ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 17. července 2013
týkající se státní podpory SA.33726 (11/C) [ex SA.33726 (11/NN)] poskytnuté Itálií (posunutí platby za dávky na mléko v Itálii)
(oznámeno pod číslem C(2013) 4046)
(Pouze italské znění je závazné)
(2013/665/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské Unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedeným článkem, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Poté, co se Komise dozvěděla, že dne 27. února 2011 vstoupil v platnost zákon, kterým se uzákonil vládní dekret (decreto legge) č. 225 ze dne 29. prosince 2010, jenž umožňuje posunutí platby splátky dávek na mléko splatných italskými producenty mléka v souladu se splátkovým kalendářem schváleným rozhodnutím Rady 2003/530/ES ze dne 16. července 2003 o slučitelnosti podpory, kterou má Italská republika v úmyslu poskytnout svým producentům mléka, se společným trhem (1), (2), požádala italské orgány dopisem ze dne 17. března 2011 o doplňující informace ohledně dotčené zprávy.
(2)
Dopisem ze dne 24. června 2011 zaevidovaným dne 29. června 2011 italské orgány předaly Komisi požadované doplňující informace.
(3)
Faxem ze dne 14. října 2011 útvary Komise poté, co přezkoumaly doplňující informace poskytnuté italskými orgány, a s přihlédnutím ke skutečnosti, že výše uvedené posunutí platby bylo provedeno, aniž by bylo předem Komisi oznámeno a Komisí schváleno, oznámily orgánům otevření spisu o neoznámené podpoře, kterému bylo přiřazeno číslo SA.33726 (2011/NN).
(4)
Dopisem ze dne 11. ledna 2012 Komise informovala Itálii o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy ve věci výše uvedeného posunutí platby a splátkového kalendáře schváleného rozhodnutím 2003/530/ES, do kterého se doplňuje uvedené posunutí, jež představuje novou podporu [(podpora SA.33726 (11/C)]), a vyzvala italské orgány, aby ve lhůtě jednoho měsíce předložily své připomínky k zahájení řízení.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k dotčené podpoře.
(6)
Komise obdržela připomínky zúčastněných třetích stran, které předala Itálii, a poskytla jí příležitost se k nim vyjádřit.
(7)
E-mailem ze dne 13. února 2012 předalo Stálé zastoupení Itálie při Evropské unii Komisi dopis italských orgánů s žádostí o prodloužení lhůty pro podání připomínek k zahájení řízení o dva měsíce. Faxem ze dne 21. února 2012 bylo uvedené žádosti o prodloužení vyhověno.
(8)
E-maily ze dne 26. dubna 2012 a ze dne 27. dubna 2012 předalo Stálé zastoupení Itálie při Evropské unii Komisi odpověď italských orgánů k zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy.
(9)
K připomínkám zúčastněných stran se italské orgány nijak nevyjádřily.
II. POPIS
(10)
V článku 1 rozhodnutí 2003/530/ES se uvádí:
„Podpora plánovaná Italskou republikou ve prospěch producentů mléka, v jejímž rámci Itálie uhradí Společenství dlužnou částku v souvislosti s doplňkovou dávkou na mléko a mléčné produkty za hospodářské roky 1995/96 až 2001/02 namísto producentů a v jejímž rámci Itálie umožní svým producentům vyrovnat dluhy prostřednictvím bezúročného posunutí platby v průběhu několika let, se výjimečně považuje za slučitelnou se společným trhem, a to pod podmínkou, že:
-
splacení se uskuteční v plné výši v konstantních ročních splátkách,
-
nebude překročena čtrnáctiletá lhůta splatnosti počínající dnem 1. ledna 2004.“
(11)
Zákonem č. 10/2011 byl do článku 1 vládního dekretu č. 225 ze dne 29. prosince 2010 doplněn odstavec 12k, který posouvá platbu splátky dávek na mléko splatné ke dni 31. prosince 2010 na 30. června 2011. Náklady na posunutí splatnosti se zahrnou do celkově přidělené částky ve výši pěti milionů EUR určené pro různé účely.
(12)
Ve svém dopise ze dne 24. června 2011 italské orgány upřesnily, že grantový ekvivalent tohoto opatření bude zahrnut do režimu podpory de minimis stanoveného pro Itálii nařízením Komise (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES (4) na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů (5).
III. DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(13)
Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy z těchto důvodů:
-
italské orgány projevily svůj záměr zahrnout grantový ekvivalent dotčeného posunutí platby do režimu „de minimis“ stanoveného nařízením (ES) č. 1535/2007. Avšak nejen že použitelnost uvedeného nařízení byla právně sporná, neboť italské orgány neposkytly žádné podrobnosti o dodržování stropů jednotlivých podpor nebo podpory na členský stát jako celek stanovených nařízením, ale toto nařízení navíc zakazuje udělování podpor de minimis, které by při kumulaci s jinými státními podporami znamenaly překročení maximální povolené výše státní podpory. Jelikož podpora schválená Radou představovala maximální podporu, kterou mohla Itálie svým producentům mléka poskytnout, zahrnutí grantového ekvivalentu posunutí platby do režimu de minimis má za následek překročení maximální výše podpory schválené Radou,
-
z toho tedy vyplývá, že Komise nemohla vyloučit existenci prvku podpory v posunutí platby (kdy toto posunutí představuje ekvivalent bezúročného úvěru, dále jen „související podpora“), a italské orgány nepředaly žádné informace, které by umožňovaly odůvodnění podpory na základě použitelných předpisů týkajících se státních podpor v odvětví zemědělství (pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013) (6),
-
posunutí plateb má za následek porušení rozhodnutí 2003/530/ES (neboť již není dodržena jedna z jeho podmínek - konstantnost ročních splátek), a celý splátkový režim tedy mění, ve vztahu k těm, kdo posunutí využili, v novou podporu (neboť nespadá do rámce rozhodnutí 2003/530/ES), která zjevně není podle žádného z ustanovení výše uvedených pokynů přípustná.
IV. PŘIPOMÍNKY ITALSKÝCH ORGÁNŮ K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO ŘÍZENÍ
(14)
V dopise předaném e-mailem ze dne 26. dubna 2012 se italské orgány zaměřily především na použití splátkového režimu plateb dávky na mléko schváleného rozhodnutím 2003/530/ES. Podle italských orgánů využívá tento režim 11 271 příjemců. Z nich 9 965 (tj. 88,41 % z celkového počtu) zaplatilo splátku dávek splatnou ke dni 31. prosince 2010 včas, 1 291 využilo posunutí platby a 15 příjemců neprovedlo žádnou platbu, což mělo za následek jejich vyloučení ze splátkového programu.
(15)
Italské orgány dále upřesnily, že pro výpočet grantového ekvivalentu podpor obdržených příjemci v rámci posunutí platby byly zohledněny úroky za období od 1. ledna 2011 do data skutečného uhrazení splátky, na kterou se posunutí vztahuje, při použití tříměsíční sazby Euribor ke dni 1. října 2010 zvýšené o 100 bazických bodů (1,942 %). Dosažené výsledky ukazují, že grantový ekvivalent posunutí platby se pohybuje v rozmezí od 0,08 EUR do 694,19 EUR a že z 1 291 příjemců, kteří využili posunutí platby, jich 1 187 obdrželo podporu ve výši méně než 100,00 EUR. Podle italských orgánů tyto číselné údaje ukazují, že posunutí platby podle zákona č. 10/2011 neohrozilo řádný průběh splátkového programu, který je i nadále v souladu s obsahem rozhodnutí 2003/530/ES, jak prokazuje skutečnost, že posunutí platby využilo pouze 11,45 % producentů účastnících se dotčeného programu.
(16)
Z výše uvedených důvodů italské orgány potvrzují, že jak bylo uvedeno v dopise ze dne 24. června 2011 (viz bod 13), přiznané posunutí platby splátky dávek představuje podporu de minimis. Italské orgány také dodávají, že ověřily dodržování (v absolutních údajích) stropu jednotlivé podpory podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1535/2007 a rovněž stropu ve výši 320 505 000 EUR za tříleté rozpočtové období stanoveného pro Itálii týmž nařízením a že grantový ekvivalent posunutí platby ve skutečnosti činí celkem 50 877,41 EUR. V současné době italské orgány ověřují, zda byly tyto stropy dodrženy s přihlédnutím k dalším podporám de minimis poskytnutým v rozpočtových letech 2009, 2010 a 2011.
(17)
Pokud jde o postoj Komise, podle něhož podpora schválená rozhodnutím 2003/530/ES musí být pro svou povahu a pro svůj mimořádný charakter považována za jedinou maximální podporu, kterou nelze kumulovat s žádným jiným druhem zásahu, italské orgány především zdůrazňují, že dotčené rozhodnutí uznalo existenci mimořádných okolností, které vedly Radu k tomu, aby dotčenou podporu považovala za slučitelnou s článkem 107 Smlouvy, pokud budou dodrženy určité podmínky. Italské orgány dále zdůrazňují, že z provedených kontrol vyplývá, že splátkový program je v souladu s ustanoveními rozhodnutí 2003/530/ES, neboť s výjimkou patnácti producentů, kteří již byli z programu vyloučeni, všichni producenti uhradili sedm splátek. Podle jejich názoru mimořádný charakter okolností, které vedly k přijetí rozhodnutí 2003/530/ES, sám o sobě nepředstavuje prvek, který vylučuje možnost, aby příjemci podpory schválené Radou využívali veškerých dalších výhod: Smlouva se pouze dovolává zmíněných mimořádných okolností, aniž by stanovila omezení s ohledem na povahu nebo způsob provádění schválených podpor, a výjimku z článku 107 a z nařízení podle článku 109 Smlouvy pouze podmiňuje přijetím jednomyslného rozhodnutí Rady. V daném případě se mimořádný charakter, který měl za následek přijetí rozhodnutí 2003/530/ES, plně odráží ve způsobech přijetí samotného rozhodnutí, tj. existence jednomyslnosti, a je třeba jej hledat v okolnostech, které určují přijetí rozhodnutí, a nikoli v samotné podpoře.
(18)
Podle italských orgánů navíc posunutí platby přestavuje podporu de minimis, a musí být proto posuzováno jako samostatné opatření s ohledem na malou účast producentů, nízké dotčené částky a zachování splátkového programu, jehož struktura zůstává nedotčena jak z hlediska celkového počtu splátek, tak z hlediska splatnosti.
(19)
Italské orgány konečně připomínají, že ministerský dekret ze dne 30. července 2003, kterým se provádí rozhodnutí Rady, stanoví, že subjekty zapojené do splátkového programu se závazně zříkají jakéhokoli sporu v souvislosti s platbou splatných dávek a že dlužníci, kteří platby neprovedou, budou z programu vyloučeni. Podle italských orgánů má tato podmínka za následek zahájení postupů vymáhání, které producenty přimějí k tomu, aby se obrátili na soud. Bylo by tedy rozumné vyhnout se sporům kvůli navracení směšně malých částek v rámci operací, jejichž náklady by byly vyšší než částky, které mají být navráceny. V této souvislosti odkazují italské orgány na čl. 32 odst. 6 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (7), podle kterého mohou v náležitě odůvodněných případech členské státy rozhodnout, že nebudou ve zpětném získávání pokračovat, pokud jsou vynaložené a odhadované náklady na zpětné získávání vyšší než částka, která má být získána zpět. Podle nich by toto ustanovení mělo být analogicky použito i v daném případě. Každopádně obdobné ustanovení je obsaženo také v čl. 25 odst. 4 zákona č. 289/2002 (finanční zákon z roku 2003), podle něhož je 12 EUR považováno za částku malé výše, která nepodléhá vymáhání. Z příjemců, kteří posunutí platby využili, jich 559 obdrželo podporu nižší, než je uvedená částka.
(20)
V dopise předaném e-mailem ze dne 26. dubna 2012 italské orgány poskytly seznam příjemců, kteří využili posunutí platby, a částky podpory, kterou každý z těchto příjemců obdržel.
V. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(21)
Dne 7. března 2012 Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od jedné ze zúčastněných třetích stran.
(22)
V těchto připomínkách chce zúčastněná strana v zásadě vědět, proč Komise omezila zahájení řízení na posunutí platby podle zákona č. 10/2011 a nevztáhla jej na ustanovení článku 40a zákona č. 122/2010, který stanoví posunutí platby jedné ze splátek, které mají být uhrazeny v rámci doplňkového splátkového programu zavedeného zákonem č. 33/2009, a vyzývá Komisi, aby postupovala v tomto smyslu. V této souvislosti uvedená zúčastněná strana připomíná, že podnět týkající se ustanovení článku 40a zákona č. 122/2010 byl již Komisi předložen a Komisí odložen.
(23)
Dne 10. března 2012 Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od další zúčastněné třetí strany.
(24)
V těchto připomínkách zúčastněná strana Komisi upozorňuje na ustanovení čl. 1 odst. 4 vládního dekretu č. 16/2012, který v případě podniků v ekonomických obtížích dlužníkovi umožňuje rozdělit platbu splatných částek do konstantních splátek. Tato zúčastněná strana Komisi žádá, aby zasáhla a konstatovala neslučitelnost uvedených ustanovení s vnitřním trhem.
(25)
Dne 14. března 2012 Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od další zúčastněné třetí strany.
(26)
Rovněž tato zúčastněná třetí strana ve svých připomínkách odkazuje na vládní dekret č. 16/2012 a zdůrazňuje nerovnost zacházení, která podle ní existuje mezi chovateli, a také přesnost údajů použitých agenturou AGEA (Agentura pro poskytování podpor v oblasti zemědělství - italská platební agentura) pro výpočet doplňkové dávky.
VI. POSOUZENÍ
VI.1. Existence podpory
(27)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.
(28)
Dotčené opatření, tj. podpora související s posunutím platby (poskytnutí ekvivalentu bezúročného úvěru - viz bod 13 druhá odrážka), ale také nová podpora vyplývající z porušení rozhodnutí 2003/530/ES (nezaplacené úroky z již uhrazených ročních splátek a jistina a dosud nezaplacené úroky ze zbývajících ročních splátek až do ukončení splátkového kalendáře, tedy do 31. prosince 2017) (nová podpora - viz bod 13 třetí odrážka) odpovídá této definici:
(29)
Podpora je přičitatelná státu, protože vychází z vnitrostátního zákona; je financována z veřejných prostředků v tom smyslu, že italský stát se tím, že schválil posunutí platby roční splátky stanovené rozhodnutím 2003/530/ES a tímto posunutím vytvořil novou podporu, v určitém časovém období připravil o částku, kterou mohl využít pro jiné účely.
(30)
Podpora zvýhodňuje určité podniky, zejména zemědělské podniky produkující mléko.
(31)
S ohledem na italskou pozici na trhu může podpora ovlivnit obchod (8).
(32)
Podpora by mohla narušit hospodářskou soutěž, neboť podniky, které ji přijaly, získaly ve skutečnosti výhodu (posunutí není úročeno, a odpovídá tedy úvěru s nulovou úrokovou sazbou), kterou by za běžných tržních podmínek nezískaly a díky níž se v porovnání s podniky, které tuto výhodu neměly, dostaly z hlediska hospodářské soutěže do zajímavější pozice (9).
(33)
Nicméně s ohledem na doplňující informace poskytnuté italskými orgány v reakci na zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy je zapotřebí ověřit, zda dotčené opatření může spadat do režimu de minimis v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1535/2007, a zda tedy nemusí být považováno za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(34)
V dopise předaném e-mailem ze dne 26. dubna 2012 italské orgány prokázaly, že úroky spojené s posunutím platby se pohybují v rozmezí od 0,08 EUR do 694,19 EUR. Italské orgány dále upřesnily, že ověření neprokázalo překročení stropu stanoveného pro Itálii za tříleté rozpočtové období, ale že musí ještě ověřit, zda existuje riziko překročení stropu jednotlivé podpory v případě kumulace podpor de minimis za rozpočtová období 2009, 2010 a 2011.
(35)
Komise může s jistotou konstatovat, že výše úroků souvisejících s posunutím plateb, pokud jsou uvažovány samostatně, nepřekračuje částku 7 500 EUR stanovenou v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1535/2007, a bere na vědomí skutečnost, že celková výše podpor poskytnutých formou posunutí platby, tj. 50 877,41 EUR, neměla za následek překročení stropu 320 505 000 EUR stanoveného pro Itálii v příloze uvedeného nařízení. Komise však nemá k dispozici žádný nový důkaz o tom, že strop jednotlivé podpory ve výši 7 500 EUR nebyl v žádném případě překročen, pokud se započítají také všechny podpory de minimis obdržené stejným příjemcem v kterémkoli tříletém rozpočtovém období, neboť od 26. dubna 2012 Komise od italských orgánů, které v tomto smyslu prováděly ověření, již neobdržela žádné informace. Komise proto nemůže dospět k závěru, že výše uvedený strop jednotlivé podpory byl ve všech případech dodržen, tím spíše, že Komise musí také přihlížet k nové podpoře vyplývající z porušení rozhodnutí 2003/530/ES. Komise skutečně musí dotčené opatření (podporu související s posunutím platby - poskytnutí ekvivalentu bezúročného úvěru - a novou podporu vyplývající z porušení rozhodnutí 2003/530/ES) komplexně přezkoumat: posunutí platby využil značný počet příjemců (více než 1 250) a částka podpory zahrnuje také část jistiny (odpovídající ročním splátkám, které jsou splatné ke dni 31. prosince 2013, 2014, 2015, 2016 a 2017) s úroky, čímž významně přesahuje úroky související s posunutím platby použité italskými orgány na podporu své argumentace.
(36)
Navíc čl. 3 odst. 7 nařízení Komise (ES) č. 1535/2007 stanoví, že „podporu de minimis nelze kumulovat se státní podporou na tytéž způsobilé výdaje, pokud v důsledku této kumulace míra podpory přesahuje úroveň stanovenou právními předpisy Společenství za zvláštních okolností každého případu“.
(37)
V tomto ohledu již Komise při zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy uvedla, že posunutí platby je nutné přičlenit k podpoře schválené Radou, kterou je třeba v této souvislosti považovat za přípustný strop.
(38)
Italské orgány se také domnívají, že posunutí platby musí být posuzováno jako samostatné opatření s ohledem na malou účast producentů, nízké částky a zachování splátkového programu, jehož struktura zůstává nedotčena jak z hlediska celkového počtu splátek, tak z hlediska splatnosti.
(39)
Komise tento postoj nesdílí. Je totiž jasné, že posunutí platby je přímo spojené se splácením, jehož splátkový kalendář byl podrobně stanoven rozhodnutím 2003/530/ES, kde se v čl. 1 odst. 1 první odrážce jasně uvádí, že splacení se musí uskutečnit v plné výši v konstantních ročních splátkách. Nelze se tedy domnívat, že posunutí nemá žádnou souvislost se splátkovým kalendářem zavedeným rozhodnutím 2003/530/ES.
(40)
Italské orgány dále popírají skutečnost, že podpora schválená Radou je maximální částkou, která může být producentům mléka poskytnuta. Podle nich dotčené rozhodnutí uznalo existenci mimořádných okolností, které vedly ke schválení splátkového kalendáře plateb, ale mimořádný charakter těchto okolností sám o sobě nepředstavuje faktor vylučující jakoukoli možnost, aby příjemci obdrželi jakoukoli další podporu, neboť Smlouva pouze zmiňuje mimořádné okolnosti, aniž by kladla omezení týkající se povahy a způsobů použití schválených podpor. V daném případě se mimořádný charakter, který měl za následek přijetí rozhodnutí 2003/530/ES, plně odráží ve způsobech přijetí samotného rozhodnutí, tj. existence jednomyslnosti, a je třeba jej hledat v okolnostech, které určují přijetí rozhodnutí, a nikoli v samotné podpoře.
(41)
Komise nemůže sdílet názor vyjádřený italskými orgány. Je sice pravdou, že Smlouva v čl. 108 odst. 2 třetím pododstavci stanoví, že „Rada může […] jednomyslně rozhodnout, že podpora […] má být […] považována za slučitelnou s vnitřním trhem, odůvodňují-li takové rozhodnutí mimořádné okolnosti“ a bod 8 odůvodnění rozhodnutí 2003/530/ES uvádí, že „[…] se uznává existence mimořádných okolností, které […] opravňují považovat podporu […] za slučitelnou se společnou organizací trhů“, nic to však nemění na tom, že Rada ve výroku rozhodnutí stanovila, že podporu lze pokládat za slučitelnou s vnitřním trhem „mimořádně“ a bez „přihlédnutí k mimořádným okolnostem“. Výraz „mimořádně“ jasně naznačuje, že Rada chtěla oznámit poskytnutí podpory a přiznat jí jedinečný charakter navzdory existenci mimořádných okolností podle bodu 8 odůvodnění a že odkaz na jednomyslnost italských orgánů, pokud může skutečně prokázat mimořádný postup, nemůže zpochybnit jedinečný charakter podpory vymezený v rozhodnutí.
(42)
Vzhledem k tomu, že v daných souvislostech představovala podpora schválená Radou pro svůj jedinečný charakter přípustný strop, tj. ekvivalent 100 % podpory, doplnění posunutí platby má za následek automatické uplatnění ustanovení čl. 3 odst. 7 nařízení (ES) č. 1535/2007. Grantový ekvivalent posunutí platby tudíž nemůže spadat do působnosti výše uvedeného nařízení, a představuje proto prvek státní podpory, jehož slučitelnost s vnitřním trhem je nezbytné analyzovat na základě pravidel hospodářské soutěže platných v okamžiku přiznání posunutí platby, stejně jako novou podporu vyplývající z porušení rozhodnutí Rady 2003/530/ES.
VI.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
(43)
Pravidla hospodářské soutěže použitelná v okamžiku přiznání posunutí platby jsou obsažena v pokynech Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013.
(44)
V dopise předaném e-mailem ze dne 26. dubna 2012 italské orgány vycházely z argumentu, podle něhož mělo být posunutí platby považováno za součást rámce režimu de minimis, a proto podle pravidel obsažených ve výše uvedených pokynech neposkytly žádné odůvodnění slučitelnosti posunutí platby s vnitřním trhem ani nové podpory poskytované nad rámec rozhodnutí 2003/530/ES.
(45)
Komise tedy nemá k dispozici žádný nový důkaz, který by umožnil vyvrátit pochybnosti vyjádřené v okamžiku zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. Podpora související s posunutím plateb a následně nová podpora poskytnutá nedodržením rámce rozhodnutí 2003/530/ES proto představují jednostranné podpory zaměřené jednoduše na vylepšení finanční situace výrobců, ale nijak nepřispívající k rozvoji odvětví, tj. provozní podpory neslučitelné s vnitřním trhem ve smyslu bodu 15 výše uvedených pokynů.
VI.3 Navrácení
(46)
V případě zjištění neslučitelnosti podpory s vnitřním trhem má Komise v souladu s ustanoveními Smlouvy a ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie pravomoc rozhodnout, zda má příslušný členský stát podporu zrušit nebo změnit (10). Cílem povinnosti uložené danému státu, aby zrušil podporu, kterou Komise považuje za neslučitelnou s vnitřním trhem, je podle ustálené judikatury Soudního dvora obnova stavu. V tomto smyslu Soudní dvůr prohlásil, že tento cíl je splněn, jakmile příjemce vrátí částky poskytnuté z titulu protiprávní podpory, čímž ztratí výhodu, kterou vůči svým konkurentům na trhu měl, a dojde k obnově stavu, jenž existoval před poskytnutím podpory (11).
(47)
V souladu s touto judikaturou článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (12), stanoví, že je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil (v tomto případě všichni příjemci, kteří využili posunutí platby).
(48)
Itálie je tedy povinna přijmout veškerá nezbytná opatření, aby příjemci navrátili neslučitelnou podporu, která jim byla poskytnuta. Podle bodu 42 oznámení Komise „Cesta k účinnému provádění rozhodnutí Komise, jimiž se členským státům nařizuje zajistit navrácení protiprávní a neslučitelné podpory“ (13), má Itálie na to, aby toto rozhodnutí provedla, čtyři měsíce od data jeho oznámení. Částky, které mají být navráceny, se úročí podle nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (14).
(49)
Toto rozhodnutí musí být provedeno okamžitě, zejména pokud jde o navrácení všech jednotlivých neslučitelných podpor, které byly poskytnuty.
(50)
S ohledem na velmi zvláštní souvislosti, v nichž byla podpora poskytnuta (podpora byla doplněna do programu, který tvoří balíček schválený Radou), a na její důsledky (porušení podmínek rozhodnutí 2003/530/ES pro ty, kdo využili posunutí platby, zatímco podpora již byla rozhodnutím mimořádně schválena) by se navrácení, k němuž by mělo dojít u subjektů, které využily posunutí platby, mělo týkat těchto prvků:
a)
úroky spojené s posunutím platby splátky dávky, která byla splatná ke dni 31. prosince 2010, zvýšené o úroky z prodlení vzniklé do data skutečného navrácení;
b)
vzniklé úroky z ročních splátek, které byly splatné ke dni 31. prosince 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 a 2009 (jistina těchto ročních splátek byla uhrazena předtím, než posunutí platby vedlo k porušení rozhodnutí 2003/530/ES), zvýšené o úroky z prodlení vzniklé do data skutečného navrácení;
c)
vzniklé úroky z ročních splátek, které byly splatné ke dni 31. prosince 2011 a 2012 (žádná informace neprokazuje, že jistina nebyla ve lhůtě splatnosti uhrazena), zvýšené o úroky z prodlení vzniklé do data skutečného navrácení;
d)
jistina a úroky spojené s ročními splátkami, které jsou splatné ke dni 31. prosince 2013, 2014, 2015, 2016 a 2017, což je poslední datum splátkového kalendáře zavedeného rozhodnutím 2003/530/ES.
(51)
Důležitost, kterou italské orgány přisuzují nízké výši částek k navrácení, a riziko, že se producenti obrátí na vnitrostátní soudy, nic nemění na skutečnosti, že státní podporu, která nesplňuje podmínky požadované pro uplatnění některé z výjimek podle článku 107 Smlouvy, a je tedy neslučitelná s vnitřním trhem, musí příjemci navrátit tak, aby se obnovilo konkurenční prostředí existující před poskytnutím podpory. Skutečně podle ustálené judikatury Soudního dvora je zrušení protiprávní podpory prohlášené za neslučitelnou se společným trhem logickým důsledkem protiprávnosti, neboť cílem navrácení je pouze obnovení předchozího stavu (15); cíle obnovení předchozího stavu bylo dosaženo v okamžiku, kdy byly protiprávní podpory neslučitelné s vnitřním trhem příjemcem navráceny, čímž příjemce ztratil výhodu, kterou na trhu vůči svým konkurentům měl, a obnovil se stav předcházející poskytnutí podpory (16).
(52)
Navíc, pokud jde o nízkou výši částek k navrácení, italské orgány zjevně omezují rozsah navracení pouze na úroky, které je třeba připočítat k ročním splátkám, na něž se vztahuje posunutí platby. Navracení, které se týká pouze těch, kdo skutečně využili posunutí platby, musí proto zahrnovat celou podporu prohlášenou za neslučitelnou, zvýšenou o splatné úroky (v této souvislosti však viz bod 50).
(53)
Konečně názor, že producenti by se mohli obrátit na vnitrostátní soudy, nelze považovat za relevantní, neboť podle judikatury Soudního dvora pouhá obava z interních potíží, byť nepřekonatelných, nemůže odůvodnit to, že členský stát neplní své povinnosti vyplývající z unijního práva (17).
(54)
Za těchto podmínek bude moci Itálie uplatnit pravidla de minimis použitelná v odvětví zemědělství na navracení jednotlivých podpor od příjemců, kteří v okamžiku poskytnutí protiprávní podpory neslučitelné s vnitřním trhem splňují všechny podmínky použitelného nařízení de minimis (nařízení (ES) č. 1535/2007). V souladu s ustanoveními bodu 49 oznámení Komise „Cesta k účinnému provádění rozhodnutí Komise, jimiž se členským státům nařizuje zajistit navrácení protiprávní a neslučitelné podpory“ (18), se v případě protiprávních režimů podpor neslučitelných s vnitřním trhem od členského státu požaduje, aby vypracoval podrobnou analýzu každé jednotlivé podpory poskytnuté na základě uvedeného režimu. Aby mohla být určena přesná částka podpory, která má být navrácena každým jednotlivým příjemcem podle tohoto režimu, musí Itálie vymezit rozsah, v jakém byla podpora poskytnuta na konkrétní projekt, který v době poskytnutí podpory splňoval všechny podmínky nařízení o blokových výjimkách nebo režimu podpor schváleného Komisí. V takovém případě může členský stát uplatnit důležitou zásadu de minimis použitelnou v okamžiku poskytnutí protiprávní a neslučitelné podpory, která je předmětem rozhodnutí o navrácení ve smyslu článku 2 nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (19). Podle uvedené zásady jednotlivá podpora poskytnutá v rámci dotčeného opatření nepředstavuje podporu pro příjemce, kteří v okamžiku poskytnutí splňují podmínky stanovené platným nařízením de minimis (nařízení (ES) č. 1535/2007).
VI.4 Posouzení připomínek zúčastněných stran k dalším řízením
(55)
Pokud jde o připomínky formulované první zúčastněnou stranou (viz bod 22), Komise zdůrazňuje, že při odkladu platby podle článku 40a zákona č. 122/2010 týkající se splátky, která má být uhrazena v rámci doplňkového splátkového programu zavedeného zákonem č. 33/2009, se nepoužije řízení, které je předmětem tohoto rozhodnutí, neboť toto řízení se netýká doplňkového splátkového programu zavedeného rozhodnutím 2003/530/ES.
(56)
Pokud jde o připomínky předložené dalšími dvěma zúčastněnými stranami týkající se vládního dekretu č. 16/2012 (body 24 a 26), Komise zkoumá jejich obsah, ale považuje za nezbytné k nim přistupovat samostatně z důvodů administrativní efektivity souvisejících, mimo jiné, se skutečností, že spojení obou řízení prostřednictvím rozšíření řízení a uplatnění všech souvisejících administrativních formálních náležitostí by značně zpozdilo uzavření řízení, které je předmětem tohoto rozhodnutí.
VII. ZÁVĚR
(57)
Komise konstatuje, že Itálie provedla dotčené posunutí platby protiprávně, čímž se protiprávními staly i s tím související podpora (viz bod 13 druhá odrážka) a nový režim podpory daný porušením rozhodnutí 2003/530/ES (viz bod 13 třetí odrážka). Výše uvedená analýza prokazuje, že žádnou z těchto podpor nelze prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem, neboť italské orgány neposkytly důkazy slučitelnosti podle pravidel hospodářské soutěže použitelných v odvětví zemědělství (viz body 43 až 45) (italské orgány pouze tvrdily, že posunutí platby musí být uvažováno samostatně, tj. bez přihlédnutí k jeho dopadu na rozhodnutí 2003/530/ES, a lze jej považovat za režim de minimis). Komise tedy nemůže vyvrátit pochybnosti vyjádřené již při zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy.
(58)
Neslučitelné podpory se souvisejícími úroky musí být navráceny příslušnými příjemci, tj. těmi, kdo skutečně využili posunutí dotčené platby,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Posunutí platby splátky dávek na mléko splatné ke dni 31. prosince 2010 doplněné jako odstavec 12k do článku 1 vládního dekretu č. 225 ze dne 29. prosince 2010 zákonem č. 10/2011 a protiprávně uplatněné Itálií v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie představuje státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem.
2. Podpora vyplývající z nedodržení podmínek stanovených v rozhodnutí 2003/530/ES daná posunutím platby podle článku 1, kterou Itálie uplatnila protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, je neslučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Itálie je povinna zajistit navrácení neslučitelných podpor podle čl. 1 odst. 1 a 2 od příslušných příjemců, kteří využili posunutí platby podle čl. 1 odst. 1.
2. Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny za období od data, kdy byly dány příjemcům k dispozici, do data jejich skutečného navrácení.
3. Úroky se vypočtou jako složený úrok v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004.
4. Navrácení, které se týká pouze těch, kdo skutečně využili posunutí platby podle článku 1, a jimž se tedy dostalo podpory podle článku 2, musí zahrnovat tyto prvky:
a)
úroky spojené s posunutím platby splátky dávky, která byla splatná ke dni 31. prosince 2010, zvýšené o úroky z prodlení vzniklé do data skutečného navrácení;
b)
vzniklé úroky z ročních splátek, které byly splatné ke dni 31. prosince 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 a 2009 (jistina těchto ročních splátek byla uhrazena předtím, než posunutí platby vedlo k porušení rozhodnutí Rady), zvýšené o úroky z prodlení vzniklé do data skutečného navrácení;
c)
vzniklé úroky z ročních splátek, které byly splatné ke dni 31. prosince 2011 a 2012 (žádná informace neprokazuje, že jistina nebyla ve lhůtě splatnosti uhrazena), zvýšené o úroky z prodlení vzniklé do data skutečného navrácení;
d)
jistina a úroky spojené s ročními splátkami, které jsou splatné ke dni 31. prosince 2013, 2014, 2015, 2016 a 2017, což je poslední datum splátkového kalendáře zavedeného rozhodnutím Rady.
5. Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci režimu podle článku 1 nepředstavují státní podpory, pokud v okamžiku jejich poskytnutí splňují podmínky stanovené nařízením přijatým podle článku 2 nařízení (ES) č. 994/98 platného v okamžiku poskytnutí podpor.
Článek 3
1. Navrácení podpor uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Itálie zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Itálie Komisi tyto informace:
a)
seznam příjemců, kteří obdrželi podpory v rámci režimů podpor podle článku 1, a celkovou částku podpor obdržených každým z nich v rámci daného režimu;
b)
celkovou částku (jistina a úroky), kterou musí navrátit každý z příjemců, jenž obdržel podpory, na které se nevztahuje pravidlo de minimis;
c)
podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí;
d)
doklady prokazující, že příjemcům již bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Itálie bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem provést toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpor poskytnutých v rámci režimů uvedených v článku 1. Na žádost Komise Itálie neprodleně předloží informace o již přijatých a plánovaných opatřeních pro splnění tohoto rozhodnutí. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemci navrátili.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.
V Bruselu dne 17. července 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-17 ta’ Lulju 2013
dwar l-għajnuna tal-Istat SA.33726 (11/C) [eks SA.33726 (11/NN)] - mogħtija mill-Italja (differiment tal-ħlas tal-imposti fuq il-ħalib fl-Italja)
(notifikata bid-dokument C(2013) 4046)
(It-test bl-Taljan biss huwa awtentiku)
(2013/665/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li stiednet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom skont l-Artikolu msemmi, u wara li kkunsidrat dawn l-osservazzjonijiet,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Wara li ħadet nota tad-dħul fis-seħħ, fis-27 ta' Frar 2011 tal-Liġi li tibdel f'liġi d-Digriet Liġi Nru. 225 tad-29 ta' Diċembru 2010, li tikkonċedi differiment tal-ħlas ta' rata tal-imposti fuq il-ħalib li jridu jitħallsu mill-produtturi tal-ħalib Taljani skont il-pjan tal-ħlas tar-rati approvat bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2003/530/KE tas-16 ta' Lulju 2003 dwar il-kompatibilità mas-Suq Komuni ta' għajnuna li r-Repubblika tal-Italja għandha l-ħsieb li tagħti lill-produtturi tagħha tal-ħalib (1), (2) il-Kummissjoni, permezz ta' ittra tas-17 ta' Marzu 2011, talbet informazzjoni addizzjonali mill-awtoritajiet Taljani dwar ir-rapport ikkonċernat.
(2)
Permezz ta' ittra datata?? l-24 ta' Ġunju 2011, irreġistrata fid-29 ta' Ġunju 2011, l-awtoritajiet Taljani ressqu quddiem il-Kummissjoni l-informazzjoni addizzjonali mitluba.
(3)
Permezz ta' faks tal-14 ta' Ottubru 2011, is-servizzi tal-Kummissjoni, wara li eżaminaw id-dettalji mogħtija mill-awtoritajiet Taljani u wara li kkunsidraw li d-differiment tal-ħlas imsemmi hawn fuq seħħ mingħajr ma ġie innotifikat minn qabel lill-Kummissjoni u approvat minnha, ħabbru lill-awtoritajiet il-ftuħ ta' dossier ta' għajnuna mhux notifikata li ngħata n-numru SA.33726 (2011/NN).
(4)
Permezz ta' ittra tal-11 ta' Jannar 2012 il-Kummissjoni infurmat lill-Italja bid-deċiżjoni tagħha li tniedi l-proċedura skont l-Artikolu 108 (2) tat-Trattat fir-rigward tad-differiment tal-ħlas imsemmi u tal-pjan tal-ħlas tar-rati approvat bid-Deċiżjoni 2003/530/KE, emendata biż-żieda tad-differiment, li jikkostitwixxi għajnuna ġdida [(għajnuna SA.33726 (11/C)]) u stiednet lill-awtoritajiet Taljani jressqu l-kummenti tagħhom dwar it-tnedija tal-proċedura fi żmien skadenza ta' xhar.
(5)
Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni li titnieda l-proċedura ġiet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati jippreżentaw il-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna kkonċernata.
(6)
Il-Kummissjoni rċeviet il-kummenti mill-partijiet interessati, għaddiethom lill-Italja u tagħtha l-possibbiltà li tirrispondi.
(7)
Permezz ta' messaġġ bl-emejl fit-13 ta' Frar 2012, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Italja ġewwa l-Unjoni Ewropea kkomunikat lill-Kummissjoni ittra mill-awtoritajiet Taljani bil-ħsieb li jiksbu differiment ta' xahrejn biex iressqu l-kummenti tagħhom dwar it-tnedija tal-proċedura. Permezz ta' faks tal-21 ta' Frar 2012 waslet il-konferma tal-għoti tal-imsemmi differiment.
(8)
Permezz tal-messaġġi bl-emejl tas-26 ta' April 2012 u tas-27 ta' April 2012, ir-Rappreżentanza Permanenti tal-Italja ġewwa l-Unjoni Ewropea kkomunikat lill-Kummissjoni t-tweġiba tal-awtoritajiet Taljani dwar il-ftuħ tal-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat.
(9)
L-awtoritajiet Taljani ma pprovdew ebda kumment dwar il-kummenti tal-partijiet interessati.
II. DESKRIZZJONI
Id-Deċiżjoni tal-Kunsill
(10)
Id-Deċiżjoni 2003/530/KE tistipula fl-Artikolu 1:
“L-għajnuna li r-Repubblika Taljana bi ħsiebha tagħti lill-produtturi tal-ħalib, billi hija stess tħallas f'isimhom l-ammonti dovuti minnhom lill-Komunità minħabba l-imposta addizzjonali fuq il-ħalib u fuq il-prodotti tal-ħalib għall-perjodu mill-1995/1996 sal-2001/2002 u billi dawn il-produtturi jitħallew jaqtgħu d-dejn taghħom fil-forma ta' ħlas differit mingħajr imgħax, imqassam fuq għadd ta' snin, b'mod eċċezzjonali hija meqjusa kompatibbli mas-suq komuni, kemm-il darba:
-
l-ammont jitħallas lura kollu, f'pagamenti annwali tal-istess daqs,
-
il-perjodu tal-ħlas ma jaqbiżx l-erbatax-il (14) sena, li jibda mill-1 ta' Jannar 2004.”
Il-Liġi li tibdel f'liġi d-Digriet Liġi Nru. 225 tad-29 ta' Diċembru 2010 (Liġi Nru.10 tas-26 ta' Frar 2011, minn hawn 'il quddiem: “Il-Liġi Nru. 10/2011”)
(11)
Il-Liġi Nru. 10/2011 tintroduċi fl-Artikolu 1 tad-Digriet Liġi tad-29 ta' Diċembru 2010, Nru. 225, il-paragrafu 12 (k) li jiddiferixxi sat-30 ta' Ġunju 2011 il-ħlas tar-rata tal-imposti fuq il-ħalib bl-iskadenza tal-31 ta' Diċembru 2010. L-ispejjeż tad-differiment se jitniżżlu fuq allokazzjoni ġenerali ta' EUR 5 miljuni intiża għal ħafna għanijiet.
(12)
Fl-ittra tagħhom tal-24 ta' Ġunju 2011 l-awtoritajiet Taljani speċifikaw li s-sussidju ekwivalenti ta' miżura bħal din se jitniżżel fuq l-għajnuna de minimis stipulata għall-Italja mir-Regolament (KE) Nru. 1535/2007 tal-Kummissjoni tal-20 ta' Diċembru 2007 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat KE (4) għall-għajnuniet de minimis fis-settur tal-produzzjoni tal-prodotti agrikoli (5).
III. RAĠUNIJIET LI WASSLU GĦAT-TNEDIJA TAL-PROĊEDURA FORMALI
(13)
Il-Kummissjoni nediet il-proċedura stipulata mill-Artikolu 108(2) tat-Trattat għar-raġunijiet li ġejjin:
-
l-awtoritajiet Taljani wrew il-ħsieb tagħhom li s-sussidju ekwivalenti tad-differiment tal-ħlas ikkonċernat jitniżżel fl-iskema “de minimis” stipulata mir-Regolament (KE) Nru.1535/2007; madankollu, mhux biss l-applikabbiltà tal-imsemmi Regolament kienet legalment dubbjuża, billi l-awtoritajiet Taljani ma pprovdew ebda kjarifika dwar il-limiti massimi tal-għajnuna individwali u nazzjonali stipulati mir-Regolament, iżda l-istess Regolament ma jippermettix l-għoti ta' għajnuniet de minimis li jwasslu biex l-għajnuniet tal-Istat jaqbżu l-ogħla limitu permess. Billi l-għajnuna approvata mill-Kunsill kienet l-ogħla għajnuna li setgħet tingħata mill-Italja lill-produtturi tagħha tal-ħalib, iż-żieda tas-sussidju ekwivalenti tad-differiment tal-ħlas inkluż fl-iskema de minimis tfisser li nqabeż l-ogħla ammont ta' għajnuna approvat mill-Kunsill;
-
għaldaqstant il-Kummissjoni ma setgħetx teskludi li jeżisti element ta' għajnuna fid-differiment (billi dan jiswa daqs self mingħajr imgħax, minn hawn 'il quddiem l-“għajnuna marbuta”) u ebda informazzjoni mibgħuta mill-awtoritajiet Taljani ma ppermettiet ġustifikazzjoni fid-dawl tar-regoli applikabbli għal dik li hija għajnuna mill-Istat fis-settur agrikolu (Linji Gwida tal-Komunità dwar l-Għajnuna mill-Istat fis-Settur Agrikolu u Forestali 2007-2013) (6);
-
id-differiment jinvolvi ksur tad-Deċiżjoni 2003/530/KE (billi ttiefset waħda mill-kondizzjonijiet tagħha - il-ħlasijiet ma baqgħux regolari) u biddel għalhekk, għal dawk li gawdew minnu, is-sistema kollha tal-iskadenza tal-pagamenti li saret xejn ħlief għajnuna ġdida (peress li din mhix inkluża fil-qafas tad-Deċiżjoni 2003/530/KE), li ma tidhirx f'ebda dispożizzjoni tal-Linji Gwida msemmija hawn fuq.
IV. KUMMENTI TAL-AWTORITAJIET TALJANI DWAR IL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA FORMALI
(14)
Fl-ittra permezz ta' emejl tas-26 ta' April 2012 l-awtoritajiet Taljani qabel xejn ikkunsidraw l-applikazzjoni tas-sistema tal-iskadenza tal-pagamenti tal-imposta fuq il-ħalib approvata bid-Deċiżjoni 2003/530/KE. Skont l-awtoritajiet Taljani l-beneficjari tas-sistema huma 11 271. Minn dawn, 9 965 (jiġifieri 88.41 % tat-total) ħallsu f'waqtha l-imposta tal-31 ta' Diċembru 2010, 1 291 ħadu vantaġġ mid-differiment u 15 ma wettqu ebda ħlas u dan wassal biex tkeċċew mill-iskema ta' pagament bir-rati.
(15)
L-awtoritajiet Taljani indikaw li, fil-kalkolu tas-sussidju ekwivalenti tal-għajnuniet miksuba mill-benefiċjarji tad-differiment ittieħed kont tal-imgħax għall-perjodu mill-1 ta' Jannar 2011 u d-data tal-ħlas effettiv tar-rata li hija oġġett ta' differiment, bl-użu tar-rata tal-Euribor ta' tliet xhur mill-1 ta' Ottubru 2010, miżjud b'100 punt ta' bażi (1.942 %). Ir-riżultati miksuba juru li s-sussidju ekwivalenti tad-differiment ivarja minn EUR 0.08 sa EUR 694.19 u li minn 1 291 benefiċjarju kien hemm 1 187 li ħadu għajnuna ta' inqas minn EUR 100,00. Skont l-awtoritajiet Taljani dawn iċ-ċifri juru li d-differiment tal-ħlas skont kif jissemma fil-Liġi Nru. 10/2011 ma xekkilx l-andament tal-iskema ta' pagament bir-rati u li din baqgħet tikkonforma mad-Deċiżjoni 2003/530/KE, kif jidher mill-fatt li 11.45 % biss tal-produtturi li jipparteċipaw fl-iskema kkonċernata ibbenefikaw minnha.
(16)
Għar-raġunijiet spjegati hawn fuq l-awtoritajiet Taljani jtennu mill-ġdid li, kif diġà mistqarr fid-dettall fl-ittra tal-24 ta' Ġunju 2011 (ara l-punt 13), id-differiment tal-ħlas tar-rati tal-imposti li ngħata mhux ħlief għajnuna de minimis. Barra minn hekk huma żiedu jgħidu li b'mod assolut ġie rispettat il-livell massimu individwali kif imsemmi fl-Artikolu 3(2) tar-Regolament (KE) Nru. 1535/2007, kif ukoll il-livell massimu ta' EUR 320 505 000 fuq perjodu ta' tliet snin fiskali stabbilit għall-Italja bl-istess Regolament. Komplessivament is-sussidju ekwivalenti tad-differiment tal-ħlas fil-fatt huwa ta' EUR 50 877,41. Fl-aħħar nett huma qegħdin jaraw jekk dawn il-livelli massimi humiex jiġu rispettati meta jitqiesu l-għajnuniet l-oħra de minimis li ngħataw matul is-snin 2009, 2010 u 2011.
(17)
Dwar il-pożizzjoni tal-Kummissjoni li ssostni li l-għajnuna approvata mid-Deċiżjoni 2003/530/KE trid titqies min-natura tagħha stess u minħabba l-karattru eċċezzjonali tagħha bħala għajnuna waħda massima li ma għandhiex tiżdied b'ebda tip ta' għajnuna oħra, l-awtoritajiet Taljani jenfasizzaw qabel xejn li d-Deċiżjoni kkonċernata għarfet l-eżistenza ta' ċirkostanzi eċċezzjonali li wasslu lill-Kunsill jagħraf li l-għajnuna kkonċernata hija kompatibbli mal-Artikolu 107 tat-Trattat, kemm-il darba jiġu rispettati ċerti kondizzjonijiet. Barra minn hekk huma jenfasizzaw li mill-verifiki li saru jirriżulta li l-iskema ta' pagament bir-rati hija konformi mad-dispożizzjonijiet tad-Deċiżjoni 2003/530/KE billi l-produtturi kollha wettqu l-ħlas tas-seba' rata, għajr ħmistax-il produttur li diġà twarrbu mill-iskema. Fil-fehma tagħhom il-karattru eċċezzjonali taċ-ċirkostanzi li wasslu biex tiġi adottata d-Deċiżjoni 2003/530/KE minnu nnifsu mhux fattur li jeskludi l-possibbiltà ta' aċċess għal kull benefiċċju ieħor għal dawk li jirċievu l-għajnuna approvata mill-Kunsill: it-Trattat sempliċement jirreferi għaċ-ċirkostanzi eċċezzjonali msemmija, mingħajr ma jimponi limiti dwar in-natura jew il-mod ta' implimentazzjoni tal-għajnuniet awtorizzati filwaqt li sempliċement jorbot id-deroga tal-Artikolu 107 u tar-regolamenti msemmija fl-Artikolu 109 tat-Trattat mal-adozzjoni ta' deċiżjoni unanima tal-Kunsill. F'dan il-każ speċifiku, il-karattru eċċezzjonali li wassal għall-adozzjoni tad-Deċiżjoni 2003/530/KE jidher ċar fil-mod kif l-istess Deċiżjoni ġiet adottata, jiġifieri b'mod unanimu, u hija marbuta maċ-ċirkostanzi li wasslu għall-adozzjoni tagħha u mhux mal-għajnuna fiha nnifsha.
(18)
Barra minn hekk, skont l-awtoritajiet Taljani, fid-dawl tan-nuqqas ta' parteċipazzjoni min-naħa tal-produtturi, l-ammont żgħir tal-imposti kkonċernati, u n-nuqqas ta' tibdil li sar fl-iskema ta' pagament bir-rati li għadu s'issa mhux mittiefes fl-istruttura tiegħu, kemm għal dak li huwa l-għadd sħiħ ta' rati kif ukoll għall-iskadenzi, id-differiment tal-ħlas huwa minnu nnifsu għajnuna de minimis u għaldaqstant irid jitqies bħala miżura iżolata.
(19)
Fl-aħħar nett l-awtoritajiet Taljani jfakkru li skont l-Ordni Ministerjali tat-30 ta' Lulju 2003 li japplika d-Deċiżjoni tal-Kunsill, dawk li jieħdu sehem fl-iskema ta' pagament bir-rati għandhom jirrinunċjaw għal kull azzjoni legali dwar il-ħlas tal-imposti dovuti u d-debituri li ma jħallsux għandhom jitwarrbu mill-iskema. Skont l-awtoritajiet Taljani din il-kondizzjoni tkun kawża ta' bidu ta' proċedimenti ta' rkupru infurzat u dan iwassal biex il-produtturi jippreżentaw rikorsi oħrajn. Għalhekk ikun xieraq li jiġu evitati rikorsi għall-irkupru ta' kwantitajiet żgħar ħafna bi proċedimenti li jqumu aktar mill-ammonti li jridu jiġu rkuprati. F'dan ir-rigward l-awtoritajiet Taljani jagħmlu referenza għall-Artikolu 32(6) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1290/2005 tal-21 ta' Ġunju 2005 dwar l-iffinanzjar tal-politika agrikola komuni (7), li jgħid li f'każijiet debitament iġġustifikati l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li ma jieħdux passi jekk l-ispejjeż imġarrba u dawk li x'aktarx jirriżultaw mill-proċediment ta' rkupru jkunu ogħla mill-ammont li jrid jiġi rkuprat. Fil-fehma tagħhom din id-dispożizzjoni għandha tiġi applikata b'mod analogu għal dan il-każ ukoll. Fi kwalunkwe każ, dispożizzjoni bħal din tinsab ukoll fl-Artikolu 25(4) tal-Liġi Nru. 289/2002 (il-Liġi Finanzjarja tal-2003), li tistipula li ammont ta' EUR 12 jitqies ammont żgħir u mhux suġġett għal irkupru. 559 minn fost dawk li bbenefikaw mid-differiment irċevew għajnuna ta' inqas mill-ammont imsemmi.
(20)
Fl-itrra mibgħuta permezz ta' emejl tas-26 ta' April 2012, l-awtoritajiet Taljani pprovdew il-lista tal-benefiċjarji tad-differiment tal-ħlas u l-ammont li kull wieħed minnhom irċieva.
V. KUMMENTI TAL-PARTIJIET IKKONĊERNATI DWAR IL-BIDU TAL-PROĊEDURA
(21)
Fis-7 ta' Marzu 2012 il-Kummissjoni rċeviet kummenti dwar il-bidu tal-proċedura minn parti terza.
(22)
F'dawn il-kummenti l-parti terza fis-sustanza titlob li tkun taf għala l-Kummissjoni llimitat il-bidu tal-proċedura tad-differiment tal-ħlas stipulata mil-Liġi Nru10/2011 u ma estendithiex għad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 40 bis tal-Liġi Nru. 122/2010 li tistipula dwar differiment tal-ħlas ta' waħda mir-rati li titħallas f programm ta' rati komplementari mwaqqaf mil-Liġi Nru. 33/2009 u hija tħeġġiġha biex tagħmel dan. F'dan ir-rigward hija tfakkar li digà kienet tressqet talba lill-Kummissjoni dwar id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 40 bis tal-Liġi 122/2010 li ngħalqet mill-istess Kummissjoni.
(23)
Fl-10 ta' Marzu 2012 il-Kummissjoni rċeviet kummenti dwar l-bidu tal-proċedura minn parti terza oħra.
(24)
F'dawn il-kummenti l-parti terza ġibdet l-attenzjoni tal-Kummissjoni dwar id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 1(4) tad-Digriet Liġi Nru. 16/2012 li jippermetti lid-debitur iqassam il-ħlas tal-ammonti dovuti f'rati fissi għall-intrapriżi li jkunu f'diffikultajiet ekonomiċi. Hija talbet lill-Kummissjoni biex tintervjeni filwaqt li sosniet l-inkompatibilità ta' dawn il-miżuri mas-suq intern.
(25)
Fl-14 ta' Marzu 2012 il-Kummissjoni rċeviet kummenti dwar l-bidu tal-proċedura ulterjorment minn parti terza oħra.
(26)
Fil-kummenti tagħha din il-parti terza wkoll tagħmel referenza għad-Digriet Liġi Nru. 16/2012 filwaqt li tenfasizza d-differenza ta' trattament bejn min irabbi l-bhejjem, kif ukoll l-eżatezza tad-dejta li ntużat mill-AGEA (Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura - aġenzija ta' ħlas Taljana) biex tiġi kkalkulata l-imposta addizzjonali.
VI. EVALWAZZJONI
VI.1. Eżistenza ta' għajnuna
(27)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat “kull għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi Statali fi kwalunkwe forma li toħloq distorsjoni jew li thedded li tgħawweġ il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn Stati Membri, titqies bħala li mhijiex kompatibbli mas-suq komuni”.
(28)
Il-miżura kkonċernata, jiġifieri l-għajnuna marbuta mad-differiment ta' ħlas (għotja tal-ekwivalenti ta' self mingħajr imgħax - ara t-tieni inċiż tal-paragrafu 13 hawn fuq), iżda wkoll l-għajnuna ġdida li tirriżulta mill-ksur tad-Deċiżjoni 2003/530/KE (imgħax mhux imħallas fuq il-ħlasijiet annwali diġà mħallsa u l-kapital u l-imgħaxijiet mhux imħallsa fuq il-ħlasijiet annwali li jibqa' sal-iskadenza tal-ħlas bir-rati, jiġifieri sal-31 ta' Diċembru 2017) (għajnuna ġdida - ara t-tielet inċiż tal-paragrafu 13) taqa' taħt id-definizzjoni li ġejja:
(29)
Għandha tiġi attribwita lill-Istat għax tirriżulta minn Liġi Nazzjonali; hija ffinanzjata mill-fondi pubbliċi, jiġifieri l-Istat Taljan bid-differiment tal-ħlas ta' rata annwali stabbilita bid-Deċiżjoni 2003/530/KE u bil-ħolqien, permezz tad-differiment, ta' għajnuna ġdida ċċaħħad għal perjodu speċifiku ta' żmien minn ammont ta' flus li jista' jintuża għal finijiet oħra.
(30)
Hija tiffavorixxi ċerti impriżi b'mod partikolari l-azjendi agrikoli li jipproduċu l-ħalib.
(31)
Hija tista' taffettwa l-kummerċ, meqjusa l-pożizzjoni tal-Italja fis-suq (8).
(32)
Hija tista' xxekkel il-kompetizzjoni peress li l-impriżi li bbenefikaw minnha kisbu vantaġġ (id-differiment ma jagħtix imgħax u għalhekk huwa ekwivalenti għal self mingħajr imgħax) li taħt kondizzjonijiet normali tas-suq ma kienux jistgħu jiksbu u li qegħdithom f'pożizzjoni kompetittiva aktar vantaġġuża fir-rigward tal-impriżi li ma bbenefikawx (9).
(33)
Madankollu, abbażi l-informazzjoni addizzjonali pprovduta mill-awtoritajiet Taljani b'reazzjoni għall-bidu tal-proċedura skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat, jeħtieġ li jiġi stabbilit jekk il-miżura kkonċernata tistax titqies bħala għajnuna de minimis skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru. 1535/2007, u, jekk dan ikun il-każ, ma titqiesx għajnuna tal-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(34)
Fl-ittra mibgħuta bl-emejl tas-26 ta' April 2012, l-awtoritajiet Taljani spjegaw li l-imgħax marbut mad-differiment tal-ħlas kien bejn EUR 0.08 sa EUR 694.19. Huma stqarru wkoll li skont il-verifika ma nqabiżx il-livell massimu stabbilit għall-Italja fuq tliet snin fiskali, iżda kien għad iridu jivverifkaw jekk kienx hemm riskju li jinqabeż il-livell massimu individwali f'każ ta' għajnuna kumulata de minimis għas-snin fiskali 2009, 2010 u 2011.
(35)
Il-Kummissjoni tista' ċertament tivverifika jekk l-ammont tal-imgħaxijiet marbut mad-differiment, meħuda għalihom, jaqbiżx EUR 7 500 skont l-Artikolu 3 (2) tar-Regolament (KE) Nru. 1535/2007 u tagħraf il-fatt li l-ammont totali tal-għajnuniet mogħtija permezz tad-differiment, jiġifieri EUR 50 877,41, ma wassalx biex jinqabeż il-livell massimu ta' EUR 320 505 000 maħsub għall-Italja fl-Anness tal-istess Regolament. Iżda, hija ma għandha ebda element ġdid li jipprova li l-livell massimu individwali ta' EUR 7 500 ma nqabiżx f'ebda każ, ukoll meta jingħaddu l-għajnuniet kollha de minimis li rċieva l-istess benefiċjarju f'temp ta' tliet snin fiskali, billi mis-26 ta' April 2012 il-Kummissjoni ma rċeviet ebda informazzjoni mill-awtoritajiet Taljani li wettqu verifiki f'dan ir-rigward. Il-Kummissjoni għalhekk ma tistax tikkonkludi li l-livell massimu tal-għajnuna individwali msemmija hawn fuq ġie rrispettat f'kull każ, l-iktar minħabba li trid tqis ukoll l-għajnuna l-ġdida li rriżultat mill-ksur tad-Deċiżjoni 2003/530/KE. Tabilħaqq il-Kummissjoni trid teżamina fis-sħiħ il-miżura kkonċernata (l-għajnuna marbuta mad-differiment tal-ħlas - għajnuna ekwivalenti għal self mingħajr imgħax - u l-għajnuna ġdida li rriżultat mill-ksur tad-Deċiżjoni 2003/530/KE): għadd konsiderevoli ta' benefiċjarji (aktar minn 1 250) ibbenefikaw mid-differiment tal-ħlas u l-ammont tal-għajnuna jinkludi wkoll parti mis-somma prinċipali (dik li tikkorrispondi għall-pagamenti annwali li jiskadu fil-31 ta' Diċembru tas-snin 2013, 2014, 2015, 2016 u 2017) flimkien mal-imgħax, u dan jaqbeż sewwa l-imgħax marbut mad-differiment tal-ħlas kif ikkalkolat mill-awtoritajiet Taljani b'irfid tar-raġunamenti tagħhom.
(36)
Barra minn hekk l-Artikolu 3(7) tar-Regolament (KE) Nru. 1535/2007 tal-Kummissjoni jistipula li “[l]-għajnuniet de minimis ma jistgħux ikunu kumulati mal-għajnuniet mill-Istat għall-istess spejjeż ammissibbli jekk din l-akkumulazzjoni twassal għal intensità fl-għajnuna li taqbeż il-livell iffissat fiċ-ċirkostanzi speċifiċi ta’ kull każ permezz tar-regolamentazzjoni Komunitarja.”
(37)
Dwar dan il-Kummissjoni diġà indikat meta tat bidu għall-proċedura skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat li d-differiment tal-ħlas kien addizzjonali għall-għajnuna approvata mill-Kunsill, li għandha titqies bħala l-massimu li jista' jingħata f'dan il-kuntest.
(38)
Barra minn hekk skont l-awtoritajiet Taljani d-differiment tal-ħlas irid jitqies bħala miżura maqtugħa għaliha, minħabba n-nuqqas ta' parteċipazzjoni min-naħa tal-produtturi, il-valur baxx tal-ammonti u l-fatt li l-iskema ta' pagament bir-rati ma nbidlitx, liema skema baqgħet mhux mittiefsa fl-istruttura tagħha kemm għal dak li huwa għadd ta' rati kif ukoll għall-iskadenza.
(39)
Il-Kummissjoni mhix tal-istess fehma. Infatti huwa ċar li d-differiment tal-ħlas huwa direttament marbut ma' rimborż li l-pjan ta' ħlas bir-rati tiegħu ġie iffissat fid-dettall bid-Deċiżjoni 2003/530/KE fejn fl-ewwel inċiż tal-Artikolu1(1) jidher ċar li r-rimborż irid isir permezz ta' rati annwali ta' ammont indaqs. Għaldaqstant id-differiment ma jistax jitqies li huwa maqtugħ għal kollox mill-pjan ta' ħlas bir-rati stabbilit bid-Deċiżjoni 2003/530/KE.
(40)
L-awtoritajiet Taljani ma jaqblux ukoll mal-fatt li l-għajnuna awtorizzata mill-Kunsill hija l-akbar ammont li jista' jingħata lill-produtturi tal-ħalib. Huma tal-fehma li d-Deċiżjoni kkonċernata għarfet l-eżistenza ta' ċirkostanzi eċċezzjonali li wasslu għall-awtorizzazzjoni tal-pjan ta' ħlas bir-rati, iżda l-karattru eċċezzjonali ta' dawn iċ-ċirkostanzi mhux minnu nnifsu fattur ta' esklużjoni ta' kwalunkwe possibbiltà biex il-benefiċjarji jiksbu kwalunkwe appoġġ ieħor, fid-dawl tal-fatt li t-Trattat jikkwota biss iċ-ċirkostanzi eċċezzjonali mingħajr ma jqiegħed xi restrizzjonijiet dwar in-natura u l-mod ta' applikazzjoni tal-għajnuniet awtorizzati. F'dan il-każ speċifiku, il-karattru eċċezzjonali li wassal biex tiġi adottata d-Deċiżjoni 2003/530/KE jidher bis-sħiħ fil-mod kif ġiet adottata din l-istess deċiżjoni, jiġifieri b'unanimità, u huwa marbut maċ-ċirkostanzi li jiddeterminaw l-adozzjoni tagħha u mhux mal-għajnuna fiha nnifisha.
(41)
Il-Kummissjoni ma tistax taqbel mal-fehma tal-awtoritajiet Taljani. Infatti, jekk huwa minnu li fit-tielet inċiż tal-Artikolu 108(2) it-Trattat jistabbilixxi li “[…] il-Kunsill jista’ jiddeċiedi, b’vot unanimu, li miżura ta' għajnuna mogħtija (…) għandha tkun ikkonsidrata bħala kompatibbli mas-suq intern […] jekk din id-deċiżjoni tkun ġustifikata b’ċirkostanzi eċċezzjonali” u li l-premessa 8 tad-Deċiżjoni 2003/530/KE tistipula “[…] jeżistu ċirkostanzi eċċezzjonali li, […] jippermettu li l-għajnuna titqies […] kompatibbli mas-suq komuni”, jibqa' l-fatt li l-istess Kunsill, fil-parti operattiva tad-Deċiżjoni, stabbilixxa li l-għajnuna titqies kompatibbli mas-suq intern “b'mod eċċezzjonali” u mhux “meta jitqiesu ċ-ċirkostanzi eċċezzjonali”. Din il-frażi “b'mod eċċezzjonali” turi b'mod ċar li l-Kunsill kellu l-intenzjoni jenfasizza l-għoti tal-għajnuna billi jassenjalha karattru uniku, minkejja l-eżistenza ta' ċirkostanzi eċċezzjonali kif imsemmi fil-premessa 8 u għalkemm r-referenza għall-unanimità magħmula mill-awtoritajiet Taljani tista' tipprova b'mod effettiv li l-proċedura kienet eċċezzjonali ma tistax tqajjem mill-ġdid il-kwistjoni tal-karattru uniku tal-għajnuna ddefinit fid-Deċiżjoni.
(42)
Peress li l-għajnuna approvata mill-Kunsill, minħabba l-karattru uniku tagħha, kienet l-għajnuna massima li setgħet tingħata f'dak il-kuntest speċifiku, jiġifieri l-ekwivalenti ta' għajnuna sħiħa, iż-żieda tad-differiment tal-ħlas tfisser l-applikazzjoni awtomatika tad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 3(7) tar-Regolament (KE) Nru. 1535/2007, u għalhekk is-sussidju ekwivalenti tad-differiment tal-ħlas ma jistgħax jitqies inkluż fil-kamp ta' applikazzjoni tar-Regolament imsemmi hawn fuq, u huwa għalhekk fattur ta' għajnuna mill-Istat. Il-kompatibilità ta' dan il-fattur mas-suq intern trid tiġi analizzata fid-dawl tar-regoli dwar il-kompetizzjoni fis-seħħ dakinhar tal-għoti tad-differiment, l-istess bħall-għajnuna l-ġdida li rriżultat mill-ksur tad-Deċiżjoni 2003/530/KE tal-Kunsill.
VI.2 Kompatibbiltà tal-għajnuna mas-suq intern
(43)
Ir-regoli tal-kompetizzjoni applikabbli dakinhar tal-għoti tad-differiment jinsabu fil-Linji Gwida tal-Komunità dwar l-Għajnuna mill-Istat fis-settur agrikolu u forestali 2007-2013.
(44)
Fl-ittra mibgħuta permezz tal-emejl tas-26 ta' April 2012 l-awtoritajiet Taljani sejsu l-argument tagħhom fuq il-fatt li d-differiment tal-ħlas kellu jitqies bħala li jifforma parti minn skema de minimis u għal din ir-raġuni ma pprovdew ebda ġustifikazzjoni dwar il-kompatibilità tad-differiment tal-ħlas mas-suq intern, u lanqas tal-għajnuna l-ġdida li taqa' lil hinn mill-qafas tad-Deċiżjoni 2003/530/KE, fid-dawl tar-regoli li jinsabu fil-Linji Gwida msemmija hawn fuq.
(45)
Għaldaqstant il-Kummissjoni ma għandha ebda element ġdid li jippermettilha tneħħi d-dubji li esprimiet dakinhar tal-bidu tal-proċedura skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat. L-għajnuna mogħtija bid-differiment tal-ħlas u, allura wkoll, l-għajnuna l-ġdida stabbilita mill-ksur tal-qafas tad-Deċiżjoni 2003/530/KE huma minnhom infushom għajnuniet unilaterali, maħsuba biss biex itejbu s-sitwazzjoni finanzjarja tal-produtturi mingħajr ma jikkontribwixxu bl-ebda mod għall-iżvilupp tas-settur, jiġifieri għajnuniet operatorji li huma inkompatibbli mas-suq intern skont il-paragrafu 15 tal-Linji Gwida ta' hawn fuq.
VI.3 L-irkupru
Il-ħtieġa li titneħħa l-għajnuna
(46)
Skont it-Trattat u l-ġurisprudenza kkonsolidata tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, jekk jinstab li l-għajnuna hija inkompatibbli mas-suq intern, il-Kummissjoni hija awtorizzata tiddeċiedi jekk l-Istat ikkonċernat għandux jabolixxi jew jimmodifika l-għajnuna (10). Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti l-obbligu tal-Istat li jabolixxi l-għajnuna li l-Kummissjoni tqis bħala inkompatibbli mas-suq intern huwa li s-sitwazzjoni terġa tiġi kif kienet. F’dan ir-rigward, il-Qorti ddikjarat li dan l-għan jitqies bħala milħuq meta l-benefiċjarju jkun ħallas lura l-ammonti mogħtija bħala għajnuna illegali, biex b’hekk jintilef il-vantaġġ li bbenefika minnu fuq il-kompetituri tiegħu fis-suq, u dan iġib lura s-sitwazzjoni li kienet teżisti qabel l-għoti tal-għajnuna (11).
(47)
Bi qbil ma' din il-ġurisprudenza, l-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru. 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (12), jistipula hekk: “fejn jittieħdu deċiżjonijiet negattivi f’każijiet ta’ għajnuna illegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarju” (f’dan il-każ il-benefiċjarji kollha li bbenefikaw mid-differiment tal-ħlas).
(48)
Għalhekk l-Italja mistennija tieħu l-passi kollha meħtieġa biex mill-benefiċjarji tirkupra l-għajnuna mhux kompatibbli mogħtija. Skont il-paragrafu 42 tal-Avviż tal-Kummissjoni “Lejn implimentazzjoni effettiva tad-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni li jordnaw lill-Istati Membri biextiġi rkuprata Għajnuna mill-Istat inkompatibbli li ngħatat kontra l-liġi” (13), l-Italja għandha erba’ xhur wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni biex timplimentaha. L-ammonti li għandhom jiġu rkuprati għandhom jinkludu mgħaxijiet ikkalkulati skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 tal-21 ta’ April 2004 li jimplimenta r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 li jippreskrivi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (14).
(49)
Din id-Deċiżjoni trid tiġi implimentata minnufih, b'mod partikolari għal dak li huwa rkupru tal-għajnuniet kollha inkompatibbli individwali mogħtija.
Benefiċċji u ammonti li jridu jiġu rkuprati
(50)
Fid-dawl tal-kuntest speċifiku ħafna li fih ingħatat l-għajnuna (l-għajnuna ġiet miżjuda ma' programm li jifforma parti minn pakkett approvat mill-Kunsill) u tal-konsegwenzi tagħha (ksur tad-Deċiżjoni 2003/530/KE għal dawk li bbenefikaw mid-differiment tal-ħlas, filwaqt li l-għajnuna diġà kienet approvata b'mod eċċezzjonali bid-Deċiżjoni), għandu jiġi rkuprat, fir-rigward ta' dawk li bbenefikaw mid-differiment tal-ħlas, dan li ġej:
a)
l-imgħaxijiet marbuta mad-differiment tal-ħlas tal-imposta li skadiet fil-31 ta' Diċembru 2010, flimkien ma' kull imgħax akkumulat sad-data tal-irkupru;
b)
l-imgħaxijiet li akkumulaw fuq il-pagamenti annwali li skadew fis-snin 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 u 2009 (il-kapital ta' dawn is-snin tħallas qabel mad-differiment tal-ħlas ġab ksur tad-Deċiżjoni 2003/530/KE), flimkien mal-imgħaxijiet akkumulati sad-data tal-irkupru.
c)
l-imgħaxijiet li jitilgħu fuq il-pagamenti annwali li skadew fil-31 ta' Diċembru tas-snin 2011 u 2012 (l-ebda informazzjoni ma turi li l-kapital ma tħallasx fl-iskadenza), miżjuda bl-imgħaxijiet fuq ħlasijiet magħmula tard sad-data tal-irkupru;
d)
il-kapital u l-imgħaxijiet marbuta mal-pagamenti annwali li jiskadu fil-31 ta' Diċembru tal-2013, 2014, 2015, 2016 u 2017, li hija l-aħħar data tal-iskema tal-ħlas stabbilita bid-Deċiżjoni 2003/530/KE.
Evalwazzjoni tal-kummenti tal-partijiet interessati fl-irkupru
(51)
L-importanza li l-awtoritajiet Taljani taw lill-fatt li ammont li jrid jiġi rkuprat huwa żgħir u r-riskju ta' proċedimenti oħra min-naħa tal-produtturi quddiem il-qrati nazzjonali ma jbiddlu xejn dwar li għajnuna mill-Istat li ma tħarisx il-kondizzjonijiet meħtieġa għall-ibbenefikar minn waħda mid-derogi stipulati bl-Artikolu 107 tat-Trattat, u li għalhekk hija inkompatibbli mas-suq intern, jeħtieġ li tiġi rkuprata mingħand il-benefiċjarji sabiex is-sitwazzjoni kompetittiva terġa lura għall-istat ta' qabel ma kienet ingħatat l-għajnuna. Tabilħaqq, skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, it-tneħħija ta' għajnuna mhux leġittima li tiġi ddikjarata bħala inkompatibbli mas-suq komuni hija konsegwenza loġika tan-nuqqas ta' leġittimità, billi l-fini tal-irkupru mhux għajr li terġa' tinkiseb is-sitwazzjoni ta' qabel (15); l-għan tar-restawr tas-sitwazzjoni preċedenti jintlaħaq meta l-għajnuniet illegali u inkompatibbli mas-suq intern jerġgħu jitħallsu lura mill-benefiċjarju, u li għaldaqstant dan jiġi mċaħħad mill-vantaġġ li jkun gawda fis-suq għas-skapitu tal-kompetituri tiegħu. F'każ bħal dan tiġi restawrata s-sitwazzjoni ta' qabel ma tħallset l-għajnuna (16).
(52)
Barra minn hekk, għal dak li għandu x'jaqsam maċ-ċokon tal-ammonti li jridu jitħallsu lura, l-awtoritajiet Taljani jidher li qed jillimitaw l-ambitu tal-irkupru għall-imgħax biss li jrid jiżdied mal-pagamenti annwali li huma oġġett ta' differiment ta' ħlas. Iżda l-irkupru, li jikkonċerna biss dawk li fil-fatt ibbenefikaw mid-differiment tal-ħlas, irid jinkludi l-għajnuna sħiħa ddikjarata inkompatibbli, flimkien mal-imgħax dovut (dwar dan, ara madankollu l-paragrafu 50).
(53)
Fl-aħħar nett, l-argument li l-produtturi jistgħu jirrikorru quddiem il-qrati nazzjonali ma jistgħax jitqies bħala rilevanti minħabba li, skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, il-possibbiltà biss ta' diffikultajiet interni, anki jekk ikunu ta' natura serja, ma tistax tiġġustifika n-nuqqas ta' tħaris min-naħa ta' Stat Membru tal-obbligi li jaqgħu fuqu skont il-liġi tal-Unjoni (17).
(54)
Għaldaqstant, l-Italja tista' tapplika r-regoli de minimis applikabbli fis-settur agrikolu għall-irkupru tal-għajnuna individwali mill-benefiċjarji li meta ngħataw l-għajnuna illegali u inkompatibbli mas-suq intern kienu jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha tar-Regolament de minimis applikabbli (ir-Regolament (KE) Nru. 1535/2007). B'konformità mad-dispożizzjonijiet tal-paragrafu 49 tal-Avviż tal-Kummissjoni “Lejn implimentazzjoni effettiva tad-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni li jordnaw lill-Istati Membri biex tiġi rkuprata Għajnuna mill-Istat inkompatibbli (18) li ngħatat kontra l-liġi” l-Istat Membru jkun meħtieġ jagħmel analiżi dettaljata ta' kull għajnuna individwali mogħtija fuq il-bażi tal-iskema kkonċernata. Biex tikkwantifika l-ammont preċiż tal-għajnuna li għandha tkun irkuprata minn kull benefiċjarju mill-iskema, l-Italja trid għalhekk tiddetermina safejn l-għajnuna ngħatat għal proġett speċifiku li, meta saret l-għotja, kien jissodisfa l-kondizzjonijiet kollha fir-regolament dwar l-eżenzjonijiet skont il-kategorija jew fl-iskema ta’ għajnuniet approvata mill-Kummissjoni. F'każ bħal dan l-Istat Membru jista' wkoll japplika b'mod sostanzjali l-kriterji de minimis fis-seħħ meta saret l-għotja illegali u inkompatibbli li hija oġġett tad-deċiżjoni ta' rkupru skont l-Artikolu 2 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru.994/98 tas-7 ta' Mejju 1998, dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 92 u 93 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea għal ċertu kategoriji ta' għajnuna Statali orizzontali (19). Skont dan il-kriterju, l-għajnuna individwali mogħtija fl-ambitu tal-miżura kkonċernata ma tikkostitwixxix għajnuna għall-benefiċjarji li, meta ssir l-għotja, jissodisfaw il-kondizzjonijiet stipualti mir-Regolament de minimis fis-seħħ (Regolament (KE) nru. 1535/2007).
VI.4 Evalwazzjoni tal-kummenti tal-partijiet interessati dwar proċedimenti oħra
(55)
Fir-rigward tal-kummenti mill-ewwel parti interessata (ara il-paragrafu 22), il-Kummissjoni tenfasizza li d-differiment tal-ħlas skont l-Artikolu 40 bis tal-Liġi Nru 122/2010, għal pagament li jrid jitħallas skont programm addizzjonali għal ħlas bir-rati stabilit bil-Liġi Nru. 33/2009, mhux kopert mill-proċediment ta' din id-Deċiżjoni, billi ma jikkonċernax l-iskema ta' ħlas bir-rati addizzjonali stabbilita bid-Deċiżjoni 2003/530/KE.
(56)
Fir-rigward tal-kummenti taż-żewġ partijiet interessati dwar id-Digriet Liġi Nru. 16/2012 (il-paragrafi 24 u 26), il-Kummissjoni bħalissa qed teżaminahom, iżda hija tal-fehma li jridu jiġu ttrattati b'mod separat minħabba raġunijiet ta' effiċjenza amministrattiva, fost l-oħrajn, minħabba li l-għaqda taż-żewġ proċedimenti permezz ta' twessiegħ tal-proċediment u l-applikazzjoni tal-formalitajiet amministrattivi relatati jkomplu b'mod sinifikanti jittardjaw l-għeluq tal-proċediment li huwa oġġett ta' din id-Deċiżjoni.
VII. KONKLUŻJONI
(57)
Il-Kummissjoni tagħraf u tikkonferma li l-Italja b'mod illegali wettqet differiment tal-ħlas inkwistjoni u b'hekk irriżultaw illegali wkoll kemm l-għajnuna marbuta miegħu (ara t-tieni inċiż tal-paragrafu 13) kif ukoll l-iskema l-ġdida ta' għajnuna ddeterminata bil-ksur tad-Deċiżjoni 2003/530/KE (ara t-tielet inċiż tal-paragrafu 13). L-eżami ta' hawn fuq juri li ebda waħda mill-għajnuniet imsemmija ma tista' titqies kompatibbli mas-suq intern, peress li l-awtoritajiet Taljani ma pprovdew ebda element li jista' jipprova l-kompatibilità fid-dawl tar-regoli tal-kompetizzjoni applikabbli għas-settur agrikolu (ara l-paragrafi 43 sa 45) (huma sempliċement isostnu l-argument li d-differiment tal-ħlas kellu jitqies għalih waħdu, mingħajr ma jitqies l-impatt tiegħu fuq id-Deċiżjoni 2003/530/KE, u seta' jitqies bħala skema de minimis). Għaldaqstant il-Kummissjoni mhix f'qagħda li xxolji d-dubji diġà espressi bil-bidu tal-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat.
(58)
L-għajnuniet inkompatibbli jridu jiġu rkuprati flimkien mal-imgħaxijiet rilevanti mingħand il-benefiċċjarji kkonċernati, jiġifieri dawk li gawdew mid-differiment tal-ħlas inkwistjoni,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Id-differiment tal-ħlas tar-rati tal-imposti fuq il-ħalib li jiskadu fil-31 ta' Diċembru 2010, introdott bħala l-paragrafu 12 duodecies tal-Artikolu 1 tad-Digriet Liġi Nru. 224 tad-29 ta' Diċembru 2010 bil-Liġi Nru. 10/2011, u applikat b'mod illegali mill-Italja, bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat li hija inkompatibbli mas-suq intern.
2. L-għajnuna li rriżultat mil-ksur tal-kondizzjonijiet stabbiliti fid-Deċiżjoni 2003/530/KE kif iddeterminat bid-differiment tal-ħlas skont l-Artikolu 1, applikata b'mod illegali mill-Italja, bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
1. L-Italja hija obbligata li tirkupra mill-benefiċjarji tad-differiment tal-ħlas kkonċernati kif imsemmi fl-Artikolu 1(1), l-għajnuniet inkompatibili kif imsemmi fl-Artikolu 1(1) u (2).
2. L-ammonti li għandhom jiġu rkuprati għandhom iġibu mgħax mid-data li fiha tqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarji sa dik tal-irkupru effettiv tagħhom.
3. L-imgħax għandu jiġi kkalkulat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru. 794/2004.
4. L-irkupru li jikkonċerna biss lil dawk li fil-fatt ibbenefikaw mid-differiment tal-ħlas kif imsemmi fl-Artikolu 1 u għaldaqstant ibbenefikaw mill-għajnuna kif imsemmi fl-Artikolu 2, għandu japplika għal dan li ġej:
a)
l-imgħaxijiet marbuta mad-differiment tal-ħlas tal-imposta li skadiet fil-31 ta' Diċembru 2010, flimkien ma' kull imgħax akkumulat sad-data tal-irkupru effettiv;
b)
l-imgħaxijiet li akkumulaw fuq il-pagamenti annwali li skadew fil-31 ta' Diċembru tas-snin 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 u 2009 (il-kapital ta' dawn is-snin tħallas qabel mad-differiment tal-ħlas ġab ksur tad-Deċiżjoni2003/530/KE), flimkien mal-imgħaxijiet akkumulati sad-data tal-irkupru effettiv;
c)
l-imgħaxijiet li jitilgħu fuq il-pagamenti annwali li skadew fil-31 ta' Diċembru tas-snin 2011 u 2012 (l-ebda informazzjoni ma turi li l-kapital ma tħallasx fl-iskadenza), miżjuda bl-imgħaxijiet fuq ħlasijiet magħmula tard sad-data tal-irkupru;
d)
il-kapital u l-imgħaxijiet marbuta mal-pagamenti annwali li jiskadu fil-31 ta' Diċembru tal-2013, 2014, 2015, 2016 u 2017, li hija l-aħħar data tal-iskema tal-ħlas stabbilita bid-Deċiżjoni tal-Kunsill.
5. L-għajnuna individwali mogħtija taħt l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat jekk, meta tingħata, hija tissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti f’regolament adottat skont l-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 994/98 applikabbli fiż-żmien meta tingħata l-għajnuna.
Artikolu 3
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. L-Italja għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur wara d-data li fiha ġiet innotifikata.
Artikolu 4
1. Fi żmien xahrejn wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, l-Italja għandha tissottometti l-informazzjoni li ġejja:
a)
il-lista tal-benefiċjarji li rċevew għajnuna skont l-iskemi msemmija fl-Artikolu 1 u l-ammont totali li rċieva kull wieħed minnhom skont l-iskema konċernata;
b)
l-ammont totali (kapital u mgħax) li għandu jiġi rkuprat mingħand kull benefiċjarju fil-każ ta’ għajnuna li ma tistax tkun irkuprata bir-regola de minimis;
c)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu u dawk ippjanati biex is-sitwazzjoni ssir konformi ma' din id-Deċiżjoni;
d)
id-dokumenti li juru li l-benefiċjarji ntalbu jħallsu lura l-għajnuna.
2. L-Italja għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda sabiex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sakemm l-għajnuna mogħtija skont l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 tkun irkuprata kollha. Hija għandha tissottometti minnufih, fuq sempliċi talba tal-Kummissjoni, informazzjoni dwar il-miżuri li diġà ttieħdu u dwar dawk ippjanati għall-konformità ma’ din id-Deċiżjoni. Għandha wkoll tipprovdi informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta’ għajnuna u mgħax diġà rkuprati mill-benefiċjarji.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Taljana.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Lulju 2013.