PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 924/2012
ze dne 4. října 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 91/2009 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1515/2001 ze dne 23. července 2001 o opatřeních, která může Společenství přijmout na základě zprávy přijaté orgánem WTO pro řešení sporů o antidumpingových a antisubvenčních opatřeních (1) (dále jen „zmocňovací nařízení WTO“), a zejména na článek 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 91/2009 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „konečné nařízení“).
B. ZPRÁVY PŘIJATÉ ORGÁNEM WTO PRO ŘEŠENÍ SPORŮ
(2)
Dne 28. července 2011 orgán pro řešení sporů (dále jen „OŘS“) Světové obchodní organizace (dále jen „WTO“) přijal zprávu odvolacího orgánu a zprávu skupiny odborníků ve znění zprávy odvolacího orgánu ve sporu „Evropská společenství - konečná antidumpingová opatření vztahující se na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli z Číny“ (3) (dále jen „zprávy“). V těchto zprávách bylo mimo jiné zjištěno, že EU jednala v rozporu s:
-
čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO s ohledem na čl. 9 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (4) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), jak je uplatňováno v šetření dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „šetření týkající se spojovacích prostředků“),
-
čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o vymezení výrobního odvětví Unie při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí při šetření týkajícím se spojovacích prostředků, a
-
čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi při šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
C. POSTUP
(3)
Dne 6. března 2012 byl v souladu se zmocňovacím nařízením WTO zahájen přezkum zveřejněním oznámení (5) v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). Evropská komise informovala strany, které byly předmětem šetření, jež vedlo k nařízení (ES) č. 91/2009 (dále jen „původní šetření“), o přezkumu a o způsobu, jakým měla být vzata v úvahu zjištění zpráv týkající se konečného nařízení.
D. DOTČENÝ VÝROBEK
(4)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z Čínské lidové republiky (dále označované jako „spojovací prostředky“ nebo „dotčené výrobky“).
(5)
Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
(6)
Zprávy nemají vliv na zjištění uvedená v 40. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, které se týkají dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
E. ZJIŠTĚNÍ REVIDOVANÁ NA ZÁKLADĚ ZPRÁV
(7)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila konečná zjištění původního šetření a vzala přitom v úvahu doporučení a rozhodnutí OŘS. Toto opětovné posouzení vycházelo z informací shromážděných při původním šetření a z informací shromážděných po zveřejnění oznámení.
(8)
Původní šetření ohledně dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2006 do 30. září 2007 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Pokud jde o ukazatele důležité pro posouzení újmy, byly analyzovány údaje týkající se období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(9)
Toto nařízení má opravit ty části konečného nařízení, které podle zpráv přijatých OŘS odporují antidumpingové dohodě, a uvést tak konečné nařízení v soulad s doporučeními a rozhodnutími OŘS.
1. Individuální zacházení: uplatnění čl. 9 odst. 5 konečného nařízení
(10)
Tato část vysvětluje znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o čl. 9 odst. 5 základního nařízení, jak byl uplatněn při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(11)
Jak uvádí 81. až 84. bod odůvodnění konečného nařízení, bylo zjištěno, že všech pět vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jakož i tři individuálně zkoumaní vyvážející výrobci, kteří požadovali individuální zacházení, splňují všechny požadavky k tomu, aby jim bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Jak je uvedeno v 62. až 78. bodě odůvodnění konečného nařízení, čtyři vyvážející výrobci, kteří byli původně součástí vzorku, a jedna společnost, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování, byli označeni za nespolupracující společnosti, neboť v průběhu šetření předložili informace, které byly v rozporu s důkazy.
(12)
S ohledem na doporučení týkající se čl. 9 odst. 5 základního nařízení uvedená ve zprávách vyzvala Komise vyvážející výrobce v Čínské lidové republice, kteří se mají za to, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení, aby se přihlásili a poskytli jí informace nezbytné pro přezkoumání jejich současné situace, pokud jejich vývoz do Evropské unie je v současné době předmětem platných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky.
(13)
Komise vyzvala tyto výrobce, aby prohlásili, zda se domnívají, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení. Tyto zúčastněné strany byly vyzvány, aby se přihlásily do 30 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení a:
-
sdělily, zda se domnívají, že byly v době zahájení úvodního šetření odrazeny od spolupráce a od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a
-
poskytly informace o objemu vývozu do Evropské unie a o vývozních cenách vztahující se na OŠ a použité při původním šetření.
(14)
Někteří vyvážející výrobci v ČLR vyjádřili obavy týkající se postupu provádění zpráv OŘS stanoveného v oznámení o zahájení řízení. Především zdůraznili, že zveřejněné lhůty považují za příliš krátké. Tvrdili, že na vyvážející výrobce byla uvalena nadměrná administrativní zátěž, jež měla odrazující účinek a zabránila jim v tom, aby se jim dostalo individuálního zacházení.
(15)
Obava vyjádřená oněmi vyvážejícími výrobci byla pokládána za neopodstatněnou. Komise tuto lhůtu považovala za přiměřenou vzhledem k administrativní zátěži a malému množství požadovaných informací. V oznámení o zahájení řízení bylo vysvětleno, že přezkum současné situace vyvážejícího výrobce bude zvážen, jakmile bude doručena žádost obsahující tyto informace:
-
prosté prohlášení, že se dotčený vyvážející výrobce domnívá, že byl odrazen, a proto nespolupracoval, ani nepožadoval individuální zacházení, a
-
naprosto základní údaje dokazující, že během původního období šetření dotčený výrobek dovážel do EU.
(16)
Tyto informace byly požadovány za jediným účelem, a sice umožnit Komisi, aby určila ty vyvážející výrobce, kteří by během původního šetření bývali mohli spolupracovat a požadovat individuální zacházení, avšak kteří se domnívali, že od toho byli odrazeni. Lhůta 30 dnů byla považována za přiměřenou pro odpověď na žádost o prosté prohlášení a naprosto základní údaje a nelze považovat představující nepřiměřenou administrativní zátěž. Čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce tvrdili, že Komise požadováním informací uvedených v 15. bodě odůvodnění uložila čínským vyvážejícím výrobcům podmínky, přestože podle čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 3 antidumpingové dohody WTO by individuální zacházení mělo být zpravidla přiznáváno. Tento přístup byl v rozporu s doporučeními ve zprávách OŘS, a příslušné strany proto Komisi vyzvaly, aby čínské vyvážející výrobce kontaktovala ex officio a oznámila jim, že jim individuální zacházení bude přiznáno. Komise se v této souvislosti domnívá, že zveřejněním oznámení o zahájení řízení, jež bylo zasláno všem známým čínským vyvážejícím výrobcům, jejich obchodnímu sdružení i vnitrostátním orgánům, Komise kontaktovala všechny čínské vyvážející výrobce a vyzvala je, aby se do 30 dnů přihlásili, pokud v původním období šetření vyváželi do EU a během původního šetření se nepřihlásili. Posledně zmiňovaná žádost by neměla být považována za „podmínku“ ve smyslu „zkoušky“, jak ji prezentují výše uvedené strany, nýbrž za konstatování faktu, které dokládá, že tyto strany byly původním šetřením skutečně poškozeny. Na závěr je třeba podotknout, že informace týkající se vyvážených výrobků jsou požadovány kvůli ověření, zda má být původně vybraný vzorek změněn, a s otázkou individuálního zacházení nijak nesouvisí. Výše zmíněné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(17)
Z 15 společností, které se přihlásily po zveřejnění oznámení o zahájení řízení a v dané lhůtě vznesly své dotazy:
-
bylo deset společností vyvážejícími výrobci, kteří se přihlásili a spolupracovali již při původním šetření. To dokazovalo, že tyto při původním šetření nebyly odrazeny od spolupráce ani od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a jejich situace proto nemohla být v rámci současného přezkoumávání znovu prověřena; jedna z těchto deseti společností, která požádala o přezkoumání stávající výše cel, byla vyzvána, aby Komisi předložila žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
byla jedna společnost novým vyvážejícím výrobcem (tj. tato společnost během původního šetření do EU nevyvážela). Z tohoto důvodu tato společnost nemohla při původním šetření spolupracovat ani požadovat individuální zacházení. Byla informována o postupech týkajících se žádosti o přiznání statusu nového vyvážejícího výrobce v souladu s článkem 2 konečného nařízení,
-
byly dvě považovány nikoli za vyvážející výrobce, nýbrž za obchodní společnosti, a byly proto informovány, že se jich tento přezkum netýká,
-
dva vyvážející výrobci prohlásili, že splnili daná kritéria, a požádali, aby byla jejich situace prověřena. Jedna z těchto společností však posléze svou žádost stáhla.
(18)
Po vznesení dotazů společnosti dostaly příležitost vyjádřit své připomínky k informacím, které jim byly poskytnuty.
(19)
Bylo zjištěno, že na vyvážejícího výrobce, který prohlašoval, že splnil příslušná kritéria a požádal o prověření své situace, se vztahují kritéria stanovená v bodě 1 oznámení o zahájení řízení. Tento vyvážející výrobce rovněž požadoval individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a tvrdil, že kdyby během původního šetření nebyl býval odrazen od spolupráce, býval by o toto zacházení požádal. Vzhledem k tomu, že během původního šetření byli individuálně prověřeni všichni vyvážející výrobci, kteří tuto žádost vznesli, byla jeho žádost z důvodu rovného zacházení přijata.
(20)
Oznámení bylo zveřejněno dne 6. června 2012 (6) a oznamovalo přezkum současné situace tohoto vyvážejícího výrobce, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (dále jen „BFC“). Objem vývozu tohoto vyvážejícího výrobce v OŠ činil méně než 0,4 % celkového vývozu z ČLR za OŠ. Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívala, že původní vzorek vyvážejících výrobců není třeba měnit. Vyvážejícímu výrobci v ČLR a společnostem ve spojení v EU, které se během původního OŠ podílely na dalším prodeji dotčeného výrobku, byl odeslán dotazník.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k tomu, aby mohla rozhodnout o dumpingu, a provedla inspekce v prostorách následujících společností ve spojení:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, Švédsko,
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Německo.
(22)
V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS dospěla Komise k závěru, že společnosti BFC by mělo být přiznáno individuální zacházení.
2. Určité aspekty stanovení dumpingu při šetřeních týkajících se spojovacích prostředků
(23)
Tato část uvádí znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(24)
V rámci otevřeného dialogu vedeného s některými čínskými vyvážejícími výrobci a s obchodní komorou byly stranám poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem, aby se vyhovělo doporučením OŘS WTO týkajícím se čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, jak je uvedeno v 28. až 53. bodě odůvodnění. Tyto informace se týkaly především vlastností výrobků, jež byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty a které byly použity při srovnání s dotčeným výrobkem, tj. skutečnosti, že prodej na indickém trhu byl rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a u každé transakce byla určena třída pevnosti. Poté byla u všech tříd pevnosti uvedených v tabulce PCN (kontrolního čísla výrobku) vyčíslena běžná hodnota za kg.
(25)
Komise se při srovnání zaměřila na dva zásadní prvky, tj. třídu pevnosti a na rozlišení standardních a speciálních spojovacích prostředků, jak uvádí 48. až 50. bod odůvodnění konečného nařízení. Během šetření bylo jako nový srovnávací prvek přidáno rozdělení na speciální a standardní a jako druhé hlavní srovnávací kritérium byla použita třída pevnosti, kterou během původního šetření sdělila většina čínských vyvážejících výrobců.
(26)
Jak uvádí 56. bod odůvodnění konečného nařízení, standardní spojovací prostředky vyrobené ve srovnatelné zemi bylo možno porovnat se spojovacími prostředky vyváženými do EU výrobci z ČLR zařazenými do vzorku, jelikož bylo zjištěno, že tyto výrobky mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti jako výrobky vyvážené z ČLR.
(27)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a upravena s ohledem na cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
2.1 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(28)
Dne 30. května 2012 byly všem zúčastněným stranám poskytnuty doplňující informace týkající se typů výrobků použitých pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. Jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení řízení, všem zúčastněným stranám byly poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobku, které byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty.
(29)
Obsah sdělení o poskytnutí informací se týkal běžné hodnoty, jež byla stanovena na základě cen dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu indickým spolupracujícím výrobcem. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán status podniku působícího v podmínkách tržního hospodářství, stanovena na základě cen nebo vypočtené hodnoty ve srovnatelné zemi. Dva indičtí výrobci souhlasili s tím, že budou spolupracovat a vyplní dotazník. Údaje uvedené v jejich odpovědích na dotazník byly ověřeny přímo v prostorách těchto dvou společností. Pouze jedna z těchto společností však poskytla údaje dostatečně podrobné na to, aby na jejich základě mohla být stanovena běžná hodnota.
(30)
Jak uvádí 90. bod odůvodnění konečného nařízení: „řada dovozců a vývozců zpochybnila vhodnost použití údajů od druhého indického výrobce z důvodů, že i) vyrobené a prodané množství tohoto výrobce na indickém trhu by údajně nebylo reprezentativní, pokud jde o množství vyvezené z ČLR do Společenství, a ii) tento indický výrobce měl údajné obchodní styky s jedním z výrobců ve Společenství, kteří podpořili podnět. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že i) objem prodeje uvedeného indického výrobce byl považován za dostatečně reprezentativní, aby umožňoval stanovení spolehlivých běžných hodnot, a ii) skutečnost, že výrobce ve srovnatelné zemi má styky s výrobcem ve Společenství, který podporuje podnět, nečiní volbu příslušné srovnatelné země nepřiměřenou. Bylo rovněž zjištěno, že tyto styky byly navázány až po skončení období šetření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nespolupracovali výrobci z žádné jiné třetí země, byla volba Indie jako srovnatelné země považována za přiměřenou“.
(31)
Vzhledem k podmínkám hospodářské soutěže a otevřenosti indického trhu i ke skutečnosti, že spolupracující indický výrobce prodával typy výrobku srovnatelné s typy vyváženými výrobci z ČLR, byl vyvozen závěr, že Indie je vhodnou třetí zemí s tržním hospodářstvím ve smyslu čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(32)
Ve sdělení o poskytnutí informací bylo uvedeno, že údaje o domácím prodeji se sice vztahovaly k období šetření, avšak neobsahovaly celé kontrolní číslo výrobku (dále též „PCN“). Indický výrobce nicméně byl schopen určit třídu pevnosti prodávaného spojovacího prostředku a také to, zda příslušný spojovací prostředek byl „standardní“ nebo „speciální“ podle definice uvedené v konečném nařízení. Nutnost rozlišit mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky totiž nebyla na počátku šetření, kdy bylo vytvořeno kontrolní číslo výrobku, stanovena.
(33)
Komise nicméně poznamenala, že toto rozlišení má vliv na srovnatelnost cen, a proto tyto údaje od indického výrobce požadovala a ten je poskytl. Prodej na indickém trhu byl tedy rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a poté byla u každé transakce určena třída pevnosti. U všech tříd pevnosti původně uvedených v tabulce PCN byla vyčíslena běžná hodnota za kg.
(34)
Zbývající charakteristiky původního PCN nebyly použity, nejen proto, že indický výrobce nebyl schopen poskytnout tak podrobné údaje, ale také z následujících důvodů:
-
Průměr ani délka nebyly považovány za relevantní, jelikož analýza byla prováděna na základě hmotnosti, a tudíž automaticky zohledňovala veškeré rozdíly vyplývající z odlišného průměru nebo délky spojovacího prostředku.
-
Nic nenaznačovalo, že by mezi výrobky indického výrobce a čínskými spojovacími prostředky existovaly rozdíly v obsahu chromu v povrchové vrstvě nebo v povrchové úpravě jako takové, která je v zásadě ukazatelem galvanizace.
-
Pokud jde o jediný další zbývající prvek PCN, kódy KN, mělo se za to, že by nebyly spolehlivým ukazatelem, jelikož čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 kódů KN používaných k vymezení dotčeného výrobku.
(35)
Komise se proto zaměřila na dva zásadní rozdíly mezi výrobky: na třídu pevnosti na jedné straně a na rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, které je ukazatelem rozdílů mezi zákazníky a rozdílů v kvalitě, na straně druhé.
(36)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a snížena o cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
(37)
Komise informovala všechny zainteresované strany, že běžnou hodnotu nelze sdělit, jelikož se týká utajované ceny jediného indického výrobce na domácím trhu. Zúčastněné strany však byly informovány o tom, že „standardní“ běžná hodnota pro spojovací prostředek třídy pevnosti 8.8 (třída „G“ v tabulce PCN), což je standardní typ běžně vyvážený čínskými výrobci, byla vyčíslena v rozmezí 9 až 12 CNY za kg ze závodu.
2.2 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(38)
Jeden dovozce a čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že lhůta poskytnutá stranám pro vyjádření připomínek k doplňujícím informacím (10 dnů) je příliš krátká. Komise se však domnívá, že výše uvedená lhůta je odpovídající vzhledem k tomu, že poskytnuté informace jsou pouhým doplňkem k informacím, jež byly poskytnuty již v konečném nařízení, na konci původního šetření. Lhůta poskytnutá pro prověření těchto doplňujících informací a vyjádření se k nim byla proto považována za přiměřenou.
(39)
Některé strany tvrdily, že Komise prohlásila, že nemá žádné nové informace týkající se fyzických vlastností kromě třídy pevnosti výrobku používané ke stanovení běžné hodnoty. Toto tvrzení je třeba odmítnout. V této fázi přezkumu Komise pouze dodatečně objasnila, jak byla při původním šetření stanovena běžná hodnota. Je důležité zdůraznit, že čínští vyvážející výrobci označili „pevnost“ za jednu z relevantních vlastností. To však neznamená, že Komise neměla žádné informace o ostatních fyzických vlastnostech.
(40)
Tytéž strany tvrdily, že Komise během slyšení, v souvislosti s případnými úpravami provedenými za účelem srovnání vývozních cen a běžné hodnoty, prohlásila, že budou upřednostněny úpravy na základě analýzy cen spíše než analýzy nákladů. Ve skutečnosti Komise objasnila, že podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení by srovnání mělo být provedeno s náležitým přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen, a nikoli k rozdílům v nákladech.
(41)
Tyto strany následně zopakovaly svůj požadavek, aby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech, jako jsou rozdíly v účinnosti spotřeby surovin, ve spotřebě válcovaného drátu, ve spotřebě elektrické energie, v množství elektrické energie vyrobené z vlastních zdrojů, v produktivitě na zaměstnance, v přiměřené úrovni zisku a rozdíly související s vybavením nástroji. Jak již bylo uvedeno výše, čl. 2 odst. 10 základního nařízení se zmiňuje o ceně a nikoli o nákladech. Tyto strany nepředložily žádný důkaz o tom, že by se údajné rozdíly v nákladech promítaly do rozdílů v cenách. Při šetřeních týkajících se ekonomik v procesu transformace, jakou je čínská ekonomika, se používá srovnatelná země, aby se zajistilo, že v zemích bez tržního hospodářství nebudou brány v úvahu ceny a náklady, které nejsou standardním výsledkem tržních sil. Proto se za účelem stanovení běžné hodnoty používá náhrada v podobě nákladů a cen výrobců ve fungujících tržních ekonomikách. Tyto požadavky na úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech se proto zamítají.
(42)
Tyto strany dále tvrdily, že doplňující informace poskytnuté dne 30. května 2012 a týkající se vlastností výrobků prodávaných indickým výrobcem byly neúplné, jelikož údajně chyběly informace o těchto ukazatelích: rozdílech souvisejících s typem spojovacího prostředku, povrchové úpravě a použití chromu, průměru a délce, sledovatelnosti, normě ISO 9000, míře závadnosti výrobku a jiných vlastnostech, jakými jsou tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficienty tření. Usilovaly o objasnění toho, proč nebyly ostatní vlastnosti původního PCN považovány za relevantní. Tyto záležitosti byly vysvětleny ve dvou sděleních o zveřejnění informací odeslaných dne 5. července a založeny dne 11. července 2012 do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
2.3 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(43)
V odpověď na žádost o doplňující informace předloženou stranami, jak je uvedeno v 42. bodě odůvodnění, bylo dne 5. července 2012 všem zúčastněným stranám odesláno druhé sdělení o poskytnutí informací. V tomto sdělení byly uvedeny tyto doplňující informace:
-
Tabulka ukazující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vyčíslených podle tříd pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané nezávislým odběratelům na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem. Rovněž bylo upřesněno, že převážná většina vývozu čínských výrobců spadá do třídy pevnosti G.
-
Podrobná analýza údajů z Indie ukázala, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly PCN kódu „A“. Komise proto u vyvážených modelů navrhla srovnávat běžnou hodnotu s typem povrchové úpravy „A“.
-
Po manuální analýze údajů o cenách na indickém trhu provedené podle návodu byly z textového řetězce kódování prodávaných výrobků používaného indickým výrobcem získány informace o průměru a délce. Tyto údaje byly shrnuty do rozmezí rozlišujících hlavní rozměry výrobku, aby bylo možno provést srovnání s vývozem čínských společností:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
-
Komise proto navrhla použít tyto údaje k dalšímu zpřesnění běžné hodnoty a na jejím základě vypočítat dumpingová rozpětí. V případě, že vyvážené spojovací prostředky nespadají do těchto rozmezí, nebyly použity při výpočtu dumpingu. To se týkalo jen velmi malého množství vyvážených výrobků.
-
Komise předložila tyto upravené kódy PCN:
Ukazatel
Popis
PCN
Standardní/speciální
Standardní spojovací prostředek
S
Speciální spojovací prostředek
P
Třída pevnosti
3,6
A
4,6
B
4,8
C
5,6
D
5,8
E
6,8
F
8,8
G
9,8
H
10,9
I
12,9
J
Povrchová úprava
Galvanické pokovení
A
Průměr
M4 až M10
S
M12 až M20
M
M22 až M30
L
Délka
0 až 100 mm
S
101 až 200 mm
M
201 až 300 mm
L
-
Komise poskytla přehled dumpingových rozpětí upravených podle návrhu uvedeného ve sdělení o zveřejnění informací a zároveň poznamenala, že tato upravená antidumpingová rozpětí automaticky nebudou totožná s antidumpingovými cly, na která se bude vztahovat pravidlo nižšího cla.
-
Nakonec byly jedním výrobcem v EU dodány nové tabulky 22, 23, 32, 33 a 34 v návaznosti na připomínky některých zúčastněných stran, podle nichž byly informace poskytnuté v rámci sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012 neúplné, jelikož v těchto tabulkách některé údaje buď chyběly, nebo nebyly náležitě shrnuty.
2.4 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(44)
Některé strany požadovaly doplňující informace o cenové úrovni běžné hodnoty. Jak uvádí 82. bod odůvodnění, cenová úroveň nemohla být zúčastněným stranám sdělena, jelikož se jedná o důvěrnou informaci týkající se cen jediného srovnatelného výrobce. Dne 5. července 2012 však byla čínským vyvážejícím výrobcům, kteří tyto dodatečné informace požadovali, poskytnuta nedůvěrná verze běžné hodnoty standardních spojovacích prostředků podle třídy pevnosti a byla rovněž založena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. V tomto sdělení Komise uvedla tabulku znázorňující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vypočtených podle třídy pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem nezávislým odběratelům.
(45)
Některé strany rovněž tvrdily, že Komise je během slyšení konaného dne 26. června 2012 informovala o tom, že výrobky prodávané na indickém trhu mají dva typy povrchové úpravy „A“ a „B“ podle tabulky PCN použité při původním šetření. Toto tvrzení je nepodložené. Komise zmíněné strany informovala, že v této fázi přezkumu teprve zkoumá typy povrchové úpravy použité indickým výrobcem u standardních spojovacích prostředků. Během následného slyšení konaného dne 3. července 2012 byly všechny strany prostřednictvím informačního sdělení, jež bylo dne 11. července 2012 založeno do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami, informovány, že indický výrobce k výrobě standardních spojovacích prostředků používá povrchovou úpravu typu „A“.
(46)
Během slyšení konaného dne 11. července 2012 tytéž strany požádaly Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem bylo provedeno rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky od indického výrobce. Komise naznačila, že to bylo učiněno podle názvů odběratelů. Jak ale dokládá zápis pořízený úředníkem pro slyšení GŘ pro obchod, Komise před skončením slyšení konstatovala, že tuto záležitost bude muset objasnit, což učinila v dalším informačním sdělení ze dne 13. července 2012, jež bylo zasláno stranám, které se slyšení účastnily, a bylo založeno do nedůvěrného spisu k nahlédnutí všem zúčastněným stranám. Prohlášení učiněné zmíněnými stranami, podle něhož Komise konstatovala, že „rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky bylo provedeno mimo jiné podle názvů odběratelů,“ je tedy neúplné, jelikož k této záležitosti bylo poskytnuto více informací, jak se uvádí v níže uvedeném bodě odůvodnění.
(47)
K rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky Komise ve svém sdělení ze dne 13. července 2012 uvedla, že „nelze vyloučit, že automobilový průmysl pro některé aplikace používá rovněž standardní spojovací prostředky“. Některé strany tvrdily, že se Komise domnívala, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu by rovněž mohly být považovány za standardní. Toto tvrzení je nepodložené. Jak ono sdělení jasně vysvětluje, prohlášení Komise bylo učiněno v době, kdy indický výrobce nedal k dispozici seznam odběratelů. Jak však bylo stanoveno při původním šetření a jak je dále vysvětleno v části 2.7, výrobci automobilů si z důvodu kvality a z obchodních důvodů vždy objednávají spojovací prostředky, které jsou vyráběny na zakázku, aby vyhověli požadavkům ISO platným v tomto odvětví. Veškeré spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl proto výrobci spojovacích prostředků považují za „speciální“ výrobky, což podle informací uvedených na webových stránkách indických výrobců automobilů platí i v Indii. Jelikož indický výrobce za „speciální spojovací prostředky“ jednoznačně označil všechny součásti vyrobené na zakázku, Komise se domnívá, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zařazeny do seznamu standardních spojovacích prostředků poskytnutého během původního šetření.
(48)
Podobné požadavky týkající se možného zahrnutí spojovacích prostředků určených pro automobilové odvětví do běžné hodnoty vznesli také čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce, kteří navíc tvrdili, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu, které nejsou vyrobeny podle návrhu konkrétního zákazníka, přesto musí projít speciální kontrolou kvality nebo musí splňovat požadavky na sledovatelnost, které zvýší jejich cenu, a měly by proto být běžně považovány za speciální spojovací prostředky. Výše uvedené strany tvrdily, že zjištění Komise, podle nichž byly spojovací prostředky používané pro špičkové aplikace, ale nevyrobené podle nákresů uživatele byly přesto považovány za speciální spojovací prostředky, byla nepodložená, a Komise tedy jednala v rozporu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení tím, že porušila zásadu spravedlivého srovnání. Dále se domnívaly, že zjištění Komise vycházející z rozdělení učiněného indickým výrobcem nebyla předmětem inspekce provedené na místě. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem požádaly Komisi, aby přezkoumala rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, a není-li to možné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě.
(49)
Zdůvodněním Komise týkajícím se rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky se zabýval již 47. bod odůvodnění. Pokud jde o tvrzení týkající se neprovedení inspekce rozdělení učiněného indickým výrobcem, Komise prověřila záznamy o prodeji pomocí řady testů v průběhu operací (tj. provedla podrobnou inspekci vzorku prodejních transakcí uvedených v záznamech o prodeji, aby ověřila jejich přesnost) podle standardního postupu pro inspekce prováděné na místě. Mimoto bylo následné rozdělení těchto záznamů o prodeji poskytnutých indickým výrobcem prověřeno porovnáním s průměrnou úrovní cen při rozdělení, jak je vysvětleno ve zmíněném sdělení. Tvrzení, podle něhož Komise automaticky převzala údaje poskytnuté indickým výrobcem, je tedy nepodložené.
(50)
Kritéria používaná indickým výrobcem k určení speciálních spojovacích prostředků, tj. prostředků vyrobených podle nákresu zákazníka, jak uvádí 47. bod odůvodnění, mimoto poskytují dostatečnou záruku spolehlivosti údajů. Komise již při původním šetření běžnou hodnotu upravila tak, aby zohlednila opatření týkající se kontroly kvality učiněná indickým výrobcem, které nebyly zjištěny u čínských výrobců zařazených do vzorku. Za těchto okolností Komise nepovažuje za nutné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě, jak navrhovaly dotčené strany. Jak uvádí 89. bod odůvodnění konečného nařízení, navzdory snahám Komise žádný jiný výrobce ze všech možných srovnatelných zemí při šetření nenabídl svou spolupráci.
(51)
Pokud jde o využití údajů indického výrobce ve srovnatelné zemi pro určení běžné hodnoty, Sdružení evropských distributorů (EFDA) tvrdilo, že tento postup je nevhodný, neboť sortiment výrobků indického výrobce, jeho objem výroby, profil zákazníka, způsob distribuce a postavení na trhu nejsou srovnatelné se situací čínského vyvážejícího výrobce. Sdružení dále tvrdilo, že čínské ceny jsou nízké, neboť se v nich odrážejí výhody výroby standardních výrobků ve velkém objemu a čínští výrobci jsou specializovaní a efektivní. Navíc požadovalo podrobnější informace o cenách indického výrobce a objemu výroby standardních spojovacích prostředků. Sdružení evropských distributorů nakonec předložilo údaje Eurostatu, aby podpořilo svá tvrzení, podle nichž srovnání vývozních cen z ČLR a Indie u dvou konkrétních KN kódů ukáže, že objem indického vývozu těchto výrobků tvoří méně než 4 % objemu vývozu z ČLR a že Indie pro vývozní trhy nepředstavuje věrohodného dodavatele těchto výrobků.
(52)
Pokud jde o vhodnost výběru indického výrobce ve srovnatelné zemi, odkazuje se na závěrečnou část 49. bodu odůvodnění. V souvislosti s obecným tvrzením, že se v čínských vývozních cenách odrážejí výhody výroby ve velkém objemu, tato tvrzení nebyla podložena ani kvantifikována jakýmkoli smysluplným způsobem, který by v této fázi přezkumu mohl pomoci při provedení analýzy. Pokud se týká žádosti o doplňující informace ohledně údajů indického výrobce, odkazuje se na 82. bod odůvodnění pojednávající o důvěrnosti. Pokud jde o tvrzení, že vývoz z Indie během OŠ a po OŠ nebyl srovnatelný s vývozem z ČLR, pro stanovení běžné hodnoty se podle základního nařízení považují za relevantní ceny na indickém trhu, a nikoli indické vývozní ceny. Zmíněná tvrzení Sdružení evropských distributorů jsou tedy nepodložená.
(53)
Co se týče povrchové úpravy použité indickým výrobcem, čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce v této věci vyjádřili své pochybnosti a požádali Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem důvěrné informace poskytly přesvědčivý důkaz o tom, že indický výrobce na domácím trhu prodával pouze galvanicky pokovené spojovací prostředky. Během inspekce indický výrobce poskytl důkazy, jež Komisi umožnily vyvodit závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly typu povrchové úpravy „A“ původního PCN. Za těchto okolností se Komise domnívá, že důkazy uvedené ve spisu jsou dostačující k tomu, aby vyvodila závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené. V této souvislosti byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v obsahu chromu, jak uvádí 81. bod odůvodnění.
2.5 Další informace požadované po sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(54)
Někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení a informace, aby případně mohli vznést žádost o úpravy jejich vlastního dumpingového rozpětí stanoveného při původním šetření, na základě následujících skutečností:
a)
vlastností „typů výrobku“ (kódů KN, třídy pevnosti, rozlišení standardní versus speciální části) použitých k určení běžné hodnoty;
b)
dalších informací o vlastnostech výrobků prodávaných indickým výrobcem využívaných k určení běžné hodnoty;
c)
vysvětlení týkajícího se důvodů, proč nebyly využity ostatní vlastnosti původního PCN, a
d)
úprav, které je třeba provést vzhledem k rozdílům ve fyzických vlastnostech.
(55)
Pokud jde o písm. a), jak je uvedeno v informačním sdělení ze dne 30. května 2012, třída pevnosti spojovacích prostředků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem byla ukazatelem pevnosti uvedené v PCN, jež bylo použito v dotazníku zaslaném všem stranám. Třída pevnosti byla určena pomocí téže příslušné části PCN od indického výrobce uvedené v záznamech o prodeji zkontrolovaných během inspekce na místě.
(56)
Rozlišení mezi speciálními a standardními spojovacími prostředky bylo vysvětleno v 54. bodě odůvodnění konečného nařízení. „Speciální“ spojovací prostředky se vyrábějí podle nákresu zákazníka. „Standardní“ spojovací prostředky se vyrábějí do zásoby, a nikoli podle požadavků jednotlivých zákazníků. Nutnost rozlišovat mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky vyráběnými indickým spolupracujícím výrobcem byla plně uznána a, jak uvádí 51. a 54. bod odůvodnění konečného nařízení, mezi spojovacími prostředky „standardního“ typu bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty u čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(57)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu b), z důvodu důvěrnosti není možné zveřejnit přesné typy modelů šroubů a svorníků prodávaných indickým výrobcem. Jak bylo však naznačeno výše, srovnání bylo provedeno na základě hmotnosti v rámci téže kategorie, ať už standardních nebo speciálních výrobků, a v rámci téže třídy pevnosti stanovené v PCN.
(58)
Opět v souvislosti se záležitostmi uvedenými v písmenu b) některé zúčastněné strany požadovaly více informací o povrchové úpravě. Údaje z původního šetření byly dále analyzovány a ukázalo se, že výrobky prodávané na indickém trhu jako „standardní“ měly základní povrchovou úpravu, tj. byly galvanicky pokoveny. Tato informace byla sdělena při slyšeních vyžádaných zúčastněnými stranami, znovu poskytnuta těm zúčastněným stranám, které o tuto informaci požádaly, a byla rovněž zanesena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(59)
Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku požadovali více informací o úpravách zohledňujících použití chromu při povrchové úpravě. Údaje o prodeji poskytnuté indickým spolupracujícím výrobcem byly dále analyzovány, což vedlo k úpravě běžné hodnoty s ohledem na rozdíl v obsahu chromu, jak vysvětluje 81. bod odůvodnění. Titíž vyvážející výrobci požadovali podrobnější objasnění toho, jakým způsobem byla určena ziskovost u domácího prodeje indického spolupracujícího výrobce; zda byly výrobní náklady uváděny na základě PCN, nebo zda byly použity průměrné náklady; a jestli běžná hodnota zahrnovala prodej případným společnostem ve spojení.
(60)
Veškeré relevantní informace týkající se běžné hodnoty byly uvedeny v 94. bodě odůvodnění konečného nařízení. Dále je upřesněno, že byl použit pouze domácí prodej společnostem, které nebyly ve spojení.
(61)
Tito dva vyvážející výrobci později tvrdili, že mají vážné pochybnosti o tom, zda byly zkoušky ziskovosti a reprezentativnosti provedeny náležitým způsobem. V souvislosti se zkouškou reprezentativnosti tito vyvážející výrobci konkrétně pochybovali o tom, že u pozměněných skupin výrobků množství výrobků prodaných indickým výrobcem na domácím trhu přesahovalo 5 % jejich objemu vývozu. Co se týče zkoušky reprezentativnosti, bylo zjištěno, že v případech, kdy u konkrétního typu výrobku nebyla splněna podmínka 5 %, měl prodej na domácím trhu i tak dostatečně velký objem na to, aby bylo možno provést náležité srovnání. Pokud jde o zkoušku ziskovosti, potvrzuje se, že tato zkouška byla na základě druhu výrobku.
(62)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu c), tj. důvody, proč nebylo pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny použito celé PCN, během šetření se jasně ukázalo, že celé PCN by nebylo spolehlivým ukazatelem. Za prvé proto, že čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 KN kódů používaných k vymezení dotčeného výrobku. Za druhé, jak je vysvětleno ve 48. bodě odůvodnění konečného nařízení, řada stran tvrdila, že spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci jsou běžnými výrobky spadajícími převážně do rozmezí tříd pevnosti 4,8 až 8,8, které nemají žádné zvláštní vlastnosti, pokud jde o suroviny, odolnost, povrchovou úpravu nebo prvky související s certifikací/bezpečností; které byly určeny pro méně náročné aplikace (jiné než odborné použití a obecná distribuce) na rozdíl od špičkových aplikací; a nesplňovaly přísné požadavky specifických konečných uživatelů, například automobilového, chemického nebo leteckého průmyslu.
(63)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu d), prvky jako „sledovatelnost“, norma ISO 9000, míra závadnosti výrobku a další kritéria, např. „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficient tření“, s nimiž přišli ostatní dva vyvážející výrobci, nemohly být akceptovány, jelikož dotčené společnosti neprokázaly, jakým způsobem tyto prvky ovlivňují srovnatelnost běžné hodnoty a vývozní ceny.
(64)
S ohledem na neexistenci konkrétních informací týkajících se chybějící srovnatelnosti, konstatované spolu s doporučeními, jež při původním šetření učinily zúčastněné strany, a vzhledem k omezenému množství dalších dostupných informací o jiných technických vlastnostech, jako je povrchová úprava, byl při původním šetření vyvozen závěr, podle něhož hlavní činitele a rozdíly zdůrazněné samotnými zúčastněnými stranami, zejména rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti, tvoří dostatečný základ pro srovnání běžné hodnoty a vývozních cen.
2.6 Další poskytnutí informací týkajících se běžné hodnoty ze dne 11. července 2012
(65)
Dne 11. července 2012 Komise poskytla další informace o výše popsané reklasifikaci běžné hodnoty a jí navrhovaném novém výpočtu dumpingových rozpětí na výše popsaném základě, a požádala o připomínky.
(66)
Jak uvádí 32. bod odůvodnění, indický výrobce při původním podání poskytl záznamy o domácím prodeji bez PCN. Jediným ukazatelem každého prodeje byl kód položky, který byl interním kódem každého výrobku, a textový řetězec pro popis výrobku, například:
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
(67)
Jak bylo vysvětleno ve 48. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, indická společnost svůj domácí prodej rozdělila na standardní a speciální spojovací prostředky pomocí rozlišení uvedeného v 77. bodě odůvodnění. V důsledku toho byly záznamy o domácím prodeji dodány ve dvou spisech, z nichž jeden obsahoval „záznamy o standardním domácím prodeji“ a druhý „záznamy o speciálním domácím prodeji“. Prodej, který nebylo možné označit za standardní nebo speciální, nebyl do dalšího výpočtu běžné hodnoty zařazen.
(68)
Během šetření se také jasně ukázalo, že ke stanovení běžné hodnoty bude nutná třída pevnosti daného spojovacího prostředku. Indická společnost určila třídy pevnosti pro každý řádek spisů obsahujících „záznamy o standardním domácím prodeji“ a „záznamy o speciálním domácím prodeji“ a tyto byly zveřejněny ve sloupci označeném jako „TŘÍDA“ a uvádějícím třídu pevnosti, na příklad:
Popis
Třída
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
8.8
(69)
Na tomto základě byla pomocí rozdělení na standardní versus speciální a pomocí třídy pevnosti vypočtena původní běžná hodnota stanovená v prvním zveřejnění přezkumu provádění ze dne 30. května 2012.
(70)
Jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění, někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení. Odkazovali se přitom na chybějící srovnání na základě povrchové úpravy, průměru a délky spojovacího prostředku a tvrdili, že by to mohlo mít vliv na úroveň původně vypočtené běžné hodnoty.
(71)
Vzhledem k chybějícímu PCN byl pro zjištění průměru a délky prodávaného spojovacího prostředku u každé transakce analyzován textový řetězec pro popis výrobku (poté, co byly do jedné skupiny zahrnuty transakce se stejným textem popisu). Ve výše uvedeném příkladu M8 označuje průměr a 16 označuje délku. V tomto případě je tedy popsán šroub o průměru 8 mm a délce 16 mm. Číselný údaj 1,25 označuje vzdálenost závitů, jež nebyla ke klasifikaci dotčeného výrobku použita.
(72)
Číslo PCN používané čínskými vyvážejícími výrobci tyto údaje označuje poněkud odlišně. Průměr a délka výše uvedeného šroubu by tak byly označeny jako „080016“.
(73)
Aby bylo zajištěno, že běžná hodnota a vývozní cena si budou odpovídat, Komise rozdělila průměr a délku do tří rovnoměrných pásem uvedených ve druhém informačním dopisu ze dne 5. července 2012:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
(74)
Malé množství prodaných výrobků od indického výrobce do těchto rozmezí nespadalo a nebylo proto použito pro výpočet běžné hodnoty. Výše popsaný šroub by tedy byl podle upraveného PCN označen jako „GSS“, což představuje třídu pevnosti 8,8, malý průměr a malou délku.
(75)
Z výše uvedeného příkladu bylo zjevné, že textový řetězec pro popis výrobku neobsahuje žádné informace o povrchové úpravě použité indickým domácím výrobcem. Byl tedy zkontrolován vyšetřovací spis, aby se zjistilo, zda v něm nejsou nějaké důkazy o typu případné povrchové úpravy použité indickým výrobcem k prodeji standardních spojovacích prostředků na domácím trhu. Důvěrné důkazy ve spise, ověřené v prostorách indického výrobce, prokázaly použití galvanického pokovení (PCN typ A) u standardních spojovacích prostředků na domácím trhu a tato skutečnost byla dne 5. července 2012 sdělena všem stranám.
2.7 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 11. července 2012
(76)
Na výše uvedené poskytnutí informací odpovědělo několik vyvážejících výrobců. Jak požadovali tito vyvážející výrobci, proběhlo slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení GŘ pro obchod, se záměrem, aby pokračoval dialog s Komisí a byly projednány body, které zmínění výrobci nastolili. Vyvážející výrobci nastolili především následující otázky:
a)
metodika, pomocí které indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální;
b)
jestliže některé spojovací prostředky prodávané automobilovému průmyslu byly považovány za standardní spojovací prostředky, pak by bylo žádoucí provést „významnou úpravu“;
c)
úprava běžné hodnoty o nepřímé daně uvalené na dovoz válcovaného drátu do Indie podle čl. 2 odst. 10 písm. b);
d)
přítomnost chromu VI v povrchové úpravě standardních spojovacích prostředků;
e)
metodika uplatněná Komisí v případě, že domácímu prodeji neodpovídala žádná konkrétní vývozní transakce, a
f)
poskytnutí informací o kódech výrobků prodávaných indickým výrobcem na domácím trhu.
(77)
Pokud jde o písmeno a), indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální s ohledem na to, že spojovací prostředky vyráběné podle nákresu zákazníka jsou speciálními spojovacími prostředky, zatímco ostatní prodávané výrobky jsou standardními spojovacími prostředky, tj. nejsou vyráběny podle konkrétního nákresu nebo podle nákresu zákazníka.
(78)
Pokud jde o písmeno b), jak bylo uvedeno v poznámce ke spisu ze dne 13. července 2012 zaslané zmíněným zúčastněným stranám po slyšení konaném dne 11. července, Komise potvrdila, že vzhledem k chybějícím jménům zákazníků, jak je uvedeno výše, Komise odkazuje na 47. bod odůvodnění. Komise dále podotýká, že jak uvádí evropské sdružení výrobců spojovacích prostředků: „Když si v Evropě zákazník - zejména v automobilovém průmyslu - objedná spojovací prostředek, který je vyroben podle nákresu a který zároveň plně odpovídá mezinárodním normám (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), je tento výrobek v každém případě výrobcem spojovacích prostředků považován za „speciální“ výrobek a v rámci interní klasifikace příslušné společnosti je následně označen jako „speciální“... Takový je zavedený postup všech výrobců spojovacích prostředků po celém světě včetně Indie.“ Komise si je proto jista, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zahrnuty do seznamu standardních spojovacích prostředků zveřejněného během původního šetření. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(79)
Pokud jde o písmeno c), při slyšení vyvážející výrobci nastolili otázku úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, aby byla zohledněna cla z dovozu válcovaného drátu do Indie, jež jsou zahrnuta do běžné hodnoty, avšak nikoli do vývozní ceny výrobků z Číny. Čínské společnosti zařazené do vzorku totiž během původního šetření kupovaly válcovaný drát vyrobený v Číně.
(80)
Suroviny dovezené indickým výrobcem podléhaly základnímu clu (5 % vyčíslitelné hodnoty) a vzdělávací dani (3 % hodnoty základního cla plus hodnota vyrovnávacího cla). Podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení lze však takovou úpravu o nepřímé daně požadovat pouze, pokud by dovozní poplatky zahrnuté do ceny obdobného výrobku a materiálu, z něhož je tvořen, je-li určen pro spotřebu na domácím trhu, nebyly vybrány nebo byly vráceny, až bude obdobný výrobek vyvezen do Evropské unie. Vzhledem k neexistenci tvrzení i důkazů, podle nichž by vývoz výše uvedených vyvážejících výrobců do EU profitoval z nevybraných nebo vrácených poplatků z dovozu surovin (válcovaného drátu), je toto tvrzení nutno odmítnout. Mimoto takovou úpravu nelze obvykle provést, pokud dotčený vyvážející výrobce, jak je tomu u tohoto přezkumu, získává veškeré suroviny od domácích dodavatelů, a proto nehradí žádné dovozní poplatky.
(81)
Pokud jde o písmeno d), důkazy ve spisu o původním šetření prokázaly, že standardní povrchová vrstva u standardních spojovacích prostředků obsahovala chrom Cr3, což odpovídalo definici PCN, podle níž není do povrchové vrstvy přidán chrom VI. Dumpingová rozpětí byla proto znovu vyčíslena pro nejdražší typ chromového povrchu u vyvážených výrobků, a to bez úpravy vývozní ceny. Dva vyvážející výrobci tvrdili, že informace o povrchové úpravě se týkaly současné situace, a nikoli situace v OŠ. Toto tvrzení je mylné. Při inspekci provedené v průběhu původního šetření byly získány ověřené důkazy svědčící o tom, že všechny standardní spojovací prostředky prodávané během původního OŠ na indickém domácím trhu byly galvanicky pokovené.
(82)
Pokud jde o písmeno e), potvrzuje se, že dumpingová rozpětí byla vypočítána tak, že v případě, kdy k vývozní transakci neexistoval odpovídající prodej na domácím trhu, byla tato transakce z výpočtu dumpingu vyňata. Některé strany tvrdily, že pro vynětí některých vývozních transakcí z výpočtu dumpingového rozpětí neexistuje důvod. U všech čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však byla zjištěna natolik významná spojitost mezi prodejem na domácím trhu a vývozním prodejem, aby bylo zajištěno spravedlivé zastoupení prodeje uskutečněného různými stranami.
(83)
Pokud se jde o písmeno f), čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že indický výrobce neuvedl oprávněný důvod, proč Komisi nepovolil sdělit konkrétní informace týkající se kódů výrobků prodávaných na domácím trhu. Komise poskytla co nejvíce informací prostřednictvím řady poznámek ke spisu, informačních sdělení dostupných všem zúčastněným stranám a slyšení udělených čínské obchodní komoře i všem čínským vývozcům, kteří o ně požádali, a zároveň přitom respektovala pravidla důvěrnosti. Co se týče žádosti o zveřejnění kódů výrobků indického výrobce, předpokládá se, že zveřejnění těchto informací umožní ostatním stranám s přiměřenou přesností vypočítat ceny indického výrobce na domácím trhu, čemuž je třeba zabránit s ohledem na ochranu důvěrných obchodních informací. Nezajištění ochrany důvěrných informací by mohlo Komisi vystavit případným žalobám na náhradu škody a společnosti ve srovnatelných zemích, jejichž spolupráce je dobrovolná, odradit od spolupráce při šetřeních. Tato žádost byla proto zamítnuta.
2.8 Úpravy metodiky použité při výpočtu běžné hodnoty v konečném nařízení
(84)
Vzhledem ke stanoviskům vyjádřeným při tomto přezkumu čínskými vyvážejícími výrobci a týkajícím se určení typů výrobku při výpočtu běžné hodnoty výrobků z Indie, podle nichž jsou kromě rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti významnými parametry rovněž průměr, délka a povrchová úprava, a vzhledem ke slyšením i dialogu, probíhajícím za přítomnosti příslušného úředníka pro slyšení, byly údaje indického výrobce přezkoumány.
(85)
Po tomto přezkumu Komise mohla určit průměr i délku spojovacích prostředků prodávaných na indickém domácím trhu. Aby bylo možno provést spravedlivé srovnání těchto spojovacích prostředků s prostředky vyváženými z ČLR, byly průměr i délka rozděleny do několika rozmezí a běžná hodnota byla vypočítána pro každé rozmezí zvlášť. To bylo podrobně vysvětleno ve dvou informačních sděleních z 5. a 11. července 2012, která byla dána k dispozici všem zúčastněným stranám. Prostřednictvím rozmezí pro rozlišení hlavních rozměrů výrobků prodávaných indickým výrobcem tato metodika umožnila spravedlivé srovnání s vývozem od čínských společností, které požadovaly zúčastněné strany. Dva vyvážející výrobci následně tvrdili, že nemají úplné informace, neboť klasifikace je nejasná a nevhodná, a že tudíž nemají informace dostatečné k tomu, aby požadovali úpravu z důvodu fyzických rozdílů. Kromě těchto obecných prohlášení však tito dva vyvážející výrobci nepředložili žádný odůvodněný alternativní návrh ani ověřený důkaz. Příslušné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(86)
Sdružení evropských distributorů tvrdilo, že použití průměru a délky neodpovídá skutečnosti, a navrhlo alternativu, jež se týkala těchto dvou kritérií, aby se podle jeho názoru zamezilo vyřazení některých výrobků, aniž by však tento alternativní přístup něčím doložilo. Klasifikace navrhovaná Komisí žádné typy výrobků nevyřazovala (byly do ní zahrnuty všechny možné kombinace průměru a délky), a toto tvrzení tudíž nemohlo být dále prověřováno.
(87)
Bylo zjištěno, že všechny prodávané standardní spojovací prostředky byly galvanicky pokovené, a proto byla běžná hodnota vypočítána podle povrchové úpravy odpovídající PCN kódu „A“. V případě, že čínský vyvážející výrobce zařazený do vzorku nevyvezl spojovací prostředky s povrchovou úpravou typu A, byl použit nejbližší typ povrchové úpravy, aniž by byla jakkoli upravena vývozní cena.
(88)
Údaje o třídách pevnosti a rozdělení na standardní a speciální výrobky zůstaly nezměněny.
(89)
Dva vyvážející výrobci požadovali zásah úředníka pro slyšení GŘ pro obchod, aby ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce a poskytl záruku ohledně důvěrného charakteru jeho prodeje na domácím trhu, jakož i v otázce povrchové úpravy standardních spojovacích prostředků, přítomnosti chromu v povrchové vrstvě a získávání informací týkajících se délky a průměru standardních spojovacích prostředků. Poté, co úředník pro slyšení ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce, poskytl jasné odpovědi na otázky položené dvěma vyvážejícími výrobci. Zpráva úředníka pro slyšení byla zařazena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(90)
Navzdory výše uvedeným doplňujícím informacím, vysvětlením, slyšením a dialogu některé strany nadále tvrdily, že nemají informace k tomu, aby mohly požádat o úpravy k zajištění spravedlivého srovnání. Komise stranám poskytla podrobné informace o skupinách výrobků použitých při stanovení běžné hodnoty, jak to požadoval odvolací orgán (7). Komise navíc v prodloužené lhůtě od 30. května 2012 do 19. července 2012 poskytovala informace a odpovídala na všechny otázky vznesené všemi stranami. Mimoto byla všem stranám poskytnuta dodatečná lhůta 20 dnů k vyjádření připomínek ke konečnému zveřejnění.
(91)
Tytéž strany tvrdily, že Komise, v rozporu se zprávou odvolacího orgánu, odmítla poskytnout informace o konkrétních výrobcích indického výrobce, jež byly použity při stanovení běžné hodnoty, aniž by k tomu uvedla oprávněné důvody. Ustanovení čl. 6 odst. 5 antidumpingové dohody stanoví, že s informacemi, které jsou důvěrné nebo které jsou důvěrně poskytnuty, musí orgány provádějící šetření zacházet jako s důvěrnými informacemi. V tomto případě byly informace o typech výrobků prodávaných na domácím trhu indickým výrobcem poskytnuty jako důvěrné a příslušná společnost zopakovala svou žádost o důvěrné zacházení adresovanou Komisi, v níž konstatovala, že tyto informace nadále považuje za přísně důvěrné, jak uvádí 82. bod odůvodnění. Tyto strany také tvrdily, že Komise nebyla schopna poskytnout smysluplné nedůvěrné shrnutí informací poskytnutých indickým výrobcem, jak požadovaly zmíněné zprávy. Během pokračujícího dialogu však Komise, jak uvádí výše uvedené body odůvodnění, v mezích důvěrnosti zúčastněným stranám poskytla všechny relevantní informace týkající se indického výrobce, takže tyto mohly hájit své zájmy.
2.9 Určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců v ČLR, běžná hodnota, vývozní ceny, srovnání
(92)
Běžná hodnota byla vypočítána a srovnána s vývozní cenou výše uvedeným způsobem. Úpravy vývozní ceny byly provedeny za účelem odstranění cenových rozdílů v případě, že do povrchové vrstvy dotčených spojovacích prostředků byl přidán chrom VI. Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu jako při původním šetření.
2.10 Požadavky na úpravy na základě vlastností výrobku
(93)
Jeden vyvážející výrobce požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení kvůli fyzickým rozdílům u různých typů dotčeného výrobku (šroubů se šestihrannou hlavou, vrutů do dřeva, svorníků atd.). Jelikož dotčený vyvážející výrobce kvůli důvěrnosti nemá přístup k úplným údajům o běžné hodnotě, spoléhala se příslušná společnost na vlastní vývozní ceny, aby ukázala, do jaké míry se liší ceny jednotlivých typů spojovacích prostředků.
(94)
Při původním šetření bylo srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny provedeno pomocí rozlišení mezi standardními a speciálními typy spojovacích prostředků, uvedeném v 102. bodě odůvodnění konečného nařízení, a také pomocí určení třídy pevnosti. Celá kontrolní čísla výrobku (PCN) nebyla v tomto případě použita, protože výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl informace roztříděné podle PCN, jak bylo požadováno. Jedna z částí původního PCN měla sloužit k určení různých typů spojovacích prostředků podle toho, pod jaký kód KN spadají. Jelikož indický výrobce tyto informace neposkytl, nebylo při původním šetření možné tuto část využít ke srovnání.
(95)
Informace poskytnuté vyvážejícím výrobcem, tyto naznačovaly, že by mohl existovat důvod k úpravám kvůli rozdílům u různých typů spojovacích prostředků. Navrhovaná metoda však nebyla považována za vhodnou, jelikož příslušná společnost neposkytla přesné informace o typu výrobku roztříděné podle kódu KN, jak vysvětluje 34. bod odůvodnění a jak bylo původně požadováno. Jako alternativa byly zkoumány rozdíly v cenách výrobního odvětví Unie na trhu Unie, aby se zjistilo, zda mezi různými typy spojovacích prostředků existují cenové rozdíly. Informace poskytnuté výrobním odvětvím Unie byly úplné a roztříděné podle PCN, jak bylo původně požadováno. Toto zkoumání potvrdilo, že ceny na trhu EU se liší podle typu spojovacího prostředku. Na základě toho bylo považováno za vhodné upravit běžné hodnoty tak, aby odrážely tyto rozdíly. Pro úpravy byla průměrná cena výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie vyčíslena jako „1“ a všem typům výrobků byla přidělena konkrétní hodnota v závislosti na vztahu mezi jejich cenou a průměrnou cenou. Tyto hodnoty byly poté vztaženy k běžné hodnotě použité při srovnání se všemi typy vyváženými vyvážejícím výrobcem.
(96)
Jelikož byly tyto úpravy provedeny na základě tržní hodnoty rozdílů ve fyzických vlastnostech výrobků na trhu EU, bylo považováno za vhodné provést podobné úpravy i při výpočtu dumpingových rozpětí všech vyvážejících výrobců.
(97)
Po zveřejnění obecného informačního dokumentu čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že Komise stále porušuje čl. 2 odst. 4 a čl. 6 odst. 2 a 4 antidumpingové dohody WTO tím, že včas neposkytla informace, na jejichž základě bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, a vyzvali Komisi, aby poskytla podrobné informace o typech výrobků použitých k určení běžné hodnoty a splnila tak svou povinnost umožnit čínským vyvážejícím výrobcům, aby hájili své zájmy a se vší znalostí věci bránili svůj zájem, a zajistit spravedlivé srovnání vývozních cen a běžné hodnoty na základě úplných informací. Zmíněné strany proto Komisi požádaly, aby znovu zvážila:
a)
poskytnutí úplného seznamu typů výrobků použitých k určení běžné hodnoty;
b)
zaručení, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích;
c)
poskytnutí důkazů o odůvodnění žádostí o úpravy;
d)
poskytnutí informací o tom, jak byly provedeny některé úpravy a
e)
zohlednění povinnosti EU přihlédnout ke všem vývozním transakcím.
(98)
Pokud jde o písmeno a), vzhledem k informacím poskytnutým prostřednictvím informačních sdělení ze dne 30. května 2012, 11. července 2012 a 13. července 2012, obecného informačního dokumentu odeslaného dne 31. července 2012, a zejména 77. až 96. bodu odůvodnění a slyšení konaných během konzultačního procesu, se má za to, že veškeré informace, které bylo možno poskytnout v mezích požadavků týkajících se důvěrnosti, byly zúčastněným stranám poskytnuty.
(99)
Pokud jde o písmeno b), týkající se nutnosti zaručit, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích, tímto aspektem se zabýval 78. bod odůvodnění. Vzhledem k neexistenci jakýchkoli nových důkazů a k pouhým tvrzením výše zmíněných stran o možné existenci spojovacích prostředků určených pro špičkové aplikace mimo automobilový průmysl se Komise domnívá, že informace uvedené ve spisu jsou dostatečně spolehlivé, aby bylo možné zaručit, že k určení běžné hodnoty použité ke srovnání s vývozními cenami zmíněného čínského vývozce byly použity pouze standardní spojovací prostředky.
(100)
Pokud jde o písmeno c) a tvrzení, podle nichž Komise neposkytla informace o tom, jak by čínští vyvážející výrobci mohli doložit své žádosti o úpravy související se „sledovatelností“, normu ISO 9000, míru závadnosti výrobku a ostatní kritéria, jakou jsou „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu, koeficient tření“ (viz 63. bod odůvodnění) a dovozní cla (viz 79. a 80. bod odůvodnění), Komise podotýká následující. Za prvé připomíná, že na tato kritéria upozornily zúčastněné strany, aniž by uvedly jakékoli další podrobnosti. Během slyšení pořádaného úředníkem pro slyšení dne 11. července 2012 Komise vyzvala zúčastněné strany, aby poskytly doplňující informace týkající se výše uvedených kritérií, žádné doplňující informace však poskytnuty nebyly. Co se týče žádosti o úpravy vývozních cen zohledňující cla na dovoz válcovaného drátu do Indie a obecně levnější přístup čínských vyvážejících výrobků k surovinám, Komise v 80. bodě odůvodnění podrobně vysvětlila, proč tuto úpravu nebylo možné akceptovat. Dále, jak uvádí 63. bod odůvodnění původního nařízení, cena hlavní suroviny - ocelového válcovaného drátu- v podstatě nevycházela z tržních hodnot. Bylo zjištěno, že ceny ocelových válcovaných drátů na domácím trhu byly výrazně nižší než ceny na jiných trzích. Tyto zkreslené ceny proto nemohou být použity jako základ pro úpravy, jak požadovaly zmíněné strany. Za těchto okolností Komisi není zřejmé, jaké další doplňující informace by podle mínění čínské obchodní komory a vyvážejícího výrobce mohly být poskytnuty k doložení těchto dvou žádostí o úpravy.
(101)
Pokud jde o písmeno d), Komise připomíná, že informace týkající se „typů výrobků vyráběných výrobci v EU, které byly použity k určení běžné hodnoty, a jejich cen, jakož i dopadu výsledných úprav na typy výrobků srovnatelného výrobce použité k určení běžné hodnoty“ jsou důvěrné a nemohou být poskytnuty. Čínská obchodní komora a jeden čínský vyvážející výrobce požadovali dodatečné vysvětlení toho, jak byly provedeny úpravy zohledňující rozdílné ceny povrchové úpravy. Je však třeba poznamenat, že, jak uvádí 92. bod odůvodnění, Komise v příslušném informačním dokumentu uvedla, u kterých typů vyvážených výrobků byly úpravy provedeny, čímž zúčastněným stranám umožnila porozumět tomu, jakým způsobem byly úpravy provedeny.
(102)
Pokud jde o písmeno e) a údajnou nutnost přihlédnout při výpočtu dumpingu k veškerým srovnatelným vývozním transakcím, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání cen podle článku 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, Komise podotýká, že běžná hodnota použitá pro určení dumpingových rozpětí byla upravena právě v návaznosti na žádost a návrhy předložené zmíněnými stranami. Použitá metoda byla vysvětlena v 93. až 96. bodě odůvodnění a důvody pro vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu popsané v 107. a 108. bodě odůvodnění jsou zcela v souladu s článkem 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, který pojednává o srovnatelných vývozních transakcích. V tomto případě byly pro srovnání použity veškeré srovnatelné transakce (určené dle typu výrobku). Vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu tedy bylo odůvodněné.
(103)
Po zveřejnění obecných informací dva čínští vyvážející výrobci zopakovali své tvrzení, že by měly být provedeny úpravy zohledňující údajné rozdíly v účinnosti spotřeby surovin a snazší přístup k surovinám, účinnější spotřebu elektrické energie a nižší produktivitu na zaměstnance. Připomíná se, že v původním šetření nebylo žádnému z čínských vyvážejících výrobců přiznáno s zacházení jako v tržním hospodářství a struktura jejich nákladů nevychází z tržních hodnot, které lze použít jako základ pro úpravy, zejména pokud jde o přístup k surovinám. Dále je třeba poznamenat, že bylo zjištěno, že výrobní postupy v ČLR jsou srovnatelné s postupy indického výrobce a že výše zmíněné rozdíly jsou velmi malé. V tomto případě bylo zjištěno, že indický výrobce na indickém domácím trhu soutěžil s mnoha jinými výrobci a má se za to, že jeho ceny plně odrážely situaci na domácím trhu. Jak uvádí 41. bod odůvodnění, ke stanovení běžné hodnoty musela být použita náhrada za náklady a ceny výrobců ve fungujících tržních ekonomikách.
(104)
Titíž dva čínští vyvážející výrobci tvrdili, že při shrnutí údajů o průměru a délce Komise neměla ke srovnání používat rozmezí, nýbrž samotná čísla udávající délku a průměr. Za prvé, jak uvádí 70. bod odůvodnění, Komise v reakci na slyšení s týmiž stranami konané dne 26. června 2012 souhlasila s rozdělením údajů o průměru a délce do rozmezí, aby byl zohledněn dopad fyzických vlastností na ceny výrobků. Zmíněné strany samy navrhly některá možná rozmezí, avšak Komise během slyšení naznačila, že tato navrhovaná rozmezí by měla být změněna, aby bylo možné všem vyváženým typům výrobků přiřadit jim co nejvíce podobné typy výrobků indického výrobce. Za druhé, zmíněné strany ve svém prohlášení učiněném během slyšení konaného dne 3. července 2012 pro příklad uvedly, že průměr má jen malý dopad na spotřebu surovin. Výše uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
2.11 Dumpingová rozpětí
(105)
Dumpingová rozpětí byla stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny.
(106)
Konečné dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, je pro vyvážejícího výrobce, který je předmětem tohoto přezkumu, stanoveno takto:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Pozměněná konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, jsou stanovena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Současné dumpingové rozpětí
Pozměněné dumpingové rozpětí
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
78,1 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
115,4 %
74,1 %
(108)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že při výpočtu jeho dumpingového rozpětí by celková zjištěná výše dumpingu měla být vyjádřena jako procentní podíl z celkové hodnoty CIF všech vývozních transakcí, a nikoli jako procentní podíl z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu. Jiný postup by podle názoru této společnosti znamenal předpoklad dumpingu u těch vývozních transakcí, které nebyly použity při určení dumpingu.
(109)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty bylo provedeno na základě váženého průměru pouze u typů vyvezených čínským vyvážejícím výrobcem, jimž odpovídající typ byl vyroben a prodán indickým výrobcem. To bylo považováno za nejspolehlivější způsob stanovení případné úrovně dumpingu tohoto vyvážejícího výrobce. Pokus přiřadit všechny ostatní vyvážené typy k jim velmi podobným typům indického výrobce by býval vedl k nepřesným zjištěním. Z tohoto důvodu je správné vyjádřit výši zjištěného dumpingu jako procentní podíl z těch vývozních transakcí, jež byly použity při výpočtu výše dumpingu - toto zjištění se považuje za reprezentativní pro všechny vyvážené typy. Tentýž přístup byl uplatněn také při výpočtu dumpingových rozpětí ostatních vyvážejících výrobců.
3. Vymezení výrobního odvětví Unie
(110)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila definici výrobního odvětví Unie, aby byla zohledněna doporučení uvedená ve zprávách OŘS, jež naznačovaly, že EU jednala v rozporu s čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO tím, že z definice výrobního odvětví Unie vyřadila ty výrobce, kteří nechtěli být zařazeni do vzorku, a tím, že hranici 25 % stanovenou v čl. 4 odst. 1 základního nařízení automaticky považovala za „podstatnou část“ celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. V odstavci 430 zprávy odvolacího orgánu vydané dne 15. července 2011 se uznává, že „roztříštěnost výrobního odvětví spojovacích prostředků však mohla zapříčinit takto malý podíl daný nemožností získat více informací za předpokladu, že postup, kterým Komise vymezila příslušné výrobní odvětví, nevedl k podstatnému nebezpečí zkreslení. […] omezením definice domácího výrobního odvětví na výrobce ochotné být součástí vzorku Komise vyřadila výrobce, kteří poskytli relevantní informace“ (zdůraznění aut.). Právě tito posledně jmenovaní výrobci jsou nyní do definice výrobního odvětví Unie zahrnováni.
(111)
Při původním šetření bylo zjištěno, že výroba výrobců v Unii, kteří souhlasili se zařazením do vzorku a plně spolupracovali při původním šetření, tvořila 27,0 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. Mělo se tedy za to, že tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(112)
V návaznosti na závěry zpráv OŘS a na základě všech platných podání obdržených od všech výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodu i) oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (8), a bez ohledu na to, zda uvedli, že jsou připraveni být součástí vzorku, Komise vypočítala, že výrobní odvětví Unie v roce 2006 ve skutečnosti tvořilo 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(113)
Poté, co Komise přezkoumala definici výrobního odvětví Unie, ověřila, zda procentní podíl spojovacích prostředků vyrobených tímto odvětvím na celkové odhadované výrobě představuje podstatnou část ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO.
(114)
Jak uvádí 112. bod odůvodnění konečného nařízení, šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí v Unii velké množství výrobců, odhadované na více než 300 převážně malých a středních podniků (dále jen „MSP“), ale zahrnující také několik větších společností či skupin společností. V době zahájení původního šetření Komise kontaktovala všechny tyto známé výrobce a požádala je, aby se účastnili šetření a poskytli některé informace o své činnosti. Ani oznámení o zahájení řízení zveřejněné při zahájení původního šetření ani průvodní dopis zaslaný v den zahájení řízení všem známým výrobcům v EU se nezmiňovaly o tom, že informace předložené výrobci v EU, kteří nechtěli spolupracovat, nebudou brány v úvahu.
(115)
Jak bylo uvedeno, většinu výrobců spojovacích prostředků v EU tvoří malé podniky, ne-li mikropodniky (rodinné firmy), které mají obvykle omezené prostředky, včetně finančních a lidských zdrojů, nejsou členy vnitrostátních ani unijních sdružení, která by je mohla během šetření reprezentovat, a jak tomu u MSP často bývá, nemají prostředky na to, aby si najaly specializované obchodní právníky a účetní. Malé společnosti mají rovněž vážné obavy týkající se ochrany jejich důvěrných údajů v průběhu těchto šetření, kterou považují za zcela zásadní. Přesto se přihlásil nemalý počet výrobců (celkem 63 výrobců v EU), kteří poskytli požadované informace. Je třeba poznamenat, že k těmto výrobcům patřily jak MSP, tak větší společnosti rozmístěné po celé EU. S ohledem na výše uvedené skutečnosti a vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu, lze tyto výrobce, kteří představovali 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v EU, považovat za podstatnou část celého výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO. Jelikož se navíc, jak bylo uvedeno, všichni největší známí výrobci v EU přihlásili ve lhůtě stanovené v původním oznámení o zahájení řízení, lze vzorek vybraný při původním šetření pokládat za reprezentativní, a to i po zahrnutí dalších 18 výrobců v EU do definice výrobního odvětví Unie.
(116)
Čínská obchodní komora tvrdila, že Komise nemůže používat pouze údaje získané od výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě uvedené v 112. bodu odůvodnění, neboť někteří výrobci v EU se mohli rozhodnout, že se nepřihlásí, jelikož nechtěli být součástí vzorku, a tudíž věděli, že jejich odpovědi nebudou brány v úvahu. Sdružení čínských vývozců požádalo Komisi, aby „celý proces výběru znovu zopakovala a kontaktovala všechny výrobce v EU, aniž by se zmiňovala o tom, že výrobci musí být ochotni stát se součástí vzorku“ (9). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se však mělo za to, že není třeba znovu zahajovat proces výběru konečného vzorku, jelikož největší známí výrobci v EU se přihlásili ve fázi zahájení řízení. Po zveřejnění informací čínská obchodní komora zopakovala své tvrzení, že nelze vyloučit, že mnozí výrobci na dotazník pro výběr vzorku zkrátka neodpověděli „právě proto, že věděli, že jejich neochota být součástí vzorku automaticky povede k jejich vyřazení z definice domácího výrobního odvětví“. Je třeba podotknout, že tytéž argumenty během původního šetření uváděli čínští vyvážející výrobci a evropští dovozci, kteří protestovali proti stávajícímu vzorku. Jak je vysvětleno ve 26. bodě odůvodnění konečného nařízení, Komise po zahájení řízení kontaktovala velké množství výrobců v Unii a jen několik z nich odpovědělo. Je třeba podotknout, že o jejich možném zařazení či nezařazení do konečného vzorku se Komise vůbec nezmínila. Případné zařazení výrobců v Unii do konečného vzorku ve skutečnosti nemělo žádný vliv na jejich rozhodnutí přihlásit se během řízení, neboť jejich rozhodnutí bylo motivováno jinými faktory, které jsou zdůrazněny v 115. bodě odůvodnění. Žádost adresovaná Komisi, podle níž měla Komise posouzení újmy provést znovu, byla proto zamítnuta.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(117)
V návaznosti na zprávy byla na úrovni výrobního odvětví Unie, vymezené ve 114. bodu odůvodnění, přezkoumána zjištění o újmě týkající se vývoje výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, objemu prodeje, jednotkových cen, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity, a to na základě informací shromážděných od 6 výrobců zařazených do vzorku a dalších 57 výrobců, kteří jsou nyní součástí výrobního odvětví Unie. Pokud jde o ostatní ukazatele újmy zjištěné u vybraného výrobního odvětví Unie, informace o zásobách, ziskovosti, peněžním toku, investicích, návratnosti investic, schopnosti získat kapitál a mzdách byly získány z ověřených odpovědí šesti výrobců zařazených do vzorku na dotazník, a proto se příslušná zjištění tímto přezkumem potvrzují.
4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(118)
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie se na základě všech dostupných informací (viz 112. bod odůvodnění) vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem výroby (v Mt)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Index
100
107
100
106
110
Výrobní kapacita (v Mt)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Index
100
102
105
107
110
Využití kapacity (v %)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Navzdory značnému nárůstu poptávky o 29 % mezi rokem 2004 a OŠ objem výroby výrobního odvětví Unie po celé posuzované období kolísal a v OŠ byl o 9 % vyšší než v roce 2003, oproti 6 % při původním šetření, tj. byl nadále výrazně nižší než nárůst poptávky činící 29 %.
(120)
Pokud jde o výrobní kapacitu a využití kapacity, závěry, k nimž dospělo původní šetření, se potvrdily, i když na základě jiného souboru údajů (viz 130. až 133. bod odůvodnění konečného nařízení).
4.2 Objem prodeje, podíl na trhu, růst a průměrné jednotkové ceny v Unii
(121)
Níže uvedené údaje představují prodej výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům v Unii na základě všech dostupných informací (o objemu a hodnotě):
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v tis. EUR)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Index
100
106
111
121
130
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v Mt)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Index
100
111
105
114
114
Jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie v Unii (v EUR/Mt)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Index
100
96
106
106
114
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (%)
není k dispozici
28 %
27 %
24 %
22 %
Index
není k dispozici
100
96
86
80
(122)
Pozměněné údaje uvedené v tabulce výše potvrzují zjištění zmíněná ve 137. až 140. bodě odůvodnění konečného nařízení vzhledem k tomu, že jsou potvrzeny všechny závěry o vývoji újmy. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšil o 14 %, místo 12 % zjištěných při původním šetření, a jeho hodnota se zvýšila o 30 %, místo 21 %. Ve skutečnosti byl zjištěn velmi podobný vývoj jako při původním šetření. Tentýž pokles objemu prodeje v letech 2004 a 2005 potvrzuje závěr uvedený ve 139. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle něhož se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít zvýšení spotřeby v Unii, a podíl výrobců v Unii na trhu se tak za méně než 3 roky snížil o 20 %.
4.3 Zaměstnanost a produktivita
(123)
Zaměstnanost a produktivita se ve výrobním odvětví Unie vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Počet zaměstnanců
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Index
100
111
114
114
114
Produktivita (Mt/zaměstnanec)
65
63
58
61
63
Index
100
97
89
93
96
4.4 Závěr ohledně újmy
(124)
Vhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrdily závěry zmíněné v 153. až 161. bodě odůvodnění konečného nařízení.
5. Objem dumpingového dovozu
(125)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise vzala v úvahu závěry zpráv OŘS naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(126)
Komise následně přezkoumala své posouzení újmy vzhledem ke skutečnosti, že bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci se v OŠ dumpingu nedopustili. Je třeba připomenout, že při původním šetření nebyl dumping zjištěn u dvou čínských vyvážejících výrobců. Jak uvádí 105. bod odůvodnění, při tomto přezkumu byl zjištěn další vyvážející výrobce, který se dumpingu nedopustil. Celkový objem dovozu těchto tří vyvážejících výrobců se v OŠ pohyboval pouze mezi 0,01 % až 0,40 % celkového dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Analýza újmy týkající se vývoje dovozu z ČLR, jež byla provedena na základě objemu dumpingového dovozu s vyloučením nedumpingového dovozu ukázala pouze zanedbatelné změny ve vývoji popsaném v 121. bodě odůvodnění konečného nařízení.
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v Mt)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Index
100
137
179
225
267
Podíl ČLR na trhu
není k dispozici
17 %
22 %
23 %
25 %
Zdroj: Eurostat.
6. Příčinná souvislost - vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(127)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí, aby zohlednila závěry zpráv naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO tím, že vycházela ze statistických údajů o celkovém vývozu uváděných Eurostatem místo konkrétní vývozní výkonnosti výrobního odvětví EU.
(128)
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie byla analyzována v 175. bodě odůvodnění konečného nařízení. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v roce 2006 představoval pouze 11 % celkové výroby obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie. Jak ale upozorňují zprávy OŘS, použité údaje se týkaly vývozu všech výrobců do Unie, zjištěného dle údajů Eurostatu, a nikoli vývozu výrobního odvětví Unie. V návaznosti na zprávy OŘS Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí a zkoumala, zda vývozní výkonnost nově vymezeného výrobního odvětví Unie mohla být jedním z činitelů způsobené újmy. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v OŠ představoval pouze 3,7 % výroby obdobného výrobku nově vymezeným výrobním odvětvím Unie, spíše než 11 %, jak uvádí 175. bod odůvodnění konečného nařízení. Tento vývoz se mezi rokem 2003 a OŠ zvýšil přibližně o 4 %. Tento vývoz se mimoto důsledně uskutečňoval za ceny, které byly výrazně vyšší než prodejní ceny na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v Mt)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Index
100
120
108
107
104
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v tis. EUR)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Index
100
118
112
124
117
Jednotková cena: (EUR/Mt):
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Lze tedy vyvodit závěr, že výkonnost vývozu do třetích zemí nebyla u výrobního odvětví Unie zdrojem podstatné újmy. Potvrzuje se proto konečný závěr uvedený v 184. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle nějž dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. Zacházení s důvěrnými informacemi
(130)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise se zavázala znovu posoudit závěry učiněné na základě rozhodnutí ve zprávách naznačujících, že EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi.
(131)
V návaznosti na zprávy Komise vyzvala dva příslušné výrobce v Unii, aby uvedli řádné důvody, proč nebyly důvěrné informace doplněny o shrnutí, které nemá důvěrnou povahu. Tito dva výrobci veřejně poskytli doplňující informace a v případě, že určitou informaci nebylo možno shrnout, konstatovali, proč tomu tak je. Informace poskytnuté těmito výrobci byly zaslány všem zúčastněným stranám. Jedno sdružení zastupující dovozce v Evropské unii tvrdilo, že informace poskytnuté dvěma zmíněnými výrobci v Unii jsou nesrozumitelné a že je nebude možné zkontrolovat pomocí údajů veřejně dostupných na stránkách Eurostatu. K tomuto argumentu je třeba poznamenat, že jelikož se informace poskytnuté oněmi dvěma výrobci týkají konkrétních společností, je nepravděpodobné, že existuje nějaký veřejný zdroj, který by umožnil provést křížovou kontrolu.
(132)
Čínská obchodní komora a Sdružení evropských distributorů tvrdily, že poskytnuté doplňující informace jsou neúplné, neboť v tabulkách 22, 23 a 32 až 34 stále chybí některé údaje, což neodpovídá způsobu, jakým by měly být uplatněny závěry OŘS. Po zveřejnění těchto doplňujících informací nedůvěrné povahy nebyly obdrženy žádné další připomínky. Jelikož tabulky 32 až 34 obsahují podrobné údaje o prodeji a nákladech vynaložených dotčenou společností, byly tyto informace, jež mají důvěrnou povahu, shrnuty, aby byly poskytnuty určité informace o jejich obsahu, aniž by došlo ke zveřejnění důvěrných informací. Ostatní informace označené za chybějící v tabulce 22 (druhy dodaných surovin a objem zakoupené suroviny) a v tabulce 23 (uvedeny jsou pouze indexované hodnoty rozpětí zisku před zdaněním, a nikoli samostatné údaje o prodeji v EU a mimo ni) byly dotčenou společností v Unii znovu předloženy, aby bylo možno těmto informacím správně porozumět, a příslušná odpověď byla přiložena ke spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. Na závěr se má za to, že doporučení ve zprávách týkajících se této záležitosti byla beze zbytku provedena.
(133)
Sdružení evropských distributorů dále tvrdilo, že z tabulky 24 dodané výrobcem v Unii nebylo možno vyvodit závěr, že tato společnost utrpěla podstatnou újmu, neboť tabulka ukazuje stálý nárůst zisku, využití kapacity a výkonu. Komise přesto opět provedla posouzení újmy pomocí údajů o šesti výrobcích v EU zařazených do vzorku a dospěla k závěru, že k podstatné újmě došlo, jak potvrzuje 124. bod odůvodnění. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené.
(134)
Konečně, jak uvádí 6. bod oznámení o zahájení řízení, v návaznosti na zjištění týkající se čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvního pododstavce antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi, Komise dne 30. května 2012 zveřejnila údaje Eurostatu o celkové výrobě spojovacích prostředků v EU, jak byly původně předloženy.
8. Ostatní doporučení a rozhodnutí
(135)
Jak je uvedeno v oznámení, Komise se zavázala zvážit připomínky zúčastněných stran v šetření týkajícím se spojovacích prostředků, které tvrdí, že byly poškozeny zveřejněním zjištění týkajících se přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo jakýchkoli jiných doporučení či rozhodnutí OŘS.V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS Komise jedné společnosti přiznala individuální zacházení.
F. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(136)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o výše uvedených zjištěních. Po poskytnutí informací jim byl rovněž dán čas pro podání připomínek a stanovisek. Po poskytnutí informací bylo obdrženo několik připomínek.
(137)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, která byla uložena nařízením (ES) č. 91/2009, by měla být zachována a že dovoz od společnosti Bulten Fasteners China by měl podléhat clu ve výši 0 %.
G. ZÁVĚR
(138)
Na základě výše uvedeného přehodnocení je učiněn závěr, že škodlivý dumping zjištěný při původním šetření byl potvrzen. Jednomu vyvážejícímu výrobci však bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s doporučeními ve zprávách OŘS, která se týkají čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Ustanovení čl. 1 odst. 2 konečného nařízení by tedy mělo být změněno. Tentýž článek by měl být změněn také proto, aby zohlednil pozměněná antidumpingová cla, jež jsou pro některé společnosti uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 konečného nařízení vyčíslena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečná opatření
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
85,0 %
74,1 %
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tabulka uvádějící sazby konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky vyrobené společnostmi uvedenými v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 91/2009 se nahrazuje touto tabulkou:
„Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0 %
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1 %
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 4. října 2012.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 924/2012
tal-4 ta’ Ottubru 2012
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 91/2009 li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq ċerti qfieli tal-ħadid jew tal-azzar li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1515/2001 tat-23 ta’ Lulju 2001 fuq il-miżuri li jistgħu jittieħdu mill-Komunità wara rapport adottat mill-Korp għall-Ftehim fuq Tilwim tal-WTO dwar kwistjonijiet ta’ anti-dumping u anti-sussidji (1) (“ir-Regolament ta’ awtorizzazzjoni tad-WTO”), u b’mod partikolari l-Artikolu 1 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. MIŻURI FIS-SEĦĦ
(1)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 91/2009 (2) li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq ċerti qfieli tal-ħadid jew tal-azzar li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“ir-Regolament definittiv”).
B. RAPPORTI ADOTTATI MILL-KORP GĦALL-FTEHIM FUQ TILWIM TAD-WTO
(2)
Fit-28 ta’ Lulju 2011, il-Korp għall-Ftehim fuq Tilwim (“DSB”) tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ (“WTO”) adotta r-Rapport tal-Korp tal-Appell u r-Rapport tal-Bord kif immodifikat bir-rapport tal-Korp tal-Appell fil-każ “Il-Komunitajiet Ewropej - Miżuri Anti-Dumping Definittivi fuq Ċerti Qfieli tal-Ħadid jew tal-Azzar miċ-Ċina” (3) (“Rapporti”). F’dawn ir-Rapporti, fost l-oħrajn instab li l-UE aġixxiet b’mod inkonsistenti ma’:
-
L-Artikoli 6.10 u 9.2 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping fir-rigward tal-Artikolu 9(5) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (4) (“ir-Regolament bażiku”) kif applikat fl-investigazzjoni dwar l-importazzjonijiet ta’ ċerti qfieli tal-ħadid jew tal-azzar li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“l-investigazzjoni tal-qfieli”);
-
L-Artikoli 6.4, 6.2 u 2.4 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping fir-rigward ta’ ċerti aspetti tad-determinazzjoni tad-dumping fl-investigazzjoni tal-qfieli;
-
L-Artikolu 4.1 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping fir-rigward tad-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni fl-investigazzjoni tal-qfieli;
-
L-Artikoli 3.1 u 3.2 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping fir-rigward tal-konsiderazzjoni tal-volum tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping fl-investigazzjoni tal-qfieli;
-
L-Artikoli 3.1 u 3.5 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping fir-rigward tal-analiżi tal-kawżalità fl-investigazzjoni tal-qfieli; u
-
L-Artikoli 6.5 u 6.5.1 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping fir-rigward tat-trattament tal-informazzjoni kunfidenzjali fl-investigazzjoni tal-qfieli.
C. PROĊEDURA
(3)
Fis-6 ta’ Marzu 2012, skont ir-Regolament ta’ awtorizzazzjoni tad-WTO, bdiet reviżjoni bil-pubblikazzjoni ta’ Notifika (5) f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (“in-Notifika ta’ bidu”). Il-Kummissjoni Ewropea infurmat lill-partijiet fl-investigazzjoni li wasslet għar-Regolament (KE) Nru 91/2009 (“l-investigazzjoni oriġinali”) bir-reviżjoni u bil-mod li bih kien maħsub li jiġu kkunsidrati l-konklużjonijiet tar-Rapporti rigward ir-Regolament definittiv.
D. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT
(4)
Il-prodott ikkonċernat hu ċerti qfieli tal-ħadid jew tal-azzar, ħlief l-azzar inossidabbli, jiġifieri viti tal-injam (ħlief il-coach screws), viti self-tapping, viti u boltijiet oħra bir-ras (bl-iskorfini jew il-woxers tagħhom jew le, iżda ħlief il-viti magħmula minn staneg, vireg, profili jew wajer, b’sezzjoni solida, bi ħxuna tal-parti dritta li ma taqbiżx is-6 mm u ħlief il-viti u l-boltijiet li jwaħħlu l-materjal għall-bini tal-linji ferrovjarji), u woxers, li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (imsejħa “qfieli” jew “prodott ikkonċernat”).
(5)
Bħalissal-prodott ikkonċernat huwa kklassifikat fil-kodiċijiet NM 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 u ex 7318 22 00.
(6)
Ir-Rapporti ma jaffettwawx il-konklużjonijiet li jinsabu fil-premessi (40) sa (57) tar-Regolament definittiv dwar il-prodott ikkonċernat u l-prodott simili.
E. IL-KONKLUŻJONIJIET RIVEDUTI BBAŻATI FUQ IR-RAPPORTI
(7)
Kif indikat fin-Notifika ta’ Bidu, il-Kummissjoni vvalutat mill-ġdid il-konklużjonijiet definittivi tal-investigazzjoni oriġinali billi tqiesu r-rakkomandazzjonijiet u d-deċiżjonijiet tad-DSB. Din ir-rivalutazzjoni kienet ibbażata fuq l-informazzjoni li nġabret fl-investigazzjoni oriġinali u l-informazzjoni li nġabret wara l-pubblikazzjoni tan-Notifika.
(8)
L-investigazzjoni oriġinali dwar id-dumping u l-ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Ottubru 2006 sat-30 ta’ Settembru 2007 (“il-perjodu ta’ investigazzjoni” jew “PI”). Dwar il-parametri rilevanti fil-kuntest tal-istima tal-ħsara, ġiet analizzata dejta li tkopri l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2003 sal-aħħar tal-perjodu ta’ investigazzjoni (“perjodu kkunsidrat”).
(9)
L-għan ta’ dan ir-Regolament huwa li jirranġa l-aspetti tar-Regolament definittiv li nstabu inkonsistenti mid-DSB fir-Rapporti li dan adotta u li jikkonforma r-Regolament definittiv mar-rakkomandazzjonijiet u d-deċiżjonijiet tad-DSB.
1. Trattament Individwali: applikazzjoni tal-Artikolu 9(5) fir-Regolament definittiv
(10)
Din it-taqsima tistabbilixxi l-konklużjonijiet ivvalutati mill-ġdid tal-investigazzjoni oriġinali rigward dawn ir-rakkomandazzjonijiet u d-deċiżjonijiet tar-Rapporti li l-UE aġixxiet b’mod inkonsistenti mal-Artikoli 6.10 u 9.2 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping fir-rigward tal-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku kif applikat fl-investigazzjoni oriġinali tal-qfieli.
(11)
Kif imsemmi fil-premessi (81) u (84) tar-Regolament definittiv, kull wieħed mill-ħames produtturi esportaturi li ntgħażlu fil-kampjun u tliet produtturi esportaturi eżaminati individwalment li talbu trattament individwali (“TI”) instabu li jissodisfaw ir-rekwiżiti kollha biex jingħataw TI skont l-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku. Kif jissemma fil-premessi (62) u (78) tar-Regolament definittiv, erba’ produtturi esportaturi li oriġinarjament kienu parti mill-kampjun kif ukoll kumpanija waħda li ngħatat eżami individwali tqiesu bħala kumpaniji li ma kkoperawx, billi dawn ressqu informazzjoni li mhix konsistenti mal-evidenza matul l-investigazzjoni.
(12)
Fid-dawl tar-rakkomandazzjonijiet rigward l-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku li jinsab fir-Rapporti, il-Kummissjoni stiednet produtturi esportaturi fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina biex jippreżentaw ruħhom u jipprovdu l-informazzjoni meħtieġa biex jirrivedu l-qagħda attwali tagħhom jekk l-esportazzjonijiet tagħhom lejn l-Unjoni Ewropea bħalissa huma soġġetti għall-miżuri antidumping fis-seħħ fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti qfieli tal-ħadid jew tal-azzar li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina; u huma qiesu ruħhom li ġew skoraġġuti milli jikkoperaw u milli jitolbu TI fl-investigazzjoni oriġinali minħabba l-piż amministrattiv involut, jew minħabba li tqiesu li ma ssodisfawx il-kriterji kollha tal-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku.
(13)
Il-Kummissjoni stiednet dawn il-produtturi jiddikjaraw jekk huma qiesux ruħhom li ġew skoraġġuti milli jikkoperaw u milli jitolbu TI fl-investigazzjoni oriġinali minħabba l-piż amministrattiv involut, jew minħabba li ma qiesux ruħhom li jissodisfaw il-kriterji kollha tal-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku. Dawk il-partijiet interessati ġew mistiedna jippreżentaw ruħhom fi żmien 30 jum wara l-pubblikazzjoni tan-Notifika ta’ bidu u biex jipprovdu dawn iż-żewġ elementi ta’ informazzjoni:
-
jekk huma qisux ruħhom li ġew skoraġġuti milli jikkoperaw u milli jitolbu TI waqt il-bidu tal-ewwel investigazzjoni; u
-
jipprovdu informazzjoni dwar il-kwantitajiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni Ewropea u l-prezzijiet tal-esportazzjoni li jkopru l-PI użat fl-investigazzjoni oriġinali.
(14)
Xi produtturi esportaturi fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina esprimew tħassib dwar il-proċedura ta’ implimentazzjoni tar-Rapporti tad-DSB stabbiliti fin-Notifika ta’ bidu. B’mod partikolari dawn enfasizzaw li l-iskadenzi ppubblikati huma qisuhom qosra wisq. Huma sostnew li fuq produtturi esportaturi tpoġġa piż amministrattiv żejjed, u dan ħalla effett dissważiv u waqqafhom milli jirċievu trattament individwali.
(15)
It-tħassib espress minn dawk il-produtturi esportaturi tqies bla bażi. Il-Kummissjoni qieset din l-iskadenza xierqa fid-dawl tal-piż amministrattiv u l-ammont żgħir ta’ informazzjoni mitluba. In-Notifika ta’ Bidu spjegat li reviżjoni tal-qagħda attwali ta’ produttur esportatur titqies ġaladarba tkun waslet applikazzjoni li jkun fiha l-informazzjoni li ġejja:
-
dikjarazzjoni sempliċi li l-produttur esportatur iqis li ġie skoraġġut u għalhekk ma kkoperax u talab TI; u
-
ċifri bażiċi ħafna li juru li hu esporta l-prodott ikkonċernat lejn l-UE matul il-perjodu tal-investigazzjoni oriġinali.
(16)
L-uniku għan li tintalab din l-informazzjoni kien biex il-Kummissjoni tkun tista’ tidentifika dawk il-produtturi esportaturi li kienu f’pożizzjoni li jikkoperaw u jitolbu TI matul l-investigazzjoni oriġinali iżda li qisu ruħhom li ġew skoraġġuti milli jagħmlu dan. L-iskadenza ta’ 30 jum tqieset xierqa biex titwieġeb talba għal dikjarazzjoni sempliċi u għal ċifri bażiċi ħafna u ma tistax titqies li timponi piż amministrattiv sproporzjonat. Il-Kamra tal-Kummerċ Ċiniża u produttur esportatur Ċiniż sostnew li bit-talba għall-informazzjoni kif jissemma fil-premessa (15) hawn fuq, il-Kummissjoni imponiet kundizzjonijiet fuq produtturi esportaturi Ċiniżi, minkejja li t-TI għandu jingħata bħala regola skont l-Artikoli 6.10 u 9.3 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping. Dan l-approċċ imur kontra r-rakkomandazzjonijiet tar-rapporti tad-DSB u dawn il-partijiet stiednu lill-Kummissjoni biex tikkuntattja lill-produtturi esportaturi Ċiniżi ex officio u tindika li dawn se jingħataw TI. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tqis li, meta ppubblikat in-Notifika ta’ Bidu li ntbagħtet lill-produtturi esportaturi Ċiniżi magħrufa kollha u lill-assoċjazzjoni tal-kummerċ tagħhom u lill-awtoritajiet nazzjonali, il-Kummissjoni kienet ikkuntattjat lill-produtturi esportaturi Ċiniżi kollha u stednithom jippreżentaw ruħhom fi żmien 30 jum, jekk huma esportaw matul il-perjodu ta’ investigazzjoni oriġinali u ma ppreżentawx ruħhom matul l-investigazzjoni oriġinali. Din il-kwistjoni tal-aħħar m’għandhiex titqies bħala “kundizzjoni” fis-sens ta’ “test” kif ġie ppreżentat mill-istess partijiet, iżda pjuttost bħala dikjarazzjoni ta’ fatt li turi li huma kienu fil-fatt imħassba bl-investigazzjoni oriġinali. Fl-aħħarnett, għandu jiġi nnutat li mistoqsijiet relatati mal-prodotti esportati jsiru bl-iskop li jiġi vverifikat jekk il-kampjun li ntgħażel fil-bidu jeħtieġx li jinbidel, u mhumiex relatati mal-kwistjoni tat-TI. Għalhekk din id-dikjarazzjoni ġiet miċħuda.
(17)
Mill-15-il kumpanija li ppreżentaw ruħhom wara l-pubblikazzjoni tan-Notifika ta’ Bidu u li għamlu t-talbiet sal-iskadenza:
-
10 kumpaniji kienu produtturi esportaturi li kienu diġà ppreżentaw ruħhom u kkoperaw fl-investigazzjoni oriġinali.Dan wera li ma kinux ġew skoraġġuti milli jikkoperaw u jitolbu TI fl-investigazzjoni oriġinali u għalhekk il-qagħda tagħhom ma setgħetx tiġi eżaminata mill-ġdid fil-kuntest tar-reviżjoni attwali. Waħda minn dawn l-għaxar kumpaniji li talbu reviżjoni tal-obbligi attwali tagħhom, ġiet mistiedna tressaq talba għal reviżjoni lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 11.3 tar-Regolament bażiku,
-
Kumpanija waħda kienet produttur esportatur ġdid (jiġifieri ma esportax lejn l-UE matul l-investigazzjoni oriġinali). Għalhekk din il-kumpanija ma kinitx f’pożizzjoni li tikkopera u titlob TI fl-investigazzjoni oriġinali għal dik ir-raġuni. Din kienet mgħarrfa bil-proċeduri biex titlob Trattament ta’ Produttur Esportatur Ġdid skont l-Artikolu 2 tar-Regolament definittiv,
-
Tnejn tqiesu li mhumiex produtturi esportaturi iżda kumpaniji kummerċjali u għalhekk kienu mgħarrfa li ma kinux ikkonċernati b’din ir-reviżjoni,
-
Żewġ produtturi esportaturi stqarrew li huma konformi mal-kriterji u talbu biex il-qagħda tagħhom tiġi eżaminata. Madankollu, waħda minn dawn il-kumpaniji sussegwentement irtirat l-applikazzjoni tagħha.
(18)
Il-kumpaniji li għamlu t-talbiet ingħataw l-opportunità li jikkummentaw dwar l-informazzjoni provduta lilhom.
(19)
Il-produttur esportatur li stqarr li huwa konformi mal-kriterji u li talab biex il-qagħda tiegħu tkun eżaminata, instab li jissodisfa l-kriterji stabbiliti fil-punt 1 tan-Notifika ta’ Bidu. Dan il-produttur esportatur talab ukoll eżami individwali skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku filwaqt li stqarr li huwa kien jitlob dan it-trattament kieku ma ġiex skoraġġut milli jikkopera matul l-investigazzjoni oriġinali. Filwaqt li tqies li matul l-investigazzjoni oriġinali l-produtturi esportaturi kollha li għamlu din it-talba ġew eżaminati individwalment, għal raġunijiet ta’ trattament ugwali, it-talba tiegħu ġiet aċċettata.
(20)
In-Notifika li ġiet ippubblikata fis-6 ta’ Ġunju 2012 (6) tħabbar ir-reviżjoni tal-qagħda attwali għal dan il-produttur esportatur, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (“BFC”). Il-kwantitajiet esportati ta’ dan il-produttur esportatur matul il-PI jammontaw għal inqas minn 0,4 % tal-esportazzjonijiet totali mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina matul il-PI. Fid-dawl ta’ dan, il-Kummissjoni qieset li ma kienx hemm bżonn li jinbidel il-kampjun oriġinali tal-produtturi esportaturi. Intbagħat kwestjonarju lill-produttur esportatur fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u l-kumpaniji relatati tiegħu fl-UE li huma involuti fil-bejgħ mill-ġdid tal-prodott ikkonċernat matul il-PI oriġinali.
(21)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset meħtieġa għal determinazzjoni tad-dumping u wettqet verifiki fl-istabbilimenti ta’ dawn il-kumpaniji li ġejjin:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, l-Isvezja
-
Bulten GMBH, Bergkamen, il-Ġermanja
(22)
Il-Kummissjoni kkonkludiet li BFC għandu jingħata TI skont ir-rakkomandazzjonijiet dwar l-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku fir-Rapporti tad-DSB.
2. Ċertu aspett tad-determinazzjoni tad-dumping fl-investigazzjonijiet tal-qfieli
(23)
Din it-taqsima tistabbilixxi l-konklużjonijiet ivvalutati mill-ġdid tal-investigazzjoni oriġinali rigward dawn ir-rakkomandazzjonijiet u d-deċiżjonijiet tar-Rapporti li l-UE aġixxiet b’mod inkonsistenti mal-Artikoli 6.4, 6.2 u 2.4 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping fir-rigward ta’ ċerti aspetti tad-determinazzjoni tad-dumping fl-investigazzjoni oriġinali tal-qfieli.
(24)
Fil-kuntest tad-djalogu miftuħ li sar ma’ xi produtturi esportaturi Ċiniżi u l-Kamra tal-Kummerċ, informazzjoni aktar dettaljata dwar il-karatteristiċi tal-prodott tal-prodotti mibjugħa mill-produttur Indjan li kkopera kienet mogħtija lill-partijiet sabiex jindirizzaw ir-rakkomandazzjonijiet tad-DSB tad-WTO rigward l-Artikoli 6.4, 6.2 u 2.4 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping, kif jissemma fil-premessi (28) sa (53) ta’ hawn fuq. Din l-informazzjoni kopriet b’mod partikolari l-karatteristiċi tal-prodott li nstabu pertinenti fid-determinazzjoni tal-valur normali u li ntużaw fit-tqabbil mal-prodott ikkonċernat, jiġifieri l-fatt li l-bejgħ domestiku Indjan inqasam f’bejgħ “standard” u f’bejgħ “speċjali” u ġiet identifikata l-klassi tas-sodezza ta’ kull tranżazzjoni. Imbagħad valur normali għal kull kilogramma ġie kkalkulat għal kull klassi tas-sodezza kif identifikat fit-tabella tal-PCN.
(25)
Il-Kummissjoni kkonċentrat fuq żewġ elementi kruċjali tat-tqabbil, jiġifieri fuq il-klassi tas-sodezza u fuq il-qfieli standard kontra l-qfieli speċjali, kif indikat fil-premessi (48) sa (50) tar-Regolament definittiv. Id-distinzjoni bejn l-ispeċjali u l-istandard żdiedet bħala element ġdid tat-tqabbil matul l-investigazzjoni u l-klassi tas-sodezza ntużat bħala l-kriterju ewlieni l-ieħor tat-tqabbil kif inhu mressaq mill-parti l-kbira tal-produtturi esportaturi Ċiniżi nfushom matul l-investigazzjoni oriġinali.
(26)
Kif jissemma fil-premessa (56) tar-Regolament definittiv, il-qfieli standard prodotti fil-pajjiż analogu jistgħu jitqabblu mal-qfieli esportati lejn l-UE mill-produtturi fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina li ntgħażlu fil-kampjun billi dawn instabu li għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bħall-prodotti esportati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
(27)
Il-valur normali ġie espress abbażi ta’ kif joħroġ mill-fabbrika, u aġġustat biex iqis l-effett tal-prezz tal-pass għall-kontroll tal-kwalità li għamel il-produttur Indjan ‘il barra miċ-Ċina. Għalhekk ir-riżultat kien żewġ listi ta’ valuri normali f’Yuan Ċiniż (CNY) għal kull kilogramma bil-klassi tas-sodezza, waħda għall-qfieli standard u oħra għall-qfieli speċjali.
2.1. Nota ta’ żvelar ta’ informazzjoni tat-30 ta’ Mejju 2012
(28)
Fit-30 ta’ Mejju 2012 ġiet żvelata informazzjoni addizzjonali għall-partijiet interessati kollha dwar it-tipi ta’ prodotti użati għall-finijiet tat-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni. Kif jissemma fin-Notifika ta’ Bidu, lill-partijiet interessati ngħatatilhom aktar informazzjoni preċiża dwar il-karatteristiċi tal-prodotti li nstabu pertinenti fid-determinazzjoni tal-valur normali.
(29)
Il-kontenut tan-nota ta’ żvelar ta’ informazzjoni kien relatat mal-valur normali ddeterminat skont il-prezzijiet tal-prodott ikkonċernat mibjugħ fis-suq domestiku mill-produttur Indjan li kkopera. Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali gћall-produtturi esportaturi li ma ngћatawx MET kellu jiġi stabbilit skont il-prezzijiet jew il-valur maħdum f’pajjiż analogu. Żewġ produtturi Indjani qablu li jikkoperaw billi jwieġbu kwestjonarju. Id-dejta ppreżentata fir-risposti tagħhom tal-kwestjonarju ġiet ivverifikata fl-istabbilimenti ta’ dawn iż-żewġ kumpaniji. Madankollu, kumpanija waħda biss tat dejta dettaljata biżżejjed biex tintuża bħala bażi ħalli jkun stabbilit il-valur normali.
(30)
Kif jissemma fil-premessa (90) tar-Regolament definittiv, “għadd ta’ importaturi u esportaturi wrew tħassib dwar kemm huwa xieraq l-użu tad-dejta minn dan il-produttur tal-aħħar minħabba li i) il-kwantità manifatturata u mibjugħa fis-suq domestiku Indjan minn dan il-produttur, allegatament, ma tkunx rappreżentattiva tal-kwantità esportata mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina lejn il-Komunità u ii) dan il-produttur Indjan allega rabtiet kummerċjali ma’ wieħed mill-produtturi Komunitarji li jappoġġa l-ilment. F’dan ir-rigward, għandu jkun innutat li i) il-volum tal-bejgħ tal-produttur Indjan tqies rappreżentattiv biżżejjed biex ikunu jistgħu jiġu stabbiliti valuri normali affidabbli u ii) il-fatt li l-produttur tal-pajjiż analogu għandu rabtiet ma’ produttur tal-Komunità li jappoġġa l-ilment, ma jagħmilx l-għażla ta’ dak il-pajjiż analogu irraġonevoli.Kien innutat ukoll li dawk it-rabtiet saru wara l-PI. Meta jitqiesu dak li ntqal hawn fuq u n-nuqqas ta’ koperazzjoni minn produtturi ta’ pajjiżi terzi oħra, l-għażla tal-Indja bħala pajjiż analogu tqieset raġonevoli.
(31)
Fid-dawl tal-kondizzjonijiet tal-kompetizzjoni u l-ftuħ tas-suq Indjan, u tal-fatt li l-produttur Indjan li kkopera biegħ tipi ta’ prodotti komparabbli ma’ dawk esportati mill-produtturi esportaturi fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, ġie konkluż li l-Indja kienet pajjiż terz b’ekonomija tas-suq adatta fit-tifsira tal-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku.
(32)
In-nota ta’ żvelar ta’ informazzjoni ddikjarat li d-dejta dwar il-bejgħ domestiku kopriet il-perjodu ta’ investigazzjoni iżda mingħajr in-Numru ta’ Kontroll tal-Prodott (“PCN”). Madankollu l-produttur Indjan seta’ jidentifika l-klassi tas-sodezza tal-qafla mibjugħa, u jekk dik il-qafla kinitx “standard” jew “speċjali” kif definit fir-Regolament definittiv. Il-ħtieġa li ssir distinzjoni bejn il-qfieli standard u dawk speċjali ma kinitx ġiet identifikata fil-bidu tal-investigazzjoni meta kien inħoloq il-PCN.
(33)
Madankollu, il-Kummissjoni nnutat li din id-distinzjoni affettwat il-kumparabbiltà tal-prezzijiet u għalhekk intalbet din id-dejta mingħand il-produttur Indjan u ngħatat. Għaldaqstant il-bejgħ domestiku Indjan inqasam f’bejgħ “standard” u f’bejgħ “speċjali” u mbagħad ġiet identifikata l-klassi tas-sodezza ta’ kull tranżazzjoni. Valur normali għal kull kilogramma ġie kkalkulat għal kull klassi tas-sodezza kif kien oriġinarjament identifikat fit-tabella tal-PCN.
(34)
Il-bqija tal-karatteristiċi tal-PCN oriġinali ma ntużawx, mhux biss minħabba li produttur Indjan ma setgħax jagħti d-dejta f’dan il-livell ta’ dettall, iżda anke minħabba dawn ir-raġunijiet li ġejjin:
-
Id-dijametru u t-tul ma tqisux rilevanti għaliex l-analiżi saret skont il-piż, u għalhekk tqiesu awtomatikament id-differenzi kollha li jirriżultaw minn dijametru jew tul differenti tal-qafla.
-
Ma kien hemm ebda indikazzjoni li kien hemm xi differenzi fejn jidħlu l-kromju fuq il-kisi jew il-kisi inġenerali - essenzjalment indikatur ta’ galvanizzar - bejn il-prodotti tal-produttur Indjan u l-qfieli Ċiniżi.
-
Dwar l-uniku element tal-PCN li baqa’, il-kodiċi NM, kien tqies li dan ma jkunx indikatur affidabbli billi l-awtoritajiet Ċiniżi jew Indjani ma jiddistingwux bejn l-10 kodiċijiet NM li jintużaw biex jiddefinixxu l-prodott ikkonċernat bħalma jagħmlu l-awtoritajiet tal-UE.
(35)
Għalhekk il-Kummissjoni kkonċentrat fuq żewġ differenzi kruċjali bejn il-prodotti: il-klassi tas-sodezza, fuq naħa; u l-qfieli standard kontra l-qfieli speċjali, bħala indikatur tad-differenzi fil-klijenti u d-differenzi fil-kwalità, fuq in-naħa l-oħra.
(36)
Il-valur normali ġie espress abbażi ta’ kif joħroġ mill-fabbrika, u tnaqqas minnu aġġustament biex jitneħħa l-effett tal-prezz tal-kontroll tal-kwalità li għamel il-produttur Indjan ‘il barra miċ-Ċina. Għalhekk ir-riżultat kien żewġ listi ta’ valuri normali f’Yuan Ċiniż (CNY) għal kull kilogramma bil-klassi tas-sodezza, waħda għall-qfieli standard u oħra għall-qfieli speċjali.
(37)
Il-Kummissjoni għarrfet lill-partijiet interessati kollha li l-valur normali ma jistax ikun żvelat billi dan jikkonċerna l-prezz kunfidenzjali ta’ produttur Indjan wieħed fis-suq domestiku. Madankollu, il-partijiet interessati ġew mgħarrfa li l-valur normali “standard” għal qafla bil-klassi tas-sodezza 8.8 (“G” fit-tabella tal-PCN), li hija tat-tip standard u tiġi esportata b’mod komuni minn produtturi Ċiniżi, ġie kkalkulat fil-firxa bejn CNY 9 u CNY 12 għal kull kilogramma abbażi ta’ kif joħroġ mill-fabbrika.
2.2. Kummenti li waslu għan-nota ta’ żvelar ta’ informazzjoni tat-30 ta’ Mejju 2012
(38)
Importatur wieħed u erba’ produtturi esportaturi allegaw li l-ħin mogħti lill-partijiet biex jikkummentaw fuq l-informazzjoni addizzjonali (10 ijiem) kien qasir wisq. Madankollu, il-Kummissjoni tqis li l-limitu taż-żmien imsemmi hawn fuq kien xieraq, meta wieħed iqis li l-informazzjoni mogħtija kienet biss żieda ma’ dik diġà żvelata fir-Regolament definittiv, fi tmiem l-investigazzjoni oriġinali. Għalhekk iż-żmien mogħti biex tiġi eżaminata din l-informazzjoni addizzjonali u jsiru kummenti dwarha, tqies raġonevoli.
(39)
Xi partijiet allegaw li l-Kummissjoni kienet iddikjarat li ma kelliex informazzjoni ġdida dwar il-karatteristiċi fiżiċi għajr il-klassi tas-sodezza tal-prodotti użati għad-determinazzjoni tal-valur normali. Din id-dikjarazzjoni għandha tiġi miċħuda. F’dak l-istadju tar-reviżjoni, il-Kummissjoni kienet sempliċement qed tagħmel kjarifika addizzjonali dwar kif il-valur normali kien ġie stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali. Huwa importanti li jiġi enfasizzat li l-produtturi esportaturi Ċiniżi identifikaw is-“sodezza” bħala waħda mill-karatteristiċi rilevanti. Madankollu, dan ma jfissirx li l-Kummissjoni ma kellha ebda informazzjoni dwar karatteristiċi fiżiċi oħrajn.
(40)
L-istess partijiet stqarru li matul is-seduti tas-smigħ il-Kummissjoni ddikjarat, dwar aġġustamenti possibbli li jridu jsiru għall-fini tat-tqabbil bejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni u l-valur normali, li se tingħata preferenza lil aġġustament skont analiżi tal-prezz minflok skont analiżi tal-ispiża. Fil-fatt il-Kummissjoni ċċarat li skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, għandu jsir tqabbil li jqis b’mod xieraq id-differenzi li jaffettwaw il-komparabbiltà tal-prezz u mhux id-differenzi fl-ispiża.
(41)
Sussegwentement, dawn il-partijiet tennew id-dikjarazzjoni tagħhom li għandhom isiru aġġustamenti biex jitqiesu d-differenzi fl-ispiża tal-produzzjoni bħal differenzi fl-effiċjenza tal-konsum tal-materja prima; differenzi fil-konsum tal-vireg tal-wajer; fil-konsum tal-elettriku, fl-elettriku ġġenerat minnu nnifsu, fil-produttività għal kull impjegat, fil-livell raġonevoli ta’ qligħ u f’differenzi relatati mat-tagħmir. Kif intqal hawn fuq, l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku jirriferi għall-prezz u mhux għall-ispiża. Dawn il-partijiet ma taw ebda evidenza li d-differenzi allegati fl-ispiża ssarrfu f’differenzi fil-prezzijiet. F’investigazzjonijiet dwar ekonomiji fi tranżizzjoni bħaċ-Ċina, pajjiż analogu jintuża meta meħtieġ biex jipprevjeni milli jitqiesu l-prezzijiet u l-ispejjeż f’pajjiżi b’ekonomija li mhix tas-suq u li mhumiex r-riżultat normali tal-forzi tas-suq. Għalhekk, għall-fini biex jiġi stabbilit il-valur normali, jintuża sostitut tal-ispejjeż u l-prezzijiet tal-produtturi f’ekonomiji tas-suq li jiffunzjonaw. Għalhekk, dawn it-talbiet għal aġġustamenti li jqisu d-differenzi fl-ispiża tal-produzzjoni ġew micħudin.
(42)
Dawn il-partijiet sostnew ukoll li l-informazzjoni addizzjonali mogħtija fit-30 ta’ Mejju 2012 dwar il-karatteristiċi tal-prodotti mibjugħa mill-produttur Indjan ma kinitx sħiħa sakemm tkun allegata nieqsal-informazzjoni dwar dawn il-kwestjonijiet: differenzi relatati mat-tip tal-qafla; il-kisi u l-użu tal-kromju; id-dijametru u t-tul; it-traċċabbiltà; ISO 9000; l-unità tar-rata ta’ difetti; u aspetti oħra ta’ ebusija, tgħawwiġ, sodezza, durabbiltà tal-impatt u koeffiċjenti oħra tal-frizzjoni. Huma fittxu kjarifika dwar ir-raġunijiet għalfejn il-bqija tal-karatteristiċi tal-PCN oriġinali ma tqisux rilevanti. Dawn il-kwistjonijiet ġew spjegati rispettivament f’żewġ noti ta’ żvelar ta’ informazzjoni li ntbagħtu fil-5 ta’ Lulju u li tqiegħdu fil-fajl għall-ispezzjoni mill-partijiet interessati fil-11 ta’ Lulju 2012.
2.3. Nota ta’ żvelar ta’ informazzjoni tal-5 ta’ Lulju 2012
(43)
Wara t-talba għal informazzjoni addizzjonali li għamlu l-partijiet kif jissemma fil-premessa (42) hawn fuq, intbagħtet it-tieni nota ta’ żvelar ta’ informazzjoni lill-partijiet interessati kollha fil-5 ta’ Lulju 2012. F’din in-nota, ingħatat din l-informazzjoni addizzjonali li ġejja:
-
Tabella li turi l-firxiet tal-livelli tal-prezzijiet tal-valuri normali kkalkulati bil-klassi tas-sodezza għall-qfieli standard mibjugħa fis-suq domestiku Indjan, lil klijenti indipendenti, mill-uniku produttur Indjan li kkopera. Ġie speċifikat ukoll li l-maġġoranza l-kbira tal-esportazzjonijiet mill-produtturi Ċiniżi jaqgħu taħt il-klassi tas-sodezza G.
-
Analiżi fil-fond tad-dejta fl-Indja wriet li l-qfieli standard mibjugħa fis-suq domestiku ngħataw kisja elettroplejtjata li tikkorrespondi għall-kodiċi “A” tal-PCN. Għalhekk, il-Kummissjoni pproponiet li tqabbel il-valur normali bil-kisi tat-tip A għall-mudelli esportati.
-
Wara analiżi manwali tad-dejta dwar il-prezz domestiku Indjan, l-informazzjoni dwar id-dijametru u t-tul nħarġu mis-sekwenza testwali tal-kodifikazzjoni tal-bejgħ użata mill-produttur Indjan. Biex ikun jista’ jsir tqabbil mal-esportazzjonijiet tal-kumpaniji Ċiniżi, din id-dejta tqassret f’firxiet ħalli ssir distinzjoni bejn id-dimensjonijiet tal-prodott ewlieni:
Indikatur
Dijametru
Tul
Żgħir
M4 sa M10
0 sa 100 mm
Medju
M12 sa M20
100 sa 200 mm
Kbir
M22 sa M30
200 sa 300 mm
-
Għalhekk il-Kummissjoni pproponiet li din id-dejta tintuża biex tkompli tirfina il-valur normali u tikkalkula l-marġini tad-dumping fuq din il-bażi. Il-qfieli esportati li ma jaqgħux f’dawn il-firxiet ma jintużawx fil-kalkolu tad-dumping. Din affettwat biss ammont żgħir ħafna ta’ esportazzjonijiet.
-
Il-Kummissjoni pprovdiet għar-referenza, il-proposta riveduta tal-PCN:
Indikatur
Deskrizzjoni
PCN
Standard/Speċjali
Qafla standard
S
Qafla speċjali
P
Klassi tas-sodezza
3.6
A
4.6
B
4.8
C
5.6
D
5.8
E
6.8
F
8.8
G
9.8
H
10.9
I
12.9
J
Kisi
Kisi elettropljetjat
A
Dijametru
M4 sa M10
S
M12 sa M20
M
M22 sa M30
L
Tul
0 sa 100 mm
S
101 sa 200 mm
M
201 sa 300 mm
L
-
Il-Kummissjoni pprovdiet sinteżi ġenerali tal-marġini tad-dumping immodifikat skont kif il-proposta telenka fin-nota ta’ żvelar ta’ informazzjoni, filwaqt li nnotat li dawn il-marġini riveduti tal-anti-dumping ma kinux awtomatikament id-dazji tal-anti-dumping, u għalhekk soġġetti għar-regola ta’ anqas dazju.
-
Fl-aħħarnett, ingħataw it-Tabelli l-ġodda 22, 23, 32, 33 u 34 ta’ produttur wieħed tal-UE bi tweġiba għall-kummenti li għamlu xi partijiet interessati li l-informazzjoni addizzjonali mogħtija fin-nota ta’ żvelar ta’ informazzjoni tat-30 ta’ Mejju 2012 kienet inkompleta, sakemm kienu nieqsa xi elementi f’dawn it-Tabelli jew ma kinux imqassra tajjeb.
2.4. Kummenti li waslu għan-nota ta’ żvelar ta’ informazzjoni tal-5 ta’ Lulju 2012
(44)
Xi partijiet talbu informazzjoni addizzjonali dwar il-livell tal-prezz tal-valur normali. Kif jissemma fil-premessa (82) hawn taħt, il-livell tal-prezz ma jistax ikun żvelat billi dan ikun jikkostitwixxi informazzjoni kunfidenzjali li tikkonċerna l-prezzijiet ta’ produttur analogu wieħed. Madankollu, verżjoni mhux kunfidenzjali tal-valur normali bil-klassi tas-sodezza għal qfieli standard ġiet żvelata fil-5 ta’ Lulju 2012 lil dawk il-produtturi esportaturi Ċiniżi li talbu din l-informazzjoni addizzjonali u tqiegħdet ukoll fil-fajl għall-ispezzjoni mill-partijiet interessati. F’din in-nota, il-Kummissjoni pprovdiet tabella li turi l-firxiet tal-livelli tal-prezzijiet tal-valuri normali kkalkulati bil-klassi tas-sodezza għall-qfieli standard mibjugħa fis-suq domestiku Indjan, lil klijenti indipendenti, mill-uniku produttur Indjan li kkopera.
(45)
Xi partijiet sostnew ukoll li matul seduta tas-smigħ li saret fis-26 ta’ Ġunju 2012 il-Kummissjoni għarrfithom li l-bejgħ domestiku Indjan kien ta’ żewġ tipi ta’ kisi “A” u “B” skont it-tabella tal-PCN użata fl-investigazzjoni oriġinali. Din l-allegazzjoni hija bla bażi. Il-Kummissjoni għarrfet lill-imsemmija partijiet li f’dak l-istadju tar-reviżjoni, hija kienet qed teżamina t-tipi ta’ kisi użati mill-produttur Indjan fuq qfieli standard. Matul is-smigħ sussegwenti li sar fit-3 ta’ Lulju 2012 u b’nota tal-informazzjoni li fil-11 ta’ Lulju 2012 tqiegħdet fil-fajl għall-ispezzjoni mill-partijiet interessati, il-partijiet kollha ġew mgħarrfa li l-produttur Indjan kien qed juża kisja “A” għall-produzzjoni ta’ qfieli standard.
(46)
Matul seduta li saret fil-11 ta’ Lulju 2012, l-istess partijiet talbu lill-Kummissjoni biex tispjega kif saret il-qasma tal-valur normali bejn il-qfieli speċjali u l-qfieli standard mill-produttur Indjan. Il-Kummissjoni indikat li din saret skont l-ismijiet tal-klijenti. Madankollu, kif jixhdu l-minuti li għamel l-Uffiċjal tas-Smigħ tad-DĠ tal-Kummerċ, il-Kummissjoni ddikjarat qabel tmiem is-seduta li se jkollha tiċċara din il-kwistjoni, li fil-fatt għamlet f’nota oħra tal-informazzjoni fit-13 ta’ Lulju 2012 li ntbagħtet lill-partijiet li ħadu sehem fis-seduta u li tqiegħdet fil-fajl mhux kunfidenzjali għall-konsultazzjoni mill-partijiet interessati kollha. Għalhekk id-dikjarazzjoni li għamlu l-imsemmija partijiet u li fir-rigward tagħha l-Kummissjoni ddikjarat li “l-qasma tal-valur normali bejn il-qfieli speċjali u l-qfieli standard saret fost l-oħrajn skont l-ismijiet tal-klijenti” hija inkompluta billi ngħatat aktar informazzjoni dwar din il-kwistjoni kif jissemma fil-premessa hawn taħt.
(47)
Dwar id-differenza bejn il-qfieli standard u l-qfieli speċjali, in-nota tal-Kummissjoni tat-13 ta’ Lulju 2012 spjegat li “ma jistax ikun eskluż li l-industrija awtomobilistika tuża wkoll qfieli standard għal ċerti applikazzjonijiet”. Xi partijiet sostnew li l-Kummissjoni kkunsidrat li l-qfieli awtomobilistiċi jistgħu wkoll jitqiesu bħala standard. Din l-allegazzjoni hija bla bażi. Kif spjegat b’mod ċar f’dik in-nota, id-dikjarazzjoni tal-Kummissjoni saret fin-nuqqas ta’ lista tal-klijenti mingħand il-produttur Indjan. Madankollu, kif stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali u kif spjegat aktar fit-taqsima 2.7 hawn taħt, għal raġunijiet ta’ kwalità u ta’ kummerċ, il-produtturi awtomobilistiċi dejjem jordnaw qfieli li huma ddisinjati b’mod personalizzat ħalli jkunu konformi mar-rekwiżiti tal-ISO ta’ dik l-industrija. Għaldaqstant, il-qfieli kollha maħsuba għas-settur awtomobilistiku u meqjusa bħala prodotti “speċjali” mill-produtturi tal-qfieli, inkluż fl-Indja, skont l-informazzjoni li hemm fil-websajts tal-manifatturi Indjani tal-karozzi. Billi l-produttur Indjan iddefinixxa b’mod ċar il-partijiet kollha manifatturati b’disinn personalizzat bħala “qfieli speċjali”, il-Kummissjoni tqis li l-qfieli standard maħsuba għall-industrija awtomobilistika ma kinux inklużi fil-lista tal-qfieli standard mogħtija matul l-investigazzjoni oriġinali.
(48)
Il-Kamra tal-Kummerċ Ċiniża u produttur esportatur Ċiniż għamlu dikjarazzjonijiet simili għal dawk ta’ hawn fuq dwar l-inklużjoni possibbli tal-qfieli maħsuba għas-settur awtomobilistiku fil-valur normali u, barra minn hekk, allegaw li l-qfieli tal-karozzi li ma jsirux skont disinn speċifiku ta’ klijent xorta jridu jgħaddu minn kontroll speċjali tal-kwalità jew iridu jirrispettaw il-ħtiġijiet tat-traċċabbiltà li jagħmluhom aktar għoljin u għandhom normalment jitqiesu bħala qfieli speċjali. Huma ddikjaraw li l-konklużjonijiet tal-Kummissjoni li l-qfieli użati għal applikazzjonijiet ta’ livell għoli iżda li mhumiex manifatturati skont id-disinji tal-utent kellhom madankollu jitqiesu bħala qfieli speċjali, kienu bla bażi, u allura l-Kummissjoni aġixxiet b’mod inkonsistenti mal-Artikolu 2.10 tar-Regolament bażiku billi kisret il-prinċipju ta’ tqabbil ġust. Barra minn hekk, huma qiesu li l-konklużjonijiet tal-Kummissjoni bbażati fuq il-qasma li saret mill-produttur Indjan ma kinux soġġetti għal żjara ta’ verifika fuq il-post. Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, huma talbu lill-Kummissjoni biex tirrivedi d-distinzjoni bejn il-qfieli standard u l-qfieli speċjali u jekk dan mhux possibbli, li terġa’ lura għal sett tad-dejta tal-valur normali differenti.
(49)
Ir-raġunament tal-Kummissjoni dwar id-distinzjoni bejn il-qfieli standard u l-qfieli speċjali diġà huwa indirizzat fil-premessa (47) hawn fuq. Dwar id-dikjarazzjoni li tikkonċerna n-nuqqas ta’ verifika tal-qasma li saret mill-produttur Indjan, il-Kummissjoni vverifikat l-elenku tal-bejgħ permezz ta’ għadd ta’ testijiet “walk-through” (jiġifieri verifika fil-fond ta’ kampjun ta’ tranżazzjonijiet tal-bejgħ inklużi fl-elenku tal-bejgħ sabiex tivverifika l-preċiżjoni tiegħu) skont il-prattiċi standard ta’ verifika. Barra minn hekk, il-qasma sussegwenti tal-elenku tal-bejgħ mogħtija mill-produttur Indjan ġiet iċċekkjata mal-livell medju tal-prezz tal-qasma kif spjegat fl-imsemmija nota. Għaldaqstant, l-allegazzjoni li l-Kummissjoni qieset b’valur nominali d-dejta mogħtija mill-produttur Indjan, hija bla bażi.
(50)
Barra minn hekk, il-kriterji użati mill-produttur Indjan li jiddefinixxu l-qfieli speċjali, jiġifieri skont id-disinn tal-klijent kif jissemma fil-premessa (47) hawn fuq, jiżguraw biżżejjed l-affidabbiltà tad-dejta. Fl-investigazzjoni oriġinali l-Kummissjoni diġà għamlet aġġustament għall-valur normali sabiex jitqiesu l-passi għall-kontroll tal-kwalità applikati mill-produttur Indjan li ma nstabux fil-każ tal-produtturi Ċiniżi li ntgħażlu fil-kampjun. B’dawn iċ-ċirkustanzi, il-Kummissjoni ma tqisx li huwa meħtieġ li terġa’ lura għal sett tad-dejta tal-valur normali differenti kif jissuġġerixxu l-partijiet ikkonċernati. Fl-aħħarnett, kif jissemma fil-premessa (89) tar-Regolament definittiv, minkejja l-isforzi tal-Kummissjoni, l-ebda produttur ieħor minn kull pajjiż analogu possibbli ma offra li jikkopera fil-proċediment.
(51)
Dwar l-użu tad-dejta tal-produttur Indjan tal-pajjiż analogu biex jiġi ddeterminat il-valur normali, l-Assoċjazzjoni tad-Distributuri Ewropej (EFDA) iddikjarat li teknika bħal din mhix xierqa meta wieħed iqis li l-firxa tal-prodott tagħha, il-volum tal-produzzjoni, il-profili tal-klijenti, il-metodu tad-distribuzzjoni u l-pożizzjoni fis-suq ma kinux komparabbli għall-qagħda tal-produtturi esportaturi Ċiniżi. Barra minn hekk, hija stqarret li l-prezzijiet Ċiniżi kienu baxxi minħabba li dawn jirriflettu l-benefiċċji ta’ produzzjoni ta’ prodotti standard f’volumi kbar billi huma produtturi speċjalizzati u effiċjenti. Barra minn hekk, hija talbet aktar informazzjoni dettaljata dwar il-prezzijiet tal-produttur Indjan u l-volum tal-produzzjoni tiegħu ta’ qfieli standard. Fl-aħħarnett, l-EFDA ressqet dejta tal-Eurostat biex issaħħaħ l-allegazzjonijiet tagħha li tqabbil dwar il-prezzijiet tal-esportazzjoni mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u l-Indja għal żewġ kodiċijiet NM speċifiċi, juri li l-esportazzjonijiet Indjani ta’ dawn il-prodotti kienu anqas minn 4 % tal-esportazzjonijiet tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina u li l-Indja ma kinitx fornitur kredibbli ta’ dawn il-prodotti għas-swieq tal-esportazzjoni.
(52)
Dwar l-adegwatezza tal-għażla tal-produttur Indjan tal-pajjiż analogu, issir referenza għall-aħħar parti tal-premessa (49) hawn fuq. Dwar id-dikjarazzjoni ġenerali li l-prezzijiet Ċiniżi tal-esportazzjoni jirriflettu l-benefiċċji ta’ produzzjoni f’volumi kbar, dawn id-dikjarazzjonijiet ma kinux sostanzjati jew kwantifikati b’mod li jagħmel sens u li jista’ jgħin fl-analiżi mwettqa f’dak l-istadju tar-reviżjoni. Dwar it-talba għal informazzjoni addizzjonali rigward id-dejta tal-produttur Indjan, issir referenza għall-premessa (82) dwar il-kunfidenzjalità. Dwar id-dikjarazzjoni li l-esportazzjonijiet mill-Indja ma kinux kompatibbli ma’ dawk mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina matul il-PI u wara, għad-determinazzjoni tal-valur normali, huma l-prezzijiet domestiċi Indjani li jitqiesu rilevanti skont ir-Regolament bażiku u mhux il-prezzijiet Indjani tal-esportazzjoni. Għaldaqstant, dawn id-dikjarazzjonijiet tal-EFDA huma bla bażi.
(53)
Dwar il-kwistjoni tal-kisja applikata mill-produttur Indjan, il-Kamra tal-Kummerċ Ċiniża u produttur esportatur esprimew dubji u talbu lill-Kummissjoni tispjega kif l-informazzjoni kunfidenzjali tat prova konklussiva li l-produttur Indjan biegħ biss qfieli elttroplejtjati fis-suq domestiku tiegħu. Matul il-verifika, il-produttur Indjan ta evidenza li biha l-Kummissjoni setgħet tikkonkludi li l-qfieli standard mibjugħa domestikament kienu elettroplejtjati, u jikkorrispondu għal kisi tat-tip “A” tal-PCN oriġinali. F’dawn iċ-ċirkustanzi, il-Kummissjoni tqis li l-evidenza fil-fajl hija biżżejjed biex tikkonkludi li l-qfieli standard mibjugħa fis-suq domestiku kienu elettroplejtjati. F’dan ir-rigward, sar aġġustament għad-differenza fil-kromju, kif jissemma fil-premessa (81) hawn taħt.
2.5. Aktar informazzjoni mitluba wara n-nota ta’ żvelar ta’ informazzjoni tal-5 ta’ Lulju 2012
(54)
Xi produtturi esportaturi talbu aktar kjarifiki u informazzjoni sabiex ikunu jistgħu jagħmlu talba possibbli għal aġġustamenti fil-marġni tad-dumping tagħhom kif stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali, u bbażaw fuq dawn il-kunsiderazzjonijiet:
(a)
il-karatteristiċi tat-“tipi ta’ prodotti” użati (il-kodiċijiet NM, il-klassi tas-sodezza, il-partijiet standard vs speċjali) għad-determinazzjoni tal-valur normali;
(b)
aktar informazzjoni dwar il-karatteristiċi tal-prodotti mibjugħa mill-produttur Indjan li jintużaw għad-determinazzjoni tal-valur normali;
(c)
kjarifika dwar ir-raġunijiet għalfejn il-bqija tal-karatteristiċi tal-PCN oriġinali ma ntużawx; u
(d)
aġġustamenti li jridu jsiru għad-differenza fil-karatteristiċi fiżiċi.
(55)
Dwar il-punt a) ta’ hawn fuq, kif jissemma fin-nota tal-informazzjoni mogħtija fit-30 ta’ Mejju 2012, il-klassi tas-sodezza tal-qfieli mibjugħa mill-produttur Indjan li kkopera kienet l-indikatur tas-sodezza li jinsab fil-PCN użat fil-kwestjonarju mibgħut lill-partijiet kollha. Il-klassi tas-sodezza ġiet identifikata billi ntuża l-istess element rilevanti tal-PCN mill-produttur Indjan fl-elenku tal-bejgħ ivverifikat matul iż-żjara ta’ verifika fuq il-post.
(56)
Id-differenza bejn il-qfieli speċjali u l-qfieli standard ġiet spjegata fil-premessa (54) tar-Regolament definittiv. Il-qfieli “speċjali” huma dawk immanifatturati skont disinn tal-klijent. Il-qfieli “standard” huma dawk immanifatturati għall-ħażna u mhux skont speċifikazzjonijiet ta’ klijent partikolari. Il-ħtieġa li ssir differenza bejn il-qfieli standard u dawk speċjali prodotti mill-produttur Indjan li kkopera ġiet rikonoxxuta kollha kemm hi u kif jissemma fil-premessi (51) u (54) tar-Regolament definittiv, it-tqabbil bejn il-prezz tal-esportazzjoni u l-valur nomali għall-produtturi esportaturi Ċiniżi li ntgħażlu fil-kampjun sar bejn qfieli tat-tip “standard”.
(57)
Dwar il-kwistjonijiet li qamu taħt il-punt b), għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità, mhux possibbli li jiġu żvelati t-tipi eżatti tal-mudell ta’ viti u boltijiet mibjugħa mill-produttur Indjan. Madankollu, kif indikat hawn fuq, it-tqabbil sar abbażi tal-piż fl-istess kategorija standard jew speċjali u fl-istess klassi tas-sodezza stabbilita fil-PCN.
(58)
Mill-ġdid, dwar kwistjonijiet li qamu taħt il-punt b), bosta partijiet interessati talbu aktar tagħrif dwar l-kisja. Id-dejta tal-investigazzjoni oriġinali kompliet tiġi analizzata u din uriet li l-prodott mibjugħ bħala “standard” fis-suq domestiku Indjan kellu kisja bażika, jiġifieri elettroplejtjar. Din l-informazzjoni ngħatat waqt seduti tas-smigħ mitluba mill-partijiet interessati u ġiet żvelata mill-ġdid lill-partijiet interessati li talbuha u tqiegħdet ukoll fil-fajl għall-ispezzjoni mill-partijiet interessati.
(59)
Iż-żewġ produtturi esportaturi li ntgħażlu fil-kampjun talbu aktar informazzjoni dwar aġġustamenti għall-użu tal-kromju fil-kisja. Id-dejta dwar il-bejgħ mogħtija mill-produttur Indjan li kkopera kompliet tiġi analizzata u wasslet għal aġġustament fil-valur normali għal differenza fil-kromju kif spjegat fil-premessa (81) hawn taħt. L-istess żewġ produtturi esportaturi talbu li jiġi kjarifikat aktar kif ġiet iddeterminata l-profitabbiltà għall-bejgħ domestiku tal-produttur Indjan li kkopera; jekk l-ispejjeż tal-produzzjoni ġewx irrappurtati abbażi tal-PCN bażi jew jekk intużawx l-ispejjeż medji; u jekk il-valur normali kienx jinkludi bejgħ għal xi kumpaniji relatati.
(60)
L-informazzjoni rilevanti kollha dwar il-valur normali ssemmiet fil-premessa (94) tar-Regolament definittiv. Din speċifikat ukoll li ntuża biss il-bejgħ domestiku lil kumpaniji mhux relatati.
(61)
Dawn iż-żewġ produtturi esportaturi sostnew aktar tard li huma kellhom dubji serji dwar jekk il-profitabbiltà u t-testijiet tar-rappreżentanza sarux b’mod korrett. B’mod aktar speċifiku dwar it-test tar-rappreżentanza, dawn il-produtturi esportaturi ddubitaw li l-kwantitajiet tal-bejgħ domestiku tal-produttur Indjan kienu aktar minn 5 % tal-bejgħ tal-esportazzjoni tagħhom għal kull grupp rivedut ta’ prodotti. Dwar it-test tar-rappreżentanza nstab li f’każijiet fejn it-test ta’ 5 % ma ntlaħaqx għal tip partikolari ta’ prodott, il-bejgħ domestiku xorta nstab li huwa għoli biżżejjed biex isir tqabbil xieraq. Dwar it-test tal-profitabbiltà, ġie kkonfermat li din sar abbażi tat-tip ta’ prodott.
(62)
Dwar il-kwistjonijiet li qamu taħt il-punt c) hawn fuq, jiġifieri għalfejn il-PCN sħiħ ma ntużax biex jitqabbel il-valur normali mal-prezz tal-esportazzjoni, matul l-investigazzjoni deher ċar li l-PCN sħiħ ma jkunx indikatur affidabbli. L-ewwel nett, dan minħabba li la l-awtoritajiet Ċiniżi u lanqas l-awtoritajiet Indjani ma jiddistingwu bejn l-10 kodiċijiet NM użati biex jiġi ddefinit il-prodott ikkonċernat, kif qed jagħmlu l-awtoritajiet tal-UE. It-tieni, kif spjegat fil-premessa (48) tar-Regolament definittiv, għadd ta’ partijiet iddikjaraw li l-qfieli mmanifatturati mill-produtturi esportaturi Ċiniżi kienu prodotti standard (prinċipalment ivarjaw bejn il-klassi tar-reżistenza 4.8 u 8.8), li ma kellhomx karatteristiċi speċjali fejn jidħlu l-materja prima, ir-reżistenza, il-kisja, jew aspetti relatati maċ-ċertifikazzjoni/sikurezza; li kienu maħsuba għal applikazzjonijiet ta’ livell inqas għoli (użu mhux professjonali u distribuzzjoni ġenerali) għall-kuntrarju ta’ applikazzjonijiet ta’ livell għoli; u ma laħqux rekwiżiti stretti ta’ utenti finali speċifiċi bħall-industrija awtomobilistika, l-industrija tal-kimika, u l-industrija ajruspazjali.
(63)
Dwar il-kwistjonijiet li qamu taħt il-punt d) hawn fuq, l-elementi tat-“traċċabbiltà”, l-istandard ISO 9000, l-unità tar-rata ta’ difetti, u kriterji oħra bħall-“ebusija, it-tgħawwiġ, is-sodezza, id-durabbiltà tal-impatt u l-koeffiċjent tal-frizzjoni” li tqajmu minn żewġ produtturi esportaturi oħra ma setgħux jiġu aċċettati billi l-kumpaniji kkonċernati ma wrewx kif dawn l-elementi jaffettwaw il-komparabilità tal-prezz bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni.
(64)
Fin-nuqqas ta’ xi informazzjoni speċifika dwar in-nuqqas ta’ komparabbiltà kif ġie ddikjarat apparti r-rakkomandazzjonijiet li kienu saru mill-partijiet interessati fl-investigazzjoni oriġinali, u minħabba l-ammont limitat ta’ informazzjoni ulterjuri disponibbli dwar karatteristiċi tekniċi oħra bħall-kisja, fl-investigazzjoni oriġinali ġie konkluż li l-fatturi ewlenin u d-differenzi enfasizzati mill-partijiet interessati nnifishom, partikolarment il-qfieli standard vs il-qfieli speċjali u l-klassi tas-sodezza ħolqu biżżejjed bażi fuq xiex seta’ jsir it-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezzijiet tal-esportazzjoni.
2.6. Żvelata aktar informazzjoni dwar il-valur normali fil-11 ta’ Lulju 2012
(65)
Fil-11 ta’ Lulju 2012, il-Kummissjoni kompliet tiżvela l-klassifikazzjoni mill-ġdid tal-valur normali kif deskritt hawn fuq u l-kalkolu mill-ġdid propost tagħha tal-marġni tad-dumping abbażi ta’ kif spjegat hawn fuq, u talbet għal kummenti.
(66)
Kif jissemma fil-premessa (32) hawn fuq, fis-sottomossjoni oriġinali tiegħu, il-produttur Indjan ta elenku tal-bejgħ domestiku (“DMSAL”), mingħajr il-PCNs. L-uniku identifikatur ta’ kull bejgħ kien Kodiċi tal-Oġġett, li kien kodiċi intern għal kull prodott, u kelmiet li jiddeskrivu l-prodott, pereżempju:
M8X1,25X16 VIT TAL-FLANĠ
(67)
Kif spjegat fil-premessi (48) sa (57) tar-Regolament definittiv, il-kumpanija Indjani qasmet il-bejgħ domestiku tagħha bejn il-qfieli standard u l-qfieli speċjali billi użat id-distinzjoni msemmija fi premessa (77). minħabba f’hekk, id-DMSAL tressaq bħala żewġ fajls: “DSMAL standard” u “DMSAL speċjali”. Dak il-bejgħ li ma setax jiġi identifikat bħala “standard” jew “speċjali” ġie eskluż minn aktar kalkoli tal-valur normali.
(68)
Matul l-investigazzjoni deher ċar ukoll li l-klassi tas-sodezza tal-qfieli tkun meħtieġa biex ikun stabbilit il-valur normali. Il-kumpanija Indjana identifikat il-klassi tas-sodezza għal kull linja tal-fajls tad-“DSMAL standard” u tad-“DSMAL speċjali” u dawn tressqu b’kolonna msemmija “Grad” bil-klassi tas-sodezza indikata, pereżempju:
Deskrizzjoni
GRAD
M8X1,25X16 VIT TAL-FLANĠ
8.8
(69)
Il-valur normali oriġinali kien ikkalkulat abbażi ta’ dan, billi ntużat il-qasma bejn il-qfieli standard u l-qfieli speċjali, u l-klassi tas-sodezza, kif stabbilit fl-ewwel l-iżvelar tar-reviżjoni tal-implimentazzjoni fit-30 ta’ Mejju 2012.
(70)
Kif jissemma fil-premessa (54), xi produtturi esportaturi talbu aktar kjarifiki filwaqt li rriferew għan-nuqqas ta’ tqabbil abbażi tal-kisi, id-dijametru u t-tul tal-qafla, u sostnew li dan jista’ jkollu effett fuq il-livell tal-valur normali li ġie kkalkulat fil-bidu.
(71)
Fin-nuqqas tal-PCN, il-kelmiet li ddeskrivew kull tranżazzjoni (wara li ngħaqdu flimkien it-tranżazzjonijiet mal-istess kelmiet li jiddeskrivu) ġew analizzati biex jinstab id-dijametru u t-tul tal-qafla mibjugħa. Jekk jittieħed l-eżempju ta’ hawn fuq, M8 = dijametru, u 16 = it-tul. Għalhekk f’dan il-każ, dawn jiddeskrivu vit b’dijametru ta’ 8 mm u b’tul ta’ 16 mm. Il-1,25 jirriferi għat-thread pitch, iżda dan ma ntużax għall-klassifikazzjoni tal-prodott ikkonċernat.
(72)
Il-PCN użat mill-produtturi esportaturi Ċiniżi jirrapporta din id-dejta b’mod ftit differenti. Il-vit ta’ hawn fuq għandu jiġi rrappurtat bħala “080016” għad-dijametru u t-tul.
(73)
Sabiex ikun żgurat tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, il-Kummissjoni varjat id-dijametru u t-tul fi tliet faxex indaqs, kif stabbilit fit-tieni ittra tal-iżvelar tal-5 ta’ Lulju 2012:
Indikatur
Dijametru
Tul
Żgħir
M4 sa M10
0 sa 100 mm
Medju
M12 sa M20
100 sa 200 mm
Kbir
M22 sa M30
200 sa 300 mm
(74)
Numru żgħir ta’ bejgħ tal-produttur Indjan ma qagħadx f’dawn il-firxiet u ma ntużax biex jiġi kkalkulat il-valur normali. Għalhekk il-vit deskritt hawn fuq jiġi rrapportat bil-PCN rivedut “GSS” = il-klassi tas-sodezza 8.8; dijametru żgħir; tul żgħir.
(75)
Mill-eżempju ta’ hawn fuq joħroġ ċar li l-kelmiet li jiddeskrivu l-prodott ma’ jinkludu l-ebda informazzjoni dwar il-kisja użata minn produttur domestiku Indjan. Għalhekk il-fajl tal-investigazzjoni ġie ċċekkjat għal xi evidenza tat-tip ta’ kisja, jekk hemm, li ntużat mill-produttur Indjan għall-bejgħ tiegħu tal-qfieli standard fis-suq domestiku tiegħu. Evidenza kunfidenzjali fil-fajl, ivverifikat fl-istabbiliment tal-produttur Indjan, uriet li ntuża l-elettroplejtjar (PCN tat-tip A) fuq qfieli standard fis-suq domestiku u dan ġie żvelat lill-partijiet kollha fil-5 ta’ Lulju 2012.
2.7. Kummenti dwar in-nota ta’ żvelar ta’ informazzjoni tal-11 ta’ Lulju 2012
(76)
Bosta produtturi esportaturi wieġbu għall-iżvelar imsemmi hawn fuq. Kif mitlub minn dawk il-produtturi esportaturi, saret seduta tas-smigħ ippreseduta mill-Uffiċjal tas-Seduta għad-DĠ tal-Kummerċ sabiex jibqa’ għaddej d-djalogu mal-Kummissjoni u jiġu diskussi l-punti li qajmu. B’mod partikolari, il-produtturi esportaturi qajmu dawn il-kwistjonijiet li ġejjin:
(a)
Il-metodoloġija li biha l-produttur Indjan qasam il-bejgħ domestiku tiegħu fi standard u speċjali;
(b)
Fil-każ li xi qfieli mibjugħa lill-industrija awtomobilistika tqiesu bħala qfieli standard, ikun meħtieġ “aġġustament importanti”;
(c)
Aġġustamenti fil-valur normali skont l-Artikolu 2(10)(b) għat-taxxi indiretti mġarrba fuq l-importazzjoni tal-vireg tal-wajer fl-Indja;
(d)
Il-preżenza ta’ Kromju VI fil-kisja tal-qfieli standard;
(e)
Il-metodoloġija li użat il-Kummissjoni fejn ma kien hemm l-ebda bejgħ domestiku korrispondenti għal tranżazzjoni partikolari tal-esportazzjoni; u
(f)
L-iżvelar tal-kodiċijiet tal-prodott tal-bejgħ domestiku tal-produttur Indjan.
(77)
Dwar il-punt (a) hawn fuq, il-produttur Indjan qasam il-bejgħ domestiku tiegħu fi standard u speċjali billi qies il-qfieli mmanifatturati skont disinn ta’ klijent bħala qfieli speċjali, filwaqt li bejgħ ieħor huwa ta’ qfieli standard, jiġifieri li ma sarx skont xi disinn speċifiku jew xi disinn ta’ klijent.
(78)
Dwar il-punt (b) hawn fuq u kif jissemma f’nota għall-fajl, datata t-13 ta’ Lulju 2012 u mibgħuta lill-partijiet interessati msemmija wara s-seduta li saret fil-11 ta’ Lulju, il-Kummissjoni kkonfermat li fin-nuqqas tal-ismijiet tal-klijenti kif jissemma hawn fuq, il-Kummissjoni tirriferi għall-premessa (47) hawn fuq. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li, skont l-assoċjazzjoni Ewropea tal-produtturi tal-qfieli, “fl-Ewropa, meta Klijent - b’mod partikolari fis-Settur Awtomobilistiku - jordna qafla mmanifatturata skont disinn, iżda li hi kollha kemm hi skont l-istandards internazzjonali (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), dan il-qafla hija f’kull każ meqjusa mill-Produtturi tal-Qfieli bħala prodott “speċjali” u għalhekk tkun identifikata - fil-klassifikazzjoni interna tal-Kumpanija - bħala “speċjali”… dan huwa l-‘modus operandi’ tal-Produtturi kollha tal-Qfieli mad-dinja kollha kif ukoll fl-Indja”. Għaldaqstant il-Kummissjoni hija kunfidenti li l-qfieli standard maħsuba għall-industrija awtomobilistika ma kinux inklużi fil-lista tal-qfieli standard mogħtija fost il-konklużjonijiet tal-investigazzjoni oriġinali. Għalhekk, din l-allegazzjoni ġiet miċħuda.
(79)
Dwar il-punt (c) hawn fuq, waqt seduta tas-smigħ, il-produtturi esportaturi qajmu l-kwistjoni ta’ aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(b) tar-Regolament bażiku, sabiex jitqiesu d-dazji fuq l-importazzjoni tal-vireg tal-wajer fl-Indja li huma inklużi fil-valur normali, iżda mhux fuq il-prezz tal-esportazzjoni miċ-Ċina. Il-kumpaniji Ċiniżi li ntgħażlu fil-kampjun matul l-investigazzjoni oriġinali xtraw vireg tal-wajer immanifatturati fiċ-Ċina.
(80)
Il-materja prima impurtata mill-produttur Indjan kienet soġġetta għad-dazju doganali bażiku (5 % tal-valur valutabbli) u għat-Taxxa Parafiskali tal-Edukazzjoni fuq id-Dazju Doganali (3 % tad-dazju doganali bażiku magħdud mal-ammont ta’ CVD). Madankollu, skont l-Artikolu 2(10)(b) tar-Regolament bażiku, aġġustament bħal dan għat-taxxi indiretti jista’ jiġi ddikjarat jekk it-tariffi fuq l-importazzjoni mħallsa fuq il-prodott simili u fuq materjali fiżikament inkorporati fih, meta maħsuba għal konsum fis-suq domestiku, ma jinġabrux jew jiġu rimborżati meta l-prodott simili huwa esportat lejn l-Unjoni Ewropea. Fin-nuqqas ta’ dikjarazzjoni u evidenza li l-esportazzjonijiet mill-produtturi esportaturi msemmija hawn fuq lejn l-UE, ma jinġabrulhomx tariffi fuq l-importazzjoni tal-materja prima (vireg tal-wajer) jew igawdu minn rifużjoni ta’ dawn it-tariffi, id-dikjarazzjoni għandha tiġi miċħuda. Barra minn hekk, aġġustament bħal dan normalment ma jkunx disponibbli meta l-produttur esportatur ikkonċernat, kif inhu l-każ f’din ir-reviżjoni, iġib il-materja prima tiegħu kollha mingħand fornituri domestiċi u għalhekk ma jġarrab l-ebda tariffa fuq l-importazzjoni.
(81)
Dwar il-punt (d) hawn fuq, evidenza dwar fajl tal-investigazzjoni oriġinali wriet li l-kisja standard fuq il-qfieli standard mibjugħa fis-suq domestiku Indjan kien fiha l-Kromju Cr3, u għalhekk din qablet mad-definizzjoni tal-PCN li l-ebda Kromju VI ma żdied mal-kisja. Għalhekk il-marġnijiet tad-dumping ġew ikkalkulati mill-ġdid u l-aktar kisja tal-kromju għalja tqiegħdet fuq in-naħa tal-esportazzjoni, mingħajr aġġustament tal-prezz tal-esportazzjoni. Żewġ produtturi esportaturi sostnew li l-informazzjoni fuq il-kisja kkonċernat il-qagħda attwali u mhux il-qagħda matul il-PI. Dan mhux korrett. Matul il-verifika fl-andament tal-investigazzjoni oriġinali nkisbet evidenza vverifikata li turi li l-qfieli standard kollha mibjugħa fis-suq domestiku fl-Indja kienu elettroplejtjati matul il-PI oriġinali.
(82)
Dwar il-punt (e) hawn fuq, ġie kkonfermat li l-marġnijiet tad-dumping ġew ikkalkulati b’tali mod li meta ma kienx hemm bejgħ domestiku korrispondenti, it-tranżazzjoni tal-esportazzjoni ġiet eskluża mill-kalkolu tad-dumping. Xi partijiet sostnew li ma kien hemm l-ebda bażi biex ċerti tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni jiġu esklużi fil-kalkolu tal-marġni tad-dumping. Madankollu, għal kull produttur esportatur Ċiniż li ntgħażel fil-kampjun instab tqabbil sinifikanti bejn il-bejgħ domestiku u l-bejgħ tal-esportazzjoni sabiex wieħed ikun jista’ jasal għal rappreżentazzjoni ġusta tal-bejgħ li sar mill-partijiet differenti.
(83)
Dwar il-punt (f) hawn fuq, il-Kamra tal-Kummerċ Ċiniża u esportatur Ċiniż iddikjaraw li l-produttur Indjan ma tax raġuni tajba għala ma ħalliex lill-Kummissjoni tiżvela informazzjoni speċifika dwar il-kodiċijiet tal-prodotti tal-bejgħ domestiku tiegħu. Il-Kummissjoni tat informazzjoni kemm setgħet, filwaqt li rrispettat ir-regoli tal-kunfidenzjalità, permezz ta’ għadd ta’ noti għall-fajl, in-nota tal-informazzjoni kienet disponibbli għall-partijiet interessati kollha u ngħataw seduti tas-smigħ lill-Kamra tal-Kummerċ Ċiniża u lill-esportaturi Ċiniżi kollha li talbuhom. Dwar it-talba għal żvelar tal-kodiċijiet tal-prodotti tal-produttur Indjan, l-iżvelar ta’ din l-informazzjoni se jippermetti lill-partijiet l-oħra biex jikkalkulaw il-prezzijiet domestiċi tal-produttur Indjan bi preċiżjoni raġonevoli, u dan għandu jiġi evitat biex tiġi protetta l-informazzjoni kummerċjali kunfidenzjali. Jekk l-informazzjoni kunfidenzjali ma tkunx protetta, il-Kummissjoni tista’ tintalab għad-danni u jiġu skoraġġuti l-kumpaniji f’pajjiżi analogi li l-koperazzjoni tagħhom fl-investigazzjonijiet hija volontarja. Għalhekk din it-talba ġiet miċħuda.
2.8. Aġġustamenti li saru fil-metodoloġija użata fir-Regolament definittiv biex jiġi kkalkulat il-valur normali
(84)
Fid-dawl tar-rappreżentazzjonijiet li għamlu l-produtturi esportaturi Ċiniżi f’din ir-reviżjoni fir-rigward tad-definizzjoni tat-tipi tal-prodotti fil-kalkolu tal-valur normali mill-Indja, bl-argument li apparti d-distinzjoni bejn il-qfieli standard kontra l-qfieli speċjali u l-klassi tas-sodezza, l-elementi tad-dijametru, it-tul u l-kisja kienu importanti u s-seduti tas-smigħ u d-djalogu li saru fil-preżenza tal-Uffiċjal tas-Seduta, id-dejta tal-produttur Indjan kienet eżaminata mill-ġdid.
(85)
Wara dan l-eżami mill-ġdid, il-Kummissjoni setgħet tidentifika d-dijametru u t-tul tal-qfieli mibjugħa fis-suq domestiku Indjan. Sabiex ikun jista’ jsir tqabbil ġust bejn dawn il-qfieli u dawk esportati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, kemm id-dijametru kif ukoll it-tul tqiegħdu f’firxiet u għall kull firxa ġie kkalkulat valur normali. Dan kien spjegat fid-dettall f’żewġ noti tal-informazzjoni datati l-5 u l-11 ta’ Lulju 2012 li kienu disponibbli għall-partijiet interessati kollha. Bl-użu tal-firxiet ħalli ssir distinzjoni bejn id-dimensjonijiet ewlenin tal-prodott mibjugħ mill-produttur Indjan, din il-metodoloġija ppermettiet tqabbil ġust mal-esportazzjonijiet tal-kumpaniji Ċiniżi kif intalab mill-partijiet interessati. Sussegwentement, żewġ produtturi esportaturi sostnew li huma ma kellhomx informazzjoni sħiħa, u ddikjaraw li il-klassifika kienet oskura u mhux xierqa u, allura, ma kellhomx biżżejjed informazzjoni biex jitolbu aġġustament għad-differenzi fiżiċi. Madankollu, lil hinn minn dawn id-dikjarazzjonijiet ġenerali, dawn iż-żewġ produtturi esportaturi ma taw l-ebda suġġeriment alternattiv validu u lanqas evidenza sostantiva. Għalhekk id-dikjarazzjoni ġiet miċħuda.
(86)
L-EFDA ddikjarat li l-użu tad-dijametru u t-tul ma jirriflettix ir-realtà u ssuġġerixxiet alternattiva li rabtet iż-żewġ kriterji sabiex fil-fehma tagħhom jiġi evitat li jitħallew barra xi prodotti, mingħajr iżda ma ssostanzjat dan l-approċċ alternattiv. Il-klassifika proposta mill-Kummissjoni ma eskludiet l-ebda tip ta’ prodotti (ġew koperti l-kumbinazzjonijiet kollha possibbli tad-dijametru u t-tul) u għalhekk din id-dikjarazzjoni ma setgħetx tibqa’ tiġi eżaminata.
(87)
Il-qfieli standard kollha mibjugħa nstabu li kienu elettroplejtjati u għalhekk il-valur normali ġie kkalkulat abbażi tal-kisja li tikkorrespondi għall-kodiċi “A” tal-PCN. Meta produttur esportatur Ċiniż li ntgħażel fil-kampjun ma esportax il-qfieli b’kisja tat-tip A, intuża l-eqreb tip ta’ kisja mingħajr l-ebda aġġustament fil-prezz tal-esportazzjoni.
(88)
Id-dejta tal-klassi tas-sodezza, u l-qasma bejn il-qfieli standard u l-qfieli speċjali, baqgħu ma nbidlux.
(89)
Żewġ produtturi esportaturi talbu l-intervent tal-Uffiċjal tas-Smigħ għad-DĠ tal-Kummerċ biex jeżamina d-dejta kunfidenzjali produttur analogu Indjan u biex jagħti assigurazzjonijiet dwar in-natura kunfidenzjali tal-bejgħ domestiku tiegħu, kif ukoll dwar il-kwistjoni tal-kisja tal-qfieli standard, il-preżenza tal-kromju fuq il-kisja u dwar l-estrazzjoni tal-informazzjoni dwar it-tul u d-dijametru għall-qfieli standard. L-Uffiċjal tas-Seduta, wara li eżamina d-dejta kunfidenzjali tal-produttur analogu Indjan, iċċara l-mistoqsijiet li għamlulu ż-żewġ produtturi esportaturi. Ir-rapport tal-Uffiċjal tas-Seduta tqiegħed fil-fajl għall-ispezzjoni mill-partijiet interessati.
(90)
Minkejja l-informazzjoni addizzjonali, il-kjarifiki, is-seduti tas-smigħ u d-djalogi li saru, hawn fuq imsemmija, xi partijiet baqgħu jiddikjaraw li kien għad jonqoshom l-informazzjoni biex ikunu jistgħu jagħmlu talbiet għal aġġustamenti ħalli jkun żgurat tqabbil ġust. Il-Kummissjoni tat informazzjoni estensiva lill-partijiet dwar il-gruppi tal-prodotti użati biex jiġi stabbilit il-valur normali, kif meħtieġa mill-Korp tal-Appell (7). Barra minn hekk, matul perjodu estiż ta’ żmien, mit-30 ta’ Mejju 2012 sad-19 ta’ Lulju 2012, il-Kummissjoni tat informazzjoni u wieġbet kull mistoqsija li għamlu l-partijiet kollha. Barra minn hekk, lill-partijiet kollha ngħatalhom perjodu addizzjonali ta’ 20 jum biex jikkummentaw dwar l-iżvelar finali.
(91)
L-istess partijiet sostnew li, għall-kuntrarju tar-Rapport tal-Korp tal-Appell, il-Kummissjoni rrifjutat li tiżvela informazzjoni dwar prodotti speċifiċi tal-produttur Indjan użati biex jiġi stabbilit il-valur normali mingħajr ma wriet kawża ġusta. L-Artikolu 6.5 tal-ADA jistipula li l-informazzjoni li hija kunfidenzjali jew li tingħata b’mod kunfidenzjali għandha tiġi trattata b’dan il-mod mill-awtoritajiet tal-investigazzjoni. F’dan il-każ, il-produttur Indjan ta informazzjoni dwar it-tipi ta’ prodotti mibjugħa fis-suq domestiku b’mod kunfidenzjali u l-kumpanija ġeddet it-talba tagħha għal trattament kunfidenzjali indirizzata lill-Kummissjoni, filwaqt li ddikjarat li hija se tibqa’ tqis dik l-informazzjoni bħala strettament kunfidenzjali kif jissemma fil-premessa (82). Dawn il-partijiet iddikjaraw ukoll li l-Kummissjoni naqset milli tagħti sommarju mhux kunfidenzjali sinifikanti tal-informazzjoni li ta l-produttur Indjan kif jeħtieġu r-Rapporti. Madankollu, fil-proċess kontinwu ta’ djalogu u kif jissemma fil-premessi hawn fuq, il-Kummissjoni żvelat l-informazzjoni rilevanti kollha fil-limiti tal-kunfidenzjalità lill-partijiet interessati relatati mal-produttur Indjan sabiex ikunu jistgħu jiddefendu l-interessi tagħhom.
2.9. Id-determinazzjoni tal-valur normali gћall-produtturi esportaturi fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, il-valur normali, il-prezzijiet tal-esportazzjoni, it-tqabbil
(92)
Il-valur normali ġie kkalkulat u mqabbel mal-prezz tal-esportazzjoni kif stabbilit hawn fuq. Saru aġġustamenti fil-prezz tal-esportazzjoni sabiex titneħħa d-differenza fil-prezz fejn żdied il-Kromju VI mal-kisja fuq il-qfieli kkonċernati. Sar tqabbil bejn dawn it-tnejn abbażi ta’ kif joħroġ mill-fabbrika, bħal fl-investigazzjoni oriġinali.
2.10. Dikjarazzjonijiet għal aġġustamenti bbażati fuq il-karatteristiċi tal-prodotti
(93)
Produttur esportatur wieħed iddikjara aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(a) tar-Regolament bażiku għad-differenzi fiżiċi fid-diversi tipi (viti essagonali, viti tal-injam, boltijiet, eċċ.) tal-prodott ikkonċernat. Billi għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità, il-produttur esportatur ikkonċernat ma għandux aċċess tad-dejta kollha dwar il-valur normali, il-kumpanija qagħdet fuq il-prezzijiet tal-esportazzjoni tagħha stess biex turi safejn ivarjaw il-prezzijiet għal kull tip ta’ qafla.
(94)
Fl-investigazzjoni oriġinali t-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar permezz ta’ distinzjoni bejn tipi ta’ qfieli standard u qfieli speċjali, kif inhu ddikjarat fil-premessa (102) tar-Regolament definittiv, u anke billi tiġi identifikata l-klassi tas-sodezza. F’dan il-każ ma ntużawx in-numri ta’ kontroll tal-prodott (PCNs) kollha minħabba li l-produttur fil-pajjiż analogu ma tax informazzjoni f’kategoriji skont il-PCNs kif mitlub. Wieħed mill-elementi tal-PCN oriġinali kellu l-għan li jidentifika t-tipi differenti ta’ qfieli skont taħt liema kodiċi NM jaqgħu. Minħabba li l-produttur Indjan ma tax din l-informazzjoni, dan l-element ma setax jintuża biex isir it-tqabbil fl-investigazzjoni oriġinali.
(95)
L-informazzjoni li ta l-produttur esportatur indikat li jista’ jkun hemm raġunijiet biex isir aġġustament għad-differenzi fid-diversi tipi ta’ qfieli. Madankollu, il-metodoloġija ssuġġerita ma tqisitx xierqa minħabba li l-kumpanija ma tatx informazzjoni preċiża dwar it-tipi tal-prodotti skont il-kodiċi NM, kif spjegat fil-premessa (34), kif kien intalab fil-bidu. Bħala alternattiva, sar eżami tad-differenzi fil-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni sabiex jiġi ddeterminat jekk kinux jeżistu differenzi fil-prezz bejn it-tipi differenti ta’ qfieli. L-informazzjoni li tat l-industrija tal-Unjoni ngħatat b’mod sħiħ bil-PCN kif intalab fil-bidu. Dan l-eżami kkonferma li l-prezzijiet fis-suq tal-UE varjaw skont it-tip ta’ qafla. Abbażi ta’ dan, tqies xieraq li jsir aġġustament fil-valuri normali biex jirrifletti dawn id-differenzi. Bħala bażi għall-aġġustament, il-prezz medju tal-bejgħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni ngħata l-valur “1” u t-tipi individwali kollha ngħataw il-valur individwali tagħhom stess skont ir-relazzjoni tal-prezz tagħhom mal-prezz medju. Imbagħad dawn il-valuri ġew applikati għall-valur normali użat fit-tqabbil ma’ kull tip esportat mill-produttur esportatur.
(96)
Ladarba dawn l-aġġustamenti saru skont il-valur tas-suq tad-differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi fis-suq tal-UE, tqies xieraq li jsiru aġġustamenti simili fil-kalkolu tal-marġnijiet tad-dumping tal-produtturi esportaturi kollha.
(97)
Wara l-pubblikazzjoni tad-dokument tal-Iżvelar Ġenerali, is-CCME u esportatur Ċiniż sostnew li l-Kummissjoni kienet għadha qed tikser l-Artikoli 2.4, 6.2 u 6.4 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping billi ma tagħtix informazzjoni f’waqtha dwar il-bażi fuq xiex tqabblu l-prezz tal-esportazzjoni u l-valur normali, u stiednu lill-Kummissjoni biex tiżvela informazzjoni komprensiva dwar it-tipi ta’ prodotti tal-valur normali użati biex tilħaq l-obbligu tagħha li tagħti l-opportunitajiet lill-produtturi esportaturi Ċiniżi biex jiżguraw id-difiża tal-interess tagħhom, jippreżentaw il-każ tagħhom b’mod tassew infurmat u jiżguraw tqabbil ġust bejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni u l-valur normali. Għalhekk l-imsemmija partijiet talbu lill-Kummissjoni biex teżamina mill-ġdid dawn li ġejjin:
(a)
Żvelar sħiħ tat-tipi ta’ prodotti tal-valur normali;
(b)
Ikun żgurat li l-qfieli standard immanifatturi mill-produtturi esportaturi Ċiniżi ma jitqabblux ma’ qfieli mmanifatturati mill-produttur analogu għal użu f’applikazzjonijiet ta’ livell għoli;
(c)
Tingħata evidenza dwar kif jiġu ssostanzjati talbiet għal aġġustamenti;
(d)
Tingħata informazzjoni dwar kif saru ċerti aġġustamenti; u
(e)
L-obbligu tal-UE li ma tinjora l-ebda tranżazzjoni tal-esportazzjoni.
(98)
Dwar il-punt a), fid-dawl tal-informazzjoni disponibbli bin-noti tal-informazzjoni datati t-30 ta’ Mejju 2012, il-11 ta’ Lulju 2012, it-13 ta’ Lulju 2012, id-dokument tal-Iżvelar Ġenerali mibgħut fil-31 ta’ Lulju 2012 u b’mod partikolari fil-premessi (77) sa (96) u fis-seduti tas-smigħ li saru matul il-proċess konsultattiv, huwa meqjus li lill-partijiet interessati ngħatatilhom l-informazzjoni kollha li tista’ tiġi żvelata fil-limiti tar-rekwiżiti dwar il-kunfidenzjalità.
(99)
Dwar il-punt b) rigward il-ħtieġa li jkun żgurat li l-qfieli standard immanifatturati mill-produtturi esportaturi Ċiniżi ma jkunux imqabbla mal-qfieli mmanifatturati mill-produttur analogu għal użu f’applikazzjonijiet ta’ livell għoli, dan l-aspett ġie indirizzat fil-premessa (78) hawn fuq. Fin-nuqqas ta’ xi evidenza ġdida, u affaċċjata b’sempliċi allegazzjonijiet mill-imsemmija partijiet dwar il-preżenza possibbli ta’ qfieli maħsuba għal applikazzjonijiet oħra ta’ livell għoli minbarra l-industrija awtomobilistika, il-Kummissjoni tqis li l-informazzjoni disponibbli fil-fajl hija affidabbli biżżejjed biex ikun żgurat li qfieli standard biss intużaw għad-determinazzjoni tal-valur normali użat fit-tqabbil mal-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-imsemmi esportatur Ċiniż.
(100)
Dwar il-punt c) u l-allegazzjonijiet li abbażi tagħhom il-Kummissjoni naqset milli tagħti informazzjoni dwar kif il-produtturi esportaturi Ċiniżi jistgħu jissostanzjaw talbiet għal aġġustamenti dwar l-elementi tat-“traċċabbiltà”, l-istandard ISO 9000, l-unità tar-rata ta’ difetti, u kriterji oħra bħall-“ebusija, it-tgħawwiġ, is-sodezza, id-durabbiltà tal-impatt u l-koeffiċjent tal-frizzjoni” (ara l-premessa (63) hawn fuq) u d-dazji fuq l-ispejjeż tal-importazzjoni (ara l-premessi (79) u (80) hawn fuq), il-Kummissjoni tinnota dan li ġej: L-ewwel nett, huwa mfakkar li dawn l-elementi tqajmu mill-partijiet mingħajr ma taw aktar dettalji. Matul seduta tas-smigħ li organizza l-Uffiċjal tas-Smigħ fil-11 ta’ Lulju 2012, il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet biex jagħtu informazzjoni addizzjonali dwar il-kwistjonijiet hawn fuq imsemmija, iżda ma ngħatat l-ebda informazzjoni addizzjonali. Dwar it-talba għal aġġustamenti fil-prezzijiet tal-esportazzjoni sabiex jitqiesu d-dazji fuq l-importazzjoni tal-vireg tal-wajer fl-Indja u, b’mod ġenerali, aċċess irħas lill-produtturi esportaturi Ċiniżi għall-materja prima, fil-premessa (80) il-Kummissjoni spjegat fid-dettall ir-raġuni għalfejn ma setax jiġi aċċettat dan l-aġġustament. Barra minn hekk, kif stipulat fil-premessa (63) tar-Regolament oriġinali, l-ispiża tal-materja prima maġġuri - vireg tal-wajer tal-azzar - sostanzjalment ma rriflettietx il-valuri tas-suq. Instab li l-prezzijiet mitluba tal-vireg tal-wajer tal-azzar fis-suq domestiku kienu konsiderevolment orħos minn dawk mitluba fi swieq oħra. Għalhekk, dawn il-prezzijiet distorti ma setgħux jintużaw bħala bażi għal aġġustament kif intalab mill-imsemmija partijiet. F’dawn iċ-ċirkustanzi, il-Kummissjoni ma rnexxilhiex tagħraf liema informazzjoni addizzjonali, fil-fehma tal-Kamra tal-Kummerċ Ċiniża u l-produttur esportatur, segħet tingħata sabiex tkompli tissostanzja dawn iż-żewġ talbiet għal aġġustamenti.
(101)
Dwar il-punt d) huwa mfakkar li informazzjoni dwar it-“tipi tal-valur normali tal-produtturi tal-UE u l-livelli tal-prezzijiet tagħhom, kif ukoll l-impatt tal-aġġustamenti li rriżultaw fuq it-tipi tal-valur normali tal-produttur analogu” hija kunfidenzjali u ma tistax tiġi żvelata. Il-Kamra tal-Kummerċ Ċiniża u produttur esportatur Ċiniż wieħed talbu kjarifiki ulterjuri dwar kif saru l-aġġustamenti għad-differenza fil-prezz tal-kisja. Madankollu, kif indikat fil-premessa (92) hawn fuq, għandu jiġi nnutat li fid-dokument speċifiku tal-iżvelar, il-Kummissjoni indikat li t-tipi ta’ prodotti esportati ġew aġġustati, biex il-partijiet ikkonċernati jkunu jistgħu jifhmu kif sar l-aġġustament.
(102)
Dwar il-punt e) u l-ħtieġa allegata sabiex it-tranżazzjonijiet komparabbli kollha tal-esportazzjoni jitqiesu fil-kalkolu tad-dumping ħalli jkun żgurat tqabbil ġust tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2.4.2 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping, il-Kummissjoni tinnota li eżatt wara t-talba u s-suġġerimenti li għamlu dawn il-partijiet ġie aġġustat il-valur normali użat għad-determinazzjoni tal-marġnijiet tad-dumping. Il-metodoloġija użata kienet spjegata fil-premessi (93) sa (96) hawn fuq u r-raġunijiet biex jiġi espress l-ammont ta’ dumping misjub bħala persentaġġ ta’ dawk it-tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni użati fil-kalkolu tal-ammont ta’ dumping spjegati fil-premessi (107) u (108) hawn taħt huma f’konformità sħiħa mal-Artikolu 2.4.2 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping, li jirriferi għat-tranżazzjonijiet komparabbli tal-esportazzjoni. F’dan il-każ, kull tranżazzjoni komparabbli (skont it-tipi ta’ prodotti) intużat għat-tqabbil. Għalhekk, kien raġonevoli li l-ammont ta’ dumping misjub jiġi espress bħala persentaġġ ta’ dawk it-tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni użati fil-kalkolu tal-ammont ta’ dumping.
(103)
Wara l-iżvelar ġenerali, żewġ produtturi esportaturi Ċiniżi tennu li għandhom isiru aġġustamenti għal differenzi allegati fl-effiċjenza tal-konsum tal-materja prima u aċċess eħfef għall-materja prima, konsum tal-elettriku aktar effiċjenti u produttività anqas għal kull impjegat. Huwa mfakkar li l-ebda produtturi esportaturi Ċiniżi ma rċieva MET fl-investigazzjoni oriġinali u l-istruttura tal-ispiża tagħhom ma tistax titqies li tirrifletti l-valuri tas-suq li jistgħu jintużaw bħala bażi għal aġġustamenti b’mod partikolari dwar l-aċċess għall-materja prima. Barra minn hekk, għandu jiġi nnutat li nstab li l-proċessi tal-produzzjoni li jeżistu fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina huma komparabbli ma’ dawk tal-produttur Indjan u d-differenzi allegati nstab li kienu żgħar ħafna. F’dan il-każ, il-produttur Indjan instab li kien qed jikkompeti ma’ ħafna produtturi oħra fis-suq domestiku Indjan, u huwa meqjus li l-prezzijiet tiegħu kienu jirriflettu bis-sħiħ il-qagħda fis-suq domestiku. Kif jissemma fil-premessa (41) hawn fuq, għall-fini biex jiġi stabbilit il-valur normali, kellu jintuża sostitut tal-ispejjeż u l-prezzijiet tal-produtturi f’ekonomiji tas-suq li jiffunzjonaw.
(104)
L-istess żewġ produtturi esportaturi Ċiniżi sostnew li bit-tqassir tad-dejta dwar id-dijametru u t-tul f’firxiet, il-Kummissjoni għandha tagħmel it-tqabbil permezz taċ-ċifri attwali tat-tul u d-dijametru u mhux permezz tal-firxiet. L-ewwel nett, kif jissemma fil-premessa (70) hawn fuq, il-Kummissjoni qablet wara seduta tas-smigħ li saret fis-26 ta’ Ġunju 2012 mal-istess partijiet li tistabbilixxi firxa għad-dijametru u t-tul biex tqis l-impatt tal-karatteristiċi fiżiċi fuq il-prezzijiet. L-imsemmija l-partijiet indikaw xi firxiet possibbli, iżda l-Kummissjoni matul is-seduta tas-smigħ indikat li dawn il-firxiet proposti għandhom jiġi riveduti sabiex ikun żgurat it-tqabbil tat-tipi esportati kollha mat-tipi li jixbhuhom mill-qrib tal-produttur Indjan. It-tieni nett, l-imsemmija partijiet iddikjaraw fi preżentazzjoni li saret matul seduta tas-smigħ fit-3 ta’ Lulju 2012 bħala eżempju, li d-dijametru jkollu impatt żgħir f’termini tal-unità tal-konsum tal-materja prima. Għalhekk, din id-dikjarazzjoni ġiet miċħuda.
2.11. Il-marġnijiet tad-dumping
(105)
Il-marġnijiet tad-dumping ġew stabbiliti skont tqabbil ta’ valur normali medju peżat ma’ prezz tal-esportazzjoni medju peżat.
(106)
Il-marġni definittiv tad-dumping, espress bħala persentaġġ tal-prezz tal-importazzjoni tas-CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, għall-produttur esportatur soġġett għal din ir-reviżjoni, huwa kif ġej:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Il-marġnijiet definittivi tad-dumping riveduti, espressi bħala persentaġġ tal-prezz tal-importazzjoni tas-CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Produttur esportatur fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
Marġni tad-dumping eżistenti
Marġni tad-dumping rivedut
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory u Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Produtturi esportaturi li kkoperaw u li ma ntgħażlux fil-kampjun
78,1 %
54,1 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
115,4 %
74,1 %
(108)
Produttur esportatur wieħed sostnali bil-kalkolu tal-marġni tad-dumping tiegħu, l-ammont totali ta’ dumping misjub għandu jiġi espress bħala persentaġġ tal-valur totali tas-CIF tat-tranżazzjonijiet kollha tal-esportazzjoni u mhux bħala persentaġġ ta’ dawk it-tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni użati fil-kalkolu tal-ammont ta’ dumping. Jekk isir mod ieħor, skont din il-kumpanija, tinħoloq preżunzjoni tad-dumping għal dawk it-tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni mhux użati għad-determinazzjoni tad-dumping.
(109)
Tqabbil bejn il-prezz tal-esportazzjoni u l-valur normali sar skont il-medja peżata biss għal dawk it-tipi esportati mill-produttur esportatur Ċiniż li għalihom hemm tip immanifatturat u mibjugħ mill-produttur Indjan. Dan tqies bħala l-aktar bażi affidabbli biex jiġi stabbilit il-livell tad-dumping, jekk ikun hemm, ta’ dan il-produttur esportatur; tentattiv biex jitqabblu t-tipi l-oħra kollha esportati mat-tipi li jixbhu mill-qrib tal-produttur Indjan kien iwassal għal konklużjonijiet mhux preċiżi. Abbażi ta’ dan, huwa korrett li l-ammont ta’ dumping misjub jiġi espress bħala persentaġġ ta’ dawk it-tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni użati fil-kalkolu tal-ammont ta’ dumping - din il-konklużjoni titqies bħala rappreżentattiva għat-tipi kollha esportati. L-istess approċċ intuża fil-kalkolu tal-marġnijiet tad-dumping tal-produtturi esportaturi l-oħra.
3. Definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(110)
Kif indikat fin-Notifika ta’ Bidu, il-Kummissjoni eżaminat mill-ġdid id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni, sabiex jitqiesu r-rakkomandazzjonijiet tar-Rapporti tad-DSB, li jissuġġerixxi li l-UE kienet aġixxiet b’mod inkonsistenti mal-Artikolu 4.1 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping billi eskludiet mid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni lil dawk il-produtturi ma kinux lesti li jiġu inklużi fil-kampjun u billi qieset li l-livell limitu ta’ 25 % stabbilit fl-Artikolu 4.1 tar-Regolament bażiku jirrappreżenta b’mod awtomatiku “proporzjon maġġuri” tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat. Fil-paragrafu 430 tar-rapport tal-Korp tal-Appell maħruġ fil-15 ta’ Lulju 2011, huwa rikonoxxut li n-“natura frammentata tal-industrija tal-qfieli, madankollu, setgħet tippermetti proporzjon baxx bħal dan minħabba li mhux prattiku li tinkiseb aktar informazzjoni, sakemm il-proċess li bih il-Kummissjoni ddefinixxiet l-industrija ma tax lok għal riskju materjali ta’ tgħawwiġ. […] meta llimitat id-definizzjoni tal-industrija domestika għal dawk il-produtturi li huma lesti jkunu parti mill-kampjun, il-Kummissjoni eskludiet produtturi li taw informazzjoni rilevanti.” (enfażi miżjuda). Huwa dawn il-produtturi tal-aħħar li issa qed jiġu inklużi fid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(111)
Fl-investigazzjoni oriġinali nstab li l-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni li qablu li jkunu inklużi fil-kampjun u li kkoperaw bis-sħiħ fl-investigazzjoni oriġinali, irrappreżentat 27,0 % tal-produzzjoni totali tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni. Għaldaqstant huwa meqjus li dawn il-kumpaniji jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikoli 4(1) u 5(4) tar-Regolament bażiku.
(112)
Wara l-konklużjonijiet tar-Rapporti tad-DSB, u abbażi tas-sottomissjonijiet validi kollha li waslu mingħand il-produtturi kollha tal-UE li ppreżentaw ruħhom sal-iskadenza stabbilita fil-paragrafu 6.(b)(i) tan-Notifika ta’ Bidu ta’ proċediment anti-dumping li jikkonċerna l-importazzjonijiet ta’ ċerti qfieli tal-ħadid jew tal-azzar li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (8), u irrispettivament minn jekk dawn indikawx li kienu lesti jkunu parti mill-kampjun, il-Kummissjoni kkalkolat mill-ġdid li l-industrija tal-Unjoni attwalment irrappreżentat 36,3 % tal-produzzjoni totali tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni fl-2006.
(113)
Wara li rrivediet id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni, il-Kummissjoni aċċertat li l-persentaġġ tal-produzzjoni tal-qfieli ta’ dik l-industrija mill-produzzjoni totali stmata, jirrappreżenta proporzjon kbir skont it-tifsira tal-Artikolu 4.1 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping.
(114)
Kif jissemma fil-premessa (112) tar-Regolament definittiv, l-investigazzjoni stabbilixxiet li l-prodott simili huwa mmanifatturat minn għadd kbir ta’ produtturi fl-Unjoni. Fil-fatt stmat li hemm aktar minn 300, fil-biċċa l-kbira tagħhom huma impriżi żgħar u ta’ daqs medju (“SMEs”) iżda jinkludu ftit kumpaniji akbar jew gruppi ta’ kumpaniji. Fiż-żmien meta bdiet l-investigazzjoni oriġinali, il-Kummissjoni kkuntattjat lil kull wieħed minn dawn il-produtturi magħrufa u talbithom jieħdu sehem fl-investigazzjoni u jagħtu ċerta informazzjoni dwar l-operazzjonijiet tagħhom. La n-Notifika ta’ Bidu ppubblikata malli bdiet l-investigazzjoni oriġinali u lanqas l-ittra li ntbagħtet fil-bidu lill-produtturi magħrufa kollha tal-UE, ma għamlet referenza għall-fatt li l-informazzjoni mressqa mill-produtturi tal-UE li ma xtaqux jikkoperaw, mhux se tiġi meqjusa.
(115)
Kif imsemmi, il-biċċa l-kbira tal-produtturi tal-qfieli tal-UE huma żgħar, jekk mhux, mikrointrapriżi (negozji tal-familja) li tipikament ikollhom riżorsi limitati inklużi riżorsi finanzjarji u umani, u mhumiex membri ta’ assoċjazzjonijiet nazzjonali jew tal-UE li jistgħu jirrappreżentawhom matul l-investigazzjoni u, kif ġeneralment jiġri għall-SMEs, ma jkollhom l-ebda riżorsi biex jingaġġaw avukati speċjalizzati fil-kummerċ u kontabilisti. Kumpaniji żgħar ikollhom ukoll tħassib kbir ħafna dwar il-protezzjoni tad-dejta kunfidenzjali tagħhom matul investigazzjonijiet bħal dawn, li huma jqisuha vitali. Madankollu, għadd sostanzjali ta’ produtturi ppreżentaw ruħhom (63 produttur tal-UE b’kollox) u taw l-informazzjoni meħtieġa. Għandu jiġi nnutat li dawn il-produtturi kienu jinkludu SMEs kif ukoll kumpaniji akbar, ilkoll mifruxin madwar l-UE. Fid-dawl ta’ dan kollu, u fid-dawl taċ-ċirkustanzi speċifiċi ta’ dan il-każ, dawn il-produtturi, li rrappreżentaw 36,3 % tal-produzzjoni totali tal-prodott ikkonċernat fl-UE, jistgħu jitqiesu li jikkostitwixxu proporzjon maġġuri tal-industrija totali tal-Unjoni u għaldaqstant skont it-tifsira tal-Artikolu 4.1 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping. Barra minn hekk, kif imsemmi, billi l-akbar produtturi magħrufa tal-UE ppreżentaw ruħhom fil-bidu, sal-iskadenza stabbilita fin-Notifika ta’ Bidu oriġinali, il-kampjun magħżul fl-investigazzjoni oriġinali jista’ jitqies rappreżentattiv, anke wara l-ddaħħlu 18-il produttur tal-UE ieħor fid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(116)
Il-Kamra tal-Kummerċ Ċiniża sostniet li l-Kummissjoni ma setgħetx tillimita lilha nnifisha li tuża d-dejta li tawha l-produtturi tal-UE li ppreżentaw ruħhom sal-iskadenza msemmija fil-premessa (112) hawn fuq billi ċerti produtturi tal-UE setgħu għażlu li ma jippreżentawx ruħhom għax ma kinux lesti li jkunu parti mill-kampjun u għalhekk kienu jafu li r-rispons tagħhom ma kienx se jitqies. L-assoċjazzjoni tal-esportaturi Ċiniżi talbet lill-Kummissjoni “biex tibda mill-ġdid il-proċess kollu tal-għażla u biex tikkuntattja lill-produtturi kollha tal-UE mingħajr ma tirriferi għall-fatt li l-produtturi għandhom ikunu lesti li jkunu parti mill-kampjun” (9). Madankollu, fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, tqies li ma kienx hemm bżonn li jerġa’ jinfetaħ il-proċess biex jingħażel kampjun finali, billi l-akbar produtturi magħrufa tal-UE ppreżentaw ruħhom fil-bidu. Wara l-iżvelar, il-Kamra tal-Kummerċ Ċiniża tenniet li ma setax jiġi eskluż li għadd kbir ta’ produtturi sempliċiment ma weġbux il-kwestjonarju kampjunarju “eżattament minħabba li huma jafu li jekk ma jkunux lesti li jkunu parti mill-kampjun se jiġu awtomatikament esklużi mill-industrija domestika”. Għandu jiġi nnutat li l-istess argumenti tressqu mill-produtturi esportaturi Ċiniżi u l-importaturi Ewropej matul l-investigazzjoni oriġinali li kienu qed isostnu kontra locus standi. Kif spjegat fil-premessa (26) tar-Regolament definittiv, il-Kummissjoni kkuntattjat għadd sinifikanti ta’ produtturi tal-Unjoni wara li beda l-proċediment, u ftit minnhom biss wieġbu. Għandu jiġi nnutat li ma saret l-ebda referenza għall-inklużjoni possibbli tagħhom jew le fil-kampjunament finali. Fil-fatt, l-għażla possibbli tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun finali kien irrilevanti fid-deċiżjoni tagħhom li jippreżentaw ruħhom matul il-proċediment, billi d-deċiżjoni tagħhom kienet motivata minn fatturi oħra bħal dawk enfasizzati fil-premessa (115) hawn fuq. Għaldaqstant, it-talba indirizzata lill-Kummissjoni li l-Kummissjoni għandha tagħmel l-istima tad-dannu mill-ġdid ġiet miċħuda.
4. Il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni
(117)
Wara r-Rapporti, il-konklużjonijiet dwar id-dannu stabbiliti fl-investigazzjoni oriġinali ġew eżaminati mill-ġdid fil-livell tal-industrija tal-Unjoni kif definit skont il-premessa (114) hawn fuq, għal xejriet li jikkonċernaw il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-bejgħ, il-prezzijiet tal-unità, is-sehem mis-suq, l-impjiegi u l-produttività jiġifieri mill-informazzjoni miġbura fir-rigward tas-sitt(6) produtturi li ntgħażlu fil-kampjun u 57 produttur l-oħra li issa huma parti mill-industrija tal-Unjoni. Fir-rigward ta’ fatturi oħrajn tad-dannu li nstabu għall-industrija tal-UE li ntgħażlet fil-kampjun, billi l-informazzjoni dwar il-ħażniet, il-profitabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu mill-investimenti, il-kapaċità li jiżdied il-kapital u l-pagi nkisbet mit-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarju tas-sitt produtturi li ntgħażlu fil-kampjun, il-konklużjonijiet huma għalhekk ikkonfermati fir-reviżjoni.
4.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
(118)
L-evoluzzjoni tal-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità għall-industrija tal-Unjoni bbażati fuq l-informazzjoni disponibbli kollha (ara l-premessa (112)) huma dan li ġej:
L-Industrija Totali tal-Unjoni.
2003
2004
2005
2006
PI
Il-volum tal-produzzjoni (MT)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Indiċi
100
107
100
106
110
Il-kapaċità tal-produzzjoni (MT)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Indiċi
100
102
105
107
110
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità (%)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Minkejja ż-żieda sinifikanti fid-domanda ta’ 29 % bejn l-2004 u l-PI, il-volum tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni varja matul il-perjodu kkunsidrat u kien 9 % ogħla fil-PI meta mqabbel mal-2003 bi tqabbil mas-6 % fl-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri xorta b’mod sinifikanti inqas miż-żieda fid-domanda ta’ 29 %.
(120)
Dwar il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-konklużjonijiet li ntlaħqu fl-investigazzjoni oriġinali, minkejja sett differenti ta’ dejta, kienu kkonfermati (ara l-premessi (130) sa (133) tar-Regolament definittiv).
4.2. Il-bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir u l-prezzijiet medji tal-unità fl-Unjoni
(121)
Iċ-ċifri ta’ hawn taħt jirrappreżentaw il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti indipendenti fl-Unjoni bbażati (fil-volum u l-valur) fuq l-informazzjoni disponibbli kollha:
L-Industrija Totali tal-Unjoni
2003
2004
2005
2006
PI
Il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni (EUR 000)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Indiċi
100
106
111
121
130
Il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni (MT)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Indiċi
100
111
105
114
114
Il-prezz tal-bejgħ tal-unità tal-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni (MT)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Indiċi
100
96
106
106
114
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni f’(%)
mhux applikabbli
28 %
27 %
24 %
22 %
Indiċi
mhux applikabbli
100
96
86
80
(122)
Id-dejta riveduta rrappurtata fit-tabella hawn fuq tikkonferma l-konklużjonijiet imsemmija fil-premessi (137) sa (140) tar-Regolament definittiv sakemm ix-xejriet kollha tad-dannu huma kkonfermati. Il-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’14 % matul il-perjodu kkunsidrat, u mhux bi 12 % kif instab fl-investigazzjoni oriġinali u bi 30 % fil-valur, u mhux b’21 %. Fil-fatt, ix-xejriet instabu ferm simili għal dawk fl-investigazzjoni oriġinali. L-istess tnaqqis fil-volumi tal-bejgħ bejn l-2004 u l-2005 jikkonferma l-konklużjoni msemmija fil-premessa (139) tar-Regolament definittiv li l-industrija tal-Unjoni ma kinitx kapaċi tieħu vantaġġ miż-żieda fil-konsum tal-Unjoni u għalhekk is-sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni naqas b’20 % f’anqas minn tliet snin.
4.3. L-impjiegi u l-produttività
(123)
L-evoluzzjoni tal-impjiegi u l-produttività fl-industrija tal-Unjoni kienet kif ġej:
L-Industrija Totali tal-Unjoni
2003
2004
2005
2006
PI
In-numru ta’ impjegati
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Indiċi
100
111
114
114
114
Il-produttività (MT/impjegat)
65
63
58
61
63
Indiċi
100
97
89
93
96
4.4. Konklużjoni dwar id-dannu
(124)
Fid-dawl ta’ dan kollu, il-konklużjonijiet imsemmija fil-premessi (153) sa (161) tar-Regolament definittiv huma kkonfermati.
5. Il-volum tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(125)
Kif indikat fin-Notifika ta’ Bidu, il-Kummissjoni qieset il-konklużjonijiet tar-Rapporti tad-DSB li jissuġġerixxu li l-UE aġixxiet b’mod inkonsistenti mal-Artikoli 3.1 u 3.2 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping fir-rigward tal-konsiderazzjoni tal-volum tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping fl-investigazzjoni oriġinali tal-qfieli.
(126)
Konsegwentement, il-Kummissjoni eżaminat mill-ġdid l-istima tagħha tad-dannu fid-dawl tal-fatt li xi produtturi esportaturi nstab li ma kinux qed jagħmlu dumping matul il-PI. Huwa mfakkar li fl-investigazzjoni oriġinali, żewġ produtturi esportaturi Ċiniżi ma kinux qed jagħmlu dumping. Kif jissemma fil-premessa (105) hawn fuq, produttur esportatur ieħor instab li ma kienx qed jagħmel dumping f’din ir-reviżjoni. Il-volum tal-importazzjonijiet totali mingħand dawn it-tliet produtturi esportaturi rrappreżenta biss bejn 0,01 % u 0,40 % tal-importazzjonijiet totali tal-prodott ikkonċernat mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina matul il-PI. L-analiżi tad-dannu dwar l-evoluzzjoni tal-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina li saret skont il-volum tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mingħajr l-importazzjonijiet li mhumiex l-oġġett ta’ dumping, turi bidliet mhux sinifikanti fix-xejriet deskritti fil-premessa (121) tar-Regolament definittiv.
2003
2004
2005
2006
PI
Il-volumi tal-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (MT)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Indiċi
100
137
179
225
267
Is-sehem mas-suq tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina
mhux applikabbli
17 %
22 %
23 %
25 %
Sors: il-Eurostat.
6. Il-kawżalità - il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(127)
Kif indikat fin-Notifika ta’ Bidu, il-Kummissjoni rrivalutat l-analiżi tagħha tal-kawżalità sabiex tqis il-konklużjonijiet tar-Rapporti li jissuġġerixxu li l-UE aġixxiet b’mod inkonsistenti mal-Artikoli 3.1 u 3.5 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping billi titqies dejta statistika ġenerali dwar l-esportazzjoni rrappurtata mill-Eurostat u mhux il-prestazzjoni speċifika tal-esportazzjoni tal-industrija tal-UE.x
(128)
Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ġiet analizzata fil-premessa (175) tar-Regolament definittiv. Instab li l-esportazzjonijiet lejn pajjiżi terzi rrappreżentaw biss 11 % tal-produzzjoni totali tal-industrija tal-Unjoni tal-prodott simili fl-2006. Madankollu, kif jissemma fir-rapporti tad-DSB, id-dejta użata relatata mal-esportazzjonijiet tal-produtturi kollha fl-Unjoni, kienet ibbażata fuq id-dejta tal-Eurostat u mhux relatata mal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni. Wara r-Rapporti tad-DSB, il-Kummissjoni rrivalutat l-analiżi tagħha tal-kawżalità billi eżaminat jekk il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni kif ġiet definita mill-ġdid setgħetx kienet fattur tad-dannu mġarrab. Instab li l-esportazzjonijiet lejn pajjiżi terzi rrappreżentaw biss 3,7 % tal-produzzjoni tal-industrija definita mill-ġdid tal-Unjoni tal-prodott simili matul il-PI, u mhux 11 % kif jissemma fil-premessa (175) tar-Regolament definittiv. Dawn l-esportazzjonijiet żdiedu b’madwar 4 % bejn l-2003 u l-PI. Barra minn hekk, dawn l-esportazzjonijiet saru b’mod konsistenti bi prezzijiet konsiderevolment ogħla mill-prezzijiet tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni.
L-Industrija Totali tal-Unjoni
2003
2004
2005
2006
PI
L-Esportazzjonijiet tal-Unjoni lejn il-Bqija tad-Dinja għall-Perjodu Kkunsidrat (MT)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Indiċi
100
120
108
107
104
L-Esportazzjonijiet tal-Unjoni lejn il-Bqija tad-Dinja għall-Perjodu Kkunsidrat (EUR 000)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Indiċi
100
118
112
124
117
Prezz tal-unità: (EURO/MT):
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Għaldaqstant jista’ jiġi konkluż li l-prestazzjoni tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi tal-industrija tal-Unjoni ma kinitx sors ta’ dannu materjali. Barra minn hekk, il-konklużjoni finali kif jissemma fil-premessa (184) tar-Regolament definittiv li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina kkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku hija kkonfermata.
7. Trattament tal-informazzjoni kunfidenzjali
(130)
Kif tindika n-Notifika ta’ Bidu, il-Kummissjoni ħasbet biex issir rivalutazzjoni tal-konklużjonijiet ibbażata fuq id-deċiżjonijiet tar-Rapporti li jissuġġerixxi li l-UE aġixxiet b’mod inkonsistenti mal-Artikoli 6.5 u 6.5.1 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping fir-rigward tat-trattament tal-informazzjoni kunfidenzjali.
(131)
Wara r-Rapporti, il-Kummissjoni stiednet żewġ produtturi rilevanti tal-Unjoni biex jipprovdu dikjarazzjonijiet xierqa tar-raġunijiet għalfejn l-informazzjoni kunfidenzjali ma ġietx spjegata f’sommarju mhux kunfidenzjali. Iż-żewġ produtturi taw informazzjoni addizzjonali b’mod mhux kunfidenzjali jew, meta ċerta informazzjoni ma ġietx spjegata fil-qosor, huma ddikjaraw għalfejn dan kien il-każ. L-informazzjoni li taw dawn il-produtturi ntbagħtet lill-partijiet interessati kollha. Assoċjazzjoni waħda li tirrappreżenta lill-importaturi tal-Unjoni Ewropea sostniet li l-informazzjoni li taw iż-żewġ produtturi tal-Unjoni ma kinitx tinftiehem u ma tippermettix kontroverifika mad-dejta li tista’ tinstab pubblikament fil-Eurostat. Dwar dan l-argument, huwa nnutat li billi l-informazzjoni li taw dawn iż-żewġ produtturi hija informazzjoni speċifika għal kumpanija, mhux probabbli li jeżistu xi sorsi pubbliċi li jippermettu kontroverifika.
(132)
Il-Kamra tal-Kummerċ Ċiniża u l-EFDA sostnew li informazzjoni addizzjonali mogħtija ma kinitx sħiħa billi xi elementi fit-Tabelli 22, 23, u minn 32 sa 34 kienu għadhom neqsin u għalhekk mhux skont il-mod kif il-konklużjonijiet tad-DSB kellhom jiġu applikati. Ma waslu l-ebda kummenti oħra wara l-iżvelar ta’ din l-informazzjoni mhux kunfidenzjali addizzjonali. Billi t-Tabelli 32 sa 34 fihom dettalji dwar il-bejgħ u l-ispejjeż imġarrba mill-kumpanija kkonċernata, din l-informazzjoni naturalment kunfidenzjali tqassret biex tingħata ċerta informazzjoni dwar il-kontenut tagħha, mingħajr żvelar ta’ informazzjoni kunfidenzjali. L-Informazzjoni l-oħra msemmija bħala nieqsa fit-Tabella 22 (it-tipi ta’ materja prima fornita u l-volumi ta’ materja prima mixtrija), it-Tabella 23 (ċifri indiċizzati biss tal-marġni tal-profitt qabel it-taxxa u l-ebda ċifri separati għall-bejgħ fl-UE u barra minnha), tressqet mill-ġdid mill-kumpanija kkonċernata tal-Unjoni sabiex l-informazzjoni tkun tista’ tinftiehem tajjeb u r-reazzjoni żdiedet mal-fajl għall-ispezzjoni mill-partijiet interessati. Bħala konklużjoni, huwa meqjus li r-rakkomandazzjonijiet tar-Rapporti dwar din il-kwistjoni kienu rrispettati bis-sħiħ.
(133)
Barra minn hekk, l-EFDA ddikjarat li t-Tabella 24 pprovduta mill-produttur tal-Unjoni ma ħallietx li ssir il-konklużjoni li din il-kumpanija sofriet dannu sinifikanti, billi din uriet żidiet kostanti fil-qligħ, l-utilizzazzjoni u l-produzzjoni. Madankollu, il-Kummissjoni għal darb’oħra għamlet l-istima tad-dannu li tinkludi dejta għal sitt produtturi tal-UE li ntgħażlu fil-kampjun u kkonkludiet li ġġarrab dannu materjali kif ikkonfermat fil-premessa (124) hawn fuq. Għalhekk id-dikjarazzjoni hija bla bażi.
(134)
Fl-aħħarnett, kif jissemma fil-punt 6. tan-Notifika ta’ Bidu, wara l-konklużjoni li tirrigwarda l-Artikolu 6.5 u 6.5.1 tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-dumping fir-rigward tat-trattament tal-informazzjoni kunfidenzali, fit-30 ta’ Mejju 2012, il-Kummissjoni żvelat id-dejta tal-Eurostat dwar il-produzzjoni totali tal-UE tal-qfieli kif ġiet ippreżentata fil-bidu.
8. Rakkomandazzjonijiet u deċiżjonijiet oħra
(135)
Kif jissemma fin-Notifika, il-Kummissjoni beħsiebha tqis il-kummenti tal-partijiet fl-investigazzjoni tal-qfieli li jiddikjaraw li ntlaqtu ħażin bl-iżvelar tal-konklużjonijiet fir-rigward tat-trattament tal-ekonomija tas-suq jew fir-rigward ta’ kull rakkomandazzjoni u deċiżjoni oħra tad-DSB. Il-Kummissjoni tat TI lil kumpanija waħda bi qbil mar-rakkomandazzjonijiet li jikkonċernaw l-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku fir-rapporti tad-DSB.
F. ŻVELAR
(136)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa bil-konklużjonijiet imsemmija hawn fuq. Wara l-iżvelar huma ngħataw ukoll perjodu ta’ żmien biex iressqu l-kummenti u d-dikjarazzjonijiet tagħhom. Wara l-iżvelar waslu bosta kummenti.
(137)
Minn dan ta’ hawn fuq joħroġ li l-miżuri tal-anti-dumping applikabbli għal importazzjonijiet ta’ ċerti qfieli tal-ħadid jew tal-azzar li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina imposti mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 91/2009 għandhom jinżammu u li l-importazzjonijiet mingħand Bulten Fasteners China għandhom isiru soġġetti għal dazju ta’ 0 %.
G. KONKLUŻJONI
(138)
Abbażi tar-rivalutazzjoni ta’ hawn fuq, ġie konkluż li d-dumping dannuż stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali huwa kkonfermat. Madankollu, produttur esportatur wieħed ingħata TI skont ir-rakkomandazzjonijiet dwar l-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku fir-rapporti tad-DSB. Għaldaqstant, l-Artikolu 1(2) tar-Regolament definittiv għandu jiġi emendat skont dan. L-istess Artikolu għandu jiġi emendat ukoll biex jitqiesu d-dazji riveduti tal-anti-dumping ikkalkulati għal uħud mill-kumpaniji elenkati fit-tabella tal-Artikolu 1(2) tar-Regolament definittiv kif jidher hawn taħt:
Produttur esportatur fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
Marġni tad-dumping
Marġni tad-dannu
Miżuri definittivi
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Produtturi esportaturi li kkoperaw u li ma ntgħażlux fil-kampjun
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
74,1 %
85,0 %
74,1 %
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
It-tabella li tindika r-rati tad-dazju anti-dumping definittiv applikabbli għall-prezz nett, liberu fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti manifatturati mill-kumpaniji elenkati fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament (KE) Nru 91/2009 hija b’dan mibdula b’din it-tabella li ġejja:
“Kumpanija
Dazju (%)
Il-Kodiċi addizzjonali TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory u Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., il-Belt ta’ Dongguan
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., il-Belt ta’ Ningbo
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., il-Belt ta’ Jiangshan
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0 %
A997
Kumpaniji elenkati fl-Anness I
54,1 %
A928
Il-kumpaniji l-oħra kollha
74,1 %
A999 ”
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fil-Lussemburgu, l-4 ta’ Ottubru 2012.