l-interkonnessjoni tal-Gżejjer Ċikladi mistennija li titlesta sal-2018 fi tliet fażijiet, b'ċerti Gżejjer Ċikladi jkunu interkonnessi mas-sistema interkonnessa Griega ħafna qabel din id-data;
(b)
għaldaqstant, l-interkonnessjoni ma' Kreta mistennija li titlesta sal-2020. Il-partijiet rilevanti tal-proġett għall-ewwel tliet snin ġew inklużi fil-Pjan ta' Żvilupp fuq Għaxar Snin approvat tal-2013 ta' ADMIE. Il-pjan aħħari għandu jiġi inkluż fil-Pjan ta' Żvilupp ta' Għaxar Snin, li se jiġi approvat fl-2014.-
(88)
Jeħtieġ li jkun hemm dispożizzjoni espliċita li d-deroga preżenti għal sistema iżolata determinata tintemm awtomatikament malli ssir kompletament operazzjonali interkonnessjoni bejn sistema iżolata determinata u s-sistema interkonnessa tal-Greċja.
(89)
DEDDIE, anki jekk tkun legalment u operattivament diżakkopjata, hija 100 % proprjetà tal-KNE. Kuntrarju għal operatur ta' sistema ta' distribuzzjoni fit-tifsira tad-Direttiva 2009/72/KE, DEDDIE għandha kompiti wiesgħa fl-operat tas-sistemi iżolati tal-NIIs u fl-operat ta' ġenerazzjoni fl-NIIs, inkluża l-kapaċità ta' ġenerazzjoni konvenzjonali proprjetà tal-KNE, u b'hekk ir-rimunerazzjoni ekonomika tagħha. Kif ġie spjegat aktar 'il fuq, l-interkonnessjoni taffettwa l-vijabbiltà ekonomika tal-impjanti tal-elettriku konvenzjonali bħalissa installati fis-sistemi iżolati tal-NIIs.
(90)
Għandhom jingħataw derogi biss jekk ikunu proporzjonali, u ma jmorrux lil hinn minn dak li huwa strettament meħtieġ. Għaldaqstant, jeħtieġ li jingħataw inċentivi ċari u trasparenza fir-rigward ta' deċiżjonijiet dwar jekk għandhomx jiġu interkonnessi s-sistemi iżolati tal-NIIs.
(91)
L-Artikolu 108 tal-Liġi 4001/2011 jistipula li:
“ADMIE SA għandha tressaq lill-ARE pjan ta' żvilupp fuq għaxar snin tas-sistema ta' trażmissjoni tal-elettriku tal-Greċja sal-31 ta' Marzu ta' kull sena […] B'mod partikulari, il-pjan ta' żvilupp fuq għaxar snin tas-sistema ta' trażmissjoni tal-elettriku tal-Greċja għandu: […] (c) jipprovdi studju tekniku u finanzjarju tal-kosti u l-benefiċċji għal xogħlijiet importanti fuq it-trażmissjoni […], partikularment għal […] interkonnetturi bejn il-gżejjer u s-sistema ta' trażmissjoni, flimkien ma' skeda ta' żmien, stima tal-fluss tal-flus u tar-rekwiżiti ta' finanzjament għall-proġetti kollha ta' investiment”
.
(92)
Sabiex jiżgura li jeżistu inċentivi ċari u trasparenza fir-rigward ta' deċiżjonijiet dwar jekk għandhomx jiġu interkonnessi sistemi iżolati tal-NIIs, l-awtoritajiet Griegi għandhom jiżguraw li:
(a)
meta jawtorizzaw, jew joħorġu sejħa għall-offerti, għal kapaċità eżistenti jew kapaċità ġdida għal sistema iżolata determinata fuq NII, ADMIE, DEDDIE u l-ARE jikkunsidraw b'mod sistematiku l-alternattiva tal-interkonnessjoni tas-sistema iżolata li l-NII ikkonċernata hija parti minnha. Tali awtorizzazzjoni għal kapaċità eżistenti jew ġdida għandha tinċaħad jekk ikun iktar kosteffettiv li jinbena interkonnettur. Il-kostijiet għandhom jinkludu l-kostijiet kollha tal-forniment tal-elettriku lill-klijenti aħħarija fis-sistema iżolata, inkluż il-kumpens tal-OSP tal-NII;
(b)
l-istudju tal-kostijiet u l-benefiċċji għal xogħlijiet importanti fuq it-trażmissjoni minn ADMIE, kif ipprovdut fl-Artikolu 108 tal-Liġi 4001/2011, jikkunsidra biss il-kostijiet effiċjenti tal-investiment u l-operat tal-interkonnessjoni. B'mod partikulari, ma għandux jikkunsidra dħul mitluf, jew deprezzament fil-valur, tal-assi ta' ġenerazzjoni konvenzjonali diġà installata fuq l-NIIs;
(c)
l-ARE tippubblika, flimkien mal-pjan ta' investiment fuq għaxar snin ta' ADMIE kif inhu stipulat fl-Artikolu 108 tal-Liġi 4001/2011, il-kostijiet globali, inklużi l-kumpens tal-OSP tal-NII, tal-forniment tal-klijenti tal-elettriku f'kull sistema iżolata tal-NIIs. Sakemm il-bini ta' interkonnettur ma jiġix integrat fil-pjan ta' investiment fuq għaxar snin ta' ADMIE kif stipulat fl-Artikolu 108 tal-Liġi 4001/2011 kif approvat mill-ARE, l-ARE għandha torganizza, fuq l-inizjattiva tagħha stess jew fuq talba sempliċi ta' parti terza, sejħa għall-offerti kif ipprovdut fl-Artikolu 22(7)(b) tad-Direttiva 2009/72/KE għall-bini ta' interkonnettur li jqabbad sistema iżolata tal-NII waħda jew iktar. Interkonnettur għandu jinbena jekk il-bini tiegħu jnaqqas il-kostijiet globali, inkluż il-kumpens tal-OSP tal-NII, tal-forniment tal-elettriku lill-kiljenti li jinsabu fl-NIIs;
(d)
l-ARE tistipula skadenza ċara għat-tlestija tal-bini ta' interkonnettur. Jekk l-interkonnettur ma jinbniex jew ma jitlestiex sal-iskadenza stipulata mill-ARE, għandhom jitfittxu danni għat-tfaddil mitluf tal-kostijiet.
4.5. TUL TA' ŻMIEN
(93)
Jeħtieġ li jiġu rriveduti l-fatti li fuqhom hija bbażata d-deroga preżenti, b'mod partikulari wara li l-pjanijiet għall-interkonnessjoni ta' ċerti sistemi iżolati jkunu mistennija li jitlestew, u wara li jkunu għaddew l-iskadenzi għall-installazzjoni tal-infrastruttura kif stipulat fl-Artikolu 237 tal-Kodiċi tal-NII.
(94)
Għaldaqstant, kwalunkwe deroga għandha tkun valida sal-1 ta' Jannar 2021.
4.6. EFFETT RETROATTIV
(95)
Kif issemma aktar 'il fuq, l-applikazzjoni tas-17 ta' Jannar 2012 ġeddet l-applikazzjoni inizjali li tressqet fl-2003.
(96)
L-Artikolu 26(1) tad-Direttiva 2003/54/KE, revokata mid-Direttiva 2009/72/KE, kien jinkludi wkoll dispożizzjonijiet li jippermettu lill-Istati Membri japplikaw għal derogi minn ċerti dispożizzjonijiet ta' dik id-Direttiva f'każ ta' problemi sostanzjali fl-operat ta' sistemi iżolati żgħar u mikrosistemi iżolati. Skont l-Artikolu 48 tad-Direttiva 2009/72/KE, kull referenza għall-Artikolu 26(1) tad-Direttiva 2003/54/KE għandha tinftiehem bħala referenza għall-Artikolu 44(1) tad-Direttiva 2009/72/KE.
(97)
Id-definizzjonijiet ta' sistema iżolata żgħira u ta' mikrosistema iżolata użati fl-Artikolu 2(26) u (27) tad-Direttiva 2003/54/KE huma identiċi għal dawk użati fl-Artikolu 2(26) u (27) tad-Direttiva 2009/72/KE.
(98)
Iż-żewġ definizzjonijiet jirreferu għad-domanda tal-elettriku fis-sistemi iżolati fl-1996, li ma nbidlitx. Barra minn hekk, Kreta ma kinitx interkonnessa mas-sistema interkonnessa tal-Greċja la fl-2003 u lanqas fl-2012, u lanqas fil-mument li fih tidħol fis-seħħ id-deroga preżenti.
(99)
Għaldaqstant, kull mikrosistema iżolata u kull sistema iżolata żgħira tal-elettriku li jikkwalifikaw bħala mikrosistema iżolata jew bħala sistema iżolata żgħira fl-applikazzjoni, ikkwalifikaw bħala tali meta saret l-applikazzjoni inizjali, u se jikkwalifikaw meta tidħol fis-seħħ din id-deroga.
(100)
B'riżultat ta' dan, ma saret l-ebda bidla legali jew fattwali fir-rigward tas-sistemi iżolata żgħar u l-mikrosistemi iżolati li tista' tikkwalifika għal deroga skont id-Direttiva 2003/54/KE u d-Direttiva 2009/72/KE.
(101)
L-Artikolu 26(1) tad-Direttiva 2003/54/KE ppermetta l-għoti ta' deroga mill-Kapitolu III tagħha, li tinkludi dispożizzjonijiet, bħal dawk tal-Kapitolu III tad-Direttiva 2009/72/KE rigward il-proċeduri ta' awtorizzazzjoni għal kapaċità ġdida u sejħiet għall-offerti għal kapaċità ġdida.
(102)
L-Artikolu 26(1) tad-Direttiva 2003/54/KE ppermetta l-għoti ta' deroga mill-Kapitolu VII tagħha, li tinkludi dispożizzjonijiet, bħal dawk tal-Kapitolu VIII tad-Direttiva 2009/72/KE, rigward l-aċċess ta' partijiet terzi, il-ftuħ tas-suq u l-linji diretti.
(103)
Kieku l-Kummissjoni kienet tat deroga bi tweġiba għall-applikazzjoni inizjali, setgħet tatha fuq l-istess termini bħad-deroga preżenti skont id-Direttiva 2009/72/KE.
(104)
Barra minn hekk, ma saret l-ebda bidla fiċ-ċirkustanzi fattwali mill-2003 'l hawn. Tabilħaqq, is-sitwazzjoni ġeografika tal-NIIs, il-fatturi ekonomiċi li jirregolaw l-operat tas-sistemi tal-elettriku fis-sistemi iżolati tal-NIIs, u n-natura tal-problemi sostanzjali mnissla mill-operat ta' impjanti tal-elettriku konvenzjonali fis-sistemi iżolati tal-NIIs, ftit li xejn inbidlu mill-2003 'l hawn.
(105)
L-applikazzjoni inizjali ilha pendenti mill-2003. In-nuqqas ta' azzjoni tal-Kummissjoni ma għandux ikun ta' ħsara għar-Repubblika Ellenika. Ir-Repubblika Ellenika kkonformat mal-obbligi tagħha skont l-Artikolu 26(1) tad-Direttiva 2003/54/KE u l-Artikolu 44(1) tad-Direttiva 2009/72/KE, u ressqet talba ġġustifikata kif xieraq għal deroga skont dawk l-Artikoli għas-sistemi iżolati fuq l-NIIs.
(106)
Għaldaqstant, jixraq li din id-Deċiżjoni ta' deroga tidħol fis-seħħ mid-data ta' notifika tal-applikazzjoni inizjali, jiġifieri mill-5 ta' Diċembru 2003,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Din id-Deċiżjoni tapplika għas-sistemi iżolati żgħar u għall-mikrosistemi iżolati kif identifikati fit-Tabella.
Għall-finijiet ta' din id-Deċiżjoni, Kreta hija sistema iżolata żgħira, filwaqt li s-sistemi iżolati kollha l-oħra huma mikrosistemi iżolati.
Artikolu 2
1. Tingħata deroga mid-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 33 tad-Direttiva 2009/72/KE għas-sistemi iżolati ż-żgħar u għall-mikrosistemi iżolati.
2. Din id-deroga għandha tkun valida sas-17 ta' Frar 2016, jew sal-installazzjoni bis-sħiħ tal-infrastruttura kif ipprovdut fl-Artikolu 237(7) tal-Kodiċi tal-NII, skont liema data hija aktar tard. F'kull każ, din id-deroga għandha tintemm fis-17 ta' Frar 2019.
3. L-awtoritajiet tal-Greċja għandhom ifasslu, sas-17 ta' Frar 2015, pjan għall-investimenti fl-infrastruttura, kif ipprovdut fl-Artikolu 237(7) tal-Kodiċi tal-NII, li jispeċifika, b'mod separat għal kull sistema iżolata tal-NIIs, sa liema data l-infrastruttura għandha tkun installata bis-sħiħ. Dan il-pjan għandu jagħti prijorità lil Kreta u lil Rodi.
4. Mis-17 ta' Frar 2016, u mbagħad kull sena sas-17 ta' Frar 2019, l-awtoritajiet tal-Greċja għandhom ifasslu rapport li jispeċifika, għal kull sistema iżolata tal-NIIs: (a) jekk sarx ftuħ tas-suq; (b) l-istatus tal-investimenti fl-infrastruttura b'rabta mal-pjan rilevanti; (c) il-problemi sostanzjali u materjali li jippersistu għall-ftuħ tas-suq; u (d) jekk dawk il-problemi jistgħu jiġu attribwiti direttament għan-nuqqas ta' tlestija tal-investiment fl-infrastruttura kif ipprovdut fl-Artikolu 237(7) tal-Kodiċi tal-NII.
Artikolu 3
1. Tingħata deroga mid-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 7(1) tad-Direttiva 2009/72/KE, li skonthom l-awtorizzazzjonijiet għat-tiġdid, għall-aġġornament u għall-estensjoni ta' kapaċità konvenzjonali eżistenti f'mikrosistemi iżolata jistgħu jingħataw direttament lill-KNE.
2. Għall-finijiet ta' din id-deroga:
(a)
il-kapaċità ta' ġenerazzjoni konvenzjonali eżistenti għandha tinkludi proġetti ta' tiġdid, aġġornament u estensjoni tal-kapaċità ta' ġenerazzjoni konvenzjonali li għaliha teżisti liċenzja valida, maħruġa mill-ARE, fid-data ta' notifika ta' din id-Deċiżjoni;
(b)
it-twaqqigħ sħiħ tal-kapaċità ta' ġenerazzjoni ewlenija f'sit eżistenti, u s-sostituzzjoni tiegħu b'installazzjoni ġdida ta' ġenerazzjoni tal-elettriku, ma għandhomx jitqiesu bħala kapaċità eżistenti, iżda bħala bini ta' kapaċità ġdida;
(c)
it-tqegħid ta' kapaċità ta' ġenerazzjoni temporanja fil-perimetru ta' kapaċità eżistenti għandu jikkostitwixxi estensjoni ta' kapaċità eżistenti.
3. Malli tiskadi l-awtorizzazzjoni mogħtija skont l-ewwel paragrafu, tali awtorizzazzjoni tista' tiġi estiża, fid-diskrezzjoni esklussiva tal-ARE, dejjem jekk id-dewmien ikun dovut għal raġunijiet li jmorru totalment lil hinn mill-kontroll tal-KNE.
4. Din id-deroga ma għandhiex tibqa' tapplika għal awtorizzazzjonijiet mogħtija skont l-ewwel paragrafu li jkunu skadew jew tħassru.
5. Kull dispożizzjoni oħra tal-Artikolu 7 tad-Direttiva 2009/72/KE tibqa' tapplika bis-sħiħ.
6. Din id-deroga hija valida sal-1 ta' Jannar 2021.
Artikolu 4
1. Id-derogi pprovduti f'din id-Deċiżjoni ma għandhomx jibqgħu japplikaw għal sistemi iżolati żgħar u għal mikrosistemi iżolati ladarba jkunu interkonnessi mas-sistema interkonnessa.
2. L-awtoritajiet tal-Greċja:
(a)
meta jawtorizzaw, jew joħorġu sejħa għall-offerti f'sistema iżolata determinata ta' NII, għandhom jikkunsidraw b'mod sistematiku l-alternattiva tal-interkonnessjoni tas-sistema iżolata li l-NII kkonċernata hija parti minnha. Awtorizzazzjoni għal kapaċità ġdida għandha tinċaħad jekk ikun iktar kosteffettiv li jinbena interkonnettur. Il-kostijiet għandhom jinkludu l-kostijiet kollha tal-forniment tal-elettriku lill-klijenti aħħarija fis-sistema iżolata, inkluż il-kumpens tal-OSP tal-NII;
(b)
għandhom jiżguraw li l-istudju tal-kostijiet u l-benefiċċji għal xogħlijiet importanti fuq it-trażmissjoni minn ADMIE, kif ipprovdut fl-Artikolu 108 tal-Liġi 4001/2011, jikkunsidra biss il-kostijiet effiċjenti tal-investiment u l-operat tal-interkonnessjoni ppjanata. Ma għandux jikkunsidra dħul mitluf, jew deprezzament fil-valur, tal-assi ta' ġenerazzjoni konvenzjonali diġà installati fuq l-NIIs;
(c)
għandhom jippubblikaw, flimkien mal-pjan ta' investiment fuq għaxar snin ta' ADMIE kif inhu stipulat fl-Artikolu 108 tal-Liġi 4001/2011, il-kostijiet globali, inklużi l-kumpens tal-OSP tal-NII, tal-forniment tal-klijenti tal-elettriku f'kull sistema iżolata tal-NIIs. Sakemm il-bini ta' interkonnettur ma jiġix integrat fil-pjan ta' investiment fuq għaxar snin ta' ADMIE kif stipulat fl-Artikolu 108 tal-Liġi 4001/2011 kif approvat mill-ARE, l-awtoritajiet tal-Greċja għandhom jorganizzaw, fuq l-inizjattiva tagħhom stess jew fuq talba sempliċi ta' parti terza, sejħa għall-offerti kif ipprovdut fl-Artikolu 22(7)(b) tad-Direttiva 2009/72/KE għall-bini ta' interkonnettur li jqabbad sistema iżolata tal-NII waħda jew iktar. Interkonnettur għandu jinbena jekk il-bini tiegħu jnaqqas il-kostijiet globali, inkluż il-kumpens tal-OSP tal-NII, tal-forniment tal-elettriku lill-kiljenti li jinsabu fl-NIIs;
(d)
għandhom jistipulaw skadenza ċara għat-tlestija tal-bini ta' interkonnettur. Jekk l-interkonnettur ma jinbeniex jew ma jitlestiex sal-iskadenza stipulata, l-awtoritajiet tal-Greċja għandhom ifittxu danni għat-tfaddil mitluf tal-kostijiet.
Artikolu 5
Id-Deċiżjoni għandha tapplika mill-5 ta' Diċembru 2003.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ellenika u tidħol fis-seħħ man-notifika tagħha.
Magħmul fi Brussell, l-14 ta' Awwissu 2014.