NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 833/2012
ze dne 17. září 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. prosince 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu do Unie některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. listopadu 2011 Evropské sdružení pro kovy (European Association of Metals, Eurométaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých hliníkových fólií v rolích v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany Dotčené Řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(6)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 3 níže) v období od 1. října 2010 do 30. září 2011, které jsou požadovány v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii na základě informací, které obdržela od spolupracujících výrobců v Unii před zahájením šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř největších známých společností nebo skupin společností v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný. Třetí dovážející společnost poskytla písemné stanovisko, ale neodpověděla na dotazník.
(9)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Aby se vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožnilo požádat o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti všem čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásily se dvě společnosti, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství: jedna společnost byla součástí vybraného vzorku, druhá nikoli. Žádosti o přiznání individuálního zacházení předložily společnosti zařazené do vzorku a společnost, která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale která nebyla součástí vzorku.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení (konkrétně čtyřem společnostem zařazeným do vzorku a všem ostatním společnostem), aby mohli požádat o individuální zjišťování. Dotazníky byly rovněž zaslány ostatním stranám, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeny, konkrétně čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii, uživatelům a sdružení spotřebitelů.
(12)
Odpovědi poskytli tři vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Na dotazník pro uživatele odpovědělo také šest maloobchodníků.
(13)
Komise neobdržela žádné žádosti o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Itálie;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Německo;
-
ITS BV, Apeldoorn, Nizozemsko;
-
SPHERE Group, Paříž, Francie.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Šanghaj;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Šanghaj.
Dovozce v Unii ve spojení s výrobcem
-
CeDo Limited, Telford, Spojené království.
Výrobce v Turecku (srovnatelná země)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
S cílem shromáždit informace týkající se nákladů na hlavní nepřímou surovinou pro výrobu hliníkových fólií, tj. surový hliník, se Komise obrátila na Šanghajskou burzu neželezných kovů (Shanghai Futures Exchange, dále také jen „SHFE“), která je důležitou platformou pro obchodování s hliníkem v Číně. O informace o světových trzích a cenách byla požádána Londýnská burza kovů (London Metal Exchange, dále také jen „LME“), kde byla kromě toho uskutečněna informační návštěva. SHFE na žádost Komise poskytla písemné informace. Komise rovněž navrhla informační návštěvu na SHFE, která byla původně schválena. V pozdější fázi však SHFE došla k závěru, že by k návštěvě bylo třeba povolení od čínské vlády. Čínské orgány naopak popřely, že by takové povolení bylo nezbytné. Nakonec SHFE odvolala své původní schválení návštěvy a rozhodla se ji nepřijmout.
(16)
Informační návštěva se uskutečnila na Šanghajských trzích s kovy (Shanghai Metals Markets, dále také jen „SMM“), které jsou poskytovatelem a vydavatelem informací o cenách v Šanghaji.
3. Období šetření
(17)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený Výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzená, válcovaná, též reliéfní, ale dále již neupravená, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková fólie v rolích“ nebo „AHF“). Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10.
(19)
Dotčený výrobek se obvykle používá jako spotřební výrobek pro balení a jiná použití v domácnosti nebo stravování. Definice výrobku nebyla zpochybněna.
2. Obdobný Výrobek
(20)
Šetření ukázalo, že hliníkové fólie v rolích vyráběné v ČLR a z této země vyvážené, hliníkové fólie v rolích, které v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, a hliníkové fólie v rolích, které jsou vyráběny a prodávány v Turecku (srovnatelná země) spolupracujícím tureckým výrobcem, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr Vzorku Výrobců v Unii
(21)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(22)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestává ze čtyř největších (skupin) společností vybraných z více než 30 výrobců v Unii, o kterých bylo již před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje výrobců, jejich velikosti a geografické polohy v rámci Unie; navrhovaný vzorek představoval 44 % celkové odhadované výroby v Unii během období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Po vypršení termínu pro předložení připomínek jedna zúčastněná strana namítla, že by ve vzorku měl figurovat také výrobce ze Spojeného království. V této souvislosti je třeba poznamenat, že jeden výrobce ze Spojeného království již do vzorku byl zařazen (součást společnosti Sphere Group). Žádná jiná zúčastněná strana proti konečné podobě vzorku neměla námitek, a vzorek byl proto potvrzen.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(23)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(24)
Pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Výběr vzorku již proto nebyl považován za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(25)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění dumpingu.
(26)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 7 800 tun, což je přibližně 60 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Jedna z vybraných společností následně ukončila spolupráci a další společnost oznámila Komisi, že informace, které jí poskytla ve formuláři pro výběr vzorku, byly chybné. Na základě těchto nových informací bylo rozhodnuto vyloučit tuto společnost ze vzorku společností. Komise vyzvala dvě další společnosti, aby se staly součástí vzorku. Proběhla konzultace se spolupracujícími vyvážejícími výrobci, zastoupením ČLR při EU a žadatelem ohledně konečného složení vzorku. Žádná zúčastněna strana proti tomuto výběru neměla výhrady. Následně jedna ze společností nově zařazených do vzorku rovněž ukončila spolupráci. Konečný vzorek tedy zahrnoval tři vyvážející výrobce v ČLR, což představovalo přibližně 30 % dovozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření a 50 % objemu prodeje 14 vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(28)
O přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se přihlásily dvě společnosti: CeDo Shanghai Co. Ltd. (dále jen „CeDo Shanghai“) a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (dále jen „Blue Diamond“). Pouze společnost CeDo Shanghai byla vybrána do výše zmíněného vzorku; druhá společnost vybrána nebyla. V návaznosti na rozsudek Soudního dvora ve věci C-249/10 P: Brosmann Footwear (HK) Ltd a další v. Rada Evropské unie však bylo rozhodnuto prošetřit všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, které byly předloženy ve stanovené lhůtě, tj. také žádosti obou výše uvedených společností.
(29)
Žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství byly zkoumány prizmatem pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(30)
V prostorách těchto společností byla provedena šetření na místě týkající se žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(31)
Oběma společnostem bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství podle prvního z kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c), neboť existovaly důkazy, že cena hlavní základní suroviny, hliníku, byla zkreslena. Zkreslena byla také cena meziproduktu, hliníkových fólií ve velkých rolích, jak je popsáno níže. Tyto společnosti rovněž nesplnily další kritéria, jak je vysvětleno níže.
1.1.1. Celoodvětvové závěry ohledně kritéria 1 - obchodní rozhodnutí a náklady nejdůležitějších vstupů
(32)
Hliníkové fólie v malých rolích se vyrábí jednoduchým postupem, který spočívá v převíjení, stříhání a balení hliníkových fólií ve velkých rolích do menších rolí. Hlavní surovinou pro výrobu hliníkových fólií je surový hliník. Surový hliník činí asi 60-70% výrobních nákladů výrobku, jenž je předmětem tohoto šetření, a je tudíž rozhodující nákladovou položkou při jeho výrobě. To se odráží v celoodvětvové praxi určování nákupní a prodejní ceny hliníkové fólie na základě referenční ceny surového hliníku (hliníkového ingotu) navýšené o poplatky za výrobu/převod. Společnosti žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nakoupily hliníkové fólie ve velkých rolích na základě kupní smlouvy, ve které se stanovily ceny hliníkové fólie ve velkých rolích s odkazem na ceny surového hliníku zveřejněné na Šanghajských trzích s kovy, které jsou poskytovatelem informací o cenách různých kovů a určují tyto ceny na základě cen spotových obchodů v šanghajské oblasti. Ceny uváděné na Šanghajských trzích s kovy jsou pro ceny hliníku na domácím trhu vysoce reprezentativní. Tyto ceny se velmi důsledně řídí cenami na SHFE, na které se uskutečňuje většina transakcí v Číně.
(33)
Celosvětovou referencí pro cenu surového hliníku, který je komodita, je kotace na Londýnské burze kovů. Cena hliníku na domácím čínském trhu se výrazně liší od cen na Londýnské burze kovů. Jak ukazuje následující graf, cenový rozdíl mezi LME a SHFE se v období šetření pohyboval v rozmezí od + 500 až -90 USD/t. Během období šetření byla kotace na LME na základě průměrných měsíčních hodnot o více než 9 % vyšší než kotace na SHFE (čistá cena), přičemž rozdíl v polovině období činil až + 23 %. Je třeba rovněž zmínit, že během druhé části období šetření, kdy ceny na celém světě klesaly vzhledem k poklesu poptávky na trhu, bylo možné u cen na SHFE sledovat opačný trend (výsledkem toho byly ceny i o 3 % vyšší než ceny na Londýnské burze kovů), což dále ilustruje, že ceny na tomto trhu jsou zkreslené.
(34)
Tento zásadní rozdíl v cenách surového hliníku v porovnání se zbytkem světa, jak je vysvětleno výše, existuje pravděpodobně v důsledku kombinace řady státem ovlivňovaných faktorů a významného zasahování ze strany státu na domácím trhu, které se uskutečňuje pomocí celé řady nástrojů. Tento vliv státu měl za následek tvorbu a existenci poměrně izolovaného domácího trhu se surovým hliníkem v Číně, na který nepůsobí tržní síly.
(35)
Zaprvé, SHFE je kontrolována čínským státním regulačním orgánem (China Securities Regulatory Commission, dále jen „CSRC“). SHFE vykonává své funkce v souladu s nařízením o správě obchodování futures kontraktů (Futures Trading), s opatřeními pro správu takového obchodování a v souladu se svými stanovami. Řada z těchto státem uložených pravidel, kterými se řídí fungování burzy, přispívá k nízké volatilitě, zkreslení cen a vývoji cen na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího obchodovacího dne, obchoduje se s nízkou frekvencí (do 15. dne každého měsíce), termínové smlouvy jsou omezeny na dobu až 12 měsíců, otevřené pozice (open interests) obchodníků jsou omezeny na určitou částku, cenová spekulace je zakázaná.
(36)
Přístup na burzu je ze zákona umožněn pouze čínským obchodníkům, kteří k obchodování na burze rovněž potřebují schválení od CSRC. Zástupci na trhu členů SHFE mohou provádět transakce pouze na žádost členů SHFE, nemohou přijímat pokyny od jiných organizací a nemohou obchodovat na vlastní účet. Fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho skutečnost, že představují pouze platformu pro fyzické výměny (neprodávají se deriváty), zcela izoluje čínské trhy s hliníkem. V důsledku toho je arbitráž s Londýnskou burzou kovů nebo s jinými trhy prakticky nemožná a burza funguje izolovaně od světových trhů. Proto nelze stavět tyto trhy na stejnou úroveň.
(37)
Za druhé, stát zasahuje do mechanismu tvorby cen na SHFE, vzhledem k tomu, že je jak prodejcem surového hliníku, tak prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů nákupčím. Čínská vláda například zavedla stimulační balíček, jehož cílem bylo omezit dopady hospodářské krize na konci roku 2008; tento balíček zahrnoval program, který spočíval v pověření Státního úřadu pro rezervy nákupem hliníku od hliníkových hutí za účelem podpory jejich činnosti tím, že se uměle zvýší domácí poptávka, jelikož globální poptávku snížila celosvětová finanční a hospodářská krize. Tyto státem pořádané nákupy měly za následek významné zkreslení cen během prvního pololetí roku 2009. Zajímavé je zjištění, že na konci období šetření se ceny na čínském domácím trhu pohybovaly opačným směrem než ceny na světových trzích.
(38)
Čínský stát popsal svoji politiku zásahů v odvětví hliníku ve svém 12. pětiletém rozvojovém plánu pro hliník (2011-2015). V plánu se uvádí toto opatření: „úprava daňových úlev a slev na vývozní daně a dalších ekonomických nástrojů a přísná kontrola celkového objemu expanze a vývozu primárních výrobků“. V praxi to znamená, že na podporu odvětví hliníku je zaměřena kombinace specifických daňových režimů. Tyto nástroje omezují vývoz surového hliníku z ČLR a současně podporují dovoz a výrobu navazujících výrobků (jako dotčený výrobek) z hliníku pro domácí i vývozní trhy.
(39)
Tento plán navazuje na mnohaletou politiku popsanou v předchozích plánech. Tyto plány byly uskutečňovány v průběhu mnoha let a během období šetření byla prováděna řada níže popsaných prováděcích opatření. Jedná se o tyto programy:
1)
vývozní clo ve výši 17 % na surový hliník a hliníkový šrot (ve srovnání s 0% clem na hliníkové fólie v malých rolích);
2)
sleva na DPH ve výši 0 % na surový hliník (ve srovnání s 15% slevou na hliníkové fólie od června 2009);
3)
zrušení 5% cla na dovoz kovů.
(40)
Kombinaci těchto opatření používá stát k omezení vývozu surového hliníku, což na druhé straně vede k rostoucí domácí dodávce a ke snížení cen na domácím trhu.
(41)
Velká většina čínských hliníkových hutí je ve vlastnictví státu. Různé průmyslové plány, které zřetelně ovlivňují výrobní kapacitu a výrobu hliníku, v současnosti zejména 12. pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví hliníku, podporují strategický rozvoj „hluboce zpracovaných výrobků z hliníku a odvětví výroby hliníku, aby se dále rozšířil průmyslový řetězec“.
(42)
Opatření přijatá čínským státem, jak jsou popsána výše, byla tedy považována za důkaz zásahů státu do rozhodování společností týkajícího se získávání surovin a jejich výrobních nákladů. Současný čínský systém spočívající ve vysokých vývozních clech a nulovém vracení DPH z vývozu surového hliníku, spolu s nulovou vývozní daní a částečným vrácením DPH na vývoz navazujících výrobků z hliníku, jako je dotčený výrobek, a zásahy státu při stanovování cen na SHFE, vedl v zásadě k situaci, kdy čínské ceny surového hliníku a ceny navazujících výrobků z hliníku (rovněž používaných jako surovina při výrobě dalších výrobků z hliníku) jsou výsledkem zásahu státu a nezávislé na kolísání cen na mezinárodních trzích. To má přímý dopad na rozhodování společností při pořizování navazujících hliníkových surovin. Ceny hliníku byly vždy narušeny (s výjimkou, jak již bylo uvedeno výše, velmi omezené doby, kdy byly zřejmě ve hře jiné narušující priority státu), což poskytovalo čínským výrobcům hliníkových fólií nespravedlivou výhodu.
(43)
Vzhledem k tomu, že surový hliník činí asi 60 % nákladů na výrobu hliníkových fólií v malých rolích, představuje tento rozdíl významné nepřiměřené nákladové zvýhodnění čínských výrobců, které je pro druh komodity, jako jsou hliníkové fólie v malých rolích, rozhodující.
(44)
Poté, co jí byla zjištění Komise zpřístupněna, společnost CeDo Shanghai je zpochybnila. Nejprve tvrdila, že některá zjištění Komise jsou chybná a nekonzistentní, což negativně ovlivňuje celková zjištění týkající se obchodního rozhodování společností v ČLR. Konkrétně uvedla, že přístup na SHFE není omezen pouze na čínské státní příslušníky, neboť je možné otevírat účty u zprostředkovatelů, kteří mají povolení k obchodování na SHFE. V obecnosti společnost nezpochybnila skutečnost, že existují kontrolované akce ze strany čínského státu, ale podle jejího názoru není cílem těchto akcí narušení cen a zajištění trvale nízké volatility na trhu, nýbrž prevence spekulací a možných chyb při provádění transakcí. Dále podnik tvrdil, že v období šetření byly variace a rozdíl cen na SHFE a LME spíše omezené, a v určitém období byly dokonce ceny v ČLR vyšší než jinde ve světě. Proto je cenové zvýhodnění čínských výrobců, které by bylo způsobeno snížením cen, minimální, pokud vůbec nějaké. Společnost dále vysvětluje, že zvrácení vývoje cen na konci období šetření bylo způsobeno skutečností, že čínské hospodářství na konci roku 2011 stále expandovalo, a nebylo tedy výsledkem narušení ze strany státu. Nakonec společnost tvrdila, že výše uvedené mechanismy nebo postupy nemají podstatný vliv na rozhodování společností, pokud jde o jejich náklady a cenové politiky.
(45)
Prohlášení společnosti nejsou v rozporu se zjištěním Komise, že obchodování na burze je vyhrazeno pouze čínským obchodníkům. Pokud jde o účel a cíl akcí prováděných státem, jsou prohlášení společnosti spekulativní a v tomto okamžiku nepodložená důkazy. Důvod zavedení těchto předpisů a omezení je irelevantní; směrodatný je jejich celkový dopad, který spočívá ve vytvoření izolovaného domácího trhu s hliníkem, na kterém se vývoj cen neřídí vývojem cen na světových trzích. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že po poskytnutí informací čínské orgány k tomuto bodu nepředložily žádné připomínky. Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, narušení čínského trhu s hliníkem (cenový rozdíl v období šetření je -9 %) je dostatečně významné, aby vedlo k významnému nepřiměřenému nákladovému zvýhodnění čínských výrobců výrobku takového komoditního typu, jako je dotčený výrobek. Toto nákladové zvýhodnění nelze vysvětlit žádnou komparativní výhodou čínských výrobců hliníku. A konečně, všechny spolupracující společnosti nakupovaly suroviny na čínském domácím trhu na základě smluv, které jsou indexovány podle místních cen hliníku. Individuální rozhodnutí společností jsou tedy zřetelně ovlivněna akcemi státu, které narušují trh s hliníkem.
(46)
Společnost Blue Diamond vysvětlila, že ceny na SMM nejsou státem diktované ceny a že SMM se podobá LME, neboť v obou případech se jedná o veřejné zdroje informací. Komise nezjistila, že by ceny byly přímo stanovované státem, proto je tato připomínka irelevantní. Dále pak veřejná dostupnost cen automaticky nezajišťuje, že jsou tyto ceny výsledkem tržních sil.
1.1.2. Závěry pro konkrétní společnosti ohledně kritérií 2 až 5
(47)
Komise zjistila, že společnost CeDo Shanghai nesplnila kritérium 3, jelikož její splátky půjčky v cizí měně podléhaly schválení devizové správy, o které se lze domnívat, že má rušivý vliv na rozhodování společnosti o půjčkách, a tedy na její finanční situaci.
(48)
Společnost CeDo Shanghai zpochybnila zjištění Komise týkající se kritéria 3. Tvrdila, že registrace u devizové správy je celostátní praxí, která se vztahuje na všechny společnosti, které splácí půjčky ze zahraničí a jedná se pouze o řádnou správu věcí veřejných ze strany čínských finančních orgánů, které musí zajistit, aby nedocházelo k nekalým transakcím za účelem umožnění odtoku financí z Číny. Společnost dále tvrdila, že její výrobní náklady ani její celková finanční situace v žádném případě nezávisí na tomto schválení. Společnost CeDo Shanghai proto tvrdila, že definice kritéria 3 ze strany Komise je v tomto ohledu chybná.
(49)
Rozhodnutí o financování jsou pro podniky bezpochyby jedna z nejdůležitějších rozhodnutí. Regulace ohledně vnějšího dluhu uváděná společností CeDo Shanghai jasně uplatňuje schvalovací postup u půjček, které nepochází z Číny. Rozhodování podniků o financování ze zahraničí tedy podléhá schválení ze strany státu, který tak narušuje finanční situaci společností. Tvrzení společnosti proto bylo zamítnuto.
(50)
Společnost Blue Diamond nesplnila kritérium 1 také z dalšího důvodu, neboť využívá rozšířeného osvobození od daně z příjmu. Dále nesplnila kritérium 2, neboť nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech. Dále tato společnost nebyla schopna prokázat, že splňuje kritérium 3, jelikož využívá průmyslových objektů zdarma, což narušuje její náklady a finanční situaci.
(51)
Společnost zpochybnila některá z těchto zjištění. Tvrdila, že osvobození od daně nemá vliv na její vývozní ceny, které jsou předmětem antidumpingového šetření. Tvrdila rovněž, že ve svém účetnictví dodržovala čínská pravidla týkající se DPH a vysvětlila, že odlišnosti v záznamech o prodeji a v účetních záznamech byly výsledkem smluvních podmínek a nebyly běžnou praxí společnosti. Společnost dále potvrdila, že používá značného množství průmyslových prostor zdarma na základě dohody.
(52)
Připomínky týkající se dvojí fakturace byly v rozporu s vysvětlením a důkazy poskytnutými během šetření na místě. Nebyly poskytnuty žádné další důkazy o dvojí fakturaci a o tom, jakým způsobem byl postup společnosti pro odpisy v souladu s čínskými pravidly týkajícími se DPH, jak tvrdila tato společnost. Společnost kromě toho potvrdila závěry týkající se osvobození od daní a bezplatné využívání průmyslových prostor. V této souvislosti je třeba uvést, že kritéria používaná k posouzení žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se netýkají vždy striktně vývozní ceny, ale slouží k určení toho, zda u výrobce v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Vzhledem k tomu, že společnost nepožádala o individuální zjišťování a ani nebyla vybrána do vzorku, nebyly požadovány informace o jejích vývozních cenách.
(53)
Zacházení jako v tržním hospodářství se tudíž zamítá oběma společnostem.
1.2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond požádaly o individuální zaházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření ukázalo, že všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond splnily všechny podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(56)
Proto bylo všem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a společnosti Blue Diamond přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná Země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k této volbě vyjádřili.
(59)
Nebyly obdrženy žádné podstatné připomínky k volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako navrhované srovnatelné země. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jinou srovnatelnou zemi výrobců obdobného výrobku.
(60)
Výrobci v USA však nebyli ochotni spolupracovat, přestože během šetření byli kontaktováni všichni známí výrobci v USA. Komise požádala o spolupráci výrobce v ostatních třetích zemích, které byly uvedeny v podnětu, jako je Mexiko a Jihoafrická republika, avšak ani v těchto zemích nedošlo k navázání spolupráce.
(61)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí. Dopisy a dotazníky byly proto rozeslány všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (Turecko, Indie, Jižní Korea).
(62)
Dva turečtí výrobci se přihlásili ke spolupráci. Dále jeden výrobce odpověděl na všechny otázky dotazníku a souhlasil s inspekcí ve svých prostorách.
(63)
Komise zveřejnila své posouzení týkající se vhodnosti Turecka jako srovnatelné země v nedůvěrné dokumentaci, která je zúčastněným stranám k dispozici k nahlédnutí. Žádná ze zúčastněných stran se k výběru Turecka jako srovnatelné země nevyjádřila.
(64)
Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Běžná Hodnota
(65)
Vzhledem k tomu, že žádná ze společností žádajících o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebyla schopna prokázat, že splňuje kritéria pro toto přiznání, a další dvě společnosti, které byly vybrány do vzorku, o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nepožádaly, běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce byla stanovena, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění výše, na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty v Turecku pro obdobný výrobek. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo splatné v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce uvedeného ve 14. bodě odůvodnění výše.
(66)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej uskutečněný tureckým spolupracujícím výrobcem obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(67)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na tureckém trhu v období šetření.
(68)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(69)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(70)
Pokud spolupracující turecký výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(71)
U druhů výrobku, které nebyly prodávány spolupracujícím tureckým výrobcem na domácím trhu, ale byly prodávány na jiných trzích, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu téhož druhu výrobku prodávaného na jiných trzích byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. V případě druhů výrobků, které nebyly tureckým spolupracujícím výrobcem prodávány vůbec, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu všech druhů výrobku byly přičteny jejich prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
(72)
Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které turecký výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní Ceny
(73)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(74)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(75)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhli dva dovozci dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
5. Srovnání
(76)
Vzhledem k tomu, že čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného tureckou spolupracující společností.
(77)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a záruky a úpravy úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady. Hmotnost balení nebyla při srovnávání brána v úvahu.
(78)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u všech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna nízká shoda. Jestliže nemohly být identifikovány žádné přímé shody, byly porovnávány podobné druhy a byly provedeny úpravy za účelem zohlednění rozdílů jako např. v typech balení. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová Rozpětí
(79)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(80)
Výpočet váženého průměru těchto tří dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(81)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (přibližně 60 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingových transakcí spolupracujících vývozců.
(82)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:
Tabulka č. 1
Dumpingová rozpětí
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Individuální zacházení
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Individuální zacházení
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Individuální zacházení
28,6 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
E. ÚJMA
1. Výroba v unii a výrobní odvětví unie
(83)
V Unii existuje 31 výrobců nebo skupin výrobců obdobného výrobku, z nichž většina je relativně malá. Dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Žadatel Eurométaux jednal jménem sedmi výrobců, jejichž souhrnná výroba během období šetření činila přibližně 50 % celkové výroby v Unii některých hliníkových fólií v rolích. Je však třeba poznamenat, že se údaje poskytnuté žadatelem, jak bylo ověřeno z jiných zdrojů, vztahovaly na všechny známé společnosti, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Na tomto základě byla celková výroba obdobného výrobku v Unii v období šetření odhadnuta na 91 000 tun. Prostřednictvím žadatele byly shromážděny nebo zpřístupněny informace od všech známých společností, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Tyto informace budou při tomto šetření použity jako makroekonomické ukazatele.
2. Spotřeba v unii
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje na trhu Unie uskutečněného výrobním odvětvím Unie a na základě dovozu na trh Unie. Tyto údaje byly předloženy žadatelem a byly zpřístupněny všem zúčastněným stranám. Údaje poskytnuté o výrobcích v Unii byl ověřeny na základě údajů, které Komise obdržela během šetření pozic a výběru vzorků. Údaje o dovozu dotčeného výrobku jak pro dotčenou zemi, tak pro třetí země byly ověřeny na základě údajů z databáze COMEXT (Eurostat). Žadatel poukázal na to, že jeho údaje o prodeji na trhu Unie obsahovaly určité objemy vyrobené v ČLR, které již byly zahrnuty do údajích o dovozu. Proto se z objemu prodeje některých výrobců nezařazených do vzorku v EU, kteří rovněž dováželi z ČLR, učinil odpočet. Tento odpočet zabránil dvojímu započítání objemů prodeje do celkové spotřeby.
(85)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v EU (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Celkový dovoz
4 600
7 600
10 300
14 300
Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
91 000
91 500
87 700
82 456
Celková spotřeba
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Celková spotřeba na trhu EU během posuzovaného období kolísala pouze mírně. Příčinou této stability byla skutečnost, že trh EU pro dotčený výrobek je dobře zavedený; vzhledem k tomu, že se jedná o výrobek běžně používaný v domácnostech, nedocházelo navzdory hospodářské krizi na trhu s tímto výrobkem k výrazným výkyvům.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objemy a podíl na trhu
(87)
Údaje o objemech dovozu byly získány od žadatele, který upravil statistické údaje Eurostatu na základě svých znalostí o trhu. Tato úprava byla nezbytná, neboť statistika kódů KN obsahuje dovoz, který není dovozem dotčeného výrobku. Úprava byla založena na poznatcích o vývozu na trh EU z různých vyvážejících zemí a na dovozní ceně, která by naznačovala, zda byl dovážený výrobek dotčeným výrobkem či nikoliv. Podrobné údaje a metodologie byly zúčastněným stranám zpřístupněny v příloze 3 žádosti. Na tomto základě se dovoz do Unie z ČLR během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz z ČLR (v tunách)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Podíl na trhu
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Zdroj: Žadatel
(88)
Po antidumpingovém šetření ohledně hlavní suroviny a předcházejícího výrobku (hliníkové fólie ve velkých rolích), které vedlo v roce 2009 k uložení cel pro čínské výrobce, objem dovozu z ČLR podstatně vzrostl. Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 200 %.
(89)
Podíl na trhu zaujímaný čínskými vyvážejícími výrobci vykazuje stejný vzestupný trend dovozu během posuzovaného období: vzrostl ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření.
3.2. Ceny dumpingového dovozu a cenové podbízení
(90)
Průměrné ceny dovozu z ČLR se vyvíjely takto:
Tabulka č. 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena CIF (EUR/t)
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Zdroj: Eurostat
(91)
Mělo by být uvedeno, že čínské dovozní ceny se ve velké míře řídí čínskými cenami surovin (především slitin hliníku). Dovozní ceny však v období šetření klesly o 3 %, ve srovnání s rokem 2010, kdy se ceny surovin zvýšily přibližně o 4 % (viz níže uvedená tabulka).
Tabulka č. 4
Vývoj průměrných cen hliníku v Číně
2008
2009
2010
Období šetření
Měsíční spotová vážená průměrná cena na SHFE (EUR/t)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Zdroj: Šanghajská burza neželezných kovů (SHFE), bez DPH
(92)
Vzhledem k tomu, že veškerý známý čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání cenového podbízení (a prodeje pod cenou) provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného výrobním odvětvím Unie.
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 10,0 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví unie
4.1. Předběžné poznámky
(95)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(96)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje a podíl na trhu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Toto posouzení bylo založeno na informacích poskytnutých žadatelem, které byly ověřeny na základě údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii.
(97)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Výrobní kapacita (v tunách)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Využití kapacity
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že výroba v posuzovaném období navzdory stabilní spotřebě klesala. Ačkoli výrobní kapacita byla během posuzovaného období přiměřeně stabilní, využití kapacity klesalo stejně jako výroba.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje na trhu EU (v tunách)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Podíl na trhu
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v průběhu období šetření.
4.2.3. Růst
(100)
Pokles objemu prodeje v EU a podílu výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období je třeba vnímat v kontextu stabilní spotřeby během stejného období, jak je popsáno v 85. bodě odůvodnění.
4.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
4.3.1. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 7
Prodejní ceny
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/t)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Průměrné prodejní ceny (včetně značkových a neznačkových výrobků) vykazují během posuzovaného období pokles o 2 %. Prodejní ceny však nebyly považovány za spolehlivý ukazatel újmy, jelikož byly značně ovlivněny cenami surovin (zejména hliníku), které během posuzovaného období vykazovaly podobnou tendenci. Celkově vzato, ceny v roce 2010 a v období šetření byly nižší z důvodu cenového podbízení popsaného v 94. bodě odůvodnění výše.
4.3.2. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka č. 8
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Mzda na zaměstnance
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 6 %, ačkoli mzdy mírně vzrostly. Navíc pokles počtu zaměstnanců nevedl k nárůstu produktivity, neboť ztráty objemu prodeje, jak jsou popsány ve 99. bodě odůvodnění výše, byly ještě výraznější. Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009; v roce 2010 se začala zvyšovat, avšak nedosáhla své počáteční úrovně. V období šetření se produktivita vrací na nejnižší úroveň z roku 2009.
4.3.3. Zásoby
Tabulka č. 9
Zásoby
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Konečný stav zásob jako procento výroby
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Ačkoli společnosti výrobního odvětví Unie zařazené do vzorku udržovaly své zásoby na nízké úrovni a využívaly systému výroby na objednávku, některé běžné výrobky zůstávaly na skladě. Výše zásob se značně zvýšila, a to jak v absolutních číslech, tak jako procento výroby. Během dotčeného období se úroveň stavu zásob na konci roku zvýšila z 6,7 % na 9,1 %.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 10
Ziskovost
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
2,7%
6,2%
2,7%
0,7%
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Takto vypočtená ziskovost dosáhla své nejvyšší úrovně v roce 2009, jelikož se snížily náklady na nákup hlavní suroviny (tj. hliníku). Od roku 2009 se zisk začal snižovat a v období šetření dosáhl 0,7 %. Tyto údaje o ziskovosti se týkají všech segmentů trhu, včetně relativně ziskového značkového segmentu, který byl mnohem méně zasažen konkurencí levného čínského dovozu. Segment privátních značek byl však v období šetření výrazně ztrátový.
(105)
Schopnost získávat kapitál výrobní odvětví Unie neuvedlo jako významný problém.
Tabulka č. 11
Peněžní tok, investice a návratnost investic
2008
2009
2010
Období šetření
Peněžní tok
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Investice (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Návratnost investic
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, jakož i návratnost investic, sledovaly podobný negativní trend jako zisk z obratu.
(107)
V roce 2008 jeden výrobcem v EU investoval do dodatečných skladovacích zařízení. V ostatních letech posuzovaného období nebyly zjištěny žádné významné investice společností výrobního odvětví Unie zařazených do vzorku.
4.3.5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(108)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(109)
Šetřením bylo prokázáno, že se mnoho ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršilo, nebo se nevyvíjelo v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2010 do konce období šetření.
(110)
V posuzovaném období v souvislosti se stabilní spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Současně s tím klesl celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie o 9 % a jeho podíl na trhu poklesl přibližně o 10 procentních bodů. Rovněž zásoby výrobního odvětví Unie se výrazně zvýšily, což poukazuje na jeho neschopnost výrobek prodat. Levný dumpingový dovoz během posuzovaného období trvale rostl a jeho ceny byly v období šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(111)
Dále byly v roce 2010 a během období šetření významně ovlivněny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost.
(112)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, aby ji bylo možné označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(114)
Na konci roku 2009 byla na hliníkové fólie ve velkých rolích pocházející z ČLR uložena antidumpingová cla. Od tohoto data se dovoz dotčeného výrobku (navazujícího výrobku) rychle zvýšil. Toto zvýšení dovozu probíhalo současně se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
(115)
Šetření prokázalo, že spotřeba Unie zůstala během posuzovaného období stabilní, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl, a to o více než 200 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se také zvýšil ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření (tj. přibližně o 9 procentních bodů). Zároveň objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie poklesl o 9 % a podíl na trhu klesl rovněž o 9 procentních bodů, z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v období šetření.
(116)
Pokud jde o cenový tlak, je třeba zdůraznit, že ze strany čínských vyvážejících výrobců docházelo v období šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Cenový tlak při rostoucích objemech umožňoval čínským vyvážejícím výrobcům získávat zakázky od velkých odběratelů (maloobchodníků a velkoobchodníků). U stávajících zakázek muselo výrobní odvětví Unie upustit od růstu cen, které byly nezbytné ke kompenzování zvýšení cen hliníku. Cenové podbízení se v období šetření pohybovalo kolem 10 % a v témže roce výrobní odvětví Unie zvýšilo průměrné ceny o 3 %, aby kompenzovalo zvýšené náklady na suroviny; čínští vyvážející výrobci naopak snížili své ceny na trhu EU o přibližně 3 % (viz tabulka č. 3). To vedlo k podstatnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a ve zhoršení mnoha ukazatelů újmy.
3. Účinky dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(118)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství byly poskytnuty žadatelem na základě údajů Eurostatu.
Tabulka č. 12
Dovoz ze třetích zemí
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz ze třetích zemí
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Podíl na trhu
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Dovoz ze třetích zemí (především z Indie, Ruska, Tchaj-wanu a Turecka) se v posuzovaném období zvýšil o 300 %. Celkový podíl takového dovozu na trhu EU je však stále zanedbatelný. Proto nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
3.2. Objem vývozu a ceny
(120)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství jsou ověřené údaje, které poskytli výrobci zařazení do vzorku.
Tabulka č. 13
Vývoz uskutečněný výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu EU
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Vývoz jako procento výroby
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Vývozní ceny
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Objem vývozu uskutečněného výrobci zařazenými do vzorku nebyl v posuzovaném období významný: nikdy nepředstavoval více než 2 % vyrobeného objemu. Objem vývozu sledoval trend podobný tomu, který byl pozorován u objemu prodeje na evropském trhu. Vzhledem ke svému omezenému objemu nepřispěl vývoj vývozu uskutečněný výrobci v Unii k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.3. Dopad hospodářské krize
(122)
Hospodářská krize nezpůsobila během posuzovaného období žádný pokles spotřeby Unie. Jak bylo možné očekávat u běžných výrobků pro domácnost, finanční krize neměla žádný dopad na spotřebu hliníkových fólií v rolích, které jsou stále velmi stabilním výrobkem v odvětví zpracování potravin a v balírenském odvětví. Hospodářská krize tedy nepřispěla k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo během období šetření.
3.4. Konkurence na trhu Unie
(123)
Konkurenční tlak na trhu Unie je silný vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je poměrně různorodé (existuje zde více než 30 výrobců) a že jedním z jeho hlavních odběratelů je silné odvětví maloobchodu.
(124)
V průběhu mnoha let největší maloobchodníci v Evropské unii vyvinuli své vlastní značky (privátní značky), které v souvislosti s AHF postupně snižovaly objem prodeje vlastních značek výrobců. To způsobovalo újmu výrobcům výrobního odvětví Unie, kteří utrpěli pokles prodeje v ziskovější značkové části své výroby a byli nuceni podstupovat vyšší konkurenční tlak v rostoucím segmentu privátních značek.
(125)
Šlo však o postupný mnohaletý proces a šetření prokázalo, že obchod s privátními značkami se od roku 2010 do období šetření zvýšil pouze z 83 % na 84 %. Navzdory tomuto nárůstu bude mít tedy pouze malý dopad na výrobce v EU a nevysvětluje rozsah újmy, kterou výrobci v EU utrpěli.
3.5. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(126)
Zúčastněné strany uvedly, že kolísání výrobních nákladů, zejména cen hliníku, přispělo k újmě.
(127)
Náklady na výrobu AHF jsou úzce spojeny s vývojem cen hliníku, který je hlavní surovinou používanou k výrobě tohoto výrobku. Celosvětovou referencí pro ceny hliníku je LME.
Tabulka č. 14
Vývoj průměrných cen hliníku na LME
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná hotovostní cena za tunu v USD na LME
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Zdroj: LME
(128)
Vývoj uvedený výše vyplynul z finanční krize, jež vypukla přibližně v říjnu 2008. Ceny hliníku poklesly kvůli snížené poptávce a v určitém rozsahu vzrostly koncem období šetření. Průmyslové odvětví AHF však běžně stanoví své ceny na základě cen na LME plus rozpětí na pokrytí transformačních nákladů a zisk. To znamená, že za běžných okolností nemá kolísání cen na LME významný dopad na situaci výrobního odvětví AHF, neboť ceny hotových výrobků se pohybují v souladu s cenami na LME. Výrobní odvětví Unie vždy existovalo v podmínkách výkyvů cen hliníku.
(129)
Bylo také řečeno, že výrobní odvětví Unie má neefektivní zařízení, které přispělo k újmě. Je třeba říci, že šetření nepodpořilo toto stanovisko a že ve skutečnosti transformační náklady jako celek v EU a v Číně byly obdobné. Kromě toho by jakákoli taková neúčinnost znamenala, že ziskovost výrobního odvětví Unie by byla nízká po mnoho let a toto tvrzení nevysvětluje ztrátu tržního podílu, objemu prodeje a ziskovosti, k nimž docházelo od roku 2009 do období šetření.
(130)
S ohledem na výše uvedené nelze kolísání cen hliníku nebo údajnou výrobní neúčinnost považovat za příčinu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.6. Nadměrná kapacita
(131)
Jak je uvedeno výše, využití kapacity evropských výrobců bylo během posuzovaného období relativně nízké. Ovšem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii jsou schopni používat tytéž stroje na převíjení jiných výrobků (např. přilnavých fólií), nejsou údaje o využití kapacity považovány za významný faktor újmy. Kromě toho údaje o využití kapacity byly poměrně nízké již v roce 2008 a 2009, kdy ziskovost a situace výrobního odvětví byly obecně uspokojivé.
(132)
Byl proto vyvozen závěr, že nadměrná kapacita není významnou příčinou újmy způsobené výrobcům v EU.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že zvláště v roce 2010 a v období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu a ziskovost a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(135)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní Poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/velkoobchodníků a maloobchodníků prodávajících dotčený výrobek.
2. Zájem výrobního odvětví unie
(138)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že mnoho ukazatelů újmy vykazovalo během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné. Situace výrobního odvětví Unie se rychle zhoršila po uložení antidumpingových opatření na předcházející výrobek (hliníkové fólie ve velkých rolích) v roce 2009. Protože stejné strukturální problémy v čínském odvětví hliníku, které byly zaznamenány již během šetření, existují na trhu i nadále, výrobní odvětví Unie uvedlo, že by mělo být chráněno také před nekalou hospodářskou soutěží.
(139)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, takovým způsobem, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, bylo by možné očekávat další ztráty podílu na trhu a výrobní odvětví Unie by bylo nadále ztrátové, zejména v odvětví privátních značek. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. S ohledem na klesající ziskovost a na ostatní finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, lze očekávat, že většina výrobců v Unii by nebyla schopna udržet si konkurenceschopnost na trh, pokud by opatření nebyla zavedena.
(141)
Kromě toho výrobní odvětví Unie dodává svým spotřebitelům (především maloobchodníkům a velkoobchodníkům) další výrobky pro zpracování potravin a balírenské odvětví, jako jsou přilnavé fólie a výrobky z papíru. Některé z těchto výrobků se vyrábějí na stejných převíjecích zařízeních jako dotčený výrobek. Dotčený výrobek tvoří významný segment portfolia výrobků prodávaných různými společnostmi výrobního odvětví Unie: pro některé z nich představuje více než 50 % obratu. Pokud se situace dotčeného výrobku dále zhorší, ohrozí to také výrobu dalších výrobků v Unii.
(142)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců / velkoobchodníků
(143)
Pokud jde o dovozce, velký podíl na dovozu dotčeného výrobku, který se odhaduje na přibližně 50 % během období šetření, měli dva velcí aktéři na evropském trhu, kteří pořizují své výrobky v ČLR.
(144)
Jeden z těchto dovozců je ve spojení se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku (CeDo Shanghai). Společnost CeDo Group vytvořila strategii dvojího zásobování: fólie, které prodává na trhu Unie, jsou vyráběny jak v ČLR, tak v Unii. Skupina CeDo Group poukázala na to, že antidumpingová opatření by ohrozila tuto strategii a snížila její ziskovost. Navrhovaná opatření však nejsou zaměřena proti určité společnosti, nýbrž na obnovení spravedlivého obchodu na trhu Unie.
(145)
Není známo, zda je druhý velký dovozce (Quickpack) ve spojení s nějakým čínským dodavatelem, neboť přestože byl vyzván k účasti na šetření, rozhodl se nespolupracovat. Dopad případných cel v navrhované výši na tuto společnost tedy není jasný.
(146)
Z ostatních dovozců spolupracovali při šetření pouze dva dovozci, kteří odpověděli na dotazník. Jejich odpovědi představují přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti tvrdily, že by mohly být nuceny opustit trh s fóliemi, pokud by byla antidumpingová cla uložena; více než 80 % jejich obratu však představovaly další výrobky, neboť tyto dvě společnosti dovážely mnoho dalších výrobků v potravinářském odvětví a v odvětví zboží pro domácnost.
(147)
Další dovozce/výrobce (Terinex Ltd) neodpověděl na dotazník, ale poskytl své stanovisko založené na situaci na trhu Spojeného království. Společnost Terinex Ltd objasnila, že její zásobování z ČLR cenově podbízí její vlastní výrobu, ale vzhledem k tomu, že je malým hráčem na trhu, neměla za to, že její dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Pokud se však vezme v potaz dovoz z ČLR jako celek (87. bod odůvodnění a dále), pak je zřejmé (114. bod odůvodnění a dále), že dovoz z ČLR je hlavní příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že obrat dotčeného výrobku je relativně nízký - v poměru k celkovým aktivitám společností -, uložení opatření by nemělo mít závažný dopad na celkový zisk.
(148)
Pokud jde o odvětví dovozu obecně (ve spojení či nikoli), nelze vyloučit, že uložení opatření bude mít negativní vliv na toto odvětví, neboť kvůli clu se dovoz stane pravděpodobně méně atraktivní a výrobní odvětví Unie by mohlo získat zpět některé objednávky či smlouvy na úkor odvětví dovozu. To by se však stalo na základě obnovení spravedlivé hospodářské soutěže a dopad na odvětví dovozu jako celek by byl přiměřený.
(149)
Na základě výše uvedeného byl přijat prozatímní závěr, že dopad na dovozce nebude takový, aby bylo možné usuzovat, že zavedení opatření by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
4. Zájem maloobchodníků
(150)
Při šetření spolupracovalo šest maloobchodníků. Tito maloobchodníci mohou být považováni za reprezentativní výběr vzhledem k tomu, že jsou z různých států Evropské unie a mají rozdílnou velikost, pokud jde o obrat. Všichni se ohradili proti uložení jakéhokoliv opatření z toho důvodu, že tato opatření budou znamenat dodatečné náklady pro jejich podnikání a mohou omezit výběr dodavatelů.
(151)
Z jejich odpovědí však jasně vyplývá, že prošetřovaný výrobek tvoří jen velmi malou část obratu těchto maloobchodníků (v každém případě méně než 1 %) a jakékoliv antidumpingové opatření by mělo malý nebo nulový dopad na jejich obrat nebo zisky.
5. Zájem spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci při šetření nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobně velmi okrajový, neboť AHF představuje velmi malé procento týdenního rozpočtu spotřebitelů. Dále se očekává, že jakékoli zvýšení cen AHF na maloobchodní úrovni způsobené uložením cel by bylo buď zanedbatelné, nebo nulové.
6. Závěr týkající se zájmu unie
(154)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(155)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(156)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(157)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(158)
V předchozích šetřeních týkajících se AHF (velkých rolí) bylo rozpětí běžného zisku na základě výše uvedeného popisu stanoveno na 5 %. Žadatel tvrdil, že 6% rozpětí zisku by bylo přiměřené pro dané odvětví, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Neuvedl však důkazy na podporu svého tvrzení a vzhledem k tomu, že v této souvislosti nebyly podány další připomínky, považuje se za vhodné uplatnit 5% ziskové rozpětí, jak bylo stanoveno v předchozím šetření. Má se tedy dočasně za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřená částka, které by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána tak, že se od prodejní ceny v EU odečetl skutečný zisk, jehož bylo dosaženo během období šetření, a nahradil se výše uvedeným ziskovým rozpětím.
(159)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(160)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Navrhovaná prozatímní antidumpingová cla
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(163)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společností, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzených, válcovaných, též reliéfních, ale dále již neupravených, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg, v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10 (kódy TARIC 7607111110 a 7607191010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Všechny ostatní společnosti
35,4 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. září 2012.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 833/2012
tas-17 ta’ Settembru 2012
li jimponi dazju provviżorju ta’ anti-dumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti rombli tal-folji tal-aluminju li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) ("ir-Regolament bażiku"), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. L-inizjazzjoni
(1)
Fl-20 ta’ Diċembru 2011, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) ħabbret, permezz ta’ notifika ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“Notifika ta’ Bidu”), il-bidu ta’ proċediment anti-dumping fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ċerti rombli tal-folji tal-aluminju li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ”).
(2)
Il-proċediment nbdiet wara li tressaq ilment fid-9 ta' Novembru 2011 mill-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Metalli (Eurométaux) ("l-ilmentatur") f'isem il-produtturi li jirrappreżentaw aktar minn 50 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta' ċerti rombli tal-folji tal-aluminju. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ dumping tal-prodott imsemmi u tad-dannu materjali li jirriżulta minnu, li kien ikkunsidrat biżżejjed sabiex ikun iġġustifikat il-bidu ta’ investigazzjoni.
2. Partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(3)
Il-Kummissjoni uffiċjalment avżat lill-ilmentatur, produtturi magħrufa oħrajn tal-Unjoni, il-produtturi esportaturi fir-RPĊ, il-produtturi fil-pajjiż analogu, l-importaturi, id-distributuri, u partijiet magħrufa oħrajn li huma kkonċernati, u r-rappreżentanti tar-RPĊ dwar il-bidu tal-proċediment. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jispjegaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-Notifika ta’ Bidu.
(4)
L-ilmentatur, il-produtturi l-oħra tal-Unjoni, il-produtturi esportaturi fir-RPĊ, l-importaturi u d-distributuri taw il-fehmiet tagħhom. Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta ta’ smigħ.
(5)
Fid-dawl tal-għadd apparentament għoli ta’ produtturi, l-importaturi u l-produtturi esportaturi tal-Unjoni, it-teħid ta’ kampjuni kien previst fin-Notifika ta’ Bidu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
(6)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni hux meħtieġ, u jekk iva, tagħżel kampjun, l-importaturi u l-produtturi esportaturi ntalbu jippreżentaw ruħhom quddiem il-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fin-Notifika ta’ Bidu, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom li huma relatati mal-prodott ikkonċernat (kif definit fit-taqsima 3 hawn taħt) matul il-perjodu mill-1 ta’ Ottubru 2010 sat-30 ta’ Settembru 2011.
(7)
Rigward il-produtturi tal-Unjoni, fin-Notifika ta’ Bidu, il-Kummissjoni ħabbret li kien intgħażel provviżorjament kampjun ta’ produtturi mill-Unjoni fuq il-bażi tal-informazzjoni li ntbagħtet mill-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw qabel il-bidu tal-investigazzjoni. Dak il-kampjun kien jikkonsisti fl-akbar erba’ kumpaniji jew gruppi ta’ kumpaniji magħrufa fl-Unjoni.
(8)
Kif spjegat fil-premessa (24) hawn taħt, kienu biss żewġ importaturi mhux relatati li pprovdew l-informazzjoni mitluba u li qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Għalhekk, minħabba l-għadd limitat ta’ importaturi li kkooperaw, it-teħid ta’ kampjuni tqies li ma għadux aktar neċessarju. It-tielet kumpanija li timporta pprovdiet sottomissjoni mingħajr ma ssottomettiet tweġiba għall-kwestjonarju.
(9)
Kif spjegat fil-premessa (26)hawn taħt, 14-il produttur esportatur fir-RPĊ pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Abbażi tal-informazzjoni li waslet mingħand dawn il-partijiet, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta' żewġ produtturi esportaturi li għandhom l-ikbar volum ta' esportazzjonijiet lejn l-Unjoni.
(10)
Sabiex il-produtturi esportaturi jkunu jistgħu jressqu talba għal trattament ta’ ekonomija tas-suq ("TES") jew għal trattament individwali ("TI"), jekk xtaqu jagħmlu dan, il-Kummissjoni bagħtet formoli ta’ talbiet lill-produtturi esportaturi Ċiniżi kollha li kien magħruf li huma kkonċernati u lill-awtoritajiet tar-RPĊ. Żewġ kumpaniji ppreżentaw ruħhom u talbu TES, kumpanija minnhom kienet parti mill-kampjun magħżul, u l-oħra le. Waslu talbiet għal TI mill-kumpaniji tal-kampjun u l-kumpanija li talbet TES iżda li ma kinitx parti mill-kampjun.
(11)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-produtturi esportaturi kollha li ppreżentaw ruħhom fl-iskadenzi stipulati fin-Notifika ta’ Bidu, jiġifieri l-erba’ kumpaniji li ġew inklużi fil-kampjun u l-kumpaniji l-oħra kollha sabiex jitħallew jitolbu eżami individwali. Intbagħtu kwestjonarji wkoll lil partijiet oħra magћrufa li huma kkonċernati, jiġifieri l-erba’ produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, l-importaturi li kkooperaw fl-Unjoni, utenti u assoċjazzjoni tal-konsumaturi.
(12)
Waslu risposti mingħand it-tliet produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun fir-RPĊ, mill-erba' produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun u żewġ importaturi mhux relatati. Sitt bejjiegħa bl-imnut wieġbu wkoll il-kwestjonarju tal-utent.
(13)
Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda talbiet għal eżami individwali skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku.
(14)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li hija qieset meħtieġa għal determinazzjoni provviżorja ta’ dumping, id-dannu li jirriżulta u l-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
Produtturi fl-Unjoni
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), l-Italja;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, il-Ġermanja
-
ITS BV, Apeldoorn, il-Pajjiżi l-Baxxi;
-
SPHERE Group, Pariġi, Franza.
Produtturi esportaturi fir-RPĊ
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Shanghai;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Shanghai.
Importatur relatat fl-Unjoni
-
CeDo Limited, Telford, ir-Renju Unit
Produttur fit-Turkija (pajjiż analogu)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara
(15)
Sabiex tinġabar l-informazzjoni dwar l-ispejjeż indiretti tal-materja prima ewlenija fil-produzzjoni tal-folji tal-aluminju, jiġifieri l-aluminju primarju, intalbet informazzjoni mix-Shanghai Futures Exchange (“SHFE" jew "Exchange”), il-pjattaforma kummerċjali ewlenija għall-aluminju fiċ-Ċina. Intalbet informazzjoni dwar is-swieq u prezzijiet dinjija mil-London Metal Exchange (“LME”), flimkien ukoll ma’ żjara ta’ informazzjoni. L-SHFE pprovdiet xi informazzjoni bil-miktub wara t-talba tal-Kummissjoni. Il-Kummissjoni pproponiet ukoll żjara ta’ informazzjoni fl-SHFE li għall-ewwel ġiet milqugħa. Madankollu aktar tard, l-SHFE qieset li kien hemm bżonn ta’ approvazzjoni mill-Gvern Ċiniż għal tali żjara Min-naħa l-oħra, l-awtoritajiet Ċiniżi ċaħdu li kien hemm bżonn ta’ tali approvazzjoni. Eventwalment l-SHFE qalbet l-aċċettazzjoni inizjali tagħha u ddeċidiet li ma taċċettax iż-żjara.
(16)
Saret żjara ta’ informazzjoni lix-Shanghai Metals Markets (“SMM”), fornitur tal-informazzjoni dwar il-prezzijiet u pubblikatur f’Shanghai.
3. Il-perjodu tal-investigazzjoni
(17)
L-investigazzjoni ta’ dumping u dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Ottubru 2010 sat-30 ta’ Settembru 2011 (il-“perjodu ta’ investigazzjoni” jew il-“PI”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu minn Jannar 2008 sal-aħħar tal-PI (“il-perjodu kkunsidrat”).
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Prodott ikkonċernat
(18)
Il-prodott li huwa suġġett għal din l-investigazzjoni huma folji tal-aluminju bi ħxuna ta' 0,007 mm jew aktar iżda inqas minn 0,021 mm, mingħajr it-tieni folja, mhux maħdum aktar għajr rrumblat, iżda sew jekk imbuzzati u sew jekk le, f'rombli b'piż żgħir li ma jaqbiżx l-10 kg ("il-prodott ikkonċernat" jew “rombli tal-folji tal-aluminju” jew “AHF”). Il-prodott ikkonċernat attwalment jaqa’ taħt il-kodiċijiet tan-NM ex 7607 11 11 u ex 7607 19 10.
(19)
Il-prodott ikkonċernat ġeneralment jintuża bħala prodott tal-konsumatur għall-imballaġġ u l-applikazzjoni jew fil-catering jew fid-dar. Id-definizzjoni tal-prodott ma kinitx ikkontestata.
2. Prodott simili
(20)
L-investigazzjoni wriet li r-rombli tal-folji tal-aluminju manifatturati fi u esportati mir-RPĊ u r-rombli tal-folji tal-aluminju manifatturati u mibjugħa fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni u r-rombli tal-folji tal-aluminju manifatturati u mibjugħa fit-Turkija (il-pajjiż analogu) mill-produttur Tork li kkoopera għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi, kif ukoll l-istess użu bażiku u għaldaqstant jitqiesu simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. IT-TEĦID TAL-KAMPJUNI
1. It-teħid ta’ kampjun tal-produtturi tal-unjoni
(21)
Fid-dawl tal-għadd apparentament għoli tal-produtturi tal-Unjoni, it-teħid tal-kampjuni kien previst fin-notifika ta’ bidu għad-determinazzjoni tad-dannu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
(22)
Fin-Notifika ta’ Bidu, il-Kummissjoni ħabbret li hija kienet għażlet provviżorjament kampjun tal-produtturi tal-Unjoni. Dan il-kampjun kien jikkonsisti mill-akbar erba’ (gruppi ta’) kumpaniji, mit-30 produttur tal-Unjoni jew aktar li kienu magħrufa li jipproduċu l-prodott simili qabel il-bidu tal-investigazzjoni. L-għażla tal-kampjun saret abbażi tal-volum tal-bejgħ tal-produtturi, id-daqs tagħhom u l-lokazzjoni ġeografika fl-Unjoni u l-kampjun propost irrapreżenta 44 % tat-total stmat tal-produtturi tal-Unjoni matul il-PI. Il-partijiet interessati kienu mistiedna jikkonsultaw il-fajl għall-ispezzjoni minn partijiet interessati u biex jikkummentaw dwar kemm hija xierqa din l-għażla fi żmien 15-il ġurnata mid-data tal-pubblikazzjoni tan-notifika ta' bidu. Wara l-iskadenza għall-kummenti, parti interessata waħda argumentat li l-kampjun kellu jinkludi produttur mir-Renju Unit. F’dan ir-rigward, huwa nnutat li kumpanija produttriċi mir-Renju Unit (waħda mill-iSphere Group) kienet tabilħaqq fil-kampjun. L-ebda parti interessata oħra ma oppona l-kampjun finali u l-kampjun kien, għalhekk, ikkonfermat.
2. It-teħid tal-kampjun tal-importaturi mhux relatati
(23)
Fid-dawl tal-għadd potenzjalment kbir ta' importaturi involuti fil-proċediment, it-teħid tal-kampjuni kien maħsub għall-importaturi fin-Notifika ta’ Bidu skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
(24)
Kienu biss żewġ importaturi mhux relatati li pprovdew l-informazzjoni mitluba u li qablu li jikkooperaw. Konsegwentement, it-teħid tal-kampjuni ma kienx għadu jitqies meħtieġ.
3. It-teħid tal-kampjun tal-produtturi esportaturi
(25)
Fid-dawl tal-għadd apparentament għoli tal-produtturi tal-Unjoni, it-teħid tal-kampjun kien previst fin-Notifika ta’ Bidu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
(26)
Total ta' 14-il produttur esportatur fir-RPĊ pprovda l-informazzjoni mitluba u qabel li jkun inkluż f’kampjun. Dawn il-kumpaniji esportaw madwar 7.800 tunnellata, jiġifieri 60 % tal-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn is-suq tal-UE fil-PI. Abbażi tal-informazzjoni li waslet mingħand dawn il-partijiet, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta' żewġ produtturi esportaturi li għandhom l-akbar volum rappreżentattiv tal-produzzjoni, tal-bejgħ u tal-esportazzjonijiet li seta' jkun investigat b'mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli. Waħda mill-kumpaniji inklużi fil-kampjun sussegwentement irtirat il-kooperazzjoni tagħha u oħra nnotifikat lill-Kummissjoni li l-informazzjoni li tat lill-Kummissjoni fil-formola tat-teħid tal-kampjuni tagħha kienet żbaljata. Abbażi ta’ din l-informazzjoni ġdida kien deċiż li tkun eskluża din il-kumpanija mill-kampjun tal-kumpaniji. Il-Kummissjoni stiednet żewġ kumpaniji oħra biex ikunu fil-kampjun. Il-produtturi esportaturi li kkooperaw, il-Missjoni tar-RPĊ fl-UE u l-ilmentatur ġew ikkonsultati dwar il-kompożizzjoni finali tal-kampjun. L-ebda parti interessata ma opponiet din l-għażla. Sussegwentement waħda mill-kumpaniji l-ġodda fil-kampjun ukoll irtirat il-kooperazzjoni tagħha. Għalhekk il-kampjun finali inkluda tliet produtturi esportaturi fir-RPĊ li jkopru madwar 30 % tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lill-Unjoni matul il-PI u li jirrappreżentaw 50 % tal-volum tal-bejgħ tal-14-il produttur esportatur li pprovda d-dejta fl-eżerċizzju tat-teħid tal-kampjuni.
D. ID-DUMPING
1. Trattament ta’ ekonomija tas-suq u trattament individwali
1.1. It-trattament ta' ekonomija tas-suq (tes)
(27)
Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, fl-investigazzjonijiet tal-anti-dumping li jikkonċernaw l-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ, il-valur normali għandu jiġi ddeterminat skont il-paragrafi minn 1 sa 6 tal-Artikolu msemmi għal dawk il-produtturi esportaturi li nstabu li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku.
(28)
Żewġ kumpaniji, CeDo Shanghai Co. Ltd. (“CeDo Shanghai”) u Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (“Blue Diamond”), ippreżentaw ruħhom u talbu TES. CeDo Shanghai biss intgħażlet li tkun parti mill-kampjun kif kien spjegat hawn fuq; il-kumpanija l-oħra ma ntgħażlitx. Madankollu, wara s-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja fil-kawża C-249/10 Ρ Brosmann Footwear (HK) u oħrajn v il-Kunsill tal-Unjoni Ewropea, ġie deċiż li jkunu eżaminati l-formoli kollha ta’ talba għat-TES li waslu sal-iskadenza - jiġifieri t-talbiet miż-żewġ kumpaniji msemmija hawn fuq.
(29)
It-talbiet għat-TES ġew analizzati skont il-ħames kriterji stipulati fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku. Fil-qosor, u għall-ħeffa tar-referenza biss, il-kriterji għat-TES huma mniżżla f’forma mqassra hawn isfel:
-
id-deċiżjonijiet kummerċjali jittieħdu b’reazzjoni għas-sinjali tas-suq, mingħajr interferenza sinifikanti mill-Istat, u l-ispejjeż għandhom jirriflettu l-valuri tas-suq;
-
l-impriżi għandhom sett wieħed ċar ta’ kotba bażiċi tal-kontabilità, li jiġu vverifikati b’mod indipendenti skont l-istandards internazzjonali tal-kontabilità u jiġu applikati għall-għanijiet kollha;
-
ma hemm l-ebda distorsjonijiet sinifikanti li ntirtu mis-sistema preċedenti tal-ekonomija mhux tas-suq,
-
il-liġijiet dwar il-falliment u l-proprjetà jiggarantixxu stabilità u ċertezza legali; u
-
il-konverżjonijiet tar-rati tal-kambju jitwettqu bir-rati tas-suq.
(30)
Investigazzjonijiet fuq il-post rigward talbiet tat-TES twettqu fuq il-fondijiet ta’ dawn il-kumpaniji.
(31)
Għaż-żewġ kumpaniji, it-TES inċaħad skont il-Kriterju 1 tal-Artikolu 2(7)(c) ibbażat fuq l-evidenza li l-prezz għall-materja prima bażika upstream, l-aluminju, tgħawweġ. Dawn id-distorsjonijiet instabu wkoll fil-prezz tal-materja prima intermedja, il-folji tal-aluminju f’rombli jumbo kif deskritt hawn taħt. Il-kumpaniji ma ssodisfawx kriterji oħra kif spjegat hawn taħt.
1.1.1. Konklużjonijiet mill-industrija kollha rigward il-Kriterju 1 - Id-deċiżjonijiet kummerċjali u l-ispejjeż ta’ elementi ewlenin
(32)
Ir-rombli ż-żgħar tal-folji tal-aluminju huma manifatturati permezz ta' proċess sempliċi ta' rewinding, qtugħ u ppakkjar tal-folji tal-aluminju minn fuq rombli jumbo għal fuq rombli iżgħar. Il-materja prima ewlenija għall-produzzjoni tal-folji tal-aluminju hija l-aluminju primarju. L-aluminju primarju jammonta għal madwar 60-70 % tal-ispejjeż tal-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat minn din l-investigazzjoni u għalhekk huwa fattur ewlieni fl-ispiża fil-produzzjoni tiegħu. Dan hu rifless fil-prattika tal-industrija kollha li tikkwota kemm il-prezzijiet tax-xiri kif ukoll tal-bejgħ tal-folji tal-aluminju abbażi ta’ prezz ta' referenza għall-aluminju primarju (l-ingotta tal-aluminju) flimkien mal-miżata tal-produzzjoni/tal-konverżjoni. Tabilħaqq, kumpaniji li jitolbu t-TES xtraw il-folji tal-aluminju fuq rombli jumbo abbażi ta’ xiri b’kuntratt li jiddeterminaw il-prezz tal-folji tal-aluminju fuq rombli jumbo b’referenza għall-prezzijiet tal-aluminju primarju ppubblikati fl-SMM, fornitur tal-informazzjoni dwar il-prezzijiet dwar il-metalli differenti, li jikkwota dawn il-prezzijiet abbażi ta' prezzijiet innegozjati okkażjonalment fiż-żona ta’ Shanghai. Il-pubblikazzjoni tal-SMM hija rappreżentattiva ħafna tal-prezzijiet domestiċi tal-aluminju. Dawn il-prezzijiet isegwu mill-qrib prezzijiet ikkwotati fl-SHFE fejn il-parti l-kbira tat-tranżazzjonijiet isiru fiċ-Ċina.
(33)
Ir-referenza għad-dinja kollha għall-prezz tal-aluminju primarju, li huwa prodott bażiku, hija l-kwotazzjoni fl-LME. Il-prezz tal-aluminju fis-suq domestiku Ċiniż jiddiversifika bil-bosta mill-prezzijiet tal-LME. Kif jidher fil-grafika li ġejja, id-differenza LME v. SHFE fil-prezz fil-PI kien ivarja minn +500 sa -90 USD/tunnellata. Matul il-perjodu tal-investigazzjoni, il-kwotazzjoni tal-prezzijiet fl-LME kienet fuq bażi medja ta’ kull xahar aktar minn 9 % ogħla minn dak tal-SHFE (il-prezz nett), id-differenza togħla sa +23 % f’nofs il-perjodu. Ta’ min jinnota wkoll li tul l-aħħar parti tal-PI, meta globalment il-prezzijiet kienu qed jonqsu minħabba t-tnaqqis fid-domanda tas-suq, kienet osservata x-xejra opposta tal-prezzijiet fl-SHFE, (li jirriżultaw anke fil-prezzijiet 3 % ogħla mill-prezzijiet tal-LME) li tkompli turi d-distorsjonijiet tal-prezzijiet prevalenti f’dan is-suq.
(34)
Din d-diverġenza sostanzjali fil-prezz tal-aluminju primarju mqabbel mal-bqija tad-dinja, kif spjegat hawn, hija kkunsidrata li hi dovuta għal kumbinazzjoni ta’ serje ta' fatturi kkawżati mill-Istat u interferenza sinifikanti mill-Istat fis-suq domestiku permezz ta’ għadd ta' strumenti. Din l-influwenza tal-Istat irriżultat fil-ħolqien u l-eżistenza ta’ suq domestiku pjuttost iżolat tal-aluminju primarju fiċ-Ċina maqtugħ mill-forzi tas-suq.
(35)
L-ewwel nett, l-SHFE hija kkontrollata mill-Kummissjoni Regolatorja tas-Sigurtajiet taċ-Ċina (China Securities Regulatory Commission, “CSRC”). L-SHFE twettaq il-funzjonijiet tagħha skont ir-Regolament dwar l-Amministrazzjoni tal-Futures Trading (Regulation on the Administration of Futures Trading), il-Miżuri għall-Amministrazzjoni tal-Boroż tal-Futures (the Measures for the Administration of Futures Exchanges) u fl-AoA tagħha. Bosta minn dawn ir-regoli imposti mill-Istat li jirregolaw il-funzjonament tal-Borża jikkontribwixxu għal volatilità baxxa, prezzijiet distorti u tendenzi tal-prezzijiet fl-SHFE: kuljum il-varjazzjonijiet tal-prezzijiet huma limitati għal 4 % fuq jew taħt il-prezz tal-ħlas tal-iskambju tal-jum preċedenti, in-negozjar jiġri fi frekwenza baxxa (sal-15-il jum ta' kull xahar), il-kuntratti tal-futures huma limitati għal dewmien sa 12-il xahar, l-interessi miftuħa min-negozjanti huma limitati għal ċertu ammont, l-ispekulazzjoni tal-prezz hija ristretta.
(36)
L-aċċess għall-Exchange huwa limitat bil-liġi għan-negozjanti Ċiniżi biss li jeħtieġu wkoll approvazzjoni mis-CSRC għall-kummerċ fil-Exchange. Ir-rappreżentanti tas-suq tal-membri tal-SHFE jistgħu jwettqu biss tranżazzjonijiet fuq talba ta’ membri tal-SHFE, ma jistgħux jaċċettaw ordnijiet minn organizzazzjonijiet oħrajn u ma jistgħux jinnegozjaw fuq il-kont tagħhom stess. Il-konsenji fiżiċi jistgħu jsiru biss f’maħżen approvat fir-RPĊ, mhux kif isir fl-iskambji internazzjonali, fejn il-konsenja tista’ssir fid-dinja kollha. Barra minn hekk, peress li huma pjattaforma għal skambji fiżiċi biss (ma jinbiegħu l-ebda derivattivi), dan jiżola kompletament is-swieq Ċiniżi tal-aluminju. Bħala konsegwenza, l-arbitraġġ mal-LME jew swieq oħra mhux prattikament possibbli u l-Exchange taħdem f’iżolament mis-swieq dinjija. Għalhekk, l-ekwalizzazzjoni fost dawn is-swieq ma tistax isseħħ.
(37)
It-tieni nett, meta wieħed iqis il-pożizzjoni tal-SHFE, kemm bħala bejjiegħ tal-aluminju primarju kif ukoll bħala xerrej permezz tal-Aġenzija tar-Riżerva tal-Istat u Korpi Statali oħrajn, l-Istat jindaħal fil-mekkaniżmi tal-iffissar tal-prezzijiet fl-SHFE Pereżempju, il-Gvern Ċiniż illeġiżla pakkett ta’ stimulu bl-għan li jillimita l-effetti tal-kriżi ekonomika fi tmiem l-2008 u dan il-pakkett kien jinkludi skema għall-Aġenzija tar-Riżerva tal-Istat biex tixtri l-aluminju minn funderiji sabiex ikunu appoġġati l-operati tagħhom billi jżidu artifiċjalment id-domanda domestika peress li l-kriżi finanzjarja/ekonomika globali naqqset id-domanda globali. Dan ix-xiri rranġat mill-Istat għawweġ il-prezzijiet b’mod sinifikanti fl-ewwel nofs tal-2009. Huwa interessanti li wieħed jinnota f’dan ir-rigward li fi tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni, il-prezzijiet fis-suq domestiku Ċiniż imxew f’direzzjoni opposta għal prezzijiet fis-swieq dinjija.
(38)
L-Istat Ċiniż ddeskriva l-politika tiegħu ta’ interferenza fis-settur tal-aluminju fit-12-il Pjan ta’ Żvilupp ta’ ħames snin għall-Aluminju (2011-15). Il-pjan jgħid "li jaġġusta r-refużjoni tat-taxxa u t-taxxa tal-esportazzjoni u sollevaturi ekonomiċi oħrajn, u jikkontrolla strettament l-ammont totali ta’ espansjoni u l-esportazzjonijiet tal-prodotti primarji". Fil-prattika dan ifisser li taħlita ta’ skemi speċifiċi ta’ taxxa għandhom l-għan li jippromwovu l-industrija tal-aluminju. Dawn l-għodod jiskoraġġixxu l-esportazzjonijiet tal-aluminju primarju mir-RPĊ waqt li jinkoraġġixxu l-importazzjonijiet u l-manifattura tal-prodotti sekondarji (bħalma huwa l-prodott ikkonċernat) li jinkorporaw aluminju kemm għas-suq domestiku kif ukoll għall-esportazzjoni.
(39)
Dan il-pjan ikompli l-politika li ilha teżisti għal ħafna snin fil-Pjanijiet preċedenti. Barra minn hekk, dawn il-pjanijiet ġew implimentati għal ħafna snin u matul il-PI diversi miżuri implimentattivi kienu operattivi u li huma deskritti hawn taħt. Dawn l-iskemi huma:
1)
Dazju tal-esportazzjoni ta' 17 % fuq l-aluminju primarju u ruttam tal-aluminju (meta mqabbel ma’ dazju ta' 0 % fuq il-folji tal-aluminju f’rombli żgħar);
2)
Rifużjoni tal-VAT ta’ 0 % fuq l-aluminju primarju (meta mqabbel ma’ rifużjoni ta’ 15 % fuq il-folji tal-aluminju minn Ġunju 2009);
3)
L-eliminazzjoni ta’ dazju ta’ importazzjoni ta’ 5 % fuq il-metall.
(40)
Għalhekk it-taħlita ta’ dawn il-miżuri tintuża mill-Istat biex jirrestrinġi l-esportazzjonijiet tal-aluminju primarju, li jagħti riżultati ta’ żieda fil-provvista domestika u jwassal għal tnaqqis fil-prezz tiegħu fis-suq domestiku.
(41)
Il-maġġoranza l-kbira tal-funderiji tal-aluminju Ċiniżi huma proprjetà tal-Istat. Il-pjanijiet diversi industrijali li jinfluwenzaw b’mod ċar il-kapaċità tal-produzzjoni u l-eżitu tal-aluminju, b’mod partikolari attwalment fit-12-il pjan ta’ żvilupp ta’ ħames snin (2011-2015) għall-Industrija tal-Aluminju, jinkoraġġixxu l-iżvilupp strateġiku ta' "prodotti għall-ipproċessar profond tal-aluminju u għall-promozzjoni tal-industrija tal-manifattura tal-aluminju biex testendi aktar il-katina industrijali".
(42)
Il-miżuri meħuda mill-Istat Ċiniż kif deskritti hawn fuq kienu konsegwentement meqjusa bħala evidenza li turi b’mod ċar l-interferenza mill-Istat fid-deċiżjonijiet tad-ditti fir-rigward tal-akkwist ta’ materja prima u l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħhom. Tabilħaqq, is-sistema Ċiniża attwali ta’ dazji għolja fuq l-esportazzjoni u n-nuqqas ta' ħlas lura tal-VAT għall-esportazzjoni tal-aluminju primarju, ikkombinat mal-ineżistenza ta’ taxxi fuq l-esportazzjoni u r-rimborż parzjali tal-VAT fuq l-esportazzjonijiet ta' prodotti tal-aluminju downstream bħalma huwa l-prodott ikkonċernat, u l-indħil mill-Istat fl-iffissar tal-prezzijiet fl-SHFE, essenzjalment wasslu għal sitwazzjoni fejn il-prezzijiet tal-aluminju primarju Ċiniż u l-prezzijiet tal-prodotti tal-aluminju sekondarju (użat ukoll bħala materja prima fil-produzzjoni ta' prodotti tal-aluminju oħrajn) huma r-riżultat tal-intervent tal-Istat indipendenti minn varjazzjonijiet fil-prezzijiet fis-swieq internazzjonali. Dan għandu influwenza diretta fuq id-deċiżjonijiet tal-kumpanija meta takkwista l-materja prima sekondarja tal-aluminju. Il-prezzijiet tal-aluminju dejjem kienu distorti u, ħlief għal żmien limitat ħafna meta kif imsemmi hawn fuq il-prijoritajiet distortivi oħra tal-Istat jidhru li kienu involuti, dan ipprovda vantaġġ inġust lill-produtturi Ċiniżi tal-folji tal-aluminju.
(43)
Meta wieħed iżomm f’moħħu li l-aluminju primarju jammonta għal madwar 60 % tal-ispiża tal-produzzjoni tar-rombli ż-żgħar tal-folji tal-aluminju, din id-differenza tissarraf f’vantaġġ tal-ispiża sinifikanti inġust għall-produtturi Ċiniżi, li għat-tip ta’ prodott ta’ prodott bażiku bħalma huma l-folji tal-aluminju f’rombli żgħar hija deċiżiva.
(44)
Iż-żewġ kumpaniji kkontestaw il-konklużjonijiet tal-Kummissjoni wara li dawn ġew żvelati lilhom. L-ewwel nett, din stqarret li xi wħud mis-sejbiet tal-Kummissjoni huma żbaljati u inkonsistenti li jolqtu b’mod negattiv is-sejba ġenerali dwar id-deċiżjonijiet tan-negozju tal-kumpaniji fir-RPĊ. Speċifikament hija ddikjarat li l-aċċess għall-SHFE mhux limitat għal ċittadini Ċiniżi peress li possibbli li jinfetħu kontijiet mal-intermedjarji li jkollhom l-awtorizzazzjoni għall-kummerċ fl-SHFE. Globalment, il-kumpanija ma kkontestatx il-fatt li l-azzjonijiet ikkontrollati min-naħa tal-Istat Ċiniż jeżistu, anzi fil-fehma tagħha, l-iskop ta’ dawn l-azzjonijiet mhuwiex biex il-prezzijiet jiġu distorti u tkun żgurata volatilità baxxa fis-suq, iżda pjuttost li tiġi evitata l-ispekulazzjoni u żviluppi negattivi potenzjali meta jsiru tranżazzjonijiet. It-tieni nett, il-kumpanija argumentat li kien hemm varjazzjonijiet u differenzi fil-prezz pjuttost limitati bejn l-SHFE u l-LME fil-PI, inkluż perjodu meta l-prezzijiet fir-RPĊ kienu saħansitra ogħla minn bnadi oħra. Għaldaqstant il-vantaġġ fl-ispejjeż tal-produtturi Ċiniżi li tkun teżisti permezz ta’ prezzijiet imnaqqsa huwa minimu, jekk fuq kollox ikun il-każ. Hija tkompli tispjega x-xejriet bir-rivers tal-prezzijiet fi tmiem il-PI kienu minħabba l-fatt li l-ekonomija Ċiniża kienet għadha tespandi fi tmiem l-2011 u li ma kinux riżultat tad-distorsjonijiet indotti mill-Istat. Finalment hija stqarret li l-mekkaniżmi jew il-proċeduri msemmija hawn fuq ma għandhomx impatt materjali fuq id-deċiżjonijiet tal-kumpanija fir-rigward tal-ispejjeż tagħha u l-politiki tal-prezzijiet.
(45)
Id-dikjarazzjonijiet tal-kumpanija ma jikkontradixxux s-sejba tal-Kummissjoni li kummerċjanti Ċiniżi biss jistgħu jagħmlu l-kummerċ f’din l-Exchange. Fir-rigward tal-fini u l-għan tal-azzjonijiet tal-Istat, id-dikjarazzjonijiet tal-kumpanija huma spekulattivi u l-ebda evidenza ma kienet ippreżentata f’dan l-istadju. Barra minn hekk, huwa irrelevanti għaliex dawn ir-regolamenti u l-limitazzjonijiet ġew stabbiliti - il-kwistjoni hija l-effett totali tagħhom li joħolqu suq domestiku iżolat għall-aluminju fejn it-tendenzi tal-prezzijiet ma jsegwux it-tendenzi tal-prezzijiet fis-swieq dinjin. Ta’ min jinnota wkoll f’dan ir-rigward li, wara l-iżvelar, l-awtoritajiet Ċiniżi ma kkummentawx fuq dan il-punt. Kif ġie konkluż fil-premessa (42) hawn fuq, id-distorzjoni fis-suq tal-aluminju Ċiniż (differenza ta’ 9 % fil-prezz imnaqqsa fil-PI) hija sinifikanti biżżejjed biex tirriżulta f’vantaġġ sinifikanti inġust fl-ispiża lill-produtturi Ċiniżi ta’ tip ta’ prodott bażiku bħalma hu l-prodott ikkonċernat. Dan il-vantaġġ fl-ispiża ma jistax jiġi spjegat b’ebda vantaġġ komparattiv tal-produtturi tal-aluminju Ċiniżi. Fl-aħħar nett, il-kumpaniji kollha li qegħdin jikkooperaw xtraw il-materja prima tagħhom mis-suq domestiku Ċiniż fuq il-bażi ta’ kuntratti li huma indiċizzati mal-indiċijiet tal-prezzijiet lokali tal-aluminju. B’hekk deċiżjonijiet ta’ kumpaniji individwali huma b’mod ċar influwenzati mill-azzjonijiet tal-Istat biex jinħoloq ambjent suq distort tal-aluminju.
(46)
Blue Diamond spjegat li l-prezzijiet tal-SMM mhumiex ikkontrollati mill-Istat u l-SMM hija simili għal-LME peress li dawn huma sorsi ta’ informazzjoni pubbliċi. Il-Kummissjoni ma sabitx li l-prezzijiet kienu direttament stabbiliti mill-Istat għalhekk dan il-kumment huwa irrelevanti. It-tieni, il-fatt li l-prezzijiet huma disponibbli pubblikament ma jiżgurax awtomatikament li dawn huma r-riżultat tal-forzi tas-suq.
1.1.2. Konklużjonijiet speċifiċi għall-kumpaniji li jirrigwardaw il-Kriterji 2 sa 5
(47)
Il-Kummissjoni sabet li CeDo Shanghai ma ssodisfatx il-Kriterju 3 peress li l-ħlas lura tas-self tagħha f'munita barranija kien suġġett għall-approvazzjoni tal-Foreign Exchange Administration li hija meqjusa li għandha effett distortiv fuq id-deċiżjonijiet tal-kumpanija dwar is-self u għalhekk il-qagħda finanzjarja tagħha.
(48)
CeDo Shanghai kkontestat is-sejbiet tal-Kummissjoni rigward il-Kriterju 3. Din stqarret li r-reġistrazzjoni mal- hija prattika għall-pajjiż kollu li tapplika għal kwalunkwe kumpanija li tħallas lura s-self minn barra u hija sempliċiment tmexxija tajba mill-awtoritajiet finanzjarji Ċiniżi li jiżguraw li ma jintużawx tranżazzjonijiet mhux xierqa biex jinħarġu flus barra miċ-Ċina. Il-kumpanija sostniet ukoll li la l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u lanqas il-qagħda finanzjarja globali tagħha bl-ebda mod ma jiddependu fuq din l-approvazzjoni. Għalhekk CeDo stqarret li d-definizzjoni tal-Kummissjoni tal-Kriterju 3 f'dan ir-rigward huwa defiċjenti.
(49)
Id-deċiżjonijiet ta’ finanzjament b’mod ċar huma waħda mill-aktar deċiżjonijiet importanti għall-kumpaniji. Ir-Regolament dwar id-dejn estern ipprovdut minn CeDo jistabbilixxi biċ-ċar proċediment ta’ approvazzjoni għal self li joriġina minn barra ċ-Ċina. Għalhekk id-deċiżjonijiet tal-impriżi li jieħdu finanzjament minn barra huma suġġetti għall-approvazzjoni tal-Istat li joħloq distorzjoni fil-qagħda finanzjarja tagħhom. Għalhekk it-talbiet tal-kumpanija ġew miċħuda.
(50)
Blue Diamond ma ssodisfatx il-Kriterju 1 għal raġuni oħra li jibbenefika minn eżenzjoni estiża fuq it-taxxa fuq id-dħul. Hija wkoll ma ssodisfatx il-Kriterju 2 peress li ma għandhiex sett wieħed ċar ta’ reġistri ta’ kontabilità bażiċi vverifikati f’konformità mal-istandards internazzjonali tal-kontabilità u li jiġu applikati għall-għanijiet kollha. Finalment, il-kumpanija ma setgħetx turi li kienet tissodisfa l-Kriterju 3 kif din tuża fondijiet industrijali mingħajr ħlas, li tgħawweġ is-sitwazzjoni tal-ispejjeż u finanzjarja tagħha.
(51)
Il-kumpanija ma qablitx ma’ xi wħud minn dawn is-sejbiet. Hija stqarret li l-eżenzjoni mit-taxxa ma għandha l-ebda effett fuq il-prezzijiet tal-esportazzjoni li huma huma fil-mira tal-investigazzjonijiet kontra d-dumping. Hija wkoll ilmentat li segwiet ir-regoli Ċiniżi dwar il-VAT fil-kontabilità tagħha u spjegat li l-bejgħ u r-rekords tal-kontabilità differenzjati kienu riżultat ta’ kundizzjonijiet kuntrattwali u ma kinitx prattika regolari segwita mill-kumpanija. Il-kumpanija kkonfermat ukoll li din tuża żona industrijali konsiderevoli mingħajr ħlas abbażi ta' ftehim.
(52)
Il-kummenti dwar il-fatturazzjoni doppja jikkontradixxu l-ispjegazzjoni u l-evidenza pprovduta matul l-investigazzjoni fuq il-post. L-ebda prova oħra ma kienet provduta dwar il-fatturazzjoni doppja u kif il-prattika tal-kumpanija ta’ deprezzament kienet skont ir-regoli Ċiniżi tal-VAT kif iddikjarat il-kumpanija. Finalment, il-kumpanija kkonfermat is-sejbiet li jikkonċernaw l-eżenzjonijiet mit-taxxa u l-użu mingħajr ħlas tal-proprjetà industrijali. Ta’ min jinnota f’dan ir-rigward li, il-Kriterji użati għall-valutazzjoni tat-talbiet għat-TES, mhux kollha huma strettament kriterji rilevanti għall-prezzijiet tal-esportazzjoni iżda qegħdin hemm sabiex ikun iddeterminat jekk il-kondizzjonijiet tal-ekonomija tas-suq jipprevalux għall-produttur fir-rigward tal-manifattura jew il-bejgħ tal-prodott simili kkonċernat. Barra minn hekk, peress li l-kumpanija la talbet eżami individwali, u lanqas ma kienet magħżula biex tkun parti mill-kampjun, ma ntalbet l-ebda informazzjoni dwar il-prezzijiet tal-esportazzjoni tagħha.
(53)
Għalhekk kien miċħud it-TES għaż-żewġ kumpaniji.
1.2. It-Trattament Individwali (TI)
(54)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, qiegħed jiġi stabbilit dazju għall-pajjiż kollu, jekk hemm, għal dawk il-pajjiżi li jaqgħu taħt dak l-Artikolu, għajr f’dawk il-każijiet fejn il-kumpaniji jkunu kapaċi juru li huma jissodisfaw il-kriterji kollha stipulati fl-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku. Fil-qosor, u għall-faċilità ta’ referenza biss, dawn il-kriterji huma stabbiliti hawn taħt:
-
Fil-każ ta' kumpaniji li huma kompletament jew parzjalment proprjetà ta' sidien barranin jew intrapriżi konġunti, l-esportaturi huma liberi li jibagħtu lura lejn pajjiżhom il-kapital u l-profitti;
-
Il-prezzijiet tal-esportazzjoni u l-kwantitajiet u l-kundizzjonijiet u t-termini tal-bejgħ jiġu determinati liberament;
-
Il-parti l-kbira tal-ishma jappartjenu lil persuni privati. L-uffiċjali tal-Istat li jidhru fil-Bord tad-Diretturi jew li għandhom pożizzjonijiet maniġerjali ewlenin għandhom jew ikunu fil-minoranza jew inkella għandu jintwera li l-kumpanija hija madankollu indipendenti biżżejjed mill-interferenza tal-Istat;
-
Il-konverżjonijiet tar-rata tal-kambju jsiru skont ir-rata tas-suq; u
-
l-interferenza tal-Istat mhijiex tali li tippermetti ċ-ċirkumvenzjoni tal-miżuri jekk l-esportaturi individwali jingħataw rati tad-dazju differenti.
(55)
Il-kumpaniji kollha fil-kampjun u Blue Diamond talbu TI. Dawn it-talbiet ġew eżaminati. L-investigazzjoni wriet li l-kumpaniji fil-kampjun kollha u Blue Diamond issodisfaw il-kondizzjonijiet kollha tal-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku.
(56)
Għalhekk il-produtturi esportaturi kollha fil-kampjun u Blue Diamond ngħataw TI.
2. Pajjiż analogu
(57)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx TES għandu jkun stabbilit abbażi tal-prezzijiet domestiċi jew il-valur normali maħdum f’pajjiż analogu.
(58)
Fin-Notifika ta' Bidu, il-Kummissjoni indikat l-intenzjoni tagħha li tuża l-Istati Uniti tal-Amerika bħala pajjiż analogu xieraq bl-għan li jiġi stabbilit il-valur normali għar-RPĊ u stiednet lill-partijiet interessati sabiex jikkumentaw dwar dan.
(59)
L-ebda kummenti sostantivi ma waslu li jikkonċernaw l-Istati Uniti tal-Amerika (“l-Istati Uniti”) bħala pajjiż analogu propost. Ħadd mill-partijiet interessati ma ssuġġerixxa produtturi alternattivi tal-prodott simili tal-pajjiż analogu.
(60)
Madankollu ma kien hemm l-ebda kooperazzjoni mill-produtturi fl-Istati Uniti minkejja li l-produtturi kollha magħrufa fl-Istati Uniti tal-Amerika ġew ikkuntattjati matul l-investigazzjoni. Il-Kummissjoni talbet il-kooperazzjoni ta’ produtturi minn pajjiżi terzi oħra li ssemmew fl-ilment bħalma huma l-Messiku u l-Afrika t’Isfel, madankollu lanqas minn dawn il-pajjiżi ma kien hemm kooperazzjoni.
(61)
Il-Kummissjoni, permezz tar-riċerka tagħha, ippruvat tidentifika kull produttur addizzjonali fil-pajjiżi terzi. Għalhekk intbagħtu ittri u kwestjonarji lill-produtturi kollha magħrufa f’pajjiżi terzi oħra (it-Turkija, l-Indja, il-Korea t’Isfel).
(62)
Żewġ produtturi Torok ippreżentaw ruħhom u wrew ir-rieda li jikkooperaw. Fl-aħħar mill-aħħar, produttur wieħed ipprovda tweġiba sħiħa għall-kwestjonarju u aċċetta żjara ta’ verifika fuq il-post tiegħu.
(63)
Il-Kummissjoni poġġiet il-valutazzjoni tagħha dwar l-adegwatezza tat-Turkija bħala pajjiż analogu f’fajl mhux konfidenzjali għall-ispezzjoni mill-partijiet interessati. Ħadd mill-partjiet interessati m’għamel kummenti dwar l-għażla tat-Turkija bħala pajjiż analogu fil-każ preżenti.
(64)
Għalhekk huwa provviżorjament konkluż li t-Turkija hija pajjiż analogu xieraq u raġonevoli skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
3. Valur normali
(65)
Peress li l-ebda waħda mill-kumpanniji li talbu t-TES ma setgħu juru li jissodisfaw il-kriterji tat-TES u ż-żewġ kumpaniji l-oħra li ntgħażlu biex ikunu parti mill-kampjun ma talbux it-TES, il-valur normali għall-produtturi esportaturi Ċiniżi kollha kien determinat, kif kien spjegat fil-premessa (57) hawn fuq, abbażi tal-prezzijiet effettivament imħallsa jew li huma pagabbli jew tal-valur normali ffissat fit-Turkija għall-prodott simili. Wara l-għażla tal-prezzijiet li tħallsu jew li huma pagabbli fl-Unjoni, il-valur normali ġie kkalkulat abbażi tad-dejta vverifikata fl-istabbilimenti tal-produttur Tork li kkoopera elenkat fil-premessa (14) hawn fuq.
(66)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat jekk il-bejgħ fl-UE tal-prodott simili lil klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv. Instab li l-bejgħ tal-prodott simili mill-produttur li kkoopera Tork kien rappreżentattiv meta mqabbel mal-prodott ikkonċernat li ġie esportat lejn l-Unjoni mill-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun.
(67)
Sussegwentament, il-Kummissjoni vvalutat jekk dan il-bejgħ setax jitqies li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgħ bi profitt lill-klijenti indipendenti. It-tranżazzjonijiet tal-bejgħ tqiesu bħala profittabbli fejn il-prezz tal-unità kien ugwali għall-ispiża tal-produzzjoni, jew ogħla minnha. Għaldaqstant ġiet stabbilita l-ispiża tal-produzzjoni fis-suq Tork matul il-PI.
(68)
Għal dawk it-tipi ta’ prodotti fejn aktar minn 80 % bħala volum ta’ bejgħ fis-suq domestiku tat-tip ta’ prodott kienu ogħla mill-ispiża u l-prezz ta’ bejgħ medju peżat ta’ dak it-tip kien daqs jew aktar mill-prezz ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali, skont it-tip ta’ prodott, ġie kkalkulat bħala l-medja peżata tal-prezzijiet domestiċi reali tal-bejgħ kollu tat-tip ikkonċernat, irrispettivament minn jekk dak il-bejgħ sarx bi profitt jew le.
(69)
Meta l-ammont ta’ bejgħ bi qligħ ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum ta’ bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew meta l-prezz medju differenzjat ta’ dak it-tip kien inqas mill-ispiża unitarja tal-produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, li ġie kkalkulat bħala l-prezz medju differenzjat tal-bejgħ domestiku profittabbli biss tat-tip magħmul matul il-PI.
(70)
Fejn ma kien hemm ebda bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari mill-produttur Tork li kkoopera, il-valur normali nħadem skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(71)
Għal tipi ta’ prodotti li ma kinux jinbiegħu fis-suq domestiku mill-produttur Tork li kkoopera iżda dawn it-tipi tal-prodott ġew mibjugħa fi swieq oħra, kien stabbilit valur normali billi ġie miżjud mal-ispiża tal-manifattura tal-istess tip ta’ prodott mibjugħ fi swieq oħra l-SG&A tagħha u l-profitt. Fil-każ ta’ tipi ta’ prodott li, bl-ebda mod, ma jinbiegħu mill-produttur Tork li kkoopera, kien iffissat valur normali billi ġie miżjud mal-ispejjeż tal-manifattura tat-tipi kollha tal-prodott, l-SG&A tagħhom u l-profitt.
(72)
Skont l-Artikolu 2(6) tar-regolament bażiku, l-ammonti għall-SG&A u l-profitt ġew stabbiliti abbażi tad-dejta attwali dwar il-produzzjoni u l-bejgħ fl-andament ordinarju tal-kummerċ tal-prodott simili tal-produttur Tork.
4. Prezzijiet tal-esportazzjoni
(73)
Il-produtturi esportaturi għamlu bejgħ ta’ esportazzjoni lill-Unjoni jew direttament lill-klijenti indipendenti jew permezz tal-kumpaniji tan-negozju relatati li jinsabu fl-Unjoni.
(74)
Fejn il-bejgħ mill-esportazzjoni lill-Unjoni sar direttament lil klijenti indipendenti, il-prezzijiet tal-esportazzjoni ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-prezzijiet li effettivament tħallsu jew jistgħu jitħallsu għall-prodott ikkonċernat skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
(75)
Fejn il-bejgħ ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni sar permezz ta’ kumpaniji relatati li jinsabu fl-Unjoni, il-prezzijiet ta’ esportazzjoni ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-ewwel prezzijiet tal-bejgħ mill-ġdid ta’ dawn il-kumpaniji relatati lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. Twettqu aġġustamenti għall-ispejjeż kollha minfuqa bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid inkluż il-bejgħ, l-ispejjeż ġenerali u amministrattivi u l-qligħ. Fir-rigward tal-marġini tal-profitt, intuża l-profitt realizzat minn żewġ importaturi mhux relatati tal-prodott ikkonċernat peress li l-profitt attwali tal-importatur relatat ma kienx meqjus affidabbli minħabba r-relazzjoni bejn il-produttur esportatur u l-importatur relatat.
5. Tqabbil
(76)
Peress li l-importazzjonijiet Ċiniżi kienu ta’ tikketti privati tan-negozju, il-paraguni kienu saru biss fuq il-bażi tal-bejgħ ta' prodotti b’tikketta privata minn kumpanija Torka li kkooperat.
(77)
It-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq bażi ta’ kif joħroġ mill-fabbrika. Bil-għan li jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta' aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Ingћataw aġġustamenti adegwati għat-taxxi indiretti, għall-ispejjeż tat-trasport, tal-assigurazzjoni, tat-tqandil, tal-garanzija u tal-kreditu fil-każijiet kollha fejn instab li kienu raġonevoli, eżatti u appoġġjati b'evidenza vverifikata. Il-piż tal-ippakkjar kien injorat fit-tqabbil.
(78)
Bl-użu tas-sistema PCN għall-klassifikazzjoni tat-tipi ta’ prodott, kien hemm grad baxx ta’ tqabbil għal produttur esportatur inkluż fil-kampjun. Fejn l-ebda tqabbil dirett ma seta’ kien identifikat, tipi simili tqabblu u saru aġġustamenti għal differenzi, bħalma huma t-tipi tal-ippakkjar. Fejn intużat it-teknika simili, id-dettalji ġew żvelati lill-parti involuta.
6. Marġini ta’ dumping
(79)
Skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-marġni tad-dumping għall-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun kien stabbilit abbażi tat-tqabbil tal-valur normali b'medja peżata mal-prezz ta' esportazzjoni b'medja peżata espress bħala perċentwali tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
(80)
Il-medja peżata ta’ dawn it-tliet marġini tad-dumping kienet ikkalkulata għall-kumpaniji mhux inklużi fil-kampjun li kkooperaw.
(81)
Minħabba l-livell baxx ta’ kooperazzjoni mir-RPĊ (madwar 60 %), huwa kkunsidrat xieraq li marġni tad-dumping għall-pajjiż kollu applikabbli għall-produtturi esportaturi l-oħra kollha fir-RPĊ għandu jkun ibbażat fuq l-aktar tranżazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping għal xi klijent partikolari tal-esportaturi li kkooperaw.
(82)
Il-marġini provviżorji tad-dumping li ġew stabbiliti b'dan il-mod, espressi bħala perċentwali tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma dawn li ġejjin:
Tabella 1
Il-marġini tad-dumping
Isem il-Kumpanija
L-Istatus
Il-marġini tad-dumping
CeDo Shanghai Co. Ltd.
TI
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
TI
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
TI
28,6 %
Kumpaniji oħra li kkoperaw
35,2 %
Marġini ta’ dumping għall-pajjiż kollu
43,4 %
E. ID-DANNU
1. Produzzjoni tal-unjoni u industrija tal-unjoni
(83)
Fl-Unjoni, hemm 31 produtturi jew gruppi ta’ produtturi tal-prodott simili, ħafna minnhom relattivament żgħar. Minn hawn ‘il quddiem se jissejħu “l-industrija tal-Unjoni” fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikoli 4(1) u 5(4) tar-Regolament bażiku. L-ilmentatur, Eurométaux, aġixxa f’isem seba’ produtturi li l-produzzjoni kollettiva tagħhom, matul il-PI, kien madwar 50 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti folji tal-aluminju f’rombli. Madankollu, wieħed ta’ min jinnota li d-dejta ppreżentata mill-ilmentatur, kif iċċekkjata mas-sorsi disponibbli l-oħrajn, kopriet il-kumpaniji kollha magħrufa li jipproduċu u jbigħu l-prodott ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni. Abbażi ta’ dik, il-produzzjoni totali tal-prodott simili kien stmat li jammonta għal 91 000 tunnellata matul il-PI. Meta wieħed iqis li, permezz tal-ilmentatur, l-informazzjoni nġabret jew kienet disponibbli mill-kumpaniji magħrufa kollha li jipproduċu jew ibigħu l-prodott ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni, tali informazzjoni se tintuża bħala indikaturi makroekonomiċi f’din l-investigazzjoni.
2. Konsum tal-unjoni
(84)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volum ta’ bejgħ fis-suq tal-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet lejn is-suq tal-Unjoni. Din id-dejta ġiet provduta mill-ilmentatur u kienet disponibbli għall-partijiet kollha interessati. Id-dejta fornuta għall-produtturi tal-Unjoni kienet kontraverifikata mad-dejta li waslet għand il-Kummissjoni matul l-eżerċizzji permanenti u tat-teħid tal-kampjuni. Id-dejta dwar l-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat kemm għall-pajjiż ikkonċernat u kif ukoll għall-pajjiżi terzi kienet kontraverifikata mad-dejta COMEXT disponibbli fl-Eurostat. L-ilmentatur wera li ċ-ċifri tiegħu għall-bejgħ fis-suq tal-Unjoni kien fihom ċerti volumi manifatturati fir-RPĊ inklużi diġà fiċ-ċifri tal-importazzjonijiet. Għalhekk sar tnaqqis fil-volum tal-bejgħ ta’ ċerti produtturi mhux fil-kampjun fl-UE li importataw ukoll mir-RPĊ. Dan it-tnaqqis evita għadd doppju ta’ dawn il-volumi tal-bejgħ fil-konsum totali.
(85)
Fuq din il-bażi, instab li l-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
Tabella 1
Il-konsum fl-UE (tunnellati)
2008
2009
2010
PI
Importazzjoni totali
4 600
7 600
10 300
14 300
Produzzjoni tal-Unjoni mibjugħa fis-suq tal-Unjoni
91 000
91 500
87 700
82 456
Konsum totali
95 600
99 100
98 000
96 756
Indiċi (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Il-konsum totali fis-suq tal-UE biss varja kemxejn tul il-perjodu kkunsidrat. Ir-raġuni għal din l-istabbiltà hi li s-suq tal-UE għall-prodott ikkonċernat huwa matur u, peress li jkun prodott ġeneralment użat għal għanijiet domestiċi, ma kienx suġġett għall-varjazzjoni minkejja l-kriżi ekonomika.
3. L-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
3.1. Volumi u sehem fis-suq
(87)
Il-volumi tal-importazzjoni nkisbet mingħand l-ilmentatur li aġġusta d-dejta statistika tal-Eurostat fuq il-bażi tal-għarfien tiegħu fis-suq. Hemm bżonn dan l-aġġustament peress li l-istatistika tal-kodiċi tan-NM fiha importazzjonijiet li mhumiex il-prodott ikkonċernat. L-aġġustament kien ibbażat fuq l-għarfien dwar l-esportazzjonijiet lejn is-suq tal-UE minn pajjiżi varji li jesportaw u l-prezz tal-importazzjoni li jkun indika jekk l-importazzjoni kinitx il-prodott ikkonċernat jew le. Iċ-ċifri ddettaljati u l-metodoloġija ngħataw lill-partijiet interessati fl-Anness 3 tal-ilment. Fuq dik il-bażi, l-importazzjonijiet fl-Unjoni mir-RPĊ żviluppaw kif ġej matul il-perjodu meqjus:
Tabella 2
L-importazzjonijiet mir-RPĊ
2008
2009
2010
PI
Importazzjonijiet mir-RPĊ (tunnellati)
4 270
6 836
9 839
12 994
Indiċi (2008 = 100)
100
160
230
304
Is-sehem mis-suq
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Indiċi (2008 = 100)
100
154
225
301
Sors: L-ilmentatur
(88)
Wara investigazzjoni dwar anti-dumping fuq il-materja prima ewlenija u prodotti upstream (folji tal-aluminju f’rombli jumbo), li rriżultaw fl-impożizzjoni tad-dazji fl-2009 fuq il-produtturi Ċiniżi, il-volumi tal-importazzjoni mir-RPĊ żdiedet sostanzjalment. Il-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat żdied b’iżjed minn 200 % matul il-perjodu kkonċernat.
(89)
Is-sehem tas-suq f’idejn il-produtturi esportaturi Ċiniżi juri l-istess tendenza ta’ żieda tal-importazzjonijiet matul il-perjodu kkunsidrat, li jgħaddi minn 4,5 % fl-2008 għal 13,4 % matul il-PI.
3.2. Il-prezz tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u t-twaqqigħ tal-prezzijiet
(90)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet mir-RPĊ żviluppaw kif ġej:
Tabella 3
Prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
2008
2009
2010
PI
Prezz medju f’EUR/tunnellati
(*)
2 335
2 600
2 518
Indiċi (2009 = 100)
(*)
100
111
108
(91)
Irid jiġi ddikjarat li l-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi jsegwu, sa ċertu punt, il-prezzijiet Ċiniżi tal-materja prima (prinċipalment liegi tal-aluminju). Madankollu, il-prezzijiet tal-importazzjoni naqsu bi 3 % fil-PI meta mqabbla mal-2010 fi żmien meta l-prezzijiet tal-materja prima żdiedu b'madwar 4 % (ara t-tabella hawn taħt).
Tabella 4
l-iżvilupp tal-prezzijiet medji Ċiniżi tal-aluminju
2008
2009
2010
PI
Il-prezz SHFE medju peżat spot ta’ kull xahar għal kull tunnellata (EUR)
1 408
1 187
1 467
1 523
Indiċi (2008 = 100)
100
84
104
108
Sors: Shanghai Futures Exchange (SHFE) eskluża l-VAT
(92)
Peress li l-importazzjonijiet Ċiniżi kollha magħrufa kienu ta’ tikketti privati tan-negozju, it-tqabbil tat-twaqqigħ tal-prezzijiet (jew l-underselling) sar abbażi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni ta’ prodotti b’tikketta privata biss.
(93)
Sabiex jiġi ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PI, il-prezzijiet tal-bejgħ b'medja peżata għal kull tip ta’ prodott tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun mitluba lill-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, u aġġustati għal livell kif joħroġ mill-fabbrika, tqabblu mal-prezzijiet b'medja peżata korrispondenti tal-importazzjonijiet mill-produtturi Ċiniżi li kkooperaw lejn l-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti fuq bażi CIF b'aġġustamenti adegwati għad-dazji eżistenti u l-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni.
(94)
Dan it-tqabbil tal-prezzijiet sar skont it-tip għat-tranżazzjonijiet fl-istess livell ta’ kummerċ, aġġustati kif dovut fejn meħtieġ, u wara t-tnaqqis tar-rifużjonijiet u l-iskontijiet. Ir-riżultat tat-tqabbil, meta espress bħala perċentwali tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun matul il-PI, wera marġni ta' twaqqigħ b'medja peżata ta' 10,0 % mill-produtturi esportaturi Ċiniżi.
4. Sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-unjoni
4.1. Il-kummenti preliminari
(95)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċi rilevanti kollha li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(96)
L-indikaturi makroekonomiċi (produzzjoni, kapaċità, utilizzazzjoni tal-kapaċità, volum tal-bejgħ u sehem tas-suq) ġew ivvaluati fil-livell tal-industrija sħiħa tal-Unjoni. Il-valutazzjoni kienet ibbażata fuq l-informazzjoni pprovdut mill-ilmentatur, kontraverifikata mad-dejta mogħtija mill-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw.
(97)
L-analiżi tal-indikaturi mikroekonomiċi (prezzijiet medji ta’ unità, impjiegi, pagi, produttività, ħażniet, profitabilità, likwidità tal-flus, investimenti, redditu fuq l-investimenti, kapaċità għaż-żieda tal-kapital) twettqet fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Il-valutazzjoni kienet ibbażata fuq l-informazzjoni tagħhom, verifikat kif xieraq.
4.2. Indikaturi makroekonomiċi
4.2.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
Tabella 5
Produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u utilizzazzjoni tal-kapaċità totali tal-Unjoni
2008
2009
2010
PI
Il-volum tal-produzzjoni (tunnellati)
95 500
95 000
93 000
91 000
Indiċi (2008 = 100)
100
99
97
95
Il-kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
160 000
164 000
164 000
164 000
Indiċi (2008 = 100)
100
103
103
103
L-użu tal-kapaċità
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Indiċi (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
It-tabella ta’ hawn fuq turi li l-produzzjoni naqset matul il-perjodu kkunsidrat minkejja li l-konsum baqa’ stabbli matul l-istess perjodu. Għalkemm il-kapaċità tal-produzzjoni baqgħet moderatment stabbli tul il-perjodu kkunsidrat, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità segwiet l-istess tendenza tal-produzzjoni.
4.2.2. L-ammont ta' bejgħ u s-sehem mis-suq
Tabella 6
L-ammont ta' bejgħ u s-sehem mis-suq
2008
2009
2010
PI
Il-volum tal-bejgħ fis-suq tal-UE (tunnellati)
91 000
91 500
87 700
82 456
Indiċi (2008 = 100)
100
101
96
91
Is-sehem mis-suq
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Indiċi (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas b'9 % matul il-perjodu kkunsidrat u s-sehem mis-suq tiegħu naqas b'mod kontinwu minn 95,2 % fl-2008 għal 85,2 % matul il-PI.
4.2.3. It-tkabbir
(100)
It-tnaqqis fil-volumi tal-bejgħ tal-UE u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat għandu jitqies fil-kuntest tal-konsum stabbli matul l-istess perjodu kif deskritt fil-premessa (85).
4.3. Id-dejta tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun (indikaturi mikroekonomiċi)
4.3.1. Il-prezzijiet medji tal-unità fl-Unjoni u l-ispiża tal-produzzjoni
Tabella 7
Il-prezzijiet tal-bejgħ
2008
2009
2010
PI
Il-prezz tal-unità fl-UE għal klijenti mhux relatati
(EUR għal kull tunnellata)
4 479
3 950
4 237
4 378
Indiċi (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Ix-xejra tal-prezzijiet medji tal-bejgħ (inklużi prodotti tad-ditta u mhux tad-ditta) turi tnaqqis ta’ 2 % matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, il-prezzijiet tal-bejgħ ma kinux ikkunsidrati bħala indikatur affidabbli tal-ħsara minħabba li fil-parti l-kbira kienu affettwati mill-prezzijiet tal-materja prima (prinċipalment aluminju) li wrew xejra simili matul il-perjodu kkunsidrat. B’mod ġenerali, il-prezzijiet fl-2010 u l-PI ġew soppressi minħabba t-twaqqigħ tal-prezzijiet deskritti fil-premessa (94) hawn fuq.
4.3.2. Impjiegi, produttività u salarji
Tabella 8
Impjiegi, produttività u salarji
2008
2009
2010
PI
In-numru ta’ impjegati
301
314
287
284
Indiċi (2008 = 100)
100
104
95
94
Il-produttività (unità/impjegat)
143
138
141
138
Indiċi (2008 = 100)
100
96
98
96
Pagi għal kull impjegat
41 070
38 913
44 115
43 600
Indiċi (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
In-numru ta’ impjegati naqas b’6 % matul il-perjodu kkunsidrat, għalkemm il-pagi għal kull impjegat żdiedu ftit. Barra minn hekk it-tnaqqis tal-impjegati ma wassalx għal żieda fil-produttività billi t-telf fil-volumi tal-bejgħ, kif deskritt fil-premessa (99) hawn fuq, kien saħansitra aktar b’saħħtu. Tabilħaqq, il-produttività tal-forza tax-xogħol tal-industrija tal-Unjoni, meta mkejla bħala prestazzjoni għal kull persuna impjegata fis-sena, naqset kemxejn matul il-perjodu kkunsidrat. Laħqet il-livell l-aktar baxx tagħha fl-2009, biex wara dan bdiet tirkupra fl-2010, mingħajr ma laħqet il-livelli inizjali. Fil-PI l-produttività rritornat għal-livell baxx tal-2009.
4.3.3. Il-ħażniet
Tabella 9
Il-ħażniet
2008
2009
2010
PI
Ħażna tal-għeluq
2 873
2 994
3 092
3 534
Indiċi (2008 = 100)
100
104
108
123
Il-ħażna tal-għeluq bħala perċentwal tal-produzzjoni
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Indiċi (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Għalkemm il-kumpaniji inklużi fil-kampjun tal-industrija tal-Unjoni żammu l-ħażniet tagħhom f’livell baxx billi użaw sistema ta’ produzzjoni skont l-ordni, xi prodotti komuni nħażnu. Il-livell tal-ћażniet żdiedu b’mod sinifikanti kemm f’termini assoluti kif ukoll bħala perċentwal tal-produzzjoni. Matul il-perjodu kkonċernat, fl-aħħar tas-sena l-livell tal-ħażniet żdied minn 6,7 % sa 9,1 %.
15.3.4. Il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li żżid il-kapital.
Tabella 10
Il-Profittabbiltà
2008
2009
2010
PI
Il-profittabilità tal-bejgħ fl-UE ( % tal-bejgħ nett)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Indiċi (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni ġiet stabbilita billi l-profitt nett qabel it-taxxa mill-bejgħ tal-prodott simili tfisser bħala perċentwal tal-fatturat ta’ dan il-bejgħ. Il-profittabbiltà kkalkulata b’dan il-mod laħqet l-ogħla livell tagħha fl-2009 minħabba t-tnaqqis fl-ispejjeż tax-xiri tal-oġġett tal-materja prima ewlenija (jiġifieri l-aluminju). Il-profitt naqas mill-2009 'il quddiem biex laħaq 0,7 % fil-PI. Dawn iċ-ċifri tal-profittabilità jkopru s-setturi kollha tas-suq, inkluż is-settur tad-ditta relattivament profittabbli li sa ċertu punt anqas kien suġġett għall-kompetizzjoni mill-importazzjonijiet Ċiniżi bi prezzijiet baxxi. Fil-verità, is-segment tat-tikketta privata waħdu għamel telf sostanzjali fil-PI.
(105)
Il-kapaċità li jinġabar il-kapital ma ssemmietx bħala problema sinifikanti mill-industrija tal-Unjoni.
Tabella 11
Likwidità tal-flus, investimenti u redditu fuq l-investimenti (ROI)
2008
2009
2010
PI
Il-Fluss tal-Flus
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Indiċi (2008 = 100)
100
137
95
61
L-Investimenti (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Indiċi (2008 = 100)
100
47
60
37
Dħul mill-Investimenti
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Indiċi (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Ix-xejra tal-likwidità tal-flus, li hija l-kapaċità tal-industrija biex tiffinanzja hi stess l-attivitajiet tagħha, kif ukoll ir-redditu fuq l-investiment, segwew xejra negattiva simili għar-redittu fuq il-fatturat.
(107)
Fl-2008 produttur tal-UE investa f’faċilitajiet ta’ ħażna addizzjonali. Fis-snin l-oħra tal-perjodu kkunsidrat, l-ebda investimenti kbar ma kienu identifikati fir-rigward tal-kumpaniji inklużi fil-kampjun tal-industrija tal-Unjoni.
4.3.5. Il-kobor tal-marġni ta’ dumping attwali
(108)
Il-marġini tad-dumping huma speċifikati hawn fuq fit-taqsima dwar id-dumping. Il-marġini kollha stabbiliti huma ferm ogħla mil-livell de minimis. Barra minn hekk, meta wieħed iqis il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ, l-impatt fuq is-suq tal-UE tal-marġni attwali tad-dumping ma jistax jiġi kkunsidrat bħala negliġibbli.
5. Konklużjoni dwar il-ħsara
(109)
L-investigazzjoni wriet li ħafna mill-indikaturi tad-dannu relatati mas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni marru għall-agħar jew ma żviluppawx b'konformità mal-konsum matul il-perjodu kkunsidrat. Din l-osservazzjoni, b'mod partikolari, tapplika għall-perjodu mill-2010 sal-aħħar tal-PI.
(110)
Matul il-perjodu kkunsidrat, fil-kuntest tal-konsum stabbli, il-volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ żdied b'mod stabbli u b'mod sinifikanti. Fl-istess ħin, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas b’mod ġenerali b’9 % u s-sehem mis-suq tagħha naqas b'madwar 10 punti perċentwali. Barra minn hekk, il-volum tal-ħażna tal-industrija tal-Unjoni żdied b’mod sinifikanti, li tindika l-inkapaċità tagħha li tbigħ il-prodott. Importazzjonijiet oġġett ta’ dumping bi prezz baxx żdied b’mod stabbli matul il-perjodu meqjus u waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’mod sinifikanti matul il-PI.
(111)
Barra minn hekk, l-indikaturi tad-dannu relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, bħalma huma l-likwidità tal-flus u l-profitabbiltà kienu affettwati serjament fl-2010 u matul il-PI.
(112)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal aktar 'il fuq, jiġi konkluż li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
F. IL-KAWŻALITÀ
1. Introduzzjoni
(113)
Skont l-Artikolu 3(6) u l-Artikolu 3(7) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping li joriġinaw mir-RPĊ kkawżawx dannu lill-industrija tal-Unjoni sa tali grad li jista' jiġi kklassifikat bħala materjali. Fatturi magħrufa minbarra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, li setgħu għamlu dannu lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati biex ikun żgurat li kwalunkwe dannu kkawżat minn dawk il-fatturi l-oħra ma kienx attribwit għall-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
2. L-effett tal-importazzjonijiet li kienu soġġetti għal dumping
(114)
Fi tmiem l-2009 kienu imposti dazji anti-dumping fuq ir-rombli jumbo tal-folji tal-aluminju li joriġinaw mir-RPĊ. Minn din id-data l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat (il-prodott downstream) żdied b’rata mgħaġġla. Dawn iż-żidiet jikkoinċidi mad-deterjorament fis-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(115)
L-investigazzjoni wriet li l-konsum tal-Unjoni baqa’ stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-volum tal-importazzjonijiet oġġett ta’ dumping mir-RPĊ żdied b’mod drammatiku, b’aktar minn 200 %. Is-sehem mis-suq ta’ dawn l-importazzjonijiet żdied ukoll, minn 4,5 % fl-2008 għal 13,4 % fil-PI (jiġifieri, b’madwar 9 punti perċentwali). Fl-istess żmien, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas b’9 % u s-sehem mis-suq naqas ukoll b’9 punti perċentwali, minn 95,2 % fl-2008 għal 85,2 % fil-PI.
(116)
Fir-rigward tal-pressjoni tal-prezz, għandu jiġi enfasizzat li l-produtturi esportaturi Ċiniżi waqqgħu dawk tal-industrija tal-Unjoni fil-PI. Il-pressjoni tal-prezzijiet f’volumi dejjem jiżdiedu ppermettew lill-produtturi esportaturi Ċiniżi biex jirbħu kuntratti ma’ klijenti ewlenin (bejjiegħa bl-imnut u bejjiegħa bl-ingrossa). Għal kuntratti miżmuma, l-industrija tal-Unjoni kellha ċċedi żidiet fil-prezzijiet li kien hemm bżonnhom biex ipattu għal żidiet fil-prezzijiet tal-aluminju. It-twaqqigħ tal-prezzijiet fil-PI kien ta’ madwar 10 % u f’dik is-sena, l-industrija tal-Unjoni qajmet il-prezzijiet medji bi 3 % biex jirrifletti għall-ispejjeż miżjuda tal-materja prima, billi l-produtturi esportaturi Ċiniżi naqqsu l-prezzijiet tagħhom fis-suq tal-UE b’madwar 3 % (ara t-Tabella 3). Dan irriżulta f’deterjorament sinifikanti fil-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni.
(117)
Abbażi ta' dan t'hawn fuq, qiegħed jiġi konkluż li ż-żieda kbira tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mir-RPĊ bi prezzijiet li b'mod kostanti qegħdin iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, kellha rwol determinanti fid-dannu materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni, li huwa rifless, b'mod partikolari, fis-sitwazzjoni finanzjarja dgħajfa tagħha, it-tnaqqis fil-volum ta’ bejgħ u fis-sehem mis-suq, u fid-deterjorament tal-biċċa l-kbira tal-indikaturi ta' dannu.
3. L-effett ta’ fatturi oħra
3.1. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
(118)
Il-volum ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra matul il-perjodu kkunsidrat huwa muri fit-tabella hawn taħt. Il-kwantità u x-xejriet tal-prezzijiet kienu fornuti mill-ilmentatur ibbażati fuq id-dejta tal-Eurostat.
Tabella 12
L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
2008
2009
2010
PI
L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
330
764
461
1 306
Indiċi (2008 = 100)
100
231
140
396
Is-sehem mis-suq
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Indiċi (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi (prinċipalment l-Indja, ir-Russja, it-Tajwan u t-Turkija) żdied bi 300 % matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, is-sehem totali tas-suq tal-UE ta’ dawn l-importazzjonijiet għadu marġinali. Għalhekk, dawn ma setgħux jikkontribbwixxu għall-ħsara sofferta mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
3.2. Il-volumi u l-prezzijiet tal-esportazzjonijiet
(120)
Il-volum tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun matul il-perjodu kkunsidrat qed jintwera fit-tabella hawn taħt. Il-kwantità u x-xejriet tal-prezzijiet huma ċifri vverifikati mill-produtturi inklużi fil-kampjun.
Tabella 13
L-esportazzjonijiet tal-Produtturi tal-Unjoni inklużi fil-Kampjun
2008
2009
2010
PI
Il-volum tal-esportazzjoni tal-UE
1 900
1 800
1 600
1 700
Indiċi (2008 = 100)
100
95
84
89
L-esportazzjonijiet bħala perċentwal tal-produzzjoni
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Indiċi (2008 = 100)
100
95
86
94
Il-prezzijiet tal-esportazzjoni
3 792
3 460
3 447
3 565
Indiċi (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Il-volumi tal-esportazzjoni tal-produtturi inklużi fil-kampjun ma kinux sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat u qatt ma rrappreżentaw aktar minn 2 % tal-volumi manifatturati. Huma segwew tendenza simili għal dik tal-volumi tal-bejgħ fis-suq Ewropew. Fid-dawl tal-volumi limitati tagħhom, l-iżvilupp tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni ma kkontribwixxitx għall-ħsara materjali mġarrba.
3.3. L-impatt tal-kriżi ekonomika
(122)
Il-kriżi ekonomika ma tipproduċi l-ebda tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat. Kif wieħed jistenna għal prodotti mhux lussużi tad-dar, il-kriżi finanzjarja ma kellha l-ebda impatt fuq il-konsum tal-AHF li tibqa' prodott stabbli ħafna fl-industrija tal-ipproċessar u tal-ippakkjar tal-ikel. Għalhekk, il-kriżi ekonomika ma kkontribwixxitx għall-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
3.4. Il-kompetizzjoni fis-suq tal-Unjoni
(123)
Il-kompetizzjoni fis-suq tal-Unjoni hija qawwija meta wieħed iżomm f’moħħu li l-industrija tal-Unjoni hija pjuttost diversa (hemm iktar minn 30 produttur) u li wieħed mill-konsumaturi prinċipali tagħhom huwa s-settur qawwi tal-bejgħ bl-imnut.
(124)
Matul bosta snin in-negozjanti ewlenin tal-Unjoni Ewropea żviluppaw il-marki tagħhom stess (tikketti privati) li fir-rigward tal-AHF gradwalment naqqsu l-volum tal-bejgħ tal-prodotti tad-ditta tal-manifatturi tagħhom stess. Dan kien ta’ ħsara għall-produtturi tal-industrija tal-Unjoni li ġarrbu tnaqqis fil-bejgħ tas-settur tad-ditta aktar profittabbli u daħħlithom f’kompetizzjoni akbar ma' xulxin fis-settur tat-tikketta privata li dejjem qiegħda tiżdied.
(125)
Madankollu, dan l-iżvilupp kien proċess gradwali fuq bosta snin u l-investigazzjoni wriet li n-negozju tat-tikketta privata żdied biss minn 83 % għal 84 % mill-2010 sal-PI. Għalhekk, minkejja li din iż-żieda se jkollha impatt żgħir fuq il-produtturi tal-UE, dan ma jispjegax il-kobor tax-xejriet dannużi esperjenzati minnhom.
3.5. L-iżvilupp tal-ispiża tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(126)
Kien argumentat mill-partijiet interessati li l-varjazzjonijiet fl-ispejjeż tal-produzzjoni, l-aktar il-prezz tal-aluminju, kkontribwixxew għall-ħsara.
(127)
L-ispiża tal-produzzjoni tal-AHF hija marbuta mill-qrib mal-iżvilupp tal-prezz tal-aluminju, il-materja prima ewlenija użata fil-produzzjoni ta' dan il-prodott. L-LME huwa referenzjarju dinji għall-prezzijiet tal-aluminju.
Tabella 14
Żvilupp tal-prezzijiet medji tal-aluminju tal-LME
2008
2009
2010
PI
Il-prezz medju fi flus kontanti tal-LME għal kull tunnellata f’USD
2 750
1 750
2 150
2 460
Indiċi (2008 = 100)
100
64
78
90
Sors LME
(128)
L-iżvilupp li jidher hawn fuq irriżulta mill-kriżi finanzjarja li bdiet madwar Ottubru 2008. Il-prezzijiet tal-aluminju niżlu wara li kien hemm tnaqqis fid-domanda u rkupraw sa ċertu punt ma’ tmiem il-PI.Madankollu, l-industrija AHF normalment tistabbilixxi l-prezzijiet tagħha fuq bażi ta' punt ta' riferiment tal-LME flimkien ma' marġni biex tkopri spejjeż u qligħ ta’ trasformazzjoni. Dan ifisser li f’ċirkostanzi normali l-varjazzjonijiet fil-punt ta' riferiment tal-LME ma għandhomx impatt kbir fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-AHF peress li l-prezzijiet tal-prodotti lesti jiċċaqalqu b’konformita mal-prezzijiet tal-LME. Fil-fatt l-industrija tal-Unjoni kienet dejjem teżisti f’ambjent ta' prezzijiet tal-aluminju li jvarjaw ta’ spiss.
(129)
Kien argumentat ukoll li l-industrija tal-Unjoni għandu tagħmir ineffiċjenti li kkontribwixxa għall-ħsara. Għandu jingħad li l-investigazzjoni ma sostnitx din il-fehma u li fil-fatt l-UE u l-ispejjeż Ċiniżi tat-trasformazzjoni f’daqqa kienu pjuttost simili. Barra minn hekk, tali ineffiċjenza tkun tfisser li l-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni tkun baxxa għal ħafna snin u dikjarazzjoni bħal din ma tispjegax it-telf tas-sehem mis-suq, il-volum tal-bejgħ u l-profitabilità li seħħew bejn l-2009 u l-PI.
(130)
Fid-dawl ta’ dan ta' hawn fuq, il-prezzijiet tal-aluminju li qed ivarjaw jew l-allegat nuqqas ta’ effiċjenza fil-produzzjoni ma tistax titqies kawża tal-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
3.6. Kapaċità żejda ta' produzzjoni
(131)
Kif jingħad hawn fuq, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità tal-produtturi Ewropej kienet relattivament baxxa matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, billi l-produtturi tal-Unjoni jistgħu jużaw l-istess makkinarju għar- rewinding ta’ prodotti oħra (bħalma hu l-cling film) iċ-ċifri tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità ma jitqisux bħala fattur ewlieni ta’ kawżalità. Barra minn hekk, iċ-ċifri tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità kienu diġà pjuttost baxxi fl-2008 u l-2009 meta r-rati tal-profitabbiltà u s-sitwazzjoni tal-industrija inġenerali kienu sodisfaċenti.
(132)
Għalhekk ġie konkluż li l-kapaċità żejda ma kinitx kawża sostanzjali tal-ħsara mġarrba mill-produtturi tal-UE.
4. Il-konklużjoni dwar il-kawżalità
(133)
L-analiżi ta’ hawn fuq uriet li kien hemm żieda sostanzjali fil-volum u fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping li joriġinaw mir-RPĊ partikolarment fl-2010 u l-PI. Instab li dawn l-importazzjonijiet waqqgħu l-prezzijiet mitluba mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul il-PI.
(134)
Din iż-żieda fil-volum u fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping bi prezzijiet baxxi mir-RPĊ seħħet fl-istess żmien meta kien hemm żvilupp negattiv fis-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni. Din is-sitwazzjoni marret għall-agħar fil-PI, meta l-industrija tal-Unjoni baqgħet titlef is-sehem mis-suq u l-profittabilità u indikaturi finanzjarji oħra bħalma huma l-likwidità tal-flus u r-redditu fuq l-investimenti laћqu l-aktar livelli baxxi tagħhom.
(135)
L-analiżi tal-fatturi magħrufa l-oħra, inkluża l-kriżi ekonomika, uriet li kull impatt negattiv ta' dawn il-fatturi ma jistax ikun tali li jkisser ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u d-dannu li sofriet l-industrija tal-Unjoni.
(136)
Abbażi tal-analiżi t’hawn fuq, li għamlet distinzjoni xierqa u firdet l-effetti tal-fatturi magħrufa kollha dwar il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti ta’ dannu tal-esportazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, ġie konkluż b'mod provviżorju li l-esportazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ ikkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
G. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. Rimarki preliminari
(137)
B'konformità mal-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni provviżorja dwar id-dumping ta’ dannu, kienx hemm raġunijiet konvinċenti biex jiġi konkluż li mhux fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri f'dan il-każ partikolari. L-analiżi tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tad-diversi interessi kollha involuti, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, l-importaturi u l-bejjiegħa bl-imnut u l-ingrossa tal-prodott ikkonċernat.
2. L-interess tal-industrija tal-unjoni
(138)
L-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali kkawżat mill-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping mir-RPĊ. Wieħed ifakkar li ħafna mill-indikaturi tal-ħsara wrew tendenza negattiva matul il-perjodu kkunsidrat. Fin-nuqqas ta’ miżuri, hemm possibbiltà kbira li l-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni se tkompli tmur għall-agħar. Il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni marret għall-agħar malajr wara l-impożizzjoni ta’ miżuri anti-dumping fuq il-prodott upstream (folji tal-aluminju f’rombli jumbo) fl-2009. Peress li l-istess problemi strutturali tas-settur tal-aluminju Ċiniż diġà osservati matul dik l-investigazzjoni baqgħu jeżistu fis-suq, l-industrija tal-Unjoni sostniet li hi wkoll għandha tkun protetta minn kompetizzjoni żleali.
(139)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ dazji anti-dumping provviżorji terġa’ tistabbilixxi kundizzjonijiet ta’ kummerċ effettivi fis-suq tal-Unjoni, li jippermettu lill-industrija tal-Unjoni li tallinja l-prezzijiet tal-prodott investigat biex jirriflettu l-ispejjeż tal-komponenti diversi u l-kundizzjonijiet tas-suq. Jista' jkun mistenni wkoll li l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji jistgħu jippermettu lill-industrija tal-Unjoni tirkupra għall-inqas parti mis-sehem mis-suq mitluf matul il-perjodu kkunsidrat, b'impatt ulterjuri pożittiv fuq il-profittabilità tagħha u l-qagħda finanzjarja tagħha b'mod ġenerali.
(140)
Jekk il-miżuri ma jkunux imposti, għandu jkun mistenni aktar telf mis-sehem tas-suq u l-industrija tal-Unjoni tibqa’ tagħmel it-telf, b’mod partikulari fis-settur tat-tikketta privata. Dan ma jkunx sostenibbli fuq medda medja sa medda twila ta’ żmien. Minħabba t-tendenza tat-tnaqqis kontinwu fil-profittabilità u ta’ indikaturi finanzjarji oħrajn bħalma huma l-likwidità u r-redditu fuq l-investimenti, jista’ jkun li ħafna mill-produtturi tal-Unjoni mhux se jkunu kapaċi jibqgħu kompetittivi fis-suq, jekk ma jiġux imposti miżuri.
(141)
Barra minn hekk l-industrija tal-Unjoni tforni lill-klijenti tagħha (l-aktar bejjiegħa bl-imnut u bejjiegħa bl-ingrossa) bi prodotti oħra tal-ipproċessar u l-ippakkjar tal-ikel bħalma huma l-cling film u l-prodotti tal-karta. Xi wħud minn dawn il-prodotti huma manifatturati fuq l-istess tagħmir tar-rewinding użat għall-prodott ikkonċernat. Il-prodott ikkonċernat huwa settur ewlieni tal-portafoll tal-prodotti mibjugħa mid-diversi kumpaniji tal-industrija tal-Unjoni sal-punt li għal xi wħud jirrapreżenta aktar minn 50 % tal-fatturat. Jekk is-sitwazzjoni tal-prodott ikkonċernat tkompli tmur għall-agħar, dan jikkomprometti l-produzzjoni fl-Unjoni tal-prodotti l-oħra wkoll.
(142)
Għaldaqstant, ġie konkluż b’mod provviżorju li l-impożizzjoni ta’ dazji anti-dumping tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
3. Interess tal-importaturi/bejjiegħa bl-ingrossa
(143)
Fir-rigward tal-importaturi, proporzjon kbir tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat, stmat għal madwar 50 % matul il-PI, hu magħmul minn żewġ atturi kbar fis-suq Ewropew li jakkwistaw il-prodotti tagħhom mir-RPĊ.
(144)
Wieħed minn dawn l-importaturi huwa relatat ma’ produttur esportatur li kkoopera (CeDo Shanghai) inkluż fil-kampjun. CeDo Group żviluppa strateġija ta’ sors doppju li biha l-folji li jbigħ fis-suq tal-Unjoni ikunu manifatturati kemm fir-RPĊ kif ukoll fl-Unjoni. Il-Grupp ġibed l-attenzjoni li miżuri anti-dumping se jheddu din l-istrateġija u jnaqqsu l-profittabilità tiegħu. Madankollu, il-miżuri proposti mhumiex diretti lejn ebda kumpanija partikolari iżda tfasslu sabiex jirripristinaw il-kummerċ ġust fis-suq tal-Unjoni.
(145)
L-investigazzjoni ma tafx jekk l-importatur kbir l-ieħor (Quickpack) huwiex relatat ma’ xi fornituri Ċiniżi minn tiegħu. Dan għaliex, minkejja li ġie mistieden jipparteċipa fl-investigazzjoni huwa għażel li ma jikkooperax. Għalhekk, l-impatt ta’ kwalunkwe dazji, fil-livell propost, fuq in-negozju tiegħu mhux ċar.
(146)
Mill-importaturi li fadal tnejn ikkooperaw f’din l-investigazzjoni billi wieġbu l-kwestjonarju. It-tweġibiet tagħhom jirrappreżentaw madwar 6 % tal-importazzjonijiet totali mir-RPĊ. Dawn il-kumpaniji qalu li huma jistgħu jkunu sfurzati li joħorġu mis-suq tal-fojl jekk jiġi impost dazju anti-dumping, madankollu, prodotti oħrajn irrappreżentaw iktar minn 80 % tal-fatturat tagħhom minħabba li dawn iż-żewġ kumpaniji importataw ħafna prodotti oħra fis-settur tal-ikel u l-oġġetti tad-dar.
(147)
Produttur/importatur ieħor (Terinex Ltd) ma tax tweġiba għall-kwestjonarju iżda ta l-opinjoni tiegħu bbażata fuq is-suq tar-Renju Unit. Terinex Ltd spjegat li billi tixtri s-sorsi tagħha mir-RPĊ naqqset il-produzzjoni tagħha stess iżda li bħala attur żgħir fis-suq, ma tqisx li l-importazzjonijiet tagħha għamlu ħsara lill-industrija tal-Unjoni. Madankollu, jekk l-importazzjonijiet kollha mir-RPĊ jiġu kkunsidrati (premessa (87) 'il quddiem) allura kif spjegat fi premessa (114) 'il quddiem, huwa ċar li l-importazzjonijiet mir-RPĊ huma l-kawża maġġuri tal-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni. Peress li l-fatturat tal-prodott ikkonċernat huwa relattivament żgħir b’relazzjoni mat-total tal-attivitajiet tal-kumpaniji, l-impożizzjoni tal-miżuri x’aktarx mhix se jkollha impatt gravi fuq il-qligħ totali tagħha.
(148)
Fir-rigward tas-settur tal-importazzjoni, b’mod ġenerali (sew jekk relatati u sew jekk le) ma jistax jiġi eskluż li l-impożizzjoni tal-miżuri jkollha effett negattiv fuq dan is-settur għaliex x’aktarx dazju jagħmel l-importazzjonijiet inqas attraenti u l-industrija tal-Unjoni probabbli tkun kapaċi tirbaħ lura xi ordnijiet/kuntratti għad-detriment tas-settur tal-importazzjoni. Madankollu, din tkun fuq il-bażi tal-introduzzjoni mill-ġdid ta' kompetizzjoni ġusta u l-impatt fuq is-settur kollu kemm hu tal-importazzjoni ma jkunx sproporzjonat.
(149)
Fuq il-bażi ta’ dawn ta’ hawn fuq, ġie provviżorjament konkluż li l-impatt fuq l-importaturi għandu mnejn ma jkunx tali li l-miżuri jkollhom jitqiesu bħala li jmorru kontra l-interess globali tal-Unjoni.
4. L-interess tal-bejjiegħa bl-imnut
(150)
Sitt bejjiegħa bl-imnut kkooperaw fl-investigazzjoni. Dawn il-bejjiegħa bl-imnut jistgħu jitqiesu rappreżentattivi minħabba l-firxa wiesgħa tagħhom tal-post ġeografiku fl-Unjoni Ewropea kif ukoll id-daqs differenti tagħhom f'termini ta’ fatturat. Kollha kemm huma jopponu l-impożizzjoni ta’ kwalunkwe miżuri minħabba li dawk se jimponu spejjeż żejda fuq in-negozji tagħhom u li l-miżuri se jirrestrinġu l-għażla tal-fornituri tagħhom.
(151)
Madankollu, jidher ċar ħafna mir-reazzjonijiet tagħhom li l-prodott li qed jiġi investigat huwa parti żgħira mill-fatturat ta’ dawn il-bejjiegħa bl-imnut (f’kull każ inqas minn 1 %) u kwalunkwe miżura anti-dumping ikollha ftit jew l-ebda impatt fuq il-fatturat tagħhom jew fuq il-profitti.
5. L-interess tal-konsumaturi
(152)
Il-Kummissjoni kkuntattjat assoċjazzjoni waħda tal-konsumaturi li wieġbet li ma kinitx interessata tikkoopera fl-investigazzjoni. L-ebda assoċjazzjoni oħra tal-konsumaturi ma ppreżentat ruħha.
(153)
L-impatt tad-dazji anti-dumping fuq il-konsumaturi probabbli jkun marġinali ħafna peress li l-AHF hu perċentwal baxx ħafna tal-baġit tal-konsumatur ta’ kull ġimgħa. Barra minn hekk, huwa mistenni li kwalunkwe żieda fil-prezzijiet tal-AHF fil-livell tal-bejgħ bl-imnut ikkawżat mill-impożizzjoni tad-dazji tkun jew verament marġinali jew ineżistenti.
6. Konklużjoni dwar l-interess tal-unjoni
(154)
Fid-dawl ta’ li ntqal hawn fuq, ġie provviżorjament konkluż li abbażi tal-informazzjoni disponibbli li tikkonċerna l-interess tal-Unjoni, m'hemm l-ebda raġuni sinifikanti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-RPĊ.
H. PROPOSTA GĦALL-MIŻURI ANTI-DUMPING PROVVIŻORJI
1. Livell ta’ tneħħija tal-ħsara
(155)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li ntlaħqu fir-rigward tad-dumping, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri anti-dumping provviżorji sabiex ma jiġix ikkawżat aktar dannu lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(156)
Bil-għan li jiġi stabbilit il-livell ta’ dawn il-miżuri, ġew ikkunsidrati l-marġini tad-dumping li nstabu u l-ammont ta’ dazju neċessarju biex ikun eliminat id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni, mingħajr ma jinqabżu l-marġini ta’ dumping li nstabu.
(157)
Meta kien qed jiġi kkalkulat l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jitneħħew l-effetti tad-dumping ta’ dannu, tqies li kwalunkwe miżura li tittieħed għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb profitt qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni.
(158)
F’investigazzjonijiet preċedenti li involvew l-AHF (rombli jumbo) il-marġini tal-profitt normali ġie stabbilit għal 5 % abbażi ta’ dak deskritt hawn fuq. L-ilmentatur stqarr li 6 % ikun marġini ta’ profitt raġonevoli, għall-industrija, fin-nuqqas ta’ dumping dannuż. Madankollu, hu naqas li jissostanzja b’mod xieraq din il-pretensjoni u għalhekk, fin-nuqqas ta’ kummenti oħra f’dan ir-rigward, huwa kkunsidrat xieraq li wieħed jirrikorri għal marġni ta’ profitt ta’ 5 % stabbilit fl-investigazzjoni preċedenti. Huwa għalhekk ikkunsidrat b’mod provviżorju li marġni ta’ qligħ ta’ 5 % tal-fatturat jista’ jkun ikkunsidrat bħala minimu xieraq li l-industrija tal-Unjoni setgħet stenniet li takkwista fin-nuqqas ta’ dumping dannuż. Fuq din il-bażi, ġie kkalkulat prezz li ma jikkawża l-ebda dannu għall-prodott simili gћall-industrija tal-Unjoni. Il-prezz mhux dannuż inkiseb billi tnaqqas mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-UE l-profitt effettiv miksub matul il-PI u nbidel bil-marġni ta’ profitt imsemmi hawn fuq.
(159)
Iż-żieda neċessarja fil-prezz ġiet imbagħad maħduma fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-prezz ta' importazzjoni b'medja peżata tal-produtturi esportaturi li kkooperaw fir-RPĊ, kif stabbilit għall-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz, mal-prezz li ma jikkawża l-ebda dannu tal-prodotti mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul il-PI. Kwalunkwe differenza li rriżultat minn dan it-tqabbil imbagħad ġiet espressa bħala perċentwal tal-valur medju tal-importazzjoni CIF totali.
2. Miżuri provviżorji
(160)
Skont dak li ntqal, huwa kkunsidrat li, f’konformità mal-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, miżuri anti-dumping provviżorji għandhom ikunu imposti fir-rigward ta’ importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ fil-livell tal-marġini aktar baxxi tad-dumping u tad-dannu, skont ir-regola ta' dazju anqas.
(161)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati tad-dazju anti-dumping ġew stabbiliti permezz ta’ tqabbil tal-marġini ta’ tneħħija tad-dannu u l-marġini ta' dumping. Konsegwentament, ir-rati tad-dazju anti-dumping proposti għandhom ikunu kif ġej:
Dazji anti-dumping provviżorji proposti
Isem il-Kumpanija
Il-marġini tad-dumping
Il-marġini tad-dannu
Id-dazju provviżorju
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Marġni ta’ dumping għall-pajjiż kollu
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Ir-rati tad-dazju anti-dumping ta' kumpaniji individwali speċifikati f'dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni preżenti. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta’ dazju (bil-maqlub tad-dazju komuni għall-pajjiż kollu applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”) huma għalhekk esklużivament applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mir-RPĊ u li jiġu prodotti mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati magħmulin minn xi kumpanija oħra mhux speċifikament imsemmija fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija b'mod speċifiku, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom jiġu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(163)
Kwalkunkwe talba għall-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati ta’ dazju anti-dumping ta’ kumpaniji individwali (pereżempju wara bdil fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgħ) għandha tiġi indirizzata minnufih lill-Kummissjoni (3) bl-informazzjoni rilevanti kollha, b’mod partikolari fir-rigward ta’ kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija li għandha x’taqsam mal-produzzjoni, mal-bejgħ domestiku u tal-esportazzjoni li jkunu assoċjati, pereżempju, ma’ dik il-bidla fl-isem jew ma’ dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament se jiġi emendat skont il-każ billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jgawdu mir-rati tad-dazju individwali.
I. DISPOŻIZZJONI FINALI
(164)
Fl-interess ta’ amministrazzjoni tajba, għandu jiġi ffissat perjodu li fih il-partijiet interessati li identifikaw ruħhom fil-limitu ta’ żmien speċifikat fin-notifika ta' bidu jistgħu jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu smigħ. Barra minn hekk, għandu jiġi ddikjarat li s-sejbiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni ta’ dazji magħmula għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jista’ jkun li jkollhom jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-fini ta’ kwalunkwe miżura definittiva,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju proviżorju anti-dumping huwa b’dan impost fuq importazzjonijiet tal-folji tal-aluminju bi ħxuna ta’ 0,007 mm jew aktar iżda anqas minn 0,021 mm, mingħajr it-tieni folja, mhux maħdum aktar milli rrumblat sew jekk irrumblat u sew jekk le, b’rombli ta’ piż baxx ta’ mhux aktar minn 10 kg, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi tan-NM ex 7607 11 11 u ex 7607 19 10 (kodiċi TARIC 7607111110 u 7607191010) u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju anti-dumping provviżorju applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt, għandha tkun kif ġej:
Kumpanija
Dazju ( %)
Kodiċi addizzjonali TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Il-kumpaniji l-oħra kollha
35,4 %
B999
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għall-provvista ta’ titolu ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ fir-rigward tad-dazji doganali.
Artikolu 2
1. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 20 tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti essenzjali u tal-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom ġie addottat dan ir-Regolament, jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw għal smigħ mill-Kummissjoni fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
2. Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw fuq l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u għandu japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Settembru 2012.