PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1283/2014
ze dne 2. prosince 2014
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „PT“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „dotčené země“) byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní opatření“).
(2)
Platná antidumpingová cla pro Malajsii činí 75 %, s výjimkou společností Anggerik Laksana Sdn Bhd a Pantech Steel Industries Sdn Bhd, na které se vztahuje antidumpingové clo ve výši 59,2 % resp. 49,9 %. Pro všechny společnosti z Korejské republiky platí clo 44 %.
(3)
Původní opatření byla zachována nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010 (4) (dále jen „platná opatření“).
1.2 Platná opatření vztahující se na další třetí země
(4)
Mimo oblast působnosti tohoto řízení jsou v současné době v platnosti antidumpingová opatření na vývoz dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Thajska (5). Opatření na dotčený výrobek pocházející z Číny byla rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaného z Tchaj-wanu (6), Indonésie (7), Srí Lanky (8) a Filipín (9). Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení týkající se dovozu PT z Čínské lidové republiky a rozšířený na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (10). Antidumpingová opatření týkající se vývozu z Thajska pozbyla platnost.
(5)
V lednu 2013 byla uložena opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka (11).
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Dne 8. února 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (12) platných antidumpingových opatření týkajících se PT z Korejské republiky a Malajsie.
(7)
Dne 26. června 2013 Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“).
(8)
Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(9)
Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
Dne 15. října 2013 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (13).
1.4 Zúčastněné strany
(11)
Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v přezkumném šetření kontaktovaly. Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Korejské republice a Malajsii a korejské a malajsijské orgány o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je, aby spolupracovali.
(12)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.4.1. Výběr vzorku
(13)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná muset vybrat vzorek výrobců v Unii, dovozců a korejských vyvážejících výrobců.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení; skládá se ze čtyř výrobců v Unii nebo skupin výrobců v Unii (pět jednotlivých společností) se sídlem v Německu, Francii, Itálii, Rumunsku a Rakousku. Nedošly žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.
(15)
Po zahájení řízení však Komise musela vyloučit ze vzorku dva výrobce v Unii kvůli nedostatečné spolupráci. Zbývající dvě společnosti/skupiny společností (celkem tři jednotlivé společnosti) představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii a výrobní zařízení mají ve třech různých zemích. Pozměněný vzorek byl proto stále považován za reprezentativní vzorek výrobního odvětví Unie.
b) Výběr vzorku dovozců
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce však při šetření nespolupracoval.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Korejské republice
(17)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Koreji, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Korejské republiky při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(18)
Dva korejští vyvážející výrobci poskytli požadované informace, ale pouze jeden souhlasil se spoluprací a se zařazením do vzorku. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku korejských vyvážejících výrobců není nutný.
d) Vyvážející výrobci v Malajsii
(19)
Vzhledem k nízkému počtu známých malajsijských vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu nepředpokládala výběr jejich vzorku.
(20)
Komise vyzvala všechny vyvážející výrobce, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Malajsie při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
1.4.2. Odpovědi na dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, spolupracující korejské společnosti a všem známým malajsijským vyvážejícím výrobcům.
(22)
Jeden výrobce v Unii neodpověděl na dotazník, zatímco jiný výrobce v Unii předložil pouze částečnou odpověď a nereagoval ani na dopis s upozorněním na nedostatky. Následně byli tito dva výrobci v Unii ze vzorku vyloučeni (viz výše 15. bod odůvodnění). Na dotazník odpověděl jeden korejský vyvážející výrobce. Odpověď na dotazník nezaslal žádný vyvážející výrobce z Malajsie.
1.4.3. Inspekce na místě
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko a společnost ve spojení Siekman Fittings, Lohne, Německo;
-
Vallourec Fittings S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Korejské republice:
-
TK Corporation, Pusan.
1.5 Období přezkumného šetření a posuzované období
(24)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(25)
Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.6 Zveřejnění informací
(26)
Dne 12. září 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a případně zohlednila.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(27)
Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky a Malajsie, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „PT“)
2.2 Obdobný výrobek
(28)
Přezkumné šetření potvrdilo, stejně jako v původním šetření, že PT vyrobené v dotčených zemích a prodávané na domácím trhu nebo vyvážené do Unie nebo na jiné vývozní trhy mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie.
(29)
Komise proto rozhodla, že tento výrobek je obdobným výrobkem ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
(30)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.1 Korejská republika
3.1.1. Předběžné poznámky
(31)
Jeden z největších korejských výrobců PT, společnost TK Corporation, při šetření spolupracovala. Na tuto spolupracující společnost připadalo 25 % - 40 % korejského vývozu PT (přesný údaj není uveden z důvodu utajení). TK Corporation zaslala Komisi vyplněný dotazník, včetně údajů o prodeji na domácím trhu, prodeji na vývoz a výrobních nákladech. Komise měla za to, že analýza korejského dumpingu během období přezkumného šetření a zčásti i analýza obnovení dumpingu by mohla vycházet z údajů této společnosti vzhledem k jejímu podílu na korejském vývozu PT. Odpověď TK Corporation byla ověřena.
3.1.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(32)
Během období přezkumného šetření bylo z Koreje do Unie dovezeno pouze zanedbatelné množství PT (méně než 50 tun). Část z toho prodal jediný spolupracující vyvážející výrobce TK Corporation. Bylo jasné, že toto množství není reprezentativní, protože představovalo méně než 0,1 % výroby TK Corporation. Kromě toho nebylo jasné, zda bylo na dovozené zboží od TK Corporation zaplaceno antidumpingové clo, což vyvolávalo pochybnosti o tom, zda toto zboží skutečně vstoupilo na celní území Unie. Navíc se jednalo o prodej pro tři konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek (jedná se tedy o nereprezentativní prodej) a prodej proběhl v „balíku“ s dalšími tvarovkami (hlavně z nerezavějící oceli). Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě dovozu PT od TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření.
(33)
Po zveřejnění informací TK Corporation prohlásila, že Komise měla ve své analýze dumpingu vycházet z prodeje společnosti na vývoz do Unie, a to z těchto důvodů: i) její prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření byl významný a tedy reprezentativní, protože sestával z „nejméně 26 faktur s 282 individuálními transakcemi, navzdory zavedeným clům“ ii) jelikož nebylo jasné, jak to bylo s platbou antidumpingového cla, některé prodejní operace (určené pro projekt v zahraničí) zřejmě nepodléhaly antidumpingovému clu, zatímco z jiných prodejních operací, k nimž došlo během období přezkumného šetření, dovozci ne vždy platili antidumpingová cla kvůli špatné klasifikaci těchto výrobků, v důsledku čehož si dovozci neuvědomili, že byl antidumpingová cla platit měli. Mezitím byli dovozci na tuto chybu upozorněni a od té doby antidumpingová cla hradili se zpětnou platností; a iii) podmínky pro prodej na vývoz do Unie byly obvyklé, neboť se nepoužily kratší dodací lhůty a účtované ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace.
(34)
Tyto připomínky byly náležitě analyzovány. TK Corporation nic nenamítala proti nízkému objemu svého prodeje na vývoz do Unie jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s celkovou výrobou obdobného výrobku (méně než 0,1 %). Komise tvrdí, že tak malý objem v relativním i absolutním vyjádření nelze považovat za reprezentativní.
(35)
Komise navíc nemohla na základě poskytnutých dokumentů zjistit, jaká část údajného prodeje společnosti TK Corporation v Unii byla nakonec řádně klasifikována a dovezena, a také tvrzení, že ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace, nemohlo být ověřeno, a proto ho nebylo možné akceptovat, jelikož podpůrné podklady byly poskytnuty až po inspekci na místě. V každém případě, pokud jde o tyto dvě otázky, s ohledem na závěr analýzy obsažený v 34. bodě odůvodnění není zapotřebí, aby Komise dospěla k definitivnímu rozhodnutí, jelikož ani celkový vykazovaný objem prodeje TK Corporation do Unie nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(36)
Komise proto potvrzuje, že prodej TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření nelze použít pro smysluplnou analýzu dumpingu jako součást tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
3.1.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Koreji a přitažlivost trhu Unie.
3.1.3.1. Vývoz z Koreje do jiných destinací
(38)
Vzhledem k nízkému objemu dovozu PT z Koreje do Unie a nedostatečné spolehlivosti cen sjednaných u těchto obchodů (viz 32. až 36. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že pro posouzení pravděpodobné budoucí cenové úrovně vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, by se měly použít údaje týkající se prodeje PT z Koreje do jiných zemí.
(39)
Bylo usouzeno, že je vhodné nejprve analyzovat korejský prodej do Spojených států amerických (dále jen „USA“), neboť na rozdíl od korejského vývozu do jiných destinací má uvedený trh podobnou velikost jako trh Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu a nízkými dovozními celními sazbami, což z něho činí velmi konkurenční trh. Navíc jsou USA hlavní destinací vývozu obecně pro Koreu i konkrétně pro TK Corporation.
(40)
Kromě toho byl v průběhu šetření zkoumán veškerý další prodej PT z Koreje na vývoz.
(41)
Výpočet dumpingu byl proveden jak pro prodej do USA, tak pro prodej do jiných vývozních destinací (kromě Unie z důvodů uvedených v 32. až 36. bodě odůvodnění výše).
a) Běžná hodnota
(42)
V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota pro TK Corporation z ceny zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, pokud to bylo možné.
(43)
U typů výrobku, které tuto metodiku neumožňovaly, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(44)
Stalo se tak na základě skutečných výrobních nákladů TK Corporation uvedených v odpovědi na dotazník, to jest, v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, skutečných výrobních nákladů navýšených o skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
b) Vývozní cena
(45)
Jak je vysvětleno v 32. až 36. bodě odůvodnění, prodej TK Corporation do Unie se nedal použít pro výpočet dumpingu, a proto vývozní ceny vycházely z jejího vývozu na trhy třetích zemí.
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla vývozní cena TK Corporation do jiných zemí upravena na úroveň ceny ze závodu, ve vhodných případech se zohledněním nákladů mimo jiné na dopravu, a dále cel a daní.
c) Srovnání a úpravy
(47)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(48)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
(49)
Aby bylo možné rozlišovat mezi různými typy dotčeného výrobku, metodika rozlišování typů výrobku pracovala s původním kontrolním číslem výrobku (PCN) a předpokládala 11číslicový systém. Výpočty dumpingu byly provedeny za použití mírně zjednodušené struktury PCN s použitím 7 číslic. Pole „technická norma“ a „kvalita materiálu“ byla nahrazena jednodušším kritériem, které rozlišovalo mezi výrobky z uhlíkové oceli a legované oceli. Bylo totiž zjištěno, že mezi používanými technickými normami (např. ANSI nebo EN) je malý rozdíl a že klasifikační systémy materiálové kvality se řídí použitou normou. Tento zjednodušený režim tedy zvýšil úroveň shody pro výpočet dumpingu (a újmy) u tisíců PCN, aniž by došlo ke zkreslení samotného výsledku výpočtu.
(50)
TK Corporation požádala Komisi, aby rozšířila původní systém PCN na 16 číslic, ale tato žádost byla zamítnuta, protože používaný systém již dokázal účinně kategorizovat dotčený výrobek. Kromě toho je třeba zdůraznit, že bylo zřejmé, že vypočtená rozpětí dumpingu (a újmy) se nijak výrazně nezmění, pokud by byla založena na 7, 11 nebo 16 číslicích, protože průměrné ceny, za něž TK Corporation prodávala na různých trzích, se značně lišily.
(51)
Druhý výpočetní problém se týkal metody výpočtu objemu, který měl sloužit pro výpočet dumpingu. Společnost TK Corporation tvrdila, že množství se na jejích prodejních fakturách, cenových doporučeních pro (potenciální) odběratele a v jejím účetnictví vykazuje v „kusech“, a proto by se kusy měly používat jako měrná jednotka při výpočtech. Dotazník požadoval údaj o množství podle hmotnosti, avšak TK Corporation u části svého prodeje odpověděla v kusech. U těchto obchodů zajistila společnost TK Corporation přepočet kusů na hmotnost v rámci nápravy nedostatků v poskytnutých informacích. Komise se rozhodla, že nejlepší metodou je hmotnost, protože:
-
kusy jako měrná jednotka by mohly vést ke zkreslení průměrné jednotkové ceny, jelikož kusy neodrážejí hmotnost jednoho kusu, což je důležitý určující faktor pro náklady (a tím i cenu) dotčeného výrobku.
-
hmotnost je nezbytná pro výpočet újmy, protože tuto metodiku používají výrobci v Unii a bylo by nevhodné používat různé metodiky pro výpočet dumpingu a újmy (cenového podbízení); a
-
údaje celních úřadů Unie a Korejské vývozní statistiky vykazují u dotčeného výrobku jen hmotnost.
(52)
Dále je třeba poukázat na to, že celková vypočtená dumpingová rozpětí se zřejmě nijak výrazně neměnila, pokud byla založena na kusech, a to kvůli zjištěným velkým rozdílům v průměrných cenách, za které TK Corporation prodávala na různých trzích.
(53)
Po zveřejnění informací TK Corporation znovu podala připomínku, že Komise měla své výpočty dumpingu založit spíše na kusech než na hmotnosti. Jedním z důvodů bylo, že údaje společnosti TK Corporation o prodeji a nákladech se uvádějí v kusech a přepočet na hmotnost by tedy vedl ke zkreslení výpočtů dumpingového rozpětí.
(54)
Co se týče srovnatelnosti s výrobním odvětvím Unie, TK Corporation uvedla, že Komise nevypočítala rozpětí újmy, přestože pro rozpětí dumpingu není třeba srovnávat údaje výrobního odvětví Unie o nákladech a prodeji. Kromě toho TK Corporation tvrdila, že i výrobní odvětví Unie používalo při transakcích jako měrnou jednotku kus, a nikoli kilogram nebo tunu.
(55)
Na závěr TK Corporation nechápala, jaký význam má skutečnost, že údaje celních úřadů Unie a korejských vývozních statistik jsou vedeny podle hmotnosti.
(56)
Výše uvedené připomínky byly náležitě analyzovány. Za prvé je třeba poznamenat, že TK Corporation nepředložila „alternativní“ výpočet dumpingu na základě kusů. Ačkoli tvrdila, že „výpočet na základě kusů“ by poskytl přesnější výsledek, neuměla to skutečně prokázat. Komise znovu opakuje, že vypočítaná dumpingová rozpětí jsou přesvědčivá a jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě hmotnosti a dumpingovými rozpětími na základě kusů. Jinými slovy je nesporné, že bez ohledu na použitou metodu by se zjistila velká dumpingová rozpětí. Kromě toho je důležité připomenout, že přepočet kusů na hmotnost v údajích o prodeji a nákladech TK Corporation provedla sama tato společnost s použitím vlastní metodiky. Navíc je v jejím katalogu, který je přístupný na jejích vlastních internetových stránkách, uvedena u každého typu tvarovky přibližná hmotnost.
(57)
Transakce uskutečněné výrobním odvětvím Unie jsou vyjádřeny jak hmotnostně, tak kusově, jak dokládají faktury, jež Komise ověřila. Kromě fakturace se hmotnost metodicky používá pro stanovení výrobní kapacity, objemu výroby a výrobních nákladů, a to nejen v rámci Unie, ale na celém světě a také v Koreji. Suroviny, které tvoří největší podíl výrobních nákladů dotčeného výrobku, se nakupují na tuny. Další faktory, například spotřeba energie, náklady práce a náklady na přepravu se rovněž počítají podle hmotnosti. Výrobní odvětví Unie rovněž stanoví koncoroční slevy podle objemu (v tunách), který zákazník nakoupil, nikoli podle počtu kusů. Kromě toho v tomto přezkumu před pozbytím platnosti bylo třeba vypočítat rozpětí cenového podbízení, což se taky stalo (viz 98. až 105. bod odůvodnění), a tudíž není správný argument, že není třeba srovnávat korejské údaje a údaje výrobního odvětví Unie, jak se navrhovalo v námitce shrnuté v 54. bodě odůvodnění.
(58)
Celosvětové statistické údaje shromážděné a používané jako součást šetření, včetně statistik o korejském vývozu a celních statistik Unie, byly vyjádřeny pouze v hmotnostních jednotkách. Byly mimo jiné použity pro analýzu korejského vývozu dotčeného výrobku do Unie a do třetích zemí. Pro určení podílu TK Corporation a pro ověření objemu jejího prodeje do Unie, který tato společnost uvedla v odpovědi na dotazník, bylo nutné převést údaje TK Corporation na hmotnost, neboť převést korejské statistiky o vývozu a celní statistiky Unie na kusy by nebylo možné.
(59)
Konečně je třeba poznamenat, že v předchozích šetřeních (například v šetření, které vedlo k uložení původních opatření a v prvním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k platným opatřením), jakož i v několika nedávných šetřeních týkajících se stejného výrobku z Ruska a Turecka byla rovněž použita metodika založená na hmotnosti.
(60)
Vzhledem k výše uvedenému Komise opakuje, že požadavek, aby se výpočty prováděly na základě kusů, by měl být zamítnut.
d) Dumping během období přezkumného šetření
(61)
Dumpingová rozpětí vypočítaná pro TK Corporation činila 46 % a 27 % v závislosti na tom, kam vývoz směřoval.
3.1.3.2. Výrobní kapacita Koreje
(62)
Pokud jde o celkovou korejskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise v šetření nezískala informace od žádného z korejských výrobců s výjimkou TK Corporation. Aby mohla v tomto ohledu učinit nějaký závěr, musela se tedy Komise opřít o článek 18 základního nařízení a informace, jež má k dispozici, jsou ověřené informace od TK Corporation, které se týkají pouze této společnosti, a celostátní informace obsažené v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.
(63)
Volná kapacita nahlášená společností TK Corporation byla řádně ověřena. Extrapolací volné kapacity nahlášené společností TK Corporation během období přezkumného šetření na základě jejího podílu na celkovém objemu vývozu z Koreje Komise vypočítala, že celková volná kapacita v Koreji činí nejméně 15 000 tun, což představuje přibližně 25 % celkové spotřeby Unie. U tohoto výpočtu je však třeba uvést, že objem výroby v porovnání s výrobní kapacitou je údaj, jenž platí jen pro jednu konkrétní společnost a kromě toho, ačkoli TK Corporation je jedním z velkých výrobců obdobného výrobku v Koreji, je pouze jedním z mnoha a zcela jistě není dominantní. Toto zjištění proto Komise ověřila porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti.
(64)
Informace o volné kapacitě uvedené v žádosti vycházely z odhadované kapacity a údajů o výrobě všech korejských výrobců, které žadatel označil. Pokud jde o výrobní kapacitu, v případě tří největších výrobců byly použity veřejně dostupné údaje. U ostatních (mnohem menších) korejských výrobců nebyly takové údaje veřejně dostupné a žadatel proto použil jiné rozumné metody pro odhad jejich výrobní kapacity. Žadatel dále předpokládal určitou úroveň domácí korejské spotřeby a aby odhadl volnou kapacitu, započítal dovoz do Koreje i vývoz z Koreje. Při výpočtu výrobní kapacity a volné kapacity byly provedeny odpovídající odpočty tak, aby byla podchycena výroba jiných druhů výrobků, které nespadají do definice výrobku. Tento souhrn informací byl jednoznačně shledán úplnějším a průkaznějším než informace uvedené v 63. bodě odůvodnění výše. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by tyto údaje vyvrátily. Na základě toho a dostupných údajů se volná kapacita v Koreji odhaduje na 119 300 tun, což představuje samo o sobě dvojnásobek velikosti trhu v Unii během období přezkumného šetření.
3.1.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(65)
Je třeba připomenout, že PT se používá zejména v ropném a plynárenském průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových instalacích. Žádná z dostupných skutečností nesvědčí o podstatném nárůstu nebo poklesu těchto odvětví v Koreji, a proto se má za to, že korejský domácí trh s PT zůstane i v nadcházejících letech poměrně stabilní a korejským PT nenabízí žádné podstatné možností expanze. Kromě Koreje jsou hlavními vývozními trhy pro tato odvětví Unie, USA, země Středního východu a jihovýchodní Asie. Ze žádné informace shromážděné během šetření nevyplývá, že by poptávka na některém z těchto trhů měla v nadcházejících letech výrazně klesnout nebo stoupnout.
(66)
Korejský vývoz do USA, zemí na Středním východě a v jihovýchodní Asii je již na vysoké úrovni, a proto tyto trhy nemají významný růstový potenciál pro korejský průmysl. Je rovněž třeba připomenout, že v případě korejského vývozu do Spojených států byl zjištěn významný dumping ve výši 46 %. Trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a pokud by byla opatření zrušena, byl by to tedy atraktivní růstový trh, neboť korejští vyvážející výrobci s ohledem na platná opatření tento trh dosud plně nevyužívají.
(67)
Pokud jde o velikost a podmínky na trhu, trh USA a trh Unie jsou si podobné. Na obou trzích existuje velký počet domácích výrobců a dovoz tvoří významný podíl na trhu. Ze šetření vyplynulo, že průměrná prodejní cena na trhu Unie (s přihlédnutím ke všem prodejům výrobců v Unii, jakož i ke všem dovozům do Unie) činí 2 600 EUR/t. Průměrná cena na trhu Unie je proto podobná průměrné ceně, kterou korejští vyvážející výrobci dostávají na trhu USA (2 700 EUR/t) s tím rozdílem, že v USA se na ně nevztahují antidumpingová opatření. Aktuální marginální prodej z Koreje do Unie je proto s největší pravděpodobností důsledkem stávajících opatření vůči dotčenému výrobku. Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byly USA pro korejské vývozce největším vývozním trhem. Svědčí to o tom, že Unie by byla pro korejské vývozce přitažlivým trhem, a pokud by byla cla zrušena, bylo by možné očekávat, že trh Unie přiláká podobně velké objemy jako trh USA. Během období přezkumného šetření připadalo na korejské PT 20 % - 25 % veškerého dovozu PT do USA a 10 % až 15 % podíl na celkovém trhu USA s PT (přesná čísla nejsou uvedena z důvodu jejich důvěrné povahy). Jinými slovy, pokud by opatření byla zrušena, korejští výrobci by k návratu na trh Unie pravděpodobně využili dostupnou volnou kapacitu, jak bylo popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
(68)
Jak je objasněno v 39. bodě odůvodnění, kromě USA neexistuje pro vývoz z Koreje druhá destinace, kterou lze spolehlivě použít pro analýzu vývoje na trhu Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Proto se má za to, že seskupení všeho prodeje na vývoz do jiných míst určení, než je Unie nebo USA, nepřináší spolehlivé průměrné ceny s ohledem na rozdílné podmínky panující na všech těchto (mnohem menších) jednotlivých trzích. Vzhledem k omezením této analýzy, jak je popsáno výše, a absenci významného růstového potenciálu těchto „ostatních trhů“ v blízké budoucnosti se však neočekává, že by tyto trhy absorbovaly velký objem dodatečného dovozu z Koreje.
3.1.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(69)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Šetření ukázalo, že korejský vývoz PT do USA a dalších třetích zemí byl prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí činilo 46 %, resp. 27 %.
(70)
Korea navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
3.2 Malajsie
3.2.1. Předběžné poznámky
(71)
Protože žádný z malajsijských vyvážejících výrobců nespolupracoval, muselo se při celkové analýze vycházet z informací, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení Komise zkoumala různé statistické zdroje. Nejlepší dostupné informace pro stanovení objemu dovozu a cen pro trh Unie pocházely ze statistických údajů o dovozu shromážděných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Jiné zdroje, jako je Eurostat, nebyly použity, protože dotčený výrobek se nedal oddělit od jiných výrobků s 8místným kódem.
3.2.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(72)
Z databáze podle čl. 14 odst. 6 vyplynulo, že k dovozu z Malajsie na trh Unie nedošlo. Proto byl učiněn závěr, že během období přezkumného šetření dumping malajsijského vývozu nepokračoval.
3.2.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(73)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Malajsii a přitažlivost trhu Unie.
3.2.3.1. Vývoz z Malajsie do jiných destinací
(74)
Jelikož dovoz PT z Malajsie na trh Unie se neuskutečnil, Komise musela použít údaje z jiné země. Jako vhodná země byly zvoleny USA, neboť mají trh podobné velikosti jako Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu, což činí tento trh velmi konkurenčním. Kromě toho jsou USA daleko největší destinace pro vývoz z Malajsie, neboť se během období přezkumného šetření na malajsijském vývozu podílely 87 %. Tento přístup je totožný s přístupem, který byl použit u Malajsie při předchozím šetření a též při posouzení „pravděpodobnosti obnovení újmy“.
a) Běžná hodnota
(75)
Vzhledem k tomu, že malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, a sice z odhadovaných nákladů na výrobu, ke kterým bylo připočteno 6 % na prodejní, správní a režijní náklady a zisk, vyjádřeno jako procentní podíl ceny ze závodu. Má se za to, že výše uvedené procento není přemrštěné. Potvrzuje to skutečnost, že u jediného spolupracujícího subjektu v tomto řízení (TK Corporation, Korea) se skutečná hodnota pohybovala značně nad 6 %.
b) Vývozní cena
(76)
Jelikož malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení vypočítána pomocí údajů o malajsijských vývozních cenách dotčeného výrobku do USA získaných ze statistiky dovozu do Spojených států amerických.
c) Srovnání
(77)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(78)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk, uvedené výše v 75. bodě odůvodnění, vyjádřeny jako procentní podíl ceny ze závodu a byly z nich vyloučeny náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
d) Dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření
(79)
Na základě výše popsané metodiky, která byla použita rovněž v prvním přezkumu před pozbytím platnosti za účelem prodloužení platnosti opatření (dále jen „platná opatření“) bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí činí 57,7 %.
3.2.3.2. Výrobní kapacita Malajsie
(80)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany Malajsie nebyly poskytnuty žádné informace o výrobě a volné kapacitě. Informace v žádosti uvádějí celkovou instalovanou výrobní kapacitu v Malajsii v objemu přibližně 55 000 tun a volnou kapacitu ve výši cca 27 000 tun. Při analýze, ze které vyplynul tento objem, byla vyloučena výroba (výrobní kapacita) jiných výrobků, a proto je považována za přiměřenou. Malajsijská volná kapacita v objemu 27 000 tun představuje přibližně 40 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.2.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(81)
Pokud jde o vývoj na celosvětovém trhu hlavního uživatelského odvětví, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění výše, trh Unie je jedním z největších trhů s PT a ve spisu nejsou žádné informace, které by naznačovaly, že v nadcházejících letech poptávka na těchto trzích významně klesne nebo stoupne.
(82)
Šetřením bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie jsou vyšší než malajsijské vývozní ceny na jiných vývozních trzích, zejména na trhu USA. Ve skutečnosti činila průměrná cena na trhu Unie 2 600 EUR/t, zatímco podle statistik USA průměrná dovozní cena z Malajsie do USA činila 1 600 EUR/t. Proto by trh Unie byl přitažlivým trhem pro malajsijské vývozce, pokud by opatření byla zrušena. To je velmi důležité vzhledem k malajsijské volné kapacitě, ale je rovněž třeba připomenout, že v současné době 87 % malajsijského vývozu směřuje do Spojených států, kde malajsijští vyvážející výrobci prodávají za ceny mnohem nižší.
3.2.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(83)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Bylo zjištěno, že malajsijský vývoz PT do USA je prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí dosahuje 57,7 %.
(84)
Malajsie navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k cenové úrovni v Unii bude tato kapacita pravděpodobně alespoň zčásti využita na vývoz do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Lze rovněž očekávat, že v tom případě značná část vývozu do USA bude přesměrována na trh Unie, vzhledem k převládajícím cenám na trhu v Unii ve srovnání s cenami ve Spojených státech.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(85)
S ohledem na výše uvedené, tj. na vysoká dumpingová rozpětí, velké volné výrobní kapacity v dotčených zemích a jejich velké vývozní kapacity a na přitažlivost trhu Unie z hlediska cen a velikosti, lze dojít k závěru, že dumpingový dovoz z Korejské republiky a Malajsie do Unie by se obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(86)
Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s jeho situací, jak je popsána v nařízení Rady č. 1001/2008 uvedeném výše 3. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření 22 známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(87)
Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 57 736 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje od společností zařazených do vzorku a údaje poskytnuté žadatelem.
(88)
Společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku v šetření představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii (viz 15. bod odůvodnění výše). Údaje ze vzorku jsou tedy reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu ze třetích zemí na základě databáze podle čl. 14 odst. 6.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(91)
Ve srovnání s úrovní v roce 2010 se v roce 2011 spotřeba zvýšila o 12 %. V roce 2012 sice opět poklesla, ale udržela se nad úrovní roku 2010 (6 % nárůst). Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba Unie o 8 %.
4.3 Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Korejská republika
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(93)
Dovoz z Korejské republiky do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Korejské republiky (v tunách)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Podíl na trhu
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(94)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Korejské republiky velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. V období přezkumného šetření objem dále klesl až na 18 tun. Úroveň dovozu zůstala na této nízké úrovni od uložení původních opatření v roce 2002, a proto lze předpokládat, že je výsledkem platných antidumpingových opatření.
Malajsie
(95)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(96)
Dovoz z Malajsie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Podíl na trhu
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(97)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Malajsie velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. Nejvyšší (avšak stále velmi nízký) objem byl dovezen v roce 2010 (19,4 tun), ale od roku 2010 dovoz prakticky ustal. Úroveň dovozu kolísala od uložení původních opatření v roce 2002, ale nikdy nedosáhla úrovně z doby před opatřeními. Lze tedy předpokládat, že velmi nízká úroveň dovozu od uložení původních opatření v roce 2002 je výsledkem platných antidumpingových opatření.
4.3.2. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
Korejská republika
(98)
Během období přezkumného šetření se velmi malý objem, který do Unie dovezla společnost spolupracující při šetření (TK Corporation), prodával za podstatně nižší ceny, než byly ceny CIF výrobního odvětví Unie. Jak je však uvedeno v 32. bodě odůvodnění výše, existují pochybnosti, zda tyto výrobky skutečně vstoupily na celní území Unie.
(99)
Celkový objem dovozu z Koreje do Unie je i tak velmi nízký - viz 32. bod odůvodnění -, neboť tvoří pouze 0,03 % podíl na trhu Unie (viz výše tabulka č. 2). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Korejské republiky do Unie a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobku nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(100)
Komise proto coby reprezentativní náhražku použila vývozní ceny z Koreje do USA a dalších zemí, aby zjistila, jaké by bylo cenové podbízení, kdyby korejské společností prodávaly za tyto ceny do Unie.
(101)
Protože vývoz TK Corporation do celého světa představoval nejméně 25 % - 40 % veškerého vývozu PT z Korejské republiky, byl tento prodej považován za reprezentativní pro korejský prodej na vývoz. Tyto ceny byly tedy použity pro srovnání. Komise upravila vývozní ceny směrem nahoru, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(102)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 17 % v případě prodeje do USA a 10 % v případě prodeje v celosvětovém měřítku.
Malajsie
(103)
Při šetření nespolupracovala žádná společnost z Malajsie. Na základě informací ze statistiky v databázi podle čl. 14 odst. 6 lze soudit, že dovoz do Unie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný (viz tabulka č. 3 výše). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Malajsie do EU a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobků nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(104)
Komise proto stanovila cenové podbízení podle stejné metodiky jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a sice srovnáním cen vývozu z Malajsie do USA s prodejními cenami na trhu Unie. Komise upravila vývozní ceny, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(105)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 34 % v případě prodeje do USA. Komise porovnala rovněž prodejní ceny z Malajsie do jiných zemí a rozpětí cenového podbízení u tohoto prodeje činilo 28 %.
4.3.3. Dovoz ze třetích zemí
(106)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 4
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
OPŠ
Čínská lidová republika
Objem v tunách
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Podíl na trhu
10 %
9 %
12 %
11 %
Průměrná cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Jiné třetí země
Objem v tunách
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Podíl na trhu
21 %
21 %
20 %
20 %
Průměrná cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem v tunách
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Podíl na trhu
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Průměrná cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(107)
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčených zemí dosáhl 31 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Největší podíl na trhu představoval dovoz z Čínské lidové republiky - 11 % veškeré spotřeby v Unii. V období přezkumného šetření pocházel významný podíl dovozu z Thajska (4 % trhu Unie), Vietnamu (3 % trhu Unie) a Saúdské Arábie (z nulového dovozu v roce 2010 na 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření).
(108)
Ceny, za něž se tento dovoz na území Unie prodával, byly relativně nízké v porovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, což platí zejména pro dovoz z Čínské lidové republiky. I přes antidumpingová cla na dovoz z Čínské lidové republiky ve výši 58,6 % byla průměrná cena čínského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie (viz tabulka č. 4 výše).
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(109)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(110)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum a statistických údajů. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(111)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(112)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od dvou společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. Tyto údaje jsou tedy podávány pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla zachována jejich důvěrnost.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(113)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Výrobní kapacita v tunách
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Využití kapacity
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Zdroj: žádost
(114)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 20 %. Jelikož se spotřeba v Unii ve stejném období zvýšila pouze o 8 %, přebývající část výroby šla na vývoz.
(115)
Využití kapacity během období přezkumného šetření se zdá být nízké (32 % v období přezkumného šetření). Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.
(116)
Využití výrobní kapacity se během posuzovaného období mírně zvýšilo. Na vyšším využití kapacity o 20 procent se projevilo zvýšení objemu výroby v posuzovaném období.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(117)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Podíl na trhu
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Zdroj: žádost
(118)
Objem prodeje na trhu Unie vzrostl v roce 2011 o 14 % ve srovnání s rokem 2010. Objem prodeje následně klesl na 41 350 tun, což představuje zvýšení o 9 % během posuzovaného období.
(119)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období víceméně neměnil.
4.4.2.3. Růst
(120)
V souladu s mírným růstem spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 8 %) prodej výrobců v Unii vzrostl o 9 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(121)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Zdroj: žádost
(122)
V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 10 %. V důsledku toho a spolu se zvýšením výroby produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 34 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(123)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/t)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Index
100
100
98
94
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Index
100
94
97
94
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(124)
V průběhu posuzovaného období klesly prodejní ceny v Unii o 6 %. Zatímco mezi lety 2010 a 2012 zůstaly ceny poměrně stabilní, k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
(125)
Kvůli fixním nákladům, které tvoří významnou část výrobních nákladů, měl růst výroby o 20 % během období přezkumného šetření za následek pokles jednotkových výrobních nákladů. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla odpovídajícím způsobem.
4.4.3.2. Náklady práce
(126)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Index
100
107
108
110
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(127)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající trend. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 10 %.
4.4.3.3. Zásoby
(128)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 10
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Index
100
93
104
111
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Index
100
79
83
87
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(129)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 klesl o 7 % ve srovnání s rokem 2010 a následně v období přezkumného šetření se zvýšil o 11 % oproti roku 2010. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob snížil o 13 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(130)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z tržeb)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Peněžní tok (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investice (EUR) (index)
100
115
112
105
Návratnost investic
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodejů.
(132)
Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2010 zaznamenalo ztrátu - 20 %/- 15 %. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se ztráty snížily o 33 %, avšak výsledek v období přezkumného šetření zůstal negativní - 4 %/- 9 %. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2010 pozitivní. V roce 2011 náhle klesl do záporných hodnot a záporný zůstal i v období přezkumného šetření.
(133)
Investice vykazovaly rostoucí trend. Ve srovnání s rokem 2010 se v roce 2011 zvýšily o 15 %, v roce 2012 o 12 % a nad úrovní roku 2010 zůstaly o 5 % i během období přezkumného šetření.
(134)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2010 činila - 25 %/- 20 %, poté poklesla na přibližně - 45 %/- 40 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření.
4.4.3.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Vzhledem k tomu, že během posuzovaného období dovoz z dotčených zemí významně klesl a byl zanedbatelný (viz výše tabulky č. 2 a č. 3), velikost dumpingového rozpětí nelze posoudit. S ohledem na hodnocení v 136. až 144. bodě odůvodnění však bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
4.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(136)
V nařízení (ES) č. 1001/2008 Rada dospěla k závěru, že antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie zavedená v roce 2002 vedla pouze k částečnému zotavení výrobního odvětví Unie. (Kladný) vývoj ukazatelů újmy během posuzovaného období v předchozím přezkumu (leden 2002 - červen 2007) byl do značné míry výsledkem zvýšené poptávky v letech 2007 a 2008.
(137)
Po roce 2008 se ovšem situace výrobního odvětví Unie podstatně zhoršila (ve srovnání se stavem v roce 2007 a 2008). Tento vývoj byl z velké části důsledkem poklesu poptávky po roce 2008.
(138)
Některé ukazatele vykazují pozitivní vývoj od roku 2010. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se například zvýšila výroba v Unii o 20 %. Tento nárůst byl částečně způsoben zvýšením spotřeby v Unii, která ve stejném období vzrostla o 8 %. Růst výroby vedl k lepšímu využití kapacity, které se zvýšilo o více než 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 9 %, což odpovídá zvýšení spotřeby v Unii, zatímco tržní podíl společností Unie se nezměnil. V důsledku snížení počtu zaměstnanců o 10 % se zvýšila také produktivita (o 34 %).
(139)
Využití kapacity však bylo nízké. To lze částečně vysvětlit skutečností, že stávající infrastruktura byla plánována na 3 směny za den, 6 dnů v týdnu, a podle toho byla vypočtena maximální kapacita. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie pracovalo pouze na dvě směny denně a 5 dnů v týdnu.
(140)
Vzhledem k významnému podílu fixních nákladů ve výrobě zůstalo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve značné ztrátě. Navzdory tomu, že finanční výsledky se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zlepšily o 30 %, byly ztráty během období přezkumného šetření stále vysoké (v rozmezí mezi - 14 % a - 9 %).
(141)
Tyto významné ztráty spolu vysokým záporným peněžním tokem jsou důležitými ukazateli, které svědčí o zranitelnosti výrobního odvětví Unie.
(142)
Je třeba poznamenat, že v nařízení Rady (EU) č. 78/2013, kterým byla uložena antidumpingová opatření proti dovozu dotčeného výrobku z Ruska a Turecka, bylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie se nachází v dramatické hospodářské situaci, v níž mu vzniká újma. V uvedeném řízení trvalo posuzované období od ledna 2008 do září 2011 a částečně se překrývá s posuzovaným obdobím v rámci současného šetření (14).
(143)
Opatření přijatá ve výše uvedeném nařízení měla podle všeho příznivý dopad, jelikož některé ukazatele újmy například výroba, využití kapacity, ziskovost, produktivita a spotřeba) naznačují pozitivní trend. Současné šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie se z předchozího dumpingu plně nezotavilo.
(144)
Komise proto konstatuje, že výrobní odvětví Unie je zatím stále zranitelné a v některých ohledech zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci předchozích šetření.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
5.1 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(145)
V 85. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(146)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je v současnosti zranitelné. I když v období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila, během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo zisku.
(147)
Proto by obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí dále zhoršilo svízelnou situaci výrobního odvětví Unie. Tento dovoz má tendenci převzít podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispívají k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(148)
Obnovení dumpingového dovozu by vyvolalo ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie.
(149)
Komise proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by vedlo se vší pravděpodobností k obnovení dumpingového dovozu z těchto zemí, což by mělo za následek tlak na snižování cen výrobního odvětví Unie, objemu jeho prodeje a jeho podílu na trhu a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho špatné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
6. ZÁJEM UNIE
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vyplynulo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, velkoobchodníků a uživatelů.
(151)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(152)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla zavedena již v roce 2002, analýza umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(153)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(154)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(155)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil obnovení újmy. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, kromě jiného, ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Komise tudíž uzavírá, že zachování antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení
(157)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření zřejmě nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Žádný z dovozců nebo uživatelů při současném šetření nespolupracoval. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření tyto skupiny značně postihla, lze dovodit, že zachování opatření nebude mít na dovozce a uživatele v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
6.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(158)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení prozatímních opatření na PT pocházejících z Korejské republiky a Malajsie není v zájmu Unie.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie měla být zachována.
(160)
Nicméně jak dokazuje toto šetření, celková situace výrobního odvětví Unie se postupně zlepšuje a zdá se, že uložení konečných antidumpingových opatření proti dovozu téhož výrobku z Ruska a Turecka v roce 2013 (viz 5. bod odůvodnění) má další pozitivní účinek na situaci výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v 143. bodě odůvodnění. Proto se usuzuje, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by kratší než pětileté období mohlo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie.
(161)
Kromě toho nelze situaci výrobního odvětví Unie a analýzu újmy posuzovat pouze s ohledem na (potenciální) dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie, protože situaci výrobního odvětví Unie ovlivňuje jiný dovoz a opatření proti tomuto dovozu, zejména výše uvedená opatření proti Rusku a Turecku.
(162)
Proto se má za to, že vzhledem ke konkrétním okolnostem daného případu by se opatření neměla výjimečně prodloužit na celé pětileté období, jak stanoví základní nařízení, ale jejich platnost by měla skončit ve stejné době jako platnost konečných opatření na dovoz z Turecka a zejména z Ruska. Toto sladění doby trvání opatření by umožnilo ucelené a soudržné přezkoumání účinků možných dumpingových praktik na výrobní odvětví Unie, pokud by takový přezkum byl v budoucnu nutný.
(163)
Tato opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči dovozu PT z Ruska a Turecka, mají skončit dne 29. ledna 2018. Konečná antidumpingová opatření proti dovozu PT pocházejících z Koreje a Malajsie by tedy měla být odpovídajícím způsobem sladěna a jejich platnost by tudíž měla skončit téhož dne.
(164)
Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo souhlasí s tím, aby navrhované datum ukončení platnosti umožnilo v budoucnosti společné přezkumné řízení, pokud by o něj bylo požádáno, a tedy i komplexní analýzu dumpingu a újmy, jež by se týkala dovozu z několika zemí. Uvedlo však, že po období přezkumného šetření výrazně vzrostl celkový dovoz dotčeného výrobku ze všech zemí, zatímco průměrná cena těchto dovozů spadla prudce dolů. Tento vývoj po skončení období přezkumného šetření prý vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie a proto již neexistují podmínky pro uložení konečných antidumpingových opatření na dobu kratší než pět let.
(165)
Komise podotýká, že tento údajný vývoj po skončení období přezkumného šetření (tj. vyšší dovoz za nižší ceny) vychází z veřejně dostupných údajů Eurostatu, které zahrnují druhy výrobků, jež nejsou předmětem současného šetření. Statistiky o dovozu po skončení období přezkumného šetření, které má Komise k dispozici a které se týkají pouze dotčeného výrobku, však naznačují, že dovoz po období přezkumného šetření klesl o 10 % až 15 %, ačkoli průměrná cena tohoto dovozu klesla také (o 15 % až 20 %). Komise se domnívá, že vývoj dovozu dotčeného výrobku po období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další doklady týkající se situace výrobního odvětví Unie, nezpůsobuje neplatnost závěrů Komise o vhodné době pro uložení konečných antidumpingových opatření (viz 160. až 163. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto zamítá.
(166)
Z uvedeného tedy vyplývá, že s ohledem na závěry ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy by platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie, potvrzená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010, měla být zachována do 29. ledna 2018.
(167)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě nerezavějící oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Korejské republiky a Malajsie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (%)
Kódy TARIC
Malajsie
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Všechny ostatní společnosti
75,0
A999
Korejská republika
Všechny společnosti
44,0
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Jeho platnost končí dnem 29. ledna 2018.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2014.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1283/2014
tat-2 ta' Diċembru 2014
li jimponi dazju definittiv tal-antidumping fuq importazzjonijiet ta' ċerti aċċessorji ta' tubi u pajpijiet, tal-ħadid jew tal-azzar, li joriġinaw mir-Repubblika tal-Korea u mill-Malasja wara rieżami tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet dumped minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 11(2) tiegħu,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Il-miżuri antidumping definittivi fis-seħħ fuq l-importazzjonijiet ta' ċerti aċċessorji ta' tubi u pajpijiet (“TPF” jew “il-prodott ikkonċernat”) li joriġinaw, mir-Repubblika tal-Korea u mill-Malasja (il-“pajjiżi kkonċernati”) ġew imposti oriġinarjament mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1514/2002 (2) (il-“miżuri oriġinali”).
(2)
Id-dazji antidumping fis-seħħ għall-Malasja huma 75 %, ħlief għall-kumpaniji Anggerik Laksana Sdn Bhd u Pantech Steel Industries Sdn Bhd, li huma suġġetti għal dazju antidumping ta' 59,2 % u 49,9 % rispettivament. Għar-Repubblika tal-Korea d-dazju huwa 44 % għall-kumpaniji kollha.
(3)
Il-miżuri oriġinali nżammu bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1001/2008 (3) kif l-aħħar emendat bir-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 363/2010 (4) (“il-miżuri fis-seħħ”).
1.2. Miżuri fis-seħħ fir-rigward ta' pajjiżi terzi oħra
(4)
Barra mill-ambitu ta' dan il-proċediment, il-miżuri antidumping fuq il-prodott ikkonċernat huma attwalment fis-seħħ fuq esportazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u t-Tajlandja (5). Il-miżuri għall-prodott ikkonċernat li joriġina miċ-Ċina ġew estiżi għal importazzjonijiet tal-istess prodott ikkunsinnat mit-Tajwan (6), l-Indonesja (7), is-Sri Lanka (8), u l-Filippini (9). Fit-3 ta' Settembru 2014, il-Kummissjoni bdiet rieżami tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku dwar importazzjonijiet ta' TPF mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u estiż għat-Tajwan, l-Indonesja, is-Sri Lanka u l-Filippini. Hija ppubblikat Notifika ta' Bidu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (10). Skadew il-miżuri antidumping fuq l-esportazzjonijiet mit-Tajwan.
(5)
F'Jannar 2013, ġew imposti miżuri fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fir-Russja u t-Turkija (11).
1.3. Bidu ta' rieżami ta' skadenza
(6)
Fit-8 ta' Frar 2013, il-Kummissjoni Ewropea (il-“Kummissjoni”) ppubblikat notifika ta' skadenza imminenti (12) tal-miżuri antidumping fis-seħħ dwar TPF li joriġinaw mir-Repubblika tal-Korea u mill-Malasja.
(7)
Fis-26 ta' Ġunju 2013, il-Kummissjoni rċeviet talba għall-bidu ta' rieżami ta' skadenza ta' dawn il-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009 (“ir-Regolament bażiku”).
(8)
It-talba tressqet mill-Kumitat tad-Difiża tal-Industrija tat-Tubi tal-Azzar Mingħajr Saldaturi tal-Unjoni Ewropea (“l-applikant”) f'isem il-produtturi li jirrappreżentaw aktar minn 40 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat.
(9)
It-talba hija bbażata fuq ir-raġunijiet li l-iskadenza tal-miżuri aktarx twassal għal rikorrenza ta' dumping u għal rikorrenza ta' ħsara għall-industrija tal-Unjoni.
(10)
Fil-15 ta' Ottubru 2013, il-Kummissjoni bdiet rieżami tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. Hija ppubblikat Notifika ta' Bidu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (13).
1.4. Partijiet interessati
(11)
Fin-Notifika ta' Bidu, il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati għal kuntatt biex jipparteċipaw fl-investigazzjoni tar-rieżami. Il-Kummissjoni speċifikament informat lill-applikant, lil produtturi oħra magħrufa fl-Unjoni, utenti u importaturi, produtturi esportaturi fir-Repubblika tal-Korea u l-Malasja, u l-awtoritajiet Koreani u Malasjani dwar il-bidu tar-rieżami tal-iskadenza u stednithom biex jikkooperaw.
(12)
Il-partijiet interessati kellhom l-opportunità li jikkumentaw dwar il-bidu tar-rieżami u li jitolbu smigħ mal-Kummissjoni u/jew l-Uffiċjal tas-Seduta fil-proċedimenti tal-kummerċ.
1.4.1. Kampjunar
(13)
Fin-Notifika ta' Bidu, il-Kummissjoni indikat li hija tista' tieħu kampjuni mill-produtturi u l-importaturi tal-Unjoni u l-produtturi esportaturi Koreani skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
(a) Il-kampjunar tal-produtturi tal-Unjoni
(14)
Fin-Notifika ta' Bidu, il-Kummissjoni ħabbret li hija kienet għażlet proviżorjament kampjun tal-produtturi tal-Unjoni u stiednet lil partijiet interessati biex jikkumentaw. Il-kampjun intgħażel abbażi tal-volumi ta' produzzjoni u tal-bejgħ tal-prodott simili matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami (“PIR”) fl-Unjoni filwaqt li tiġi żgurata firxa ġeografika u kien magħmul minn erba' produtturi tal-Unjoni jew gruppi ta' produtturi tal-Unjoni (ħames kumpaniji individwali) li jinsabu fil-Ġermanja, Franza, l-Italja ir-Rumanija u l-Awstrija. L-ebda kummenti ma kienu riċevuti u l-kumpaniji magħżula b'mod provviżorju kienu miżmuma fil-kampjun finali.
(15)
Madankollu, wara t-tnedija tal-proċediment il-Kummissjoni kellha teskludi mill-kampjun żewġ produtturi tal-Unjoni minħabba nuqqas ta' kooperazzjoni. Iż-żewġ kumpaniji/gruppi ta' kumpaniji li jifdal (tliet kumpaniji individwali) jirrappreżentaw 49 % tal-produzzjoni tal-UE u 45 % tal-bejgħ fl-UE u għandhom faċilitajiet ta' produzzjoni fi tliet pajjiżi differenti. Għalhekk, il-kampjun modifikat xorta waħda ġie kkunsidrat bħala rappreżentattiv tal-industrija tal-Unjoni.
(b) Teħid ta' kampjuni tal-importaturi
(16)
Biex tiddeċiedi jekk it-teħid ta' kampjuni kienx meħtieġ u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-Kummissjoni talbet lill-importaturi mhux relatati li jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-Notifika ta' Bidu. Madankollu l-ebda importatur ma kkoopera f'din l-investigazzjoni.
(c) Kampjunar ta' produtturi esportaturi fir-Repubblika tal-Korea
(17)
Biex tiddeċiedi jekk il-kampjunar kienx meħtieġ u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-Kummissjoni talbet lill-produtturi esportaturi fil-Korea biex jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-Notifika ta' Bidu. Barra minn hekk, il-Kummissjoni talbet lill-Missjoni tar-Repubblika għall-Unjoni Ewropea biex tidentifika u/jew tikkuntattja produtturi esportaturi oħra, jekk ikun hemm, li jistgħu jkunu interessati li jipparteċipaw fl-investigazzjoni.
(18)
Żewġ produtturi Koreani esportaturi pprovdew l-informazzjoni mitluba, iżda wieħed biss qabel li jikkoopera u li jiġi inkluż fil-kampjun. Għaldaqstant ġie deċiż li t-teħid ta' kampjuni ma kienx meħtieġ għall-produtturi esportaturi Koreani.
(d) Produtturi esportaturi fil-Malasja
(19)
Minħabba l-għadd baxx ta' produtturi esportaturi Malasjani magħruf, il-Kummissjoni ma ppreveditx it-teħid tal-kampjuni fin-Notifika ta' Bidu.
(20)
Il-Kummissjoni stiednet lill-produtturi esportaturi kollha jippreżentaw ruħhom fi żmien 15-il jum wara l-pubblikazzjoni tan-Notifika ta' Bidu. Barra minn hekk, il-Kummissjoni talbet lill-Missjoni tal-Malasja għall-Unjoni Ewropea biex tidentifika u/jew tikkuntattja produtturi esportaturi oħra, jekk ikun hemm, li jistgħu jkunu interessati li jipparteċipaw fl-investigazzjoni.
1.4.2. Tweġibiet għall-kwestjonarju
(21)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-kumpaniji kollha inklużi fil-kampjunar fl-Unjoni, il-kumpannija Koreana li kkooperat u l-produtturi esportaturi Malasjani magħrufa kollha.
(22)
Produttur wieħed tal-Unjoni naqas milli jirrispondi għall-kwestjonarju filwaqt li produttur ieħor tal-Unjoni tefa' biss tweġiba parzjali u naqas li jwieġeb wara li kienet intbagħtet ittra ta' nuqqasijiet. Dawn iż-żewġ produtturi tal-Unjoni sussegwentement ġew esklużi mill-kampjun (ara l-premessa (15) hawn fuq). Produttur esportatur Korean wieħed wieġeb il-kwestjonarju. L-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi tal-Malasja ma ppreżentaw tweġiba għall-kwestjonarju.
1.4.3. Iż-żjarat ta' verifika
(23)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset bżonnjuża għad-determinazzjoni tal-probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping u l-ħsara li tirriżulta minnha u għad-determinazzjoni dwar jekk l-impożizzjoni ta' miżuri tmurx kontra l-interess tal-Unjoni. Iż-żjarat ta' verifika skont l-Artikolu 16 tar-Regolament bażiku saru fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
Produtturi tal-Unjoni:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins l-Awstrija u l-kumpanija relatata Siekman Fittings, Lohne, il-Ġermanja;
-
Vallourec fittings S.A., Franza.
Produtturi esportaturi fir-Repubblika tal-Korea:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Perjodu tal-investigazzjoni ta' reviżjoni u l-perjodu kkunsidrat
(24)
L-investigazzjoni tal-kontinwazzjoni jew tar-rikorrenza tad-dumping kopriet il-perjodu mill-1 ta' Ottubru 2012 sat-30 ta' Settembru 2013 (“il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni” jew il-“PIR”).
(25)
L-istħarriġ dwar ix-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta' ssoktar jew rikorrenza ta' ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta' Jannar 2010 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami (“il-perjodu kkunsidrat”).
1.6. Id-divulgazzjoni
(26)
Fit-12 ta' Settembru 2014, il-Kummissjoni żvelat lill-partijiet interessati kollha l-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kienet beħsiebha tipproponi li żżomm fis-seħħ il-miżuri ta' antidumping u stiednet lill-partijiet interessati kollha sabiex jikkummentaw. Il-kummenti magħmula mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati mill-Kummissjoni u ttieħdu inkonsiderazzjoni, fejn xieraq.
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(27)
Il-prodott taħt rieżami jinkludi aċċessorji ta' tubi u pajpijiet (minbarra aċċessorji tal-ħadid fondut, pajpijiet u aċċessorji bil-kamin), tal-ħadid jew l-azzar (ma jinkludix l-istainless steel), bl-akbar dijametru ta' barra li ma jaqbiżx 609,6 mm, tat-tip li jiġi użat għall-issaldjar jew xi użi oħra, li joriġinaw mir-Repubblika tal-Korea u mill-Malasja, attwalment klassifikabbli fi ħdan il-kodiċijiet NM ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 80 (“il-prodott ikkonċernat jew it-TPF”).
2.2. Il-prodott simili
(28)
L-investigazzjoni tar-rieżami kkonfermat li, bħal fl-investigazzjoni oriġinali, il-prodotti TPF fil-pajjiżi kkonċernati, mibjugħa lokalment u/jew esportati lejn l-Unjoni u/jew swieq oħra ta' esportazzjoni, għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi bażiċi u l-istess użi finali bħall-prodotti mibjugħa fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni.
(29)
Il-Kummissjoni ddeċidiet li dan il-prodott huwa għalhekk prodott simili fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. PROBABBILTÀ TA' RIKORRENZA TA' DUMPING
(30)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri fis-seħħ tistax x'aktarx twassal għal rikorrenza ta' dumping mill-pajjiżi kkonċernati.
3.1. Ir-Repubblika tal-Korea
3.1.1. Il-kummenti preliminari
(31)
Wieħed mill-akbar produtturi Koreani tat-TPF, TK Corporation, ikkoopera fl-investigazzjoni. Din il-kumpanija li kkooperat ammontat għal 25 % - 40 % tal-esportazzjonijiet Koreani TPF (il-figura eżatta mhijiex provduta għal raġunijiet ta' kunfidenzjalità). TK Corporation ipprovdiet lill-Kummissjoni b'tweġiba għall-kwestjonarju inkluża dejta dwar il-bejgħ domestiku u għall-esportazzjoni u l-ispiża tal-produzzjoni. Il-Kummissjoni kkunsidrat li l-analiżi ta' dumping Korean matul il-PIR u partijiet tal-analiżi ta' rikorrenza tista' tkun ibbażata fuq din d-dejta tal-kumpanija minħabba s-sehem tagħha ta' esportazzjonijiet mill-Korea tat-TPF. It-tweġiba ta' TK Corporation kienet ivverifikata.
3.1.2. Dumping ta' importazzjonijiet matul il-PIR
(32)
Fil-PIR volumi negliġibbli biss ta' TPF (inqas minn 50 tunnellata) kienu importati fl-Unjoni mir-Repubblika tal-Korea. Biċċa minn dan il-bejgħ sar mill-uniku produttur esportatur li kkoopera, TK Corporation. Kien ċar li dawn il-kwantitajiet ma kinux rappreżentattivi billi kienu jirrappreżentaw inqas minn 0,1 % tal-produzzjoni ta' TK Corporation. Barra minn hekk, ma kienx ċar jekk dazju antidumping kienx tħallas fuq l-importazzjonijiet minn TK Corporation, li jixħet dubji dwar jekk kinux attwalment imdaħħla fit-territorju doganali tal-Unjoni. Barra minn hekk, dak il-bejgħ kien għal tliet proġetti speċifiċi bl-ispeċifikazzjonijiet tagħhom infushom għal fittings (għalhekk, bejgħ mhux rappreżentattiv) u l-bejgħ sar bħala “pakkett” b'fittings oħrajn (prinċipalment azzar li ma jissaddadx). Għar-raġunijiet ta' hawn fuq, ma setgħet issir l-ebda analiżi sinifikanti tad-dumping ibbażata fuq importazzjonijiet ta' TPF minn TK Corporation lejn l-Unjoni matul il-PIR.
(33)
Wara d-divulgazzjoni, TK Corporation ammettiet li l-Kummissjoni messha bbażat l-analiżi tagħha ta' dumping fuq il-bejgħ ta' esportazzjoni tal-Unjoni tal-kumpanija, għar-raġunijiet li ġejjin: (i) il-bejgħ ta' esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PIR kien sinifikanti u għalhekk rappreżentattiv, hekk kif kien jikkonsisti f'“mhux inqas minn 26 irċevuta b'282 tranżazzjoni individwali, minkejja l-impenji fis-seħħ”; (ii) fin-nuqqas ta' ċarezza f'dak li jikkonċerna pagament ta' dazju antidumping, parti mill-bejgħ (destinat għal proġett offshore) ma jkunx soġġett għal dazju antidumping, filwaqt li għal bejgħ ieħor li seħħ matul il-PIR, id-dazji antidumping mhux dejjem tħallsu mill-importaturi bħala riżultat ta' klassifikazzjoni ħażina ta' dawk il-prodotti minħabba l-fatt li l-importaturi ma rrealizzawx li dazju antidumping kienu pagabbli. Sadanittant, l-importaturi kienu konxji ta' dan l-iżball u minn dak iż-żmien ħallsu dawk id-dazji antidumping retroattivament; u (iii) il-kondizzjonijiet għall-bejgħ tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni kienu normali hekk kif skadenzi qosra ma ġewx applikati u lanqas ma ġew mitluba l-prezzijiet soġġetti għal kumpens trasversali.
(34)
Għalhekk dawn il-kummenti ġew analizzati sew. Il-livell baxx ta' bejgħ ta' esportazzjoni lejn l-Unjoni, f'termini assoluti kif ukoll meta mqabbla mal-produzzjoni totali tal-kumpanija tal-prodott simili (li hu inqas minn 0,1 %) ma ġiex ikkontestat minn TK Corporation. Il-Kummissjoni ssostni li dan il-volum żgħir ħafna kemm f'termini relattivi kif ukoll assoluti ma jikkwalifikax bħala rappreżentattiv.
(35)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni ma setgħetx, abbażi tad-dokumenti pprovduti, taċċerta liema parti tal-allegat bejgħ ta' TK Corporation tal-Unjoni ġie finalment klassifikat sew u importat kif ukoll id-dikjarazzjoni li l-prezzijiet ma kinux soġġetti għal kumpens reċiproku ma setgħux jiġu vverifikati u għaldaqstant ma setgħux jiġu aċċettati hekk kif id-dokumenti ta' appoġġ ingħataw biss wara ż-żjara ta' verifika. F'kull każ, rigward iż-żewġ kwistjonijiet, minħabba l-konklużjoni tal-analiżi fil-premessa (34) hawn fuq, ma hemmx bżonn li l-Kummissjoni tagħmel id-determinazzjoni finali hekk kif ukoll il-volumi tal-bejgħ tal-Unjoni totali rrapportati ta' TK Corporation ma jisgħux jitqiesu bħala rappreżentattivi biżżejjed.
(36)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonferma li l-bejgħ tal-Unjoni ta' TK Corporation matul il-PIR ma jistax jintuża għal analiżi ta' dumping sinfikanti fil-qafas ta' din l-investigazzjoni tar-rieżami tal-iskadenza.
3.1.3. Evidenza tal-probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping
(37)
Il-Kummissjoni analizzat jekk kienx hemm probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping jekk il-miżuri jiskadu. Meta sar dan, saret analiżi tal-elementi li ġejjin: prezz ta' esportazzjoni għal destinazzjonijiet oħra, il-kapaċità ta' produzzjoni u l-kapaċità żejda fil-Korea u l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni.
3.1.3.1. L-esportazzjonijiet mill-Korea lejn destinazzjonijiet oħra
(38)
Minħabba l-volum żgħir ta' importazzjonijiet ta' TPF mill-Korea lejn l-Unjoni, u n-nuqqas ta' affidabbiltà tal-prezzijiet magħmula għal dan il-bejgħ (il-premessi (32) sa (36)), il-Kummissjoni kkonkludiet li d-dejta dwar il-bejgħ ta' TPF mill-Korea lejn pajjiżi oħra għandha tintuża biex jiġi vvalutat il-livell futur probabbli tal-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni, jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
(39)
Tqies xieraq li l-ewwel jiġi analizzat il-bejgħ Korean lejn l-Istati Uniti tal-Amerika (“US”) peress li, kuntrarjament għal kwalunkwe destinazzjoni tal-esportazzjoni Koreana oħra, dan is-suq huwa ta' daqs simili għas-suq tal-Unjoni, b'ħafna produtturi domestiċi iżda wkoll bi proporzjon kbir ta' importazzjonijiet u rati baxxi ta' tariffi fuq importazzjonijiet, li jfisser li huwa suq kompetittiv ħafna. Barra minn hekk, l-Istati Uniti huma d-destinazzjoni ewlenija għal esportazzjonijiet mill-Korea b'mod ġenerali u wkoll għal TK Corporation.
(40)
Barra minn hekk, il-bejgħ tal-esportazzjoni l-oħra kollha tat-TPF mill-Korea ġie eżaminat ukoll matul l-investigazzjoni.
(41)
Il-kalkoli ta' dumping saru kemm għall-bejgħ tal-Istati Uniti u l-bejgħ lejn destinazzjonijiet tal-esportazzjoni l-oħra kollha (minbarra l-Unjoni għar-raġunijiet elenkati fil-premessi (32) sa (36) hawn fuq).
(a) Il-valur normali
(42)
Skont l-Artikolu 2(1) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għal TK Corporation kien ibbażat fuq il-prezzijiet imħallsa jew pagabbli, fit-tmexxija ordinarja tal-kummerċ, minn klijenti indipendenti fis-suq domestiku tagħha, meta kien possibbli li dan isir.
(43)
Għat-tipi ta' prodott, li ma jippermettux din il-metodoloġija, il-valur normali ġie mibni skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(44)
Dan sar fuq il-bażi tal-kost attwali tal-produzzjoni ta' TK Corporation, kif ipprovdut fit-tweġiba tal-kwestjonarju, l-aktar il-kost attwali tal-manifatturar kif ukoll spejjeż ġenerali u amministrattivi (SG&A) u għall-profitt, skont l-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku.
(b) Il-prezz tal-esportazzjoni
(45)
Kif spjegat fil-premessi (32) sa (36) il-bejgħ tal-Unjoni ta' TK Corporation ma setax jintuża għall-kalkolu tad-dumping u għalhekk il-prezzijiet tal-esportazzjoni kienu bbażati fuq l-esportazzjonijiet tagħha lejn swieq ta' pajjiżi terzi.
(46)
Skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, il-prezz tal-esportazzjoni ta' TK Corporation lejn pajjiżi oħra ttieħed, aġġustat lura għal livell ex-fabbrika billi tqisu, fejn xieraq, l-ispejjeż ta', inter alia, trasport, dazji u taxxi.
(c) Paragun u aġġustamenti
(47)
Il-valur normali medju peżat kien imqabbel mal-prezz medju peżat tal-esportazzjoni tat-TPF, skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, it-tnejn f'livell ta' ex-works.
(48)
Bl-għan li jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, tqiesu d-differenzi fil-fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet u t-tqabbil tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. F'dan ir-rigward, saru aġġustamenti għall-ispejjeż tat-trasport tal-merkanzija fuq l-art u fuq il-baħar, l-ispejjeż tal-assigurazzjoni, it-tqandil, it-tagħbija u spejjeż anċillari.
(49)
Sabiex tiddifferenzja bejn it-tipi varji tal-prodott ikkonċernat, il-metodoloġija oriġinali tan-Numru ta' Kontroll tal-Prodott (PCN) bħall-ksib ta' tipi tal-prodott ppreveda sistema ta' 11-il ċifra. Il-kalkoli tad-dumping kienu mwettqa bl-użu ta' struttura tal-PCN kemmxejn imnaqqsa bl-użu ta' 7 ċifri. L-ispeċifikazzjoni standard u l-oqsma ta' grad materjali ġiet sostitwita minn kriterju simplifikat li jagħmel distinzjoni bejn prodotti magħmula minn azzar tal-karbonju u azzar illigat. Dan kien għax instab li kien hemm ftit differenza bejn l-ispeċifikazzjonijiet standard użati (bħal ANSI jew EN) u l-materjal ta' gradazzjoni segwit mill-istandard użat. Għalhekk, is-sistema simplifikata żiedet il-livell ta' tqabbil għal kalkoli ta' dumping (u ħsara) għal eluf ta' PCNs mingħajr distorsjoni għar-riżultat tal-kalkolu innifsu.
(50)
TK Corporation talbet lill-Kummissjoni biex iżżid is-Sistema tal-PCN oriġinali għal 16-il ċifra, iżda din it-talba ġiet miċħuda għaliex is-sistema użata kienet diġà kapaċi tikklassifika l-prodott ikkonċernat b'mod effiċjenti. Barra minn hekk, għandu jiġi nnutat li kien ċar li l-marġnijiet tad-dumping ikkalkulati (u l-ħsara) ma jinbidlux għall-ebdagrad importanti li kieku kienu bbażati fuq 7, 11 jew 16-il ċifra għaliex il-prezzijiet medji mibjugħa minn TK Corporation fuq id-diversi swieq varjaw sostanzjalment.
(51)
It-tieni kwistjoni ta' kalkolu kienet tikkonċerna l-metodu ta' volum li għandu jintuża għall-kalkolu tad-dumping. TK Corporation sostniet li peress li l-irċevuti tal-bejgħ tagħha, il-linji gwida tal-prezz lil klijenti (potenzjali) u fil-kontabilità tagħha, “biċċiet” huma użati biex jirrekordjaw il-kwantità, il-biċċiet għandhom jintużaw ukoll bħala unità ta' kejl fil-kalkolu. Il-kwestjonarju talab għal kwantità tal-piż iżda għal uħud mill-bejgħ tagħha, TK Corporation wieġbet f'biċċiet. Għal dak il-bejgħ, il-konverżjoni minn biċċiet għall-piż kienet ipprovduta minn TK Corporation bħala parti tal-proċess ta' defiċjenza. Il-Kummissjoni ddeċidiet li l-piż kienet l-aħjar metodoloġija minħabba li:
-
Biċċiet bħala unità ta' kejl jistgħu jwasslu għal distorsjonijiet rigward il-prezz medju għal kull unità, hekk kif biċċiet ma jirriflettux il-piż għal kull biċċa, li huwa fattur determinanti għall-kost (u għalhekk il-prezz) tal-prodott ikkonċernat.
-
Il-piż huwa meħtieġ għall-kalkoli tal-ħsara minħabba li din hi l-metodoloġija użata mill-produtturi tal-Unjoni u jkun ħażin li jintużaw metodoloġiji differenti għal kalkoli ta' dumping u ta' ħsara (twaqqigħ tal-prezz); u
-
Dejta ta' uffiċċji doganali tal-Unjoni u l-istatistika ta' esportazzjoni Koreana huma rreġistrati bil-piż tal-prodott ikkonċernat.
(52)
Barra minn hekk, għandu jiġi rrilevat li, b'mod ġenerali, il-marġnijiet ta' dumping ikkalkulati ma jidhrux li bidlu għal kull grad importanti li kieku kienu bbażati fuq biċċiet, minħabba differenzi sinifikanti li nstabu fil-prezzijiet medji mibjugħa minn TK Corporation fuq id-diversi swieq.
(53)
Wara l-iżvelar, TK Corporation issottomettiet mill-ġdid il-kumment li l-Kummissjoni kellha tibbaża l-kalkoli ta' dumping tagħha fuq biċċiet aktar milli fuq il-piż. Waħda mir-raġunijiet mogħtija kienet li l-bejgħ ta' TK Corporation u d-dejta tal-kostijiet huma espressi f'biċċiet u b'hekk, il-konverżjoni għall-piż kienet twassal għal distorsjonijiet fil-kalkoli tal-marġni tad-dumping.
(54)
Hekk kif għall-komparabbiltà mal-industrija tal-Unjoni, TK Corporation ikkummentat li l-Kummissjoni ma kkalkolatx il-marġni ta' ħsara, filwaqt li għall-marġini ta' dumping m'għandu jsir l-ebda tqabbil mad-dejta tal-kost u l-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, TK Corporation sostniet li l-unità tal-kejl użata fi tranżazzjonijiet, anki mill-industrija tal-Unjoni, tkun skont il-biċċa u mhux skont il-kilogramm jew tunnellata.
(55)
Fl-aħħar nett, TK Corporation ma tarax ir-rilevanza tad-dejta ta' uffiċċji doganali tal-Unjoni u l-istatistika tal-esportazzjoni Koreana li qed tiġi rreġistrata skont il-piż.
(56)
Il-kummenti t'hawn fuq ġew analizzati. L-ewwel nett huwa importanti li jiġi nnotat li TK Corporation ma ssottomettitx tali kalkolu “alternattiva” ta' dumping fuq bażi għal kull biċċa. Fil-fatt, għalkemm hija sostniet li “kalkolu għal kull biċċa” se jagħti riżultat iktar preċiż, hija naqset milli effettivament turi dan. Il-Kummissjoni ttenni li l-marġnijiet ta' dumping ikkalkulati jkunu sostanzjali u, kif spjegat fil-premessa (52), ma nstabu l-ebda differenzi sinifikanti bejn il-marġnijiet ta' dumping ikkalkulati abbażi tal-piż u l-marġnijiet tad-dumping ibbażati fuq biċċiet. Fi kliem ieħor, mhuwiex ikkontestat li skont liema metodu intuża, jiġu stabbiliti marġnijiet kbar tad-dumping. Barra minn hekk, huwa importanti li jitfakkar li l-konverżjoni minn biċċiet għal piż fid-dejta tal-ispejjeż u l-kostijiet ta' TK Corporation saret minn TK Corporation innifsha, bl-użu tal-metodoloġija tagħha stess. Barra minn hekk, il-katalogu tagħha li hu disponibbli fuq is-sit tal-Internet tagħha stess, jipprovdi għal kull tip ta' attrezzatura ta' piż approssimattiv.
(57)
Tranżazzjonijiet li saru mill-industrija tal-Unjoni huma espressi kemm f'termini ta' piż kif ukoll f'biċċiet, kif muri mill-fatturi verifikati mill-Kummissjoni. Minbarra l-fatturi, il-piż huwa l-metodoloġija użata għad-determinazzjoni tal-kapaċità, il-volum tal-produzzjoni u l-ispejjeż tal-produzzjoni - mhux biss fl-Unjoni, iżda madwar id-dinja kif ukoll fil-Korea. Materja prima, l-akbar element fl-ispejjeż tal-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat, huma mixtrija f'tunnellati. Fatturi oħra, bħalma huwa l-konsum tal-enerġija, l-ispejjeż tax-xogħol u tat-trasport huma wkoll ikkalkulati fuq il-piż. L-industrija tal-Unjoni tiddetermina wkoll ir-roħs ta' kull sena lill-klijenti bbażat fuq il-volum (f'tunnellati) mixtrija mix-xerrej, mhux fuq in-numru ta' biċċiet. Barra minn hekk, il-marġnijiet ta' twaqqigħ fil-prezz kellhom jiġu (u ġew - ara l-premessi (98)-(105)) ikkalkulati f'dan ir-rieżami ta' skadenza u, għalhekk, l-argument li d-dejta Koreana u tal-industrija tal-Unjoni ma jkollhiex għalfejn tiġi mqabbla, kif issuġġeriet fit-talba fil-qosor fil-premessa (54) t'hawn fuq, hija żbaljata.
(58)
Statistika dinjija miġbura u użata bħala parti mill-investigazzjoni, inkluża l-istatistika Koreana u ta' esportazzjoni doganali tal-Unjoni, ingħatat biss bil-piż. Din kienet użata inter alia biex tanalizza l-esportazzjonijiet Koreani tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni u lil pajjiżi terzi. Sabiex tistabbilixxi s-sehem ta' TK Corporation f'dan u tivverifika sewwa l-volumi tal-bejgħ tagħha lejn l-Unjoni kif irrapportat fit-tweġiba tagħha għall-kwestjonarju, il-konverżjoni ta' dejta ta' TK Corporation għall-piż kienet neċessarja, peress li ma kienx ikun possibbli li tiġi konvertita l-istatistika tal-esportazzjoni Koreana u l-istatistika doganali tal-Unjoni għal biċċiet.
(59)
Fl-aħħar nett, huwa importanti li wieħed jinnota li fl-investigazzjonijiet preċedenti (bħall-investigazzjoni li twassal għall-miżuri oriġinali u l-ewwel rieżami tal-iskadenza li wassal għall-miżuri fis-seħħ) kif ukoll fl-investigazzjonijiet l-aktar riċenti dwar l-istess prodott mir-Russja u t-Turkija, intużat il-metodoloġija bbażata fuq il-piż.
(60)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonferma li t-talba li l-kalkolazzjonijiet għandhom isiru fuq bażi ta' kull biċċa għandha tkun miċħuda.
(d) Dumping matul il-PIR
(61)
Il-marġnijiet ta' dumping ikkalkulati għal TK Corporation kienu 46 % u 27 % skont id-destinazzjoni tal-esportazzjoni.
3.1.3.2. Kapaċità tal-produzzjoni Koreana
(62)
F'dak li jirrigwarda l-kapaċità tal-produzzjoni totali Koreana u l-kapaċità żejda, il-Kummissjoni, fil-kuntest tal-investigazzjoni, ma kisbitx informazzjoni mill-ebda produttur Korean ħlief TK Corporation. Il-Kummissjoni kienet ibbażat kif xieraq fuq l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku sabiex tagħmel sejbiet f'dan ir-rigward, u l-informazzjoni għad-dispożizzjoni tagħha hija l-informazzjoni verifikata pprovduta minn TK Corporation, li tikkonċerna biss dik il-kumpanija, u l-informazzjoni inkluża mal-pajjiż fit-talba għar-rieżami tal-iskadenza.
(63)
Il-kapaċità żejda rrappurtata minn TK Corporation kienet ivverifikata kif xieraq. Permezz tal-estrapolazzjoni tal-kapaċità żejda rrappurtata minn TK Corporation matul il-PIR fuq il-bażi tas-sehem tal-volumi tal-esportazzjoni Koreana totali, il-Kummissjoni kkalkulat li l-kapaċità żejda totali fil-Korea tammonta għal mill-anqas 15 000 tunnellata, li tirrappreżenta madwar 25 % tal-konsum totali fl-Unjoni. Rigward tali kalkolu, madankollu, huwa importanti li jiġi nnutat li l-volumi tal-produzzjoni meta mqabbla mal-kapaċità ta' produzzjoni hija speċifika ħafna għall-kumpanija u, barra minn hekk, għalkemm TK Corporation hija waħda mill-akbar produtturi tal-prodott simili fil-Korea, hija biss waħda minn ħafna u ċertament mhux dominanti. Il-Kummissjoni għalhekk kontroverifikat din il-konstatazzjoni bl-informazzjoni li tinsab fit-talba.
(64)
L-informazzjoni ta' kapaċità żejda pprovduta fit-talba kienet ibbażata fuq iċ-ċifri stmati ta' kapaċità u ta' produzzjoni tal-produtturi Koreani kollha identifikati mill-applikant. Rigward il-kapaċità ta' produzzjoni, għall-akbar tliet produtturi, intużat id-dejta pubblikament disponibbli. Għall-produtturi Koreani (ferm iżgħar), din id-dejta ma kinetx pubblikament disponibbli u l-applikant għalhekk uża metodi oħra raġonevoli għall-istima tal-kapaċità ta' produzzjoni tiegħu. L-applikant ikompli jassumi ċertu livell ta' konsum domestiku Korean u kkunsidra għal importazzjonijiet lejn il-Korea kif ukoll fl-esportazzjonijiet mill-Korea sabiex jagħmel stima tal-kapaċità żejda. Kemm għall-kalkolu ta' kapaċità ta' produzzjoni u għall-kapaċità żejda, sar tnaqqis xieraq għall-produzzjoni ta' tipi oħra ta' prodotti li ma jaqgħux fi ħdan l-ambitu tal-prodott. Dik it-totalità ta' informazzjoni ġiet ikkunsidrata b'mod ċar aktar sħiħa u konklussiva mill-informazzjoni msemmija fil-premessa (63) hawn fuq. Ma waslu l-ebda sottomissjonijiet li jikkontradixxu dawn iċ-ċifri. Fuq dik il-bażi, billi ntużaw il-fatti disponibbli, il-kapaċità żejda fil-Korea hija stmata li tammonta għal 119 300 tunnellata li hija, minnha nnifsha, darbtjen id-daqs tas-suq tal-Unjoni fil-PIR.
3.1.3.3. L-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni
(65)
Huwa mfakkar li TPF jintuża prinċipalment fl-industrija taż-żejt u l-gass, tal-bini, tal-ġenerazzjoni tal-enerġija, tal-bini tal-bastimenti u l-installazzjonijiet industrijali. L-ebda fatti disponibbli ma jindikaw żieda jew tnaqqis sostanzjali ta' dawn is-setturi fil-Korea u għalhekk, is-suq domestiku Korean għal TPF hu meqjus li jibqa' pjuttost stabbli għas-snin li ġejjin u ma joffri l-ebda possibibltà ta' espansjoni sostanzjali għal TPF Korean. Minbarra l-Korea, is-swieq ta' esportazzjoni ewlenin għal dawn l-industriji huma l-Unjoni, l-Istati Uniti, il-pajjiżi tal-Lvant Nofsani u x-Xlokk tal-Asja. L-ebda informazzjoni miġbura matul l-investigazzjoni ma tindika li d-domanda fuq xi wieħed minn dawk is-swieq se tonqos jew tiżdied b'mod sinifikanti fis-snin li ġejjin.
(66)
L-esportazzjonijiet Koreani lejn l-Istati Uniti, il-pajjiżi tal-Lvant Nofsani u x-Xlokk tal-Asja huma diġà f'livelli għolja u għalhekk dawn is-swieq ma għandhomx potenzjal sinifikanti ta' tkabbir għall-industrija Koreana. Huwa mfakkar ukoll li dumping sinifikanti ta' 46 % kien stabbilit għall-esportazzjonijiet Koreani lejn l-Istati Uniti. Is-suq tal-Unjoni, li huwa wieħed mill-akbar swieq madwar id-dinja, għalhekk huwa suq attraenti għat-tkabbir jekk il-miżuri jiġu revokati hekk kif dan is-suq s'issa għadu mhux sfruttat b'mod sħiħ mill-produtturi esportaturi Koreani minħabba l-miżuri fis-seħħ.
(67)
F'termini ta' daqs u l-kundizzjonijiet tas-suq, is-suq tal-Istati Uniti u s-suq tal-Unjoni huma simili. Fiż-żewġ swieq hemm għadd kbir ta' produtturi domestiċi u l-importazzjonijiet jieħdu sehem sinifikanti mis-suq. L-investigazzjoni wriet li l-prezz medju tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni (filwaqt li jitqies il-bejgħ kollu mill-produtturi tal-Unjoni kif ukoll il-bejgħ kollu tal-importazzjonijiet fl-Unjoni) huwa ta' EUR 2 600/tunnellata. Għalhekk, il-prezz medju fis-suq tal-Unjoni hu simili għall-prezz medju li l-produtturi esportaturi Koreani jiksbu fis-suq Amerikan (EUR 2 700/tunnellata), bid-differenza li mhumiex soġġetti għal miżuri antidumping fl-Istati Uniti. Il-bejgħ marġinali attwali Korean lejn l-Unjoni huwa għalhekk x'aktarx ir-riżultat tal-miżuri eżistenti fuq il-prodott ikkonċernat. Huwa mfakkar li, matul il-PIR, l-Istati Uniti kien l-ikbar suq ta' esportazzjoni tal-esportaturi Koreani. Dan juri li l-Unjoni hija suq attraenti għall-esportaturi Koreani u li, jekk id-dazji jiġu revokati, jista' jkun mistenni li s-suq tal-Unjoni se jattira volumi kbar simili fis-suq tal-Istati Uniti. Matul il-PIR, it-TPF Korean irrappreżenta 20 %-25 % tal-importazzjonijiet TPF kollha tal-Istati Uniti u bejn 10 % sa 15 % tas-sehem tas-suq totali tas-suq TPF tal-Istati Uniti (ċifri eżatti ma mhumiex ipprovduti għal raġunijiet ta' kunfidenzjalità). Fi kliem ieħor, il-produtturi Koreani x'aktarx jużaw il-kapaċità żejda disponibbli, kif deskritt fil-premessa (64), biex jerġgħu jidħlu fis-suq tal-Unjoni, jekk il-miżuri jiġu revokati.
(68)
Kif spjegat fil-premessa (39) hawn fuq, minbarra l-Istati Uniti, m'hemmx it-tieni destinazzjoni għall-esportazzjonijiet Koreani li tista' tiġi impjegata b'mod affidabbli fl-analiżi tal-iżvilupp tas-suq tal-Unjoni jekk jiskadu l-miżuri. Għalhekk, raggruppament ta' bejgħ għall-esportazzjoni lejn id-destinazzjonijiet kollha minbarra l-Unjoni jew l-Istati Uniti f'din l-analiżi mhux qed jitqies li jrendi prezzijiet medji affidabbli fid-dawl taċ-ċirkostanzi differenti applikabbli għal dawn is-swieq individwali kollha (ferm iżgħar). Fid-dawl tal-limitazzjonijiet ta' din l-analiżi, kif deskritt hawn fuq, u n-nuqqas ta' potenzjal ta' tkabbir sinifikanti ta' dawn is-“swieq oħra” fil-futur qarib, madankollu mhuwiex mistenni li dawn is-swieq jistgħu jassorbu żieda sinifikanti fl-importazzjonijiet mill-Korea.
3.1.3.4. Konklużjoni dwar il-probabbiltà tar-rikorrenza tad-dumping
(69)
Minħabba dak li ssemma aktar 'il fuq, hemm probabbiltà li jekk il-miżuri kellhom jitħallew jiskadu, id-dumping jerġa' jseħħ. L-investigazzjoni wriet li l-bejgħ Korean tat-TPF lejn l-Istati Uniti u lejn il-pajjiżi terzi kollha nstab li jiġi esportat bi prezzijiet dumped, b'marġini ta' dumping ta' 46 % u 27 % rispettivament.
(70)
Barra minn hekk, il-kapaċità żejda Koreana hija ta' kwantità sinifikanti meta mqabbla mal-konsum tal-Unjoni matul il-PIR. Jekk din il-kapaċità ntużat bħala esportazzjoni lejn l-Unjoni u biex tikkompeti bil-prezz mal-produtturi tal-Unjoni jew mal-importazzjonijiet ewlenin minn pajjiżi terzi, hemm probabbiltà qawwija li tali esportazzjonijiet isiru bi prezzijiet dumped.
3.2. Il-Malasja
3.2.1. Il-kummenti preliminari
(71)
Fin-nuqqas ta' kooperazzjoni minn kwalunkwe produttur esportatur mill-Malasja, din l-analiżi kellha tkun ibbażata fuq informazzjoni disponibbli lill-Kummissjoni minn sorsi oħra. F'dan ir-rigward, u skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat id-diversi sorsi ta' statistika. L-istatistika tal-importazzjoni miġbura skont l- rtikolu 14(6) tar-Regolament bażiku (“il-bażi tad-dejta tal-Artikolu 14(6)”) ipprovdiet l-aħjar informazzjoni disponibbli biex tistabbilixxi l-kwantitajiet u l-prezzijiet tal-importazzjoni għas-suq tal-Unjoni. Sorsi oħra bħall-Eurostat ma ntużawx minħabba li l-prodott ikkonċernat ma setax jiġi separat minn prodotti oħra li jużaw kodiċi bi 8 numri.
3.2.2. Dumping ta' importazzjonijiet matul il-PIR
(72)
Il-bażi tad-dejta tal-Artikolu 14(6) uriet li ma kien hemm l-ebda importazzjonijiet lis-suq tal-Unjoni mill-Malasja. Għalhekk ġie konkluż li l-ebda kontinwazzjoni ta' dumping ma seħħ matul il-PIR mill-esportazzjonijiet mill-Malasja.
3.2.3. Evidenza tal-probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping
(73)
Il-Kummissjoni analizzat jekk kienx hemm probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping jekk il-miżuri jiskadu. Waqt dan, saret analiżi tal-elementi li ġejjin: il-prezz ta' esportazzjoni għal destinazzjonijiet oħra, il-kapaċità ta' produzzjoni u l-kapaċità żejda fil-Malasja u l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni.
3.2.3.1. L-esportazzjonijiet mill-Malasja lejn destinazzjonijiet oħra
(74)
Minħabba n-nuqqas ta' importazzjonijiet ta' TPF mill-Malasja lejn is-suq tal-Unjoni, il-Kummissjoni daret għall-użu tad-dejta minn pajjiż ieħor. L-Istati Uniti tqiesu xierqa, billi s-suq huwa ta' daqs simili bħal dak tal-Unjoni, b'ħafna produtturi domestiċi iżda wkoll bi proporzjon kbir ta' importazzjonijiet, li jagħmlu dan is-suq wieħed kompetittiv ferm. Barra minn hekk, l-Istati Uniti hija bil-bosta l-akbar destinazzjoni tal-esportazzjonijiet mill-Malasja, responsabbli, matul il-PIR, għal 87 % tal-esportazzjonijiet mill-Malasja. Dan l-approċċ huwa identiku għal dak applikat fl-investigazzjoni preċedenti għall-Malasja kif ukoll fl-evalwazzjoni ta' “probabbiltà ta' rikorrenza ta' ħsara”.
(a) Il-valur normali
(75)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kooperazzjoni minn produtturi esportaturi Malasjani, il-valur normali kien ibbażat, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, fuq id-dejta mogħtija fit-talba ta' rieżami, jiġifieri l-kost stmat ta' manifattura li miegħu żdied 6 % għall-ispejjeż ġenerali u amministrattivi (SGA) u l-profitt, espress bħala persentaġġ ta' spiża tal-fabbrika. Jitqies li l-perċentwali msemmi hawn fuq ikun konservattiv. Dan huwa kkonfermat mill-fatt li għall-uniku kooperatur f'dan il-proċediment (TK Corporation, il-Korea) iċ-ċifra attwali kienet 'il fuq sew minn 6 %.
(b) Il-prezz tal-esportazzjoni
(76)
Skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, u fin-nuqqas tal-kooperazzjoni minn produtturi esportaturi Malasjani, il-prezz ta' esportazzjoni ġie kkalkolat billi ntużaw il-prezzijiet tal-esportazzjoni Malasjani għall-prodott ikkonċernat lill-Istati Uniti, li ġejjin mill-istatistika ta' importazzjoni tal-Istati Uniti.
(c) Tqabbil
(77)
Il-valur normali medju peżat kien imqabbel mal-prezz medju peżat tal-esportazzjoni tat-TPF, skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, it-tnejn f'livell ta' ex-works.
(78)
Bl-għan li jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, tqiesu d-differenzi fil-fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet u t-tqabbil tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. F'dan ir-rigward, l-SGA u l-perċentwal ta' profitt imsemmi hawn fuq fil-premessa (75) kien fuq bażi ex-works u ma nkludix ġarr tal-merkanzija fuq l-art u fuq il-baħar, l-assigurazzjoni, it-tqandil, it-tagħbija u l-ispejjeż anċillari.
(d) Marġini ta' dumping matul il-PIR
(79)
Skont il-metodoloġija deskritta hawn fuq, li ntużat ukoll fl-ewwel rieżami ta' skadenza li jestendi l-miżuri (“il-miżuri fis-seħħ”), il-marġni ta' dumping instab li kien ta' 57,7 %.
3.2.3.2. Kapaċità tal-produzzjoni Malasjana
(80)
Fin-nuqqas ta' kooperazzjoni mill-Malasja, ma tressqet l-ebda informazzjoni rigward il-produzzjoni u l-kapaċità żejda. L-informazzjoni fit-talba tiffoka fuq il-kapaċità installata totali fil-Malasja ta' madwar 55 000 tunnellata u ta' kapaċità żejda ta' madwar 27 000 tunnellata. L-analiżi wasslet għal dan il-volum ikkunsidrat ħlief il-manifattura (il-kapaċità) ta' prodotti oħra u għalhekk hija meqjusa bħala raġonevoli. Kapaċità żejda Malsjana ta' 27 000 tunnellata tirrappreżenta madwar 40 % tal-konsum totali tal-Unjoni matul il-PIR.
3.2.3.3. L-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni
(81)
Fir-rigward tal-iżvilupp ta' swieq tal-industrija tal-utenti ewlenija madwar id-dinja, kif spjegat fil-premessa (65) hawn fuq, is-suq tal-Unjoni huwa wieħed mill-akbar swieq għal TPF u ma hemm l-ebda informazzjoni fuq il-fajl li jissuġġerixxi li d-domanda f'dawn is-swieq tista' tonqos jew tiżdied b'mod sinifikanti fis-snin li ġejjin.
(82)
L-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni għall-bejgħ fis-suq tal-Unjoni huma ogħla mill-prezzijiet tal-esportazzjoni Malasjani lejn swieq oħra tal-esportazzjoni, b'mod partikolari fis-suq tal-Istati Uniti. Fil-fatt, meta l-prezz medju fis-suq tal-Unjoni huwa ta' EUR 2 600/tunnellata, billi l-istatistika tal-Istati Uniti turi li l-prezz medju tal-importazzjoni tal-Istati Uniti għall-importazzjonijiet Malasjani huwa ta' EUR 1 600/tunnellata. B'hekk is-suq tal-Unjoni jkun suq attraenti għal esportaturi Malasjani jekk il-miżuri jiġu revokati. Dan huwa rilevanti ħafna fid-dawl tal-kapaċità żejda Malasjana, iżda huwa mfakkar ukoll li bħalissa 87 % mill-esportazzjonijiet mill-Malasja huma diretti lejn l-Istati Uniti fejn produtturi esportaturi Malasjani jbigħu bi prezzijiet ferm aktar baxxi.
3.2.3.4. Konklużjoni dwar il-probabbiltà tar-rikorrenza tad-dumping
(83)
Minħabba dak li ssemma aktar 'il fuq, hemm probabbiltà li jekk il-miżuri kellhom jitħallew jiskadu, id-dumping jerġa' jseħħ. Il-bejgħ ta' TPF tal-Malasja lejn l-Istati Uniti nstab li jiġi esportat bi prezzijiet dumped, b'marġini ta' dumping ta' 57,7 %.
(84)
Barra minn hekk, il-kapaċità żejda Malasjana hija ta' kwantità sinifikanti meta mqabbla mal-konsum tal-Unjoni matul il-PIR. Minħabba l-livell tal-prezzijiet fl-Unjoni, din il-kapaċità tista' tintuża, għall-inqas parzjalment, għall-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jiġu revokati. Jista' jkun mistenni wkoll li, f'dan il-każ, parti kbira tal-esportazzjonijiet lejn l-Istati Uniti se tiġi diretta mill-ġdid lejn is-suq tal-Unjoni minħabba l-prezzijiet prevalenti fis-suq tal-Unjoni meta mqabbla ma' dawk fl-Istati Uniti.
3.3. Il-konklużjoni dwar il-probabbiltà ta' rikorrenza tad-dumping
(85)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, jiġifieri l-marġnijiet għolja ta' dumping, il-kapaċità żejda enormi li hi disponibbli f'dawn il-pajjiżi kkonċernati flimkien mal-kapaċitajiet għolja ta' esportazzjoni u l-attrattività tagħhom fis-suq tal-Unjoni f'termini ta' prezzijiet u daqs, jista' jiġi konkluż li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mir-Repubblika tal-Korea u l-Malasja lejn l-UE se jissoktaw jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
4. IL-PROBABBILTÀ TA' RIKORRENZA TAL-ĦSARA
4.1. Id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u tal-produzzjoni tal-Unjoni
(86)
L-industrija tal-Unjoni ma ssirilix tibdil strutturali maġġuri meta mqabbla mas-sitwazzjoni tagħha kif deskritt fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1001/2008 imsemmija fil-premessa (3) hawn fuq. Il-prodott simili ġie mmanifatturat minn 22 produttur fl-Unjoni matul il-PIR. Jikkositwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
(87)
Il-produzzjoni totali tal-Unjoni matul il-PIR ġiet stabbilita fil-livell ta' madwar 57 736 tunnellata. Il-Kummissjoni stabbiliet din iċ-ċifra fuq il-bażi tal-fatti kollha disponibbli li tikkonċerna l-industrija tal-Unjoni, bħal dejta verifikata tal-kumpaniji fil-kampjun u d-dejta pprovduta mill-applikant.
(88)
Il-kumpaniji/grupp ta' kumpaniji fil-kampjun fl-investigazzjoni jirrappreżentaw 49 % tal-produzzjoni tal-UE u 45 % tal-bejgħ tal-UE (ara l-premessa (15) hawn fuq). Id-dejta tal-kampjun hija għalhekk rappreżentattiva tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
4.2. Konsum tal-Unjoni
(89)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-konsum apparenti tal-Unjoni fuq il-bażi ta' (i) il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni fuq il-bażi tad-dejta pprovduta mill-applikant u (ii) l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi bbażati fuq il-bażi tad-dejta tal-Artikolu 14(6).
(90)
Il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
Tabella 1
Il-konsum tal-Unjoni (tunnellati metriċi)
2010
2011
2012
PIR
Konsum totali tal-Unjoni
55 497
62 426
58 941
59 992
Indiċi (2010 = 100)
100
112
106
108
Sors: Dejta pprovduta mill-applikant u mill-bażi tad-dejta tal-Artikolu 14(6)
(91)
Fl-2011 il-konsum żdied b'12 % meta mqabbel mal-livell fl-2010. Reġa' naqas fl-2012 iżda baqa' ogħla mil-livell ta' 2010 (żieda ta' 6 %). Bejn l-2010 u l-PIR, il-konsum tal-Unjoni naqas b'8 %.
4.3. Importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
4.3.1. Il-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
Ir-Repubblika tal-Korea
(92)
Il-Kummissjoni stabbiliet il-volum tal-importazzjonijiet fuq il-bażi tat-tweġibiet mill-bażi tad-dejta tal-Artikolu 14(6) Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet kien stabbilit fuq il-bażi tad-dejta tal-Artikolu 14(6) u d-dejta pprovduta mill-applikant.
(93)
L-importazzjonijiet fl-Unjoni mir-Repubblika tal-Korea żviluppaw kif ġej:
Tabella 2
Volum tal-importazzjonijiet (tunnellati metriċi) u s-sehem mis-suq
2010
2011
2012
PIR
Volum ta' importazzjonijiet mir-Repubblika tal-Korea (tunnellati)
301
208
204
18
Indiċi
100
69
68
6
Sehem mis-suq
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Indiċi
100
62
64
6
Sors: Dejta pprovduta mill-applikant u mill-bażi tad-dejta tal-Artikolu 14(6)
(94)
Matul il-perjodu meqjus, il-volum ta' importazzjonijiet mir-Repubblika tal-Korea kien baxx ħafna meta mqabbel mal-konsum globali tal-UE. Matul il-PIR il-volum naqas aktar għal 18-il tunnellata. Il-livelli ta' importazzjoni kienu f'dan il-livell baxx minħabba l-impożizzjoni tal-miżuri oriġinali fl-2002 u li għalhekk jista' jiġi preżunt li huwa r-riżultat tal-miżuri antidumping fis-seħħ.
Il-Malasja
(95)
Il-Kummissjoni stabbiliet il-volum tal-importazzjonijiet fuq il-bażi tat-tweġibiet mill-bażi tad-dejta tal-Artikolu 14(6) Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet kien stabbilit fuq il-bażi tad-dejta tal-Artikolu 14(6) u d-dejta pprovduta mill-applikant.
(96)
L-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-Malasja żviluppaw kif ġej:
Tabella 3
Volum tal-importazzjonijiet (tunnellati metriċi) u s-sehem mis-suq
2010
2011
2012
PIR
Il-volum ta' importazzjonijiet mill-Malasja (tunnellati)
19,4
0,03
0,27
0,13
Indiċi
100
0
1
1
Sehem mis-suq
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Indiċi
100
0
1
1
Sors: Dejta pprovduta mill-applikant u mill-bażi tad-dejta tal-Artikolu 14(6)
(97)
Matul il-perjodu meqjus, il-volum ta' importazzjonijiet mill-Malasja kien baxx ħafna meta mqabbel mal-konsum globali tal-UE. L-ogħla (iżda għadu baxx ħafna) volum kien importat fl-2010 (19,4 tunnellata) iżda mill-2010 il-volum tal-importazzjonijiet prattikament waqaf. Il-livelli ta' importazzjoni varjaw mill-impożizzjoni tal-miżuri oriġinali fl-2002, iżda dawn qatt ma laħqu l-livelli ta' qabel l-impożizzjoni tal-miżuri. Għaldaqstant jista' jiġi preżunt li l-livell baxx ħafna tal-importazzjonijiet mill-impożizzjoni tal-miżuri oriġinali fl-2002 hu r-riżultat tal-miżuri antidumping fis-seħħ.
4.3.2. Prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat u t-twaqqigħ tal-prezz
Ir-Repubblika tal-Korea
(98)
Matul il-PIR, il-ftit importazzjonijiet lejn l-UE mill-kumpanija li kkooperat fl-investigazzjoni (TK Corporation) kienu b'mod sinifikanti taħt il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni fuq livell ta' CIF. Madankollu, kif iddikjarat fil-premessa (32) hawn fuq, hemm dubji jekk dawn il-prodotti fil-fatt daħlu fit-territorju doganali tal-Unjoni.
(99)
Madankollu l-importazzjonijiet totali Koreani lejn l-UE huma baxxi ħafna - ara l-premessa (32) peress li jirrappreżentaw biss 0,03 % tas-sehem tas-suq tal-UE (ara t-Tabella 2 hawn fuq). Minħabba l-importazzjonijiet limitati ferm mir-Repubblika tal-Korea lejn l-Unjoni u fid-dawl tal-varjetà kbira ta' tipi differenti ta' prodotti, il-prezzijiet ta' dawn l-importazzjonijiet ma setgħux jintużaw sabiex jiġi ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz.
(100)
Għalhekk il-Kummissjoni użat l-prezzijiet tal-esportazzjoni mill-Korea lejn l-Istati Uniti u lejn pajjiżi oħra bħala prokura biex jiġi stabbilit x'kien ikun it-twaqqigħ tal-prezzijiet jekk kumpaniji Koreani jbiegħu b'dawn il-prezzijiet lejn l-Unjoni.
(101)
Billi l-esportazzjonijiet madwar id-dinja ta' TK Corporation irrappreżentaw madwar 25 %-40 % tal-esportazzjonijiet kollha tat-TPF mir-Repubblika tal-Korea, dan il-bejgħ tqies bħala rappreżentattiv ta' bejgħ tal-esportazzjonijiet Koreani. Dawn il-prezzijiet kienu għalhekk użati sabiex sar il-paragun. Il-Kummissjoni aġġustat 'il fuq il-prezzijiet ta' esportazzjoni biex jitqies id-dazju, it-tagħbija u l-miżata ta' amministrazzjoni.
(102)
Għalhekk il-marġni ta' twaqqigħ tal-prezz misjub huwa ta' 17 % għall-Istati Uniti u 10 % tal-bejgħ għal bejgħ madwar id-dinja.
Il-Malasja
(103)
L-ebda kumpanija fil-Malasja ma kkooperat fl-investigazzjoni. Ibbażat fuq informazzjoni minn statistika mill-bażi tad-dejta tal-Artikolu 14(6), l-importazzjonijiet lejn l-UE kienu negliġibbli matul il-PIR (ara t-Tabella 3 hawn fuq). Minħabba l-importazzjonijiet limitati ferm mill-Malasja u fid-dawl tal-varjetà kbira ta' tipi differenti ta' prodotti, il-prezzijiet ta' dawn l-importazzjonijiet ma setgħux jintużaw sabiex jiġi ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz.
(104)
Il-Kummissjoni għalhekk stabbilit it-twaqqigħ tal-prezz bl-użu tal-istess metodoloġija bħal fir-rieżami tal-iskadenza preċedenti, jiġifieri, billi ġew imqabbla l-prezzijiet ta' esportazzjoni mill-Malasja lejn l-Istati Uniti bi prezzijiet tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni. Il-Kummissjoni aġġustat il-prezz tal-esportazzjoni li għandu jqis id-dazju, it-tagħbija u l-miżata ta' amministrazzjoni.
(105)
Għalhekk il-marġni ta' twaqqigħ tal-prezz misjub huwa ta' 34 % għall-bejgħ lejn l-Istati Uniti. Il-Kummissjoni qabblet ukoll il-prezzijiet tal-bejgħ mill-Malasja lejn pajjiżi oħra u l-marġini tal-bejgħ taħt il-prezz għal dak il-bejgħ kien ta' 28 %.
4.3.3. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
(106)
It-tabella li ġejja turi l-iżvilupp tal-importazzjonijiet lejn l-Unjoni minn pajjiżi terzi oħrajn matul il-perjodu, meqjusa f'termini ta' volumi u sehem mis-suq, kif ukoll il-prezz medju ta' dawk l-importazzjonijiet.
Tabella 4
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
Il-pajjiż
2010
2011
2012
PIR
Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina:
Volum f'tunnellati
5 618
5 867
6 844
6 589
Indiċi
100
104
122
117
Sehem mis-suq
10 %
9 %
12 %
11 %
Prezz medju
1 125
1 261
1 544
1 426
Indiċi
100
112
137
127
Pajjiżi terzi oħra
Volum f'tunnellati
11 668
12 938
11 630
12 036
Indiċi
100
111
100
103
Sehem mis-suq
21 %
21 %
20 %
20 %
Prezz medju
2 175
2 352
2 437
2 482
Indiċi
100
108
112
114
Total tal-pajjiżi terzi kollha għajr il-pajjiżi kkonċernati
Volum f'tunnellata metrika
17 286
18 805
18 474
18 625
Indiċi
100
109
107
108
Sehem mis-suq
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Prezz medju
1 834
2 011
2 106
2 108
Indiċi
100
110
115
115
Sors: Bażi ta' dejta tal-Artikolu 14(6)
(107)
Is-sehem tas-suq ta' importazzjonijiet li joriġinaw minn pajjiżi terzi għajr għall-pajjiżi kkonċernati laħaq il-31 % tal-konsum totali tal-Unjoni fil-PIR. L-akbar sehem tas-suq huwa rappreżentat minn importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina - 11 % tal-konsum totali fl-Unjoni. Fil-PIR importazzjonijiet sostanzjali oħra ġew mit-Tajlandja (4 % tas-suq tal-Unjoni), il-Vjetnam (3 % tas-suq tal-Unjoni) u l-Arabja Sawdija (mill-ebda importazzjonijiet fl-2010 għal 4 % mis-sehem tas-suq fil-PIR).
(108)
Il-prezzijiet li bihom dawn l-importazzjonijiet jidħlu fl-Unjoni kienu relattivament baxxi meta mqabbla mal-medja tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, b'mod partikolari l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina. Anke b'dazji antidumping ta' 58,6 % fuq importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, il-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi huwa inqas minn dak domestiku tal-Unjoni (ara t-Tabella 4 hawn fuq).
4.4. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
4.4.1. Rimarki ġenerali
(109)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi evalwazzjoni tal-indikaturi ekonomiċi kollha li influwenzaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkonċernat.
(110)
Għall-iskop tal-analiżi tal-ħsara, il-Kummissjoni għamlet distinzjoni bejn l-indikaturi tal-ħsara makroekonomiċi u mikroekonomiċi. Il-Kummissjoni analizzat l-indikaturi makroekonomiċi fuq il-bażi tad-dejta kontenuta fit-talba għal rieżami u mill-istatistika. Id-dejta tkun relatata għall-produtturi magħrufa kollha tal-Unjoni. Il-Kummissjoni analizzat l-indikaturi mikroekonomiċi fuq il-bażi tad-dejta li jinsabu fit-tweġibiet għall-kwestjonarju mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Id-dejta relatata mal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Iż-żewġ settijiet ta' dejta ġew misjuba li huma rappreżentattivi tas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
(111)
L-indikaturi makroekonomiċi huma: il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem is-suq, it-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività, il-kobor tal-marġini ta' dumping u l-irkupru minn dumping preċedenti.
(112)
L-indikaturi mikroekonomiċi huma: il-prezzijiet medji ta' unità, il-kost unitarju, l-ispejjeż tax-xogħol, l-inventarji, il-profittabilità, il-flussi tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-kapaċità ta' ġbir ta' kapital. Iċ-ċifri relatati mal-indikaturi mikroekonomiċi huma bbażati fuq dejta vverifikata miż-żewġ kumpaniji jew gruppi ta' kumpaniji fil-kampjun biss. Din id-dejta għalhekk hija pprovduta biss f'forma ta' indiċi jew firxiet, sabiex jiżguraw li tinżamm in-natura kunfidenzjali tagħha.
4.4.2. Indikaturi makroekonomiċi
4.4.2.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(113)
Il-produzzjoni totali tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità żviluppaw matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni kif ġej:
Tabella 5
Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
2010
2011
2012
PIR
Volum tal-produzzjoni (f'tunnellati)
48 017
52 754
55 787
57 736
Indiċi
100
110
116
120
Kapaċità ta' produzzjoni (f'tunnellati)
179 912
180 364
180 364
180 364
Indiċi
100
100,3
100,3
100,3
Użu tal-kapaċità
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Indiċi
100
110
116
120
Sors: Talba
(114)
Tul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni l-volum ta' produzzjoni naqas b'20 %. Billi l-konsum tal-Unjoni żdied biss bi 8 % fl-istess perjodu, il-parti li jifdal tal-produzzjoni kienet esportata.
(115)
L-użu tal-kapaċità matul il-PIR jidher li huwa baxx (32 % fil-PIR). Il-kapaċità rapportata murija fit-tabella ta' hawn fuq kienet ibbażata, skont il-prassi standard ta' din l-industrija partikolari u l-metodu użat fil-proċedimenti ta' qabel, fuq il-kapaċità massima teoretika fuq il-bażi ta' 3 xifts kuljum, 6 ijiem fil-ġimgħa, 48 ġimgħa fis-sena. Madankollu, fir-realtà, l-industrija qed topera biss fuq il-bażi ta' 2 xifts kuljum, 5 ijiem fil-ġimgħa, 48 ġimgħa fis-sena. Il-kapaċità rrapportata għalhekk mhux neċessarjament tirrifletti b'mod preċiż il-kapaċità attwali matul il-PIR.
(116)
Il-kapaċità tal-utilizzazzjoni naqset bi ftit matul il-perjodu kkunsidrat. Żieda ta' 20 fil-mija tal-kapaċità ta' utilizzazzjoni tirrifletti ż-żieda tal-volum tal-produzzjoni matul il-perjodu meqjus.
4.4.2.2. Il-volum ta' bejgħ u s-sehem mis-suq
(117)
Il-volumi tal-bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni kif ġej:
Tabella 6
Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
2010
2011
2012
PIR
Volum ta' bejgħ fis-suq tal-Unjoni (f'tunnellati)
38 185
43 414
40 262
41 350
Indiċi
100
114
105
109
Sehem mis-suq
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Indiċi
100
101
99
100
Sors: Talba
(118)
Il-volumi tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni naqas b'14 % matul il-PIR fl-2011 meta mqabbel mal-volumi mibjugħa fl-2010. Il-volumi tal-bejgħ sussegwentement naqsu għal 41 350 tunnellata li jirrappreżentaw żieda ta' 9 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(119)
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni baqa' bejn wieħed u l-ieħor stabbli matul il-perjodu kkunsidrat
4.4.2.3. It-tkabbir
(120)
Skont it-tkabbir moderat fil-konsum tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat (+ 8 %) il-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni żdied b'9 %.
4.4.2.4. L-impjiegi u l-produttività
(121)
L-impjiegi u l-produttività żviluppaw kif ġej tul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni:
Tabella 7
L-impjiegi u l-produttività
2010
2011
2012
PIR
Numru ta' impjegati
1 064
1 022
979
957
Indiċi
100
96
92
90
Produttività (unità/impjegat)
45
52
57
60
Indiċi
100
114
126
134
Sors: Talba
(122)
Matul il-perjodu meqjus in-numru ta' impjegati naqas progressivament b'10 %. Bħala riżultat, flimkien maż-żieda ta' produzzjoni tal-produttività tal-forza tax-xogħol tal-produtturi tal-Unjoni, imkejla bħala output (tunnellati) għal kull persuna impjegata, għal kull sena, żdiedet bi 34 % bejn l-2010 u l-PIR.
4.4.3. Indikaturi mikroekonomiċi
4.4.3.1. Prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
(123)
Il-prezzijiet medji peżati tal-bejgħ ta' unità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun lill-klijenti mhux relatati fl-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 8
Il-prezzijiet tal-bejgħ fl-Unjoni
2010
2011
2012
PIR
Prezz medju ta' bejgħ ta' unità fl-Unjoni fis-suq totali (EUR/tunnellati)
2 500 -3 000
2 500 -3 000
2 400 -2 900
2 300 -2 800
Indiċi
100
100
98
94
Spiża għal kull unità tal-produzzjoni (EUR/tunnellati)
3 500 -4 000
3 300 -3 800
3 400 -3 900
3 300 -3 800
Indiċi
100
94
97
94
Sors: Dejta verifikata tal-kumpaniji fil-kampjun
(124)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-prezzijiet ta' bejgħ fl-Unjoni naqsu b'6 %. Filwaqt li l-prezzijiet baqgħu relattivament stabbli bejn l-2010 u l-2012, l-ikbar żieda seħħet bejn l 2011 u l-PIR.
(125)
Minħabba li parti importanti tal-ispejjeż fissi fil-produzzjoni, iż-żieda fil-produzzjoni b'20 % matul l-PIR wasslet għat-tnaqqis ta' spejjeż tal-produzzjoni ta' unità. Il-prezz tal-bejgħ medju naqas b'dan.
4.4.3.2. L-ispejjeż lavorattivi
(126)
L-ispejjeż lavorattivi medji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 9
L-ispejjeż lavorattivi medji għal kull impjegat
2010
2011
2012
PIR
Paga medja għal kull impjegat (EUR)
45 000 -50 000
50 000 -55 000
51 000 -56 000
52 000 -57 000
Indiċi
100
107
108
110
Sors: Dejta verifikata tal-kumpaniji fil-kampjun
(127)
L-ispejjeż lavorattivi medji għal kull impjegat esperjenzaw etxejra li qed tiżdied matul il-perjodu kkunsidrat. Bejn l-2010 u l-PIR, l-ispejjeż lavorattivi medji għal kull impjegat żdiedu b'10 %.
4.4.3.3. Inventarji
(128)
Livelli tal-istokk tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 10
Inventarji
2010
2011
2012
PIR
Ħażna tal-istokkijiet (f'tunnellati)
5 500 -6 000
5 000 -5 500
5 600 -6 100
6 000 -6 500
Indiċi
100
93
104
111
L-istokkijiet tal-għeluq bħala perċentwal tal-produzzjoni
25 %-30 %
20 %-25 %
21 %-26 %
22 %-27 %
Indiċi
100
79
83
87
Sors: Dejta verifikata tal-kumpaniji fil-kampjun
(129)
L-istokk tal-għeluq naqas għall-ewwel darba fl-2011 b'7 % meta mqabbel mal-2010 u mbagħad żdied bi 11 % matul il-PIR meta mqabbel mal-2010. Meta mqabbel mal-livell tal-produzzjoni, l-istokk tal-għeluq naqas b'13 % bejn l-2010 tal-PIR.
4.4.3.4. Il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li jiżdied il-kapital.
(130)
Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 11
Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redittu fuq l-investimenti
2010
2011
2012
PIR
Profittabilità tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tad-dħul tal-bejgħ)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Indiċi
100
118
151
133
Likwidità (EUR) Indiċi
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investimenti (EUR)
100
115
112
105
Redditu fuq l-investimenti
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Indiċi
100
81
64
80
Sors: Dejta verifikata tal-kumpaniji fil-kampjun
(131)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-profittabilità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun billi l-profitt nett qabel it-taxxa tal-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni ġie espress bħala perċentwal tal-fatturat ta' dak il-bejgħ.
(132)
Matul il-perjodu meqjus l-industrija tal-Unjoni sofriet telf sinifikanti. Fl-2010 l-industrija irreġistrat telf ta' - 20 %/- 15 %. Bejn l-2010 u l-PIR, it-telf naqas b'33 % iżda r-riżultat xorta baqa' negattiv fil-PIR - 14 %/- 9 %. Il-likwidità netta hija l-abbiltà tal-produtturi tal-Unjoni li jiffinanzjaw l-attivitajiet tagħhom huma stess. Il-likwidità kienet pożittiva fl-2010. Din waqgħet f'daqqa fl-2011 u laħqet valuri negattivi u baqgħet negattiva fil-PIR.
(133)
L-investimenti segwew tendenza ta' żieda. Imqabbla mal-2010, din żdiedet bi 15 % fl-2011 u b'12 % fl-2012, u baqgħet ogħla mil-livell ta' 2010 b'5 % matul il-PIR.
(134)
Ir-redditu fuq l-investimenti huwa l-profitt fil-perċentwal tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti. Kien f'- 25 %/- 20 % fl-2010 imbagħad niżel għal madwar - 45 %/- 40 % fejn baqa' fil-PIR.
4.4.3.5. Id-daqs tal-marġini ta' dumping u l-irkupru minn dumping preċedenti
(135)
Billi l-importazzjonijiet mill-pajjiżi konċernati naqas sostanzjalment u kienu negliġibbli matul il-perjodu kkunsidrat (ara t-Tabelli 2 u 3 hawn fuq), il-kobor tal-marġnijiet tad-dumping ma jistax ikun ivvalutat. Madankollu, fid-dawl tal-valutazzjoni msemmija hawn taħt fil-premessi (136)-(144), l-industrija tal-Unjoni nstabet li kienet għadha f'sitwazzjoni fraġli u vulnerabbli.
4.5. Konklużjoni dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(136)
Fir-Regolament (KE) Nru 1001/2008, il-Kunsill ikkonkluda li l-miżuri antidumping fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-Repubblika tal-Korea u mill-Malasja introdotti fl-2002 wasslu biss għal irkupru parzjali tal-industrija tal-Unjoni. L-iżvilupp (pożittiv) matul il-perjodu meqjus fir-rieżami preċedenti (Jannar 2002 - Ġunju 2007) tal-indikaturi tal-ħsara kien fil-biċċa l-kbira minħabba ż-żieda fid-domanda fl-2007 u fl-2008.
(137)
Wara l-2008, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni madankollu marret sostanzjalment għall-agħar (meta mqabbla mas-sitwazzjoni fl-2007 u 2008). Dan l-iżvilupp kien fil-biċċa l-kbira minħabba t-tnaqqis tad-domanda wara l-2008.
(138)
Xi indikaturi juru żvilupp pożittiv mill-2010. Pereżempju, bejn l-2010 u l-PIR, il-konsum tal-Unjoni żdied b'20 %. Din iż-żieda kienet parzjalment dovuta għaż-żieda fil-konsum tal-Unjoni li żdiedet bi 8 % matul l-istess perjodu. Iż-żieda fil-produzzjoni wasslet għal użu aħjar tal-kapaċitajiet li żdied b'aktar minn 20 %. Il-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b'9 % li jikkorrispondu għaż-żieda ta' konsum tal-Unjoni filwaqt li s-sehem tas-suq għall-kumpaniji tal-Unjoni baqa' l-istess. Bħala konsegwenza ta' tnaqqis fin-numru ta' impjegati b'10 %, il-produttività żdiedet ukoll (b'34 %).
(139)
L-użu tal-kapaċità kien madankollu baxx. Dan huwa spjegat mill-fatt li l-infrastruttura eżistenti kienet ippjanata li tintuża fi 3 xifts kuljum u 6 ijiem fil-ġimgħa, u l-kapaċità massima ġiet ikkalkolata skont din id-dejta. Madankollu, matul il-perjodu kkunsidrat, l-industrija tal-Unjoni kienet taħdem biss f'żewġ xiftijiet kuljum fuq 5 ijiem fil-ġimgħa.
(140)
Minħabba sehem importanti tal-ispejjeż fissi fil-produzzjoni, l-industrija tal-Unjoni baqgħet ikollha telf importanti matul il-perjodu kkunsidrat. Minkejja t-titjib b'30 % fir-riżultati finanzjarji bejn l-2010 u l-PIR, it-telf kien għadu sinifikanti fil-PIR (telf fil-medda ta' bejn - 14 % u - 9 %).
(141)
Dan it-telf importanti flimkien ma' fluss tal-flus negattiv sinifikanti huma indikaturi importanti li juru s-sitwazzjoni vulnerabbli tal-industrija tal-Unjoni.
(142)
Ta' min jinnota li r-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 78/2013 li bih ġew imposti miżuri antidumping kontra importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-Russja u t-Turkija sab li l-industrija tal-Unjoni kienet f'sitwazzjoni ekonomika serja u ta' ħsara. Il-perjodu meqjus b'din il-proċedura beda minn Jannar 2008 sa Settembru 2011 u jissovrapponi parzjalment il-perjodu kkunsidrat taħt l-investigazzjoni attwali (14).
(143)
Il-miżuri adottati fir-Regolament imsemmi hawn fuq jidhru li kellhom impatt pożittiv peress li bosta indikaturi tal-ħsara (pereżempju l-produzzjoni, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-profittabbiltà, il-produttività u l-konsum) juru xejra pożittiva. Madankollu, hekk kif l-investigazzjoni attwali wriet, l-industrija tal-Unjoni ma rkupratx għal kollox minn dumping fil-passat.
(144)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-qagħda tal-industrija tal-Unjoni hija meqjusa li għadha vulnerabbli, u f'ċerti aspetti, għadha 'l bogħod mil-livelli li wieħed jistenna kieku rkuprat bis-sħiħ mill-ħsara li nstabet fl-investigazzjoni oriġinali.
5. IL-PROBABBILTÀ TA' RIKORRENZA TAL-ĦSARA
5.1. L-impatt tal-volum proġettat tal-importazzjonijiet u l-effetti fuq il-prezzijiet f'każ ta' tneħħija tal-miżuri
(145)
Fil-premessa (85), il-Kummissjoni kkonkludiet li r-revoka tal-miżuri fil-probabilità kollha twassal għal rikorrenza ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-pajjiżi kkonċernati.
(146)
L-investigazzjoni wriet li s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni tinsab f'qagħda vulnerabbli. Għalkemm is-sitwazzjoni tjiebet xi ftit fil-PIR, matul il-perjodu meqjus l-industrija tal-Unjoni qatt ma kisbet l-ebda profitt.
(147)
Għalhekk, kwalunkwe rikorrenza ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-pajjiżi kkonċernati jkomplu jiddeterjoraw is-sitwazzjoni prekarja tal-industrija tal-Unjoni. Dawn l-importazzjonijiet huma suxxettibbli li jieħdu f'idejhom is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Dan jirriżulta anke f'utilizzazzjoni tal-kapaċità aktar baxxa mill-industrija tal-Unjoni li huwa wieħed mill-elementi kruċjali li jikkontribwixxu għar-riżultati negattivi tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(148)
Kwalunkwe rikorrenza ta' importazzjonijiet dumped teżerċita pressjoni tal-prezzijiet saħansitra aktar b'saħħitha fuq l-industrija tal-Unjoni u għalhekk tikkontribwixxi għal aktar deterjorazzjoni fir-riżultati finanzjarji tal-industrija tal-Unjoni.
(149)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li r-revoka tal-miżuri kontra r-Repubblika tal-Korea u l-Malasja fil-probabilità kollha twassal għal rikorrenza ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn dawn il-pajjiżi li tirriżulta fi pressjoni 'l isfel fuq il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, il-volumi tal-bejgħ u s-sehem tas-suq u l-aggravar tas-sitwazzjoni ekonomika tagħhom. Ir-revoka tal-miżuri kontra r-Repubblika tal-Korea u l-Malasja għandha għalhekk x'aktarx tirriżulta f'rikorrenza ta' ħsara minħabba l-possibbiltà ta' forza fuq sitwazzjoni diġà fraġli u vulnerabbli li fiha attwalment instabet l-industrija tal-Unjoni.
6. INTERESS TAL-UNJONI
(150)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri eżistenti antidumping kontra r-Repubblika tal-Korea u l-Malasja tmurx kontra l-interessi tal-Unjoni b'mod ġenerali. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq l-apprezzament tal-bosta interessi involuti, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi, il-bejjiegħa bl-ingrossa u tal-utenti.
(151)
Il-partijiet interessati kollha ngħataw l-opportunità li jesprimu l-veduti tagħhom skont l-Artikolu 21(2) tar-Regolament bażiku.
(152)
Fl-investigazzjonijiet oriġinali, l-adozzjoni tal-miżuri ma kinitx meqjusa bħala kontra l-interess tal-Unjoni. Minħabba li din l-investigazzjoni hija rieżami u l-miżuri ilhom fis-seħħ mill-2002, l-analiżi b'dan tippermetti l-valutazzjoni ta' kwalunkwe impatt negattiv mhux dovut fuq il-partijiet ikkonċernati mill-miżuri antidumping fis-seħħ.
(153)
Fuq din il-bażi ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping u l-probabbiltà ta' rikorrenza ta' ħsara, eżistewx raġunijiet kostrinġenti li wasslu għall-konklużjoni, li ma kinux fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri eżistenti.
6.1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(154)
Minkejja li l-miżuri antidumping fis-seħħ evitaw importazzjonijiet dumped milli jidħlu fis-suq tal-Unjoni, l-industrija tal-Unjoni għadha f'qagħda fraġli, kif ikkonfermat minn xejra negattiva ta' ċerti indikaturi ta' ħsara essenzjali.
(155)
Jekk il-miżuri jitħallew jiskadu, huwa probabbli li l-influss probabbli ta' volumi sostanzjali ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-pajjiżi kkonċernati kien jikkawża ħsara għal rikorrenza. Dan l-influss jikkawża, fost l-oħrajn, telf fis-sehem mis-suq, tnaqqis fil-prezz tal-bejgħ, tnaqqis fl-użu tal-kapaċità u b'mod ġenerali deterjorament serju tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni.
(156)
Għalhekk il-Kummissjoni tikkonkludi li huwa ċar li ż-żamma tal-miżuri antidumping kontra r-Repubblika tal-Korea u l-Malasja tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
6.2. L-interess tal-importaturi u l-utenti mhux relatati
(157)
Fl-investigazzjoni oriġinali nstab li l-impatt tal-impożizzjoni tal-miżuri x'aktarx ma kien ikollu l-ebda effett negattiv serju fuq is-sitwazzjoni tal-importaturi u l-utenti fl-Unjoni. L-ebda importatur u l-ebda utent ma kkoopera fl-investigazzjoni attwali. Meta wieħed iqis li ma hemm l-ebda evidenza li tissuġġerixxi li l-miżuri fis-seħħ affettwaw lill-importaturi b'mod konsiderevoli, jista' jiġi konkluż li l-issoktar tal-miżuri mhix se taffettwa b'ebda mod sinifikanti lill-importaturi tal-Unjoni.
6.3. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(158)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni kkonkludiet li ma kienx hemm raġunijiet b'saħħithom biex jiġi konkluż li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu imposti miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tat-TPF li joriġinaw fir-Repubblika tal-Korea u l-Malasja.
7. MIŻURI ANTIDUMPING
(159)
Mill-kunsiderazzjonijiet preċedenti jirriżulta li, skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri antidumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta' ċerti fittings ta' tubi u pajpijiet li joriġinaw mir-Repubblika tal-Korea u mill-Malasja għandhom jinżammu.
(160)
Madankollu, kif muri minn din l-investigazzjoni s-sitwazzjoni globali tal-industrija tal-Unjoni qed titjieb gradwalment fl-2013 u li l-impożizzjoni ta' miżuri definittivi antidumping kontra l-importazzjonijiet mir-Russja u t-Turkija tal-istess prodott (ara l-premessa (5)) tidher li kellha effett pożittiv addizjonali fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, kif spjegat fil-premessa (143). Konsegwentement ġie evalwat li, meta titqies l-analiżi ta' ħsara ġenerali u l-iżviluppi probabbli tas-suq bil-miżuri fis-seħħ, perjodu inqas minn tliet snin għandu jkun biżżejjed għall-industrija tal-Unjoni biex tikseb l-irkupru ekonomiku u finanzjarju tagħha.
(161)
Barra minn hekk, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-analiżi tal-ħsara ma tistax tiġi evalwata biss billi tikkunsidra l-importazzjonijiet (potenzjali) tal-prodott ikkonċernat mir-Repubblika tal-Korea u l-Malasja - is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni hija affettwata minn importazzjonijiet oħra u l-miżuri kontra dawn l-importazzjonijiet, bħal b'mod partikolari l-miżuri msemmija hawn fuq kontra r-Russja u t-Turkija.
(162)
Għalhekk, huwa kkunsidrat li fid-dawl taċ-ċirkustanzi speċifiċi ta' dan il-każ, il-miżuri għandhom eċċezzjonalment ma jiġux estiżi għall-perjodu sħiħ ta' ħames snin previst taħt ir-Regolament bażiku, iżda li huma għandhom jiskadu fl-istess ħin bħall-miżuri definittivi fuq l-importazzjonijiet mit-Turkija u mir-Russja, b'mod partikolari. Tali allinjament tat-tul ta' żmien tal-miżuri jista' jiffaċilita eżami komprensiv u koerenti tal-effetti possibbli fuq l-industrija tal-Unjoni ta' prattiċi ta' dumping, jekk tali rieżami jkun meħtieġ fil-ġejjieni.
(163)
Dawn il-miżuri attwalment fis-seħħ kontra importazzjonijiet ta' TPF mir-Russja u t-Turkija għandhom jiskadu fid-29 ta' Jannar 2018. Għaldaqstant, il-miżuri antidumping definittivi kontra importazzjonijiet ta' TPF li joriġinaw mill-Korea u mill-Malasja għandhom jiġu allinjati kif xieraq u għalhekk għandhom jiskadu fl-istess data.
(164)
Il-Kumitat tad-Difiża tal-Industrija tat-Tubi tal-Azzar Mingħajr Saldaturi tal-Unjoni Ewropea jaqbel li d-data ta' skadenza proposta tippermetti għal proċedura ta' rieżami konġunta fil-futur jekk waħda tkun mitluba u b'hekk analiżi tal-ħsara u tad-dumping komprensiva li tkopri l-importazzjonijiet minn diversi pajjiżi. Huma sostnew madankollu li wara l-perjodu ta' investigazzjoni ta' rieżami (PIR) l-importazzjonijiet totali mill-pajjiżi kollha tal-prodott ikkonċernat ikunu żdiedu b'mod qawwi ħafna filwaqt li l-prezz medju ta' dawn l-importazzjonijiet naqas drastikament. Dan l-iżvilupp ta' wara l-PIR allegatament wassal għal deterjorament tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-kundizzjonijiet għall-impożizzjoni ta' miżuri antidumping definittivi għal perjodu ta' inqas minn ħames snin u għalhekk m'għadhomx preżenti.
(165)
Il-Kummissjoni tinnota li l-allegat żvilupp ta' wara l-PIR (jiġifieri żieda fl-importazzjonijiet bi prezzijiet imnaqqsa) hu bbażat fuq dejta tal-Eurostat disponibbli pubblikament, li jinkludi t-tipi ta' prodott li mhumiex koperti bl-investigazzjoni attwali. L-istatistika tal-importazzjoni wara l-PIR li hija disponibbli għall-Kummissjoni u li tirrigwarda biss il-prodott ikkonċernat, tindika madankollu li l-importazzjonijiet naqsu wara l-PIR b'10-15 % għalkemm il-prezz medju ta' dawk l-importazzjonijiet naqas ukoll (15-20 %). Il-Kummissjoni tqis li l-iżvilupp ta' wara l-PIR tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat, fin-nuqqas ta' kwalunkwe evidenza ta' sostenn rigward is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, ma tirrendix il-konklużjonijiet tal-Kummissjoni fir-rigward tal-perjodu xieraq li jimponi miżuri definittivi ta' antidumping, invalidi (ara l-premessi (160)- (163)). Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet irrifjutata.
(166)
Għaldaqstant, u fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa fir-rigward tal-probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping u ħsara, jirriżulta li l-miżuri antidumping fis-seħħ applikabbli fuq importazzjonijiet ta' aċċessorji ta' tubi u pajpijiet li joriġinaw mir-Repubblika tal-Korea u mill-Malasja, miżmuma mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1001/2008 kif l-aħħar emendat bir-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 363/2010, għandhom jinżammu sad-29 ta' Jannar 2018.
(167)
Il-Kumitat stabbilit permezz tal-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku ma tax opinjoni,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju definittiv tal-antidumping huwa b'dan impost fuq importazzjonijiet ta' aċċessorji ta' tubi u pajpijiet (għajr għall-aċċessorji fonduti, il-flanġijiet u l-aċċessorji bil-kamin), tal-ħadid jew tal-azzar (eskluż dak li ma jsaddadx), b'dijametru estern massimu ta' 609,6 mm, tat-tip li jiġi użat għall-iwweldjar tat-truf (butt-welding) jew xi użi oħra, li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 u ex 7307 99 80 (kodiċijiet TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 u 7307998098) u li joriġinaw fir-Repubblika tal-Korea u l-Malasja.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping definittiva applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u prodotti mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Il-pajjiż
Kumpanija
Ir-rata tad-dazju (%)
Il-kodiċijiet TARIC
Il-Malasja
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
75,0
A999
Ir-Repubblika tal-Korea
Il-kumpaniji kollha
44,0
-
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan jiskadi fid-29 ta' Jannar 2018.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-2 ta' Diċembru 2014.