ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. dubna 2014
o státní podpoře SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) poskytnuté Řeckem skupině Eurobank Group v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Eurobank Ergasias S.A.; podporou na restrukturalizaci ve prospěch banky Proton vytvořením a kapitalizací banky Nea Proton a dodatečnou rekapitalizací banky Nea Proton Helénským fondem finanční stability; řešením krizové situace banky Hellenic Postbank založením překlenovací banky
(oznámeno pod číslem C(2014) 2933)
(Pouze anglické znění je závazné)
(2014/885/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a jiné zúčastněné strany, aby v souladu s uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE SKUPINY EUROBANK GROUP (2) (DÁLE JEN „BANKA“ (3))
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 Komise schválila režim s názvem „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ („Opatření na podporu úvěrových institucí v Řecku“) („režim podpor pro řecké banky“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpor pro řecké banky umožňuje poskytovat podporu v rámci tří opatření, která jej tvoří, tedy rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (4). V květnu 2009 byla banka EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) Řeckem rekapitalizována v rámci rekapitalizačního opatření.
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádí, že plán restrukturalizace týkající se příjemců rekapitalizačního opatření se oznámí Komisi.
(3)
Dne 2. srpna 2010 řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace podniku Eurobank Group. Komise tento plán a jeho následné aktualizace, jakož i doplňující informace předložené řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a následně věc SA.32789 (2011/PN).
(4)
Bance byly opakovaně poskytnuty státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (6). Bance byla rovněž poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (dále jen „NPL se státní zárukou“).
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 3 970 milionů EUR („první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
V květnu 2012 řecké orgány oznámily Komisi, že fond HFSF poskytl bance písemný závazek. Komise tento závazek zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34825 (2012/NN)), protože dané opatření již bylo provedeno.
(7)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace („rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou“) (7).
(8)
V prosinci 2012 poskytl fond HFSF bance druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR („druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 fond HFSF rovněž poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, a to celkovou částkou až 528 milionů EUR (8). Řecké orgány oznámily tato opatření Komise dne 27. prosince 2012.
(9)
V květnu 2013 se fond HFSF na základě dohody z prosince 2012 podílel na navýšení základního kapitálu banky. Přeměnil první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a poskytl bance další kapitál v hodnotě 528 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“).
(10)
Dne 19. prosince 2013 řecké orgány poskytly Komisi informace o podmínkách jarní rekapitalizace v roce 2013.
(11)
Dne 31. března 2014 fond HFSF poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu.
(12)
Dne 16. dubna 2014 řecké orgány předložily Komisi konečný plán restrukturalizace banky („plán restrukturalizace“). Také Komisi oznámily, že se fond HFSF zavázal, že se plně zaručí za nadcházející rekapitalizaci banky. Ve stejný den poskytly také informace o nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Uvedly, že hodlají bance nadále poskytovat podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (9).
(13)
Komise se se zástupci řeckých orgánů a banky několikrát setkala, jednala s nimi prostřednictvím telekonferencí a vedla s nimi elektronickou korespondenci.
(14)
Řecko souhlasí s tím, že toto rozhodnutí bude výjimečně přijato pouze v anglickém jazyce.
1.2 POSTUP TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
1.2.1 Postup týkající se podniku Nea Proton Bank
(15)
Dne 26. července 2012 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 34488 (2012/C), „Podpora ve prospěch podniku Nea Proton Bank vytvořením a kapitalizací podniku Nea Proton Bank“ (10) („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton“). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) pokrytí mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR mezi aktivy a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, jež dosáhla 1 121,6 milionů EUR, z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a fondu HFSF; ii) vklad počátečního základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF ve výši 250 milionů EUR; a iii) vklad dodatečného základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF do ve výši 300 milionů EUR, která se v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, očekávala. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo jí veškeré informace, které by jí mohly pomoci daná opatření podpory posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton bylo podrobně popsáno řízení s bankou Proton včetně řešení její krizové situace, založení banky Nea Proton, financování mezery ve financování a vklad počátečního základního kapitálu, kterou bance Nea Proton poskytl fond HFSF.
(16)
Dne 1. srpna 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton dodatečný základní kapitál a toto navýšení dosáhlo částky 230 milionů EUR.
(17)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka (Bank of Greece) a fond HFSF.
(18)
Dne 31. prosince 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton další základní kapitál ve výši 35 milionů EUR.
(19)
V květnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje podniku Nea Proton Bank.
(20)
Dne 12. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že banka hodlá získat banku Nea Proton. Komise odpověděla dne 15. července 2013.
(21)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton za kupní cenu 1 EUR, a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje částkou 395 milionů EUR v hotovosti.
(22)
Dne 29. července 2013 řecké orgány oznámily Komisi, že do banky Nea Proton byl vložen kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR.
1.2.2 Postup týkající se banky New TT
(23)
Dne 6. května 2013 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 31155 (2013/C), „Státní podpora ve prospěch společnosti Hellenic Postbank S.A. prostřednictvím založení a kapitalizace překlenovací banky New Hellenic Postbank S.A.“ („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT“) (11). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) kapitálového vkladu fondu HFSF ve výši 500 milionů EUR do banky TT Hellenic Postbank S.A. („banka New TT“); ii) částky 4,1 miliardy EUR (12) vyčleněné na financování mezery ve financování (13), která vznikla převodem činností banky Hellenic Postbank S.A. („banka TT“) na banku New TT; iii) kapitálového vkladu Řecka ve výši 224,96 milionů EUR do banky TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky; a iv) zásahu fondu HGIGF ve výši 0,68 miliardy EUR ve prospěch aktiv banky T S.A. („banka T“), která byla převedena na banku TT. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo veškeré informace, které by jí pomohly danou podporu na restrukturalizaci posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT se podrobně popisuje řízení týkající se řešení krizové situace banky T prodejem bance TT a řešení krizové situace banky TT založením banky New TT.
(24)
V červnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje banky New TT.
(25)
Dne 15. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že se fond HFSF rozhodl prodat banku New TT bance, a uvedly důvody tohoto rozhodnutí.
(26)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky New TT.
(27)
Dne 19. července 2013 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
2. POPIS
2.1 BANKA A JEJÍ OBTÍŽE
2.1.1 Obecný kontext řeckého bankovnictví
(28)
Jak je patrné z tabulky 1, řecký reálný hrubý domácí produkt („HDP“) klesl od roku 2008 do roku 2012 o 20 %. V důsledku toho čelily řecké banky rychle se zvyšující míře selhání u úvěrů poskytovaných řeckým domácnostem a společnostem (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a byl příčinou vzniku kapitálových potřeb.
Tabulka 1
Reálný růst HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reálný růst HDP v %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (odhad)
Zdroj:
Eurostat, dostupné online na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Kromě toho Řecko v únoru 2012 provedlo výměnu dluhopisů se soukromým sektorem, známou jako zapojení soukromého sektoru („Private Sector Involvement“; „program PSI“). Do programu se zapojily řecké banky a v jeho průběhu řecká vláda nabídla stávajícím soukromým držitelům řeckých státních dluhopisů (dále jen „ŘSDL“) výměnou za stávající dluhopisy ŘSDL nové cenné papíry (včetně nových ŘSDL), cenné papíry vázané na HDP a obligace v rámci programu PSI vydané Evropským fondem pro finanční stabilitu (dále jen „EFSF“), a to s nominální slevou 53,5 % a delšími dobami splatnosti (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). V důsledku této výměny vznikly držitelům dluhopisů značné ztráty (Řecká banka je pro řecké banky odhadla v průměru na 78 % nominální částky starých dluhopisů ŘSDL) a kapitálové potřeby, které byly zpětně zavedeny do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v souvislosti s programem PSI (v milionech EUR)
Banky
Nominální částka ŘSDL
Nominální částka státních úvěrů
Celková nominální částka
Ztráta z ŘSDL u PSI
Ztráta ze státních úvěrů u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI/kmenový kapitál Tier 1 (17) (%)
Celková hrubá ztráta u PSI/celková aktiva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 14.
(30)
Jelikož řecké banky čelily v důsledku programu PSI a pokračující recesi značnému nedostatku kapitálu, byly jim na základě Memoranda o hospodářské a finanční politice v rámci Druhého programu hospodářské korekce pro Řecko, které dne 11. března 2012 podepsaly řecká vláda, Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“), poskytnuty prostředky na rekapitalizaci. Řecké orgány odhadly celkové potřeby týkající se rekapitalizace bank a náklady na vyřešení krizové situace bank, jež mají být financovány ze zmíněného programu, na 50 miliard EUR (18). Tato částka byla vypočtena na základě zátěžového testu provedeného Řeckou bankou za období od prosince 2011 do prosince 2014 („zátěžový test z roku 2012“), který se opíral o prognózy ztrát z úvěrů vypracované společností Blackrock (19). Prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou dostupné prostřednictvím fondu HFSF. Tabulka 3 shrnuje výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank, jak vyplývají ze zátěžového testu z roku 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test z roku 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2011)
Celková hrubá ztráta v souvislosti s PSI
prosinec 2011)
Rezervy týkající se PSI
(červen 2011)
Prognózy hrubé kumulativní ztráty
pro určení úvěrového rizika
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(prosinec 2011)
Interní tvorba kapitálu
Cílový kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2014)
Kapitálové potřeby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 8.
(31)
Podle Memoranda o hospodářské a finanční politice z března 2012 „bude bankám, které předloží životaschopné plány na získání kapitálu, umožněno požádat o státní podporu a tato podpora jim bude poskytnuta způsobem, který veřejný sektor motivuje k tomu, aby prováděl kapitálové investice, a tím minimalizuje zátěž daňových poplatníků“ (20). Podle Řecké banky byly životaschopné pouze čtyři největší banky (banka Eurobank, Řecká národní banka, banka Piraeus a banka Alpha) (21). Tyto banky obdržely v květnu 2012 od HFSF první rekapitalizaci.
(32)
Domácí vklady v řeckých bankách poklesly kvůli recesi a politické nejistotě od konce roku 2009 do června 2012 celkem o 37 %. Tyto banky musely ve snaze udržet si vklady platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, a tím se snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Vzhledem k tomu, že řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům financování, staly se zcela závislé na financování z Eurosystému (22), přičemž rostoucí podíl tohoto financování měl formu pomoci NPL poskytované Řeckou bankou. Částky, které tyto banky získaly, byly v druhé polovině roku 2012 obzvláště vysoké.
(33)
Po volbách, které se konaly v červnu 2012, se stav vkladů začal opět zvyšovat. Od 31. prosince 2012 se celkové financování řeckých bank z Eurosystému snížilo.
(34)
Dne 3. prosince 2012 řecké banky zahájily program zpětného odkupu nových dluhopisů ŘSDL obdržených v rámci programu PSI, a to za ceny, které se pohybovaly v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (23). Do tohoto programu zpětného odkupu se zapojily řecké banky, čímž v jejich rozvahách vznikly další ztráty, protože účetní ztráta (tedy rozdíl mezi tržní a nominální hodnotou) zaúčtovaná v době, kdy probíhal program PSI, se stala konečnou a nezvratnou (24).
(35)
V prosinci 2012 obdržely čtyři největší řecké banky od fondu HFSF druhou rekapitalizaci.
(36)
Na podzim 2013 provedla Řecká banka nový zátěžový test, aby posoudila odolnost kapitálové pozice řeckých bank jak v rámci základního scénáře, tak scénáře nepříznivého.
(37)
V červenci 2013 Řecká banka pověřila poradenskou společnost, aby provedla diagnostickou studii úvěrových portfolií všech řeckých bank. Tato poradenská společnost provedla prognózy ztrát z úvěrů (dále také „PZÚ“) u všech domácích úvěrových portfolií, jakož i u úvěrů, které nesou řecké riziko v zahraničních pobočkách a dceřiných společnostech, a to za dobu tří a půl let a za celou dobu čerpání úvěrů. Analýza formulovala prognózy ztrát z úvěrů v rámci dvou makroekonomických scénářů, tedy základního a nepříznivého scénáře. Prognózu ztrát z úvěrů u zahraničních úvěrových portfolií odhadla Řecká banka na základě výstupu od poradenské společnosti.
(38)
Na základě posouzení prognóz ztrát z úvěrů, které provedla poradenská společnost, Řecká banka posoudila kapitálové potřeby, přičemž využila technickou podporu druhé poradenské společnosti.
(39)
Klíčovými složkami posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu z roku 2013 byly i) konsolidované prognózy ztrát z úvěrů (25) u úvěrových portfolií bank, a to jak pro řecké, tak zahraniční riziko, očištěné o stávající úvěrové rezervy, ii) odhadovaná provozní ziskovost bank v období od června 2013 do prosince 2016 na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly Řecké bance předloženy v prvním čtvrtletí roku 2013. Tabulka 4 shrnuje výpočet konsolidovaných kapitálových potřeb hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře pro zmíněný zátěžový test z roku 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test z roku 2013: konsolidované kapitálové potřeby hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(červen 2013) (2)
PZÚ pro řecké riziko (3)
PZÚ pro zahraniční riziko (26) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Zátěžový test - poměr kmenového kapitálu Tier 1 (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Řecká banka, Zátěžový text řeckého bankovnictví z roku 2013, březen 2014, s. 42.
(40)
Dne 6. března 2013 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu z roku 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu, které jim umožní pokrýt jejich kapitálové potřeby v rámci základního scénáře.
2.1.2 Hospodářské činnosti banky
(41)
Banka poskytuje univerzální bankovní služby v Řecku a ve východní a jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko a Ukrajina). Nabízí kompletní škálu bankovních a finanční produktů a služeb domácnostem a podnikům. Je aktivní v maloobchodním, podnikovém a soukromém bankovnictví, správě aktiv, pojištění, v pokladních operacích, na kapitálových trzích a poskytuje také další služby. Banka je zapsána v obchodním rejstříku v Řecku a její akcie jsou vedeny na burze v Aténách. Dne 31. prosince 2012 bylo v bance zaměstnáno celkem 17 427 lidí, přibližně polovina z nich v jižní a jihovýchodní Evropě, druhá polovina v Řecku (29).
(42)
Banka se zapojila do programu PSI a provedla výměnu dluhopisů ŘSDL a státních úvěrů s nominální hodnotou 7 336 milionů EUR. Její celková zátěž související s programem PSI dosáhla přibližně 5 781 milionů EUR před zdaněním a byla v plném rozsahu zapsána do účetnictví za rok 2011 (30). Během programu zpětného odkupu, který proběhl v prosinci 2012, banka prodala nové dluhopisy ŘSDL, které získala v rámci programu PSI, s velkou slevou z nominální hodnoty. V důsledku tohoto prodeje jí vznikly ztráty u nových dluhopisů ŘSDL.
(43)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje Eurobanky, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v milionech EUR)
2010
2011
2012
2013
(zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank od data jejich získání)
Čistý příjem z úroků
2 103
2 965
1 461
1 294
Celkový provozní příjem
2 730
2 226
1 755
1 587
Celkové provozní výdaje
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Příjem před poskytnutím
1 450
1 103
703
516
Ztráty související s úvěrovým rizikem
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Ztráty související s programem PSI
-6 012
- 363
Jiné ztráty
- 737
- 373
- 522
Čistý zisk/ztráta
84
-5 496
-1 440
-1 157
Výběrové objemové údaje (v milionech EUR)
31. prosince 2010
31. prosince 2011
31. prosince 2012
31. prosince 2013 (zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank)
Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům
53 412
48 094
43 171
45 610
Celkové vklady
41 173
32 459
30 752
41 535
Celková aktiva
87 188
76 822
67 653
77 586
Celkový vlastní kapitál (31)
6 094
875
- 685
4 523
Zdroje:
2013: Finanční výsledky za rok 2013 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 a 2011: Finanční výsledky za rok 2012 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: Tisková zpráva EFG Eurobank, výsledky za celý rok 2011, s. 5 a 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Z tabulky 5 je zřejmé, že kromě obrovských ztrát, které banka zanesla do účetnictví v důsledku účasti v programu PSI (5 781 milionů EUR (32)), jí klesaly příjmy (mimo jiné kvůli vysokým nákladům spojeným se vklady), a naopak utrpěla vysoké a rostoucí ztráty ze znehodnocení úvěrových portfolií v Řecku i v zahraničí. Likvidní pozice banky byla silně zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům dosáhl k 31. prosinci 2011 148 %, zatímco 42 % její rozvahy bylo k tomuto datu financováno z Eurosystému.
(45)
V rámci zátěžového testu za rok 2013, jehož výsledky byly oznámeny dne 6. března 2014, Řecká banka odhadla kapitálové potřeby banky na 2 945 milionů EUR v rámci základního scénáře. Tato částka byla očištěna o zmírňující opatření, to znamená, že se již předpokládalo, že banka provede zmírňující opatření ve formě odprodeje, který měl podle předpokladů přispět ke snížení jejích kapitálových potřeb.
(46)
Aby pokryla identifikovanou kapitálovou potřebu ve výši 2 945 milionů EUR, banka navrhla, že posílí zmírňující opatření, která však celkově vygenerují pouze nepatrně vyšší částku, než při výpočtu kapitálových potřeb předpokládala Řecká banka. Tato zmírňující opatření zahrnují prodej dodatečných aktiv (prodej […] (33), prodej […] % v dceřiné pojišťovně a snížení účasti na činnostech v oblasti nemovitostí o 20 % do […]) (34).
(47)
Jelikož pomocí těchto posílených zmírňujících opatření bylo možné pokrýt pouze velmi malou část identifikovaných kapitálových potřeb, akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 12. dubna 2014 rozhodli, že přistoupí ke kapitálovému navýšení v hodnotě 2 864 milionů EUR. Toto navýšení má formu nabídky vlastního kapitálu bez předkupních práv (tzn. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv) mezinárodním investorům a rovněž formu veřejné nabídky v Řecku. Pokud by poptávka soukromých investorů k pokrytí celého navýšení kapitálu nestačila, fond HFSF pokryje rozdíl tím, že upíše zbývající nové akcie, a to s výhradou přeměny stávajících podřízených kapitálových nástrojů banky na akcie.
2.2 ZÍSKÁNÍ ŘECKÝCH BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ BANKOU
(48)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF dvě závazné dohody o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv podniků Nea Proton Bank a New TT Bank.
2.2.1 Získání banky Nea Proton
Řešení krizové situace Proton Bank a Nea Proton Bank
(49)
Dne 9. října 2011 Řecká banka podnikla kroky k vyřešení krizové situace banky Proton. Zrušila bance Proton licenci, a tím zahájila její likvidaci (35).
(50)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (36) byla založena banka Nea Proton, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byly na ni převedeny všechny vklady (maloobchodní, bankovní a státní), síť poboček a vybraná aktiva (portfolia úvěrů a cenných papírů) banky Proton. Akciové pohledávky, podřízený dluh a vysoce rizikové úvěry zůstaly u banky Proton. Fond HFSF poskytl bance Nea Proton počáteční základní kapitál ve výši 250 milionů EUR (37) a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky Nea Proton byla přibližně 3 miliardy EUR.
(51)
Na konci roku 2011 dosáhla rizikově vážená aktiva (38) banky Nea Proton částky 1,2 miliardy EUR.
Získání banky Nea Proton bankou
(52)
Řecký zákon o řešení problémů bank vyžaduje, aby fond HSFS odprodal své akcie v dočasné úvěrové instituci do dvou let od data, kdy bylo vydáno ministerské rozhodnutí, jímž se daná dočasná úvěrová instituce zřizuje (39). V souladu s tímto závazkem a podle Memoranda o hospodářské a finanční politice fond HFSF přistoupil k prodeji svých akcií v bance Nea Proton. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu potenciálních investorů (včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů), ale pouze dvě strany, banka a hedgeový fond ze Spojených států, předložily konečné nabídky. Pouze nabídka banky byla považována za nabídku, která vyhovuje průvodnímu dopisu (process letter) fondu HFSH, a tudíž za platnou.
(53)
K 31. květnu 2013 dosáhla rizikově vážná aktiva banky Nea Proton částky 811 milionů EUR a její regulační kapitál částky - 203 milionů EUR. K témuž dni banka Nea Proton potřebovala celkovou rekapitalizaci ve výši 276 milionů EUR, aby dosáhla 9 % poměru kmenového kapitálu Tier 1. Banka zaplatila v hotovosti 1 EUR výměnou za 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton. Banka požádala fond HFSF o rekapitalizaci banky Nea Proton částkou 395 milionů EUR, což jí - kromě 276 milionů EUR nutných k tomu, aby se poměr kapitálové přiměřenosti banky Nea Proton vrátil na úroveň 9 %, - umožnilo využít dalších 119 milionů EUR k vyrovnání dodatečných ztrát z úvěrů a očekávaných ztrát před zdaněním do roku 2016. Podle prodejních podmínek se fond HFSF zavázal, že pokryje kapitálové potřeby banky Nea Proton před dokončením transakce tím, že jí poskytne 395 milionů EUR v hotovosti.
2.2.2 Získání podniku New TT Bank
Řešení krizové situace TT Bank a New TT Bank
(54)
Dne 18. ledna 2013 řecké orgány podnikly kroky k vyřešení krizové situace banky TT. Řecká banka zrušila bance TT licenci, a tím zahájila její likvidaci (40).
(55)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (41) byla založena banka New TT, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byla na ni převedena aktiva (ve formě hotovosti, státních pokladničních poukázek, úvěrů, které nejsou v selhání, maloobchodních vkladů, centrálního financování a ŘSDL (42)) v hodnotě 10,8 miliard EUR. V bance TT zůstala celková částka čistých aktiv ve výši 1,2 miliardy EUR: „ve formě“ akciových pohledávek, úvěrů v selhání, daňových pohledávek a závazků banky TT a různých druhů dávek a poplatků. Fond HFSF poskytl bance New TT základní kapitál ve výši 500 milionů EUR a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky New TT po kapitálovém vkladu byla přibližně 15,1 miliardy EUR.
Získání New TT Bank bankou
(56)
V rámci závazků plynoucích z Memoranda o hospodářské a finanční politice přistoupil fond HFSF k prodeji svých akcií v bance New TT. Tímto způsobem také splnil svůj závazek odprodat své akcie v této dočasné úvěrové instituci do dvou let od data jejího vzniku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na širokou škálu potenciálních investorů včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů. Pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky a upřednostněna byla nabídka banky.
(57)
Banka souhlasila, že za nákup banky New TT zaplatí celkem 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Podle dohody o upsání byla počáteční částka zaplacená bankou podrobena dalším úpravám na základě hodnocení čisté hodnoty aktiv (43).
(58)
Následně akcionáři banky na mimořádné valné hromadě dne 26. srpna 2016 schválili navýšení základního kapitálu banky o 425 625 000 EUR vydáním 1 418 750 000 nových kmenových akcií (44), přičemž každá z nich měla nominální hodnotu 0,3 EUR a nabídková cena byla 0,48 EUR. Navýšení kapitálu bylo fondem HFSF upsáno v plném rozsahu formou příspěvku v podobě věcného plnění. Příspěvek v podobě věcného plnění měl formu všech akcií banky New TT vlastněných fondem HFSF v celkové hodnotě 681 milionů EUR. Po této transakci vzrostla účast fondu HFSF v bance z 93,5 % na 95,2 %.
2.3 OPATŘENÍ PODPORY
(59)
Banka využila opatření na podporu kapitálu A, B1, B2, B3, B4 a C a opatření na podporu likvidity L1 a L2. Banky Proton a Nea Proton využily opatření: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 a NP3. Banky T, TT a New TT využily opatření T, TT, NTT1 a NTT2.
2.3.1 Opatření podpory poskytnutá bance v rámci režimu podpor pro řecké banky
(60)
Banka získala několik forem podpory v rámci režimu podpor pro řecké banky, v rámci rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů.
2.3.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(61)
Banka získala a nadále přijímá podporu v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů. Tato podpora se v tomto rozhodnutí bude dále označovat jako „opatření L1“. K 30. listopadu 2013 (45) dosáhly záruky poskytnuté bance částky přibližně 13,9 miliard EUR. K uvedenému datu neexistovaly žádné nesplacené úvěry ve formě státních dluhopisů poskytnuté bance. K 15. dubnu 2011 banka obdržela úvěry ve formě státní dluhopisů ve výši 1 737 milionů EUR a v rámci režimu podpor pro řecké banky jí byly poskytnuty státní záruky ve výši 13,6 miliard EUR.
(62)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány dne 16. března předložily Komisi, tyto orgány naznačily, že hodlají pokračovat v poskytování záruk a půjčování státních dluhopisů v rámci režimu během celého období restrukturalizace.
2.3.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (opatření A)
(63)
V květnu 2009 obdržela banka kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR (46) (opatření A) v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tento kapitálový vklad se rovnal přibližně 2 % rizikově vážených aktiv, jimiž banka tehdy disponovala.
(64)
Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií upsaných Řeckem s kuponem ve výši 10 % a pětiletou dobou splatnosti. V roce 2010 byla doba trvání preferenčních akcií prodloužena a jejich protiplnění se zvýšilo. Pokud by po tomto okamžiku preferenční akcie nebyly uhrazeny do pěti let od jejich vydání a na valné hromadě by akcionáři nepřijali ohledně uhrazení těchto akcií žádné rozhodnutí, řecký ministr financí zvýší kupon o 2 % ročně, a to na kumulativním základě (to znamená, že kupon dosáhne za šest let 12 %, za sedm let 14 % atd.).
2.3.2 Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(65)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje výjimečné opatření, které umožňuje solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, obdržet financování z Eurosystému, aniž by taková operace byla součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou taková finanční instituce za pomoc NPL platí, je o […] bazických bodů vyšší než úrok, který platí za běžné refinancování centrální bankou.
(66)
Za program NPL odpovídá Řecká banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika související s poskytováním nouzové pomoci v oblasti likvidity nese Řecká banka (47). Řecko poskytlo Řecké bance státní záruku, která se vztahuje na celkovou částku pomoci NPL, kterou Řecká banka poskytla. Přijetí čl. 50 odst. 7 zákona 3943/2011, kterým se změnil čl. 65 odst. 1 zákona 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout jménem státu Řecké bance záruky s cílem ochránit pohledávky Řecké banky vůči úvěrovým institucím. Banky, jimž byla poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity, musejí státu zaplatit poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů.
(67)
K 31. prosinci 2011 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 14,95 miliard EUR (48), k 31. prosinci 2012 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 12 miliard EUR.
2.3.3 Opatření podpory poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
(68)
Od roku 2012 poskytl fond HFSF bance několik opatření na podporu kapitálu. Tabulka 6 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 6
Opatření na podporu kapitálu poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
1. překlenovací rekapitalizace - květen 2012 (v milionech EUR)
2. překlenovací rekapitalizace - prosinec 2012 (v milionech EUR)
Písemný závazek - prosinec 2012
(v milionech EUR)
Jarní rekapitalizace 2013 - květen 2013 (v milionech EUR)
Rekapitalizační závazek - duben 2014 (v milionech EUR)
Opatření
B1
B2
B3
B4
C
Částka
(v milionech EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(69)
15. až 32. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank obsahují podrobný popis první překlenovací rekapitalizace, k níž došlo v květnu 2012 (opatření B1). Souvislosti a hlavní rysy uvedeného opatření jsou vymezeny v tomto oddíle.
(70)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení základního kapitálu banky částkou ve výši až 4,2 miliardy EUR.
(71)
V souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci v zákoně č. 3864/2010, jímž se zřizuje fond HFSF („zákon o fondu HFSF“), fond HFSF v rámci opatření B1 dne 28. května 2013 převedl na banku dluhopisy nástroje EFSF (Evropský nástroj finanční stability) v hodnotě 3,97 miliard EUR. Dluhopisy EFSF převedené na banku byly obligace EFSF s pohyblivou sazbou s dobami splatnosti o délce šest a deset let a byly vydány dne 19. dubna 2012. Komise již ve 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank uvedla, že „překlenovací kapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Obě částky stanovené v písemném závazku a v první překlenovací rekapitalizaci vypočítala Řecká banka tak, aby zaručila, že banka dosáhne k 31. prosinci 2011, tedy k datu zpětného zanesení překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 se vztahovalo pouze na omezenou část celkových kapitálových potřeb určených při zátěžovém testu v roce 2012. Banka měla získávat kapitál prostřednictvím budoucího navýšení kapitálu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování z ECB do doby, než dojde ke zmíněnému navýšení kapitálu.
(72)
Pro období mezi datem první překlenovací rekapitalizace a datem přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje dohoda o předběžném upsání mezi bankou a fondem HFSF stanovila, že banka musí zaplatit fondu HFSF roční poplatek ve výši 1 % z nominální hodnoty obligací EFSF a že veškeré platby kuponů a úroků z obligací EFSF za toto období se budou počítat jako dodatečný kapitálový příspěvek ze strany fondu HFSF (49).
2.3.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(73)
Na podzim roku 2012 zanesla banka do účetnictví další ztráty. Její kapitál tudíž opět klesl pod úroveň minimálních kapitálových požadavků, jejichž splnění je nutné, aby banka byla způsobilá pro refinancování z banky ECB.
(74)
Proto bylo nezbytné provést druhou překlenovací rekapitalizaci. Dne 21. prosince 2012 fond HFSF provedl druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR (opatření B2), která byla opět uhrazena převodem dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3 Písemný závazek z 21. prosince 2012 (opatření B3)
(75)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, celkovou částkou až 528 milionů EUR (opatření B3).
(76)
Celková částka dvou překlenovacích rekapitalizací (opatření B1 a B2) a dodatečná částka, k jejímuž poskytnutí se fond HFSF zavázal v prosinci 2012 (opatření B3), znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby určené při zátěžovém testu v roce 2012 (5 839 milionů EUR (50)).
2.3.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(77)
Dne 30. dubna 2013 akcionáři na valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu banky o částku 5 839 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“). Banka tudíž vydala 3 789 317 357 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu 1,54 EUR za akcii.
(78)
Ve stejný den akcionáři na valné hromadě také rozhodli, že celou částku kapitálu poskytne fond HFSF a bude uhrazena ve věcných příspěvcích ve formě dluhopisů EFSF.
(79)
Fond HSFS proto v květnu 2013 poskytl bance celkový vklad ve výši 5 839 milionů EUR ve formě kmenových akcií (opatření B4). Tato částka se rovná součtu opatření B1, B2 a B3.
(80)
Prostřednictvím jarní rekapitalizace v roce 2013 byly první a druhá překlenovací rekapitalizace přeměněny na rekapitalizaci trvalou a byla splněn závazek poskytnout dodatečnou kapitálovou podporu (opatření B3).
(81)
Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií, o němž rozhodli akcionáři na valné hromadě dne 30. dubna 2012 (51), byla cena nových akcií stanovena na 1,54 EUR za akcii.
(82)
Bezprostředně po jarní rekapitalizaci v roce 2013 se fond HFSF stal hlavním akcionářem banky s podílem ve výši 98,56 %. Avšak poté, co banka dokončila další řízení závazků, tento podíl v červnu 2013 klesl na 93,55 % (viz oddíl 2.4.5). V srpnu 2013 banka vydala fondu HFSF nové akcie za účelem nákupu banky New TT, a podíl HFSF tak vzrostl na 95,23 % (52).
2.3.3.5 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(83)
Dne 6. března 2014 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu, který byl proveden v druhém pololetí roku 2013. Řecká banka uvedla, že v rámci základního scénáře by kapitálové potřeby banky na období let 2014-2016 dosáhly částky 2 945 milionů EUR.
(84)
Dne 31. března 2014 zaslal fond HFSF bance dopis, v němž uvedl, že hodlá a je schopen pojistit jakékoli navýšení základního kapitálu, které se provede na základě zákona č. 3864/2010 o HFSF ve znění z 30. března 2014 a které je nutné k tomu, aby byly uspokojeny kapitálové potřeby určené během zátěžového testu. Zákon o fondu HFSF stanoví, že pokud je poptávka soukromých investorů za cenu určenou na valné hromadě HFSF na základě dvou nezávislých scénářů na konci upisovacího období nedostatečná, fond HFSF upíše veškeré zbývající akcie s výhradou předchozí přeměny stávajícího podřízeného kapitálového nástroje banky na akcie, jak je uvedeno v článku 6a.
(85)
Dne 12. dubna 2014 akcionáři na mimořádné valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu o 2 864 milionů EUR podle zákona o fondu HFSF a uvedli, že nabídková cena nemůže být nižší než nominální cena 0,30 EUR za akcii a minimální cena, kterou stanoví fond HFSF (53).
(86)
V souladu se zákonem o fondu HFSF fond HFSF jmenoval dva nezávislé poradce, aby určili hodnotu banky. Dne 10. dubna 2014 tito dva poradci dokončili svoji práci a každý z nich vymezil rozpětí hodnoty banky. Tato dvě rozpětí se do značné míry překrývají. Na základě těchto hodnocení valná hromada fondu HFSF dne 14. dubna 2014 stanovila cenu, která odpovídá minimální ceně, za kterou lze nabízet nové akcie banky investorům, a ceně, která zajistí nabízené akcie, bude-li to nutné (54). Dne 15. dubna 2014 schválila valná hromada nabídku předloženou konsorciem investorů, podle níž mají být upsány nové akcie v hodnotě 1,3 miliardy EUR za cenu 0,30 EUR za akcii („hlavní investor“ (55) (56)).
(87)
Dne 24. dubna 2014 Eurobanka oznámila začátek tvorby portfolia (book building) za cenu v rozmezí od 0,30 do 0,33 EUR (57). Bude-li poptávka po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu vyšší než 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor bude muset svoji cenu zvýšit nebo zrušit své objednávky, a v takovém případě obdrží vyrovnávací poplatek. Bude-li poptávka soukromých investorů (včetně investora hlavního) po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor obdrží přednostní příděl. Pokud bude poptávka za cenu 0,30 EUR nedostatečná (včetně poptávky ze strany hlavního investora), přemění se podřízený dluh na nové akcie. Jak stanoví zákon o fondu HFSF, všechny akcie neupsané po přeměně podřízeného dluhu upíše fond HFSF za stejnou cenu, tedy za 0,30 EUR za akcii.
2.3.4 Opatření podpory pro získané podniky
2.3.4.1 Opatření podpory ve prospěch podniků Proton Bank a Nea Proton Bank
(88)
Od roku 2008 využily banky Proton a Nea Proton několik opatření podpory. Tabulka 7 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 7
Přehled opatření na podporu kapitálu poskytnutých bankám Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Subjekt, který podporu poskytl
Datum vyplacení
Částka (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
80
Pr2
Půjčování řeckých státních cenných papírů v rámci řeckého opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů
stát
duben 2009
78
Pr3
Státní záruka pro vydané dluhopisy v rámci řeckého záručního opatření
stát
červenec 2010
149,4
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Mezera ve financování z PB na NPB
Financování mezery ve financování z PB na NPB (část 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z PB na NPB (část 2)
HFSF
14.5.2012
259,6
Celková částka NP1
1 121,6
NP2
Injekce základního kapitálu do NPB v letech 2011 a 2012
Počáteční základní kapitál
HFSF
9.10.2011
220
Počáteční základní kapitál
HFSF
3.2.2012
30
Celkový počáteční kapitál
250
Dodatečný základní kapitál
HFSF
1.8.2012
230
Dodatečný základní kapitál
HFSF
31.12.2012
35
Celkový dodatečný kapitál
265
Celková částka NP2
515
NP3
Rekapitalizace před prodejem Eurobance
Základní kapitál
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Opatření podpory ve prospěch banky Proton
i) Státní rekapitalizace banky Proton (opatření Pr1)
(89)
V květnu 2009 Řecko vložilo do banky Proton 80 milionů EUR, což se rovnalo přibližně 4,6 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Tato kapitálová injekce se provedla v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií.
ii) Státní podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky Proton (opatření Pr2 a Pr3)
(90)
Banka Proton rovněž využila opatření podpory v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěru ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí řeckého režimu podpor pro banky. V dubnu 2009 banka Proton obdržela řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2) a v červenci 2010 obdržela státní záruku za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3). V den řešení krizové situace byly na banku Nea Proton převedeny dluhopisy se státní zárukou, ale 5. ledna 2012 byly zrušeny. Splatnost cenných papírů řecké vlády uplynula v prosinci 2011 a tyto cenné papíry nebyly obnoveny.
2.3.4.1.2 Opatření podpory ve prospěch banky Nea Proton
i) Pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton ve výši 1 121,6 milionů EUR (opatření NP1)
(91)
V souvislosti s řešením krizové situace banky Proton řecké orgány zjistily, že v bance Nea Proton existuje mezera ve financování. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. října 2011 byla z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) v prosinci 2011 vyplacena bance Nea Proton částka 862 milionů EUR. Poté, co Řecká banka 19. ledna 2012 dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 1 121,6 milionů EUR, fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (58) vyplatil (59) dne 14. května 2012 zbývající částku ve výši 259,6 milionů EUR. Díky programu fondů HDIGF a HFSF pro řešení problémů bank tak byla zmíněná mezera ve financování odstraněna.
ii) Kapitálové vklady fondu HSFS do banky Nea Proton v letech 2011 a 2012 (opatření NP2)
(92)
Fond HFSF poskytl bance Nea Proton státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 250 milionů EUR, která byla vyplacena ve dvou tranších dne 9. října 2011 a 3. února 2012.
(93)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012 a představoval nejnovější verzi plánu, jenž byl Komisi sdělen v době rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál ve výši 300 milionů EUR. Dodatečný kapitál byl požadován zčásti proto, že banka Nea Proton utrpěla ztráty v důsledku účasti v programu PSI (ztráty ze znehodnocení dosáhly za rok 2011 částky 146,5 milionů EUR ve vztahu k dluhopisům ŘSDL a ztráty z dodatečného zhoršení ve výši 22 milionů EUR byly zaneseny do výsledků za první čtvrtletí roku 2012). Banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál také proto, že se od roku 2011 do roku 2016 zvýšily provizní poplatky a tyto poplatky byly vyšší, než jak se předpokládalo v době, kdy byla banka Nea Proton založena.
(94)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012, měly mít tyto předpokládané kapitálové potřeby formu očekávané kapitálové injekce ve výši 285 milionů EUR v roce 2012 a očekávané kapitálové injekce ve výši 15 milionů EUR v roce 2014. Ve skutečnosti nakonec fond HFSF poskytl bance Nea Proton dne 1. srpna 2012 injekci ve výši 230 milionů EUR a 31. prosince 2012 injekci ve výši 35 milionů EUR.
iii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky Nea Proton před prodejem banky Eurobance (opatření NP3)
(95)
Podle prodejní smlouvy z 15. července 2013 se fond HFSF již dříve zavázal, že bance Nea Proton poskytne vklad ve výši 395 milionů EUR (60). Fond HFSF zaplatit částku 395 milionů EUR dne 28. srpna 2013.
2.3.4.2 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
(96)
Bankám T Bank, TT Bank a New TT Bank byla od roku 2008 poskytnuta řada opatření podpory. Tabulka 8 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 8
Přehled opatření podpory pro banky T a TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Subjekt, který podporu poskytl
Datum
Částka státní podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T převedené na banku TT (61)
T
Financování mezery ve financování z banky T na TT (část 1)
HDIGF
prosinec 2011
450
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky T na TT (část 2)
HFSF
14.2.2013
227
Celková částka T
677
banka TT
TT
kapitálová injekce
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
224,96
banka New TT (překlenovací banka)
NTT1
Mezera ve financování z TT na NTT
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT (část 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky TT na New TT (část 2)
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Celková částka NTT1
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitálová injekce
Počáteční základní kapitál banky New TT
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 Opatření podpory ve prospěch banky T
Zásah z programu HDIGF pro řešení problémů bank ve prospěch banky T Bank ve výši 677 milionů EUR (opatření T)
(97)
Z programu fondů HDIGF a HFSH pro řešení problémů bank byla financována mezera ve financování, která vznikla převodem činností z banky T na banku TT a představovala rozdíl mezi reálnou hodnotou aktiv převedených z banky T na TT a reálnou hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 17. prosince 2011 byla z programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF vyplacena částka 450 milionů EUR (62), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Po dokončení výpočtu mezery ve financování, která byla stanovena přibližně na 677 milionů EUR, HFSF bance New TT v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (63) dne 14. února 2013 vyplatil (64) zůstatek ve výši 227 milionů (65) EUR.
2.3.4.2.2 Opatření podpory ve prospěch banky TT
Státní rekapitalizace banky TT (opatření TT)
(98)
V květnu 2009 obdržela banka TT od Řecka kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, který se rovnal přibližně 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Banka TT obdržela kapitálovou injekci v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tato kapitálová injekce měla formu preferenčních akcií.
2.3.4.2.3 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
i) Pokrytí mezery ve financování banky New TT ve výši 3 732,6 milionů EUR (opatření NTT1)
(99)
Fond HFSF financoval mezeru ve financování banky New TT, která představovala rozdíl mezi hodnotou aktiv převedených z banky TT na banku New TT a nominální hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 18. ledna 2013 fond HFSF dne 29. ledna 2013 vyplatil částku 2 730,8 milionů EUR (66), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Poté, co Řecká banka dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 3 732,6 milionů EUR (67), fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 21. května 2013 vyplatil dne 14. června 2013 bance New TT zbývající částku ve výši 1 001,7 milionů EUR.
ii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky New TT (opatření NTT2)
(100)
Fond HFSF byl jediným akcionářem banky New TT a poskytl jí státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 500 milionů EUR.
2.4 PLÁN RESTRUKTURALIZACE A NOVÝ OBCHODNÍ MODEL
(101)
Dne 16. dubna 2014 Řecko předložilo plán restrukturalizace banky, který vysvětluje, jak banka jakožto kombinovaný subjekt, který je výsledkem získání bank Nea Proton a New TT, hodlá obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost.
2.4.1 Domácí operace
(102)
Prostřednictvím plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco její mezinárodní operace představovaly v roce 2010 přibližně 26 % úvěrů (68), tento podíl na konci roku 2012 klesl na 20 % a do konce roku 2018 se dále sníží na […] % (69).
(103)
Hlavní prioritou banky je dosáhnout toho, aby její řecké bankovní operace byly do konce období restrukturalizace (31. prosince 2018) opět ziskové a životaschopné. Za tím účelem plán restrukturalizace obsahuje řadu opatření, která mají zvýšit provozní účinnost a čisté úrokové rozpětí banky, jakož i opatření, která posilují její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(104)
Pokud jde o provozní účinnost, banka již dlouho před získáním bank New TT a Nea Proton zahájila rozsáhlý program racionalizace. Od roku 2010 banka snížila svoji fyzickou přítomnost v Řecku. Vzato individuálně (bez získání bank New TT a Nea Proton), snížila počet svých poboček z 564 v červnu 2008 na […] v roce 2014 a rovněž snížila počet řeckých zaměstnanců (z 10 142 v roce 2008 na 9 037 v roce 2012) (70).
(105)
Do konce období restrukturalizace banka plánuje další snížení jak počtu poboček, a to z 645 poboček k 31. prosinci 2012 na […] k 31. prosinci 2018, a počet zaměstnanců z 12 430 k […] na formálním základě, tedy s ohledem na banky Nea Proton a New TT (71).
(106)
Zvýšená efektivita z hlediska poboček a zaměstnanců pomůže snížit celkové náklady na kombinované řecké bankovní činnosti o […] % ročně z 913 milionů EUR v roce 2013 (72) na […] milionů EUR v roce 2018 (73). V důsledku toho klesne očekávaný poměr nákladů a výnosů spojených s řeckými bankovními činnostmi banky do konce období restrukturalizace pod […] %, a to z 60 % v roce 2012.
(107)
Plán restrukturalizace také popisuje, jak banka zlepší své náklady financování, což je klíčem k obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že bude moci v rámci stabilnějšího prostředí, a zejména díky předpokládané stabilizaci a oživení ekonomiky, která by podle očekávání měla od roku 2014 opět růst, platit nižší úrokové sazby ze svých vkladů. Rozpětí u vkladů (průměr sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na viděnou a u spořících vkladů) podle očekávání v Řecku vzrostou z 223 bazických bodů v roce 2012 na […] bazických bodů v roce 2018 (74). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo především platbami mnohem nižších sazeb u termínovaných vkladů. Obdobně klesne závislost banky na mimořádné pomoci v oblasti likvidity a širším financování z Eurosystému, a to ze 42,9 % jejích celkových aktiv na úrovni skupiny v roce 2012 na […] % v roce 2018 (75).
(108)
Plán restrukturalizace předpokládá, že banka také posílí svoji rozvahu. Její čistý poměr úvěrů k vkladům v Řecku klesne v roce 2018 na […] % (ze 160 % v roce 2012 a 115 % v roce 2013) (76), a její kapitálová přiměřenost se zlepší, přičemž poměr kmenového kapitálu Tier 1 dosáhne v roce 2018 (77) […] % na úrovni skupiny (místo záporné hodnoty vlastního kapitálu před první překlenovací rekapitalizací).
(109)
Další strategickou prioritou banky je řízení úvěrů v selhání. Kromě posílených úvěrových procesů jak v souvislosti se vznikem úvěrů, tak s restrukturalizací úvěrů v selhání, se plán restrukturalizace soustředí na ošetření znehodnocených expozic a tvoru nové nápravné jednotky. Tato jednotka se zaměří na restrukturalizaci znehodnocených expozic. Bude využívat odborných zkušeností 30 až 50 vedoucích pracovníků odpovědných za nápravu vztahů (78). Podíl úvěrů v selhání dosáhne v roce 2015 […] % na úrovni skupiny ([…] % v roce 2015 pro řecký domácí trh (79)) a poté začne klesat a na konci období restrukturalizace dosáhne podle očekávání […] % (80) (30 % v Řecku před odpisy dluhů). Znehodnocené úvěry Řecké banky klesnou díky oživení řecké ekonomiky z 1 652 milionů EUR v roce 2013 na […] milionů EUR v roce 2018 (81).
(110)
Zvýšení provozní účinnosti, snížení čistého úrokového rozpětí a snížení nákladů na riziko bance umožní, aby v Řecku od roku 2015 byla opět zisková. Banka předpokládá, že na konsolidované úrovni dosáhnou její ztráty […] milionů EUR v roce 2014 a […] milionů EUR v roce 2015, zatímco její zisky dosáhnou v roce 2016 […] milionů EUR, v roce 2017 […] milionů EUR a v roce 2018 […] milionů EUR (82). Její konsolidovaná návratnost vlastního kapitálu dosáhne v roce 2018 […] % (83). Tato úroveň ziskovosti bude zajištěna především řeckým trhem (s návratností kapitálu na konci období restrukturalizace ve výši […] %), zatímco […] a […] budou vykazovat nižší úrovně ziskovosti ([…] % a […] %, v uvedeném pořadí).
2.4.2 Mezinárodní bankovní činnosti
(111)
Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svoji mezinárodní síť. Prodala dceřiné společnosti v Turecku (Eurobank Tefken) a Polsku (EFG Poland). Komerční mezera, tedy rozdíl mezi nesplacenou částkou vkladů a nesplacenou částkou úvěrů u dané dceřiné společnosti, ve zbývající mezinárodní síti klesla z 1,7 miliardy EUR v roce 2010 na 0,8 miliardy EUR, provozní náklady se v letech 2010 až 2012 snížily o 9 % (84).
(112)
Banka bude svoji mezinárodní síť nadále restrukturalizovat a zmenšovat. Zejména se zavázala, že do 30. června 2017 sníží velikost svého portfolia mezinárodních aktiv na 8,77 miliard EUR. Rovněž se zavázala, že toto portfolio dále zmenší na 3,5 miliardy EUR, pokud bude nutné, aby fond HFSF vložil více než jednu miliardu eur do nadcházejícího navýšení základního kapitálu.
(113)
Jednou z možností jak tento cíl splnit, které banka v plánu restrukturalizace zkoumá, je prodej jejích činností v […] (85).
(114)
Tyto odprodeje představují […] % zahraničních aktiv banky k 31. prosinci 2012. Zahraniční aktiva by tudíž k 31. prosinci 2018 dosáhla […] milionů EUR a mezinárodní síť by se soustředila na […] a […].
(115)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje, že je nutné snížit závislost zahraničních dceřiných společností na jejich řecké mateřské společnosti, pokud jde o jejich potřeby financování, a nadále chránit kapitálovou pozici banky.
(116)
Za tímto účelem hodlá banka provést program výrazného snížení nákladů v mezinárodní síti, […]. Například v […] bude uzavřeno […] poboček, přičemž počet zaměstnanců se od 31. prosince 2012 sníží o […], a to až do doby, kdy bude dceřiná pobočka v […] (86) prodána.
(117)
Banka sníží své celkové financování zahraničních dceřiných společností z 2 miliard EUR v roce 2012 na […] v roce 2018 (87), návratnost kapitálu dosáhne v roce […] […] % a v roce […] […] %.
2.4.3 Nebankovní činnosti: prodej pojišťovacích činností a činností v oblasti realit
(118)
Banka snížila svůj podíl v dceřiné realitní společnosti Eurobank Properties pod 35 %, a to navýšením základního kapitálu s příznivým dopadem na poměr kmenového kapitálu Tier 1 banky (88). Banka tuto dceřinou společnost v plném rozsahu odprodá do 31. prosince 2018.
(119)
Banka také plánuje, že do […] prodá své dceřiné pojišťovny.
2.4.4 Získávání kapitálu ze soukromých zdrojů a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(120)
Bance se podařilo získat kapitál na trhu, a tím snížit potřebnou státní podporu.
(121)
Akcionáři byli jarní rekapitalizací v roce 2013 silně oslabeni, jelikož fond HFSF obdržel 98,56 % akcií banky a původním akcionářům zůstal pouze podíl ve výši 1,44 %. Fond HFSF tak v červnu 2013 převzal nad bankou plnou kontrolu. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(122)
V únoru 2012 banka nabídla, že od soukromých investorů koupí zpět hybridní nástroje za cenu v rozmezí od 40 % do 50 % jejich nominální hodnoty. Tato cena zpětného odkupu byla určena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřevyšující deset procentních bodů, která byla přidána s cílem motivovat investory k účasti na zpětném odkupu. Byla přijata nabídka na téměř 50 % celkové nominální hodnoty nástrojů, a banka tak měla po zohlednění nákladů na transakci zisk 248 milionů EUR (89).
(123)
V květnu 2013 banka oznámila další řízení závazků. Banka nabídla držitelům dluhu příležitost přeměnit jejich cenné papíry nižší úrovně Tier 1 a Tier 2 s nesplacenou částkou 662 milionů EUR na kmenové akcie za jejich nominální hodnotu. Cena přeměny byla stanovena tak, aby se rovnala upisovací ceně, kterou zaplatil fond HFSF při jarní rekapitalizaci v roce 2013 (90). Míra přijetí byla 48 %. Jelikož držitelé dluhopisů nižší úrovně Tier 1 a nižší úrovně Tier 2 převedli své cenné papíry na nižší podřízené nástroje bez hotovostní platby, získaný kapitál dosáhl částky 317 milionů EUR.
(124)
V důsledku dvou zpětných odkupů klesl souhrn podřízeného a hybridního dluhu z 1 045 milionů EUR k 31. prosinci 2011 na 283 milionů EUR k 31. prosinci 2013 (91).
2.5 ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(125)
Řecko se zavázalo, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen 16. dubna 2014, a poskytlo další závazky ohledně provádění plánu restrukturalizace („závazky“). Závazky, jejichž výčet je uveden v příloze, jsou shrnuty v tomto oddíle.
(126)
Zaprvé, Řecko se zavázalo, že banka provede restrukturalizaci svých komerčních činností v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců, jakož i maximální částku celkových nákladů, jichž je třeba dosáhnout do 31. prosince 2017 (92).
(127)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka do 31. prosince 2017 sníží náklady na vklady přijaté v Řecku a dodrží maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (93).
(128)
Pokud jde o zahraniční dceřiné společnosti banky, Řecko se zavázalo, že banka nebude poskytovat dodatečnou kapitálovou podporu, pokud nebudou splněny předem stanovené podmínky. Řecko se také zavázalo, že banka do 30. června 2018 výrazně omezí finanční páky u svých mezinárodních aktiv (94).
(129)
Řecko se zavázalo, že banka odprodá své pojišťovací činnosti, svoji realitní dceřinou společnost a řadu cenných papírů a že sníží velikost svého soukromého kapitálového portfolia. Kromě toho banka až na omezené výjimky nebude kupovat cenné papíry neinvestičního stupně (95).
(130)
Řecko poskytlo řadu závazků týkajících se řízení banky. Zavázalo se, že omezí odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky, že banku přiměje, aby dodržovala řecké právní předpisy o správě a řízení společností a zavedla účinnou a odpovídající organizační strukturu (96).
(131)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka posílí svoji úvěrovou politiku, aby v jakékoli fázi úvěrového procesu zabránila diskriminaci a zaručila, že rozhodnutí o poskytnutí a restrukturalizaci úvěrů směřují k maximalizaci ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka zlepší sledování úvěrového rizika, jakož i restrukturalizaci úvěrů (97).
(132)
Řada závazků se týká operací banky s vypůjčovateli ve spojení. Tyto závazky mají zaručit, že se banka při poskytování a restrukturalizaci půjček zaměstnancům, vedoucím pracovníkům a akcionářům, jakož i veřejným subjektům, politickým stranám a mediálním společnostem neodchýlí od obezřetných bankovních postupů (98).
(133)
Na závěr se Řecko zavázalo, že na banku uvalí další omezení, např. zákaz kuponů a dividend, zákaz akvizic a zákaz reklamy (99).
(134)
Tyto závazky budou do 31. prosince 2018 sledovány kontrolním správcem.
(135)
Jelikož fond HFSH zajišťuje stávající kapitálové navýšení banky, Řecko v rámci stávajícího kapitálového navýšení banky poskytlo samostatný závazek, že provede opatření stanovená v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění ze dne 30. března 2014, podle nějž se má zbývající částka nedostatku kapitálu úvěrové instituce předtím, než fond HFSF provede kapitálovou injekci, podle potřeby přidělit držitelům kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků této instituce.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍCH VYŠETŘOVACÍCH ŘÍZENÍ
3.1 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ V SOUVISLOSTI S PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACÍ
(136)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (100), pokud jde o vhodnost, nezbytnost a přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky (opatření B1).
(137)
Pokud jde o vhodnost opatření, vzhledem k tomu, že podpora byla poskytnuta poté, co byla provedena předběžná rekapitalizace a poskytnuta podpora v oblasti likvidity, a s ohledem na dlouhé období záchrany Komise pochybuje o tom, zda banka provedla všechny možné kroky, aby zabránila tomu, že v budoucnosti bude potřebovat podporu (101). Kromě toho Komisi nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, až bude první překlenovací rekapitalizace nahrazena rekapitalizací trvalou (102), neboť banka by se mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že by ráda zajistila, aby se kvalita řízení banky, a zejména její proces poskytování půjček v žádném případě nezhoršily.
(138)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise zpochybnila, zda byly provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka v budoucnosti bude potřebovat podporu. Jelikož navíc byla doba trvání překlenovací rekapitalizace nejistá, Komise nemohla s určitostí stanovit, zda je tato rekapitalizace dostačující a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení zátěže podle pravidel státní podpory. Navíc vzhledem k tomu, že v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na rekapitalizaci trvalou, Komise tyto podmínky nemohla posoudit.
(139)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda jsou ochranná opatření (zákaz reklamy, zákaz kuponů a dividend, zákaz kupní opce a zákaz zpětného odkupu popsané v 71. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou) ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci dostačující. Kromě toho Komise v 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou uvedla, že narušení hospodářské soutěže mohla být způsobena neexistencí pravidel, což fondu HFSF znemožnilo koordinovat všechny čtyři největší řecké banky (jmenovitě skupinu Eurobank, banky Alpha, NBG a Piraeus), a neexistencí odpovídajících ochranných opatření, aby se těmto bankám zabránilo ve sdílení obchodně citlivých informací. Komise proto navrhla, aby byl jmenován kontrolní správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
3.2 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ SE SPOLEČNOSTÍ NEA PROTON BANK
(140)
Dne 26. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda zásah ve výši 1 122 milionů EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF (opatření NP1), kapitálový vklad ve výši 250 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF a kapitálové vklady dosahující souhrnné výše 300 milionů EUR (opatření NP2), které fond HFSF poskytl bance Nea Proton, splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci (103) a sdělení o restrukturalizaci (104) (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(141)
Pokud jde o vhodnost opatření, Komise prohlásila, že uvedená opatření jsou vhodná jako podpora na záchranu.
(142)
Pokud jde o nezbytnost opatření, Komise poznamenala, že zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF byl nutný jak z hlediska částky, tak formy, zatímco kapitálové vklady provedené fondem HFSF byly nezbytné pouze z hlediska formy. Pokud však jde o výši kapitálových vkladů provedených fondem HFSF, Komise v 59. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda bude banka Nea Proton schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda je samostatná restrukturalizace nejlevnější dostupnou možností. Kromě toho Komise v 60. a 61. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že neschopnost banky Nea Proton poskytnout dostatečné protiplnění za rekapitalizaci ze strany fondu HFSF vzbuzuje pochybnosti o tom, zda jde o v zásadě zdravou banku, a tudíž vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(143)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise měla za to, že jsou přiměřená jako podpora na záchranu.
(144)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, Komise v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda tato banka může samostatně dosáhnout životaschopnosti.
(145)
Komise pochybovala o tom, že je navržená restrukturalizace dostačující ve srovnání s hloubkou restrukturalizace, která je požadována kvůli nedostatečnému protiplnění.
3.3 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(146)
Dne 6. května 2013 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda financování ve výši 4,1 miliardy EUR na pokrytí mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky TT na banku New TT (opatření NTT1), kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF bance New TT (opatření NTT2), kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR pro banku TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření TT) a zásah ve výši 0,68 miliardy EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF ve prospěch aktiv banky T, která byla převedena na banku TT (opatření T), splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(147)
Komise měla za to, že obě opatření, tedy NTT2 a NTT1, jsou v podobě podpory na záchranu vhodná a nezbytná. Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2 z hlediska částky, Komise vyjádřila pochybnosti o dlouhodobé samostatné životaschopnosti banky New TT a měla za to, že samostatná restrukturalizace nemusí nutně být jedinou a nejlevnější dostupnou možností (105). Pokud jde o protiplnění u obou opatření, Komise uvedla, že pokrytí mezery ve financování představuje konečné náklady bez vyrovnání budoucích příjmů, což vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace (106).
(148)
Pokud jde o přiměřenost obou opatření, Komise se domnívala, že opatření NTT2 a NTT1 jsou vhodná jako podpora na záchranu v krátkodobém výhledu, ale v 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT vyžadovala, aby byla urychleně provedena opatření, která by omezila nepříznivé vedlejší účinky.
(149)
Pokud jde o slučitelnost opatření T, Komise již toto opatření dne 16. května 2012 v rozhodnutí o řešení krizové situace banky T („rozhodnutí o bance T“) (107) dočasně schválila jako podporu na záchranu, nemohla však s konečnou platností schválit podporu ve prospěch činností banky T, které byly převedeny na banku TT. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT (108) prodloužila schválení opatření jako podpory na záchranu do doby, než přijme konečné rozhodnutí o aktualizované verzi plánu restrukturalizace banky TT.
(150)
Pokud jde o slučitelnost uvedených opatření se sdělením o restrukturalizaci, Komise pochybovala o tom, zda je banka New TT schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost. Tento skeptický postoj pramenil z omezeného počtu navržených opatření, která hodlala banka New TT přijmout, aby v budoucnosti vytvořila zisky, z nejistoty ohledně programu pro dobrovolný odchod do důchodu, pokud jde o jeho načasování a míru přijetí mezi zaměstnanci, z neexistence dalších opatření ke snížení nákladů na zaměstnance, neexistence opatření pro racionalizaci sítě poboček po získání banky T a průvodní neschopnosti využít potenciální součinnosti (109).
(151)
V 90. a 91. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila obavy, zda bude možné provést ambiciózní snížení úrokových rozpětí u stávajících vkladů a navýšení úvěrových marží u nových úvěrů, aniž by banka New TT ztratila značný počet klientů a aniž by musela poskytovat rizikové úvěry. Kromě toho Komise pochybovala o tom, že banka New TT zdvojnásobí své portfolio podnikových úvěrů podle plánu a zda vzhledem k nedostatku odborných zkušeností bude schopna dosáhnout plánovaného tempa růstu čistého příjmu z úroků.
(152)
Proto Komise v 95. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou TT vyjádřila názor, že opětovné začlenění banky TT do větší životaschopné finanční společnosti zvýší naději banky New TT na životaschopnost, neboť jí umožní racionalizovat náklady, znovu stanovit ceny vkladů a nových úvěrů a nabízet širší škálu produktů.
(153)
Jelikož banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT, včetně činností banky T, Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, které se týkalo otázky, zda opatření T a TT nabízejí dlouhodobé řešení z hlediska životaschopnosti banky New TT, a vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky.
(154)
Pokud jde o sdílení zátěže, Komise měla za to, že samostatná restrukturalizace zvyšuje náklady na restrukturalizaci, a tudíž pochybovala o tom, že je státní podpora omezena na minimum. Kromě toho Komise poznamenala, že navzdory skutečnosti, že bylo dosaženo dostačujícího sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, což pravděpodobně představovalo dosažitelné maximum, neexistence protiplnění vyvolala potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže. Komise rovněž zaznamenala, že nižší protiplnění je odůvodněno skutečností, že velká část vzniklých ztát pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu (110).
(155)
Pokud jde o narušování hospodářské soutěže, Komise poznamenala, že obrovská částka podpory, kterou obdržela banka TT a převedené činnosti banky T, a nedostatečné protiplnění jsou podnětem k hloubkové restrukturalizaci a k omezení tržní přítomnosti banky New TT. Kromě toho, zatímco ztráty pocházely především z držení dluhopisů ŘSDL, Komise konstatovala, že banka TT držela v poměru ke své velikosti mnohem více řeckých státních dluhopisů než ostatní řecké banky, a měla za to, že je to projevem nepřiměřeného riskování (111). Na závěr Komise poznamenala, že ačkoli banka New TT zůstává na trhu téměř stejnou měrou jako předtím banka TT, narušování hospodářské soutěže je vzhledem k poměrně malé velikosti a neexistenci zahraničních činností banky New TT omezené. Komise však vyjádřila pochybnosti o tom, zda byla přijata dostatečná opatření k omezení neoprávněného narušování hospodářské soutěže, a zastávala názor, že možná bude nutné zavést zákaz cenového vedení a další opatření týkající se změn v jednání (112).
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
PŘIPOMÍNKY JEDNÉ ŘECKÉ BANKY
(156)
Dne 3. ledna 2013 Komise od jedné řecké banky obdržela připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank. Tato řecká banka vyjádřila názor, že rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF v zásadě představuje vítaný krok směrem ke zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému a vůči rekapitalizaci Eurobanky nevznesla žádné námitky.
(157)
Ačkoli tato banka vyjádřila svoji naprostou podporu myšlence rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, vysvětlila, že očekává,, že rekapitalizace provedená fondem HFSF bude za obdobných podmínek otevřena všem bankám, které působí v Řecku, aby se minimalizovalo narušování hospodářské soutěže a zabránilo diskriminaci,
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍM VYŠETŘOVACÍM ŘÍZENÍM
5.1 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(158)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.1.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(159)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka poznamenala, že objem kapitálu ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, byl nižší než konečná částka nutná k tomu, aby tyto banky do června 2012 postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 10 % a poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 7 %, který byl stanoven v rámci tříletého nepříznivého zátěžového scénáře, a aby si tyto poměry udržely. Rovněž podotkla, že první překlenovací rekapitalizace je dočasná, neboť proces rekapitalizace bude dokončen navýšením základního kapitálu zmíněných čtyř bank.
(160)
Řecká banka také konstatovala, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovnictví. Podotkla, že pokud banka zůstává v soukromých rukou, její vedení pravděpodobně zůstane beze změn, zatímco pokud se vlastníkem banky stane stát (tedy fond HFSF), může fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude v každém případě posouzeno Řeckou bankou. Řecká banka poznamenala, že průběžně posuzuje rámec pro správu a řízení společnosti, přiměřenost řízení a rizikový profil banky, aby zaručila, že nedochází k nadměrnému riskování. Rovněž podotkla, že fond HFSF již jmenoval zástupce do správní rady rekapitalizovaných bank.
(161)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka konstatovala, že rekapitalizace banky byla omezená, aby se zaručilo splnění tehdejších použitelných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Rovněž uvedla, že dlouhé období před rekapitalizacemi bylo způsobeno prudkým zhoršením podmínek pro činnost bank v Řecku a dopadem programu PSI, složitostí celého projektu a potřebou maximalizovat zapojení soukromých investorů do navyšování základního kapitálu.
(162)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka podotkla, že úplné provedení plánu restrukturalizace, který má být předložen Komisi, je zajištěno skutečností, že hlasovací práva fondu HFSF budou pozastavena mimo jiné v případě, že dojde k výraznému porušení plánu restrukturalizace. Řecká banka také konstatovala, že obtíže banky nebyly způsobeny ani tím, že vedení banky podcenilo rizika, ani agresivním obchodním jednáním.
5.1.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(163)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, fond HFSF k otázce potenciálního státního zásahu v případě, že stát prostřednictvím fondu HFSF poskytne vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, poznamenal, že banky, které financuje, nejsou považovány za veřejné subjekty nebo za subjekty pod státní kontrolou a že státem nebudou kontrolovány ani poté, co je fond HFSF trvale rekapitalizuje. Fond HFSF poznamenal, že jde o zcela nezávislý subjekt soukromého práva, který se rozhoduje samostatně. Nepodléhá státní kontrole podle čl. 16C odst. 2 zákona o fondu HFSF, podle nějž úvěrové instituce, jimž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, nejsou součástí širšího veřejného sektoru. Rovněž poukázal na správní strukturu fondu HFSF.
(164)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF poznamenal, že bude respektovat samostatnost banky a nebude zasahovat do jejího denního řízení, protože jeho úloha je omezena hranicemi stanovenými zákonem o fondu HFSF. Prohlásil, že nedojde ke státnímu zásahu ani koordinaci a že rozhodnutí banky o úvěrovém procesu (mimo jiné o zajištění, stanovení cen a platební schopnosti vypůjčovatelů) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(165)
Fond HFSF poukázal na to, že zákon o fondu HFSF a dohoda o předběžném upsání stanoví vhodná ochranná opatření, aby se stávajícím soukromým akcionářům zabránilo v nadměrném riskování. Poukázal na různé prvky, např. na to, že i) fond HFSF jmenuje zástupce jako nezávislé nevýkonné členy správní rady banky a že tito zástupci jsou přítomni ve výborech, ii) fond HFSF provádí v bance hloubkovou kontrolu a iii) že po konečné rekapitalizaci budou hlasovací práva fondu HFSF omezena pouze do doby, než banka splní podmínky plánu restrukturalizace.
(166)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, a zejména o úroveň protiplnění za podporu, fond HFSF konstatoval, že protiplnění bylo dohodnuto se zástupci Komise, banky ECB a MMF. Tato dohodnutá úroveň zohledňovala skutečnost, že první překlenovací rekapitalizace bude do 30. září 2012 přeměněna na rekapitalizaci trvalou, přičemž tato lhůta byla stanovena v březnu 2012 v Memorandu o hospodářské a finanční politice mezi Komisí, ECB a MMF a Řeckem.
(167)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, HFSF podotkl, že opatření, která přijal, například opatření popsaná v 165. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, představují vzhledem k velkým částkám obdržené podpory a dlouhému období záchrany dostatečná ochranná opatření. Kromě toho fond HFSF prohlásil, že jsou zavedena odpovídající opatření, aby se zaručilo, že si banky, v nichž má fond HFSF podíl, navzájem nevyměňují obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, mandáty přidělené těmto zástupcům, které konkrétně brání toku informací od jednoho zástupce k druhému, a jasné interní pokyny, aby tito úředníci nepředávali bankám obchodně citlivé informace. Kromě toho fond HFSF uvedl, že nevykonává svá práva ve vztahu k bankám způsobem, který by mohl zabránit účinné hospodářské soutěži nebo tuto soutěž omezovat, narušovat či výrazně oslabovat. Na závěr fond HFSF poukázal na to, že členové jeho správní rady a jeho zaměstnanci podléhají přísným pravidlům důvěrnosti a povinnostem při správě cizího majetku a jsou, pokud jde o jeho záležitosti, vázáni ustanoveními o profesním tajemství.
5.2 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEA PROTON
(168)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.2.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(169)
Řecká banka konstatovala, že banka Nea Proton by jako dočasná úvěrová instituce vlastněná fondem HFSF nemohla sama předložit dlouhodobější podnikatelský plán. Kromě toho Řecká banka podotkla, že bedlivě sleduje provádění obchodního plánu, který pro banku Nea Proton připravil fond HFSF a který byl předložen Komisi, aby se zaručilo, že bude možné banku Nea Proton prodat ve lhůtě stanovené zákonem.
(170)
Pokud jde o tempo růstu ziskovosti, Řecká banka podotkla, že k největší části růstu podle očekávání dojde v roce 2013 (kdy měl čistý příjem z úroků podle očekávání vzrůst na 55,3 milionů EUR ve srovnání s 22,7 miliony EUR v roce 2012), a to především v důsledku snížení celkových úrokových nákladů, a tento růst bude výsledkem dvou faktorů: přesunu termínovaných vkladů, které dříve byly velmi výnosné za lepších podmínek, a snížení celkové nesplacené částky vkladů v první polovině roku 2012 o 30 %. Kromě toho Řecká banka zdůraznila, že od roku 2013 již údaje o čistém příjmu z úroků nebudou tolik kolísat a nebudou důvodem k pochybnostem o tom, že je banka Nea Proton schopna splnit cíl.
5.2.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(171)
Pokud jde o nezbytnost opatření ve prospěch banky Nea Proton, fond HFSF konstatoval, že příslušným orgánem, který rozhoduje o opatřeních týkajících se řešení problémů bank, je Řecká banka a že fond HFSF provedl vklad minimálního kapitálu, který byl nutný pro regulační účely.
(172)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, fond HFSF poukázal na řešení krizové situace, v jehož rámci musel HFSF prodat banku Nea Proton do dvou let, a souhlasil s Komisí, že banka Nea Proton by mohla být součástí většího a životaschopného subjektu. Ačkoli plán restrukturalizace banky Nea Proton byl založen na „samostatném“ modelu, fond HFSF vysvětlil, že cílem bylo usnadnit prodej této banky zvýšením její atraktivity pro investory a zlepšením jejích finančních výsledků. Fond HFSF vyjádřil názor, že kapitálové vklady nejen umožnily bance Nea Proton dodržet minimální poměr kapitálové přiměřenosti, ale také zlepšily její finanční pozici a atraktivitu pro budoucí fúzi s jinými menšími bankami. Fond HFSF rovněž poznamenal, že dodatečná kapitálové injekce byla nutná k pokrytí ztrát ze znehodnocení v souvislosti s programem PSI a rostoucími poplatky za poskytování úvěrů.
(173)
Fond HFSF konstatoval, že banka Nea Proton zlepšila své náklady financování a loajalitu vkladů. Závislost banky Nea Proton na Eurosystému se v roce 2012 zmenšila a banka zlepšila svoji likvidní pozici. Dodatečná kapitálová injekce jí pomohla snížit úrokové sazby u vkladů a zlepšit rozpětí úrokové sazby. Banka Nea Proton již znovu stanovila cenu některých úvěrových portfolií, přičemž použila stanovení cen na základě rizik s úrokovými sazbami, které výrazně převyšovaly náklady financování. Kromě toho by k plánovanému tempu růstu čistých příjmů z úroků došlo souběžně s konzervativním rozšířením v tržním segmentu zaměřeném na společnosti a zvýšením kvality portfolia.
(174)
Fond HFSF konstatoval, že v roce 2012 banka Nea Proton výrazně snížila své provozní náklady, že její jediné dvě dceřiné společnosti ukončily svoji činnost, že byla výrazně omezena její účast v pojišťovnách a že bude ukončeno její obchodování na vlastní účet.
(175)
Na závěr fond HFSF podotkl, že bude omezeno narušování hospodářské soutěže, a to vzhledem k malému podílu banky Nea Proton na celkových bankovních aktivech v Řecku a ke skutečnosti, že banka neuvažuje o agresivním přijímání vkladů.
5.3 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(176)
Dne 19. července 2013 předložilo ministerstvo financí připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
(177)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT1, ministerstvo financí doplnilo, že přesná hodnota aktiv a závazků, které byly převedeny na banku New TT, byla v souladu s čl. 63E odst. 6 zákona č. 3601/2007 definována na základě zprávy externích auditorů.
(178)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2, ministerstvo financí konstatovalo, že Druhý program hospodářské korekce pro Řecko (druhá revize-květen 2012) vyžadoval, aby banka New TT byla do 15. července 2013 prodána třetí straně.
(179)
Pokud jde o protiplnění za opatření NTT1 a NTT2, ministerstvo financí uvedlo, že fond HFSF, který do 31. prosince 2013 vyplňuje mezeru ve financování místo fondu HDIGF, získává v případě likvidace aktiv, která zůstala ve vlastnictví banky TT, přednostní nárok před jinými nezajištěnými věřiteli a že před nárok fondu HFSF lze zařadit pouze nároky zaměstnanců na obdržení 50 % jejich vyrovnání. Proto konstatovalo, že výsledek likvidace zmíněných aktiv využije především fond HFSF, čímž se sníží náklady státu.
(180)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky New TT, ministerstvo financí uvedlo, že tato banka musela být jako dočasná uvěrová instituce v souladu s článkem 63E zákona č. 3601/2007 prodána do dvou let od založení. Prodej banky New TT bude v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice z května 2013 dokončen do 15. července 2013, čímž se zaručí dlouhodobá životaschopnost jejích činností.
6. POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
6.1 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEA PROTON
6.1.1 Existence a částka podpory
(181)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle uvedeného ustanovení je státní podporou každá podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
6.1.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření Pr1, Pr2 a Pr3)
(182)
Kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, který řecký stát v květnu 2009 poskytl bance Proton (opatření Pr1), řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR získané bankou Proton v dubnu 2009 (opatření Pr2) a státní záruka, která byla bance Proton poskytnuta v červenci 2010 za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3), byly poskytnuty v rámci režimu podpor pro řecké banky (113). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu.
(183)
Podle závěru vyvozeného v 38. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton převezme banka Nea Proton ekonomické činnosti banky Proton. Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla pro banku Nea Proton přínosná, neboť přispěla ke stabilizaci a pokračování ekonomických činností, které na ni byly převedeny a které by jinak ustaly. Proto má Komise za to, že opatření byla přínosná pro ekonomické činnosti převedené na banku Nea Proton.
6.1.1.2 Existence podpory při pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton (opatření NP1)
(184)
V 31. až 37. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že opatření NP1, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 38. bodě odůvodnění téhož rozhodnutí Komise měla za to, že banka Nea Proton je ekonomickým příjemcem uvedeného opatření, neboť přejímá ekonomickou činnost banky Proton, která díky obdržené podpoře nadále existuje.
6.1.1.3 Existence podpory při vkladu počátečního základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF a vkladu dodatečného základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF v roce 2012 (opatření NP2)
(185)
V 41. až 43. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že kapitálový vklad fondu HFSF ve výši 250 milionů EUR a dodatečný kapitálový vklad plánovaný v době přijetí rozhodnutí, které dosáhly celkové částky 300 milionů EUR, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, z možného dodatečného kapitálu ve výši 300 milionů EUR fond HFSF nakonec v roce 2012 přispěl dodatečnou částkou 265 milionů EUR, a celková podpora na rekapitalizaci tak v letech 2011 a 2012 dosáhla částky 515 milionů EUR (opatření NP2).
6.1.1.4 Existence podpory při kapitálovém vkladu, který poskytl fond HFSF bance Nea Proton před jejím prodejem bance (NP3)
(186)
Komise má za to, že kapitálový vklad, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton před jejím prodejem bance a která dosáhla částky 395 milionů EUR, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(187)
Kapitálový vklad poskytl fond HFSF, tedy subjekt zřízený a financovaný Řeckem za účelem podpory bank, a vklad tudíž byl proveden za využití státních zdrojů. Kromě toho je opatření svoji povahou selektivní, jelikož kapitálový vklad je přínosný pouze pro banku Nea Proton.
(188)
Kromě toho zásah poskytuje bance Nea Proton jednoznačnou výhodu, neboť jí umožňuje, aby pokračovala ve svých bankovních činnostech. Bez kapitálové injekce by banka Nea Proton byla vyhlásila úpadek, neboť měla hluboce záporný kapitál. Za těchto okolností by bývalo nebylo možné banku Nea Proton prodat a začlenit ji do většího subjektu. Kromě toho tato rekapitalizace nesplňuje zásadu tržního investora. Naopak, rekapitalizace ve výši 395 milionů EUR umožnila prodat banku Nea Proton za cenu jednoho eura. Soukromý investor by se rozhodl rekapitalizaci neprovést a nechal by banku Nea Proton vyhlásit úpadek, čímž by ušetřil 395 milionů EUR.
(189)
Banka Nea Proton soutěží s jinými bankami včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo by mohly mít zájem o vstup na řecký trh. Proto kapitálová injekce ovlivňuje obchod mezi členskými státy a může narušit hospodářskou soutěž.
(190)
Komise tudíž dospěla k závěru, že kapitálový vklad do banky Nea Proton ve výši 395 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Příjemce opatření NP3
(191)
Jak již bylo vysvětleno v 188. bodě odůvodnění, Komise považuje banku Nea Proton za příjemce kapitálového vkladu ve výši 395 milionů EUR, neboť jí podpora umožnila pokračovat v ekonomických činnostech v rámci banky.
(192)
Pokud jde o to, zda prodej banky Nea Proton představuje státní podporu ve prospěch banky, je třeba, aby Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008 posoudila, zda jsou splněny určité požadavky. Musí posoudit: i) zda byl postup prodeje otevřený a nediskriminační; ii) zda se prodej uskutečnil za tržních podmínek; a iii) zda finanční instituce nebo vláda stanovily co nejvyšší prodejní cenu majetku a závazků.
(193)
Banka získala akcie v bance Nea Proton, jelikož v rámci nediskriminačního nabídkového řízení, které bylo otevřené jiným bankám a finančním institucím, předložila jedinou platnou nabídku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu bank, finančních institucí a sponzorů a pouze čtyři z nich dali najevo, že mají zájem získat banku Nea Proton, a pouze dva z těchto subjektů, banka a hedgeový fond (114), předložily konečné nabídky. Nabídka banky byla jedinou, která vyhovovala průvodnímu dopisu HFSF.
(194)
Vzhledem k tomu, že se finanční poradce obrátil na velký počet bank a předem stanovil požadavky a časový rámec, které musely nabídky splňovat, aby byly platné, má Komise za to, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Komise tudíž dospěla k závěru, že na základě nabídkového řízení může vyloučit přítomnost podpory ve prospěch kupujícího.
(195)
Banka zaplatila jedno euro a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje. Tato záporná cena (tedy s ohledem na rekapitalizaci banky Nea Proton těsně před prodejem) nebrání tomu, aby prodejní cena odrážela tržní hodnotu podniku (115), neboť čistý vlastní kapitál banky Nea Proton byl jednoznačně záporný a podle očekávání měla banka nadále zaznamenávat ztráty. Komise nemá důvod domnívat se, že učiněná nabídka a zaplacená cena neodrážely tržní cenu podniku. V důsledku toho Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a s vlastní rozhodovací praxí (116) dospěla k závěru, že daná prodejní cena byla tržní a že lze podporu ve prospěch banky vyloučit.
6.1.1.5 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(196)
Na základě 182. až 190. bodu odůvodnění má Komise za to, že opatření Pr1, Pr2 a Pr3, NP1, NP2 a NP3 splňují podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu. Pokud jde o opatření Pr1, Pr2 a Pr3, Komise dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že opatření přispěla k pokračování činností banky Proton, které byly později převedeny na banku Nea Proton, lze mít za to, že jsou rovněž přínosná pro banku Nea Proton, která tyto činnosti převzala. Jak je již uvedeno v 184. bodě odůvodnění, příjemcem opatření NP1 je banka Nea Proton, která převzala činnosti od banky Proton. Kromě toho je banka Nea Proton také příjemcem opatření NP2 a NP3.
(197)
Komise proto dospěla k závěru, že činnosti banky Nea Proton obdržely státní podporu ve formě kapitálové podpory ve výši 2 111,6 milionů EUR (opatření Pr1, NP1, NP2 a NP3), která doplnila státní záruky ve výši 149,4 milionů EUR (opatření Pr3) a řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2), jak je shrnuto v tabulce 9.
Tabulka 9
Přehled celkové podpory obdržené bankami Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Rekapitalizace
80
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Financování mezery ve financování z PB na NPB
1 121,6
NP2
Rekapitalizace
515
NP3
Rekapitalizace
395
Celková poskytnutá kapitálová podpora
2 111,6
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Činnosti banky Proton
Pr2
Úvěr ve formě dluhopisů
78
Pr3
Záruka
149,4
Celková poskytnutá podpora v oblasti likvidity
227,4
6.1.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(198)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(199)
Komise uznala, že světová finanční krize může být příčinou vážné poruchy v hospodářství členského státu a že opatření, která podporují banky, mohou takovou poruchu napravit. To potvrdilo také sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Komise se i nadále domnívá, že požadavky na schválení státní podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny vzhledem k tomu, že opět vzniklo napětí na finančních trzích. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (117) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (118).
(200)
Pokud je o řecké hospodářství, Komise v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky, jakož i ve schváleních opatření státní podpory, kterou Řecko poskytlo jednotlivým bankám (119), uznala, že v řeckém hospodářství existuje hrozba vážné poruchy a že státní podpora bank je k odstranění této poruchy vhodná. Proto by právním základem pro posouzení opatření podpory měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(201)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti:
a) vhodnost: podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle nápravy vážné poruchy v hospodářství; toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné;
b) nezbytnost: výše a podoba opatření podpory musí být nezbytné k dosažení cíle; proto se musí jednat o minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle, a opatření musí mít podobu, která je pro nápravu poruchy nejvhodnější;
c) přiměřenost:: kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(202)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(203)
Sdělení o rekapitalizaci (120) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u kapitálových injekcí ze strany státu.
(204)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (121) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 7.
6.1.3 Posouzení slučitelnosti opatření podpory podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o rekapitalizaci
6.1.3.1 Slučitelnost opatření Pr1, Pr2 a Pr3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(205)
Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla poskytnuta v rámci režimu podpor pro řecké banky. Opatření, která zmíněný režim obsahuje, již byla posouzena a bylo shledáno, že jsou slučitelná s vnitřním trhem, a to v rozhodnutí Komise ze dne 19. listopadu 2008.
6.1.3.2 Slučitelnost opatření NP1 a NP2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(206)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton schválila opatření NP1 a NP2 jako podporu na záchranu. Jak je však uvedeno v 142. bodě odůvodnění, Komise vyjádřila obavy, zda je částka opatření NP2 nezbytná a zda bude banka Nea Proton sama schopna obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a proto zpochybnila, zda je možnost samostatné obnovy nejlevnější dostupnou možností. Tyto obavy byly rozptýleny prodejem banky Nea Proton bance dne 15. července 2013. Jelikož banka Nea Proton byla bance prodána otevřeným, transparentním a nediskriminačním způsobem, je částka, kterou banka zaplatila, považována za tržní cenu. V důsledku toho byla částka vlastního kapitálu, kterou stát do banky před prodejem vložil, nezbytná, aby byl prodej úspěšný. S ohledem na plán restrukturalizace, který banka předložila Komisi, se začleněním banky Nea Proton do činností banky vyřeší otázky dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton.
6.1.3.3 Slučitelnost opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.1.3.3.1 Vhodnost
(207)
Pokud jde o vhodnost opatření NP3, tedy kapitálové injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Nea Proton předtím, než byla prodána bance, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, protože pomohlo bance Nea Proton k tomu, aby pokračovala ve svých činnostech. Tyto činnosti by bez podpory fondu HFSF ustaly, protože banka Nea Proton měla v době prodeje bance záporný vlastní kapitál a nadále zaznamenávala ztráty. Žádná banka by banku Nea Proton nebyla koupila bez předchozí rekapitalizace. Opatření proto zaručuje, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu.
6.1.3.3.2 Nezbytnost
(208)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že kapitálový vklad musí představovat minimum nezbytné k dosažení tohoto cíle.
(209)
Jak Řecká banka uvedla v dopise ze dne 19. července 2013, pokud by banka Nea Proton bývala vyhlásila úpadek, mohla tím vzniknout nákaza, která by bývala podnítila novou systémovou krizi a oslabila důvěru, která byla v poslední době v bankovním systému obnovena po dokončení procesu rekapitalizace. Komise se domnívá, že tyto prvky finanční stability podporují nezbytnost opatření NP3.
(210)
Pokud jde o rozsah zásahu, částka 395 milionů EUR byla určena prostřednictvím otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Banka dokončila hloubkovou kontrolu banky Nea Proton. Nabídka banky, která vyžadovala, aby banka Nea Proton byla dříve, než ji banka koupí, rekapitalizována, byla vypočtena tak, aby splňovala minimální kapitálový poměr ve výši 9 % a aby umožňovala vytvořit zásoby ve výši dodatečných 119 milionů EUR vzhledem k očekávaným dalším ztrátám z úvěrů a očekávaným ztrátám před zdaněním do roku 2016. Komise dospěla k závěru, že podpora ve výši 395 milionů EUR byla nezbytná.
(211)
Pokud jde o protiplnění za podporu, vzhledem k tomu, že prodejní cena je stanovena na jedno euro, fond HFSH nezíská zpět žádné finanční prostředky. Jeho příspěvek se podobá grantu. Jak je uvedeno v bodě 44 sdělení o rekapitalizaci, rekapitalizaci bez dostatečného protiplnění lze přijmout pouze v případě, že banky, jež se dostaly do problémů, nemohou žádné protiplnění zaplatit. Komise má za to, že to je případ banky Nea Proton. Neexistence protiplnění v souladu se sdělením o rekapitalizaci vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(212)
Závěr tedy je, že opatření jako podpora na záchranu je jak svojí částkou, tak podobou nezbytné k omezení narušování řeckého bankovního systému a hospodářství jako celku.
6.1.3.3.3 Přiměřenost
(213)
Komise podotýká, že po fúzi formou převzetí banky Nea Proton bankou byly na banku převedeny ekonomické činnosti banky Nea Proton. Skutečnost, že podpora tyto ekonomické činnosti zachránila, by teoreticky mohla narušovat hospodářskou soutěž. Komise však poukazuje na malou velikost banky Nea Proton a na proces prodeje, v němž měli soutěžící možnost předložit nabídku na koupi banky Nea Proton. Ekonomické činnosti banky Nea Proton budou navíc ihned po převodu v plném rozsahu začleněny do banky a přestanou existovat jako samostatná ekonomická činnost nebo konkurent. Komise proto dospěla k závěru, že podpora nijak neoprávněně nenarušuje hospodářskou soutěž.
6.1.3.3.4 Závěr ohledně souladu opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o restrukturalizaci
(214)
Komise tudíž dospěla k závěru, že opatření NP3 je vhodné, nezbytné a vzhledem k hloubkové restrukturalizaci, která je pro banku, jež nyní obsahuje ekonomické činnosti banky Nea Proton, naplánována, přiměřené z hlediska zamýšleného cíle.
6.1.4 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci
(215)
V 60., 61., 78. a 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které se týká opatření NP1 a NP2, Komise poznamenala, že banka Nea Proton pravděpodobně nebude schopna poskytnout protiplnění za obdrženou státní podporu, a zdůraznila, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace. V 211. bodě odůvodnění Komise v souvislosti s protiplněním za opatření NP3 poznamenala, že vzhledem k tomu, že prodejní cena banky Nea Proton je stanovena na jedno euro, fond HFSF nezíská zpět nic z 395 milionů EUR, které do banky vložil těsně před jejím prodejem (opatření NP3). Kromě toho Řecko zpětně nezíská nic z preferenčních akcií, které bance Nea Proton vydalo v květnu 2009, jelikož akciové pohledávky, které s nimi souvisely, byly ponechány v bance Proton, která vyhlásila úpadek. Komise proto dospěla k závěru, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.1 Dlouhodobá životaschopnost činností banky Nea Proton prostřednictvím prodeje
(216)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se banka v obtížích není schopna hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě. Členské státy proto mohou stimulovat odchod neživotaschopných aktérů z trhu a zároveň umožnit, aby se proces odchodu uskutečnil v přiměřeném časovém rámci, který zachovává finanční stabilitu.
(217)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka Nea Proton schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a poukázala na synergické účinky, kterých by mohlo být dosaženo integrací této banky do většího finančního subjektu.
(218)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho bylo v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice nutné dosáhnout hlubší konsolidace bankovního sektoru a fond HFSF musel banku Nea Proton prodat do 15. července 2013.
(219)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Proto je díky tomu, že činnosti banky Nea Proton byly převedeny na banku, možné zachovat jejich dlouhodobou životaschopnost. Kromě toho skutečnost, že banka Nea Proton je v plném rozsahu začleněna do banky a přestává existovat jako samostatný konkurent, představuje hloubkovou restrukturalizaci, která je nutná v důsledku nedostatečného protiplnění za státní podporu.
6.1.4.2 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(220)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly náklady na restrukturalizaci omezeny na minimum. Tyto pochybnosti vycházely ze zjištění, že banka Nea Proton se nedokáže sama vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, aniž by jí přitom vznikly vysoké náklady. Začleněním banky Nea Proton do banky, tedy do většího subjektu s infrastrukturou IT a strukturou pro řízení rizik, jsou tyto obavy rozptýleny. Prodej bance přispívá k omezení nákladů na restrukturalizaci na minimum.
(221)
Pokud jde o příspěvek akcionářů a držitelů podřízeného dluhu k nákladům na restrukturalizaci, Komise již v 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky Nea Proton, ale zůstali v bance Proton, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže mezi akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
6.1.4.3 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(222)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(223)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise bere na vědomí částku celkové podpory obdržené ve formě kapitálu ve výši 2 111,6 milionů EUR (Pr1, NP1, NP2, NP3), která doplnila státní podporu v oblasti likvidity ve výši 149,4 milionů EUR (Pr3) a řecké státní cenné papíry ve výši 78 milionů EUR (Pr2). Opatření Pr1 odpovídalo v té době 4,6 % rizikově vážených aktiv banky Proton. Opatření NP1, tedy financování mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky Proton na banku Nea Proton, odpovídalo přibližně 36 % rizikově vážených aktiv banky Proton na konci roku 2010 nebo 84 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklad počátečního základního kapitálu, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton a která byla součástí opatření NP2, odpovídala přibližně 18,8 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklady dodatečného základního kapitálu, které byly součástí opatření NP2, odpovídaly přibližně 34,2 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. prosinci 2012 (122)). Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, opatření NP1 a NP2 představovala více než 50 % rizikově vážených aktiv banky Proton nebo více než 130 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton. Základní kapitálová injekce před prodejem bance, tedy opatření NP3, odpovídala přibližně 48,7 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. květnu 2013). Tyto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vybízejí k výraznému omezení přítomnosti příjemce podpory na trhu.
(224)
Pokud jde o trh, na němž banka Nea Proton provozovala svoji činnosti, Komise v 82. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že banka Proton je velmi malá (přibližně 1 % podílu na trhu z celkových aktiv řeckých bank), a proto jsou aktiva a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance Nea Proton byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(225)
Kromě toho byly činnosti banky Nea Proton nabídnuty konkurentům v otevřené aukci. Po prodeji přestala banka Nea Proton existovat jako samostatný konkurent, neboť byla v plném rozsahu začleněna do banky.
(226)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k malé velikosti banky Nea Proton, otevřenému procesu prodeje a ke skutečnosti, že banka Nea Proton nebude nadále existovat jako samostatný konkurent, nedochází navzdory velmi vysoké částce podpory a neexistenci protiplnění k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.4 Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o restrukturalizaci
(227)
Na základě analýzy v 216. až 226. bodě odůvodnění výše Komise dospěla k závěru, že prodej banky Nea Proton a její začlenění do banky zaručují, že banka Nea Proton bude dlouhodobě životaschopná, že je podpora omezena na nezbytné minimum a že nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(228)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 7 by proto měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
6.2 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEW TT
6.2.1 Existence a částka podpory
(229)
Komise musí posoudit, zda opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.1 Existence podpory u pokrytí mezery ve financování převedených aktiv a závazků banky T (opatření T)
(230)
V 26. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou T již Komise stanovila, že opatření T, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování u aktiv a závazků převedených na banku TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 33. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí měla Komise za to, že ekonomické činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, jsou příjemcem státní podpory, neboť díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.2 Existence podpory u rekapitalizace provedené v rámci rekapitalizačního opatření pro banku TT (opatření TT)
(231)
Kapitálová injekce ve výši 224,96 milionů EUR, kterou řecký stát poskytl bance TT (opatření TT), byla poskytnuta v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (123). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu. Opatření TT tudíž představovalo podporu ve prospěch banky TT.
(232)
Jak Komise uvedla v 98. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT včetně banky T.
6.2.1.3 Existence podpory u financování mezery ve financování banky New TT (opatření NTT1)
(233)
V 53. až 57. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT1, tedy zásah fondu HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování banky New TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V 54. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí Komise měla za to, že banka New TT je ekonomickým příjemcem, neboť přejímá ekonomické činnosti banky TT, které díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.4 Existence podpory u vkladu počátečního základního kapitálu (opatření NTT2)
(234)
V 49. až 52. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT2, tedy vklad počátečního základního kapitálu fondem HFSF ve výši 500 milionů EUR ve prospěch banky New TT, představuje státní podporu pro banku New TT ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.5 Existence podpory pro banku jako nabyvatele banky New TT
(235)
Banka získala akcie banky New TT v rámci otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Podle informací, které byly dne 15. července 2013 obdrženy od řeckých orgánů, se finanční poradce obrátil na značný počet zahraničních a řeckých bank a investorů a pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky. Na základě skutečnosti, že se finanční poradce obrátil na značný počet bank, může Komise vyvodit závěr, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Nabídka banky byla vzhledem k částce a druhu nabídky považována za nejlepší.
(236)
Konkrétněji banka souhlasila s tím, že fond HFSF zaplatí celkovou částku 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Druhá nejvyšší nabídka byla nabídka hotovosti ve výši 500 milionů EUR. Byla tedy o 26,58 % nižší než nabídka banky. Podle dopisu Řecké banky ze dne 8. července 2013 nelze nabídku hotovosti předloženou domácí bankou zohlednit, pokud je tato banka dosud závislá na financování z Eurosystému, a zejména pokud je příjemcem nouzové pomoci v oblasti likvidity. Druhá nejvyšší nabídka tudíž nesplňovala požadavky Řecké banky.
(237)
Rovněž je třeba podotknout, že podle prodejní smlouvy fond HFSF obdržel 1 418,75 milionů nových kmenových akcií banky za nabídkovou cenu 0,48 EUR za akcii (124). Účast fondu HFSF v bance vzrostla z 93,55 % na 95,23 %.
(238)
Komise proto dospěla k závěru, že nákup nepředstavuje podporu pro kupujícího.
6.2.1.6 Závěr o existenci podpory
(239)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že opatření T, TT, NTT1 a NTT2 představují státní podporu. Pokud jde o opatření T, Komise dospěla k závěru, že podpora zvýhodnila činnosti banky T, neboť tyto činnosti byly převedeny na banku TT a později na banku New TT. Pokud jde o opatření TT, Komise dospěla k závěru, že zvýhodnilo činnosti banky TT, které byly převedeny na banku New TT. Příjemcem opatření NTT1 a NTT2 je banka New TT.
(240)
Komise proto dospěla k závěru, že na ekonomické činnosti banky T, které převzala banka TT a později banka New TT, byla poskytnuta rekapitalizační podpora ve výši 677 milionů EUR, zatímco na činnosti prováděné bankou TT, které převzala banka New TT, byla poskytnuta státní podpora ve formě kapitálové podpory ve výši 4 457,96 milionů EUR (opatření TT, NTT1 a NTT2).
Tabulka 10
Přehled celkové podpory obdržené bankami T, TT a New TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T
T
Financování mezery ve financování z T na TT
677
Činnosti banky TT
TT
Rekapitalizace
224,96
Činnosti banky New TT
NTT1
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitál
500
6.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(241)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(242)
Jak je vysvětleno v 199. a 200. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory pro řecké banky by v současnosti měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(243)
Jak je vysvětleno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(244)
Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(245)
Sdělení o rekapitalizaci (125) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových injekcí.
(246)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (126) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace bank podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 8.
6.2.3 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.2.3.1 Slučitelnost opatření T se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(247)
Pokud jde o opatření T, v rozhodnutí o bance T Komise konstatovala, že zásah splňuje požadavky čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, a rozhodla, že zásah je slučitelný s vnitřním trhem z důvodů finanční stability po dobu šesti měsíců od data přijetí uvedeného rozhodnutí. Řecké orgány do konce tohoto šestiměsíčního období nepředložily aktualizovaný plán restrukturalizace banky TT, který by zohlednil začlenění činností banky T do banky TT. V 83. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT však Komise konstatovala, že toto opomenutí je pochopitelné, neboť mezitím bylo přijato rozhodnutí o vyřešení krizové situace banky TT. Vzhledem k tomu, že řecké orgány v lednu 2013 předložily plán restrukturalizace banky New TT a v březnu 2013 jej aktualizovaly, přičemž jak původní plán, tak aktualizace se zabývají činnostmi, které byly převedeny z banky T na banku TT, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT opatření T dočasně schválila jako podporu na záchranu, dokud nebude přijato konečné rozhodnutí o opatřeních T, TT, NTT1 a NTT2.
6.2.3.2 Slučitelnost opatření TT se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(248)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 (127) dospěla Komise k závěru, že opatření TT, jež bylo poskytnuto v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky, je slučitelnou podporou na záchranu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 neodkazovalo na sdělení o rekapitalizaci, jelikož toto sdělení tehdy ještě nebylo přijato.
6.2.3.3 Slučitelnost opatření NTT1 a NTT2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(249)
Již v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise dočasně schválila opatření NTT1 a NTT2 jako podporu na záchranu.
6.2.4 Slučitelnost opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
6.2.4.1 Neexistence odpovídajícího protiplnění za podporu: je třeba je zohlednit v rámci posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(250)
Ve 45. bodě odůvodnění rozhodnutí o bance T Komise poznamenala, že fondy HDIGF a HFSF pravděpodobně nezískají zpět žádné prostředky a že financování mezery ve financování z banky T na banku TT se proto podobá grantu. Kromě toho, jak konstatuje 101. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, fond HFSF může očekávat, že získá zpět pouze část svého vkladu počátečního základního kapitálu ve výši 500 milionů EUR (opatření NTT2). Kromě toho Komise poznamenala, že fondu HFSF nebude poskytnuto žádné protiplnění za financování mezery z banky TT na banku New TT (opatření NTT1) a že existuje jen velmi nízká pravděpodobnost, že fond HFSF získá zpět část z 3,7 miliard EUR. Na závěr Komise podotýká, že stát s nejvyšší pravděpodobností nezíská zpět žádnou částku v souvislosti s opatřením TT, neboť jeho akciové pohledávky týkající se preferenčních akcií vydaných v květnu 2009 zůstaly v bance TT, která vyhlásila úpadek.
(251)
Jak je uvedeno v 77. a 102. bodě odůvodnění o zahájení řízení s bankou New TT, neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.2 Zajištění dlouhodobé životaschopnosti činností banky New TT prostřednictvím prodeje
(252)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se úvěrová instituce v obtížích nemůže hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě.
(253)
V oddíle 3.2.4.1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka New TT schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda dokáže dosáhnout plánovaného růstu příjmů. Kromě toho poukázala na to, že banka New TT přijala pouze omezený počet opatření k tvorbě zisku a že nepřijala opatření ke snížení nákladů na zaměstnance a k racionalizaci sítě poboček. Rovněž poukázala na součinnost, jíž by mohlo být dosaženo začleněním banky New TT do většího finančního subjektu.
(254)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho byl s ohledem na veřejný zájem a finanční stabilitu, jakož i na ochranu aktiv fondu HFSF prodej banky New TT podle Memoranda o hospodářské a finanční politice prioritní akcí.
(255)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Díky tomu, že činnosti banky New TT byly převedeny na banku, je proto možné zachovat dlouhodobou životaschopnost těchto činností. Banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent. Dne 14. dubna 2014 byla dokončena provozní fúze banky New TT a banky. Bude o několik poboček zeštíhlena síť poboček s názvem „Hellenic Postbank“ (banka si hodlá značku „Hellenic Postbank“ ponechat pro některé pobočky, zatímco značka „T-bank“ zanikne a síť poboček „T-bank“ bude zakrátko zcela uzavřena) a správní a jiné centrální funkce banky New TT budou v plném rozsahu operačně začleněny do banky. Komise dospěla k závěru, že plán restrukturalizace zaručuje, že bude provedena hloubková restrukturalizace vyžadovaná v důsledku nedostatečného protiplnění.
6.2.4.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(256)
Obavy Komise vyjádřené v 99. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, zda náklady na restrukturalizaci v důsledku toho, že se banka New TT restrukturalizovala samostatně, nevzrostly, byly rozptýleny režimem dobrovolného odchodu z trhu (128), který banka New TT samostatně provedla v červenci 2013, a prodejem banky New TT bance. Přesněji řečeno, racionalizace sítě poboček, plné začlenění banky T a plné provozní začlenění banky New TT do banky minimalizují náklady na restrukturalizaci.
(257)
Pokud jde o sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, Komise již v 100. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky New TT, ale zůstali v bance TT, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
(258)
Z toho důvodu se Komise domnívá, že náklady na restrukturalizaci jsou omezeny na minimum a že bylo dosaženo dostatečného sdílení zátěže. Jak již bylo vysvětleno v 251. bodě odůvodnění, neexistence protiplnění však vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(259)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(260)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise připomíná, že v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poznamenala, že banka New TT obdržela podporu ve výši 4,6 miliard EUR (opatření NTT1 a NTT2), což představuje více než 70 % rizikově vážených aktiv banky TT a více než 90 % rizikově vážených aktiv banky New TT. Kromě toho Komise konstatovala, že banka TT (tedy právní subjekt, jenž dříve provozoval činnosti, které převzala banka New TT) dříve obdržela podporu v rámci režimu podpor pro řecké banky (129). Banka TT obdržela první kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR ve formě preferenčních akcií (opatření TT), což se rovnalo 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Kromě toho po vyřešení krizové situace banky T obdržely činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, podporu na řešení problémů ve výši přibližně 678 milionů EUR (opatření T), což se rovnalo 37,7 % rizikově vážených aktiv banky T k referenčnímu datu fúze (31. března 2011). Takovéto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vyvolávají nutnost hloubkové restrukturalizace.
(261)
Na druhé straně Komise v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poukázala na okolnosti, za nichž byla podpora poskytnuta. Přesněji řečeno, značná část ztrát, které vznikly bance TT v posledních letech, podle všeho nepochází z riskování, ale z držení dluhopisů ŘSDL. Komise rovněž konstatovala, že vysoké ztráty z úvěrů poskytovaných domácnostem a společnostem jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Zdá se tedy, že podpora jen málo narušuje hospodářskou soutěž. Komise však konstatovala, že banka TT v poměru ke své velikosti drží mnohem více dluhopisů ŘSDL než jiné řecké banky, což je faktor, v němž se projevuje nepřiměřené riskování.
(262)
Jak již bylo podotknuto, banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent, který samostatně určuje svou politiku. Plán restrukturalizace banky vychází z předpokladů plného začlenění banky New TT do banky, a to i přesto, že banka bude pro některé pobočky a produkty nadále používat značku „Hellenic Postbank“.
(263)
Pokud jde o trh, na němž banka New TT provozovala svoji činnost, Komise v 106. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT uvedla, že banka TT je středně velká (přibližně 6 % z hlediska vkladů) a že aktiva a závazky banky TT, které byly převedeny na banku New TT, jsou ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance New TT byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(264)
Plánované zeštíhlení sítě poboček „Hellenic Postbank“, v jehož rámci došlo ke snížení celkového počtu poboček ze 196 na 50 (130), dále potvrzuje posouzení uvedené v 263. bodě odůvodnění, že narušení hospodářské soutěže v důsledku podpory poskytnuté bance New TT lze považovat spíše za omezená.
(265)
Kromě toho byly činnosti banky New TT nabídnuty konkurentům v otevřené a nediskriminační aukci.
(266)
Značná část opatření podpory NTT1 a NTT2 byla nezbytná v důsledku prominutí dluhu ve prospěch státu (ve formě programu PSI) a kvůli mimořádně dlouhé recesi, spíše než v důsledku nevhodných úvěrových praktik. Kromě toho byl rozsah činností banky New TT malý, proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační a banka New TT nebude nadále existovat jako samostatný konkurent. Proto Komise dospěla k závěru, že navzdory vysoké částce podpory a neexistenci odpovídajícího protiplnění za poskytnutou státní podporu nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.5 Závěr ohledně slučitelnosti opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
(267)
Komise dospěla k závěru, že prodej banky New TT bance a související restrukturalizace zaručují dlouhodobou životaschopnost banky New TT, omezují podporu na nezbytné minimum a brání neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(268)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 8 by měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
7. POSOUZENÍ PODPORY POSKYTNUTÉ BANCE
7.1 EXISTENCE A ČÁSTKA PODPORY
(269)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky
7.1.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(270)
Již v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky (131), Komise stanovila, že podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci tohoto režimu představuje podporu. Nesplacená částka záruk dosáhla k 15. dubnu 201113 600 milionů EUR a ke 30. listopadu 201313 932 milionů EUR. Budoucí podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci režimu bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci režimu rekapitalizace (opatření A)
(271)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpor pro řecké banky Komise konstatovala, že rekapitalizace, které mají být provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí uvedeného režimu, budou představovat podporu. Banka obdržela 950 milionů EUR ve formě preferenčních akcií, které představují přibližně 2 % rizikově vážených aktiv banky (132).
(272)
V roce 2010 Řecko provedlo řadu změn v technických parametrech těchto preferenčních akcií. Vzhledem k tomu, že změny zvyšují protiplnění ze strany státu a zavádějí automatické navýšení kuponu o 2 % ročně, pokud nejsou preferenční akcie splaceny do pěti let, Komise dospěla k závěru, že změny v technických parametrech neposkytují bance žádnou výhodu, a tudíž nezahrnují dodatečnou státní podporu.
7.1.2 Existence podpory v případě pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(273)
Komise v 51. bodě sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytují-li centrální banky finanční prostředky finančním institucím, nejedná se o podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Vzhledem k tomu, že pomoc NPL se státní zárukou, která byla poskytnuta bance, čtyři zmíněné kumulativní podmínky nesplňuje, zejména proto, že obsahuje státní záruku a je udělena ve spojení s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.
(274)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje podmínky vymezené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Zaprvé, protože toto opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch Řecké banky, veškeré ztráty ponese stát. Opatření tudíž využívá státní zdroje. Pomoc NPL umožňuje bankám získat finanční prostředky v době, kdy nemají přístup k velkoobchodním trhům financování a k řádným operacím Eurosystému zaměřeným na refinancování. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance tudíž banku zvýhodňuje. Vzhledem k tomu, že je pomoc NPL omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. A jelikož NPL se státní zárukou umožňuje bance, aby nadále provozovala své činnosti na trhu, a brání jí v tom, aby se dostala do insolvence a musela opustit trh, narušuje hospodářskou soutěž. Vzhledem k tomu, že banka působí v jiných členských státech a že finanční instituce z jiných členských států působí nebo by mohly mít zájem působit v Řecku, výhoda poskytnutá bance ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(275)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Částka pomoci NPL se státní zárukou se postupem času měnila. K 31. prosinci 2012 dosáhla přibližně 12 miliard EUR.
7.1.3 Existence podpory v opatřeních poskytnutých prostřednictvím HFSF
7.1.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(276)
Již v oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál dosáhl částky 3 970 milionů EUR.
7.1.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(277)
Opatření B2 bylo provedeno s využitím zdrojů fondu HFSF, které, jak je vysvětleno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zahrnují státní zdroje.
(278)
Pokud jde o existenci výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která jí umožňuje nadále fungovat na trhu a zajišťuje jí přístup k finančním prostředkům Eurosystému. Kromě toho protiplnění za opatření B2 je tvořeno úroky z obligací EFSF a dodatečným poplatkem ve výši 1 %. Jelikož protiplnění je zjevně nižší než protiplnění u podobných kapitálových nástrojů na trhu, banka by za těchto podmínek zcela jistě nedokázala na trhu získat takový kapitál. Proto opatření B3 poskytlo bance výhodu ze státních zdrojů. Vzhledem k tomu, že opatření bylo k dispozici pouze bance, mělo selektivní povahu.
(279)
V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky, neboť bance byly poskytnuty finanční prostředky nutné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B2 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(280)
Komise považuje opatření B2 za státní podporu. Bylo jako podpora oznámeno vnitrostátními orgány. Obdržený kapitál dosáhl částky 1 341 milionů EUR.
7.1.3.3 Písemný závazek (opatření B3)
(281)
V rámci opatření B3 se fond HFSF zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál nutný k dokončení rekapitalizace banky, a to v částce požadované Řeckou bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF obdrží své zdroje od státu. Komise proto dospěla k závěru, že písemný závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně vymezeny a omezeny řeckým právním řádem. Proto lze použití těchto státních prostředků přičíst státu. HFSF se zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál ve výši až 528 milionů EUR.
(282)
Písemný závazek poskytl bance výhodu, neboť ujistil její vkladatele, že banka bude schopna získat celou částku kapitálu, kterou získat musela, tedy že jí fond HFSF poskytne kapitál, pokud se jí nepodaří získat jej na trhu. Závazek také usnadňuje získání soukromého kapitálu na trhu, protože investoři mají jistotu, že pokud banka nedokáže získat část kapitálu na trhu, fond HFSF jí jej poskytne. Žádný soukromý investor by nebyl poskytl jakýkoli závazek dříve, než by byly známy podmínky rekapitalizace, a v té době banka neměla přístup ke kapitálovému trhu.
(283)
Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B3 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy a naruší hospodářskou soutěž.
(284)
Opatření B3 proto představuje podporu a dne 27. prosince 2012 bylo řeckými orgány jako takové oznámeno.
7.1.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(285)
Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4) spočívá v přeměně první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a písemného závazku (opatření B3) na rekapitalizaci trvalou ve výši 5 839 milionů EUR v kmenových akciích. Jelikož opatření B4 spočívá v přeměně podpory, která již byla poskytnuta, zahrnuje státní prostředky, ale nezvyšuje nominální částku podpory. Opatření však zvyšuje výhodu banky (a tudíž narušení hospodářské soutěže), protože jde o trvalou, nikoli dočasnou rekapitalizaci jako v případě opatření B1 a B2. Ve srovnání s opatřením B3, které představuje pouhý závazek, a nikoli skutečnou rekapitalizaci, opatření B4 zvýšilo kapitálovou přiměřenost banky, a proto bance poskytlo další výhodu.
(286)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám, které provozují svoji činnost v Řecku. Pokud jde o narušení hospodářské soutěže a dopad na obchod, Komise např. podotýká, že podpora umožnila bance nadále provádět operace v jiných členských státech, např. v Rumunsku nebo Bulharsku. Likvidace banky by bývala vedla k ukončení jejích činností v zahraničí, a to prostřednictvím likvidace těchto činností nebo prodejem podniků. Kromě toho banka svými pojišťovacími činnostmi v Řecku konkuruje činnostem dceřiných společností pojišťoven z jiných členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření B4 tudíž představuje státní podporu.
7.1.3.5 Závěr o opatřeních B1, B2, B3 a B4
(287)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka státní podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 5 839 milionů EUR, což se rovnalo částce státní podpory, kterou fond HFSF skutečně vyplatil bance.
(288)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že kromě absolutní částky podpory musí Komise zohlednit podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla poskytnuta v průběhu jednoho roku, a to od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky změnila. Vyvstává tedy otázka, jaká úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, zda úroveň, která existovala na začátku období, nebo úroveň na jeho konci. Opatření B1, B2, B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou vymezila Řecká banka v březnu 2012 (zátěžový test z roku 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby pokryté uvedenými opatřeními existovaly již v březnu 2012. Komise se tudíž domnívá, že by se částka podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 měla srovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž připomíná, že Řecká banka v období po březnu 2012 do jarní rekapitalizace v roce 2013 nezohledňovala akvizice řeckých bank s cílem upravit - nahoru nebo dolů - jejich kapitálové potřeby. Tento faktor dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 byla opatření podpory související s oblastí působnosti banky k 31. březnu 2012.
(289)
První a druhá překlenovací rekapitalizace a písemný závazek společně dosáhly částky 5 839 milionů EUR. Tato částka představuje 13,8 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.3.6 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(290)
Dne 31. března 2014 banka od fondu HFSF obdržela písemný závazek, že se fond HFSF bude podílet na navýšení základního kapitálu banky částkou až 2 864 milionů EUR (opatření C). Z důvodů vysvětlených ve 277. bodě odůvodnění uvedené opatření zahrnuje využití státních prostředků. Uvedené opatření banku zvýhodňuje, neboť zaručuje, že banka získá kapitál, který potřebuje, což vkladatelům poskytne jistotu a banka bude moci snadněji získat kapitál od soukromých investorů.
(291)
Pokud soukromí investoři neupíší celou částku kapitálového navýšení, fond HFSF musí do banky vložit kapitál na základě písemného závazku. Takový kapitálový vklad by ve srovnání s písemným závazkem představoval pro banku větší výhodu. Na rozdíl od pouhého písemného závazku skutečná kapitálová injekce zvyšuje kapitálovou přiměřenost banky.
(292)
Ani písemný závazek, ani jeho potenciální provedení ve formě skutečného kapitálového vkladu nesplňují zásadu investora v tržním hospodářství. I v případě, že by fond HFSF koupil nové akcie za stejnou cenu jako soukromí investoři, okolnosti účasti fondu HFSF se značně liší od okolností soukromých investorů, kteří upíší nové akcie. Ještě předtím, než se k nákupu akcií formálně zavázal jakýkoli soukromý investor, se fond HFSF zavázal, že bude-li to nutné, upíše celé navýšení základního kapitálu. Soukromí investoři, kteří kupují nové akcie, budou mít jistotu, že banka v každém případě získá celou částku potřebného kapitálu, protože fond HFSF bude sloužit jako pojistka a koupí všechny akcie, které neupsali soukromí investoři. Zadruhé, fond HFSF se navýšení zúčastní pouze tehdy, pokud nebude existovat dostatečná poptávka ze strany soukromých investorů na spodní hranici oznámeného cenového rozpětí. Fond HFSF tak poskytne bance kapitál, který banka nebude moci získat na trhu za stejnou cenu za akcii. V důsledku toho fond HFSF poskytuje kapitál v částce nebo za cenu, které nelze získat trhu.
(293)
Jelikož bylo opatření C poskytnuto pouze bance, je selektivní. Pozice banky byla posílena, protože jí byly poskytnuty finanční zdroje nutné k tomu, aby splnila regulační kapitálové požadavky stanovené Řeckou bankou. Opatření C tudíž bance poskytuje výhodu, která narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření C rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(294)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka podpory zahrnuté v uvedeném opatření činí 2 864 milionů EUR, což představuje 7,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. prosinci 2013 (133).
(295)
Pokud HFSF bance v rámci plnění zmíněného závazku skutečně poskytne kapitálový vklad, zvýší se tím zvýhodnění banky a zesílí narušení hospodářské soutěže, nevzroste však nominální částka podpory (134).
7.1.4 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(296)
Opatření A, B1, B2, B3, B4 a C představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Tabulka 11
Přehled celkové podpory obdržené bankou
Ref.
Opatření
Druh opatření
Částka podpory
Podpora/rizikově vážená aktiva
A
Preferenční akcie
Kapitálová podpora
950 milionů EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Jarní rekapitalizace v roce 2013
Kapitálová podpora
5 839 milionů EUR
13,8 %
C
Písemný závazek z roku 2014
Závazek poskytnout kapitálovou podporu
2 864 milionů EUR
7,5 %
Celková kapitálová podpora poskytnutá bance
9 653 milionů EUR
15,8 %
Celkový kapitál vyplacený bance
6 789 milionů EUR [mohlo by jít až o 9 653 milionů EUR, pokud bude fond HFSF muset poskytnout celou částku kapitálového navýšení, k němuž došlo v dubnu 2014]
23,7 %
Ref.
Opatření
Druh opatření
Nominální částka podpory
L1
Podpora v oblasti likvidity
Záruka
13 932 milionů EUR
k 30. listopadu 2013
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Finanční prostředky a záruka
12 000 milionů EUR
k 31. prosinci 2012
Celková podpora v oblasti likvidity poskytnutá bance
25 932 milionů EUR
7.2 PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(297)
Jak konstatuje 200. bod odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (135).
(298)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(299)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou vymezeny ve sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.
(300)
Sdělení o rekapitalizaci definuje přístup, který Komise zaujala k posuzování plánu restrukturalizace, a zejména stanoví, že je nutné obnovit životaschopnost, zaručit řádný příspěvek ze strany příjemce podpory a omezit narušování hospodářské soutěže.
(301)
Tento rámec byl dokončen sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory oznámená po 1. srpnu 2013.
7.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory v oblasti likvidity poskytnuté bance (opatření L1).
(302)
Podpora v oblasti likvidity, kterou již banka obdržela, byla s konečnou platností schválena sledem rozhodnutí, jimiž se schvalují opatření v rámci režimu podpor pro řecké banky a změny a prodloužení tohoto režimu (136). Jakákoli budoucí podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky bude muset být poskytnuta v rámci režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky takové podpory bude muset ještě před poskytnutím schválit Komise, a proto je není třeba v tomto rozhodnutí dále posuzovat.
7.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti preferenčních akcií (opatření A)
(303)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 formou preferenčních akcií (opatření A) byla provedena v rámci rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 jako součást režimu podpor pro řecké banky podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Proto není nutné je znovu posuzovat podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a je pouze třeba je posoudit podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3 Právní základ pro posouzení slučitelnosti pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(304)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Jakákoli pomoc NPL se státní zárukou poskytnutá po 1. srpnu 2013 spadá do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(305)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména pokud jde o protiplnění, by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda je opatření B1 slučitelné s uvedenými sděleními. Uvedená opatření, jelikož byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.2.5 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C)
(306)
Slučitelnost rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C) by se měla posoudit na základě sdělení o bankovnictví z roku 2013, které stanoví nové požadavky, pokud jde o příspěvek podřízených věřitelů a odměňování vedoucích pracovníků a na základě sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Slučitelnost opatření C by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3 SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(307)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(308)
Jelikož řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům a staly se zcela závislé na financování centrální bankou, jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, a protože si banka nemohla půjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím řádných operací zaměřených na refinancování, banka potřebovala pomoc NPL se státní zárukou, aby získala dostatečnou likviditu, a tím se vyhnula selhání. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážného narušení, které by bývalo mohlo být způsobeno selháním banky.
(309)
Vzhledem k tomu, že v souvislosti s nouzovou pomocí v oblasti likvidity se státní zárukou vznikají bance poměrně vysoké náklady financování, je banka dostatečně motivována, aby se při rozvoji svých činností na tento zdroj financování nespoléhala. Banka musela zaplatit úroky o […] bazických bodů vyšší než u řádných operací Eurosystému zaměřených na refinancování. Kromě toho banka musela zaplatit státu poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů. Ve výsledku jsou tak celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování ze strany banky ECB. Zejména rozdíl mezi náklady banky na pomoc NPL se státní zárukou a běžnými náklady na refinancování ze strany banky ECB je vyšší než úroveň poplatku za záruku požadovaná sdělením o prodloužení z roku 2011. To znamená, že celkové protiplnění účtované státem lze považovat za dostatečné. Pokud jde o částku pomoci NPL se státní zárukou, Řecká banka a banka ECB ji pravidelně přezkoumávají na základě skutečných potřeb banky. Bedlivě sledují její využívání a zaručují, že je omezena na nezbytné minimum. Proto opatření L2 neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by banka mohla použít k financování činností, které narušují hospodářskou soutěž. Pomoc je omezena na minimální nezbytnou částku.
(310)
Tato důkladná kontrola využívání nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je použití pomoci omezeno na minimum, rovněž zaručují, že je tato likvidita přiměřená a že nevede k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo provést řadu opatření ke snížení negativních vedlejších účinků, jejichž analýza je uvedena v oddíle 7.6 a která dále zaručují, že banka co nejdříve přestane být na podpoře v oblasti likvidity závislá a že je taková podpora přiměřená.
(311)
Opatření L2 je tudíž v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, opatření L2 je také v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4 SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(312)
Jak je uvedeno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti (137): musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(313)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových vkladů.
7.4.1 Vhodnost opatření
(314)
Komise má za to, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, protože brání úpadku banky. Bez nich by banka nemohla nadále provozovat své činnosti, protože na konci roku 2012 měla záporný vlastní kapitál (138).
(315)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou poznamenala, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku jak z hlediska poskytování úvěrů, tak příjmu vkladů. Jako taková je banka pro Řecko systémově důležitá. Selhání banky by tudíž vážným způsobem narušila Řeckou ekonomiku. Za tehdejších okolností finanční instituce v Řecku jen obtížně získávaly přístup k finančním prostředkům. Tento nedostatek finančních prostředků omezil jejich schopnost poskytovat úvěry řecké ekonomice. V tomto kontextu by narušení ekonomiky bylo bývalo selháním banky ještě prohloubeno. Kromě toho byla opatření B1, B2, B3 a B4 provedena zejména kvůli programu PSI, tedy zcela mimořádné a nepředvídatelné události, a nikoli v důsledku špatného vedení banky či jejího nadměrného riskování. Opatření se tudíž zaměřují především na výsledky programu PSI a přispívají k zachování finanční stability v Řecku.
(316)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly neprodleně provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka bude v budoucnosti znovu potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 130. až 132. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení banky a jejích obchodních operací. Jak je popsáno v 102. až 104. a v 111. bodě odůvodnění, banka rovněž komplexně restrukturalizovala své činnosti, přičemž mnohá snížení nákladů a investic již byla provedena. Z tohoto důvodu se pochybnosti ze strany Komise zmírnily.
(317)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise rovněž vyjádřila pochybnosti, zda jsou zavedena dostatečná ochranná opatření pro případ, že by se banka dostala pod kontrolu státu, nebo pokud by si nad ní udrželi kontrolu soukromí akcionáři a většinovou účast by měl stát. Komise konstatuje, že připomínky popsané v 131. a 132. bodě odůvodnění zaručují, že úvěrové operace banky budou probíhat na komerčním základě a denní činnosti budou chráněny před zásahem státu. Rámec vztahů, na němž se dohodly fond HFSF a banka, také zaručuje, že jsou zájmy státu jakožto hlavního akcionáře chráněny před nadměrným riskováním ze strany vedení banky.
(318)
Opatření B1, B2, B3 a B4 tudíž zaručují, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Byly také učiněny důležité kroky s cílem minimalizovat budoucí ztráty a zaručit, že činnosti banky nejsou ohrožovány její nevhodnou správou a řízením. Na tomto základě Komise dospěla k závěru, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2 Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(319)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že výše kapitálového vkladu musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle.
(320)
Výši kapitálové podpory vypočítala Řecká banka v rámci zátěžového testu tak, aby zaručila, že poměr kmenového kapitálu Tier 1 zůstane v letech 2012-2014 nad určitou úrovní, jak je znázorněno v tabulce 3. Bance tudíž není poskytnut nadměrný kapitál. Jak je vysvětleno ve 316. bodě odůvodnění, byly přijaty kroky s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnosti potřebovat dodatečnou podporu.
(321)
Pokud jde o protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že tato opatření byla poskytnuta v květnu 2012 a prosinci 2012 a byla vyplacena ve věcných příspěvcích, konkrétně ve formě dluhopisů EFSF. Fond HFSF přijímal jako protiplnění od data vyplacení těchto dluhopisů EFSF do data jarní rekapitalizace v roce 2013 úroky z dluhopisů EFSF a poplatek ve výši 1 % (139). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zmíněné protiplnění je nižší než rozpětí od 7 % do 9 % definované ve sdělení o rekapitalizaci. Období nízkého protiplnění však bylo omezeno na dobu jednoho roku u opatření B1 a pěti měsíců u opatření B2 (tedy až do přeměny překlenovací rekapitalizace na standardní rekapitalizaci v kmenových akciích, tedy opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací rekapitalizace nevedly k oslabení stávajících akcionářů, jarní rekapitalizace v roce 2013, která spočívala v přeměně první a druhé rekapitalizace, akcionáře silně oslabila a jejich podíl na vlastním kapitálu banky klesl na 1,4 %. Tato mimořádná situace, která trvala o data první překlenovací rekapitalizace, byla následně ukončena. Pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly tudíž rozptýleny.
(322)
Vzhledem k neobvyklému zdroji obtíží banky, kdy ztráty pocházejí především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program PSI a zpětný odkup dluhu, které poskytují státu značnou výhodu, tedy snížení dluhu) a z dopadů dlouhé recese na její domácí trh, může Komise navíc takovou dočasnou odchylku od standardních požadavků na protiplnění stanovených ve sdělení o rekapitalizaci (140) přijmout.
(323)
Opatření B3 spočívalo v závazku poskytnout kapitál. Tento závazek učiněný v prosinci 2012 byl proveden v podobě skutečného kapitálového vkladu v květnu - červnu 2013, tedy o pouhých pět měsíců později. Z toho důvodu a z důvodů stanovených ve 322. bodě odůvodnění je přijatelné, že za tento závazek nebylo vyplaceno žádné protiplnění.
(324)
Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu „zředění“ tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Zatímco tato rekapitalizace nezajistila dostatečnou slevu z ceny akcie upravené vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti bylo nemožné dosáhnout značné slevy z teoretické ceny bez práva na upsání (141). Před jarní rekapitalizací v roce 2013 byl kapitál banky záporný a její tržní kapitalizace dosáhla pouze několika stovek milionů eur. Za těchto okolností vyvstává otázka, zda by stávající akcionáři měli být zcela eliminováni. Komise podotýká, že emisní cena byla stanovena na úrovni 50 % slevy z průměrné tržní ceny za padesát dní před stanovením emisní ceny. Komise také konstatuje, že došlo k obrovskému oslabení dřívějších akcionářů, neboť po uvedené rekapitalizaci drželi pouze 1,4 % akcií banky. Proto by uplatnění další slevy z tržní ceny bývalo mělo jen zanedbatelný dopad na protiplnění pro fond HFSF. Vzhledem ke specifické situaci řeckých bank vysvětlené v 322. bodě odůvodnění a ke skutečnosti, že potřeba podpory pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu, Komise považuje emisní cenu za dostatečně nízkou.
(325)
Závěr tedy zní, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou nezbytná jako podpora na záchranu jak z hlediska částky, tak formy.
7.4.3 Přiměřenost - opatření ke snížení negativních vedlejších účinků
(326)
Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace může tudíž vážně narušit hospodářskou soutěž. Řecko se však zavázalo, že provede řadu opatření, která mají snížit negativní vedlejší účinky. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou nadále probíhat na komerčním základě, jak je vysvětleno v 131. a 132. bodě odůvodnění. Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic a provede řadu odprodejů v zahraničí a také u nebankovních činností v Řecku, jak stanoví 133. bod odůvodnění. Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže budou dále posouzena v oddíle 7.6.
(327)
V bance bude také jmenován kontrolní správce, aby sledoval správné plnění závazků v oblasti správy a řízení společnosti a obchodních operací. Tak se zabrání tomu, aby nedošlo ke škodlivým změnám v obchodní praxi banky, a tím k omezení případných negativních vedlejších účinků.
(328)
A konečně dne 16. dubna 2014 byl Komisi předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(329)
Závěrem lze říci, že pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4 Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(330)
Komise tudíž dospěla k závěru, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 vhodné, nezbytné a přiměřené.
7.5 SOULAD NÁKUPU BANK NEW TT A NEA PROTON BANKOU SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(331)
Body 23 a 40 sdělení o restrukturalizaci vysvětlují, že akvizice podniků bankami, jimž byla poskytnuta podporu, jsou obvykle v rozporu s povinnostmi snížit náklady na restrukturalizaci a omezit narušování hospodářské soutěže. Kromě toho mohou ohrozit nebo zkomplikovat obnovení životaschopnosti. Komise proto musí posoudit, zda jsou akvizice banky slučitelné se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1 Soulad akvizice banky New TT se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1 Vliv akvizice banky New TT na dlouhodobou životaschopnost banky
(332)
Z hlediska provozní ziskovosti akvizice provedené bankou pomohou bance obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou bank na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné synergie, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň výrazně sníží náklady na distribuci. Kromě racionalizace centrálních funkcí uzavře většinu poboček „banky T“ a některé pobočky „Hellenic Postbank“.
(333)
Z hlediska likvidní pozice má transakce rovněž příznivý dopad na poměr úvěrů k vkladům banky a snižuje tento poměr z nadměrně vysoké úrovně, protože banka New TT měla výrazně více vkladů než úvěrů. Řecká banka ve svém dopise fondu HFSF ze dne 8. července 2013 zejména podotkla, že banka byla během dvou let před transakcí pod velkým tlakem. Řecká banka konstatovala, že banka ztratila podíly na trhu v Řecku a ve značné míře byla závislá na financování z Eurosystému a na pomoci v oblasti likvidity. V dopise Řecká banka poukazuje na velkou mezeru ve financování, na konsolidovaný poměr úvěrů k vkladům ve výši 132 % a na zhoršené vnímání banky ze strany klientů. V tomtéž dopise Řecká banka uvedla, že akvizice banky New TT bankou by vedla „ke značnému nárůstu vkladů [banky], což by zlepšilo její celkový profil financování, vnímání banky vkladateli a její schopnost přilákat nové vklady za atraktivnějších podmínek, než je tomu v současnosti“.
(334)
Akvizice tudíž přispívá k nápravě likvidní pozice banky, což má zásadní význam pro obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V dopise, který její útvary dne 8. července 2013 zaslaly fondu HFSF, Komise uznala, že akvizice má příznivý dopad. V tomto dopise Komise uvedla, že návrh plánu restrukturalizace bank, který jí Řecko předložilo před akvizicí banky New TT, nesplňuje požadavek na obnovení dlouhodobé životaschopnosti, neboť rozvaha banky byla na konci období restrukturalizace zranitelná. Ve stejném dopise Komise uvedla, že „akvizice [banky New TT], která je bohatá na vklady, je klíčovým faktorem, který přispívá k nápravě rozvahy [banky], a tím k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti“. Toto posouzení bylo vzhledem k dopadu takové akvizice na likvidní pozici banky odůvodněné: „Na základě údajů z konce roku 2012 by akvizice okamžitě snížila poměr úvěrů k vkladům ze 155 % na 123 %, a tudíž by mělo být možné splnit [do] konce roku 2017 požadavek [Komise].“
(335)
Komise proto zastává názor, že akvizice má kladný vliv na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.1.2 Účinek akvizice na částku podpory, kterou banka potřebuje
(336)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti banky.
(337)
Banka zaplatila kupní cenu v nových akciích, a akvizice tudíž nebyla financována prostřednictvím státní podpory. V důsledku toho byla kapitálová potřeba vytvořená platbou kupní ceny ihned pokryta vydáním nových akcií, aby v důsledku platby kupní ceny nedošlo k čistému navýšení kapitálových potřeb banky. Kromě toho byl fond HFSF 100 % vlastníkem banky New TT, což znamená, že všechny nové akcie vydané bankou byly předány fondu HFSF, jinými slovy státu.
(338)
Akvizice jako taková nebude podnětem k poskytnutí dodatečné státní podpory, jelikož banka New TT splnila své regulatorní kapitálové požadavky. Kromě toho byla tato dočasná úvěrová instituce vytvořena pouze několik měsíců před tím, než ji banka získala. Jelikož aktiva upadající banky jsou před převedením na dočasnou úvěrovou instituci posouzena a oceněna v reálné hodnotě, lze předpokládat, že portfolio úvěrů banky New TT neobsahovalo ztráty, které byly skryté nebo pro ně nebyly vytvořeny odpovídající rezervy.
(339)
Závěrem lze říci, že za specifických okolností tohoto případu akvizice banky New TT výjimečně není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.1.3 Rušivý účinek akvizice na hospodářskou soutěž
(340)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků. Bod 41 sdělení o restrukturalizaci rovněž stanoví, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže, že by proces akvizice měl být spravedlivý a že by akvizice měla na příslušném trhu zajišťovat podmínky účinné hospodářské soutěže.
(341)
Banka New TT nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Transakci lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(342)
Žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky New TT, a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (142), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(343)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky New TT je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4 Závěr ohledně akvizice banky New TT
(344)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k jedinečné situaci řeckých bank (143) a ke specifickým rysům akvizice banky New TT je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2 Soulad akvizice banky Nea Proton se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1 Vliv akvizice banky Nea Proton na dlouhodobou životaschopnost banky
(345)
Z hlediska provozní ziskovosti by akvizice banky Nea Proton měla bance pomoci obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou společností na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné součinnosti, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů.
(346)
Akvizice banky Nea Proton umožňuje bance těžit ze synergických účinků. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň uzavře většinu poboček a provede racionalizaci informačního systému, jakož i centrálních funkcí. Transakce rovněž snížila poměr úvěrů ke vkladům banky, protože poměr úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl nízký. Na konci června 2013 byl poměr čistých úvěrů ke vkladům banky přibližně 135,79 %, zatímco poměr čistých úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl přibližně 52,68 %.
(347)
Na závěr lze konstatovat, že akvizice měla příznivý vliv na životaschopnost banky.
7.5.2.2 Účinek akvizice banky Nea Proton na částku podpory, kterou banka potřebuje
(348)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(349)
Banka zaplatila za nákup banky Nea Proton symbolickou cenu (jedno euro) a získaný subjekt byl před prodejem odpovídajícím způsobem rekapitalizován. Tato rekapitalizace zahrnovala rezervy pro budoucí ztráty z úvěrů a provozní ztráty (144). V důsledku toho akvizice patřičně kapitalizované banky za jedno euro nezvýšila kapitálové potřeby banky.
(350)
Na závěr, akvizice banky Nea Proton není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3 Rušivý účinek akvizice banky Nea Proton na hospodářskou soutěž
(351)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků.
(352)
Banka Nea Proton nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Akvizici lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(353)
Komise rovněž konstatuje, že žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky Nea Proton a že proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (145), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(354)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky Nea Proton je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4 Závěr ohledně akvizice banky Nea Proton
(355)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem ke specifickým rysům akvizice banky Nea Proton je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6 SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3, B4 A C SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI A SOULAD OPATŘENÍ C SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
7.6.1 Zdroje obtíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(356)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, obtíže, jimž banka čelí, pramení především z řecké dluhové krize a hluboké recese, k níž došlo v Řecku a v jižní Evropě. Pokud jde o první zmíněný faktor, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela vyjednat dohodu s domácími a mezinárodními věřiteli, tedy program PSI, který vedl k omezení pohledávek vůči státu o 53,3 %. Kromě toho bylo 31,5 % pohledávek vyměněno za nové dluhopisy ŘSDL s nižšími úrokovými sazbami a delšími dobami splatnosti. Tyto nové dluhopisy ŘSDL byly státem zpětně odkoupeny od řeckých bank v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, čímž řeckým bankám vznikla další ztráta. Kromě dopadu programu PSI a zpětného odkupu na její kapitálovou pozici banka rovněž v období od roku 2010 do poloviny roku 2012 zaznamenala obrovský odliv vkladů, a to v důsledku rizika, že Řecko kvůli neudržitelnému veřejnému dluhu a hospodářské recesi vystoupí z eurozóny.
(357)
Opatření B1, B2, B3 a B4 dosahují částky to 5 839 milionů EUR, což je přibližně částka ztráty, která byla zanesena do účetnictví po programu PSI (5 781 milionů EUR). V takovém případě, a pokud obtíže nepramení v první řadě z nadměrně riskantního chování, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví, že Komise své požadavky zmírní.
(358)
Komise uznává, že část kapitálových potřeb banky vzniká kvůli běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena. Na tuto skutečnost rovněž poukazují 58. a 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. V důsledku toho se banka v plánu restrukturalizace nemusí zabývat otázkami morálního rizika tolik jako jiné podporované finanční instituce, které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož jsou opatření podpory méně rušivá, opatření přijatá k omezení narušování hospodářské soutěže by proto měla být úměrně zmírněna. Jelikož program PSI a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, protiplnění státu při rekapitalizaci bank může být nižší.
(359)
Vzhledem k tomu, že se řecká ekonomika od roku 2008 zaznamenala pokles přibližně o 25 %, banka musí přizpůsobit svoji organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť novému prostředí, má-li obnovit svou ziskovost. Proto banka musí bez ohledu na to, že nejde o otázku morálního rizika, restrukturalizovat své operace v Řecku, aby si zajistila dlouhodobou životaschopnost.
(360)
Komise rovněž konstatuje, že expozice banky řeckému úvěrovému riziku byla větší než expozice některých jiných bank v Řecku. Proto nelze všechny ztráty z dluhopisů ŘSDL (ztrátu u programu PSI) přičítat běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena.
(361)
Druhým zdrojem ztrát banky jsou ztráty z úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a společnostem. Komise má za to, že tyto ztráty vznikly především v důsledku mimořádně hlubokého a dlouhého poklesu HDP o přibližně 25 % během pěti let a že nepramení z riskantních úvěrových praktik banky. Podpora poskytnutá na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální riziko, k čemuž naopak dochází, pokud podpora chrání banku před důsledky minulého riskantního jednání. Podpora má proto méně rušivý účinek (146).
(362)
Část kapitálových potřeb a ztrát z úvěrů banky však pochází z určitých mezinárodních dceřiných společností (v Rumunsku, Bulharsku, Polsku a na Ukrajině). Např. v roce 2012 banka zanesla do účetnictví ztráty v Rumunsku, Bulharsku a na Ukrajině, přičemž dceřiným společnostem v těchto zemích bylo poskytnuto financování v rámci skupiny ve výši 1,8 miliardy EUR.
(363)
Zátěžový test provedený v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky rovněž naznačil, že část kapitálových potřeb pramení ze ztrát ze zahraničních úvěrů. Prognózy ztrát z těchto úvěrů dosáhly 1 228 milionů EUR v rámci základního scénáře a 1 622 milionů EUR v rámci scénáře nepříznivého.
(364)
Na závěr, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 pokrývá značnou část těchto ztrát a výsledné potřeby podpory, což Komisi umožňuje zmírnit její požadavky. Potřeba podpory je zčásti vyvolána ztrátami z řeckých úvěrů, které byly způsobeny mimořádně hlubokou a dlouho recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Podpora poskytnutá za těchto okolností nevytváří morální riziko, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(365)
Na závěr, potřeba podpory částečně pramení z riskování banky, zejména jejích zahraničních dceřiných společností, a z vyššího počtu dluhopisů ŘSDL, které má v držení.
7.6.2 Životaschopnost
(366)
Plán restrukturalizace musí zaručovat, že je finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace definováno jako období od data přijetí tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2018.
(367)
V souladu s body 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci Řecko předložila ucelený a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje kompletní informace o obchodním modelu banky. Plán také pojmenovává příčiny obtíží, jimž banka čelí, jakož i opatření přijatá k vyřešení všech otázek životaschopnosti, s nimiž se banka potýká. Plán restrukturalizace zejména popisuje strategii, která byla zvolena k zachování provozní účinnosti banky a ke snížení vysoké úrovně úvěrů v selhání, zlepšení nízké provozní účinnosti, její zranitelné likvidity a kapitálových pozic a jejích zahraničních podniků, které se, pokud jde o financování a kapitál, spoléhaly na svoji mateřskou společnost.
7.6.2.1 Řecké bankovní činnosti
(368)
Pokud jde o likviditu a závislost banky na financování z Eurosystému, plán restrukturalizace předpokládá, že v Řecku dojde jen k omezenému růstu rozvahy, měla by však znovu začít růst vkladová základna. Závislost na nouzové pomoci v oblasti likvidity se již snížila a bude nadále klesat, což bance rovněž pomůže snížit náklady financování.
(369)
Závazek ohledně poměru úvěrů k vkladům popsaný v 127. bodě odůvodnění, zaručuje, že banka bude mít do konce období restrukturalizace udržitelnou strukturu rozvahy. Prodej cenných papírů a dalších vedlejších činností rovněž posílí likvidní pozici banky a zaručí, že se banka bude spoléhat na velkoobchodní trhy. Vzhledem k tomu, že likvidní pozice banky je stále pod tlakem, Komise může přijmout žádost řeckých orgánů, aby povolila poskytnutí likvidity bance v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí režimu podpor pro řecké banky.
(370)
Aby banka snížila náklady financování, rovněž se zavázala, že bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů, jak je popsáno v 127. bodě odůvodnění. Komise konstatuje, že takovéto snížení nákladů na vklady bude klíčovým přínosem ke zlepšení ziskovosti banky před vytvořením rezerv.
(371)
Od začátku krize banka snížením počtu poboček a zaměstnanců do značné míry racionalizovala svou komerční síť v Řecku. Ve srovnání s rokem 2013 klesnou celkové náklady banky do roku 2018 o dalších […] % (147). Aby tohoto cíle dosáhla, banka se zavázala, že do 31. prosince 2017 sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na maximálně […] poboček a […] zaměstnanců a že její maximální celkové náklady v Řecku budou činit 800 milionů EUR. Očekávaný poměr nákladů a zisků bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise má za to, že plán restrukturalizace zachovává účinnost banky v novém tržním prostředí.
(372)
Další klíčovou oblastí je řízení úvěrů v selhání, neboť tyto úvěry tvořily k 31. prosinci 2013 29,4 % portfolia (148). Banka hodlá pro řízení úvěrů v selhání zřídit zvláštní oddělení. Rovněž se zavázala, že splní vysoké normy pro úvěrovou politiku, aby maximalizovala hodnotu banky v každé fázi úvěrového procesu, jak je popsáno v 131. a 132. bodě odůvodnění.
7.6.2.2 Správa a řízení banky
(373)
Dalším bodem, jemuž je třeba věnovat pozornost, je správa a řízení banky, neboť fond HFSF vlastnil k 31. prosinci 2013 95,23 % akcií banky. Vzhledem k výsledkům státem vlastněných bank v Řecku se banka a fond HFSF v roce 2013 dohodly na zvláštním rámci vztahů. Tato dohoda chrání každodenní činnosti banky před nadměrným zasahováním ze strany hlavního akcionáře a zároveň zaručuje, že fond HFSF může sledovat provádění plánu restrukturalizace a vhodnými postupy konzultací předcházet tomu, aby vedení banky nadměrně riskovalo. Banka se rovněž zavázala, že bude bedlivě sledovat svoji expozici vůči vypůjčovatelům ve spojení.
(374)
Zákon o fondu HFSF ve znění z roku 2014 stanoví, že akcie upsané fondu HFSF v rámci jarní rekapitalizace v roce 2013 přijdou o hlasovací práva, pokud bude alespoň 50 % kapitálového navýšení v roce 2014 upsáno soukromými investory. Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, Komise by se ke kontrole poskytnuté soukromým akcionářům nestavěla negativně, pokud by tito akcionáři do banky vložili značné částky vlastních prostředků. Komise konstatuje, že omezení hlasovacích práv fondu HFSF se nebude vztahovat na hlasování o stanovách banky ani na akce společnosti či jiná strategická rozhodnutí. Komise vítá skutečnost, že fond HFSF automaticky znovu získá svá plná hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede. Uvedená ustanovení zaručují, že i když fond HFSF nebude zasahovat do každodenních operací banky, může chránit své zájmy jako akcionář a jako orgán pověřený zaručením správného provádění plánu restrukturalizace.
7.6.2.3 Mezinárodní činnosti
(375)
Některé mezinárodní činnosti banky ji v minulosti připravily o kapitál, likviditu a ziskovost, jak je vysvětleno v 362. a 363. bodě odůvodnění.
(376)
Plán restrukturalizace předpokládá, že dojde ke změně obchodního modelu banky a že se model více zaměří na […]. Banka již prodala svoji neziskovou dceřinou společnost v Polsku, EFG Poland. Rovněž začala racionalizovat další dceřiné společnosti, aby posílila proces odepisování úvěrů a zmenšila mezeru dceřiných společností ve financování. Plánuje odprodat […] dceřinou společnost […] (149). Rovněž bude dále restrukturalizovat operace dceřiných společností […] a […], než budou v pozdější fázi případně prodány, jak je uvedeno v 116. bodě odůvodnění.
(377)
Od […] bude obnovena celková ziskovost zahraničních operací. Ke stejnému datu se financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem sníží o […] ve srovnání s úrovní k 31. prosinci 2012.
(378)
Komise je proto přesvědčena, že banka dostačujícím způsobem zrestrukturalizuje své zahraniční dceřiné společnosti a zmenší je, aby se v budoucnosti vyhnula expozici dodatečným kapitálovým potřebám a nedostatku likvidity. Závazek popsaný v 128. bodě odůvodnění, že se banka zdrží investování velký částek kapitálu do svých mezinárodních dceřiných společností, rovněž zaručuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál či likviditu.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(379
Ze základního scénáře popsaného v oddíle 2.4 je patrné, že na konci období restrukturalizace bude banka schopna dosáhnout návratnosti, která jí umožní pokrýt všechny její náklady a zajistit odpovídající návratnost vlastního kapitálu s ohledem na její rizikový profil. Ve skutečnosti dosáhne návratnost vlastního kapitálu podle základního scénáře banky v roce 2018 […] %. Předpokládá se, že kapitálová pozice banky současně zůstane na uspokojivé úrovni, neboť poměr kapitálové přiměřenosti neklesne po roce 2014 pod […] %.
(380)
Závěrem Komise rovněž bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář je založen na souboru předpokladů dohodnutých s fondem HFSF. Zohledňuje delší a hlubší recesi, jakož i hlubší deflaci cen nemovitostí (150). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je schopna odolat značnému množství zátěže, neboť podle nepříznivého scénáře zůstává na konci období restrukturalizace zisková a návratnost kapitálu činí v roce 2018 […] % a poměr kmenového kapitálu Tier 1 […] %.
(381)
Zátěžový test, který v roce 2013 provedla Řecká banka, potvrzuje, že částka dodatečného kapitálu, která bude získána v roce 2014, konkrétně 2 864 milionů EUR, stačí k tomu, aby se banka během období restrukturalizace vyrovnala se základním scénářem. Banka rovněž předloží Řecké bance kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež se provedou v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že již v posouzení kapitálových potřeb v rámci základního scénáře Řecká banka provedla několik úprav, které zvýšily odhadované kapitálové potřeby ve srovnání s kapitálovými potřebami, které odhadla banka ve vlastním základním scénáři. Základní kapitálové potřeby odhadnuté Řeckou bankou lze proto považovat za určitý druh zátěžového testu. Aby Komise mohla s konečnou platností stanovit, že je banka životaschopná, nevyžaduje, aby banka měla předem dostatek kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb v rámci nepříznivého scénáře, které odhadla Řecká banka, neboť úroveň odhadnutá Řeckou bankou odpovídá vysoké míře zátěže.
(382)
Kromě toho je pozitivní, že banka neprovede žádné další investice do cenných papírů neinvestičního stupně, což jí pomůže ochránit její kapitál a likvidní pozici.
(383)
Komise tudíž může vyvodit závěr, že banka přijala dostatečná opatření, aby vyřešila otázky životaschopnosti řeckých domácích bankovních činností a činností zahraničních.
7.6.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
7.6.3.1 Posouzení souladu opatření A, B1, B2, B3 a B4 se sdělením o restrukturalizaci
(384)
Jak je uvedeno ve sdělení o restrukturalizaci, banky a jejich akcionáři musí k restrukturalizaci přispívat v co největší míře, aby se zaručilo, že je podpora omezena na nezbytné minimum. Banky by tudíž měly k financování restrukturalizace využívat vlastní zdroje, např. z prodeje aktiv, a akcionáři by měli pokud možno absorbovat ztráty banky. Závazky banky by měly zaručit, že jsou použity vlastní zdroje a že k restrukturalizaci přispívají původní akcionáři a soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál banky.
7.6.3.1.1 Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snižování nákladů
(385)
Banka odprodala velké podniky, aby posílila svoji kapitálovou přiměřenost. Prodejem svých velkých polských a tureckých dceřiných společností zlepšila svoji kapitálovou pozici přibližně o 750 milionů EUR. Těmito prodeji se rovněž zlepšila likvidní pozice banky. Navýšení základního kapitálu společnosti Eurobank Properties umožnilo bance, aby o 200 milionů EUR navýšila svůj kapitál.
(386)
Plán restrukturalizace stanoví, že budou prodána další aktiva v […] a […]. Banka se zejména zavázala, že sníží velikost svých zahraničních aktiv na 8,77 miliard EUR. Vzhledem k tomu, že již došlo k omezení vlivu a k odprodejům, banka po provedení tohoto dodatečného zmenšení velikosti výrazně omezí svoji zeměpisnou stopu v […].
(387)
Kromě toho se banka zavázala, že dále sníží velikost svých zahraničních činností, pokud bude od fondu HFSF potřebovat kapitálový vklad přesahující 1 miliardu EUR. V takovém scénáři by banka zmenšila své portfolio mezinárodních aktiv na částku nepřesahující 3,5 miliardy EUR. Pokud bude kapitálový vklad v rámci opatření C nižší než 1 miliarda EUR, soukromí investoři vloží do banky alespoň 1,5 miliardy EUR, to znamená více než fond HFSF. Tato větší účast soukromých investorů by výrazně snížila potřebnou částku podpory, a tím posílila sdílení zátěže.
(388)
Banka se také zavázala, že prodá svoji velkou a ziskovou dceřinou pojišťovnu.
(389)
Aby snížila své kapitálové potřeby, banka se zavázala, že kapitál nevyužije na podporu či zvětšení svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 128. bodě odůvodnění. Kromě toho se banka zavázala, že neprovede žádné další akvizice.
(390)
Banka také provedla rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Její náklady se do roku 2018 dále sníží o […].
(391)
Řecko se zejména zavázalo, že do […] banka nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), který by převyšoval […]. Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (151), pokud bude muset fond HFSF upsat jakékoli množství akcií banky.
7.6.3.1.2 Sdílení zátěže původními akcionáři a nový kapitál získaný na trhu
(392)
Stávající akcionáři banky byli silně oslabeni jarní rekapitalizací v roce 2013 (opatření B4). Podíl stávajících akcionářů se ve skutečnosti snížil ze 100 % před jarní rekapitalizací v roce 2013 na pouhých 1,44 %. Komise rovněž konstatuje, že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Závěrem Komise vítá skutečnost, že fond HFSF vloží do banky dodatečný kapitál pouze v případě, že se bance nepodaří získat jej na trhu za cenu, která je považována za přiměřenou a byla stanovena dvěma nezávislými oceňovateli.
7.6.3.1.3 Sdílení zátěže držiteli podřízeného dluhu
(393)
Držitelé podřízeného dluhu banky přispěli k platbě nákladů na restrukturalizaci banky. Banka několikrát provedla řízení závazků, aby vytvořila kapitál. Celková částka vyměněných závazků dosáhla 748 milionů EUR a kapitálový zisk byl 565 milionů EUR, jak je popsáno v 122. a 123. bodě odůvodnění.
(394)
Nástroje, které zůstávají nesplacené, podléhají zákazu proplácení kuponů popsanému v 133. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno odpovídající sdílení zátěže ze strany soukromých hybridních investorů banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci jsou v tomto ohledu splněny.
(395)
A konečně, vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1 se Komise domnívá, že Řecko provedlo dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení zátěže, která omezují částky opatření podpory A, B1, B2, B3 a B4 na nezbytné minimum.
7.6.3.2 Posouzení souladu opatření C se sdělením o bankovnictví z roku 2013
(396)
Sdělení o bankovnictví z roku 2013 doplňuje sdělení o restrukturalizaci a vyzývá k vyššímu sdílení nákladů a k tomu, aby banky, jimž je poskytována kapitálová podpora, přijaly dodatečná opatření k omezení podpory na minimum. Bod 29 sdělení o bankovnictví z roku 2013 vyžaduje, aby členský stát prokázal, že veškerá opatření k omezení této podpory na nezbytné minimum byla využita v co největší možné míře. Za tímto účelem musejí členské státy předložit plán navyšování kapitálu, zajistit odpovídající sdílení nákladů ze strany akcionářů a podřízených věřitelů banky a zabránit odlivu prostředků před rozhodnutím o restrukturalizaci. Podle sdělení o bankovnictví z roku 2013 by plány navyšování kapitálu měly obsahovat otázky práva, dobrovolné řízení závazků, zvyšující se odprodej kapitálu, opatření pro zmenšení pákového efektu, zachování výnosů a další opatření, např. přísné politiky týkající se nákladů a odměňování.
(397)
Bod 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že od okamžiku, kdy je určen kapitálový deficit, musí banka bránit odlivu finančních prostředků řadou opatření, která zaručují stejný výsledek jako řádné zákazy vyplácení dividend a proplácení kuponů, zákazy akvizic, zákazy cenového vedení nebo zákazy reklamy. Komise podotýká, že takovéto zákazy již banka splnila, neboť jsou součástí seznamu závazků předloženého Řeckem, jak je popsáno v 133. bodě odůvodnění, a že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti.
(398)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C) stanoví rezervu, aby bylo možné absorbovat budoucí ztráty, které byly určeny zátěžovým testem provedeným Řeckou bankou v roce 2013 a zveřejněny dne 6. března 2014. Z výsledků zátěžového testu je patrné, že banka potřebuje dodatečný kapitál ve výši 2 945 milionů EUR, aby pokryla své budoucí ztráty v rámci zátěžového scénáře. Opatření C se vztahuje pouze na kapitálovou potřebu, která zůstane, protože i) ji nelze pokrytý dalšími odprodeji či pomocí opatření k posílení kapitálu (Komise má za to, že banka analyzovala všechny potenciální odprodeje a zavázala se provést všechny, které mohou snížit kapitálové potřeby v rámci kapitálového plánu, který byl předložen Řecké bance); a ii) nebude pokryta soukromými investory v rámci navýšení základního kapitálu, k němuž dojde v dubnu 2014. Proto opatření C bance neposkytuje nadměrný kapitál.
(399)
Jak je vysvětleno v 385. až 395. bodě odůvodnění, banka již před zátěžovým testem přijala opatření, aby částku potřebného kapitálu omezila na minimum. Pokud se bance v rámci stávajícího navyšování kapitálu podaří získat většinu potřebného kapitálu od soukromých investorů a pokud dodatečná podpora vyplacená fondem HFSF bude nižší než 1 miliarda EUR, nebude žádný další vlastní příspěvek banky nutný. Pokud však podpora vyplacená v rámci opatření C zmíněnou úroveň přesáhne, bylo by vhodné, aby banka odprodala další činnosti.
(400)
Pokud jde o sdílení nákladů, sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že přiměřené sdílení nákladů zahrnuje příspěvky držitelů hybridního kapitálu a držitelů podřízeného dluhu, a to ještě předtím, než je poskytnuta podpora ve formě kapitálu. Komise podotýká, že Řecko změnilo svůj vnitrostátní legislativní rámec, aby zaručilo, že předtím, než je bance poskytnuta dodatečná kapitálová injekce, podřízení věřitelé přispějí k nákladům na restrukturalizaci banky. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo, že provede opatření stanová v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění z roku 2014, která stanoví, že kapitálový deficit bude podle potřeby přidělen držitelům jeho kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků. I když k takovému sdílení nákladů dojde až po datu rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C), na základě bodu 45 sdělení o bankovnictví z roku 2013 se Komise domnívá, že by výsledky nebyly úměrné, pokud by měla povinná konverze podřízeného dluhu a hybridního kapitálu nastat již v okamžiku závazku. Pokud by banka získala dostatečný soukromý kapitál k pokrytí všech svých kapitálových potřeb, které byly určeny při zátěžovém testu provedeném Řeckou bankou, konverze držitelů podřízeného dluhu by byla nepřiměřená. Závazek Řecka, že předtím, než bude bance skutečně vyplacena kapitálová podpora, do záchrany zapojí podřízené věřitele, je proto dostatečný, aby bylo zaručeno odpovídající sdílení nákladů.
(401)
Aby se navíc zaručilo, že se na obnovení přiměřené kapitálové základny v průběhu období restrukturalizace v co největší míře budou podílet i vlastníci banky, Řecko se zavázalo, že do konce období restrukturalizace si banka ponechá dividendy a nebude proplácet žádné kupony, které ze zákona proplácet nemusí. V souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci a bodem 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 proto banka nevyužije státní podporu k tomu, aby prováděla platby z vlastních prostředků, jestliže nejsou k takovýmto platbám k dispozici dostačující zisky.
(402)
Banka se také zavázala, že až do 31. prosince 2017 nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), která by převyšovala celkovou roční odměnu guvernéra Řecké banky (částka odměny nezohledňuje, zda se guvernér odměny dobrovolně částečně vzdal). Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (152), pokud bude fond HFSF muset upsat akcie banky.
(403)
Komise musí posoudit, zda tento závazek, který pokrývá dva scénáře, splňuje požadavky stanovené ve sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(404)
V prvním scénáři, kdy HFSF ve skutečnosti nevloží do banky nový kapitál, se podpora obsažená v opatření C omezí na pouhý závazek odepsat kapitálové navýšení a fond HFSF nevyplatí jediné euro, jelikož všechny nové akcie budou upsány soukromými investory. Sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že omezení odměn lze ukončit, pokud byla podpora splacena. Avšak podporu zahrnutou v takovémto závazku týkajícím se upsání budoucího kapitálového navýšení nelze splatit, pokud dotčený závazek nikdy nenabyl účinku (jelikož stát bance nikdy nevyplatil žádné peníze). Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že omezení odměny platí po omezenou dobu. Komise má za to, že závazek Řecka, který trvá do 31. prosince 2017 (tj. po dobu tří let a osmi měsíců, přičemž končí rok před koncem plán restrukturalizace), představuje správné uplatnění posledního odstavce bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013. Vzhledem k tomu, že roční odměna guvernéra Řecké banky je nižší než strop stanovený ve druhém odstavci bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013 a jelikož se zmíněný závazek bude vztahovat na celou skupinu, Komise má za to, že závazek navržený Řeckem pro případ, že fond HFSF v rámci plánovaného kapitálového navýšení neupíše žádné akcie, je v souladu s bodem 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(405)
V rámci druhého scénáře, podle nějž by fond HFSF musel upsat veškeré akcie banky, se Řecko zavázalo, že závazek změní tak, aby byl v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013. Komise podotýká, že pokud by fond HFSF upsal určité akcie, v zájmu zachování souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 by bylo nutné změnit dobu trvání omezení odměny tak, aby skončila buď na konci plánu restrukturalizace, tedy 31. prosince 2018, nebo na konci transakce, která se bude rovnat splacení podpory, a to k tomu datu, které nastane dříve. Jelikož banka nemůže splatit kmenové akcie, Komise souhlasí s tím, že prodej akcií se ziskem na sekundárním trhu by bylo možné považovat za transakci rovnající se splacení podpory.
(406)
Na závěr lze konstatovat, že v rámci obou scénářů závazek Řecka omezit odměnu splňuje požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(407)
Pokud jde o protiplnění státu, sdělení o prodloužení z roku 2011 vyžaduje, aby nové akcie byly vydány se slevou oproti tržní ceně po úpravě o efekt zředění. Komise konstatuje, že tento požadavek má zaručit, že stát obdrží za svůj podíl v bance dostatečné protiplnění a že je dostatečně snížen podíl původních akcionářů. V případě opatření C stát již je hlavním akcionářem banky a jeho podíl přesahuje více než 90 % akcií. Proto by nadměrná sleva z tržní ceny snížila protiplnění státu u opatření B4 a může zahrnovat podporu pro investory, pokud sleva podcení hodnotu banky. Aby se takové situaci zabránilo, upisovací cena nesmí být nižší než minimální cena určená na základě dvou ocenění provedených dvěma nezávislými oceňovateli. Podrobná ujednání o stanovení ceny proto chrání fond HFSF před nadměrným „zředěním“ novými investory a zaručují, že HFSF upíše nové akcie za cenu, která odráží hodnotu banky. Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že nové akcie mohou být vydány s nižší slevou ze současné tržní ceny, než jakou předpokládá sdělení o prodloužení z roku 2011, a považuje minimální cenu za přijatelnou.
(408)
Pokud by akcie byly vydány za vyšší cenu, hrozilo by, že soukromí investoři budou od účasti na kapitálovém navýšení odrazeni, a banka by proto získala jen omezený soukromý kapitál.
(409)
Komise se tudíž domnívá, že úroveň vlastního příspěvku a sdílení nákladů jsou v případě opatření C odpovídající.
7.6.3.3 Závěr o vlastním příspěvku a sdílení zátěže
(410)
Komise konstatuje, že ve srovnání s celkovou obdrženou státní rekapitalizací jsou vlastní příspěvek a sdílení zátěže ve formě prodeje aktiv na mnohem nižší úrovni, než jsou úrovně, které by Komise za běžných okolností považovala za dostačující. Avšak vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1, na jejichž základě může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, se má za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečný vlastní příspěvek a sdílení zátěže.
(411)
Plán restrukturalizace rovněž vyhovuje požadavkům sdělení o bankovnictví z roku 2013, pokud jde o opatření C.
7.6.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(412)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby v plánu restrukturalizace byla navržena opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zajištění soutěžního prostředí v bankovním sektoru. Kromě toho by se uvedená opatření měla také zabývat otázkami morálního rizika a měla by zaručit, že se státní podpora nepoužije k financování protisoutěžního chování.
(413)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování částky podpory a výsledného narušení hospodářské soutěže musí Komise zohlednit jak absolutní, tak poměrnou částku obdržené státní podpory, jakož i míru sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V tomto ohledu Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitál rovnající se 16 % jejích rizikově vážených aktiv (bez opatření C). S opatřením C banka obdržela závazek, že jí bude poskytnuta dodatečný vklad v hodnotě 2 864 miliard EUR, a celková kapitálová podpora tak dosáhne 23,7 % rizikově vážených aktiv banky. Kromě kapitálové podpory banka také obdržela podporu v oblasti likvidity. Banka získala záruky ohledně likvidity, které dosáhly k 15. dubnu 2011 částky 13 600 milionů EUR a k 30. listopadu 2013 částky 13 932 milionů EUR, což představuje 17 % rozvahy banky k témuž datu. Banka také obdržela nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR, což představovalo 18 % rozvahy banky k témuž datu. Potřeba provést opatření k omezení potenciálního narušení hospodářské soutěže je tudíž vzhledem k této poměrně vysoké částce podpory odůvodněná. Kromě toho má banka v Řecku velký podíl na trhu, k 31. prosinci 2012 držela 17 % podíl na trhu, pokud jde o úvěry, a 12 %, pokud jde o vklady. Akvizice banky New TT a Nea Proton zvýšily v září 2013 podíly banky na trhu na 20,7 %, pokud jde o úvěry, a 18,8 %, pokud jde o vklady (153).
(414)
Komise připomíná, že obtíže banky pramení především z vnějších otřesů, např. z řecké dluhové krize a z dlouhé recese, která od roku 2008 narušovala řecké hospodářství, jak podotýká 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. Snižuje se nutnost zabývat se otázkami morálního rizika, jelikož se banka podle všeho nedopustila nadměrného riskování. Jak konstatuje oddíl 7.6.1, rušivý účinek opatření podpory je vzhledem ke zmíněným faktorům nižší, a tudíž se snižuje také potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory plán restrukturalizace nestanoví žádné zmenšení rozvahy ani úvěrů v Řecku.
(415)
Komise však podotýká, že státní rekapitalizace umožnily bance, aby nadále provozovala své bankovní činnosti na zahraničních trzích a pojišťovací činnosti v Řecku.
(416)
V tomto ohledu Komise kromě již provedeného zmenšení pákového efektu a restrukturalizace bere na vědomí závazek banky, že do […] prodá své pojišťovací činnosti a do 31. prosince 2018 zmenší velikost svých mezinárodních aktiv, což pravděpodobně bude zahrnovat další odprodeje v […] a […], rovněž bere na vědomí závazek banky, že podporu nepoužije k financování růstu těchto podniků. Komise považuje za přiměřené, že snížení zahraničních aktiv bude větší, pokud fond HFSF v rámci opatření C vyplatí bance dodatečný kapitál, který přesáhne 1 miliardu EUR. Jak je uvedeno v 295. bodě odůvodnění, taková platba by zvýšila rušivé účinky podpory více než pouhý závazek podílet se na navýšení kapitálu. Pokud by však dodatečný kapitálový vklad byl nižší než 1 miliarda EUR, byl by podnětem k větší účasti soukromých investorů, kteří by museli poskytnout alespoň 1,5 miliardy EUR. Větší účast soukromého sektoru by navíc představovala dodatečné sdílení nákladů, jak je vysvětleno v 388. bodě odůvodnění. Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování opatření pro sdílení nákladů bude zohledněna jak cena zaplacená za pomoc získanou od státu, tak míra sdílení nákladů. Takže pokud fond HFSF vloží do banky méně než 1 miliardu EUR, zůstanou dodatečná narušení hospodářské soutěže omezená.
(417)
Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic, čímž zaručí, že banka nebude obdrženou státní podporu používat k tomu, aby získala nové podniky. Tento zákaz pomáhá zaručit, že je podpora použita výhradně na podporu obnovení životaschopnosti řeckých bankovních činností, a nikoli k růstu např. na zahraničních trzích.
(418)
Závazek snížit úroky placené z řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zaručuje, že podpora nebude použita k financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Obdobně závazek provést přísné pokyny, pokud jde o stanovení cen nových úvěrů na základě řádného posouzení úvěrového rizika, bance zabrání v tom, aby narušovala hospodářskou soutěž na řeckém trhu nevhodnými strategiemi stanovení cen úvěrů pro klienty.
(419)
S ohledem na specifickou situaci popsanou v oddíle 7.6.1. a na opatření vymezená v plánu restrukturalizace má Komise za to, že jsou zavedena dostačující ochranná opatření, která omezují narušení hospodářské soutěže.
7.7 SLEDOVÁNÍ
420)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci jsou požadovány pravidelné zprávy, aby Komise mohla ověřit, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích (154), Řecko zaručí, že kontrolní správce, který již byl jmenován bankou a schválen Komisí, bude sledovat, jak Řecko plní přijaté závazky, pokud jde o restrukturalizaci činností v Řecku a zahraničí a o správu a řízení banky a obchodní operace. Komise proto zastává názor, že je zaručeno řádné sledování provádění plánu restrukturalizace.
8. ZÁVĚR
(421)
Komise má za to, že Řecko protiprávně provedlo opatření podpory SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), přičemž porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť uvedená opatření byla provedena předtím, než byla formálně oznámena Komisi. Komise se však domnívá, že plán restrukturalizace společně se závazky uvedenými v přílohách zaručují obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, jsou dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, a vhodná a přiměřená, aby kompenzovala rušivé dopady opatření podpory, která jsou zkoumána v tomto rozhodnutí. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria sdělení o restrukturalizaci, a opatření podpory lze tudíž považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Následující opatření provedená či plánovaná Řeckem představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Eurobank Ergasias SA. („Eurobanka“) poskytla Řecká banka a za kterou se zaručila Řecká republika (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou Eurobance v prosinci 2012 poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) (opatření B2);
c)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
e)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který učinil fond HFSF po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
f)
kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3).
2. S ohledem na plán restrukturalizace skupiny Eurobank (banka Eurobank Ergasias S.A. a všechny její dceřiné společnosti, tedy společnosti a pobočky v Řecku i v zahraničí, jak bankovní, tak nebankovní), který byl předložen 16. dubna 2014, a na závazky, které 16. dubna 2014 poskytlo Řecku, je následující státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR, kterou v květnu 2009 Řecko poskytlo Eurobance v rámci režimu rekapitalizace (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, jež k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR (opatření L2), kterou Eurobance poskytla Řecká banka a za kterou od července 2011 ručilo Řecko;
c)
první překlenovací rekapitalizace ve výši 3 970 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
g)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
h)
kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance Proton (opatření Pr1);
i)
financování celkové mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR Řeckým fondem pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a HFSF, které bylo v říjnu 2011 a květnu 2012 poskytnuto na činnosti převedené z banky Proton na banku Nea Proton (opatření NP1);
j)
celková kapitálová injekce ve výši 515 milionů EUR, kterou fond HFSF v říjnu 2011, únoru 2012, srpnu 2012 a prosinci 2012 poskytl bance Nea Proton (opatření NP2);
k)
kapitálová injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3);
l)
financování celkové mezery ve financování ve výši 667 milionů EUR fondy HDIGF a HFSF, které bylo v prosinci 2011 a únoru 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky T na banku Hellenic Postbank („banka TT“) (opatření T);
m)
kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance TT (opatření TT);
n)
financování celkové mezery ve financování ve výši 3 732,6 milionů EUR fondem HFSF, které bylo v lednu a červnu 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky TT na banku New Hellenic Postbank („banka New TT“) (opatření NTT1);
o)
kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR, který fond HFSF dne 29. ledna 2013 poskytl bance New TT (opatření NTT2).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 29. dubna 2014.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-29 ta’ April 2014
dwar l-għajnuna mill-istat SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN) SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) implimentata mill-Greċja għall-Grupp Eurobank b’rabta ma’: r-Rikapitalizzazzjoni u r-Ristrutturar tal-Eurobank Ergasias S.A.; L-għajnuna għar-ristrutturar lil Proton bank permezz tal-ħolqien u l-kapitalizzazzjoni ta’ Nea Proton u r-rikapitalizzazzjoni addizzjonali tan-New Proton Bank mill-Fond Elleniku għall-Istabbiltà Finanzjarja; Ir-Riżoluzzjoni tal-Hellenic Postbank permezz tal-ħolqien ta’ bank tranżitorju
(notifikata bid-dokument C(2014) 2933)
(Il-test Ingliż biss huwa awtentiku)
(2014/885/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-Istati Membri u lil partijiet interessati oħra biex jissottomettu l-kummenti tagħhom f’konformità ma’ dawk id-dispożizzjonijiet (1),
Billi,
1. PROĊEDURA
1.1. PROĊEDURI RELATATI MAL-GRUPP EUROBANK (2) (“IL-BANK” (3))
(1)
Bid-deċiżjoni tad-19 ta’ Novembru 2008, il-Kummissjoni approvat skema bl-isem “Miżuri ta’ Appoġġ għall-Istituzzjonijiet ta’ Kreditu fil-Greċja” (“l-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi”) imfassla biex tiżgura l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja Griega. L-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi tippermetti li jiġu mogħtija għajnuniet skont it-tliet miżuri kostitwenti tagħha, miżura ta’ rikapitalizzazzjoni, miżura ta’ garanzija u miżura ta’ self ta’ bonds tal-gvern (4). F’Mejju 2009, l-EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) ġie rikapitalizzat mill-Greċja skont il-miżura tar-rikapitalizzazzjoni.
(2)
Il-Premessa 14 tad-Deċiżjoni tad-19 ta’ Novembru 2008 irreġistrat li se jiġi nnotifikat pjan ta’ ristrutturar lill-Kummissjoni fir-rigward tal-benefiċjarji tal-miżura ta’ rikapitalizzazzjoni.
(3)
Fit-2 ta’ Awwissu 2010, l-awtoritajiet Griegi ssottomettew pjan ta’ ristrutturar fir-rigward tal-Grupp Eurobank lill-Kummissjoni. Il-Kummissjoni rreġistrat dak il-pjan u l-aġġornamenti sussegwenti tiegħu, kif ukoll l-informazzjoni addizzjonali mibgħuta mill-awtoritajiet Griegi bħala l-Każ SA.30342 (PN 26/2010) u mbagħad bħala l-Każ SA.32789 (2011/PN).
(4)
Il-Bank ripetutament ibbenefika minn garanziji Statali fuq strumenti tad-dejn u self ta’ bonds tal-gvern skont l-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi (6). Ibbenefika wkoll minn assistenza ta’ likwidità f’emerġenza garantita mill-Istat (“ELA garantita mill-Istat”).
(5)
Fl-20 ta’ April 2012, il-Fond Elleniku għall-Istabbiltà Finanzjarja (“HFSF”) ta ittra lill-Bank li tikkommettih jipparteċipa f’żieda ppjanata fil-kapital azzjonarju tal-Bank. Fit-28 ta’ Mejju 2012, il-HFSF ta rikapitalizzazzjoni tranżitorja ta’ EUR 3 970 miljun lill-Bank (“l-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja”).
(6)
F’Mejju 2012, l-awtoritajiet Griegi nnotifikaw lill-Kummissjoni bl-ittra ta’ impenn li ġiet mogħtija mill-HFSF lill-Bank. Il-Kummissjoni rreġistratha bħala għajnuna mhux notifikata (Każ SA.34825 (2012/NN)) peress li l-miżura kienet diġà ġiet implimentata.
(7)
Fis-27 ta’ Lulju 2012, il-Kummissjoni fetħet proċedura ta’ investigazzjoni formali dwar l-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja (“id-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank”) (7).
(8)
F’Diċembru 2012, il-HFSF ta t-tieni rikapitalizzazzjoni tranżitorja ta’ EUR 1 341 miljun lill-Bank (“it-tieni rikapitalizzazzjoni tranżitorja”). Fil-21 ta’ Diċembru 2012, l-HFSF ta wkoll ittra ta’ impenn lill-Bank għall-parteċipazzjoni tiegħu f’żieda tal-kapital azzjonarju tal-Bank u fi strumenti kapitali konvertibbli li għandhom jinħarġu, għal ammont totali ta’ mhux iktar minn EUR 528 miljun (8). L-awtoritajiet Griegi nnotifikaw dawn il-miżuri lill-Kummissjoni fis-27 ta’ Diċembru 2012.
(9)
F’Mejju 2013, l-HFSF ipparteċipa fiż-żieda tal-kapital azzjonarju tal-Bank li kienet ġiet miftiehma f’Diċembru 2012. Ikkonverta l-ewwel u t-tieni rikapitalizzazzjonijiet tranżitorji f’ekwità u injetta EUR 528 miljun oħra ta’ kapital fil-Bank (“ir-rikapitalizzazzjoni tar-rebbiegħa 2013”).
(10)
Fid-19 ta’ Diċembru 2013, l-awtoritajiet Griegi ssottomettew informazzjoni lill-Kummissjoni dwar it-termini tar-rikapitalizzazzjoni tar-rebbiegħa 2013.
(11)
Fil-31 ta’ Marzu 2014, l-HFSF ta ittra ta’ impenn lill-Bank għall-parteċipazzjoni tiegħu f’żieda ppjanata fil-kapital azzjonarju tal-Bank.
(12)
Fis-16 ta’ April 2014, l-awtoritajiet Griegi ssottomettew pjan ta’ ristrutturar finali għall-Bank (“il-pjan ta’ ristrutturar”) lill-Kummissjoni. Innotifikaw ukoll lill-Kummissjoni bl-impenn tal-HFSF li jissottoskrivi bis-sħiħ ir-rikapitalizzazzjoni li jmiss tal-Bank. Fl-istess data taw l-informazzjoni dwar l-ELA garantita mill-Istat. Indikaw li riedu jkomplu jipprovdu lill-Bank b’dan l-appoġġ ta’ likwidità, kif ukoll b’garanziji Statali fuq l-istrumenti tad-dejn u b’self ta’ bonds tal-gvern skont l-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi (9).
(13)
Il-Kummissjoni kellha diversi laqgħat, telekonferenzi u skambji ta’ emails mar-rappreżentanti tal-awtoritajiet Griegi u l-Bank.
(14)
Il-Greċja taċċetta li b’mod eċċezzjonali d-deċiżjoni preżenti tiġi adottata bil-lingwa Ingliża biss.
1.2. PROĊEDURA RELATATA MAN-NEGOZJI AKKWISTATI
1.2.1. Proċedura relatata ma’ Nea Proton Bank
(15)
Fis-26 ta’ Lulju 2012, il-Kummissjoni adottat deċiżjoni dwar l-Għajnuna mill-Istat SA. 34488 (2012/C), “Għajnuna lil Nea Proton Bank permezz tal-ħolqien u l-kapitalizzazzjoni ta’ Nea Proton Bank” (10) (“id-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ Nea Proton”). B’dik id-deċiżjoni l-Kummissjoni fetħet proċedura ta’ investigazzjoni formali dwar: (i) l-iffinanzjar bl-Iskema ta’ Riżoluzzjoni tal-Fond ta’ Garanzija Elleniku ta’ Depożitu u Investiment (“HDIGF”) u l-HFSF tal-EUR 1 121,6 miljun ta’ diskrepanza ta’ finanzjament bejn l-assi u l-obbligazzjonijiet tal-Proton Bank li kienu ġew trasferiti lil Nea Proton Bank; (ii) injezzjoni ta’ kapital azzjonarju inizjali ta’ EUR 250 miljun mill-HFSF f’Nea Proton Bank; u (iii) injezzjoni ta’ kapital azzjonarju addizzjonali ta’ EUR 300 miljun mill-HFSF f’Nea Proton Bank li kien antiċipat fiż-żmien meta ġiet adottata d-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ Nea Proton. Il-Kummissjoni stiednet lill-Greċja tissottometti l-kummenti tagħha u tagħti l-informazzjoni kollha li tista’ tgħinha tivvaluta l-miżuri tal-għajnuna. It-Taqsima 1 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ Nea Proton iddeskriviet fid-dettall il-proċedura dwar il-Proton Bank, inklużi r-riżoluzzjoni tal-Proton Bank, il-ħolqien ta’ Nea Proton Bank, il-finanzjament tad-diskrepanza ta’ finanzjament u l-kapital azzjonarju inizjali injettat mill-HFSF f’Nea Proton Bank.
(16)
Fl-1 ta’ Awwissu 2012, l-HFSF issottoskriva kapital azzjonarju addizzjonali f’Nea Proton Bank, żieda li ammontat għal EUR 230 miljun.
(17)
Fil-5 ta’ Settembru 2012, il-Greċja bagħtet kummenti dwar id-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ Nea Proton li kienet ġiet ippreparata mill-Bank of Greece u l-HFSF.
(18)
Fil-31 ta’ Diċembru 2012, l-HFSF issottoskriva iktar kapital azzjonarju fin-Nea Proton Bank li ammonta għal EUR 35 miljun.
(19)
F’Mejju 2013, l-HFSF nieda l-proċess għall-bejgħ ta’ Nea Proton Bank.
(20)
Fit-12 ta’ Lulju 2013, l-awtoritajiet Griegi infurmaw lill-Kummissjoni bl-intenzjoni tal-Bank li jakkwista Nea Proton Bank. Il-Kummissjoni wieġbet fil-15 ta’ Lulju 2013.
(21)
Fil-15 ta’ Lulju 2013, il-Bank iffirma ftehim vinkolanti mal-HFSF biex jakkwista 100 % tal-ishma u d-drittijiet tal-vot ta’ Nea Proton Bank għall-prezz tax-xiri ta’ EUR 1 u l-HFSF impenja ruħu li jirrikapitalizza lil Nea Proton Bank qabel il-bejgħ tiegħu b’EUR 395 miljun fi flus kontanti.
(22)
Fid-29 ta’ Lulju 2013, l-awtoritajiet Griegi nnotifikaw lill-Kummissjoni b’din l-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 395 miljun f’Nea Proton Bank.
1.2.2. Proċedura relatata man-New TT Bank
(23)
Fis-6 ta’ Mejju 2013, il-Kummissjoni adottat deċiżjoni dwar l-Għajnuna mill-Istat SA. 31155 (2013/C), “Għajnuna mill-Istat għat-TT Hellenic Postbank S.A. permezz tal-ħolqien u l-kapitalizzazzjoni tal-bank tranżitorju New TT Hellenic Postbank S.A.” (Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT) (11). B’dik id-deċiżjoni l-Kummissjoni fetħet proċedura ta’ investigazzjoni formali dwar: (i) injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 500 miljun mill-HFSF fin-New TT Hellenic Postbank S.A. (“New TT Bank”); (ii) finanzjament ta’ EUR 4,1 biljun (12) tad-diskrepanza fil-finanzjament (13) li tirriżulta mit-trasferiment tal-attivitajiet ta’ Hellenic Postbank S.A. (“TT Bank”) għan-New TT Bank; (iii) injezzjoni ta’ kapital mill-Greċja ta’ EUR 224,96 miljun fil-forma ta’ ishma ta’ preferenza skont l-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi fit-TT Bank; u (iv) intervent ta’ EUR 0,68 biljun mill-HDIGF favur l-assi ta’ T Bank S.A. (“T Bank”) li kienu ġew trasferiti għat-TT Bank. Il-Kummissjoni stiednet lill-Greċja tissottometti kummenti u tagħti l-informazzjoni kollha li tista’ tgħinha tivvaluta l-għajnuna għar-ristrutturar. It-Taqsima 1 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT tiddeskrivi fid-dettall il-proċeduri dwar ir-riżoluzzjoni ta’ T Bank permezz ta’ bejgħ lil TT Bank u r-riżoluzzjoni ta’ TT Bank bil-ħolqien ta’ New TT Bank.
(24)
F’Ġunju 2013, l-HFSF nieda l-proċess għall-bejgħ ta’ New TT Bank.
(25)
Fil-15 ta’ Lulju 2013, l-awtoritajiet Griegi infurmaw lill-Kummissjoni bid-deċiżjoni tal-HSFS li jbigħ in-New TT Bank lill-Bank u bir-raġunijiet għal dik id-deċiżjoni.
(26)
Fil-15 ta’ Lulju 2013, il-Bank iffirma ftehim vinkolanti mal-HFSF biex jakkwista 100 % tal-ishma u d-drittijiet tal-vot ta’ New TT Bank.
(27)
Fid-19 ta’ Lulju 2013, il-Greċja bagħtet kummenti dwar id-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT.
2. DESKRIZZJONI
2.1. IL-BANK U D-DIFFIKULTAJIET TIEGĦU
2.1.1. Kuntest ġenerali tas-settur bankarju Grieg
(28)
Il-prodott domestiku gross reali tal-Greċja (“PDG”) waqa’ b’20 % mill-2008 sal-2012, kif muri fit-Tabella 1. B’riżultat ta’ dan, il-banek Griegi ffaċċjaw rata ta’ inadempjenza li bdiet tiżdied b’mod mgħaġġel fuq is-self lill-unitajiet domestiċi u lill-kumpaniji Griegi (14). Dawk l-iżviluppi affettwaw ħażin il-prestazzjoni tal-assi tal-banek Griegi u wasslu għall-ħtiġijiet ta’ kapital.
Tabella 1
Tkabbir reali fil-PDG fil-Greċja, 2008-2013
Il-Greċja
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Tkabbir reali fil-PDG, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (stima)
Sors:
Eurostat, disponibbli onlajn fuq: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Barra minn hekk, fi Frar 2012, il-Greċja implimentat skambju ta’ bonds tas-settur privat magħruf bħala l-parteċipazzjoni tas-settur privat (“il-programm PSI”). Il-banek Griegi kienu involuti fil-programm PSI, li matulu il-Gvern Grieg offra lid-detenturi tal-bonds privati eżistenti titoli ġodda (inklużi bonds ġodda tal-Gvern Grieg (“GGBs”), titoli marbuta mal-PDG u noti tal-pagamenti tal-PSI maħruġa mill-Fond Ewropew ta’ Stabbiltà Finanzjarja (“EFSF”)) bi skambju għal GGBs eżistenti, bi skont nominali ta’ 53,5 % u maturitajiet itwal (15). L-awtoritajiet Griegi ħabbru r-riżultati ta’ dak l-iskambju ta’ bonds fid-9 ta’ Marzu 2012 (16). L-iskambju rriżulta f’telf sinifikanti għad-detenturi tal-bonds (stmat mill-Bank of Greece għal medja ta’ 78 % tal-ammont nominali tal-GGBs il-qodma għall-banek Griegi) u ħtiġijiet ta’ kapital li kienu debitati b’mod retroattiv fir-rendikonti finanzjarji tal-2011 tal-banek Griegi.
Tabella 2
Telf tal-PSI totali tal-banek Griegi prinċipali (miljuni ta’ EUR)
Banek
Ammont nominali ta’ GGBs
tas- self relatat mal-istat
Ammont nominali totali
Telf tal-PSI tal-GGBs
Telf tal-PSI ta’ self relatat mal-Istat
Telf tal-PSI gross
Telf tal-PSI gross totali /Grad 1 (17) %
Telf tal-PSI gross totali/Assi totali%
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Sors:
Bank of Greece, Rapport dwar ir-Rikapitalizzazzjoni u r-Ristrutturar tas-Settur Bankarju Grieg, Diċembru 2012, p. 14
(30)
Peress li l-banek Griegi ffaċċjaw nuqqasijiet sostanzjali fil-kapital b’riżultat tal-programm PSI u r-riċessjoni kontinwa, il-Memorandum ta’ Politiki Ekonomiċi u Finanzjarji (“MPEF”) tat-Tieni Programm ta’ Aġġustament għall-Greċja bejn il-Gvern Grieg, l-Unjoni Ewropea, il-Fond Monetarju Internazzjonali (“FMI”) u l-Bank Ċentrali Ewropew (“BĊE”) datat il-11 ta’ Marzu 2012 għamel il-fondi disponibbli għar-rikapitalizzazzjoni ta’ dawk il-banek. L-awtoritajiet Griegi stmaw il-ħtiġijiet totali tar-rikapitalizzazzjoni tal-banek u l-kostijiet tar-riżoluzzjoni li għandhom jiġu ffinanzjati skont dak il-programm għal EUR 50 biljun (18). Dak l-ammont ġie kkalkulat fuq il-bażi ta’ test tal-istress imwettaq mill-Bank of Greece għall-perjodu li jibda f’Diċembru 2011 u jintemm f’Diċembru 2014 (“it-test tal-istress tal-2012”), li kien ibbażat fuq it-tbassir tat-telf mis-self imwettaq minn Blackrock (19). Il-fondi għar-rikapitalizzazzjoni tal-banek Griegi huma disponibbli permezz tal-HFSF. It-Tabella 3 tiġbor fil-qosor il-kalkolu tal-ħtiġijiet ta’ kapital għall-banek Griegi prinċipali kif jirriżultaw mit-test tal-istress tal-2012.
Tabella 3
Test tal-istress tal-2012: Ir-rekwiżiti ta’ kapital tal-banek Griegi prinċipali (miljuni ta’ EUR)
Banek
Referenza Grad 1 (Diċ 2011)
Telf tal-PSI gross totali
(Diċ 2011)
Dispożizzjonijiet dwar il-PSI
(Ġunju 2011)
Projezzjonijiet ta’ Telf
Kumulattiv Gross għar-riskju ta’ kreditu
Riservi għat-telf mis-self
(Diċ 2011)
Ġenerazzjoni tal-kapital interna
Mira Grad 1 (Diċ 2014)
Rekwiżiti ta’ kapital
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Sors:
Bank of Greece, Rapport dwar ir-Rikapitalizzazzjoni u r-Ristrutturar tas-Settur Bankarju Grieg, Diċembru 2012, p. 8Sors
(31)
Skont il-MPEF ta’ Marzu 2012, “banek li jissottomettu pjanijiet vijabbli ta’ żieda fil-kapital se jingħataw l-opportunità li japplikaw u jirċievu appoġġ mill-pubbliku b’mod li jippreserva l-inċentivi tas-settur privat għall-injezzjoni tal-kapital u għalhekk jimminimizza l-piż għall-kontribwenti” (20). Il-Bank of Greece sab li l-akbar erba’ banek biss (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank u Alpha Bank) huma vijabbli (21). Dawn irċevew l-ewwel rikapitalizzazzjoni mill-HFSF f’Mejju 2012.
(32)
Id-depożiti domestiċi fil-banek fil-Greċja naqsu b’total ta’ 37 % bejn l-aħħar tal-2009 u Ġunju tal-2012 minħabba r-riċessjoni u l-inċertezza politika. Dawk il-banek kellhom iħallsu rati tal-imgħax ogħla biex jippruvaw iżommu d-depożiti. Il-kostijiet tad-depożiti żdiedu u naqqsu l-marġini nett tal-imgħaxijiet tal-banek. Peress li l-banek Griegi tħallew barra mis-swieq tal-finanzjament tal-operaturi, saru kompletament dipendenti fuq il-finanzjament mill-Eurosistema (22) li proporzjon dejjem jiżdied minnu kien fil-forma ta’ assistenza ta’ likwidità f’emerġenza (“ELA”) mogħtija mill-Bank of Greece. L-ammonti li dawk il-banek kisbu kienu partikolarment kbar fit-tieni nofs tal-2012.
(33)
Wara li saru l-elezzjonijiet f’Ġunju 2012, l-istokk tad-depożiti reġa’ beda jiżdied. Il-finanzjament totali mill-Eurosistema lill-banek Griegi naqas mill-31 ta’ Diċembru 2012.
(34)
Fit-3 ta’ Diċembru 2012, il-Greċja nediet programm ta’ xiri lura fuq il-GGBs riċevuti fil-qafas tal-programm PSI, bi prezzijiet li jvarjaw minn 30,2 % sa 40,1 % tal-valur nominali tagħhom (23). Il-banek Griegi pparteċipaw f’dak il-programm ta’ xiri lura li kkristallizza iktar telf fuq il-karta tal-bilanċ tagħhom, peress li t-telf kontabilistiku (jiġifieri, id-differenza bejn il-valur tas-suq u l-valur nominali) riżervat fiż-żmien tal-programm PSI sar definittiv u irriversibbli (24).
(35)
F’Diċembru 2012, l-ikbar erba’ banek Griegi rċevew it-tieni rikapitalizzazzjoni mill-HFSF.
(36)
Fil-ħarifa tal-2013, il-Bank tal-Greċja nieda eżerċizzju ta’ test tal-istress ġdid biex jivvaluta r-robustezza tal-pożizzjoni tal-kapital tal-banek Griegi kemm f’xenarju ta’ referenza u kif ukoll f’xenarju ħażin.
(37)
F’Lulju 2013, il-Bank tal-Greċja kkummissjona konsulent biex iwettaq studju dijanjostiku dwar il-portafoll tas-self tal-banek Griegi kollha. Il-konsulent wettaq tbassir ta’ telf ta’ kreditu (“CLPs”) fuq il-kotba tas-self domestiku kollha tal-banek Griegi, kif ukoll fuq is-self li għandu riskju Grieg f’fergħat u sussidjarji barranin fuq orizzont ta’ tliet snin u nofs u tul id-durata kollha tas-self. L-analiżi tat CLPs taħt żewġ xenarji makroekonomiċi: xenarju ta’ referenza u xenarju ħażin. Is-CLPs għall-portafolli tad-dejn barranin ġew stmati mill-Bank of Greece permezz ta’ kontribut mill-konsulent.
(38)
Fuq il-bażi tal-valutazzjoni tas-CLPs mill-konsulent, il-Bank of Greece wettaq il-valutazzjoni tar-rekwiżiti ta’ kapital bl-għajnuna teknika ta’ konsulent ieħor.
(39)
Il-komponenti prinċipali tal-valutazzjoni tar-rekwiżiti ta’ kapital skont it-test tal-istress tal-2013 kienu i) is-CLPs (25) fuq il-portafolli tas-self tal-banek fuq bażi kkonsolidata għar-riskju Grieg u r-riskju barrani, wara li jitnaqqsu r-riżervi tas-self eżistenti u ii) il-profittabbiltà operattiva stmata tal-banek għall-perjodu minn Ġunju 2013 sa Diċembru 2016, abbażi ta’ aġġustament konservattiv tal-pjanijiet ta’ ristrutturar li kienu ġew sottomessi lill-Bank of Greece waqt ir-raba’ kwart tal-2013. It-Tabella 4 tagħti sommarju tal-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ kapital għall-banek Griegi prinċipali fuq bażi kkonsolidata fix-xenarju ta’ referenza għat-test tal-istress tal-2013.
Tabella 4
Test tal-istress tal-2013: Rekwiżiti ta’ kapital għall-banek Griegi fuq bażi kkonsolidata fix-xenarju ta’ referenza (miljuni ta’ EUR)
Banek
Referenza Grad 1 (Ġunju 2013) (1)
Riżervi tat-Telf mis-Self
(Ġunju 2013) (2)
CLPs għar-riskju Grieg (3)
CLPs għar-riskju barrani (26) (4)
Ġeneratur tal-Kapital Intern (5)
Proporzjon tat-test tal-istress Grad 1 (Diċembru 2016) (6)
Rekwiżiti ta’ kapital
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Sors:
Bank of Greece, 2013 Test tal-Istress tas-Settur Bankarju Grieg, Marzu 2014, p. 42
(40)
Fis-6 ta’ Marzu 2013, il-Bank of Greece ħabbar ir-riżultati tat-test tal-istress tal-2013 u talab lill-banek jibagħtu l-pjanijiet tat-tkabbir tal-kapital sa nofs April 2014 biex ikopru r-rekwiżiti tal-kapital fix-xenarju ta’ referenza.
2.1.2. L-attivitajiet ekonomiċi tal-Bank
(41)
Il-Bank iforni servizzi bankarji universali prinċipalment fil-Greċja u fl-Ewropa tal-Lvant u x-Xlokk (Ċipru, ir-Rumanija, il-Bulgarija, is-Serbja u l-Ukraina). Joffri medda sħiħa ta’ prodotti u servizzi bankarji u finanzjarji għad-djar u n-negozji. Huwa attiv f’operazzjonijiet bankarji korporattivi u privati kif ukoll f’dawk għall-konsumatur, l-immaniġġjar tal-assi, l-assigurazzjoni, it-teżor, is-swieq tal-kapital u servizzi oħra. Il-Bank huwa inkorporat fil-Greċja u l-ishma tiegħu huma elenkati fil-Borża ta’ Ateni. Fil-31 ta’ Diċembru 2012, il-Bank kien jimpjega total ta’ 17 427 persuna - madwar nofshom kienu impjegati fl-Ewropa tal-Lvant u x-Xlokk u n-nofs l-ieħor impjegati fil-Greċja (29).
(42)
Il-Bank ipparteċipa fil-programm PSI, skambja GGBs u self relatat mal-Istat b’valur nominali ta’ EUR 7 336 miljun. Il-ħlas totali tiegħu relatat mal-PSI kien jammonta għal madwar EUR 5 781 miljun qabel it-taxxa u dan kien kollu mdaħħal fil-kontijiet tiegħu tal-2011 (30). Matul il-programm ta’ xiri lura ta’ Diċembru 2012, il-Bank biegħ il-GGBs ġodda li kien irċieva fil-qafas tal-PSI bi skont kbir għall-valur nominali. Dak il-bejgħ ikkristallizza t-telf tiegħu fuq il-GGBs il-ġodda.
(43)
Iċ-ċifri ewlenin tal-Bank f’Diċembru 2010, Diċembru 2011, Diċembru 2012 u Diċembru 2013 (dejta kkonsolidata) huma ppreżentati fit-Tabella 5.
Tabella 5
Il-figuri ewlenin tal-Eurobank, 2010, 2011, 2012 u 2013
Profitt u telf
(miljuni ta’ EUR)
2010
2011
2012
2013
(tinkludi New TT Bank u Nea Proton Bank mid-data tal-akkwist tagħhom)
Introjtu Nett mill-imgħax
2 103
2 965
1 461
1 294
Introjtu Operatorju Totali
2 730
2 226
1 755
1 587
Spejjeż Operatorji Totali
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Introjtu ta’ Qabel il-Provvediment
1 450
1 103
703
516
Telf mir-Riskju ta’ Kreditu
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Telf mill-PSI
-6 012
- 363
Telf ieħor
- 737
- 373
- 522
Profitt/Telf nett
84
-5 496
-1 440
-1 157
Figuri Selettivi tal-Volum (miljuni ta’ EUR)
fil-31 ta’ Diċembru 2010.
fil-31 ta’ Diċembru 2011.
fil-31 ta’ Diċembru 2012.
31 ta’ Diċembru 2013 (tinkludi New TT Bank u Nea Proton Bank)
Self u Avvanzi Totali lill-Klijenti
53 412
48 094
43 171
45 610
Depożiti Totali
41 173
32 459
30 752
41 535
Assi Totali
87 188
76 822
67 653
77 586
Ekwità Totali (31)
6 094
875
- 685
4 523
Sorsi:
2013: Riżultati finanzjarji 2013 - Rapporti finanzjarji kkonsolidati, p. 3 u p. 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 u 2011: Riżultati finanzjarji 2012 - Rapporti finanzjarji kkonsolidati, p. 3 u p. 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: Stqarrija għall-Istampa tal-EFG Eurobank, Riżultati tas-Sena Sħiħa 2011, pp. 5 u 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
It-Tabella 5 turi li, apparti mit-telf kbir li ddebita fl-2011 minħabba l-programm PSI (EUR 5 781 miljun (32)), il-Bank sofra minn tnaqqis fl-introjtu (fost raġunijiet oħra, minħabba l-kostijiet ogħla tad-depożiti) u minn telf minn indeboliment għoli u li dejjem jogħla fuq il-portafolli tas-self tiegħu fil-Greċja u ‘l barra minnha. Il-pożizzjoni tal-likwidità tal-Bank intlaqtet ħażin mill-ħruġ tad-depożiti u l-proporzjon tas-self-depożiti tiegħu laħaq 148 % fil-31 ta’ Diċembru 2011, filwaqt li 42 % tal-karta tal-bilanċ kien iffinanzjat mill-Eurosistema f’dik id-data.
(45)
Taħt it-test tal-istress tal-2013, li r-riżultati tiegħu kienu mħabbra fis-6 ta’ Marzu 2014, il-Bank tal-Greċja kkalkula r-rekwiżiti ta’ kapital tal-Bank għal EUR 2 945 miljun għax-xenerju ta’ referenza. L-ammont kellu mnaqqsa minnu l-miżuri ta’ mitigazzjoni, jiġifieri, diġà assuma li l-Bank se jwettaq il-miżuri ta’ mitigazzjoni fil-forma ta’ ċessjonijiet, li kienu preżunti li jikkontribwixxu għat-tnaqqis tar-rekwiżiti ta’ kapital.
(46)
Sabiex ikopri l-ħtieġa identifikata ta’ EUR 2 945 miljun ta’ kapital, il-Bank ippropona miżuri ta’ mitigazzjoni mtejba, li madankollu, b’kollox jiġġeneraw ftit biss iktar minn dak preżunt mill-Bank of Greece meta kkalkula r-rekwiżiti ta’ kapital. Dawk il-miżuri ta’ mitigazzjoni jinkludu l-bejgħ ta’ assi addizzjonali (bejgħ ta’ […] (*), bejgħ ta’ […] % tas-sussidjarju tal-assigurazzjoni u t-tnaqqis tal-parteċipazzjoni fl-attivitajiet tal-proprjetà immobbli għal 20 % sal- […]) (33).
(47)
Peress li dawk il-miżuri ta’ mitigazzjoni mtejba jistgħu jkopru biss parti żgħira ħafna tar-rekwiżiti ta’ kapital identifikati, il-laqgħa ġenerali straordinarja tal-azzjonisti fit-12 ta’ April 2014 iddeċidiet li tipproċedi b’żieda kapitali ta’ EUR 2 864 miljun. Din tieħu l-forma ta’ offerta ta’ ekwità mhux ta’ prelazzjoni (jiġifieri, żieda fil-kapital bil-kanċellazzjoni tad-drittijiet ta’ prelazzjoni) għall-investituri internazzjonali u offerta pubblika fil-Greċja. Jekk it-talba mill-investituri privati ma tkunx biżżejjed biex tkopri ż-żieda kapitali kollha, l-HSFS ikopri l-lakuna billi jissottoskrivi l-ishma l-ġodda li jifdal, soġġett għall-konverżjoni minn qabel tal-istrumenti kapitali subordinati eżistenti tal-Bank f’ishma.
2.2. L-AKKWIŻIZZJONIJIET MILL-BANK TAL-ATTIVITAJIET BANKARJI GRIEGI
(48)
Fil-15 ta’ Lulju 2013, il-Bank iffirma żewġ ftehimiet vinkolanti mal-HFSF biex jakkwista 100 % tal-ishma u d-drittijiet tal-vot ta’ New TT Bank.
2.2.1. L-akkwiżizzjoni ta’ Nea Proton Bank
Ir-Riżoluzzjoni tal-Proton Bank u Nea Proton Bank
(49)
Fid-9 ta’ Ottubru 2011, il-Bank of Greece pproċeda bir-riżoluzzjoni tal-Proton Bank. Il-liċenzja tal-Proton Bank ġiet irtirata mill-Bank of Greece li poġġiha f’likwidazzjoni (34).
(50)
Fuq proposta tal-Bank of Greece u wara d-Deċiżjoni tal-Ministru tal-Finanzi (35), in-Nea Proton Bank ġie maħluq bħala istituzzjoni ta’ kreditu interim u d-depożiti kollha (konsumaturi, banek u gvern), in-netwerk tal-fergħa u assi magħżula (portafolli tas-self u t-titoli) tal-Proton Bank ġew trasferiti lilu. Pretensjonijiet ta’ ekwità, dejn subordinat u self b’riskju għoli baqgħu mal-Proton Bank. L-HFSF injetta kapital azzjonarju inizjali ta’ EUR 250 miljun (36) fin-Nea Proton Bank u kien l-azzjonist ewlieni tiegħu. Id-daqs tal-karta tal-bilanċ tal-ftuħ ta’ Nea Proton Bank kienet ta’ madwar EUR 3 biljun.
(51)
Fl-aħħar tal-2011, l-assi mwieżna għar-riskju ta’ Nea Proton Bank (37) kienu jammontaw għal EUR 1,2 biljun.
L-akkwiżizzjoni ta’ Nea Proton Bank mill-Bank
(52)
Il-liġi Griega dwar ir-riżoluzzjoni tal-banek tirrikjedi li l-HFSF jiddisponi mill-ishma kollha tiegħu f’istituzzjoni ta’ kreditu interim fi żmien sentejn mid-data tad-deċiżjoni Ministerjali li tistabbilixxi dik l-istituzzjoni ta’ kreditu interim (38). F’konformità ma’ dak l-obbligu u skont l-MPEF, l-HFSF ipproċeda bil-bejgħ tal-ishma tiegħu fin-Nea Proton Bank. Il-konsulent finanzjarju tal-HFSF ikkuntattja firxa wiesgħa ta’ investituri potenzjali (inklużi banek Griegi, banek barranin u sponsers finanzjarji) iżda żewġ partijiet biss, il-Bank u l-fond ħeġġ tal-Istati Uniti, issottomettew offerti finali. L-offerta magħmula mill-Bank biss kienet ikkunsidrata bħala konformi mal-ittra tal-proċess tal-HFSF u għalhekk kienet valida.
(53)
Fil-31 ta’ Mejju 2013, l-assi mwieżna għar-riskju ta’ Nea Proton Bank kienu EUR 811 miljun u l-kapital regolatorju tiegħu kien EUR -203 miljun. Fl-istess data, in-Nea Proton Bank kellu bżonn rikapitalizzazzjoni totali ta’ EUR 276 miljun biex jilħaq proporzjon ta’ 9 % ta’ kapital tal-Grad 1 ta’ ekwità komuni. Il-Bank ħallas fi flus kontanti korrispettiv ta’ EUR 1 bi skambju għal 100 % tal-ishma u d-drittijiet tal-vot ta’ Nea Proton Bank. Il-Bank talab lill-HFSF biex jirrikapitalizza lil Nea Proton Bank b’EUR 395 miljun li, minbarra l-EUR 276 miljun meħtieġa biex iġibu l-proporzjon tal-adegwatezza kapitali ta’ Nea Proton Bank lura għal 9 %, jippermetti provvediment ta’ EUR 119-il miljun addizzjonali biex jiġu koperti l-provvedimenti ta’ telf mis-self addizzjonali u t-telf mistenni ta’ qabel it-taxxa sal-2016. Skont it-termini tal-bejgħ, l-HFSF impenja ruħu li jkopri r-rekwiżiti ta’ kapital ta’ Nea Proton Bank qabel it-tlestija tat-tranżazzjoni billi jikkontribwixxi EUR 395 miljun fi flus.
2.2.2. L-akkwiżizzjoni ta’ New TT Bank
Ir-Riżoluzzjoni tat-TT Bank u n-New TT Bank
(54)
Fit-18 ta’ Jannar 2013, l-awtoritajiet Griegi pproċedew bir-riżoluzzjoni tat-TT Bank. Il-liċenzja tat-TT Bank ġiet irtirata mill-Bank of Greece li poġġiha f’likwidazzjoni (39).
(55)
Fuq proposta mill-Bank of Greece u wara d-deċiżjoni tal-Ministru tal-Finanzi (40), in-New TT Bank inħoloq bħala istituzzjoni ta’ kreditu interim u EUR 10,8 biljun ta’ assi (f’forma ta’ flus kontanti, kambjali tat-teżor, self produttiv, depożiti tal-bejgħ, finanzjament ċentrali u GGBs (41)) ġew trasferiti għan-New TT Bank. Ammont totali ta’ EUR 1,2 biljun ta’ assi netti baqgħu fit-TT Bank: “fil-forma ta’” pretensjonijiet ta’ ekwità, self mhux produttiv, assi u obbligazzjonijiet tat-taxxi tat-TT u imposti u dazji ta’ kwalunkwe tip. L-HFSF injetta kapital azzjonarju inizjali ta’ EUR 500 miljun fin-New TT Bank u kien l-azzjonist ewlieni tiegħu. Id-daqs tal-karta tal-bilanċ tal-ftuħ ta’ New TT Bank wara l-injezzjoni tal-kapital kien ta’ madwar EUR 15,1-il biljun.
L-akkwiżizzjoni ta’ New TT Bank mill-Bank
(56)
Bħala parti mill-impenji tal-MPEF, l-HFSF ipproċeda bil-bejgħ tal-ishma tiegħu lil New TT Bank. B’dak il-mod, huwa ssodisfa l-obbligu li jeħles mill-ishma tiegħu f’dik l-istituzzjoni ta’ kreditu interim fi żmien sentejn mill-ħolqien ta’ din tal-aħħar. Il-konsulent finanzjarju tiegħu kkuntattja firxa wiesgħa ta’ investituri potenzjali, inkluż banek Griegi, banek barranin u sponsers finanzjarji. L-akbar erba’ banek Griegi biss issottomettew offerti finali, li minnhom kienet ippreferuta l-offerta tal-Bank.
(57)
Il-Bank qabel li jħallas total ta’ EUR 681 miljun fil-forma ta’ ishma ordinarji li għadhom kemm ħarġu biex jixtri n-New TT Bank. Skont il-Ftehim tas-Sottoskrizzjoni, il-korrispettiv inizjali mħallas mill-Bank kien soġġett għal iktar aġġustamenti bbażati fuq evalwazzjoni tal-Valur Nett tal-Assi (42).
(58)
Konsegwentement, il-laqgħa ġenerali straordinarja tal-azzjonisti tal-Bank tas-26 ta’ Awwissu 2013 approvat li żżid il-kapital azzjonarju tal-Bank b’EUR 425 625 000, billi toħroġ 1 418 750 000 sehem ordinarju ġodda (43) b’valur nominali ta’ EUR 0,3 kull wieħed u prezz tal-offerta ta’ EUR 0,48 kull wieħed. Iż-żieda kapitali kienet sottoskritta kompletament mill-HFSF permezz ta’ kontribuzzjoni “in natura”. Il-kontribuzzjoni “in natura” ħadet il-forma tal-ishma kollha ta’ New TT Bank proprjetà tal-HFSF, b’valur totali ta’ EUR 681 miljun. Wara t-tranżazzjoni, il-parteċipazzjoni azzjonarja tal-HFSF fil-Bank żdiedet minn 93,5 % għal 95,2 %.
2.3. MIŻURI TA’ GĦAJNUNA
(59)
Il-Bank ibbenefika minn miżuri ta’ appoġġ kapitali A, B1, B2, B3, B4 u C u miżuri ta’ appoġġ għal-likwidità L1 u L2. Il-Proton Bank u Nea Proton bank ibbenefikaw mill-miżuri li ġejjin: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 u NP3. It-T Bank, it-TT bank u n-New TT bank ibbenefikaw mill-miżuri T, TT, NTT1 u NTT2.
2.3.1. Miżuri ta’ għajnuna mogħtija lill-Bank bl-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi
(60)
Il-Bank kiseb diversi forom ta’ għajnuna bl-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi, jiġifieri bil-miżura ta’ rikapitalizzazzjoni, il-miżura ta’ garanzija u l-miżura ta’ self ta’ bonds tal-gvern.
2.3.1.1. Appoġġ ta’ likwidità mill-Istat mogħti bil-miżura ta’ garanzija u l-miżura ta’ self ta’ bonds tal-gvern (miżura L1)
(61)
Il-Bank ibbenefika u għadu jibbenefika minn għajnuna taħt il-miżura ta’ garanzija u l-miżura ta’ self ta’ bonds tal-gvern. L-għajnuna se tiġi deskritta f’din id-Deċiżjoni bħala “miżura L1”. Mit-30 ta’ Novembru 2013 (44), il-garanziji mogħtija lill-Bank ammontaw għal madwar EUR 13,9 biljun. F’dik id-data ma kien hemm l-ebda self pendenti tal-bonds tal-gvern lill-Bank. Mill-15 ta’ April 2011, il-Bank kien irċieva self ta’ bonds tal-gvern li jammontaw għal EUR 1 737 miljun u bbenefika minn EUR 13,6 biljun ta’ garanziji Statali mogħtija bl-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi.
(62)
Fil-pjan ta’ ristrutturar għall-Bank mibgħut mill-awtoritajiet Griegi lill-Kummissjoni fis-16 ta’ Marzu 2014, l-awtoritajiet Griegi wrew l-intenzjoni tagħhom li jibqgħu jagħtu garanziji u jsellfu bonds tal-gvern taħt l-iskema matul il-perjodu tar-ristrutturar.
2.3.1.2. Rikapitalizzazzjoni Statali mogħtija bil-miżura tar-rikapitalizzazzjoni tal-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi (miżura A)[
(63)
F’Mejju 2009, il-bank irċieva injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 950 miljun (45) (miżura A) bil-miżura ta’ rikapitalizzazzjoni tal-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi. Dik l-injezzjoni ta’ kapital kienet ekwivalenti għal madwar 2 % tal-assi mwieżna għar-riskju li kellu l-Bank f’dak iż-żmien.
(64)
Ir-rikapitalizzazzjoni ħadet il-forma ta’ ishma ta’ preferenza sottoskritti mill-Greċja li kellhom kupun ta’ 10 % u maturità ta’ ħames snin. Fl-2010 id-durata tal-ishma privileġġati kienet estiża, filwaqt li r-rimunerazzjoni tagħhom żdiedet. Minn dakinhar ‘il quddiem, jekk l-ishma ta’ preferenza ma jkunux mifdija fi żmien ħames snin mill-ħruġ tagħhom u l-ebda deċiżjoni ma tkun ittieħdet mil-laqgħa ġenerali tal-azzjonisti dwar il-fidi ta’ dawk l-ishma, il-Ministru tal-Finanzi Grieg iżid il-kupun bi 2 % kull sena fuq bażi kumulattiva (jiġifieri, kupun ta’ 12 % għas-sitt sena, ta’ 14 % għas-seba’ sena, eċċ…).
2.3.2. ELA garantita mill-Istat (miżura L2)
(65)
L-ELA hija miżura eċċezzjonali li tippermetti istituzzjoni finanzjarja solventi, li tkun qiegħda tiffaċċja problemi ta’ likwidità temporanji, sabiex tirċievi finanzjament mill-Eurosistema mingħajr ma din l-operazzjoni tkun parti mill-politika monetarja unika. Ir-rata tal-imgħax imħallsa minn din l-istituzzjoni finanzjarja għall-ELA hija […] punti bażi ogħla mill-imgħax li tħallas għal rifinanzjament regolari tal-Bank Ċentrali.
(66)
Il-Bank of Greece huwa responsabbli għall-programm ELA, li jfisser li kwalunkwe kost u r-riskji kolha li jiġu mill-provvediment tal-ELA jkunu mġarrba mill-Bank of Greece (46). Il-Greċja tat lill-Bank of Greece garanzija Statali li tapplika għall-ammont totali tal-ELA garantita mill-Bank of Greece. L-adozzjoni tal-Artikolu 50, paragrafu 7 tal-Liġi 3943/2011, li emenda l-Artikolu 65, paragrafu 1 tal-Liġi 2362/1995, ippermettiet lill-Ministru tal-Finanzi li jagħti garanziji f’isem l-Istat lill-Bank of Greece sabiex jissalvagwardja l-pretensjonijiet tal-Bank of Greece kontra l-istituzzjonijiet ta’ kreditu. Il-banek li jibbenefikaw mill-ELA jridu jħallsu miżata ta’ garanzija lill-Istat li tammonta għal […] punti bażi.
(67)
Mill-31 ta’ Diċembru 2011, il-Bank ibbenefika minn EUR 14,95 biljun ta’ ELA garantita mill-Istat (47), filwaqt li mill-31 ta’ Diċembru 2012, il-Bank ibbenefika minn EUR 12-il biljun ta’ ELA garantita mill-Istat.
2.3.3. Miżuri ta’ għajnuna mogħtija lill-Bank permezz tal-HFSF
(68)
Sa mill-2012, il-Bank ibbenefika minn diversi miżuri ta’ appoġġ kapitali mogħtija mill-HFSF. It-Tabella 6 tagħti ħarsa ġenerali lejn dawk il-miżuri ta’ għajnuna.
Tabella 6
Miżuri ta’ appoġġ kapitali mogħtija lill-Bank permezz tal-HFSF
L-1el rikapitalizzazzjoni tranżitorja - Mejju 2012 (miljuni ta’ EUR)
It-2i rikapitalizzazzjoni tranżitorja - Diċ 2012 (miljuni ta’ EUR)
Ittra ta’ impenn - Diċ 2012
(miljuni ta’ EUR)
Ir-rikapitalizzazzjoni tar-rebbiegħa 2013 - Mejju 2013 (miljuni ta’ EUR)
Impenn ta’ rikapitalizzazzjoni - April 2014 (miljuni ta’ EUR)
Miżura
B1
B2
B3
B4
C
Ammont
(miljuni ta’ EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. L-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja (miżura B1)
(69)
Il-Premessi 15 sa 32 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank jagħtu deskrizzjoni dettaljata tal-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja ta’ Mejju 2012 (miżura B1). L-isfond u l-karatteristiċi ewlenin ta’ dik il-miżura huma stabbiliti f’din it-taqsima.
(70)
Fl-20 ta’ April 2012, l-HFSF ta ittra lill-Bank fejn ikkommetta li jipparteċipa f’żieda ppjanata tal-kapital azzjonarju tal-Bank għal ammont sa EUR 4,2 biljun.
(71)
Bil-miżura B1, l-HFSF ittrasferixxa EUR 3,97 biljun ta’ bonds tal-EFSF lill-Bank fit-28 ta’ Mejju 2012, f’konformità mad-dispożizzjonijiet għar-rikapitalizzazzjonijiet tranżitorji stabbiliti fil-Liġi 3864/2010 li tistabbilixxi l-HFSF (“Il-Liġi dwar l-HFSF”). Il-bonds tal-EFSF ittrasferiti lill-Bank kienu noti varjabbli tal-EFSF b’maturitajiet ta’ sitt snin u għaxar snin u b’data tal-ħruġ tad-19 ta’ April 2012. Il-Kummissjoni, fil-Premessa (48) tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank diġà stabbiliet li “Ir-rikapitalizzazzjoni tranżitorja ffinalizzata fit-28 ta’ Mejju 2012 hija l-implimentazzjoni tal-obbligazzjoni meħuda fl-ittra ta’ impenn u għalhekk, kontinwazzjoni tal-istess għajnuna”. Iż-żewġ ammonti mogħtija fl-ittra ta’ impenn u fl-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja ġew ikkalkulati mill-Bank of Greece biex jiġi żgurat li l-Bank laħaq proporzjon ta’ kapital totali ta’ 8 % sa mill-31 ta’ Diċembru 2011, id-data tad-dħul retroattiv tar-rikapitalizzazzjoni tranżitorja fir-rekords tal-Bank. Kif jista’ jidher fit-Tabella 3, il-miżura B1 kopriet biss parti limitata tar-rekwiżiti totali ta’ kapital totali identifikati mit-test tal-istress tal-2012. Il-Bank suppost kellu jiġbor il-kapital permezz ta’ żieda kapitali futura u r-rikapitalizzazzjoni tranżitorja kienet maħsuba biss biex tippriserva l-eliġibbiltà tal-Bank għall-finanzjament mill-BĊE sakemm titwettaq iż-żieda fil-kapital.
(72)
Għall-perjodu ta’ bejn id-data tal-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja u d-data tal-konverżjoni tal-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja f’ishma ordinarji u strumenti finanzjarji konvertibbli oħra, il-ftehim ta’ qabel is-sottoskrizzjoni bejn il-Bank u l-HFSF kien jistipula li l-Bank kellu jħallas lill-HFSH miżata annwali ta’ 1 % fuq il-valur nominali tan-noti tal-EFSF u li kwalunkwe pagament ta’ kupuni u mgħax akkumulat man-noti tal-EFSF għal dak il-perjodu, ikun jgħodd bħala kontribuzzjoni tal-kapital addizzjonali mill-HFSF (48).
2.3.3.2. It-tieni rikapitalizzazzjoni tranżitorja (miżura B2)
(73)
Il-Bank daħħal iktar telf fil-ħarifa tal-2012. Għalhekk, il-kapital tiegħu reġa’ waqa’ taħt ir-rekwiżiti minimi ta’ kapital biex jibqa’ eliġibbli għal rifinanzjament mill-BĊE.
(74)
B’riżultat ta’ dan, saret meħtieġa t-tieni rikapitalizzazzjoni tranżitorja. Fil-21 ta’ Diċembru 2012, l-HFSF implimenta t-tieni rikapitalizzazzjoni tranżitorja ta’ EUR 1 341 miljun (miżura B2), li għal darba oħra ġiet imħallsa bit-trasferiment ta’ Bonds tal-EFSF għall-Bank.
2.3.3.3. L-ittra ta’ impenn tal-21 ta’ Diċembru 2012 (miżura B3)
(75)
Minbarra t-tieni rikapitalizzazzjoni tranżitorja, fil-21 ta’ Diċembru 2012, l-HFSF ta ittra ta’ impenn lill-Bank għall-parteċipazzjoni tiegħu fiż-żieda tal-kapital azzjonarju tal-Bank u fi strumenti kapitali konvertibbli li għandhom jinħarġu, għal ammont totali ta’ mhux iktar minn EUR 528 miljun (miżura B3).
(76)
It-total taż-żewġ rikapitalizzazzjonijiet tranżitorji (miżuri B1 u B2) u tal-ammont addizzjonali impenjat f’Diċembru 2012 (miżura B3) fisser li l-HFSF kien ikkommetta r-rekwiżiti ta’ kapital totali identifikati fit-test tal-istress tal-2012 (EUR 5 839 miljun (49)).
2.3.3.4. Ir-rikapitalizzazzjoni tar-rebbiegħa 2013 (miżura B4)
(77)
Fit-30 ta’ April 2013, il-laqgħa ġenerali tal-azzjonisti approvat żieda fil-kapital azzjonarju tal-Bank għal ammont ta’ EUR 5 839 miljun (“Ir-rikapitalizzazzjoni tar-rebbiegħa 2013”). Għalhekk, il-Bank ħareġ 3 789 317 357 sehem ġodda b’valur nominali ta’ EUR 0,30 bi prezz ta’ EUR 1,54 għal kull sehem.
(78)
Fl-istess data, il-laqgħa ġenerali tal-azzjonisti ddeċidiet ukoll li l-ammont sħiħ tal-kapital ikun mogħti mill-HFSF u jitħallas in natura, fil-forma ta’ bonds tal-EFSF.
(79)
B’riżultat ta’ dan, l-HFSF injetta total ta’ EUR 5 839 miljun fil-Bank fil-forma ta’ ishma ordinarji f’Mejju 2013 (miżura B4). Dak l-ammont huwa ugwali għas-somma tal-miżuri B1, B2 u B3.
(80)
Permezz tar-Rikapitalizzazzjoni tar-Rebbiegħa 2013, l-ewwel u t-tieni rikapitalizzazzjonijiet tranżitorji (miżuri B1 u B2) ġew konvertiti f’rikapitalizzazzjoni permanenti u ġie implimentat l-impenn biex tingħata għajnuna għall-kapital addizzjonali (miżura B3).
(81)
Il-prezz tal-ishma l-ġodda ġie stabbilit għal 50 % tal-prezz tal-istokk medju ponderat skont il-volum fuq il-50 jum ta’ kummerċ ta’ qabel id-determinazzjoni tal-prezz tal-offerta. B’riżultat ta’ qsim invers tal-ishma deċiż mil-laqgħa ġenerali tal-azzjonisti fit-30 ta’ April 2012 (50), il-prezz tal-ishma l-ġodda ġie stabbilit għal EUR 1,54 għal kull sehem.
(82)
Immedjatament wara r-Rikapitalizzazzjoni tar-Rebbiegħa 2013, l-HFSF sar l-azzjonist maġġoritarju tal-Bank b’sehem ta’ 98,56 %. Madankollu, wara li l-Bank wettaq eżerċizzju ieħor tal-immaniġġjar tal-obbligazzjonijiet, dak is-sehem niżel għal 93,55 % f’Ġunju 2013 (ara s-sezzjoni 2.4.5). F’Awwissu 2013, il-Bank ħareġ ishma ġodda għall-HFSF biex jixtri n-New TT Bank li b’riżultat ta’ dan is-sehem tal-HFSF żdied għal 95,23 % (51).
2.3.3.5. L-impenn tar-rikapitalizzazzjoni tal-2014 (miżura C)
(83)
Fis-6 ta’ Marzu 2014, il-Bank of Greece rrapporta r-riżultati ta’ eżerċizzju ta’ test tal-istress imwettaq fit-tieni nofs tal-2013. Il-Bank of Greece indika li fix-xenarju ta’ referenza, ir-rekwiżiti ta’ kapital tal-Bank għall-perjodu 2014-2016 jilħqu l-EUR 2 945 miljun.
(84)
Fil-31 ta’ Marzu 2014, l-HFSF bagħat ittra lill-Bank fejn indikalu li kellu l-intenzjoni u l-abbilta li jwaqqaf kwalunkwe żieda fil-kapital azzjonarju implimentata fil-Liġi dwar l-HFSF 3864/2010, kif emendata fit-30 ta’ Marzu 2014, meħtieġa biex tikkonforma mar-rekwiżiti ta’ kapital identifikati waqt it-test tal-istress. Il-Liġi dwar l-HFSF tgħid li jekk, fl-aħħar tal-perjodu tas-sottoskrizzjoni ikun hemm talba insuffiċjenti ta’ investituri privati bi prezz iddeterminat mill-Kunsill Ġenerali tal-HFSF ibbażat fuq żewġ valutazzjonijiet indipendenti, l-HFSF jissottoskrivi kwalunkwe sehem li jibqa’, soġġett għal konverżjoni minn qabel tal-istrument kapitali subordinat eżistenti tal-Bank f’ishma kif iddikjarat fl-Artikolu 6a.
(85)
Fit-12 ta’ April 2014, il-laqgħa straordinarja tal-azzjonisti approvat żieda fil-kapital azzjonarju li tammonta għal EUR 2 864 miljun skont il-Liġi dwar l-HFSF u indikat li l-prezz tal-offerta ma jistax ikun inqas mill-prezz nominali ta’ EUR 0,30 għal kull sehem u l-prezz minimu għandu jiġi stabbilit mill-HFSF (52).
(86)
F’konformità mal-Liġi dwar l-HFSF, l-HFSF ħatar żewġ konsulenti indipendenti biex jiddeterminaw il-valur tal-Bank. Fl-10 ta’ April 2014, iż-żewġ konsulenti kkonkludew xogħolhom billi kull wieħed ta firxa għall-valur tal-Bank. Iż-żewġ firxiet jikkoinċidu b’mod sinifikanti. Fuq il-bażi ta’ dawk il-valutazzjonijiet, il-Kunsill Ġenerali tal-HFSF fl-14 ta’ April 2014 iddetermina l-prezz li jikkorrispondi għall-prezz minimu li bih jistgħu jiġu offruti l-ishma l-ġodda tal-bank lill-investituri u l-prezz li jwaqqaf l-offerta tal-ekwità jekk ikun meħtieġ (53). Fil-15 ta’ April 2014, huwa approva l-offerta magħmula minn konsorzju ta’ investituri biex jissottoskrivi EUR 1,3 biljun ta’ ishma ġodda bi prezz ta’ EUR 0,30 għal kull sehem (“investitur fundamentali” (54) (55)).
(87)
Fl-24 ta’ April 2014, il-Eurobank ħabbar il-bidu tal-bini tal-kotba bi prezz li jvarja minn EUR 0,30 sa EUR 0,33 (56). Jekk ikun hemm talba biżżejjed biex tkopri l-EUR 2 864 miljun kollha bi prezz ogħla minn EUR 0,30, l-investitur fundamentali jkun irid jaġġusta l-prezz tiegħu għall-ogħla prezz jew jikkanċella l-ordnijiet tiegħu, li f’dak il-każ jirċievi miżata ta’ kumpens. Jekk ikun hemm talba biżżejjed minn investituri privati (inkluż talba minn investitur fundamentali) biex tkopri l-EUR 2 864 miljun bi prezz ta’ EUR 0,30, l-investitur fundamentali jirċievi allokazzjoni prijoritarja. Jekk ma jkunx hemm talba biżżejjed (inkluż talba minn investitur fundamentali) bi prezz ta’ EUR 0,30, id-dejn subordinat jiġi konvertit f’ishma ġodda. Kif previst fil-Liġi dwar l-HFSF, kwalunkwe sehem mhux sottoskritt wara l-konverżjoni tad-dejn subordinat jiġi sottoskritt mill-HFSF bl-istess prezz, jiġifieri EUR 0,30 għal kull sehem.
2.3.4. Miżuri ta’ għajnuna għan-negozji akkwistati
2.3.4.1. Miżuri ta’ għajnuna għall-Proton Bank u Nea Proton Bank
(88)
Sa mill-2008, il-Proton Bank u Nea Proton Bank ibbenefikaw minn diversi miżuri ta’ għajnuna. It-Tabella 7 tagħti ħarsa ġenerali lejn dawn il-miżuri ta’ għajnuna.
Tabella 7
Ħarsa ġenerali lejn il-miżuri ta’ appoġġ kapitali għall-Proton u Nea Proton Bank
Benefiċjarju tal-għajnuna
Miżura
In-natura tal-għajnuna
L-entità li tat l-għajnuna
Id-data ta-iżborżament
L-ammont (f’miljuni ta’ EUR)
L-attivitajiet tal-Proton Bank
Pr1
Kapital skont il-miżura tar-rikapitalizzazzjoni: Ishma privileġġati tal-Istat Grieg
Stat
Mejju 2009
80
Pr2
Is-self tat-titoli tal-gvern Grieg bil-miżura tas-self ta’ bonds Griega
Stat
April 2009
78
Pr3
Garanzija Statali għall-bonds li nħarġu bil-miżura ta’ garanzija Griega
Stat
Lulju 2010
149,4
L-attivitajiet ta’ Nea Proton Bank
NP1
Diskrepanza ta’ finanzjament mill-PB għan-NPB
L-iffinanzjar tad-diskrepanza ta’ finanzjament
HDIGF
9.10.2011
862
Wara l-finalizzazzjoni tal-kalkolu tad-diskrepanza ta’ finanzjament, l-iffinanzjar tal-bilanċ tad-diskrepanza ta’ finanzjament mill-PB għan-NPB (parti 2)
HFSF
14.5.2012
259,6
Ammont totali tal-NP1
1 121,6
NP2
Injezzjonijiet tal-kapital azzjonarju lin-NPB fl-2011 u 2012
Kapital azzjonarju inizjali
HFSF
9.10.2011
220
Kapital azzjonarju inizjali
HFSF
3.2.2012
30
Kapital inizjali totali
250
Kapital azzjonarju addizzjonali
HFSF
1.8.2012
230
Kapital azzjonarju addizzjonali
HFSF
31.12.2012
35
Kapital addizzjonali totali
265
Ammont totali tal-NP2
515
NP3
Rikapitalizzazzjoni qabel il-bejgħ tiegħu lill-Eurobank
Kapital azzjonarju
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Miżuri ta’ għajnuna lill-Proton Bank
- (i) Rikapitalizzazzjoni mill-Istat riċevuta minn Proton Bank (miżura Pr1)
(89)
F’Mejju 2009, il-Greċja injettat EUR 80 miljun fil-Proton Bank, li kien ekwivalenti għal madwar 4,6 % tal-assi mwieżna għar-riskju tagħha f’dak iż-żmien. Dik l-injezzjoni fil-kapital ġiet magħmula bil-miżura tar-rikapitalizzazzjoni li tagħmel parti mill-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi. Ir-rikapitalizzazzjoni ħadet il-forma ta’ ishma privileġġati.
- (ii) Appoġġ ta’ likwidità mill-Istat riċevut minn Proton Bank (miżuri Pr2 u Pr3)
(90)
Il-Proton Bank ibbenefika wkoll minn miżuri ta’ għajnuna bil-miżuri ta’ garanzija u ta’ self ta’ bonds tal-gvern li huma parti mill-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi. F’April 2009, il-Proton Bank irċieva titoli tal-gvern Grieg li jammontaw għal EUR 78 miljun (miżura Pr2) u f’Lulju 2010 irċieva garanzija Statali għall-bonds maħruġa b’valur nominali ta’ EUR 149,4 miljun (miżura Pr3). Il-bonds iggarantiti mill-Istat ġew trasferiti għal Nea Proton Bank fil-jum tar-riżoluzzjoni iżda ġew ikkanċellati fil-5 ta’ Jannar 2012. It-titoli tal-gvern Grieg immaturaw f’Diċembru 2011 u ma ġewx imġedda.
2.3.4.1.1 Miżuri ta’ għajnuna lil Nea Proton Bank
- (i) Kopertura tad-diskrepanza ta’ finanzjament ta’ Nea Proton Bank ta’ EUR 1 121,6 miljun (miżura NP1)
(91)
Fil-kuntest tar-riżoluzzjoni tal-Proton Bank, l-awtoritajiet Griegi identifikaw diskrepanza ta’ finanzjament fin-Nea Proton Bank. F’konformità ma’ Deċiżjoni tad-9 ta’ Ottubru 2011 tal-Bank of Greece, l-Iskema tar-Riżoluzzjoni tal-HDIGF ħallset EUR 862 miljun lil Nea Proton Bank f’Diċembru 2011. Wara li l-Bank of Greece ffinalizza l-kalkolu tad-diskrepanza ta’ finanzjament fid-19 ta’ Jannar 2012 għal EUR 1 121,6 miljun, f’konformità ma’ Deċiżjoni tal-Bank of Greece tad-9 ta’ April 2012 (57), l-HFSF (58) ħallas l-ammont li jifdal ta’ EUR 259,6 miljun fl-14 ta’ Mejju 2012. L-Iskema ta’ Riżoluzzjoni tal-HDIGF u tal-HFSF b’hekk għalqet id-diskrepanza ta’ finanzjament.
- (ii) Injezzjonijiet ta’ kapital mill-HFSF fin-Nea Proton Bank fl-2011 u 2012 (miżura NP2)
(92)
L-HFSF ta għajnuna mill-Istat lil Nea Proton Bank fil-forma ta’ kapital azzjonarju inizjali (ishma komuni) ta’ EUR 250 miljun, imħallsa f’żewġ porzjonijiet fid-9 ta’ Ottubru 2011 u fit-3 ta’ Frar 2012.
(93)
Skont il-pjan tar-ristrutturar aġġornat ta’ Nea Proton Bank mibgħut fis-16 ta’ Lulju 2012, li kien l-aħħar verżjoni tal-pjan li kien ġie nnotifikat lill-Kummissjoni fiż-żmien tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ Nea Proton, in-Nea Proton Bank kellu bżonn kapital addizzjonali ta’ EUR 300 miljun. Dak il-kapital addizzjonali kien meħtieġ parzjalment għaliex in-Nea Proton Bank sofra telf b’riżultat tal-programm PSI (it-telf minn indeboliment għall-2011 ammonta għal EUR 146,5 miljun fir-rigward tal-GGBs u indebolimenti addizzjonali ta’ EUR 22 miljun ġew inkorporati fir-riżultati tal-ewwel kwart tal-2012). Kien meħtieġ ukoll kapital addizzjonali min-Nea Proton Bank għaliex il-ħlasijiet tal-provvediment mill-2011 sal-2016 għolew mil-livelli assunti meta ġie stabbilit in-Nea Proton Bank.
(94)
Skont il-pjan tar-ristrutturar aġġornat ta’ Nea Proton Bank mibgħut fis-16 ta’ Lulju 2012, dawk ir-rekwiżiti kapitali antiċipati kellhom jieħdu l-forma ta’ injezzjoni ta’ kapital mistennija ta’ EUR 285 miljun fl-2012 u injezzjoni ta’ kapital mistennija ta’ EUR 15-il miljun fl-2014. Fil-fatt, l-HFSF finalment injetta EUR 230 miljun fin-Nea Proton Bank fl-1 ta’ Awwissu 2012 u EUR 35 miljun fil-31 ta’ Diċembru 2012.
- (iii) Injezzjoni ta’ kapital mill-HFSF fin-Nea Proton Bank qabel il-bejgħ lill-Eurobank (miżura NP3)
(95)
Bil-kuntratt tal-bejgħ tal-15 ta’ Lulju 2013, l-HFSF kien diġà kkommetta li jinjetta l-ammont ta’ EUR 395 miljun fin-Nea Proton Bank (59). L-HFSF ħallas l-ammont ta’ EUR 395 miljun fit-28 ta’ Awwissu 2013.
2.3.4.2. Miżuri ta’ għajnuna lil New TT Bank
(96)
It-T Bank, it-TT Bank u n-New TT Bank ibbenefikaw minn diversi miżuri ta’ għajnuna sa mill-2008. It-Tabella 8 tagħti ħarsa ġenerali lejn dawn il-miżuri ta’ għajnuna.
Tabella 8
Ħarsa ġenerali lejn il-miżuri ta’ għajnuna għat-T Bank u t-TT Bank.
Benefiċjarju tal-għajnuna
Miżura
Deskrizzjoni
L-entità li tat l-għajnuna
Data
L-ammont ta’ għajnuna statali (f’miljuni ta’ EUR)
L-attivitajiet tat-T Bank trasferiti lit-TT Bank (60)
T
L-iffinanzjar tad-diskrepanza ta’ finanzjament mit-T Bank għat-TT Bank (parti 1)
HDIGF
Diċembru 2011
450
Wara l-finalizzazzjoni tal-kalkolu tad-diskrepanza ta’ finanzjament, l-iffinanzjar tal-bilanċ tad-diskrepanza ta’ finanzjament mit-T Bank għat-TT Bank (parti 2)
HFSF
14.2.2013
227
Ammont totali tat-T
677
TT Bank
TT
Injezzjoni ta’ kapital
Kapital skont il-miżura tar-rikapitalizzazzjoni: Ishma privileġġati tal-Istat Grieg
Stat
Mejju 2009
224,96
New TT Bank (bank tranżitorju)
NTT1
Diskrepanza ta’ finanzjament mit-TT għan-NTT
L-iffinanzjar tad-diskrepanza ta’ finanzjament mit-TT Bank għan-New TT Bank (parti 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
Wara l-finalizzazzjoni tal-kalkolu tad-diskrepanza ta’ finanzjament, l-iffinanzjar tal-bilanċ tad-diskrepanza ta’ finanzjament mit-TT Bank għan-New TT Bank (parti 2)
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Ammont totali tal-NP2
3 732,6
NTT2
Injezzjoni ta’ kapital azzjonarju inizjali
Kapital azzjonarju inizjali ta’ New TT Bank
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.1.1. Miżura ta’ għajnuna lit-T Bank
Intervent mill-Iskema ta’ Riżoluzzjoni tal-HDIGF favur it-T Bank ta’ EUR 677 miljun (miżura T)
(97)
L-Iskema ta’ Riżoluzzjoni tal-HDIGF u l-HFSF iffinanzjat id-diskrepanza ta’ finanzjament li rriżultat mit-trasferiment tal-attivitajiet mit-T Bank għat-TT Bank, li tirrappreżenta d-differenza bejn il-valur ġust tal-assi trasferiti mit-T Bank għat-TT Bank u l-valur ġust tal-obbligazzjonijiet trasferiti. F’konformità ma’ deċiżjoni tal-Bank of Greece tas-17 ta’ Diċembru 2011, l-Iskema ta’ Riżoluzzjoni tal-HDIGF ħallset l-ammont ta’ EUR 450 miljun (61), li kien jikkorrispondi għal madwar żewġ terzi tad-diskrepanza ta’ finanzjament stmata. Wara l-finalizzazzjoni tal-kalkolu tad-diskrepanza tal-finanzjament għal madwar EUR 677 miljun, f’konformità ma’ deċiżjoni tal-Bank of Greece tad-9 ta’ April 2012 (62), fl-14 ta’ Frar 2013 l-HFSF (63) ħallas il-bilanċ ta’ EUR 227 miljun (64) lil New TT Bank.
2.3.4.2.2. Miżura ta’ għajnuna lit-T Bank
Rikapitalizzazzjoni mill-Istat riċevuta mit-TT Bank (miżura TT)
(98)
F’Mejju 2009, it-TT Bank irċieva injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 224.96 miljun, ekwivalenti għal madwar 2.9 % tal-assi mwieżna għar-riskju tiegħu dak iż-żmien, mill-Greċja t-TT Bank irċieva l-injezzjoni ta’ kapital bil-miżura ta’ rikapitalizzazzjoni li hija parti mill-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi. L-injezzjoni ta’ kapital ħadet il-forma ta’ ishma privileġġati.
2.3.4.2.3. Miżuri ta’ għajnuna lil New TT Bank
- (i) Kopertura tad-diskrepanza ta’ finanzjament ta’ New TT Bank ta’ EUR 3 732,6 miljun (miżura NTT1)
(99)
L-HFSF iffinanzja d-diskrepanza ta’ finanzjament fin-New TT Bank, li tirrappreżenta d-differenza bejn il-valur tal-assi trasferiti mit-TT Bank għan-New TT Bank u l-valur nominali tal-obbligazzjonijiet trasferiti. F’konformità ma’ deċiżjoni tal-Bank of Greece tat-18 ta’ Jannar 2013, l-HFSF fid-29 ta’ Jannar 2013 ħallas l-ammont ta’ EUR 2 730,8 miljun (65), li kien jikkorrispondi għal madwar żewġ terzi tad-diskrepanza ta’ finanzjament stmata. Wara li l-Bank of Greece ffinalizza l-kalkolu tad-diskrepanza ta’ finanzjament għal EUR 3 732,6 miljuni (66), f’konformità mad-deċiżjoni tal-Bank of Greece tal-21 ta’ Mejju 2013, l-HFSF fl-14 ta’ Ġunju 2013 ħallas l-ammont li kien fadal ta’ EUR 1 001,7 miljun lil New TT Bank.
- (ii) Injezzjonijiet ta’ kapital mill-HFSF fin-New TT Bank (miżura NTT2)
(100)
L-HFSF ikkostitwixxa l-uniku azzjonist ta’ New TT Bank u fornih b’għajnuna mill-Istat fil-forma tal-kapital azzjonarju inizjali (ishma komuni) ta’ EUR 500 miljun.
2.4. IL-PJAN TA’ RISTRUTTURAR U L-MUDELL TA’ NEGOZJU ĠDID
(101)
Fis-16 ta’ April 2014, il-Greċja bagħtet il-pjan ta’ ristrutturar lill-Bank, li jispjega kif il-Bank, bħala entità kkombinata li tirriżulta mill-akkwist ta’ Nea Proton Bank u n-New TT Bank, għandu l-intenzjoni li jirkupra l-vijabbiltà fit-tul tiegħu.
2.4.1. Operazzjonijiet domestiċi
(102)
Permezz tal-pjan ta’ ristrutturar, il-Bank se jiffoka fuq l-attivitajiet bankarji ewlenin tiegħu fil-Greċja. Filwaqt li l-operazzjonijiet internazzjonali tiegħu ammontaw għal madwar 26 % tas-self fl-2010 (67), dak is-sehem kien diġà niżel għal 20 % fl-aħħar tal-2012 u se jkompli jinżel għal […] % sal-aħħar tal-2018 (68).
(103)
Il-prijorità ewlenija tal-Bank hija li jerġa’ jġib l-operazzjonijiet bankarji Griegi lura għall-profittabbiltà u vijabbiltà sal-aħħar tal-perjodu ta’ ristrutturar (31 ta’ Diċembru 2018). Għal dak il-għan, il-pjan ta’ ristrutturar jinkludi numru ta’ miżuri mmirati biex itejbu l-effiċjenza operattiva tal-Bank u l-marġini tal-imgħax nett, kif ukoll miżuri li jtejbu l-pożizzjoni tal-kapital u l-istruttura tal-karta tal-bilanċ tiegħu.
(104)
Fir-rigward tal-effiċjenza operattiva, il-Bank diġà beda programm vast ta’ razzjonalizzazzjoni sew qabel l-akkwisti ta’ New TT Bank u Nea Proton Bank. Sa mill-2010, il-Bank naqqas il-preżenza fiżika tiegħu fil-Greċja. Fuq bażi awtonoma (esklużi l-akkwiżizzjonijiet ta’ New TT Bank u Nea Proton Bank), huwa naqqas il-fergħat tiegħu minn 564 f’Ġunju 2008 għal […] fl-2014 u naqqas ukoll il-forza tax-xogħol Griega tiegħu (minn 10 142 fl-2008 għal 9 037 fl-2012) (69).
(105)
Sal-aħħar tal-pjan ta’ ristrutturar, il-Bank għandu l-pjan li jkompli jnaqqas kemm in-numru ta’ fergħat, minn 645 pro-forma fit-31 ta’ Diċembru 2012 għal […] fil-31 ta’ Diċembru 2018 u n-numru ta’ impjegati, minn 12 430 għal […] fuq bażi pro-forma, jiġifieri jitqiesu Nea Proton Bank u n-New TT Bank (70).
(106)
Iż-żieda fl-effiċjenza f’termini tal-fergħat u l-persunal tgħin biex ibaxxi l-ispiża totali tal-attivitajiet bankarji Griegi kkombinati b’[…] % minn EUR 913-il miljun fuq bażi annwali fl-2013 (71) għal EUR […] miljun fl-2018 (72). B’riżultat ta’ dan, il-proporzjon tal-ispejjeż għad-dħul mistenni tal-attivitajiet bankarji Griegi tal-Bank se jaqgħu taħt il-[…] % fl-aħħar tal-perjodu tar-ristrutturar, tnaqqis minn 60 % fl-2012.
(107)
Il-pjan ta’ ristrutturar jiddeskrivi wkoll kif il-Bank se jtejjeb il-kostijiet tal- finanzjament tiegħu, li huwa essenzjali għat-treġġigħ lura tal-vijabbiltà. Il-Bank jistenna li jkun jista’ jħallas rati tal-imgħax inqas fuq id-depożiti tiegħu b’riżultat ta’ ambjent iktar stabbli u b’mod partikolari l-istabbilizzazzjoni u l-irkupru tal-ekonomija Griega, li hija mistennija li terġa’ tikber mill-2014 ‘il quddiem. Il-firxiet fuq id-depożiti (medja ta’ depożiti b’terminu, depożiti liberi u rati tat-tfaddil) huma mistennija li jonqsu fil-Greċja minn 223 punt bażi fl-2012 għal […] punt bażi fl-2018 (73). Dak it-tnaqqis fil-firxiet jinkiseb prinċipalment billi jitħallsu rati ħafna inqas fuq id-depożiti b’terminu. Bl-istess mod, id-dipendenza tal-bank fuq l-assistenza ta’ likwidità f’emerġenza u finzanzjament usa’ mill-Eurosistema se tonqos minn 42,9 % tal-assi totali tieghu f’livell ta’ grupp fl-2012 għal […] % fl-2018 (74).
(108)
Il-pjan ta’ ristrutturar jantiċipa li l-Bank se jsaħħaħ ukoll il-karta tal-bilanċ tiegħu. Il-proporzjon nett tiegħu ta’ self għad-depożiti fil-Greċja se jonqos għal […] % fl-2018 (tnaqqis minn 160 % fl-2012 u 115 % fl-2013) (75), filwaqt li l-adegwatezza kapitali tiegħu se titjieb bi proporzjon ta’ Kapital tal-Grad 1 ta’ ekwità komuni ta’ […] % f’livell ta’ grupp fl-2018 (76) minflok ekwità negattiva qabel l-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja).
(109)
Prijorità strateġika oħra tal-Bank hija l-ġestjoni tas-self mhux produttiv. Minbarra l-proċessi ta’ kreditu imtejba rigward kemm l-oriġini tas-self u r-ristrutturar tas-self mhux produttiv, il-pjan ta’ ristrutturar jiffoka fuq il-ġestjoni ta’ skoperturi indeboliti, bil-ħolqien ta’ unità ta’ rimedju ġdida. Dik l-unità se tkun iddedikata għar-ristrutturar ta’ skoperturi indeboliti. Hija se tibbenefika mill-għarfien espert ta’ 30 sa 50 maniġers tar-relazzjonijiet rimedjali (77). Ir-rata ta’ self mhux produttiv se tilħaq […] % fil-livell ta’ grupp fl-2015 ([…] % fl-2015 għas-suq domestiku Grieg (78)) imbagħad tibda tonqos, b’rata mistennija ta’ […] % fl-aħħar tal-perjodu ta’ ristrutturar (79) (30 % fil-Greċja qabel it-tħassir tad-dejn). L-indebolimenti tas-self tal-Bank fil-Greċja se jonqsu minn EUR 1 652 miljun fl-2013 għal EUR […] miljun fl-2018 (80), minħabba l-irkupru tal-ekonomija Griega.
(110)
It-titjib tal-effiċjenza operattiva, it-tnaqqis tal-marġni tal-imgħax nett u l-ispiża tar-riskju li qed tonqos se tippermettu lill-Bank li jagħmel profitt fil-Greċja mill-2015 ‘il quddiem. Il-Bank jantiċipa li, f’livell konsolidat, it-telf tiegħu se jammonta għal EUR […] miljun fl-2014 u EUR […] miljun fl-2015, filwaqt li l-profitti tiegħu se jammontaw għal EUR […] miljun, EUR […] miljun u EUR […] miljun fl-2016, fl-2017 u fl-2018 rispettivament (81). Ir-redditu konsolidat tiegħu fuq l-ekwità se jilħaq […] % fl-2018 (82). Dan il-livell ta’ profittabbiltà se jkun prinċipalment immexxi mis-suq Grieg (b’redditu fuq l-ekwità ta’ […] % fl-aħħar tal-perjodu ta’ ristrutturar) filwaqt […] u […] se jirrappurtaw livelli iktar baxxi ta’ profittabbiltà ([…] % u […] % rispettivament).
2.4.2. Attivitajiet bankarji internazzjonali
(111)
Il-Bank diġà beda jnaqqas l-ingranaġġ u jirristruttura n-netwerk internazzjonali tiegħu. Diġà biegħ sussidjarji fit-Turkija (Eurobank Tefken) u fil-Polonja (EFG Poland). Id-differenza kummerċjali, jiġifieri d-differenza bejn l-ammont pendenti tad-depożiti u l-ammont pendenti ta’ self għal sussidjarju partikolari, tal-bqija tan-netwerk internazzjonali niżlet minn EUR 1,7 biljun fl-2010 għal EUR 0,8 biljun, filwaqt li l-kostijiet operattivi tnaqqsu b’9 % bejn l-2010 u l-2012 (83).
(112)
Il-Bank se jibqa’ jirristruttura u jnaqqas l-ingranaġġ tan-netwerk internazzjonali tiegħu. B’mod partikolari, il-Bank ikkommetta li jnaqqas id-daqs tal-portafoll ta’ assi internazzjonali tiegħu għal EUR 8,77 biljun sat-30 ta’ Ġunju 2017. Il-Bank ikkommetta wkoll li jkompli jnaqqas dak il-portafoll għal EUR 3,5 biljun jekk l-HFSF ikollu bżonn jinjetta iktar minn biljun euro fiż-żieda tal-kapital azzjonarju li jmiss.
(113)
Opzjoni esplorata mill-Bank fil-pjan ta’ ristrutturar biex jikkonforma mal-mira hija li jbigħ l-attivitajiet tiegħu fil-[…] (84).
(114)
Dawk iċ-ċessjonijiet jirrappreżentaw […] % tal-assi barranin tal-Bank mill-31 ta’ Diċembru 2012. L-assi barranin għalhekk jammontaw għal EUR […] biljun mill-31 ta’ Diċembru 2018, b’netwerk internazzjonali ffukat fuq […] u […].
(115)
Il-pjan ta’ ristrutturar jenfasizza l-ħtieġa li titnaqqas id-dipendenza tas-sussidjarji barranin fuq il-kumpanija prinċipali Griega tagħhom fir-rigward tal-ħtiġijiet ta’ finanzjament tagħhom u li jkompli jissalvagwardja l-pożizzjoni kapitali tal-Bank.
(116)
Għal dak il-għan, il-Bank qed jippjana li jimplimenta programm sinifikanti ta’ tnaqqis tal-ispejjeż fin-netwerk internazzjonali, […]. Fl-[…] pereżempju, […] se jiġu magħluqa fergħat, filwaqt li l-forza tax-xogħol se tonqos b’[…] impjegat mill-31 ta’ Diċembru 2012 sal-bejgħ tas-sussidjarju fl-[…] (85).
(117)
Il-Bank se jnaqqas il-finanzjament totali tiegħu għas-sussidjarji barranin minn EUR 2 biljuni fl-2012 għal […] fl-2018 (86), filwaqt li r-redditu fuq l-ekwità se jilħaq […] % u […] % fil-[…] u […] rispettivament.
2.4.3. Attivitajiet mhux bankarji: il-bejgħ tan-negozju tal-assigurazzjoni u l-attivitajiet tal-proprjetà immobbli
(118)
Il-Bank naqqas is-sjieda tiegħu fis-sussidjarju tal-proprjetà immobbli tiegħu Eurobank Properties taħt il-35 % permezz ta’ żieda ta’ kapital azzjonarju, b’impatt pożittiv fuq il-proporzjon ta’ Kapital tal-Grad 1 ta’ ekwità komuni (87). Il-Bank se jbigħ kompletament lil dak is-sussidjarju sal-31 ta’ Diċembru 2018.
(119)
Il-Bank għandu wkoll il-pjan li jbigħ is-sussidjarji tal-assigurazzjoni tiegħu sal-[…].
2.4.4. Żieda fil-kapital privat u l-kontribuzzjoni minn azzjonisti eżistenti u kredituri subordinati
(120)
Il-Bank irnexxielu jżid il-kapital fis-suq u b’hekk inaqqas l-għajnuna Statali li kienet meħtieġa mill-Bank.
(121)
L-azzjonisti tnaqqsu sew sar-rikapitalizzazzjoni tar-rebbiegħa 2013, peress li l-HFSF irċieva 98,56 % tal-ishma tal-Bank, li jħalli lill-azzjonisti diġà eżistenti b’parteċipazzjoni azzjonarja ta’ 1,44 %. Għalhekk, l-HFSF ħa kontroll sħiħ fuq il-Bank f’Ġunju 2013. L-ebda dividend ma tħallas fi flus kontanti mill-2008.
(122)
Fi Frar 2012, il-Bank offra li jixtri lura strumenti ibridi minn investituri privati bi prezz ta’ bejn l-40 % u l-50 % tal-valur nominali tagħhom. Dak il-prezz ta’ xiri lura ġie stabbilit fuq il-bażi tal-valur tas-suq tal-istrumenti u kien jinkludi primjum ta’ mhux iktar minn għaxar punti perċentwali, li ġie miżjud biex jinkoraġġixxi lill-investituri jipparteċipaw fix-xiri lura. L-offerta kienet aċċettata għal kważi 50 % tal-valur nominali totali tal-istrumenti, wara li tqiesu l-kostijiet tat-tranżazzjoni, il-Bank kien fadallu profitt ta’ EUR 248 miljun (88).
(123)
F’Mejju 2013, il-Bank ħabbar eżerċizzju ta’ ġestjoni tal-obbligazzjonijiet. Il-Bank offra lid-detenturi tad-dejn l-opportunità li jikkonvertu t-titoli tal-grad 1 iktar baxxi u tal-grad 2 iktar baxxi, b’ammont pendenti ta’ EUR 662 miljun, f’ishma ordinarji, b’parità. Il-prezz tal-konverżjoni ġie stabbilit sabiex ikun ugwali għall-prezz tas-sottoskrizzjoni li tħallas mill-HFSF fir-rikapitalizzazzjoni tar-rebbiegħa tal-2013 (89). Ir-rata ta’ aċċettazzjoni kienet ta’ 48 %. Peress li d-detenturi tal-bond tal-grad 1 u tal-grad 2 iktar baxxi kkonvertew it-titoli tagħhom fi strumenti subordinati iktar baxxi mingħajr kunsiderazzjoni ta’ flus kontanti, il-kapital miġbur laħaq it-EUR 317-il miljun.
(124)
B’riżultat taż-żewġ xirjiet lura, l-istokk tad-dejn subordinat u ibridu niżel minn EUR 1 045 miljun fil-31 ta’ Diċembru 2011 għal EUR 283 miljun fil-31 ta’ Diċembru 2013 (90).
2.5. L-IMPENJI TAL-AWTORITAJIET GRIEGI
(125)
Il-Greċja tat l-impenn tagħha li l-Bank u l-affiljati tiegħu se jimplimentaw il-pjan ta’ ristrutturar mibgħut fis-16 ta’ April 2014 u tat iktar impenji dwar l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar (“l-Impenji”). L-Impenji, elenkati fl-Anness, huma mqassra f’din it-taqsima.
(126)
L-ewwel il-Greċja tat l-impenn li l-Bank se jirristruttura l-operazzjonijiet kummerċjali tiegħu fil-Greċja, jistabbilixxi numru massimu ta’ fergħat u impjegati, kif ukoll ammont massimu tal-kostijiet totali li għandhom jiġu kkonformati fil-31 ta’ Diċembru 2017 (91).
(127)
Il-Greċja tat ukoll l-impenn li l-Bank se jnaqqas l-ispiża tad-depożiti miġbura fil-Greċja u se jikkonforma ma’ proporzjon massimu ta’ self nett għad-depożiti sal-31 ta’ Diċembru 2017 (92).
(128)
Rigward is-sussidjarji barranin tal-Bank, il-Greċja tat impenn li l-Bank mhux se jipprovdi appoġġ għall-kapital addizzjonali sakemm ma jintlaħqux il-kundizzjonijiet predefiniti. Il-Greċja tat impenn ukoll li l-Bank se jwettaq diżingranaġġ sinifikanti tal-assi internazzjonali tiegħu sat-30 ta’ Ġunju 2018 (93).
(129)
Il-Greċja tat impenn li l-Bank se jbigħ l-attivitajiet tal-assigurazzjoni tiegħu, is-sussidjarju tal-proprjetà immobbli u numru ta’ titoli u se jnaqqas id-daqs tal-portafoll ta’ ekwità privat. Barra minn hekk, il-Bank mhux se jixtri titoli tal-grad mhux ta’ investiment, b’eċċezzjonijiet limitati (94).
(130)
Il-Greċja tat numru ta’ impenji relatati mal-governanza korporattiva tal-Bank. Hija impenjat ruħha li tillimita r-rimunerazzjoni tal-impjegati u l-maniġers tal-Bank, biex tagħmel lill-Bank konformi mal-liġijiet Griegi dwar il-governanza korporattiva u tistabbilixxi struttura organizzattiva effiċjenti u adegwata (95).
(131)
Il-Greċja tat impenn ukoll li l-Bank se jtejjeb il-politika ta’ kreditu tiegħu, sabiex jipprevjeni kwalunkwe diskriminazzjoni fi kwalunkwe stadju tal-proċess ta’ kreditu u biex jiżgura li d-deċiżjonijiet dwar l-għoti u r-ristrutturar tas-self jimmiraw biex jimmassimizzaw il-profittabbiltà tal-Bank. Il-Greċja tat impenn li l-Bank se jtejjeb il-monitoraġġ tar-riskju ta’ kreditu, kif ukoll ir-ristrutturar tas-self (96).
(132)
Numru ta’ impenji jittrattaw l-operazzjonijiet tal-Bank ma’ mutwatarji konnessi. Dawk l-impenji għandhom l-għan li jiżguraw li l-Bank ma jitbigħedx minn prattiċi bankarji prudenti meta jagħti jew jirristruttura self lill-impjegati tiegħu, maniġers u azzjonisti, kif ukoll lill-entitajiet pubbliċi, partiti politiċi u kumpaniji tal-midja (97).
(133)
Fl-aħħar nett, il-Greċja tat impenn biex timponi iktar restrizzjonijiet għall-Bank, bħal projbizzjoni tal-kupuni u d-dividends, projbizzjoni tal-akkwist u projbizzjoni tar-reklamar (98).
(134)
Dawn l-impenji se jiġu mmonitorjati sal-31 ta’ Diċembru 2018 minn fiduċjarju ta’ sorveljanza.
(135)
Separatament, fil-qafas taż-żieda fil-kapital kurrenti tal-Bank, peress li l-HFSF qed iwaqqaf iż-żieda fil-kapital, il-Greċja tat impenn li se timplimenta l-miżuri stipulati fl-Artikolu 6a tal-Liġi dwar l-HFSF kif emendata fit-30 ta’ Marzu 2014, dispożizzjoni li għandha l-għan li talloka l-ammont residwu tad-defiċit fil-kapital ta’ istituzzjoni ta’ kreditu lid-detenturi tal-istrumenti kapitali tagħha u obbligazzjonijiet subordinati oħra, kif ikun meħtieġ, qabel kwalunkwe injezzjoni ta’ kapital mill-HFSF.
3. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURI TA’ INVESTIGAZZJONIJIET FORMALI
3.1. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURI TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI DWAR L-EWWEL RIKAPITALIZZAZZJONI TRANŻITORJA
(136)
Fis-27 ta’ Lulju 2012, il-Kummissjoni fetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali sabiex tivverifika jekk il-kundizzjonijiet tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008 (99) intlaħqux fir-rigward tal-adegwatezza, in-neċessità u l-proporzjonalità tal-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja stipulata mill-HFSF favur il-Bank (miżura B1).
(137)
Dwar l-adegwatezza tal-miżura, meta jitqies il-fatt li l-għajnuna ġiet wara rikapitalizzazzjoni ta’ qabel u għajnuna ta’ likwidità u meta jitqies il-perjodu ta’ salvataġġ imtawwal, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk ittiħdux l-azzjonijiet kollha possibbli mill-Bank sabiex tiġi evitata l-ħtieġa għall-għajnuna fil-futur (100). Barra minn hekk, il-Kummissjoni ma kinitx ċara dwar min jikkontrolla l-Bank ladarba l-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja tiġi sostitwita minn rikapitalizzazzjoni permanenti (101) għax il-Bank jista’ jiġi taħt il-kontroll tal-Istat jew ta’ sidien privati minoritarji. Il-Kummissjoni nnotat li tixtieq tiżgura li l-kwalità tal-ġestjoni tal-Bank u b’mod partikolari l-proċess tas-self tiegħu ma jmorrux għall-agħar fl-ebda wieħed miż-żewġ każijiet.
(138)
Rigward in-neċessità tal-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja, fil-Premessa 66 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank, il-Kummissjoni staqsiet jekk ittiħdux il-miżuri kollha possibbli biex jiġi evitat li l-Bank ikollu bżonn għajnuna fil-futur. Barra minn hekk, peress li t-tul taż-żmien tal-perjodu tar-rikapitalizzazzjoni tranżitorja ma kienx ċert, il-Kummissjoni ma setgħetx tikkonkludi jekk kienx biżżejjed u jekk ikkonformax mar-rimunerazzjoni u l-prinċipji tal-kondiviżjoni tal-piżijiet skont ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat. Barra minn hekk, peress li t-termini tal-konverżjoni tal-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja f’rikapitalizzazzjoni permanenti ma kinux magħrufa fiż-żmien meta ġiet adottata d-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank, il-Kummissjoni ma setgħetx tivvalutahom.
(139)
Rigward il-proporzjonalità tal-miżura, il-Kummissjoni esprimiet tħassib dwar jekk is-salvagwardji (il-projbizzjoni tar-reklamar, il-projbizzjoni tal-kupuni u d-dividends, il-projbizzjoni tal-opzjoni eżerċitabbli u l-projbizzjoni tax-xiri lura kif deskritt fil-Premessa 71 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank) kinux biżżejjed fir-rigward tal-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja. Barra minn hekk, fil-Premessa 72 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank, il-Kummissjoni ddikjarat li d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni jistgħu jkunu kkawżati minn nuqqas ta’ regoli li jipprevjenu lill-HFSF milli jikkoordina l-ikbar erba’ banek Griegi (jiġifieri, il-Bank, l-Alpha Bank, l-NBG u l-Piraeus) u l-assenza ta’ salvagwardji adegwati biex jevita li jqassmu informazzjoni kummerċjalment sensittiva. Il-Kummissjoni għalhekk ipproponiet il-ħatra ta’ fiduċjarju ta’ sorveljanza li jkun fiżikament preżenti fil-Bank.
3.2. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI DWAR IN-NEA PROTON BANK
(140)
Fis-26 ta’ Lulju 2012, il-Kummissjoni fetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali biex tivverifika jekk l-intervent ta’ EUR 1 122 miljun bl-Iskema ta’ Riżoluzzjoni tal-HDIGF (miżura NP1), kif ukoll l-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 250 miljun mill-HFSF u l-injezzjonijiet ta’ kapital mill-HFSF li jammontaw għal total ta’ EUR 300 miljun (miżura NP2), favur in-Nea Proton Bank kinux jikkonformaw mal-kriterji ġenerali għall-kompatibbiltà u r-rekwiżiti tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008, il-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni (102) u l-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar (103) (ir-restawr tal-vijabbiltà fuq perjodu fit-tul, il-kondiviżjoni tal-piżijiet u l-limitu tal-għajnuna għall-minimu neċessarju u l-limitazzjoni tad-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni).
(141)
Rigward l-adegwatezza tal-miżuri, il-Kummissjoni ddikjarat li dawk il-miżuri kienu adegwati bħala għajnuna għas-salvataġġ.
(142)
Rigward in-neċessità tal-miżuri, il-Kummissjoni nnutat li l-intervent tal-Iskema ta’ Riżoluzzjoni tal-HDIGF kienet meħtieġa kemm fl-ammont kif ukoll fil-forma tagħha, filwaqt li l-injezzjonijiet ta’ kapital mill-HFSF kienu meħtieġa biss fil-forma tagħhom. Madankollu, fir-rigward tal-ammont ta’ injezzjonijiet ta’ kapital mill-HFSF, fil-Premessa 59 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ Nea Proton, il-Kummissjoni esprimiet tħassib dwar jekk in-Nea Proton Bank hux se jkun kapaċi jirrestawra l-vijabbiltà fit-tul tiegħu fuq bażi awtonoma u jekk ir-ristrutturar awtonomu kienx l-orħos għażla disponibbli. Barra minn hekk, fil-Premessi 60 u 61 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ Nea Proton, il-Kummissjoni ddikjarat li l-inabbiltà ta’ Nea Proton Bank biex jirremunera biżżejjed ir-rikapitalizzazzjoni mill-HFSF ħolqot dubji dwar jekk kienx bank fondamentalment sod u għalhekk wassal għall-ħtieġa ta’ ristrutturar fil-fond.
(143)
Fir-rigward tal-proporzjonalità tal-miżuri, il-Kummissjoni ħasset li kienu proporzjonati bħala għajnuna għas-salvataġġ.
(144)
Rigward ir-restawr tal-vijabbiltà fit-tul ta’ Nea Proton Bank, fil-Premessa 65 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ Nea Proton, il-Kummissjoni esprimiet tħassib dwar jekk il-bank jistax isir vijabbli fuq bażi awtonoma.
(145)
Il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk ir-ristrutturar propost kienx biżżejjed meta mqabbel mar-ristrutturar fil-fond meħtieġ, meta titqies l-assenza ta’ rimunerazzjoni suffiċjenti.
3.3. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI DWAR IN-NEW TT BANK
(146)
Fis-6 ta’ Mejju 2013, il-Kummissjoni fetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali sabiex tivverifika jekk il-finanzjament ta’ EUR 4.1 biljun tad-diskrepanza ta’ finanzjament għall-attivitajiet trasferiti mit-TT Bank għan-New TT Bank (miżura NTT1), l-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 500 miljun mill-HFSF fin-New TT Bank (miżura NTT2), l-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 224.96 fil-forma ta’ ishma ta’ preferenza bl-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi (miżura TT) u l-intervent ta’ EUR 0.68 biljun bl-Iskema ta’ Riżoluzzjoni tal-HDIGF favur l-assi tat-T Bank li ġew trasferiti lit-TT Bank (miżura T) kinux jikkonformaw mal-kriterji ġenerali għall-kompatibbiltà u r-rekwiżiti tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008, il-Komunikazzjoni ir-Rikapitalizzazzjoni u l-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar (ir-restawr tal-vijabbiltà fit-tul, il-kondiviżjoni tal-piżijiet u l-limitazzjoni tal-għajnuna għall-minimu neċessarju u l-limitazzjoni tad-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni).
(147)
Il-Kummissjoni qieset li ż-żewġ miżuri NTT2 u NTT1 kienu adegwati u meħtieġa fil-forma tagħhom bħala għajnuna għas-salvataġġ. Fir-rigward tan-neċessità tal-miżura NTT2 f’termini tal-ammont tagħha, il-Kummissjoni, dubjuża dwar il-vijabbiltà fit-tul ta’ New TT Bank fuq bażi awtonoma, qieset li r-ristrutturar fuq bażi awtonoma jista’ ma jkunx l-unika u l-orħos opzjoni disponibbli (104). Fir-rigward tar-rimunerazzjoni taż-żewġ miżuri, il-Kummissjoni ddikjarat li l-kopertura tad-diskrepanza ta’ finanzjament kienet kost definittiv mingħajr ma jikkumpensa dħul futur li kkawża ħtieġa għal ristrutturar fil-fond (105).
(148)
Fir-rigward tal-proporzjonalità taż-żewġ miżuri, il-Kummissjoni qieset li l-miżuri NTT2 u NTT1 kienu proporzjonati bħala għajnuna għas-salvataġġ fuq żmien qasir, iżda fil-Premessa 79 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT talbet li jiġu introdotti malajr miżuri li jillimitaw l-effetti konsegwenzjali negattivi.
(149)
Fir-rigward tal-kompatibbiltà tal-miżura T, il-Kummissjoni kienet diġà approvatha b’mod temporanju bħala għajnuna għas-salvataġġ fis-16 ta’ Mejju 2012 fid-Deċiżjoni tagħha dwar ir-riżoluzzjoni tat-T Bank (“Id-Deċiżjoni dwar it-T Bank”) (106) iżda ma setgħetx tagħti approvazzjoni definittiva tal-għajnuna għall-attivitajiet tat-T Bank li kienu trasferiti għat-TT Bank. Il-Kummissjoni, fid-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT tawlet (107) l-awtorizzazzjoni tal-miżura bħala għajnuna għas-salvataġġ sakemm tieħu deċiżjoni finali dwar verżjoni aġġornata tal-pjan ta’ ristrutturar għat-TT Bank.
(150)
Fir-rigward tal-kompatibbiltà ta’ dawk il-miżuri mal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, il-Kummissjoni kellha dubji jekk in-New TT Bank jirrestawrax il-vijabbiltà fit-tul tiegħu fuq bażi awtonoma. Ix-xettiċiżmu kien ibbażat fuq in-numru limitat ta’ miżuri proposti li għandhom jittieħdu minn New TT Bank biex jiġġenera profitti fil-futur, l-inċertezza tal-iskema ta’ rtirar volontarju dwar it-twaqqit u r-rata ta’ aċċettazzjoni mill-impjegati, l-assenza ta’ iktar miżuri biex jitnaqqsu l-kostijiet tal-persunal, in-nuqqas ta’ miżuri għar-razzjonalizzazzjoni tan-netwerk tal-fergħat wara l-akkwiżizzjoni tat-T Bank u n-nuqqas konkomitanti biex jiġu sfruttati sinerġiji potenzjali (108).
(151)
Fil-Premessi 90 u 91 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT, il-Kummissjoni qajmet tħassib dwar jekk it-tnaqqis ambizzjuż fil-marġini tal-imgħax fuq id-depożiti eżistenti u ż-żieda fil-marġini tas-self fuq il-produzzjoni ġdida tas-self jistgħux jiġu implimentati mingħajr ma n-New TT Bank jitlef ammont sinifikanti ta’ klijenti u mingħajr ma jagħmel self riskjuż. Barra minn hekk, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk in-New TT Bank kienx se jirdoppja l-ktieb tas-self korporattiv tiegħu u jekk, minħabba n-nuqqas ta’ kompetenza, jistax jikseb ir-rata ta’ tkabbir b’saħħtu ppjanat.
(152)
Għalhekk, fil-Premessa 95 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT, il-Kummissjoni kienet tal-fehma li l-integrazzjoni mill-ġdid tat-TT Bank f’kumpanija finanzjarja vijabbli ikbar, iżżid il-prospetti ta’ vijabbiltà ta’ New TT Bank, għaliex tippermetti r-razzjonalizzazzjoni tal-kostijiet, ir-reviżjoni tad-depożiti u tas-self ġdid u l-offerta ta’ għażla usa’ ta’ prodotti.
(153)
Peress li n-New TT Bank laqa’ l-attivitajiet ekonomiċi li kienu jitwettqu fit-TT Bank, inklużi dawk tat-T Bank, il-Kummissjoni fetħet proċedura ta’ investigazzjoni formali dwar jekk il-miżuri T u TT kinux joffru soluzzjoni fuq żmien twil għall-vijabbiltà ta’ New TT Bank u stiednet lill-partijiet interessati biex jibagħtu l-kummenti.
(154)
Rigward il-kondiviżjoni tal-piżijiet, il-Kummissjoni qieset li r-ristrutturar fuq bażi awtonoma jżid il-kostijiet tar-ristrutturar u għalhekk esprimiet dubji dwar jekk l-għajnuna mill-Istat kinitx limitata għall-minimu. Barra minn hekk, il-Kummissjoni nnutat li, minkejja l-fatt li nksbet biżżejjed kondiviżjoni tal-piżijiet tal-azzjonisti u tad-detenturi tad-dejn subordinati, li probabbilment kien il-massimu fattibbli, l-assenza tar-rimunerazzjoni qajmet il-ħtieġa ta’ ristrutturar fil-fond, kemm f’termini ta’ miżuri ta’ vijabbiltà kif ukoll f’termini ta’ miżuri biex jiġu limitati d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni. Il-Kummissjoni osservat ukoll li l-fatt li parti ikbar tat-telf imġarrab tnissel mir-rinunzja tad-dejn favur l-Istat kien jiġġustifika rimunerazzjoni inqas (109).
(155)
Fir-rigward tad-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni, il-Kummissjoni nnutat li ammont kbir tal-għajnuna riċevuta mit-TT Bank u l-attivitajiet trasferiti tat-T Bank u n-nuqqas ta’ rimunerazzjoni sejjaħ għal ristrutturar fil-fond u t-tnaqqis fil-preżenza fis-suq ta’ New TT Bank. Barra minn hekk, filwaqt li t-telf irriżulta prinċipalment miż-żamma tal-GGBs, il-Kummissjoni osservat li t-TT Bank kien detentur ta’ iktar GGBs minn banek Griegi oħrajn meta mqabbel mad-daqs tiegħu u qies li dan kien jirrifletti teħid ta’ riskju inadegwat (110). Fl-aħħar nett, hija nnutat li, għalkemm in-New TT Bank baqa’ fis-suq kważi daqs kemm kien qabel it-TT Bank, id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni se jkunu limitati minħabba d-daqs relattivament żgħir ta’ dan ta’ qabel u l-assenza ta’ attivitajiet barranin. Madankollu, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk ittiħdux biżżejjed miżuri biex jillimitaw distorsjonijiet żejda tal-kompetizzjoni u kienet tal-fehma li jistgħu jkunu meħtieġa projbizzjoni tat-tmexxija tal-prezzijiet jew miżuri oħra bbażati fuq l-imġiba (111).
4. KUMMENTI MINN PARTIJIET INTERESSATI DWAR IL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI RIGWARD L-EWWEL RIKAPITALIZZAZZJONI TRANŻITORJA
KUMMENTI MINN BANK GRIEG
(156)
Fit-3 ta’ Jannar 2013, il-Kummissjoni rċeviet kummenti mibgħuta minn bank Grieg dwar id-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank. Dan il-bank Grieg ikkummenta li r-rikapitalizzazzjoni tal-banek Griegi mill-HFSF fil-prinċipju kienet tikkostitwixxi pass pożittiv lejn sistema bankarja iktar b’saħħitha u iktar vijabbli u ma esprima l-ebda oġġezzjoni għar-rikapitalizzazzjoni mill-Eurobank.
(157)
Madankollu, filwaqt li esprima l-appoġġ kollu tiegħu lejn il-prinċipju tar-rikapitalizzazzjoni tal-banek Griegi mill-HFSF, dan il-bank Grieg spjega li sabiex jiġu minimizzati d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni u tiġi evitata d-diskriminazzjoni, huwa mistenni li r-rikapitalizzazzjoni mill-HFSF tinfetaħ għall-banek kollha li joperaw fil-Greċja b’kundizzjonijiet simili.
5. KUMMENTI MILL-GREĊJA DWAR IL-PROĊEDURI TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI
5.1. KUMMENTI MILL-GREĊJA DWAR IL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI RIGWARD L-EWWEL RIKAPITALIZZAZZJONI TRANŻITORJA
(158)
Fil-5 ta’ Settembru 2012, il-Greċja bagħtet kummenti li kienu ġew ippreparati mill-Bank of Greece u l-HFSF dwar id-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank.
5.1.1. Kummenti ppreparati mill-Bank of Greece
(159)
Rigward l-adegwatezza tal-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja, il-Bank of Greece nnota li l-ammont ta’ EUR 18-il biljun ta’ kapital li bih l-HFSF irrikapitalizza l-ikbar erba’ banek Griegi f’Mejju 2012 kien inqas mill-ammont finali li kien meħtieġ sabiex dawk il-banek gradwalment jilħqu u jżommu proporzjon ta’ kapital tal-Grad 1 ta’ ekwità komuni stabbilit għal 10 % sa Ġunju 2012 u proporzjon ta’ kapital tal-Grad 1 ta’ ekwità komuni stabbilit għal 7 % f’xenarju avvers ta’ stress ta’ tliet snin. Huwa nnota wkoll li l-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja kienet temporanja, peress li l-proċess tar-rikapitalizzazzjoni se jiġi konkluż b’żidiet fil-kapital azzjonarju minn dawk l-erba’ banek.
(160)
Il-Bank of Greece osserva wkoll li r-rikapitalizzazzjoni tal-ikbar banek Griegi hija parti mir-ristrutturar fuq żmien itwal tas-settur bankarju Grieg. Huwa nnota li meta bank jibqa’ f’idejn il-privat, probabbilment il-ġestjoni tibqa’ l-istess, filwaqt li jekk il-bank isir tal-Istat (jiġifieri, proprjetà tal-HFSF), l-HFSF jista’ jaħtar ġestjoni ġdida li fi kwalunkwe każ, tiġi vvalutata mill-Bank of Greece. Il-Bank of Greece nnota li huwa jivvaluta l-qafas ta’ tmexxija korporattiva, l-adegwatezza tal-ġestjoni u l-profil tar-riskju ta’ kull bank fuq bażi kontinwa sabiex jiżgura li ma jittiħdux riskji eċċessivi. Indika wkoll li l-HFSF diġà ħatar rappreżentanti fil-Bord tad-Diretturi tal-banek rikapitalizzati.
(161)
Rigward il-ħtieġa tal-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja, il-Bank of Greece osserva li r-rikapitalizzazzjoni tal-Bank kienet limitata sabiex jiżgura li jintlaħqu dawk li kienu rekwiżiti minimi ta’ kapital (8 %). Huwa ddikjara wkoll li l-perjodu taż-żmien imtawwal qabel ir-rikapitalizzazzjonijiet kien minħabba d-deterjorament qawwi tal-ambjent operattiv fil-Greċja u l-impatt tal-programm PSI, il-kumplessità tal-proġett kollu u l-bżonn li tiġi massimizzata l-parteċipazzjoni tal-investituri privati fiż-zidiet tal-kapital azzjonarju.
(162)
Fir-rigward tal-proporzjonalità tal-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja, il-Bank of Greece indika li l-implimentazzjoni sħiħa tal-pjan ta’ ristrutturar li għandu jintbagħat lill-Kummissjoni, hija ssalvagwardjata mill-fatt li s-sospensjoni tad-drittijiet tal-vot tal-HFSF jitneħħew jekk, fost l-oħrajn, il-pjan ta’ ristrutturar jinkiser b’mod sostantiv. Il-Bank of Greece osserva wkoll li d-diffikultajiet tal-Bank ma kinux minħabba sottovalutazzjoni tar-riskji mill-maniġment tal-Bank u lanqas minħabba azzjonijiet kummerċjalment aggressivi.
5.1.2. Kummenti ppreparati mill-HFSF
(163)
Rigward l-adegwatezza tal-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja, sabiex jindirizza l-kwistjoni tal-interferenza potenzjali mill-Istat jekk l-Istat jipprovdi ammonti għolja ta’ għajnuna mill-Istat permezz tal-HFSF u l-HFSF ikollu d-drittijiet sħaħ tal-vot, l-HFSF iddikjara li l-banek iffinanzjati mill-HFSF mhumiex ikkunsidrati bħala entitajiet pubbliċi jew taħt il-kontroll tal-Istat u mhux se jiġu kkontrollati mill-Istat wara li jkunu rikapitalizzati b’mod permanenti mill-HFSF. L-HFSF indika li huwa entità legali kompletament indipendenti taħt il-liġi privata b’awtonomija tad-deċiżjonijiet. Mhuwiex soġġett għall-kontroll mill-gvern, skont l-Artikolu 16C, paragrafu 2 tal-Liġi dwar l-HFSF, li skontu, l-istituzzjonijiet tal-kreditu li l-HFSF ikun tahom appoġġ kapitali, mhumiex parti mis-settur pubbliku aktar wiesa’. Huwa rrefera wkoll għall-istruttura tat-tmexxija tal-HFSF.
(164)
Rigward l-intervent tal-HFSF fil-ġestjoni tal-Bank, l-HFSF innota li se jirrispetta l-awtonomija tal-Bank u ma jinterferix mal-ġestjoni ta’ kuljum tiegħu peress li r-rwol tiegħu huwa limitat għal dak stabbilit fil-Liġi dwar l-HFSF. Iddikjara li mhu se jkun hemm l-ebda interferenza jew koordinazzjoni mill-Istat u li d-deċiżjonijiet tal-Bank rigward il-proċess tas-self (fost l-oħrajn dwar il-kollateral, l-ipprezzar u s-solvenza tal-mutwatarji) se jittieħdu fuq il-bażi ta’ kriterji kummerċjali.
(165)
L-HFSF indika li l-Liġi dwar l-HFSF u l-ftehim ta’ qabel is-sottoskrizzjoni stabbilew salvagwardji adegwati sabiex jipprevjenu azzjonisti privati eżistenti milli jieħdu riskju eċċessiv. Indika elementi bħal i) il-ħatra tar-rappreżentanti tal-HFSF bħala membri mhux eżekuttivi tal-Bord tad-Diretturi tal-Bank u l-preżenza tagħhom fil-kumitati, ii) l-HFSF iwettaq id-diliġenza dovuta fil-Bank u iii) il-fatt li, wara l-aħħar rikapitalizzazzjoni, id-drittijiet tal-vot tiegħu se jkunu ristretti biss sakemm il-Bank jikkonforma mat-termini tal-pjan ta’ ristrutturar.
(166)
Rigward il-ħtieġa tal-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja u b’mod partikolari, rigward il-livell tar-rimunerazzjoni tal-għajnuna, l-HFSF iddikjara li r-rimunerazzjoni ġiet miftiehma mar-rappreżentanti tal-Kummissjoni, il-BĊE u l-FMI. Dak il-livell maqbul qies li l-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja se tinbidel f’rikapitalizzazzjoni permanenti qabel it-30 ta’ Settembru 2012, skadenza li kienet stabbilita f’Marzu 2012 fil-MPEF bejn il-Kummissjoni, il-BĊE u l-FMI u l-Greċja.
(167)
Rigward il-proporzjonalità tal-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja, l-HFSF innota li l-miżuri li adotta, bħal dawk deskritti fil-Premessa (164) ta’ din id-deċiżjoni, huma salvagwardji biżżejjed fid-dawl tal-ammonti kbar ta’ għajnuna riċevuta u l-perjodu ta’ riskju mtawwal. Barra minn hekk, l-HFSF iddikjara li hemm miżuri adegwati stabbiliti sabiex ikun żgurat li l-banek li fihom jipparteċipa l-HFSF ma jaqsmux informazzjoni kummerċjalment sensittiva bejniethom. Dawn il-miżuri jinkludu l-ħatra ta’ rappreżentanti differenti tal-HFSF għal dawk il-banek, il-mandati indirizzati lil dawk ir-rappreżentanti li speċifikament jissalvagwardjaw kontra l-fluss ta’ informazzjoni minn rappreżentant għal ieħor u istruzzjonijiet interni ċari lil dawk l-uffiċjali biex ma jittrażmettux informazzjoni kummerċjalment sensittiva tal-banek. Barra minn hekk, l-HFSF iddikjara li huwa ma jeżerċitax id-drittijiet tiegħu fir-rigward tal-banek b’mod li jista’ jipprevjeni, jillimita, ifixkel jew inaqqas jew jimpedixxi b’mod sinifikanti l-kompetizzjoni effettiva. Fl-aħħar nett, l-HFSF indika li l-membri tal-Bord tad-Diretturi tiegħu u l-impjegati tiegħu huma soġġetti għal regoli ta’ kunfidenzjalità stretti u dmirijiet fiduċjarji u huma marbuta b’dispożizzjonijiet li jirrigwardaw is-segretezza professjonali fir-rigward tal-affarijiet tiegħu.
5.2. KUMMENTI MILL-GREĊJA DWAR IL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI DWAR IN-NEA PROTON BANK
(168)
Fil-5 ta’ Settembru 2012, il-Greċja bagħtet kummenti li kienu ġew ippreparati mill-Bank of Greece u l-HFSF dwar id-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ Nea Proton.
5.2.1. Kummenti preparati mill-Bank of Greece
(169)
Il-Bank of Greece osserva li Nea Proton Bank, bħala istituzzjoni ta’ kreditu interim proprjetà tal-HFSF, ma setgħetx tagħti pjan ta’ negozju għal żmien itwal fuq bażi awtonoma. Barra minn hekk, il-Bank of Greece nnota li qed isegwi mill-qrib l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ negozju ppreparat mill-HFSF għal Nea Proton Bank u mibgħut lill-Kummissjoni sabiex ikun żgurat li Nea Proton Bank ma jkunx jista’ jinbiegħ fil-perjodu stabbilit bil-liġi.
(170)
Rigward ir-rata ta’ tkabbir tal-profittabbiltà, il-Bank of Greece indika li l-ikbar parti tat-tkabbir kienet antiċipata li ssir matul l-2013 (meta d-dħul tal-imgħax nett kien mistenni li jiżdied għal EUR 55,3 miljuni, meta mqabbel mat-EUR 22,7 miljuni għall-2012), tirriżulta prinċipalment mit-tnaqqis tal-ispejjeż totali tal-imgħax u tkun ir-riżultat ta’ żewġ fatturi: rimpjazzament ta’ depożiti b’terminu li kien ikollhom qligħ għoli b’termini aħjar u tnaqqis bi 30 % tal-ammont pendenti totali ta’ depożiti matul l-ewwel nofs tal-2012. Barra minn hekk, il-Bank of Greece enfasizza l-fatt li mill-2013 ‘il quddiem, iċ-ċifri tad-dħul tal-imgħax nett se jimxu mingħajr xkiel u mhux se jqajmu dubji dwar l-abbiltà ta’ Nea Proton Bank li jilħaq il-mira.
5.2.2. Kummenti ppreparati mill-HFSF
(171)
Rigward il-ħtieġa tal-miżuri favur in-Nea Proton Bank, l-HFSF innota li l-Bank of Greece huwa l-awtorità rilevanti biex jiddeċiedi dwar kwalunkwe miżura ta’ riżoluzzjoni u li l-HFSF injetta l-kapital minimu meħtieġ għal skopijiet regolatorji.
(172)
Rigward ir-restawr tal-vijabbiltà fuq żmien twil ta’ Nea Proton Bank, l-HFSF irrefera għall-qafas ta’ riżoluzzjoni li taħtu l-HFSF kellu jbigħ in-Nea Proton Bank fi żmien sentejn u qabel mal-Kummissjoni li Nea Proton Bank jista’ jkun parti minn entità ikbar u vijabbli. Għalkemm il-pjan ta’ ristrutturar għal Nea Proton Bank kien ibbażat fuq mudell “fuq bażi awtonoma”, l-HFSF spjega li l-objettiv tiegħu kien li jiffaċilita il-bejgħ ta’ dak il-bank billi jtejjeb l-attrazzjoni tiegħu għall-investituri u r-riżultati finanzjarji tiegħu. L-HFSF ikkummenta li l-injezzjonijiet ta’ kapital mhux biss ippermettew lil Nea Proton Bank jirrispetta l-proporzjon minimu ta’ adegwatezza kapitali, iżda tejjeb il-pożizzjoni finanzjarja tiegħu u l-attrazzjoni tiegħu għal kwalunkwe fużjoni futura ma’ banek żgħar oħra. L-HFSF innota wkoll li l-injezzjoni ta’ kapital addizzjonali kienet meħtieġa biex tkopri t-telf minn indeboliment li għandu x’jaqsam mal-programm PSI u ż-żieda fl-imposti tal-provvediment għas-self.
(173)
L-HFSF osserva li Nea Proton Bank tejjeb il-kost tal-finanzjament tiegħu u l-lealtà tad-depożiti. Id-dipendenza ta’ Nea Proton Bank fuq il-Eurosistema naqset fl-2012 u tejbet il-pożizzjoni tal-likwidità tiegħu. L-injezzjoni ta’ kapital addizzjonali għenet biex tnaqqas ir-rati tal-imgħax u biex ittejjeb il-marġini tar-rati tal-interess. In-Nea Proton Bank diġà pprezza mill-ġdid parti mill-portafoll tas-self tiegħu, bl-użu tal-ipprezzar ibbażat fuq ir-riskju b’rati tal-imgħax ħafna iktar mill-kost tal-finanzjament. Barra minn hekk, ir-rata tat-tkabbir ippjanata tad-dħul nett mill-imgħax se sseħħ b’espansjoni konservattiva fis-segment tas-suq korporattiv u billi titjieb il-kwalità tal-portafoll.
(174)
L-HFSF osserva li fl-2012 in-Nea Proton Bank naqqas b’mod sinifikanti l-kostijiet tal-operat tiegħu, jiġifieri li l-uniċi żewġ sussidjarji tiegħu jwaqqfu l-operazzjonijiet, li l-parteċipazzjoni tiegħu fil-brokers tal-assigurazzjoni kienet qiegħda titnaqqas bil-kbir u li l-attivitajiet kummerċjali proprjetarji tiegħu se jispiċċaw.
(175)
Fl-aħħar nett, l-HFSF innota li d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni se jkunu limitati minħabba s-sehem żgħir ta’ Nea Proton Bank fl-assi bankarji totali fil-Greċja u l-fatt li ma kienx qed jikkunsidra li jieħu d-depożiti b’mod aggressiv.
5.3. KUMMENTI MILL-GREĊJA DWAR IL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI DWAR IN-NEW TT BANK
(176)
Fid-19 ta’ Lulju 2013, il-Ministeru tal-Finanzi bagħat kummenti dwar id-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT.
(177)
Rigward il-ħtieġa tal-miżura NTT1, il-Ministeru tal-Finanzi żied li l-valur eżatt tal-assi u l-obbligazzjonijiet li ġew trasferiti lil New TT Bank kien definit fuq il-bażi tar-rapport tal-awdituri esterni, f’konformità mal-Artikolu 63E, paragrafu 6, tal-Liġi 3601/2007.
(178)
Rigward il-ħtieġa tal-miżura NTT2, il-Ministeru tal-Finanzi kkummenta li t-Tieni Programm ta’ Aġġustament għall-Greċja (it-tieni Reviżjoni-Mejju 2013) kien jeħtieġ il-bejgħ ta’ New TT Bank lil parti terza sal-15 ta’ Lulju 2013.
(179)
Rigward ir-rimunerazzjoni tal-miżuri NTT1 u NTT2, il-Ministeru tal-Finanzi nnota li l-HFSF, li jimla d-diskrepanza ta’ finanzjament sal-31 ta’ Diċembru 2013 minflok l-HDIGF, jikseb pretensjoni preferenzjali qabel kredituri mhux assigurati oħra f’każ tal-likwidazzjoni tal-assi li baqgħu fil-pussess tat-TT Bank u li l-pretensjonijiet tal-impjegati biex jirċievu 50 % tal-kumpens biss jiġu qabel il-pretensjoni tal-HFSF. Għalhekk, huwa osserva li l-prodott tal-likwidazzjoni ta’ dawk l-assi se jibbenefika minnu prinċipalment l-HFSF u b’hekk inaqqas il-kostijiet imħallsa mill-Istat.
(180)
Rigward ir-restawr tal-vijabbiltà fuq żmien twil ta’ New TT Bank, il-Ministeru tal-Finanzi osserva li, bħala istituzzjoni ta’ kreditu interim, in-New TT Bank kellu jinbiegħ fi żmien sentejn mill-istabbiliment tiegħu, f’konformità mal-Artikolu 63E tal-Liġi 3601/2007. Il-bejgħ ta’ New TT Bank, f’konformità mal-MPEF ta’ Mejju 2013, se jitlesta sal-15 ta’ Lulju 2013, u b’hekk jiżgura l-vijabbiltà fuq żmien twil tal-attivitajiet tiegħu.
6. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA RELATATA MAN-NEGOZJI AKKWISTATI
6.1. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA RELATATA MAN-NEA PROTON BANK
6.1.1. L-eżistenza u l-ammont ta’ għajnuna
(181)
Il-Kummissjoni trid tistabbilixxi l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Skont din id-dispożizzjoni, għajnuna mill-Istat hija kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat fi kwalunkwe forma li tfixkel, jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi xi impriżi jew il-produzzjoni ta’ xi oġġetti, sakemm taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
6.1.1.1. L-eżistenza ta’ għajnuna fil-miżuri mogħtija bl-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi (miżuri Pr1, Pr2 u Pr3)
(182)
L-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 80 miljun mill-Istat Grieg fil-Proton Bank f’Mejju 2009 (miżura Pr1), it-titoli tal-gvern Grieg li jammontaw għal EUR 78 miljun miksuba minn Proton Bank f’April 2009 (Miżura Pr2) u garanzija Statali mogħtija lill-Proton Bank għall-bonds maħruġa b’valur nominali ta’ EUR 149,4 miljun f’Lulju 2010 (Miżura Pr3) ingħataw bl-Iskema ta’ Appoġġ lill-Banek Griegi (112). Fid-Deċiżjoni li tapprova dik l-iskema, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-miżuri mogħtija b’dik l-iskema jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat.
(183)
Kif konkluż fil-Premessa (38) tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ Nea Proton, in-Nea Proton Bank jilqa’ l-attivitajiet ekonomiċi tal-Proton Bank. Il-miżuri Pr1, Pr2 u Pr3 ibbenefika minnhom in-Nea Proton Bank, peress li kkontribwew għall-istabbiliment u l-kontinwazzjoni tal-attivitajiet ekonomiċi li kienu trasferiti lilu u li kieku ma kinux jibqgħu jeżistu. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li bbenefikaw minnhom l-attivitajiet ekonomiċi trasferiti lil Nea Proton Bank.
6.1.1.2. L-eżistenza ta’ għajnuna fil-kopertura tad-diskrepanza ta’ finanzjament ta’ Nea Proton Bank (miżura NP1)
(184)
Fil-premessi (31) sa (37) tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ Nea Proton, il-Kummissjoni diġà stabbiliet li l-miżura Np1, l-intervent mill-Iskema ta’ Riżoluzzjoni tal-HDIGF u l-HFSF biex tkopri d-diskrepanza ta’ finanzjament, tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Fil-Premessa (38) tal-istess deċiżjoni, il-Kummissjoni kkunsidrat lil Nea Proton Bank bħala l-benefiċjarju ekonomiku ta’ dik il-miżura billi Nea Proton Bank jilqa’ l-attività ekonomika tal-Proton Bank li għadu jeżisti minħabba l-għajnuna li rċieva.
6.1.1.3. L-eżistenza ta’ għajnuna fl-injezzjoni ta’ kapital azzjonarju inizjali mill-HFSF u injezzjoni ta’ kapital azzjonarju addizzjonali mill-HFSF fl-2012 (miżura NP2)
(185)
Fil-premessi 41 sa 43 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ Nea Proton, il-Kummissjoni diġà stabbiliet li l-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 250 miljun mill-HFSF u l-injezzjonijiet ta’ kapital addizzjonali antiċipati fiż-żmien ta’ dik id-Deċiżjoni, li jammontaw għal total ta’ EUR 300 miljun, kienu għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Kif imsemmi fil-Premessa 93 ta’ din id-Deċiżjoni, mit-EUR 300 miljun addizzjonali possibbli f’kapital, l-HFSF eventwalment ikkontribwixxa EUR 265 miljun addizzjonali fl-2012, li jġib l-għajnuna ta’ rikapitalizzazzjoni totali fl-2011 u l-2012 għal EUR 515-il miljun (miżura NP2).
6.1.1.4. L-eżistenza ta’ għajnuna f’injezzjoni ta’ kapital mill-HFSF fin-Nea Proton Bank qabel il-bejgħ tiegħu lill-Bank (NP3)
(186)
Il-Kummissjoni tikkunsidra l-injezzjoni ta’ kapital mill-HFSF fin-Nea Proton Bank qabel il-bejgħ tiegħu lill-Bank, li tammonta għal EUR 395 miljun, bħala għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(187)
L-injezzjoni ta’ kapital kienet mogħtija mill-HFSF, li huwa entità stabbilita u ffinanzjata mill-Greċja biex tappoġġja banek u saret bl-użu ta’ riżorsi tal-Istat. Barra minn hekk, il-miżura hija ta’ natura selettiva, peress li l-injezzjoni ta’ kapital jibbenefika minnha biss in-Nea Proton Bank.
(188)
Barra minn hekk, l-intervent jipprovdi lil Nea Proton Bank vantaġġ ċar peress li jippermetti lill-attivitajiet bankarji tiegħu li jibqgħu ħajjin. Mingħajr l-injezzjoni ta’ kapital, in-Nea Proton Bank, li kellu kapital negattiv ħafna, kien ifalli. F’ċirkustanzi bħal dawn, ma kienx ikun possibbli li Nea Proton Bank jinbiegħ u jiġi integrat f’entità ikbar. Barra minn hekk, ir-rikapitalizzazzjoni ma tikkonformax mal-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq. Għall-kuntrarju, ir-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 395 miljun ippermettiet li l-bejgħ ta’ Nea Proton Bank iseħħ bi prezz ta’ euro. Investitur privat kien jagħżel li ma jkomplix bir-rikapitalizzazzjoni u jħalli Nea Proton Bank ifalli, u għalhekk jiffranka EUR 395 miljun.
(189)
In-Nea Proton Bank jikkompeti ma’ banek oħra, inkluż sussidjarji ta’ banek barranin, li huma attivi fil-Greċja jew potenzjalment interessati li jidħlu fis-suq Grieg. Għalhekk, l-injezzjoni ta’ kapital għandha effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri u potenzjalment tfixkel il-kompetizzjoni.
(190)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 395 miljun fin-Nea Proton Bank tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
Benefiċjarju tal-miżura NP3
(191)
Kif diġà ġie spjegat fil-Premessa 188, il-Kummissjoni tqis lil Nea Proton Bank bħala l-benefiċjarju tal-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 395 miljun fin-Nea Proton Bank, peress li l-għajnuna ppermettiet il-kontinwazzjoni tal-attivitajiet ekonomiċi tiegħu fi ħdan il-Bank.
(192)
Dwar jekk il-bejgħ ta’ Nea Proton Bank jinvolvix għajnuna mill-Istat lill-Bank, f’konformità mal-punt 40 tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008, il-Kummissjoni teħtieġ li tevalwa jekk intlaħqux ċerti rekwiżiti. B’mod partikolari teħtieġ teżamina jekk: i) il-proċess tal-bejgħ kienx mifuħ u mhux diskriminatorju; ii) il-bejgħ twettaqx fuq termini tas-suq; u iii) l-istituzzjoni finanzjarja jew il-gvern immassimizzawx il-prezz tal-bejgħ għall-assi u l-obbligazzjonijiet involuti.
(193)
Il-Bank akkwista l-ishma fin-Nea Proton Bank għaliex issottometta l-unika offerta valida fil-qafas ta’ proċedura tal-offerti mhux diskriminatorja miftuħa għal banek u istituzzjonijiet finanzjarji oħra. Konsulent finanzjarju tal-HFSF ikkuntattja numru wiesa’ ta’ banek, istituzzjonijiet finanzjarji u sponsers u erbgħa biss esprimew interess fl-akkwist ta’ Nea Proton Bank, li minnhom tnejn biss, il-Bank u fond ħeġġ (113), issottomettew offerti finali. L-offerta tal-Bank kienet l-unika waħda li kkonformat mal-ittra ta’ proċess tal-HFSF.
(194)
Minħabba li l-konsulent finanzjarju kkuntattja numru wiesa’ ta’ banek u kien stabbilixxa minn qabel ir-rekwiżiti u l-qafas taż-żmien li dawk l-offerti jridu jirrispettaw sabiex ikunu validi, il-Kummissjoni tħoss li l-offerta kienet miftuħa u mhux diskriminatorja. Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-proċedura tal-offerti tippermettilha teskludi l-preżenza ta’ għajnuna lix-xerrej.
(195)
Il-Bank ħallas korrispettiv ta’ euro u l-HFSF ta impenn li jirrikapitalizza Nea Proton Bank qabel il-bejgħ tiegħu. Dak il-prezz negattiv (jiġifieri, meta titqies ir-rikapitalizzazzjoni ta’ Nea Proton Bank eżatt qabel il-bejgħ) ma jipprekludix li l-prezz tal-bejgħ jirrifletti l-valur tas-suq tan-negozju (114) peress li l-ekwità netta ta’ Nea Proton Bank kienet negattiva b’mod ċar u kien mistenni li jibqa’ jkollu telf. Il-Kummissjoni ma għandha l-ebda raġuni biex temmen li l-offerta magħmula u l-prezz imħallas ma kinux jirriflettu l-prezz tas-suq tan-negozju. B’riżultat ta’ dan, f’konformità mal-punt 49 tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008, il-punt 20 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar u l-prattika deċiżiva tagħha (115), il-Kummissjoni tikkonkludi li l-prezz tal-bejgħ kien il-prezz tas-suq u li tista’ tiġi eskluża għajnuna lill-Bank.
6.1.1.5. Konklużjoni dwar l-eżistenza u l-ammont totali ta’ għajnuna riċevuta
(196)
Fuq il-bażi tal-premessi (182) sa (189), il-Kummissjoni tħoss li l-miżuri Pr1, Pr2 u Pr3, NP1, NP2 u NP3 kollha jissodisfaw il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat u jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat. Rigward il-miżuri Pr1, Pr2 u Pr3, il-Kummissjoni tikkonkludi li, peress li kkontribwew għall-eżistenza kontinwa tal-attivitajiet tal-Proton Bank li iktar tard ġew trasferiti lil Nea Proton Bank, dawn jistgħu jitqiesu li jibbenefika minnhom ukoll in-Nea Proton Bank li jilqa’ dawk l-attivitajiet. Kif diġà huwa ddikjarat fil-Premessa (184), il-benefiċjarju tal-miżura NP1 huwa Nea Proton Bank, li jilqa’ l-attivitajiet trasferiti tal-Proton Bank. Barra minn hekk, in-Nea Proton Bank huwa wkoll il-benefiċjarju tal-miżuri NP2 u NP3.
(197)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-attivitajiet ta’ Nea Proton Bank irċevew għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ appoġġ kapitali ta’ EUR 2 111,6 miljuni (miżuri Pr1, NP1, NP2 u NP3), minbarra l-garanziji Statali ta’ EUR 149.4 miljuni (miżura Pr3) u t-titoli tal-gvern Grieg ta’ EUR 78 miljun (miżura Pr2), kif miġbura fit-Tabella 9.
Tabella 9
Ħarsa ġenerali lejn l-għajnuna totali riċevuta minn Proton Bank u Nea Proton Bank
Benefiċjarju tal-għajnuna
Miżura
Natura ta’ għajnuna
L-ammont ta’ għajnuna (f’miljuni ta’ EUR)
L-attivitajiet tal-Proton Bank
Pr1
Rikapitalizzazzjoni
80
L-attivitajiet ta’ Nea Proton Bank
NP1
L-iffinanzjar tad-diskrepanza ta’ finanzjament mill-PB għan-NPB
1 121,6
NP2
Rikapitalizzazzjoni
515
NP3
Rikapitalizzazzjoni
395
Għajnuna kapitali totali mogħtija
2 111,6
Benefiċjarju tal-għajnuna
Miżura
Natura ta’ għajnuna
L-attivitajiet tal-Proton Bank
Pr2
Self ta’ Bonds
78
Pr3
Garanzija
149,4
It-total ta’ għajnuna ta’ likwidità mogħtija
227,4
6.1.2. Il-bażi legali tal-valutazzjoni tal-kompatibbiltà
(198)
L-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat jagħti s-setgħa lill-Kummissjoni biex issib li għajnuna tkun kompatibbli mas-suq intern jekk tkun maħsuba “biex tirrimedja disturb serju fl-ekonomija ta’ Stat Membru”.
(199)
Il-Kummissjoni rrikonoxxiet li l-kriżi finanzjarja globali tista’ toħloq tfixkil serju fl-ekonomija ta’ Stat Membru u li l-miżuri li jappoġġjaw il-banek jistgħu jirrimedjaw dak it-tfixkil. Dan ġie kkonfermat fil-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008, il-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni u l-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar. Il-Kummissjoni għadha tħoss li r-rekwiżiti biex l-għajnuna mill-Istat tiġi approvata skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat huma ssodisfati fid-dawl tat-tfaċċar mill-ġdid ta’ stress fis-swieq finanzjarji. Il-Kummissjoni kkonfermat din il-fehma billi adottat il-Komunikazzjoni ta’ Estensjoni tal-2011 (116) u l-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013 (117).
(200)
Fir-rigward tal-ekonomija Griega, fid-deċiżjonijiet tagħha li japprovaw u jestendu l-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi, kif ukoll fl-approvazzjonijiet tagħha tal-miżuri ta’ għajuna mill-Istat mogħtija mill-Greċja lil banek indiviwali (118), il-Kummissjoni rrikonoxxiet li hemm theddida ta’ tfixkil serju fl-ekonomija Griega u li l-appoġġ Statali lill-banek huwa adegwat biex jirrimedja dak it-tfixkil. Għalhekk, il-bażi legali għall-valutazzjoni tal-miżuri ta’ għajnuna għandha tkun l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat
(201)
Sabiex għajnuna tkun kompatibbli skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat, din trid tikkonforma mal-kriterji ġenerali għall-kompatibbiltà:
(a) adegwatezza: l-għajnuna għandha tkun immirata sewwa sabiex tkun tista’ tikseb b’mod effettiv l-objettiv li tirrimedja tfixkil serju fl-ekonomija; dan ma jkunx il-każ jekk il-miżura ma tkunx adegwata biex tirrimedja t-tfixkil;
(b) neċessità: il-miżura ta’ għajnuna, kemm fl-ammont kif ukoll fil-forma trid tkun neċessarja biex tikseb l-objettiv; għalhekk hija għandha tkun tal-ammont minimu neċessarju biex tikseb l-objettiv u tieħu l-forma l-iktar adegwata biex tirrimedja t-tfixkil.
(c) proporzjonalità: l-effetti pożittivi tal-miżura għandhom ikunu bbilanċjati sewwa kontra d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni, sabiex id-distorsjonijiet ikunu limitati għall-minimu neċessarju biex jinkisbu l-objettivi tal-miżura.
(202)
Matul il-kriżi finanzjarja, il-Kummissjoni żviluppat kriterji ta’ kompatibbiltà għal tipi differenti ta’ miżuri ta’ għajnuna. Il-prinċipji għall-valutazzjoni tal-miżuri ta’ għajnuna ġew stabbiliti l-ewwel darba fil-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008.
(203)
Il-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni (119) tistabbilixxi iktar gwida dwar il-livell ta’ rimunerazzjoni meħtieġ għall-injezzjonijiet ta’ kapital mill-Istat.
(204)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni fil-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar (120) spjegat kif se tivverifika l-pjanijiet ta’ ristrutturar. Fil-valutazzjoni tagħha tal-pjan ta’ ristrutturar tal-Bank skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, il-Kummissjoni se tikkunsidra l-miżuri kollha elenkati fit-Tabella 7.
6.1.3. Il-valutazzjoni tal-kompatibbiltà tal-miżuri ta’ għajnuna skont il-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008 u l-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni
6.1.3.1. Il-kompatibbiltà tal-miżuri Pr1, Pr2 u Pr3 mal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008
(205)
Il-Miżuri Pr1, Pr2 u Pr3 ġew mogħtija bl-Iskema ta’ Appoġġ lill-Banek Griegi. Il-miżuri inklużi f’dik l-iskema diġà ġew ivvalutati bħala kompatibbli mas-suq intern fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tad-19 ta’ Novembru 2008.
6.1.3.2. Il-kompatibbiltà tal-miżuri NP1 u NP2 mal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008 u l-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni
(206)
Il-Kummissjoni approvat il-miżuri NP1 u NP2 bħala għajnuna għas-salvataġġ fid-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ Nea Proton. Madankollu, kif issemma fil-Premessa 142, il-Kummissjoni qajmet tħassib dwar il-ħtieġa tal-ammont tal-miżura NP2, dwar jekk in-Nea Proton Bank se jkunx kapaċi jirrestawra l-vijabbiltà fit-tul tiegħu fuq bażi awtonoma u għalhekk staqsiet jekk l-opzjoni awtonoma hijiex se tkun l-iktar opzjoni irħisa disponibbli. Dan it-tħassib ġie indirizzat bil-bejgħ ta’ Nea Proton Bank lill-Bank fil-15 ta’ Lulju 2013. Peress li Nea Proton Bank inbiegħ fi proċess miftuħ, trasparenti u mhux diskriminatorju lill-Bank, il-korrispettiv imħallas mill-Bank huwa kkunsidrat bħala l-prezz tas-suq. B’riżultat ta’ dan, l-ammont tal-ekwità injettata mill-Istat qabel il-bejgħ kien meħtieġ għas-suċċess tal-bejgħ. L-integrazzjoni ta’ Nea Proton Bank fl-attivitajiet tal-Bank se ssolvi l-kwistjonijiet tal-vijabbiltà fit-tul ta’ Nea Proton Bank, fid-dawl tal-pjan ta’ ristrutturar mibgħut mill-Bank lill-Kummissjoni.
6.1.3.3. Il-kompatibbiltà tal-miżura NP3 mal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008 u l-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni
6.1.3.3.1. Adegwatezza
(207)
Fir-rigward tal-adegwatezza tal-miżura NP3, l-injezzjoni kapitali ta’ EUR 395 miljun mill-HFSF fin-Nea Proton Bank qabel il-bejgħ lill-Bank, il-Kummissjoni tqis li l-miżura hija adegwata għaliex għenet biex iżżomm l-attivitajiet ta’ Nea Proton Bank ħajjin. Dawn l-attivitajiet ma kinux ikunu jistgħu jkomplu mingħajr l-għajnuna mill-HFSF, peress li Nea Proton Bank kellu ekwità negattiva fiż-żmien tal-bejgħ tiegħu lill-Bank u baqa’ jirreġistra telf. L-ebda bank ma kien se jixtri lil Nea Proton Bank mingħajr rikapitalizzazzjoni minn qabel. Il-miżura għalhekk tiżgura li tinżamm l-istabbiltà finanzjarja fil-Greċja. Fuq din il-bażi, il-Kummissjoni tikkonstata li l-miżura hija adegwata bħala għajnuna għas-salvataġġ.
6.1.3.3.2. Neċessità
(208)
Skont il-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008, il-miżura ta’ għajnuna, fl-ammont u l-forma tagħha, trid tkun meħtieġa biex tikseb l-għan tal-miżura. Hija timplika li injezzjoni kapitali trid tkun tal-ammont minimu neċessarju biex jintlaħaq dak l-objettiv.
(209)
Kif iddikjara l-Bank of Greece fl-ittra tiegħu tad-19 ta’ Lulju 2013, kieku Nea Proton Bank kien ġie llikwidat, dan seta’ jikkawża kontaġju, jibda kriżi sistemika ġdida u jdgħajjef il-fiduċja li ġiet restawrata riċentement fis-sistema bankarja wara t-tlestija tal-proċess ta’ rikapitalizzazzjoni. Il-Kummissjoni tħoss li dawk l-elementi ta’ stabbiltà finanzjarja jappoġġjaw in-neċessità tal-miżura NP3.
(210)
Fir-rigward tal-iskala tal-intervent, iċ-ċifra ta’ EUR 395 miljun ġiet determinata minn proċess ta’ offerti miftuħ u mhux diskriminatorju. Il-Bank kien lesta d-diliġenza dovuta ta’ Nea Proton Bank. L-offerta tal-Bank, li kien jeħtieġ ir-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 395 miljun qabel jixtri Nea Proton Bank, ġiet ikkalkulata sabiex tilħaq il-proporzjon minimu ta’ adegwatezza kapitali ta’ 9 % u biex tippermetti EUR 119-il miljun addizzjonali għall-provvedimenti minħabba telf mis-self addizzjonali mistenni u telf qabel it-taxxa sal-2016. Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna ta’ EUR 395 miljun kienet meħtieġa.
(211)
Fir-rigward tar-rimunerazzjoni tal-għajnuna, peress li l-perzz tal-bejgħ huwa stabbilit għal euro, l-HFSF mhux se jirkupraw flus. Il-kontribut tiegħu huwa simili għal għotja. Kif indikat fil-punt 44 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni, rikapitalizzazzjoni rimunerata b’mod mhux suffiċjenti tista’ tkun aċċettata biss fil-każ ta’ banek f’diffikultà li ma jistgħu jħallsu l-ebda rimunerazzjoni. Il-Kummissjoni tqis li dan huwa l-każ ta’ Nea Proton Bank. L-assenza ta’ rimunerazzjoni tqajjem il-ħtieġa ta’ ristrutturar fil-fond, f’konformità mal-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni.
(212)
B’konklużjoni għal dan, il-miżura hija meħtieġa bħala għajnuna għas-salvataġġ kemm fl-ammont kif ukoll fil-forma tagħha biex jinkiseb l-objettiv li jiġi llimitat it-tfixkil fis-sistema bankarja Griega u l-ekonomija kollha kemm hi.
6.1.3.3.3. Proporzjonalità
(213)
Il-Kummissjoni tinnota li wara l-fużjoni bl-assorbiment ta’ Nea Proton Bank mal-Bank, l-attivitajiet ekonomiċi ta’ Nea Proton Bank ġew trasferiti lill-Bank. Il-fatt li l-għajnuna ssalva dawk l-attivitajiet ekonomiċi, fit-teorija tista’ toħloq distorsjonijiet tal-kompetizzjoni. Madankollu, il-Kummissjoni tinnota d-daqs żgħir ta’ Nea Proton Bank u l-proċess tal-bejgħ li fih il-kompetituri kellhom l-opportunità li jagħmlu offerta għal Nea Proton Bank. Barra minn hekk, immedjatament wara t-trasferiment tagħhom, l-attivitajiet ekonomiċi ta’ Nea Proton Bank se jkunu integrati b’mod sħiħ mill-Bank u se jispiċċaw jeżistu bħala attività ekonomika separata jew kompetitur. Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-għajnuna ma toħloqx distorsjonijiet żejda tal-kompetizzjoni.
6.1.3.3.4 Konklużjoni dwar il-konformità tal-miżura NP3 mal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008 u l-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni.
(214)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-miżura NP3 hija adegwata, neċessarja u, fid-dawl tar-ristrutturar fil-fond previst għall-Bank li issa jinsabu fih l-attivitajiet ekonomiċi ta’ Nea Proton Bank, hija proporzjonata għall-objettiv maħsub.
6.1.4. Il-kompatibbiltà tal-miżuri ta’ għajnuna mal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar
(215)
Fil-premessi (60), (61), (78) u (79) tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ Nea Proton rigward il-miżuri NP1 u NP2, il-Kummissjoni nnutat li Nea Proton Bank probabbilment mhux se jkun jista’ jirremunera l-għajnuna mill-Istat li rċieva u enfasizzat li l-assenza ta’ rimunerazzjoni qajmet il-ħtieġa ta’ ristrutturar fil-fond. Fil-Premessa (211) il-Kummissjoni nnutat fir-rigward tar-rimunerazzjoni tal-miżura NP3 li, peress li l-prezz tal-bejgħ ta’ Nea Proton huwa stabbilit għal ewro, l-HFSF mhu se jirkupra xejn mill-EUR 395 miljun injettati eżatt qabel il-bejgħ (miżura NP3). Barra minn hekk, il-Greċja mhi se tirkupra xejn mill-ishma ta’ preferenza maħruġa għalih f’Mejju 2009, peress li l-pretensjonijiet ta’ ekwità marbuta magħhom tħallew fil-Proton Bank likwidat. Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-assenza ta’ rimunerazzjoni tqajjem il-ħtieġa għal ristrutturar fil-fond, kemm f’termini ta’ miżuri għall-vijabbiltà kif ukoll f’termini ta’ miżuri biex jiġu limitati d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni.
6.1.4.1. Il-vijabbiltà fit-tul tal-attività ta’ Nea Proton Bank permezz tal-bejgħ
(216)
Il-punt 21 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar jipprovdi li meta l-istituzzjoni ta’ kreditu f’diffikultà ma tkunx tista’ tirritorna b’mod kredibbli għal vijabbiltà fit-tul, għandhom jiġu kkunsidrati l-likwidazzjoni regolari tagħha jew il-bejgħ b’irkant tagħha. L-Istati Membri għalhekk jistgħu jinkoraġġixxu l-ħruġ ta’ atturi mhux vijabbli filwaqt li jippermettu li l-proċess tal-ħruġ iseħħ f’qafas ta’ żmien adegwat li jippreserva l-istabbiltà finanzjarja.
(217)
Fid-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ Nea Proton, il-Kummissjoni qajmet dubji serji dwar jekk in-Nea Proton Bank jistax jirrestawra l-vijabbiltà fit-tul tiegħu fuq bażi awtonoma u indikat s-sinerġiji li jistgħu jinkisbu bl-integrazzjoni tiegħu f’entità finanzjarja kbira.
(218)
F’dan ir-rigward, il-punt 17 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar jikkjarifika li l-bejgħ ta’ bank f’diffikultà lil istituzzjoni finanzjarja oħra jista’ jikkontribwixxi għat-treġġigħ lura tal-vijabbiltà fit-tul, jekk ix-xerrej ikun vijabbli u kapaċi jassorbi t-trasferiment tal-bank f’diffikultà u jista’ jgħin biex jirrestawra l-fiduċja fis-suq. Barra minn hekk, f’konformità mal-MPEF, għandu jinkiseb iktar konsolidament tas-settur bankarju u l-HFSF kellu jbigħ in-Nea Proton Bank sal-15 ta’ Lulju 2013.
(219)
Kif iddikjarat fis-sezzjoni 7.5.2, fuq il-bażi tal-pjan ta’ ristrutturar tiegħu, il-Bank jista’ jitqies bħala entità vijabbli. Għalhekk, il-fatt li l-attivitajiet ta’ Nea Proton Bank ġew trasferiti lill-Bank, jippermetti li tiġi restawrata l-vijabbiltà fit-tul tagħhom. Barra minn hekk, il-fatt li Nea Proton Bank huwa integrat b’mod sħiħ fil-Bank u ma jidhirx iżjed bħala kompetitur awtonomu, jikkostitwixxi ristrutturar fil-fond kif meħtieġ mir-rimunerazzjoni mhux biżżejjed tal-għajnuna mill-Istat.
6.1.4.2. Il-kontribuzzjoni proprja u l-kondiviżjoni tal-piżijiet
(220)
Fid-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ Nea Proton, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk il-kostijiet tar-ristrutturar kinux limitati għall-minimu. Dawn id-dubji ġew mill-osservazzjoni li Nea Proton Bank ma jistax jirritorna għall-vijabbiltà fit-tul fuq bażi awtonoma mingħajr ma jġarrab kostijiet għoljin. L-integrazzjoni ta’ Nea Proton Bank fil-Bank, entità ikbar b’infrastruttura tal-IT u struttura tal-immaniġġjar tar-riskju fis-seħħ, tindirizza dan it-tħassib. Il-bejgħ lill-Bank jikkontribwixxi biex jillimita l-kostijiet tar-ristrutturar għall-minimu.
(221)
Rigward il-kontribut tal-azzjonisti u d-detenturi tad-dejn subordinati għall-kostijiet tar-ristrutturar, il-Kummissjoni diġà stabbiliet fil-Premessa (77) tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ Nea Proton li l-azzjonisti u d-detenturi ta’ dejn subordinat ma kinux trasferiti lil Nea Proton Bank iżda baqgħu fil-Proton Bank, jiġifieri, l-entità fil-likwidazzjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni qieset li kienet inkisbet kondiviżjoni suffiċjenti tal-piżijiet tal-azzjonisti u tad-detenturi ta’ dejn subordinat.
6.1.4.3. Miżuri biex jiġu limitati d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni
(222)
Rigward il-miżuri biex jiġu limitati d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni, il-punt 30 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar jgħid li “il-Kummissjoni tieħu bħala punt ta’ bidu għall-valutazzjoni tagħha tal-ħtieġa għal dawn il-miżuri, id-daqs, l-iskala u l-kamp ta’ applikazzjoni tal-attivitajiet li l-bank inkwistjoni jkollu mal-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar kredibbli. In-natura u l-forma ta’ dawn il-miżuri tiddependi fuq żewġ kriterji: l-ewwel, l-ammont tal-għajnuna u l-kundizzjonijiet u ċ-ċirkostanzi li fihom ingħatat u t-tieni, il-karatteristiċi tas-suq jew is-swieq li fihom se jopera il-bank benefiċjarju.”
(223)
Rigward l-ammont ta’ għajnuna riċevuta, il-Kummissjoni tinnota l-ammont tal-għajnuna totali riċevuta fil-forma ta’ kapital ta’ EUR 2 111,6 miljun (Pr1, NP1, NP2, NP3), flimkien mal-appoġġ ta’ likwidità mill-Istat ta’ EUR 149.4 miljun (Pr3) u t-titoli tal-gvern Grieg ta’ EUR 78 miljun (Pr2). Il-miżura Pr1 kienet tikkorrispondi għal 4.6 % tal-assi mwieżna għar-riskju tal-Proton Bank f’dak iż-żmien. Il-miżura NP1, il-finanzjament tad-diskrepanza ta’ finanzjament mit-trasferiment tal-attivitajiet minn Proton Bank għal Nea Proton Bank, kienet tikkorrispondi għal madwar 36 % tal-assi mwieżna għar-riskju tal-Proton Bank fl-aħħar tal-2010 jew 84 % tal-assi mwieżna għar-riskju ta’ Nea Proton Bank fiż-żmien tal-ħolqien tiegħu. L-injezzjoni ta’ kapital azzjonarju inizjali mill-HFSF fin-Nea Proton Bank, li kienet parti mill-miżura NP2, kienet tikkorrispondi għal madwar 18.8 % tal-assi mwieżna għar-riskju tal-aħħar fiż-żmien tal-ħolqien tiegħu. L-injezzjonijiet ta’ kapital azzjonarju addizzjonali, li kienu parti mill-miżura NP2, kienu jikkorrispondu għal madwar 34.2 % tal-assi mwieżna għar-riskju ta’ Nea Proton Bank (fuq il-bażi tad-dejta tal-31 ta’ Diċembru 2012 (121)). Kif iddikjarat fil-Premessa 80 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ Nea Proton, il-miżuri NP1 u NP2 kienu jirrappreżentaw iktar minn 50 % tal-assi mwieżna għar-riskju tal-Proton Bank jew iktar minn 130 % tal-assi mwieżna għar-riskju ta’ Nea Proton Bank. L-injezzjoni ta’ kapital azzjonarju, qabel il-bejgħ lill-Bank, jiġifieri, il-miżura NP3, kienet tikkorrispondi għal madwar 48.7 % tal-assi mwieżna għar-riskju ta’ Nea Proton Bank (fuq il-bażi tad-dejta tal-31 ta’ Mejju 2013). Dawn l-ammonti ta’ għajnuna, flimkien mal-assenza ta’ rimunerazzjoni, isejħu għal tnaqqis qawwi tal-preżenza fis-suq tal-benefiċjarju.
(224)
Rigward is-suq li fih kien jopera Nea Proton Bank, fil-Premessa (82) tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ Nea Proton, il-Kummissjoni indikat li l-Proton Bank kien bank żgħir ħafna (madwar 1 % sehem mis-suq tal-assi totali tal-banek Griegi) u konsegwentement, l-assi u l-obbligazzjonijiet tal-Proton Bank li ġew trasferiti fin-Nea Proton Bank kienu relattivament żgħar meta mqabbla mad-daqs tas-sistema bankarja Griega. Għalhekk, hija kkonkludiet li minkejja l-ammont ta’ għajnuna eċċezzjonalment kbir, id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni kkawżati mill-għajnuna lil Nea Proton Bank jistgħu jitqiesu bħala limitati.
(225)
Barra minn hekk, l-attivitajiet ta’ Nea Proton Bank ġew offruti lill-kompetituri permezz ta’ rkant miftuħ. Wara l-bejgħ tiegħu, in-Nea Proton Bank waqaf jeżisti bħala kompetitur awtonomu billi kien integrat b’mod sħiħ fil-Bank.
(226)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li minħabba d-daqs żgħir ta’ Nea Proton Bank, il-proċess miftuħ tal-bejgħ u l-fatt li Nea Proton Bank mhux se jibqa’ jeżsti bħala kompetitur awtonomu, ma jeżistu l-ebda distorsjonijiet żejda tal-kompetizzjoni, minkejja l-ammont kbir ħafna ta’ għajnuna u l-assenza tar-rimunerazzjoni.
6.1.4.4. Konklużjoni dwar il-kompatibbiltà mal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar
(227)
Fuq il-bażi tal-analiżi fil-premessi 6.1.4.1 sa (225) above, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-bejgħ ta’ Nea Proton Bank u l-integrazzjoni tiegħu fil-Bank jiżguraw il-vijabbiltà fit-tul ta’ Nea Proton Bank, li l-għajnuna hija limitata għall-minimu neċessarju u li m’hemm l-ebda distorsjoni żejda tal-kompetizzjoni.
(228)
Il-miżuri ta’ għajnuna kollha elenkati fit-Tabella 7 għalhekk għandhom jiġu ddikjarati bħala kompatibbli mas-suq intern.
6.2. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA RELATATA MAN-NEW TT BANK
6.2.1. L-eżistenza u l-ammont ta’ għajnuna
(229)
Il-Kummissjoni trid tivvaluta jekk il-miżuri jikkostitwux għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
6.2.1.1. L-eżistenza ta’ għajnuna fil-kopertura tad-diskrepanza ta’ finanzjament tal-assi u l-obbligazzjonijiet trasferiti tat-T Bank (miżura T)
(230)
Fil-premessi (26) sa (32) tad-Deċiżjoni dwar it-T Bank, il-Kummissjoni diġà stabbiliet li l-miżura T, l-intervent mill-Iskema ta’ Riżoluzzjoni tal-HDIGF u l-HFSF biex ikopru d-diskrepanza ta’ finanzjament tal-assi u l-obbligazzjonijiet trasferiti lit-TT Bank, tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Fil-Premessa 33 ta’ dik id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni qieset li l-attivitajiet ekonomiċi tat-T Bank li kienu trasferiti lit-TT Bank kienu l-benefiċjarju ta’ għajnuna mill-Istat peress li komplew jeżistu minħabba l-għajnuna li rċevew.
6.2.1.2. L-eżistenza ta’ għajnuna fir-rikapitalizzazzjoni mogħtija bil-miżura tar-rikapitalizzazzjoni għat-TT Bank (miżura TT)
(231)
L-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 224.96 miljun mill-Istat Grieg fit-TT Bank (miżura TT) ġiet mogħtija bil-miżura ta’ rikapitalizzazzjoni li tifforma parti mill-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi (122). Fid-Deċiżjoni li tapprova din l-iskema, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-miżuri mogħtija b’din l-iskema jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat. Il-Miżura TT għalhekk kienet tikkostitwixxi għajnuna lit-TT Bank.
(232)
Kif osservat il-Kummissjoni fil-Premessa 98 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT, in-New TT Bank jilqa’ l-attivitajiet ekonomiċi li twettqu qabel fit-TT Bank, inkluż it-T Bank.
6.2.1.3. L-eżistenza ta’ għajnuna fil-finanzjament tad-diskrepanza ta’ finanzjament ta’ New TT Bank (miżura NTT1)
(233)
Fil-premessi (53) sa (57) tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT, il-Kummissjoni diġà stabbiliet li l-miżura NTT1, l-intervent mill-HFSF biex ikopri d-diskrepanza ta’ finanzjament ta’ New TT Bank, tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Fil-Premessa 54 ta’ dik id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni kkunsidrat in-New TT Bank bħala l-benefiċjarju ekonomiku billi n-New TT Bank jilqa’ l-attivitajiet ekonomiċi tat-TT Bank li baqgħu jeżistu minħabba l-għajnuna riċevuta.
6.2.1.4. L-eżistenza ta’ għajnuna fl-injezzjoni ta’ kapital azzjonarju inizjali (miżura NTT2)
(234)
Fil-premessi 49 sa 52 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT, il-Kummissjoni diġà stabbiliet li l-miżura NTT2, l-injezzjoni ta’ kapital azzjonarju inizjali mill-HFSF li jammonta għal EUR 500 miljun favur in-New TT Bank, tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat lil New TT Bank fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
6.2.1.5. L-eżistenza ta’ għajnuna lill-Bank bħala l-akkwirent ta’ New TT Bank
(235)
Il-Bank akkwista l-ishma fin-New TT Bank fil-qafas ta’ proċess tal-offerti miftuħ u mhux diskriminatorju. Skont informazzjoni riċevuta mill-awtoritajiet Griegi fil-15 ta’ Lulju 2013, konsulent finanzjarju kkuntattja numru kbir ta’ banek u investituri Griegi u barranin u l-ikbar erba’ banek Griegi biss isottomettew offerti finali. Il-fatt li l-konsulent finanzjarju kkuntattja numru kbir ta’ banek, jippermetti lill-Kummissjoni tikkonkludi li l-proċess tal-offerti kien miftuħ u mhux diskriminatorju. L-offerta tal-Bank ġiet ikkunsidrata l-aħjar waħda meta jitqies l-ammont u t-tip ta’ korrispettiv offrut.
(236)
B’mod iktar preċiż, il-Bank qabel li jħallas lill-HFSF total ta’ EUR 681 miljun fil-forma ta’ ishma ordinarji maħruġin ġodda. It-tieni l-ogħla offerta kienet offerta fi flus kontanti ta’ EUR 500 miljun. Din kienet għalhekk 26.58 % inqas mill-offerta tal-Bank. Skont l-ittra mill-Bank of Greece tat-8 ta’ Lulju 2013, kwalunkwe offerta ta’ flus kontanti minn bank domestiku ma setgħetx tiġi kkunsidrata billi xorta kienet tiddependi fuq finanzjament mill-Eurosistema u b’mod partikolari jekk kien qed jirċievi assistenza ta’ likwidità f’emerġenza. It-tieni l-ogħla offerta għalhekk ma kkonformatx mar-rekwiżiti tal-Bank of Greece.
(237)
Għandu jiġi nnutat ukoll li bil-kuntratt tal-bejgħ, l-HFSF irċieva 1 418,75 miljun ta’ ishma ordinarji ġodda tal-Bank bil-prezz tal-offerta ta’ EUR 0.48 kull wieħed (123). Il-parteċipazzjoni azzjonarja tal-HFSF fil-Bank żdiedet minn 93.55 % għal 95.23 %.
(238)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-akkwist ma jikkostitwix għajnuna lix-xerrej.
6.2.1.6. Konklużjoni dwar l-eżistenza ta’ għajnuna
(239)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal qabel, il-Kummissjoni tqis li l-miżuri T, TT, NTT1 u NTT2 kollha jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat. Rigward il-miżura T, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna bbenefikaw minnha l-attivitajiet tat-T Bank peress li kienu trasferiti lit-TT Bank u iktar tard lil New TT Bank. Rigward il-miżura TT, il-Kummissjoni tikkonkludi li bbenefikaw minnha l-attivitajiet tat-TT Bank li kienu trasferiti lil New TT Bank. Il-benefiċjarju tal-miżuri NTT1 u NTT2 huwa n-New TT Bank.
(240)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-attivitajiet ekonomiċi tat-T Bank, peress li kienu milqugħa fit-TT Bank u iktar tard fin-New TT Bank, ibbenefikaw mill-għajnuna ta’ rikapitalizzazzjoni li tammonta għal EUR 677 miljun, filwaqt li l-attivitajiet imwettqa mit-TT Bank milqugħa minn New TT Bank ibbenefikaw minn għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ appoġġ għall-kapital ta’ EUR 4 457,96 miljun (miżuri TT, NTT1 u NTT2).
Tabella 10
Ħarsa ġenerali lejn l-għajnuna totali riċevuta mit-T Bank, TT Bank u n-New TT Bank
Benefiċjarju tal-għajnuna
Miżura
Deskrizzjoni
L-ammont ta’ għajnuna (f’miljuni ta’ EUR)
L-attivitajiet tat-T Bank
T
L-iffinanzjar tad-diskrepanza ta’ finanzjament mit-T għat-TT
677
L-attivitajiet tat-TT Bank
TT
Rikapitalizzazzjoni
224,96
L-attivitajiet ta’ New TT Bank
NTT1
L-iffinanzjar tad-diskrepanza ta’ finanzjament mit-TT Bank għan-New TT Bank
3 732,6
NTT2
Kapital azzjonarju inizjali
500
6.2.2. Il-bażi legali tal-valutazzjoni tal-kompatibbiltà
(241)
L-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat jagħti s-setgħa lill-Kummissjoni biex issib li l-għajnuna tkun kompatibbli mas-suq intern jekk tkun maħsuba “biex tirrimedja disturb serju fl-ekonomija ta’ Stat Membru”.
(242)
Kif spjegat fil-premessi (198) u (199), il-bażi legali għall-valutazzjoni tal-miżuri ta’ għajnuna lill-banek Griegi, fil-preżent għandu jkun l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat.
(243)
Kif spjegat fil-Premessa (201), sabiex għajnuna tkun kompatibbli skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat, hija trid tikkonforma mal-kriterji ġenerali għall-kompatibbiltà: adegwatezza, neċessità u proporzjonalità
(244)
Il-prinċipji għall-valutazzjoni tal-miżuri ta’ għajnuna ġew stabbiliti l-ewwel darba fil-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008.
(245)
Il-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni (124) tistabbilixxi iktar gwida fuq il-livell ta’ rimunerazzjoni meħtieġ għall-injezzjonijiet ta’ kapital mill-Istat.
(246)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni fil-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar spjegat (125) kif se tivverifika l-pjanijiet ta’ ristrutturar. Fil-valutazzjoni tagħha tal-pjan ta’ ristrutturar tal-Bank skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, il-Kummissjoni se tqis il-miżuri kollha elenkati fit-Tabella 8.
6.2.3. Il-kompatibbiltà tal-miżuri ta’ għajnuna skont il-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008 u l-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni
6.2.3.1. Il-kompatibbiltà tal-miżura T mal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008 u l-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni
(247)
Rigward il-miżura T, fid-Deċiżjoni tagħha dwar it-T Bank, il-Kummissjoni sabet li l-intervent jissodisfa r-rekwiżiti tal-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat u ddeċidiet li din kienet kompatibbli mas-suq intern għal raġunijiet ta’ stabbiltà finanzjarja għal perjodu ta’ sitt xhur mid-data tal-adozzjoni ta’ dik id-Deċiżjoni. L-awtoritajiet Griegi ma ssottomettewx pjan ta’ ristrutturar aġġornat għat-TT Bank li qies l-integrazzjoni tal-attivitajiet tat-T Bank fit-TT Bank qabel it-tmiem ta’ dak il-perjodu ta’ sitt xhur. Madankollu, fil-Premessa 83 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT, il-Kummissjoni qieset li l-ommissjoni kienet tinftiehem peress li fil-frattemp kienet ittieħdet deċiżjoni li t-TT Bank jiġi solvut. Peress li l-awtoritajiet Griegi ssottomettew pjan ta’ ristrutturar għan-New TT Bank f’Jannar 2013 u wieħed aġġornat f’Marzu 2013, li t-tnejn li huma jittrattaw l-attivitajiet trasferiti mit-T Bank għat-TT Bank, il-Kummissjoni, fid-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tagħha ta’ New TT, approvat il-miżura T b’mod provviżorju bħala għajnuna għas-salvataġġ sakemm tittieħed deċiżjoni finali dwar il-miżuri T, TT, NTT1 u NTT2.
6.2.3.2. Il-kompatibbiltà tal-miżuri TT mal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008
(248)
Fid-Deċiżjoni tagħha tad-19 ta’ Novembru 2008 (126) il-Kummissjoni diġà kkonkludiet li l-miżura TT, li ngħatat f’Mejju 2009 bil-miżura tar-rikapitalizzazzjoni li hija parti mill-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi, hija għajnuna għas-salvataġġ kompatibbli skont il-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008. Id-deċiżjoni tad-19 ta’ Novembru 2008 ma rreferietx għall-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni, li kienet għadha ma ġietx adottata f’dak iż-żmien.
6.2.3.3. Il-kompatibbiltà tal-miżuri NTT1 u NTT2 mal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008 u l-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni
(249)
Il-Kummissjoni diġà approvat b’mod temporanju il-miżuri NTT1 u NTT2 bħala għajnuna għas-salvataġġ fid-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT.
6.2.4. Il-kompatibbiltà tal-miżuri ta’ għajnuna T, TT, NTT1 u NTT2 mal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar
6.2.4.1. Nuqqas ta’ rimunerazzjoni adegwata tal-għajnuna: li trid titqies fil-valutazzjoni skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar
(250)
Fil-Premessa 45 tad-Deċiżjoni dwar it-T Bank, il-Kummissjoni nnutat li l-HDIGF u l-HFSF probabbilment mhux se jirkupraw flus u li l-finanzjament tad-diskrepanza ta’ finanzjament mit-T Bank għat-TT Bank għalhekk huwa simili għal għotja. Barra minn hekk, kif konkluż fil-Premessa 101 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT, l-HFSF jista’ jistenna li jirkupra biss parti mill-injezzjoni ta’ kapital azzjonarju inizjali ta’ EUR 500 miljun (miżura NTT2). Barra minn hekk, il-Kummissjoni osservat li mhux se jkun hemm rimunerazzjoni għall-HFSF li tkopri d-diskrepanza tal-iffinanzjar mit-TT Bank għan-New TT Bank (miżura NTT1) u hemm probabbiltà żgħira ħafna li l-HFSF jirkupra wisq mill-EUR 3,7 biljun. Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tinnota li l-Istat wisq probabbli mhu se jirkupra l-ebda ammont fir-rigward tal-miżura TT, peress li l-pretensjonijiet ta’ ekwità tiegħu marbuta mal-ishma ta’ prefernza maħruġa f’Mejju 2009, baqgħu fit-TT Bank, li tqiegħed f’likwidazzjoni.
(251)
Kif indikat fil-premessi 77 u 102 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT, l-assenza ta’ rimunerazzjoni tqajjem il-ħtieġa ta’ ristrutturar fil-fond, kemm f’termini ta’ miżuri ta’ vijabbiltà kif ukoll f’termini ta’ miżuri biex jiġu limitati d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni.
6.2.4.2. Il-vijabbiltà fit-tul tal-attività ta’ New TT Bank permezz tal-bejgħ
(252)
Il-punt 21 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar jgħid li meta l-istituzzjoni tal-kreditu f’diffikultà ma tkunx tista’ tirritorna b’mod kredibbli għal vijabbiltà fit-tul, għandhom jiġu kkunsidrati l-likwidazzjoni regolari tagħha jew il-bejgħ tagħha b’irkant.
(253)
Fis-sezzjoni 3.2.4.1 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT, il-Kummissjoni qajmet dubji serji dwar jekk in-New TT Bank jistax jirrestawra l-vijabbiltà fit-tul tiegħu fuq bażi awtonoma u jekk in-New TT Bank jistax jikseb it-tkabbir ippjanat fid-dħul. Barra minn hekk, hija indikat li n-New TT Bank kien ħa biss numru limitat ta’ miżuri biex jiġġenera profitti u li kien hemm nuqqas ta’ miżuri min-naħa ta’ New TT Bank biex jitnaqqsu il-kostijiet tal-persunal u biex jiġi razzjonalizzat in-netwerk tal-fergħat. Irreferiet ukoll għas-sinerġiji li jistgħu jinkisbu bl-integrazzjoni ta’ New TT Bank f’entità finanzjarja kbira.
(254)
F’dan ir-rigward, il-punt 17 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar jikkjarifika li l-bejgħ ta’ bank f’diffikultà lil istituzzjoni finanzjarja oħra jista’ jikkontribwixxi għat-treġġigħ lura tal-vijabbiltà fit-tul, jekk ix-xerrej ikun vijabbli u kapaċi jassorbi t-trasferiment tal-bank f’diffikultà u jista’ jgħin biex jirrestawra l-fiduċja fis-suq. Barra minn hekk, f’konformità mal-MPEF, il-bejgħ ta’ New TT Bank kien azzjoni ta’ prijorità, meta wieħed iqis l-interess pubbliku u l-istabbiltà finanzjarja, kif ukoll il-protezzjoni tal-assi tal-HFSF.
(255)
Kif intqal fis-sezzjoni 7.5.2, fuq il-bażi tal-pjan ta’ ristrutturar tiegħu, il-Bank jista’ jitqies bħala entità vijabbli. Għalhekk, il-fatt li l-attivitajiet ta’ New TT Bank issa jinsabu fil-Bank, jippermetti li tiġi restawrata l-vijabbiltà fit-tul tagħhom. In-New TT Bank jieqaf jeżisti bħala kompetitur awtonomu. Il-fużjoni operattiva bejn in-New TT Bank u l-Bank tlestiet sal-14 ta’ April 2014, In-netwerk tal-fergħat tal-marka “Hellenic Postbank” se jitnaqqas (il-Bank għandu l-intenzjoni li jżomm il-marka “Hellenic Postbank” għal ċerti fergħat, filwaqt li l-marka “T-bank” mhux se tinżamm u n-netwerk tal-fergħat “T-bank” se jingħalaq kważi kollu) flimkien mal-integrazzjoni operattiva sħiħa tal-back office u funzjonijiet oħra tal-kwartieri ġenerali fil-Bank. Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-pjan ta’ ristrutturar jiżgura li se jinkiseb ristrutturar fil-fond kif meħtieġ mir-rimunerazzjoni insuffiċjenti.
6.2.4.3. Il-kontribuzzjoni proprja u l-kondiviżjoni tal-piżijiet
(256)
It-tħassib tal-Kummissjoni espress fil-Premessa 99 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT, dwar jekk il-kostijiet tar-ristrutturar kinux miżjuda minħabba r-ristrutturar ta’ New TT Bank fuq bażi awtonoma, kien indirizzat mill-Iskema ta’ Ħruġ Volontarju (127), li kienet implimentata min-New TT Bank fuq bażi awtonoma f’Lulju 2013 u bil-bejgħ ta’ New TT Bank lill-Bank. B’mod iktar preċiż, ir-razzjonalizzazzjoni tan-netwerk tal-fergħat, l-integrazzjoni sħiħa tat-T Bank u l-integrazzjoni operattiva sħiħa ta’ New TT Bank fil-Bank jillimitaw il-kostijiet tar-ristrutturar għall-minimu.
(257)
Rigward il-kondiviżjoni tal-piżijiet tal-azzjonisti u tad-detenturi ta’ dejn subordinat, il-Kummissjoni diġà stabbiliet fil-Premessa 100 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT li l-azzjonisti u d-detenturi ta’ dejn subordinat ma kinux trasferiti lil New TT Bank iżda baqgħu fit-TT Bank, jiġifieri, l-entità fil-likwidazzjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni qieset li nkisbet kondiviżjoni tal-piżijiet biżżejjed tal-azzjonisti u d-detenturi ta’ dejn subordinat.
(258)
Għalhekk, il-Kummissjoni tħoss li l-kostijiet tar-ristrutturar huma limitati għall-minimu u nkisbet kondiviżjoni biżżejjed tal-piżijiet. Madankollu, kif diġà ġie konkluż fil-Premessa (251), l-assenza ta’ rimunerazzjoni tqajjem il-ħtieġa ta’ ristrutturar fil-fond, kemm f’termini ta’ miżuri ta’ vijabbiltà kif ukoll f’termini ta’ miżuri biex jiġu limitati d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni.
6.2.4.4. Miżuri biex jiġu limitati d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni
(259)
Rigward il-miżuri biex jiġu limitati d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni, il-punt 30 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar jipprovdi li “il-Kummissjoni tieħu bħala punt ta’ bidu għall-valutazzjoni tagħha tal-bżonn għal dawn il-miżuri d-daqs, l-iskala u l-kamp ta’ applikazzjoni tal-attivitajiet li l-bank inkwistjoni jkollu mal-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar kredibbli. In-natura u l-forma ta’ dawn il-miżuri tiddependi fuq żewġ kriterji: l-ewwel, l-ammont tal-għajnuna u l-kundizzjonijiet u ċ-ċirkostanzi li fihom ingħatat u t-tieni, il-karatteristiċi tas-suq jew is-swieq li fihom se jopera l-bank benefiċjarju.”
(260)
Rigward l-ammont ta’ għajnuna riċevuta, il-Kummissjoni tfakkar li, fil-Premessa 104 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT, hija nnotat li n-New TT Bank irċieva EUR 4,6 biljun f’għajnuna (miżuri NTT1 u NTT2), li jirrappreżenta iktar minn 70 % tal-assi mwieżna għar-riskju tat-TT Bank u iktar minn 90 % tal-assi mwieżna għar-riskju ta’ New TT Bank. Il-Kummissjoni nnotat ukoll li t-TT Bank (li huwa l-entità legali li qabel kien iwettaq l-attivitajiet li kienu fin-New TT Bank) qabel kien irċieva għajnuna bl-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi (128) it-TT Bank irċieva l-ewwel injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 224,96 miljun fil-forma ta’ ishma ta’ preferenza (miżura TT), li kienet ekwivalenti għal 2,9 % tal-assi mwieżna għar-riskju f’dak iż-żmien. Barra minn hekk, mar-riżoluzzjoni tat-T Bank, l-attivitajiet tat-T Bank li kienu trasferiti lit-TT Bank irċevew għajnuna għar-riżoluzzjoni ta’ madwar EUR 678 miljun (miżura T), li kienet ekwivalenti għal 37,7 % tal-assi mwieżna għar-riskju tat-T Bank fid-data ta’ referenza tal-fużjoni (31 ta’ Marzu 2011). Dawn l-ammonti ta’ għajnuna, flimkien mal-assenza ta’ rimunerazzjoni jsejħu għal ristrutturar fil-fond.
(261)
Min-naħa l-oħra, fil-Premessa 104 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT, il-Kummissjoni indikat iċ-ċirkostanzi li fihom ingħatat l-għajnuna. B’mod iktar preċiż, parti sinifikanti mit-telf li ġarrab it-TT Bank fis-snin riċenti ma tidhirx li tirriżulta mill-attivitajiet ta’ teħid tar-riskju, iżda miż-żamma tal-GGBs. Il-Kummissjoni osservat ukoll li t-telf mis-self għoli fuq is-self lill-unitajiet domestiċi u -korporazzjonijiet jirriżulta prinċipalment mir-reċessjoni eċċezzjonalment fonda u twila u mhux mis-self riskjuż. L-għajnuna għalhekk ftit tidher li toħloq distorsjonijiet tal-kompetizzjoni. Madankollu, il-Kummissjoni osservat li, proporzjonalment għad-daqs tiegħu, it-TT Bank kellu ħafna iktar GGBs minn bankijiet oħra fil-Greċja, fattur li jirrifletti xi teħid tar-riskju mhux adegwat.
(262)
Kif diġà nnutat, in-New TT Bank m’għadux jeżisti bħala kompetitur awtonomu li jiddetermina l-politika tiegħu fuq bażi awtonoma. Il-pjan ta’ ristrutturar tal-Bank huwa bbażat fuq is-suppożizzjoni tal-integrazzjoni sħiħa ta’ New TT Bank, anke jekk il-Bank se jkompli juża l-marka “Hellenic Postbank” għal xi fergħat u prodotti.
(263)
Rigward is-suq li fih kien jopera n-New TT Bank, fil-Premessa 106 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ ta’ New TT, il-Kummissjoni indikat li t-TT Bank kien bank ta’ daqs medju fil-Greċja (madwar 6 % f’termini ta’ depożiti) u li l-assi u l-obbligazzjonijiet tat-TT Bank li kienu ġew trasferiti fin-New TT Bank kienu relattivament żgħar meta mqabbla mad-daqs tas-sistema bankarja Griega. Għalhekk, hija kkonkludiet li minkejja l-ammont ta’ għajnuna eċċezzjonalment kbir, id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni kkawżati mill-għajnuna lil New TT Bank jistgħu jitqiesu bħala limitati.
(264)
It-tiċkin ippjanat fin-netwerk tal-fergħat tal-marka “Hellenic Postbank”, bi tnaqqis ta’ madwar 50 fergħa (129) minn 196, ikompli jikkonferma l-valutazzjoni fil-Premessa (262) li d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni kkawżati mill-għajnuna lil New TT Bank jistgħu jitqiesu li huma pjuttost limitati.
(265)
Barra minn hekk, l-attivitajiet ta’ New TT Bank ġew offruti lill-kompetituri permezz ta’ rkant miftuħ u mhux diskriminatorju.
(266)
Parti sinifikanti mill-miżuri ta’ għajnuna NTT1 u NTT2 kienu meħtieġa minħabba rinunzja tad-dejn favur l-Istat (fil-forma tal-programm PSI) u minħabba r-riċessjoni effettivament twila, iktar milli konsegwenza ta’ prattiċi ta’ self mhux adegwati. Barra minn hekk, id-daqs tal-attivitajiet ta’ New TT Bank kien żgħir, il-proċess tal-bejgħ kien miftuħ, trasparenti u mhux diskriminatorju u n-New TT Bank mhux se jkompli jeżisti bħala kompetitur awtonomu. Għalhekk il-Kummissjoni tikkonkludi li, minkejja l-ammont kbir ta’ għajnuna u l-assenza ta’ rimunerazzjoni adegwata għall-għajnuna mogħtija mill-Istat, ma teżisti l-ebda distorsjoni żejda tal-kompetizzjoni.
6.2.4.5. Konklużjoni dwar il-kompatibbiltà tal-miżuri ta’ għajnuna T, TT, NTT1 u NTT2 mal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar.
(267)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-bejgħ ta’ New TT Bank lill-Bank u r-ristrutturar assoċjat jiżguraw il-vijabbiltà fit-tul ta’ New TT Bank, il-limitazzjoni tal-għajnuna għall-minimu neċessarju u l-assenza ta’ distorsjonijiet żejda tal-kompetizzjoni.
(268)
Il-miżuri ta’ għajnuna kollha elenkati fit-Tabella 8 għandhom jiġu ddikjarati bħala kompatibbli mas-suq intern.
7. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA MOGĦTIJA LILL-BANK
7.1. L-EŻISTENZA U L-AMMONT TA’ GĦAJNUNA
(269)
Il-Kummissjoni trid tistabbilixxi l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
7.1.1. L-eżistenza ta’ għajnuna fil-miżuri mogħtija bl-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi
7.1.1.1. Appoġġ ta’ likwidità mill-Istat mogħti bil-miżuri ta’ garanzija u ta’ self ta’ bonds tal-gvern (miżura L1)
(270)
Fid-deċiżjonijiet li japprovaw u jestendi l-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi (130), il-Kummissjoni diġà stabbiliet li l-appoġġ ta’ likwidità mogħti bl-iskema jikkostitwixxi għajnuna. L-ammont pendenti tal-garanziji mill-15 ta’ April 2011 kien EUR 13 600 miljun u laħaq it-EUR 13 932 miljun mit-30 ta’ Novembru 2013. Appoġġ ta’ likwidità ġejjieni mogħti bl-iskema se jikkostitwixxi wkoll għajnuna.
7.1.1.2. Rikapitalizzazzjoni mill-Istat mogħtija bl-Iskema ta’ Rikapitalizzazzjoni (miżura A)
(271)
Fid-Deċiżjoni tad-19 ta’ Novembru 2008 dwar l-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi, il-Kummissjoni diġà stabbiliet li r-rikapitalizzazzjoni li għandha tingħata bil-miżura ta’ rikapitalizzazzjoni inkluża f’dik l-iskema tikkostitwixxi għajnuna. Il-Bank irċieva EUR 950 miljun permezz ta’ ishma ta’ preferenza, li jirrapreżenta 2 % tal-assi mwieżna għar-riskju tal-Bank (131).
(272)
Fl-2010, il-Greċja introduċiet diversi bidliet fil-parametri tekniċi ta’ dawk l-ishma ta’ preferenza. Peress li l-bidliet iżidu r-rimunerazzjoni tal-Istat, b’żieda awtomatika tal-kupun bi 2 % kull sena jekk l-ishma ta’ preferenza ma jiġux mifdija fi żmien ħames snin, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-modifiki tal-parametri tekniċi ma jipprovdu l-ebda vantaġġ lill-Bank u għalhekk ma jinvolvux għajnuna addizzjonali mill-Istat.
7.1.2. L-eżistenza ta’ għajnuna fl-ELA garantita mill-Istat (miżura L2)
(273)
Fil-punt 51 tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008, il-Kummissjoni kkjarifikat li l-provvediment tal-fondi tal-banek ċentrali għall-istituzzjonijiet finanzjarji ma jikkostitwix għajnuna jekk jiġu ssodisfati erba’ kundizzjonijiet kumulattivi rigward is-solvenza tal-istituzzjoni finanzjarja, il-kollateralizzazzjoni tal-faċilità, ir-rata tal-imgħax imposta fuq l-istituzzjoni finanzjarja u l-assenza ta’ kontrogaranzija mill-Istat. Peress li l-ELA garantita mill-Istat għall-Bank ma tikkonformax ma’ dawn l-erba’ kundizzjonijiet kumulattivi, b’mod partikolari għaliex hija garantita mill-Istat u tingħata flimkien ma’ miżuri ta’ appoġġ oħra, hija tikkostitwixxi għajnuna.
(274)
L-ELA garantita mill-Istat tilħaq il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat. L-ewwel, billi din il-miżura tinkludi garanzija mill-Istat favur il-Bank of Greece, kwalunkwe telf se jitħallas mill-Istat. Il-miżura għalhekk tinvolvi riżorsi tal-Istat. L-ELA tippermetti lill-banek li jiksbu finanzjament fi żmien meta ma jkollhomx aċċess għas-suq tal-finanzjament tal-operaturi u għall-operazzjonijiet regolari ta’ rifinanzjament tal-Eurosistema. L-ELA garantita mill-Istat lill-Bank għalhekk tagħtih vantaġġ. Peress li l-ELA hija limitata għas-settur bankarju, il-miżura hija selettiva. U peress li l-ELA garantita mill-Istat tippermetti lill-Bank li jkompli jopera fis-suq u jevita inadempjenza u li jkollu joħroġ mis-suq, hija tfixkel il-kompetizzjoni. Peress li l-Bank huwa attiv fi Stati Membri oħra u billi istituzzjonijiet finanzjarji minn Stati Membri oħra joperaw jew ikunu potenzjalment interessati li joperaw fil-Greċja, il-vantaġġ mogħti lill-Bank jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(275)
L-ELA garantita mill-Istat (miżura L2) tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. L-ammont ta’ ELA garantita mill-Istat varja maż-żmien. Fil-31 ta’ Diċembru 2012 din ammontat għal madwar EUR 12-il biljun.
7.1.3. L-eżistenza ta’ għajnuna f’miżuri mogħtija permezz tal-HFSF
7.1.3.1. L-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja (miżura B1)
(276)
Fis-sezzjoni 5.1 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank, il-Kummissjoni diġà kkonkludiet li l-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Il-kapital riċevut ammonta għal EUR 3 970 miljun.
7.1.3.2. It-tieni rikapitalizzazzjoni tranżitorja (miżura B2)
(277)
Il-miżura B2 ġiet implimentata b’riżorsi tal-HFSF, li, kif spjegat fil-Premessa (47) tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank jinvolvu riżorsi tal-Istat.
(278)
Fir-rigward tal-eżistenza ta’ vantaġġ, il-miżura B2 żiedet il-proporzjon tal-kapital tal-Bank għal livell li ppermettielu jkompli jiffunzjona fis-suq u li jaċċessal-finanzjamenti tal-Eurosistema. Barra minn hekk, ir-rimunerazzjoni tal-miżura B2 tikkonsisti f’imgħax akkumulat fuq in-noti tal-EFSA u miżata addizzjonali ta’ 1 %. Minħabba li r-rimunerazzjoni hija manifestament iktar baxxa mir-rimunerazzjoni ta’ strumenti ta’ kapital simili fis-suq, il-Bank ċertament ma kienx se jkun kapaċi jiġbor dak il-kapital b’dawn it-termini fis-suq. Għalhekk, il-miżura B2 tat vantaġġ lill-Bank mir-riżorsi tal-Istat. Peress li l-miżura kienet disponibbli għall-Bank biss, hija ta’ natura selettiva.
(279)
B’riżultat tal-miżura B2, il-pożizzjoni tal-Bank ġiet imsaħħa peress li l-Bank ingħata r-riżorsi finanzjarji meħtieġa biex ikompli jikkonforma mar-rekwiżiti ta’ kapital, li wassal għal distorsjonijiet tal-kompetizzjoni. Peress li l-Bank huwa attiv fi swieq bankarji Ewropej oħra u peress li hemm istituzzjonijiet finanzjarji minn Stati Membri oħra li joperaw fil-Greċja, b’mod partikolari fis-suq tal-assigurazzjoni, il-miżura B2 hija wkoll probabbli li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(280)
Il-Kummissjoni tħoss li l-miżura B2 tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Hija ġiet notifikata bħala għajnuna mill-awtoritajiet nazzjonali. Il-kapital riċevut ammonta għal EUR 1 341 miljun.
7.1.3.3. L-ittra ta’ impenn (miżura B3)
(281)
Bil-miżura B3, l-HFSF impenja ruħu li jipprovdi l-kapital addizzjonali meħtieġ biex jikkompleta r-rikapitalizzazzjoni tal-Bank sal-ammont mitlub mill-Bank of Greece fil-qafas tat-test tal-istress tal-2012. L-HFSF jirċievi r-riżorsi tiegħu mill-Istat. Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-ittra timpenja riżorsi tal-Istat. Iċ-ċirkustanzi li fihom l-HFSF jista’ jagħti appoġġ lill-istituzzjonijiet finanzjarji huma definiti b’mod preċiż u limitati bil-liġi. Għaldaqstant, l-użu ta’ dawk ir-riżorsi Statali huwa imputabbli lill-Istat. L-HFSF ta impenn li jipprovdi sa EUR 528 miljun ta’ kapital addizzjonali.
(282)
L-ittra ta’ impenn tat vantaġġ lill-Bank għaliex assigurat lid-depożitaturi li l-Bank se jkun kapaċi jiġbor l-ammont tal-kapital kollu li kellu jiġbor, jiġifieri, l-HFSF kien se jipprovdi l-kapital jekk il-Bank jonqos milli jiġbru fis-suq. Dan l-impenn jiffaċilita wkoll il-ġbir ta’ kapital privat mis-suq, peress li l-investituri huma assigurati li jekk il-Bank ma jkunx jista’ jsib parti mill-kapital mis-suq, l-HSFS jipprovdih. L-ebda investitur privat ma kien se jaċċetta li jagħti impenn qabel ma jkunu magħrufa t-termini tar-rikapitalizzazzjoni u fiż-żmien li l-Bank ma kellu l-ebda aċċess għas-suq tal-kapital.
(283)
Peress li l-Bank huwa attiv fi swieq bankarji Ewropej oħra u peress li hemm istituzzjonijiet finanzjarji minn Stati Membri oħra li joperaw fil-Greċja, b’mod partikolari fis-suq tal-assigurazzjoni, il-miżura B3 hija wkoll probabbli li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(284)
Il-miżura B3 għalhekk tikkostitwixxi għajnuna u ġiet notifikata bħala għajnuna mill-Istat mill-awtoritajiet Griegi fis-27 ta’ Diċembru 2012.
7.1.3.4. Ir-rikapitalizzazzjoni tar-rebbiegħa 2013 (miżura B4)
(285)
Ir-rikapitalizzazzjoni tar-rebbiegħa 2013 (miżura B4) hija l-konverżjoni tal-ewwel u t-tieni rikapitalizzazzjonijiet tranżitorji (miżuri B1 u B2) u tal-ittra ta’ impenn (miżura B3) f’rikapitalizzazzjoni permanenti ta’ EUR 5 839 miljun f’ishma ordinarji. Peress li l-miżura B4 hija l-konverżjoni ta’ għajnuna diġà mogħtija, hija xorta tinvolvi riżorsi tal-Istat iżda ma żżidx l-ammont nominali tal-għajnuna. Madankollu, hija żżid il-vantaġġ lill-Bank (u għalhekk id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni) peress li hija rikapitalizzazzjoni permanenti u mhux rikapitalizzazzjoni temporanja bħal fil-każ tal-miżuri B1 u B2. Meta mqabbla mal-miżura B3, li hija biss impenn u mhux rikapitalizzazzjoni attwali, il-miżura B4 żieded l-adegwatezza kapitali tal-Bank u għalhekk hija iktar vantaġġjuża.
(286)
Il-Kummissjoni tinnota li dan l-appoġġ ma ngħatax lill-banek kollha li joperaw fil-Greċja. Fir-rigward tad-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ, il-Kummissjoni pereżempju tinnota li l-għajnuna ppermettiet lill-Bank li jwettaq l-operazzjonijiet tiegħu fi Stati Membri oħra, bħar-Rumanija jew il-Bulgarija. Likwidazzjoni tal-Bank kienet twassal għat-tmiem tal-attivitajiet tiegħu barra l-pajjiż, permezz tal-likwidazzjoni ta’ dawk l-attivitajiet jew l-bejgħ tan-negozji. Barra minn hekk, l-attivitajiet tal-assigurazzjoni tal-Bank of Greece jikkompetu mal-attivitajiet tas-sussidjarji tal-kumpaniji tal-assigurazzjoni minn Stati Membri oħra. Għalhekk, il-miżura tfixkel il-kompetizzjoni u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Il-miżura B4 għalhekk tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
7.1.3.5. Konklużjoni dwar il-miżuri B1, B2, B3 u B4
(287)
Il-Kummissjoni trid tivvaluta jekk il-miżuri jikkostitwux għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. L-ammont ta’ għajnuna mill-Istat inkluż fil-miżuri B1, B2, B3 u B4 huwa EUR 5 839 miljun, li jammonta wkoll għall-appoġġ mill-Istat effettivament imħallas mill-HFSF lill-Bank.
(288)
Il-punt 31 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar jindika li minbarra l-ammont assolut ta’ għajnuna, il-Kummissjoni trid tqis l-għajnuna “fir-rigward tal-assi mwieżna għar-riskju tal-bank”. Il-miżuri B1, B2, B3 u B4 ingħataw matul il-perjodu ta’ sena, minn April 2012 sa Mejju 2013. Matul dan il-perjodu, ir-RWA tal-Bank inbidel. Għalhekk tqum il-mistoqsija dwar liema livell ta’ RWA għandu jintuża, jiġifieri, dak li kien jeżisti fil-bidu tal-perjodu jew dak li kien jeżisti fl-aħħar tal-perjodu. Il-miżuri B1, B2, B3 u B4 għandhom l-għan li jkopru rekwiżit ta’ kapital identifikat mill-Bank of Greece f’Marzu 2012 (it-test tal-istress tal-2012). Fi kliem ieħor, ir-rekwiżiti ta’ kapital li koprew dawk il-miżuri diġà kienu jeżistu f’Marzu 2012. Il-Kummissjoni għalhekk tħoss li l-ammont tal-għajnuna inkluż fil-miżuri B1, B2, B3 u B4 għandu jiġi kkomparat mar-RWA tal-Bank tal-31 ta’ Marzu 2012. Ta’ min ifakkar ukoll li l-Bank of Greece, wara Marzu 2012 u sar-Rikapitalizzazzjoni tar-rebbiegħa 2013, ma qiesx l-akkwisti magħmulin mill-banek Griegi biex jaġġustaw - ‘il fuq jew ‘l-isfel - ir-rekwiżiti ta’ kapital tagħhom. Dak il-fattur ikompli juri li l-miżuri B1, B2, B3 u B4 kienu miżuri ta’ għajnuna relatati mal-perimetru tal-Bank kif kien jeżisti fil-31 ta’ Marzu 2012.
(289)
L-ewwel u t-tieni rikapitalizzazzjoni tranżitorja u l-ittra ta’ impenn flimkien ammontaw għal EUR 5 839 miljun. Dak l-ammont jirrappreżenta 13,8 % tal-assi mwieżna għar-riskju tal-Bank fil-31 ta’ Marzu 2012.
7.1.3.6. L-impenn tar-rikapitalizzazzjoni tal-2014 (miżura C)
(290)
Fil-31 ta’ Marzu 2014, il-Bank irċieva ittra ta’ impenn mill-HFSF, li biha l-HFSF ta impenn li jipparteċipa fiż-żieda tal-kapital azzjonarju tal-Bank għal ammont sa EUR 2 864 miljun (miżura C). Għar-raġunijiet spjegati fil-Premessa (277), dik il-miżura tinvolvi l-użu ta’ riżorsi tal-Istat. Dik il-miżura tikkostitwixxi vantaġġ lill-Bank peress li tiżgura li l-Bank se jsib il-kapital li jeħtieġ, li jserraħ moħħ id-depożitanti u jiffaċilitah biex jiġbor il-kapital mill-investituri privati.
(291)
Jekk l-investituri ma jissottoskrivux l-ammont kollu taż-żieda tal-kapital, l-HFSF għandu effettivament jinjetta kapital fil-Bank b’applikazzjoni tal-ittra ta’ impenn. Tali injezzjoni ta’ kapital, meta mqabbla mal-ittra ta’ impenn, tikkostitwixxi vantaġġ ikbar favur il-Bank. B’differenza minn sempliċi ittra ta’ impenn, l-injezzjoni effettiva ta’ tal-kapital iżżid l-adegwatezza kapitali tal-Bank.
(292)
La l-ittra ta’ impenn u lanqas l-implimentazzjoni potenzjali tagħha fil-forma ta’ injezzjoni effettiva ta’ kapital ma tikkonforma mal-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq. Anke kieku l-HFSF kellu jixtri l-ishma l-ġodda bl-istess prezz bħall-investituri privati, iċ-ċirkostanzi tal-parteċipazzjoni tal-HFSF huma differenti ħafna minn dawk tal-investituri privati li se jissottoskrivu għal ishma ġodda. L-HFSF impenja ruħu li jissottoskrivi ż-żieda kollha tal-kapital azzjonarju jekk ikun meħtieġ, qabel ma xi investitur impenja ruħu b’mod formali li jixtri l-ishma. L-investituri privati li jixtru ishma ġodda se jkunu ċerti li fi kwalunkwe każ, il-Bank se jiġbor l-ammont kollu tal-kapital meħtieġ, peress li l-HFSF se jaġixxi bħala garanzija ta’ kontinġenza u jixtri kwalunkwe sehem li ma jkunx sottoskritt mill-investituri privati. It-tieni nett, l-HFSF jipparteċipa biss jekk ma jkunx hemm talba biżżejjed mill-investituri privati fil-minimu tal-medda tal-prezzijiet imħabbra. Għaldaqstant, l-HFSF jipprovdi kapital li l-Bank ma jistax isib fis-suq bl-istess prezz għal kull sehem. B’konsegwenza, l-HFSF jipprovdi kapital għal ammont jew bi prezz li s-suq mhux lest li jagħti.
(293)
Minħabba li ngħatat biss lill-Bank, il-miżura C hija selettiva. Il-pożizzjoni tal-Bank issaħħet minn meta l-Bank ingħata r-riżorsi finanzjarji meħtieġa biex ikompli jikkonforma mar-rekwiżiti regolatorji tal-kapital stabbiliti mill-Bank of Greece. Għalhekk hija tagħti vantaġġ li jfixkel il-kompetizzjoni. Peress li l-Bank huwa attiv fi swieq bankarji Ewropej oħra u peress li hemm istituzzjonijiet finanzjarji minn Stati Membri oħra li joperaw fil-Greċja, b’mod partikolari fis-suq tal-assigurazzjoni, il-miżura C hija wkoll probabbli li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(294)
L-impenn ta’ rikapitalizzazzjoni tal-2014 jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. L-ammont ta’ għajnuna inkluż fil-miżura huwa EUR 2 864 miljun, li jirrappreżenta 7,5 % tal-assi mwieżna għar-riskju tal-Bank fil-31 ta’ Diċembru 2013 (132).
(295)
Jekk l-HFSF effettivament jinjetta iktar kapital fil-Bank b’implimentazzjoni tal-impenn, huwa jżid il-vantaġġ lill-Bank u d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni, iżda ma jżidx l-ammont nominali ta’ għajnuna (133).
7.1.4. Konklużjoni dwar l-eżistenza u l-ammont totali ta’ għajuna riċevuta
(296)
Il-miżuri A, B1, B2, B3, B4 u C jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
Table 11
Overview of the total aid received by the Bank
Ref.
Miżura
Tip ta’ miżura
Ammont ta’ għajnuna
Għajnuna/assi mwieżna għar-riskju
A
Ishma ta’ preferenza
Appoġġ għall-kapital
EUR 950 miljun
2 %
B1 B2 B3 B4
L-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja
It-tieni rikapitalizzazzjoni tranżitorja
Ittra ta’ impenn
Ir-rikapitalizzazzjoni tar-rebbiegħa 2013
Appoġġ għall-kapital
EUR 5,839 miljun
13,8 %
C
Impenn ta’ rikapitalizzazzjoni 2014
Impenn li jingħata appoġġ għall-kapital
EUR 2,864 miljun
7,5 %
Għajnuna ta’ kapital totali mogħtija lill-Bank
EUR 9,653 miljun
15,8 %
Għajnuna ta’ kapital totali mħallsa lill-Bank
EUR 6 789 miljun [jistgħu jaslu għal EUR 9 653 miljun jekk l-HFSF jipprovdi l-ammont sħiħ taż-żieda tal-kapital ta’ April 2014]
23,7 %
Ref.
Miżura
Tip ta’ miżura
Ammont nominali ta’ għajnuna
L1
Appoġġ għal-likwidità
Garanzija
EUR 13,932 miljun
Fit-30 ta’ Novembru 2013
L2
ELA garantita mill-Istat
Finanzjament u Garanzija
EUR 12,000 miljun
Fil-31 ta’ Diċembru 2012
Għajnuna għal-likwidità totali mogħtija lill-Bank
EUR 25,932 miljun
7.2. IL-BAŻI LEGALI GĦALL-VALUTAZZJONI TAL-KOMPATIBBILTÀ
(297)
Kif konkluż fil-Premessa 200, il-bażi legali għall-valutazzjoni tal-miżuri ta’ għajnuna għandha tkun l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat (134).
(298)
Matul il-kriżi finanzjarja, il-Kummissjoni żviluppat kriterji ta’ kompatibbiltà għal tipi differenti ta’ miżuri ta’ għajnuna. Il-prinċipji għall-valutazzjoni tal-miżuri ta’ għajnuna ġew stabbiliti l-ewwel darba fil-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008.
(299)
Il-gwida għall-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni tista’ tinsab fil-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni u l-Komunikazzjoni dwar l-Estensjoni tal-2011.
(300)
Il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar tiddefinixxi l-approċċ adottat mill-Kummissjoni fir-rigward tal-valutazzjoni tal-pjanijiet ta’ ristrutturar, b’mod partikolari l-ħtieġa tar-ritorn għall-vijabbiltà, biex jiġi żgurat kontribut adegwat mill-benefiċjarju u jiġu limitati d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni.
(301)
Il-qafas kien ikkumplimentat mill-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013, li tapplika għall-miżuri ta’ għajnuna notifikati wara l-1 ta’ Awwissu 2013.
7.2.1. Il-bażi legali tal-valutazzjoni tal-kompatibbiltà tal-appoġġ ta’ likwidità għall-Bank (miżura L1)
(302)
L-appoġġ ta’ likwidità diġà riċevut mill-Bank ġie approvat b’mod definittiv permezz tad-deċiżjonijiet suċċessivi li jawtorizzaw il-miżuri bl-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi u l-emendi u l-estensjonijiet tal-Iskema (135). Kwalunkwe appoġġ ta’ likwidità għall-Bank għandu jingħata bi skema debitament approvata mill-Kummissjoni. It-termini ta’ din l-għajnuna jridu jkunu awtorizzati mill-Kummissjoni qabel ma tingħata u għalhekk ma għandhomx għalfejn jiġu valutati aktar f’din id-deċiżjoni.
7.2.2. Il-bażi legali tal-valutazzjoni tal-kompatibbiltà tal-ishma ta’ preferenza (miżura A)
(303)
Ir-rikapitalizzazzjoni mogħtija fl-2009 fil-forma ta’ ishma ta’ preferenza (miżura A), ingħatat bil-miżura tar-rikapitalizzazzjoni approvata fl-2008 bħala parti mill-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi bil-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008. Għalhekk, ma għandhiex bżonn terġa’ tiġi valutata skont il-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008 u għandha tiġi valutata biss skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar.
7.2.3. Il-bażi legali tal-valutazzjoni tal-kompatibbiltà tal-ELA garantita mill-Istat (miżura L2)
(304)
Il-kompatibbiltà tal-ELA garantita mill-Istat (miżura L2) għandha l-ewwel tiġi valutata fuq il-bażi tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008 u l-Komunikazzjoni dwar l-Estensjoni tal-2011. Kwalunkwe ELA garantita mill-Istat mogħtija wara l-1 ta’ Awwissu 2013 taqa’ taħt il-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013.
7.2.4. Il-bażi legali tal-valutazzjoni tal-kompatibbiltà tar-rikapitalizzazzjonijiet mill-HFSF (miżuri B1, B2, B3 u B4)
(305)
Il-kompatibbiltà tar-rikapitalizzazzjonijiet mill-HFSF (miżuri B1, B2, B3 u B4), b’mod partikolari fir-rigward tar-rimunerazzjoni, trid l-ewwel tiġi valutata fuq il-bażi tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008, il-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni u l-Komunikazzjoni dwar l-Estensjoni tal-2011. Fid-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar il-kompatibbiltà tal-miżura B1 ma’ dawk il-Komunikazzjonijiet. Peress li dawn kienu implimentati qabel l-1 ta’ Awwissu 2013, dawn il-miżuri ma jaqgħux taħt il-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013. Il-kompatibbiltà tar-rikapitalizzazzjonijiet mill-HFSF (miżuri B1, B2, B3 u B4) għandhom jiġu valutati wkoll fuq il-bażi tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar.
7.2.5. Il-bażi legali tal-valutazzjoni tal-kompatibbiltà tal-impenn ta’ rikapitalizzazzjoni tal-2014 (miżura C)
(306)
Il-kompatibbiltà tal-impenn ta’ rikapitalizzazzjoni tal-2014 (miżura C) għandha tiġi valutata fuq il-bażi tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013, li tistabbilixxi rekwiżiti ġodda fir-rigward tal-kontribut tal-kredituri subordinati u r-rimunerazzjoni tal-maniġers u l-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni u l-Komunikazzjoni dwar l-Estensjoni tal-2011. Il-kompatibbiltà tal-miżura C għandha tiġi valutata wkoll fuq il-bażi tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar.
7.3. IL-KONFORMITÀ TAL-MIŻURA L2 MAL-KOMUNIKAZZJONI BANKARJA TAL-2008, IL-KOMUNIKAZZJONI DWAR L-ESTENSJONI TAL-2011 U L-KOMUNIKAZZJONI BANKARJA TAL-2013
(307)
Sabiex għajnuna tkun kompatibbli skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat, hija trid tkun kompatibbli mal-kriterji ġenerali għall-kompatibbiltà: l-adegwatezza, in-neċessità u l-proporzjonalità.
(308)
Minħabba li l-banek Griegi kienu esklużi mis-swieq tal-operaturi u saru dipendenti b’mod sħiħ fuq il-finanzjament tal-bank ċentrali, kif indikat fil-Premessa 32 u peress li l-Bank ma setax jissellef ammont suffiċjenti ta’ fondi permezz tal-operazzjonijiet regolari ta’ rifinanzjament, il-Bank kellu bżonn ELA garantita mill-Istat biex jikseb likwidità suffiċjenti li tipprevenih milli jsir inadempjenti. Il-Kummissjoni tikkunsidra l-miżura L2 bħala mekkaniżmu adegwat biex tirrimedja disturb serju, li kien ikun ikkawżat mill-inadempjenza tal-Bank.
(309)
Peress li l-ELA garantita mill-Istat tinvolvi kost ta’ finanzjament relattivament għoli għall-Bank, il-Bank għandu inċentiv biżżejjed biex jevita milli jiddependi fuq dak is-sors ta’ finanzjament għall-iżvilupp tal-attivitajiet tiegħu. Il-Bank kellu jħallas rata ta’ mgħax ta’ […] bps ogħla mill-operazzjonijiet ta’ rifinanzjament regolari mal-Eurosistema. Barra minn hekk, il-Bank kellu jħallas miżata ta’ garanzija ta’ […] bps lill-Istat. B’riżultat ta’ dan, il-kost totali tal-ELA garantita mill-Istat għall-Bank huwa ferm ogħla mill-kostijiet normali tar-rifinanzjament tal-BĊE. B’mod partikolari, id-differenza bejn tal-ewwel u tal-aħħar hija ogħla mil-livell tal-miżata ta’ garanzija mitluba mill-Komunikazzjoni dwar l-Estensjoni tal-2011. B’riżultat ta’ dan, ir-rimunerazzjoni totali imposta mill-Istat tista’ titqies bħala suffiċjenti. Fir-rigward tal-ammont tal-ELA garantita mill-Istat, din tiġi riveduta b’mod regolari mill-Bank of Greece u l-BĊE fuq il-bażi tal-ħtiġijiet reali tal-Bank. Dawn jimmonitorjaw mill-qrib l-użu tagħha u jiżguraw li tiġi limitata għall-minimu neċessarju. Għalhekk, il-miżura L2 ma tipprovdix lill-Bank likwidità żejda li tista’ tintuża biex tiffinanzja attivitajiet li jfixklu l-kompetizzjoni. Din hija limitata għall-ammont minimu neċessarju.
(310)
Tali skrutinju mill-qrib tal-użu tal-ELA garantita mill-Istat u verifika regolari li l-użu tagħha jkun limitat għall-minimu jiżgura wkoll li din il-likwidità tkun proporzjonali u ma twassalx għal tfixkil żejjed tal-kompetizzjoni. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-Greċja impenjat ruħha li timplimenta numru ta’ miżuri li għandhom l-għan li jnaqqsu l-effetti konsegwenzjali negattivi, kif analizzat fis-sezzjoni 7.6, li tkompli tiżgura li d-dipendenza fuq l-appoġġ għal-likwidità tispiċċa kemm jista’ jkun malajr u li din l-għajnuna tkun proporzjonali.
(311)
Il-miżura L2 għalhekk tikkonforma mal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008 u l-Komunikazzjoni dwar l-Estensjoni tal-2011. Peress li l-Komunikazzjoni Bankarja ma introduċietx iktar rekwiżiti fir-rigward tal-garanziji, il-miżura L2 tikkonforma wkoll mal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013.
7.4. IL-KONFORMITÀ TAL-MIŻURI B1, B2, B3 U B4 MAL-KOMUNIKAZZJONI BANKARJA TAL-2008, IL-KOMUNIKAZZJONI DWAR IR-RIKAPITALIZZAZZJONI U L-KOMUNIKAZZJONI DWAR L-ESTENSJONI TAL-2011
(312)
Kif indikat fil-Premessa (200), sabiex għajnuna tkun kompatibbli skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat, trid tkun kompatibbli mal-kriterji ġenerali għall-kompatibbiltà (136): adegwatezza, neċessità u proporzjonalità
(313)
Il-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni u l-Komunikazzjoni dwar l-Estensjoni tal-2011 jistabbilixxu iktar gwida fuq il-livell ta’ rimunerazzjoni meħtieġ għall-injezzjonijiet ta’ kapital tal-Istat.
7.4.1. L-adegwatezza tal-miżuri
(314)
Il-Kummissjoni tikkunsidra r-rikapitalizzazzjonijiet tal-HFSF (miżuri B1, B2, B3 u B4) adegwati għaliex jipprevjenu l-falliment tal-Bank. Mingħajrhom, l-attivitajiet tagħhom ma setgħux ikomplu peress li l-Bank kellu ekwità negattiva fl-aħħar tal-2012 (137).
(315)
F’dan ir-rigward, fid-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank, il-Kummissjoni nnotat li l-Bank huwa wieħed mill-ikbar istituzzjonijiet bankarji fil-Greċja, kemm f’termini ta’ self kif ukoll ta’ ġbir tad-depożiti. Għaldaqstant, il-Bank huwa bank sistematikament importanti għall-Greċja. Konsegwentament, inadempjenza tal-Bank kienet toħloq tfixkil serju fl-ekonomija Griega. Taħt iċ-ċirkostanzi li kienu prevalenti, l-istituzzjonijiet fil-Greċja kellhom diffikultajiet fl-aċċess għall-finanzjament. It-tali nuqqas ta’ finanzjament illimita l-abbiltà tagħhom li jipprovdu self lill-ekonomija Griega. F’dan il-kuntest, id-disturb fl-ekonomija kien ikun aggravat mill-inadempjenza tal-Bank. Barra minn hekk, il-miżuri B1, B2, B3 u B4 daħlu prinċipalment minħabba l-programm PSI, avveniment ferm straordinarju u imprevedibbli u mhux b’riżultat ta’ ġestjoni ħażina jew teħid eċċessiv tar-riskju mill-Bank. Għalhekk, il-miżuri prinċipalment jitrattaw ir-riżultati tal-programm PSI u jikkontribwixxu biex iżommu l-istabbiltà finanzjarja fil-Greċja.
(316)
Fid-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk ittiħdux il-passi kollha possibbli immedjatament biex jiġi evitat li l-Bank ikollu bżonn għajnuna fil-futur. Kif indikat fil-Premessi (129) sa (131) ta’ din id-Deċiżjoni, il-Greċja impenjat ruħha li timplimenta numru ta’ azzjonijiet relatati mal-governanza korporattiva u l-operati kummerċjali tal-Bank. Kif deskritt fil-Premessi 2.4.1 sa (103) u fil-Premessa 2.4.2, il-Bank b’mod komprensiv irristruttura wkoll l-attivitajiet tiegħu, b’ħafna tnaqqis fl-ispejjeż u ċessjonijiet diġà implimentati. Għalhekk id-dubji tal-Kummissjoni tnaqqsu.
(317)
Fid-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank, il-Kummissjoni esprimiet dubji wkoll dwar jekk eżistewx salvagwardji biżżejjed f’każ li l-Bank jiġi taħt il-kontroll tal-Istat, jew f’każ li azzjonijiet privati jżommu l-kontroll waqt li l-maġġoranza tal-pussess ikun jinżamm mill-Istat. Il-Kummissjoni tinnota li l-impenji deskritti fil-Premessi (130) u (131) jiżguraw li l-operati ta’ kreditu tal-Bank jitmexxew fuq bażi kummerċjali u n-negozju ta’ kuljum ikun protett mill-interferenza tal-Istat. Il-qafas ta’ relazzjoni miftiehem bejn l-HFSF u l-Bank jiżgura wkoll li l-interessi tal-Istat bħala l-azzjonarju prinċipali huma protetti mit-teħid ta’ riskju eċċessiv mill-ġestjoni tal-Bank.
(318)
Il-miżuri B1, B2, B3 u B4 għalhekk jiżguraw li tinżamm l-istabbiltà finanzjarja fil-Greċja. Ittieħdu azzjonijiet sinifikanti biex jimminimizzaw telf futur u jiżguraw li l-attivitajiet tal-Bank ma jkunux ipperikolati minn tmexxija inadegwata. Fuq din il-bażi, il-Kummissjoni ssib li l-miżuri B1, B2, B3 u B4 huma adegwati.
7.4.2. In-neċessità - il-limitu tal-għajnuna għall-minimu
(319)
Skont il-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008, il-miżura ta’ għajnuna, fl-ammont u l-forma tagħha, tkun tali li permezz tagħha jkun jista’ jintlaħaq l-objettiv. Dan ifisser li injezzjoni ta’ kapital trid tkun tal-ammont minimu neċessarju biex jintlaħaq it-tali objettiv.
(320)
L-ammont ta’ appoġġ għall-kapital ġie kkalkulat mill-Bank of Greece fil-qafas ta’ test tal-istress sabiex ikun żgurat li l-kapital ta’ Grad 1 jibqa’ iktar minn ċertu livell tul il-perjodu 2012-2014, kif rifless fit-Tabella 3. Għalhekk ma jipprovdix lill-bank b’kapital żejjed. Kif spjegat fil-Premessa (316), ittieħdu azzjonijiet biex jitnaqqas ir-riskju li l-Bank ikollu bżonn għajnuna addizzjonali fil-futur.
(321)
Fir-rigward tar-rimunerazzjoni tal-ewwel u t-tieni rikapitalizzazzjonijiet tranżitorji (miżuri B1 u B2), il-Kummissjoni tfakkar li dawn ingħataw f’Mejju 2012 u f’Diċembru 2012 u tħallsu fil-forma ta’ noti EFSF. Bħala rimunerazzjoni, l-HFSF, mid-data tal-iżborżament tat-tali noti EFSF sad-data tar-Rikapitalizzazzjoni tar-rebbiegħa 2013, irċieva l-imgħax akkumulat fuq in-noti EFSF u dritt ta’ 1 % (138). Kif enfasizzat fid-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank, ir-rimunerazzjoni hija inqas mill-firxa ta’ 7 % sa 9 % kif definit fil-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni. Madankollu, il-perjodu ta’ rimunerazzjoni baxxa kien limitat għal sena għall-miżura B1 u ħames xhur għall-miżura B2 (jiġifieri, sal-konverżjoni tar-rikapitalizzazzjoni tranżitorja f’rikapitalizzazzjoni standard f’ishma ordinarji, jiġifieri l-miżura B4). Filwaqt li l-ewwel u t-tieni rikapitalizzazzjonijiet ma kkawżawx dilwizzjoni ta’ azzjonisti eżistenti, ir-Rikapitalizzazzjoni tar-rebbiegħa 2013, li kienet il-konverżjoni tal-ewwel u t-tieni rikapitalizzazzjonijiet tranżitorji, dilwixxiet bil-qawwi lil dawk l-azzjonisti, hekk kif is-sehem tagħhom fl-ekwità tal-Bank waqa’ għal 1,4 %. Is-sitwazzjoni anormali li pprevaliet mid-data tal-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja mbagħad intemmet. Id-dubji li tqajmu fid-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank għalhekk ġew imtaffija.
(322)
Barra minn hekk, minħabba s-sors atipiku tad-diffikultajiet tal-Bank, fejn it-telf prinċipalment jiġi minn rinunzja ta’ dejn favur l-Istat (il-programm PSI u x-xiri lura tad-dejn, li jipprovdu vantaġġ sinifikanti lill-Istat, jiġifieri, tnaqqis tad-dejn) u mill-konsegwenzi ta’ riċessjoni mtawwla fis-suq domestiku tiegħu, il-Kummissjoni tista’ taċċetta devjazzjoni temporanja bħal din mir-rekwiżiti ta’ rimunerazzjoni standard stabbiliti fil-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni (139).
(323)
Il-miżura B3 kienet impenn biex jiġi pprovdut kapital. L-impenn li sar f’Diċembru 2012 ġie implimentat f’injezzjoni reali ta’ kapital f’Mejju - Ġunju 2013, ħames xhur wara biss. Għal dik ir-raġuni u għar-raġunijiet stabbiliti fil-Premessa (322), huwa aċċettibbli li ma tħallset l-ebda rimunerazzjoni għal dak l-impenn.
(324)
Fir-rigward tal-miżura B4, skont il-Punt 8 tal-Komunikazzjoni dwar l-Estensjoni tal-2011, l-injezzjoni ta’ kapital għandha tkun sottoskritta bi skont suffiċjenti għall-prezz tas-sehem aġġustat għall-effett ta’ dilwizzjoni biex tingħata assigurazzjoni raġonevoli ta’ rimunerazzjoni adegwata għall-Istat. Filwaqt li t-tali rikapitalizzazzjoni ma tatx skont sinifikanti għall-prezz tas-sehem kif aħġustat għall-effett ta’ dilwizzjoni, filfatt kien impossibbli li jinkiseb skont sinifikanti għall-prezz teoretiku bi dritt (140). Qabel ir-Rikapitalizzazzjoni tar-rebbiegħa 2013, il-kapital tal-Bank kien negattiv u l-kapitalizzazzjoni tas-suq tiegħu kienet biss ftit mijiet ta’ miljuni ta’ ewro. F’ċirkostanzi bħal dawn, wieħed jistaqsi jekk l-azzjonisti eżistenti kellhomx jintbgħatu ‘l hemm kollha. Il-Kummissjoni tinnota li l-prezz tal-ħruġ kien stabbilit għal skont ta’ 50 % għall-prezz tas-suq medju fuq il-ħamsin jum ta’ qabel id-determinazzjoni tal-prezz tal-ħruġ. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li d-dilwizzjoni tal-azzjonisti diġà eżistenti kienet enormi, peress li wara r-rikapitalizzazzjoni kellhom biss 1.4 % tal-parteċipazzjoni azzjonarja tal-Bank. Għalhekk, l-applikazzjoni ta’ skont ieħor fuq il-prezz tas-suq ikollha biss impatt negliġibbli fuq ir-rimunerazzjoni tal-HFSF. Fir-rigward tas-sitwazzjoni speċifika tal-banek Griegi spjegata fil-Premessa (322) u minħabba l-fatt li l-ħtieġa għall-għajnuna tirriżulta minn rinunzja ta’ dejn favur l-Istat, il-Kummissjoni tikkunsidra l-prezz tal-ħruġ bħala baxx biżżejjed.
(325)
Bħala konklużjoni, il-miżuri B1, B2, B3 u B4 huma meħtieġa bħala għajnuna għas-salvataġġ kemm fl-ammont kif ukoll fil-forma tagħhom.
7.4.3. Proporzjonalità - miżuri li jillimitaw effetti konsegwenzjali negattivi
(326)
Il-Bank irċieva ammont kbir ħafna ta’ għajnuna mill-Istat. Is-sitwazzjoni għalhekk tista’ twassal għal distorsjonijiet serji fil-kompetizzjoni. Madankollu, il-Greċja tat impenn li timplimenta numru ta’ miżuri li jimmiraw biex inaqqsu l-effetti konsegwenzjali negattivi. B’mod partikolari, l-impenji jipprovdu li l-operati tal-Bank se jibqgħu jitmexxew fuq bażi kummerċjali, kif spjegat fil-Premessi (131) u (132). Il-Greċja impenjat ukoll li ddaħħal projbizzjoni tal-akkwist, kif ukoll numru ta’ ċessjonijiet barra u f’attivitajiet mhux bankarji fil-Greċja, kif stabbilit fil-Premessa (133). Il-limiti għad-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni se jiġu vvalutati b’mod ulterjuri fis-sezzjoni 7.6.
(327)
Inħatar ukoll fiduċjarju li jissorvelja fil-Bank biex jissorvelja l-implimentazzjoni korretta tal-impenji dwar it-tmexxija korporattiva u l-operati kummerċjali. Se jevita kwalunkwe bidla detrimentali fil-prattika kummerċjali tal-Bank u b’hekk jitnaqqsu l-effetti konsegwenzjali negattivi potenzjali.
(328)
Fl-aħħar nett, intbagħat pjan ta’ ristrutturar komprensiv fis-16 ta’ April 2014 lill-Kummissjoni. It-tali pjan ta’ ristrutturar se jiġi vvalutat fis-sezzjoni 7.6.
(329)
B’konklużjoni għal dan, id-dubji li tqajmu fid-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank ġew imwarrba. Il-miżuri B1, B2, B3 u B4 huma proporzjonati fid-dawl tal-Punt 15 tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008.
7.4.4. Konklużjoni dwar il-konformità tar-rikapitalizzazzjonijiet tal-HFSF mal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008, il-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni u l-Komunikazzjoni dwar l-Estensjoni tal-2011
(330)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li r-rikapitalizzazzjonijiet tal-HFSF (miżuri B1, B2, B3 u B4) huma adegwati, neċessarji u proporzjonati, fid-dawl tal-punt 15 tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008, il-Komunikazzjoni dwar ir-Rikapitalizzazzjoni u l-Komunikazzjoni dwar l-Estensjoni tal-2011.
7.5. IL-KONFORMITÀ MAL-KOMUNIKAZZJONI DWAR IR-RISTRUTTURAR TAX-XIRI TA’ NEW TT BANK U NEA PROTON BANK MILL-BANK
(331)
Il-Punti 23 u 40 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar jispjegaw li l-akkwisti ta’ impriżi megħjuna mill-banek normalment ikunu kuntrarji għall-obbligazzjonijiet biex jiġu limitati l-kostijiet tar-ristrutturar u jiġu limitati d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni. Barra minn hekk, jistgħu jipperikolaw jew jikkumplikaw it-treġġigħ lura tal-vijabbiltà. Il-Kummissjoni għalhekk trid tivvaluta jekk l-akkwisti magħmulin mill-Bank jistgħux jiġu rikonċiljati mal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar.
7.5.1. Il-konformità tal-akkwist ta’ New TT Bank mal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar
7.5.1.1. L-effett tal-akkwist ta’ New TT Bank fuq il-vijabbiltà fit-tul tal-Bank
(332)
Fit-termini tal-profitabbiltà operattiva, l-akkwisti magħmula mill-Bank se jtejbu r-ritorn tal-Bank għall-vijabbiltà fit-tul għaliex l-amalgamazzjoni ta’ żewġ banek fl-istess suq ġeografiku tagħti l-opportunità li jitwettaqu sinerġiji sinifikanti, pereżempju fil-forma ta’ tnaqqis tal-persunal, għeluq tal-fergħat u kostijiet ġenerali mnaqqsa. Il-Bank se jikseb il-klijenti u d-depożitanti, filwaqt li jnaqqas b’mod sinifikanti l-kostijiet tad-distribuzzjoni. Se jagħlaq ħafna mill-fergħat tad-ditta “T-Bank” u xi fergħat tad-ditta “Hellenic Postbank”, minbarra r-razzjonalizzazzjoni tal-funzjonijiet tal-kwartieri ġenerali.
(333)
Fit-termini tal-pożizzjonijiet ta’ likwidità, it-tranżazzjoni għandha wkoll impatt favorevoli fuq il-proporzjon ta’ self-depożiti tal-Bank, li niżżlu b’mod sinifikanti minn livell eċċessiv, peress li n-New TT Bank b’mod sinifikanti kellu iktar depożiti milli self. B’mod partikolari, il-Bank of Greece, fl-ittra tiegħu lill-HFSF datata t-8 ta’ Lulju 2013, innota li l-Bank kien taħt ħafna pressjoni fis-sentejn ta’ qabel it-tranżazzjoni. Il-Bank of Greece osserva li l-Bank tilef ishma tas-suq fil-Greċja u li kien jiddependi b’mod sinifikanti fuq l-iffinanzjar tal-Eurosistema u l-assistenza ta’ likwidità f’emerġenza. Fl-ittra tiegħu, il-Bank of Greece irrefera għal diskrepanza kbira ta’ finanzjament, għall-proporzjon self-depożiti kkonsolidat ta’ 132 % u għall-perċezzjoni deterjorata tal-Bank mill-klijenti. F’dik l-ittra, il-Bank of Greece indika li l-akkwist ta’ New TT Bank mill-Bank iwassal għal “żieda sostanzjali ta’ depożiti ta’[the Bank], b’hekk jitjieb il-profil tal-iffinanzjar ġenerali, il-perċezzjoni tad-depożitanti u l-kapaċità tiegħu biex jattira depożiti ġodda u termini iktar attraenti minn bħalissa”.
(334)
L-akkwist għalhekk jikkontribwixxi biex isewwi l-pożizzjoni ta’ likwidità tal-Bank, li hija essenzjali għat-treġġigħ lura tal-vijabbiltà fit-tul. Il-Kummissjoni rrikonoxxiet l-impatt pożittiv tal-akkwist f’ittra mis-servizzi tagħha lill-HFSF datata t-8 ta’ Lulju 2013. F’dik l-ittra, il-Kummissjoni indikat li l-abbozz ta’ pjan ta’ ristrutturar tal-Bank, li kien intbagħat mill-Greċja qabel l-akkwist ta’ New TT Bank, ma laħaqx ir-rekwiżit ta’ treġġigħ lura ta’ vijabbiltà fit-tul, minħabba l-vulnerabbiltà tal-karta tal-bilanċ tal-Bank fl-aħħar tal-perjodu ta’ ristrutturar. Fl-istess ittra, il-Kummissjoni indikat li “l-akkwist tan-[New TT Bank] b’ħafna depożiti jkun kontributur ewlieni għat-tiswija tal-karta tal-bilanċ [tal-Bank] u b’hekk ir-restawr tal-vijabbiltà fit-tul tiegħu”. Dik il-valutazzjoni kienet iġġustifikata fir-rigward tal-impatt ta’ akkwist bħal dan fuq il-pożizzjoni ta’ likwidità tal-Bank: “Fuq il-bażi taċ-ċifri tal-aħħar tal-2012, l-akkwist se jniżżel b’mod immedjat [il-] proporzjon self-depożiti minn 155 % għal 123 %, sabiex ikun possibbli li jintlaħaq ir-rekwiżit [tal-Kummissjoni] [fl-] aħħar tal-2017”.
(335)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-akkwist huwa pożittiv għat-treġġigħ lura tal-vijabbiltà fit-tul tal-Bank.
7.5.1.2. L-effett tal-akkwist fuq l-ammont ta’ għajnuna meħtieġ mill-Bank
(336)
F’konformità mal-punt 23 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, l-għajnuna ta’ ristrutturar ma għandhiex tintuża għall-akkwist ta’ kumpaniji oħra, iżda sempliċiment biex tkopri l-kostijiet li huma meħtieġa biex tiġi restawrata l-vijabbiltà tal-Bank.
(337)
Il-Bank ħallas il-prezz tax-xiri f’ishma ġodda, sabiex b’hekk l-akkwist ma kienx iffinanzjat permezz tal-għajnuna mill-Istat. B’riżultat ta’ dan, ir-rekwiżit tal-kapital maħluq mill-ħlas tal-prezz tax-xiri kien kopert b’mod immedjat bil-ħruġ ta’ ishma ġodda sabiex il-ħlas tal-prezz tal-bejgħ ma joħloqx żieda netta tar-rekwiżiti tal-kapital tal-Bank. Barra minn hekk, l-HFSF kien 100 % sid ta’ New TT Bank, li jfisser li l-ishma ġodda kollha maħruġa mill-Bank ingħataw lill-HFSF, jiġifieri, lill-Istat.
(338)
L-akkwist bħala tali mhux se jqanqal għajnuna mill-Istat addizzjonali peress li n-New TT Bank ikkonforma mar-rekwiżiti tal-kapital regolatorji tiegħu. Barra minn hekk, it-tali istituzzjoni ta’ kreditu interim kienet inħolqot ftit xhur biss qabel ġiet akkwistata. Peress li l-assi ta’ bank li qed ifalli jiġu vvalutati u stmati bi prezz xieraq qabel jiġu trasferiti lill-istituzzjoni ta’ kreditu interim, wieħed jista’ jassumi li l-ktieb tas-self ta’ New TT Bank ma kienx fih telf li kien moħbi jew li ma kienx previst b’mod adegwat.
(339)
Bħala konklużjoni, fiċ-ċirkostanzi speċifiċi ta’ dan il-każ, l-akkwist ta’ New TT Bank eċċezzjonalment ma jiksirx il-prinċipju li l-għajnuna għandha tkun il-minimu meħtieġ.
7.5.1.3. L-effett ta’ tfixkil tal-akkwist fuq il-kompetizzjoni
(340)
F’konformità mal-punti 39 u 40 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, l-għajnuna mill-Istat ma għandhiex tintuża għad-detriment ta’ kumpaniji mhux megħjuna għall-akkwist ta’ negozji li jikkompetu. Punt 41 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar jgħid ukoll li l-akkwisti jistgħu jkunu awtorizzati jekk ikunu parti minn proċess ta’ konsolidazzjoni għat-treġġigħ lura tal-istabbiltà finanzjarja jew biex tiġi żgurata l-kompetizzjoni effettiva, li l-proċess ta’ akkwist għandu jkun ġust u li l-akkwist għandu jiżgura l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni effettiva fis-suq rilevanti.
(341)
In-New TT Bank ma kienx bank vijabbli fuq bażi awtonoma. Il-konsolidazzjoni ta’ dak il-bank kienet mitluba bil-MPEF datata l-15 ta’ Mejju 2013. It-tranżazzjoni għalhekk tista’ tiġi kkunsidrata li hija parti minn proċess ta’ konsolidazzjoni li huwa meħtieġ għat-treġġigħ lura tal-istabbiltà finanzjarja tat-tip deskritt fil-punt 41 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar.
(342)
L-ebda offerent mhux megħjun ma bagħat offerta valida biex jakkwista n-New TT Bank u l-proċess tal-bejgħ kien miftuħ, trasparenti u mhux diskriminatorju. Għalhekk ma kien hemm l-ebda spostament ta’ offerent mhux megħjun mill-Bank. Peress li dak l-akkwist kien awtorizzat mill-Hellenic Competition Authority (141), il-Kummissjoni tassumi li r-riżultat tal-proċess tal-bejgħ jiżgura l-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni effettiva fil-Greċja.
(343)
F’dan l-isfond, jista’ jiġi konkluż li l-akkwist ta’ New TT Bank huwa kompatibbli mat-Taqsima 4 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar.
7.5.1.4. Konklużjoni dwar l-akkwist ta’ New TT Bank
(344)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li, fid-dawl tas-sitwazzjoni unika tal-banek Griegi (142) u l-ispeċifiċitajiet tal-akkwist ta’ New TT Bank, it-tali akkwist huwa kompatibbli mar-rekwiżiti stabbiliti fil-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar.
7.5.2. Il-konformità tal-akkwist ta’ Nea Proton Bank mal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar
7.5.2.1. L-effett tal-akkwist ta’ Nea Proton Bank fuq il-vijabbiltà fit-tul tal-Bank
(345)
Fit-termini tal-profitabbiltà operattiva, l-akkwist ta’ Nea Proton Bank se jtejjeb ir-ritorn tal-Bank għall-vijabbiltà fit-tul għaliex l-amalgamazzjoni ta’ żewġ kumpaniji fl-istess suq ġeografiku tagħti l-opportunità li jitwettqu sinerġiji importanti, pereżempju fil-forma ta’ tnaqqis tal-persunal, għeluq tal-fergħat u kostijiet ġenerali mnaqqsa.
(346)
L-akkwist ta’ Nea Protn Bank jippermetti lill-Bank jibbenefika minn sinerġiji. Il-Bank se jakkwista l-klijenti u d-depożitanti, filwaqt li jagħlaq ħafna mill-fergħat u jirrazzjonalizza s-sistema tal-informazzjoni, kif ukoll il-funzjonijiet tal-kwartieri ġenerali. It-tranżazzjoni naqset ukoll il-proporzjon self-depożiti tal-Bank, peress li Nea Proton Bank kellu proporzjon ta’ self-depożiti inqas. Fl-aħħar ta’ Ġunju 2013, il-proporzjon tal-Bank ta’ self-depożiti nett kien madwar 135,79 %, filwaqt li l-proporzjon self-depożiti nett ta’ Nea Proton Bank kien madwar it-52,68 %.
(347)
Bħala konklużjoni, l-akkwist kellu effett pożittiv fuq il-vijabbiltà tal-Bank
7.5.2.2. L-effett tal-akkwist ta’ Nea Proton Bank fuq l-ammont ta’ għajnuna meħtieġa mill-Bank
(348)
F’konformità mal-punt 23 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, l-għajnuna ta’ ristrutturar ma għandhiex tintuża għall-akkwist ta’ kumpaniji oħra, iżda sempliċiment biex tkopri l-kostijiet li huma meħtieġa biex tiġi restawrata l-vijabbiltà tal-Bank.
(349)
Il-Bank ħallas prezz simboliku biex jixtri Nea Proton Bank (ewro), filwaqt li l-ekwità miksuba kienet ġiet rikapitalizzata b’mod adegwat qabel il-bejgħ. Dik ir-rikapitalizzazzjoni inkludiet provvedimenti għal telf mis-self u telf mill-operat futur (143). B’konsegwenza ta’ dan, l-akkwist għal euro wieħed ta’ bank kapitalizzat b’mod adegwat ma żiedx ir-rekwiżiti tal-kapital tal-Bank.
(350)
B’konklużjoni għal dan, l-akkwist ta’ Nea Proton Bank ma jiksirx il-prinċipju li l-għajnuna għandha tkun limitata għall-minimu neċessarju
7.5.2.3. L-effett ta’ tfixkil tal-akkwist ta’ Nea Proton Bank fuq il-kompetizzjoni
(351)
F’konformità mal-punti 39 u 40 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, l-għajnuna mill-Istat ma għandhiex tintuża għad-detriment ta’ kumpaniji mhux megħjuna għall-akkwist ta’ negozji kompetituri.
(352)
Nea Proton Bank ma kienx bank vijabbli fuq bażi awtonoma. Il-konsolidazzjoni ta’ dan il-bank kienet mitluba bil-MPEF fid-data tal-15 ta’ Mejju 2013. L-akkwist għalhekk jista’ jiġi kkunsidrat li huwa parti minn proċess ta’ konsolidazzjoni li huwa meħtieġ għat-treġġigħ lura tal-istabbiltà finanzjarja tat-tip deskritt fil-punt 41 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar.
(353)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-ebda offerent mhux megħjun ma bagħat offerta valida biex jakkwista Nea Proton Bank u l-proċess tal-bejgħ kien miftuħ, trasparenti u mhux diskriminatorju. Għalhekk ma kien hemm l-ebda spostament ta’ offerent mhux megħjun mill-Bank. Peress li dan l-akkwist kien awtorizzat mill-Hellenic Competition Authority (144), il-Kummissjoni tassumi li r-riżultat tal-proċess tal-bejgħ jiżgura l-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni effikaċi fil-Greċja.
(354)
F’dan l-isfond, jista’ jiġi konkluż li l-akkwist ta’ Nea Proton Bank huwa kompatibbli mat-Taqsima 4 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar.
7.5.2.4. Konklużjoni dwar l-akkwist ta’ Nea Proton Bank
(355)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li fid-dawl tal-ispeċifiċitajiet tal-akkwist ta’ Nea Proton Bank, dan l-akkwist huwa rikonċiljabbli mar-rekwiżiti stabbiliti fil-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar.
7.6. IL-KONFORMITÀ TAL-MIŻURI A, B1, B2, B3, B4 U C MAL-KOMUNIKAZZJONI DWAR IR-RISTRUTTURAR U TAL-MIŻURA C MAL-KOMUNIKAZZJONI BANKARJA TAL-2013
7.6.1. Sorsi ta’ diffikultajiet u konsegwenzi fuq il-valutazzjoni bil-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar
(356)
Kif indikat fit-Taqsimiet 2.1.1 u 2.1.2, id-diffikultajiet affaċċjati mill-Bank jirriżultaw prinċipalment mill-kriżi sovrana Griega u mir-riċessjoni qawwija fil-Greċja u fl-Erwopa ta’ isfel. Fir-rigward tal-ewwel fattur, il-gvern Grieg tilef l-aċċess għas-swieq finanzjarji u fl-aħħar kellu jinnegozja ftehim mal-kredituri domestiċi u internazzjonali tiegħu, il-programm tal-PSI, li rriżulta f’telf impost fuq il-pretensjonijiet miżmuma kontra l-Istat b’53.3 %. Barra minn hekk, il-31.5 % tal-prtensjonijiet ġie skambjat ma’ GGBs ġodda b’rati ta’ imgħaxx iktar baxxi u maturitajiet itwal. Il-GGBs il-ġodda nġiebu lura mill-Istat mill-banek Griegi f’Diċembru 2012 bi prezz bejn it-30.2 % u 40.1 % tal-valur nominali tagħhom, b’hekk ikkristallizzaw iktar tnaqqis għall-banek Griegi. Minbarra l-impatt fuq il-pożizzjoni tal-kapital tiegħu tal-programm PSI u x-xiri lura tad-dejn, il-Bank osserva wkoll ħruġ enormi ta’ depożiti bejn l-2010 u nofs l-2012, minħabba r-riskju li l-Greċja toħroġ miż-żona ewro b’konsegwenza ta’ dejn pubbliku mhux sostenibbli u r-riċessjoni ekonomika.
(357)
Il-miżuri B1, B2, B3 u B4 jammontaw għal EUR 5 839 miljun, li huwa madwar l-ammont tat-telf imdaħħal wara l-programm PSI (EUR 5 781 miljun). F’każ bħal dan u jekk id-diffikultajiet ma jiġux primarjament minn imġiba ta’ teħid ta’ riskju eċċessiv, il-punt 14 tal-Estensjoni ta’ Komunikazzjoni 2011 jgħid li l-Kummissjoni se tħaffef ir-rekwiżiti tagħha.
(358)
Il-Kummissjoni tirrikonoxxi li parti mir-rekwiżiti tal-kapital tirriżulta mill-espożizzjoni regolari ta’ istituzzjoni finanzjarja għar-riskju sovran tal-pajjiż domestiku tagħha. Dak il-fatt kien indikat ukoll fil-Premessi 58 u 69 tad-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank. B’konsegwenza ta’ dan, hemm inqas bżonn li l-Bank jindirizza kwistjonijiet ta’ periklu morali fil-pjan ta’ ristrutturar tiegġu milli għal istituzzjonijiet finanzjarji megħjuna oħra li kellhom riskji eċċessivi akkumulati. Billi l-miżuri ta’ għajnuna huma inqas ta’ tfixkil, il-miżuri meħudin biex jiġu limitati d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni għalhekk għandhom ikunu mtaffija b’mod proporzjonali. Peress li l-programm ta’ PSI u x-xiri lura tad-dejn jikkostitwixxi rinunzja ta’ dejn favur l-Istat, ir-rimunerazzjoni tal-Istat fir-rikapitalizzazzjoni tal-banek tista’ tkun inqas.
(359)
Madankollu, peress li l-ekonomija Griega naqset b’madwar 25 % mill-2008, il-Bank għandu jaddatta l-organizzazzjoni tiegħu, l-istruttura tal-ispejjeż u n-netwerk kummerċjali tiegħu għall-ambjent il-ġdid, sabiex jirrestawra l-profitabbiltà. Għalhekk, minkejja n-nuqqas ta’ kwistjoni ta’ periklu morali, il-Bank irid jirristruttura l-operati tiegħu fil-Greċja biex jiżgura l-vijabbiltà fit-tul tiegħu.
(360)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-espożizzjoni tal-Bank għar-riskju sovran Grieg kienet ikbar minn dik ta’ xi banek oħra fil-Greċja. B’riżultat ta’ dan, mhux it-telf kollu fuq il-GGBs (it-telf fuq il-programm PSI) jista’ jiġi attribwit għall-espożizzjoni regolari ta’ istituzzjoni finanzjarja għar-riskju sovran tal-pajjiż domestiku tagħha.
(361)
It-tieni sors ta’ telf għall-Bank huwa t-telf fuq is-self lid-djar u l-korporazzjonijiet Griegi. Il-Kummissjoni tikkunsidra li dan it-telf huwa prinċiplament minħabba t-tnaqqis eċċezzjonalment qawwi u mtawwal fil-PDG ta’ madwar 25 % fuq ħames snin u mhux minħabba l-prattiċi riskjużi ta’ self mill-Bank. B’riżultat ta’ dan, l-għajnuna mogħtija biex tkopri dan it-telf ma toħloqx periklu morali, li jkun il-każ meta l-għajnuna tipproteġi bank mill-konsegwenzi ta’ mġiba riskjuża tal-passat. L-għajnuna għalhekk hija inqas ta’ tfixkil (145).
(362)
Madankollu, parti mir-rekwiżiti tal-kapital u t-telf mis-self tal-Bank tiġi minn xi sussidjarji internazzjonali (ir-Rumanija, il-Bulgarija, il-Polonja u l-Ukraina). Pereżempju fl-2012, il-Bank daħħal telf fir-Rumanija, il-Bulgarija u l-Ukraina, filwaqt it-tali sussidjarji bbenefikaw minn finanzjament intragrupp li jammonta għal EUR 1,8 biljuni.
(363)
It-test tal-istress imwettaq fl-2012 biex jiddetermina r-rekwiżiti tal-kapital tal-Bank indika wkoll li parti mir-rekwiżiti tal-kapital ħarġu mit-telf fuq is-self barrani. It-tbassir ta’ telf ta’ kreditu fuq it-tali self ammonta għal EUR 1 228 miljun fix-xenarju ta’ referenza u EUR 1 622 miljun fix-xenarju ħażin.
(364)
B’konklużjoni għal dan, il-punt 14 tal-Komunikazzjoni dwar l-Estensjoni tal-2011 tkopri parti sinifikanti tat-telf u l-ħtieġa li tirriżulta għall-għajnuna, li tippermetti lill-Kummissjoni tħaffef ir-rekwiżiti tagħha. Parti mill-ħtieġa għall-għajnuna tirriżulta mit-telf mis-self Grieg minħabba r-riċessjoni eċċezzjonalment qawwija u twila u mhux bis-self riskjuż. L-għajnuna mogħtija f’ċirkostanzi bħal dawn ma toħloqx periklu morali u għalhekk hija inqas ta’ tfixkil.
(365)
Fl-aħħar, parti mill-ħtieġa għall-għajnuna tiġi mit-teħid tar-riskju tal-Bank tiegħu stess, speċjalment fir-rigward tas-sussidjarji barranin tiegħu u ż-żamma ogħla tiegħu ta’ GGBs.
7.6.2. Vijabbiltà
(366)
Pjan ta’ ristrutturar irid jiżgura li l-istituzzjoni finanzjarja hija kapaċi tirrestawra l-vijabbiltà fit-tul tagħha sal-aħħar tal-perjodu ta’ ristrutturar (Taqsima 2 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar). Fil-każ inkwistjoni, il-perjodu ta’ ristrutturar huwa definit bħala l-perjodu ta’ bejn id-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni u l-31 ta’ Diċembru 2018.
(367)
F’konformità mal-punti 9 sa 11 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, il-Greċja bagħtet pjan ta’ ristrutturar komprensiv u ddettaljat li jagħti informazzjoni kompluta fuq il-mudell tan-negozju tal-Bank. Il-pjan jidentifika wkoll il-kawżi tad-diffikultajiet affaċjati mill-Bank, kif ukoll il-miżuri meħudin biex jiġu indirizzati l-kwistjonijiet tal-vijabbiltà kollha li affronta. B’mod partikolari, il-pjan ta’ ristrutturar jiddeskrivi l-istrateġija magħżula biex tippriserva l-effiċjenza operattiva tal-Bank u biex tindirizza livell għoli ta’ self mhux produttiv, effiċjenza operattiva baxxa, il-likwidità vulnerabbli tiegħu u l-pożizzjonijiet tal-kapital u n-negozji barranin tiegħu, li ddipendew fuq il-kumpanija prinċipali għall-iffinanzjar u l-kapital tagħhom.
7.6.2.1. L-attivitajiet bankarji Griegi
(368)
Fir-rigward tal-likwidità u d-dipendenza tal-Bank fuq il-finanzjament tal-Eurosistema, il-pjan ta’ ristrutturar jipprevedi tkabbir limitat fuq il-karta tal-bilanċ fil-Greċja, filwaqt li l-bażi tad-depożiti għandha terġa’ tikber. Id-dipendenza fuq l-ELA, li diġà waqgħet, se tkompli tinżel u dan se tgħin ukoll il-Bank inaqqas l-ispiża tal-finanzjament tiegħu.
(369)
L-impenn tal-proporzjon self-depożiti deskritt fil-Premessa (127) jiżgura li l-istruttura tal-karta tal-bilanċ tal-Bank tkun sostenibbli sal-aħħar tal-perjodu ta’ ristrutturar. Il-bejgħ tat-titoli u ta’ attivitajiet mhux ewlenin oħra se jsaħħaħ ukoll il-pożizzjoni tal-likwidità tal-Bank u jiżqura li ma jiddependix fuq is-swieq tal-operaturi. Minħabba l-pożizzjoni ta’ likwidità li għadha stressjata tal-Bank, il-Kummissjoni tista’ taċċetta t-talba tal-awtoritajiet Griegi li tkun awtorizzata biex tipprovdi likwidità lill-Bank bil-miżura ta’ garanzija u tas-self ta’ bonds tal-gvern tal-Iskema ta’ Appoġġ għall-Banek Griegi.
(370)
Sabiex inaqqas l-kostijiet ta’ finanzjament tiegħu, il-Bank ta wkoll impenn biex ikompli jnaqqas ir-rati ta’ imgħax li jħallas fuq id-depożiti, kif deskritt fil-Premessa (127). Il-Kummissjoni tosserva li tnaqqis bħal dan tal-ispiża tad-depożiti se jkun kontribut ewlieni għat-titjib tal-profitabbiltà ta’ qabel il-provvediment tal-Bank.
(371)
Mill-bidu tal-kriżi, il-Bank irrazzjonalizza b’mod sinifikanti n-netwerk kummerċjali tiegħu fil-Greċja, permezz ta’ tnaqqis fin-numru ta’ fergħat u impjegati. Sal-2018, il-kostijiet totali tal-Bank se jkunu naqsu b’[…] % iktar, meta mqabbla mal-2013 (146). Sabiex jilħaq din il-mira, il-Bank impenja ruħu li jnaqqas il-fergħat u l-impjegati tiegħu fil-Greċja għal massimu ta’ […] u […] rispettivament mill-31 ta’ Diċembru 2017, b’kostijiet totali massimi fil-Greċja ta’ EUR 800 miljun. Il-proporzjon spiża-dħul mistenni se jkun inqas minn […] % fl-aħħar tal-perjodu ta’ ristrutturar. Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-pjan ta’ ristrutturar jippriserva l-effiċjenza tal-Bank fl-ambjent tas-suq ġdid.
(372)
Qasam ewlieni ieħor huwa l-ġestjoni tas-self mhux produttiv, peress li jammonta għal 29,4 % tal-portafoll tal-31 ta’ Diċembru 2013 (147). Il-Bank jippjana li jistabbilixxi dipartiment iddedikat biex jitratta l-ġestjoni tas-self mhux produttiv. Ta impenn ukoll li jikkonforma mal-istandards għoljin fir-rigward tal-politika ta’ kreditu tiegħu, sabiex jimmassimizza l-valur għall-Bank f’kull stadju tal-proċess ta’ kreditu, kif deskritt fil-Premessi (131) u (132).
7.6.2.2. Tmexxija korporattiva
(373)
Punt ieħor ta’ attenzjoni huwa t-tmexxija tal-Bank peress li fil-31 ta’ Diċembru 2013, l-HFSF ippossjeda 5,23 % tal-ishma tal-Bank. Fid-dawl tar-rekord tal-banek Statali fil-Greċja, sar qbil fuq qafas ta’ relazzjonijiet speċifiku bejn il-Bank u l-HFSH fl-2013. Dan il-ftehim jipproteġi lin-negozji ta’ kuljum tal-Bank minn interferenza eċċessiva mill-azzjonist prinċipali tiegħu, filwaqt li jiżgura li l-HFSF jista’ jissorvelja l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar u jipprevjeni teħid ta’ riskju eċċessiv mill-ġestjoni tal-Bank permezz ta’ proċeduri ta’ konsultazzjoni adegwati. Il-Bank impenja wkoll li jissorvelja mill-qrib l-espożizzjoni tiegħu ma’ min jissellef li għandhom x’jaqsmu.
(374)
Il-liġi tal-HFSF, kif emendata fl-2014, tgħid li l-ishma sottoskritti mill-HFSF fir-Rikapitalizzazzjoni tar-Rebbiegħa 2013 se jsiru mingħajr votazzjoni jekk mill-inqas 50 % taż-żieda fil-kapital tal-2014 tkun sottoskritta mill-investituri privati. Fir-rigward tar-restawr tal-vijabbiltà fit-tul tal-Bank, il-Kummissjoni ma jkollhiex opinjoni negattiva fuq il-kontroll mogħti lill-azzjonisti privati jekk jinvestu ammont sinifikanti biex jippossedu flus fil-Bank. Il-Kummissjoni tosserva li l-limitazzjoni tad-drittijiet tal-vot tal-HFSF mhux se japplikaw għal voti li għandhom x’jaqsmu mal-artikoli tal-assoċjazzjoni tal-Bank, jew ma’ azzjonijiet korporattivi jew deċiżjonijiet strateġiċi oħra. Il-Kummissjoni tinnota b’mod pożittiv il-fatt li l-HFSF awtomatikament se jerġa’ jikseb id-drittijiet tal-voti kollha jekk il-Bank ma jimplimentax il-pjan ta’ ristrutturar tiegħu. It-tali dispożizzjonijiet jiżguraw li, filwaqt li l-HFSF mhux se jintervjeni fl-operati ta’ kuljum tal-Bank, jista’ jippreserva l-interessi tiegħu bħala azzjonista u bħala awtorità inkarigata milli tiżgura l-implimentazzjoni korretta tal-pjan ta’ ristrutturar.
7.6.2.3. Attivitajiet internazzjonali
(375)
Xi wħud mill-attivitajiet internazzjonali tal-Bank żvujtaw il-kapital, il-likwidità u l-profitabbiltà tagħhom fil-passat, kif spjegat fil-Premessi 362 u 363.
(376)
Il-pjan ta’ ristrutturar jipprevedi ċaqliq fil-mudell tan-negozju tal-Bank lejn bank li jkun iktar iffukat fuq […]. Il-Bank diġà biegħ is-sussidjarju mingħajr profitt tiegħu fil-Polonja, EFG Poland. Beda jirrazzjonalizza wkoll is-sussidjarji l-oħra, sabiex isaħħaħ il-proċess tas-sottoskrizzjoni tas-self u biex inaqqas id-diskrepanza tal-finanzjament tas-sussidjarji. Qed jippjana li jbiegħ is-sussidjarju […] ... […] (148). Se jirristruttura iktar l-operati tal-[…] u s-sussidjarji […] qabel il-bejgħ potenzjali fi stadju iktar tard, kif imsemmi fil-Premessa 116.
(377)
Il-profitabbiltà globali tal-operati barrani se tiġi restawrata mill-[…] ‘il quddiem. Fl-istess data, il-finanzjament mogħti lis-sussidjarji barranin se jkun tnaqqas b’[…] meta mqabbel mal-livell tal-31 ta’ Diċembru 2012.
(378)
Għalhekk il-Kummissjoni temmen li l-Bank se jkun irristruttura u naqqas biżżejjed it-tali sussidjarji barranin fid-daqs sabiex jevita li jkun espost għal rekwiżiti ta’ kapital addizjonali u nuqqasijiet ta’ likwidità fil-futur. L-impenn deskritt fil-Premessa 128 biex jibqgħu lura milli jinjettaw ammonti kbar ta’ kapital fis-sussidjarji internazzjonali tal-Bank jiżgura wkoll li s-sussidjarji barranin mhux se jirrappreżentaw theddida għall-kapital jew għal-likwidità.
7.6.2.4. Konklużjoni dwar il-vijabbiltà
(379)
Ix-xenarju ta’ każ ta’ referenza kif deskritt fit-Taqsima 2.4 juri li fl-aħħar tal-perjodu ta’ ristrutturar, il-Bank se jkun jista’ jikseb qligħ li jippermettilu jkopri l-kostijiet kollha tiegħu u jipprovdi qligħ adegwat fuq l-ekwità meta wieħed iqis il-profil tar-riskju tiegħu. Fil-fatt, il-qligħ fuq l-ekwità tal-Bank se jammonta għal […] % fl-2018 skont ix-xenarju ta’ referenza. Fl-istess ħin, il-pożizzjoni tal-kapital tal-Bank hija prevista li tibqa’ fl-livell sodisfaċenti, peress li l-proporzjoni tal-adegwatezza kapitali mhux se jaqa’ taħt […] % mill-2014 ‘il quddiem.
(380)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tqis ukoll ix-xenarju ħażin deskritt fil-pjan ta’ ristrutturar tal-Bank, kif mibgħut mill-awtoritajiet Griegi. It-tali xenarju ħażin huwa bbażat fuq sett ta’ ipoteżi miftiehma mal-HFSF. Tqis riċessjoni itwal u iktar fil-fond, kif ukoll deflazzjoni iktar severa tal-prezzijiet tal-proprjetà immobbli (149). Il-pjan ta’ ristrutturar juri li l-Bank kapaċi jiflaħ ammont raġonevoli ta’ stress, billi fix-xenarju ħażin, il-Bank jibqa’ jagħmel profitt fl-aħħar tal-perjodu ta’ ristrutturar, bi qligħ fuq l-ekwità ta’ […] % u proporzjon Grad 1 ta’ […] % fl-2018.
(381)
It-test tal-istress tal-2013 imwettaq mill-Bank of Greece jikkonferma li l-ammont ta’ kapital addizzjonali li se jinġabar fl-2014, jiġifieri EUR 2 864 miljun, huwa biżżejjed biex ilaħħaq max-xenarju ta’ referenza fil-perjodu ta’ ristrutturar. Il-Bank se jissottometti wkoll pjan ta’ kapital kontinġenti lill-Bank of Greece bil-miżuri li għandhom jiġu implimentati jekk l-ambjent ekonomiku jkompli jiddeterjora. Il-Kummissjoni tfakkar li fil-valutazzjoni tar-rekwiżiti tal-kapital fix-xenarju ta’ referenza, il-Bank of Greece diġà introduċa diversi aġġustamenti li rriżultaw f’żieda tar-rekwiżiti tal-kapital stmati mqabbla mar-rekwiżiti tal-kapital stmati mill-Bank fix-xenarju ta’ referenza tiegħu. Ir-rekwiżiti tal-kapital ta’ referenza stmati mill-Bank of Greece għalhekk jistgħu jiġu kkunsidrati bħala tip ta’ test tal-istress. Sabiex tikkonkludi li l-Bank huwa vijabbli, il-Kummissjoni ma teħtieġx li l-Bank ikollu biżżejjed kapital minn qabel biex ikopri r-rekwiżiti tal-kapital tax-xenarju stressjat mill-Bank of Greece, billi l-livell stmat ta’ dan tal-aħħar jirrappreżenta livell għoli ta’ stress.
(382)
Barra minn hekk, huwa pożittiv li l-Bank mhux se jagħmel investimenti addizjonali fil-karta ta’ grad mhux ta’ investiment, li se tgħin tippriserva l-kapital u l-pożizzjoni tal-likwidità tiegħu.
(383)
Il-Kummissjoni għalhekk tista’ tikkonkludi li l-Bank ħa miżuri biżżejjed biex jindirizza l-kwistjonijiet ta’ vijabbiltà għall-attivitajiet bankarji domestiċi Griegi u l-attivitajiet barranin.
7.6.3. Il-kontribuzzjoni proprja u l-kondiviżjoni tal-piżijiet
7.6.3.1. Il-valutazzjoni tal-konformità tal-miżuri A, B1, B2, B3 u B4 mal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar
(384)
Kif iddikjarat fil-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, il-banek u l-partijiet interessati tagħhom jeħtieġu li jikkontribwixxu għar-ristrutturar kemm jista’ jkun sabiex jiżguraw li l-għajnuna tkun limitata għall-minimu meħtieġ. Għalhekk il-banek għandhom jużaw ir-riżorsi tagħhom biex jiffinanzjaw ir-ristrutturar, pereżempju billi jbiegħu l-assi, filwaqt li l-partijiet interessati għandhom jassorbu t-telf tal-bank meta dan ikun possibbli. L-impenji magħmula mill-Bank għandhom jiżguraw li r-riżorsi tagħhom jintużaw u li l-azzjonisti oriġinali u l-investituri privati, iżommu kapital ibridu tal-Bank, jikkontribwixxu għar-ristrutturar.
7.6.3.1.1. Il-kontribuzzjoni proprja mill-Bank: ċessjonijiet u tnaqqis tal-ispejjeż
(385)
Il-Bank biegħ negozji sinifikanti sabiex itejjeb l-adegwatezza kapitali tiegħu. Il-bejgħ tas-sussidjarji Pollakki u Torok kbar tiegħu tejjeb il-pożizzjoni tal-kapital tiegħu b’madwar EUR 750 miljun. Dak il-bejgħ tejjeb ukoll il-pożizzjoni tal-likwidità tal-Bank. Iż-żieda tal-kapital azzjonarju tal-Eurobank Properties ippermettiet lill-Bank iżid il-kapital tiegħu b’EUR 200 miljun.
(386)
Il-pjan ta’ ristrutturar jipprovdi l-bejgħ ta’ iktar assi fil-[…] u […]. B’mod partikolari, il-Bank ta’ impenn li se jnaqqas id-daqs tal-assi barranin tiegħu għal EUR 8,77 biljun. Meta wieħed iqis id-diżingranaġġ u ċ-ċessjonijiet diġà implimentati u dawk li jsegwu l-implimentazzjoni ta’ dan it-tnaqqis addizjonali, il-Bank se jnaqqas l-impronta ġeografika tiegħu fil-[…]
(387)
Barra minn hekk, il-Bank impenja ruħu li se jkompli jnaqqas id-daqs tal-attivitajiet barranin tiegħu jekk ikollu bżonn injezzjoni ta’ kapital mill-HFSF ta’ iktar minn EUR 1 biljun. F’xenarju bħal dan, il-Bank inaqqas il-portafoll tiegħu ta’ assi internazzjonali għal mhux iktar minn EUR 3,5 biljun. Jekk l-injezzjoni ta’ kapital skont il-miżura C ikun inqas minn EUR 1 biljun, l-investituri privati se jkunu injettaw mill-inqas EUR 1,5 biljun, jiġifieri iktar mill-HFSF. Din il-parteċipazzjoni ikbar mill-investituri privati tnaqqas b’mod sinifikanti l-ammont ta’ għajnuna meħtieġa, b’hekk ittejjeb il-kondiviżjoni tal-piżijiet.
(388)
Il-Bank ta impenn ukoll li se jbigħ is-sussidjarju tal-assigurazzjoni kbir u ta’ profitt tiegħu.
(389)
Sabiex jillimita r-rekwiżiti tal-kapital tiegħu, il-Bank ta impenn li mhux se juża kapital biex jappoġġja jew iżid id-daqs tas-sussidjarji barranin tiegħu, kif deskritt fil-Premessa (128). Barra minn hekk, l-impenji jistipulaw li l-Bank mhux se jagħmel iktar akkwisti.
(390)
Il-Bank huwa involut ukoll fi programm ambizzjuż tat-tnaqqis tal-ispejjeż, kif indikat fit-Taqsima 2.4.2. Il-kostijiet tiegħu se jibqgħu jitnaqqsu sal-2018. […]
(391)
Il-Greċja b’mod partikolari impenjat ruħha li sal-[…], il-Bank mhu se jħallas lill-ebda impjegat jew maniġer rimunerazzjoni annwali totali (paga, kontribuzzjoni tal-pensjoni, bonus) ogħla minn […]. Barra minn hekk, jekk l-HFSF ikollu jissottoskrivi għal xi sehem tal-Bank, il-Greċja kkommettiet li tapplika limitu ta’ salarju f’konformità mal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013 (150).
7.6.3.1.2. Kondiviżjoni tal-piżijiet mill-azzjonisti storiċi u kapital ġdid miġbur fis-suq.
(392)
L-azzjonisti eżistenti tal-Bank ġew dilwiti bil-qawwi bir-Rikapitalizzazzjoni tar-rebbiegħa 2013 (miżura B4). Fil-fatt, is-sehem miżmum mill-azzjonisti eżistenti tnaqqas minn 100 % qabel ir-Rikapitalizzazzjoni tar-rebbiegħa 2013 għal 1,44 % biss. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-Bank ma ħallasx dividendi fi flus kontanti mill-2008. Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni għandha fehma favorevoli tal-fatt li l-HFSF se jinjetta kapital addizzjonali biss jekk il-Bank jonqos milli jiġbru mis-suq bi prezz meqjus raġonevoli u stabbilit fuq il-bażi ta’ żewġ stimaturi indipendenti.
7.6.3.1.3. Kondiviżjoni tal-piżijiet minn detenturi tad-dejn subordinati
(393)
Id-detenturi tad-dejn subordinati tal-Bank ikkontribwew biex iħallsu l-kostijiet tar-ristrutturar tal-Bank. Il-Bank wettaq diversi eżerċizzji tal-ġestjoni tal-obbligazzjonijiet sabiex jiġġenera kapital. L-ammont totali ta’ obbligi skambjati ammontaw għal EUR 748 miljun, b’żieda kapital ta’ EUR 565 miljun, kif deskritt fil-Premessi 122 u 123.
(394)
L-istrumenti li għadhom pendenti se jkunu soġġetti għall-projbizzjoni tal-kupun kif deskritt fil-Premessa 133. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkunsidra li kondiviżjoni tal-piżijiet adegwata mill-investituri ibridi privati tal-bank tkun żgurata u li jintlaħqu r-rekwiżiti tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar f’dak ir-rigward.
(395)
B’konklużjoni għal dan, wara li kkunsidrat l-elementi żviluppati fit-Taqsima 7.6.1, il-Kummissjoni tikkunsidra li ġew implimentati biżżejjed miżuri ta’ kontribuzzjoni proprja u ta’ kondiviżjoni tal-piżijiet mill-Greċja biex tillimita l-ammont tal-miżuri ta’ għajnuna A, B1, B2, B3 u B4 għall-minimu meħtieġ.
7.6.3.2. Il-valutazzjoni tal-konformità tal-miżura C mal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013
(396)
Il-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013 tikkumplimenta l-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar u titlob għal kondiviżjoni tal-piżijiet imtejba u biex il-banek li jiksbu appoġġ tal-kapital iwettqu miżuri addizzjonali biex jillimitaw l-għajnuna għall-minimu. Il-Punt 29 tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013 jeħtieġ li l-Istati Membri juru li l-miżuri kollha biex jillimitaw din l-għajnuna għall-minimu ġew sfruttati sal-limitu massimu. Għal dan il-għan, l-Istat Membru għandu jippreżenta pjan ta’ żieda tal-kapital, jiżgura l-kondiviżjoni tal-piżijiet adegwata mill-azzjonisti u l-kredituri subordinati u jipprevjenu l-ħruġ tal-fondi qabel id-deċiżjoni tar-ristrutturar. Skont il-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013, il-pjan ta’ żieda fil-kapital għandu jinkludi kwistjonijiet tajbin, eżerċizzji tal-ġestjoni tal-obbligazzjonijiet volontarji, ċessjonijiet tat-tkabbir tal-kapital, miżuri ta’ diżingranaġġ, iż-żamma tal-qligħ u miżuri oħra bħal pereżempju, kostijiet stretti u politiki ta’ rimunerazzjoni.
(397)
Il-Punt 47 tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013 jistipula li ladarba jiġu identifikati nuqqasijiet fil-kapital, il-bank irid jipprevjeni l-ħruġ tal-fondi permezz ta’ numru ta’ miżuri li jimmiraw li jiżguraw l-istess riżultat bħad-dividendi regolari u l-projbizzjoni tal-kupuni, projbizzjonijiet tal-akkwisti, projbizzjonijiet tat-tmexxija tal-prezzijiet jew projbizzjonijiet tar-reklamar. Il-Kummissjoni tinnota li dawn il-projbizzjonijiet huma diġà konformi mal-Bank billi huma inklużi fil-lista ta’ impenji mibgħuta mill-Greċja, kif deskritt fil-Premessa 133 u li l-Bank ma ħallas l-ebda dividend fi flus kontanti mill-2008.
(398)
L-impenn ta’ rikapitalizzazzjoni tal-2014 (miżura C) jipprovdi assorbitur biex jassorbi telf futur kif determinat mill-eżerċizzju tat-test tal-istress imwettaq mill-Bank of Greece fl-2013 u żvelat fis-6 ta’ Marzu 2014. Ir-riżultati tat-test tal-istress juru li l-Bank jeħtieġ EUR 2 945 miljun ta’ kapital addizzjonali biex ikopri t-telf futur tiegħu f’xenarju ta’ stress. Il-miżura C tkopri biss ir-rekwiżit tal-kapital li se jibqa’ billi (i) ma jistax ikun kopert permezz ta’ iktar ċessjonijiet jew miżuri ta’ titjib fil-kapital (il-Kummissjoni tikkunsidra li l-Bank analizza ċ-ċessjonijiet potenzjali kollha u impenja lil dawk kollha li jistgħu jnaqqsu r-rekwiżiti tal-kapital fil-qafas tal-pjan ta’ kapital mibgħut lill-Bank of Greece) u (ii) mhux kopert mill-investituri privati fil-qafas taż-żieda tal-kapital azzjonarju li se ssir f’April 2014. Għalhekk ma tipprovdix lill-Bank b’xi kapital żejjed.
(399)
Kif spjegat fil-Premessi 0 sa (394), il-Bank diġà ħa azzjonijiet qabel it-test tal-istress biex jillimita l-ammont ta’ kapital meħtieġ għall-minimu. Jekk, fil-qafas tal-eżerċizzju taż-żieda fil-kapital attwali, il-Bank jirnexxielu jiġbor il-maġġoranza tal-kapital meħtieġ minn investituri privati u l-għajnuna addizzjonali mħallsa mill-HSF tibqa’ taħt il-EUR 1 biljun, l-ebda kontribuzzjoni proprja oħra mill-Bank ma tkun meħtieġa. Madankollu, jekk l-għajnuna mħallsa bil-miżura C tkun iżjed mit-tali livell, ikun adegwat għall-Bank li jbiegħ iktar attivitajiet.
(400)
Fir-rigward tal-kondiviżjoni tal-piżijiet, il-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013 tistipula li kondiviżjoni tal-piżijiet adegwata tinvolvi kontribuzzjonijiet mill-azzjonisti, detenturi tal-kapital ibridi u detenturi tad-dejn subordinati qabel ma tingħata għajnuna fil-forma ta’ appoġġ għall-kapital. Il-Kummissjoni tinnota li l-Greċja emendat il-qafas leġiżlattiv nazzjonali tagħha sabiex tiżgura li kredituri subordinati jikkontribwixxu għall-kostijiet tar-ristrutturar tal-Bank qabel jiġi injettat kwalunkwe kapital addizjonali fil-Bank. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-Greċja tat impenn li se timplimenta l-miżuri stipulati fl-Artikolu 6a tal-liġi tal-HFSF kif emendata fl-2014, li jipprovdu għall-allokazzjoni tad-defiċit tal-kapital lid-detenturi tal-istrumenti tal-kapital tagħha u obbligi subordinati oħra kif jista’ jkun meħtieġ. Filwaqt li din il-kondiviżjoni tal-piżijiet se seħħ biss wara d-data tal-impenn ta’ rikapitalizzazzjoni tal-2014 (miżura C), fuq il-bażi ta’ punt 45 tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013, il-Kummissjoni tikkunsidra li jkun hemm riżultati sproporzjonati jekk il-konverżjoni mandatorja tad-dejn subordinat u l-kapital ibridu jkollhom jitfaċċaw diġà fil-mument tal-impenn. Jekk il-Bank ikollu jiġbor kapital privat biżżejjed biex ikopri r-rekwiżit tal-kapital tiegħu kollu kif determinat mit-test tal-istress imwettaq mill-Bank of Greece, il-konverżjoni tad-detenturi tad-dejn subordinat tkun sproporzjonata. L-impenn tal-Greċja għar-rikapitalizzazzjoni interna tal-kredituri subordinati qabel kwalunkwe appoġġ għall-kapital effettivament imħallas lill-Bank għalhekk huwa biżżejjed biex jiżgura kondiviżjoni tal-piżijiet adegwata.
(401)
Barra minn hekk, sabiex jiġi żgurat li s-sidien tal-Bank jipparteċipaw sal-limitu massimu fir-rikostituzzjoni ta’ bażi ta’ kapital adegwata fuq il-perjodu ta’ ristrutturar, il-Greċja tat impenn li sal-aħħar tal-perjodu ta’ ristrutturar, il-Bank se jżomm id-dividends u mhu se jħallas l-ebda kupun li mhux obbligat li jħallas bil-liġi. Għalhekk, f’konformità mal-punt 26 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar u l-punt 47 tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013, il-Bank mhux se juża għajnuna mill-Istat biex iħallas fondi proprji jekk ma jkunx hemm profitti biżżejjed biex iħallas dawn il-ħlasijiet.
(402)
Il-Bank impenja wkoll li sal-31 ta’ Diċembru 2017, il-Bank mhu se jħallas lill-ebda impjegat jew maniġer rimunerazzjoni totali annwali (paga, kontribuzzjoni ta’ pensjoni, bonus) ogħla mir-rimunerazzjoni totali annwali tal-Gvernatur tal-Bank of Greece (mingħajr ma tiġi meqjusa kwalunkwe rinunzja parzjali volontarja ta’ rimunerazzjoni mill-Gvernatur). Barra minn hekk, f’każ li l-HFSF ikollu jissottoskrivi għal xi sehem tal-Bank, il-Greċja kkommettiet ruħha li tapplika limitu ta’ salarju f’konformità mal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013 (151).
(403)
Il-Kummissjoni għandha tivvaluta jekk l-impenn li jkopri żewġ xenarji jissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fil-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013.
(404)
Fl-ewwel xenarju fejn l-HFSF fir-realtà ma jinjettax kapital ġdid fil-Bank, l-għajnuna mħaddna fil-miżura C se tiġi limitata għal sempliċiment sottoskrizzjoni ta’ impenn ta’ żieda tal-kapital u l-HFSF mhux se jiżborża ewro wieħed peress li l-ishma l-ġodda kollha se jkunu ġew sottoskritti mill-investituri privati. Il-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013 tistipula li l-limitazzjoni tar-rimunerazzjoni tista’ tispiċċa meta l-għajnuna terġa’ titħallas. Madankollu, l-għajnuna inkluża fit-tali impenn ta’ sottoskrizzjoni fir-rigward ta’ żieda fil-kapital prospettiva ma tistax terġa’ titħallas fejn l-impenn inkwistjoni qatt ma jitpoġġa fis-seħħ (peress li qatt ma ġew żborżati flejjes mill-Istat lill-Bank). F’ċirkostanzi bħal dawn, il-Kummissjoni tista’ taċċetta li l-limitazzjoni tar-rimunerazzjoni tapplika għal perjodu ta’ żmien fiss. Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-impenn li sar mill-Greċja, li jdum sal-31 ta’ Diċembru 2017 (jiġifieri, għal tliet snin u tmien xhur, li jispiċċaw sena qabel it-tmiem tal-pjan ta’ ristrutturar) hija applikazzjoni korretta tal-aħħar paragrafu tal-punt 38 tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013. Għaliex ir-rimunerazzjoni annwali tal-Gvernatur tal-Bank of Greece hija inqas mil-limitu massimu stabbilit fit-tieni paragrafu ta’ punt 38 tal-Komunikazzjoni Banarja tal-2013 u għaliex it-tali impenn se japplika għall-grupp kollu, il-Kummissjoni imbagħad tikkunsidra li l-impenn propost mill-Greċja f’każ li l-ebda sehem ma jkun sottoskritt mill-HFSF fil-qafas taż-żieda pjanata fil-kapital tkun f’konformità mal-punt 38 tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013.
(405)
Fit-tieni xenarju fejn l-HFSF ikollu jissottoskrivi xi sehem tal-bank, il-Greċja impenjat ruħha li temenda l-impenn biex tagħmlu konformi mal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013. Il-Kummissjoni tinnota li jekk l-HFSF jissottoskrivi xi sehem biex jibqa’ konformi mal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013, it-tul tal-limitu massimu ta’ rimunerazzjoni jiġi emendat sabiex idum sa qabel it-tmiem tal-pjan ta’ ristrutturar - il-31 ta’ Diċembru 2018 - jew tranżazzjoni ekwivalenti għall-ħlas mill-ġdid tal-għajnuna. Peress li l-ishma ordinarji ma jistgħux jerġgħu jitħallsu mill-Bank, il-Kummissjoni taċċetta li l-bejgħ tal-ishma fis-suq sekondarju bi profitt jista’ jiġi kkunsidrat ekwivalenti għall-ħlas mill-ġdid tal-għajnuna.
(406)
B’konklużjoni għal dan, fiż-żewġ xenarji, l-impenn dwar il-limitazzjoni tar-rimunerazzjoni maħruġ mill-Greċja jikkonforma mar-rekwiżiti tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013.
(407)
Fir-rigward tar-rimunerazzjoni tal-Istat, il-Komunikazzjoni dwar l-Estensjoni tal-2011 teħtieġ li jinħarġu ishma ġodda bi skont għall-prezz tas-suq, Wara l-aġġustament għad-dilwizzjoni. Il-Kummissjoni tosserva li l-iskop tat-tali rekwiżit huwa sabiex jiżgura li l-Istat jirċievi rimunerazzjoni biżżejjed għall-parteċipazzjoni azzjonarja tiegħu fil-Bank u li l-azzjonisti storiċi jiġu dilwiti b’mod korrispondenti. Fil-każ tal-miżura C, l-Istat diġà huwa l-azzjonist prinċipali tal-Bank, li jippossedi iktar minn 90 % tal-ishma. Għalhekk, skont eċċessiv fuq il-prezz tas-suq inaqqas ir-rimunerazzjoni tal-Istat fuq il-miżura B4 u jista’ jinvolvi għajnuna lill-investituri jekk l-iskont jissottovaluta l-valur tal-Bank. Sabiex tiġi evitata sitwazzjoni bħal din, il-prezz tas-sottoskrizzjoni ma jistax ikun inqas minn prezz minimu determinat fuq il-bażi ta’ żewġ valutazzjonijiet minn stimaturi indipendenti. Għalhekk, l-arranġamenti dettaljati kollha tad-determinazzjoni tal-prezz jipproteġu lill-HFSF minn dilwizzjoni eċċessiva mill-investituri l-ġodda, filwaqt li jiżguraw li l-HFSF jissottoskrivi ishma ġodda bi prezz li jirrifletti l-valur tal-Bank. F’ċirkostanzi bħal dawn, il-Kummissjoni tista’ taċċetta li l-ishma l-ġodda jistgħu jinħarġu bi skont iktar baxx għall-prezz tas-suq attwali minn dak previst mill-Komunikazzjoni dwar l-Estensjoni tal-2011 u tikkunsidra aċċettabbli l-prezz minimu.
(408)
Kieku l-ishma nħarġu bi prezz ogħla, kien ikun hemm sogru li l-investituri privati jiġu skoraġġuti milli jipparteċipaw fiż-żieda tal-kapital azzjonarju u konsegwentament kienu jillimitaw iż-żieda tal-kapital privat.
(409)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkunsidra l-livell tal-kontribuzzjoni proprja u tal-kondiviżjoni tal-piżijiet bħala adegwat għall-miżura C.
7.6.3.3. Konklużjoni dwar il-kontribuzzjoni proprja u l-kondiviżjoni tal-piżijiet
(410)
Il-Kummissjoni tosserva li, meta mqabbla mar-rikapitalizzazzjoni tal-Istat totali riċevuta, il-kontribuzzjoni proprja u l-kondiviżjoni tal-piżijiet fil-forma tal-bejgħ tal-assi huwa ħafna inqas mil-livelli li l-Kummissjoni normalment tikkunsidra bħala biżżejjed. Madankollu, fir-rigward tal-elementi żviluppati fit-Taqsima 7.6.1, li fiha l-Kummissjoni tista’ taċċetta kontribuzzjoni proprja u kondiviżjoni tal-piżijiet iktar baxxa, il-pjan ta’ ristrutturar jista’ jiġi kkunsidrat li jipprovdi miżuri biżżejjed ta’ kontribuzzjoni proprja u kondiviżjoni tal-piżijiet.
(411)
Il-pjan ta’ ristrutturar jikkonforma wkoll mar-rekwiżiti tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2013 fir-rigward tal-miżura C.
7.6.4. Miżuri biex jiġu limitati d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni
(412)
Il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar teħtieġ pjan ta’ ristrutturar biex tipproponi miżuri li jillimitaw id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni u li jiżguraw settur bankarju kompetittiv. Barra minn hekk, dawk il-miżuri għandhom jindirizzaw ukoll kwistjonijiet ta’ periklu morali u jiżguraw li l-għajnuna mill-Istat ma tintużax biex tiffinanzja mġiba li tmur kontra l-kompetizzjoni.
(413)
Il-punt 31 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar jgħid li meta jiġi vvalutat l-ammont ta’ għajnuna u d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni riżultanti, il-Kummissjoni għandha tqis kemm l-ammont assolut kif ukoll l-ammont relattiv tal-għajnuna mill-Istat riċevuta, kif ukoll il-grad ta’ kondiviżjoni tal-piżijiet u l-pożizzjoni tal-istituzjoni finanzjarja fis-suq wara r-ristrutturar. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tfakkar li l-Bank irċieva kapital mill-Istat ekwivalenti għal 16 % tal-assi mwieżna għar-riskju tiegħu (eskluża l-miżura C). Bil-miżura C, il-Bank jimpenja ruħu biex jinjetta EUR 2 864 biljun addizzjonali, li jġib l-għajnuna tal-kapital totali għal 23,7 % tal-assi mwieżna għar-riskju tal-Bank. Minbarra appoġġ għall-kapital, il-Bank irċieva wkoll appoġġ għal-likwidità. Il-Bank kiseb garanziji ta’ likwidità li ammontaw għal EUR 13 600 miljun fil-15 ta’ April 2011 u għal EUR 13 932 miljun fit-30 ta’ Novembru 2013, li jirrappreżentaw 17 % tal-karta tal-bilanċ tal-Bank fl-istess ġurnata. Il-Bank ibbenefika wkoll minn ELA garantita mill-Istat għal ammont ta’ EUR 12 biljun fil-31 ta’ Diċembru 2012, li rrappreżenta 18 % tal-karta tal-bilanċ tal-Bank f’dik il-ġurnata. Il-ħtieġa li jiġu implimentati miżuri biex jillimitaw distorsjonijiet tal-kompetizzjoni potenzjali għalhekk hija ġġustifikata fir-rigward tat-tali ammont relattivament kbir ta’ għajnuna. Barra minn hekk, is-sehem tas-suq tal-Bank fil-Greċja huwa kbir, b’ishma tas-suq ta’ 17 % għas-self u 12 % għad-depożiti fil-31 ta’ Diċembru 2012. L-akkwist ta’ New TT Bank u Nea Proton Bank żied l-ishma tas-suq tal-Bank għal 20,7 % għas-self u 18,8 % għad-depożiti f’Settembru 2013 (152).
(414)
Il-Kummissjoni tfakkar li d-diffikultajiet tal-Bank prinċipalment jiġu minn xokkijiet esterni bħal kriżi sovrana tal-Greċja u r-riċessjoni mtawwla li ilha tisfratta l-ekonomija Griega sa mill-2008, u ġie nnotat fil-Premessa 69 fid-Deċiżjoni ta’ Ftuħ tal-Eurobank. Il-ħtieġa li jiġu indirizzati perikli morali tnaqset, billi l-Bank ma jidhirx li ħa riskji żejda. Kif diskuss fit-Taqsima 7.6.1, l-effett ta’ distorsjoni tal-miżuri ta’ għajnuna huwa inqas fid-dawl tat-tali fatturi u anke l-ħtieġa għal miżuri biex jiġu limitati d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni. Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tista’ eċċezzjonalment taċċetta li minkejja l-ammont għoli ta’ għajnuna, il-pjan ta’ ristrutturar ma jipprevedi l-ebda tnaqqis tal-karta tal-bilanċ u s-self fil-Greċja.
(415)
Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li r-rikapitalizzazzjonijiet tal-Istat ippermettew lill-Bank ikompli bl-attivitajiet bankarji tiegħu fis-swieq barranin u bl-attivitajiet tal-assigurazzjoni tiegħu fil-Greċja.
(416)
F’dak ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota li minbarra d-diżingranaġġ u r-ristrutturar diġà implimentati, l-impenn tal-Bank li jbiegħ l-attivitajiet tal-assigurazzjoni tiegħu sal-[…] kif ukoll l-impenn tiegħu biex inaqqas id-daqs tal-assi internazzjonali tiegħu sal-31 ta’ Diċembru 2018, li probabbilment jinvolvi iktar ċessjonijiet fl-[…] u […] u l-impenn tiegħu li ma jużax għajnuna biex jiffinanzja t-tkabbir ta’ dawk in-negozji. Il-Kummissjoni tqis li huwa proporzjonat li t-tnaqqis tal-assi barranin ikun iktar qawwi jekk, bil-miżura C, l-HFSF iħallas lill-Bank għajnuna kapitali addizzjonali ta’ iktar minn EUR 1 biljun. Kif indikat fil-Premessa 295, dan il-ħlas jagħmel lill-għajnuna iktar ta’ tfixkil milli sempliċiment impenn għal parteċipazzjoni fiż-żieda tal-kapital. Madankollu, jekk il-kapital addizzjonali injettat ikun inqas minn EUR 1 biljun, ikun jinvolvi parteċipazzjoni ikbar ta’ mill-inqas EUR 1,5 biljun mill-investituri privati. Barra minn hekk, il-parteċipazzjoni privata ikbar tkun tikkostitwixxi kondiviżjoni tal-piżijiet addizzjonali, kif spjegat fil-Premessa 388. Il-punt 31 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar jgħid li kemm il-prezz imħallas għall-assistenza miksuba mill-Istat kif ukoll il-grad tal-kondiviżjoni tal-piżijiet se jitqiesu meta jiġu vvalutati l-miżuri tal-kondiviżjoni tal-piżijiet. Għalhekk, distorsjonijiet tal-kompetizzjoni addizzjonali se jibqgħu limitati jekk l-HFSF jinjetta inqas minn EUR 1 biljun.
(417)
Il-Greċja impenjat ruħha wkoll għal projbizzjoni tal-akkwist, li tiżgura li l-Bank mhux se juża l-għajnuna mill-Istat irċevuta biex jikseb xi negozji ġodda. Din il-projbizzjoni tikkontribwixxi biex tiżgura li l-għajnuna tintuża biss biex tappoġġa t-treġġigħ lura tal-vijabbiltà tal-attivitajiet bankarji Griegi u mhux biex tikber, pereżempju, fis-swieq barranin.
(418)
L-impenn biex jitnaqqas l-imgħax imħallas fuq id-depożiti Griegi minn livelli għoljin b’mod mhux sostenibbli jiżgura wkoll li l-għajnuna mhux se tintuża biex tiffinanzja strateġiji ta’ ġbir ta’ depożiti mhux sostenibbli li jfixklu l-kompetizzjoni fis-suq Grieg. B’mod simili, l-impenn biex jiġu implimentati linji gwida stretti fir-rigward tal-ipprezzar tas-self ġdid, ibbażat fuq valutazzjoni tar-riskju tal-kreditu adegwata, se jipprevjeni lill-Bank mid-distorsjoni tal-kompetizzjoni fis-suq Grieg bi strateġiji tal-ipprezzar mhux adegwati fuq is-self lill-klijenti.
(419)
Meta titqies is-sitwazzjoni speċifika deskritta fit-Taqsima 7.6.1 u l-miżuri mogħtija fil-pjan ta’ ristrutturar, il-Kummissjoni tikkunsidra li hemm salvagwardji biżżejjed biex jillimitaw id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni.
7.7. MONITORAĠĠ
(420)
Skont it-Taqsima 5 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, huma meħtieġa rapporti regolari biex jippermettu lill-Kummissjoni tivverifika li l-pjan ta’ ristrutturar qed jiġi implimentat kif suppost. Kif intqal fl-impenji (153), il-Greċja se tiżgura li l-Fiduċjarju ta’ Sorveljanza, li diġà ġie maħtur mill-Bank bl-approvazzjoni tal-Kummissjoni, se jissorvelja l-impenji meħuda mill-Greċja dwar ir-ristrutturar tal-attivitajiet fil-Greċja u barra u dwar it-tmexxija korporattiva u l-operati kummerċjali. Il-Kummissjoni għalhekk tikkonstata li l-monitoraġġ adegwat tal-implimentazzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar huwa żgurat.
8. Konklużjoni
(421)
Il-Kummissjoni tikkonstata li l-Greċja illegalment implimentat il-miżuri ta’ għajnuna SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN) bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, peress li ġew implimentati qabel in-notifika formali tagħhom. Madankollu, il-Kummissjoni tikkonstata li l-pjan ta’ ristrutturar, meta jitqies flimkien mal-impenji fl-Annessi, jiżgura t-treġġigħ lura tal-vijabbiltà fit-tul tal-Bank, huwa biżżejjed fir-rigward tal-kondiviżjoni tal-piżijiet u l-kontribuzzjoni proprja u huwa adegwat u proporzjonali biex jikkumpensa għall-effetti tad-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni tal-miżuri ta’ għajnuna eżaminati f’din id-Deċiżjoni. Il-pjan ta’ ristrutturar u l-impenji mibgħuta jissodisfaw il-kriterji tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar u l-miżuri ta’ għajnuna għalhekk jistgħu jkunu kkunsidrati kompatibbli mas-suq intern,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Il-miżuri li ġejjin, implimentati jew ippjanati mill-Greċja jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat:
(a)
l-assistenza ta’ likwidità f’emerġenza mogħtija lil Eurobank Ergasias SA. (“Eurobank”) mill-Bank of Greece u garantita mir-Repubblika Ellenika (miżura L2);
(b)
it-tieni rikapitalizzazzjoni tranżitorja ta’ EUR 1 341 miljun mogħti mill-Fond Elleniku għall-Istabbiltà Finanzjarja (“HFSF”) lil Eurobank f’Diċembru 2012 (miżura B2);
(c)
l-ittra ta’ impenn ta’ EUR 528 miljun mogħtija mill-HFSF lil Eurobank fil-21 ta’ Diċembru 2012 (miżura B3);
(d)
ir-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 5 839 miljun mogħtija mill-HFSF lil Eurobank f’Mejju 2013 (miżura B4);
(e)
l-impenn ta’ rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 2 864 miljun mogħti mill-HFSF wara ż-żieda fil-kapital azzjonarju ta’ EUR 2 864 miljun, approvat mil-laqgħa straordinarja tal-azzjonisti fit-12 ta’ April 2014 skont il-liġi tal-HFSL 3864/2010 kif emendata (miżura C);
(f)
l-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 395 miljun mogħtija mill-HFSF lil Nea Proton Bank fit-28 ta’ Awwissu 2013 (miżura NP3).
2. Fid-dawl tal-pjan ta’ ristrutturar li għandu x’jaqsam mal-Grupp Eurobank (Eurobank Ergasias S.A u s-sussidjarji tiegħu kollha (sussidjarji u fergħat Griegi u mhux Griegi, kemm bankarji u mhux bankarji) mibgħut fis-16 ta’ April 2014 u l-impenji mogħtija mill-Greċja fis-16 ta’ April 2014, l-għajnuna mill-Istat li ġejja hija kompatibbli mas-suq intern:
(a)
l-injezzjoni kapitali ta’ EUR 950 miljun mogħtija mill-Greċja lil Eurobank f’Mejju 2009 fil-qafas tal-Iskema ta’ Rikapitalizzazzjoni (miżura A);
(b)
l-assistenza ta’ likwidità f’emerġenza mogħtija lil Eurobank mill-Bank of Greece u garantita mill-Greċja minn Lulju 2011, għal ammont ta’ EUR 12-il biljun fil-31 ta’ Diċembru 2012 (miżura L2)
(c)
l-ewwel rikapitalizzazzjoni tranżitorja ta’ EUR 3 970 miljun mogħtija mill-HFSF lil Eurobank f’Mejju 2012 (miżura B1);
(d)
it-tieni rikapitalizzazzjoni tranżitorja ta’ EUR 1 341 miljun mogħtija mill-HFSF lil Eurobank f’Diċembru 2012 (miżura B2);
(e)
l-ittra ta’ impenn ta’ EUR 528 miljun mogħtija mill-HFSF lil Eurobank fil-21 ta’ Diċembru 2012 (miżura B3);
(f)
ir-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 5 839 miljun mogħtija mill-HFSF lil Eurobank f’Mejju 2013 (miżura B4);
(g)
l-impenn ta’ rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 2 864 miljun mogħti mill-HFSF lil Eurobank wara ż-żieda fil-kapital azzjonarju ta’ EUR 2 864 miljun approvata mil-laqgħa straordinarja tal-azzjonisti fit-12 ta’ April 2014 skont il-liġi tal-HFSL 3864/2010 kif emendata (miżura C);
(h)
l-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 80 miljun mogħtija mill-Greċja lil Proton Bank f’Mejju 2009 (miżura Pr1);
(i)
il-finanzjament tad-diskrepanza ta’ finanzjament totali ta’ EUR 1 121,6 miljun mill-Fond ta’ Garanzija Elleniku ta’ Depożitu u Investiment (HDIGF) u l-HFSF għall-attivitajiet trasferiti minn Proton Bank għal Nea Proton Bank, f’Ottubru 2011 u f’Mejju 2012 (miżura NP1)
(j)
l-injezzjoni ta’ kapital totali ta’ EUR 515 miljun mogħtija mill-HFSF għal Nea Proton Bank f’Ottubru 2011, fi Frar 2012, f’Awwissu 2012 u f’Diċembru 2012 (miżura NP2);
(k)
l-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 395 miljun mogħtija mill-HFSF lil Nea Proton Bank fit-28 ta’ Awwissu 2013 (miżura NP3);
(l)
il-finanzjament tad-diskrepanza ta’ finanzjament totali ta’ EUR 677 miljun mill-HDIGF u l-HFSF għall-attivitajiet li kienu trasferiti minn T Bank lil Hellenic Postbank (“TT Bank”), f’Diċembru 2011 u fi Frar 2013 (miżura T);
(m)
l-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 224,96 miljun mogħtija mill-Greċja lil TT Bank f’Mejju 2009 (miżura TT);
(n)
il-finanzjament tad-diskrepanza ta’ finanzjament totali ta’ EUR 3 732,6 miljun mill-HFSF għall-attivitajiet trasferiti minn TT Bank lil New Hellenic Postbank (“New TT Bank”), f’Jannar u f’Ġunju 2013 (miżura NTT1);
(o)
l-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 500 miljun mogħtija mill-HFSF lil New TT Bank fid-29 ta’ Jannar 2013 (miżura NTT2).
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ellenika.
Magħmula fi Brussell, id-29 ta’ April 2014.