NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 283/2014
ze dne 11. března 2014
o hlavních směrech transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury a o zrušení rozhodnutí č. 1336/97/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanoviska Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Telekomunikační sítě a služby jsou rostoucí měrou založeny na internetových infrastrukturách, kde jsou úzce propojeny širokopásmové sítě s digitálními službami. Internet se stává dominantní platformou pro komunikaci, služby, vzdělávání, účast na společenském a politickém životě, kulturní obsah a podnikání. Transevropská dostupnost široce rozšířeného, vysokorychlostního a bezpečného přístupu k internetu a digitálních služeb ve veřejném zájmu je proto důležitá pro sociální a ekonomický růst, konkurenceschopnost, sociální začleňování a vnitřní trh.
(2)
Dne 17. června 2010 Evropská rada podpořila sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 o Digitální agendě pro Evropu, jejímž cílem je stanovit postup pro maximální využití sociálních a ekonomických možností informačních a komunikačních technologií. Účelem je stimulovat nabídku a poptávku, pokud jde o konkurenceschopnou infrastrukturu vysokorychlostního internetu a digitální služby založené na internetu, a učinit tak další krok k vytvoření skutečně jednotného digitálního trhu, který je nezbytný pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (4) stanoví podmínky, metody a postupy pro poskytování finanční pomoci Unie pro transevropské sítě v oblasti dopravy, digitálních komunikací a energetiky. Vzhledem k tomu, že podobné výzvy a příležitosti jsou i v odvětvích, na která se vztahuje nástroj pro propojení Evropy, existuje významný prostor pro využití součinností, mj. kombinováním finančních zdrojů v rámci nástroje pro propojení Evropy s jinými zdroji financování.
(4)
Existuje velké množství přeshraničních digitálních služeb, které v rámci podpory politik Unie zajišťují komunikaci mezi evropskými orgány veřejné správy. Je důležité, aby nová řešení vycházela z těch stávajících, která již byla provedena v souvislosti s dalšími evropskými iniciativami, aby nedocházelo ke zdvojování práce, a aby byla zajištěna koordinace a sladění přístupů a řešení v rámci různých iniciativ a politik, jako je například program ISA zřízený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 922/2009 (5), program Fiscalis zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1286/2013 (6) a program Horizont 2020 zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7). Je také důležité, aby řešení splňovala dohodnuté mezinárodní nebo evropské normy či otevřené specifikace pro interoperabilitu, zejména specifikace určené Komisí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (8), a další příslušné specifikace a směry, jako je Evropský rámec interoperability evropských veřejných služeb (dále jen „evropský rámec interoperability“).
(5)
Rozvoj vysokorychlostních širokopásmových sítí se bude opírat o evropské technické normy. Pokud má hrát Unie v odvětví telekomunikací hlavní úlohu, musí se v jejím rámci zavést programy výzkumu a vývoje a zintenzivnit monitorování normalizačních postupů.
(6)
U rozsáhlých pilotních projektů prováděných mezi členskými státy a spolufinancovaných v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace (9), jako je PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX nebo SPOCS, byly na vnitřním trhu prověřeny hlavní přeshraniční digitální služby založené na společných stavebních prvcích, jejichž konsolidace probíhá prostřednictvím projektu eSENS. Tyto pilotní projekty již dosáhly nebo v blízké budoucnosti dosáhnou zralosti, která je pro zavedení do praxe požadována. U stávajících projektů společného zájmu se již ukázalo, že postup na úrovni EU má jednoznačnou přidanou hodnotu, např. v oblasti kulturního dědictví (Europeana), ochrany dítěte (Bezpečnější internet), sociálního zabezpečení (EESSI), přičemž byly navrženy další projekty, jako např. v oblasti ochrany spotřebitele (řešení sporů on-line).
(7)
Pokud jde o infrastruktury digitálních služeb, měly by mít stavební prvky přednost před jinými infrastrukturami digitálních služeb, neboť jsou pro vytvoření těchto infrastruktur předpokladem. Infrastruktury digitálních služeb by mimo jiné měly vytvářet evropskou přidanou hodnotu a pokrývat skutečně prokázané potřeby. Aby mohly být zavedeny do praxe, měly by být z technického i provozního hlediska dostatečně vyspělé, což musí být prokázáno zejména úspěšnou realizací pilotních projektů. Měly by být založeny na konkrétním plánu udržitelnosti s cílem zajistit střednědobý až dlouhodobý provoz platforem hlavních služeb nad rámec nástroje pro propojení Evropy. Z toho důvodu by finanční pomoc podle tohoto nařízení měla být pokud možno v průběhu času postupně ukončována a v případě potřeby by měly být uvolněny finanční prostředky z jiných zdrojů než z nástroje pro propojení Evropy.
(8)
Je důležité poskytnout financování pro infrastruktury digitálních služeb, které jsou nezbytné pro splnění právních závazků vyplývajících z práva Unie nebo které vyvíjejí nebo zajišťují stavební prvky, s možným významným dopadem na rozvoj celoevropských veřejných služeb, v zájmu podpory mnohočetných infrastruktur digitálních služeb a postupného vybudování evropského ekosystému interoperability. V této souvislosti se právními závazky rozumí zvláštní ustanovení, která vyžadují buď vytvoření, nebo využití infrastruktur digitálních služeb, nebo požadují výsledky, kterých lze dosáhnout pouze prostřednictvím evropských infrastruktur digitálních služeb.
(9)
Jakožto již zavedené infrastruktury digitálních služeb by Europeana a Bezpečnější internet pro děti měly mít z hlediska financování přednost. V prvních letech příštího víceletého finančního rámce na období 2014-2020 stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (10) by zejména měla být zajištěna kontinuita financování poskytovaného Unií pro nástroj pro propojení Evropy z jiných programů Unie, aby bylo umožněno nepřerušené a úspěšné poskytování služeb na téže úrovni, která je zajištěna v rámci stávajícího režimu financování. Dne 10. května 2012 Rada zdůraznila, že je nezbytné zajistit dlouhodobou životaschopnost Europeany, a to i z hlediska správy a financování (11).
(10)
Je třeba zajistit bezpečné, inkluzivní a pozitivní online prostředí pro děti a mladé lidi. Z hlediska ochrany a podpory práv dětí v online prostředí je klíčové zajistit po roce 2014fungování programu Bezpečnější internet. Prováděním tohoto nařízení je třeba zajistit finanční podporu Evropské strategie pro internet lépe uzpůsobený dětem na úrovni Unie i členských států, a to především pokud jde o centra pro bezpečnější internet v členských státech. Činnosti center pro bezpečnější internet, mimo jiné jejich funkce osvětových center, a další činnosti vedoucí ke zvyšování povědomí, provozování linek pomoci pro děti, rodiče a vychovatele poskytujících informace o tom, jak nejlépe mají děti internet používat, jakož i tísňových linek pro hlášení obsahu na internetu týkajícího se pohlavního zneužívání dětí, představují klíčový prvek a základní předpoklad pro úspěch této strategie.
(11)
Budoucí právní akt Unie o elektronické identifikaci a důvěryhodných službách pro elektronické transakce na vnitřním trhu má stanovit podrobné požadavky a podmínky pro vzájemné uznávání klíčových předpokladů, které jsou zde označovány za stavební prvky infrastruktur digitálních služeb. Uvedený právní akt bude zahrnovat některé z nejdůležitějších stavebních prvků, například elektronickou identifikaci a elektronický podpis jakožto součásti projektů společného zájmu uvedených v příloze tohoto nařízení.
(12)
Infrastruktury digitálních služeb realizované v souladu s rozhodnutím 922/2009/ES usnadní elektronickou interakci mezi evropskými orgány veřejné správy v různých zemích a odvětvích. To pak umožní poskytování základních služeb, mimo jiné v oblastech, jako je elektronická identifikace a ověřování pravosti a zadávání veřejných zakázek, přeshraniční propojení obchodních rejstříků, interoperabilní elektronické přeshraniční zdravotnické služby, jakož i přeshraniční spolupráce týkající se kybernetické bezpečnosti, a přispěje tak k vytvoření jednotného digitálního trhu. Této interakce mezi správními orgány bude dosaženo vytvořením nebo rozšířením interoperabilních platforem hlavních služeb, a to na základě stávajících společných stavebních prvků, nebo zajištěním dalších stavebních prvků nezbytných pro rozvoj dalších platforem hlavních služeb, a prostřednictvím souvisejících obecných služeb pro propojení vnitrostátních infrastruktur s platformami hlavních služeb, aby mohly být poskytovány přeshraniční digitální služby.
(13)
Členské státy by měly podporovat místní a regionální orgány v tom, aby se plně a účinně zapojily do správy infrastruktur digitálních služeb, a měly by zajistit, aby projekty společného zájmu, které se týkají přeshraničního poskytování služeb elektronické veřejné správy, braly v úvahu doporučení evropského rámce interoperability.
(14)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 6. července 2011 nazvaném Evropské širokopásmové sítě: investice do digitálního růstu (12) zdůraznil, že širokopásmové služby jsou klíčem ke konkurenceschopnosti průmyslu Unie a velkou měrou přispívají k hospodářskému růstu, sociální soudržnosti a vytváření kvalitních pracovních příležitostí v Unii. Má-li být Unie zdrojem inovací, znalostí a služeb, je nezbytné investovat do nejmodernějších technologií, jež obstojí i v budoucnosti.
(15)
Evropský trh s téměř 500 miliony obyvatel s vysokorychlostním širokopásmovým připojením by byl klíčovým faktorem pro rozvoj vnitřního trhu, vedl by k vytvoření celosvětově jedinečné skupiny uživatelů dostatečně rozsáhlé pro to, aby se všem regionům poskytly nové možnosti, každému jednotlivému uživateli další výhody a Unii jako takové kapacita stát se hlavní znalostní ekonomikou ve světovém měřítku. Rychlé zavádění vysokorychlostních širokopásmových sítí je zásadní pro rozvoj produktivity Unie a pro vznik nových a malých podniků, které mohou zastávat vedoucí postavení v různých odvětvích, například ve zdravotnictví, výrobním průmyslu a ve službách.
(16)
Spojení nových příležitostí v infrastruktuře a nových, inovativních a interoperabilních služeb by mělo uvést v pohyb účinný cyklus pomocí stimulace zvyšující se poptávky po vysokorychlostním širokopásmovém připojení, na niž by bylo vhodné z komerčního hlediska reagovat.
(17)
Digitální agenda pro Evropu stanoví, že do roku 2020 by měli mít všichni Evropané přístup k internetu o rychlosti vyšší než 30 Mb/s a polovina nebo více evropských domácností by měla mít předplacené internetové připojení o rychlosti vyšší než 100 Mb/s.
(18)
Vzhledem k rychlému rozvoji digitálních služeb a aplikací vyžadujících stále rychlejší internetová připojení a urychlený vývoj nejmodernějších technologií, které to umožní, je vhodné v rámci hodnocení Digitální agendy pro Evropu zvážit revizi cílů v oblasti širokopásmového připojení pro rok 2020, aby se zajistilo, že Evropa bude mít k dispozici konkurenceschopné rychlosti širokopásmového připojení v porovnání s jinými světovými ekonomikami.
(19)
Část projektů v oblasti širokopásmového připojení by se měla vyznačovat vyššími ambicemi a usilovat o vyšší rychlosti, a měla by tak sloužit jako pilotní projekty pro rychlejší připojení a modely s potenciálem pro replikovatelnost.
(20)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 12. září 2013 nazvaném Digitální agenda pro růst, mobilitu a zaměstnanost: čas přeřadit na vyšší rychlost zdůraznil, že cílem revidované a na budoucnost orientované Digitální agendy pro Evropu pro rok 2020 je propojení všech domácností v Unii širokopásmovým připojením o rychlosti 100 Mb/s, přičemž polovina domácností by měla předplacené připojení o rychlosti 1 Gb/s nebo vyšší.
(21)
Vedoucí úlohu při zavádění a modernizaci širokopásmových sítí by měl hrát soukromý sektor, přičemž by se měl opírat o regulační rámec podporující hospodářskou soutěž a investice. V případě, kdy objem soukromých investic není dostatečný, měly by členské státy provést nezbytné kroky k dosažení cílů Digitální agendy pro Evropu. Veřejná finanční podpora pro širokopásmové sítě by měla být omezena na programy nebo iniciativy zaměřené na projekty, které nemohou být financovány pouze soukromým sektorem, což musí být doloženo předběžným hodnocením, kterým se zjistí selhání trhu nebo nepříznivé investiční situace, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (13).
(22)
Finanční nástroj či nástroje pro širokopásmové sítě nemají vést k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže a k vytěsnění soukromých investic nebo vytvářet překážky, které soukromé investory odradí. Mají být zejména v souladu s články 101, 102, 106 a 107 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a ve vhodných případech s pokyny EU k použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí.
(23)
Prostředky z veřejných zdrojů na širokopásmové sítě mají být vydávány pouze na infrastruktury, jež jsou v souladu s platnými právními předpisy, zejména předpisy v oblasti hospodářské soutěže, a s nařízeným přístupem podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES (14).
(24)
Vzhledem k tomu, že finanční zdroje, které jsou k dispozici v rámci nástroje pro propojení Evropy, jsou omezené, měla by se finanční pomoc zaměřit na vytvoření finančních mechanismů na úrovni Unie, které přilákají další investice, podpoří multiplikační efekt, a usnadní tak efektivní využívání soukromých a jiných veřejných investičních zdrojů. Díky tomuto přístupu vzniknou příznivé podmínky pro finanční příspěvky podniků a institucionálních subjektů, jejichž výše může výrazně překročit úroveň přímo způsobilého financování v rámci nástroje pro propojení Evropy.
(25)
Vzhledem k omezeným finančním zdrojům v rámci nástroje pro propojení Evropy a v zájmu zajištění vhodného financování pro infrastruktury digitálních služeb by celková výše rozpočtových prostředků určených na širokopásmové připojení neměla překročit minimální částku nezbytnou k zajištění nákladově efektivní intervence, kterou je třeba stanovit prostřednictvím předběžného hodnocení a zohlednit přitom mimo jiné druh zamýšlených finančních nástrojů, potenciální pákový efekt pro minimální velikost projektového portfolia umožňující jeho účinné fungování a tržní podmínky.
(26)
Podpora zavádění širokopásmových sítí poskytovaná v rámci nástroje pro propojení Evropy by měla doplňovat pomoc poskytovanou podle jiných unijních programů a iniciativ, včetně evropských strukturálních a investičních fondů, v případech, kdy je v rámci předběžného hodnocení zjištěno selhání trhu či nepříznivá investiční situace a kdy tak rozhodnou řídící orgány. Finanční pomoc pro zavádění širokopásmových sítí poskytovaná v rámci nástroje pro propojení Evropy by měla přispět k úsilí členských států, a to jak přímo, tak tím, že zajistí investiční nástroje pro dobrovolné, účelově vázané příspěvky z jiných zdrojů, včetně evropských strukturálních a investičních fondů, v důsledku čehož budou moci členské státy využít know-how a úspory z rozsahu, které skýtají nástroje řízené Unií, s cílem zlepšit efektivní využití veřejných prostředků.
(27)
Financování v rámci nástroje pro propojení Evropy by v zájmu zajištění hospodářsky nejvýhodnějšího řešení a v důsledku omezených zdrojů mělo být poskytnuto na projekty, jež využívají z hlediska daného projektu nejvhodnější technologie, mohou podnítit inovativní obchodní modely a vykazují vysoký potenciál, pokud jde o replikaci. Pokud jsou projekty financovány prostřednictvím dobrovolných příspěvků v rámci nástroje pro propojení Evropy, například prostřednictvím evropských strukturálních a investičních fondů nebo vnitrostátních či regionálních finančních prostředků, měla by být kritéria způsobilosti pružnější a zohledňovat konkrétní situaci a podmínky v oblastech, kterým tyto finanční prostředky mají posloužit.
(28)
Unie může podpořit zavádění širokopásmových sítí, které přispívají k dosažení cílů Digitální agendy pro Evropu ve všech možných oblastech. Důležitými cíli Digitální agendy pro Evropu jsou zmenšení digitální propasti a zvýšení digitálního začleňování. Všechna opatření Unie v oblasti širokopásmového připojení by tak měla být zaměřena na zvláštní potřeby příměstských, venkovských, a zejména řídce osídlených a méně rozvinutých regionů, v nichž je nutné zavést připojení. To zahrnuje zavádění širokopásmových sítí za účelem propojení ostrovních, uzavřených, horských, odlehlých a okrajových regionů, včetně ostrovních členských států, s ústředními regiony Unie nebo opatření ke zlepšení spolehlivosti nebo kvality spojení mezi těmito regiony a ústředními regiony Unie.
(29)
Pro dotvoření jednotného digitálního trhu je třeba podpořit slučitelnost programu týkajícího se nástroje pro propojení Evropy s vnitrostátními a regionálními činnostmi v oblasti širokopásmového připojení.
(30)
Při provádění tohoto nařízení by měla být forma finanční pomoci sladěna s povahou dotčených opatření. Platformy hlavních služeb, které nemohou být financovány z jiných zdrojů, by proto v oblasti infrastruktur digitálních služeb měly být upřednostněny pro financování, a to formou zadávání veřejných zakázek, nebo ve výjimečných případech formou grantů, zatímco na obecné služby by měla být poskytnuta pouze omezená finanční pomoc z nástroje pro propojení Evropy. Navíc by jakákoliv finanční pomoc z nástroje pro propojení Evropy měla být zaměřena na účinné využívání fondů Unie, a proto by širokopásmové sítě měly být podporovány finančními nástroji, které přinášejí větší pákový efekt než granty.
(31)
Intervence podle tohoto nařízení by měla být zaměřena na dosažení součinností a interoperability mezi různými projekty společného zájmu popsanými v příloze, jakož i s jinými infrastrukturami, včetně dopravních a energetických infrastruktur podporovaných v rámci nástroje pro propojení Evropy, příslušnými výzkumnými infrastrukturami podporovanými mimo jiné prostřednictvím programu Horizont 2020 a příslušnými infrastrukturami podporovanými z evropských strukturálních a investičních fondů, a zároveň by nemělo docházet ke zdvojování činností a nepřiměřenému administrativnímu zatížení.
(32)
Finanční pomoc pro projekty společného zájmu by měla být doplněna horizontálními opatřeními, včetně technické pomoci, opatření na povzbuzení poptávky a koordinace, přičemž cílem by měl být co největší dopad intervence Unie.
(33)
Při vyčleňování prostředků na intervenci v oblasti širokopásmových sítí by Komise měla vzít v úvahu výsledky hodnocení stávajících finančních nástrojů Unie.
(34)
Komisi by měla být nápomocna odborná skupina složená ze zástupců všech členských států za účelem konzultací a podpory mimo jiné při monitorování provádění tohoto nařízení, plánování, hodnocení a řešení problémů s prováděním.
(35)
Odborná skupina by měla rovněž spolupracovat se subjekty podílejícími se na provádění tohoto nařízení, například s místními a regionálními orgány, poskytovateli přístupu k internetu, administrátory veřejných sítí a výrobci součástí, jakož i s vnitrostátními regulačními orgány a se Sdružením evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC), zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1211/2009 (15).
(36)
Nařízením (EU) č. 1316/2013 se zřizuje koordinační výbor pro nástroj pro propojení Evropy, který je rovněž výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (16). Nařízení (EU) č. 1316/2013 na Komisi dále přenáší pravomoci přijímat v souladu s přezkumným postupem roční a víceleté pracovní programy, mimo jiné pro odvětví telekomunikací, které je předmětem tohoto nařízení. V tomto ohledu je důležité upřesnit, že členské státy by při projednávání otázek souvisejících s tímto nařízením, zejména návrhů ročních a víceletých pracovních programů, měli v koordinačním výboru pro nástroj pro propojení Evropy zastupovat odborníci z odvětví telekomunikační infrastruktury.
(37)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž koordinovaného rozvoje transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jich, z důvodu přeshraniční povahy podporovaných infrastruktur a dopadů na celé území Unie, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(38)
Za účelem podpory projektů společného zájmu v odvětví dopravy, telekomunikačních infrastruktur a energie stanoví nařízení (EU) č. 1316/2013 podmínky, metody a postupy pro poskytování finanční pomoci Unie na transevropské sítě. Stanoví také rozčlenění zdrojů, které mají být k dispozici podle nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 ve všech třech odvětvích. Nařízení (EU) č. 1316/2013 je použitelné od 1. ledna 2014. Je tedy vhodné sladit uplatňování tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1316/2013 a nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 Toto nařízení by se tedy mělo použít od 1. ledna 2014.
(39)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1336/97/ES (17) by mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví hlavní směry pro včasné zavedení a interoperabilitu projektů společného zájmu v oblasti transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury.
2. Toto nařízení stanoví zejména:
a)
cíle a operační priority projektů společného zájmu;
b)
určení projektů společného zájmu;
c)
kritéria, podle kterých jsou opatření přispívající k projektům společného zájmu způsobilá pro finanční pomoc Unie v souladu s nařízením (EU) č. 1316/2013 pro účely rozvoje, realizace, zavádění, vzájemného propojení a interoperability těchto projektů;
d)
priority z hlediska financování poskytovaného pro projekty společného zájmu.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 1316/2013.
2. Pro účely tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1316/2013 se dále rozumí:
a)
„telekomunikační infrastrukturou“ širokopásmové sítě a infrastruktury digitálních služeb;
b)
„infrastrukturami digitálních služeb“ infrastruktury, které umožňují elektronické poskytování síťových služeb, zpravidla po internetu, které zajišťují transevropské interoperabilní služby společného zájmu pro občany, podniky nebo veřejné orgány a které jsou tvořeny platformami hlavních služeb a obecnými službami;
c)
„stavebními prvky“ základní infrastruktury digitálních služeb, které jsou základním předpokladem pro opětovné využití ve složitějších infrastrukturách digitálních služeb;
d)
„platformami hlavních služeb“ ústřední uzly infrastruktur digitálních služeb, jejichž účelem je zajišťovat transevropské propojení, přístup a interoperabilitu a které jsou otevřené členským státům a mohou být otevřené i jiným subjektům;
e)
„obecnými službami“ vstupní služby spojující jednu či více vnitrostátních infrastruktur s platformou nebo platformami hlavních služeb;
f)
„širokopásmovými sítěmi“ pevné a bezdrátové přístupové sítě, pomocná infrastruktura a hlavní sítě schopné zajistit spojení o velmi vysokých rychlostech;
g)
„horizontálními opatřeními“ studie ve smyslu čl. 2 bodu 6 nařízení (EU) č. 1316/2013, a podpůrná opatření programu ve smyslu čl. 2 bodu 7 nařízení (EU) č. 1316/2013.
Článek 3
Cíle
1. Projekty společného zájmu přispívají k dosažení obecných cílů uvedených v článku 3 nařízení (EU) č. 1316/2013.
2. Kromě obecných cílů sledují projekty společného zájmu jeden nebo několik těchto specifických cílů:
a)
hospodářský růst a podpora dokončení a fungování vnitřního trhu, což povede ke zvýšení konkurenceschopnosti evropského hospodářství, včetně malých a středních podniků;
b)
zlepšení každodenního života občanů, podniků a veřejných orgánů, na všech úrovních, podporou širokopásmových sítí, propojení a interoperability vnitrostátních, regionálních a místních širokopásmových sítí, nediskriminačního přístupu k těmto sítím a digitálního začlenění.
3. K dosažení cílů uvedených v odstavcích 1 a 2 přispívají tyto operační priority:
a)
interoperabilita, propojení, udržitelné zavádění, provoz a modernizace transevropských infrastruktur digitálních služeb, jakož i koordinace na evropské úrovni;
b)
efektivní tok investic soukromého a veřejného sektoru s cílem stimulovat zavádění a modernizaci širokopásmových sítí, a přispět tak k dosažení cílů širokopásmového připojení stanovených v Digitální agendě pro Evropu.
Článek 4
Projekty společného zájmu
1. Účelem projektů společného zájmu je zejména:
a)
vytvořit nebo rozšířit interoperabilní a pokud možno mezinárodně slučitelné platformy hlavních služeb, spolu s obecnými službami pro infrastruktury digitálních služeb;
b)
zajistit efektivní investiční nástroje pro širokopásmové sítě, přilákat nové kategorie investorů a navrhovatelů projektů a podpořit replikovatelnost inovačních projektů a obchodních modelů.
2. Projekty společného zájmu mohou zahrnovat celý cyklus, včetně studií proveditelnosti, provádění, nepřetržité činnosti a modernizace, koordinace a hodnocení.
3. Projekty společného zájmu mohou být podporovány prostřednictvím horizontálních opatření.
4. Projekty společného zájmu a opatření, která k nim přispívají, jsou podrobněji popsány v příloze.
Článek 5
Metody intervence
1. V oblasti infrastruktur digitálních služeb realizuje platformy hlavních služeb v prvé řadě Unie, zatímco obecné služby realizují strany, které vytváří napojení na příslušnou platformu hlavních služeb. Investice do širokopásmových sítí poskytuje převážně soukromý sektor, který se opírá o regulační rámec podporující hospodářskou soutěž a investice. Veřejná podpora pro širokopásmové sítě je poskytována pouze v případě selhání trhu či nepříznivé investiční situace.
2. Členské státy a jiné subjekty, které jsou pověřeny prováděním projektů společného zájmu nebo k nim přispívají, se vybízejí, aby přijaly opatření nezbytná k usnadnění provádění projektů společného zájmu. Konečné rozhodnutí o provádění projektu společného zájmu, který se vztahuje na území některého členského státu, se přijme až poté, co je tento členský stát schválí.
3. Opatření přispívající k projektům společného zájmu splňujícím kritéria uvedená v článku 6 tohoto nařízení jsou způsobilá pro finanční pomoc Unie na základě podmínek a nástrojů, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1316/2013. Finanční podpora je poskytována v souladu s příslušnými pravidly a postupy přijatými Unií, prioritami financování stanovenými v článku 6 tohoto nařízení a dostupností zdrojů, přičemž se přihlíží ke zvláštním potřebám příjemců:
4. opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti infrastruktur digitálních služeb jsou podpořena:
a)
zadáváním veřejných zakázek; nebo
b)
granty.
5. opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti širokopásmových sítí jsou podpořena:
a)
finančními nástroji vymezenými v nařízení (EU) č. 1316/2013, které mohou být doplněny dalšími příspěvky z jiných odvětví nástroje pro propojení Evropy, jiných nástrojů, programů a rozpočtových položek v rozpočtu Unie, od členských států, včetně regionálních a místních orgánů a jiných investorů, včetně soukromých investorů, v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 1316/2013; nebo
b)
kombinací finančních nástrojů a grantů z veřejných zdrojů jiných než nástroj pro propojení Evropy, ať už jsou to veřejné zdroje na úrovni Unie, nebo na vnitrostátní úrovni;
6. horizontální opatření jsou podpořena:
a)
zadáváním veřejných zakázek; nebo
b)
granty.
7. Celková částka rozpočtových prostředků přidělených na finanční nástroje pro širokopásmové sítě nepřekročí minimální částku nezbytnou k zajištění nákladově efektivních intervencí, které se stanoví na základě předběžného hodnocení uvedeného v čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1316/2013.
Tato částka představuje 15 % z finančního krytí určeného pro odvětví telekomunikací uvedeného v čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1316/2013.
8. Nejméně třetina projektů širokopásmového připojení, které získávají finanční pomoc podle tohoto nařízení, je zaměřena na dosažení rychlosti širokopásmového připojení vyšší než 100 Mb/s.
9. Evropský parlament a Rada mohou na návrh Komise a v návaznosti na zprávu uvedenou v čl. 8 odst. 6 upravit částku stanovenou podle odstavce 7 tohoto článku a podíl projektů uvedený v odstavci 8 tohoto článku.
10. Je-li podpora z nástroje pro propojení Evropy doplňkem podpory z evropských strukturálních a investičních fondů a jiné přímé veřejné podpory, může být dosažení součinností mezi opatřeními v rámci nástroje pro propojení Evropy a podporou z evropských strukturálních a investičních fondů posíleno využitím vhodného mechanismu koordinace.
Článek 6
Kritéria způsobilosti a priority financování
1. Aby byla opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti infrastruktur digitálních služeb způsobilá pro financování, musí splňovat všechna tato kritéria:
a)
být dostatečně vyspělá, aby mohla být zavedena, což musí být doloženo zejména úspěšnou realizací pilotních projektů v rámci programů, jako jsou například programy Unie související s inovacemi a výzkumem;
b)
přispívat k politikám a činnostem Unie na podporu vnitřního trhu;
c)
přinášet evropskou přidanou hodnotu a zahrnovat strategii a plán pro dlouhodobou udržitelnost, případně financováním ze zdrojů jiných než z nástroje pro propojení Evropy, přičemž kvalita této strategie musí být prokázána na základě posouzení proveditelnosti a poměru nákladů a přínosů. Tuto strategii je v případě potřeby nutné aktualizovat;
d)
být v souladu s mezinárodními nebo evropskými normami nebo s otevřenými specifikacemi a směry pro interoperabilitu, jako je Evropský rámec interoperability, a vycházet ze stávajících řešení.
2. Výběr opatření přispívajících k projektům společného zájmu v oblasti infrastruktur digitálních služeb, jež mají být financovány podle nástroje pro propojení Evropy, jakož i úroveň jejich financování se stanoví v rámci ročního pracovního programu uvedeného v čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1316/2013.
3. Nejvyšší prioritu pro financování mají stavební prvky, které jsou nezbytné pro rozvoj, zavádění a provoz ostatních infrastruktur digitálních služeb uvedených v oddílu 1.1 přílohy a u nichž je prokazatelný předpoklad, že pro tyto účely budou mít využití.
4. Druhou nejvyšší prioritu mají jiné infrastruktury digitálních služeb, jejichž účelem je podpora práva, politik a programů Unie, uvedených v oddílu 1.2 a 1.3 přílohy, a jež jsou pokud možno založeny na stávajících stavebních prvcích.
5. Podpora platforem hlavních služeb má přednost před podporou obecných služeb.
6. V ročních a víceletých pracovních programech uvedených v článku 17 nařízení (EU) č. 1316/2013 mohou být na základě cílů stanovených v článku 3 tohoto nařízení, popisu projektů společného zájmu v příloze tohoto nařízení a s ohledem na dostupné rozpočtové prostředky stanovena další kritéria, pokud jde o způsobilost a prioritu v oblasti infrastruktur digitálních služeb.
7. Aby byla opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti širokopásmových sítí způsobilá pro financování, musí splňovat všechna tato kritéria:
a)
významně přispívat k plnění cílů Digitální agendy pro Evropu;
b)
být dostatečně vyspělé z hlediska fáze vývoje projektu a přípravné fáze a stavět na účinných mechanismech realizace;
c)
nabízet řešení selhání trhu nebo nepříznivých investičních situací;
d)
nesmí vést k narušení trhu nebo k vytěsňování soukromých investic;
e)
využívat technologii považovanou za nejvhodnější k řešení potřeb dotčené zeměpisné oblasti, přičemž se berou v úvahu zeměpisné, sociální a ekonomické faktory na základě objektivních kritérií a v souladu se zásadou technologické neutrality;
f)
zavádět technologii, jež je pro konkrétní projekt nejvhodnější, a současně nabízet nejlepší možnou rovnováhu mezi nejvyspělejšími technologiemi z hlediska kapacity toku údajů, bezpečnosti přenosu, odolnosti sítě a nákladové efektivnosti;
g)
disponovat vysokým potenciálem replikovatelnosti nebo být založeny na inovativních obchodních modelech.
8. Kritéria uvedená v odst. 7 písm. g) tohoto článku se nevyžadují pro projekty financované z dodatečných účelově vázaných příspěvků poskytnutých v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 1316/2013.
9. Aby byla horizontální opatření způsobilá pro financování, musí splňovat jedno z těchto kritérií:
a)
připravovat nebo podporovat opatření provádění při jejich zavádění, řízení a řešení stávajících či vznikajících problémů při provádění;
b)
vytvářet novou poptávku po infrastrukturách digitálních služeb.
Článek 7
Spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi
1. Unie může navazovat kontakty, projednávat a vyměňovat si informace a spolupracovat s veřejnými orgány nebo jakoukoli jinou organizací ve třetích zemích za účelem dosažení každého cíle sledovaného tímto nařízením. Kromě jiných cílů bude tato spolupráce usilovat o podporu interoperability mezi sítěmi v oblasti telekomunikační infrastruktury v Unii a podobnými sítěmi třetích zemí.
2. Země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Evropského hospodářského prostoru, mohou být zapojeny do odvětví v rámci nástroje pro propojení Evropy zahrnujícího telekomunikační infrastrukturu v souladu s podmínkami stanovenými v dohodě o EHP.
3. Odchylně od čl. 8 odst. 3 a čl. 9 odst. 4 nařízení (EU) č. 1316/2013, mohou být přistupující země a kandidátské země využívající předvstupní strategie zapojeny do odvětví v rámci nástroje pro propojení Evropy zahrnujícího telekomunikační infrastrukturu v souladu s dohodami, které s Unií podepsaly.
4. Pro účely účasti zemí ESVO se odvětví v rámci nástroje pro propojení Evropy zahrnující telekomunikační infrastrukturu považuje za zvláštní program.
Článek 8
Výměna informací, monitorování a podávání zpráv
1. Na základě informací obdržených podle čl. 22 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1316/2013 si členské státy a Komise vyměňují informace a osvědčené postupy týkající se pokroku dosaženého v provádění tohoto nařízení. Členské státy do tohoto procesu ve vhodných případech zapojí místní a regionální orgány. Komise zveřejní celoroční přehled těchto informací a předloží ho Evropskému parlamentu a Radě.
2. Komisi poskytuje poradenství a je nápomocna skupina odborníků složená z jednoho zástupce každého státu. Tato skupina odborníků je Komisi nápomocna zejména při:
a)
monitorování provádění tohoto nařízení;
b)
zohledňování vnitrostátních plánů a vnitrostátních strategií, kde je to případné;
c)
realizaci opatření pro hodnocení provádění pracovních programů z finančního a technického hlediska;
d)
řešení stávajících nebo vznikajících problémů souvisejících s realizací projektu.
e)
vymezování strategických směrů před tím, než dojde k vypracování ročního a víceletého pracovního programu, které jsou uvedeny v článku 17 nařízení (EU) č. 1316/2013, přičemž zvláštní pozornost věnuje výběru a stažení opatřeních přispívajících k projektům společného zájmu a rozdělení rozpočtových prostředků, jakož i revizi těchto pracovních programů.
3. Skupina odborníků může rovněž posuzovat jakékoli jiné otázky týkající se rozvoje transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury.
4. Komise skupinu odborníků informuje o pokroku při provádění ročních a víceletých pracovních programů, které jsou uvedeny v článku 17 nařízení (EU) č. 1316/2013.
5. Skupina odborníků spolupracuje se subjekty zapojenými do plánování, rozvoje a správy digitálních sítí a služeb, jakož i s dalšími příslušnými zúčastněnými stranami.
Komise a další subjekty pověřené prováděním tohoto nařízení, například Evropská investiční banka, věnují doporučením skupiny odborníků zvláštní pozornost.
6. V souvislosti s hodnocením v polovině období a následným hodnocením nařízení (EU) č. 1316/2013, uvedeným v článku 27 tohoto nařízení, a za pomoci skupiny odborníků Komise uveřejní zprávu o pokroku v provádění tohoto nařízení. Uvedená zpráva se předloží Evropskému parlamentu a Radě.
7. Zpráva bude obsahovat hodnocení pokroku, jehož bylo dosaženo při rozvoji a provádění projektů společného zájmu, včetně případných zpoždění v provádění a zaznamenaných obtíží, jakož i informace o závazcích a platbách.
8. Komise v těchto zprávách rovněž vyhodnotí, zda oblast působnosti projektů společného zájmu nadále odráží technologický rozvoj a inovace, stejně jako vývoj právních předpisů či vývoj trhu a hospodářský vývoj, a zda by s ohledem na tento vývoj a potřebu dlouhodobé udržitelnosti měla být finanční podpora některého projektu společného zájmu postupně ukončena nebo poskytována z jiných zdrojů. U projektů, které mohou mít významný dopad na životní prostředí, zahrnují tyto zprávy analýzu vlivu na životní prostředí s případným přihlédnutím k potřebě přizpůsobení se změně klimatu a zmírnění jejího dopadu a k odolnosti vůči živelným pohromám. Takové hodnocení lze uskutečnit rovněž kdykoli jindy, považuje-li se to za vhodné.
9. Dosažení specifických cílů stanovených v článku 3 se posuzuje ex post mimo jiné na základě:
a)
dostupnosti infrastruktur digitálních služeb, měřeno podle počtu členských států napojených na každou infrastrukturu digitálních služeb;
b)
procentuálního podílu občanů a podniků využívajících infrastruktur digitálních služeb a přeshraniční dostupnosti těchto služeb;
c)
objemu získaných investic v oblasti širokopásmových sítí a pákového efektu, v případě projektů financovaných z příspěvků z veřejných zdrojů uvedených v čl. 5 odst. 5 písm. b).
Článek 9
Zrušení
Rozhodnutí č. 1336/97/ES se zrušuje.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. března 2014.
REGOLAMENT (UE) Nru 283/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-11 ta' Marzu 2014
dwar linji gwida għal networks trans-Ewropej fil-qasam tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni u li jħassar id-Deċiżjoni Nru 1336/97/KE
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 172 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjonijiet tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjonijiet tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
In-networks u s-servizzi tat-telekomunikazzjoni qegħdin isiru infrastrutturi dejjem aktar ibbażati fuq l-internet, b’interrelazzjoni mill-qrib bejn in-networks tal-broadband u s-servizzi diġitali. L-internet qiegħed isir il-pjattaforma dominanti għall-komunikazzjoni, is-servizzi, l-edukazzjoni, il-parteċipazzjoni fil-ħajja soċjali u politika, il-kontenut kulturali u n-negozju. Għalhekk, id-disponibbiltà trans-Ewropea ta’ aċċess mifrux, b'veloċità għolja u sikur għall-internet u s-servizzi diġitali fl-interess pubbliku hija essenzjali għat-tkabbir soċjali u ekonomiku, il-kompetittività, l-inklużjoni soċjali u s-suq intern.
(2)
Fis-17 ta' Ġunju 2010, il-Kunsill Ewropew approva l-komunikazzjoni tal-Kummissjoni tas-26 ta' Awwissu 2010 dwar Aġenda Diġitali għall-Ewropa li timmira li twitti t-triq biex timmassimizza l-potenzjal soċjali u ekonomiku tat-teknoloġiji tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni. Hija tfittex li tixpruna l-provvista u d-domanda ta' infrastruttura kompetittiva tal-internet b'veloċità għolja u servizzi diġitali kompetittivi bbażati fuq l-internet, fl-avvanz lejn Suq Uniku Diġitali fattwali, li huwa essenzjali għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv.
(3)
Regolament (UE) Nru 1316/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) jiddetermina l-kondizzjonijiet, metodi u proċeduri għall-għoti ta' għajnuna finanzjarja mill-Unjoni lil networks trans-Ewropej fis-setturi tal-infrastrutturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija. Billi hemm sfidi u opportunitajiet simili fis-setturi koperti mill-Faċilità Nikkollegaw l-Ewropa (CEF), hemm lok sinifikanti għall-isfruttar ta' sinerġiji, inkluż billi jiġi kkombinat il-finanzjament tas-CEF ma' sorsi oħra ta' finanzjament.
(4)
Għadd kbir ta' servizzi diġitali transkonfinali, li jimplimentaw skambji bejn l-amministrazzjonijiet pubbliċi Ewropej b'appoġġ għall-politiki tal-Unjoni, huma realtà. Meta niġu biex nipprovdu soluzzjonijiet ġodda, huwa importanti li nisfruttaw is-soluzzjonijiet eżistenti implimentati fil-kuntest ta' inizjattivi Ewropej oħra, li nevitaw id-duplikazzjoni tax-xogħol, u li niżguraw il-koordinazzjoni u l-allinjar ta' approċċi u soluzzjonijiet fost l-inizjattivi u l-politiki, bħal, pereżempju, il-programm tal-ISA stabbilit mid-Deċiżjoni 922/2009/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5), il-programm Fiscalis stabbilit mir-Regolament (UE) Nru 1286/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6), u Orizzont 2020 stabbilit mir-Regolament (UE) Nru 1291/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7). Bl-istess mod, huwa importanti li s-soluzzjonijiet ikunu konformi ma' standards internazzjonali u/jew Ewropej miftiehma jew ma' speċifikazzjonijiet miftuħa għall-interoperabbiltà, b'mod partikolari dawk identifikati mill-Kummissjoni skont ir-Regolament (UE) Nru 1025/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), u speċifikazzjonijiet u orjentazzjonijiet oħra rilevanti, bħall-Qafas Ewropew tal-Interoperabbiltà għas-servizzi pubbliċi Ewropej (EIF).
(5)
L-iżvilupp ta' networks tal-broadband ta' veloċità għolja jikseb benefiċċju minn standards tekniċi Ewropej. Jenħtieġu programmi ta' riċerka u ta' żvilupp fl-Unjoni u żieda fil-monitoraġġ tal-proċeduri ta' standardizzazzjoni jekk l-Unjoni trid tiżvolġi rwol ċentrali fl-industrija tat-telekomunikazzjoni.
(6)
Proġetti pilota fuq skala kbira bejn l-Istati Membri, kofinanzjati mill-Programm għall-Kompetittività u l-Innovazzjoni (9), fosthom PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX jew SPOCS, ivvalidaw servizzi diġitali transkonfinali ewlenin fis-suq intern, abbażi ta' elementi modulari komuni, li qed jiġu kkonsolidati bil-proġett eSENS. Dawk il-proġetti pilota diġà laħqu, jew se jilħqu fil-futur qrib, il-livell ta' maturità meħtieġa għall-implimentazzjoni. Il-proġetti eżistenti ta' interess komuni diġà wrew il-valur miżjud evidenti tal-azzjoni fuq il-livell Ewropew, bħal fl-oqsma tal-wirt kulturali (Europeana), il-protezzjoni tat-tfal (Internet Aktar Sikur), is-sigurtà soċjali (EESSI), filwaqt li ġew proposti oħrajn, bħal fil-qasam tal-ħarsien tal-konsumaturi (ODR).
(7)
Fir-rigward tal-infrastrutturi ta' servizzi diġitali, l-elementi modulari għandhom jieħdu l-prijorità fuq infrastrutturi oħra ta' servizzi diġitali, billi tal-ewwel huma prekondizzjoni għal tat-tieni. Fost l-oħrajn, l-infrastrutturi ta' servizzi diġitali għandhom joħolqu valur miżjud Ewropew u jissodisfaw bżonnijiet ipprovati. Għandhom ikunu maturi biżżejjed għall-implimentazzjoni, teknikament kif ukoll operattivament, kif ikun ġie pprovat b'mod partikulari permezz ta' proġetti pilota li jkunu rnexxew. Għandhom jissejsu fuq pjan konkret ta' sostenibbiltà sabiex jiżguraw l-operat għal żmien medju u fit-tul tal-pjattaformi ta' servizzi ewlenin lil hinn mis-CEF. B'hekk, l-għajnuna finanzjarja fil-qafas ta' dan ir-Regolament, kull fejn ikun possibbli, għandha titneħħa gradwalment, u għandhom jiġu mobilizzati fondi minn sorsi li mhumiex is-CEF, fejn dan ikun meħtieġ.
(8)
Huwa importanti li l-infrastrutturi ta' servizzi diġitali li huma meħtieġa biex jintlaħqu l-obbligi legali skont il-liġi tal-Unjoni u/jew li qegħdin jiżviluppaw jew jipprovdu elementi modulari, b'potenzjal ta' impatt qawwi fuq l-iżvilupp ta' servizzi pubbliċi pan-Ewropej, jiġu ffinanzjati sabiex jiġu appoġġati infrastrutturi multipli ta' servizzi diġitali, u sabiex tinbena progressivament ekosistema ta' interoperabbiltà Ewropea. F'dan il-kuntest, l-obbligi legali jfissru dispożizzjonijiet speċifiċi li jirrikjedu jew l-iżvilupp jew l-użu ta' infrastrutturi ta' servizzi diġitali, jew li jirrikjedu riżultati li jistgħu jinkisbu biss permezz ta' infrastrutturi Ewropej ta' servizzi diġitali.
(9)
Bħala infrastrutturi tas-servizzi diġitali stabbiliti sewwa, għandha tingħata prijorità lill-finanzjament ta' Europeana u Internet Aktar Sikur għat-Tfal. B'mod partikolari, għandha tkun żgurata l-kontinwità tal-finanzjament mill-Unjoni lis-CEF minn programmi oħra tal-Unjoni, fl-ewwel snin tal-qafas finanzjarju pluriennali għall-perijodu 2014-2020stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (10), biex tippermetti l-forniment ta' servizz b'suċċess u mingħajr qtugħ fl-istess livell previst bl-iskema ta' finanzjament attwali. Fl-10 ta' Mejju 2012, il-Kunsill issottolinja l-importanza vitali li tkun żgurata l-vijabbiltà fit-tul ta' Europeana, inkluż f'termini ta' governanza u finanzjament (11).
(10)
Għandu jkun żgurat ambjent online sikur, inklużiv u pożittiv għat-tfal u ż-żgħażagħ. Bħala miżura kruċjali għall-ħarsien u l-promozzjoni tad-drittijiet tat-tfal fl-ambjent online, għandu jkun żgurat il-funzjonament tal-Programm Internet Aktar Sikur wara l-2014. Bl-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, l-implimentazzjoni ta' Strateġija Ewropea għal Internet Aħjar għat-Tfal fil-livell tal-Unjoni kif ukoll tal-Istati Membri għandha tingħata appoġġ finanzjarju, b'mod partikolari fir-rigward ta' Ċentri għal Internet Aktar Sikur (SICs) fl-Istati Membri. L-attivitajiet tal-SICs, inklużi n-nodi ta' sensibilizzazzjoni u attivitajiet oħra ta' sensibilizzazzjoni, għajnuna telefonika għat-tfal, il-ġenituri u min jieħu ħsieb it-tfal dwar l-aħjar mod kif it-tfal jużaw l-internet, kif ukoll linji telefoniċi diretti għar-rapportar ta' kontenut ta' abbuż sesswali tat-tfal fuq l-internet, huma element ewlieni u prerekwiżit għas-suċċess ta' dik l-istrateġija.
(11)
Att futur tal-Unjoni dwar l-identifikazzjoni elettronika u s-servizzi ta' fiduċja għal tranżazzjonijiet elettroniċi fis-suq intern ser jiddetermina r-rekwiżiti dettaljati u l-kondizzjonijiet għar-rikonoxximent reċiproku ta' abilitaturi ewlenin, li minn hawn 'il quddiem qed jissejħu l-elementi modulari tal-infrastrutturi tas-servizzi diġitali. Dak l-att ser ikopri diversi mill-elementi modulari l-aktar importanti, pereżempju l-identifikazzjoni elettronika u l-firma elettronika bħala parti mill-proġetti ta' interess komuni msemmijin fl-Anness ma' dan ir-Regolament.
(12)
Infrastrutturi ta' servizzi diġitali implimentati skont id-Deċiżjoni 922/2009/KE se jiffaċilitaw l-interazzjoni elettronika minn naħa għal oħra tal-fruntieri u bejn is-setturi fost l-amministrazzjonijiet pubbliċi Ewropej. Dan, min-naħa tiegħu, se jippermetti l-għoti ta' servizzi essenzjali, fost l-oħrajn, f'oqsma bħall-identifikazzjoni u l-awtentikazzjoni elettronika u l-akkwist elettroniku, l-interkonnessjoni transkonfinali tar-reġistri tan-negozji, servizzi tas-saħħa elettroniċi transkonfinali u interoperabbli, kif ukoll il-kooperazzjoni transkonfinali dwar iċ-ċibersigurtà, b'mod li jikkontribwixxi lejn is-Suq Uniku Diġitali. Tali interazzjoni fost l-amministrazzjonijiet se tinkiseb bil-ħolqien u/jew bit-tisħiħ ta' pjattaformi interoperabbli ta' servizzi ewlenin, mibnija fuq elementi modulari komuni eżistenti, u/jew billi jiġu pprovduti elementi modulari addizzjonali essenzjali għall-iżvilupp ta' pjattaformi oħra ta' servizzi ewlenin, u servizzi ġeneriċi relatati li jikkollegaw l-infrastrutturi nazzjonali ma' pjattaformi ta' servizzi ewlenin għat-twassil ta' servizzi diġitali transkonfinali.
(13)
L-Istati Membri għandhom iħeġġu lill-awtoritajiet lokali u reġjonali biex ikunu involuti bis-sħiħ u b'mod effettiv fil-governanza tal-infrastrutturi tas-servizzi diġitali, u għandhom jiżguraw li l-proġetti ta' interess komuni marbutin mat-twassil transkonfinali ta' servizzi ta' gvern elettroniku jqisu r-rakkomandazzjonijiet tal-Fondazzjoni Ewropea tal-Internet (EIF).
(14)
Fir-riżoluzzjoni tiegħu tas-6 ta' Lulju 2011 dwar il-‘Broadband Ewropew: investiment fi tkabbir ekonomiku mmexxi diġitalment’ (12), il-Parlament Ewropew saħaq li s-servizzi tal-broadband huma essenzjali għall-kompetittività tal-industrija tal-Unjoni, u jikkontribwixxi bil-kbir lejn it-tkabbir ekonomiku, il-koeżjoni soċjali u l-ħolqien ta' impjiegi ta' kwalità fl-Unjoni. L-investiment f'teknoloġija mill-aktar avvanzata li tibqa' valida fil-futur huwa kruċjali biex l-Unjoni tkun id-dar tal-innovazzjoni, l-għarfien u s-servizzi.
(15)
Suq Ewropew bi kważi 500 miljun persuna kkollegata mal-broadband b’veloċità għolja jservi sabiex jixpruna l-iżvilupp tas-suq intern, billi joħloq massa kritika ta’ utenti li tkun unika fid-dinja u jesponi lir-reġjuni kollha għal opportunitajiet ġodda u jagħti lil kull utent valur miżjud, kif ukoll jagħti lill-Unjoni l-kapaċità li tkun ekonomija bbażata fuq l-għarfien minn ta' quddiem fid-dinja. Id-distribuzzjoni rapida ta' networks tal-broadband b’veloċità għolja hija kruċjali għall-iżvilupp tal-produttività tal-Unjoni u għall-iżvilupp ta’ intrapriżi ġodda u żgħar li jistgħu jkunu minn ta’ quddiem f’setturi differenti, bħal fil-kura tas-saħħa, fil-manifattura u fl-industrija tas-servizzi.
(16)
Il-kombinazzjoni ta' opportunitajiet ġodda fl-infrastruttura u ta' servizzi innovattivi u interoperabbli ġodda għandha toħloq ċirku virtwuż billi tistimola żieda fit-talba għal broadband b’veloċità għolja li jkun għaqli mill-perspettiva kummerċjali li titwieġeb tajjeb.
(17)
L-Aġenda Diġitali għall-Ewropa tistipula li, sal-2020, l-Ewropej kollha għandu jkollhom aċċess għal veloċitajiet tal-internet 'il fuq minn 30 Mbps, u 50 % jew aktar mid-djar Ewropej għandhom ikunu abbonati għal konnessjonijiet tal-internet ta' 'l fuq minn 100 Mbps.
(18)
Minħabba l-iżvilupp rapidu tas-servizzi diġitali u ta' applikazzjonijiet li jirrikjedu konnessjonijiet tal-internet dejjem aktar veloċi kif ukoll l-evoluzzjoni mgħaġġla ta' teknoloġiji mill-aktar avvanzati li jippermettu dan, huwa xieraq li fil-qafas ta' evalwazzjoni tal-Aġenda Diġitali għall-Ewropa tiġi kkunsidrata reviżjoni tal-miri tal-broadband għall-2020 biex ikun żgurat li l-Unjoni jkollha veloċitajiet tal-broadband kompetittivi meta mqabbla mal-ekonomiji l-oħra fid-dinja.
(19)
Uħud mill-proġetti tal-broadband għandhom ikunu aktar ambizzjużi, u jimmiraw għal veloċitajiet ogħla biex b'hekk iservu bħala proġetti pilota għal konnettività aktar veloċi u mudelli li potenzjalment jiġu replikati.
(20)
Fir-riżoluzzjoni tiegħu tat-12 ta' Settembru 2013 dwar l-‘Aġenda Diġitali għat-Tkabbir, il-Mobbiltà u l-Impjieg: Wasal iż-żmien li nħaffu l-ħidma tagħna’, il-Parlament Ewropew saħaq li mira progressiva riveduta tal-Aġenda Diġitali għall-Ewropa għall-2020 għandha tkun li d-djar kollha fl-Unjoni jkollhom broadband li jipprovdi 100 Mbps, waqt li l-abbonament ta' 50 % tad-djar ikun ta' 1 Gbps jew aktar.
(21)
Is-settur privat għandu jiżvolġi r-rwol ewlieni fl-installazzjoni u l-immodernizzar ta' networks tal-broadband, b'appoġġ ta' qafas regolatorju kompetittiv u favur l-investiment. Fejn l-investiment privat ma jkunx biżżejjed, l-Istati Membri għandhom iwettqu l-isforzi meħtieġa biex jilħqu l-miri tal-Aġenda Diġitali għall-Ewropa. L-għajnuna finanzjarja pubblika għall-broadband għandha tkun limitata għal programmi jew inizjattivi maħsuba għal proġetti li ma jistgħux jiġu ffinanzjati mis-settur privat waħdu, wara konferma minn valutazzjoni ex-ante li tidentifika nuqqasijiet tas-suq jew sitwazzjoni ta' investiment mhux ottimali, f'konformità mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13).
(22)
L-istrumenti finanzjarji għan-networks tal-broadband ma għandhomx joħolqu distorsjoni illeċita tal-kompetizzjoni, jieħdu post l-investimenti privati, jew joħolqu diżinċentivi li jġiegħlu lill-operaturi privati ma jinvestux. B'mod partikolari, għandhom ikunu konformi mal-Artikoli 101, 102, 106 u 107 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) kif ukoll, fejn ikun rilevanti, mal-Linji Gwida tal-UE għall-applikazzjoni tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat fir-rigward tad-distribuzzjoni rapida tan-networks tal-broadband.
(23)
L-infiq li jsir għall-finanzjament pubbliku ta' networks tal-broadband għandu jsir biss fuq infrastrutturi li jikkonformaw mal-liġi applikabbli, b'mod partikolari l-liġi tal-kompetizzjoni, u mal-obbligi dwar l-aċċess skont id-Direttiva 2002/19/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (14).
(24)
Minħabba li r-riżorsi finanzjarji disponibbli fil-qafas tas-CEF huma limitati, l-għajnuna finanzjarja għandha tiffoka fuq l-istabbiliment ta' mekkaniżmi finanzjarji fuq il-livell tal-Unjoni sabiex jiġbdu investimenti addizzjonali, jippromwovu effett ta' tkattir, u b'hekk jiffaċilitaw l-użu effiċjenti ta' fondi privati u fondi oħra pubbliċi għall-investiment. Dan l-approċċ jagħti lok għall-kontributi mingħand in-negozji u l-atturi istituzzjonali, ħafna lil hinn mil-livelli ta' finanzjament eliġibbli direttament permezz tas-CEF.
(25)
Minħabba l-limiti tar-riżorsi finanzjarji fil-qafas tas-CEF u biex ikun żgurat finanzjament xieraq għall-infrastrutturi tas-servizzi diġitali, l-allokazzjoni baġitarja totali għall-broadband ma għandhiex tkun iżjed mill-ammont minimu meħtieġ għall-istabbiliment ta' intervent kost-effiċjenti, li għandu jiġi determinat b'valutazzjoni ex-ante li tieħu kont, fost oħrajn, tat-tip ta' strumenti finanzjarji previsti, l-effett potenzjali ta' lieva għall-portafoll ta' proġett effiċjenti minimu, u l-kondizzjonijiet tas-suq.
(26)
L-għajnuna tas-CEF għall-implimentazzjoni tal-broadband għandha tikkomplementa l-għajnuna pprovduta fil-qafas ta' programmi u inizjattivi oħra tal-Unjoni, inklużi l-Fondi Ewropej Strutturali u ta' Investiment (Fondi ESI) f'każijiet fejn valutazzjoni ex-ante tidentifika nuqqasijiet tas-suq jew sitwazzjonijiet ta' investiment subottimali, u fejn jiġi deċiż hekk mill-awtoritajiet ta' ġestjoni. L-għajnuna finanzjarja tas-CEF għall-implimentazzjoni tal-broadband għandha tikkontribwixxi lejn l-isforzi tal-Istati Membri kemm b'mod dirett kif ukoll billi tipprovdi mezz ta' investiment għall-kontributi volontarji u delimitati minn sorsi oħra, inklużi l-Fondi ESI, u b'hekk tippermetti lill-Istati Membri jisfruttaw l-għarfien espert u l-effetti ta' skala ta' faċilitajiet ġestiti mill-Unjoni bil-għan li tiżdied l-effiċjenza tal-infiq pubbliku.
(27)
Biex ikun żgurat l-aħjar valur għall-infiq, u minħabba l-limiti fir-riżorsi, il-finanzjament tas-CEF għandu jkun disponibbli għal proġetti li jiddependu mit-teknoloġija l-aktar adatta għall-proġett speċifiku, jistgħu jixprunaw mudelli innovattivi ta' negozju u juru potenzjal tajjeb għar-replikazzjoni. Meta l-proġetti jkunu ffinanzjati minn kontributi volontarji fil-qafas tas-CEF, bħall-Fondi ESI jew permezz ta' finanzjament nazzjonali jew reġjonali, il-kriterji tal-eliġibbiltà għandhom ikunu aktar flessibbli u jqisu s-sitwazzjoni speċifika u l-kondizzjonijiet fl-oqsma li dak il-finanzjament ikun intenzjonat li jservi.
(28)
L-Unjoni tista' tappoġġa l-implimentazzjoni ta' networks tal-broadband li jikkontribwixxu għall-għanijiet tal-Aġenda Diġitali għall-Ewropa f'kull tip ta' żona. It-tnaqqis tad-distakk diġitali u ż-żieda fl-inklużjoni diġitali huma għanijiet importanti tal-Aġenda Diġitali għall-Ewropa. L-azzjonijiet kollha tal-Unjoni fil-qasam tal-broadband għandhom għalhekk jindirizzaw il-ħtiġijiet speċjali tar-reġjuni suburbani, rurali, u b'mod partikolari b'popolazzjoni skarsa u inqas żviluppati, li jeħtiġilhom ikunu kkollegati. Dan jinkludi l-implimentazzjoni ta' networks tal-broadband biex jikkollegaw gżejjer, reġjuni bla baħar, reġjuni muntanjużi, reġjuni remoti u periferiċi, inklużi Stati Membri li huma gżejjer, mar-reġjuni ċentrali tal-Unjoni, u/jew azzjonijiet biex itejbu l-affidabbiltà jew il-prestazzjoni tal-konnessjonijiet bejn tali reġjuni u r-reġjuni ċentrali tal-Unjoni.
(29)
Sabiex jitlesta s-Suq Uniku Diġitali, għandha tkun inkoraġġuta l-kompatibbiltà bejn il-programm tas-CEF u l-azzjonijiet nazzjonali u reġjonali dwar il-broadband.
(30)
Fl-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, il-forom ta' għajnuna finanzjarja għandhom ikunu allinjati mal-karatteristiċi tal-azzjonijiet ikkonċernati. B'hekk, fil-qasam tal-infrastrutturi tas-servizzi diġitali, pjattaformi ta' servizzi ewlenin, li ma jistgħux jiġi ffinanzjati minn sorsi oħra, għandhom jingħataw prijorità għall-finanzjament fil-forma ta' akkwist pubbliku jew, b'mod eċċezzjonali, fil-forma ta' għotjiet, filwaqt li s-servizzi ġeneriċi għandhom jingħataw biss għajnuna finanzjarja limitata mis-CEF. Barra minn hekk, kull għajnuna finanzjarja mis-CEF għandha timmira għall-użu effiċjenti tal-fondi tal-Unjoni u, għaldaqstant, in-networks tal-broadband għandhom ikunu appoġġati minn strumenti finanzjarji, li jiżguraw effett ta' lieva aktar milli jagħmlu l-għotjiet.
(31)
Intervent taħt dan ir-Regolament għandu jimmira lejn il-ksib ta' sinerġiji u interoperabbiltà bejn il-proġetti differenti ta' interess komuni deskritti fl-Anness, kif ukoll ma' infrastrutturi oħra, inklużi l-infrastrutturi tat-trasport u tal-enerġija appoġġati mis-CEF, l-infrastrutturi rilevanti ta' riċerka appoġġati, fost l-oħrajn, minn Orizzont 2020, u l-infrastrutturi rilevanti appoġġati mill-Fondi ESI, filwaqt li jkunu evitati d-duplikazzjoni u l-piż amministrattiv bla bżonn.
(32)
L-għajnuna finanzjarja għal proġetti ta' interess komuni għandhom ikunu kkomplementati minn azzjonijiet orizzontali, inklużi l-għajnuna teknika, miżuri ta' xprunar tad-domanda, u l-koordinazzjoni, li għandhom jimmiraw li jimmassimizzaw l-impatt tal-intervent tal-Unjoni.
(33)
Meta tiġi biex talloka fondi għall-intervent f'networks tal-broadband, il-Kummissjoni għandha tqis ir-riżultati tal-evalwazzjonijiet ta' strumenti finanzjarji eżistenti tal-Unjoni.
(34)
Il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn Grupp Espert ta' rappreżentanti tal-Istati Membri kollha, li għandhom jiġu kkonsultati dwar, u jikkontribwixxu għal, fost l-oħrajn, il-monitoraġġ tal-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, l-ippjanar, l-evalwazzjoni, u l-indirizzar tal-problemi ta' implimentazzjoni.
(35)
Il-Grupp Espert għandu jikkoopera wkoll ma' dawk l-entitajiet involuti fl-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, bħall-awtoritajiet lokali u reġjonali, il-fornituri tal-aċċess għall-internet, l-amministraturi ta' network pubbliku u l-manifatturi tal-komponenti kif ukoll l-awtoritajiet regolatorji nazzjonali u l-Korp ta’ Regolaturi Ewropej tal-Komunikazzjonijiet Elettroniċi (BEREC), stabbiliti bir-Regolament (UE) Nru 1211/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15).
(36)
Ir-Regolament (UE) Nru 1316/2013 jistabbilixxi l-Kumitat ta' Koordinazzjoni tas-CEF, li huwa wkoll kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16). Ir-Regolament (UE) Nru 1316/2013 ukoll jikkonferixxi lill-Kummissjoni is-setgħa li tadotta, f'konformità mal-proċedura ta' eżami, programmi ta' ħidma annwali u pluriennali, inkluż fis-settur tat-telekomunikazzjoni, dan tal-aħħar suġġett għal dan ir-Regolament. Huwa importanti li jkun iċċarat f'dan ir-rigward li l-Istati Membri, meta jiddiskutu kwistjonijiet marbuta ma' dan ir-Regolament, b'mod partikolari abbozzi ta' programmi ta' ħidma annwali u pluriennali, għandhom ikunu rrappreżentati fil-Kumitat ta' Koordinazzjoni tas-CEF minn esperti fis-settur tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni.
(37)
Minħabba li l-objettivi ta' dan ir-Regolament, partikolarment l-iżvilupp koordinat tan-networks trans-Ewropej fis-settur tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni, ma jistgħux jinkisbu b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri iżda pjuttost jistgħu, minħabba l-karattru transkonfinali tal-infrastrutturi appoġġati, u l-effetti fuq it-territorju kollu tal-Unjoni, jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri, f'konformità mal-prinċipju ta' sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F'konformità mal-prinċipju ta' proporzjonalità kif stabbilit f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa neċessarju sabiex jinkisbu dawk l-objettivi.
(38)
Sabiex jappoġġa proġetti ta' interess komuni fis-setturi ta' infrastrutturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija, ir-Regolament (UE) Nru 1316/2013 jiddetermina l-kondizzjonijiet, metodi u proċeduri għall-għoti ta' għajnuna finanzjarja mill-Unjoni lil networks trans-Ewropej. Huwa jistabbilixxi wkoll it-tqassim tar-riżorsi li għandhom isiru disponibbli taħt ir-Regolament (UE, Euratom) Nru 1311/2013 fit-tliet setturi kollha. Ir-Regolament (UE) Nru 1316/2013 huwa applikabbli mill-1 ta' Jannar 2014. Huwa għalhekk meħtieġ l-allinjament ta' l-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament mal-applikazzjoni tar-Regolament (UE) Nru 1316/2013 u mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 1311/2013. Għalhekk, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2014.
(39)
Id-Deċiżjoni Nru 1336/97/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (17) għandha titħassar,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi linji gwida għall-implimentazzjoni f'waqtha u l-interoperabbiltà ta' proġetti ta' interess komuni fil-qasam tan-networks trans-Ewropej fil-qasam tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni.
2. B'mod partikolari, dan ir-Regolament jipprevedi:
(a)
l-objettivi għall-proġetti ta' interess komuni u l-prijoritajiet operattivi tagħhom;
(b)
l-identifikazzjoni ta’ proġetti ta’ interess komuni;
(c)
il-kriterji li taħthom azzjonijiet li jikkontribwixxu għal proġetti ta' interess komuni għandhom ikunu eliġibbli għall-għajnuna finanzjarja mill-Unjoni skont ir-Regolament (UE) Nru 1316/2013 fl-iżvilupp, l-implimentazzjoni, l-installazzjoni, l-interkonnessjoni, u l-interoperabbiltà tagħhom;
(d)
prijoritajiet għal finanzjament għal proġetti ta' interess komuni.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
1. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet mogħtija fl-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 1316/2013.
2. Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament u tar-Regolament (UE) Nru 1316/2013, għandhom japplikaw ukoll id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
"infrastruttura tat-telekomunikazzjoni" tfisser networks tal-broadband u infrastrutturi tas-servizzi diġitali;
(b)
"infrastrutturi ta' servizzi diġitali" tfisser infrastrutturi li jippermettu servizzi f'network li jitwasslu b'mod elettroniku, tipikament permezz tal-internet, biex jipprovdu servizzi interoperabbli trans-Ewropej ta' interess komuni għal ċittadini, negozji u/jew awtoritajiet pubbliċi, u li huma magħmulin minn pjattaformi ta' servizzi ewlenin u servizzi ġeneriċi;
(c)
"elementi modulari" tfisser infrastrutturi bażiċi ta' servizzi diġitali, li huma abilitanti essenzjali li għandhom jerġgħu jintużaw f'infrastrutturi aktar komplessi ta' servizzi diġitali;
(d)
“pjattaformi ta' servizzi ewlenin” tfisser ċentri li jservu bħala pern għall-infrastrutturi ta' servizzi diġitali li jimmiraw li jiżguraw il-konnettività, l-aċċess u l-interoperabbiltà trans-Ewropea, u li jkunu miftuħin għall-Istati Membri u jistgħu jkunu miftuħin għal entitajiet oħra;
(e)
"servizzi ġeneriċi" tfisser servizzi ta' pont li jikkollegaw infrastruttura nazzjonali waħda jew aktar ma' pjattaforma jew pjattaformi ta' servizzi ewlenin;
(f)
"networks tal-broadband" tfisser networks ta’ aċċess bil-fili u mingħajr fili, infrastruttura anċillari u networks ċentrali li kapaċi jwasslu konnettività ta' veloċità għolja ħafna;
(g)
"azzjonijiet orizzontali" tfisser studji u azzjonijiet ta' appoġġ għall-programmi kif definiti fil-punti (6) u (7) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 1316/2013, rispettivament.
Artikolu 3
Objettivi
1. Il-proġetti ta' interess komuni għandhom jikkontribwixxu għall-ksib tal-objettivi ġenerali speċifikati fl-Artikolu 3 tar-Regolament (UE) Nru 1316/2013.
2. Minbarra l-objettivi ġenerali, il-proġetti ta' interess komuni għandhom ifittxu objettiv wieħed jew aktar mill-objettivi speċifiċi li ġejjin:
(a)
it-tkabbir ekonomiku u l-appoġġ għat-tlestija u l-funzjonament tas-suq intern b'appoġġ għall-kompetittività tal-ekonomija Ewropea, inklużi l-impriżi żgħar u medji (SMEs).
(b)
titjib fil-ħajja ta' kuljum għal ċittadini, negozji u awtoritajiet pubbliċi f'kull livell permezz tal-promozzjoni ta' networks tal-broadband, tal-interkonnessjoni u l-interoperabbiltà tan-networks ta' broadband nazzjonali, reġjonali u lokali kif ukoll l-aċċess mingħajr diskriminazzjoni għal dawk in-networks u l-inklużjoni diġitali.
3. Il-prijoritajiet operattivi li ġejjin għandhom jikkontribwixxu għall-kisba tal-objettivi msemmija fil-paragrafi (1) u (2):
(a)
l-interoperabbiltà, il-konnettività, l-iżvilupp sostenibbli, l-operat u t-tiġdid tal-infrastrutturi tas-servizzi diġitali trans-Ewropej, kif ukoll il-koordinazzjoni fil-livell Ewropew;
(b)
il-fluss effiċjenti ta' investimenti privati u pubbliċi biex jistimulaw l-installazzjoni u l-modernizzazzjoni ta' networks tal-broadband bil-għan li jikkontribwixxu biex jintlaħqu l-miri tal-broadband tal-Aġenda Diġitali għall-Ewropa.
Artikolu 4
Proġetti ta' interess komuni
1. Il-proġetti ta' interess komuni għandhom, b'mod partikolari:
(a)
jimmiraw lejn il-ħolqien u/jew it-tisħiħ ta' pjattaformi ta' servizzi ewlenin interoperabbli u, fejn ikun possibbli, kompatibbli internazzjonalment, akkumpanjati minn servizzi ġeneriċi għall-infrastrutturi ta' servizzi diġitali;
(b)
jipprovdu mezzi effiċjenti ta' investiment għal networks tal-broadband, jiġbdu kategoriji ġodda ta' investituri u promoturi ta' proġetti, u jħeġġu r-replikabbiltà ta' proġetti u mudelli ta' negozju innovattivi.
2. Il-proġetti ta’ interess komuni jistgħu jkopru ċ-ċiklu sħiħ tagħhom, inklużi l-istudji tal-fattibilità, l-implimentazzjoni, l-operat u t-titjib kontinwu, il-koordinazzjoni u l-evalwazzjoni.
3. Il-proġetti ta' interess komuni jistgħu jkunu appoġġati permezz ta' azzjonijiet orizzontali.
4. Il-proġetti ta' interess komuni, u azzjonijiet li jikkontribwixxu għalihom, huma deskritti aktar fil-fond fl-Anness.
Artikolu 5
Metodi ta' intervent
1. Fil-qasam tal-infrastrutturi tas-servizzi diġitali, il-pjattaformi ta' servizzi ewlenin għandhom jiġu implimentati primarjament mill-Unjoni, filwaqt li s-servizzi ġeneriċi għandhom jiġu implimentati mill-partijiet li jikkollegaw mal-pjattaforma rilevanti ta' servizzi ewlenin. L-investimenti f'networks tal-broadband għandhom isiru l-aktar mis-settur privat, appoġġat minn qafas regolatorju kompetittiv u li jiffavorixxi l-investiment. L-appoġġ pubbliku għan-networks tal-broadband għandu jingħata biss fejn ikun hemm nuqqas tas-suq jew sitwazzjoni ta' investiment subottimali.
2. L-Istati Membri u entitajiet oħra inkarigati minn, jew li jikkontribwixxu għal, l-implimentazzjoni ta' proġetti ta' interess komuni għandhom ikunu mħeġġa jieħdu l-miżuri meħtieġa biex jiffaċilitaw l-implimentazzjoni tal-proġetti ta' interess komuni. Id-deċiżjoni aħħarija dwar l-implimentazzjoni ta' proġett ta' interess komuni li jirrigwarda t-territorju ta' Stat Membru għandha tittieħed wara l-approvazzjoni ta' dak l-Istat Membru.
3. L-azzjonijiet li jikkontribwixxu għal proġetti ta' interess komuni, li jissodisfaw il-kriterji stipulati fl-Artikolu 6 ta' dan ir-Regolament, għandhom ikunu eliġibbli għall-assistenza finanzjarju tal-Unjoni taħt il-kondizzjonijiet u l-istrumenti disponibbli fil-qafas tar-Regolament (UE) Nru 1316/2013. L-assistenza finanzjarja għandha tingħata f'konformità mar-regoli rilevanti u l-proċeduri adottati mill-Unjoni, skont il-prijoritajiet ta' finanzjament stipulati fl-Artikolu 6 ta' dan ir-Regolament u d-disponibbiltà ta' riżorsi, b'kont meħud tal-ħtiġijiet speċifiċi tal-benefiċjarji.
4. L-azzjonijiet li jikkontribwixxu għal proġetti ta' interess komuni fil-qasam tal-infrastrutturi ta' servizzi diġitali għandhom jiġu appoġġati permezz ta':
(a)
akkwist pubbliku; u/jew
(b)
għotjiet.
5. L-azzjonijiet li jikkontribwixxu għal proġetti ta' interess komuni fil-qasam tan-networks tal-broadband għandhom jiġu appoġġati permezz ta':
(a)
strumenti finanzjarji kif iddefiniti fir-Regolament (UE) Nru 1316/2013, li għandhom ikunu miftuħin għal kontribuzzjonijiet addizzjonali minn setturi oħrajn tas-CEF, strumenti, programmi u linji tal-baġit oħra fil-baġit tal-Unjoni, l-Istati Membri, inklużi l-awtoritajiet reġjonali u lokali, u kwalunkwe investitur ieħor, inklużi investituri privati f'konformità mal-Artikolu 15(2) tar-Regolament (UE) Nru 1316/2013; u /jew
(b)
il-kombinazzjoni ta' strumenti finanzjarji u għotjiet minn sorsi pubbliċi barra mis-CEF, kemm jekk ikunu sorsi pubbliċi tal-Unjoni kif ukoll jekk ikunu nazzjonali.
6. L-azzjonijiet orizzontali għandhom jiġu appoġġati permezz ta':
(a)
akkwist pubbliku; u/jew
(b)
għotjiet.
7. L-ammont totali tal-baġit allokat għall-istrumenti finanzjarji għal networks tal-broadband ma għandux jaqbeż il-minimu neċessarju għall-istabbiliment ta' interventi kost-effiċjenti li għandhom jiġu ddeterminati abbażi ta' valutazzjonijiet ex-ante kif imsemmija fl-Artikolu 14(1) tar-Regolament (UE) Nru 1316/2013.
Dak l-ammont għandu jkun ta' 15 % tal-pakkett finanzjarju għas-settur tat-telekomunikazzjoni msemmi fil-punt (b) tal-Artikolu 5(1) tar-Regolament (UE) Nru 1316/2013.
8. Mill-anqas terz tal-proġetti tal-broadband li jirċievu assistenza finanzjarja taħt dan ir-Regolament għandhom jimmiraw lejn veloċitajiet ta' aktar minn 100Mbps.
9. Sussegwentement għar-rapport imsemmi fl-Artikolu 8(6), il-Parlament Ewropew u l-Kunsill jistgħu, fuq proposta mill-Kummissjoni, jirrivedu l-ammont iddeterminat f'konformità mal-paragrafu 7 ta' dan l-Artikolu u l-proporzjon ta' proġetti msemmijin fil-paragrafu 3e ta' dan l-Artikolu.
10. Fejn l-appoġġ mingħand is-CEF jikkomplementa l-Fondi ESI u appoġġ pubbliku dirett ieħor, il-ksib ta' sinerġiji bejn l-azzjonijiet tas-CEF u l-appoġġ mill-Fondi ESI jista' jissaħħaħ bl-użu ta' mekkaniżmu ta' koordinazzjoni xieraq.
Artikolu 6
Kriterji ta' eliġibbiltà u prijoritajiet għall-finanzjament
1. L-azzjonijiet li jikkontribwixxu għal proġetti ta' interess komuni fil-qasam tal-infrastrutturi ta' servizzi diġitali għandhom jissodisfaw il-kriterji li ġejjin kollha biex ikunu eliġibbli għall-finanzjament:
(a)
ikollhom maturità suffiċjenti biex jiġu stazzjonati, kif ikun ippruvat partikolarment permezz ta' proġetti pilota li jkollhom suċċess taħt programmi bħall-programmi tal-Unjoni relatati mal-innovazzjoni u r-riċerka;
(b)
jikkontribwixxu għall-politiki u l-attivitajiet tal-Unjoni b'appoġġ għas-suq intern;
(c)
joħolqu valur miżjud Ewropew u jkollhom strateġija u ppjanar għal sostenibbiltà fit-tul, fejn xieraq permezz ta' sorsi ta' finanzjament barra s-CEF, li l-kwalità tagħhom għandha tintwera minn valutazzjoni tal-fattibbiltà u tal-kosti mqabbla mal-benefiċċji. Tali strateġija għandha tiġi aġġornata meta jkun xieraq;
(d)
jikkonformaw ma' standards internazzjonali u/jew Ewropej jew speċifikazzjonijiet miftuħa u orjentazzjonijiet għall-interoperabbiltà, bħall-Qafas Ewropew għall-Interoperabbiltà, u jisfruttaw soluzzjonijiet eżistenti.
2. Is-selezzjoni ta' azzjonijiet li jikkontribwixxu għal proġetti ta' interess komuni fil-qasam tal-infrastrutturi ta' servizz diġitali li għandhom ikunu finanzjati taħt is-CEF, kif ukoll il-livell ta' finanzjament tagħhom, għandha ssir bħala parti minn programm ta' ħidma annwali msemmi fl-Artikolu 17(1) tar-Regolament (UE) Nru 1316/2013.
3. L-elementi modulari essenzjali, u bi prospetti dimostrabbli li jistgħu jintużaw, għall-iżvilupp, l-istazzjonament u l-operat ta' infrastrutturi oħra ta' servizzi diġitali kif elenkati fit-Taqsima 1.1 tal-Anness għandhom jingħataw l-ogħla prijorità għall-finanzjament.
4. It-tieni prijorità għandha tingħata lill-infrastrutturi oħra ta' servizzi diġitali b'appoġġ għal-liġi, il-politiki u l-programmi tal-Unjoni, kif elenkati fit-Taqsimiet 1.2 u 1.3 tal-Anness u, fejn possibbli, tkun ibbażata fuq elementi modulari eżistenti.
5. L-appoġġ għal pjattaformi ta' servizzi ewlenin għandhom jieħdu prijorità fuq servizzi ġeneriċi oħrajn.
6. Abbażi tal-objettivi previsti fl-Artikolu 3 ta' dan ir-Regolament, id-deskrizzjoni ta' proġetti ta' interess komuni fl-Anness għal dan ir-Regolament u b'kunsiderazzjoni tal-baġit disponibbli, il-programmi ta' ħidma annwali u pluriennali msemmija fl-Artikolu 17 tar-Regolament (UE) Nru 1316/2013 jistgħu jistabbilixxu aktar kriterji ta' eliġibbiltà u ta' prijorità fil-qasam tal-infrastrutturi tas-servizzi diġitali.
7. L-azzjonijiet li jikkontribwixxu għal proġetti ta' interess komuni fil-qasam tan-networks tal-broadband għandhom jissodisfaw il-kriterji li ġejjin kollha biex ikunu eliġibbli għall-finanzjament:
(a)
jagħtu kontribut sinifikanti għall-ilħiq tal-miri tal-Aġenda Diġitali għall-Ewropa;
(b)
ikollhom stadji ta' żvilupp u tħejjija tal-proġett maturi biżżejjed, msejsa minn mekkaniżmi effettivi ta' implimentazzjoni;
(c)
jindirizzaw nuqqasijiet tas-suq jew sitwazzjonijiet subottimali ta' investiment;
(d)
ma jwasslux għal distorsjoni fis-suq jew għas-soppressjoni tal-investiment privat;
(e)
jużaw it-teknoloġija meqjusa l-aktar xierqa biex tindirizza l-bżonnijiet taż-żona ġeografika konċernata, b'kont meħud ta' fatturi ġeografiċi, soċjali u ekonomiċi, abbażi ta' kriterji oġġettivi, u f'konformità man-newtralità teknoloġika;
(f)
jużaw it-teknoloġija li hija l-aktar adatta għall-proġett speċifiku, filwaqt li jipproponu l-aħjar bilanċ bejn teknoloġiji tal-ogħla livell f'termini ta' kapaċità ta' fluss ta' data, sigurtà ta' trasmissjoni, reżistenza tan-network, u kosteffiċjenza;
(g)
ikollhom potenzjal għoli ta' replikabbiltà u/jew jissejsu fuq mudelli ta' negozju innovattivi.
8. Il-kriterji msemmija fil-punt (g) tal-paragrafu 7 ta' dan l-Artikolu ma għandhomx ikunu meħtieġa għal proġett iffinanzjat minn kontribuzzjonijiet addizzjonali delimitati pprovduti f'konformità mal-Artikolu 15(2) tar-Regolament (UE) Nru 1316/2013.
9. L-azzjonijiet orizzontali għandhom jissodisfaw kwalunkwe waħda mill-kriterji li ġejjin sabiex ikunu eliġibbli għall-finanzjament:
(a)
iħejju jew jappoġġaw azzjonijiet ta' implimentazzjoni fl-użu, governanza tagħhomu jindirizzaw problemi ta' implimentazzjoni eżistenti jew emerġenti;
(b)
joħolqu domanda ġdida għal infrastrutturi ta' servizzi diġitali.
Artikolu 7
Kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali
1. L-Unjoni tista’ tistabbilixxi kuntratti, tiddiskuti u tiskambja informazzjoni u tikkoopera ma’ awtoritajiet pubbliċi jew kwalunkwe organizzazzjoni oħra f’pajjiżi terzi sabiex tilħaq kwalunkwe għan segwit f'dan ir-Regolament. Fost għanijiet oħrajn, din il-kooperazzjoni għandha tfittex li tippromwovi l-interoperabbiltà bejn networks fil-qasam tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni fl-Unjoni u networks simili f'pajjiżi terzi.
2. Il-pajjiżi tal-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Kummerċ Ħieles (EFTA), li huma membri taż-Żona Ekonomika Ewropea (ŻEE) jistgħu jipparteċipaw fis-settur tas-CEP li jkopri l-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni f'konformità mal-kondizzjonijiet stipulati fil-Ftehim taż-ŻEE.
3. B'deroga mill-Artikoli 8(3) u 9(4) tar-Regolament (UE) Nru 1316/2013, l-Istati fit-triq tal-adeżjoni u l-pajjiżi kandidati li jibbenefikaw minn strateġija ta' qabel l-adeżjoni jistgħu jipparteċipaw fis-settur tas-CEF li jkopri l-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni f'konformità mal-ftehimiet iffirmati mal-Unjoni.
4. Għall-finijiet tal-parteċipazzjoni tal-pajjiżi tal-EFTA, is-settur tas-CEF li jkopri l-infrastrutturi tat-telekomunikazzjoni għandu jiġi kkunsidrat bħala programm separat.
Artikolu 8
Skambju ta' informazzjoni, monitoraġġ u rappurtar
1. Abbażi tal-informazzjoni riċevuta taħt it-tielet subparagrafu tal-Artikolu 22 tar-Regolament (UE) Nru 1316/2013, l-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jiskambjaw informazzjoni u l-aħjar prattiki dwar il-progress li sar fl-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament. Fejn meħtieġ, L-Istati Membri għandhom jinvolvu lill-awtoritajiet lokali u reġjonali fil-proċess. Il-Kummissjoni għandha tippubblika ħarsa ġenerali ta' kull sena ta' dik l-informazzjoni u tippreżentaha lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
2. Il-Kummissjoni għandha tikkonsulta u tiġi assistita minn Grupp ta' Esperti, iffurmat minn rappreżentant minn kull Stat Membru. B'mod partikolari, il-Grupp ta' Esperti għandu jassisti lill-Kummissjoni fi:
(a)
il-monitoraġġ u l-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament;
(b)
il-kunsiderazzjoni tal-pjanijiet nazzjonali jew l-istrateġiji nazzjonali, fejn applikabbli;
(c)
it-teħid ta' miżuri biex jivvalutaw l-implimentazzjoni tal-programmi ta' ħidma fuq livell finanzjarju u tekniku;
(d)
l-indirizzar ta' problemi eżistenti jew emerġenti ta' implimentazzjoni tal-proġetti.
(e)
id-definizzjoni ta' orjentazzjonijiet strateġiċi qabel ma jitfasslu l-programmi ta' ħidma annwali u pluriennali msemmija fl-Artikolu 17 tar-Regolament (UE) Nru 1316/2013, b'attenzjoni partikolari għall-għażla u l-irtirar ta' azzjonijiet li jikkontribwixxu għal proġetti ta' interess komuni u d-determinazzjoni tat-tqassim tal-baġit, kif ukoll ir-reviżjoni ta' dawk il-programmi ta' ħidma.
3 Il-Grupp ta' Esperti jista' jikkunsidra wkoll kwalunkwe kwistjoni oħra marbuta mal-iżvilupp tan-networks trans-Ewropej fil-qasam tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni.
4 Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Grupp ta' Esperti dwar il-progress li sar fl-implimentazzjoni tal-programmi ta' ħidma annwali u pluriennali msemmija fl-Artikolu 17 tar-Regolament (UE) Nru 1316/2013.
5 Il-Grupp ta' Esperti għandu jikkoopera ma' entitajiet involuti fl-ippjanar, l-iżvilupp u l-ġestjoni tan-networks u s-servizzi diġitali kif ukoll ma' partijiet interessati oħrajn.
Il-Kummissjoni u entitajiet oħra responsabbli mill-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, bħall-Bank Ewropew tal-Investiment, għandhom jagħtu każ partikolari għall-osservazzjoni tal-Grupp ta' Esperti.
6. Flimkien mal-evalwazzjoni ta' nofs il-perijodu u dik ex-post tar-Regolament (UE) Nru 1316/2013 kif imsemmi fl-Artikolu 27 ta' dak ir-Regolament, u bl-assistenza tal-Grupp ta' Esperti, il-Kummissjoni għandha tippubblika rapport dwar il-progress fl-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament. Dak ir-rapport għandu jiġi ppreżentat lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
7. Ir-rapport għandu jipprovdi evalwazzjoni tal-progress miksub fl-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta' proġetti ta' interess komuni, inkluż fejn jiġi ffaċċjat dewmien rilevanti fl-implimentazzjoni u diffikultajiet, kif ukoll informazzjoni dwar impenji u pagamenti.
8. Fir-rapport, il-Kummissjoni għandha tevalwa wkoll jekk l-ambitu tal-proġetti ta’ interess komuni jibqax jirrefletti l-iżviluppi teknoloġiċi u innovazzjonijiet, kif ukoll żviluppi regolatorji jew ekonomiċi u tas-suq, u jekk, fid-dawl ta' tali żviluppi u tal-bżonn ta' sostenibbiltà fit-tul, il-finanzjament għal kwalunkwe mill-proġetti ta' interess komuni appoġġati għandux jitneħħa b'mod progressiv, jew għandux jiġi minn sorsi oħra. Għal proġetti li aktarx ikollhom effetti sinifikanti fuq l-ambjent, dawk ir-rapporti għandhom jinkludu analiżi tal-impatt ambjentali, fejn jiġu kkunsidrati, fejn xieraq, l-adattament għat-tibdil fil-klima u l-ħtiġijiet ta' mitigazzjoni, u r-reżiljenza għad-diżastri. Tali valutazzjoni tista’ titwettaq ukoll fi kwalunkwe żmien ieħor meta din tidher li tkun xierqa.
9. Il-ksib tal-objettivi speċifiċi stabbiliti fl-Artikolu 3 għandhom jitkejlu ex-post, fost l-oħrajn, abbażi ta':
(a)
id-disponibbiltà ta' infrastrutturi ta' servizzi diġitali, imkejla bl-għadd ta' Stati Membri konnessi ma' kull infrastruttura ta' servizzi diġitali;
(b)
il-perċentwal ta' ċittadini u negozji li jużaw l-infrastrutturi ta' servizzi diġitali, u d-disponibbiltà ta' tali servizzi b'mod transkonfinali;
(c)
il-volum ta' investimenti miġbuda fil-qasam tal-broadband, u l-effett ta' lieva, għal proġetti finanzjati permezz ta' kontribuzzjonijiet mis-sorsi pubbliċi msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 5(5).
Artikolu 9
Tħassir
Id-Deċiżjoni Nru 1336/97/KE hija b'dan imħassra.
Artikolu 10
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-11 ta’ Marzu 2014.