SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2013/30/EU
ze dne 12. června 2013
o bezpečnosti činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři a o změně směrnice 2004/35/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 191 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví cíle zachování, ochrany a zlepšování kvality životního prostředí a uvážlivého a racionálního využívání přírodních zdrojů. Stanoví povinnost zaměřit se ve všech činnostech Unie na vysokou úroveň ochrany založené na zásadách obezřetnosti a prevence, odvracení ohrožení životního prostředí především u zdroje a na zásadě „znečišťovatel platí“.
(2)
Cílem této směrnice je co nejvíce snížit výskyt závažných havárií spojených s činnostmi v odvětví ropy a zemního plynu v moři, omezit jejich důsledky, čímž se zvýší ochrana mořského prostředí a hospodářství pobřežních oblastí před znečištěním, vytvoří minimální podmínky pro bezpečný průzkum a využívání ropy a zemního plynu v moři a zároveň omezí možná narušení vlastní výroby energie v Unii, a zlepšit mechanismy reakce pro případ havárie.
(3)
Tato směrnice by se měla vztahovat nejen na budoucí zařízení a činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři, ale s výhradou nezbytné přechodné úpravy i na stávající zařízení.
(4)
Závažné havárie, jež souvisejí s činnostmi v odvětví ropy a zemního plynu v moři, většinou mají ničivé a nevratné následky pro mořské a pobřežní prostředí a závažné nepříznivé dopady na hospodářství pobřežních oblastí.
(5)
Havárie související s činnostmi v odvětví ropy a zemního plynu v moři, zejména havárie v roce 2010 v Mexickém zálivu, zvýšily povědomí veřejnosti o rizicích, která jsou s činnostmi v odvětví ropy a zemního plynu v moři spojena, a vyžádaly si přezkum politik zaměřených na zajištění bezpečnosti těchto činností. Komise zahájila přezkum činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři a dne 13. října 2010 vyjádřila své první stanovisko k jejich bezpečnosti ve svém sdělení „Řešení otázky bezpečnosti těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách“. Evropský parlament přijal k tomuto tématu usnesení ve dnech 7. října 2010 a 13. září 2011. Ministři pro energetiku členských států vyjádřili svá stanoviska v závěrech Rady ze dne 3. prosince 2010.
(6)
Rizika související se závažnými haváriemi při těžbě ropy nebo zemního plynu jsou značná. Omezením rizika znečištění pobřežních vod by tato směrnice proto měla přispět k zajištění ochrany mořského prostředí, a zejména k dosažení nebo zachování dobrého stavu životního prostředí nejpozději do roku 2020, což je cíl stanovený směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (3).
(7)
Směrnice 2008/56/ES si klade za cíl řešit kumulativní vliv všech činností na mořské prostředí, což je jedním z jejích hlavních účelů, a představuje environmentální pilíř integrované námořní politiky. Tato politika je pro činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři důležitá, neboť vyžaduje spojení zvláštních zájmů každého hospodářského odvětví s obecným cílem zajistit komplexní pochopení oceánů, moří a pobřežních oblastí, aby bylo možné s využitím územního plánování námořních prostor a znalostí mořského prostředí vyvinout ucelený přístup k mořím, který bude zohledňovat všechny hospodářské, environmentální a sociální aspekty.
(8)
Podniky činné v odvětví ropy a zemního plynu v moři působí v řadě regionů Unie a existují vyhlídky na nový regionální rozvoj v pobřežních vodách členských států i na technologický vývoj umožňující vrty v náročnějších podmínkách. Těžba ropy a zemního plynu v moři je významným prvkem pro zabezpečení dodávek energie v Unii.
(9)
Nejednotnost a roztříštěnost stávající právní úpravy bezpečnosti činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři v Unii a stávající bezpečnostní postupy v rámci odvětví neposkytují v plné míře patřičnou záruku, že riziko havárií v moři je v celé Unii sníženo na minimum a že by v případě havárie v pobřežních vodách členských států včas následovala nejúčinnější reakce. Při stávajících režimech odpovědnosti nemusí zodpovědná osoba být vždy jasně identifikovatelná a nemusí být schopna nebo povinna uhradit veškeré náklady na nápravu škody, kterou způsobila. Zodpovědná osoba by měla být vždy jasně identifikovatelná dříve, nežli jsou činnosti v odvětví roby a zemního plynu v moři zahájeny.
(10)
V souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (4) smějí být činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři prováděny pod podmínkou, že bylo získáno příslušné povolení. V souvislosti s tím se vyžaduje, aby orgán vydávající licenci zvážil technická a finanční rizika a podle potřeby rovněž předchozí poznatky o zodpovědnosti žadatelů, kteří se ucházejí o výhradní licence na průzkum a těžbu. Je třeba zajistit, aby orgány vydávající licenci při zkoumání technické a finanční způsobilosti držitele licence důkladně posoudily také jeho schopnost trvale zajistit bezpečný a efektivní provoz za všech předvídatelných podmínek. Při posuzování finanční způsobilosti subjektů žádajících o povolení podle směrnice 94/22/ES by členské státy měly ověřit, že tyto subjekty náležitě prokázaly, že byla nebo mají být přijata náležitá opatření ke krytí odpovědnost za škody způsobené závažnými haváriemi.
(11)
Je třeba vyjasnit, že držitelé povolení pro výkon činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři podle směrnice 94/22/ES jsou také potenciálními odpovědnými „provozovateli“ ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES ze dne 21. dubna 2004 o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí (5) a neměli by přenášet svou odpovědnost v tomto směru na třetí osoby, s nimiž uzavřou smlouvu.
(12)
Obecná povolení podle směrnice 94/22/ES sice zaručují držitelům licence výhradní právo průzkumu nebo těžby ropy nebo zemního plynu v dané licencované oblasti, avšak činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři v této oblasti by měly podléhat trvalému odbornému regulačnímu dohledu členských států, aby se zajistilo, že jsou zavedeny účinné kontroly pro předcházení závažným haváriím a omezení jejich dopadů na osoby, životní prostředí a bezpečnost dodávek energie.
(13)
Činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři by měli vykonávat pouze provozovatelé určení držiteli licencí nebo orgány vydávajícími licenci. Provozovatelem může být v závislosti na obchodních ujednáních nebo vnitrostátních správních požadavcích třetí osoba nebo držitel licence nebo jeden z držitelů licence. Provozovatelem by vždy měl být subjekt s primární odpovědností za bezpečnost provozu, který by měl být za všech okolností způsobilý jednat v této oblasti. Tato úloha je různá v závislosti na konkrétní fázi činností, na které se licence vztahuje. Úlohou provozovatele je tudíž provozovat ve fázi průzkumu vrt a ve fázi těžby těžební zařízení. Mělo by být možné, aby provozovatelem vrtu ve fázi průzkumu a provozovatelem těžebního zařízení byl v dané licencované oblasti týž subjekt.
(14)
Provozovatelé by měli snižovat riziko závažné havárie co nejvíce, jak je to jen prakticky proveditelné, až na úroveň, kdy by náklady na další omezování rizik byly výrazně nepřiměřené přínosům tohoto snížení. Praktická proveditelnost opatření na snížení rizika by měla být průběžně zkoumána s ohledem na nové poznatky a technologický vývoj. Při posuzování, zda by vynaložený čas, náklady a úsilí byly výrazně nepřiměřené v porovnání s přínosy dalšího snižování rizika, by se měly zohlednit osvědčené úrovně rizik slučitelné s prováděním daných činností.
(15)
Je důležité zajistit, aby veřejnosti byla poskytnuta včasná a skutečná příležitost k účasti na rozhodování o činnostech, které mohou mít potenciálně významné dopady na životní prostředí v Unii. Tato politika je v souladu s mezinárodními závazky Unie, jako je Úmluva EHK OSN o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (6) (Aarhuská úmluva). Článek 6 Aarhuské úmluvy stanoví účast veřejnosti na rozhodování o specifických činnostech uvedených v příloze I uvedené úmluvy a o činnostech v této příloze neuvedených, které mohou mít závažný vliv na životní prostředí. Článek 7 Aarhuské úmluvy vyžaduje účast veřejnosti na tvorbě plánů a programů týkajících se životního prostředí.
(16)
Pokud jde o vypracování plánů a projektů, příslušné požadavky obsahují právní akty Unie, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES ze dne 27. června 2001 o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí (7), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/35/ES ze dne 26. května 2003 o účasti veřejnosti na vypracovávání některých plánů a programů týkajících se životního prostředí (8), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU ze dne 13. prosince 2011 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (9) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/18/EU ze dne 4. července 2012 o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek (10). Avšak stávající požadavky Unie na účast veřejnosti se netýkají všech průzkumných činností v odvětví ropy a zemního plynu. To platí zejména o rozhodování, které je nebo by mohlo být zaměřeno na zahajování průzkumných činnosti z jiného než těžebního zařízení. Takové průzkumné činnosti však mohou mít za určitých okolností potenciálně významné dopady na životní prostředí, a proto by se na rozhodování o nich měla vztahovat účast veřejnosti, jak je požadována podle Aarhuské úmluvy.
(17)
V Unii již existují příklady kvalitních norem v rámci vnitrostátních regulačních postupů, které se týkají činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři. Tyto normy však nejsou uplatňovány jednotně v celé Unii a žádný členský stát dosud nezačlenil do svého právního řádu všechny osvědčené regulační postupy pro předcházení závažným haváriím nebo pro omezení jejich následků pro lidské životy a zdraví a pro životní prostředí. Osvědčené regulační postupy jsou nezbytné pro vytvoření účinné úpravy, která zajistí nejvyšší úroveň bezpečnostních norem a chrání životní prostředí a jíž lze mimo jiné dosáhnout integrací souvisejících funkcí do příslušného orgánu, který může získávat zdroje od jednoho nebo více vnitrostátních subjektů.
(18)
V souladu se směrnicí Rady 92/91/EHS ze dne 3. listopadu 1992 o minimálních požadavcích na zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců v těžebním vrtném průmyslu (jedenáctá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) (11) by se zaměstnanci nebo jejich zástupci měly být projednávány všechny záležitosti týkající se bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a měla by jim být umožněna účast na diskusích o všech otázkách souvisejících s bezpečností a ochranou zdraví při práci. Osvědčené postupy v rámci Unie vycházejí dále z konzultačních mechanismů, které mají formálně zavést členské státy na základě trojstranných jednání zahrnujících příslušný orgán, provozovatele a vlastníky a zástupce zaměstnanců. Příkladem takové formální konzultace je Úmluva Mezinárodní organizace práce o tripartitních konzultacích (mezinárodní pracovní normy) z roku 1976 (č. 144).
(19)
Členské státy by měly zajistit, aby příslušný orgán byl právně zmocněn a přiměřeně vybaven zdroji, a byl tak schopen přijímat účinná, přiměřená a transparentní opatření k vymáhání práva, a to včetně případného pozastavení činnosti v případě, že provozovatelé a vlastníci nedostatečně plní povinnosti v oblasti bezpečnosti a ochrany životního prostředí.
(20)
Měla by být zajištěna nezávislost a objektivitu příslušného orgánu. Zkušenosti získané ze závažných havárií v tomto ohledu jasně ukazují, že organizace správních pravomocí v rámci členského státu může zabránit střetům zájmů tím, že jasně oddělí regulační funkce a související rozhodnutí vztahující se k bezpečnosti na moři a k životnímu prostředí na jedné straně a regulační funkce související s hospodářským rozvojem přírodních zdrojů v pobřežních vodách, včetně vydávání licencí a správy výnosů, na straně druhé. Uvedeným střetům zájmů lze nejlépe předejít úplným oddělením příslušného orgánu od funkcí souvisejících s hospodářským rozvojem přírodních zdrojů v pobřežních vodách.
(21)
Úplné oddělení příslušného orgánu od hospodářského rozvoje přírodních zdrojů v pobřežních vodách však může být nepřiměřené v případě, že v určitém členském státě probíhají činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři jen v malé míře. V takovém případě by daný členský stát měl přijmout co nejvhodnější alternativní opatření, aby byla nezávislost a objektivita příslušného orgánu zaručena.
(22)
Je třeba přijmout zvláštní právní předpisy reagující na významná rizika související s odvětvím ropy a zemního plynu v moři, zejména v oblasti bezpečnosti provozu, bezpečného zadržování uhlovodíků, integrity konstrukce, předcházení požárům a výbuchům, evakuace, úniku a záchrany a omezení dopadů závažných havárií na životní prostředí.
(23)
Tato směrnice by měla být uplatňována, aniž jsou dotčeny požadavky dalších právních aktů Unie, zejména v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci, zejména směrnice Rady 89/391/EHS ze dne 12. června 1989 o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci (12) a směrnice 92/91/EHS.
(24)
Je třeba, aby se režim činností v moři vztahoval na činnosti prováděné pomocí pevně ukotvených i mobilních zařízení a na celý cyklus průzkumných a těžebních činností od projektů až po likvidaci a trvalé odstavení.
(25)
Nyní dostupné osvědčené postupy pro předcházení závažným haváriím při činnostech v odvětví ropy a zemního plynu v moři jsou založeny na stanovení určitých cílů a dosažení žádoucích výsledků prostřednictvím důkladného posouzení rizik a spolehlivých systémů řízení.
(26)
Podle osvědčených postupů v Unii jsou provozovatelé a vlastníci vybízeni, aby zavedli účinné podnikové plány bezpečnosti a ochrany životního prostředí a prováděli je v rámci komplexního systému řízení bezpečnosti a ochrany životního prostředí a v havarijním plánu. Aby provozovatelé a vlastníci zavedli vhodné postupy předcházení závažným haváriím, měli by komplexně a systematicky identifikovat všechny scénáře závažných havárií v souvislosti se všemi nebezpečnými činnostmi, jež mohou být na daném zařízení prováděny, včetně dopadů závažné havárie na životní prostředí. Tyto osvědčené postupy rovněž vyžadují posouzení pravděpodobnosti a následků, a tudíž i nebezpečí závažných havárií, jakož i opatření nezbytná pro jejich prevenci a opatření nezbytná pro reakci na mimořádné události, pokud by závažná havárie přesto nastala. Posouzení nebezpečí a opatření v oblasti předcházení závažným haváriím by měla být jasně popsána a uvedena ve zprávě o významných rizicích. Zpráva o významných rizicích by měla doplňovat dokument týkající se bezpečnosti a zdraví, který je uveden ve směrnici 92/91/EHS. V příslušných fázích přípravy zprávy o významných rizicích by měla být tato zpráva projednána se zaměstnanci. Mělo by být stanoveno, že zprávu o významných rizicích musí důkladně posoudit a přijmout příslušný orgán.
(27)
K zajištění účinnosti kontroly významných rizik v pobřežních vodách členských států by zpráva o významných rizicích měla být vypracována a podle potřeby změněna s ohledem na všechny významné aspekty životního cyklu těžebního zařízení, včetně projektu, provozu, případných kombinovaných činností s jinými zařízeními, přemístění takového zařízení uvnitř pobřežních vod daného členského státu, významných úprav a konečného odstavení. Zpráva o významných rizicích by podobně měla být vypracována pro jiná než těžební zařízení a podle potřeby změněna s cílem zohlednit významné změny těchto zařízení. V pobřežních vodách členských států by žádné zařízení nemělo být provozováno, aniž by příslušný orgán přijal zprávu o významných rizicích předloženou provozovatelem nebo vlastníkem. Přijetím zprávy o významných rizicích příslušným orgánem by neměla odpovědnost za kontrolu významných rizik přecházet z provozovatele nebo vlastníka na příslušný orgán.
(28)
Vrtné činnosti by měly být provozovány pouze pomocí zařízení, které je technicky schopné kontrolovat veškerá předvídatelná rizika v místě vrtu a k němuž byla přijata zpráva o významných rizicích.
(29)
Vedle používání vhodných zařízení by provozovatel měl vypracovat podrobný plán projektu a provozní plán pro případ zvláštních okolností a nebezpečí při každé vrtné činnosti. V souladu s osvědčenými postupy v Unii by měl provozovatel zajistit nezávislé odborné posouzení projektu vrtu. Provozovatel by měl s dostatečným předstihem zaslat příslušnému orgánu oznámení o vrtných plánech, aby mohl tento orgán přijmout jakékoli nezbytné opatření v souvislosti s plánovanou vrtnou činností. Členské státy mohou v tomto ohledu stanovit přísnější vnitrostátní požadavky před zahájením vrtné činnosti.
(30)
K zajištění bezpečnosti projektů a trvalého bezpečného provozu je třeba, aby podniky uplatňovaly osvědčené postupy definované v závazných standardech a pokynech. Tyto standardy a pokyny by měly být aktualizovány na základě nových poznatků a vynálezů a s cílem trvalého zdokonalování. Provozovatelé, vlastníci a příslušné orgány by měli spolupracovat při stanovení priorit za účelem tvorby nových nebo zdokonalených standardů a pokynů s ohledem na zkušenosti získané z havárie plošiny Deepwater Horizon a jiných závažných havárií. S náležitým ohledem na stanovené priority by se vypracování nových nebo zdokonalených standardů a pokynů mělo zadávat neodkladně.
(31)
S ohledem na složitost činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři je pro zavedení osvědčených postupů provozovateli a vlastníky nezbytný program nezávislého ověřování rozhodujících prvků bezpečnosti a ochrany životního prostředí po celý životní cyklus příslušného zařízení, včetně projektové fáze v případě těžebních zařízení.
(32)
Pokud jsou mobilní vrtné jednotky na moři přesouvány a je třeba je považovat za plavidla, vztahují se na ně mezinárodní námořní úmluvy, zejména SOLAS, MARPOL nebo odpovídající standardy platné verze předpisu pro stavbu a vybavení mobilních vrtných jednotek na moři (MODU Code). Na mobilní vrtné jednotky přesouvané v pobřežních vodách se rovněž vztahuje právo Unie upravující státní přístavní inspekci a dodržování požadavků na stát vlajky. Tato směrnice se na takové jednotky vztahuje v případě, že jsou v pobřežních vodách ukotveny za účelem vrtání vrtu, těžby nebo jiných činností souvisejících s činnostmi v odvětví ropy a zemního plynu v moři.
(33)
Zpráva o významných rizicích by měla mimo jiné zohlednit rizika pro životní prostředí včetně dopadů, které mají klimatické podmínky a změna klimatu na dlouhodobou odolnost těchto zařízení. Vzhledem k tomu, že činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři v jednom členském státě mohou mít závažné nepříznivé účinky na životní prostředí v jiném členském státě, je nezbytné zavést a uplatňovat konkrétní opatření v souladu s Úmluvou EHK OSN o posuzování vlivů na životní prostředí přesahujících hranice států podepsané v Espoo (Finsko) dne 25. února 1991. Členské státy s pobřežními vodami, které nevyvíjejí činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři, by měly zřídit kontaktní místa s cílem usnadnit v tomto směru účinnou spolupráci.
(34)
Vzniklou nebo hrozící závažnou havárii by provozovatelé měli neprodleně oznámit členským státům, aby daný členský stát mohl případně zahájit odpovídající reakci. Provozovatelé by proto měli v oznámení uvést vhodné a dostatečně podrobné informace o místě, rozsahu a povaze vzniklé nebo hrozící závažné havárie, o své reakci a o nejhorším možném scénáři včetně možnosti vlivů přesahujících hranice.
(35)
K zajištění účinné reakce na mimořádné události by provozovatelé měli vypracovávat vnitřní havarijní plány přizpůsobené každé lokalitě na základě scénářů rizik a nebezpečí popsaných ve zprávě o významných rizicích, předložit je příslušným orgánům a udržovat nezbytné prostředky pro okamžité provedení těchto plánů v případě potřeby. V případě mobilních vrtných jednotek na moři je třeba, aby provozovatelé zajistili, aby interní havarijní plány pro dané zařízení byly změněny podle potřeby, aby byly použitelné na danou lokalitu a nebezpečí spojená s vrtnou činností. Tyto změny by měly být zahrnuty do oznámení vrtných činností. Dostatečnost dostupných prostředků pro účely reakce na mimořádné situace by měla být hodnocena s ohledem na schopnost nasadit je v místě havárie. Připravenost a účinnost prostředků reakce na mimořádné situace by provozovatelé měli zajišťovat a pravidelně testovat. V řádně odůvodněných případech je povoleno, aby opatření pro reakci na mimořádnou situaci spoléhala na urychlený přesun patřičného vybavení, jako je vybavení pro zastavení úniků a další zdroje, z odlehlých míst.
(36)
Osvědčené globální postupy vyžadují, aby držitelé licencí, provozovatelé a vlastníci nesli primární odpovědnost za kontrolu rizik, která vytvářejí svými činnostmi, včetně činností, které jejich jménem provádějí dodavatelé, a aby proto v rámci podnikového plánu předcházení závažným haváriím zavedli mechanismy a podnikovou odpovědnost na nejvyšší úrovni s cílem provádět uvedený plán důsledně v rámci celé organizace v Unii i mimo ni.
(37)
Od zodpovědných provozovatelů a vlastníků by se mělo očekávat, že budou na celém světě vykonávat své činnosti v souladu s osvědčenými postupy a standardy. Důsledné uplatňování takových osvědčených postupů a standardů by mělo být v rámci Unie povinné a bylo by žádoucí, aby při výkonu činností mimo pobřežní vody členských států provozovatelé a vlastníci registrovaní v některém členském státě uplatňovali podnikový plán předcházení závažným haváriím v rozsahu, jaký umožňuje použitelná vnitrostátní právní úprava.
(38)
Ačkoli v tomto ohledu nemusí být možné vynutit uplatňování podnikových plánů předcházení závažným haváriím mimo Unii, měly by členské státy zajistit, aby provozovatelé a vlastníci zahrnuli své činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři mimo vody Unie do svých podnikových plánů přecházení závažným haváriím.
(39)
Informování o závažných haváriích při činnostech v odvětví ropy a zemního plynu v moři mimo Unii by mohlo napomoci k lepšímu pochopení možných příčin těchto havárií, při podpoře získávání nejdůležitějšího poučení a při dalším rozvoji regulačního rámce. Z tohoto důvodu by všechny členské státy, včetně vnitrozemských členských států a členských států s pobřežními vodami, které neprovádějí činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři nebo nevydávají licence, měly vyžadovat zprávy o závažných haváriích vzniklých mimo Unii, jež se dotýkají společností registrovaných na jejich území, a měly by tyto informace sdílet na úrovni Unie. Požadavky na podávání zpráv by neměly narušit reakce na mimořádné situace ani soudní řízení související s příslušnou havárií. Namísto toho by se žádosti měly zaměřit na význam havárie pro další rozvoj bezpečnosti činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři v Unii.
(40)
Členské státy by měly od provozovatelů a vlastníků žádat, aby při uplatňování osvědčených postupů zavedli vztahy účinné spolupráce s příslušným orgánem, a měly by u příslušných orgánů podporovat osvědčené regulační postupy a proaktivně zajišťovat nejvyšší úrovně bezpečnosti, včetně případného pozastavení provozu bez nutnosti zásahu příslušného orgánu.
(41)
Aby bylo zajištěno, že nebudou opomenuty nebo zanedbány žádné relevantní obavy týkající se bezpečnosti, je důležité vytvořit a podporovat přiměřené prostředky pro důvěrné informování o těchto obavách a pro ochranu vnitřních informátorů. Ačkoli v tomto ohledu členské státy nemohou prosazovat pravidla mimo Unii, dotyčné prostředky by měly umožnit podávání zpráv o obavách osob zapojených do činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři mimo Unii.
(42)
Sdílení srovnatelných údajů mezi členskými státy je obtížné a nespolehlivé vzhledem k tomu, že neexistuje jednotný formát podávání zpráv pro všechny členské státy. Jednotný formát pro oznamování údajů provozovateli a vlastníky členským státům by zajistil transparentnost bezpečnostního a environmentálního profilu provozovatelů, poskytl by veřejnosti přístup k relevantním informacím o bezpečnosti činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři srovnatelným v rámci celé Unie a usnadnil by šíření poučení plynoucích ze závažných havárií a případů, kdy k takovým haváriím téměř došlo.
(43)
V zájmu zajištění jednotných podmínek sdílení informací a podpory transparentnosti výkonnosti odvětví ropy a zemního plynu v moři by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o formát a podrobné členění informací, které mají být sdíleny a zveřejněny. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (13).
(44)
S ohledem na to, že příslušné prováděcí akty jsou většinou pouze praktické povahy, by pro přijetí těchto aktů měl být použit poradní postup. Použití přezkumného postupu by proto nebylo odůvodněné.
(45)
K získání větší důvěry veřejnosti v řádné provádění a integritu činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři v Unii by členské státy měly podávat Komisi pravidelné zprávy o činnosti a nehodách. Komise by měla pravidelně zveřejňovat zprávy o rozsahu činnosti v Unii a o vývoji bezpečnostního a environmentálního profilu odvětví ropy a zemního plynu v moři. Členské státy by měly o každé závažné havárii neprodleně informovat Komisi a kterýkoli jiný členský stát, jehož území či vody jsou zasaženy, jakož i dotčenou veřejnost.
(46)
Zkušenosti ukazují, že k posílení otevřeného dialogu mezi příslušným orgánem a provozovatelem nebo vlastníkem je nezbytné zajistit důvěrnost citlivých údajů. V této souvislosti by dialog mezi provozovateli a vlastníky a všemi členskými státy měl být založen na příslušných stávajících mezinárodních právních nástrojích a na právu Unie o přístupu k informacím, které se týkají životního prostředí, s výhradou přednostních požadavků na bezpečnost a ochranu životního prostředí.
(47)
Význam součinnosti mezi orgány dohledu nad činností v moři jasně prokázala činnost Fóra orgánů dohledu nad pobřežními vodami v Severním moři a Fóra mezinárodních regulačních orgánů. Podobná spolupráce byla zavedena v celé Unii v rámci odborné skupiny, totiž skupiny orgánů dohledu nad těžbou ropy a zemního plynu v pobřežních vodách Evropské unie (14), jejímž úkolem je podpořit účinnou spolupráci mezi zástupci jednotlivých členských států a Komisí, šířit osvědčené postupy a informace získané v rámci provozu, stanovit priority pro zpřísňování standardů a poskytovat poradenství Komisi v oblasti reformy regulačního rámce.
(48)
Reakce na mimořádné situace a nouzové plánování pro případ závažných havárií by měla zefektivnit systematická a plánovitá spolupráce mezi členskými státy navzájem a mezi členskými státy a odvětvím ropy a zemního plynu, jakož i sdílení kompatibilních prostředků reakce na mimořádné situace včetně odborných poznatků. Tyto reakce a plány by pokud možno měly také využívat stávající zdroje a pomoc, které jsou v rámci Unie dostupné, zejména prostřednictvím Evropské agentury pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“), zřízené nařízením (ES) č. 1406/2002 (15), a mechanismu civilní ochrany Unie, vytvořeného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom (16). Členské státy by měly moci agenturu rovněž požádat o další pomoc prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie.
(49)
Podle nařízení (ES) č. 1406/2002 byla agentura zřízena za účelem zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní bezpečnosti a zabránění znečištění loděmi v rámci Unie, jakož i zajištění reakce na znečištění moře způsobené zařízeními pro těžbu ropy a plynu.
(50)
Při plnění povinností uložených touto směrnicí by měl být brán zřetel na skutečnost, že mořské vody pod svrchovaností nebo svrchovanými právy a jurisdikcí členských států jsou nedílnou součástí čtyř mořských oblastí vymezených v čl. 4 odst. 1 směrnice 2008/56/ES, totiž Baltského moře, severovýchodního Atlantského oceánu, Středozemního moře a Černého moře. Z tohoto důvodu by Evropská unie měla prioritně posílit koordinaci se třetími zeměmi, pod jejichž svrchovanost, svrchovaná práva a jurisdikci mořské vody v těchto mořských oblastech spadají. Vhodnými rámci pro spolupráci jsou mimo jiné regionální úmluvy pro mořské prostředí definované v čl. 3 bodě 10 směrnice 2008/56/ES.
(51)
Pokud jde o Středozemní moře, souběžně s touto směrnicí byla přijata nezbytná opatření pro přistoupení Unie k Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží (17) (dále jen „protokol o činnostech v moři“) připojenému k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří (dále jen „Barcelonská úmluva“), která byla uzavřena rozhodnutím Rady 77/585/EHS (18).
(52)
Arktické vody jsou sousedním mořským prostředím se zvláštním významem pro Unii a hrají významnou úlohu při zmírňování změny klimatu. Závažné obavy související s životním prostředím v oblasti arktických vod vyžadují zvláštní pozornost, aby byla zajištěna ochrana životního prostředí Arktidy v souvislosti s veškerými činnostmi v odvětví ropy a zemního plynu v moři, včetně průzkumu, a to při zohlednění rizik závažných havárií a potřeby účinné reakce. Členské státy, které jsou členy Arktické rady, se vybízejí, aby v tomto ohroženém a ojedinělém ekosystému aktivně prosazovaly nejvyšší standardy ochrany životního prostředí, mimo jiné vytvořením mezinárodních nástrojů pro předcházení znečištění arktického mořského prostředí ropou a pro připravenost a reakci na takové znečištění, jakož i rozvíjením výsledků například činnosti pracovní skupiny zřízené Arktickou radou a uplatňováním stávajících pokynů Arktické rady pro těžbu ropy a plynu v moři.
(53)
Vnitrostátní externí havarijní plány by měly být založeny na posouzení rizik s přihlédnutím ke zprávám o významných rizicích pro zařízení umístěná v dotčených pobřežních vodách. Členské státy by měly zohledňovat nejaktuálnější pokyny pro hodnocení a mapování rizik pro zvládání katastrof vypracované Komisí.
(54)
Účinná reakce na mimořádné situace vyžaduje okamžitou akci provozovatele a vlastníka a úzkou spolupráci s organizacemi členských států pro reakci na mimořádné situace, jež podle vývoje situace koordinují nasazení dalších prostředků reakce na mimořádné situace. Tato reakce by měla zahrnovat také důsledné vyšetření mimořádných situací, které by mělo být zahájeno neodkladně, aby došlo k co nejmenší ztrátě relevantních informací a důkazů. Po mimořádné situaci by členské státy měly vyvodit patřičné závěry a přijmout veškerá nezbytná opatření.
(55)
Je naprosto zásadní, aby pro pozdější vyšetřování byly dostupné veškeré důležité informace, včetně technických údajů a parametrů. Členské státy by měly zajistit, aby byly během činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři shromažďovány příslušné údaje a aby v případě závažné havárie byly příslušné údaje zabezpečeny a shromažďování údajů náležitě posíleno. V této souvislosti by členské státy měly podpořit využití vhodných technických prostředků s cílem podporovat spolehlivost a zaznamenávání příslušných údajů a předejít případné manipulaci s nimi.
(56)
K zajištění účinného provádění požadavků této směrnice by měly být zavedeny účinné, přiměřené a odrazující sankce za jejich porušení.
(57)
Za účelem úpravy některých příloh této směrnice s cílem zahrnout další informace, které by mohly být nutné s ohledem na technický pokrok, by měla být na Komise přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změnu požadavků v některých přílohách této směrnice. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla potřebné konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(58)
Definice škod na vodách uvedená ve směrnici 2004/35/ES by měla být změněna, aby se zajistilo, že odpovědnost držitelů licencí podle uvedené směrnice platí pro mořské vody členských států podle definice uvedené ve směrnici 2008/56/ES.
(59)
Řada ustanovení této směrnice není relevantní pro vnitrozemské členské státy, totiž pro Rakousko, Českou republiku, Maďarsko, Lucembursko a Slovensko. Je však žádoucí, aby tyto členské státy podporovaly zásady a náročné standardy existující v právu Unie pro bezpečnost činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři v rámci svých dvoustranných kontaktů s třetími zeměmi a s příslušnými mezinárodními organizacemi.
(60)
Ne všechny členské státy s pobřežními vodami povolují činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři v rámci svých jurisdikcí. Tyto členské státy se neúčastní vydávání licencí a předcházení závažným haváriím v souvislosti s těmito činnostmi. Proto by bylo nepřiměřenou a zbytečnou povinností, pokud by tyto členské státy musely provést ve svém právu všechna ustanovení této směrnice. Avšak havárie během činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři mohou mít dopady i na jejich pobřeží. Tyto členské státy by proto měly mimo jiné být připraveny k reakci na závažné havárie a k jejich vyšetřování a měly by spolupracovat prostřednictvím kontaktních míst s dalšími členskými státy a třetími zeměmi, kterých se to týká.
(61)
Vzhledem ke své zeměpisné poloze se vnitrozemské členské státy neúčastní vydávání licencí a předcházení závažným haváriím při činnostech v odvětví ropy a zemního plynu v moři ani nejsou potenciálně zasaženy takovými haváriemi v pobřežních vodách jiných členských států. Nemělo by se od nich tudíž vyžadovat provedení většiny ustanovení této směrnice. Ovšem pokud je společnost, která provádí přímo nebo prostřednictvím dceřiných společností činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři, registrována v některém vnitrozemském členském státě, měl by tento členský stát od dané společnosti vyžadovat předložení zprávy o haváriích při těchto činnostech, kterou bude možno sdílet na úrovni Unie, s cílem umožnit všem zainteresovaným stranám v Unii, aby využily zkušenosti z těchto havárií.
(62)
Kromě opatření zavedených touto směrnici by Komise měla zkoumat další vhodné prostředky pro zdokonalování předcházení závažným haváriím a omezování jejich následků.
(63)
Provozovatelé by si měli zajistit přístup k dostatečným fyzickým, lidským a finančním zdrojům k předcházení závažným haváriím a k omezení jejich následků. Žádné nástroje finančního zajištění, a to ani systémy sdílení rizika, však nemohou postihnout všechny případné následky závažných havárií, a proto by Komise měla provést další analýzy a studie vhodných opatření, aby bylo možné zajistit dostatečně silný režim odpovědnosti za škody spojené s činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři, požadavky na finanční způsobilost včetně dostupnosti vhodných nástrojů finančního zajištění nebo jiná opatření. Mimo jiné může posoudit proveditelnost režimu vzájemného odškodnění. Komise by měla předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu o svých zjištěních, doplněnou případně o návrhy.
(64)
Na úrovni Unie je důležité, aby technické normy doplňoval odpovídající právní rámec tvořený předpisy v oblasti bezpečnosti produktů a aby se tyto normy vztahovaly na všechna zařízení v pobřežních vodách členských států, a nikoli pouze na těžební zařízení, která nejsou mobilní. Komise by proto měla provést další analýzu norem bezpečnosti produktů, které platí pro činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři.
(65)
Jelikož cíle této směrnice, totiž stanovení minimálních požadavků pro předcházení závažným haváriím při činnostech v odvětví ropy a zemního plynu v moři a pro omezení jejich dopadů, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu a účinků navrhované akce lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
KAPITOLA I
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tato směrnice stanoví minimální požadavky pro předcházení závažným haváriím při činnostech v odvětví ropy a zemního plynu v moři a pro omezení jejich následků.
2. Touto směrnicí není dotčeno právo Unie týkající se ochrany zdraví a zajištění bezpečnosti zaměstnanců při práci, zejména směrnice 89/391/EHS a 92/91/EHS.
3. Touto směrnicí nejsou dotčeny směrnice 94/22/ES, 2001/42/ES, 2003/4/ES (19), 2003/35/ES, 2010/75/EU (20) a 2011/92/EU.
Článek 2
Definice
Pro účely této směrnice se rozumí:
1)
„závažnou havárií“ v souvislosti se zařízením nebo související propojenou infrastrukturou:
a)
nehoda zahrnující výbuch, požár, ztrátu kontroly nad vrtem nebo únik ropy, zemního plynu nebo nebezpečné látky, při níž došlo nebo velmi pravděpodobné mohlo dojít ke ztrátám na životech nebo těžkému zranění osob;
b)
nehoda, která má za následek závažné poškození zařízení nebo propojené infrastruktury, při níž došlo nebo velmi pravděpodobně mohlo dojít k usmrcení nebo těžkému zranění osob;
c)
jakákoli jiná nehoda, která má za následek usmrcení nebo těžké zranění pěti nebo více osob nacházejících se na zařízení na moři, kde se nachází zdroj nebezpečí, nebo zapojených do činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři v souvislosti se zařízením nebo propojenou infrastrukturou, nebo
d)
jakákoli závažná ekologická nehoda vyplývající z nehod uvedených v písmenech a), b) a c).
Pro účely určení, zda je nehoda závažnou havárií podle písmen a), b) nebo d), se zařízení, které je běžně bez obsluhy, považuje za obsluhované zařízení;
2)
umístěním „v moři“ nebo „na moři“ umístění v pobřežním moři, výlučné ekonomické zóně nebo kontinentálním šelfu členského státu ve smyslu Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu;
3)
„činnostmi v odvětví ropy a zemního plynu v moři“ všechny činnosti spojené se zařízením nebo propojenou infrastrukturou, včetně návrhu, plánování, výstavby, provozu a odstavení zařízení nebo propojené infrastruktury, a týkající se průzkumu a těžby ropy nebo zemního plynu, avšak ne přeprava ropy a zemního plynu z jednoho pobřeží na druhé;
4)
„rizikem“ kombinace pravděpodobnosti události a jejích následků;
5)
„provozovatelem“ subjekt určený držitelem licence nebo orgánem vydávajícím licenci, aby uskutečňoval činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři, včetně plánování a provádění vrtné činnosti nebo řízení a kontroly hlavních funkcí těžebního zařízení;
6)
„vhodným“ správný nebo zcela příhodný, včetně hlediska přiměřeného úsilí a nákladů, pro daný požadavek nebo danou situaci, založený na objektivních poznatcích a prokázaný analýzou, porovnáním s příslušnými standardy nebo jinými řešeními, jež jiné orgány nebo podniky používají v obdobných situacích;
7)
„subjektem“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba nebo jakékoli jejich seskupení;
8)
„přijatelným“ rizikem úroveň rizika, v jehož případě by čas, náklady nebo úsilí vynaložené na jeho další snížení byly přínosům z tohoto snížení výrazně nepřiměřené. Při posuzování, zda by vynaložený čas, náklady nebo úsilí byly výrazně nepřiměřené přínosům dalšího snižování rizika, je třeba zohlednit osvědčené úrovně rizik slučitelné s příslušným projektem;
9)
„licencí“ povolení k provádění činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři podle směrnice 94/22/ES;
10)
„licencovanou oblastí“ zeměpisná oblast, na kterou se vztahuje licence;
11)
„držitelem licence“ držitel nebo spoludržitelé licence;
12)
„dodavatelem“ subjekt, s nímž provozovatel nebo vlastník uzavřel smlouvu na výkon specifických činností jménem provozovatele nebo vlastníka;
13)
„orgánem vydávajícím licence“ orgán veřejné moci, který je oprávněn udělovat povolení nebo kontrolovat jeho užívání podle směrnice 94/22/ES;
14)
„příslušným orgánem“ orgán veřejné moci určený podle této směrnice a pověřený výkonem úkolů, které pro něj stanoví tato směrnice. Příslušný orgán může být tvořen jedním nebo více orgány veřejné správy;
15)
„průzkumem“ vrtání vrtů do výhledového místa a související činnosti v odvětví ropy a zemního plynu nutné dříve, než dojde k činnostem souvisejícím s těžbou;
16)
„těžbou“ dobývání ropy a zemního plynu z podzemních vrstev licencované oblasti, včetně zpracování ropy a zemního plynu v moři a jejich přepravy propojenou infrastrukturou;
17)
„jiným než těžebním zařízením“ zařízení jiné než zařízení používané pro těžbu ropy a zemního plynu;
18)
„veřejností“ jeden nebo více subjektů a, v souladu s vnitrostátním právem nebo praxí, jejich sdružení, organizace nebo skupiny;
19)
„zařízením“ stacionární, pevně ukotvené nebo mobilní zařízení nebo soubor zařízení, která jsou vzájemně trvale propojena mosty nebo jinými konstrukcemi, jež jsou používány k činnostem v odvětví ropy a zemního plynu v moři nebo v souvislosti s těmito činnostmi. Mobilní vrtné jednotky na moři jsou považovány za zařízení pouze v případě, že jsou v pobřežních vodách ukotveny za účelem vrtání vrtu, těžby nebo jiných činností souvisejících s ropou a zemním plynem v moři;
20)
„těžebním zařízením“ zařízení používané pro těžbu;
21)
„propojenou infrastrukturou“, podle uvážení příslušného členského státu v bezpečnostní zóně nebo v sousedící zóně ve větší vzdálenosti od zařízení:
a)
veškeré vrty a související stavby, doplňkové jednotky a zařízení spojené se zařízením;
b)
veškeré příslušenství nebo díla na hlavní konstrukci zařízení nebo k ní upevněné;
c)
veškeré připojené potrubní příslušenství nebo díla;
22)
„přijetím“ zprávy o významných rizicích písemné sdělení příslušného orgánu provozovateli nebo vlastníku o tom, že tato zpráva, bude-li provedena tak, jak je v ní uvedeno, splňuje požadavky této směrnice. Přijetím zprávy nepřechází odpovědnost za kontrolu významných rizik na příslušný orgán;
23)
„významným rizikem“ situace, která může potenciálně vyústit v závažnou havárii;
24)
„vrtnou činností“ každá činnost týkající se vrtu, při níž by mohlo dojít k náhodnému uvolnění materiálů, jež by mohlo vést k závažné havárii, včetně vrtání, opravování či upravování vrtů, pozastavení vrtné činnosti a trvalého odstavení vrtu;
25)
„kombinovanou činností“ činnost prováděná ze zařízení spolu s jiným zařízením nebo jinými zařízeními pro účely spojené s jiným zařízením nebo jinými zařízeními, která tak významně ovlivňuje rizika pro bezpečnost osob nebo ochranu životního prostředí na některém nebo na všech těchto zařízeních;
26)
„bezpečnostní zónou“ oblast ve vzdálenosti do 500 metrů od jakékoli části zařízení, stanovená daným členským státem;
27)
„vlastníkem“ subjekt s právním nárokem kontrolovat provoz jiného než těžebního zařízení;
28)
„interním havarijním plánem“ plán vypracovaný provozovatelem nebo vlastníkem v souladu s požadavky této směrnice, v němž jsou uvedena opatření zaměřená na předcházení zhoršení závažných havárií souvisejících s činnostmi v odvětví ropy a zemního plynu v moři nebo na omezení jejich následků;
29)
„nezávislým ověřením“ posouzení a potvrzení platnosti konkrétních písemných prohlášení, které provádí některý subjekt nebo organizační složka provozovatele nebo vlastníka, který není pod kontrolou nebo pod vlivem subjektu nebo organizační složky, který uvedená prohlášení používá;
30)
„podstatnou změnou“:
a)
v případě zprávy o významných rizicích změna parametrů, na jejichž základě byla původní zpráva přijata, včetně fyzických úprav, dostupnosti nových poznatků nebo technologií a změny v řízení provozu;
b)
v případě oznámení vrtných nebo kombinovaných činností změna parametrů, na jejichž základě bylo původní oznámení podáno, včetně fyzických úprav, výměny zařízení, dostupnosti nových poznatků nebo technologií a změny v řízení provozu;
31)
„zahájením činností“ okamžik, kdy se zařízení nebo propojená infrastruktura poprvé účastní činností, pro které byla navržena;
32)
„účinností reakce na únik ropy“ účinnost systémů pro reakci na úniky v případě úniku ropy, a to na základě analýzy četnosti, délky trvání a načasování environmentálních podmínek, které by reakci znemožnily. Hodnocení účinnosti reakce na únik ropy se vyjadřuje jako procento času, kdy dotyčné podmínky nepanují, a zahrnuje popis provozních omezení na dotyčných zařízeních v důsledku daného hodnocení;
33)
„rozhodujícími prvky bezpečnosti a ochrany životního prostředí“ součásti zařízení včetně počítačových programů, jejichž účelem je předcházet následkům závažné havárie nebo tyto následky omezovat nebo jejichž selhání by mohlo způsobit závažnou havárii nebo k ní podstatně přispět;
34)
„trojstrannými konzultacemi“ formální ujednání s cílem umožnit dialog a spolupráci mezi příslušným orgánem, provozovateli a vlastníky a zástupci zaměstnanců;
35)
„podniky“ subjekty, které se přímo podílejí na činnostech v odvětví ropy a zemního plynu v moři v působnosti této směrnice nebo jejichž činnosti jsou s těmito činnostmi úzce spojeny;
36)
„externím havarijním plánem“ místní, celostátní nebo regionální strategie zaměřená na předcházení zhoršení nebo na omezení následků závažné havárie související s činnostmi v odvětví ropy a zemního plynu v moři, která využívá všech zdrojů dostupných provozovateli, které jsou uvedeny v příslušném interním havarijním plánu, a všech dodatečných zdrojů, které poskytnou členské státy;
37)
„závažnou ekologickou nehodou“ nehoda, jež způsobila nebo pravděpodobně způsobí závažné nepříznivé účinky na životní prostředí v souladu se směrnicí 2004/35/ES.
KAPITOLA II
PŘEDCHÁZENÍ ZÁVAŽNÝM HAVÁRIÍM SOUVISEJÍCÍM S ČINNOSTMI V ODVĚTVÍ ROPY A ZEMNÍHO PLYNU V MOŘI
Článek 3
Obecné zásady řízení rizik při činnostech v odvětví ropy a zemního plynu v moři
1. Členské státy vyžadují, aby provozovatelé zajistili přijetí veškerých vhodných opatření k předcházení závažným haváriím při činnostech v odvětví ropy a zemního plynu v moři.
2. Členské státy zajistí, aby provozovatelé nebyli zproštěni povinností podle této směrnice skutečností, že k závažným haváriím vedla nebo přispělo jednání či opomenutí dodavatelů.
3. V případě závažné havárie členské státy zajistí, aby provozovatelé přijali veškerá vhodná opatření, aby se omezily její následky pro lidské zdraví a životní prostředí.
4. Členské státy vyžadují, aby provozovatelé zajistili výkon činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři na základě systematického řízení rizik takovým způsobem, aby byla zbytková rizika závažných havárií pro lidi, životní prostředí a zařízení v moři přijatelná.
Článek 4
Bezpečnostní a environmentální aspekty týkající se licencí
1. Členské státy zajistí, aby rozhodnutí o vydání nebo převodu licencí k činnostem v odvětví ropy a zemního plynu zohledňovala schopnost žadatele o licenci splnit požadavky na činnosti v rámci příslušné licence, jak to vyžadují příslušná ustanovení práva Unie, zejména tato směrnice.
2. Při posuzování technické a finanční způsobilosti žadatele o licenci by měl být brán náležitý zřetel zejména na:
a)
riziko, nebezpečí a veškeré další relevantní informace týkající se dotčené licencované oblasti, včetně případných nákladů souvisejících se zhoršováním mořského prostředí podle čl. 8 odst. 1 písm. c) směrnice 2008/56/ES;
b)
konkrétní fáze činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři;
c)
finanční způsobilost, a to i v podobě finančního zajištění, žadatele pokrýt odpovědnost, která potenciálně vyplývá z příslušných činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři, včetně odpovědnosti za potenciální hospodářské škody, je-li stanovena vnitrostátním právem;
d)
dostupné informace týkající se bezpečnostního a environmentálního profilu žadatele, včetně informací o závažných haváriích, jsou-li tyto informace relevantní z hlediska činností, pro něž byla podána žádost o licenci.
Orgán vydávající licence před vydáním nebo převedením licence k činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři tam, kde je to vhodné, konzultuje příslušný orgán.
3. Členské státy zajistí, aby orgán vydávající licence licenci nevydal, dokud mu není uspokojivě doloženo, že žadatel přijal nebo přijme náležitá opatření na základě ujednání, o nichž rozhodnou členské státy, k pokrytí odpovědnosti, která potenciálně vyplývá z jeho činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři. Takové ustanovení je platné a účinné od zahájení činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři. Členské státy vyžadují, aby žadatelé o licence náležitě doložili technickou a finanční způsobilost a poskytnuli veškeré další relevantní informace související s licencovanou oblastí a s konkrétní fází činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři.
Členské státy posoudí přiměřenost opatření uvedených v prvním pododstavci, aby bylo zjištěno, zda má žadatel dostatečné finanční zdroje pro bezprostřední zahájení a nepřerušované provádění všech opatření nezbytných pro účinnou reakci na mimořádnou situaci a následnou nápravu.
Členské státy usnadní zavedení a použití udržitelných finančních nástrojů a dalších opatření s cílem napomoci žadatelům o licenci při prokazování jejich finanční způsobilosti podle prvního pododstavce.
Členské státy zavedou minimálně postupy pro zajištění urychleného a přiměřeného vyřizování nároků na odškodnění, včetně výplaty odškodnění v souvislosti s nehodami přeshraniční povahy.
Členské státy vyžadují, aby si držitel licence zachovával dostatečnou způsobilost plnit své finanční závazky plynoucí z odpovědnosti za činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři.
4. Orgán vydávající licence nebo držitel licence určí provozovatele. Pokud má provozovatele určit držitel licence, musí být orgán vydávající licence o určení informován předem. Orgán vydávající licence může v takových případech vznést vůči určení provozovatele námitku, v případě potřeby za konzultace s příslušným orgánem. Pokud je taková námitka vznesena, vyžaduje členský stát, aby držitel licence určil vhodného alternativního provozovatele nebo převzal odpovědnost provozovatele podle této směrnice.
5. Postupy vydávání licencí pro činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři týkající se dané licencované oblasti se organizují tak, aby informace shromážděné v důsledku průzkumu mohl členský stát zohlednit před zahájením těžby.
6. Při posuzování technické a finanční způsobilosti žadatele o licenci je třeba věnovat zvláštní pozornost ekologicky citlivým mořským a pobřežním prostředím, zejména pak ekosystémům, které plní důležitou úlohu při zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, jako jsou například slaniska a dna s výskytem mořských řas, a dále chráněným mořským oblastem, například zvláštním oblastem ochrany podle směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (21), zvláště chráněným oblastem podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (22) a chráněným mořským oblastem, na kterých se shodla Unie nebo dotčené členské státy v rámci jakýchkoli mezinárodních či regionálních dohod, jichž jsou stranami.
Článek 5
Účast veřejnosti, pokud jde o dopady plánovaných průzkumných činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři na životní prostředí
1. Vrtání průzkumného vrtu z jiného než těžebního zařízení nesmí být zahájeno, pokud příslušné orgány daného členského státu předem nezajistily, aby bylo dosaženo včasné a účinné účasti veřejnosti ohledně možných dopadů plánovaných činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři na životní prostředí v souladu s dalšími právními akty Unie, zejména směrnicí 2001/42/ES nebo směrnicí 2011/92/EU.
2. Nebyla-li účast veřejnosti podle odstavce 1 uskutečněna, zajistí členské státy, aby byla přijata následující opatření:
a)
veřejnost je informována veřejnými oznámeními nebo jinými vhodnými prostředky, například elektronickými médii, pokud se plánuje povolit průzkumné činnosti;
b)
je vymezena relevantní veřejnost, včetně veřejnosti dotčené nebo pravděpodobně dotčené rozhodováním o povolení průzkumných činností nebo mající na tomto rozhodování zájem, včetně příslušných nevládních organizací, například organizací, které podporují ochranu životního prostředí, a jiných relevantních organizací;
c)
zveřejní se relevantní informace o předmětných plánovaných činnostech, mimo jiné včetně informací o právu na účast na rozhodování a informací o tom, komu mají být vzneseny připomínky nebo dotazy;
d)
veřejnost má právo vyjádřit připomínky a stanoviska v době, kdy jsou před přijetím rozhodnutí o povolení průzkumu všechny možnosti otevřené;
e)
při přijímání rozhodnutí podle písmene d) se náležitě přihlíží k výsledkům účasti veřejnosti a
f)
po prozkoumání připomínek a stanovisek vyjádřených veřejností ji daný členský stát neprodleně informuje o přijatých rozhodnutích a důvodech a úvahách, na nichž jsou tato rozhodnutí založena, včetně informací o procesu účasti veřejnosti.
Stanoví se přiměřené lhůty, které poskytnou dostatek času pro každou fázi účasti veřejnosti.
3. Tento článek se nepoužije na oblasti, pro něž byla licence vydána před 18. červencem 2013.
Článek 6
Činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři uvnitř licencovaných oblastí
1. Členské státy zajistí, aby těžební zařízení a propojenou infrastrukturu provozovali pouze provozovatelé určení za tímto účelem podle čl. 4 odst. 4, a to pouze v licencovaných oblastech.
2. Členské státy vyžadují, aby držitel licence zajistil, že provozovatel je schopen plnit požadavky kladené na konkrétní činnosti v rámci licence.
3. Při všech činnostech v odvětví ropy a zemního plynu v moři členské státy vyžadují, aby držitel licence podnikl veškeré přiměřené kroky k zajištění toho, že provozovatel plní požadavky, vykonává své funkce a plní své povinnosti podle této směrnice.
4. Pokud příslušný orgán dospěje k závěru, že příslušný provozovatel již není schopen plnit příslušné požadavky podle této směrnice, uvědomí o tom orgán vydávající licence. Poté o tom orgán vydávající licence vyrozumí držitele licence, který přebírá zodpovědnost za plnění příslušných povinností a orgánu vydávajícímu licenci neprodleně navrhne náhradního provozovatele.
5. Členské státy zajistí, aby činnosti související s těžebními a jinými zařízeními nebyly zahájeny nebo nepokračovaly do přijetí zprávy o významných rizicích příslušným orgánem v souladu s touto směrnicí.
6. Členské státy zajistí, aby vrtné nebo kombinované činnosti nebyly zahájeny nebo nepokračovaly do přijetí zprávy o významných rizicích pro dotčená zařízení v souladu s touto směrnicí. Takové činnosti rovněž nesmějí být zahájeny ani prováděny, pokud nebylo příslušnému orgánu podáno oznámení vrtných činností podle čl. 11 odst. 1 písm. h) nebo oznámení kombinovaných činností podle čl. 11 odst. 1 písm. i) nebo pokud příslušný orgán vznese námitky k obsahu oznámení.
7. Členské státy zajistí, aby byla ustavena bezpečnostní zóna kolem zařízení a aby bylo zakázáno plavidlům do této bezpečnostní zóny vstupovat nebo v ní setrvávat.
Tento zákaz však neplatí pro plavidlo vstupující nebo setrvávající v příslušné bezpečnostní zóně:
a)
v souvislosti s pokládáním, inspekcí, testováním, opravou, údržbou, modifikací, obnovou nebo odstraněním jakéhokoli podmořského kabelu nebo potrubí v rámci nebo v blízkosti bezpečnostní zóny;
b)
s cílem poskytovat služby pro jakékoli zařízení v této bezpečnostní zóně nebo přepravovat osoby nebo zboží do tohoto zařízení a z něho;
c)
s cílem provést inspekci jakéhokoli zařízení nebo propojené infrastruktury v této bezpečnostní zóně z pověření příslušného členského státu;
d)
v souvislosti se záchranou nebo pokusem o záchranu života nebo majetku;
e)
následkem nepřízně počasí;
f)
v případě nouze nebo
g)
v případě souhlasu provozovatele, vlastníka nebo členského státu, ve kterém se bezpečnostní zóna nalézá.
8. Členské státy zavedou mechanismus pro účinnou účast na trojstranných konzultacích mezi příslušným orgánem, provozovateli a vlastníky a zástupci zaměstnanců při formulování standardů a plánů předcházení závažným haváriím.
Článek 7
Odpovědnost za škody na životním prostředí
Aniž je dotčen stávající rozsah odpovědnosti týkající se prevence a nápravy škod na životním prostředí podle směrnice 2004/35/ES, zajistí členské státy, aby byl držitel licence finančně odpovědný za prevenci a nápravu škod na životním prostředí, jak jsou vymezeny v uvedené směrnici, způsobených činnostmi v odvětví ropy a zemního plynu v moři prováděnými držitelem licence nebo provozovatelem nebo jejich jménem.
Článek 8
Určení příslušného orgánu
1. Členské státy určí příslušný orgán pověřený plněním následujících regulačních funkcí:
a)
posuzování a přijímání zpráv o významných rizicích a posuzování oznámení projektů, oznámení vrtných činností, oznámení kombinovaných činností a dalších podobných dokumentů, které jsou mu předloženy;
b)
kontrola dodržování této směrnice provozovateli a vlastníky, včetně inspekcí, vyšetřování a donucovacích opatření;
c)
poskytování poradenství jiným orgánům nebo subjektům včetně orgánu vydávajícího licence;
d)
sestavení ročních plánů podle článku 21;
e)
předkládání zpráv;
f)
spolupráce s příslušnými orgány nebo kontaktními místy podle článku 27.
2. Členské státy neustále zajišťují nezávislost a objektivitu příslušného orgánu při výkonu jeho regulačních funkcí, zejména pokud jde o odst. 1 písm. a), b) a c). Z tímto účelem se zamezí střetům zájmů mezi regulačními funkcemi příslušného orgánu na jedné straně a regulačními funkcemi souvisejícími s hospodářským rozvojem přírodních zdrojů v pobřežních vodách a vydáváním licencí na činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři v příslušném členském státě, včetně výběru a spravování příjmů z těchto činností, na straně druhé.
3. K dosažení cílů uvedených v odstavci 2 členské státy vyžadují, aby byly regulační funkce příslušného orgánu vykonávány v rámci orgánu, jenž je nezávislý na veškerých funkcích členského státu, které se týkají hospodářského rozvoje přírodních zdrojů v pobřežních vodách a vydávání licencí na činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři v příslušném členském státě, včetně výběru a spravování příjmů z těchto činností.
Nedosahuje-li však celkový počet běžně obsluhovaných zařízení šesti, může se dotčený členský stát rozhodnout, že nepoužije první pododstavec. Takovým rozhodnutím nejsou dotčeny povinnosti členského státu podle odstavce 2.
4. Členské státy zpřístupní veřejnosti popis uspořádání příslušného orgánu včetně odůvodnění tohoto způsobu uspořádání a včetně způsobu, jímž zajistily výkon regulačních funkcí podle odstavce 1 a dodržování povinností stanovených v odstavci 2.
5. Členské státy zajistí, aby měl příslušný orgán přiměřené lidské a finanční zdroje pro plnění svých úkolů podle této směrnice. Tyto zdroje musí být přiměřené rozsahu činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři v příslušných členských státech.
6. Členské státy mohou uzavřít formální dohody s příslušnými agenturami Unie nebo případně jinými vhodnými subjekty o poskytování odborných poznatků na podporu příslušného orgánu při výkonu jeho regulačních funkcí. Pro účely tohoto odstavce se určitý subjekt nepovažuje za vhodný, pokud může být jeho objektivita ohrožena střetem zájmů.
7. Členské státy mohou zavést mechanismy, jimiž může příslušný orgán vybírat úhradu nákladů, které vynaloží při plnění svých úkolů podle této směrnice, od držitelů licencí, provozovatelů nebo vlastníků.
8. Pokud příslušný orgán tvoří více subjektů, vynaloží členské státy veškeré úsilí, aby mezi těmito subjekty nedocházelo ke zdvojování regulačních funkcí. Členské státy mohou určit jeden ze zakládajících subjektů jako vedoucí subjekt s odpovědností za koordinaci regulačních funkcí podle této směrnice a za podávání zpráv Komisi.
9. Členské státy přezkoumávají činnosti příslušného orgánu a přijímají veškerá nezbytná opatření ke zvýšení účinnosti, s jakou vykonává regulační funkce stanovené v odstavci 1.
Článek 9
Fungování příslušného orgánu
Členské státy zajistí, aby příslušný orgán:
a)
jednal nezávisle na politikách, regulačních rozhodnutích nebo jiných aspektech nesouvisejících s jeho úkoly podle této směrnice;
b)
vyjasnil rozsah své odpovědnosti a odpovědnosti provozovatele a vlastníka za kontrolu rizik závažných havárií podle této směrnice;
c)
zavedl strategii, procesy a postupy pro důkladné posouzení zpráv o významných rizicích a oznámení předložených podle článku 11, jakož i pro dohled nad dodržováním této směrnice v jurisdikci tohoto členského státu, včetně pomocí inspekcí, vyšetřování a donucovacích opatření;
d)
zpřístupnil strategii, procesy a postupy podle písmene c) provozovatelům a vlastníkům a zveřejnil o nich souhrnné zprávy;
e)
v případě potřeby připravoval a prováděl koordinované nebo společné postupy s dalšími orgány v členském státě s cílem plnit úkoly podle této směrnice a
f)
zakládal svou strategii, organizaci a operační postupy na zásadách stanovených v příloze III.
Článek 10
Úkoly Evropské agentury pro námořní bezpečnost
1. Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) poskytuje členským státům a Komisi technickou a vědeckou pomoc v souladu se svým mandátem podle nařízení (ES) č. 1406/2002.
2. V rámci svého mandátu agentura:
a)
pomáhá Komisi a na požádání i dotčenému členskému státu při zjišťování úniku ropy nebo zemního plynu a sledování jeho rozsahu;
b)
pomáhá členským státům na jejich žádost s přípravou a prováděním externích havarijních plánů, zvláště pokud se vyskytly přeshraniční dopady v pobřežních vodách členských států a mimo ně;
c)
na základě externích a interních havarijních plánů členských států spolu s členskými státy a provozovateli vypracuje soupis dostupného vybavení a služeb pro účely reakce na mimořádné situace.
3. Na požádání může agentura:
a)
pomáhat Komisi při posuzování externích havarijních plánů členských států s cílem ověřit jejich soulad s touto směrnicí;
b)
přezkoumávat činnosti zaměřené na zkoušky přeshraničních mechanismů reakce na mimořádné situace a mechanismů reakce Unie.
KAPITOLA III
PŘÍPRAVA A VÝKON ČINNOSTÍ V ODVĚTVÍ ROPY A ZEMNÍHO PLYNU V MOŘI
Článek 11
Dokumenty, které mají být předloženy pro výkon činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři
1. Členské státy zajistí, aby příslušný provozovatel nebo vlastník či oba dva předložili příslušnému orgánu tyto dokumenty:
a)
podnikový plán předcházení závažným haváriím nebo jeho odpovídající popis podle čl. 19 odst. 1 a 5;
b)
systém řízení bezpečnosti a ochrany životního prostředí platný pro příslušné zařízení nebo jeho odpovídající popis podle čl. 19 odst. 3 a 5;
c)
v případě plánovaného těžebního zařízení oznámení projektu v souladu s požadavky oddílu 1 přílohy I;
d)
popis programu nezávislého ověřování podle článku 17;
e)
zprávu o významných rizicích podle článků 12 a 13;
f)
v případě podstatné změny nebo demontáže zařízení pozměněnou zprávu o významných rizicích podle článků 12 a 13;
g)
interní havarijní plán nebo jeho odpovídající popis podle článků 14 a 28;
h)
v případě vrtné činnosti oznámení této vrtné činnosti a informace o této vrtné činnosti podle článku 15;
i)
v případě kombinované činnosti oznámení kombinovaných činností podle článku 16;
j)
v případě stávajícího těžebního zařízení, které má být přesunuto na nové těžební místo, kde má být provozováno, oznámení přemístění v souladu s oddílem 1 přílohy I;
k)
jakýkoli další relevantní dokument požadovaný příslušným orgánem.
2. Dokumenty, které mají být předloženy podle odst. 1 písm. a), b), d) a g), jsou součástí zprávy o významných rizicích vyžadované podle odst. 1 písm. e). Součástí oznámení vrtných činností, které má být podáno podle odst. 1 písm. h), je i podnikový plán předcházení závažným haváriím provozovatele vrtu, pokud nebyl předložen již dříve.
3. Oznámení projektu vyžadované podle odst. 1 písm. c) se podá příslušnému orgánu ve lhůtě jím stanovené před zamýšleným předložením zprávy o významných rizicích pro plánovanou činnost. Příslušný orgán odpoví na oznámení projektu připomínkami, které se zohlední ve zprávě o významných rizicích.
4. Má-li být stávající těžební zařízení umístěno v pobřežních vodách určitého členského státu nebo má tyto vody opustit, oznámí to provozovatel písemně příslušnému orgánu před plánovaným datem, kdy má být těžební zařízení umístěno v pobřežních vodách určitého členského státu nebo má tyto vody opustit.
5. Oznámení přemístění vyžadované podle odst. 1 písm. j) musí být příslušnému orgánu podáno v dostatečně rané fázi navrhovaného procesu, aby tak měl provozovatel při přípravě zprávy o významných rizicích možnost zohlednit veškeré otázky, které příslušný orgán vznese.
6. Dojde-li před předložením zprávy o významných rizicích v oznámení projektu nebo v oznámení přemístění k podstatné změně, musí o ní být příslušný orgán vyrozuměn co nejdříve.
7. Zpráva o významných rizicích vyžadovaná podle odst. 1 písm. e) se předloží příslušnému orgánu ve lhůtě jím stanovené, a to před plánovaným zahájením činností.
Článek 12
Zpráva o významných rizicích pro těžební zařízení
1. Členské státy zajistí, aby provozovatel vypracoval zprávu o významných rizicích pro těžební zařízení, která má být předložena podle čl. 11 odst. 1 písm. e). Tato zpráva obsahuje informace uvedené v oddílech 2 a 5 přílohy I a je aktualizována, kdykoli to je vhodné nebo kdykoli o to požádá příslušný orgán.
2. Členské státy zajistí, aby v příslušných fázích přípravy zprávy o významných rizicích pro těžební zařízení byla tato zpráva projednána se zástupci zaměstnanců a aby o tom byly poskytnuty doklady v souladu s oddílem 2 bodem 3 přílohy I.
3. Se souhlasem příslušného orgánu může být zpráva o významných rizicích pro těžební zařízení vypracována pro skupinu zařízení.
4. Jsou-li předtím, než je možné zprávu o významných rizicích přijmout, nezbytné další informace, zajistí členské státy, aby je provozovatel na žádost příslušného orgánu poskytl a učinil veškeré nezbytné změny předložené zprávy o významných rizicích.
5. V případě, že na těžebním zařízení mají být provedeny úpravy vedoucí k podstatné změně nebo že je zamýšlena demontáž pevně ukotveného těžebního zařízení, vypracuje provozovatel pozměněnou zprávu o významných rizicích, která má být předložena podle čl. 11 odst. 1 písm. f) ve lhůtě stanovené příslušným orgánem, v souladu s oddílem 6 přílohy I.
6. Členské státy zajistí, aby plánované úpravy nebyly použity ani nebyla zahájena demontáž, dokud příslušný orgán pozměněnou zprávu o významných rizicích pro těžební zařízení nepřijme.
7. Zprávu o významných rizicích pro těžební zařízení provozovatel pravidelně důkladně přezkoumává nejméně každých pět let nebo dříve, jestliže o to příslušný orgán požádá. Výsledky přezkumu oznámí příslušnému orgánu.
Článek 13
Zpráva o významných rizicích pro jiné než těžební zařízení
1. Členské státy zajistí, aby vlastník vypracoval zprávu o významných rizicích pro jiné než těžební zařízení, která má být předložena podle čl. 11 odst. 1 písm. e). Tato zpráva obsahuje podrobné informace uvedené v oddílech 3 a 5 přílohy I a je aktualizována, kdykoli to je vhodné nebo kdykoli o to požádá příslušný orgán.
2. Členské státy zajistí, aby v příslušných fázích přípravy zprávy o významných rizicích pro jiné než těžební zařízení byla tato zpráva projednána se zástupci zaměstnanců a aby o tom byly poskytnuty doklady v souladu s oddílem 3 bodem 2 přílohy I.
3. Jsou-li předtím, než je možné zprávu o významných rizicích těžební zařízení přijmout, nezbytné další informace, vyžadují členské státy, aby je vlastník na žádost příslušného orgánu poskytl a učinil veškeré nezbytné změny předložené zprávy o významných rizicích.
4. V případě, že na jiném než těžebním zařízení mají být provedeny úpravy vedoucí k podstatné změně nebo že je zamýšlena demontáž pevně ukotveného jiného než těžebního zařízení, vypracuje vlastník pozměněnou zprávu o významných rizicích, která má být předložena podle čl. 11 odst. 1 písm. f) ve lhůtě stanovené příslušným orgánem, v souladu s oddílem 6 body 1, 2 a 3 přílohy I.
5. Pro pevně ukotvené jiné než těžební zařízení členské státy zajistí, aby plánované úpravy nebyly použity ani nebyla zahájena demontáž, dokud příslušný orgán pozměněnou zprávu o významných rizicích pro pevně ukotvené jiné než těžební zařízení nepřijme.
6. Pro mobilní jiné než těžební zařízení členské státy zajistí, aby plánované úpravy nebyly použity, dokud příslušný orgán pozměněnou zprávu o významných rizicích pro mobilní jiné než těžební zařízení nepřijme.
7. Zprávu o významných rizicích pro jiné než těžební zařízení provozovatel nebo vlastník pravidelně důkladně přezkoumává nejméně každých pět let nebo dříve, jestliže o to příslušný orgán požádá. Výsledky přezkumu oznámí příslušnému orgánu.
Článek 14
Interní havarijní plány
1. Členské státy zajistí, aby provozovatelé nebo případně vlastníci vypracovali interní havarijní plány, které mají být předloženy podle čl. 11 odst. 1 písm. g). Tyto plány se vypracovávají v souladu s článkem 28 a při zohlednění posouzení rizik závažných havárií provedeného v rámci přípravy nejnovější zprávy o významných rizicích. Plán zahrnuje analýzu účinnosti reakce na únik ropy.
2. Má-li být mobilní jiné než těžební zařízení používáno pro vrtné činnosti, zohlední interní havarijní plán pro dané zařízení posouzení rizik prováděné během přípravy oznámení vrtných činností, které má být podáno podle čl. 11 odst. 1 písm. h). Musí-li být interní havarijní plán pozměněn s ohledem na konkrétní vlastnosti nebo umístění vrtu, zajistí členské státy, aby provozovatel vrtu spolu s příslušným oznámením vrtných činností předložil příslušnému orgánu pozměněný interní havarijní plán nebo jeho odpovídající popis.
3. Má-li být jiné než těžební zařízení používáno pro kombinované činnosti, interní havarijní plán se pozmění tak, aby se vztahoval tyto na kombinované činnosti, a předloží se příslušnému orgánu spolu se souvisejícím oznámením kombinovaných činností.
Článek 15
Oznámení vrtných činností a poskytování informací o vrtných činnostech
1. Členské státy zajistí, aby provozovatel vrtu vypracoval oznámení, které má být podáno příslušnému orgánu podle čl. 11 odst. 1 písm. h). Toto oznámení se podává příslušnému orgánu ve lhůtě stanovené příslušným orgánem před zahájením vrtné činnosti. Oznámení vrtných činností obsahuje podrobné údaje o projektu vrtu a navrhovaných vrtných činnostech v souladu s oddílem 4 přílohy I. To zahrnuje analýzu účinnosti reakce na únik ropy.
2. Příslušný orgán oznámení posoudí, a pokud to shledá nutným, přijme před zahájením vrtných činností vhodná opatření, která mohou zahrnovat zákaz zahájení činnosti.
3. Členské státy zajistí, aby provozovatel vrtu do plánování a přípravy podstatné změny podaného oznámení vrtných činností podle čl. 17 odst. 4 písm. b) zapojil nezávislého ověřovatele a neprodleně informoval příslušný orgán o veškerých podstatných změnách podaného oznámení vrtných činností. Příslušný orgán tyto změny posoudí, a pokud uzná za vhodné, přijme odpovídající opatření.
4. Členské státy zajistí, aby provozovatel vrtu předkládal příslušnému orgánu zprávy o vrtných činnostech v souladu s požadavky přílohy II. Tyto zprávy se předkládají týdenně počínaje dnem zahájení vrtných činností nebo v intervalech, které určí příslušný orgán.
Článek 16
Oznámení kombinovaných činností
1. Členské státy zajistí, aby provozovatelé a vlastníci zapojení do kombinované činnosti společně vypracovali oznámení, která má být podáno podle čl. 11 odst. 1 písm. i). Toto oznámení obsahuje informace uvedené v oddíle 7 přílohy I. Členské státy zajistí, aby jeden z dotčených provozovatelů či vlastníků podal oznámení kombinovaných činností příslušnému orgánu. Oznámení se podává ve lhůtě stanovené příslušným orgánem před zahájením kombinovaných činností.
2. Příslušný orgán oznámení posoudí, a pokud to shledá nutným, přijme před zahájením kombinovaných činností vhodná opatření, která mohou zahrnovat zákaz zahájení činnosti.
3. Členské státy zajistí, aby provozovatel, který podal oznámení, neprodleně informoval příslušný orgán o veškerých podstatných změnách podaného oznámení. Příslušný orgán tyto změny posoudí, a pokud to shledá nutným, přijme vhodná opatření.
Článek 17
Nezávislé ověřování
1. Členské státy zajistí, aby provozovatelé a vlastníci zavedli programy nezávislého ověřování a aby vypracovali popis těchto programů, které mají být předloženy podle čl. 11 odst. 1 písm. d). Popis těchto programů se zahrne do systému řízení bezpečnosti a ochrany životního prostředí předloženého podle čl. 11 odst. 1 písm. b) a obsahuje informace uvedené v oddíle 5 přílohy I.
2. Výsledky nezávislého ověření není dotčena odpovědnost provozovatele nebo vlastníka za řádné a bezpečné fungování vybavení a systémů, které jsou předmětem ověřování.
3. Výběr nezávislého ověřovatele a návrhy programů nezávislého ověřování musí splňovat kritéria stanovená v příloze V.
4. Programy nezávislého ověřování se zavádějí:
a)
v souvislosti se zařízeními s cílem zajistit nezávislé potvrzení, že rozhodující prvky bezpečnosti a ochrany životního prostředí zjištěné v posouzení rizik pro příslušné zařízení, popsané ve zprávě o významných rizicích, jsou vhodné a že program zkoušení a testování rozhodujících prvků bezpečnosti a ochrany životního prostředí je vhodný a aktuální a že funguje podle plánu;
b)
v souvislosti s oznámením vrtných činností s cílem zajistit nezávislé potvrzení, že opatření zaměřená na projekty vrtů a kontrolu vrtů jsou pro předpokládané podmínky vrtů vhodná za všech okolností.
5. Členské státy zajistí, aby provozovatelé a vlastníci na rady nezávislého ověřovatele reagovali a přijali na jejich základě vhodná opatření.
6. Členské státy požadují od provozovatelů a vlastníků zajištění toho, aby rady nezávislého ověřovatele podle odst. 4 písm. a) a záznamy o opatřeních přijatých na jejich základě reakce na ně byly zpřístupněny příslušnému orgánu a uchovávány provozovatelem nebo vlastníkem po dobu šesti měsíců po skončení činností v odvětví ropy a zemního plynu, kterých se týkají.
7. Členské státy od provozovatelů vrtů požadují zajištění toho, aby závěry a připomínky nezávislého ověřovatele podle odst. 4 písm. b) tohoto článku a jejich opatření přijatá na základě těchto závěrů a připomínek byly uvedeny v oznámení vrtných činností vypracované v souladu s článkem 15.
8. Program ověřování pro těžební zařízení se zavede před dokončením projektu. Program ověřování pro jiná než těžební zařízení se zavede před zahájením činností v pobřežních vodách členských států.
Článek 18
Pravomoc příslušného orgánu ve vztahu k činnostem na zařízení
Členské státy zajistí, aby příslušný orgán:
a)
zakázal provoz jakéhokoli zařízení nebo jakékoli propojené infrastruktury nebo zahájení činnosti na něm, pokud jsou opatření navrhovaná ve zprávě o významných rizicích pro předcházení závažným haváriím nebo omezení jejich následků anebo oznámení vrtných činností podle čl. 11 odst. 1 písm. h) či oznámení kombinovaných činností podle čl. 11 odst. 1 písm. i) považována za nedostatečná ke splnění požadavků této směrnice;
b)
ve výjimečných situacích a pokud má za to, že bezpečnost a ochrana životního prostředí není ohrožena, posunul lhůtu pro předložení zprávy o významných rizicích nebo jiných dokumentů, které mají být předloženy podle článku 11;
c)
požadoval od provozovatele, aby přijal přiměřená opatření, která příslušný orgán považuje za nutná k zajištění souladu s čl. 3 odst. 1;
d)
pokud se použijí čl. 6 odst. 4, přijal odpovídající opatření k zajištění průběžné bezpečnosti činností;
e)
měl pravomoc požadovat zlepšení a v nezbytném případě zakázat další provoz jakéhokoli zařízení nebo jeho části nebo propojené infrastruktury, pokud výsledek inspekce, zjištění podle čl. 6 odst. 4, pravidelný přezkum zprávy o významných rizicích předložené podle čl. 11 odst. 1 písm. e) nebo změny oznámení předložených podle článku 11 ukazují, že požadavky této směrnice nejsou plněny nebo existují důvodné obavy týkající se bezpečnosti činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři nebo zařízení.
KAPITOLA IV
PŘEDCHÁZENÍ ZÁVAŽNÝM HAVÁRIÍM
Článek 19
Předcházení závažným haváriím provozovateli a vlastníky
1. Členské státy požadují od provozovatelů a vlastníků, aby vypracovali svůj podnikový plán předcházení závažným haváriím, který má být předložen podle čl. 11 odst. 1 písm. a), a aby zajistili, že bude tento plán prováděn v rámci veškerých jejich činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři, a to včetně zavedení vhodných monitorovacích opatření k zajištění účinnosti tohoto plánu. Tento dokument obsahuje informace uvedené v oddíle 8 přílohy I.
2. Podnikový plán předcházení závažným haváriím zohlední primární zodpovědnost provozovatele mimo jiné za kontrolu rizika závažných havárií, která jsou výsledkem jeho činnosti, a za průběžné zdokonalování kontroly uvedených rizik tak, aby se zajistila vysoká úroveň ochrany za všech okolností.
3. Členské státy zajistí, aby provozovatelé a vlastníci vypracovali dokument zavádějící jejich systém řízení bezpečnosti a ochrany životního prostředí, který má být předložený podle čl. 11 odst. 1 písm. b). Tento dokument obsahuje popis:
a)
organizace kontroly významných rizik;
b)
postupy pro přípravu a předkládání zpráv o významných rizicích a případných jiných dokumentů podle této směrnice a
c)
programy nezávislého ověřování zavedeného podle článku 17.
4. Členské státy vytvářejí příležitosti pro provozovatele a vlastníky s cílem přispívat k mechanismům účinné trojstranné konzultace zavedené podle čl. 6 odst. 8. Kde je to vhodné, může být závazek provozovatele a vlastníka ohledně takových mechanismů nastíněn v podnikovém plánu předcházení závažným haváriím.
5. Podnikový plán předcházení závažným haváriím a systémy řízení bezpečnosti a ochrany životního prostředí se vypracovávají v souladu s oddíly 8 a 9 přílohy I a s přílohou IV. Platí tyto podmínky:
a)
podnikový plán předcházení závažným haváriím je písemný a stanoví obecné cíle a organizaci kontroly rizika závažných havárií, jakož i způsob uplatňování těchto cílů a opatření na úrovni podniku;
b)
systém řízení bezpečnosti a ochrany životního prostředí je integrován do celkového systému řízení provozovatele a vlastníka a obsahuje organizační strukturu, odpovědnost, praktické a procesní postupy a zdroje pro určování a provádění podnikového plánu předcházení závažným haváriím.
6. Členské státy zajistí, aby provozovatelé a vlastníci vypracovali a vedli úplný soupis vybavení pro reakci na mimořádné situace nutného pro své činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři.
7. Členské státy zajistí, aby provozovatelé a vlastníci za konzultace s příslušným orgánem a za využití výměn poznatků, informací a zkušeností podle čl. 27 odst. 1 vypracovali a revidovali standardy a pokyny týkající se osvědčených postupů v souvislosti s kontrolou významných rizik prostřednictvím projektů a provozního životního cyklu činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři a aby dodržovali alespoň ustanovení přílohy VI.
8. Členské státy požadují od provozovatelů a vlastníků, aby zajistili, že jejich podnikový plán předcházení závažným haváriím podle odstavce 1 zahrnuje rovněž jejich těžební i jiná než těžební zařízení mimo Unii.
9. Pokud činnost provozovatele nebo vlastníka představuje bezprostřední ohrožení lidského zdraví nebo významně zvyšuje riziko závažné havárie, členské státy zajistí, aby provozovatel nebo vlastník přijal vhodná opatření, která mohou zahrnovat, pokud to bude považováno za nutné, pozastavení příslušné činnosti, dokud není ohrožení nebo riziko náležitě kontrolováno. Členské státy zajistí, aby provozovatel nebo vlastník v případě, že taková opatření přijme, o tom informoval neprodleně a nejpozději do 24 hodin příslušný orgán.
10. Členské zajistí, aby provozovatelé a vlastníci tam, kde je to vhodné, přijali vhodná opatření s cílem používat vhodné technické prostředky a postupy s cílem zajistit spolehlivost shromažďování zaznamenávání příslušných údajů a předcházet možné manipulaci s nimi.
Článek 20
Činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři prováděné mimo Unii
1. Členské státy požadují od společností registrovaných na jejich území, které coby držitelé licence nebo provozovatelé uskutečňují přímo nebo prostřednictvím dceřiných společností činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři mimo Unii, aby jim na vyžádání podaly zprávu o okolnostech jakékoli závažné havárie, která se jich týkala.
2. V žádosti o zprávu podle odstavce 1 tohoto článku příslušné členské státy uvedou údaje, které mají požadované informace obsahovat. Členské státy si tyto zprávy navzájem vyměňují v souladu s čl. 27 odst. 1. Členské státy, v nichž se nenachází ani příslušný orgán, ani kontaktní místo, postoupí obdržené zprávy Komisi.
Článek 21
Zajištění dodržování regulačního rámce pro předcházení závažným haváriím
1. Členské státy zajistí, aby provozovatelé a vlastníci dodržovali opatření stanovená ve zprávě o významných rizicích a v plánech uvedených v oznámení vrtných činností a v oznámení kombinovaných činností předložených podle čl. 11 odst. 1 písm. e), h) nebo i).
2. Členské státy zajistí, aby provozovatelé a vlastníci poskytovali příslušnému orgánu či jakýmkoli jiným osobám působícím pod vedením příslušných orgánů dopravu na zařízení nebo plavidlo zapojené do činností v odvětví ropy a zemního plynu a zpět, včetně přepravy jejich vybavení, v jakoukoli přiměřenou dobu, jakož i ubytování, stravu a další náležitosti v souvislosti s návštěvami zařízení, za účelem usnadnění dohledu příslušného orgánu včetně inspekcí, vyšetřování a vynucování souladu s touto směrnicí.
3. Členské státy zajistí, aby příslušný orgán vypracoval roční plány účinného dohledu, včetně inspekcí, nad významnými riziky založené na řízení rizika a aby věnovaly zvláštní pozornost souladu se zprávami o významných rizicích a jinými dokumenty, jež byly předloženy podle článku 11. Účinnost plánů se pravidelně přezkoumává a příslušný orgán přijímá veškerá nezbytná opatření k jejich zdokonalování.
Článek 22
Důvěrné zprávy o obavách týkajících se bezpečnosti
1. Členské státy zajistí, aby příslušný orgán zřídil mechanismy:
a)
pro podávání důvěrných zpráv o obavách týkajících se bezpečnosti a ochrany životního prostředí související s činnostmi v odvětví ropy a zemního plynu v moři, a to z jakéhokoli zdroje, a
b)
pro vyšetřování těchto zpráv při zachování anonymity dotčených jednotlivců.
2. Členské státy vyžadují, aby provozovatelé a vlastníci o vnitrostátních postupech pro mechanismus uvedený v odstavci 1 podrobně informovali své zaměstnance a dodavatele a subdodavatele činné v souvislosti s provozem a jejich zaměstnance a aby zajistili, že odkazy na podávání důvěrných zpráv budou zařazeny do příslušného výcviku a pokynů.
KAPITOLA V
TRANSPARENTNOST A SDÍLENÍ INFORMACÍ
Článek 23
Sdílení informací
1. Členské státy zajistí, aby provozovatelé a vlastníci poskytovali příslušnému orgánu minimálně informace uvedené v příloze IX.
2. Komise určí prostřednictvím prováděcího aktu jednotný formát údajů předkládaných ve zprávách a podrobnosti o informacích, jež mají být sdíleny. Tento prováděcí akt se přijme poradním postupem podle čl. 37 odst. 2.
Článek 24
Transparentnost
1. Členské státy zpřístupní veřejnosti informace uvedené v příloze IX.
2. Komise prostřednictvím prováděcího aktu určí jednotný formát zveřejnění, který umožní snadné přeshraniční porovnání údajů. Tento prováděcí akt se přijme poradním postupem podle čl. 37 odst. 2. Jednotný formát zveřejnění umožní spolehlivé srovnávání vnitrostátních postupů podle tohoto článku a podle článku 25.
Článek 25
Podávání zpráv o dopadu na bezpečnost a životní prostředí
1. Členské státy předloží Komisi výroční zprávu obsahující informace uvedené v bodě 3 přílohy IX.
2. Členské státy určí orgán příslušný pro výměnu informací podle článku 23 a pro zveřejňování informací podle článku 24.
3. Komise zveřejní výroční zprávu založenou na informacích, které jí členské státy předají ve zprávách podle odstavce 1.
Článek 26
Vyšetřování závažných havárií
1. Členské státy zahájí důkladné vyšetřování závažných havárií vzniklých v jejich jurisdikci.
2. Souhrn závěrů podle odstavce 1 se zpřístupní Komisi podle potřeby buď po ukončení vyšetřování, nebo po ukončení soudního řízení. Členské státy zpřístupní veřejnosti nedůvěrné znění závěrů.
3. Členské státy zajistí, aby příslušný orgán v návaznosti na vyšetřování podle odstavce 1 provedl veškerá doporučení učiněná v rámci vyšetřování, která jsou v jeho pravomoci.
KAPITOLA VI
SPOLUPRÁCE
Článek 27
Spolupráce mezi členskými státy
1. Každý členský stát zajistí, aby si jeho příslušný orgán pravidelně vyměňoval poznatky, informace a zkušenosti s jinými příslušnými orgány, mimo jiné prostřednictvím skupiny orgánů dohledu nad těžbou ropy a zemního plynu v pobřežních vodách Evropské unie, a aby se zapojil do konzultací o uplatňování příslušného vnitrostátního práva a práva Unie s podniky, dalšími zúčastněnými subjekty a Komisí.
V případě členských států bez činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři v jejich jurisdikci tyto informace uvedené v prvním pododstavci obdrží kontaktní místa určená podle čl. 32 odst. 1.
2. Poznatky, informace a zkušenosti vyměňované podle odstavce 1 se týkají zejména fungování opatření zaměřených na řízení rizik, předcházení závažným haváriím, ověřování dodržování předpisů a reakci na mimořádné situace spojené s činnostmi v odvětví ropy a zemního plynu v moři v Unii a tam, kde je to vhodné, i mimo ni.
3. Každý členský stát zajistí, aby se jeho příslušný orgán zúčastnil stanovení jasných společných priorit pro vypracování a aktualizaci standardů a pokynů s cílem určit a usnadnit provádění a důsledné uplatňování osvědčených postupů při činnostech v odvětví ropy a zemního plynu v moři.
4. Do 19. července 2014 Komise předloží členským státům zprávu o tom, nakolik jsou vnitrostátní odborné zdroje dostatečné k dodržování regulačních funkcí podle této směrnice, a v případě potřeby do ní zahrne návrhy způsobů, jak zajistit přístup k dostatečným odborným zdrojům pro všechny členské státy.
5. Do 19. července 2016 oznámí členské státy Komisi vnitrostátní opatření, která přijaly ve věci přístupu k poznatkům, prostředkům a odborným zdrojům, včetně formálních dohod podle čl. 8 odst. 6.
KAPITOLA VII
PŘIPRAVENOST A REAKCE NA MIMOŘÁDNÉ SITUACE
Článek 28
Požadavky na interní havarijní plány
1. Členské státy zajistí, aby byly interní havarijní plány vypracované provozovatelem nebo vlastníkem v souladu s článkem 14 a předložené podle čl. 11 odst. 1 písm. g):
a)
neprodleně aktivovány v reakci na jakoukoli závažnou havárii nebo situaci, při níž hrozí bezprostřední nebezpečí závažné havárie, a
b)
v souladu s externím havarijním plánem uvedeným v článku 29.
2. Členské státy zajistí, aby provozovatel a vlastník udržoval za všech okolností k dispozici vybavení a odborné poznatky týkající se interního havarijního plánu a aby je při provádění externího havarijního plánu případně sdílel s orgány členského státu, ve kterém se zařízení nachází.
3. Interní havarijní plán musí být vypracován v souladu s oddílem 10 přílohy I a aktualizován v návaznosti na všechny podstatné změny zprávy o významných rizicích nebo oznámení předložené podle článku 11. Veškeré takové aktualizace se předkládají příslušnému orgánu podle čl. 11 odst. 1 písm. g) a oznamují se příslušnému orgánu nebo orgánům příslušným pro vypracování externích havarijních plánů pro příslušnou oblast.
4. Interní havarijní plán musí být integrován s jinými opatřeními, která souvisejí s ochranou a záchranou pracovníků z postiženého zařízení, aby byly zajištěny dobré vyhlídky na osobní bezpečnost a přežití.
Článek 29
Externí havarijní plány a připravenost na mimořádné situace
1. Členské státy vypracují externí havarijní plány, které zahrnují všechna zařízení v odvětví ropy a zemního plynu v moři nebo propojenou infrastrukturu a všechny oblasti, které mohou být postiženy, v jejich jurisdikci. Členské státy stanoví úlohu a finanční závazek držitelů licencí a provozovatelů v rámci externích havarijních plánů.
2. Externí havarijní plány vypracovává členský stát ve spolupráci s příslušnými provozovateli a vlastníky a případně držiteli licencí a příslušným orgánem a zohledňuje nejaktuálnější verzi interních havarijních plánů existujících nebo plánovaných zařízení nebo propojené infrastruktury v oblasti, na kterou se externí havarijní plán vztahuje.
3. Externí havarijní plány se vypracovávají v souladu s přílohou VII a zpřístupňují Komisi, jiným potenciálně postiženým členským státům a veřejnosti. Při zpřístupňování svých externích havarijních plánů členské státy zajistí, aby zveřejněné informace nepředstavovaly riziko pro bezpečnost a zabezpečení zařízení v odvětví ropy a zemního plynu v moři a pro jejich provoz a aby nepoškodily hospodářské zájmy členských států nebo osobní bezpečnost a životní podmínky úředníků členských států.
4. Členské státy přijmou vhodná opatření, aby dosáhly vysoké úrovně slučitelnosti a interoperability vybavení a odborných poznatků pro reakci mezi všemi členskými státy v dané zeměpisné oblasti a případně i mimo ni. Členské státy podpoří podniky, aby rozvíjely vybavení pro reakci a služby třetích osob, které jsou slučitelné a interoperabilní v celé zeměpisné oblasti.
5. Členské státy vedou záznamy o vybavení a službách týkajících se reakce na mimořádné situace v souladu s bodem 1 přílohy VIII. Tyto záznamy se zpřístupňují ostatním potenciálně postiženým členským státům a Komisi a na základě vzájemnosti i sousedním třetím zemím.
6. Členské státy zajistí, aby provozovatelé a vlastníci pravidelně testovali svou připravenost reagovat účinně na závažné havárie v úzké spolupráci s relevantními orgány členských států.
7. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány nebo tam, kde je to vhodné, kontaktní místa vypracovaly programy spolupráce pro mimořádné situace. Tyto programy se pravidelně posuzují a podle potřeby aktualizují.
Článek 30
Reakce na mimořádné situace
1. Členské státy zajistí, aby provozovatel nebo vlastník neprodleně oznámil příslušnému orgánu závažnou havárii nebo situaci, ve které hrozí bezprostřední riziko závažné havárie. V oznámení musí být uvedeny okolnosti dané závažné havárie nebo situace, pokud možno včetně jejího umístění, jejích možných dopadů na životní prostředí a jejích potenciálních závažných důsledků.
2. Členské státy zajistí, aby v případě závažné havárie provozovatel a vlastník přijali veškerá vhodná opatření s cílem předejít rozšíření havárie a omezit její dopady. Relevantní orgány členských států mohou provozovateli a vlastníkovi pomoci, a to i dodáním doplňujících zdrojů.
3. V průběhu reakce na mimořádnou situaci členský stát shromažďuje informace nezbytné pro důkladné vyšetřování podle čl. 26 odst. 1.
KAPITOLA VIII
PŘESHRANIČNÍ DOPADY
Článek 31
Přeshraniční připravenost a reakce na mimořádné situace v případě členských států, v jejichž jurisdikci jsou vykonávány činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři
1. Pokud se členský stát domnívá, že významné riziko související s činnostmi v odvětví ropy a zemního plynu, která se mají uskutečnit v jeho jurisdikci, může mít významné dopady na životní prostředí v jiném členském státě, předá před zahájením činností relevantní informace potenciálně postiženému členskému státu a společně s ním vyvine maximální úsilí, aby přijal opatření pro předcházení škodám.
Členské státy, jež mají za to, že mohou být postiženy, mohou požádat členský stát, v jehož jurisdikci se má činnost v odvětví ropy a zemního plynu v moři uskutečnit, aby jim předal veškeré relevantní informace. Tyto členské státy mohou společně posoudit účinnost opatření, aniž jsou dotčeny regulační funkce příslušného orgánu s působností pro činnosti uvedené v čl. 8 odst. 1 písm. a), b) a c).
2. Významná rizika zjištěná podle odstavce 1 se zohlední v interních a externích havarijních plánech s cílem podpořit společnou účinnou reakci na závažné havárii.
3. Existuje-li riziko předvídatelných přeshraničních dopadů závažných havárií postihujících třetí země, členské státy jim zpřístupní informace na základě vzájemnosti.
4. Členské státy vzájemně koordinují opatření týkající se oblastí mimo Unii, aby předešly potenciálním negativním dopadům činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři.
5. Členské státy pravidelně testují svou připravenost efektivně reagovat na závažné havárie ve spolupráci s potenciálně postiženými členskými státy, příslušnými agenturami Unie a na základě vzájemnosti s potenciálně postiženými třetími zeměmi. Komise může k činnostem zaměřeným na testy přeshraničních mechanismů reakce na mimořádné situace přispívat.
6. V případě závažné havárie nebo bezprostřední hrozby takové havárie, které má nebo může mít přeshraniční dopady, členský stát, v jehož jurisdikci k této situaci došlo, neprodleně vyrozumí Komisi a členské státy nebo třetí země, které mohou být touto situací postiženy, a průběžně poskytuje informace relevantní pro účinnou reakci na mimořádnou situaci.
Článek 32
Přeshraniční připravenost a reakce na mimořádné situace v případě členských států, v jejichž jurisdikci nejsou vykonávány činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři
1. Členské státy, v jejichž jurisdikci nejsou vykonávány činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři, určí kontaktní místo s cílem výměny informací s relevantními sousedícími členskými státy.
2. Členské státy, v jejichž jurisdikci nejsou vykonávány činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři, uplatňují čl. 29 odst. 4 a odst. 7 tak, aby zajistily, že existuje odpovídající reakční kapacita pro případ, že budou postiženy závažnou havárií.
3. Členské státy, v jejichž jurisdikci nejsou vykonávány činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři, koordinují své vnitrostátní nouzové plány pro mořské prostředí s ostatními relevantními členskými státy v rozsahu nutném pro zajištění nejúčinnější reakce na závažnou havárii.
4. Pokud je členský stát, v jehož jurisdikci nejsou vykonávány činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři, postižen závažnou havárií:
a)
přijme veškerá vhodná opatření v souladu s vnitrostátními nouzovými plány uvedenými v odstavci 3;
b)
zajistí, aby veškeré informace, které jsou v jeho dosahu a dostupné v jeho jurisdikci a mohou být důležité pro důkladné vyšetření závažné havárie, byly poskytnuty nebo zpřístupněny na žádost členskému státu provádějícímu vyšetřování podle článku 26.
Článek 33
Koordinovaný přístup k bezpečnosti činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři na mezinárodní úrovni
1. Komise v úzké spolupráci s členskými státy, aniž jsou dotčeny příslušné mezinárodní dohody, podporuje spolupráci se třetími zeměmi, které provádějí činnosti v odvětví ropy a zemního plynu v moři ve stejných mořských oblastech jako členské státy.
2. Komise usnadňuje výměnu informací mezi členskými státy věnujícími se činnostem v odvětví ropy a zemního plynu v moři a třetími zeměmi věnujícími se podobným činnostem, v zájmu podpory preventivních opatření a regionálních havarijních plánů.
3. Komise prosazuje na příslušných celosvětových a regionálních fórech, včetně fór souvisejících s arktickými vodami, vysokou úroveň standardů bezpečnosti při činnostech v odvětví ropy a zemního plynu v moři.
KAPITOLA IX
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 34
Sankce
Členské státy stanoví sankce za porušení vnitrostátních předpisů přijatých na základě této směrnice a přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí takto stanovené sankce Komisi do 19. července 2015 a neprodleně jí oznámí všechny následné změny těchto ustanovení.
Článek 35
Přenesené pravomoci Komise
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 s cílem upravit přílohy I, II, VI a VII tak, aby zahrnovaly další informace, které mohou být nutné s ohledem na technický pokrok. Tato přizpůsobení nesmějí vést k podstatné změně povinností, které jsou stanoveny v této směrnici.
Článek 36
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 35 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 18. července 2013. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději čtyři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 35 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 35 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 37
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 38
Změna směrnice 2004/35/ES
1. V čl. 2 bodě 1 směrnice 2004/35/ES se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
„škody na vodách“, což jsou jakékoli škody, které mají závažné nepříznivé účinky na:
i)
ekologický, chemický nebo kvantitativní stav nebo ekologický potenciál dotčených vod, jak je vymezen směrnicí 2000/60/ES, s výjimkou nepříznivých účinků v případech, kdy se uplatňuje čl. 4 odst. 7 uvedené směrnice, nebo
ii)
stav prostředí dotčených mořských vod, jak je vymezen směrnicí 2008/56/ES, pokud konkrétní aspekty stavu mořského prostředí již nejsou upraveny směrnicí 2000/60/ES;“.
2. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s odstavcem 1 do 19. července 2015. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Článek 39
Zprávy Evropskému parlamentu a Radě
1. Do 31. prosince 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dostupnosti nástrojů finančního zajištění a o vyřizování nároků na odškodnění, doplněnou případně o návrhy.
2. Do 19. července 2015 Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o svém hodnocení účinnosti režimů odpovědnosti v Unii, pokud jde o škody způsobené činnostmi v odvětví ropy a zemního plynu v moři. Ve zprávě bude rovněž obsaženo posouzení otázky, zda je vhodné ustanovení o odpovědnosti rozšířit. Tato zpráva bude případně doplněna o návrhy.
3. Komise posoudí, zda je vhodné zařadit určité jednání vedoucí k závažným haváriím do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/99/ES ze dne 19. listopadu 2008 o trestněprávní ochraně životního prostředí (23). Zpřístupní-li členské státy potřebné informace, Komise do 31. prosince 2014 předloží zprávu se svými závěry Evropskému parlamentu a Radě, případně doplněnou o legislativní návrhy.
Článek 40
Zpráva a přezkum
1. Do 19. července 2019 zhodnotí Komise zkušenosti nabyté při provádění této směrnice a řádně přitom zohlední úsilí a zkušenosti příslušných orgánů.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o výsledcích tohoto hodnocení. Tato zpráva obsahuje veškeré vhodné návrhy na změnu této směrnice.
Článek 41
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 19. července 2015.
Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
3. Odchylně od odst. 1 prvního pododstavce a s výhradou odstavce 5 uvědomí členské státy, které mají pobřežní vody, avšak neprovozují ve své jurisdikci činnosti v odvětví ropy a zemního plynu ani pro ně nehodlají vydávat licence, v tomto smyslu Komisi a jsou povinny uvést do 19. července 2015 v účinnost pouze opatření, jež jsou nezbytná pro zajištění souladu s články 20, 32 a 34. Tyto členské státy nesmějí k uvedeným činnostem vydávat licence, dokud ve vnitrostátním právu neprovedou zbývající ustanovení této směrnice a neuvědomí o tom Komisi.
4. Odchylně od odst. 1 prvního pododstavce a s výhradou odstavce 5 vnitrozemské členské státy uvedou do 19. července 2015 v účinnost pouze ta opatření, která jsou nezbytná k zajištění souladu s článkem 20.
5. Pokud v některém členském státě, na nějž se ke dni 18. července 2013 vztahuje odstavec 3 nebo 4, není registrována žádná společnost provádějící činnosti v působnosti článku 20, je tento členský stát povinen uvést v účinnost opatření, která jsou nezbytná k zajištění souladu s článkem 20, pouze od dvanácti měsíců od okamžiku pozdější registrace takové společnosti v tomto členském státě nebo do 19. července 2015, podle toho, co nastane později.
Článek 42
Přechodná ustanovení
1. Ve vztahu k vlastníkům, provozovatelům plánovaných těžebních zařízení a provozovatelům plánovaných nebo skutečně provozovaných vrtných činností členské státy použijí právní a správní předpisy přijaté podle článku 41 nejpozději ode dne 19. července 2016.
2. Ve vztahu k stávajícím zařízením členské státy použijí právní a správní předpisy přijaté podle článku 41 ode dne plánovaného regulačního přezkumu dokumentace posouzení rizik a nejpozději ode dne 19. července 2018.
Článek 43
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 44
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 12. června 2013.
DIRETTIVA 2013/30/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-12 ta' Ġunju 2013
dwar l-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore u li temenda d-Direttiva 2004/35/KE
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 192 (1) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw lill-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
L-Artikolu 191 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea jistabbilixxi l-objettivi ta’ preżervazzjoni, protezzjoni u titjib tal-kwalità tal-ambjent u l-utilizzazzjoni prudenti u razzjonali tar-riżorsi naturali. Huwa joħloq obbligu għall-azzjonijiet kollha tal-Unjoni li jkunu appoġġjati b’livell għoli ta’ protezzjoni bbażata fuq il-prinċipju ta’ prekawzjoni, u fuq il-prinċipji li jeħtieġ tittieħed azzjoni preventiva, li jeħtieġ li l-ħsara lill-ambjent, bħala prijorità, tiġi rimedjata fis-sors, u li min iniġġes għandu jħallas.
(2)
L-objettiv ta’ din id-Direttiva huwa li titnaqqas sal-limitu possibbli l-okkorrenza ta’ aċċidenti kbar relatati mal-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore u li jiġu limitati l-konsegwenzi tagħhom, u b’hekk tiżdied il-protezzjoni tal-ambjent marin u l-ekonomiji kostali kontra t-tniġġis, jiġu stabbiliti kundizzjonijiet minimi għall-esplorazzjoni u l-użu sikuri taż-żejt u tal-gass u jiġi llimitat it-tfixkil potenzjali għall-produzzjoni tal-enerġija indiġena tal-Unjoni, u jittejbu l-mekkaniżmi ta’ rispons fil-każ ta’ aċċident.
(3)
Din id-Direttiva għandha tapplika mhux biss għall-installazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore u l-operazzjonijiet futuri imma, soġġett għal arranġamenti transizzjonali, anke għall-installazzjonijiet eżistenti.
(4)
Huwa probabbli li aċċidenti kbar relatati mal-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore jkollhom konsegwenzi devastanti u irriversibbli fuq l-ambjent tal-baħar u dak kostali kif ukoll impatti negattivi sinifikanti fuq l-ekonomiji kostali.
(5)
L-aċċidenti relatati mal-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore, partikolarment l-aċċident fil-Golf tal-Messiku fl-2010, qajmu sensibilizzazzjoni pubblika rigward ir-riskji involuti fl-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore u instigaw reviżjoni tal-politiki li għandhom l-għan li jiżguraw is-sikurezza ta' tali operazzjonijiet. Il-Kummissjoni nediet reviżjoni tal-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore u esprimiet il-fehmiet inizjali tagħha rigward is-sikurezza tagħhom fil-Komunikazzjoni tagħha “L-isfida tas-sikurezza tal-attivitajiet taż-żejt u tal-gass fil-baħar” fit-13 ta’ Ottubru 2010. Il-Parlament Ewropew adotta riżoluzzjonijiet dwar is-suġġett fis-7 ta’ Ottubru 2010 u fit-13 ta’ Settembru 2011. Il-Ministri tal-Enerġija tal-Istati Membri esprimew il-fehmiet tagħhom fil-Konklużjonijiet tal-Kunsill tat-3 ta’ Diċembru 2010.
(6)
Ir-riskji relatati ma' aċċidenti kbir ta’ żejt jew gass offshore huma sinifikanti. Bit-tnaqqis tar-riskju tat-tniġġis tal-ilmijiet offshore, din id-Direttiva għandha għaldaqstant tikkontribwixxi għall-iżgurar tal-protezzjoni tal-ambjent tal-baħar u b’mod partikolari biex jinkiseb jew jinżamm status ambjentali tajjeb sa mhux aktar tard mill-2020, objettiv stabbilit fid-Direttiva 2008/56/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta’ Ġunju 2008 li tistabbilixxi qafas għal azzjoni Komunitarja fil-qasam tal-politika tal-ambjent marin (Direttiva Kwadru (Qafas) dwar l-Istrateġija Marina) (3).
(7)
Id-Direttiva 2008/56/KE għandha l-għan li tindirizza, bħala wieħed mill-iskopijiet ċentrali tagħha, l-impatti kumulattivi mill-attivitajiet kollha fuq l-ambjent tal-baħar, u hija l-pilastru ambjentali tal-Politika Marittima Integrata. Dik il-politika hija rilevanti għall-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore minħabba li tirrikjedi l-konnessjoni tat-tħassib partikolari minn kull settur ekonomiku mal-għan ġenerali li jiġi żgurat fehim komprensiv tal-oċeani, l-ilmijiet u ż-żoni kostali, mal-objettiv li jkun żviluppat approċċ koerenti għall-ibħra li jieħu kont tal-aspetti ekonomiċi, ambjentali u soċjali kollha permezz tal-użu tal-ippjanar spazjali marittimu u l-għarfien tal-baħar.
(8)
L-industriji taż-żejt u tal-gass offshore huma stabbiliti f’għadd ta’ reġjuni tal-Unjoni, u hemm prospetti għal żviluppi reġjonali ġodda fl-ilmijiet offshore tal-Istati Membri, bi żviluppi teknoloġiċi li qed jippermettu li jsir tħaffir f'ambjenti aktar diffiċli. Il-produzzjoni taż-żejt u tal-gass offshore hija element sinifikanti fis-sigurtà tal-provvista tal-enerġija tal-Unjoni.
(9)
Il-qafas regolatorju diverġenti u fframmentat eżistenti japplika għas-sikurezza tal-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore fl-Unjoni u l-prattiki tas-sikurezza attwali tal-industrija ma jagħtux garanzija adegwata għal kollox li r-riskju ta' aċċidenti offshore huwa mminimizzat fl-Unjoni kollha, u li fil-każ li jseħħ aċċident fl-ilmijiet offshore tal-Istati Membri, l-aktar rispons effettiv jiġi implimentat f’waqtu. Skont ir-regimi tar-responsabbiltà eżistenti, il-parti responsabbli mhux dejjem tista’ tkun identifikabbli b’mod ċar u tista’ ma tkunx kapaċi, jew responsabbli, li tħallas l-ispejjeż kollha biex tiġi rrimedjata l-ħsara li tkun ikkawżat. Il-parti responsabbli għandha dejjem tkun identifikabbli b'mod ċar qabel ma jinbdew operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore.
(10)
Skont id-Direttiva 94/22/KE tal-Parlament Ewroipew u tal-Kunsill tat-30 ta’ Mejju 1994 dwar il-kundizzjonijiet għall-għoti u l-użu ta’ awtorizzazzjonijiet għall-prospettar, l-esplorazzjoni u l-produzzjoni ta’ idrokarburi (4) operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore fl-Unjoni jistgħu jitwettqu soġġetti għall-ksib ta’ awtorizzazzjoni. F’dan il-kuntest l-awtorità li toħroġ il-liċenzji hija obbligata li tikkunsidra r-riskji tekniċi u finanzjarji, u fejn ikun adatt, ir-rekord preċedenti tar-responsabbiltà tal-applikanti li jixtiequ jiksbu liċenzji esklużivi ta’ esplorazzjoni u produzzjoni. Jeħtieġ li jiġi żgurat li meta jeżaminaw il-kapaċità teknika u finanzjarja tad-detenturi tal-liċenzja l-awtorità li toħorġ il-liċenzji jeżaminaw ukoll bir-reqqa il-kapaċità tagħhom li jiżguraw operazzjonijiet sikuri u effettivi kontinwi fil-kundizzjonijiet kollha prevedibbli. Meta jivvalutaw il-kapaċità finanzjarja ta' entitajiet li japplikaw għal awtorizzazzjoni skont id-Direttiva 94/22/KE, l-Istati Membri għandhom jivverifikaw li tali entitajiet ikunu pprovdew evidenza adatta li jkunu saru jew li jkunu ser isiru provvedimenti adegwati biex jiġu koperti r-responsabbiltajiet ċivili li jirriżultaw minn aċċidenti kbar.
(11)
Jeħtieġ li jkun iċċarat li d-detenturi tal-awtorizzazzjonijiet għal operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore skont id-Direttiva 94/22/KE huma wkoll potenzjalment l-‘operaturi’ responsabbli fit-tifsira tad-Direttiva 2004/35/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ April 2004 dwar ir-responsabbiltà ambjentali f'dak li għandu x'jaqsam mal-prevenzjoni u r-rimedju għal danni ambjentali (5), u ma għandhomx jiddelegaw ir-responsabbiltajiet tagħhom f’dan ir-rigward lil partijiet terzi ikkuntratti minnhom.
(12)
Filwaqt li awtorizzazzjonijiet ġenerali skont id-Direttiva 94/22/KE jiggarantixxu lid-detenturi tal-liċenzja d-drittijiet esklużivi tal-esplorazzjoni għal jew il-produzzjoni taż-żejt u/jew tal-gass f’żona liċenzjata partikolari, l-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore f’dik iż-żona għandhom ikunu soġġetti għal sorveljanza regolatorja esperta kontinwa mill-Istati Membri sabiex jiżguraw li hemm kontrolli effettivi fis-seħħ għall-prevenzjoni ta' aċċidenti kbar, u jillimitaw l-impatti tagħhom fuq il-persuni, l-ambjent, u s-sigurtà tal-provvista tal-enerġija.
(13)
L-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore għandhom jitwettqu biss minn operaturi maħtura mid-detenturi tal-liċenzja jew mill-awtoritajiet li joħorġu l-liċenzji. L-operatur jista' jkun parti terza jew id-detentur tal-liċenzja jew wieħed mid-detenturi tal-liċenzja skont l-arranġamenti kummerċjali jew ir-rekwiżiti amministrattivi nazzjonali. L-operatur għandu dejjem ikun l-entità li jkollha r-responsabbiltà ewlenija mis-sikurezza tal-operazzjonijiet u għandu jkun kompetenti f'kull ħin biex jaġixxi f'dan ir-rigward. Dak ir-rwol ivarja skont l-istadju partikolari tal-attivitajiet koperti mil-liċenzja. Għalhekk ir-rwol tal-operatur huwa li jħaddem bir fl-istadu tal-esplorazzjoni u li jħaddem l-installazzjoni tal-produzzjoni fl-istadju tal-produzzjoni. Għandu jkun possibbli li l-operatur ta' bir fl-istadju tal-esplorazzjoni u l-operatur ta' installazzjoni tal-produzzjoni jkunu l-istess entità għal żona liċenzjata partikolari.
(14)
L-operaturi għandhom inaqqsu r-riskju ta' aċċident kbir sakemm ikun raġonevolment prattikabbli, sal-punt fejn l-ispiża ta' aktar tnaqqis tar-riskji tkun sproporzjonata b'mod eċċessiv meta mqabbla mal-vantaġġi ta' tali tnaqqis. Il-prattikabbiltà raġonevoli ta' miżuri għat-tnaqqis tar-riskji għandhom jinżammu taħt analiżi fid-dawl tal-iżviluppi ġodda fl-għarfien u fit-teknoloġija. Meta jiġi vvalutat jekk iż-żmien, l-ispiża u l-isforz humiex ser ikunu sproporzjonati b'mod eċċessiv meta mqabbla mal-vantaġġi ta' aktar tnaqqis tar-riskju, għandhom ikunu ġew ikkunsidrati l-livelli tar-riskju tal-aħjar prattika kompatibbli mal-operazzjonijiet li jkunu qed jitwettqu.
(15)
Huwa importanti li jiġi żgurat li l-pubbliku jingħata opportunità bikrija u effettiva biex jipparteċipa fit-teħid ta' deċiżjonijiet relatati mal-operazzjonijiet li jistgħu potenzjalment ikollhom effetti sinifikanti fuq l-ambjent fl-Unjoni. Din il-prassi hija konformi mal-impenji internazzjonali tal-Unjoni, bħall-Konvenzjoni tal-UN/ECE (Kummissjoni Ekonomika għall-Ewropa tan-Nazzjonijiet Uniti) dwar l-Aċċess għall-Informazzjoni, il-Parteċipazzjoni tal-Pubbliku fit-Teħid tad-Deċiżjonijiet u l-Aċċess għall-Ġustizzja fi Kwistjonijiet Ambjentali (6) (il-Konvenzjoni ta’ Aarhus). L-Artikolu 6 tal-Konvenzjoni ta’ Aarhus jipprevedi l-parteċipazzjoni tal-pubbliku f'deċiżjonijiet dwar l-attivitajiet speċifiċi elenkati fl-Anness I tagħha u dwar l-attivitajiet mhux elenkati fih li jista’ jkollhom effett sinifikanti fuq l-ambjent. L-Artikolu 7 tal-Konvenzjoni ta’ Aarhus jirrikjedi l-parteċipazzjoni tal-pubbliku f'dak li jirrigwarda l-pjanijiet u l-programmi relatati mal-ambjent.
(16)
Jeżistu rekwiżiti rilevanti fl-atti legali tal-Unjoni rigward l-iżvilupp ta' pjanijiet u proġetti, notevolment fid-Direttiva 2001/42/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-27 ta' Ġunju 2001 dwar l-istima ta' l-effetti ta' ċerti pjanijiet u programmi fuq l-ambjent (7), id-Direttiva 2003/35/KE tal-Palament Ewropew u tal-Kunsill tas-26 ta’ Mejju 2003 li tipprovdi għall-parteċipazzjoni pubblika rigward it-tfassil ta’ ċerti pjani u programmi li għandhom x’jaqsmu ma’ l-ambjent (8), id-Direttiva 2011/92/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat- 13 ta’ Diċembru 2011 dwar l-istima tal-effetti ta’ ċerti proġetti pubbliċi u privati fuq l-ambjent (9) u d-Direttiva 2012/18/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal- 4 ta’ Lulju 2012 dwar il-kontroll ta’ perikli ta’ aċċidenti kbar li jinvolvu sustanzi u taħlitiet perikolużi (10). Madankollu, mhux l-operazzjonijiet kollha taż-żejt u tal-gass offshore huma koperti mir-rekwiżiti eżistenti tal-Unjoni dwar il-parteċipazzjoni tal-pubbliku. Dan japplika b'mod partikolari għat-teħid ta' deċiżjonijiet li jimmira jew li jista' jwassal għall-operazzjonijiet ta' esplorazzjoni minn installazzjoni mhux tal-produzzjoni. Madankollu, tali operazzjonijiet ta' esplorazzjoni jistgħu f'xi ċirkostanzi potenzjalment ikollhom effetti sinifikanti fuq l-ambjent u għalhekk it-teħid ta' deċiżjoni għandu jkun soġġett għall-parteċipazzjoni tal-pubbliku kif rikjest skont il-Konvezjoni ta' Aarhus.
(17)
Fl-Unjoni, diġà hemm eżempji ta’ standards tajbin fil-prattiki regolatorji nazzjonali relatati mal-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore. Madankollu, dawn qed jiġu applikati b’mod inkonsistenti fl-Unjoni kollha u ebda Stat Membru għadu ma inkorpora l-aħjar prattiki regolatorji kollha fil-leġislazzjoni tiegħu għall-prevenzjoni ta’ aċċidenti kbar offshore jew biex jillimita l-konsegwenzi għall-ħajja u s-saħħa tal-persuni u għall-ambjent. L-aħjar prattiki regolatorji huma neċessarji biex tinkiseb regolamentazzjoni effettiva li tiżgura l-ogħla standards ta' sikurezza u tħares l-ambjent, u tista' tinkiseb billi, fost l-oħrajn, jiġu integrati funzjonijiet relatati f'awtorità kompetenti li tista' tiġbor ir-riżorsi minn korp nazzjonali wieħed jew aktar.
(18)
F'konformità mad-Direttiva tal-Kunsill 92/91/KEE tat-3 ta' November 1992 li tikkonċerna l-ħtiġiet minimi għat-titjib tal-ħarsien tas-sigurtà u tas-saħħa tal-ħaddiema fl-industriji tal-estrazzjoni tal-minerali permezz tat-tħaffir (il-ħdax il-Direttiva individwali fil-qofol tat-tifsir ta' Artikolu 16(1) tad-Direttiva 89/391/KEE) (11), il-ħaddiema u/jew ir-rappreżentanti tagħhom għandhom jiġu kkonsultati dwar kwistjonijiet relatati mas-sikurezza u s-saħħa fuq il-post tax-xogħol u għandhom ikunu jistgħu jipparteċipaw f’diskussjonijiet dwar il-kwistjonijiet kollha relatati mas-saħħa u s-sigurtà fuq il-post tax-xogħol. Barra minn hekk, l-aħjar prattika fl-Unjoni hija li l-mekkaniżmi ta' konsultazzjoni jkunu stabbiliti formalment mill-Istati Membri fuq bażi tripartitika magħmula mill-awtorità kompetenti, l-operaturi u s-sidien, u r-rappreżentanti tal-ħaddiema. Eżempju ta' tali konsultazzjoni formali hija l-Konvenzjoni tal-Konsultazzjoni Tripartitika tal-Organizzazzjoni Internazzjonali tax-Xogħol (Standards Internazzjonali dwar ix-Xogħol), 1976 (Nru. 144).
(19)
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtorità kompetenti jkollha s-setgħa legali u riżorsi adegwati biex tkun tista' tieħu azzjoni ta' infurzar effettiva, proporzjonata u trasparenti, inkluż fejn adatt twaqqif ta' operazzjonijiet, f'każijiet ta' prestazzjoni mhux sodisfaċenti fis-sikurezza u fil-ħarsien tal-ambjent mill-operaturi u s-sidien.
(20)
L-indipendenza u l-oġġettività tal-awtorità kompetenti għandha tiġi żgurata. F'dan ir-rigward, l-esperjenza li nkisbet minn aċċidenti kbar turi b'mod ċar li l-organizzazzjoni tal-kompetenzi amministrattivi fi ħdan Stat Membru tista' tipprevjeni kunflitti ta' interess permezz ta' separazzjoni ċara bejn il-funzjonijiet regolatorji u d-deċiżjonijiet relatati li jirrigwardaw is-sikurezza tal-attivitajiet offshore u l-ambjent, u l-funzjonijiet regolatorji li jirrigwardaw l-iżvilupp ekonomiku ta' riżorsi naturali li jinsabu offshore inkluż il-ġestjoni tal-ħruġ ta' liċenzji u l-introjti. Tali kunflitti ta' interessi jistgħu jiġu evitati bl-aħjar mod permezz ta' separazzjoni totali tal-awtorità kompetenti mill-funzjonijiet li jirrigwardaw l-iżvilupp ekonomiku ta' riżorsi naturali li jinsabu offshore.
(21)
Madankollu, is-separazzjoni totali tal-awtorità kompetenti mill-iżvilupp ekonomiku ta' riżorsi naturali offshore tista' tkun sproporzjonata fejn ikun hemm livell baxx ta' operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore fi Stat Membru. F'tali każ, l-Istat Membru kkonċernat ikun mistenni li jagħmel l-aħjar arranġamenti alternattivi biex jiżgura l-indipendenza u l-oġġettività tal-awtorità kompetenti.
(22)
Hija meħtieġa leġislazzjoni speċifika sabiex jiġu indirizzati l-perikli kbar relatati mal-industrija taż-żejt u tal-gass offshore, speċifikament fis-sikurezza tal-proċess, il-konteniment sikur tal-idrokarburi, l-integrità strutturali, il-prevenzjoni tan-nar u l-isplużjonijiet, l-evakwazzjoni, il-ħelsien u s-salvataġġ, u l-limitazzjoni tal-impatt ambjentali wara aċċident kbir.
(23)
Din id-Direttiva għandha tapplika mingħajr preġudizzju għal kwalunkwe rekwiżit skont kwalunkwe att legali ieħor tal-Unjoni, speċjalment fil-qasam tas- sikurezza u s-saħħa tal-ħaddiema fil-post tax-xogħol, b’mod partikolari d-Direttiva 89/391/KEE tat-12 ta’ Ġunju 1989 dwar l-introduzzjoni ta' miżuri sabiex jinkoraġġixxu titjib fis-sigurtà (sikurezza) u s-saħħa tal-ħaddiema fuq ix-xogħol (12) u d-Direttiva tal-Kunsill 92/91/KEE
(24)
Reġim offshore jeħtieġ japplika għal operazzjonijiet imwettqa kemm f’installazzjonijiet fissi kif ukoll f'dawk mobbli, u għaċ-ċiklu tal-ħajja tal-attivitajiet ta’ esplorazzjoni u produzzjoni mid-disinn sad-dekummissjonament u l-abbandun b’mod permanenti.
(25)
L-aħjar prattiki attwalment disponibbli għall-prevenzjoni ta’ aċċidenti kbar fl-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore huma bbażati fuq approċċ fejn jiġu ffisati objettivi u fuq il-kisba ta' riżultati mixtieqa permezz ta' valutazzjoni rigoruża tar-riskji u sistemi ta’ ġestjoni affidabbli.
(26)
Skont l-aħjar prattiki fl-Unjoni, l-operaturi u s-sidien huma mħeġġa sabiex jistabbilixxu linji ta' politika korporattiva effettiva dwar is-sikurezza u l-ambjent u jagħtuhom effett f'sistema komprensiva ta' ġestjoni tas-sikurezza u tal-ambjent u l-pjan ta' rispons għal emerġenza. Sabiex jagħmlu arranġamenti xierqa għall-prevenzjoni ta’ aċċidenti kbar, l-operaturi u s-sidien għandhom jidentifikatw b’mod komprensiv u sistematiku x-xenarji kollha ta' aċċident kbir relatati mal-attivitajiet perikolużi kollha li jistgħu jitwettqu fuq dik l-installazzjoni, inklużi impatti fuq l-ambejnt li jirriżultaw minn aċċident kbir. Dawk l-aħjar prattiki jirrikjedu wkoll valutazzjoni tal-probabbiltà u l-konsegwenzi u għalhekk ir-riskju ta' aċċident kbir, kif ukoll il-miżuri meħtieġa għall-prevenzjoni tagħhom u l-miżuri meħtieġa għal rispons għal emerġenza, fil-każ li jkollu jseħħ aċċident kbir. Il-valutazzjonijiet tar-riskju u arranġamenti għall-prevenzjoni ta' aċċidenti kbar għandhom ikunu deskritti b'mod ċar u miġbura fir-rapport dwar perikli kbar. Ir-rapport dwar perikli kbar għandu jikkomplementa d-dokument dwar is-sikurezza u s-saħħa msemmi fid-Direttiva 92/91/KEE. Il-ħaddiema għandhom jiġu kkonsultati fl-istadji rilevanti tat-tħejjija tar-rapport dwar perikli kbar. Ir-rapport dwar perikli kbar għandu jiġi vvalutat rigorożament u aċċettat mill-awtorità kompetenti.
(27)
Sabiex tinżamm l-effikaċjà tal-kontrolli ta' periklu kbir fl-ilmijiet offshore tal-Istati Membri, ir-rapport dwar perikli kbar għandu jitħejja u, kif meħtieġ, emendat fir-rigward ta’ kwalunkwe aspett sinifikanti taċ-ċiklu tal-ħajja ta’ installazzjoni tal-produzzjoni, inkluż id-disinn, l-operat, l-operazzjonijiet meta jkunu kkombinati ma’ installazzjonijiet oħrajn, it-trasferiment ta' tali installazzjoni fl-ilmijiet offshore tal-Istat Membru inkwistjoni, il-modifiki kbar u l-abbandun finali. Bl-istess mod, ir-rapport dwar perikli kbar għandu jitħejja wkoll fir-rigward tal-installazzjonijiet mhux tal-produzzjoni u jiġi emendat kif meħtieg sabiex jittieħed kont ta' bidliet sinifikanti fl-istallazzjoni. Ebda installazzjoni ma għandha topera fl-ilmijiet offshore tal-Istati Membri għajr jekk l-awtorità kompetenti tkun aċċettat ir-rapport dwar perikli kbar ippreżentat mill-operatur jew is-sid. L-aċċettazzjoni tar-rapport dwar perikli kbar mill-awtorità kompetenti ma għandhiex timplika xi trasferiment tar-responsabbiltà għall-kontroll ta' perikli kbar mill-operatur jew is-sid lill-awtorità kompetenti.
(28)
L-operazzjonijiet tal-bjar għandhom jitwettqu biss minn installazzjoni li tkun teknikament kapaċi li tikkontrolla l-perikli kollha prevedibbli fil-lokazzjoni tal-bir, u li fir-rigward tagħha ġie aċċettat rapport dwar perikli kbar.
(29)
Minbarra li juża installazzjoni xierqa, l-operatur għandu jħejji pjan dettaljat ta' disinn u pjan ta' operazzjoni pertinenti għaċ-ċirkustanzi u l-perikli partikolari ta’ kull operazzjoni ta’ bir. Skont l-aħjar prattiki fl-Unjoni, l-operatur għandu jipprovdi għal eżami minn esperti indipendenti tad-disinn tal-bir. L-operatur għandu jibgħat notifika tal-pjanijiet tal-bir lill-awtorità kompetenti fi żmien biżżejjed biex l-awtorità kompetenti twettaq kwalunkwe azzjoni meħtieġa fir-rigward tal-operazzjoni tal-bir ippjanata. F'dan ir-rigward, l-Istati Membri jistgħu jintroduċu rekwiżiti nazzjonali aktar stretti qabel ma tibda operazzjoni tal-bir.
(30)
Biex tiżgura s-sikurezza fid-disinn u operazzjonijiet sikuri kontinwi, l-industrija hija obbligata li ssegwi l-aħjar prattiki definiti fi standards u gwida awtorevoli. Tali standards u gwidi għandhom ikunu aġġornati abbażi ta' għarfien u invenzjonijiet ġodda u sabiex ikun żgurat titjib kontinwu. L-operaturi, is-sidien u l-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkollaboraw biex jistabbilixxu l-prijoritajiet għall-ħolqien ta’ standards u gwida ġodda jew imtejba fid-dawl tal-esperjenza tal-aċċident tad-Deepwater Horizon u aċċidenti kbar oħra. B'kont dovut meħud tal-prijoritajiet stabbiliti, it-tħejjija ta’ standards u gwida ġodda jew imtejba għandhom jintalbu mingħajr dewmien.
(31)
Fid-dawl tal-kumplessità tal-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore, l-implimentazzjoni tal-aħjar prattiki mill-operaturi u s-sidien tirrikjedi skema ta’ verifika indipendenti tal-elementi kritiċi tas-sikurezza u tal-ambjent matul iċ-ċiklu tal-ħajja kollu tal-installazzjoni, inkluż, fil-każ tal-installazzjonijiet ta' produzzjoni, l-istadju tad-disinn.
(32)
Fil-każ fejn unitajiet tat-tħaffir mobbli offshore jkunu fi tranżitu u għandhom ikunu kkunsidrati bħala vapuri, dawn huma suġġetti għall-Konvenzjonijiet Marittimi Internazzjonali, partikolarment, SOLAS, MARPOL jew l-istandards ekwivalenti tal-verżjoni applikabbli tal-Kodiċi għall-kostruzzjoni u t-tagħmir tal-unitajiet tat-tħaffir mobbli offshore (MODU Code). Tali unitajiet tat-tħaffir mobbli offshore meta jkunu fi tranżitu f'ilmijiet offshore huma wkoll suġġetti għall-liġi tal-Unjoni li jirrigwardaw il-kontroll mill-Istat tal-port u l-konformità mar-rekwiżiti tal-Istat tal-bandiera. Din id-Direttiva tindirizza dawn l-unitajiet meta jkunu stazzjonati f'ilmijiet offshore għal attivitiajiet ta' tħaffir, produzzjoni jew attivitiajiet oħrajn assoċjati ma' operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore.
(33)
Ir-rapport dwar perikli kbar għandu, inter alia, jieħu kont tar-riskji għall-ambjent, inkluż l-impatt ta' kundizzjonijiet klimatiċi u t-tibdil fil-klima fuq ir-reżistenza tal-installazzjonijiet fuq perijodu ta' żmien twil. Ladarba l-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore fi Stat Membru wieħed jista’ jkollhom effetti ambjentali negattivi fi Stat Membru ieħor, jeħtieġ li jiġu stabbiliti u applikati dispożizzjonijiet speċifiċi f'konformità mal-Konvenzjoni UN/ECE dwar il-Valutazzjoni tal-Impatt Ambjentali f’Kuntest Transkonfinali, magħmula f'Espoo (il-Finlandja), fil-25 ta’ Frar 1991. L-Istati Membri b'ilmijiet offshore li mhumiex attivi fl-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore għandhom jaħtru punti ta’ kuntatt sabiex jiffaċilitaw kooperazzjoni effettiva f’dan ir-rigward.
(34)
L-operaturi għandhom jinnotifikaw lill-Istati Membri mingħajr dewmien jekk ikun iseħħ, jew li jkun ser iseħħ, aċċident kbir sabiex l-Istat Membru jkun jista’ jagħti bidu għal rispons kif adatt. Għalhekk, l-operaturi fin-notifika għandhom jinkludu dettalji xierqa u suffiċjenti dwar il-post, id-daqs u n-natura tal-aċċident kbir proprju jew li jkun ser iseħħ, ir-rispons tagħhom stess, u x-xenarju tal-eskalazzjoni tal-agħar każ inkluż il-potenzjal transkonfinali.
(35)
Sabiex ikun żgurat rispons effettiv għall-emerġenzi, l-operaturi għandhom iħejju pjanijiet ta’ rispons interni għal emerġenza li huma speċifiċi għas-sit u bbażati fuq ix-xenarji tar-riskji u l-perikli identifikati fir-rapport dwar perikli kbar, jippreżentawhom lill-awtorita' kompetenti tagħhom, u jżommu dawk ir-riżorsi li huma neċessarji għat-twettiq fil-pront ta’ dawk il-pjanijiet meta jkun meħtieġ. Fil-każ ta' unitajiet tat-tħaffir mobbli offshore, l-operaturi jeħtieġ li jiżguraw li l-pjanijiet interni ta' rispons għal emerġenza tas-sidien għall-installazzjoni ikunu emendati kif meħtieġ sabiex ikunu applikabbli għall-post speċifiku u l-perikli tal-operazzjoni ta' bir. Tali emendi għandhom ikunu inklużi fin-notifika ta' operazzjonijiet ta' bir. Id-disponibbiltà adegwata ta' riżorsi ta' rispons għal emerġenza għandha tiġi vvalutata fil-kuntest tal-kapaċità li dawn jiġu skjerati fis-sit tal-aċċident. L-istat ta' tħejjija u l-effikaċja tar-riżorsi ta' rispons għal emerġenza għadhom jiġu żgurati u ttestjati regolarment mill-operaturi. Fejn ikun debitament iġġustifikat, l-arranġmenti ta' rispons jistgħu jiddependu fuq it-trasport rapidu tat-tagħmir ta' rispons bħal apparati ta' kopertura, u riżorsi oħrajn, minn żoni mbiegħdin.
(36)
L-aħjar prattika globali tirrikjedi li d-detenturi tal-liċenzja l-operaturi u s-sidien jieħdu r-responsabbiltà ewlenija għall-kontroll tar-riskji li jġibu magħhom l-operazzjonijiet tagħhom, inklużi operazzjonijiet imwettqa minn kuntratturi f’isimhom u għalhekk jistabbilixxu, f’politika korprattiva għall-prevenzjoni ta’ aċċidenti kbar, il-mekkaniżmi u l-ogħla livell ta’ sjieda korporattiva biex jimplimentaw dik il-politika b’mod konsistenti fl-organizzazzjoni kollha kemm fl-Unjoni kif ukoll barra mill-Unjoni.
(37)
L-operaturi responsabbli u s-sidien għandhom ikunu mistennija jwettqu l-operazzjonijiet tagħhom madwar id-dinja f’konformità mal-aħjar prattiki u standards. L-applikazzjoni konsistenti ta' dawn l-aħjar prattiki u standards għandha ssir obbligatorja fl-Unjoni, u jkun xieraq li operaturi u sidien rreġistrati fit-territorju ta' Stat Membru japplikaw il-politika għall-prevenzjoni ta’ aċċidenti kbar meta joperaw barra l-ilmijiet offshore tal-Istati Membri sa fejn ikun possibbli fil-qafas legali nazzjonali applikabbli.
(38)
Filwaqt li huwa rikonoxxut li jista' ma jkunx possibbli li tiġi infurzata il-politika korporattiva għall-prevenzjoni ta’ aċċidenti kbar barra mill-Unjoni, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li operaturi u s-sidien jinkludu l-operazzjonijiet tagħhom taż-żejt u tal-gass offshore barra l-Unjoni fid-dokumenti ta' politika korporattiva tagħhom għall-prevenzjoni ta’ aċċidenti kbar.
(39)
L-informazzjoni dwar aċċidenti kbar f’operazzjonijiet taż-żejt u l-gass offshore barra l-Unjoni tista’ tgħin biex jiġu mifhuma aktar il-kawżi potenzjali tagħhom, biex jiġu promossi tagħlimiet prinċipali meħuda u jiġi żviluppat aktar il-qafas regolatorju. Għaldaqstant, l-Istati Membri kollha, inkluż l-Istati Membri mingħajr kosta u l-Istati Membri b'ilmijiet offshore li ma għandhomx operazzjonijiet taż-żejt u l-gass jew attivitajiet ta' ħruġ ta' liċenzji offshore, għandhom jitolbu rapporti dwar aċċidenti kbar li jseħħu barra mill-Unjoni u li jinvolvu kumpanniji rreġistrati fit-territorju tagħhom, u għandhom jikkondividu din l-informazzjoni fil-livell tal-Unjoni. Ir-rekwiżit għal rapport ma għandux jinterferixxi mar-rispons għal emerġenza jew il-proċedimenti legali relatati mal-aċċident. Minflok, huma għandhom jiffukaw fuq ir-rilevanza tal-aċċident għal aktar żvilupp tas-sikurezza tal-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore fl-Unjoni.
(40)
L-Istati Membri għandhom jistennew li l-operaturi u s-sidien, filwaqt li jsegwu l-aħjar prattiki, jistabbilixxu relazzjonijiet korporattivi effettivi mal-awtorità kompetenti, jappoġġaw l-aħjar prattika regolatorja mill-awtorità kompetenti u li jiżguraw b’mod proattiv l-ogħla livelli ta’ sikurezza, inkluż, fejn meħtieġ, li jissospendu l-operazzjonijiet mingħajr ma jkun meħtieġ l-intervent tal-awtorità kompetenti.
(41)
Sabiex ikun żgurat li ebda tħassib tas-sikurezza rilevanti ma jitħalla barra jew jiġi injorat, huwa importanti li jkunu stabbiliti u mħeġġa l-mezzi adegwati għar-rapportar kunfidenzjali ta’ dak it-tħassib u l-protezzjoni ta’ min jikxef l-abbużi. Għalkemm l-Istati Membri ma għandhomx il-kapaċità li jinfurzaw ir-regoli barra l-Unjoni, dawk il-mezzi jippermettu li t-tħassib tal-persuni involuti f'operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore barra l-Unjoni jiġi rrappurtat.
(42)
Il-kondiviżjoni ta’ data komparabbli bejn l-Istati Membri ssir diffiċli u mhux affidabbli minħabba n-nuqqas ta’ format komuni għar-rapportar tad-data fl-Istati Membri kollha. Format komuni għar-rapportar tad-data mill-operaturi u s-sidien lill-Istat Membru jipprovdi trasparenza rigward il-prestazzjoni fis-sikurezza u fl-ambjent tal-operaturi u s-sidien u jipprovdi aċċess pubbliku għal informazzjoni komparabbli u rilevanti mill-Unjoni kollha rigward is-sikurezza tal-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore u jiffaċilita t-tixrid tal-lezzjonijiet mitgħallma mill-aċċidenti kbar u kważi aċċidenti.
(43)
Sabiex ikunu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-kondiviżjoni tal-informazzjoni u l-inkoraġġiment tat-trasparenza tal-prestazzjoni tas-settur taż-żejt u tal-gass offshore, is-setgħat ta’ implimentazzjoni għandhom jingħataw lill-Kummissjoni fir-rigward tal-format u d-dettalji tal-informazzjoni li għandha tiġi kondiviża u li għandha tkun aċċessibbli għall-pubbliku. Dawk is-setgħat għandhom ikunu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (13).
(44)
Il-proċedura konsultattiva għandha tintuża għall-adozzjoni tal-atti ta’ implimentazzjoni rilevanti minħabba li prinċipalment dawk l-atti huma biss ta’ natura prattika. Għalhekk, l-applikazzjoni tal-proċedura ta’ eżami ma tkunx ġustifikata.
(45)
Biex titkattar il-fiduċja tal-pubbliku fl-awtorità u l-integrità tal-attività taż-żejt u tal-gass offshore, l-Istati Membri għandhom jipprovdu rapporti perjodiċi dwar l-attività u l-inċidenti lill-Kummissjoni, u l-Kummissjoni għandha perjodikament tippubblika rapporti dwar il-livelli tal-attività fl-Unjoni u x-xejriet fil-prestazzjoni tas-sikurezza u dik ambjentali tas-settur taż-żejt u tal-gass offshore. L-Istati Membri għandhom, mingħajr dewmien, jinfurmaw lill-Kummissjoni, u lil kwalunkwe Stat Membru ieħor li t-territorju jew l-ilmijiet offshore tiegħu jkunu milquta, kif ukoll lill-pubbliku kkonċernat, dwar aċċident kbir.
(46)
L-esperjenza turi li huwa meħtieġ li tkun żgurata l-kunfidenzjalità ta’ data sensittiva biex jitrawwem djalogu miftuħ bejn l-awtorità kompetenti u l-operatur u s-sid. Għal dak il-għan id-djalogu bejn l-operaturi u s-sidien u l-Istati Membri kollha għandu jkun ibbażat fuq strumenti legali internazzjonali eżistenti rilevanti u l-liġi tal-Unjoni dwar l-aċċess għal informazzjoni ambjentali rilevanti soġġett għal kwalunkwe rekwiżit superjuri ta’ sikurezza u ħarsien tal-ambjent.
(47)
Il-valur tal-kollaborazzjoni bejn l-awtoritajiet offshore ġie stabbilit b’mod ċar permezz tal-attivitajiet fil-Forum tal-Awtoritajiet Offshore tal-Baħar tat-Tramuntana u l-Forum tar-Regolaturi Internazzjonali. Ġiet stabbilita kollaborazzjoni simili fl-Unjoni kollha fi grupp ta’ esperti, l-Grupp tal-Awtoritajiet taż-Żejt u tal-Gass tal-Unjoni Ewropea (EUOAG) (14), li l-kompitu tiegħu huwa li tiġi promossa kollaborazzjoni effiċjenti bejn ir-rappreżentanti nazzjonali u l-Kummissjoni, inkluż it-tixrid tal-aħjar prattiki u intelligence operazzjonali, fl-istabbiliment tal-prijoritajiet biex jogħlew l-istandards, u sabiex il-Kummissjoni tingħata konsulenza dwar ir-riforma regolatorja.
(48)
Ir-rispons għal emerġenza u l-ippjanar ta’ kontinġenza għal aċċidenti kbar għandu jsiru aktar effettiv permezz ta’ kooperazzjoni sistematika u ppjanata bejn l-Istati Membri u bejn l-Istati Membri u l-industrija taż-żejt u tal-gass, kif ukoll permezz tal-kondiviżjoni ta’ assi ta' rispons għal emerġenza kompatibbli inklużi l-kompetenzi. Meta jkun adatt, dak ir-rispons u l-ippjanar għandhom jagħmlu użu wkoll mir-riżorsi eżistenti u l-għajnuna disponibbli ġewwa l-Unjoni, b’mod partikolari permezz tal-Aġenzija Ewropea għas-Sigurtà Marittima (‧l-Aġenzija‧), stabbilita permezz tar-Regolament (KE) Nru 1406/2002 (15) u l-Mekkaniżmu għall-Protezzjoni Ċivili tal-Unjoni, stabbilit permezz tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2007/779/KE, Euratom (16). L-Istati Membri ghandhom ikunu jistgħu wkoll jitolbu assistenza addizzjonali mill-Aġenzija permezz tal-Mekkaniżmu tal-Protezzjoni Ċivili tal-Unjoni.
(49)
Bis-saħħa tar-Regolament (KE) Nru 1406/2002, l-Aġenzija ġiet stabbilita bl-iskop li tiżgura livell għoli, uniformi u effettiv ta' sigurtà marittima u l-prevenzjoni tat-tniġġis mill-vapuri fl-Unjoni kif ukoll biex tiżgura rispons għat-tniġġis marittimu kkawżat mill-installazzjonijiet taż-żejt u tal-gass.
(50)
Fl-implimentazzjoni tal-obbligi skont din id-Direttiva, għandu jittieħed kont tal-fatt li l-ilmijiet tal-baħar koperti mis-sovranità jew id-drittijiet sovrani u l-ġurisdizzjoni tal-Istati Membri għandhom jiġu kkunsidrati li jiffurmaw parti integrali mill-erba’ reġjuni marini identifikati fl-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2008/56/KE, jiġifieri l-Baħar Baltiku, l-Oċean Atlantiku tal-Grigal, il-Baħar Mediterran u l-Baħar l-Iswed. Għal din ir-raġuni, l-Unjoni għandha, bħala kwistjoni prijoritarja, issaħħaħ il-koordinazzjoni ma’ pajjiżi terzi li għandhom sovranità jew drittijiet sovrani u ġurisdizzjoni fuq ilmijiet tal-baħar f’reġjuni tal-baħar bħal dawn. L-oqfsa ta’ kooperazzjoni adatti jinkludu konvenzjonijiet dwar il-baħar reġjonali, kif definit fil-punt 10 tal-Artikolu 3 tad-Direttiva 2008/56/KE.
(51)
Fir-rigward tal-Baħar Mediterran, flimkien ma' din id-Direttiva, qed jitwettqu l-azzjonijiet meħtieġa għall-adeżjoni tal-Unjoni mal-Protokoll għall-Protezzjoni tal-Baħar Mediterran kontra t-Tniġġis li Jirriżulta mill-Esplorazzjoni u l-Isfruttar tal-Blata Kontinentali u Qiegħ il-Baħar u l-Art ta’ Taħtu (17) (‘il-Protokoll Offshore’) għall-Konvenzjoni dwar il-Protezzjoni tal-Ambjent tal-Baħar u r-Reġjun Kostali tal-Mediterran (‘il-Konvenzjoni ta’ Barċellona’), li kien konkluż permezz tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 77/585/KEE (18).
(52)
L-ilmijiet tal-Artiku huma ambjent tal-baħar fil-viċinanza ta’ importanza partikolari għall-Unjoni, u għandhom rwol importanti għall-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima. It-tħassib ambjentali serju relatat mal-ilmijiet tal-Artiku, jirrikjedi attenzjoni speċjali biex tkun żgurata l-protezzjoni ambjentali tal-Artiku fir-rigward ta’ kwalunkwe operazzjoni taż-żejt u tal-gass offshore, inkluża l-esplorazzjoni, b'kont meħud tar-riskju ta' aċċidenti kbar u l-ħtieġa ta' rispons effettiv. L-Istati Membri li huma membri tal-Kunsill tal-Artiku huma mħeġġin biex jippromwovu b'mod attiv l-ogħla standards fir-rigward tas-sikurezza ambjentali f'din l-ekosistema vulnerabbli u unika pereżempju permezz tal-ħolqien ta' strumenti internazzjonali dwar il-prevenzjoni, l-istat ta' tħejjija u r-rispons għat-tniġġis miż-żejt tal-baħar fl-Artiku, kif ukoll billi wieħed jibni, fost l-oħrajn, fuq il-ħidma tat-Task Force stabbilita mill-Kunsill tal-Artiku u l-linji gwida attwali tal-Kunsill tal-Artiku dwar iż-Żejt u l-Gass Offshore.
(53)
Il-pjanijiet ta’ emerġenza esterna nazzjonali għandhom ikunu bbażati fuq valutazzjoni tar-riskji, waqt li jittieħed kont tar-rapporti dwar perikli kbar għall-installazzjonijiet li jinsabu fl-ilmijiet offshore ikkonċernati. L-Istati Membri għandhom jieħdu kont tal-Linji Gwida tal-Valutazzjoni tar-Riskju u l-Immappjar għall-Ġestjoni tad-Diżastru l-aktar aġġornati kif imħejjija mill-Kummissjoni.
(54)
Rispons effettiv għall-emerġenzi jirrikjedi azzjoni immedjata mill-operatur u s-sid u kooperazzjoni mill-qrib mal-organizzazzjonijiet tal-Istati Membri ta' rispons għal emerġenza li jikkoordinaw l-introduzzjoni ta’ riżorsi ta’ rispons għal emerġenza addizzjonali skont kif tiżviluppa s-sitwazzjoni. Tali rispons għandu jinkludi wkoll investigazzjoni bir-reqqa tal-emerġenza li għandha tibda mingħajr dewmien sabiex tiżgura telf minimu ta’ informazzjoni u evidenza rilevanti. Wara emerġenza, l-Istati Membri għandhom jaslu għal konklużjonijiet adatti u jwettqu kwalunkwe miżura meħtieġa.
(55)
Huwa kruċjali li l-informazzjoni rilevanti kollha, inklużi d-data u l-parametri tekniċi, ikunu disponibbli sabiex issir investigazzjoni aktar tard. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li d-data rilevanti tinġabar matul l-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore u li fil-każ ta’ aċċident kbir, id-data rilevanti tkun fis-sigur u li l-ġbir ta’ data jkun intensifikat kif adatt. F’dan il-kuntest, l-Istati Membri għandhom jinkoraġġixxu l-użu ta’ mezzi tekniċi adegwati sabiex jippromwovu l-affidabbiltà u l-irrekordjar ta' data rilevanti u sabiex jipprevjenu l-possibbiltà ta’ manipulazzjoni tagħhom.
(56)
Sabiex tkun żgurata implimentazzjoni effettiva tar-rekwiżiti ta’ din id-Direttiva, għandhom jidħlu fis-seħħ sanzjonijiet effettivi, dissważivi u proporzjonati għal ksur.
(57)
Sabiex jiġu adattati ċerti Annessi biex tiġi inkluża aktar informazzjoni li tista' tkun meħtieġa fid-dawl tal-progress tekniku, is-setgħa tal-adozzjoni ta' atti skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-emendar tar-rekwiżiti f'ċerti Annessi għal din id-Direttiva. Hija ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet adatti matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell tal-esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal l-atti delegati, għandha tiżgura trasmissjoni simultanja, f’waqtha u adatta tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill.
(58)
Id-definizzjoni ta’ danni lill-ilma fid-Direttiva 2004/35/KE għandha tiġi emendata sabiex jiġi żgurat li r-responsabbiltà tad-detenturi tal-liċenzja skont dik id-Direttiva tapplika għall-ilmijiet tal-baħar tal-Istati Membri kif definit fid-Direttiva 2008/56/KE.
(59)
Ħafna dispożizzjonijiet ta’ din id-Direttiva mhumiex rilevanti għall-Istati Membri mingħajr kosta, jiġifieri l-Awstrija, ir-Repubblika Ċeka, l-Ungerija, il-Lussemburgu u s-Slovakkja. Madankollu, huwa mixtieq li dawk l-Istati Membri jippromwovu il-prinċipji u standards għoljin li jeżistu fil-liġi tal-Unjoni għas-sikurezza tal-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore fil-kuntatti bilaterali tagħhom ma’ pajjiżi terzi u ma’ organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti.
(60)
Mhux l-Istati Membri kollha li għandhom ilmijiet offshore jippermettu operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore fit-tifsira ta’ din id-Direttiva taħt il-ġurisdizzjoni tagħhom. Dawk l-Istati Membri mhumiex involuti fil-ħruġ tal-liċenzji u l-prevenzjoni ta’ aċċidenti kbar ta’ tali operazzjonijiet. Għalhekk, ikun obbligu sproporzjonat u mhux meħtieġ jekk dawk l-Istati Membri jkollhom jittrasponu u jimplimentaw id-dispożizzjonijiet kollha ta’ din id-Direttiva. Madankollu, aċċidenti matul l-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore jistgħu jaffettwaw lix-xtut tagħhom. Għalhekk, dawk l-Istati Membri għandhom, fost l-oħrajn, ikunu ppreparati biex jirrispondu għal aċċidenti kbar u biex jinvestigawhom u għandhom jikkooperaw permezz tal-punti ta' kuntatti tagħhom mal-Istati Membri kkonċernati l-oħrajn u ma’ pajjiżi terzi rilevanti.
(61)
Minħabba s-sitwazzjoni ġeografika tagħhom, l-Istati Membri mingħajr kosta la huma impenjati fil-ħruġ ta' liċenzji u fil-prevenzjoni ta' aċċidenti kbar f'operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore u lanqas huma potenzjalment affettwati b'dan it-tip ta' aċċident fl-ilmijiet ta' Stati Membri oħrajn. Għaldaqstant, ma għandux ikollhom l-obbligu li jittrasponu l-parti l-kbira tad-dispożizzjonijiet ta' din id-Direttiva. Madankollu, meta kumpannija li tkun attiva, hija stess jew permezz ta' sussidjarji, f'operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore barra l-Unjoni hija rreġistrata fi Stat Membru mingħajr kosta, dak l-Istat Membru għandu jitlob lil dik il-kumpannija biex tipprovdi rapport dwar aċċidenti li jseħħu f'tali operazzjonijiet, li jkun jista' jiġi kondiviż fil-livell tal-Unjoni, sabiex il-partijiet interessati kollha fl-Unjoni jkunu jistgħu jibbenefikaw mill-esperjenza miksuba minn tali aċċidenti.
(62)
Apparti mill-miżuri introdotti permezz ta' din id-Direttiva, il-Kummissjoni għandha tesplora mezzi adatti oħra biex ittejjeb il-prevenzjoni tal-aċċidenti kbar u l-limitazzjoni tal-konsegwenzi tagħhom.
(63)
L-operaturi għandhom jiżguraw li jkollhom riżorsi fiżiċi, umani u finanzjarji biżżejjed biex jipprevjenu aċċidenti kbar u jillimitaw il-konsegwenzi ta' tali aċċidenti. Madankollu, minħabba li ebda strument ta’ sigurtà finanzjarja eżistenti, inklużi l-arranġamenti ta’ kondiviżjoni tar-riskju, ma jista’ jakkomoda l-konsegwenzi possibbli kollha ta’ aċċidenti kbar, il-Kummissjoni għandha twettaq aktar analiżi u studji ta’ miżuri adatti biex tiżgura reġim ta’ responsabbiltà robust adegwat għad-danni relatati mal-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore, ir-rekwiżiti dwar il-kapaċità finanzjarja inkluża d-disponibbiltà ta’ strumenti tas-sigurtà finanzjarja adatta jew arranġamenti oħra. Dan jista' jinkludi eżami tal-fattibbiltà ta' skema ta’ kumpens reċiproku. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar is-sejbiet tagħha, flimkien, jekk ikun xieraq, ma' proposti.
(64)
Fil-livell tal-Unjoni, huwa importanti li l-istandards tekniċi jkunu kkomplementati b’qafas legali korrispondenti ta’ leġislazzjoni tas-sikurezza tal-prodott u li tali standards japplikaw għall-installazzjonijiet offshore kollha fl-ilmijiet offshore tal-Istati Membri, u mhux biss l-installazzjoni tal-produzzjoni mhux mobbli. Il-Kummissjoni għandha għaldaqstant twettaq aktar analiżi tal-istandards tas-sikurezza tal-prodott applikabbli għall-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore.
(65)
Ladarba l-objettiv ta’ din id-Direttiva, jiġifieri li jiġu stabbiliti rekwiżiti minimi għall-prevenzjoni ta' aċċidenti kbar f'operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore u li jiġu limitati il-konsegwenzi ta' tali aċċidenti, ma jistax jinkiseb suffiċjentement mill-Istati Membri u jista' għalhekk, minħabba d-daqs u l-effetti tal-azzjoni proposta, jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri konformement mal-prinċipju ta' sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Konformement mal-prinċipju ta' proporzjonalità, kif stabbilit f'dak l-Artikolu, din id-Deċiżjoni ma tmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ sabiex jinkiseb dak l-objettiv,
ADOTTAW DIN ID-DIRETTIVA:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET INTRODUTTORJI
Artikolu 1
Suġġett u kamp ta’ applikazzjoni
1. Din id-Direttiva tistabbilixxi r-rekwiżiti minimi għall-prevenzjoni ta’ aċċidenti kbar f'operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore u l-limitazzjoni tal-konsegwenzi ta’ tali aċċidenti.
2. Din id-Direttiva għandha tkun mingħajr preġudizzju għal-liġi tal-Unjoni fir-rigward tas-sikurezza u s-saħħa tal-ħaddiema fil-post tax-xogħol, partikolarment id-Direttivi 89/391/KEE u 92/91/KEE.
3. Din id-Direttiva għandha tkun mingħajr preġudizzju għad-Direttivi 94/22/KE, 2001/42/KE, 2003/4/KE (19), 2003/35/KE, 2010/75/UE (20) u 2011/92/UE.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-fini ta’ din id-Direttiva:
(1)
‧aċċident kbir‧ tfisser, fir-rigward ta' installazzjoni jew infrastruttura konnessa:
(a)
aċċident li jinvolvi splużjoni, nirien, telf ta' kontroll tal-bir, jew rilaxx ta' żejt, gass jew sustanzi perikolużi li jinvolvu, jew b'potenzjal sinifikanti li jikkawżaw, imwiet jew korriment personali serju,
(b)
inċident li jwassal għal ħsara serja fl-installazzjoni jew fl-infrastruttura konnessa li jinvolvi, jew b'potenzjal sinifikanti li jikkawża, imwiet jew korriment personali serju,
(c)
kwalunkwe incident ieħor li jwassal għall-imwiet jew korriment serju ta’ ħames persuni jew aktar li jinsabu fuq l-installazzjoni offshore li minnha jkun ġej is-sors tal-periklu jew li jkunu involuti f'operazzjoni taż-żejt u tal-gass offshore b’konnessjoni mal-installazzjoni jew l-infrastruttura konnessa; jew
(d)
kwalunkwe inċident ambjentali kbir li jirriżulta minn incidenti msemmija fil-punti (a), (b) u (c).
Għall-finijiet li jiġi determinat jekk avveniment jikkostitwixxix aċċident kbir skont il-punti (a), (b) jew (d), installazzjoni li normalment ma tkunx sorveljata għandha tiġt ttrattata daqslikieku kienet sorveljata;
(2)
‧offshore‧ tfisser pożizzjoni fl-ibħra territorjali, iż-Żona Ekonomika Esklużiva jew il-blatiet kontinentali ta' Stat Membru fit-tifsira tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar id-Dritt tal-Baħar;
(3)
‧operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore‧ tfisser l-attivitajiet kollha relatati ma' installazzjoni jew ma' infrastruttura konnessa, inklużi d-disinn, l-ippjanar, il-kostruzzjoni, l-operat u d-dekummissjonament tagħha, relatati mal-esplorazzjoni u l-produzzjoni taż-żejt jew gass iżda mhux inkluż it-trasport taż-żejt u tal-gass minn kosta għal oħra;
(4)
‧riskju‧ tfisser il-kombinazzjoni tal-probabbiltà li jseħħ avveniment u tal-konsegwenzi ta' dak l-avveniment;
(5)
‧operatur‧ tfisser entità nominata mid-detentur tal-liċenzja jew mill-awtorità li toħroġ il-liċenzji biex twettaq operazzjoni taż-żejt u tal-gass offshore, inkluż l-ippjanar u l-eżekuzzjoni ta' operazzjoni ta' bir jew il-ġestjoni u l-kontroll tal-funzjonijiet ta' installazzjoni tal-produzzjoni;
(6)
‧xieraq‧ tfisser tajjeb jew adatt b’mod sħiħ, inkluża l-konsiderazzjoni ta' sforz u spiża proporzjonati, għal rekwiżit jew sitwazzjoni partikolari, ibbażat fuq evidenza oġġettiva u muri b’analiżi, paragun ma’ standards adatti jew soluzzjonijiet oħra użati f’sitwazzjonijiet komparabbli minn awtoritajiet jew industrija oħra;
(7)
‧entità‧ tfisser kwalunkwe persuna fiżika jew ġuridika jew kwalunkwe grupp ta’ persuni bħal dawn;
(8)
‧aċċettabbli‧ b'rabta ma' riskju, tfisser livell ta' riskju li għalih iż-żmien, l-ispiża jew l-isforz biex jitnaqqas aktar ikun sproporzjonat b'mod eċċessiv mar-benefiċċji ta' tali tnaqqis. Meta jiġi vvalutat jekk iż-żmien, l-ispiża jew l-isforz humiex ser ikunu sproporzjonati b'mod eċċessiv meta mqabbla mal-vantaġġi ta' aktar tnaqqis tar-riskju, għandu jittieħed kont tal-livelli tar-riskju tal-aħjar prattika kompatibbli ma' dan il-kompitu;
(9)
‧liċenzja‧ tfisser awtorizzazzjoni għal operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore f' konformità mad-Direttiva 94/22/KE;
(10)
‧żona liċenzjata‧ tfisser iż-żona ġeografika koperta mil-liċenzja;
(11)
‧detentur tal-liċenzja‧ tfisser il-persuna li jkollha, jew il-persuni li flimkien ikollhom, liċenzja;
(12)
‘kuntrattur’ tfisser kwalunkwe entità kuntrattata mill-operatur jew mis-sid biex twettaq kompiti speċifiċi f’isem l-operatur jew is-sid;
(13)
‧awtorità li toħroġ il-liċenzji‧ tfisser l-awtorità pubblika li hija responsabbli għall-għoti tal-awtorizzazzjonijiet jew għall-monitoraġġ tal-użu tal-awtorizzazzjonijiet kif previst fid-Direttiva 94/22/KE;
(14)
‧awtorità kompetenti‧ tfisser l-awtorità pubblika, nominata skont din id-Direttiva u li hija responsabbli għad-dmirijiet mogħtija lilha f'din id-Direttiva. L-awtorità kompetenti tista’ tkun magħmula minn korp pubbliku wieħed jew aktar;
(15)
‘esplorazzjoni’ tfisser it-tħaffir fi prospett u l-operazzjonijiet kollha relatati taż-żejt u tal-gass offshore meħtieġa qabel l-operazzjonijiet relatati mal-produzzjoni;
(16)
‧produzzjoni‧ tfisser l-estrazzjoni ta’ żejt u gass offshore mis-saffi ta’ taħt l-art ta' żona liċenzjata inkluż l-ipproċessar offshore taż-żejt u tal-gass u t-trasport tagħhom permezz ta’ infrastruttura konnessa;
(17)
‧installazzjoni mhux tal-produzzjoni‧ tfisser installazzjoni oħra apparti minn installazzjoni użata għall-produzzjoni taż-żejt u tal-gass;
(18)
‧il-pubbliku‧ tfisser entità waħda jew aktar u, f’konformità mal-leġislazzjoni jew il-prattika nazzjonali, l-assoċjazzjonijiet, l-organizzazzjonijiet jew il-gruppi tagħhom;
(19)
‧installazzjoni‧ tfisser faċilità stazzjonarja fissa jew mobbli, jew kombinament ta’ faċilitajiet, interkonnessi b’mod permanenti permezz ta’ pontijiet, jew strutturi oħra, użati għall-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore jew b’konnessjoni ma’ tali operazzjonijiet. Installazzjonijiet jinkludi unitajiet tat-tħaffir mobbli offshore biss meta jkunu stazzjonati f'ilmijiet offshore għal attivitiajiet ta' tħaffir, produzzjoni jew attivitiajiet oħrajn assoċjati ma' operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore;
(20)
‧installazzjoni tal-produzzjoni‧ tfisser installazzjoni użata għall-produzzjoni;
(21)
‧infrastruttura konnessa‧ tfisser, fiż-żona ta’ sikurezza jew f’żona viċin ta' distanza ikbar mill-installazzjoni fid-diskrezzjoni tal-Istat Membru:
(a)
kwalunkwe bir jew struttura assoċjata, unità jew tagħmir supplimentari konness mal-installazzjoni;
(b)
kwalunkwe apparat jew xoghlijiet fuq jew imwaħħla mal-istruttura prinċipali tal-installazzjoni;
(c)
kwalunkwe apparat imwaħħal ma' jew xogħlijiet fil-pipeline;
(22)
‧aċċettazzjoni‧, fir-rigward tar-rapport dwar perikli kbar, tfisser il-komunikazzjoni bil-miktub mill-awtorità kompetenti lill-operatur jew lis-sid li r-rapport, jekk implimentat kif stabbilit fih, jissodisfa r-rekwiżiti ta' din id-Direttiva L- aċċettazzjoni ma timplikax xi trasferiment tar-responsabbiltà mill-kontroll ta' perikli kbar lejn l-awtorità kompetenti;
(23)
‧periklu kbir‧ tfisser sitwazzjoni bil-potenzjal li tirriżulta f'aċċident kbir;
(24)
‧operazzjoni ta' bir‧ tfisser kwalunkwe operazzjoni li tikkonċerna bir li tista’ tirriżulta fir-rilaxx aċċidentali ta’ materjali li għandhom il-potenzjal li jwasslu għal aċċident kbir, inkluż it-tħaffir ta’ bir, it-tiswija jew il-modifika ta’ bir, is-sospensjoni tal-operazzjonijiet ta' bir u l-abbandun b’mod permanenti ta’ bir;
(25)
‧operazzjoni kombinata‧ tfisser operazzjoni mwettqa minn installazzjoni ma’ installazzjoni jew installazzjonijiet oħra għal finijiet relatati mal-installazzjoni(jiet) l-oħra li b’hekk taffettwa materjalment ir-riskji għas-sikurezza tal-persuni jew il-ħarsien tal-ambjent fi kwalunkwe waħda mill-installazzjoni jew fl-installazzjonijiet kollha;
(26)
‘żona ta’ sikurezza’ tfisser iż-żona f’distanza ta’ 500 metru minn kwalunkwe parti tal-installazzjoni, stabbilita mill-Istat Membru;
(27)
‧sid‧ tfisser entità legalment intitolata li tikkontrolla l-operat ta’ installazzjoni mhux tal-produzzjoni;
(28)
‧pjan intern ta' rispons għal emerġenza‧ tfisser pjan imħejji mill-operatur jew sid skont ir-rekwiżiti ta’ din id-Direttiva dwar il-miżuri għall-prevenzjoni tal-eskalazzjoni jew il-limitazzjoni tal-konsegwenzi ta’ aċċident kbir relatat mal-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore;
(29)
‧verifika indipendenti‧ tfisser valutazzjoni u konferma tal-validità ta’ dikjarazzjonijiet bil-miktub partikolari minn entità jew parti organizzattiva tal-operatur jew is-sid li tkun taħt il-kontroll ta' jew tkun influwenzata mill-entità jew il-parti organizzattiva li tuża dawk id-dikjarazzjonijiet;
(30)
‧bidla materjali‧ tfisser:
(a)
fil-każ ta' rapport dwar perikli kbar, bidla fil-bażi li fuqha r-rapport oriġinali kien aċċettat inklużi fost l-oħrajn modifiki fiżiċi, disponibbiltà ta' għarfien jew teknoloġija ġdida u bidliet operazzjonali fil-maniġment;
(b)
fil-każ ta' notifika ta' operazzjonijiet ta' bir jew operazzjonijiet kombinati, bidla fil-bażi li fuqha n-notifika oriġinali kienet ippreżentata inklużi fost l-oħrajn modifiki, bidla ta' installazzjoni b'oħra, disponibbiltà ta' għarfien jew teknoloġija ġdida u bidliet operazzjonali fil-maniġment;
(31)
‧bidu tal-operazzjonijiet‧ tfisser il-mument li fih l-installazzjoni jew l-infrastruttura konnessa hija involuta għall-ewwel darba fl-operazzjonijiet li hija ddisinjata għalihom;
(32)
‧effikaċja tar-reazzjoni għat-tixrid taż-żejt‧ tfisser l-effikaċja tas-sistemi ta' reazzjoni għat-tixrid fir-rispons għat-tixrid taż-żejt abbażi ta' analiżi tal-frekwenza, id-durata u ż-żmien tal-kundizzjonijiet ambjentali li jipprekludu reazzjoni. Il-valutazzjoni tal-effikaċja tar-reazzjoni għat-tixrid taż-żejt għandha tiġi espressa bħala perċentwal taż-żmien li dawn il-kundizzjonijiet ma jkunux preżenti u għandha tinkludi deskrizzjoni tal-limitazzjonijiet operattivi imposti fuq l-installazzjonijiet ikkonċernati b'riżultat ta' dik il-valutazzjoni;
(33)
‧elementi kritiċi tas-sikurezza u tal-ambjent‧ tfisser il-partijiet ta’ installazzjoni, inklużi programmi tal-kompjuter, li l-għan tagħhom huwa li jipprevjenu jew jillimitaw il-konsegwenzi ta' aċċident kbir, jew li l-falliment tagħhom jista’ jikkawża jew jikkontribwixxi b’mod sostanzjali għal aċċident kbir;
(34)
‘konsultazzjoni tripartitika’ tfisser arranġament formali li jippermetti djalogu u kooperazzjoni bejn l-awtorità kompetenti, l-operaturi u s-sidien, u r-rappreżentanti tal-ħaddiema;
(35)
‧industrija‧ tfisser entitajiet li huma direttament involuti f'operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore koperti minn din id-Direttiva jew li l-attivitajiet tagħhom huma relatati mill-qrib ma’ dawk l-operazzjonijiet;
(36)
‧pjan estern ta' rispons għal emerġenza‧ tfisser strateġija lokali, nazzjonali jew reġjonali għall-prevenzjoni tal-eskalazzjoni jew tillimita l-konsegwenzi ta' aċċident kbir relatat mal-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore bl-użu tar-riżorsi kollha disponibbli tal-operatur kif deskritti fil-pjanijiet interni rilevanti ta’ rispons għal emerġenza, u kwalunkwe riżorsa supplimentari li l-Istati Membri jagħmlu disponibbli;
(37)
‧inċident b'effett kbir fuq l-ambjent‧ tfisser inċident li jirriżulta, jew li x'aktarx jirriżulta, f'effetti sinifikanti negattivi fl-ambjent skont id-Direttiva 2004/35/KE.
KAPITOLU II
PREVENZJONI TA' AĊĊIDENTI KBAR RELATATI MA' OPERAZZJONIJIET TAŻ-ŻEJT U TAL-GASS
Artikolu 3
Prinċipji ġenerali tal-ġestjoni tar-riskji f'operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore
1. L-Istati Membri għandhom jitolbu lill-operaturi biex jiżguraw li jittieħdu l-miżuri xierqa kollha biex jevitaw aċċidenti kbar fl-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operaturi ma jkunux eżonerati mill-kompiti tagħhom skont din id-Direttiva minħabba l-fatt li azzjonijiet jew ommissjonijiet li jwasslu jew jikkontribwixxu għall-aċċidenti kbar ġew mwettqa minn kuntratturi.
3. Fil-każ ta' aċċident kbir, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operaturi jieħdu l-miżuri xierqa kollha biex jillimitaw il-konsegwenzi tiegħu għas-saħħa tal-bniedem u għall-ambjent.
4. L-Istati Membri għandhom jitolbu lill-operaturi biex jiżguraw li l-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore jitwettqu abbażi ta’ ġestjoni sistematika tar-riskji b'mod li r-riskji residwi ta’ aċċidenti kbar għall-persuni, l-ambjent u l-installazzjonijiet offshore jkunu aċċettabbli.
Artikolu 4
Kunsiderazzjonijiet tas-sikurezza u tal-ambjent fir-rigward tal-liċenzji
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li d-deċiżjonijiet dwar l-għoti jew it-trasferiment ta' liċenzji għat-twettiq ta' operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore għandhom jieħdu kont tal-kapaċità tal-applikant għal tali liċenzja li jilħaq ir-rekwiżiti għal operazzjonijiet fil-qafas tal-liċenzja kif meħtieġ mid-dispożizzjonijiet rilevanti tad-dritt tal-Unjoni, b'mod partikolari din id-Direttiva.
2. B'mod partikolari, fil-valutazzjoni tal-kapaċità teknika u finanzjarja tal-applikant għal liċenzja, għandu jittieħed kont debitu ta' dan li ġej:
(a)
ir-riskju, il-perikli u kwalunkwe informazzjoni rilevanti oħra relata aż-żona liċenzjata kkonċernata inkluż, fejn adatt, l-ispiża tad-degradazzjoni ta’ l-ambjent marin imsemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 8(1) tad-Direttiva 2008/56/KE;
(b)
l-istadju partikolari tal-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore;
(c)
il-kapaċitajiet finanzjarji tal-applikant, inklużi kwalunkwe garanzija, li jkopru r-responsabbiltajiet li potenzjalment jirriżultaw minn operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore inkwistjoni inkluż ir-responsabbiltà għal danni ekonomiċi potenzjali fejn responsabbiltà ta' dan it-tip hija prevista mid-dritt nazzjonali;
(d)
l-informazzjoni disponibbli rigward il-prestazzjoni ta' sikurezza u dik ambjentali tal-applikant, inkluż fir-rigward ta' aċċidenti kbar, skont kif ikun adatt għall-operazzjonijiet li għalihom intalbet il-liċenzja.
Qabel ma tingħata jew tiġi trasferita liċenzja għal operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore, l-awtorità li toħroġ il-liċenzji għandha tikkonsulta, fejn adatt, mal-awtorità kompetenti.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtorità tal-ħruġ tal-liċenzji ma tagħtix liċenzja jekk ma tkunx sodisfatta li l-applikant ikun ta prova ta’ miżuri adegwati li l-applikant ħa jew ser jieħu, abbażi ta' arranġamenti li għandhom jiġu deċiżi mill-Istati Membri, biex ikopru responsabbiltajiet li potenzjalment joriġinaw mill-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore tal-applikant. Tali provvediment għandu jkun validu u effettiv minn meta jinbdew l-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore. L-Istat Membru għandu jitlob lill-applikanti biex jagħtu prova, b’mod adatt, tal-kapaċità teknika u finanzjarja u kwalunkwe informazzjoni rilevanti oħra relatata maż-żona koperta mil-liċenzja u l-istadju partikolari tal-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore.
L-Istati Membri għandhom jivvalutaw l-adegwatezza tad-dispożizzjonijiet imsemmija fl-ewwel subparagrafu sabiex jiġi stabbilit li l-applikant għandu riżorsi finanzjarji suffiċjenti għall-bidu immedjat u l-kontinwazzjoni mingħajr interruzzjonijiet tal-miżuri kollha neċessarji għal rispons ta' emerġenza effettiv u rijabilitazzjoni sussegwenti.
L-Istati Membri għandhom jiffaċilitaw l-implimentazzjoni ta' strumenti finanzjarji sostenibbli u arranġamenti oħrajn biex jassistu dawk li qed japplikaw għal liċenzji juru l-kapaċità finanzjarja tagħhom skont l-ewwel subparagrafu.
L-Istati Membri għandhom, bħala minimu, jistabbilixxu proċeduri biex jiżguraw il-ġestjoni fil-pront u adegwata tat-talbiet għall-kumpens inkluż fir-rigward ta' pagamenti ta' kumpens għal inċidenti transkonfinali.
L-Istati Membri għandhom jobbligaw lid-detenturi tal-liċenzja li jżomm kapaċità suffiċjenti biex jissodisfaw l-obbligi finanzjarji tagħhom li jirriżultaw mir-responsabbiltajiet għall-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass.
4. L-awtorità tal-ħruġ tal-liċenzji jew id-detentur tal-liċenzja għandu jaħtar lill-operatur. Meta l-operatur għandu jinħatar mid-detentur tal-liċenzja, l-awtorità tal-ħruġ tal-liċenzji għandha tiġi notifikata bil-ħatra minn qabel. F'tali każijiet, l-awtorità tal-ħruġ tal-liċenzji, jekk ikun meħtieġ f’konsultazzjoni mal-awtorità kompetenti, tista’ toġġezzjona l-ħatra tal-operatur. Meta titqajjem tali oġġezzjoni, l-Istati Membri għandhom jitolbu lid-detentur tal-liċenzja jaħtar operatur alternattiv xieraq jew jieħu r-responsabbiltajiet tal-operatur skont din id-Direttiva.
5. Il-proċeduri tal-ħruġ tal-liċenzji għall-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore relatati ma' żona liċenzjata partikolari għandhom ikunu organizzati b'tali mod li l-informazzjoni miġbura bħala riżultat ta' attività ta' esplorazzjoni tista' tiġi meqjusa mill-Istat Membru qabel ma tibda l-produzzjoni.
6. Fil-valutazzjoni tal-kapaċitajiet tekniċi u finanzjarji ta' applikant għal liċenzja, għandha tingħata attenzjoni speċjali għal kwalunkwe ambjent tal-baħar u kostali li huwa ambjentalment sensittiv, b'mod partikolari l-ekosistemi li għandhom rwol importanti fil-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima u fl-adattament għalih, bħal-bwar salmastri u l-mergħat tal-ħaxix tal-baħar; u żoni protetti tal-baħar, bħal żoni speċjali ta' konservazzjoni skont id-Direttiva tal-Kunsill 92/43/KEE tal-21 ta' Mejju 1992 dwar il-konservazzjoni tal-ambjenti naturali tal-fawna u l-flora selvaġġi (21), żoni ta' protezzjoni speċjali skont id-Direttiva 2009/147/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-konservazzjoni tal-għasafar selvaġġi (22), u żoni protetti tal-baħar li dwarhom hemm qbil fl-Unjoni jew fl-Istati Membri kkonċernati fil-qafas ta' ftehimiet internazzjonali jew reġjonali li għalihom huma parti.
Artikolu 5
Parteċipazzjoni tal-pubbliku relata mal-effetti ta' operazzjonijiet ippjanati tal-esplorazzjoni taż-żejt u tal-gass offshore fuq l-ambjent
1. It-tħaffir ta' bir ta' esplorazzjoni minn installazzjoni mhux tal-produzzjoni ma għandux jibda għajr jekk l-awtoritajiet rilevanti tal-Istat Membru jkunu żguraw minn qabel li tkun saret kif adatt parteċipazzjoni tal-pubbliku bikrija u effettiva dwar l-effetti possibbli fuq l-ambjent tal-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore ippjanati f'konformità ma' atti legali oħra tal-Unjoni, partikolarment id-Direttiva 2001/42/KE jew id-Direttiva 2011/92/UE.
2. Fejn ma tkun saret parteċipazzjoni tal-pubbliku skont il-paragrafu 1, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li jsiru l-arranġamenti li ġejjin:
(a)
il-pubbliku jiġi infurmat, jew b'avviżi pubbliċi jew b'mezzi adatti oħra bħall-mezzi elettroniċi tal-informazzjoni, dwar il-post fejn huwa maħsub li jiġi permess li jsiru operazzjonijiet ta' esplorazzjoni;
(b)
il-pubbliku kkonċernat jiġi identifikat jew li jkollhom interess fid-deċiżjoni inkluż il-pubbliku affettwat jew li x'aktarx jiġi affettwat mid-deċiżjoni li jingħata permess għal operazzjonijiet ta' esplorazzjoni inkluż organizzazzjonijiet mhux governattivi rilevanti, bħal dawk li jippromwovu l-protezzjoni ambjentali u organizzazzjonijiet rilevanti oħrajn;
(c)
informazzjoni rilevanti dwar tali operazzjonijiet ippjanati ssir disponibbli għall-pubbliku inkluż, fost l-oħrajn, informazzjoni dwar id-dritt għall-parteċipazzjoni fit-teħid ta' deċiżjonijiet, u lil min jistgħu jiġu ppreżentati kummenti jew mistoqsijiet;
(d)
il-pubbliku huwa intitolat jesprimi kummenti u opinjonijiet meta l-alternattivi kollha jkunu miftuħa qabel jittieħdu d-deċiżjonijiet li jippermettu li ssir l-esplorazzjoni;
(e)
fit-teħid ta' deċiżjonijiet skont il-punt (d), għandu jittieħed kont debitu tar-riżultati tal-parteċipazzjoni tal-pubbliku; u
(f)
wara li jkun eżamina l-kummenti u l-opinjonijiet espressi mill-pubbliku, l-Istat Membru inkwistjoni jinforma lill-pubbliku fil-pront dwar id-deċiżjonijiet meħuda u r-raġunijiet u l-kunsiderazzjonijiet li fuqhom ikunu bbażati dawk id-deċiżjonijiet, inkluża l-informazzjoni dwar il-proċess tal-parteċipazzjoni tal-pubbliku.
Għandhom ikunu pprovduti perijodi ta’ żmien raġonevoli li jippermettu żmien suffiċjenti għal kull stadju differenti tal-parteċipazzjoni tal-pubbliku.
3. Dan l-Artikolu ma japplikax fir-rigward ta' żoni liċenzjati qabel it-18 ta’ Lulju 2013.
Artikolu 6
Operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore fiż-żoni liċenzjati
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-installazzjonijiet tal-produzzjoni u l-infrastruttura konnessa jkunu operati biss f’żoni liċenzjati minn operaturi nnominati għal dak il-għan biss f’konformità mal-Artikolu 4(4).
2. L-Istati Membri għandhom jitolbu lid-detentur tal-liċenzja biex jiżgura li l-operatur ikollu l-kapaċità li jilħaq ir-rekwiżiti għall-operazzjonijiet speċifiċi fil-qafas tal-liċenzja.
3. Matul l-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore kollha, l-Istati Membri għandhom jitolbu lid-detentur tal-liċenzja biex jieħu l-passi raġonevoli kollha biex jiżgura li l-operatur jilħaq ir-rekwiżiti, iwettaq il-funzjonijiet u d-dmirijiet tiegħu skont din id-Direttiva.
4. Fejn l-awtorità kompetenti tiddetermina li l-operatur ma għadx għandu l-kapaċità biex jilħaq ir-rekwiżiti rilevanti skont din id-Direttiva, l-awtorità tal-ħruġ tal-liċenzji għandha tiġi infurmata. L-awtorità tal-ħruġ tal-liċenzji għandha imbagħad tinnotifika lid-detentur tal-liċenzja dwar dan u d- detentur tal-liċenzja għandu jieħu r-responsabbiltà mit-twettiq tad-dmirijiet konċernati u, għandu mingħajr dewmien, jipproponi operatur ta’ sostituzzjoni għall-awtorità tal-ħruġ tal-liċenzji.
5. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operazzjonijiet relatati mal-installazzjonijiet tal-produzzjoni u dawk mhux tal-produzzjoni la jinbdew u lanqas jitkomplew sakemm ikun ġie aċċettat ir-rapport dwar perikli kbar mill-awtorità kompetenti f'konformità ma' din id-Direttiva.
6. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operazzjonijiet ta' bir jew operazzjonijiet kombinati la jinbdew u lanqas jitkomplew sakemm ir-rapport dwar perikli kbar għall-installazzjonijiet involuti ma jkun ġie aċċettat f'konformità ma' din id-Direttiva. Barra minn hekk, tali operazzjonijiet ma għandhom la jinbdew u lanqas jitkomplew fejn notifika ta’operazzjonijiet ta' bir jew notifika ta' operazzjonijiet kombinati ma ġietx ippreżentata f'konformità mal-punt (h) jew (i) tal-Artikolu 11(1) rispettivament lill-awtorità kompetenti jew fejn l-awtorità kompetenti tesprimi oġġezzjonijiet għall-kontenut ta’ notifika.
7. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li tiġi stbbilita żona ta’ sikurezza madwar l-installazzjoni u li l-bastimenti jkunu pprojbiti milli jidħlu jew jibqgħu f’dik iż-żona ta’ sikurezza.
Madankollu, dik il-projbizzjoni ma għandhiex tapplika għal bastiment li jidħol jew jibqa’ fiż-żona ta’ sikurezza:
(a)
b'konnessjoni mat-tqegħid, l-ispezzjoni, l-ittestjar, it-tiswija, il-manutenzjoni, il-modifika, it-tiġdid jew it-tneħħija ta' kwalunkwe cable jew pipeline sottomarin f'dik iż-żona ta' sikurezza jew viċin tagħha;
(b)
biex jipprovdu servizzi għal jew sabiex jinġarru persuni jew oġġetti lejn u minn kwalunkwe installazzjoni f'dik iż-żona ta' sikurezza;
(c)
biex tiġi spezzjonata kwalunkwe installazzjoni jew infrastruttura relatata f'dik iż-żona ta' sikurezza taħt l-awtorità tal-Istat Membru;
(d)
b'konnessjoni biex isalva jew f'tentattiv li jsalva l-ħajja jew il-proprjetà;
(e)
skont il-kundizzjonijiet tat-temp;
(f)
meta ikun jeħtieġ l-għajnuna; jew
(g)
jekk ikun hemm kunsens mill-operatur, sid jew l-Istat Membru fejn tinsab iż-żona ta’ sikurezza.
8. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu mekkaniżmu għall-parteċipazzjoni effettiva f’konsultazzjoni tripartitika bejn l-awtorità kompetenti, l-operaturi u s-sidien, u r-rappreżentanti tal-ħaddiema fil-formulazzjoni ta’ standards u politiki li jittrattaw il-prevenzjoni ta’ aċċident kbir.
Artikolu 7
Responsabbiltà għal ħsara ambjentali
Mingħajr preġudizzju għall-ambitu eżistenti tar-responsabbiltà f'dak li għandu x'jaqsam mal-prevenzjoni u r-rijabilitazzjoni għal danni ambjentali f'konformità mad-Direttiva 2004/35/KE, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li d-detentur tal-liċenzja jkun finanzjarjament responsabbli għall-prevenzjoni u r-rijabilitazzjoni ta' dannu ambjentali kif definit f'dik id-Direttiva, ikkawżat minn operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore imwettqa minn, jew f'isem, id-detentur tal-liċenzja jew l-operatur.
Artikolu 8
Ħatra tal-awtorità kompetenti
1. L-Istati Membri għandhom jaħtru awtorità kompetenti responsabbli għall- funzjonijiet regolatorji:
(a)
il-valutazzjoni u l-aċċettazzjoni ta' rapporti dwar perikli kbar, il-valutazzjoni tan-notifiki tad-disinn, u l-valutazzjonijiet tan-notifiki ta' operazzjonijiet tal-bjar jew ta’ operazzjonijiet kombinati, u dokumenti oħra simili li huma ppreżentati lilhom;
(b)
jissorveljaw il-konformità mill-operaturi u s-sidien ma' din id-Direttiva, inklużi spezzjonijiet, investigazzjonijiet u azzjonijiet ta' infurzar;
(c)
joffru konsulenza lil awtoritajiet jew korpi oħrajn, inkluż l-awtorità li toħroġ il-liċenzji;
(d)
jagħmlu pjanijiet annwali f'konformità mal-Artikolu 21;
(e)
jipproduċu rapporti;
(f)
jikkooperaw mal-awtoritajiet kompetenti jew mal-punti ta' kuntatt f'konformità mal-Artikolu 27.
2. L-Istati Membri għandhom f'kull ħin jiżguraw l-indipendenza u l-oġġettività tal-awtorità kompetenti fit-twettiq tal-funzjonijiet regolatorji tagħha u partikolarment fir-rigward tal-punti (a), (b) u (c) tal-paragrafu 1. Għaldaqstant, għandhom jiġu pprevenuti kunflitti ta’ interessi bejn il-funzjonijiet regolatorji tal-awtorità kompetenti min-naħa waħda u, min-naħa l-oħra, il-funzjonijiet regolatorji relatati mal-iżvilupp ekonomiku tar-riżorsi naturali offshore u l-ħruġ ta’ liċenzji għal operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore fl-Istat Membru u l-ġbir u l-ġestjoni ta’ dħul minn dawk l-operazzjonijiet.
3. Sabiex jintlaħqu l-objettivi stabbiliti fil-paragrafu 3a, l-Istati Membri għandhom jesiġu li l-funzjonijiet regolatorji tal-awtorità kompetenti għandhom jitwettqu fi ħdan awtorità li tkun indipendenti minn kwalunkwe funzjoni tal-Istat Membru li tirrigwarda l-iżvilupp ekonomiku tar-riżorsi naturali offshore u l-liċenzjar ta' operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore fl-Istat Membru u l-ġbir u l-ġestjoni ta' dħul minn dawn l-operazzjonijiet.
Madankollu, meta n-numru totali tal-installazzjonijiet li normalment ikollhom in-nies magħhom ikun inqas minn 6, l-Istat Membru kkonċernat jista' jiddeċiedi li ma japplikax l-ewwel subparagrafu. Tali deċiżjoni għandha tkun mingħajr preġudizzju għall-obbligi tiegħu skont il-paragrafu 2.
4. L-Istati Membri għandhom jagħmlu disponibbli lill-pubbliku deskrizzjoni ta' kif l-awtorità kompetenti hija organizzata, inkluż ir-raġuni għaliex stabbilixxew l-awtorità kompetenti b'dak il-mod, u l-mod kif żguraw it-twettiq tal-funzjonijiet regolatorji stabbiliti fil-paragrafu 1 u l-konformità mal-obbligi stabbiliti fil-paragrafu 2.
5. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtorità kompetenti jkollha riżorsi umani u finanzjarji adegwati biex twettaq id-dmirijiet tagħha skont din id-Direttiva. Dawk ir-riżorsi għandhom ikunu proporzjonati mal-livell tal-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offhsore tal-Istati Membri.
6. L-Istati Membri jistgħu jagħmlu ftehimiet formali mal-aġenziji tal-Unjoni adatti jew korpi oħrajn xierqa fejn disponibbli, għall-għoti ta’ kompetenzi speċjalizzati b’appoġġ għall-awtorità kompetenti fit-twettiq tal-funzjonijiet regolatorji tagħha. Għall-finijiet ta' dan il-paragrafu, korp ma għandux jitqies xieraq fejn l-oġġettività tiegħu tista' tiġi kompromessa b'kunflitti ta' interess.
7. L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu mekkaniżmi li skonthom l-ispejjeż finanzjarji għall-awtorità kompetenti, fit-twettiq tad-dmirijiet tagħha skont din id-Direttiva, ikun jistgħu jiġu koperti mis-sidien tal-liċenzja jew l-operaturi jew is-sidien.
8. Fejn l-awtorità kompetenti tkun magħmula minn aktar minn korp wieħed, l-Istati Membri għandhom jagħmlu sforz biex jevitaw id-duplikazzjoni ta’ funzjonijiet regolatorji bejn il-korpi. L-Istati Membri jistgħu jaħtru wieħed mill-korpi kostitwenti bħala l-korp mexxej responsabbli għall-koordinazzjoni tal-funzjonijiet regolatorji skont din id-Direttiva u mir-rappurtar lill-Kummissjoni.
9. L-Istati Membri għandhom janalizzaw l-attivitajiet tal-awtorità kompetenti u għandhom jieħdu kwalunkwe miżura meħtieġa biex itejbu l-effikaċjà tagħha fit-twettiq tal-funzjonijiet regolatorji stabbiliti fil-paragrafu 1.
Artikolu 9
Funzjonament tal-awtorità kompetenti
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtorità kompetenti:
(a)
taġixxi indipendentement mill-politiki, id-deċiżjonijiet regolatorji jew konsiderazzjonijiet oħrajn mhux relatati mad-dmirijiet tagħha skont din id-Direttiva;
(b)
tiċċara l-limitu tar-responsabbiltajiet tagħha u r-responsabbiltajiet tal-operatur u tas-sid mill-kontroll ta’ riskji ta’ aċċident kbir skont din id-Direttiva;
(c)
tistabbilixxi politika, proċess u proċeduri għall-valutazzjoni bir-reqqa ta’ rapporti dwar perikli kbar u notifiki ppreżentati f’konformità mal-Artikolu 11 kif ukoll biex tiġi mħarsa l-konformità ma' din id-Direttiva fil-ġurisdizzjoni tal-Istat Membru, inkluż l-ispezzjoni, investigazzjoni u infurzar tal-azzjonijiet;
(d)
tagħmel disponibbli l-politika, il-proċess u l-proċeduri skont il-punt (c) lill-operaturi u s-sidien u tagħmel disponibbli taqsiriet ta' dawn lill-pubbliku;
(e)
fejn ikun meħtieġ, tħejji u timplimenta proċeduri kkoordinati u konġunti ma' awtoritajiet oħrajn fl-Istat Membru biex jitwettqu d-dmirijiet skont din id-Direttiva; u
(f)
tibbaża l-politika, l-organizzazzjoni u l-proċeduri operazzjonali fuq il-prinċipji stabbiliti fl-Anness III.
Artikolu 10
Kompiti tal-Aġenzija Ewropea għas-Sigurtà Marittima
1. L-Aġenzija Ewropea għas-Sigurtà Marittima (EMSA, minn hawn 'il quddiem "Aġenzija") tipprovdi assistenza teknika u xjentifika lill-Istati Membri u lill-Kummissjoni f'konformità mal-mandat tagħha taħt ir-Regolament (KE) Nru 1406/2002.
2. Fil-qafas tal-mandat tagħha, l-Aġenzija għandha:
(a)
tassisti lill-Kummissjoni u l-Istat Membru affettwat, fuq talba tiegħu, fid-detezzjoni u l-monitoraġġ tal-entità tat-tixrid taż-żejt jew tal-gass;
(b)
tassisti lill-Istati Membri, fuq talba tagħhom, bit-tħejjija u l-eżekuzzjoni tal-pjanijiet ta’ rispons għal emerġenza esterna, speċjalment meta jkun hemm impatti transkonfinali fl-ilmijiet offshore tal-Istati Membri jew lil hinn minnhom;
(c)
abbażi tal-pjanijiet ta' emerġenza esterni u interni tal-Istati Membri, tiżviluppa mal-Istati Membri u l-operaturi katalogu ta' tagħmir u servizzi ta' emerġenza disponibbli.
3. L-Aġenzija tista', jekk tiġi mitluba:
(a)
tassisti lill-Kummissjoni fil-valutazzjoni tal-pjanijiet ta' rispons għal emerġenza esterni tal-Istati Membri biex jiġi vverifikat jekk il-pjanijiet humiex konformi ma' din id-Direttiva;
(b)
tanalizza eżerċizzji ffokati fuq l-ittestjar tal-mekkaniżmi ta' emerġenza transkonfinali u dawk tal-Unjoni.
KAPITOLU III
TĦEJJIJA GĦAL OPERAZZJONIJIET TAŻ-ŻEJT U TAL-GASS OFFSHORE U T-TWETTIQ TAGĦHOM
Artikolu 11
Dokumenti li għandhom jiġu ppreżentati biex jitwettqu operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operatur jew is-sid jippreżentaw id-dokumenti li ġejjin lill-awtorità kompetenti:
(a)
il-politika korporattiva ta' prevenzjoni ta' aċċidenti serji jew deskrizzjoni adegwata tagħha, skont l-Artikolu 19(1) u (5);
(b)
is-sistema ta' ġestjoni tas-sikurezza u ambjentali applikabbli għall-installazzjoni, jew deskrizzjoni adegwata tagħha, skont l-Artikolu 19(3) u (5);
(c)
fil-każ ta’ installazzjoni tal-produzzjoni ppjanata, notifika ta' disinn skont ir-rekwiżiti tal-Anness I, parti 1;
(d)
deskrizzjoni tal-iskema ta' verifika indipendenti skont l-Artikolu 17;
(e)
rapport dwar perikli kbar skont l-Artikoli 12 u 13;
(f)
fil-każ ta' bidla materjali, jew żarmar ta' installazzjoni, rapport emendat dwar perikli kbar skont l-Artikoli 12 u 13;
(g)
il-pjan intern għal rispons ta' emerġenza jew deskrizzjoni adegwata tiegħu, skont l-Artikoli 14 u 28;
(h)
Fil-każ ta' operazzjoni ta' bir, notifika tal-operazzjoni ta' dak ilbir u informazzjoni dwar l-operazzjoni ta' dak il-bir skont l-Artikolu 15;
(i)
fil-każ ta' operazzjoni kombinata, notifika tal-operazzjonijiet kombinati skont l-Artikolu 16;
(i)
fil-każ ta’ installazzjoni tal-produzzjoni eżistenti li tkun ser titmexxa għal lokalità ġdida tal-produzzjoni fejn ser tkun operata, notifika ta’ rilokazzjoni skont l-Anness I, parti 1;
(k)
kwalunkwe dokument rilevanti ieħor mitlub mill-awtorità kompetenti.
2. Id-dokumenti li għandhom jiġu ppreżentati skont il-punti (a), (b),(d) u (g) tal-paragrafu 1 għandhom jiġu inklużi mar-rapport dwar perikli kbar meħtieġ skont il-punt (e) tal-paragrafu 1. Il-politika korporattiva ta' prevenzjoni ta' aċċidenti kbar ta' operatur ta' bir għandha, fejn ma tkunx diġa' ġiet ippreżentata, tiġi inkluża man-notifika ta' operazzjonijiet ta' bir li għandha tiġi ppreżentata skont il-punt (h) tal-paragrafu 1.
3. In- notifika ta' disinn meħtieġa skont il-punt (a) tal-paragrafu 1 għandha tiġi ppreżentata lill-awtorità kompetenti sa skadenza ffissata mill-awtorità kompetenti qabel il-preżentazzjoni maħsuba tar-rapport dwar perikli kbar għall-operazzjoni ppjanata. L-awtorità kompetenti għandha twieġeb għan-notifika ta' disinn b'kummenti li għandhom jitqiesu fir-rapport dwar perikli kbar.
4. Fejn installazzjoni tal-produzzjoni eżistenti tkun ser tidħol fi jew tħalli l-ilmijiet offshore ta’ Stat Membru, l-operatur għandu jinnotifika lill-awtoritajiet kompetenti rilevanti bil-miktub qabel id-data li fiha l-installazzjoni tal-produzzjoni ser tidħol fi jew tħalli l-ilmijiet offshore tal-Istat Membru.
5. In-notifika ta’ rilokazzjoni meħtieġa skont il-punt (i) tal-paragrafu 1 għandha tiġi ppreżentata lill-awtorità kompetenti fi stadju kmieni biżżejjed fl-iżvilupp propost biex tippermetti lill-operatur li jqis kwalunkwe kwistjonijiet li jitqajmu mill-awtorità kompetenti waqt it-tħejjija tar-rapport dwar perikli kbar.
6. Fejn isseħħ bidla materjali li taffettwa n-notifika ta' disinn jew ir-rilokazzjoni qabel il-preżentazzjoni tar-rapport dwar perikli kbar, l-awtorità kompetenti għandha tiġi notifikata dwar dik il-bidla kemm jista’ jkun malajr.
7. Ir-rapport dwar perikli kbar meħtieġ skont il-punt (e) tal-paragrafu 1 għandu jiġi ppreżentat lill-awtorità kompetenti fi skadenza stabbilita mill-awtorità kompetenti qabel il-bidu ppjanat tal-operazzjonijiet.
Artikolu 12
Rapport dwar perikli kbar għal installazzjoni tal-produzzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operatur jipprepara rapport dwar perikli kbar għal installazzjoni tal-produzzjoni, li għandu jiġi ppreżentat skont il-punt (e) tal-Artikolu 11(1). Dak ir-rapport għandu jkun fih l-informazzjoni speċifikata fl-Anness I, partijiet 2 u 5 u għandu jiġi aġġornat kull meta jkun adatt jew meta l-awtorità kompetenti titlob dan.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li r-rappreżentanti tal-ħaddiema jiġu kkonsultati fl-istadji rilevanti fit-tħejjija tar-rapport dwar perikli kbar għal installazzjoni tal-produzzjoni, u li l-evidenza tingħata għal dan il-għan f'konformità mal-Anness I, parti 2, punt 3.
3. Ir-rapport dwar perikli kbar għal installazzjoni tal-produzzjoni jista' jitħejja fir-rigward ta’ grupp ta’ installazzjonijiet soġġett għall-qbil tal-awtorità kompetenti.
4. Fejn tkun meħtieġa iktar informazzjoni qabel ma jista’ jiġi aċċettat rapport dwar perikli kbar, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operatur, fuq talba tal-awtorità kompetenti, jipprovdi din l-informazzjoni u jippreżenta kull tibdil meħtieġ fir-rapport dwar perikli kbar.
5. Meta jkunu ser isiru modifiki fl-installazzjoni tal-produzzjoni li jinvolvu għal bidla materjali, jew ikun hemm il-ħsieb li tiżżarma installazzjoni fissa tal-produzzjoni, l-operatur għandu jħejji rapport dwar perikli kbar, li għandu jiġi ppreżentat skont il-punt (f) tal-Artikolu 11(1), sa skadenza ffissata mill-awtorità kompetenti f'konformità mal-Anness I, parti 6.
6. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-modifikazzjonijiet ippjanati ma jibdewx jintużaw jew, u li ż-żarmar ma jinbediex qabel ma l-awtorità kompetenti tkun aċċettat ir-rapport emendat dwar perikli kbar għall-installazzjoni tal-produzzjoni.
7. Ir-rapport dwar perikli kbar għal installazzjoni tal-produzzjoni għandu jkun soġġett għal reviżjoni perjodika bir-reqqa mill-operatur mill-inqas kull ħames snin jew aktar kmieni meta mitluba mill-awtorità kompetenti. Għandha tingħata notifika tar-riżultati tar-reviżjoni lill-awtorità kompetenti.
Artikolu 13
Rapport dwar perikli kbar għal installazzjoni mhux tal-produzzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li s-sid iħejji rapport dwar perikli kbar għal installazzjoni mhux tal-produzzjoni, li għandu jiġi ppreżentat skont il-punt (e) tal-Artikolu 11(1), Dak ir-rapport għandu jkun fih l-informazzjoni speċifikata fl-Anness I, partijiet 3 u 5 u għandu jiġi aġġornat kull meta jkun adatt jew meta l-awtorità kompetenti titlob dan.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li r-rappreżentanti tal-ħaddiema jiġu kkonsultati fl-istadji rilevanti fit-tħejjija tar-rapport dwar perikli kbar għal installazzjoni mhux tal-produzzjoni, u li l-evidenza tingħata għal dan il-għan f'konformità mal-Anness I, parti 3, punt 2.
3. Fejn tkun meħtieġa iktar informazzjoni qabel ma jista’ jiġi aċċettat rapport dwar perikli kbar għal installazzjoni mhux tal-produzzjoni, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operatur jew is-sid jipprovdi, fuq talba tal-awtorità kompetenti, din l-informazzjoni u jagħmel kull tibdil meħtieġ fir-rapport dwar perikli kbar ippreżentat.
4. Meta jkunu ser isiru modifiki fl-installazzjoni mhux tal-produzzjoni li jinvolvu għal bidla materjali, jew ikun hemm il-ħsieb li tiżżarma installazzjoni fissa tal-produzzjoni, is-sid għandu jħejji rapport emendat dwar perikli kbar, li għandu jiġi ppreżentat skont il-punt (f) tal-Artikolu 11(1), sa skadenza ffissata mill-awtorità kompetenti f'konformità mal-Anness I, parti 6, il-punti 1, 2 u 3.
5. Għal installazzjoni fissa mhux tal-produzzjoni, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-modifikazzjonijiet ippjanati ma jibdewx jintużaw u li ż-żarmatura ma tinbediex qabel ma l-awtorità kompetenti tkun aċċettat ir-rapport emendat dwar perikli kbar għall-installazzjoni fissa mhux tal-produzzjoni.
6. Għal installazzjoni mobbli mhux tal-produzzjoni, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-modifikazzjonijiet ippjanati ma jibdewx jintużaw qabel ma l-awtorità kompetenti ma tkunx aċċettat ir-rapport emendat dwar perikli kbar għall-installazzjoni mobbli mhux tal-produzzjoni.
7. Ir-rapport dwar perikli kbar għal installazzjoni mhux tal-produzzjoni għandu jkun soġġett għal reviżjoni perjodika bir-reqqa mis-sid mill-inqas kull 5 snin jew aktar kmieni meta mitluba mill-awtorità kompetenti. Għandha tingħata notifika tar-riżultati tar-reviżjoni lill-awtorità kompetenti.
Artikolu 14
Pjanijiet interni ta' rispons għal emerġenza
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operaturi jew is-sidien, kif adatt, iħejju pjanijiet interni ta' rispons għal emerġenza, li għandhom jiġu ppreżentati skont il-punt (g) tal-Artikolu 11(1). Il-pjanijiet għandhom jiġu mħejjija f'konformità mal-Artikolu 28 filwaqt li jqisu l-valutazzjoni tar-riskji ta' aċċidenti kbar li saret waqt it-tħejjija tar-rapport l-aktar reċenti dwar perikli kbar. Dan il-pjan għandu jinkludi analiżi tal-effikaċja tar-rispons għat-tixrid taż-żejt.
2. Fil-każ li installazzjoni mobbli mhux tal-produzzjoni jkollha tiġi użata għat-twettieq ta' operazzjonijiet ta' bir, il-pjan intern ta' rispons għal emerġenza għall-installazzjoni għandu jqis il-valutazzjoni tar-riskji li tkun saret waqt it-tħejjija tan-notifika dwar operazzjonijiet ta' bir li għandha tiġi ppreżentata skont il-punt (h) tal-Artikolu 11(1)). Fejn il-pjan intern ta' rispons għal emerġenza jkollu jiġi emendat minħabba n-natura jew is-sit partikolari tal-bir, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operatur tal-bir jippreżenta il-pjan intern emendat ta' rispons għal emerġenza, jew deskrizzjoni adegwata tagħha, lill-awtorità kompetenti bħala sostenn għan-notifika rilevanti dwar operazzjonijiet ta' bir.
3. Fil-każ li installazzjoni mhux tal-produzzjoni tkun ser tintuża biex twettaq operazzjonijiet kombinati, il-pjan intern ta' rispons għal emerġenza għandu jiġi emendat biex ikopri l-operazzjonijiet kombinati u għandu jiġi ppreżentat lill-awtorità kompetenti bħala sostenn għan-notifika rilevanti dwar l-operazzjonijiet kombinati.
Artikolu 15
Notifika dwar u informazzjoni dwar operazzjonijiet ta' bjar
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operatur ta' bir iħejji n-notifika li għandha tiġi ppreżentata skont il-punt (h) tal-Artikolu 11(1) lill-awtorità kompetenti. Hija għandha tiġi ppreżentata fi skadenza stabbilita mill-awtorità kompetenti li taqa' qabel il-bidu tal-operazzjoni tal-bir. Dik in-notifika ta' operazzjonijiet ta' bir għandha tinkludi d-dettalji tad-disinn tal-bir u l-operazzjonijiet proposti tal-bir mal-Anness I, parti 4. Dan għandu jinkludi analiżi tal-effikaċja tar-rispons għat-tixrid taż-żejt.
2. L-awtorità kompetenti għandha tqis in-notifika u, jekk jitqies li hu meħtieġ, tieħu azzjoni adatta qabel ma jinbdew l-operazzjonijiet tal-bir, li tista' tinkludi l-projbizzjoni li jinbdew l-operazzjonijiet.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operatur tal-bir jinvolvi lill-verifikatur indipendenti fl-ippjanar u t-tħejjija ta' bidla materjali fin-notifika ta' operazzjonijiet ta' bir ippreżentata skont il-punt (b) tal-Artikolu 17(4) u li jgħarraf immedjatament lill-awtorità kompetenti dwar kwalunkwe bidla materjali fin-notifika ta' operazzjonijiet ta' bir ippreżentata. L-awtorità kompetenti għandha tqis dawk il-bidliet u, jekk jitqies li hu meħtieġ, tieħu azzjoni adatta.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operatur tal-bir jippreżenta rapporti dwar l-operazzjonijiet tal-bir lill-awtorità kompetenti f'konformità mar-rekwiżiti tal-II. Ir-rapporti għandhom jiġu ppreżentati f’intervalli ta’ ġimgħa, mill-ġurnata tal-bidu tal-operazzjonijiet tal-bjar, jew f’intervalli speċifikati mill-awtorità kompetenti.
Artikolu 16
Notifika ta' operazzjonijiet kombinati
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operaturi u s-sidien involuti f'operazzjoni kombinata jħejju b'mod konġunt in-notifika li għandha tiġi ppreżentata skont il-punt (i) tal-Artikolu 9(1). In-notifika għandha tinkludi d-dettalji tal-operazzjoni kombinata f'konformità mar-rekwiżiti tal-Anness I, parti 7. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li wieħed mill-operaturi kkonċernati jippreżenta n-notifika tal-operazzjonijiet kombinati lill-awtorità kompetenti. In-notifika għandha tiġi ppreżentata fi skadenza stabbilita mill-awtorità kompetenti qabel ma jinbdew l-operazzjonijiet kombinati.
2. L-awtorità kompetenti għandha tqis in-notifika u, jekk jitqies li hu meħtieġ, tieħu azzjoni adatta qabel ma jinbdew l-operazzjonijiet kombinati, li tista' tinkludi l-projbizzjoni tal-bidu tal-operazzjonijiet.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operatur li ppreżenta n-notifika jgħarraf, mingħajr dewmien, lill-awtorita kompetenti dwar kwalunkwe bidla materjali fin-notifika ppreżentata. L-awtorità kompetenti għandha tqis dawk il-bidliet u, jekk jitqies li hu meħtieġ, tieħu azzjoni adatta.
Artikolu 17
Verifika indipendenti
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li operaturi u siden jistabbilixxu skemi ta' verifika indipendenti u li jħejju deskrizzjoni ta' dawn l-iskemi, li għandhom jiġu ppreżentati skont il-punt (d) tal-Artikolu 11(1) u inkluża fis-sistema ta' ġestjoni tas-sikurezza u tal-ambjent ppreżentata skont il-punt (b) tal-Artikolu 11(1). Id-deskrizzjoni għandha tinkludi l-informazzjoni speċifikata fl-Anness I, parti 5.
2. Ir-riżultati tal-verifika indipendenti għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltà tal-operatur jew is-sid għall-funzjonament korrett u sikur tat-tagħmir u s-sistemi li jkunu qed jiġu verifikati.
3. L-għażla tal-verifikatur indipendenti u d-disinn ta' skemi għal verifika indipendenti għandhom jissodisfaw il-kriterji tal-Anness V.
4. L-iskemi għal verifika indipendenti għandhom ikunu stabbiliti:
(a)
fir-rigward ta' installazzjonijiet, biex tingħata assigurazzjoni indipendenti li l-elementi kruċjali tas-sikurezza u tal-ambjent identifikati fis-sistema tal-valutazzjoni għall-installazzjoni, kif deskritti fir-rapport dwar perikli kbar, ikunu xierqa u li l-iskeda ta' eżaminazzjonijiet u testijiet tal-elementi kruċjali tas-sikurezza u tal-ambjent tkun xierqa, aġġornata u tkun qed topera kif maħsub;
(b)
fir-rigward ta' notifiki ta' operazzjonijiet tal-bjar, biex tingħata assigurazzjoni indipendenti li d-disinn tal-bir u l-miżuri ta’ kontroll tal-bir jixirqu għall-kundizzjonijiet tal-bir antiċipati f’kull waqt.
5. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operaturi u s-sidien jirrispondu għall-pariri tal-verifikatur indipendenti u jieħdu azzjoni adatta bbażata fuqhom.
6. L-Istati Membri għandhom jitolbu li l-operaturi u s-sidien jiżguraw li l-pariri mogħtija mill-verifikatur indipendenti skont il-punt (a) tal-paragrafu 4 u r-rekords ta' azzjoni abbazi ta' dawn il-pariri jsiru disponibbli għall-awtorità kompetenti u jinżammu mill-operatur jew is-sid għal perijodu ta' sitt xhur wara t-tlestija tal-operazzjonijiet ta' żejt u gass offshore li jkunu relatati magħhom.
7. L-Istati Membri għandhom jitolbu li l-operaturi ta' bjar jiżguraw li s-sejbiet u l-kummenti tal-verifikatur indipendenti skont il-punt (b) tal-paragrafu 4 ta' dan l-Artikolu u l-azzjonijiet tagħhom bhala rispons għal dawk is-sejbiet u l-kummenti jiġu ppreżentati fin-notifika ta' operazzjonijiet ta' bir imħejjijha skont l-Artikolu 15.
8. Għal installazzjoni tal-produzzjoni, l-iskema ta' verifika għandha tkun fis-seħħ qabel it-tlestija tad-disinn. Għal installazzjoni mhux tal-produzzjoni, l-iskema għandha tkun fis-seħħ qabel ma jibdew l-operazzjonijiet fl-ilmijiet offshore tal-Istati Membri.
Artikolu 18
Setgħa tal-awtorità kompetenti fir-rigward ta' operazzjonijiet fuq l-installazzjonijiet
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtorità kompetenti:
(a)
tipprojbixxi l-operazzjoni jew il-bidu ta' operazzjonijiet ta' kwalunkwe installazzjoni jew kwalunkwe infrastruttura konnessa fejn il-miżuri proposti fir-rapport dwar perikli kbar għall-prevenzjoni jew il-limitazzjoni tal-konsegwenzi ta' aċċidenti kbar jew notifiki ta' operazzjonijiet ta' bir jew operazzjonijiet kombinati skont il-punti (h) jew (i) tal-Artikolu 11(1) rispettivament jitqiesu insuffiċjenti biex jiġu sodisfatti r-rekwiżiti stabbiliti minn din id-Direttiva;
(b)
f'sitwazzjonijiet eċċezzjonali u fejn hija tqis li l-protezzjoni tas-sikurezza u tal-ambjent ma jkunux kompromessi, tnaqqas il-perijodu ta' żmien meħtieġ bejn il-preżentazzjoni tar-rapport dwar perikli kbar jew dokumenti oħrajn li ghandhom jiġu ppreżentati skont l-Artikolu 11 u l-bidu tal-operazzjonijiet;
(c)
titlob li l-operatur jieħu dawk il-miżuri proporzjonati kif l-awtorità kompetenti tqis li huma meħtieġa biex tiġi żgurata l-konformità mal-Artikolu 3(1);
(d)
meta japplika l-Artikolu 6(4), tieħu miżuri adegwati biex tiżgura s-sikurezza kontinwa tal-operazzjonijiet;
(e)
ikollha s-setgħa li titlob titjib u, jekk neċessarju, tipprojbixxi li jissokta t-tħaddim ta' kwalunkwe installazzjoni jew kwalunkwe parti minnha jew kwalunkwe infrastruttura konnessa fejn l-eżitu ta' spezzjoni, determinazzjoni skont l-Artikolu 6(4), rieżami perjodiku tar-rapport dwar perikli kbar ippreżentat skont il-punt (e) tal-Artikolu 11 jew bidliet fin-notifiki skont l-Artikolu 11, juru li r-rekwiżiti ta' din id-Direttiva mhumiex jiġu sodisfatti jew ikun hemm tħassib raġonevoli dwar is-sikurezza tal-operazzjonijiet taż-żejt u l-gass offshore jew l-installazzjonijiet;
KAPITOLU IV
POLITIKA TA' PREVENZJONI
Artikolu 19
Prevenzjoni ta' aċċidenti kbar minn operaturi u sidien
1. L-Istati Membri għandhom jesiġu li l-operaturi u sidien jħejju dokument li jistabbilixxi l-politika korporattiva tagħhom dwar il-prevenzjoni ta' aċċidenti kbar li għandu jiġi ppreżentat skont il-punt (a) tal-Artikolu 11(1), u jiżguraw li tkun implimentata fl-operazzjonijiet kollha taż-żejt u tal-gass offshore tagħhom, inkluż bl-istabbiliment ta' arranġamenti adatti ta' monitoraġġ biex jiżguraw l-effettività tal-politika. Id-dokument għandu jkun fih l-informazzjoni speċifikata fl-Anness I, parti 8.
2. Il-politika korporattiva ta' prevenzjoni ta' aċċidenti kbar għandha tqis ir-responsabbiltà primarja tal-operaturi għal, fost l-oħrajn, il-kontroll ta' riskji ta' aċċident kbir, li jirriżultaw mill-operazzjonijiet tagħhom u għat-titjib kontinwu tal-kontroll ta' dawk ir-riskji sabiex jiġi żgurat livell għoli ta' protezzjoni f'kull waqt.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li operaturi u sidien iħejju dokument li jistipula s-sistema ta' ġestjoni tas-sikurezza u tal-ambjent li għandha tiġi ipprezentata skont il-punt (b) tal-Artikolu 11(1). Dak id-dokument għandu jinkludi d-deskrizzjoni ta':
(a)
l-arranġamenti organizzattivi għall-kontroll ta' perikli kbar;
(b)
l-arranġamenti għat-tħejjija u l-preżentazzjoni ta' rapporti dwar perikli kbar, u dokumenti oħra kif adatt, skont din id-Direttiva; u
(c)
l-iskemi għal verifika indipendenti stabbiliti skont l-Artikolu 17.
4. L-Istati Membri għandhom joħolqu opportunitajiet biex l-operaturi u s-sidien jagħtu kontribut għall-mekkaniżmi ta' konsultazzjoni tripartitika effettiva stabbiliti skont l-Artikolu 6(8). Meta jkun adatt, l-impenn tal-operatur u tas-sid għal tali mekkaniżmi jista' jiġi deskritt fil-politika korporattiva ta' prevenzjoni ta' aċċidenti kbar.
5. Il-politika korporattiva ta' prevenzjoni ta' aċċidenti kbar u s-sistemi ta' ġestjoni tas-sikurezza u tal-ambjent għandhom jitħejjew f'konformità mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness I, partijiet 8 u 9 u l-Anness IV. Għandhom japplikaw il-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-politika korporattiva ta’ prevenzjoni ta’ aċċidenti kbar għandha tkun bil-miktub u għandha tistabbilixxi l-għanijiet ġenerali u l-arranġamenti għall-kontroll tal-perikli ta’ aċċidenti kbar, u kif dawk l-għanijiet ghandhom jinkisbu u arranġamenti jidħlu fis-seħħ fil-livell korporattiv;
(b)
is-sistema tal-ġestjoni tas-sikurezza u tal-ambjent għandha tkun integrata fi ħdan is-sistema ta' ġestjoni ġenerali tal-operatur jew is-sid u għandha tinkludi l-istruttura organizzattiva, ir-responsabbiltajiet, il-prattiki, il-proċeduri, il-proċessi u r-riżorsi għad-determinazzjoni u l-implimentazzjoni tal-politika korporattiva ta’ prevenzjoni ta’ aċċidenti kbar.
6. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operaturi u s-sidien jħejju u jżommu inventarju komplet ta' tagħmir ta' rispons għal emerġenza rilevanti għall-operazzjoni ta' żejt u gass offshore tagħhom.
7. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operaturi u, is-sidien, f'konsultazzjoni mal-awtorità kompetenti, u bl-użu tal-iskambji ta' konoxxenza, informazzjoni u esperjenza kif previst fl-Artikolu 27(1), iħejju u jirrevedu l-istandards u l-gwida dwar l-aħjar prassi fir-rigward tal-kontroll ta' perikli kbar matul iċ-ċiklu tal-ħajja tad-disinn u dak operazzjonali ta' operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore, u li tal-inqas isegwu d-deskrizzjoni fl-Anness VI.
8. L-Istati Membri għandhom jesiġu li l-operaturi u s-sidien jiżguraw li d-dokument dwar il-politika korporattiva tagħhom għall-prevenzjoni ta’ aċċidenti kbar imsemmi fil-paragrafu 1 ikopri wkoll l-installazzjonijiet tagħhom tal-produzzjoni u dawk mhux tal-produzzjoni barra l-Unjoni.
9. Fejn attività mwettqa minn operatur jew sid tkun ta' periklu immedjat għas-saħħa tal-bniedem jew iżżid b'mod sinifikanti r-riskju ta' aċċident kbir, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operatur jew is-sid jieħu miżuri xierqa li jistgħu jinkludu, jekk din titqies meħtieġa, is-sospensjoni tal-attività rilevanti sakemm il-periklu jew ir-riskju jiġi kkontrollat b'mod adegwat. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li fejn jittieħdu tali miżuri, l-operatur jew is-sid jinnotifika, lill-awtorità kompetenti kif meħtieġ mingħajr dewmien u mhux aktar tard minn 24 siegħa wara li jittieħdu dawk il-miżuri.
10. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li, fejn ikun adatt, l-operaturi u s-sidien jieħdu miżuri xierqa biex jużaw mezzi jew proċeduri tekniċi adegwati sabiex jippromwovu l-affidabbiltà tal-ġbir u l-irrekordjar ta' data rilevanti u jipprevjenu l-possibbiltà li jiġu mmanipulati.
Artikolu 20
Operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore li jitwettqu barra l-Unjoni
1. L-Istati Membri għandhom jesiġu li l-kumpanniji reġistrati fit-territorju tagħhom u li qed iwettqu, huma stess jew permezz ta' sussidjarji, operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore barra l-Unjoni bħala detenturi ta' liċenzji jew operaturi biex jirrappurtawlhom, jekk jintalbu, iċ-ċirkostanzi ta' kwalunkwe aċċident kbir li kienu involuti fih.
2. Fit-talba għal rapport skont il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, l-Istati Membri rilevanti għandhom jispeċifikaw id-dettalji tal-informazzjoni meħtieġa. Dawn ir-rapporti għandhom jiġu skambjati skont l-Artikolu 27(1). L-Istati Membri li ma għandhom la awtorità kompetenti u lanqas punt ta' kuntatt għandhom jippreżentaw ir-rapporti li jirċievu lill-Kummissjoni.
Artikolu 21
Żgurar tal-konformità mal-qafas regolatorju għall-prevenzjoni ta’ aċċidenti kbar
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operaturi u s-sidien jikkonformaw mal-miżuri stabbiliti fir-rapport dwar perikli kbar u fil-pjanijiet imsemmijin fin-notifika ta' operazzjonijiet ta' bir u n-notifika tal-operazzjonijiet kombinati, ippreżentati skont il-punti (e), (h) u (i) tal-Artikolu 11(1) rispettivament.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operaturi u s-sidien jipprovdu lill-awtorità kompetenti, jew lil persuni oħrajn li jaġixxu taħt id-direzzjoni tal-awtorità kompetenti, trasport lejn jew minn installazzjoni jew bastiment assoċjat ma' operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass (inkluż it-trasport tat-tagħmir tagħhom) f'kull mument raġonevoli, kif ukoll akkomodazzjoni, ikliet, u ħtiġijiet oħra f'rabta maż-żjarat fl-installazzjonijiet, għall-finijiet tas-superviżjoni mill-awtorità kompetenti, inklużi inspezzjonijiet, investigazzjonijiet u infurzar tal-konformità ma’ din id-Direttiva.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtorità kompetenti tiżviluppa pjanijiet annwali għal sorveljanza effettiva, inklużi spezzjonijiet, ta’ perikli kbar ibbażati fuq il-ġestjoni tar-riskji u tagħti importanza partikolari lill-konformità mar-rapport dwar perikli kbar, u dokumenti oħra ppreżentati skont l-Artikolu 11. L-effettività tal-pjanijiet għandha tiġi rieżaminata regolarment u l-awtorità kompetenti għandha twettaq kwalunkwe miżura biex ittejjibhom.
Artikolu 22
Rapportar kunfidenzjali ta’ tħassib dwar is-sikurezza
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtorità kompetenti tistabbilixxi mekkaniżmi biex:
(a)
jiġi rrappurtat b'mod kunfidenzjali t-tħassib dwar is-sikurezza u l-ambjent relatat ma' operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore minn kwalunkwe sors; u
(b)
jiġu investigati tali rapporti filwaqt li tinżamm l-anonimità tal-individwi kkonċernati.
2. L-Istati Membri għandhom jesiġu li l-operaturi u s-sidien jikkomunikaw id-dettalji tal-arranġamenti nazzjonali għall-mekkaniżmi msemmija fil-paragrafu 1 lill-impjegati tagħhom u lill-kuntratturi konnessi mal-operazzjoni u lill-impjegati tagħhom, u jiżguraw li r-referenza għar-rappurtar kunfidenzjali tiġi inkluża fit-taħriġ u l-avviżi rilevanti.
KAPITOLU V
TRASPARENZA U KONDIVIŻJONI TAL-INFORMAZZJONI
Artikolu 23
Kondiviżjoni ta' informazzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operaturi u s-sidien jagħtu lill-awtorità kompetenti, bħala minimu, l-informazzjoni deskritta fl-Anness IX.
2. Il-Kummissjoni għandha tiddetermina permezz ta’ att ta’ implimentazzjoni format komuni għar-rappurtar tad-data u d-dettalji tal-informazzjoni li għandha tiġi kondiviża. Dak l-att ta' implimentazzjoni għandu jiġi adottat skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 37(2).
Artikolu 24
Trasparenza
1. L-Istati Membri għandhom jagħmlu l-informazzjoni msemmija fl-Anness IX disponibbli pubblikament.
2. Il-Kummissjoni għandha permezz ta’ att ta' implimentazzjoni tiddetermina format komuni għall-pubblikazzjoni li bih ikun faċilment possibbli t-tqabbil transkonfinali tad-data. Dak l-att ta’ implimentazzjoni għandu jiġi adottat skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 37(2). Il-format komuni għall-pubblikazzjoni għandu jippermetti tqabbil affidabbli ta' prattiki nazzjonali skont dan l-Artikolu u l-Artikolu 25.
Artikolu 25
Rappurtar dwar is-sikurezza u l-impatt ambjentali
1. L-Istati Membri għandhom jippreżentaw rapport annwali lill-Kummissjoni li jkun fih l-informazzjoni speċifikata fl-Anness IX, punt 3.
2. L-Istati Membri għandhom jagħżlu awtorità biex tkun responsabbli għall-iskambju tal-informazzjoni skont l-Artikolu 23 u għall-pubblikazzjoni tal-informazzjoni skont l-Artikolu 24.
3. Il-Kummissjoni għandha tippubblika rapport annwali bbażat fuq l-informazzjoni rrappurtata lilha mill-Istati Membri skont il-paragrafu 1.
Artikolu 26
Investigazzjoni wara aċċident kbir
1. L-Istati Membri għandhom jagħtu bidu għal investigazzjonijiet bir-reqqa ta’ aċċidenti kbar li jseħħu fil-ġurisdizzjoni tagħhom.
2. Għandha ssir disponibbli taqsira tas-sejbiet skont il-paragrafu 1 lill-Kummissjoni meta tintemm l-investigazzjoni jew fi tmiem tal-investigazzjoni jew tal-proċedimenti legali kif adatt. L-Istati Membri għandhom jagħmlu verżjoni mhux kunfidenzjali tas-sejbiet disponibbli pubblikament.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li, wara l-investigazzjonijiet skont il-paragrafu 1, l-awtorita kompetenti timplimenta kwalunkwe rakkomandazzjoni tal-investigazzjoni li tkun taqa' taħt is-setgħat tagħha li taġixxi.
KAPITOLU VI
KOOPERAZZJONI
Artikolu 27
Kooperazzjoni bejn l-Istati Membri
1. Kull Stat Membru għandu jiżgura li l-awtorità kompetenti tiegħu regolarment tagħmel skambju ta' għarfien, informazzjoni u esperjenza ma' awtoritajiet kompetenti oħrajn fost l-oħrajn permezz tal-Grupp ta’ Awtoritajiet tal-Unjoni Ewropea li huma responsabbli għall-Attivitajiet taż-Żejt u tal-Gass li Jitwettqu lil hinn mill-Kosta (EUOAG), u li tkun involuta f'konsultazzjonijiet dwar l-applikazzjoni tal-liġi nazzjonali u tal-Unjoni rilevanti mal-industrija, partijiet interessati oħrajn u l-Kummissjoni.
Għall-Istati Membri li m'għandhomx operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore taħt il-ġurisdizzjoni tagħhom, l-informazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu għandha tiġi riċevuta mill-punti ta' kuntatt maħtura skont l-Artikolu 32(1).
2. L-iskambju ta' għarfien, informazzjoni u esperjenza skont il-paragrafu 1 għandu jikkonċerna, b’mod partikolari, il-funzjonament tal-miżuri għall-ġestjoni tar-riskji, il-prevenzjoni tal-aċċidenti kbar, il-verifika tal-konformità u r-rispons għal emerġenza relatati mal-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore ġewwa l-Unjoni, kif ukoll barra mill-Unjoni fejn adatt.
3. Kull Stat Membru għandu jiżgura li l-awtorita kompetenti tiegħu tieħu sehem fl-istabbiliment ta' prijoritajiet konġunti ċari għat-tħejjija u l-aġġornament ta' standards u gwida sabiex jiġu identifikati u ffaċilitati l-implimentazzjoni u l-applikazzjoni konsistenti tal-aħjar prattiki fl-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore.
4. Sad-19 ta’ Lulju 2014, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Istati Membri dwar l-adegwatezza tar-riżorsi ta' esperti nazzjonali sabiex jaderixxu mal-funzjonijiet regolatorji skont din id-Direttiva li, jekk meħtieġ għandu jinkludi proposti sabiex jiġi żgurat li l-Istati Membri kollha jkollhom aċċess għal riżorsi esperti adegwati.
5. Sad-19 ta’ Lulju 2016, l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni bil-miżuri nazzjonali li għandhom stabbiliti fir-rigward tal-aċċess għall-għarfien, assi u riżorsi ta' esperti, inklużi l-ftehimiet formali skont l-Artikolu 8(6).
KAPITOLU VII
TĦEJJIJA U RISPONS GĦAL EMERĠENZA
Artikolu 28
Rekwiżiti għall-pjanijiet interni ta’ rispons għal emerġenza
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-pjanijiet interni ta' rispons għal emerġenza li għandhom jitħejjew mill-operatur jew is-sid skont l-Artikolu 14 u ppreżentati skont il-punt (g) tal-Artikolu 11(1):
(a)
jitwettqu mingħajr dewmien biex jirrispondu għal kwalunkwe aċċident kbir jew sitwazzjoni fejn ikun hemm riskju immedjat ta' aċċident kbir; u
(b)
ikunu konsistenti mal-pjan estern ta' rispons għal emerġenza msemmi fl-Artikolu 29.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operatur u s-sid jkollhom tagħmir u għarfien espert rilevanti għall-pjan intern ta' rispons għal emerġenza sabiex dak it-tagħmir u għarfien ikun disponibbli f'kull waqt, u jkun disponibbli kif meħtieġ mal-awtoritajiet responsabbli għall-eżekuzzjoni tal-pjan estern ta' rispons għal emerġenza tal-Istat Membru fejn japplika l-pjan estern ta' rispons għal emerġenza.
3. Il-pjan intern ta' rispons għal emerġenza għandu jitħejja f'konformità mal-Anness I, parti 10, u jiġi aġġornat b'konsegwenza ta' kwalunkwe bidla materjali fir-rapport dwar perikli kbar jew fin-notifiki ppreżentati skont l-Artikolu 11. Kwalunkwe aġġornament ta' din ix-xorta għandu jiġi ppreżentat lill-awtorità kompetenti skont il-punt (g) tal-Artikolu 11(1) u għandha tingħata notifika dwaru lill-awtorità jew awtoritajiet rilevanti responsabbli għat-tħejjija tal-pjanijiet esterni ta' rispons għal emerġenza għaż-żona kkonċernata.
4. Il-pjan intern ta’ rispons għal emerġenza għandu jkun integrat mal-miżuri l-oħra relatati mal-protezzjoni u s-salvataġġ tal-persunal mill-installazzjoni milquta sabiex ikun żgurat prospett tajjeb ta’ sikurezza personali u sopravvivenza.
Artikolu 29
Pjanijiet esterni ta’ rispons għal emerġenza u tħejjija għal emerġenza
1. L-Istati Membri għandhom iħejju pjanijiet esterni ta’ rispons għal emerġenza li jkopru l-installazzjonijiet kollha taż-żejt u tal-gass offshore jew infrastrutturi konnessi u ż-żoni potenzjalment affettwati fil-ġurisdizzjoni tagħhom. L-Istati Membri għandhom jispeċifikaw ir-rwol u l-obbligu finanzjarju tad-detenturi tal-liċenzji u l-operaturi fil-pjanijiet ta' rispons estern għal emerġenza.
2. Il-pjanijiet esterni ta' rispons għal emerġenza għandhom jitħejjew mill-Istat Membru f'kooperazzjoni mal-operaturi u s-sidien rilevanti u, kif adatt, mad-detenturi tal-liċenzji u mal-awtorità kompetenti, u għandhom iqisu l-pjanijiet interni ta' rispons għal emerġenza l-aktar aġġornati tal-installazzjonijiet eżistenti jew ippjanati jew l-infrastruttura konnessa fiż-żona koperta mill-pjan estern ta' rispons għam emerġenza.
3. Il-pjanijiet esterni ta’ rispons għal emerġenza għandhom jitħejjew f'konformità mal-Anness VII, u għandhom isiru disponibbli għall-Kummissjoni, għal Stati Membri oħra potenzjalment affettwati u għall-pubbliku. Meta jagħmlu disponibbli l-pjanijiet esterni ta' rispons għal emerġenza tagħhom l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-informazzjoni mogħtija ma toħloqx riskji għas-sikurezza u s-sigurtà tal-installazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore u l-operazzjoni tagħhom u ma tkunx ta' ħsara għall-interessi ekonomiċi tal-Istati Membri jew is-sikurezza u l-benessri personali tal-uffiċjali tal-Istati Membri.
4. L-Istati Membri għandhom jieħdu miżuri xierqa sabiex jilħqu livell għoli ta’ kompatibbiltà u interoperabbiltà fit-tagħmir u l-għarfien espert għar-rispons bejn l-Istati Membri kollha f’reġjun ġeografiku, u aktar ’il bogħod meta jkun adatt. L-Istati Membri għandhom jinkoraġġixxu lill-industrija biex tiżviluppa tagħmir ta’ rispons u servizzi kuntrattati li jkunu kompatibbli u interoperabbli fir-reġjun ġeografiku kollu.
5. L-Istati Membri għandhom iżommu dokumentazzjoni tat-tagħmir u s-servizzi ta' rispons għal emerġenza skont l-Anness VIII, punt 1. Din id-dokumentazzjoni għandha tkun disponibbli għall-Istati Membri l-oħra potenzjalment affettwati u għall-Kummissjoni u, fuq bażi reċiproka, għall-pajjiżi terzi ġirien.
6. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operaturi u s-sidien għandhom regolarment jittestjaw it-tħejjija tagħhom biex jirrispondu b'mod effettiv għal inċidenti kbar f'kooperazzjoni mill-qrib mal-awtoritajiet rilevanti tal-Istati Membri.
7. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet kompetenti jew, fejn adatt, il-punti ta' kuntatt jiżviluppaw xenarji ta' kooperazzjoni għal sitwazzjonijiet ta' emerġenza. Tali xenarji jistgħu jiġu vvalutati regolarment u aġġornati kif meħtieġ.
Artikolu 30
Rispons għal emerġenza
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operatur jew, jekk xieraq, is-sid jinnotifika mingħajr dewmien lill-awtoritajiet rilevanti b'aċċident kbir jew b'sitwazzjoni fejn hemm riskju immedjat li tikkawża aċċident kbir. Dik in-notifika għandha tiddeskrivi ċ-ċirkostanzi, inkluż, fejn possibbli, l-oriġini u l-impatt potenzjali fuq l-ambjent u l-konsegwenzi potenzjali kbar.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li fil-każ li jkun hemm aċċident kbir, l-operatur jew is-sid jieħdu l-miżuri xierqa kollha biex jipprevjenu l-eskalazzjoni u jillimitaw il-konsegwenzi tiegħu. L-awtoritajiet rilevanti tal-Istati Membri jistgħu jgħinu lill-operatur jew lis-sid, inkluż billi jipprovdu riżorsi addizzjonali.
3. Matul ir-rispons għal emerġenza, l-Istat Membru għandu jiġbor l-informazzjoni meħtieġa għal investigazzjoni bir-reqqa tal-inċident skont l-Artikolu 26(1).
KAPITOLU VIII
EFFETTI TRANSKONFINALI
Artikolu 31
Tħejjija għal emerġenza transkonfinali u r-rispons tal-Istati Membri b'operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore taħt il-ġurisdizzjoni tagħhom
1. Fejn Stat Membru jqis li periklu kbir relatat ma' operazzjoni taż-żejt u tal-gass offshore li għandhom isiru taħt il-ġurisdizzjoni tiegħu x'aktarx ikollu effetti sinifikanti fuq l-ambjent fi Stat Membru ieħor, huwa għandu, qabel il-bidu tal-operazzjonijiet, jibgħat l-informazzjoni rilevanti lill-Istat Membru potenzjalment affettwat u għandu jistinka, flimkien ma' dak l-Istat Membru, biex jadotta miżuri biex jipprevjeni l-ħsarat.
L-Istati Membri li jikkunsidraw lilhom infushom potenzjalment affettwati, jistgħu jitolbu l-Istat Membru li fil-ġurisdizzjoni tiegħu għandha sseħħ l-operazzjoni taż-żejt u tal-gass offshore, biex jippreżentalhom l-informazzjoni rilevanti kollha. Dawk l-Istati Membri jistgħu jevalwaw l-effettività tal-miżuri b'mod konġunt, mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltajiet fir-rigward tal-funzjonijiet regolatorji tal-awtorita' kompetenti li jkollha l-ġurisdizzjoni għall-operazzjoni kkonċernata skont il-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 8(1).
2. Il-perikli kbar identifikati skont il-paragrafu 1 għandhom jitqiesu fil-pjanijiet interni u esterni għal emerġenza biex jiġi ffaċilitat rispons effettiv konġunt għal aċċident kbir.
3. Fejn ikun hemm ir-riskju li effetti transkonfinali prevedibbli ta' aċċidenti kbar jaffettwaw pajjiżi terzi, l-Istati Membri għandhom, fuq bażi reċiproka, jagħmlu l-informazzjoni disponibbli lill-pajjiżi terzi.
4. L-Istati Membri għandhom jikkoordinaw bejniethom il-miżuri relatati ma' żoni barra mill-Unjoni sabiex jevitaw effetti potenzjalment negattivi ta' operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore.
5. L-Istati Membri għandhom regolarment jittestjaw it-tħejjija tagħhom biex jirrispondu b’mod effettiv għal inċidenti f’kooperazzjoni mal-Istati Membri potenzjalment affettwati, Aġenziji rilevanti tal-Unjoni u, fuq bażi reċiproka, pajjiżi terzi potenzjalment affettwati. Il-Kummissjoni tista’ tikkontribwixxi għal eżerċizzji ffokati fuq l-ittestjar ta' mekkaniżmi ta' emerġenza transkonfinali.
6. Fil-każ ta’ aċċident kbir, jew ta’ theddida imminenti ta’ dan, li kellu jew li jista' jkollu effetti transkonfinali, l-Istat Membru li fil-ġuriżdizzjoni tiegħu jkun seħħ l-aċċident kbir jew it-theddida imminenti tiegħu għandu, mingħajr dewmien, jinnotifika lill-Kummissjoni u lil dawk l-Istati Membri jew il-pajjiżi terzi li jistgħu jkunu affettwati mill-aċċident kbir u għandu kontinwament jipprovdi informazzjoni rilevanti għal rispons effettiv għal emerġenza.
Artikolu 32
Tħejjija għal emerġenza transkonfinali u r-rispons tal-Istati Membri li m'għandhomx operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore taħt il-ġurisdizzjoni tagħhom
1. L-Istati Membri li m'għandhomx operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore taħt il-ġurisdizzjoni tagħhom għandhom jaħtru punt ta' kuntatt sabiex ikollhom skambju ta' informazzjoni mal-Istati Membri rilevanti li jinsabu ħdejhom.
2. L-Istati Membri li m'għandhomx operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore taħt il-ġurisdizzjoni tagħhom għandhom japplikaw l-Artikolu 29 (4) u (7) sabiex jiżguraw li tkun stabbilita kapaċità adegwata ta' rispons fil-każ li jiġu affettwati minn inċident kbir.
3. L-Istati Membri li m'għandhomx operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore taħt il-ġurisdizzjoni tagħhom għandhom jikkoordinaw l-ippjanar ta' kontinġenza nazzjonali tagħhom fl-ambjent tal-baħar ma' Stati Membri rilevanti oħrajn sa fejn meħtieġ biex jiżguraw l-aktar rispons effettiv għal aċċident kbir.
4. Fejn Stat Membru li m'għandux operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore taħt il-ġurisdizzjoni tiegħu jiġi affettwat minn aċċident kbir, huwa għandu:
(a)
jieħu l-miżuri adatti kollha, f'konformità mal-ippjannar ta' kontinġenza nazzjonali msemmi fil-paragrafu 3;
(b)
jiżgura li kwalunkwe informazzjoni li hija taħt il-kontroll tiegħu u hija disponibbli fil-ġurisdizzjoni tiegħu li tista' tkun rilevanti għal investigazzjoni sħiħa tal-aċċident kbir tingħata jew issir aċċessibbli meta tintalab lill-Istat Membru li jkun qed iwettaq l-investigazzjoni skont l-Artikolu 26.
Artikolu 33
Approċċ koordinat għas-sikurezza ta' operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore f'livell internazzjonali
1. Il-Kummissjoni, f’kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri, mingħajr preġudizzju għal ftehimiet internazzjonali rilevanti, għandha tippromwovi l-kooperazzjoni ma’ pajjizi terzi li jwettqu operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore fl-istess reġjuni tal-baħar bħall-Istati Membri.
2. Il-Kummissjoni għandha tiffaċilita l-iskambju ta' informazzjoni bejn l-Istati Membri b'operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore u pajjiżi terzi ħdejhom b'operazzjonijiet simili sabiex jiġu promossi miżuri preventivi u pjanijiet ta’ rispons għal emerġenza reġjonali.
3. Il-Kummissjoni għandha tippromwovi standards għoljin ta' sikurezza għal operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore f'livell internazzjonali f’fora globali u reġjonali rilevanti, inkluż dawk marbuta mal-ilmijiet tal-Artiku.
KAPITOLU IX
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 34
Penali
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu r-regoli dwar il-penali applikabbli għall-ksur tad-dispożizzjonijiet nazzjonali adottati skont din id-Direttiva u għandhom jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiżguraw li dawn jiġu implimentati. Il-penali previsti għandhom ikunu effettivi, proporzjonati u disważivi. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw dawk id-dispożizzjonijiet lill-Kummissjoni sad-19 ta’ Lulju 2015 u għandhom jinnotifikawha mingħajr dewmien bi kwalunkwe emenda sussegwenti li taffettwahom.
Artikolu 35
Setgħat iddelegati tal-Kummissjoni
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 36 sabiex tadatta l-Annessi I, II, VI u VII biex jinkludu aktar informazzjoni li tista' tkun meħtieġa fid-dawl tal-progress tekniku. Adattamenti bħal dawn m'għandhomx iwasslu għal bidliet sostanzjali fl-obbligi kif stipulat f'din id-Direttiva.
Artikolu 36
Eżerċizzju tad-delega
1. Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati soġġett għall-kundizzjonijiet li jinsabu f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li tadotta atti delegati msemmija fl-Artikolu 35 għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perijodu ta' ħames snin mit-18 ta’ Lulju 2013. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport dwar id-delega ta' setgħa mhux aktar tard minn disa’ xhur qabel tmiem il-perijodu ta’ ħames snin. Id-delega ta' setgħa għandha tiġi taċitament estiża għal perijodi ta' tul ta' żmien identiku, sakemm il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jopponux tali estensjoni mhux aktar tard minn erba' xhur qabel tmiem kull perijodu.
3. Id-delega ta' setgħa msemmija fl-Artikolu 35 tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha twaqqaf id-delega ta' setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha tidħol fis-seħħ il-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata hemmhekk. Ma għandha taffettwa l-validità ta’ ebda att delegat diġà fis-seħħ.
4. Malli tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha għandha tinnotifika dan, simultanjament, lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikolu 35 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkun ġiet espressa l-ebda oġġezzjoni la mill-Parlament Ewropew u lanqas mill-Kunsill f’perijodu ta’ xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta’ dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn għarrfu lill-Kummissjoni li mhux ser joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b'xahrejn bl-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 37
Proċedura ta' kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tiġi megħjuna minn kumitat. Dan il-kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 38
Emenda għad-Direttiva 2004/35/KE
1. Fl-Artikolu 2(1) tad-Direttiva 2004/35/KE, punt (b) għandu jinbidel b’dan li ġej:
‘(b)
‘ħsara lill-ilma’, li hija kwalunkwe ħsara li taffettwa ħażin b’mod sinifikanti
(i)
l-istatus ekoloġiku, kimiku jew kwantitattiv jew il-potenzjal ekoloġiku, kif iddefiniti fid-Direttiva 2000/60/KE, tal-ilmijiet kkonċernati, bl-eċċezzjoni tal-effetti ħżiena meta japplika l-Artikolu 4(7) ta’ dik id-Direttiva, jew
(ii)
l-istatus ambjentali tal-ilmijiet tal-baħar ikkonċernati, kif iddefiniti fid-Direttiva 2008/56/KE, safejn aspetti partikolari tal-istatus ambjentali tal-ambjent tal-baħar mhumiex diġà indirizzati permezz tad-Direttiva 2000/60/KE;’
2. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa biex jikkonformaw mal-paragrafu 1 sad-19 ta’ Lulju 2015. Huma għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni minnufih b’dan.
Artikolu 39
Rapporti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill
1. Il-Kummissjoni għandha, sal-31 ta’ Diċembru 2014, tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport dwar id-disponibbiltà ta' strumenti ta' garanzija finanzjarja, u dwar il-ġestjoni tat-talbiet għal kumpens, kif xieraq, flimkien ma’ proposti.
2. Il-Kummissjoni għandha sad-19 ta’ Lulju 2015, tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport, dwar il-valutazzjoni tagħha tal-effettività tar-regimi tar-responsabbiltà fl-Unjoni fir-rigward tal-ħsarat ikkawżati minn operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore. Dak ir-rapport għandu jinkludi valutazzjoni dwar l-adegwatezza tat-twessiegħ tad-dispożizzjonijiet tar-responsabbiltà. Ir-rapport għandu jkun akkumpanjat, fejn xieraq, minn proposti.
3. Il-Kummissjoni għandha teżamina l-adegwatezza li tpoġġi ċertu kondotta li twassal għal aċċident kbir taħt l-ambitu tad-Direttiva 2008/99/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta' Novembru 2008 dwar il-protezzjoni tal-ambjent permezz tal-liġi kriminali (23). Il-Kummissjoni għandha, sal-31 ta' Diċembru 2014, tippreżenta rapport dwar is-sejbiet tagħha lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, fejn xieraq akkumpanjat minn proposti leġislattivi, dment li l-informazzjoni xierqa tkun disponibbli mill-Istati Membri.
Artikolu 40
Rapport u rieżami
1. Mhux aktar tard mid-19 ta’ Lulju 2019, il-Kummissjoni għandha, filwaqt li tieħu kont debitu tal-isforzi u l-esperjenzi tal-awtoritajiet kompetenti, tevalwa l-esperjenza tal-implimentazzjoni ta' din id-Direttiva.
2. Il-Kummissjoni għandha tressaq rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar il-konklużjonijiet ta' dik l-evalwazzjoni. Dak ir-rapport għandu jinkludi kull proposta xierqa eventwali biex tiġi emendata din id-Direttiva.
Artikolu 41
Traspożizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-disposizzjonijiet amministrattivi meħtieġa biex jikkonformaw ma' din id-Direttiva sad-19 ta’ Lulju 2015.
Huma għandhom jgħarrfu minnufih lill-Kummissjoni b’dan.
Meta l-Istati Membri jadottaw dawk il-miżuri, dawn għandu jkun fihom referenza għal din id-Direttiva jew għandhom ikunu akkumpanjati minn referenza bħal din fl-okkażjoni tal-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. Il-metodi kif issir referenza bħal din għandhom jiġu stipulati mill-Istati Membri.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-testi tal-miżuri ewlenin tal-liġi nazzjonali li jadottaw fil-qasam kopert minn din id-Direttiva.
3. B'deroga mill-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1, u suġġett għal paragrafu 5,l-Istati Membri b'ilmijiet offshore li m'għandhomx operazzjonijiet ta' żejt u gass offshore skont il-ġurisdizzjoni tagħhom, u li ma jippjanawx li jilliċenzjaw operazzjonijiet bħal dawn, għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni b'dan u jkunu obbligati jdaħħlu fis-seħħ, sad-19 ta’ Lulju 2015, biss dawk il-miżuri li huma meħtieġa biex tiġi żgurata konformità mal-Artikoli 20a, 32 u 34. Tali Stati Membri ma jistgħux jilliċenzjaw operazzjonijiet bħal dawn qabel ma jkunu ttrasponew u implimentaw id-dispożizzjonijiet l-oħra ta' din id-Direttiva u għarrfu lill-Kummissjoni b'dan.
4. B'deroga mill-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1, u suġġett għal paragrafu 5, Stati Membri mingħajr kosta għandhom ikunu jkunu obbligati jdaħħlu fis-seħħ, sad-19 ta’ Lulju 2015, biss dawk il-miżuri li huma meħtieġa biex tiġi żgurata konformità mal-Artikoli 20.
5. B'deroga mill-paragrafi 1, 3 u 4, fejn, fit-18 ta’ Lulju 2013, l-ebda kumpannija li twettaq operazzjonijiet koperti mill-Artikolu 20 ma tkun irreġistrata fi Stat Membru li jaqgħu fl-ambitu tal-paragrafu 3 jew 4, dak l-Istat Membru għandu jkun obbligat li jdaħħal fis-seħħ dawk il-miżuri li huma meħtieġa sabiex jiżguraw il-konformita mal-Artikolu20 biss minn 12-il xahar wara kwalunkwe reġistrazzjoni aktar tard ta' kumpannija ta' dan it-tip f' dak l-Istat Membru jew sad-19 ta’ Lulju 2015, skont liema hu l-aktar tard.
Artikolu 42
Dispożizzjonijiet ta’ tranżizzjoni
1. B'rabta mas-sidien, operaturi ta' installazzjonijiet ta' produzzjoni ppjanati u operaturi li qed jippjanaw jew jeżegwixxu operazzjonijiet ta' bjar, l-Istati Membri għandhom japplikaw il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi adottati skont l-Artikolu 41 sad-19 ta’ Lulju 2016.
2. B'rabta mal-installazzjonijiet eżistenti, l-Istati Membri għandhom japplikaw il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi adottati skont l-Artikolu 41 mid-data tar-reviżjoni regolatorja skedata tad-dokumentazzjoni tal-valutazzjoni tar-riskju sa mhux aktar tard mid-19 ta’ Lulju 2018.
Artikolu 43
Dħul fis-seħħ
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 44
Destinatarji
Din id-Direttiva hi indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Strasburgu, it-12 ta’ Ġunju 2013.