NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 376/2014
ze dne 3. dubna 2014
o hlášení událostí v civilním letectví, analýze těchto hlášení a navazujících opatřeních a o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 996/2010 a zrušení směrnic Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES, nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 a nařízení Komise (ES) č. 1330/2007
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V Unii by měla být zajištěna všeobecně vysoká úroveň bezpečnosti civilního letectví a mělo by být vyvinuto veškeré úsilí ke snížení počtu nehod a incidentů s cílem zajistit důvěru veřejnosti v leteckou dopravu.
(2)
Počet smrtelných nehod v civilním letectví zůstával v posledním desetiletí prakticky nezměněn. Nicméně existují obavy, že se v příštích desetiletích počty nehod zvýší v důsledku nárůstu letecké dopravy a zvyšující se technické složitosti letadel.
(3)
Cílem nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 996/2010 (3) je předcházet nehodám usnadněním provádění rychlých a vysoce kvalitních šetření. Toto nařízení by do postupu šetření nehod a incidentů vedených vnitrostátními orgány pro šetření podle definice v nařízení (EU) č. 996/2010 nemělo zasahovat. V případě nehody či vážného incidentu se na oznámení události vztahuje nařízení (EU) č. 996/2010.
(4)
Stávající legislativní akty Unie, zejména nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (4) a prováděcí nařízení k němu, stanoví pro určité organizace povinnosti zavést systémy hlášení událostí v rámci jejich systémů řízení bezpečnosti. Dodržování nařízení (ES) č. 216/2008 a prováděcích nařízení k němu by nemělo zbavovat organizace povinnosti dodržovat toto nařízení. Stejně tak by dodržování tohoto nařízení nemělo zbavovat organizace povinnosti dodržovat nařízení (ES) č. 216/2008 a prováděcí nařízení k němu. To by však nemělo vést ke zřízení dvou paralelních systémů hlášení a nařízení (ES) č. 216/2008, jeho prováděcí nařízení a toto nařízení by se měly vzájemně doplňovat.
(5)
Z dosavadních zkušeností vyplývá, že v mnoha případech již před samotnou nehodou poukazuje na existenci bezpečnostních hrozeb řada událostí a jiných nedostatků. Bezpečnostní informace tak představují důležitý zdroj pro odhalování aktuálních nebo potenciálních bezpečnostních hrozeb. Ačkoli schopnost poučit se z nehody má zásadní význam, u čistě reaktivních systémů se ukázaly jejich meze, pokud jde o další zlepšování. Tyto reaktivní systémy by tak měly být za účelem účinného zvýšení bezpečnosti civilního letectví doplněny systémy proaktivními, které využívají jiné typy bezpečnostních informací. Unie, její členské státy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) a organizace by měly přispívat ke zvýšení bezpečnosti civilního letectví zavedením proaktivnějších a empiricky důkladněji podložených bezpečnostních mechanismů zaměřených na předcházení vzniku nehod na základě analýzy všech relevantních bezpečnostních informací, včetně informací o událostech v civilním letectví.
(6)
S cílem zvýšit bezpečnost civilního letectví by měly být hlášeny, shromažďovány, ukládány, chráněny, vyměňovány, šířeny a analyzovány příslušné informace týkající se bezpečnosti civilního letectví, a na základě získaných informací by měla být přijímána vhodná bezpečnostní opatření. Tento proaktivní a empiricky podložený přístup by měly provádět příslušné orgány pro bezpečnost letectví členských států, organizace v rámci svých systémů řízení bezpečnosti a agentura.
(7)
Povinnosti organizací týkající se hlášení událostí by měly být přiměřené velikosti dotčené organizace a rozsahu její činnosti. Proto by mohly mít zejména menší organizace možnost rozhodnout o spojení či sloučení funkcí určitých pracovníků v rámci organizace souvisejících s hlášením událostí, o sdílení úkolů hlášení událostí s dalšími organizacemi stejné povahy či o tom, zda budou moci shromažďování, hodnocení, zpracování, analýzy a uchovávání údajů o událostech externě zajišťovat specializované subjekty schválené příslušnými orgány členských států. Takové subjekty by měly dodržovat zásady ochrany a důvěrnosti stanovené tímto nařízením. Organizace využívající outsourcing by si měla nad úkoly zajišťovanými externími subjekty zachovat patřičnou kontrolu a měla by za uplatňování požadavků podle tohoto nařízení nést konečnou odpovědnost.
(8)
Je třeba zajistit, aby události, které pro bezpečnost letectví představují významné riziko, byly hlášeny přímými účastníky z řad pracovníků v letectví. Systémy povinného podávání hlášení by měly být doplněny systémy dobrovolného podávání hlášení, přičemž oba typy systémů by měly jednotlivcům umožňovat hlášení informací o událostech souvisejících s bezpečností letectví. Systémy povinného i dobrovolného podávání hlášení by měly být zřízeny v rámci organizací, agentury a příslušných orgánů členských států. Shromážděné informace by měly být předány orgánu odpovědnému za příslušné sledování za účelem zvýšení bezpečnosti letectví. Tyto události s možným dopadem na bezpečnost by měly organizace analyzovat, a to s cílem identifikovat související bezpečnostní hrozby a v případě potřeby přijmout vhodná nápravná nebo preventivní opatření. Organizace by měly zaslat příslušnému orgánu členského státu nebo agentuře předběžné výsledky svých analýz a také konečné analýzy, pokud jsou v nich identifikována skutečná nebo potenciální rizika pro bezpečnost letectví. Příslušné orgány členských států a agentura by měly zavést podobné postupy pro události, o nichž byly informovány přímo, a měly by odpovídajícím způsobem sledovat hodnocení prováděná organizacemi, jakož i případná preventivní či nápravná opatření přijatá těmito organizacemi.
(9)
Osoby pracující nebo jinak činné v oblasti civilního letectví jsou svědky událostí, jež mají význam pro předcházení nehodám. Měly by mít proto k dispozici nástroje, které by jim umožnily tyto události hlásit, a současně by jim měla být zajištěna ochrana. Aby byli zaměstnanci k hlášením motivováni a aby mohli lépe docenit pozitivní dopad hlášení událostí na bezpečnost letectví, měli by být pravidelně informováni o opatřeních přijímaných v rámci systémů podávání hlášení událostí.
(10)
Hrozby a rizika spojená se složitými motorovými letadly se velmi liší od hrozeb a rizik spojených s jinými typy motorových letadel. Proto by se toto nařízení mělo sice vztahovat na celé odvětví letectví, avšak povinnosti z něj vyplývající by měly být přiměřené oblasti činnosti a složitosti různých typů letadel. Proto by se na informace o událostech týkající se jiných než složitých motorových letadel měly vztahovat zjednodušené oznamovací povinnosti, které jsou pro toto odvětví letectví vhodnější.
(11)
K zachycení doplňujících informací, které by mohly přispět ke zvýšení bezpečnosti letectví, by kromě systémů požadovaných tímto nařízením měl být podporován rozvoj dalších prostředků pro shromažďování bezpečnostních informací. Pokud již organizace mají zavedeny řádně fungující systémy shromažďování bezpečnostních informací, mělo by jim být umožněno je i nadále používat souběžně se systémy, jež mají být vytvořeny pro účely tohoto nařízení.
(12)
Orgány pro šetření a jakýkoli subjekt pověřený řízením bezpečnosti civilního letectví v rámci Unie by měly získat úplný přístup ke shromážděným údajům o událostech nebo k hlášením o událostech uchovávaným jejich členskými státy, aby mohly rozhodnout, které události vyžadují šetření, vyvozovat bezpečnostní ponaučení v zájmu bezpečnosti letectví a plnit své povinnosti dohledu.
(13)
Je zásadní mít k dispozici velmi kvalitní a úplné údaje, jelikož analýzy a trendy vycházející z nepřesných údajů mohou mít za následek zavádějící výsledky a mohou vést k tomu, že se úsilí soustřeďuje na nevhodné oblasti. Kromě toho mohou takové nepřesné údaje vést ke ztrátě důvěry v informace pocházející ze systémů hlášení událostí. Za účelem zajištění kvality hlášení o událostech a podpory jejich úplnosti by měla hlášení obsahovat určité minimální informace, které se mohou v závislosti na kategorii události lišit. Kromě toho by měly být zavedeny postupy pro kontrolu kvality informací a pro předcházení nekonzistentnosti mezi hlášením o události a údaji o události, které byly předběžně získány. Rovněž by měly být za podpory Komise vytvořeny náležité pokyny, zejména v zájmu zajištění kvality údajů a v zájmu podpory jejich úplnosti, jakož i pro účely konzistentního a jednotného začleňování údajů do databází. Měly by být také pořádány semináře, organizované zejména Komisí, poskytující nezbytnou podporu.
(14)
Komise by měla vypracovat společný evropský systém klasifikace rizik zajišťující podporu při identifikaci nezbytných okamžitých opatření v reakci na jednotlivé události s vysokým bezpečnostním rizikem. Tento systém by měl rovněž umožnit identifikaci hlavních rizikových oblastí na základě analýzy souhrnných informací. Tento systém by měl napomoci příslušným subjektům při hodnocení událostí a při rozhodování o tom, kam nejlépe zaměřit své úsilí. Společný evropský systém klasifikace rizik by měl usnadnit integrovaný a harmonizovaný přístup k řízení rizik v celém evropském leteckém systému, a umožnit tak organizacím, členským státům, Komisi a agentuře, aby se zaměřily na úsilí o zlepšení bezpečnosti harmonizovaným způsobem.
(15)
Evropský systém klasifikace rizik by měl rovněž umožnit identifikaci hlavních rizikových oblastí v Unii na základě analýzy souhrnných informací z evropské perspektivy a podporovat činnosti Evropského programu pro bezpečnost letectví a Evropského plánu bezpečnosti letectví. K zajištění konzistentní a jednotné klasifikace rizik v členských státech by měla být zajištěna náležitá podpora ze strany Komise.
(16)
Za účelem usnadnění výměny informací by se měla hlášení o událostech uchovávat v databázích kompatibilních se systémem Evropského koordinačního centra pro systémy hlášení leteckých událostí (ECCAIRS) (software, který využívají všechny členské státy a evropská centrální evidence k uchovávání hlášení o událostech) a s taxonomií ADREP (taxonomie Mezinárodní organizace pro civilní letectví (dále jen „ICAO“), rovněž využívaná pro software ECCAIRS). Agentura a Komise by měly poskytovat technickou podporu umožňující interoperabilitu systémů.
(17)
Organizace by měly v jedné nebo více databázích uchovávat hlášení o událostech vyplývající z údajů o událostech shromážděných v rámci systémů povinných a podle okolností i dobrovolných hlášení událostí. Míra komplexnosti databáze by měla být přiměřená velikosti dotčené organizace nebo jejímu významu, pokud jde o cíle tohoto nařízení, a měla by obsahovat alespoň soubor údajů obsahující společná povinná datová pole a podle okolností i specifická datová pole.
(18)
Pokud je událostí dotčeno letadlo registrované v některém členském státě nebo provozované organizací usazenou v některém členském státě, měla by být tato událost hlášena i v případě, že k ní došlo mimo území uvedeného členského státu.
(19)
Informace o událostech by měly být v rámci Unie vyměňovány s cílem zlepšit zjišťování skutečných nebo potenciálních hrozeb. Tato výměna informací by měla členským státům rovněž umožnit přístup ke všem informacím o událostech, k nimž došlo na jejich území nebo v jejich vzdušném prostoru, ale které jsou hlášeny jinému členskému státu. Měla by agentuře rovněž umožnit získat přesné informace o událostech a přístup ke všem hlášením o událostech shromážděným v Unii, aby mohla v případě nutnosti přijmout nápravná opatření proti riziku zjištěnému v Unii. Tato výměna informací by měla příslušným orgánům členských států umožnit získávat přesné informace o událostech v jejich vzdušném prostoru a v případě nutnosti přijmout nápravná opatření proti riziku zjištěnému na jejich území.
(20)
Cílem výměny informací o událostech by především mělo být předcházení leteckým nehodám a incidentům. Tato výměna by neměla sloužit k určení viny nebo odpovědnosti ani ke stanovení referenčních hodnot, pokud jde o úroveň bezpečnosti.
(21)
Nejefektivněji lze výměnu velkého množství bezpečnostních informací mezi všemi členskými státy, Komisí a agenturou zajistit prostřednictvím evropské centrální evidence, budou-li k ní mít členské státy, Komise a agentura plný přístup.
(22)
Veškeré informace související s bezpečností, které pocházejí z hlášení o událostech shromážděných v Unii, by měly být do evropské centrální evidence předávány včas. To by se mělo týkat shromažďování informací o incidentech, ale také informací o nehodách a vážných incidentech vyšetřovaných podle nařízení (EU) č. 996/2010.
(23)
Toto nařízení by se mělo vztahovat na informace o událostech uložené v databázích organizací, členských států nebo agentury.
(24)
Veškeré informace týkající se bezpečnosti obsažené v evropské centrální evidenci by měly být plně dostupné subjektům, které jsou pověřeny řízením bezpečnosti civilního letectví v rámci Unie, včetně agentury, a orgánům příslušným pro vyšetřování nehod a incidentů v Unii.
(25)
Zúčastněné osoby by měly mít možnost požádat o přístup k určitým informacím obsaženým v evropské centrální evidenci za předpokladu, že dodrží předpisy týkající se ochrany důvěrnosti těchto informací a anonymitu osob, jichž se hlášení týká.
(26)
Jelikož jsou vnitrostátní kontaktní místa nejlépe obeznámena se zúčastněnými osobami, jež jsou usazeny v daném členském státě, mělo by se každé vnitrostátní kontaktní místo zabývat žádostmi od zúčastněných osob usazených na území tohoto členského státu. Komise by se měla zabývat žádostmi od zúčastněných osob ze třetích zemí a od mezinárodních organizací.
(27)
Informace obsažené v hlášení o události by měly být analyzovány a měla by být identifikována bezpečnostní rizika. Následně by měla být identifikována případná vhodná opatření na zvýšení bezpečnosti letectví, která by měla být včas provedena. Informace o analýze a návazných opatřeních ve vztahu k událostem by měly být šířeny v rámci organizací, příslušných orgánů členských států a agentury, jelikož poskytování zpětné vazby k nahlášeným událostem motivuje jednotlivce k tomu, aby události hlásili. Informace o analýze a návazných opatřeních ve vztahu k událostem by měly být v příslušných případech pokud možno sdělovány rovněž jednotlivcům, kteří události přímo hlásili příslušným orgánům členských států a agentuře. Tato zpětná vazba by měla být v souladu s předpisy o ochraně důvěrnosti a totožnosti osob podávajících hlášení a osob uvedených v hlášení o události podle tohoto nařízení.
(28)
Cílem tohoto nařízení by mělo být napomáhat členským státům, agentuře a organizacím při řízení rizik v oblasti bezpečnosti letectví. Pro systémy řízení bezpečnosti v rámci organizací jsou doplněním systémy řízení bezpečnosti členských států a agentury. Zatímco organizace se zaměřují na řízení bezpečnostních rizik souvisejících s jejich konkrétní činností, příslušné orgány členských států a agentura řídí bezpečnostní rizika pro systémy letectví členských států jako celku a celé Unie, přičemž se v každém dotčeném členském státě nebo na úrovni Unie zabývají společnými riziky v oblasti letecké bezpečnosti. Povinnosti agentury a příslušných orgánů členských států by neměly zbavit organizace jejich přímých povinností týkajících se řízení bezpečnosti přímo související s produkty a službami, které poskytují. Za tímto účelem by organizace měly shromažďovat a analyzovat informace o událostech, aby mohly identifikovat a omezovat hrozby související s jejich činností. Rovněž by měly hodnotit související bezpečnostní rizika a vyčlenit zdroje pro přijetí rychlých a vhodných opatření na snížení rizika. Celý proces by měl být sledován příslušným orgánem, který by měl v případě potřeby vyžadovat přijetí dalších opatření, aby bylo zajištěno řádné vyřešení bezpečnostních nedostatků. Příslušné orgány členských států a agentury by měly současně doplňovat systémy řízení bezpečnosti organizací na úrovni členských států a na celoevropské úrovni.
(29)
Členské státy by při určování opatření, která mají být zahrnuta do jejich státního programu pro bezpečnost a státního plánu bezpečnosti, a s cílem zajistit, aby tato opatření byla empiricky podložená, měly využívat informace získané z hlášení o událostech a z jejich analýz. Bezpečnostní programy a bezpečnostní plány členských států jsou na evropské úrovni doplněny Evropským programem pro bezpečnost letectví a Evropským plánem bezpečnosti letectví.
(30)
Jelikož cíle zvýšení bezpečnosti civilního letectví nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, protože systémy hlášení, které provozují členské státy izolovaně, jsou méně efektivní než koordinovaná síť s výměnou informací umožňující identifikaci možných bezpečnostních problémů a hlavních rizikových oblastí na úrovni Unie, měla by být analýza na vnitrostátní úrovni doplněna o analýzu a návazná opatření na úrovni Unie, aby bylo zajištěno lepší předcházení leteckým nehodám a incidentům. Tento úkol by na úrovni Unie měla provádět síť analytiků bezpečnosti letectví za koordinace s agenturou a Komisí. Síť analytiků bezpečnosti letectví by měla být oprávněna konsensuálně rozhodnout, že na svá zasedání přizve pozorovatele, včetně zaměstnanců z oboru či zástupců podniků.
(31)
Evropský program pro bezpečnost letectví a Evropský plán bezpečnosti letectví by měly činnost sítě analytiků bezpečnosti letectví využívat zejména k určení toho, které opatření je potřeba na úrovni Unie provést, a to na základě podložených faktů.
(32)
Veřejnosti by měly být poskytnuty obecné souhrnné informace o úrovni bezpečnosti letectví v členských státech a v Unii. Mělo by se jednat především o informace o trendech a analýzách vyplývajících ze zkušeností při uplatňování tohoto nařízení v členských státech, jakož i o souhrnné informace o obsahu evropské centrální evidence. Tyto informace o úrovni bezpečnosti lze poskytovat formou zveřejnění trendů, pokud jde o ukazatele výkonnosti v oblasti bezpečnosti (SPI).
(33)
Systém bezpečnosti civilního letectví je založen na zpětné vazbě a poučení z nehod a incidentů. Hlášení událostí a využití informací o událostech ke zvýšení bezpečnosti závisí na vztahu důvěry mezi osobou podávající hlášení a subjektem odpovědným za shromažďování a hodnocení těchto informací. To vyžaduje přísné uplatňování pravidel o ochraně důvěrnosti. Důvodem ochrany bezpečnostních informací před nepatřičným použitím a omezeného přístupu k evropské centrální evidenci pouze zúčastněným osobám, které se účastní zvyšování bezpečnosti civilního letectví, je zajistit trvalou dostupnost bezpečnostních informací, aby mohla být přijímána vhodná a včasná preventivní opatření a zvyšována bezpečnost letectví. V této souvislosti by citlivé bezpečnostní informace měly být vhodně chráněny a při jejich shromažďování by měla být chráněna jejich důvěrnost a jejich zdroje a zajištěna důvěra osob pracujících v civilním letectví v systém podávání hlášení událostí. Měla by být přijata vhodná opatření zajišťující, aby byla chráněna důvěrnost informací shromážděných prostřednictvím systémů hlášení událostí a aby byl omezen přístup k evropské centrální evidenci. Vnitrostátní pravidla týkající se volného přístupu k informacím by měla zohledňovat nezbytnou ochranu důvěrnosti těchto informací. Shromážděné informace by měly být přiměřeným způsobem chráněny před neoprávněným použitím či zveřejněním. Měly by být používány výlučně za účelem zachování nebo zvýšení bezpečnosti letectví a neměly by být použity k určení viny či odpovědnosti.
(34)
S cílem zajistit důvěru zaměstnanců či najatého personálu v systém podávání hlášení událostí organizace by informace vyplývající z hlášení o události měly být odpovídajícím způsobem chráněny a neměly by být používány pro jiné účely, než je zachování nebo zvýšení bezpečnosti letectví. K dosažení tohoto cíle by měly přispět zejména interní pravidla „spravedlivého posouzení“ přijaté organizacemi podle tohoto nařízení. Dalším účinným způsobem dosažení tohoto cíle může být omezení předávání osobních údajů či informací umožňujících zjištění totožnosti osoby podávající hlášení o události či jiných osob uvedených v hlášení o události tím, že budou odděleny útvary zpracovávající hlášení o událostech a jiné částí organizace.
(35)
Osoba podávající hlášení podle tohoto nařízení nebo osoba, která je v hlášení o události uvedena, by měla být řádně chráněna. V této souvislosti by hlášení o událostech měla být anonymizována a osobní údaje o osobách podávajících hlášení a o osobách, které jsou v hlášení o události uvedeny, by neměly být ukládány do databází.
(36)
Systém civilního letectví by měl rovněž podporovat „kulturu bezpečnosti“ usnadňující spontánní hlášení událostí, a prosazovat tak zásadu „spravedlivého posouzení“. Zásada „spravedlivého posouzení“ tvoří základní prvek širší „kultury bezpečnosti“, která je základem stabilního systému řízení bezpečnosti. Prostředí podporující zásady „kultury bezpečnosti“ by nemělo bránit přijetí opatření nezbytných pro zachování nebo zvýšení úrovně bezpečnosti letectví.
(37)
Zásada „spravedlivého posouzení“ by měla dotčené osoby povzbuzovat, aby hlásily informace související s bezpečností. Neměla by je však zprošťovat jejich běžné odpovědnosti. V této souvislosti by zaměstnanci a najatý personál neměli být žádným způsobem postihováni na základě informací, které poskytli podle tohoto nařízení, kromě případů úmyslného pochybení nebo případů, kdy dojde ke zjevnému, zásadnímu a závažnému přehlížení očividného rizika a k závažnému nesplnění profesní povinnosti věnovat situaci takovou péči, jíž je za daných okolností zjevně zapotřebí, což způsobí předvídatelnou škodu na zdraví či na majetku nebo závažným způsobem sníží úroveň bezpečnosti letectví.
(38)
S cílem podpořit častější hlášení událostí by bylo vhodné chránit nejen osoby podávající hlášení, ale i osoby uvedené v dotčeném hlášení. Tato ochrana by však neměla zbavit tyto osoby jejich ohlašovacích povinností podle tohoto nařízení. Zejména v případě, kdy je osoba uvedena v hlášení o události a sama má povinnost tutéž událost ohlásit, a záměrně tak neučiní, by měla této ochrany pozbýt a měly by jí být při uplatňování tohoto nařízení uloženy sankce.
(39)
Aniž je dotčeno vnitrostátní trestní právo a řádný výkon spravedlnosti, je důležité jasně stanovit míru, do jaké jsou osoba podávající hlášení události a další osoby uvedené v hlášení o události chráněny před újmou nebo stíháním.
(40)
Za účelem posílení důvěry osob v daný systém by zpracování hlášení o událostech mělo být upraveno tak, aby byla odpovídajícím způsobem chráněna důvěrná povaha totožnosti osoby podávající hlášení a dalších osob uvedených v hlášení o události s cílem podpořit uplatňování zásady „spravedlivého posouzení“. Cílem by mělo být v maximální míře umožnit zřízení nezávislého systému zpracování informací o událostech.
(41)
Významnou úlohu při identifikaci bezpečnostních hrozeb a bezpečnostních nedostatků plní zaměstnanci organizací, příslušných orgánů členských států a agentury, kteří jsou zapojeni do hodnocení, zpracování nebo analýzy informací o událostech. Ze zkušeností vyplývá, že při analýze událostí se znalostí okolností známých v návaznosti na určitou nehodu vede analýza k identifikaci rizik a nedostatků, jež by jinak nemusely být odhaleny. Je proto možné, že by osoby zapojené do hodnocení, zpracování nebo analýzy informací o událostech mohly mít obavy z potenciálních důsledků v podobě stíhání soudními orgány. Aniž je dotčeno vnitrostátní trestní právo a řádný výkon spravedlnosti, měly by se členské státy zdržet zahájení řízení vůči osobám, jež jsou v rámci příslušných orgánů členských států zapojeny do hodnocení, zpracování nebo analýzy informací o událostech, pokud jde o rozhodnutí přijatá těmito osobami v rámci jejich pracovních povinností, která se později při zpětném zkoumání ukázala jako chybná či neúčinná, avšak která v okamžiku přijetí a s ohledem na informace v té době dostupné byla přiměřená a adekvátní.
(42)
Zaměstnanci a najatý personál by měli mít možnost hlásit porušení zásad, které vymezují jejich ochranu, stanovených tímto nařízením a za hlášení takovýchto porušení by neměli být trestáni. Členské státy by měly definovat důsledky pro ty, kdo poruší zásady ochrany osoby podávající hlášení a dalších osob uvedených v hlášení o události, a měly by podle okolností přijmout nápravná opatření nebo sankce.
(43)
Je možné, že osoby budou od hlášení událostí odrazovány obavami z výpovědi ve vlastní neprospěch a z potenciálních důsledků v podobě stíhání soudními orgány. Cílů tohoto nařízení lze dosáhnout bez nepatřičného narušení systémů spravedlnosti členských států. Proto je vhodné stanovit, aby neúmyslné či nedbalostní porušení právních předpisů, na něž jsou orgány členských států upozorněny výhradně v důsledku hlášení podle tohoto nařízení, nevedlo k disciplinárnímu, správnímu ani soudnímu řízení, pokud příslušná vnitrostátní pravidla trestního práva nestanoví jinak. Právo třetích osob dát podnět k občanskoprávnímu řízení by však tímto zákazem nemělo být dotčeno a mělo by se řídit výhradně vnitrostátními právními předpisy.
(44)
S ohledem na budování prostředí „spravedlivého posouzení“ by členské státy měly mít i nadále možnost rozšířit zákaz použití hlášení o události jakožto důkazu proti osobám podávajícím hlášení ze správního a disciplinárního řízení i na řízení občanskoprávní či trestní.
(45)
Dále by měla být posílena spolupráce mezi orgány pro provozní bezpečnost a justičními orgány, jež by měla být formalizována prostřednictvím předem uzavřených ujednání, která by měla respektovat vyváženost různých dotčených veřejných zájmů a která by zejména měla upravovat přístup k hlášením o událostech uloženým ve vnitrostátních databázích a využití těchto hlášení.
(46)
Aby bylo možné podporovat větší odpovědnost svěřenou agentuře tímto nařízením, měly by jí být přiděleny dostatečné zdroje, aby byla schopna plnit dodatečné úkoly, jež jí jsou svěřeny.
(47)
Za účelem doplnění nebo pozměnění tohoto nařízení by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(48)
Při uplatňování tohoto nařízení by Komise měla konzultovat agenturu a síť analytiků bezpečnosti letectví uvedených v tomto nařízení.
(49)
Za účelem zajištění jednotných podmínek pro provádění tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (5).
(50)
Při uplatňování tohoto nařízení by měla být plně respektována pravidla pro zpracování údajů a ochranu fyzických osob stanovená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (6) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (7). Při uplatňování tohoto nařízení by měla být plně respektována pravidla pro přístup k údajům stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (8), kromě případů, kdy se jedná o šíření údajů a informací obsažených v evropské centrální evidenci, které jsou chráněny podle přísnějších pravidel stanovených v tomto nařízení.
(51)
Zejména by měly být uplatněny sankce vůči osobě, která v rozporu s tímto nařízením zneužije informace chráněné tímto nařízením, postihne osobu podávající hlášení nebo další osoby v hlášení o události uvedené s výjimkou případů stanovených tímto nařízením, nevytvoří prostředí vhodné k tomu, aby bylo umožněno shromažďování údajů o událostech, neanalyzuje shromážděné informace, nejedná s cílem řešit zjištěné reálné nebo potenciální bezpečnostní nedostatky nebo nesdílí informace shromážděné při uplatňování tohoto nařízení.
(52)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření společných pravidel v oblasti hlášení událostí v civilním letectví, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale spíše jej může být z důvodu jeho celoevropské působnosti lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality podle uvedeného článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.
(53)
Nařízení (EU) č. 996/2010 by proto mělo být změněno.
(54)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (9), nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 (10) a nařízení Komise (ES) č. 1330/2007 (11) by proto měly být zrušeny.
(55)
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 a dne 10. dubna 2013 vydal stanovisko k aspektům tohoto nařízení, jež se týkají ochrany údajů (12),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Cíle
1. Cílem tohoto nařízení je zvýšení bezpečnosti letectví zajištěním toho, aby byly příslušné informace týkající se bezpečnosti civilního letectví hlášeny, shromažďovány, ukládány, chráněny, vyměňovány, rozšiřovány a analyzovány.
Toto nařízení zajišťuje:
a)
aby byla ve vhodných případech včas na základě analýzy získaných informací přijímána bezpečnostní opatření;
b)
byly neustále dostupné bezpečnostní informace na základě předpisů o ochraně důvěrnosti a o vhodném používání informací a na základě harmonizované a posílené ochrany osob podávajících hlášení a osob v hlášení o události uvedených;
c)
aby rizika v oblasti bezpečnosti letectví byla zkoumána a řešena na úrovni Unie i členských států.
2. Hlášení událostí slouží výhradně pro předcházení nehodám a incidentům, nikoli k určování viny a odpovědnosti.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„osobou podávající hlášení“ fyzická osoba podávající hlášení o události nebo o jiné informaci související s bezpečností podle tohoto nařízení;
2)
„letadlem“ zařízení schopné vyvozovat síly nesoucí jej v atmosféře z reakcí vzduchu, které nejsou reakcemi vůči zemskému povrchu;
3)
„incidentem“ incident ve smyslu nařízení (EU) č. 996/2010;
4)
„vážným incidentem“ vážný incident ve smyslu nařízení (EU) č. 996/2010;
5)
„nehodou“ nehoda ve smyslu nařízení (EU) č. 996/2010;
6)
„anonymizovanou informací“ informace pocházející z hlášení o události, z níž byly odstraněny všechny osobní údaje, jako jsou jména či adresy fyzických osob;
7)
„událostí“ jakákoliv událost s dopadem na bezpečnost, která ohrožuje nebo v případě, že není odstraněna nebo řešena, by mohla ohrozit letadlo, osoby na palubě nebo jiné osoby, a zahrnuje zejména nehody nebo vážné incidenty;
8)
„organizací“ jakákoli organizace, která poskytuje letecké výrobky nebo která zaměstnává osoby, u nichž se požaduje hlášení událostí podle čl. 4 odst. 6, nebo smluvně zajišťuje či využívá jejich služby;
9)
„anonymizací“ postup, v jehož rámci jsou z podaných hlášení o události odstraněny všechny osobní údaje, které se vztahují k osobě podávající hlášení a k osobám uvedeným v hlášení o události a veškeré podrobnosti, včetně názvu organizace či organizací podílejících se na události, které mohou odhalit totožnost osoby podávající hlášení či třetích osob nebo vést k odhalení těchto informací odvozením z hlášení o události;
10)
„hrozbou“ okolnost či předmět, jež mohou způsobit úmrtí či zranění osob, poškození zařízení či konstrukce, ztrátu materiálu či omezení schopnosti osob plnit předepsanou funkci;
11)
„orgánem pro šetření“ stálý vnitrostátní orgán pro šetření v civilním letectví provádějící šetření nebo dohled nad nimi ve smyslu článku 4 nařízení (EU) č. 996/2010;
12)
„spravedlivým posouzením“ přístup, podle nějž nejsou klíčoví pracovníci nebo jiné osoby trestáni za činnosti, opomenutí nebo přijatá rozhodnutí, která odpovídají jejich zkušenostem a výcviku, ale podle nějž se netoleruje hrubá nedbalost, úmyslné přestupky a činy směřující k destrukci;
13)
„kontaktním místem“:
a)
příslušný orgán určený každým členským státem podle čl. 6 odst. 3, pokud žádost o informace podává zúčastněná osoba usazená v některém členském státě;
b)
Komise, pokud žádost o informace podává zúčastněná osoba, která je usazená mimo Unii;
14)
„zúčastněnou osobou“ jakákoli fyzická osoba, jakákoli právnická osoba nebo jakýkoli úřední subjekt bez ohledu na to, zda má vlastní právní subjektivitu, či nikoli, které jsou schopny se podílet na zvyšování bezpečnosti letectví tak, že mají přístup k informacím o událostech vyměňovaným mezi členskými státy, a které spadají do jedné z kategorií zúčastněných osob stanovených v příloze II;
15)
„státním programem bezpečnosti“ integrovaný soubor právních předpisů a činností, jehož cílem je řízení bezpečnosti civilního letectví v členském státě;
16)
„Evropským plánem bezpečnosti letectví“ posouzení bezpečnostních otázek a související akční plán na evropské úrovni;
17)
„Evropským programem pro bezpečnost letectví“ integrovaný soubor předpisů na úrovni Unie spolu s činnostmi a procesy užívanými ke společnému řízení bezpečnosti civilního letectví na evropské úrovni;
18)
„systémem řízení bezpečnosti“ systematický přístup k řízení bezpečnosti včetně nezbytných organizačních struktur, odpovědnosti, politik a postupů, včetně systému řízení, který se zabývá řízením bezpečnosti, ať již je nezávislý, nebo integrovaný do jiných systémů řízení organizace.
Článek 3
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví pravidla pro:
a)
hlášení událostí, které ohrožují nebo které, pokud by nebyly napraveny nebo řešeny, by ohrozily letadlo, osoby na palubě, jakékoliv další osoby, vybavení či instalaci s dopadem na provoz letadla, a poskytování příslušných informací souvisejících s bezpečností;
b)
analyzování a navazující opatření ve vztahu k ohlášené událostí a informacím týkajícím se bezpečnosti;
c)
ochranu pracovníků v letectví;
d)
odpovídající využití shromážděných informací týkajících se bezpečnosti;
e)
začlenění informací shromážděných do evropské centrální evidence, a pro
f)
šíření anonymizovaných informací mezi zúčastněnými osobami, aby tak tyto osoby měly k dispozici informace, které potřebují ke zvýšení bezpečnosti letectví.
2. Toto nařízení se vztahuje na události a jiné informace související s bezpečností civilních letadel, s výjimkou letadel uvedených v příloze II nařízení (ES) č. 216/2008. Členské státy mohou rozhodnout o tom, že se toto nařízení bude rovněž vztahovat na události a jiné informace související s bezpečností letadel uvedených v příloze II uvedeného nařízení.
Článek 4
Povinné hlášení
1. Události, které mohou představovat významné riziko pro bezpečnost letectví a spadají do níže uvedených kategorií, hlásí osoby uvedené v odstavci 6 prostřednictvím systému povinného hlášení událostí podle tohoto článku:
a)
události související s provozem letadla, jako jsou:
i)
události související se srážkou,
ii
události související se vzletem a přistáním,
iii)
události související s palivem,
iv)
události během letu,
v)
události související s komunikací,
vi)
události související se zraněním, nouzovými stavy a jinými kritickými situacemi,
vii)
události související se ztrátou zdravotní způsobilosti člena nebo členů posádky a jiné události související s posádkou,
viii)
události související s povětrnostními podmínkami či bezpečností;
b)
události související s technickými podmínkami, údržbou a opravou letadla, jako jsou:
i)
konstrukční závady,
ii)
poruchy systému,
iii)
problémy při údržbě a opravě,
iv)
problémy týkající se pohonu (včetně motorů, vrtulí a rotorových systémů) a problémy týkající se pomocné energetické jednotky;
c)
události týkající se letových navigačních služeb a zařízení, jako jsou:
i)
srážky, srážky, k nimž téměř došlo, nebo možné srážky,
ii)
zvláštní události týkající se uspořádání letového provozu či letových navigačních služeb (ATM/ANS) a
iii)
provozní události týkající se ATM/ANS;
d)
události související s letišti a pozemními službami, jako jsou:
i)
události související s letištními činnostmi a zařízeními,
ii)
události související s odbavováním cestujících, zavazadel, pošty a nákladu a
iii)
události související s pozemním odbavováním letadel a souvisejícími službami.
2. Každá organizace usazená v členském státě zřídí povinný systém podávání hlášení usnadňující shromažďování údajů o událostech uvedených v odstavci 1.
3. Každý členský stát zřídí povinný systém podávání hlášení usnadňující shromažďování údajů o událostech, včetně shromažďování údajů o událostech shromážděných organizacemi podle odstavce 2.
4. Evropská agentura pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) zřídí povinný systém podávání hlášení usnadňující shromažďování údajů o událostech, včetně údajů o událostech shromážděných podle odstavce 2 organizacemi certifikovanými nebo schválenými agenturou.
5. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů seznam klasifikovaných událostí, k nimž se má odkazovat při hlášení událostí podle odstavce 1. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19 odst. 2.
Komise do těchto prováděcích aktů zahrne samostatný seznam klasifikovaných událostí vztahující se na jiná než složitá motorová letadla. Tento seznam je zjednodušenou verzí seznamu uvedeného v předchozím pododstavci včetně případných úprav podle zvláštností odvětví letectví.
6. Následující fyzické osoby nahlašují události uvedené v odstavci 1 pokud možno prostřednictvím systému zřízeného v souladu s odstavcem 2 organizací, u níž jsou zaměstnány, nebo která je najímá či využívá jejich služeb, nebo pokud to není možné, prostřednictvím systému zřízeného v souladu s odstavcem 3 členskými státy, v nichž je jejich organizace usazena, nebo státem, jenž vydal, potvrdil nebo převedl licence pilotů, nebo prostřednictvím systému zřízeného v souladu s odstavcem 4 agenturou:
a)
velící pilot, nebo v případě, že velící pilot není schopen událost nahlásit, kterýkoliv další člen posádky v linii velení letadla zaregistrovaného v členském státě nebo letadla zaregistrovaného mimo Unii, ale používaného provozovatelem, nad jehož provozem zajišťuje dohled členský stát, nebo provozovatelem usazeným v Unii;
b)
osoba podílející se na konstrukci, výrobě, udržování letové způsobilosti, sledování údržby či úpravě letadla, či kteréhokoliv zařízení či jeho části pod dohledem členského státu či pod dohledem agentury;
c)
osoba, jež podepisuje osvědčení kontroly letové způsobilosti či osvědčení o uvolnění do provozu týkající se letadla či jakéhokoliv zařízení či jeho části, pod dohledem členského státu nebo agentury;
d)
osoba zastávající funkci, která vyžaduje, aby byla členským státem schválena jako pracovník poskytovatele služeb letového provozu, jemuž je svěřena odpovědnost týkající se letových navigačních služeb, nebo pracovník letové informační služby;
e)
osoba zastávající funkci související se zajištěním bezpečnosti letiště, na které se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (13);
f)
osoba zastávající funkci spojenou s instalací, pozměňováním, údržbou, opravou, renovací, letovou zkouškou nebo kontrolou leteckých navigačních zařízení, nad nimiž vykonává dohled členský stát;
g)
osoba zastávající funkci spojenou s pozemním odbavováním letadel, včetně tankování, sestavení nákladového listu, nakládky, odmrazování a vlečení na letišti podle nařízení (ES) č. 1008/2008.
7. Osoby uvedené v odstavci 6 nahlásí události do 72 hodin od okamžiku, kdy se o události dozví, nebrání-li tomu mimořádné okolnosti.
8. Po oznámení události každá organizace usazená v členském státě, na niž se nevztahuje odstavec 9, ohlásí co nejdříve, avšak v každém případě do 72 hodin od zjištění události příslušnému orgánu daného členského státu uvedenému v čl. 6 odst. 3 údaje o událostech shromážděné podle odstavce 2 tohoto článku.
9. Po oznámení události každá organizace usazená v členském státě a certifikovaná nebo schválená agenturou ohlásí agentuře co nejdříve, avšak v každém případě do 72 hodin od zjištění události, údaje o událostech shromážděné podle odstavce 2.
Článek 5
Dobrovolné hlášení
1. Každá organizace usazená v členském státě zřídí systém dobrovolného hlášení usnadňující shromažďování:
a)
údajů o událostech, které by systém povinného podávání hlášení nemusel zachytit;
b)
jiných informací souvisejících s bezpečností, které osoba podávající hlášení vnímá jako skutečnou nebo potenciální hrozbu pro bezpečnost letectví.
2. Každý členský stát zřídí systém dobrovolného podávání hlášení usnadňující shromažďování:
a)
údajů o událostech, které by systém povinného podávání hlášení nemusel zachytit;
b)
jiných informací souvisejících s bezpečností, které osoba podávající hlášení vnímá jako skutečné nebo potenciální nebezpečí pro bezpečnost letectví.
Tento systém rovněž zahrnuje, nikoli však výlučně, shromažďování informací předaných organizacemi podle odstavce 6.
3. Agentura zřídí systém dobrovolného hlášení usnadňující shromažďování:
a)
údajů o událostech, které by systém povinného hlášení nemusel zachytit;
b)
jiných informací souvisejících s bezpečností, které osoba podávající hlášení vnímá jako skutečné nebo potenciální nebezpečí pro bezpečnost letectví.
Tento systém rovněž zahrnuje, nikoli však výlučně, shromažďování informací předaných organizacemi certifikovanými nebo schválenými agenturou podle odstavce 5.
4. Systémy dobrovolného hlášení se využívají pro usnadnění shromažďování údajů o událostech nebo jiných informací související s bezpečností:
a)
které nepodléhají povinnému hlášení podle čl. 4 odst. 1;
b)
nahlášených osobami, které nejsou uvedeny v čl. 4 odst. 6.
5. Každá organizace usazená v členském státě a certifikovaná nebo schválená agenturou hlásí včas agentuře údaje o událostech a informace související s bezpečností, které byly shromážděny podle odstavce 1 a které mohou zahrnovat skutečné nebo potenciální nebezpečí pro bezpečnost letectví.
6. Každá organizace usazená v členském státě, která není certifikovaná nebo schválená agenturou, hlásí včas příslušnému orgánu tohoto členského státu určenému podle čl. 6 odst. 3 údaje o událostech a jiné informace související s bezpečností, které byly shromážděny podle odstavce 1 tohoto článku a které mohou zahrnovat skutečné nebo potenciální nebezpečí pro bezpečnost letectví. Členské státy mohou požadovat od kterékoli organizace usazené na jejich území, aby poskytla údaje o všech událostech shromážděné podle odstavce 1 tohoto článku.
7. Členské státy, agentura a organizace mohou zřídit další systémy shromažďování a zpracování bezpečnostních informací shromažďující údaje o událostech, které by nemusely být zachyceny systémy podávání hlášení uvedenými v článku 4 a v odstavcích 1, 2 a 3 tohoto článku. Tyto systémy mohou zahrnovat hlášení jiným subjektům než těm, které jsou uvedeny v čl. 6 odst. 3, a mohou zahrnovat aktivní účast:
a)
leteckého průmyslu;
b)
profesních organizací zaměstnanců v letectví.
8. Informace získané ze systémů dobrovolného a povinného podávání hlášení mohou být sloučeny do jednoho systému.
Článek 6
Shromažďování a uchovávání informací
1. Každá organizace usazená v členském státě určí jednu nebo více osob, aby se nezávisle zabývaly shromažďováním, hodnocením, zpracováním, analýzou a uchováváním údajů o událostech hlášených podle článku 4 a 5.
Zpracování těchto hlášení musí být prováděno tak, aby se předešlo používání informací pro jiné účely, než je bezpečnost, přičemž je odpovídajícím způsobem chráněna totožnost osoby podávající hlášení a osoby uvedené v hlášení o události s cílem podpořit uplatňování zásady „spravedlivého posouzení“.
2. Po dohodě s příslušným orgánem mohou malé organizace zavést zjednodušený systém pro shromažďování, hodnocení, zpracování, analýzu a uchovávání podrobných údajů o událostech. Tyto úkoly mohou sdílet s organizacemi stejného typu a současně se řídit předpisy o důvěrnosti a ochraně podle tohoto nařízení.
3. Každý členský stát určí jeden nebo více příslušných orgánů, které zřídí systém nezávislého shromažďování, hodnocení, zpracování, analýzy a uchovávání údajů o událostech hlášených podle článků 4 a 5.
Zpracování těchto hlášení musí být prováděno tak, aby se předešlo používání informací pro jiné účely, než je bezpečnost, přičemž je odpovídajícím způsobem chráněna totožnost osoby podávající hlášení a osob uvedených v hlášení o události s cílem podpořit uplatňování zásady „spravedlivého posouzení“.
Orgány, jež mohou být určeny, společně nebo samostatně, podle prvního pododstavce, jsou:
a)
vnitrostátní úřad pro civilní letectví nebo
b)
orgán pro šetření nebo
c)
jakýkoliv jiný nezávislý orgán nebo subjekt usazený v Unii pověřený touto funkcí.
Určí-li členský stát více než jeden orgán nebo subjekt, rozhodne, který z nich bude kontaktním místem pro předávání informací podle čl. 8 odst. 2.
4. Agentura určí jednu nebo více osob, které zřídí systém pro shromažďování, hodnocení, zpracování, analýzu a uchovávání údajů o událostech hlášených v souladu s články 4 a 5.
Zpracování těchto hlášení musí být prováděno tak, aby se předešlo používání informací pro jiné účely, než je bezpečnost, přičemž je odpovídajícím způsobem chráněna totožnost osoby podávající hlášení a osob uvedených v hlášení o události s cílem podpořit uplatňování zásady „spravedlivého posouzení“.
5. Organizace uchovávají hlášení o událostech vypracovaná na základě údajů o událostech shromážděných v souladu s články 4 a 5 v jedné či několika databázích.
6. Příslušné orgány uvedené v odstavci 3 uchovávají hlášení o událostech vypracovaná na základě údajů o událostech shromážděných v souladu s články 4 a 5 ve vnitrostátní databázi.
7. V uvedené vnitrostátní databázi se uchovávají rovněž příslušné informace o nehodách a vážných incidentech shromážděné či podané orgány pro šetření.
8. Agentura uchovává hlášení o událostech na základě údajů o událostech shromážděných v souladu s články 4 a 5 v databázi.
9. Orgány pro šetření mají pro účely plnění svých povinností stanovených v čl. 5 odst. 4 nařízení (EU) č. 996/2010 plný přístup do příslušné vnitrostátní databáze uvedené v odstavci 6.
10. Orgány členského státu pro civilní letectví mají pro účely plnění svých povinností v oblasti bezpečnosti úplný přístup do příslušné vnitrostátní databáze uvedené v odstavci 6.
Článek 7
Kvalita a obsah hlášení o událostech
1. Hlášení o událostech uvedená v článku 6 musí obsahovat alespoň informace uvedené v příloze I.
2. Hlášení o událostech uvedená v čl. 6 odst. 5, 6 a 8 musí obsahovat klasifikaci bezpečnostního rizika dotčené události. Tuto klasifikaci posoudí a případně změní a následně schvaluje příslušný orgán členského státu či agentury v souladu se společným evropským systémem klasifikace rizik uvedeným v odstavci 5 tohoto článku.
3. Organizace, členské státy a agentura zavedou postupy pro kontrolu kvality údajů s cílem zvýšit jejich konzistentnost, zejména mezi původně shromážděnými informacemi a hlášením uloženým v databázi.
4. Databáze uvedené v čl. 6 odst. 5, 6 a 8 používají formáty, které:
a)
jsou standardizované za účelem usnadnění výměny informací a
b)
jsou kompatibilní se softwarem ECCAIRS a taxonomií ADREP.
5. Komise v úzké spolupráci s členskými státy a agenturou prostřednictvím sítě analytiků bezpečnosti letectví uvedené v čl. 14 odst. 2 vypracuje společný evropský systém klasifikace rizik s cílem umožnit organizacím, členským státům a agentuře klasifikaci událostí, pokud jde o bezpečnostní riziko. Přitom Komise zohlední potřebu slučitelnosti se stávajícími systémy klasifikace rizika.
Komise vypracuje tento systém do 15. května 2017 .
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 18, pokud jde o vymezení společného evropského systému klasifikace rizik.
7. Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví mechanismy provádění společného evropského systému klasifikace rizik. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19 odst. 2.
8. Komise a agentura podporují příslušné orgány členských států v jejich úkolu začleňování údajů, zejména pokud jde o:
a)
integraci minimálních informací uvedených v odstavci 1,
b)
klasifikaci rizika událostí uvedenou v odstavci 2 a
c)
zavedení procesů pro kontrolu kvality údajů uvedených v odstavci 3.
Komise a agentura poskytují tuto podporu takovým způsobem, aby přispívala k harmonizaci procesu vkládání údajů v členských státech zejména tím, že zaměstnancům pracujícím v orgánech či subjektech uvedených v čl. 6 odst. 1, 3 a 4 poskytují:
a)
poradenský materiál,
b)
semináře a
c)
vhodnou odbornou přípravu.
Článek 8
Evropská centrální evidence
1. Komise spravuje evropskou centrální evidenci k uchovávání všech hlášení o událostech shromážděných v Unii.
2. Každý členský stát po dohodě s Komisí aktualizuje evropskou centrální evidenci tím, že do ní předává veškeré informace týkající se bezpečnosti, které jsou uloženy ve vnitrostátních databázích uvedených v čl. 6 odst. 6.
3. Agentura dohodne s Komisí technické protokoly pro předávání veškerých hlášení o událostech, která shromáždila podle nařízení (ES) č. 216/2008 a prováděcích pravidel k němu, zejména hlášení o událostech uložených ve vnitřním systému podávání hlášení (IORS), jakož i informací shromážděných podle čl. 4 odst. 9 a čl. 5 odst. 5 do evropské centrální evidence.
4. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme mechanismy pro správu evropské centrální evidence podle odstavce 1 a 2. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19 odst. 2.
Článek 9
Výměna informací
1. Členské státy a agentura se účastní výměny informací tím, že veškeré informace související s bezpečností uložené v jejich příslušných databázích pro podávání hlášení zpřístupní příslušným orgánům ostatních členských států, agentuře a Komisi, a to prostřednictvím evropské centrální evidence.
Hlášení o událostech se předávají do evropské centrální evidence do 30 dnů od jejich uložení do vnitrostátní databáze.
Hlášení o událostech se aktualizují na základě dalších informací týkajících se bezpečnosti, kdykoli je to nutné.
2. Do evropské centrální evidence předávají členské státy rovněž informace týkající se nehod a vážných incidentů, a to takto:
a)
během probíhajícího šetření předběžné věcné informace o nehodách a vážných incidentech;
b)
po ukončení šetření:
i)
závěrečnou zprávu o šetření a
ii)
její shrnutí v angličtině, je-li k dispozici.
3. Členský stát nebo agentura co nejdříve předají veškeré informace týkající se bezpečnosti příslušným orgánům členských států nebo agentuře, pokud při shromažďování údajů o událostech, uchovávání hlášení o událostech nebo při provádění analýzy podle čl. 13 odst. 6 identifikují záležitosti týkající se bezpečnosti, které:
a)
považují za významné pro ostatní členské státy nebo agenturu, nebo
b)
mohou vyžadovat přijetí bezpečnostních opatření jiným členským státem či agenturou.
Článek 10
Šíření informací uložených v evropské centrální evidenci
1. Jakýkoli subjekt pověřený řízením bezpečnosti civilního letectví nebo orgán pro šetření v Unii má úplný zabezpečený online přístup k informacím o událostech obsaženým v evropské centrální evidenci.
Informace se používají v souladu s články 15 a 16.
2. Zúčastněné osoby uvedené v příloze II mohou požádat o přístup k určitým informacím obsaženým v evropské centrální evidenci.
Zúčastněné osoby usazené v Unii se s žádostí o informace obracejí na kontaktní místo členského státu, v němž jsou usazeny.
Zúčastněné osoby usazené mimo Unii se s žádostí obracejí na Komisi.
Je-li taková žádost podle tohoto odstavce podána, Komise informuje příslušný orgán dotčeného členského státu.
3. S výhradou čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 996/2010 se informace obsažené v evropské centrální evidenci o probíhajících šetřeních prováděných podle uvedeného nařízení zúčastněným osobám podle tohoto článku nesdělují.
4. Z bezpečnostních důvodů není zúčastněným osobám k evropské centrální evidenci umožněn přímý přístup.
Článek 11
Zpracování žádostí a rozhodnutí
1. Žádosti o informace obsažené v evropské centrální evidenci se předkládají za použití formulářů schválených kontaktním místem. Tyto formuláře musí obsahovat alespoň položky, které jsou uvedeny v příloze III.
2. Kontaktní místo, které obdrží žádost, ověří, že:
a)
žádost podává zúčastněná osoba a
b)
že je příslušné se touto žádostí zabývat.
Rozhodne-li kontaktní místo, že vyřízení této žádosti přísluší jinému členskému státu nebo Komisi, předá ji tomuto členskému státu nebo Komisi.
3. Kontaktní místo, které obdrží žádost, vyhodnotí v každém jednotlivém případě, zda je žádost odůvodněná a její splnění proveditelné.
Kontaktní místo smí zúčastněným osobám podávat informace v tištěné podobě nebo za použití zabezpečeného elektronického komunikačního prostředku.
4. Pokud je žádost přijata, kontaktní místo vymezí množství a úroveň informací, jež se mají poskytnout. Aniž jsou dotčeny články 15 a 16, omezí se informace pouze na to, co je nezbytně nutné pro účely žádosti.
Informace nesouvisející se zařízením, operacemi nebo oblastí činnosti zúčastněné osoby se poskytují pouze v souhrnné nebo anonymizované podobě. Pokud zúčastněná osoba předloží podrobné písemné odůvodnění, lze jí poskytnout informace, které nemají pouze souhrnnou podobu. Tyto informace se použijí v souladu s články 15 a 16.
5. Kontaktní místo poskytne zúčastněným osobám uvedeným v příloze II písm. b) pouze informace týkající se jejich zařízení, operací nebo oblasti činnosti.
6. Kontaktní místo, které obdrží žádost od zúčastněné osoby uvedené v příloze II písm. a), může přijmout rozhodnutí obecné povahy o tom, že bude uvedené zúčastněné osobě poskytovat informace pravidelně, a to za těchto podmínek:
a)
požadované informace se musí týkat zařízení, operací nebo oblasti činnosti zúčastněné osoby;
b)
rozhodnutím obecné povahy nelze udělit přístup k celému obsahu databáze;
c)
rozhodnutí obecné povahy se týká pouze přístupu k anonymizovaným informacím.
7. Zúčastněná osoba smí informace obdržené podle tohoto článku použít za těchto podmínek:
a)
zúčastněná osoba smí obdržené informace použít pouze k účelům uvedeným ve formuláři žádosti, jež by měly být slučitelné s cíli tohoto nařízení stanovenými v článku 1, a
b)
zúčastněná osoba nesmí obdržené informace bez písemného souhlasu toho, kdo informaci poskytl, dále šířit a přijme nezbytná opatření k zajištění přiměřené ochrany důvěrnosti obdržených informací.
8. Rozhodnutí o šíření informací podle tohoto článku se omezí na to, co je nezbytně nutné pro účely jejich uživatele.
Článek 12
Záznam žádostí a výměna informací
1. Kontaktní místo zaznamenává každou žádost, kterou obdrží, a opatření, které v návaznosti na takovou žádost přijme.
Kdykoli je obdržena žádost nebo přijato opatření, poskytnou se tyto informace včas Komisi.
2. Komise všem kontaktním místům zpřístupní aktualizovaný seznam žádostí, které různá kontaktní místa a Komise sama obdržely, jakož i opatření, která přijaly.
Článek 13
Analýza událostí a návazná opatření na úrovni členských států
1. Každá organizace usazená v členském státě vypracuje za účelem identifikace bezpečnostních hrozeb souvisejících se zjištěnými událostmi či skupinami událostí postup pro analýzu událostí shromážděných podle čl. 4 odst. 2 a čl. 5 odst. 1.
Na základě této analýzy stanoví případná vhodná nápravná nebo preventivní opatření nutná ke zvýšení bezpečnosti letectví.
2. Pokud organizace usazená v členském státě identifikuje na základě analýzy uvedené v odstavci 1 vhodná nápravná nebo preventivní opatření nezbytná k řešení skutečných nebo potenciálních bezpečnostních nedostatků v letectví:
a)
tato opatření bez zbytečného prodlení realizuje a
b)
zavede postup pro sledování provádění a účinnosti uvedených opatření.
3. Každá organizace usazená v některém členském státě pravidelně informuje své zaměstnance a najatý personál o analýze a návazných opatřeních k různým událostem, v souvislosti s nimiž se přijímají preventivní nebo nápravná opatření.
4. Pokud organizace usazená v členském státě, na niž se nevztahuje odstavec 5, zjistí na základě analýzy událostí či skupiny událostí hlášených v souladu s čl. 4 odst. 8 a čl. 5 odst. 6 skutečná nebo potenciální bezpečnostní rizika pro letectví, předá příslušnému orgánu uvedeného členského státu do 30 dnů ode dne oznámení události osobou podávající hlášení:
a)
předběžné výsledky analýzy událostí podle odstavce 1, jsou-li k dispozici;
b)
veškerá opatření, která mají být přijata podle odstavce 2.
Organizace v případě potřeby oznámí konečné výsledky provedené analýzy, jakmile budou k dispozici, a v zásadě do tří měsíců ode dne podání hlášení události.
Příslušný orgán členského státu může požádat organizace o předložení předběžných nebo konečných výsledků analýzy jakékoliv události, která mu byla oznámena, ale k níž neobdržel žádné další informace, či obdržel pouze předběžné výsledky.
5. Pokud organizace usazená v členském státě a certifikovaná nebo schválená agenturou zjistí skutečná nebo potenciální bezpečnostní rizika pro letectví na základě analýzy událostí či skupiny událostí hlášených v souladu s čl. 4 odst. 9 a čl. 5 odst. 5, předá agentuře do 30 dnů ode dne oznámení události osobou podávající hlášení:
a)
předběžné výsledky analýzy provedené podle odstavce 1, pokud jsou k dispozici, a
b)
veškerá opatření, která mají být přijata podle odstavce 2.
Organizace certifikovaná nebo schválená agenturou předá agentuře se v případě potřeby konečné výsledky provedené analýzy, jakmile budou k dispozici, a v zásadě do tří měsíců ode dne podání hlášení události.
Agentura může požádat organizace o předložení předběžných nebo konečných výsledků analýzy jakékoliv události, která jí byla oznámena, ale k níž neobdržela žádné další informace či obdržela pouze předběžné výsledky.
6. Každý členský stát a agentura vypracují za účelem identifikace bezpečnostních rizik spojených s hlášenými událostmi postup pro analýzu informací o událostech, jež jsou jim přímo hlášeny v souladu s čl. 4 odst. 6 a čl. 5 odst. 3. Na základě této analýzy stanoví veškerá vhodná nápravná nebo preventivní opatření nutná ke zvýšení bezpečnosti letectví.
7. Pokud členský stát nebo agentura identifikuje opatření nezbytná k řešení skutečných nebo potenciálních bezpečnostních nedostatků na základě analýzy uvedené v odstavci 6:
a)
provede bez zbytečného prodlení tato opatření a
b)
zavede postup pro sledování provádění a účinnosti uvedených opatření.
8. U každé události nebo skupiny událostí sledované podle odstavce 4 nebo 5 má každý členský stát a agentura přístup k provedené analýze a odpovídajícím způsobem sleduje opatření přijatá organizacemi, za něž odpovídají.
Pokud členský stát či agentura dojde k závěru, že provádění a účinnost ohlášených opatření není k řešení skutečných nebo potenciálních bezpečnostních nedostatků vhodné, zajistí, aby příslušná organizace přijala a provedla vhodná dodatečná opatření.
9. Dostupné informace týkající se analýzy a návazných opatření či skupin opatření k jednotlivým událostem či skupinám událostí získané podle tohoto článku se ukládají do evropské centrální evidence podle čl. 8 odst. 2 a 3 bez zbytečného prodlení a nejpozději do dvou měsíců od jejich uložení do vnitrostátní databáze.
10. Informace vyplývající z analýzy hlášení o událostech použijí členské státy jako vodítko pro identifikaci nápravných opatření, která mají být případně přijata v rámci státního programu bezpečnosti.
11. Za účelem informování veřejnosti o úrovni bezpečnosti v oblasti civilního letectví zveřejní každý členský stát alespoň jednou ročně bezpečnostní zprávu, která musí:
a)
obsahovat souhrnné a anonymizované informace o typu událostí a jiné informace týkající se bezpečnosti nahlášené prostřednictvím jeho vnitrostátních systémů povinného a dobrovolného hlášení;
b)
pojmenovat trendy;
c)
uvádět opatření, která členský stát přijal.
12. Členské státy mohou rovněž zveřejnit anonymizovaná hlášení o událostech a výsledky analýzy rizik.
Článek 14
Analýza událostí a navazující opatření na úrovni Unie
1. Komise, agentura a příslušné orgány členských států se ve vzájemné spolupráci pravidelně účastní výměny a analýzy informací obsažených v evropské centrální evidenci.
Aniž jsou dotčeny požadavky na ochranu důvěrnosti stanovené tímto nařízením, je možno v jednotlivých případech případně přizvat pozorovatele.
2. Spolupráce mezi Komisí, agenturou a příslušnými orgány členských států probíhá prostřednictvím sítě analytiků bezpečnosti letectví.
Síť analytiků bezpečnosti letectví přispívá ke zvýšení bezpečnosti letectví v Unii, zejména prováděním analýz bezpečnosti na podporu Evropského programu pro bezpečnost letectví a Evropského plánu bezpečnosti letectví.
3. Agentura podporuje činnost sítě analytiků bezpečnosti letectví, například pomocí při přípravě a organizaci jejích zasedání.
4. Agentura uvede informace o výsledku analýzy informací uvedené v odstavci 1 ve výroční bezpečnostní zprávě uvedené v čl. 15 odst. 4 nařízení (ES) č. 216/2008.
Článek 15
Ochrana důvěrnosti a vhodné používání informací
1. Členské státy a organizace v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy, jakož i agentura, přijmou nezbytná opatření pro zajištění přiměřené ochrany důvěrnosti údajů o událostech, které obdrží podle článků 4, 5 a 10.
Každý členský stát, každá organizace usazená v členském státě nebo agentura zpracovává osobní údaje pouze v rozsahu nezbytném pro účely tohoto nařízení, a aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy provádějící směrnici 95/46/ES.
2. Aniž jsou dotčena ustanovení týkající se ochrany informací o provozní bezpečnosti uvedená v článcích 12, 14 a 15 nařízení (EU) č. 996/2010, použijí se informace vyplývající z hlášení o událostech pouze pro účel, pro nějž byly shromážděny.
Členské státy, agentura a organizace nezpřístupní ani nevyužijí informace:
a)
k určování viny nebo odpovědnosti;
b)
ani pro účely jiné, než je zachování či zvýšení bezpečnosti letectví.
3. Komise, agentura a příslušné orgány členských států při plnění svých povinností podle článku 14 zajistí ve vztahu k informacím obsaženým v evropské centrální evidenci:
a)
ochranu důvěrnosti těchto informací, a
b)
že se jejich používání omezí na míru nezbytně nutnou k plnění jejich povinností souvisejících s bezpečností, aniž by se určovala vina či odpovědnost. V této souvislosti se uvedené informace použijí zejména pro řízení rizik a pro analýzu bezpečnostních trendů, jejímž výsledkem mohou být doporučení či opatření v oblasti bezpečnosti zabývající se skutečnými či potenciálními bezpečnostními nedostatky.
4. Členské státy zajistí, aby jejich příslušné orgány uvedené v čl. 6 odst. 3 a jejich příslušné justiční orgány vzájemně spolupracovaly na základě předem uzavřených správních ujednání. Cílem těchto předem uzavřených správních ujednání je zajistit správnou rovnováhu mezi potřebou řádného výkonu spravedlnosti na jedné straně a nutnou trvalou dostupností bezpečnostních informací na straně druhé.
Článek 16
Ochrana zdroje informací
1. Pro účely tohoto článku zahrnují „osobní údaje“ zejména jména a adresy fyzických osob.
2. Každá organizace usazená v členském státě zajistí, aby veškeré osobní údaje, mohly být k dispozici jiným zaměstnancům organizací, než jsou osoby určené podle čl. 6 odst. 1, pouze v případě, že je to zcela nezbytné pro šetření události s cílem zvýšit bezpečnost letectví.
Anonymizované informace mohou být v rámci organizace šířeny podle potřeby.
3. Každý členský stát zajistí, aby žádné osobní údaje nebyly nikdy zaznamenány do vnitrostátní databáze uvedené v čl. 6 odst. 6. Anonymizované informace mohou být zpřístupněny všem příslušným osobám, zejména s cílem umožnit jim plnění povinností, pokud jde o zvyšování bezpečnosti letectví.
4. Agentura zajistí, aby žádné osobní údaje nebyly nikdy zaznamenány do databáze agentury uvedené v čl. 6 odst. 8. Anonymizované informace mohou být zpřístupněny všem příslušným osobám, zejména s cílem umožnit jim plnění povinností, pokud jde o zvyšování bezpečnosti letectví.
5. Členským státům a agentuře nesmí být bráněno přijímat jakákoli opatření nezbytná pro zachování či zvýšení bezpečnosti letectví.
6. Aniž jsou dotčena příslušná vnitrostátní pravidla trestního práva, členské státy se zdrží zahájení řízení ve vztahu k neúmyslnému porušení právních předpisů, na něž jsou upozorněny výhradně v důsledku hlášení podle článků 4 a 5.
První pododstavec se nepoužije v případech uvedených v odstavci 10. Členské státy mohou ponechat v platnosti nebo přijmout opatření na zvýšení ochrany osob podávajících hlášení nebo osob, které jsou v hlášení o události uvedeny, přičemž členské státy mohou zejména uplatňovat tato pravidla bez výjimek uvedených v odstavci 10.
7 Pokud je zahájeno disciplinární nebo správní řízení podle vnitrostátního práva, nepoužijí se informace uvedené v hlášeních o události proti:
a)
osobám podávajícím hlášení, nebo
b)
osobám, které jsou v hlášení uvedeny.
První pododstavec se nepoužije v případech uvedených v odstavci 10.
Členské státy mohou ponechat v platnosti nebo přijmout opatření pro posílení ochrany osob podávajících hlášení nebo osob, které jsou v hlášení o události uvedeny, přičemž zejména mohou tuto ochranu rozšířit tak, aby se vztahovala na občanskoprávní nebo trestní řízení.
8. Členské státy mohou přijmout nebo ponechat v platnosti právní předpisy zaručující vyšší úroveň ochrany osoby podávající hlášení, nebo osoby, která je v hlášení o události uvedena, než je úroveň stanovená tímto nařízením.
9. S výjimkou případů, kdy se použije odstavec 10, nesmí být zaměstnanci a najatý personál, kteří podají hlášení o události nebo kteří jsou uvedeni v hlášení o události v souladu s články 4 a 5, nijak postihováni svým zaměstnavatelem nebo organizací, jíž jsou služby poskytovány, na základě informací, které osoba podávající hlášení sdělila.
10. Ochrana podle odstavců 6, 7 a 9 tohoto článku se nevztahuje na žádnou z těchto situací:
a)
případy úmyslného pochybení;
b)
případy zjevného, zásadního a závažného přehlížení očividného rizika a závažného nesplnění profesní povinnosti věnovat situaci takovou péči, jíž je za daných okolností zjevně zapotřebí, což způsobí předvídatelnou škodu na zdraví či na majetku nebo závažným způsobem sníží úroveň bezpečnosti letectví.
11. Každá organizace usazená v členském státě přijme po konzultaci se zástupci zaměstnanců interní předpisy popisující, jak jsou v uvedené organizaci zaručeny a realizovány zásady spravedlivého posouzení, zejména zásada uvedená v odstavci 9.
Subjekt určený podle odstavce 12 může požadovat přezkum interních předpisů organizací usazených v dotčeném členském státě před zavedením interních předpisů.
12. Každý členský stát určí subjekt odpovědný za provádění odstavců 6, 9 a 11.
Zaměstnanci a najatý personál mohou tomuto subjektu oznamovat údajná porušení pravidel stanovených tímto článkem. Zaměstnanci a najatý personál nesmí být za taková hlášení údajného porušení trestáni. Při podávání hlášení takového údajného porušení mohou zaměstnanci a najatý personál informovat Komisi.
Určený subjekt případně poskytne příslušným orgánům dotčeného členského státu poradenství ohledně opravných prostředků či sankcí při použití článku 21.
13. Dne 15. května 2019 a poté každých pět let předá každý členský stát Komisi zprávu o uplatňování tohoto článku, a zejména o činnostech subjektu určeného podle odstavce 12. Tato zpráva nesmí obsahovat žádné osobní údaje.
Článek 17
Aktualizace příloh
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 18 za účelem:
a)
aktualizace seznamu povinných datových polí v hlášení o události stanovených v příloze I, pokud se na základě zkušeností s uplatňováním tohoto nařízení ukáže, že jsou pro zvýšení bezpečnosti letectví nezbytné změny;
b)
aktualizace formuláře pro žádost o informace z evropské centrální evidence stanoveného v příloze III s ohledem na získané zkušenosti a nový vývoj;
c)
sladění všech příloh se softwarem ECCAIRS a s taxonomií ADREP, jakož i s právními akty přijatými Unií a s mezinárodními dohodami.
S cílem aktualizovat seznam povinných polí agentura a síť analytiků bezpečnosti letectví uvedená v čl. 14 odst. 2 poskytne Komisi příslušné stanovisko či příslušná stanoviska.
Článek 18
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 6 a článku 17 se Komisi svěřuje na dobu pěti let ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedených v čl. 7 odst. 6 a v článku 17 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 7 odst. 6 a článku 17 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament a Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 19
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor zřízený článkem 65 nařízení (ES) č. 216/2008. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 20
Přístup k dokumentům a ochrana osobních údajů
1. S výjimkou článků 10 a 11, které stanoví přísnější pravidla pro přístup k údajům a informacím obsaženým v evropské centrální evidenci, není použitím tohoto nařízení dotčeno nařízení (ES) č. 1049/2001.
2. Použitím tohoto nařízení nejsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy provádějící směrnici 95/46/ES; toto nařízení se použije v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.
Článek 21
Sankce
Členské státy stanoví sankce za porušení tohoto nařízení. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí Komisi tato ustanovení a veškeré jejich následné změny.
Článek 22
Změna nařízení (EU) č. 996/2010
Článek 19 nařízení (EU) č. 996/2010 se zrušuje.
Článek 19 se však použije až do dne použitelnosti tohoto nařízení podle čl. 24 odst. 3.
Článek 23
Zrušení
Směrnice 2003/42/ES, nařízení (ES) č. 1321/2007 a nařízení (ES) č. 1330/2007 se zrušují. Použijí se však až do dne použitelnosti tohoto nařízení podle čl. 24 odst. 3.
Článek 24
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Do 16. listopadu 2020 Komise zveřejní hodnotící zprávu o provádění tohoto nařízení a předá ji Evropskému parlamentu a Radě. Tato zpráva se zejména zaměří na přispění tohoto nařízení ke snížení počtu nehod letadel a souvisejících úmrtí. Komise případně na základě této zprávy do jednoho roku předloží návrhy na změnu tohoto nařízení.
3. Toto nařízení se použije 15. listopadu 2015 a ne dříve, než vstoupí v platnost prováděcí opatření uvedená v čl. 4 odst. 5. Článek 7 odst. 2 se použije, jakmile vstoupí v platnost akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty, kterými se specifikuje a vytváří společný evropský systém klasifikace rizik uvedený v čl. 7 odst. 6 a 7.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
REGOLAMENT (UE) Nru 376/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-3 ta' April 2014
dwar ir-rappurtar, l-analiżi u s-segwitu ta' okkorrenzi fl-avjazzjoni ċivili, li jemenda r-Regolament (UE) Nru 996/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u li jħassar id-Direttiva 2003/42/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, u r-Regolamenti tal-Kummissjoni (KE) Nru 1321/2007 u (KE) Nru 1330/2007
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 100(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw lill-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu f'konformità mal-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Għandu jiġi żgurat livell ġenerali għoli ta' sikurezza fis-settur tal-avjazzjoni ċivili fl-Unjoni u għandu jsir kull sforz biex jonqsu l-għadd ta' aċċidenti u inċidenti sabiex tkun żgurata l-fiduċja pubblika fit-trasport bl-ajru.
(2)
Ir-rata ta' aċċidenti fatali fl-avjazzjoni ċivili baqgħet pjuttost kostanti matul l-aħħar għaxar snin. Madankollu, l-għadd ta' aċċidenti jista' jiżdied matul id-deċennji li ġejjin, minħabba żieda fit-traffiku tal-ajru u żieda fil-kumplessità teknika tal-inġenji tal-ajru.
(3)
Ir-Regolament (UE) Nru 996/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) għandu l-għan li jipprevjeni l-aċċidenti billi jiffaċilita t-twettiq fil-pront ta' investigazzjonijiet tas-sikurezza effiċjenti u ta' kwalità għolja. Dan ir-Regolament ma għandux jinterferixxi mal-proċess ta' investigazzjoni ta' aċċident u inċident ġestiti mill-awtoritajiet għall-investigazzjoni tas-sikurezza nazzjonali kif definiti fir-Regolament (UE) Nru 996/2010. F'każ ta' aċċident jew inċident serju, in-notifika tal-okkorrenza hija wkoll soġġetta għar-Regolament (UE) Nru 996/2010.
(4)
L-atti leġiżlattivi eżistenti tal-Unjoni, b'mod partikolari r-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) u r-regolamenti ta' implimentazzjoni tiegħu, jimponu obbligi fuq ċerti organizzazzjonijiet biex jistabbilixxu sistemi ta' rappurtar tal-okkorrenzi fil-kuntest tas-sistema ta' ġestjoni tas-sikurezza tagħhom. Il-konformità mar-Regolament (KE) Nru 216/2008 u r-regolamenti ta' implimentazzjoni tiegħu m'għandhomx jeżentaw l-organizzazzjonijiet mill-konformità ma' dan ir-Regolament. Bl-istess mod, il-konformità ma' dan ir-Regolament m'għandhiex teżenta lill-organizzazzjonijiet mill-konformità mar-Regolament (KE) Nru 216/2008 u r-regolamenti ta' implimentazzjoni tiegħu. Madankollu, dan m'għandux iwassal għal żewġ sistemi ta' rappurtar paralleli, u r-Regolament (KE) Nru 216/2008, ir-regolamenti ta' implimentazzjoni tiegħu, u dan ir-Regolament għandhom jitqiesu bħala komplementari.
(5)
L-esperjenza wriet li ħafna drabi l-aċċidenti jkunu preċeduti minn inċidenti relatati mas-sigurtà u nuqqasijiet li jiżvelaw l-eżistenza ta' perikli għas-sikurezza. L-informazzjoni dwar is-sikurezza hija għalhekk riżors importanti għall-kxif ta' perikli eżistenti jew potenzjali għas-sikurezza. Barra minn hekk, filwaqt li l-kapaċità li wieħed jitgħallem minn aċċident hija kruċjali, sistemi purament reattivi nstabu li huma ta' użu limitat biex ikomplu jwasslu għal titjib. Għalhekk is-sistemi reattivi għandhom ikunu kkumplementati b'sistemi proattivi, li jużaw tipi oħra ta' informazzjoni dwar is-sikurezza biex jagħmlu titjib effettiv fis-sikurezza tal-avjazzjoni. L-Unjoni, l-Istati Membri tagħha, l-Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni (“l-Aġenzija”) u l-organizzazzjonijiet għandhom jikkontribwixxu għat-titjib tas-sikurezza tal-avjazzjoni permezz tal-introduzzjoni ta' sistemi ta' sikurezza aktar proattivi u bbażati fuq l-evidenza li jiffokaw fuq il-prevenzjoni tal-aċċidenti abbażi tal-analiżi tal-informazzjoni kollha rilevanti dwar is-sikurezza, inkluża informazzjoni dwar okkorrenzi fl-avjazzjoni ċivili.
(6)
Sabiex titjieb is-sikurezza tal-avjazzjoni l-informazzjoni rilevanti dwar is-sikurezza tal-avjazzjoni ċivili għandha tiġi rrappurtata, miġbura, maħżuna, protetta, skambjata, imxerrda u analizzata u għandhom jittieħdu azzjonijiet xierqa għas-sikurezza abbażi tal-informazzjoni miġbura. Dan l-approċċ proattiv u bbażat fuq l-evidenza għandu jiġi implimentat mill-awtoritajiet rilevanti tas-sikurezza tal-avjazzjoni tal-Istati Membri, minn organizzazzjonijiet bħala parti mis-sistema ta' ġestjoni għas-sikurezza tagħhom u mill-Aġenzija.
(7)
L-impożizzjoni fuq organizzazzjonijiet ta' obbligi ta' rappurtar dwar l-okkorrenzi għandha tkun proporzjonati għad-daqs tal-organizzazzjoni kkonċernata u l-ambitu tal-attività tagħha. Għaldaqstant għandu jkun possibbli, b'mod partikolari għal organizzazzjonijiet iżgħar, li jiddeċiedu dwar l-għaqda jew il-fużjoni tal-funzjonijiet relatati mal-ġestjoni tal-okkorrenzi fi ħdan l-organizzazzjoni, il-kondiviżjoni tal-kompiti ta' rappurtar dwar l-okkorrenza ma' organizzazzjonijiet oħra tal-istess natura jew l-esternalizzazzjoni tal-ġbir, l-evalwazzjoni, l-ipproċessar, l-analiżi u l-ħażna tad-dettalji tal-okkorrenzi lil entitajiet speċjalizzati approvati mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri. Tali entitajiet għandhom jikkonformaw mal-prinċipji ta' protezzjoni u kunfidenzjalità stabbiliti b'dan ir-Regolament. L-organizzazzjoni ta' esternalizzazzjoni għandha żżomm kontroll adatt tal-kompiti esternalizzati u għandha fl-aħħar mill-aħħar tagħti rendikont u tkun responsabbli mill-applikazzjoni tar-rekwiżiti stipulati f'dan ir-Regolament.
(8)
Huwa neċessarju li jiġi żgurat li l-professjonisti tal-avjazzjoni front-line jirrappurtaw l-okkorrenzi li huma ta' riskju sinifikanti għas-sikurezza tal-avjazzjoni. Is-sistemi ta' rappurtar volontarju għandhom jikkumplimentaw is-sistemi ta' rappurtar obbligatorju, u t-tnejn għandhom jippermettu lill-individwi jirrappurtaw id-dettalji tal-okkorrenzi relatati mas-sikurezza tal-avjazzjoni. Għandhom jiġu stabbiliti sistemi ta' rappurtar obbligatorju u volontarju fi ħdan l-organizzazzjonijiet, l-Aġenzija u l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri. L-informazzjoni miġbura għandha tiġi trasferita lill-awtorità kompetenti għal sorveljanza xierqa sabiex tissaħħaħ is-sikurezza tal-avjazzjoni. L-organizzazzjonijiet għandhom janalizzaw dawk l-okkorrenzi li jista' jkollhom impatt fuq is-sikurezza, sabiex jidentifikaw il-perikli għas-sikurezza u jieħdu kwalunkwe azzjoni korrettiva jew preventiva xierqa. L-organizzazzjonijiet għandhom jibgħatu r-riżultati preliminari tal-analiżijiet tagħhom lill-awtorità kompetenti tal-Istati Membri tagħhom jew lill-Aġenzija u għandhom jibagħtulhom ukoll ir-riżultati finali jekk dawk ir-riżultati jidentifikaw riskju attwali jew potenzjali għas-sikurezza tal-avjazzjoniL-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri u l-Aġenzija għandhom jistabbilixxu proċedura simili għal dawk l-okkorrenzi li ġew ippreżentati direttament lilhom u għandhom jissorveljaw il-valutazzjoni u kwalunkwe azzjoni korrettiva jew preventiva tal-organizzazzjoni meħuda.
(9)
Diversi kategoriji ta' ħaddiema li jaħdmu jew li huma impenjati mod ieħor fl-avjazzjoni ċivili josservaw avvenimenti li huma ta' rilevanza għall-prevenzjoni ta' aċċidenti. Għalhekk, għandu jkollhom aċċess għal għodod li jagħmluha possibbli li jirrappurtaw tali ġrajjiet, u l-protezzjoni tagħhom għandha tkun iggarantita. Sabiex il-persunal jitħeġġew jirrapportaw okkorrenzi u jkunu jistgħu japprezzaw aħjar l-impatt pożittiv tar-rappurtar dwar is-sikurezza tal-avjazzjoni, jeħtieġ li jiġu infurmati b'mod regolari dwar l-azzjoni li ttieħdet fil-qafas tas-sistemi ta' rappurtar tal-okkorrenzi.
(10)
Il-perikli u r-riskji assoċjati mal-inġenji tal-ajru kumplessi li jaħdmu bil-magni huma differenti ħafna minn dawk assoċjati ma' tipi oħra ta' inġenji tal-ajru. Għalhekk, waqt li s-settur tal-avjazzjoni kollu għandu jkun kopert b'dan ir-Regolament, l-obbligi imposti minnu għandhom ikunu proporzjonati għall-isfera ta' attività u l-kumplessità ta' tipi differenti ta' inġenji tal-ajru. Għaldaqstant, l-informazzjoni miġbura dwar okkorrenzi li jinvolvu inġenji tal-ajru li mhumiex dawk kumplessi li jaħdmu bil-magni għandhom ikunu soġġetti għal obbligi ta' rappurtar simplifikati u speċifiċi li jkunu aktar xierqa għal dik il-fergħa tal-avjazzjoni.
(11)
L-iżvilupp ta' mezzi oħra biex tinġabar informazzjoni dwar is-sikurezza minbarra s-sistemi meħtieġa minn dan ir-Regolament, għandhom ikunu mħeġġa, sabiex tinġabar aktar informazzjoni li tista' tikkontribwixxi għat-titjib tas-sikurezza tal-avjazzjoni. Fejn l-organizzazzjonijiet għandhom sistemi ta' ġbir tal-informazzjoni dwar is-sikurezza li jaħdmu sewwa u li diġà jiffunzjonaw, dawn għandhom jitħallew jibqgħu jużaw dan is-sistemi flimkien mas-sistemi li għandhom jiġu stabbiliti għall-finijiet ta' dan ir-Regolament.
(12)
L-awtoritajiet ta' investigazzjoni tas-sikurezza u kwalunkwe entità inkarigata mir-regolazzjoni tas-sikurezza tal-avjazzjoni ċivili fl-Unjoni għandu jkollhom aċċess sħiħ għad-dettalji tal-okkorrenzi miġbura u għar-rapporti dwar l-okkorrenzi maħżuna mill-Istati Membri tagħhom, sabiex jiddeċiedu liema inċidenti jeħtieġu investigazzjoni dwar is-sikurezza, kif ukoll biex jiġu identifikati l-lezzjonijiet li jistgħu jittieħdu fl-interess tas-sikurezza tal-avjazzjoni u biex jissodisfaw l-obbligi ta' superviżjoni tagħhom.
(13)
Huwa kruċjali li jkun hemm data ta' kwalità tajba u kompleta minħabba li l-analiżi u x-xejriet li ġejjin minn data mhux eżatta jistgħu juru riżultati li jqarrqu u jwasslu għal sforz li jiffoka fuq azzjoni mhux adatta. Barra minn hekk, din id-data mhux eżatta tista' twassal għal telf ta' fiduċja fl-informazzjoni magħmula mill-iskemi ta' rappurtar tal-okkorrenzi. Sabiex tiġi żgurata l-kwalità tar-rapporti dwar l-okkorrenza, u tiġi ffaċilitata l-kompletezza tagħhom, dawn għandu jkollhom ċerta informazzjoni minima li tista' tvarja skont il-kategorija tal-okkorrenza. Barra minn hekk, għandhom jiġu implimentati proċeduri għall-kontroll tal-kwalità tal-informazzjoni u li jevitaw l-inkonsistenza bejn rapport dwar l-okkorrenzi u d-dettalji tal-okkorrenza li nġabru inizjalment. Barra minn hekk, bl-appoġġ tal-Kummissjoni, għandu jiġi żviluppat materjal ta' gwida adegwat, b'mod partikolari biex jiżgura l-kwalità u jiffaċilita l-kompletezza tad-data kif ukoll l-integrazzjoni konsistenti u uniformi tad-data fil-bażijiet tad-data. Għandhom jiġu organizzati workshops, b'mod partikolari mill-Kummissjoni, biex jipprovdu l-appoġġ meħtieġ.
(14)
Il-Kummissjoni għandha tiżviluppa skema komuni Ewropea għall-klassifikazzjoni tar-riskji sabiex tiżgura l-identifikazzjoni ta' kwalunkwe azzjoni rapida meħtieġa meta jkun hemm okkorrenzi individwali li jkunu ta' riskju għoli għas-sikurezza. Dik l-iskema għandha wkoll tippermetti l-identifikazzjoni ta' oqsma ewlenin ta' riskju minn informazzjoni aggregata. Din l-iskema għandha tgħin lill-entitajiet rilevanti fil-valutazzjoni tagħhom tal-okkorrenzi u fid-determinazzjoni ta' fejn l-aħjar li jiffokaw l-isforzi tagħhom. Skema komuni Ewropea għall-klassifikazzjoni tar-riskji għandha tiffaċilita approċċ integrat u armonizzat għall-ġestjoni tar-riskji fis-sistema kollha tal-avjazzjoni Ewropea u b'hekk tippermetti li l-organizzazzjonijiet, l-Istati Membri, il-Kummissjoni u l-Aġenzija jiffokaw fuq l-isforzi għat-titjib tas-sikurezza b'mod armonizzat.
(15)
Skema komuni Ewropea għall-klassifikazzjoni tar-riskji għandha tippermetti kemm l-identifikazzjoni ta' oqsma ewlenin ta' riskju fi ħdan l-Unjoni abbażi ta' informazzjoni aggregata mill-perspettiva Ewropea kif ukoll l-appoġġ għall-ħidma magħmula fil-qasam tal-Programm Ewropew tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni u tal-Pjan Ewropew tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni. Għandu jingħata appoġġ adatt mill-Kummissjoni biex tiġi żgurata klassifikazzjoni konsistenti u uniformi tar-riskji fl-Istati Membri kollha.
(16)
Sabiex jiġi ffaċilitat l-iskambju ta' informazzjoni, ir-rapporti dwar l-okkorrenzi għandhom jinħażnu f'bażijiet ta' data li għandhom ikunu kompatibbli maċ-Ċentru Ewropew ta' Koordinament għas-Sistemi ta' Notifika tal-Inċidenti tal-Avjazzjoni (ECCAIRS) (is-software użat mill-Istati Membri kollha u mir-Repożitorju Ċentrali Ewropew biex jaħżnu rapporti dwar l-okkorrenzi) u mat-tassonomija ADREP (it-tassonomija tal-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali (ICAO), użata wkoll għas-software tal-ECCAIRS). L-Aġenzija u l-Kummissjoni għandhom jipprovdu appoġġ tekniku għall-interoperabbiltà tas-sistemi.
(17)
L-organizzazzjonijiet għandhom jaħżnu r-rapporti dwar l-okkorrenzi li jirriżultaw minn dettalji tal-okkorrenzi miġbura taħt is-sistemi ta' rappurtar obbligatorji u, fejn applikabbli, is-sistemi ta' rappurtar volontarji f'bażi tad-data waħda jew aktar. Għandu jkun possibbli li l-kumplessità tal-bażi tad-data tkun proporzjonata għad-daqs tal-organizzazzjoni kkonċernata u/jew is-sinifikat tagħha fir-rigward l-objettivi ta' dan ir-Regolament, u għandha, mill-inqas, tikkonsisti minn fajl ta' data li jkun fih l-oqsma komuni ta' data obbligatorji u, fejn applikabbli, oqsma speċifiċi ta' data obbligatorji.
(18)
Okkorrenz li tinvolvi inġenju tal-ajru rreġistrat fi Stat Membru jew operat minn organizzazzjoni stabbilita fi Stat Membru, għandha tkun irrappurtata anke meta sseħħ barra mit-territorju ta' dak l-Istat Membru.
(19)
L-informazzjoni dwar l-okkorrenzi għandha tiġi skambjata fl-Unjoni biex jissaħħaħ il-kxif ta' perikli attwali jew potenzjali. Dan l-iskambju ta' informazzjoni għandu jippermetti wkoll lill-Istati Membri li jkollhom aċċess għall-informazzjoni kollha rilevanti dwar l-okkorrenzi li jseħħu fit-territorju tagħhom jew fl-ispazju tal-ajru tagħhom iżda li jkunu rrappurtati lil Stat Membru ieħor. Dan għandu wkoll jippermetti li l-Aġenzija tikseb informazzjoni preċiża dwar l-okkorrenzi u l-aċċess għar-rapporti dwar l-okkorrenzi kollha miġbura fl-Unjoni sabiex, meta jeħtieġ, tittieħed azzjoni korrettiva biex ikun hemm reazzjoni għal riskju identifikat fl-Unjoni. Dan l-iskambju ta' informazzjoni għandu jippermetti li l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri jiksbu informazzjoni preċiża dwar l-okkorrenzi fl-ispazju tal-ajru tagħhom u, fejn meħtieġ, jieħdu azzjoni korrettiva biex ikun hemm reazzjoni għal riskju identifikat fuq it-territorju tagħhom.
(20)
L-objettiv tal-iskambju ta' informazzjoni dwar l-okkorrenzi għandu ikun il-prevenzjoni ta' aċċidenti u inċidenti tal-avjazzjoni. M'għandux jintuża biex jitfa' ħtija jew responsabbiltà jew biex jistabbilixxi valuri ta' komparazzjoni għall-prestazzjoni tas-sikurezza.
(21)
L-aktar mod effiċjenti biex jiġi żgurat l-iskambju ta' ammonti kbir ta' informazzjoni tas-sikurezza bejn l-Istati Membri, il-Kummissjoni u l-Aġenzija huwa permezz tar-Repożitorju Ċentrali Ewropew, dment li l-Istati Membri, il-Kummissjoni u l-Aġenzija jkollhom aċċess sħiħ għalih.
(22)
L-informazzjoni kollha relatata mas-sikurezza li ġejja minn rapporti dwar l-okkorrenzi miġbura fl-Unjoni, għandha tiġi trasferita fir-Repożitorju Ċentrali Ewropew fi żmien adatt. Din għandha tinkludi il-ġabra ta' informazzjoni dwar inċidenti iżda wkoll informazzjoni fuq aċċidenti u inċidenti serji investigati f'konformità mar-Regolament (UE) Nru 996/2010.
(23)
Dan ir-Regolamet għandu japplika għal informazzjoni dwar l-okkorrenzi, li hija maħżuna fil-bażijiet tad-data tal-organizzazzjonijiet, tal-Istati Membri u tal-Aġenzija.
(24)
L-informazzjoni kollha relatata mas-sikurezza miżmuma fir-Repożitorju Ċentrali Ewropew għandha tkun disponibbli għal entitajiet fdati li jirregolaw is-sikurezza tal-avjazzjoni ċivili fi ħdan l-Unjoni, inkluża l-l-Aġenzija, u għall-awtoritajiet responsabbli biex jinvestigaw aċċidenti u inċidenti fi ħdan l-Unjoni.
(25)
Għandu jkun possibbli għall-partijiet interessati li jitolbu aċċess għal ċerta informazzjoni miżmuma fir-Repożitorju Ċentrali Ewropew, soġġett għar-regoli li jikkonċernaw il- kunfidenzjalità ta' tali informazzjoni u tal-anonimità tal-persuni kkonċernati.
(26)
Billi l-punti nazzjonali ta' kuntatt għandhom l-aħjar għarfien tal-partijiet interessati stabbiliti fi Stat Membru speċifiku, kull punt ta' kuntatt nazzjonali għandu jittratta t-talbiet mill-partijiet interessati stabbiliti fit-territorju tal-Istat Membru tiegħu stess. Il-Kummissjoni għandha titratta talbiet minn partijiet interessati minn pajjiżi terzi jew minn organizzazzjonijiet internazzjonali.
(27)
L-informazzjoni li tinsab f'rapporti dwar l-okkorrenzi għandha tiġi analizzata u għandhom jiġu identifikati r-riskji tas-sikurezza. Kwalunkwe azzjoni konsegwenti adatta, għat-titjib għat-titjib tas-sikurezza tal-avjazzjoni għandha tiġi identifikata u implimentata fi żmien adatt. L-informazzjoni dwar l-analiżi u s-segwitu tal-okkorrenzi għandha tiġi disseminata fi ħdan l-organizzazzjonijiet, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri u l-Aġenzija, peress li l-feedback dwar l-okkorrenzi li ġew irrappurtati jinċentiva lil individwi biex jirrappurtaw l-okkorrenzi. Fejn applikabbli u meta possibbli, informazzjoni dwar l-analiżi u s-segwitu tal-okkorrenzi għandha tiġi pprovduta wkoll lill-individwi li rrappurtaw direttament l-okkorrenzi lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri jew lill-Aġenzija. Tali feedback għandha tkun konformi mar-regoli dwar il-kunfidenzjalità u l-protezzjoni tar-rappurtar u tal-persuni msemmijin fir-rapport dwar l-okkorrenzi f'konformità ma' dan ir-Regolament.
(28)
Dan ir-Regolament għandu jassisti lill-Istati Membri, lill-Aġenzija u lill-organizzazzjonijiet fil-ġestjoni tar-riskji tas-sikurezza tal-avjazzjoni. Is-sistemi għall-ġestjoni tas-sikurezza tal-organizzazzjonijiet huma kkumplementati mis-sistemi ta' ġestjoni tas-sikurezza tal-Istati Membri u tal-Aġenzija. Filwaqt li l-organizzazzjonijiet jiġġestixxu r-riskji tas-sikurezza assoċjati mal-attività speċifika tagħhom, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri u l-Aġenzija jiġġestixxu r-riskji tas-sikurezza għas-sistemi tal-avjazzjoni ta', rispettivament, Stati Membri sħaħ u tal-Unjoni kollha, u jindirizzaw riskji komuni tas-sikurezza fl-avjazzjoni fl-Istati Membri kkonċernati jew fil-livell tal-Unjoni. Ir-responsabbiltajiet tal-Aġenzija u tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri m'għandhomx jeżoneraw lil organizzazzjonijiet mir-responsabbiltajiet diretti tagħhom fil-ġestjoni tas-sikurezza inerenti għall-prodotti u s-servizzi li huma jipprovdu. Għal dak il-għan, l-organizzazzjonijiet għandhom jiġbru u janalizzaw informazzjoni dwar l-okkorrenzi sabiex jiġu identifikati u mitigati l-perikli assoċjati mal-attivitajiet tagħhom. Dawngħandhom jivvalutaw ukoll ir-riskji għas-sikurezza assoċjati u jallokaw riżorsi biex jittieħdu miżuri immedjati u adatti għall-mitigazzjoni tar-riskji għas-sikurezza. Il-proċess ġenerali għandu jiġi ssorveljat mill-awtorità kompetenti rilevanti li, meta meħtieġ, għandha teħtieġ li jittieħdu azzjonijiet addizzjonali biex jiżguraw li n-nuqqasijiet tas-sikurezza jiġu indirizzati korrettament. Min-naħa l-oħra, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri u l-Aġenzija għandhom jikkumplementaw is-sistemi għall-ġestjoni tas-sikurezza tal-organizzazzjonijiet fil-livell ta' Stati Membri u dak pan-Ewropew rispettivament.
(29)
Meta tiġi ddeterminata l-azzjonia li għandha tiġi inkluża fi ħdan il-Programm għas-Sikurezza tal-Istat u l-Pjan għas-Sikurezza tal-Istat tagħhom, u sabiex jiġi żgurat li l-azzjoni hija bbażata fuq l-evidenza, l-Istati Membri għandhom jużaw l-informazzjoni li tkun ġejja mir-rapporti dwar l-okkorrenzi li nġabret u mill-analiżi tagħhom. Il-Programmi għas-Sikurezza tal-Istat u l-Pjanijiet għas-Sikurezza tal-Istat huma kkumplementati fil-livell tal-Ewropew mill-Programm Ewropew tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni u l-Pjan Ewropew tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni.
(30)
Minħabba li l-għan għat-titjib tas-sikurezza tal-avjazzjoni ma jistax jinkiseb b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri, minħabba li s-sistemi ta' rappurtar operati mill-Istati Membri f'iżolament huma inqas effiċjenti min-netwerk ikkoordinat bl-iskambju ta' informazzjoni li jippermetti l-identifikazzjoni ta' problemi possibbli ta' sikurezza u ta' oqsma ewlenin tar-riskju fil-livell tal-Unjoni, l-analiżi fil-livell nazzjonali għandha tkun ikkomplementata b'analiżi u segwitu fil-livell tal-Unjoni sabiex tiġi żgurata l-prevenzjoni aħjar tal-aċċidenti u l-inċidenti tal-avjazzjoni. Dan il-kompitu fil-livell tal-Unjoni għandu jitwettaq minn netwerk ta' analisti tas-sikurezza tal-avjazzjoni f'koordinazzjoni mal-Aġenzija u l-Kummissjoni. Għandu jkun possibbli li dak in-netwerk jiddeċiedi, permezz ta' kunsens, li jistieden lil osservaturi oħra għal-laqgħat tiegħu, inklużi l-impjegati jew ir-rappreżentanti tal-industrija.
(31)
Il-Programm Ewropew tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni u l-Pjan Ewropew tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni għandhom jibbenefikaw b'mod partikolari mill-ħidma tan-netwerk ta' analisti tas-sikurezza tal-avjazzjoni biex jiddeterminaw liema azzjoni jeħtieġ li tiġi implimentata fil-livell tal-Unjoni f'perspettiva bbażata fuq l-evidenza.
(32)
Il-pubbliku ġenerali għandu jiġi pprovdut b'informazzjoni ġenerali aggregata dwar il-livell ta' sikurezza tal-avjazzjoni fl-Istati Membri u fl-Unjoni. Dik l-informazzjoni għandha tkopri, b'mod partikolari, kemm tendenzi u analiżi li ġejjin mill-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament mill-Istati Membri, kif ukoll informazzjoni f'forma aggregata dwar il-kontenut tar-Repożitorju Ċentrali Ewropew, u jista' tiġi pprovduta permezz tal-pubblikazzjoni tal-indikaturi ta' prestazzjoni dwar is-sikurezza (SPI).
(33)
Is-sistema tas-sikurezza tal-avjazzjoni ċivili hija stabbilita fuq il-bażi ta' feedback u t-tagħlimiet meħuda minn aċċidenti u inċidenti. Ir-rappurtar tal-okkorrenzi u l-użu ta' informazzjoni dwar l-okkorrenzi għat-titjib tas-sikurezza jiddependu fuq relazzjoni ta' fiduċja bejn min jagħmel ir-rapport u l-entità responsabbli mill-ġbir u mill-valutazzjoni tal-informazzjoni. Dan jeħtieġ applikazzjoni stretta tar-regoli dwar il-kunfidenzjalità. Il-protezzjoni tal-informazzjoni dwar is-sikurezza mill-użu mhux xieraq, u l-aċċess tar-Repożitorju Ċentrali Ewropew limitat biss għall-partijiet interessati li jipparteċipaw fit-titjib tas-sikurezza tal-avjazzjoni ċivili, għandhom l-iskop li jiżguraw id-disponibbiltà kontinwa tal-informazzjoni dwar is-sikurezza sabiex ikun possibbli li tittieħed azzjoniadatta u fil-ħin ta' prevenzjoni u biex titjieb is-sikurezza tal-avjazzjoni. F'dan il-kuntest, l-informazzjoni sensittiva dwar is-sikurezza għandha tkun protetta b'mod adatt, u l-ġbir tagħha għandu jiġi żgurat billi tiġi garantita l-kunfidenzjalità tagħha, il-protezzjoni tas-sors tagħha u tiġi żgurata l-fiduċja tal-ħaddiema li jaħdmu fl-avjazzjoni ċivili fis-sistemi ta' rappurtar tal-okkorrenzi. Għandhom jiġu stabbiliti miżuri adatti sabiex jiżguraw li dik l-informazzjoni miġbura permezz ta' skemi ta' rappurtar tal-okkorrenzi tinżamm kunfidenzjali, u li jiġi ristrett l-aċċess għar-Repożitorju Ċentrali Ewropew. Ir-regoli nazzjonali dwar il-libertà tal-informazzjoni għandhom jieħdu kont tal-kunfidenzjalità meħtieġa ta' informazzjoni bħal din. L-informazzjoni miġbura għandha tkun protetta b'mod adatt mill-użu jew mill-iżvelar mhux awtorizzat. Għandha tkun strettament użata għaż-żamma jew għat-titjib tas-sikurezza tal-avjazzjoni u ma għandhiex tiġi użata għall-attribuzzjoni ta' ħtija jew ta' responsabbiltà.
(34)
Sabiex tiġi żgurata l-fiduċja tal-impjegati jew tal-persunal b'kuntratt fis-sistema tar-rappurtar tal-okkorrenzi, l-informazzjoni li tinsab fir-rapporti dwar l-okkorrenzi għandha tiġi protetta b'mod adatt u m'għandhiex tintuża għal finijiet oħra jekk mhux għaż-żamma jew għat-titjib tas-sikurezza tal-avjazzjoni. Ir-regoli interni ta' “kultura ġusta” adottati mill-organizzazzjonijiet skont dan ir-Regolament għandhom jikkontribwixxu b'mod partikolari għall-kisba ta' dan l-objettiv. Barra minn hekk, il-limitazzjoni tat-trasmissjoni ta' dettalji personali, jew ta' informazzjoni li tippermetti l-identifikazzjoni ta' min jagħmel ir-rapport dwar l-okkorrenzi jew tal-persuni l-oħra msemmijin fir-rapport tal-okkorrenzi, permezz ta' separazzjoni ċara bejn id-dipartimenti li jittrattaw ir-rapporti dwar l-okkorrenzi u l-kumplament tal-organizzazzjoni, jista' jkun mod effiċjenti biex jinkiseb dan l-objettiv.
(35)
Persuna li tkun irrappurtat okkorrenza jew persuna li tissemma f'rapporti dwar l-okkorrenzi għandha tkun protetta b'mod adatt. F'dan il-kuntest, ir-rapporti dwar l-okkorrenzi għandhom jiġu deidentifikati, u d-dettalji relatati mal-identita ta' min jagħmel ir-rapport u tal-persuni msemmijin fir-rapporti dwar l-okkorrenzi ma għandhomx jiddaħħlu fil-bażijiet tad-data.
(36)
Barra minn hekk, is-sistema tal-avjazzjoni ċivili għandha tippromwovi “kultura ta' sikurezza” li jiffaċilita r-rappurtar spontanju tal-okkorrenzi u b'hekk jgħin l-iżvilupp tal-prinċipju ta' “kultura ġusta”. “Kultura ġusta” hija element essenzjali ta' “kultura ta' sikurezza” usa' li ssawwar il-bażi ta' sistema robusta għall-ġestjoni tas-sikurezza. Ambjent li jħaddan il-prinċipji ta' “kultura ta' sikurezza” ma għandux jipprevjeni li tittieħed azzjoni fejn meħtieġ biex iżommu jew itejbu l-livell tas-sikurezza tal-avjazzjoni.
(37)
“Kultura ġusta” għandha tinkoraġġixxi lill-individwi biex jirrappurtaw informazzjoni relatata mas-sikurezza. Madankollu, ma għandhiex teżenta lill-individwi mir-responsabbiltajiet normali tagħhom. F'dan il-kuntest, l-impjegati u l-persunal kuntrattat ma għandhom ikunu soġġetti għall-ebda preġudizzju abbażi ta' informazzjoni pprovduta skont dan ir-Regolament, minbarra fil-każijiet ta' mġiba ħażina intenzjonata jew fejn kien hemm nuqqas ta' osservanza ċara, severa u serja fir-rigward ta' riskju ovvju u nuqqas kbir ta' responsabbiltà professjonali li tingħata l-attenzjoni li hija evidentement meħtieġa fiċ-ċirkostanzi, li ġiet ikkawżata ħsara prevedibbli lil persuna jew lil proprjetà, jew li ġie kompromess serjament il-livell ta' sikurezza tal-avjazzjoni.
(38)
Sabiex jitħeġġeġ ir-rappurtar ta' okkorrenzi, għandu jkun adatt li jiġu protetti mhux biss il-persuni li jirrappurtaw l-okkorrenzi, iżda wkoll il-persuni imsemmijin fir-rapporti dwar l-okkorrenzi kkonċernati. Madankollu, dik il-protezzjoni m'għandhiex teżenta lil dawk il-persuni mill-obbligi ta' rappurtar tagħhom skont dan ir-Regolament. B'mod partikolari, f'sitwazzjoni fejn persuna tissemma f'rapport dwar l-okkorrenzi u hija stess għandha l-obbligu li tirrapporta dik l-istess okkorrenza, u intenzjonalment tonqos milli tirrapportaha, allura dik il-persuna għandha titlef il-protezzjoni tagħha u għandha tiffaċċja pieni b'applikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
(39)
Mingħajr preġudizzju għal-liġi kriminali nazzjonali u l-amministrazzjoni tajba tal-ġustizzja, huwa importanti li jiġi stabbilit b'mod ċar il-limitu tal-protezzjoni ta' min jagħmel ir-rapport u persuni oħra msemmijin fir-rapporti dwar l-okkorrenzi mill-preġudizzju u l-prosekuzzjoni.
(40)
Sabiex tissaħħaħ il-fiduċja tal-individwi fis-sistema, it-trattament tar-rapporti dwar l-okkorrenzi għandhom jiġu organizzati b'mod li jissalvagwardjaw b'mod xieraq il-kunfidenzjalità tal-identitá ta' min jagħmel ir-rapport u ta' persuni oħra msemmijin fir-rapporti dwar l-okkorrenzi fir-rigward tat-trawwim ta' “kultura ġusta”. Kull fejn hu possibbli, l-għan għandu jkun li jippermetti l-istabbiliment ta' sistema indipendenti ta' trattament tal-okkorrenzi.
(41)
Il-persunal tal-organizzazzjonijiet, tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri u tal-Aġenzija li huma involut fil-valutazzjoni, l-ipproċessar jew l-analiżi tal-okkorrenzi għandu rwol sinifikanti fl-identifikazzjoni tal-perikli għas-sikurezza u n-nuqqasijiet tas-sikurezza. L-esperjenza turi li meta l-inċidenti jiġu analizzati bil-benefiċċju tal-esperjenza miksuba wara aċċident, l-analiżi twassal għall-identifikazzjoni ta' riskji u nuqqasijiet li ma setgħux jiġu identifikati mod ieħor. Huwa possibli, għalhekk, li l-persuni involuti fl-evalwazzjoni, l-ipproċessar jew l-analiżi tal-okkorrenzi jibżgħu minn konsegwenzi potenzjali f'termini ta' prosekuzzjoni quddiem l-awtoritajiet ġudizzjarji. Mingħajr preġudizzju għal-liġi kriminali nazzjonali, u l-amministrazzjoni tajba tal-ġustizzja, l-Istati Membri m'għandhomx jibdew proċedimenti kontra l-persuni li, fl-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri, huma involuti fl-evalwazzjoni, l-ipproċessar jew l-analiżi tal-okkorrenzi fir-rigward ta' deċiżjonijiet meħuda bħala parti mid-dmirijiet tagħhom, li, aktar 'il quddiem u bil-benefiċċju tal-esperjenza miksuba, jirriżultaw żbaljati jew ineffettivi, iżda li, meta jkunu ttieħdu u bl-informazzjoni disponibbli f'dak il-mument, kienu proporzjonati u adatti.
(42)
L-impjegati u l-persunal kuntrattat għandu jkollhom l-opportunità li jirrappurtaw ksur tal-prinċipji li jiddemarkaw il-protezzjoni tagħhom, kif stabbilit f'dan ir-Regolament, u m'għandhomx jiġu penalizzati talli jagħmlu dan. L-Istati Membri għandhom jiddefinixxu l-konsegwenzi għal dawk li kisru l-prinċipji ta' protezzjoni ta' min jagħmel ir-rapport u ta' persuni oħra msemmijin fir-rapporti dwar l-okkorrenzi u għandhom jadottaw rimedji jew jimponu pieni kif xieraq.
(43)
L-individwi jistgħu jiġu skuraġġati milli jirrappurtaw l-okkorrenzi minħabba l-biża' ta' awtoinkriminazzjoni u l-konsegwenzi potenzjali f'termini ta' prosekuzzjoni quddiem l-awtoritajiet ġudizzjarji. L-objettivi ta' dan ir-Regolament jistgħu jintlaħqu mingħajr interferenza bla bżonn fis-sistemi ġudizzjarji tal-Istati Membri. Huwa għalhekk adatt li jiġi previst li ksur tal-liġi mhux premeditat jew mhux previst li jindunaw bih l-awtoritajiet tal-Istati Membri permezz biss tar-rappurtar skont dan ir-Regolament m'għandux ikun soġġett għal proċedimenti dixxiplinarji, amministrattivi jew legali, ħlief fejn previst mod ieħor mil-liġi kriminali nazzjonali applikabbli. Madankollu, id-drittijiet ta' partijiet terzi li jinbdew proċedimenti ċivili ma għandux ikun kopert minn din il-projbizzjoni u għandu jkun biss soġġett għal-liġi nazzjonali.
(44)
Madankollu, fil-kuntest tal-iżvilupp ta' ambjent ta' “kultura ġusta”, l-Istati Membri għandhom iżommu l-għażla li jestendu l-projbizzjoni dwar l-użu tar-rapporti dwar l-okkorrenzi bħala evidenza kontra min jagħmel rapport fi proċedimenti amministrattivi u dixxiplinarji għal proċedimenti ċivili jew kriminali.
(45)
Barra minn hekk, il-kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet tas-sikurezza u l-awtoritajiet ġudizzjarji għandha tiġi msaħħa u fformalizzata permezz ta' arranġamenti avvanzati bejniethom li għandhom jirrispettaw il-bilanċ bejn l-interessi pubbliċi differenti involuti, u b'mod partikolari, għandhom ikopru, pereżempju, l-aċċess għal u l-użu ta' rapporti dwar l-okkorrenzi miżmuma fil-bażijiet tad-data nazzjonali.
(46)
Sabiex jingħata appoġġ għar-responsabbiltajiet miżjuda tal-Aġenzija taħt dan ir-Regolament, din għandha tingħata riżorsi biżżejjed biex tkun tista' twettaq il-kompiti addizzjonali assenjati lilha.
(47)
Sabiex jiġi supplementat jew emendat dan ir-Regolament, is-setgħa għall-adozzjoni ta' atti f'konformità mal-Artikolu 290 tat-Trattat tal-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni. Huwa ta' importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell tal-esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal l-atti ddelegati, għandha tiżgura t-trasmissjoni simultanja, f'waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(48)
Fl-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta lill-Aġenzija u lin-netwerk ta' analisti tas-sikurezza tal-avjazzjoni msemmi f'dan ir-Regolament.
(49)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, għandhom jiġu konferiti setgħat ta' implimentazzjoni lill-Kummissjoni. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati f'konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5).
(50)
Ir-regoli dwar l-ipproċessar tad-data u l-protezzjoni tal-individwi kif stipulati fid-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) u fir-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7) għandhom ikunu rispettati bis-sħiħ fl-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament. Ir-regoli dwar l-aċċess għad-data kif stipulati fir-Regolament (KE) Nru 1049/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8) għandhom ikunu rrispettati bis-sħiħ fl-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament, ħlief fir-rigward tat-tixrid tad-data u tal-informazzjoni miżmuma fir-Repożitorju Ċentrali Ewropew, li huma protetti b'regoli iktar stretti ta' aċċess stabbiliti f'dan ir-Regolament.
(51)
Il-pieni, b'mod partikolari, għandhom ikunu applikabbli kontra kull persuna jew entità li, bi ksur ta' dan ir-Regolament, tuża b'mod mhux adatt informazzjoni protetta minn dan ir-Regolament; atti b'mod preġudizzjarju lejn min jagħmel ir-rapport jew persuni oħra msemmijin fir-rapporti dwar l-okkorrenzi, minbarra fil-każijiet fejn japplikaw l-eżenzjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament; ma tistabbilixxix ambjent adatt li jippermetti l-ġbir ta' dettalji tal-okkorrenzi; ma tanalizzax l-informazzjoni miġbura; ma taġixxix biex tindirizza kwalunkwe nuqqasijiet tas-sikurezza jew nuqqasijiet potenzjali tas-sikurezza individwati; jew ma taqsamx l-informazzjoni miġbura fl-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
(52)
Minħabba li l-għan ta' dan ir-Regolament, jiġifieri li jiġu stabbiliti regoli komuni fil-qasam tar-rappurtar tal-okkorrenzi fl-avjazzjoni ċivili, ma jistax jinkiseb suffiċjentement mill-Istati Membri iżda, minħabba l-iskala u l-effetti tiegħu, jista' jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri f'konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa neċessarju sabiex jinkiseb dak l-għan.
(53)
Ir-Regolament (KE) Nru 996/2010 għandu għalhekk jiġi emendat skont dan.
(54)
Id-Direttiva 2003/42/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Ġunju 2003 (9), ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1321/2007 (10), u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1330/2007 (11) għandhom għalhekk jitħassru.
(55)
Il-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data ġie kkonsultat skont l-Artikolu 28(2) tar-Regolament (KE) Nru 45/2011 u ta opinjoni fl-10 ta' April 2013 (12),
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Għanijiet
1. Dan ir-Regolament għandu l-għan li jtejjeb is-sikurezza tal-avjazzjoni billi jiżgura li l-informazzjoni rilevanti dwar is-sikurezza relatata mal-avjazzjoni ċivili tiġi rrappurtata, miġbura, maħżuna, protetta, skambjata, imxerrda u analizzata.
Dan ir-Regolament jiżgura:
(a)
li, fejn adatt, tittieħed azzjoni għas-sikurezza fi żmien adatt abbażi ta' analiżi tal-informazzjoni miġbura;
(b)
id-disponibbiltà kontinwa tal-informazzjoni dwar is-sikurezza billi jintroduċi regoli dwar il-kunfidenzjalità u dwar l-użu adatt tal-informazzjoni u permezz ta' protezzjoni armonizzata u msaħħa tal-persuni li jagħmlu rapport u tal-persuni msemmijin fir-rapporti dwar l-okkorrenzi; u
(c)
li r-riskji ta' sikurezza tal-avjazzjoni jitqiesu u jiġu trattati sew fil-livell tal-Unjoni kif ukoll fil-livell nazzjonali.
2. L-uniku objettiv tar-rappurtar tal-okkorrenzi huwa l-prevenzjoni tal-aċċidenti u tal-inċidenti u mhux l-attribuzzjoni ta' ħtija jew ta' responsabbiltà.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“min jagħmel ir-rapport” tfisser persuna fiżika li tirrapporta okkorrenza skont dan ir-Regolament;
(2)
“inġenju tal-ajru” tfisser kwalunkwe magna li tista' tikseb sostenn fl-atmosfera mir-reazzjonijiet tal-arja għajr ir-reazzjonijiet tal-arja ma' wiċċ id-dinja;
(3)
“inċident” tfisser “inċident” fit-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 996/2010;
(4)
“inċident serju” tfisser “inċident serju” fit-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 996/2010;
(5)
“aċċident” tfisser “aċċident” fit-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 996/2010;
(6)
“informazzjoni deidentifikata” tfisser informazzjoni li tirriżulta mir-rapporti dwar l-okkorrenzi li minnhom tkun tneħħiet id-data personali kollha bħall-ismijiet jew l-indirizzi ta' persuni fiżiċi;
(7)
“okkorrenza” tfisser kwalunkwe avveniment relatat mas-sikurezza li jipperikola jew li, jekk ma jiġix ikkoreġut jew indirizzat, jista' jipperikola lill-inġenju tal-ajru, lil min ikun qiegħed abbord jew lil kwalunkwe persuna oħra u jinkludi b'mod partikolari aċċident jew inċident serju;
(8)
“organizzazzjoni” tfisser kwalunkwe organizzazzjoni li tipprovdi prodotti tal-avjazzjoni u/jewli timpjega persuni, tikkonkludi kuntratti magħhom jew tuża s-servizzi ta' persuni li jkunu meħtieġa jirrappurtaw l-okkorrenzi f'konformità mal-Artikolu 4(6);
(9)
“anonimizzazzjoni” tfisser it-tneħħija mir-rapporti dwar l-okkorrenzi tad-dettalji personali kollha, li jirrelataw ma' min jagħmel ir-rapport u lill-persuni msemmijin fir-rapporti dwar l-okkorrenza u kwalunkwe dettall, inkluż l-isem tal-organizzazzjoni(jiet) involut(i) fl-okkorrenza, li jista' jiżvela l-identità ta' min jagħmel ir-rapport, jew ta' parti terza, jew li jwassal biex din l-informazzjoni tkun tinftiehem mir-rapport dwar l-okkorrenza;
(10)
“periklu” tfisser sitwazzjoni jew oġġett bil-potenzjal li jikkawża mewt jew ħsara lill-persuna, dannu lil tagħmir jew strutturi, telf ta' materjal, jew tnaqqis tal-kapaċità ta' persuna li twettaq funzjoni preskritta;
(11)
“awtorità għall-investigazzjoni tas-sikurezza” tfisser l-awtorità permanenti nazzjonali għall-investigazzjoni tas-sikurezza tal-avjazzjoni ċivili li twettaq jew tikkontrolla l-investigazzjonijiet tas-sikurezza kif jingħad fl-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 996/2010;
(12)
“kultura ġusta” tfisser kultura fejn l-operaturi fuq quddiem nett jew persuni oħra ma jiġux penalizzati għal azzjonijiet, omissjonijiet jew deċiżjonijiet li jkunu ħadu u li jkunu proporzjonati għall-esperjenza u għat-taħriġ tagħhom, iżda li fiha ma jiġux tollerati negliġenza gravi, ksur volontarju u atti ta' qerda;
(13)
“punt ta' kuntatt” tfisser:
(a)
meta ssir talba għall-informazzjoni minn parti interessata stabbilita fl-Unjoni, l-awtorità kompetenti maħtura minn kull Stat Membru f'konformità mal-Artikolu 6(3);
(b)
meta t-talba għal informazzjoni ssir minn parti interessata stabbilita barra l-Unjoni, il-Kummissjoni;
(14)
“parti interessata” tfisser kwalunkwe persuna fiżika jew ġuridika jew kwalunkwe korp uffiċjali, kemm jekk għandha personalità ġuridika u kemm jekk le, li tinsab f'pożizzjoni li tipparteċipa fit-titjib tas-sikurezza tal-avjazzjoni, billi jkollha aċċess għal informazzjoni dwar okkorrenzi skambjati mill-Istati Membri, u li taqgħa taħt waħda mill-kategoriji tal-partijiet interessati stipulati fl-Anness II;
(15)
“Programm għas-Sikurezza tal-Istat” tfisser sett integrat ta' atti legali u ta' attivitajiet bl-għan li tiġi ġestita s-sikurezza tal-avjazzjoni ċivili fi Stat Membru;
(16)
“Pjan Ewropew tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni” tfisser il-valutazzjoni ta' kwistjonijiet ta' sikurezza u l-pjan ta' azzjoni relatat fil-livell Ewropew;
(17)
“Programm Ewropew tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni” tfisser is-sett ta' Regolamenti integrati fil-livell tal-Unjoni, flimkien mal-attivitajiet u l-proċessi użati għall-ġestjoni konġunta tas-sikurezza tal-avjazzjoni ċivili fil-livell Ewropew;
(18)
“sistema għall-ġestjoni tas-sikurezza” tfisser approċċ sistematiku għall-ġestjoni tas-sikurezza tal-avjazzjoni li jinkludi l-istrutturi organizzattivi, ir-responsabbiltajiet, il-politiki u l-proċeduri meħtieġa u jinkludi kwalunkwe sistema ta' ġestjoni li, b'mod indipendenti jew integrat ma' sistemi ta' ġestjoni oħra tal-organizzazzjoni, tindirizza l-ġestjoni tas-sikurezza;
Artikolu 3
Suġġett u kamp ta' applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi regoli dwar:
(a)
ir-rappurtar ta' okkorrenzi li jipperikolaw jew li, jekk ma jiġux ikkoreġuti jew indirizzati, jipperikolaw inġenju tal-ajru, lil min ikun abbord, kwalunkwe persuna, tagħmir jew installazzjoni oħra li taffettwa l-operat tal-inġenju tal-ajru; u r-rappurtar ta' informazzjoni rilevanti oħra relatata mas-sikurezza f'dak il-kuntest;
(b)
analiżi u azzjoni ta' segwitu fir-rigward tal-okkorrenzi rrappurtati u informazzjoni oħra relatata mas-sikurezza;
(c)
il-protezzjoni ta' professjonisti tal-avjazzjoni;
(d)
l-użu xieraq ta' informazzjoni dwar is-sikurezzamiġbura;
(e)
l-integrazzjoni tal-informazzjoni fir-Repożitorju Ċentrali Ewropew; u
(f)
id-disseminazzjoni ta' informazzjoni anonimizzata lill-partijiet interessati għall-finijiet tal-provvista lil tali partijiet tal-informazzjoni li jeħtieġu biex itejbu s-sikurezza tal-avjazzjoni.
2. Dan ir-Regolament japplika għall-okkorrenzi u informazzjoni oħra relatata mas-sikurezza li tinvolvi l-inġenji tal-ajru ċivili, bl-eċċezzjoni tal-inġenji tal-ajru msemmija fl-Anness II għar-Regolament (KE) Nru 216/2008. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li japplikaw dan ir-Regolament ukoll għal okkorrenzi u informazzjoni oħra relatata mas-sikurezza li jkunu jinvolvu inġenji tal-ajru msemmija fl-Anness II għal dak ir-Regolament.
Artikolu 4
Rappurtar obbligatorju
1. L-okkorrenzi li jistgħu jirrappreżentaw riskju sinifikanti għas-sikurezza tal-avjazzjoni u li jaqgħu taħt il-kategoriji li ġejjin għandhom jiġu rrappurtati mill-persuni elenkati fil-paragrafu 6 permezz tas-sistemi obbligatorji ta' rappurtar dwar l-okkorrenzi skont dan l-Artikolu:
(a)
okkorrenzi marbutin mat-tħaddim tal-inġenju tal-ajru, bħal:
(i)
okkorrenzi marbutin mal-kolliżjonijiet;
(ii)
okkorrenzi marbutin mat-tlugħ u l-inżul;
(iii)
okkorrenzi marbutin mal-karburant;
(iv)
okkorrenzi waqt it-titjira;
(v)
okkorrenzi marbutin mal-komunikazzjoni;
(vi)
okkorrenzi marbutin ma' ħsara, emerġenzi u sitwazzjonijiet kritiċi oħrajn;
(vii)
l-inabbilitazzjoni tal-ekwipaġġ u ta' ekwipaġġ ieħor relatat mal-okkorrenzi;
(viii)
il-kondizzjonijiet meteoroloġiċi jew okkorrenzi marbutin mas-sigurtà;
(b)
okkorrenzi marbutin mal-kondizzjonijiet tekniċi, il-manutenzjoni u t-tiswija tal-inġenji tal-ajru, bħal:
(i)
difetti strutturali;
(ii)
funzjonament ħażin tas-sistema;
(iii)
problemi ta' manutenzjoni u ta' tiswija;
(iv)
problemi ta' propulsjoni (inklużi magni, skrejjen u sistemi rotor) u problemi tal-unitajiet ta' qawwa awżiljari;
(c)
okkorrenzi marbutin mas-servizzi u l-faċilitajiet tan-navigazzjoni bl-ajru, bħal:
(i)
kważi kolliżjonijiet jew potenzjal għal kolliżjoni;
(ii)
okkorrenzi speċifiċi ta' ġestjoni tat-traffiku tal-ajru u servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru (ATM/ANS);
(iii)
okkorrenzi operazzjonali tal-ATM/ANS;
(d)
okkorrenzi marbutin mal-ajrudromi u s-servizzi fuq l-art, bħal:
(i)
okkorrenzi marbutin mal-attivitajiet u l-faċilitajiet tal-ajrudromi;
(ii)
okkorrenzi marbutin mat-trattament tal-passiġġieri, il-bagalji, il-posta u l-merkanzija;
(iii)
okkorrenzi marbutin mal-groundhandling u servizzi relatati.
2. Kull organizzazzjoni stabbilita fi Stat Membru għandha tistabbilixxi sistema ta' rappurtar obbligatorju sabiex tiffaċilita l-ġbir ta' dettalji tal-okkorrenzi msemmijin fil-paragrafu 1.
3. Kull Stat Membru għandu jistabbilixxi sistema ta' rappurtar obbligatorju biex jiffaċilita l-ġbir ta' dettalji tal-okkorrenzi, li jinkludu l-ġbir ta' dettalji tal-okkorrenzi miġbura minn organizzazzjonijiet skont il-paragrafu 2.
4. Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni (“l-Aġenzij”) għandha tistabbilixxi sistema ta' rappurtar obbligatorju mill- biex tiffaċilita l-ġbir ta' dettalji tal-okkorrenzi, li jinkludi l-ġbir ta' dettalji tal-okkorrenzi miġbura skont il-paragrafu 2 mill-organizzazzjonijiet li ġew iċċertifikati jew approvati mill-Aġenzija.
5. Il-Kummissjoni, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, għandha tadotta lista li tikklassifika l-okkorrenzi li għandha ssir referenza għalihom meta jsir ir-rappurtar tal-okkorrenzi skont il-paragrafu 1. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 19(2).
F'dawk l-atti ta' implimentazzjoni, il-Kummissjoni għandha tinkludi lista separata li tikklassifika l-okkorrenzi li hija applikabbli għall-inġenji tal-ajru li mhumiex inġenji tal-ajru kumplessi mħaddma bil-mutur. Il-lista għandha tkun verżjoni simplifikata tal-lista msemmija fl-ewwel subparagrafu u għandu, fejn adatt, jiġi adattat għall-ispeċifiċitajiet ta' dik il-fergħa tal-avjazzjoni.
6. Il-persuni fiżiċi li ġejjin għandhom jirrappurtaw l-okkorrenzi msemmijin fil-paragrafu 1 permezz tas-sistema stabbilita f'konformità mal-paragrafu 2 mill-organizzazzjoni li tħaddem, tikkuntratta jew tuża s-servizzi ta' min jagħmel ir-rapport jew, b'mod alternattiv, permezz tas-sistema stabbilita f'konformità mal-paragrafu 3 mill-Istat Membru fejn tkun stabbilita l-organizzazzjoni tagħhom, jew mill-Istat li jkun ħareġ, ivvalida jew ikkonverta l-liċenzja tal-bdot,, jew permezz tas-sistema stabbilita f''konformità mal-paragrafu 4 mill-Aġenzija:
(a)
il-bdot fil-kmand, jew, fil-każijiet fejn il-bdot fil-kmand ma jistax jirrapporta l-okkorrenza, kwalunkwe membru ieħor tal-ekwipaġġ fil-pożizzjoni ta' kmand li jmiss ta' inġenju tal-arju irreġistrat fl-Unjoni jew inġenju tal-ajru rreġistrat barra mill-Unjoni iżda li jintuża minn operatur li s-superviżjoni tal-operati tiegħu jiġu żgurati mill-Istat Membru jew operatur stabbilit fl-Unjoni;
(b)
persuna involuta fid-disinn, il-manifattura, il-manutenzjoni, l-ajrunavigabbiltà kontinwa, il-monitoraġġ, il-manutenzjoni jew il-modifika ta' inġenju tal-ajru, jew kwalunkwe tagħmir jew parti minnu, taħt is-superviżjoni ta' Stat Membru jew tal-Aġenzija;
(c)
persuna li tiffirma ċertifikat tar-reviżjoni tal-ajrunavigabbiltà, jew rilaxx għas-servizz rigward inġenju tal-ajru, jew kwalunkwe tagħmir jew parti minnu, taħt is-superviżjoni ta' Stat Membru jew tal-Aġenzija;
(d)
persuna li twettaq funzjoni li teħtieġ li hija tkun awtorizzata minn Stat Membru bħala membru tal-persunal ta' fornitur ta' servizz tat-traffiku tal-ajru li huwa fdat bir-responsabbiltajiet relatati mas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru jew bħala uffiċjal fis-servizz tal-informazzjoni dwar it-titjira;
(e)
persuna li twettaq funzjoni marbuta mal-ġestjoni tas-sikurezza ta' ajruport li għalih japplika r-Regolament (KE) Nru 1008/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13);
(f)
persuna li twettaq funzjoni marbuta mal-installazzjoni, il-modifika, il-manutenzjoni, it-tiswija, ir-reviżjoni, il-kontroll tat-titjira jew l-ispezzjoni tal-faċilitajiet tan-navigazzjoni bl-ajru li l-Istat Membru jiżgura s-superviżjoni;
(g)
persuna li twettaq funzjoni marbuta mal-ground handling tal-inġenju tal-ajru, li tinkludi l-għoti ta' fjuwil, it-tħejjija tal-folja tat-tagħbija, it-tagħbija, it-tneħħija tas-silġ u l-ittowjar f'ajruport kopert mir-Regolament (KE) Nru 1008/2008.
7. Il-persuni elenkati fil-paragrafu 6 għandhom jirrapportaw l-okkorrenzi fi żmien 72 siegħa minn meta jsiru jafu bl-okkorrenza, sakemm ċirkostanzi eċċezzjonali ma jħallux dan iseħħ.
8. Wara n-notifika ta' okkorrenza, kwalunkwe organizzazzjoni stabbilita fi Stat Membru li ma tkunx koperta mill-paragrafu 9 għandha tirrapporta lill-awtorità kompetenti ta' dak l-Istat Membru, kif imsemmi fl-Artikolu 6(3), id-dettalji tal-okkorrenzi miġbura f'konformità mal-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu malajr kemm jista' jkun, u fi kwalunkwe każ mhux aktar tard minn 72 siegħa wara li ssir jaf bl-okkorrenza.
9. Wara n-notifika tal-okkorrenza, kull organizzazzjoni stabbilita fi Stat Membru u li hija ċċertifikata jew approvata mill-Aġenzija għandha tirrapporta lill- Aġenzija d-dettalji tal-okkorrenzi miġbura f'konformità mal-paragrafu 2 malajr kemm jista' jkun, u fi kwalunkwe każ mhux aktar tard minn 72 siegħa wara li ssir jaf bl-okkorrenza.
Artikolu 5
Rappurtar volontarju
1. Kull organizzazzjoni stabbilita fi Stat Membru għandha tistabbilixxi sistema ta' rappurtar volontarju, biex tiffaċilita l-ġbir ta':
(a)
dettalji ta' okkorrenzi li ma jistgħux jinġabru mis-sistema ta' rappurtar obbligatorju;
(b)
informazzjoni oħra relatata mas-sikurezza iżda li min jagħmel ir-rapport iqisha bħala periklu reali jew potenzjali għas-sikurezza tal-avjazzjoni.
2. Kull Stat Membru għandu jistabbilixxi sistema ta' rappurtar volontarju biex jiffaċilita l-ġbir ta':
(a)
dettalji ta' okkorrenzi li ma jistgħux jinġabru mis-sistema ta' rappurtar obbligatorju,
(b)
informazzjoni oħra relatata mas-sikurezza iżda li min jagħmel ir-rapport iqisha bħala periklu reali jew potenzjali għas-sikurezza tal-avjazzjoni.
Dik is-sistema għandha tinkludi wkoll, iżda m'għandhiex tkunx limitata għal, ġbir ta' informazzjoni trasferita mill-organizzazzjonijiet skont il-paragrafu 6.
3. L-Aġenzija għandha tistabbilixxi sistema ta' rappurtar volontarju biex tiffaċilita l-ġbir ta':
(a)
dettalji dwar l-okkorrenzi li jistgħu ma jkunux inġabru mis-sistema obbligatorja ta' rappurtar,
(b)
informazzjoni oħra relatata mas-sikurezza li titiqies minn min jagħmel ir-rapport bħala periklu attwali jew potenzjali għas-sikurezza tal-avjazzjoni.
Dik is-sistema għandha tinkludi wkoll, iżda m'għandhiex tkun limitata għall-ġabra ta' informazzjoni, ittrasferita minn organizzazzjonijiet ċertifikati jew approvati mill-Aġenzija skont il-paragrafu 5.
4. Is-sistemi ta' rappurtar volontarju għandhom jintużaw biex jiffaċilitaw il-ġbir ta' dettalji ta' okkorrenzi jew informazzjoni oħra relatata mas-sikurezza:
(a)
li mhumiex soġġetti għal rappurtar obbligatorju skont l-Artikolu 4(1);
(b)
irrappurtati minn persuni li mhumiex elenkati fl-Artikolu 4(6).
5. Kull organizzazzjoni stabbilita fi Stat Membru u ċċertifikata jew approvata mill-Aġenzija għandha, tirrapporta lill-Aġenzija b'mod f'waqtu, id-dettalji tal-okkorrenzi u informazzjoni oħra relatata mas-sikurezza li nġabru skont il-paragrafu 1 u li jistgħu jinvolvu riskju attwali jew potenzjali għas-sikurezza tal-avjazzjoni.
6. Kull organizzazzjoni stabbilita fi Stat Membru li mhijiex iċċertifikata jew approvata mill-Aġenzija għandha, b'mod f'waqtu, tirrapporta lill-awtorità kompetenti ta' dak l-Istat Membru maħtura skontl-Artikolu 6(3), dettalji tal-okkorrenzi u informazzjoni oħra relatata mas-sikurezza li tkun inġabret skont il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu u li tista' tinvolvi riskju attwali jew potenzjali għas-sikurezza tal-avjazzjoni. L-Istati Membri jistgħu jesiġu li kwalunkwe organizzazzjoni stabbilita fit-territorju tagħhom tirrapporta d-dettalji tal-okkorrenzi kollha miġbura skont il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu.
7. L-Istati Membri, l-Aġenzija u l-organizzazzjonijiet jistgħu jistabbilixxu sistemi oħra ta' ġbir u ta' proċessar tal-informazzjoni dwar is-sikurezza sabiex jinġabru dettalji tal-okkorrenzi li jistgħu ma jinqabdux mis-sistemi ta' rappurtar imsemmija fl-Artikolu 4 u fil-paragrafi 1, 2 u 3 ta' dan l-Artikolu. Dawk is-sistemi jistgħu jinkludu r-rappurtar lil entitajiet oħra li mhumiex dawk stabbiliti fl-Artikolu 6(3) u jistgħu jinvolvu l-parteċipazzjoni attiva ta':
(a)
l-industrija tal-avjazzjoni;
(b)
ta' organizzazzjonijiet professjonali tal-ħaddiema tal-avjazzjoni.
8. L-informazzjoni li tasal mir-rappurtar volontarju u obbligatorju tista' tiġi integrata f'sistema unika.
Artikolu 6
Ġbir u ħżin ta' informazzjoni
1. Kull organizzazzjoni stabbilita fi Stat Membru għandha taħtar persuna jew aktar, biex b'mod indipendenti tittratta l-ġbir, l-evalwazzjoni, l-ipproċessar, l-analiżi u l-ħażna ta' dettalji tal-okkorrenzi rrappurtati skont l-Artikoli 4 u 5.
It-trattament tar-rapporti għandu jsir bil-ħsieb li jiġi pprevenut l-użu ta' informazzjoni għal finijiet oħra minbarra s-sikurezza, u għandu jissalvagwardja b'mod adatt il-kunfidenzjalità tal-identità ta' min jagħmel ir-rapport u tal-persuni msemmija fir-rapporti dwar l-okkorrenzi, bil-ħsieb li tiġi promossa “kultura ġusta”.
2. Wara l-ftehim mal-awtorità kompetenti, l-organizzazzjonijiet ż-żgħar jistgħu jistabbilixxu mekkaniżmu ssimplifikat għall-ġbir, l-evalwazzjoni, l-ipproċessar, l-analiżi u l-ħżin ta' dettalji tal-okkorrenzi. Huma jistgħu jikkondividu dawk il-kompiti ma' organizzazzjonijiet tal-istess natura, filwaqt li jikkonformaw mar-regoli dwar il-kunfidenzjalità u l-protezzjoni skont dan ir-Regolament.
3. Kull Stat Membru għandu jaħtar awtorità kompetenti waħda jew aktar biex jiġi stabbilit mekkaniżmu għall-ġbir, l-evalwazzjoni, l-ipproċessar, l-analiżi u l-ħażna ta' dettalji tal-okkorrenzi rrappurtati skont l-Artikoli 4 u 5 b'mod indipendenti.
It-trattament tar-rapporti għandu jsir bil-ħsieb li jiġi pprevenut l-użu ta' informazzjoni għal finijiet oħra minbarra s-sikurezza, u għandu jissalvagwardja b'mod adatt il-kunfidenzjalità tal-identitá ta' min jagħmel ir-rapport u ta' dawk il-persuni msemmija fir-rapporti ta' okkorrenza, bil-ħsieb li tiġi promossa “kultura ġusta.”
L-awtoritajiet li jistgħu jiġu maħtura skont l-ewwel subparagrafu, b'mod konġunt jew separat, huma dawn li ġejjin:
(a)
l-awtorità nazzjonali ta' l-avjazzjoni ċivili; u/jew
(b)
l-awtorità għall-investigazzjoni tas-sikurezza; u/jew
(c)
kwalunkwe korp jew entità oħra indipendenti bbażata fl-Unjoni li tiġi fdata b'din il-funzjoni.
Fejn Stat Membru jaħtar aktar minn korp jew entità waħda, hu għandu jagħżel waħda minnhom bħala punt ta' kuntatt għat-trasferiment tal-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 8(2).
4. L-Aġenzija għandha taħtar persuna waħda jew aktar biex jiġi stabbilit mekkaniżmu għall-ġbir, l-evalwazzjoni, l-ipproċessar, l-analiżi u l-ħażna ta' dettalji tal-okkorrenzi rrappurtati f'konformità mal-Artikoli 4 u 5 b'mod indipendenti.
It-trattament tar-rapporti għandu jsir bil-ħsieb li jiġi pprevenut l-użu ta' informazzjoni għal finijiet oħra minbarra s-sikurezza, u għandu jissalvagwardja b'mod adatt il-kunfidenzjalità tal-identità ta' min jagħmel ir-rapport u ta' dawk il-persuni msemmija fir-rapport dwar l-okkorrenza bil-ħsieb li tiġi promossa “kultura ġusta”.
5. L-organizzazzjonijiet għandhom jaħżnu r-rapporti dwar l-okkorrenzi imfasslin abbażi ta' dettalji tal-okkorrenzi miġbura f'konformità mal-Artikoli 4 u 5 f'bażi ta' data waħda jew aktar.
6. L-awtoritajiet kompetenti msemmija fil-paragrafu 3 għandhom jaħżnu r-rapporti dwar l-okkorrenzi mfasslin abbażi ta' dettalji tal-okkorrenzi miġbura f'konformità mal-Artikoli 4 u 5 f'bażi tad-data nazzjonali.
7. L-informazzjoni rilevanti dwar aċċidenti u inċidenti serji miġbura jew maħruġa minn awtoritajiet għall-investigazzjoni tas-sikurezza għandha tiġi maħżuna wkoll fil--bażi tad-data nazzjonali.
8. L-Aġenzija għandha taħżen ir-rapporti dwar l-okkorrenzi mfasslin abbażi ta' dettalji tal-okkorrenzi miġbura f'konformità mal-Artikoli 4 u 5 f'bażi tad-data.
9. L-awtoritajiet għall-investigazzjoni tas-sikurezza għandu jkollhom aċċess sħiħ għall-bażi tad-data nazzjonali rispettiva tagħhom imsemmija fil-paragrafu 6 għall-fini li jissodisfaw ir-responsabbiltajiet tagħhom skont l-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 996/2010.
10. L-awtoritajiet tal-avjazzjoni ċivili tal-Istati Membri għandu jkollhom aċċess sħiħ għall-bażi tad-data nazzjonali rispettiva tagħhom imsemmi fil-paragrafu 6 għall-finijiet tar-responsabbiltajiet tagħhom rigward is-sikurezza.
Artikolu 7
Kwalità u kontenut tar-rapporti dwar l-okkorrenzi
1. Ir-rapporti dwar l-okkorrenzi msemmija fl-Artikolu 6 għandu jkollhom minn tal-inqas l-informazzjoni mniżżla fl-Anness I.
2. Ir-rapporti dwar l-okkorrenzi msemmija fil-paragrafi 5, 6 u 8 tal-Artikolu 6 għandhom jinkludu klassifikazzjoni tar-riskji tas-sikurezza għall-okkorrenza kkonċernata. Dik il-klassifikazzjoni għandha tkun rieżaminata u jekk meħtieġ emendata u għandha tiġi approvata mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru jew l-Aġenzija, f'konformità mal-iskema komuni Ewropea għall-klassifikazzjoni tar-riskji msemmija fil-paragrafu 5 ta' dan l-Artikolu.
3. L-organizzazzjonijiet,l-Istati Membri u l-Aġenzija għandhom jistabbilixxu proċessi għall-kontroll tal-kwalità tad-data biex titjieb il-konsistenza tad-data, speċjalment bejn l-informazzjoni miġbura inizjalment u r-rapport maħżun fil-bażi tad-data.
4. Il-bażijiet tad-data imsemmijin fil-paragrafi 5, 6 u 8 tal-Artikolu 6 għandhom jużaw formati li huma:
(a)
standardizzati biex jiffaċilitaw l-iskambju ta' informazzjoni; u
(b)
kompatibbli mas-software ta' ECCAIRS u t- tassonomija ta' ADREP.
5. Il-Kummissjoni, f'kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri u l-Aġenzija permezz tan-netwerk ta' analisti tas-sikurezza tal-avjazzjoni, msemmija fl-Artikolu 14(2), għandha tiżviluppa skema Ewropea komuni għall-klassifikazzjoni tar-riskji sabiex tippermetti lill-organizzazzjonijiet, l-Istati Membri u l-Aġenzija biex jikklassifikaw l-okkorrenzi f'termini ta' riskji tas-sikurezza. Meta tagħmel dan, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra l-ħtieġa ta' kompatibbiltà mal-iskemi eżistenti għall-klassifikazzjoni tar-riskji.
Il-Kummissjoni għandha tiżviluppa dik l-iskema sal-15 ta' Mejju 2017.
6. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati f'konformità mal-Artikolu 18 sabiex tiddefinixxi l-iskema komuni Ewropea għall-klassifikazzjoni tar-riskji.
7. Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, l-arranġamenti għall-implimentazzjoni tal-iskema komuni Ewropea għall-klassifikazzjoni tar-riskji. Tali atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 19(2).
8. Il-Kummissjoni u l-Aġenzija għandhom jappoġġjaw l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri fil-kompitu tagħhom ta' integrazzjoni tad-data, inkluż pereżempju fi:
(a)
l-integrazzjoni tal-informazzjoni minima msemmija fil-paragrafu 1,
(b)
il-klassifikazzjoni tar-riskji tal-okkorrenzi msemmija fil-paragrafu 2, u
(c)
l-istabbiliment ta' proċessi għall-kontroll tal-kwalità tad-data msemmija fil-paragrafu 3.
Il-Kummissjoni u l-Aġenzija għandhom jipprovdu dak l-appoġġ b'tali mod li jikkontribwixxi għall-armonizzazzjoni tal-proċess tal-introduzzjoni tad-data tul l-Istati Membri, b'mod partikolari billi jipprovdu lill-ħaddiema li jaħdmu fil-korpi jew l-entitajiet imsemmija fl-Artikolu 6(1), (3) u (4):
(a)
materjal ta' gwida;
(b)
sessjonijiet ta' ħidma (workshops); u
(c)
taħriġ adattat.
Artikolu 8
Repożitorju Ċentrali Ewropew
1. Il-Kummissjoni għandu jkollha l-ġestjoni ta' Repożitorju Ċentrali Ewropew biex jaħżen ir-rapporti kollha ta' okkorrenza miġbura fl-Unjoni.
2. Kull Stat Membru, bi qbil mal-Kummissjoni, għandu jaġġorna r-Repożitorju Ċentrali Ewropew permezz tat-trasferiment fih tal-informazzjoni kollha relatata mas-sikurezza maħżuna fil-bażijiet tad-data data nazzjonali msemmija fl-Artikolu 6(6).
3. L-Aġenzija għandha tiftiehem mal-Kummissjoni dwar il-protokolli tekniċi għat-trasferiment fir-Repożitorju Ċentrali Ewropew tar-rapporti kollha dwar l-okkorrenzi miġbura mill-Aġenzija skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 u r-regoli ta' implimentazzjoni tiegħu, b'mod partikolari għall-okkorrenzi maħżuna fis-Sistema Interna ta' Rrappurtar tal-Okkorrenzi (IORS), kif ukoll l-informazzjoni miġbura skont l-Artikoli 4(9) u 5(5).
4. Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, l-arranġamenti għall-ġestjoni tar-Repożitorju Ċentrali Ewropew kif imsemmi fil-paragrafi 1 u 2. Tali atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 19(2).
Artikolu 9
Skambju ta' informazzjoni
1. L-Istati Membri u l-Aġenzija għandhom jipparteċipaw fi skambju ta' informazzjoni, billi l-informazzjoni kollha relatata mas-sikurezza maħżuna fil-bażijiet tad-data ta' rappurtar rispettivi tagħhom tkun disponibbli għall-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri, l-Aġenzija u l-Kummissjoni, permezz tar-Repożitorju Ċentrali Ewropew.
Ir-rapporti dwar l-okkorrenzi għandhom jiġu trasferiti fir-Repożitorju Ċentrali Ewropew mhux aktar tard minn 30 jum wara li jiddaħħlu fil-bażi tad-data nazzjonali.
Ir-rapporti ta' okkorrenza għandhom jiġu aġġornati b'informazzjoni addizzjonali relatata mas-sikurezza, kull meta dan ikun meħtieġ.
2. L-Istati Membri għandhom jittrasferixxu wkoll informazzjoni relatata mal-aċċidenti u l-inċidenti serji fir-Repożitorju Ċentrali Ewropew kif ġej:
(a)
waqt li tkun qed issir l-investigazzjoni: l-informazzjoni fattwali preliminari dwar l-aċċidenti u l-inċidenti serji.
(b)
meta titlesta l-investigazzjoni:
(i)
ir-rapport finali dwar l-investigazzjoni; u
(ii)
meta disponibbli, sommarju bl-Ingliż tar-rapport finali tal-investigazzjoni.
3. Stat Membru jew l-Aġenzija għandhom jibagħtu l-informazzjoni pertinenti kollha relatata mas-sikurezza lill-awtorità rilevanti tal-Istati Membri jew l-Aġenzija mill-aktar fis possibbli jekk, waqt li jkunu qed jiġbru d-dettalji dwar l-okkorrenzi, jew meta jaħżnu r-rapporti dwar l-okkorrenzi jew iwettqu analiżi f'konformità mal-Artikolu 13(6), jidentifikaw kwistjonijiet ta' sikurezza li huma jqisu:
(a)
li huma ta' interess għal Stati Membri oħra jew għall-Aġenzija, jew
(b)
li possibbilment jeħtieġu li tittieħed azzjoni ta' sikurezza minn Stati Membri oħrajn jew mill-Aġenzija.
Artikolu 10
Disseminazzjoni ta' informazzjoni maħżuna fir-Repożitorju Ċentrali Ewropew
1. Kwalunkwe entità li tiġi fdata biex tirregola s-sikurezza tal-avjazzjoni ċivili, jew kwalunkwe awtorità tal-investigazzjoni tas-sikurezza fi ħdan l-Unjoni għandu jkollha aċċess sigur u sħiħ online għall-informazzjoni dwar l-okkorrenzi miżmuma fir-Repożitorju Ċentrali Ewropew.
L-informazzjoni għandha tintuża f'konformità mal-Artikoli 15 u 16.
2. Il-partijiet interessati elenkati fl-Anness II jistgħu jitolbu aċċess għal ċerta informazzjoni miżmuma fir-Repożitorju Ċentrali Ewropew.
Il-partijiet interessati stabbiliti fi ħdan l-Unjoni għandhom jindirizzaw it-talbiet għall-informazzjoni lill-punt ta' kuntatt tal-Istat Membru li jkunu stabbiliti fih.
Il-partijiet interessati stabbiliti barra mill-Unjoni għandhom jindirizzaw it-talba tagħhom lill-Kummissjoni.
Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru kkonċernat meta ssir talba skont dan il-paragrafu.
3. Soġġett għall-Artikolu 15(2) tar-Regolament (UE) Nru 996/2010, skont dan l-Artikolu, l-informazzjoni miżmuma fir-Repożitorju Ċentrali Ewropew relatati ma' investigazzjonijiet tas-sikurezza li jkunu għaddejjin f'dak il-mument u li jkunu mmexxija f'konformità ma' dak ir-Regolament ma għandhiex tiġi żvelata lill-partijiet interessati.
4. Għal raġunijiet ta' sigurtà, il-partijiet interessati ma għandhomx ikollhom aċċess dirett għar-Repożitorju Ċentrali Ewropew.
Artikolu 11
Ipproċessar ta' talbiet u deċiżjonijiet
1. It-talbiet għall-informazzjoni miżmuma fir-Repożitorju Ċentrali Ewropew għandhom jintbagħtu bl-użu ta' formoli approvati mill-punt ta' kuntatt. Dawk il-formoli għandu jkun fihom mill-inqas il-punti stabbiliti fl-Anness III.
2. Punt ta' kuntatt li jirċievi talba għandu jivverifika li:
(a)
it-talba tkun ġejja minn parti interessata;
(b)
huwa kompetenti biex jindirizza dik it-talba.
Fejn il-punt ta' kuntatt jiddetermina li Stat Membru ieħor jew il-Kummissjoni ikun/tkun kompetenti biex tittratta din it-talba, huwa għandu jittrasferixxiha lil dak l-Istat Membru jew lill-Kummissjoni, kif xieraq.
3. Punt ta' kuntatt li jirċievi talba għandu jevalwa każ b'każ jekk it-talba hijiex ġustifikata u prattikabbli.
Punt ta' kuntatt jista' jipprovdi informazzjoni lill-partijiet interessati fuq karta jew billi jużaw mezzi elettroniċi siguri ta' komunikazzjoni.
4. Fejn tintlaqa' t-talba, il-punt ta' kuntatt għandu jiddetermina l-ammont u l-livell ta' informazzjoni li trid tiġi pprovduta. Mingħajr preġudizzju għall-Artikoli 15 u 16, l-informazzjoni għandha tkun limitata strettament għal dak li huwa meħtieġ għall-fini tat-talba.
L-informazzjoni mhux relatata mat-tagħmir, mal-operat jew mal-qasam tal-attività tal-parti interessata għandha tiġi pprovduta biss f'forma aggregata jew anonimizzata. L-informazzjoni f'forma mhux aggregata tista' tiġi pprovduta lill-parti interessata jekk din tipprovdi ġustifikazzjoni dettaljata bil-miktub. Dik l-informazzjoni għandha tintuża f'konformità mal-Artikoli 15 u 16.
5. Il-punt ta' kuntatt għandu jipprovdi lill-partijiet interessati mniżżla fil-punt (b) tal-Anness II punt (b) biss b'informazzjoni relatata mat-tagħmir, mal-operati jew mal-qasam ta' attività tal-istess parti interessata.
6. Punt ta' kuntatt li jirċievi talba minn parti interessata mniżżla fil-punt (a) tal-Anness II jista' jieħu deċiżjoni ġenerali biex jipprovdi informazzjoni fuq bażi regolari lil dik il-parti interessata, dment li:
(a)
l-informazzjoni mitluba hija relatata mat-tagħmir, mal-operat jew mal-qasam tal-attività tal-parti interessata;
(b)
id-deċiżjoni ġenerali ma tagħtix aċċess għall-kontenut kollu tal-bażi ta' data;
(c)
id-deċiżjoni ġenerali tirrigwarda biss informazzjoni anonimizzata.
7. Il-parti interessata għandha tuża l-informazzjoni li rċeviet skont dan l-Artikolu soġġetta għall-kondizzjonjiet li ġejjin:
(a)
il-parti interessata għandha tuża l-informazzjoni biss għall-fini speċifikat fil-formula tat-talba, li għandu jkun kompatibbli mal-objettiv ta' dan ir-Regolament kif imfisser fl-Artikolu 1; u
(b)
il-parti interessata ma għandhiex tiżvela l-informazzjoni li rċeviet mingħajr kunsens bil-miktub tal-fornitur tal-informazzjoni u għandha tieħu l-miżuri neċessarji biex tiżgura l-kunfidenzjalità xierqa tal-informazzjoni li rċeviet.
8. Id-deċiżjoni li l-informazzjoni tiġi disseminata skont dan l-Artikolu għandha tkun limitata strettament għal dak li huwa meħtieġ għall-fini ta' min ifassal użu minnha.
Artikolu 12
Reġistrazzjoni tat-talbiet u skambju ta' informazzjoni
1. Il-punt ta' kuntatt għandu jirreġistra kull talba li jirċievi u l-azzjoni meħuda skont dik it-talba.
Dik l-informazzjoni għandha tiġi trasmessa fi żmien xieraq lill-Kummissjoni kull meta tasal talba u/jew tittieħed azzjoni.
2. Il-Kummissjoni għandha tagħmel disponibbli l-lista aġġornata tat-talbiet li waslu u l-azzjoni li ttieħdet mid-diversi punti ta' kuntatt u mill-Kummissjoni stess lill-punti ta' kuntatt kollha.
Artikolu 13
Analiżi u segwitu tal-okkorrenzi fuq livell nazzjonali
1. Kull organizzazzjoni stabbilita fi Stat Membru għandha tiżviluppa proċess biex janalizza l-okkorrenzi miġbura f'konformità mal-Artikoli 4(2) u 5(1) sabiex jidentifika l-perikli għas-sikurezza assoċjati mal-okkorrenzi jew il-gruppi ta' okkorrenzi identifikati.
Abbażi ta' dik l-analiżi, kull organizzazzjoni għandha tiddetermina kwalunkwe azzjoni korrettiva jew preventiva, meħtieġa, fejn dan ikun il-każ, għat-tisħiħ tas-sikurezza.
2. Meta, wara l-analiżi msemmija fil-paragrafu 1, organizzazzjoni stabbilita fi Stat Membru tidentifika kwalunkwe azzjoni korrettiva jew preventiva adatta meħtieġa biex tindirizza nuqqasijiet attwali jew potenzjali tas-sikurezza tal-avjazzjoni, hija għandha:
(a)
timplimenta dik l-azzjoni fi żmien xieraq; u
(b)
tistabbilixxi proċess għas-sorveljanza tal-implimentazzjoni u l-effettività tal-azzjoni.
3. Kull organizzazzjoni stabbilita fi Stat Membru għandha tikkomunika b'mod regolari lill-impjegati u l-persunal ikkuntrattat tagħha l-informazzjoni dwar l-analiżi u s-segwitu dwar l-okkorrenzi li għalihom tkun ittieħdet azzjoni preventiva jew korrettiva.
4. Fejn organizzazzjoni stabbilita fi Stat Membru li mhux kopert mill-paragrafu 5 tidentifika riskju reali jew potenzjali tas-sikurezza tal-avjazzjoni ċivili bħala riżultat tal-analiżi tagħha ta' okkorrenzai jew grupp ta' okkorrenzi irrappurtati skont l-Artikolu 4(8) u l-Artikolu 5(6), hija għandha tibgħat lill-awtorità kompetenti ta' dak l-Istat Membru fi żmien 30 jum mid-data tan-notifika tal-okkorrenza minn min jagħmel ir-rapport:
(a)
ir-riżultati preliminarti tal-analiżi mwettqa skont il-paragrafu 1, jekk hemm, u
(b)
kwalunkwe azzjoni li għandha tittieħed skont il-paragrafu 2.
L-organizzazzjoni għandha tirrapporta r-riżultati finali tal-analiżi, fejn meħtieġ, malli jkunu disponibbli u, fil-prinċipju, mhux aktar tard minn tliet xhur mid-data tan-notifika tal-okkorrenza.
Awtorità kompetenti ta' Stat Membru tista' titlob lil organizzazzjoni biex titrasmettilha r- riżultati preliminari jew dawk finali tal-analiżi ta' kwalunkwe okkorrenza li tkun ġiet innotifikata lilha iżda li fir-rigward tagħha hija ma tkun irċeviet l-ebda segwitu jew irċeviet ir- riżultati preliminari biss.
5. Fejn organizzazzjoni stabbilita fi Stat Membru u ċertifikata jew approvata mill-Aġenzija tidentifika riskju reali jew potenzjali tas-sikurezza tal-avjazzjoni bħala riżultat tal-analiżi tagħha ta' okkorrenzai jew grupp ta' okkorrenzi irrappurtati skont l-Artikolu 4(9) u l-Artikolu 5(5), hija għandha tibgħat lill-Aġenzija fi żmien 30 jum mid-data tan-notifika tal-okkorrenza minn min jagħmel ir-rapport:
(a)
ir-riżultati preliminari tal-analiżi mwettqa skont il-paragrafu 1; jekk hemm, u
(b)
kwalunkwe azzjoni li għandha tittieħed f'konformità mal-paragrafu 2.
L-organizzazzjoni ċertifikata jew approvata mill-Aġenzija għandha tittrasmetti lill-Aġenzija, r-riżultati finali tal-analiżi, fejn meħtieġ, malli jkunu disponibbli u, fil-prinċipju, mhux aktar tard minn tliet xhur mid-data tan-notifika tal-okkorrenza.
L-Aġenzija tista' titlob lill-organizzazzjonijiet biex jittrasmettulha r- riżultati preliminari jew dawk finali tal-analiżi ta' kwalunkwe okkorrenza li tkun ġiet innotifikata lilha iżda li fir-rigward tagħha hija ma tkun irċeviet l-ebda segwitu jew ir-riżultati preliminari biss.
6. Kull Stat Membru u l-Aġenzija għandhom jiżviluppaw proċess li janalizza l-informazzjoni rigward l-okkorrenzi li huma rrappurtati direttament lilhom f'konformità mal-Artikoli 4(6), 5(2) u 5(3) sabiex jiġu identifikati l-perikli għas-sikurezza assoċjati ma' dawk l-okkorrenzi. Abbażi ta' dik l-analiżi, huma għandhom jiddeterminaw kwalunkwe azzjoni korrettiva jew preventiva adatta meħtieġa biex itejbu s-sikurezza tal-avjazzjoni.
7. Meta, wara l-analiżi msemmija fil-paragrafu 6, Stat Membru jew l-Aġenzija jidentifika kwalunkwe azzjoni korrettiva jew preventiva adatta meħtieġa biex jiġu indirizzati nuqqasijiet attwali jew potenzjali tas-sikurezza tal-avjazzjoni, huwa għandu:
(a)
jimplimenta dik l-azzjoni xierqa fi żmien xieraq; u
(b)
jistabbilixxi proċess biex jiġu ssorveljati l-implimentazzjoni u l-effettività tal-azzjoni.
8. Għal kull okkorrenza jew grupp ta' okkorrenzi mmonitorjati f'konformità mal-paragrafu 4 jew 5, kull Stat Membru u l-Aġenzija għandu jkollhom aċċess għall-analiżi magħmula u għandu jimmonitorja b'mod xieraq l-azzjoni meħuda mill-organizzazzjonijiet li għalihom huwa responsabbli.
Jekk l-Istat Membru jew l-Aġenzija tikkonkludi li l-implimentazzjoni u l-effettività tal-azzjoni rrappurtata mhumiex xierqa biex jiġu indirizzati n-nuqqasijiet attwali jew potenzjali tas-sikurezza, dan għandu jiżgura li tittieħed u tiġi implimentata azzjoni xierqa addizzjonali mill-organizzazzjoni rilevanti.
9. Fejn din tkun disponibbli, l-informazzjoni relatata mal-analiżi u s-segwitu tal-okkorrenzi individwali jew il-gruppi ta' okkorrenzi miksuba skont dan l-Artikolu għandha tiġi maħżuna fir-Repożitorju Ċentrali Ewropew, f'konformità mal-Artikolu 8(2) u (3), fi żmien xieraq u sa mhux aktar tard minn xahrejn wara l-ħażna tagħha fil-bażi tad-data nazzjonali.
10. L-Istati Membri għandhom jużaw informazzjoni miksuba mill-analiżi tar-rapporti ta' okkorrenza biex jidentifikaw azzjoni ta' rimedju li għandha tittieħed, skont il-każ, fi ħdan il-Programm Statali tas-Sikurezza.
11. Sabiex jinfurmaw lill-pubbliku dwar il-livell tas-sikurezza fl-avjazzjoni ċivili, kull Stat Membru għandu jippubblika analiżi dwar is-sikurezza mill-inqas darba fis-sena. L-analiżi dwar is-sikurezza:
(a)
għandu jkun fiha informazzjoni aggregata u anonimizzata dwar it-tip ta' okkorrenzi u informazzjoni oħra relatata mas-sikurezza rrappurtata permezz tas-sistemi nazzjonali ta' rappurtar obbligatorju u volontarju;
(b)
għandha tidentifika x-xejriet;
(c)
għandha tidentifika l-azzjoni meħuda mill-Istat Membru.
12. L-Istati Membri jistgħu jippubblikaw ukoll rapporti ta' okkorrenzi anonimizzati u eżiti tal-analiżi tar-riskju.
Artikolu 14
Analiżi u segwitu tal-okkorrenzi fuq livell tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni, l-Aġenzija u l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri, f'kollaborazzjoni ma' xulxin, għandhom jipparteċipaw regolarment fl-iskambju u l-analiżi tal-informazzjoni miżmuma fir-Repożitorju Ċentrali Ewropew.
Mingħajr preġudizzju għar-rekwiżiti tal-kunfidenzjalità stabbiliti f'dan ir-Regolament, fejn xieraq, jistgħu jiġu mistiedna osservaturi skont il-każ.
2. Il-Kummissjoni, l-Aġenzija u l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri għandhom jikkollaboraw permezz ta' analisti tas-sikurezza tal-avjazzjoni.
In-netwerk ta' analisti tas-sikurezza tal-avjazzjoni għandu jikkontribwixxi għat-titjib tas-sikurezza tal-avjazzjoni fl-Unjoni, b'mod partikolari bit-twettiq ta' attività ta' analiżi tas-sikurezza b'appoġġ għall-Programm Ewropew tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni u l-Pjan Ewropew tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni.
3. L-Aġenzija għandha tappoġġa l-attivitajiet tan-netwerk ta' analisti tas-sikurezza tal-avjazzjoni, billi pereżempju, tipprovdi assistenza għat-tħejjija u l-organizzazzjoni tal-laqgħat tan-netwerk.
4. L-Aġenzija għandha tinkludi informazzjoni dwar ir-riżultat tal-analiżi ta' informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 fir-reviżjoni annwali dwar is-sikurezza msemmija fl-Artikolu 15(4) tar-Regolament (KE) Nru 216/2008.
Artikolu 15
Kunfidenzjalità u użu adatt tal-informazzjoni
1. L-Istati Membri u l-organizzazzjonijiet, skont il-liġi nazzjonali tagħhom, u l-Aġenzija għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa biex jiżguraw il-kunfidenzjalità adatta tad-dettalji tal-okkorrenzi li dawn irċevew skont l-Artikoli 4, 5 u 10.
Kull Stat Membru, kull organizzazzjoni stabbilita fi Stat Membru, jew l-Aġenzija għandhom jipproċessaw id-data personali biss sal-punt meħtieġ għall-fini ta' dan ir-Regolament u mingħajr preġudizzju għall-atti legali nazzjonali li jimplimentaw id-Direttiva 95/46/KE.
2. Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet relatati mal-protezzjoni tal-informazzjoni dwar is-sikurezza fl-Artikoli 12, 14 u 15 tar-Regolament (UE) Nru 996/2010, l-informazzjoni li tkun ġejja mir-rapporti tal-okkorrenzi għandha tintuża biss għall-fini li għaliha tkun inġabret.
L-Istati Membri, l-Aġenzija u l-organizzazzjonijiet ma għandhomx jagħmlu disponibbli jew jużaw l-informazzjoni dwar l-okkorrenzi:
(a)
sabiex jattribwixxu ħtija jew ta' responsabbiltà, jew
(b)
għal kwalunkwe fini ieħor minbarra l-manutenzjoni jew it-titjib tas-sikurezza tal-avjazzjoni.
3. Il-Kummissjoni, l-Aġenzija u l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri, fit-twettiq tal-obbligi tagħhom taħt l-Artikolu 14 fir-rigward tal-informazzjoni li tinsab fir-Repożitorju Ċentrali Ewropew, għandhom:
(a)
jiżguraw il-kunfidenzjalità tal-informazzjoni, u
(b)
jillimitaw l-użu tal-informazzjoni għal dak li huwa strettament neċessarju sabiex jissodisfaw l-obbligi tagħhom relatati mas-sikurezza mingħajr ma jagħtu t-tort jew ir-responsabbiltà; f'dak ir-rigward, l-informazzjoni għandha b'mod partikolari tintuża għall-ġestjoni tar-riskji u għall-analiżi tax-xejriet tas-sikurezza li jistgħu jwasslu għal rakkomandazzjonijiet jew azzjonijiet relatati mas-sikurezza, li jindirizzaw nuqqasijiet attwali jew potenzjali tas-sikurezza.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet kompetenti tagħhom imsemmija fl-Artikolu 6(3) u l-awtoritajiet kompetenti tagħhom għall-amministrazzjoni tal-ġustizzja, jikkooperaw ma' xulxin permezz ta' arranġamenti amministrattivi stabbiliti minn qabel Dawn l-arranġamenti amministrattivi stabbiliti minn qabel għandhom ifittxu li jiżguraw il-bilanċ ġust bejn il-bżonn ta' amministrazzjoni xierqa ta' ġustizzja, min naħa l-waħda, u d-disponibbiltà kontinwa u neċessarja ta' informazzjoni dwar is-sikurezza, min naħa l-oħra.
Artikolu 16
Protezzjoni tas-sors ta' informazzjoni
1. Għall-fini ta' dan l-Artikolu, “dettalji personali” tinkludi b'mod partikolari ismijiet jew indirizzi ta' persuni fiżiċi.
2. Kull organizzazzjoni stabbilita fi Stat Membru għandha tiżgura li d-dettalji personali kollha jkunu disponibbli lill-ħaddiema ta' dik l-organizzazzjoni barra mill-persuni maħtura f'konformità mal-Artikolu 6(1) biss fejn ikun assolutament meħtieġ sabiex jiġu investigati l-okkorrenzi bil-għan li tissaħħaħ is-sikurezza tal-avjazzjoni.
L-informazzjoni deidentifikata għandha tiġi disseminata fi ħdan l-organizzazzjoni kif adatt.
3. Kull Stat Membru għandu jiżgura li l-ebda dettall personali, ma għandu jiġi rreġistrat fil-bażi tad-data nazzjonali msemmija fl-Artikolu 6(6). Tali informazzjoni deidentifikata għandha tkun disponibbli għall-partijiet rilevanti kollha, pereżempju biex tippermetti li huma jwettqu l-obbligi tagħhom fir-rigward tat-titjib tas-sikurezza tal-avjazzjoni.
4. L-Aġenzija għandha tiżgura li l-ebda dettall personali ma għandu jiġi rreġistrat fil-bażi tad-data tal-Aġenzija msemmija fl-Artikolu 6(8). Tali informazzjoni deidentifikata għandha tkun disponibbli għall-partijiet rilevanti kollha, pereżempju biex tippermetti li huma jwettqu l-obbligi tagħhom fir-rigward tat-titjib tas-sikurezza tal-avjazzjoni.
5. L-Istati Membri u l-Aġenzija ma għandhomx jiġu impediti milli jieħdu kwalunkwe azzjoni meħtieġa biex tinżamm jew titjieb is-sikurezza tal-avjazzjoni.
6. Mingħajr preġudizzju għal-liġi nazzjonali tad-dritt kriminali applikabbli, l-Istati Membri għandhom jibqgħu lura milli jibdew proċedimenti fir-rigward ta' ksur tal-liġi mhux premeditat jew mhux previst u li jindunaw bih biss peress li jkun ġie rrappurtat skont l-Artikoli 4 u 5.
L-ewwel subparagrafu m'għandux japplika fil-każijiet imsemmija fil-paragrafu10. L-Istati Membri jistgħu jżommu jew jadottaw miżuri biex isaħħu il-protezzjoni ta' min jagħmel ir-rapport jew persuni msemmija f'rapporti dwar okkorrenza. l-Istati Membri jistgħu japplikaw din ir-regola b'mod partikolari mingħajr l-eċċezzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 10.
7. Jekk jinbdew proċedimenti dixxiplinari jew amministrattivi skont il-liġi nazzjonali, l-informazzjoni li tinsab fir-rapporti dwar l-okkorrenzi ma għandhiex tintuża kontra:
(a)
il-persuni li jkunu rrappurtaw l-okkorrenza, jew
(b)
il-persuni msemmija fir-rapporti dwar l-okkorrenza.
L-ewwel subparagrafu ma għandux japplika fil-każijiet imsemmija fil-paragrafu 10.
L-Istati Membri jistgħu jżommu jew jadottaw miżuri biex isaħħu l-protezzjoni ta' persuni li jirrappurtaw jew persuni li huma msemmija f'rapporti dwar okkorrenza, l-Istati Membri jistgħu jestendu b'mod partikolari dik il-protezzjoni għal proċedimenti ċivili jew kriminali.
8. L-Istati Membri jistgħu jadottaw jew iżommu fis-seħħ dispożizzjonijiet leġislattivi li jiżguraw livell ogħla ta' protezzjoni għal min jagħmel ir-rapport jew il-persuni msemmijin f'rapporti dwar okkorrenza minn dawk stabbiliti f'dan ir-Regolament.
9. Ħlief fejn japplika l-paragrafu 10, l-impjegati u l-persunal ikkuntrattatli jirrappurtaw jew huma msemmija f'rapporti dwar okkorrenzi miġbura f'konformità mal-Artikoli 4 u 5 ma għandhom ikunu soġġetti għall-ebda preġudizzju minn min jimpjegahom jew mill-organizzazzjoni li jingħataw servizzi lilha abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-persuna li qed tirrapporta l-okkorrenza.
10. Il-protezzjoni taħt il-paragrafi 6, 7 u 9 ta' dan l-Artikolu ma għandhom japplikaw għall-ebda waħda mis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
f'każijiet ta' imġiba ħażina intenzjonata;
(b)
fejn kien hemm indifferenza evidenti, gravi u serja ta' riskju ovvju u nuqqas profond tar-responsabbiltà professjonali li tingħata l-attenzjoni li tkun evidentement meħtieġa fiċ-ċirkostanzi, li tikkawża dannu prevedibbli lil persuna jew lil proprjetà, jew li tikkomprometti serjament il-livell tas-sikurezza tal-avjazzjoni.
11. Kull organizzazzjoni stabbilita fi Stat Membru għandha, wara konsultazzjoni mar-rappreżentanti tal-ħaddiema tagħha, tadotta regoli interni li jiddeskrivu kif il-prinċipji ta' “kultura ġusta”, b'mod partikolari l-prinċipju msemmi fil-paragrafu 9, huma garantiti u implimentati f'dik l-organizzazzjoni.
Il-korp maħtur skont il-paragrafu 12 jista' jitlob li jirrieżamina r-regoli interni tal-organizzazzjonijiet stabbiliti fl-Istat Membru tiegħu qabel ma dawk ir-regoli interni jiġu implimentati.
12. Kull Stat Membru għandu jaħtar korp responsabbli għall-implimentazzjoni tal-paragrafi 6, 9 u 11.
L-impjegati u l-persunal ikkuntrattat jistgħu jirrappurtaw lil dak il-korp il-ksur allegat tar-regoli stabbiliti b'dan l-Artikolu. L-impjegati u l-persunal ikkuntrattat ma għandhomx ikunu penalizzati għar-rappurtar ta' ksur allegat. L-impjegati u l-persunal ikkuntrattat jistgħu jinfurmaw lill-Kummissjoni dwar tali ksur allegat.
Fejn adatt, il-korp maħtur għandu jagħti pariri lill-awtoritajiet rilevanti tal-Istat Membru tiegħu rigward rimedji jew pieni fl-applikazzjoni tal-Artikolu 21.
13. Fil-15 ta' Mejju 2019 u kull ħames snin min hemm 'il quddiem, kull Stat Membru għandu jibgħat lill-Kummissjoni rapport dwar l-applikazzjoni ta' dan l-Artikolu, u b'mod partikolari dwar l-attivitajiet tal-korp maħtur skont il-paragrafu 12. Dak ir-rapport ma jista' jkun fih l-ebda data ta' natura personali.
Artikolu 17
Aġġornament tal-Annessi
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati f'konformità mal-Artikolu 18 sabiex:
(a)
taġġorna l-lista ta' oqsma ta' data obbligatorji fir-rapporti dwar l-okkorrenzi stabbiliti fl-Anness I fejn, fid-dawl tal-esperjenza miksuba fl-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament, il-bidliet jirriżultaw neċessarji sabiex titjieb is-sikurezza tal-avjazzjoni;
(b)
taġġorna t-talba għall-formula tal-informazzjoni tar-Repożitorju Ċentrali Ewropew ipprovduta fl-Anness III, biex titqies l-esperjenza miksuba u l-iżviluppi ġodda;
(c)
tallinja kwalunkwe wieħed mill-Annessi mas-software ECCAIRS u t-tassonomija ADREP, kif ukoll ma' atti legali oħra adottati mill-Unjoni u ma' ftehimiet internazzjonali.
Bil-ħsieb tal-aġġornament tal-lista ta' oqsma obbligatorji, l-Aġenzija u n-netwerk ta' analisti tas-sikurezza tal-avjazzjoni msemmi fl-Artikolu 14(2) għandhom jipprovdu l-opinjoni(jiet) xierqa lill-Kummissjoni.
Artikolu 18
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa li tadotta atti ddelegati hija mogħtija lill-Kummissjoni suġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li jiġu adottati l-atti delegati msemmija fl-Artikoli 7(6) u 17 għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perijodu ta' ħames snin mid-data tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport rigward id-delega tas-setgħa mhux aktar tard minn disa' xhur qabel tmiem il-perijodu ta' ħames snin. Id-delega tas-setgħa għandha tiġi estiża taċitament għal perijodi ta' dewmien identiku, sakemm il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jopponix tali estensjoni sa mhux aktar tard minn tliet xhur qabel tmiem kull perijodu.
3. Id-delega ta' setgħa msemmija fl-Artikoli 7(6) u 17 tista' tiġi revokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta' revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f'dik id-deċiżjoni. Din għandha ssir effettiva fil-jum ta' wara l-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f'data iktar tard speċifikata fiha. Ma għandhiex taffettwa l-validità ta' kwalunkwe att iddelegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Malli tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah, simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikoli 7(6) u 17 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma jkunx hemm oġġezzjoni la mill-Parlament Ewropew u lanqas mill-Kunsill fi żmien xahrejn minn notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta' dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjonijiet li mhux ser joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b'xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 19
Proċedura ta' kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita mill-kumitat stabbilit bl-Artikolu 65 tar-Regolament (KE) Nru 216/2008. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont is-sinifikat tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011. Fejn il-kumitat ma jagħti l-ebda opinjoni, il-Kummissjoni ma għandhiex tadotta l-abbozz ta' att ta' implimentazzjoni u għandu japplika t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 20
Aċċess għal dokumenti u protezzjoni ta' data personali
1. Bl-eċċezzjoni tal-Artikoli 10 u 11, li jistabbilixxu regoli iktar stretti ta' aċċess għad-data u għall-informazzjoni miżmuma fir-Repożitorju Ċentrali Ewropew, dan ir-Regolament għandu japplika mingħajr preġudizzju għar-Regolament (KE) Nru 1049/2001.
2. Dan ir-Regolament għandu japplika mingħajr preġudizzju għall-atti legali nazzjonali li jimplimentaw id-Direttiva 95/46/KE u f'konformità mar-Regolament (KE) Nru 45/2001.
Artikolu 21
Pieni
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu r-regoli dwar il-pieni applikabbli għall-ksur ta' dan ir-Regolament. Il-pieni previsti għandhom ikunu effettivi, proporzjonati u dissważivi. Il-Kummissjoni għandha tiġi nnotifikata mill-Istati Membri dwar dawk id-dispożizzjonijiet u kwalunkwe emenda sussegwenti li taffettwahom.
Artikolu 22
Emenda tar-Regolament (UE) Nru 996/2010
L-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 996/2010 huwa mħassar.
Madankollu, dak l-Artikolu għandu jibqa' applikabbli sad-data tal-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament f'konformità mal-Artikolu 24 (3).
Artikolu 23
Tħassir
Id-Direttiva 2003/42/KE, ir-Regolament (KE) Nru 1321/2007 u r-Regolament (KE) Nru 1330/2007 tħassru. Dawn għandhom jibqgħu applikabbli sad-data tal-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament f'konformità mal-Artikolu 24(3).
Artikolu 24
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
2. Sas-16 ta' Novembru 2020, il-Kummissjoni għandha tippubblika u tibgħat lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport ta' evalwazzjoni dwar l-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament. Dak ir-rapport għandu jkopri b'mod partikolari l-kontribut magħmul minn dan ir-Regolament għat-tnaqqis fin-numru ta' aċċidenti tal-inġenji tal-ajru u l-fatalitajiet relatati. Jekk ikun xieraq u abbażi ta' dak ir-rapport, il-Kummissjoni għandha tagħmel proposti biex temenda dan ir-Regolament.
3. Dan ir-Regolament għandu japplika mill-15 ta' Novembru 2015 u mhux qabel id-dħul fis-seħħ tal-miżuri ta' implimentazzjoni msemmijin fl-Artikolu 4(5). L-Artikolu 7(2) għandu japplika ladarba l-atti delegati u dawk ta' implimentazzjoni li jispeċifikaw u jiżviluppaw l-iskema komuni Ewropea għall-klassifikazzjoni tar-riskji msemmija fl-Artikolu 7(6) u (7) jidħlu fis-seħħ.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-3 ta' April 2014.