PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 793/2013
ze dne 20. srpna 2013,
kterým se stanoví opatření ve vztahu k Faerským ostrovům, jež mají zajistit zachování populace atlantsko-skandinávského sledě obecného
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1026/2012 ze dne 25. října 2012 o některých opatřeních za účelem zachování populací ryb ve vztahu k zemím, které umožňují neudržitelný rybolov (1), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Populace atlantsko-skandinávského sledě obecného (též uváděného jako sleď obecný, s jarním třením v norských vodách) je největší populací sledě obecného na světě. Z této populace pochází odlovy v řádu jednoho až dvou milionů tun. Intenzivní využívání populace v důsledku nadměrného rybolovu nicméně vedlo k jejímu vyčerpání a mezi počátkem 70. let a polovinou 90. let minulého století byl na více něž dvě desetiletí ukončen veškerý rybolov, což mělo pro loďstva lovící uvedenou populaci velmi závažné důsledky.
(2)
Od obnovy populace a opětovného zahájení rybolovu v roce 1996 podléhá populace sledě obecného řízení na základě konzultací pěti stran, v jejichž výlučné hospodářské zóně se tato ryba během svého migračního cyklu vyskytuje: jde o Ruskou federaci, Norsko, Faerské ostrovy, Island a Evropskou unii (dále jen „pobřežní státy“).
(3)
Od roku 2007 zahrnovala ujednání dohodnutá při konzultacích pobřežních států konečná pravidla pro rozdělení celkového přípustného odlovu a závazek k zachování relativní stability uvedených podílů pro budoucí roky. Pro populaci atlantsko-skandinávského sledě činily dohodnuté podíly pro Faerské ostrovy 5,16 %, pro Island 14,51 %, pro Unii 6,51 %, pro Norsko 61 % a pro Ruskou federaci 12,82 %. Pobřežní státy se navíc dlouhodobě domluvily na tom, že společně dohodnutá ujednání budou přezkoumávat i revidovat pouze společně, a to na základě nových vědeckých doporučení a k danému datu.
(4)
Aby se usnadnilo stanovení celkových přípustných odlovů, pobřežní státy se na základě dostupných vědeckých poznatků dohodly na dlouhodobém plánu řízení a provedly jej, přičemž daný plán byl v souladu s preventivním přístupem, měl zachovat odlov v rámci bezpečných biologických limitů a byl určen k zajištění udržitelného rybolovu.
(5)
Tento dlouhodobý plán řízení měl zamezit tomu, aby úroveň biomasy u uvedené populace klesla pod 2 500 000 tun, a zároveň bylo třeba vynaložit veškeré úsilí k udržení dané populace nad 5 000 000 tun, což je úroveň, u níž se předpokládá maximální udržitelný výnos. K tomu mělo dojít omezením odlovu způsobem, jenž by odpovídal úmrtnosti způsobené rybolovem na úrovni 0,125. Bylo dohodnuto, že pokud by úroveň biomasy klesla pod úroveň 5 000 000 tun, míra úmrtnosti by měla být snížena, aby se zajistila rychlá obnova dané populace.
(6)
V září 2012 doporučila Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) v souladu s preventivním přístupem stanoveným v plánu řízení, že celkový přípustný odlov (TAC) pro pět pobřežních států by měl v roce 2013 činit maximálně 619 000 tun, což představuje oproti TAC stanovenému na rok 2012 pokles o 26 %.
(7)
Při konzultacích pobřežních států, které se za účelem ujednání na rok 2013 konaly od října 2012 do ledna 2013, se zástupci Faerských ostrovů důsledně a opakovaně vyjadřovali odmítavě k pokračování stávajícího ujednání o rozdělení podílů. Ujednání na rok 2013 byla nakonec uzavřena dne 18. ledna 2013 pouze čtyřmi pobřežní státy, aby se v nejvyšší možné míře udrželo koordinované řízení populace pobřežními státy. Ve schváleném záznamu z těchto konzultací ze dne 23. ledna 2013 se uvádí, že: „Delegace vyjádřily obavu, že Faerské ostrovy odstoupily od dohody pobřežních států bez předchozího oznámení“. Vzhledem k odstoupení Faerských ostrovů z konzultací není možné, aby se na ujednáních dohodlo všech pět smluvních stran, a proto se zbývající čtyři strany dohodly na zohlednění rybolovných zájmů Faerských ostrovů tím, že jim vyhradí jejich tradiční podíl, tj. podíl, který Faerským ostrovům příslušel od ujednání na rok 2007 a jenž odpovídal 31 000 tunám (5,16 % celkového přípustného odlovu).
(8)
Během konzultací pobřežních států konaných do 23. ledna 2013 nevznesli zástupci Faerských ostrovů žádný požadavek ohledně přesného podílu, nepřednesli žádný písemný ani ústní návrh nového ujednání o podílech, nezapojili se do jednání čtyř dalších stran ani nevyvinuli snahu o spolupráci při diskuzi o ujednáních na rok 2013.
(9)
Ministr pro odvětví rybolovu Faerských ostrovů oznámil v prohlášení ze dne 26. března 2013, že pro loďstvo Faerských ostrovů bylo jednostranně stanoveno omezení odlovu ve výši 105 230 tun, což představuje 17 % doporučeného celkového přípustného odlovu neboli víc než třikrát větší podíl, než by odpovídal uplatňovanému podílu z předchozích ujednání, a zvýšení podílu Faerských ostrovů oproti roku 2012 o 145 %. Uvedené jednostranné prohlášení je třeba posoudit s ohledem na výše uvedené vědecké doporučení snížit odlov v roce 2013 o 26 %. Tímto prohlášením se Faerské ostrovy též de facto zřekly společně dohodnutého plánu řízení.
(10)
Uvedenými kroky Faerské ostrovy zhatily spolupráci s Unií a ostatními pobřežními státy při řízení populace společného zájmu, atlantsko-skandinávského sledě obecného, a nedodržely závazky podle čl. 61 odst. 2, čl. 63 odst. 1 a 2, článků 118, 119 a 300 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 (UNCLOS) a článků 5 a 6 a čl. 8 odst. 1 a 2 Dohody OSN o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací (UNFSA).
(11)
Pokud by bylo dosaženo omezení odlovu stanovených čtyřmi pobřežními státy a Faerskými ostrovy, činil by celkový odlov 692 290 tun, což by oproti doporučenému TAC představovalo nadměrný odlov. Podle posouzení a prognóz odlovu, které rada ICES vypracovala v rámci poradenství pro řízení rybolovného období 2013 (2), by takovýto odlov vedl na začátku roku 2014 k biomase reprodukující se populace na úrovni 4 200 000 tun, což je pod úrovní 5 000 000 tun, u níž se očekává maximální udržitelný výnos.
(12)
Nové veřejně dostupné vědecké důkazy poskytnuté radou ICES v květnu 2013 (3) navíc potvrzují, že dlouhodobý plán řízení ve své stávající podobě (s cílem úmrtnosti způsobené rybolovem v míře 0,125) je preventivní povahy, zatímco zvýšením cíle úmrtnosti způsobené rybolovem na hodnotu 0,15, jež je rovnocenná hodnotě vyplývající ze zvýšení podílu Faerských ostrovů, plán tuto preventivní povahu ztratí a souvisí s tím zvýšené nebezpečí vyčerpání stavu této populace.
(13)
Podle článku 3 nařízení (EU) č. 1026/2012 může být země označena za zemi umožňující neudržitelný rybolov v případě, že: a) nespolupracuje na řízení populace společného zájmu zcela v souladu s ustanoveními Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 (UNCLOS) a Dohody OSN o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací ze dne 4. srpna 1995 (UNFSA) nebo jakékoli jiné mezinárodní dohody nebo normy mezinárodního práva a b) buď: i) nepřijala potřebná opatření na řízení rybolovu, nebo ii) přijala opatření na řízení rybolovu bez náležitého ohledu na práva, zájmy a povinnosti jiných zemí a Unie a tato opatření na řízení rybolovu, posuzovaná ve spojení s opatřeními přijatými jinými zeměmi a Unií, vedou k rybolovné činnosti, která by u populace mohla mít za následek vznik neudržitelného stavu.
(14)
Na základě výše uvedených hledisek splňují Faerské ostrovy všechna kritéria, aby byly označeny za zemi umožňující neudržitelný rybolov, a Komise tak může přijmout opatření stanovená v nařízení (EU) č. 1026/2012.
(15)
Podle článku 6 nařízení (EU) č. 1026/2012 se Komise rozhodnutím ze dne 17. května 2013 (4) a dopisem z téhož dne odhodlala oznámit autonomní vládě Faerských ostrovů a vládě Dánska svůj záměr označit Faerské ostrovy za zemi umožňující neudržitelný rybolov a uvedla důvody pro uvedené označení a popis možných opatření, která lze podle uvedeného nařízení přijmout. Autonomní vláda Faerských ostrovů potvrdila přijetí uvedeného dopisu téhož dne.
(16)
Autonomní vláda Faerských ostrovů odpověděla na oznámení dne 17. června 2013, přičemž tvrzení přeložená Komisí zpochybnila vlastními argumenty, jimiž bylo, že Faerské ostrovy neodstoupily z procesu konzultací, jsou i nadále odhodlány nalézt projednané řešení ohledně rozdělení dané populace a EU nemá právo používat donucovací opatření. Vláda nicméně nikterak nevyjádřila úmysl změnit své rozhodnutí ohledně neudržitelného omezení odlovu na rok 2013, ani neposkytla žádné jasné odůvodnění svého vysokého omezení odlovu na rok 2013, s výjimkou nepodloženého tvrzení o „zvýšeném výskytu této populace v posledních letech v námořních oblastech spadajících pod jurisdikci Faerských ostrovů“.
(17)
Komise prověřila v dané záležitosti stávající vědeckou literaturu a nalezla pouze tvrzení ukazující na příležitostný delší výskyt sledě obecného ve vodách Faerských ostrovů v daném období, ovšem neshledala žádný odkaz, jenž by umožňoval výklad tohoto jevu jakožto stabilní nebo trvalé zvýšení množství této populace. Pokud jde o argument Faerských ostrovů, že v roce 2014 stav populace poklesne tak pod úroveň maximálního udržitelného výnosu v každém případě, a nikoli v důsledku jejich jednostranně navýšeného podílu, je třeba poznamenat, že podle nejnovějších vědeckých doporučení (viz výše 12. bod odůvodnění) se populace sice může obnovit na úroveň maximálního udržitelnému výnosu, dojde-li však ke zvýšení stávající cílové úrovně úmrtnosti způsobené rybolovem na hodnotu rovnocennou hodnotě vyplývající ze zvýšení podílu Faerských ostrovů, bude tato populace setrvávat pod úrovní maximálního udržitelnému výnosu po delší dobu a nebezpečí vyčerpání stavu této populace bude vyšší.
(18)
Na základě podrobného rozboru argumentů autonomní vlády Faerských ostrovů došla Komise k závěru, že tyto argumenty nevyvracejí důvody z oznámení Komise, ani nepředstavují objektivní důvod ospravedlňující nedostatečnou spolupráci této země. Tento závěr společně s neochotou k nápravě jednostranných omezení odlovů na rok 2013 vedou Komisi k závěru, že Faerské ostrovy nadále splňují kritéria pro to, aby byly označeny za zemi umožňující neudržitelný rybolov.
(19)
Komise má tudíž za to, že je nutné přijmout opatření podle článku 4 nařízení (EU) č. 1026/2012.
(20)
Tato opatření musí být účinná a přiměřená pro dosažení cíle ochrany a měla by Faerským ostrovům zabránit v tom, aby k pokračování neudržitelného rybolovu sledě obecného využívaly trhy, přístavy a zařízení Unie.
(21)
Kromě toho Komise zhodnotila ekologické, obchodní, hospodářské a sociální účinky daných opatření v krátkodobém a dlouhodobém horizontu, která mohou být přijata podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 1026/2012, jakož i administrativní zátěž související s jejich prováděním.
(22)
Na základě tohoto hodnocení se zdá být vhodné přijmout jako první krok některá opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. c), d), e) a i) nařízení (EU) č. 1026/2012. Pokud by se tato opatření ukázala jako neúčinná a Faerské ostrovy by i nadále umožňovaly neudržitelný rybolov, lze zavést i další opatření.
(23)
Faerský rybolov sledě obecného provozovaný plavidly lovícími pomocí vlečných sítí pelagické druhy může být v chladnějších měsících roku cíleným rybolovem, ale koncem jara a v létě, kdy jsou sledi obecní a makrely obecné loveny v obdobném množství, je rybolovem smíšeným. Oba druhy může během rybolovného období odlovit stejné plavidlo při stejném vytažení sítě v rámci téhož rybářského výjezdu nebo v tomtéž lovišti. Makrela obecná je tak přidruženým druhem sledě obecného. Dalším odlovem a vývozem nakrely obecné by proto byly Faerské ostrovy vedeny k dalšímu odlovu vysokého množství sledě obecný, jenž je nevyhnutelným vedlejším úlovkem, a to i v případě, že by sleď obecný nemohl být do Unie vyvážen. Proto pokud by se do opatření nezahrnul dovoz makrely obecné, byla by oslabena účinnost zákazu dovozu sledě obecného jako prostředku, který má k zabránit dalším škodám ve vztahu k udržitelnosti populace sledě obecného. Makrela obecná žije natolik na stejném teritoriu jako sleď obecný, že při lovu makrely obecné v lovištích pod kontrolou Faerských ostrovů vždy hrozí riziko, že dojde i k odlovu sledě obecného. Z tohoto důvodu existuje u všech makrel obecných pod kontrolou Faerských ostrovů pravděpodobnost, že by mohly být uloveny společně se sleděm obecným. V důsledku této skutečnosti by se v zájmu účinnosti měla obchodní opatření vztahovat jak na sledě obecného, tak na makrelu obecnou.
(24)
Při posuzování přiměřenosti opatření, a zejména při rozhodování o tom, zda by se omezení obchodu s hlavními druhy ulovenými při rybolovu sledě obecného měla týkat jen určitého množství, nebo zda by měl být zakázán veškerý dovoz, Komise zkoumala, zda by jako přiměřenější opatření mohla být oproti úplnému zákazu dovozu všech produktů vyrobených ze sledě obecného nebo makrely obecné nebo produktů obsahujících tyto ryby zamýšlena i jiná alternativní opatření. Posuzovány byly tři možné varianty: i) množstevní omezení všech produktů, jimiž by se dovoz omezil na tradiční obchodní výměny, ii) úplný zákaz pouze čerstvých, zmrazených nebo konzervovaných ryb, kromě složitějších výrobků, jako je rybí moučka a tuk a iii) zákaz dovozu omezený pouze na sledě obecného a produkty z něj. Zatímco první z těchto tří variant by mohla být vzhledem ke značnému významu vývozu rybí moučky z Faerských ostrovů do EU velmi účinnou, považuje se v této fázi za příliš zatěžující, zejména přihlédne-li se ke skutečnosti, že tento krok může jednak ovlivnit ta odvětví rybolovu Faerských ostrovů, která přímo nesouvisí s odvětvím pelagického rybolovu, a zároveň vytvoří vysokou administrativní zátěž v souvislosti s rozbory vzorků rybí moučky a tuku ve specializovaných laboratořích za účelem určení jejich druhového složení. Třetí varianta, jak je uvedeno výše, se považuje za neúčinnou, pokud mohou být její případné hospodářské důsledky snadno kompenzovány vývozem makrely obecné. Z tohoto důvodu skýtá největší rovnováhu mezi prostředky a jejich žádoucími účinky druhá alternativa, přičemž k dosažení potřebného výsledku neexistují žádná jiná méně obtížná opatření.
(25)
Při posuzování přiměřenosti Komise rovněž zkoumala, zda nejsou zapotřebí i jiná opatření než omezení dovozu, zejména pak omezení vztahující se na využívání přístavů. Jelikož jsou přístavy využívány pro doplňování paliva, vykládku, výměnu posádky, opravy a odpočinek posádky, a představují tak běžné a nezbytné činnosti spojené s lovem sledě obecného, dospěla Komise k závěru, že tato opatření jsou rovněž nezbytná a neexistují žádná jiná, méně omezující opatření, jimiž by se za účelem postihu neudržitelného lovu sledě obecného loďstvům Faerských ostrovů zabránilo využívat zařízení EU.
(26)
Při hodnocení ekologických, obchodních, hospodářských a sociálních účinků opatření v krátkodobém a dlouhodobém horizontu, jakož i administrativní zátěže související s prováděním těchto opatření lze dospět k závěru, že opatření jsou přiměřená a nebudou mít nepřijatelné účinky ani nevytvoří nepatřičnou zátěž. Opatření jsou šetrná vůči životnímu prostředí, neboť se předpokládá, že přispějí k lepší udržitelnosti populace sledě obecného. Obchodní účinky opatření budou mírné, neboť jakkoli lze očekávat bezprostřední hospodářský dopad, ve střednědobém horizontu bude možné nalézt alternativní mechanismy obchodní výměny a neočekává se, že by v rámci EU byly nakonec problémy se zásobováním. Hospodářské a sociální účinky by měly být v krátkodobém horizontu mírné, neboť budou souviset s obchodními účinky; ovšem ve střednědobém a dlouhodobém horizontu budou, pakliže se opatřeními dosáhne požadovaných dopadů, tyto účinky nevyhnutelně velmi příznivé, a to zvláště pro loďstva, která z hospodářského hlediska značně závisejí na lovu pelagických ryb. Administrativní zátěž v souvislosti s danými opatřeními bude poměrně nízká, uvážíme-li, že většinou kontrolních prostředků (včetně personálu) potřebných k prosazování opatření již členské státy disponují.
(27)
Na závěr Komise přezkoumala slučitelnost opatření s mezinárodním právem a došla k závěru, že se týkají vyčerpatelné populace ryb a mají zamezit nadměrnému využívání populace, jelikož cílem těchto opatření je udržet populaci atlantsko-skandinávského sledě obecného v rámci bezpečných biologických limitů. Tato opatření platí ve spojení s vlastními opatřeními Unie pro zachování zdrojů (čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1026/2012). Unie zejména v souladu s doporučením Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) snížila svůj odlov o 26 % a v plném rozsahu uplatňuje podmínky a omezení dlouhodobého plánu řízení, na němž se pobřežní státy dohodly a uplatňují jej od roku 1999 a který rada ICES v květnu 2013 opětovně potvrdila jako plán, jenž je v souladu s preventivním přístupem, i jako správný řídicí přístup pro zachování odlovu v rámci bezpečných biologických limitů. Kromě toho pro nárok Faerských ostrovů na větší podíl na rybolovu atlantsko-skandinávského sledě obecného neexistují nezvratné vědecké důkazy a z tohoto důvodu by bylo vhodné odlov Faerských ostrovů snížit ve smyslu doporučení rady ICES na rok 2013.
(28)
V důsledku uvedených skutečností by jako první krok měla být přijata opatření, která by zahrnovala: a) zákaz dovozu sledě obecného a makrely obecné z atlantsko-skandinávských populací a produktů rybolovu obsahujících tyto ryby nebo produktů z nich vyrobených a b) omezení využívání přístavů Unie plavidly provozujícími rybolov populací atlantsko-skandinávského sledě obecného a makrely obecné pod kontrolou Faerských ostrovů a plavidly přepravujícími ryby nebo produkty rybolovu pocházející z uvedeného rybolovu. Za účelem snazšího prosazování opatření vztahujících se na plavidla, která provozují lov příslušných populací sledě obecného nebo makrely obecné či která přepravují ryby a produkty rybolovu pocházející z těchto populací, by členským státům měly být poskytnuty seznamy těchto plavidel. Aby bylo možné určit, zda byly sleď obecný či makrela obecná uloveny pod kontrolou Faerských ostrovů, měl by se využívat systém osvědčení o úlovku uvedený v kapitole III nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (5).
(29)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení označuje Faerské ostrovy za zemi umožňující neudržitelný rybolov populace atlantsko-skandinávského sledě obecného a stanoví ve vztahu k Faerským ostrovům opatření k zajištění dlouhodobého zachování této populace.
Článek 2
Oblast působnosti a cíle
Toto nařízení se použije na rybolov atlantsko-skandinávského sledě obecného provozovaný pod kontrolou Faerských ostrovů. Má za cíl zajistit dlouhodobou udržitelnost populace atlantsko-skandinávského sledě obecného.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a)
„populací atlantsko-skandinávského sledě obecného“ se rozumí populace sledě obecného (Clupea harengus) v podoblastech ICES (Mezinárodní rady pro průzkum moří) I, II, V, XII a XIV (6);
b)
„atlantsko-skandinávským sleděm obecným“ se rozumí ryba z populace atlantsko-skandinávského sledě obecného;
c)
makrela obecná je rybou druhu Scomber scombrus, která byla ulovena v oblastech výskytu atlantsko-skandinávského sledě obecného;
d)
výrazem „uloven pod kontrolou Faerských ostrovů“ se rozumí uloven plavidly plujícími pod vlajkou Faerských ostrovů nebo plavidly plujícími pod vlajkou jiného státu, které mají povolení k rybolovu ve výlučné hospodářské zóně Faerských ostrovů nebo byly pronajaty faerskou společností či faerskými orgány.
Článek 4
Označení
Faerské ostrovy se označují za zemi umožňující neudržitelný rybolov populace atlantsko-skandinávské sledě obecného.
Článek 5
Opatření
1. Na území Unie, včetně za účelem překládky v přístavech, se zakazuje vstup ryb nebo produktů rybolovu stanovených v příloze, které sestávají ze sledě obecného nebo makrely obecné ulovených pod kontrolou Faerských ostrovů, které jsou z nich vyrobeny nebo které je obsahují.
2. Zakazuje se využívání přístavů Unie plavidly plujícími pod vlajkou Faerských ostrovů lovícími populace atlantsko-skandinávského sledě obecného nebo makrely obecné a plavidly přepravujícími ryby nebo produkty rybolovu pocházející z atlantsko-skandinávského sledě obecného nebo makrely obecné, které byly uloveny plavidly plujícími pod vlajkou uvedené země nebo plavidly, jež mají od uvedené země povolení a plují pod vlajkou jiného státu. Tento zákaz se nepoužije v případě vyšší moci nebo nouze ve smyslu článku 18 Úmluvy Organizace spojených národů z roku 1982 o mořském právu, pokud jde o služby, které jsou nezbytně nutné pro nápravu těchto situací.
Článek 6
Provádění
1. Příslušné orgány členských států využijí systém osvědčení o úlovku uvedený v kapitole III nařízení (ES) č. 1005/2008, aby určily všechny produkty, na které se vztahuje zákaz uvedený v čl. 5 odst. 1 tohoto nařízení.
2. Pro snazší provádění zákazu stanoveného v čl. 5 odst. 2 obdrží členské státy orientační seznamy plavidel, jež dle spolehlivých zdrojů údajů provozovaly nebo v současnosti provozují rybolov populace atlantsko-skandinávského sledě obecného nebo makrely obecné pod kontrolou Faerských ostrovů.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. srpna 2013.
REGOLAMENTTA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 793/2013
tal-20 ta’ Awwissu 2013
li jistabbilixxi miżuri fir-rigward tal-Gżejjer Faroe biex tiġi żgurata l-konservazzjoni tal-istokk tal-aringa Atlantu-Skandjana
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 1026/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Ottubru 2012 dwar ċerti miżuri għall-iskop tal-konservazzjoni tal-istokkijiet tal-ħut fir-rigward ta’ pajjiżi li jippermettu sajd mhux sostenibbli (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 4 tiegħu,
Billi:
(1)
L-istokk ta’ aringi Atlantu-Skandjani (imsejħa wkoll aringi Norveġiżi li jirriproduċu fir-Rebbiegħa) huwa l-akbar l-istokk tal-aringi tad-dinja. Huwa pproduċa qabdiet fi kwantitajiet ta’ miljun sa żewġ miljuni ta’ tunnellati. Iżda l-isfruttament qawwi minħabba s-sajd żejjed wassal biex l-istokk jikkollassa u jieqaf is-sajd kollu għal aktar minn zewġ deċennji bejn il-bidu tas-snin sebgħin u nofs is-snin disgħin, b’konsegwenzi serji ħafna għall-flotot li sfruttaw dak l-istokk.
(2)
L-istokk tal-aringi Atlantu-Skandjani kien ġestit, minn dakinhar tal-irkupru tal-istokk u l-ftuħ mill-ġdid tas-sajd fl-1996, wara konsultazzjonijiet bejn il-ħames partijiet li miż-żona ekonomika esklużiva tagħhom (ŻEE) jgħaddi dan il-ħut matul iċ-ċiklu ta’ migrazzjoni tiegħu, minn: il-Federazzjoni Russa, in-Norveġja, il-Gżejjer Faroe, l-Islanda u l-Unjoni Ewropea (minn hawn’ il quddiem “l-Istati kostali”).
(3)
Mill-2007, l-arranġamenti li dwarhom kien hemm qbil matul il-konsultazzjonijiet tal-Istati kostali inkludew regoli definittivi dwar il-qsim tal-qabda totali permissibbli u impenn li tinżamm l-istabbiltà relattiva tal-ishma għas-snin futuri. L-ishma miftiehma għall-istokk ta’ aringi Atlantu-Skandjani kienu 5,16 % għall-Gżejjer Faroe, 14,51 % għall-Islanda, 6,51 % għall-Unjoni, 61 % għan-Norveġja u 12,82 % għall-Federazzjoni Russa. Barra minn hekk l-istati kostali kellhom ukoll ftehim li kien ilu stabbilit biex janalizzaw u jirrevedu l-arranġamenti bi ftehim komuni ta’ ġestjoni b’mod konġunt biss, abbażi ta’ pariri xjentifiċi ġodda u sa data partikolari.
(4)
Biex l-iffissar tal-qabdiet totali permissibbli jkun possibbli, l-Istati kostali kienu qablu u implimentaw, abbażi tal-għarfien xjentifiku disponibbli, pjan ta’ ġestjoni fit-tul konsistenti mal-approċċ ta’ prekawzjoni, maħsub biex il-qbid jinżamm fi ħdan limiti bijoloġiċi sikuri u mfassal biex jiżgura li s-sajd ikun sostenibbli.
(5)
Dan il-pjan ta’ ġestjoni fit-tul kellu l-għan li jiġi evitat li l-istokk jaqa’ taħt il-livell ta’ bijomassa ta’ 2 500 000 t u li jsir kull sforz biex jinżamm ‘il fuq minn 5 000 000 t, li huwa l-livell li għandu jipproduċi l-ogħla rendiment sostenibbli. Dan kellu jsir billi jiġi limitat is-sajd b’mod konsistenti ma’ mortalità kkawżata mis-sajd ta’ 0,125. Ġie miftiehem li, jekk il-livell tal-bijomassa jaqa’ taħt il-livell ta’ 5 000 000 t, il-mortalità tas-sajd għandha titnaqqas sabiex jiġi żgurat irkupru rapidu tal-istokk.
(6)
F’Settembru 2012, il-Kunsill Internazzjonali għall-Esplorazzjoni tal-Ibħra (ICES) irrakkomanda, skont l-approċċ ta’ prekawzjoni stabbilit fil-pjan ta’ ġestjoni, li l-qabda totali permissibbli (QTP) għall-ħames Stati kostali ma għandhiex tkun aktar minn 619 000 tunnellata fl-2013, u dan huwa tnaqqis ta’ 26 % meta mqabbel mal-QTP stabbilita għall-2012.
(7)
Fil-konsultazzjonijiet bejn l-Istati Kostali li bdew minn Ottubru 2012 u baqgħu sejrin sa Jannar 2013 biex jiġu nnegozjati l-arranġamenti għall-2013, ir-rappreżentanti tal-Gżejjer Faroe, b’mod konsistenti u ripetutament ddikjaraw ir-rifjut tagħhom li jkomplu bl-arranġament ta’ qsim attwali. L-arranġamenti għall-2013 fl-aħħar ġew konklużi fit-18 ta’ Jannar 2013 bejn erba’ Stati kostali biss biex tinżamm ġestjoni kkoordinata tal-istokk kemm jista’ jkun mill-Istati kostali. Ir-reġistru miftiehem ta’ dawk il-konsultazzjonijiet, bid-data tat-23 ta’ Jannar 2013, jiddikjara li: “Id-delegazzjonijiet esprimew it-tħassib tagħhom li l-Gżejjer Faroe irtiraw mil-ftehim tal-Istati Kostali mingħajr notifika minn qabel”. Minħabba l-impossibbiltà li jintlaħaq qbil dwar arranġament ma’ ħames partijiet minħabba l-irtirar tal-Gżejjer Faroe mill-konsultazzjonijiet, ġie miftiehem fost l-erba’ partijiet li baqa’ li jittieħed kont tal-interessi tas-sajd tal-Gżejjer Faroe billi jitwarrab is-sehem tradizzjonali tagħhom, jiġifieri s-sehem li l-Gżejjer Faroe kellhom sa mill-arranġament tal-2007, li kien jikkorrispondi gћal 31 000 tunnellata (5,16 % tat-QTP).
(8)
Matul il-konsultazzjonjiet bejn l-istati kostali li temmew fit-23 ta’ Jannar 2013, ir-rappreżentanti tal-Gżejjer Faroe ma għamlu l-ebda domanda għal xi sehem preċiż, ma ppreżentawx bil-miktub jew bil-fomm xi proposta għal arranġament ta’ qsim ġdid, ma fittxewx li jidħlu f’xi impenn mal-erba’ partijiet l-oħra, u ma għamlu ebda sforz biex jikkooperaw fid-diskussjoni dwar arranġament għall-2013.
(9)
Il-Ministru tas-Sajd tal-Gżejjer Faroe ħabbar f’dikjarazzjoni tas-26 ta’ Marzu 2013 li limitu ta’ qbid ta’ 105 230 tunnellata kien ġie stabbilit b’mod unilaterali għall-flotta tal-Gżejjer Faroe, li jirrappreżenta 17 % tas-sehem irrakkomandat tal-QTP, jew aktar minn tliet darbiet is-sehem korrispondenti għall-applikazzjoni tal- arranġamenti miftiehma qabel u żieda ta’ 145 % tas-sehem tagħhom fl-2012. Din id-dikjarazzjoni unilaterali għandha tiġi vvalutata fid-dawl tal-parir xjentifiku msemmi hawn fuq li jonqos is-sajd fl-2013 b’26 %. Ma’ dik l-aħbar, il-Gżejjer Faroe wkoll de facto abbandunaw il-pjan ta’ ġestjoni miftiehem b’mod konġunt.
(10)
B’dawn l-azzjonijiet, il-Gżejjer Faeroe naqsu milli jikkooperaw mal-Unjoni kif ukoll mal-bqija tal-Istati kostali fil-ġestjoni ta’ stokk ta’ interess komuni, l-aringa Atlantu-Skandjana, u naqsu milli jkunu konformi mal-obbligi skont l-Artikoli 61(2), 63(1) u (2), 118, 119 u 300 tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar tal-10 ta’ Diċembru 1982 (UNCLOS) u l-Artikoli 5 u 6 u 8(1) u (2) tal-Ftehim tan-Nazzjonijiet Unitit għall-Implimentazzjoni tad-Dispożizzjonijiet tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar tal-10 ta’ Diċembru 1982 dwar il-Konservazzjoni u l-Ġestjoni tal-Istokkijiet tal-Ħut transżonali u Stokkijiet tal-Ħut ta’ Migrazzjoni Għolja (UNFSA).
(11)
Kieku l-limiti tal-qbid stabbiliti mill-erba’ Stati kostali u l-Gżejjer Faeroe kellhom jintlaħqu, il-qabda totali tammonta għal 692 290t, u dan jikkostitwixxi sajd lil hinn mil-limitu meta mqabbel mal-QTP irrakkomandata. Skont il-valutazzjonijiet u l-previżjonijiet dwar il-qbid li saru mill-ICES huwa u jagħti parir għall-ġestjoni tal-istaġun tas-sajd 2013 (2), tali qabda ġġib il-bijomassa tal-istokk riproduttiv (BSR) fil-bidu tal-2014 għal-livell ta’ 4 200 000 t, inqas sew mil-livell ta’ 5 000 000t li huwa mistenni li jipproduċi l-aqwa rendiment sostenibbli.
(12)
Barra minn hekk, evidenza xjentifika disponibbli pubblikament mogħtija mill-ICES f’Mejju 2013 (3) tikkonferma li l-pjan ta’ ġestjoni fit-tul kif imfassal bħalissa (bl-għan li l-mortalità mis-sajd tkun ta’ 0,125) huwa prekawzjonarju filwaqt li żieda fil-mira ta’ mortalità mis-sajd għal valur ta’ 0,15, li nzerta ekwivalenti għal dak li jirriżulta miż-żieda tas-sehem tal-Gżejjer Faroe, lill-pjan iġġibu non-prekawzjonarju, u dan iġib miegħu riskju akbar ta’ kollass tal-istokk.
(13)
Skont l-Artikolu 3 tar-Regolament (UE) Nru 1026/2012, pajjiż terz jista’ jiġi identifikat bħala pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli meta: (a) jonqos milli jikkoopera fil-ġestjoni ta’ stokk ta’ interess komuni b’konformità sħiħa mad-dispożizzjonijiet tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar tal-10 ta’ Diċembru 1982 (UNCLOS) u l-Ftehim tan-Nazzjonijiet Uniti għall-Implimentazzjoni tad-Dispożizzjonijiet tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar tal-10 ta’ Diċembru 1982 marbuta mal-Konservazzjoni u l-Ġestjoni ta’ Stokkijiet ta’ Ħut Transżonali u Stokkijiet ta’ Ħut li Jpassi Ħafna tal-4 ta’ Awwissu 1995 (UNFSA), jew xi ftehim ieħor internazzjonali jew norma oħra tal-liġi internazzjonali; u (b) jew: (i) jonqas milli jadotta l-miżuri ta’ ġestjoni tas-sajd meħtieġa; jew (ii) jadotta miżuri ta’ ġestjoni tas-sajd mingħajr kunsiderazzjoni xierqa għad-drittijiet, l-interessi u d-doveri ta’ pajjiżi oħra u tal-Unjoni, u dawk il-miżuri ta’ ġestjoni tas-sajd, meta jitqiesu flimkien ma’ miżuri meħuda minn pajjiżi oħra u l-Unjoni, iwasslu għal attivitajiet tas-sajd li jġibu sitwazzjoni li l-istokk jisfa fi stat mhux sostenibbli.
(14)
Bħala riżultat ta’ dawn il-kunsiderazzjonijiet, il-Gżejjer Faroe jissodisfaw il-kriterji kollha biex jiġu identifikati bħala pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli u għalhekk il-Kummissjoni tista’ tadotta l-miżuri previsti fir-Regolament (UE) Nru 1026/2012.
(15)
Il-Kummissjoni, skont l-Artikolu 6 tar-Regolament (UE) Nru 1026/2012, iddeċiediet li tinnotifika l-Gvern Responsabbli tal-Gżejjer Faroe u l-Gvern tad-Danimarka, bid-deċiżjoni tas-17 ta’ Mejju 2013 (4) u ittra li ġġib l-istess data, bl-intenzjoni tagħha li tidentifika l-Gżejjer Faroe bħala pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli, filwaqt li tindika r-raġunijiet għal dik l-identifikazzjoni u tiddeskrivi l-miżuri possibbli li jistgħu jittieħdu skont dak ir-Regolament. Il-Gvern Responsabbli tal-Gżejjer Faroe għaraf il-wasla tal-ittra fl-istess jum.
(16)
Sas-17 ta’ Ġunju 2013, il-Gvern Responsabbli tal-Gżejjer Faroe wieġeb għan-notifika u kkontesta l-argumenti mressqa mill-Kummissjoni b’argumenti tiegħu stess, jiġifieri, li ma rtirax mill-konsultazzjonijiet, li huwa jibqa’ bl-impenn tiegħu li tinstab soluzzjoni negozjata għall-qsim tal-istokk u li l-UE m’għandhiex id-dritt li tuża miżuri ta’ sfurzar. Madankollu, il-gvern la esprima xi intenzjoni li jemenda d-deċiżjoni tiegħu dwar il-limiti ta’ qbid insostenibbli għas-sena 2013 u lanqas ma ta xi ġustifikazzjoni ċara dwar il-limitu tal-qbid għoli tiegħu għall-2013, lil hinn minn allegazzjoni mhux sostanzjata “ta’ żieda ta’ okkorrenza ta’ dan l-istokk f’dawn l-aħħar snin f’żoni marittimi li huma taħt il-ġurisdizzjoni tal-Gżejjer Faroe”.
(17)
Il-Kummissjoni eżaminat il-letteratura xjentifika eżistenti dwar is-suġġett u sabet biss dikjarazzjonijiet li jindikaw okkorrenza okkażjonali ta’ aringi fl-ilmijiet tal-Gżejjer Faroe għal żmien itwal fl-istaġun, iżda ma sabet l-ebda referenza li tippermetti li dan il-fenomenu jiġi interpretat bħala żieda stabbli jew permanenti fl-abbundanza. Fir-rigward tal-argument avvanzat mill-Gżejjer Faroe li l-istokk se jinżel taħt l-MSY fl-2014 xorta waħda, u mhux bħala konsegwenza ta’ żieda fis-sehem unilaterali tagħhom, ta’ min jinnota li, skont l-aħħar parir xjentifiku (ara l-premessa (12) hawn fuq), filwaqt li l-istokk jista’ jirkupra sal-MSY, se jibqa’ aktar fit-tul taħt dak il-livell u taħt periklu ogħla ta’ kollass tal-istokk jekk il-mira attwali tal-mortalità mis-sajd tiżdied għal valur ekwivalenti bħal dak li jirriżulta minn żieda fis-sehem tal-Gżejjer Faroe.
(18)
Il-Kummissjoni, wara analiżi dettaljata tal-argumenti tal-Gvern Responsabbli tal-Gżejjer Faroe, ikkonkludiet li dawn ma jikkostitwixxux konfutazzjoni tar-raġunijiet tan-notifika tal-Kummissjoni jew raġuni oġġettiva li tiġġustifika n-nuqqas ta’ kooperazzjoni ta’ dan il-pajjiż. Dik il-konklużjoni, meħuda flimkien ma’ nuqqas ta’ rieda li jiġu rretifikati l-limiti ta’ qbid unilaterali għall-2013, twassal lill-Kummissjoni biex tikkonkludi li l-Gżejjer Faroe jkomplu jissodisfaw il-kriterji biex jiġu identifikati bħala pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli.
(19)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li huwa meħtieġ li jiġu adottati miżuri skont l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 1026/2012.
(20)
Dawk il-miżuri għandhom ikunu effettivi u proporzjonati biex jinkiseb l-għan tagħhom ta’ konservazzjoni u għandhom iwaqqfu lill-Gżejjer Faroe milli jieħdu vantaġġ mis-swieq, il-portijiet u l-faċilitajiet tal-Unjoni biex jibqgħu jissoktaw bis-sajd mhux sostenibbli tagħhom.
(21)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni evalwat l-effetti ambjentali, kummerċjali, ekonomiċi u soċjali fuq medda qasira u twila ta’ żmien tal-miżuri li jistgħu jkunu adottati skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 1026/2012, kif ukoll il-piż amministrattiv assoċjat mal-implimentazzjoni tagħhom.
(22)
Fuq il-bażi ta’ din l-evalwazzjoni jidher xieraq li jiġu adottati, bħala l-ewwel pass, ċerti miżuri elenkati fil-punti (c), (d), (e) u (i) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 1026/2012. Jekk dawk il-miżuri ma jkunux effettivi u jekk il-Gżejjer Faroe jkomplu jippermettu sajd mhux sostenibbli, jistgħu jiġu stabbiliti miżuri oħra.
(23)
Is-sajd għall-aringi tal-Gżejjer Faroe, imwettaq minn bastimenti tas-sajd tat-tkarkir f’ibħra ta’ profondità medja, jista’ jkun sajd dirett fix-xhur aktar kiesħa tas-sena, iżda huwa sajd imħallat lejn tmiem ir-rebbiegħa u s-sajf, meta l-aringi u l-kavalli jinqabdu f’kwantitajiet simili. Iż-żewġ speċijiet jistgħu jinqabdu mill-istess bastimenti fl-istess qabda, fl-istess vjaġġ tas-sajd jew fl-istess żoni tas-sajd matul l-istaġun. Il-kavalli hu għalhekk speċi assoċjata mal-aringi. Konsegwentement, bl-issoktar tal-qbid u l-esportazzjoni tal-kavalli, il-Gżejjer Faroe jitħajjru wkoll ikomplu jaqbdu ammonti kbar ta’ aringi, li hija sajda sekondarja bla għażla, anke jekk l-aringi ma jistgħux jiġu esportati lejn l-Unjoni. Għalhekk, jekk ma jiġux inklużi wkoll l-importazzjonijiet tal-kavalli fil-miżuri, l-effettività ta’ projbizzjoni fuq l-importazzjonijiet tal-aringi tkun imxekkla bħala mezz biex jiġi evitat aktar dannu għas-sostenibbiltà tal-istokk tal-aringi. Il-kavalli jgħixu flimkien mal-aringi b’tali mod li waqt is-sajd għall-kavalli f’żoni tas-sajd taħt il-kontroll tal-Gżejjer Faroe, dejjem hemm riskju li jinqabdu l-aringi. Għalhekk il-kavalli kollha li jinqabdu taħt il-kontroll tal-Gżejjer Faroe huwa suxxettibbli li jinqabdu flimkien mal-aringi. Għaldaqstant, sabiex il-miżuri kummerċjali jkunu effettivi, dawn għandhom ikopru kemm l-aringi kif ukoll il-kavalli.
(24)
Fil-valutazzjoni tal-proprozjonalità tal-miżuri, u b’mod partikolari biex jiġi deċiż jekk ir-restrizzjonijiet fuq il-kummerċ tal-ispeċi prinċipali maqbuda matul is-sajd għall-aringi għandhomx ikunu limitati għal ċertu ammont jew għandhomx jipprojbixxu l-importazzjonijiet kollha, il-Kummissjoni eżaminat jekk miżuri alternattivi aktar minn projbizzjoni totali tal-importazzjonijiet tal-prodotti kollha magħmula mill-aringi jew l-kavalli jew li fihom l-aringi jew il-kavalli jistgħux jitqiesu bħala miżuri aktar proporzjonati. Tliet alternattivi possibbli ġew ivvalutati i) restrizzjoni kwantitattiva tal-prodotti kollha, li jillimitaw l-importazzjonijiet għal skambji tradizzjonali ii) projbizzjoni totali ta’ ħut frisk, iffriżat u tal-bott biss, mingħajr l-inklużjoni ta’ prodotti aktar elaborati bħal smida tal-ħut u żejt, u iii) projbizzjoni fuq l-importazzjoni limitata għall-aringi u l-prodotti bl-aringi biss. Filwaqt li l-ewwel waħda minn dawn it-tliet għażliet tista’ tkun effettiva ħafna meta titqies l-importanza kbira tal-esportazzjonijiet tas-smida tal-ħut mill-Gżejjer Faroe lejn l-UE, hija titqies bħala waħda wisq ta’ piż f’dan l-istadju, b’mod speċjali meta wieħed jikkunsidra li minn naħa waħda, dan jista’ jaffettwa setturi tal-industrija tas-sajd tal-Gżejjer Faroe li mhumiex marbuta b’mod dirett mas-settur tas-sajd pelaġiku u, min-naħa l-oħra, hija toħloq piż amministrattiv għoli assoċjat mal-analiżi tal-kampjuni tas-smida tal-ħut u taż-żejt f’laboratorji speċjalizzati biex tkun tista’ tiġi ddeterminata l-kompożizzjoni skont l-ispeċi. It-tielet alternattiva, kif intqal hawn fuq, titqies ineffiċjenti kemm-il darba l-konsegwenzi ekonomiċi potenzjali tagħha jistgħu faċilment jiġi kkumpensati mill-esportazzjonijiet ta’ kavalli. It-tieni alternattiva toffri għalhekk l-aqwa bilanċ bejn il-mezzi u l-effetti mixtieqa tagħhom u ma hemmx miżuri inqas onerużi biex jinkiseb ir-riżultat meħtieġ.
(25)
Fil-valutazzjoni tal-proprozjonalità, il-Kummissjoni eżaminat ukoll jekk miżuri oħra barra minn restrizzjonijiet fuq l-importazzjoni, u notevolment restrizzjonijiet fuq l-użu ta’ portijiet humiex meħtieġa. Billi l-użu ta’ portijiet għar-riforniment, il-ħatt l-art, l-iskambju tal-ekwipaġġ, it-tiswijiet u l-mistrieħ jikkostitwixxu attivitajiet ta’ rutina meħtieġa marbuta mal-qbid tal-aringi, il-Kummissjoni kkonkludiet li miżuri bħal dawn huma wkoll meħtieġa u l-ebda miżuri alternattivi inqas restrittivi ma huma possibbli biex jiġi evitat li l-flotot tal-Gżejjer Faroe japprofittaw ruħhom mill-faċilitajiet tal-UE biex iwettqu sajd insostenibbli għall-aringi.
(26)
Fl-evalwazzjoni tal-effetti ambjentali, kummerċjali, ekonomiċi u soċjali tal-miżuri fuq medda ta’ żmien qasir jew fit-tul, kif ukoll il-piż amministrattiv assoċjat mal-implimentazzjoni tagħhom, jista’ jiġi konkluż li l-miżuri huma raġonevoli u mhux se jkollhom effetti mhux aċċettabbli jew mhux se joħolqu piż żejjed. L-effetti ambjentali tal-miżuri huma validi għaliex mistennija li jikkontribwixxu biex tittejjeb is-sostenibbiltà tal-istokk tal-aringi. L-effetti kummerċjali tagħhom se jkunu moderati, għalkemm mistennija effetti ekonomiċi immedjati, minħabba li jistgħu jinstabu mekkaniżmi ta’ skambju alternattivi fuq medda ta’ żmien medju u fl-aħħar mill-aħħar ebda nuqqas ta’ provvisti ma huma mistennija ġewwa l-UE. L-effetti ekonomiċi u soċjali huma mistenni li jkunu moderati fuq medda ta’ żmien qasir, peress li se jkunu assoċjati mal-effetti kummerċjali; madankollu, fuq medda ta’ żmien medju u twil, jekk il-miżuri jiksbu l-effetti mixtieqa, se jkunu neċessarjament pożittivi ħafna speċjalment għal għadd ta’ flotot li d-dipendenza ekonomika tagħhom mill-ħut pelaġiku hija għolja. Il-piż amministrattiv mill-miżuri se jkun relattivament baxx jekk wieħed jikkunsidra li l-biċċa l-kbira tal-mezzi tal-kontroll, inkluż il-persunal, meħtieġa għall-infurzar tal-miżuri fl-Istati Membri jeżistu diġà.
(27)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni eżaminat il-kompatibbiltà tal-miżuri mal-liġi internazzjonali u kkonkludiet li huma marbuta mal-konservazzjoni ta’ stokk tal-ħut li huwa eżawribbli u għandhom l-għan li jiġi evitat l-isfruttament żejjed tal-istokk magħmul effettiv, peress li l-miżuri għandhom fil-mira li l-istokk Atlantu-Skandjan tal-aringi jinżamm f’limiti bijoloġiċi sikuri. Il-miżuri jsiru effettivi flimkien mal-miżuri tal-Unjoni stess ta’ konservazzjoni (Article 5(1)(b) tar-Regolament (UE) Nru 1026/2012). B’mod partikolari, l-Unjoni naqqset il-qabdiet tagħha b’26 %, skont ir-rakkomandazzjoni mill-Kunsill Internazzjonali għall-Esplorazzjoni tal-Ibħra (ICES), u l-Unjoni qed tapplika bis-sħiħ il-kundizzjonijiet u l-limitazzjonijiet tal-pjan ta’ ġestjoni fit-tul, li dwaru ntlaħaq ftehim u li ġie applikat mill-istati kostali sa mill-1999 u li reġa’ ġie kkonfermat mill-ICES f’Mejju tal-2013 bħala konsistenti mal-approċċ ta’ prekawzjoni u bħala l-approċċ xieraq biex is-sajd jibqa’ ġewwa l-limiti bijoloġiċi xierqa. Barra minn hekk ma hemmx evidenza xjentifika konklużiva li turi li hemm sehem ogħla fiż-żona tas-sajd tal-aringi Atlantu-Skandjani li għalihom l-Gżejjer Faroe huma intitolati; għaldaqstant, tnaqqis tal-qabdiet tagħhom kif ġie rrakkomandat mill-ICES għall-2013 kien ikun xieraq.
(28)
Konsegwentement, il-miżuri li għandhom jiġu adottati bħala l-ewwel pass għandhom jinkludu: (a) il-projbizzjoni ta’ importazzjonijiet ta’ aringi u kavalli mill-istokkijiet Atlantu-Skandjani kif ukoll ta’ prodotti tal-ħut li fihom dan il-ħut jew li huma magħmula minnu u (b) restrizzjonijiet fuq l-użu ta’ portijiet tal-Unjoni minn bastimenti tas-sajd għall-istokkijiet ta’ aringi u kavalli taħt il-kontroll tal-Gżejjer Faroe u minn bastimenti li jittrasportaw ħut jew prodotti tas-sajd li jkunu ġejjin minn dik iż-żona tas-sajd.Sabiex jiġi ffaċilitat l-infurzar tal-miżuri applikabbli għal bastimenti li jkunu qed iwettqu sajd fuq l-istokkijiet rilevanti ta’ aringi u kavalli jew li jittrasportaw ħut jew prodotti tas-sajd li jkunu ġejjin minn dawk l-istokkijiet, huwa meħtieġ li l-Istati Membri jkunu pprovduti b’listi ta’ dawk il-bastimenti. Sabiex jiġi ddeterminat jekk l-aringi jew il-kavalli jkunx inqabdu taħt il-kontroll tal-Gżejjer Faroe, għandu jsir użu mill-iskema ta’ ċertifikazzjoni tal-qbid stabbilita fil-Kapitolu III tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1005/2008 tad-29 ta’ Settembru 2008 li jistabbilixxi sistema Komunitarja sabiex tipprevjeni, tiskoraġġixxi u telimina sajd illegali, mhux irrappurtat u mhux irregolat, li jemenda r-Regolamenti (KEE) Nru 2847/93, (KE) Nru 1936/2001 u (KE) Nru 601/2004 u li jħassar ir-Regolamenti (KE) Nru 1093/94 u (KE) Nru 1447/1999 (5).
(29)
Il-miżuri previsti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar is-Sajd u l-Akkwakultura,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Is-Suġġett
Dan ir-Regolament jidentifika l-Gżejjer Faroe bħala pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli tal-aringi Atlantu-Skandjani u jistabbilixxi miżuri fir-rigward tal-Gżejjer Faroe biex tiġi żgurata l-konservazzjoni fit-tul ta’ dak l-istokk.
Artikolu 2
Ambitu u għanijiet
Dan ir-Regolament għandu japplika għall-attività tas-sajd għall-aringi Atlantu-Skandjani mwettqa taħt il-kontroll tal-Gżejjer Faroe. L-għan tiegħu huwa li tiġi żgurata s-sostenibbiltà fit-tul tal-istokk tal-aringi Atlantu-Skandjani.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“L-istokk tal-aringi Atlantu-Skandjani tfisser l-istokk tal-aringi (Clupea harengus) fis-subżoni I, II, V, VII u XIV tal-ICES (Kunsill Internazzjonali għall-Esplorazzjoni tal-Baħar) (6)
(b)
“aringi Atlantu-Skandjani” tfisser ħut mill-istokk tal-aringi Atlantu-Skandjani
(c)
Il-kavalli huma ħut mill-ispeċi Scomber scombrus li nqabad fiż-żoni okkupati mill-aringi Atlantu-Skandjani.
(d)
“maqbuda taħt il-kontroll tal-Gżejjer Faroe” tfisser maqbuda minn bastimenti li jtajru l-bandiera tal-Gżejjer Faroe, jew minn bastimenti li jtarju l-bandiera ta’ Stat ieħor li ġew awtorizzati biex jistadu fiż-żona ekonomika esklużiva tal-Gżejjer Faroe jew ġew mikrija minn ditta tal-Gżejjer Faroe jew mill-awtoritajiet tal-Ġżejjer Faroe.
Artikolu 4
Identifikazzjoni
Il-Gżejjer Faroe għandhom jiġu identifikati bħala pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli tal-istokk ta’ arringi Atlantu-Skandjani.
Artikolu 5
Miżuri
1. Għandu jkun ipprojbit li jiġu introdotti fit-territorju tal-Unjoni, inkluż għal skopijiet ta’ trasbord f’portijiet, ħut jew prodotti tas-sajd imsemmija fl-Anness li jikkonsistu jew li huma magħmula jew li fihom l-aringi Atlantu-Skandjani jew kavalli li jinqabdu taħt il-kontroll tal-Gżejjer Faroe.
2. L-użu ta’ portijiet tal-Unjoni minn bastimenti li jtajru l-bandiera tal-Gżejjer Faroe li jistadu għall-aringa Atlantu-Skandjana jew kavalli u minn bastimenti li jittrasportaw il-ħut jew il-prodotti tas-sajd li jirriżultaw mill-aringi jew il-kavalli maqbuda minn bastimenti li jtajru l-bandiera ta’ dak il-pajjiż jew minn bastimenti awtorizzati minnu filwaqt li jtajjru bandiera oħra għandu jkun ipprojbit. Din il-projbizzjoni m’għandhiex tapplika f’każijiet ta’ force majeure jew jekk ikunu jinsabu f’diffikultà fis-sens tal-Artikolu 18 tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti tal-1982 dwar il-Liġi tal-Baħar għal servizzi strettament neċessarji sabiex jiġu rrimedjati dawk is-sitwazzjonijiet.
Artikolu 6
Implimentazzjoni
1. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri għandhom jagħmlu użu tal-iskema ta’ ċertifikazzjoni tal-qbid stabbilita fil-Kapitolu III tar-Regolament (KE) Nru 1005/2008 sabiex jidentifikaw kwalunkwe prodott li jaqa’ taħt il-projbizzjoni stabbilita fl-Artikolu 5(1) ta’ dan ir-Regolament.
2. Sabiex tiġi ffaċilitata l-implimentazzjoni tal-projbizzjoni stipulata fl-Artikolu 5(2), l-Istati Membri għandhom jiġu pprovduti b’listi indikattivi ta’ bastimenti li, skont sorsi affidabbli ta’ dejta, ikunu stadu jew ikunu attwalment qed jistadu għall-aringi jew il-kavalli Atlantu-Skandjani taħt il-kontroll tal-Gżejjer Faroe.
Artikolu 7
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fis-seba’ jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Awwissu 2013.