PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 897/2014
ze dne 18. srpna 2014
kterým se stanoví zvláštní ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce financovaných podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014, kterým se zřizuje evropský nástroj sousedství
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 291 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje evropský nástroj sousedství (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti (2), a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jedna ze složek nařízení (EU) č. 232/2014 zahrnuje spolupráci mezi jedním či více členskými státy Evropské unie na jedné straně a jednou či více partnerskými zeměmi stanovenými v příloze I uvedeného nařízení a/nebo Ruskou federací na straně druhé, která probíhá podél sdílené části vnější hranice Unie s cílem posílit přeshraniční spolupráci.
(2)
Nařízení (EU) č. 236/2014 stanoví pravidla pro provádění pomoci, která jsou společná pro všechny nástroje pro vnější činnost.
(3)
Nařízení (EU) č. 232/2014 stanoví, že se přijmou prováděcí pravidla obsahující specifická ustanovení o provádění programů přeshraniční spolupráce. Tato pravidla mají zahrnovat mimo jiné ustanovení týkající se míry a způsobů spolufinancování; obsahu, přípravy, změn a uzavírání společných operačních programů; úlohy a funkce struktur programu, včetně jejich postavení, účinné identifikace, odpovědnosti a povinností, popisu systémů řízení a kontroly a podmínek upravujících technické a finanční řízení podpory Unie; postupů pro zpětné získávání prostředků ve všech zúčastněných zemích; monitorování a hodnocení; propagačních a informačních činností; sdíleného a nepřímého řízení.
(4)
Programový dokument podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 stanoví strategické cíle, které má přeshraniční spolupráce sledovat, a tematické cíle a očekávané orientační výsledky této spolupráce a obsahuje seznam společných operačních programů, které mají být zavedeny.
(5)
Přeshraniční spolupráce by se měla provádět prostřednictvím víceletých společných operačních programů, které se týkají spolupráce na jedné či více hranicích a zahrnují víceleté priority, které jsou zaměřeny na jednotný soubor tematických cílů a mohou být prováděny za podpory Unie.
(6)
Je nezbytné vypracovat prováděcí pravidla, která stanoví podrobná ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce financovaných podle nařízení (EU) č. 232/2014, a ponechat při tom zúčastněným zemím určitou míru flexibility, co se týče podrobných ujednání ohledně organizace a provádění konkrétních programů, s přihlédnutím ke zvláštním charakteristikám každého programu. Podle této zásady a v souladu s tímto nařízením by zúčastněné země měly společně předložit Komisi návrhy společných operačních programů k přijetí v souladu s čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014.
(7)
S ohledem na skutečnost, že všechny zúčastněné země mají být zapojeny do rozhodovacích struktur programu, zatímco úkoly spojené s prováděním jsou obvykle svěřovány řídícímu orgánu se sídlem v členském státě, jsou zapotřebí pravidla upravující organizační strukturu vztahující se na funkce řídícího orgánu a rozdělení funkcí mezi orgány, které jsou součástí programových struktur, jakož i v rámci těchto orgánů.
(8)
Na základě poučení z programového období 2007-2013 neponese Komise automaticky konečnou odpovědnost za zpětné získávání prostředků v partnerských zemích. Součástí prováděcích pravidel jsou proto nová ustanovení, která dávají zúčastněným zemím větší odpovědnost v oblasti řízení, kontroly a auditu. Programy budou muset na základě těchto pravidel vymezit své vlastní systémy řízení a kontroly. Partnerské země budou muset řídícím orgánům při provádění programů pomáhat tím, že zřídí vnitrostátní orgány, kontrolní kontaktní místa a skupiny auditorů.
(9)
V souladu s čl. 10 odst. 8 nařízení (EU) č. 232/2014 se v případě potřeby podepíší dohody mezi zúčastněnými zeměmi a řídícím orgánem s cílem vymezit ustanovení, která nejsou součástí dohod o financování podepsaných s partnerskými zeměmi nebo s Ruskou federací.
(10)
Na základě poučení z programového období 2007-2013 nebudou postupy a pravidla udělování grantů vypracované Komisí pro vnější činnost nadále povinné. Za předpokladu, že budou splněny určité podmínky stanovené v tomto nařízení, by mělo být umožněno uplatňovat v programech postupy vypracované zúčastněnými zeměmi.
(11)
V souladu s čl. 7 odst. 7 nařízení (EU) č. 232/2014 lze financování podle uvedeného nařízení sloučit s financováním, na které se vztahují jiná příslušná nařízení Unie. To umožní převést finanční prostředky z nařízení (EU) č. 232/2014 na programy financované podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (3). Stejné pravidlo existuje v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (4) pro převod finančních prostředků do nařízení (EU) č. 232/2014 tak, aby pokrývaly účast příjemců podle druhého uvedeného nařízení v programech přeshraniční spolupráce, na něž se vztahuje toto nařízení. Tato nová pravidla zjednoduší řídící postupy pro účast těchto zemí v uvedených programech.
(12)
Vzhledem k tomu, že se programy obvykle provádějí prostřednictvím sdíleného řízení, měly by být systémy řízení a kontroly v souladu s pravidly Unie, zejména s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (5) a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (6) a rovněž s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (7). Komise by měla zajistit, aby finanční prostředky Unie byly při provádění programů využívány v souladu s platnými pravidly.
(13)
Tato opatření jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného nařízením (EU) č. 232/2014.
(14)
Aby bylo možné včasné plánování a provádění programů, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST PRVNÍ
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se vymezují podrobná ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce, jak je stanoveno v článku 12 nařízení (EU) č. 232/2014 a v čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 236/2014.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„programem“ společný operační program ve smyslu článku 10 nařízení (EU) č. 232/2014;
b)
„zúčastněnými zeměmi“ všechny členské státy, partnerské země v rámci přeshraniční spolupráce a kterákoli země Evropského hospodářského prostoru, která se účastní některého programu;
c)
„programovým dokumentem“ dokument, který zmiňuje čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 a který stanoví strategické cíle, seznam programů, orientační víceletý příděl pro tyto programy a zeměpisnou způsobilost programů;
d)
„programovou oblastí“ hlavní regiony, přilehlé regiony, významná společenská, hospodářská či kulturní střediska zmíněná v čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 232/2014 a územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014;
e)
„hlavními regiony“ územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 a hraniční oblasti v zeměpisných jednotkách nástroje předvstupní pomoci a v zemích Evropského hospodářského prostoru vymezených v programovém dokumentu;
f)
„přilehlými regiony“ územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 232/2014 a zeměpisné jednotky přiléhající k hlavním regionům v zeměpisných jednotkách nástroje předvstupní pomoci a v zemích Evropského hospodářského prostoru;
g)
„společným monitorovacím výborem“ společný výbor, který odpovídá za monitorování provádění programu;
h)
„řídícím orgánem“ orgán nebo subjekt určený zúčastněnými zeměmi, který odpovídá za řízení programu;
i)
„národním orgánem“ subjekt určený každou ze zúčastněných zemí, který nese konečnou odpovědnost za podporu řídícího orgánu při provádění programu na vlastním území;
j)
„společným technickým sekretariátem“ subjekt zřízený zúčastněnými zeměmi na podporu programových orgánů;
k)
„finančními nástroji“ opatření Unie pro finanční podporu poskytovaná na doplňkovém základě za účelem plnění jednoho nebo více konkrétních politických cílů Unie. Tyto nástroje mohou mít formu kapitálových či kvazikapitálových investic, půjček nebo záruk anebo jiných nástrojů pro sdílení rizik a v patřičných případech mohou být kombinovány s granty;
l)
„partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce“ země a území uvedená v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014, Ruská federace a příjemci uvedení v příloze I nařízení (EU) č. 231/2014 v případě spolufinancování podle nařízení (EU) č. 231/2014;
m)
„nesrovnalostmi“ jakékoli porušení finanční dohody, smlouvy nebo platného právního předpisu, které je výsledkem určitého jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu zapojeného do provádění programu a které poškozuje nebo by mohlo poškodit rozpočet Unie tím, že by v jeho důsledku byl na vrub rozpočtu Unie účtován neoprávněný výdaj;
n)
„příspěvkem Unie“ část způsobilých výdajů programu nebo projektu, která je financována Unií;
o)
„smlouvou“ jakákoli smlouva o veřejné zakázce nebo grantová smlouva uzavřená v rámci programu;
p)
„velkými infrastrukturními projekty“ projekty sestávající ze souboru prací, činností nebo služeb, které mají plnit nedělitelnou přesně danou funkci, která sleduje jasně stanovené cíle společného zájmu pro účely provádění investic, jež mají přeshraniční dopad a přínos, a pro něž je z rozpočtu vyčleněna částka nejméně 2,5 milionu EUR na získání infrastruktury;
q)
„zprostředkujícím subjektem“ jakýkoli veřejný nebo soukromý subjekt, za jehož činnost odpovídá řídící orgán nebo který z pověření tohoto orgánu plní povinnosti vůči příjemcům provádějícím projekty;
r)
„dodavatelem“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla uzavřena smlouva o veřejné zakázce;
s)
„příjemcem“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla uzavřena grantová smlouva;
t)
„účetním obdobím“ období od 1. července do 30. června, s výjimkou prvního účetního období, které je obdobím od data zahájení způsobilosti výdajů do 30. června 2015. Konečným účetním obdobím je období od 1. července 2023 do 30. září 2024. V případě nepřímého řízení mezinárodní organizací podle článku 80 je účetním obdobím rozpočtový rok;
u)
„rozpočtovým rokem“ období od 1. ledna a do 31. prosince.
ČÁST DRUHÁ
OBECNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
OBECNÝ RÁMEC PRO PROVÁDĚNÍ
KAPITOLA 1
Programy
Článek 3
Příprava
Každý program je připravován na základě společné dohody všech zúčastněných zemí v souladu s nařízením (EU) č. 232/2014, programovým dokumentem a tímto nařízením.
Článek 4
Obsah
Každý program obsahuje zejména tyto údaje:
1.
Úvod: stručný popis přípravných kroků programu včetně informací o konzultacích a krocích, které byly podniknuty za účelem zapojení zúčastněných zemí a dalších zainteresovaných stran do přípravy programu.
2.
Popis programové oblasti:
a)
hlavní regiony: seznam způsobilých územních jednotek tak, jak jsou uvedeny v programovém dokumentu, případně jakákoli rozšíření podle čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014 a v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu;
b)
v relevantních případech přilehlé regiony: seznam přilehlých regionů, zdůvodnění jejich zařazení v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu a podmínky pro jejich účast v programu, o nichž rozhodly zúčastněné země;
c)
v relevantních případech významná společenská, hospodářská či kulturní střediska podle čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 232/2014: seznam určených středisek podle priority, zdůvodnění jejich zařazení v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu a podmínky pro jejich účast v programu, o nichž rozhodly zúčastněné země;
d)
mapa programové oblasti s uvedením názvu každé územní jednotky, v relevantních případech s rozlišením územních jednotek zmíněných v písmenech a), b) a c);
e)
v relevantních případech se v programu kromě popisu programové oblasti uvede úmysl využít čl. 10 odst. 5 nařízení (EU) č. 232/2014 za podmínek stanovených v programovém dokumentu.
3.
Strategie programu:
a)
popis strategie programu včetně volby tematických cílů a odpovídajících priorit v souladu s ustanoveními programového dokumentu;
b)
odůvodnění zvolené strategie na základě:
-
analýzy společensko-hospodářské situace a stavu životního prostředí v dané programové oblasti, pokud jde o silné a slabé stránky, a střednědobých potřeb vyplývajících z této analýzy,
-
popisu poznatků získaných z předchozích zkušeností z přeshraničních programů,
-
informací o soudržnosti s dalšími programy financovanými Unií v dotčených zemích a regionech, získaných prostřednictvím širších konzultací se zainteresovanými stranami, společně s analýzou soudržnosti s národními a regionálními strategiemi a politikami,
-
analýzy rizik a opatření k jejich zmírnění;
c)
popis objektivně ověřitelných ukazatelů, zejména:
-
očekávaných výsledků u každé priority a příslušných ukazatelů výsledků společně se základní hodnotou a s cílovou hodnotou,
-
ukazatelů výstupů u každé priority, včetně kvantifikované cílové hodnoty, které by měly přispět k výsledkům;
d)
popis způsobů, jak v náležitých případech začlenit následující průřezové otázky: demokracii a lidská práva, udržitelnost životního prostředí, rovnost žen a mužů a HIV/AIDS.
4.
Struktury a určení příslušných orgánů a řídících orgánů:
a)
složení společného monitorovacího výboru a jeho úkoly;
b)
řídící orgán a postup jeho jmenování;
c)
národní orgány všech zúčastněných zemí, zejména orgán v každé zúčastněné zemi zmíněný v článcích 20 a 31, a v relevantních případech potřeby jiné podpůrné struktury než ty, které jsou uvedeny v písmenech e) a f);
d)
postup zřízení společného technického sekretariátu a v relevantních případech postup zřízení jeho poboček a stanovení jeho úkolů;
e)
auditní orgán a členové skupiny auditorů;
f)
orgán nebo orgány určené jako kontrolní kontaktní místa ve všech zúčastněných zemích a jejich úkoly podle článku 32.
5.
Provádění programu:
a)
souhrnný popis systémů řízení a kontroly podle článku 30;
b)
časový rámec pro provádění programu;
c)
popis postupů pro výběr projektů podle článku 30;
d)
popis povahy podpory podle jednotlivých priorit v souladu s článkem 38, včetně seznamu projektů, které mají být vybrány postupem přímého zadání, nebo příspěvků na finanční nástroje. Obsahuje rovněž orientační harmonogram výběru projektů, které mají být financovány podle článku 41;
e)
popis plánovaného využití technické pomoci a použitelné postupy zadávání zakázek;
f)
popis systémů monitorování a hodnocení společně s orientačním plánem monitorování a hodnocení pro celou dobu trvání programu;
g)
komunikační strategie pro celé programové období a orientační informační a komunikační plán pro první rok;
h)
informace o plnění regulačních požadavků stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (8);
i)
orientační finanční plán obsahující dvě tabulky (bez rozdělení podle zúčastněných zemí):
-
tabulku předpokládaných ročních finančních prostředků na závazky a platby na podporu Unie pro každý tematický cíl a na technickou pomoc. Prostředky na první rok zahrnují náklady na přípravné kroky podle článku 16,
-
tabulku uvádějící předběžnou výši finančních prostředků na pomoc Unie a spolufinancování na celé programové období pro každý tematický cíl a technickou pomoc.
j)
pravidla pro způsobilost výdajů podle článků 48 a 49;
k)
rozdělení závazků mezi zúčastněné země v souladu s článkem 74;
l)
pravidla převádění, používání a monitorování spolufinancování;
m)
popis systémů informačních technologií pro podávání zpráv a výměnu počítačově zpracovaných údajů mezi řídícím orgánem a Komisí;
n)
jazyk (jazyky) zvolený (zvolené) pro program podle článku 7.
Článek 5
Přijetí
1. Zúčastněné země do jednoho roku po schválení programového dokumentu společně Komisi předloží návrh programu obsahující všechny prvky uvedené v článku 4. Před předložením programu Komisi zúčastněné země písemně potvrdí svůj souhlas s jeho obsahem.
2. Komise zkontroluje, zda program obsahuje všechny prvky uvedené v článku 4. Komise posoudí soulad programu s nařízením (EU) č. 232/2014, s programovým dokumentem, s tímto nařízením a s jakýmikoli dalšími příslušnými právními předpisy Unie. V tomto posouzení se zaměří především na:
b)
kvalitu analýzy, její konzistentnost s navrhovanými prioritami a s dalšími programy financovanými Unií;
c)
správnost finančního plánu;
d)
soulad se směrnicí 2001/42/ES.
3. Komise do tří měsíců ode dne předložení programu vznese připomínky a vyžádá si nezbytné změny. Zúčastněné země předloží veškeré nezbytné informace do dvou měsíců od žádosti Komise. Za předpokladu, že byly řádně zohledněny všechny připomínky Komise, schválí Komise program do šesti měsíců od jeho předložení. Komise může v závislosti na povaze požadovaných změn tyto lhůty prodloužit.
4. Každý program se přijímá rozhodnutím Komise na celou dobu jeho trvání podle čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014.
Článek 6
Úpravy a revize
1. Úpravy programu, které nemají významný vliv na povahu a cíle programu, nejsou považovány za podstatné. Konkrétně:
a)
kumulativní změny až do výše 20 % příspěvku Unie původně přiděleného na každý tematický cíl nebo technickou pomoc nebo změny podle odstavce 2, včetně přesunu mezi tematickými cíli nebo přesunu z technické pomoci na tematické cíle;
b)
kumulativní změny až do výše 20 % příspěvku Unie původně přiděleného na každý tematický cíl nebo změny podle odstavce 2, včetně přesunu z tematických cílů na technickou pomoc.
Změny finančního plánu programu uvedené v písmeni a) může provádět přímo řídící orgán s předchozím souhlasem společného monitorovacího výboru. Řídící orgán informuje Komisi o každé takové změně, a to nejpozději v následující výroční zprávě, a poskytne Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace.
V případě změn finančního plánu programu uvedených v písmeni b) požádá řídící orgán o předchozí souhlas jak společný monitorovací výbor, tak Komisi.
2. Na základě odůvodněné žádosti společného monitorovacího výboru nebo z podnětu Komise po konzultaci se společným monitorovacím výborem mohou být programy změněny v důsledku:
a)
revize programového dokumentu;
b)
významných společensko-hospodářských změn nebo podstatných změn v programové oblasti;
c)
obtíží při provádění;
d)
změn ve finančním plánu nad rámec flexibility podle odstavce 1 nebo jakýchkoli změn, které podstatně ovlivňují povahu a cíle programu;
e)
auditů, monitorování a hodnocení.
3. Žádosti o revizi programů musí být řádně odůvodněny a musí odrážet očekávaný dopad změn na program.
4. Komise posoudí informace předložené podle odstavců 2 a 3. Má-li Komise připomínky, poskytne řídící orgán Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace. Za předpokladu, že byly řádně zohledněny všechny připomínky Komise, schválí Komise žádost o revizi do pěti měsíců od jejího předložení.
5. Veškeré revize programu v případech uvedených v odstavci 2 a v čl. 66 odst. 5 se přijímají rozhodnutím Komise a mohou vyžadovat změnu finančních dohod uvedených v článcích 8 a 9.
Článek 7
Používání jazyků
1. Každý program používá jako svůj pracovní jazyk jeden nebo více úředních jazyků Unie. Zúčastněné země se navíc mohou rozhodnout používat jako pracovní i jiné jazyky, které nejsou úředními jazyky Unie. Volba pracovního jazyka/pracovních jazyků se popíše v programu v souladu s článkem 4.
2. Aby byla zohledněna partnerská povaha programů, mohou příjemci předkládat řídícímu orgánu dokumenty týkající se jejich projektu ve svém národním jazyce za předpokladu, že je tato možnost výslovně uvedena v programu a že společný monitorovací výbor zajistí prostřednictvím řídícího orgánu potřebné tlumočení a překlady.
3. Náklady na tlumočení a překlady ze všech zvolených jazyků programu se hradí buď z rozpočtu na technickou pomoc na úrovni programu, nebo z rozpočtu každého jednotlivého projektu na úrovni projektu.
KAPITOLA 2
Dohody o financování
Článek 8
Dohody o financování s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce
1. Komise uzavře dohody o financování s každou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce. Dohody o financování mohou podepsat rovněž ostatní zúčastněné země a řídící orgán nebo země, v níž má řídící orgán sídlo.
2. Dohody o financování se podepíší nejpozději do konce roku, který následuje po roce, v němž Komise přijala rozhodnutí o schválení programu. Pokud je však do programu zapojena více než jedna partnerská země přeshraniční spolupráce, podepíší všechny strany alespoň jednu dohodu o financování ještě před tímto datem. Ostatní partnerské země přeshraniční spolupráce mohou podepsat své příslušné dohody o financování později. Vnější složka programu s danou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce nemůže být zahájena, dokud nevstoupí v platnost dohoda o financování s touto zemí. Je-li program spolufinancován podle nařízení (EU) č. 231/2014 a účastní-li se více než jedna partnerská země přeshraniční spolupráce, podepíší všechny strany alespoň jednu dohodu o financování s jednou zúčastněnou partnerskou zemí uvedenou v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014 nebo s Ruskou federací, a to nejpozději do konce roku, který následuje po roce, v němž Komise přijala rozhodnutí o schválení programu.
Článek 9
Dohody o financování s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce, které poskytují spolufinancování
1. Je-li spolufinancování partnerské země přeshraniční spolupráce převedeno na řídící orgán, dohodu o financování podle článku 8 podepíší rovněž ostatní zúčastněné členské státy a partnerské země přeshraniční spolupráce a řídící orgán nebo země, v níž má řídící orgán sídlo.
2. Uvedená dohoda o financování obsahuje ustanovení týkající se spolufinancování partnerské země přeshraniční spolupráce, jako například:
a)
částku;
b)
zamýšlené použití a podmínky použití, včetně podmínek pro žádosti;
c)
způsoby plateb;
d)
finanční řízení;
e)
vedení záznamů;
f)
povinností předkládání zpráv;
g)
ověřování a kontroly;
h)
nesrovnalosti a zpětné získávání prostředků.
KAPITOLA 3
Jiné dohody nebo memoranda o porozumění
Článek 10
Obsah
Řídící orgán může se zúčastněnými zeměmi uzavřít memoranda o porozumění nebo jakoukoli jinou dohodu, která nastiňuje ustanovení programu, zejména vnitrostátní spolufinancování, konkrétní finanční odpovědnost, audity a zpětné získávání prostředků.
Obsah těchto memorand o porozumění nebo jakékoli jiné dohody musí být v souladu s ustanoveními uvedenými v tomto nařízení a v dohodě (dohodách) o financování.
KAPITOLA 4
Provádění
Článek 11
Způsoby provádění
Programy se obvykle provádějí v rámci sdíleného řízení s členskými státy podle článku 59 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Zúčastněné země mohou navrhnout provádění v rámci nepřímého řízení partnerskou zemí přeshraniční spolupráce nebo mezinárodní organizací podle článku 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Programy prováděné v rámci nepřímého řízení se řídí částí třetí tohoto nařízení.
HLAVA II
SPOLUFINANCOVÁNÍ
Článek 12
Míra spolufinancování
1. Spolufinancování musí dosahovat výše alespoň 10 % příspěvku Unie.
2. Je-li to možné, spolufinancování se rozloží rovnoměrně na celou dobu trvání programu tak, aby bylo zajištěno dosažení minimálního cíle ve výši 10 % do konce programu.
3. Pomoc poskytnutá v rámci programu musí být v souladu s platnými pravidly Unie pro státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 13
Zdroje spolufinancování
1. Spolufinancování musí pocházet z jiných zdrojů než z Unie.
2. V rámci každého programu si zúčastněné země mohou určit zdroj, výši a rozdělení spolufinancování.
3. Pokud se partnerská země přeshraniční spolupráce zaváže, že své spolufinancování převede na řídící orgán, jsou ujednání týkající se poskytování spolufinancování, jeho využívání a jeho monitorování stanovena v dohodě o financování podle článku 9 a v patřičných případech v dohodách podle článku 10.
4. Ve všech ostatních případech mohou být ujednání týkající se spolufinancování stanovena v dohodách podle článku 10.
Článek 14
Příspěvky ve formě věcného plnění příspěvky
1. Každé bezplatné poskytnutí nefinančních zdrojů třetí stranou se považuje za věcný příspěvek na úrovni programu nebo projektu. Náklady na pracovníky přidělené na projekt nebo program se za věcný příspěvek nepovažují, ale jsou-li hrazeny příjemci nebo zúčastněnými zeměmi, mohou být považovány za součást minimálního desetiprocentního spolufinancování podle článku 12.
2. Příspěvky ve formě věcného plnění nejsou způsobilými náklady a nemohou být považovány za součást minimálního desetiprocentního spolufinancování podle článku 12.
HLAVA III
OBDOBÍ PROVÁDĚNÍ
Článek 15
Období provádění
Období provádění každého programu začíná nejdříve dnem přijetí programu Komisí a končí nejpozději dne 31. prosince 2024.
Článek 16
Zahajovací fáze programu
1. Při sdíleném řízení je program v zúčastněných členských státech zahájen po přijetí oznámení podle čl. 25 odst. 4, jímž Komise informuje, že nemá v úmyslu vyžadovat dokumenty zmíněné v tomto článku nebo že nemá žádné připomínky. Zúčastněné země mohou již před tím zahájit přípravné kroky, které jsou nutné pro vybudování systémů řízení a kontroly. Související náklady jsou způsobilé podle článku 36.
2. Při nepřímém řízení podle článků 80 a 82 je program v zúčastněných členských státech zahájen poté, co vstoupí v platnost příslušná dohoda, jíž provádění rozpočtu svěřuje mezinárodní organizaci nebo partnerské zemi přeshraniční spolupráce.
3. Kromě toho mohou být provedeny i následující přípravné kroky potřebné k zahájení programu:
a)
zřízení řídícího orgánu a v relevantních případech společného technického sekretariátu;
b)
první zasedání společného monitorovacího výboru s účastí zástupců partnerských zemí přeshraniční spolupráce, které ještě nepodepsaly dohodu o financování nebo v nichž dohoda o financování dosud nevstoupila v platnost;
c)
příprava a zahájení výběru projektu nebo postupů zadávání veřejné zakázky s doložkou o pozastavení v souvislosti se vstupem dohod o financování v platnost.
4. Dokud příslušné dohody o financování nevstoupí v platnost, mohou být s příslušnou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce zahájeny pouze přípravné kroky uvedené v odstavcích 1 a 3.
Článek 17
Přerušení programu
1. Pokud žádná z partnerských zemí přeshraniční spolupráce nepodepíše příslušnou dohodu o financování do dne uvedeného v čl. 8 odst. 2, program je přerušen.
Již vyčleněné roční splátky Evropského fondu pro regionální rozvoj zůstanou po celou dobu svého obvyklého trvání k dispozici, ale mohou být použity pouze na činnosti, které probíhají výhradně v dotčených členských státech a na něž byla uzavřena dohoda dříve, než Komise vydala rozhodnutí o přerušení. Řídící orgán předloží Komisi do tří měsíců po ukončení dohod konečnou zprávu a Komise postupuje v souladu s odstavci 2 a 3.
2. Nemůže-li být program prováděn v důsledku problémů vyplývajících ze vztahů mezi zúčastněnými zeměmi a v jiných řádně odůvodněných případech, může Komise na žádost společného monitorovacího výboru nebo z vlastního podnětu vydat po konzultaci se společným monitorovacím výborem rozhodnutí o přerušení programu.
3. Dojde-li k přerušení programu, předloží řídící orgán konečnou zprávu do šesti měsíců po rozhodnutí Komise. Po vypořádání předchozích předběžných plateb Komise vyplatí konečný zůstatek, nebo v patřičných případech vydá příkaz k zpětnému získání prostředků. Komise rovněž zruší zůstatek závazků.
Alternativně může být rozhodnuto o snížení částky přidělené do rozpočtu programu v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. c).
4. V případech uvedených v odstavcích 1 a 2 se podpora z Evropského fondu pro regionální rozvoj odpovídající dosud nevyčleněným ročním splátkám či ročním splátkám zcela nebo částečně vyčleněným a zrušeným v rámci stejného rozpočtového roku, které dosud nebyly přiděleny na jiný program ze stejné kategorie programů vnější spolupráce, přidělí na programy vnitřní přeshraniční spolupráce podle článku 4 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Podpora podle nařízení (EU) č. 232/2014 odpovídající dosud nevyčleněným ročním splátkám či ročním splátkám zcela nebo částečně vyčleněným a zrušeným v rámci stejného rozpočtového roku se použije na financování jiných programů nebo projektů způsobilých podle nařízení (EU) č. 232/2014.
Článek 18
Projekty
1. Smlouvy na velké infrastrukturní projekty vybrané přímým zadáním musí být podepsány a příspěvky na finanční nástroje poskytnuty do 30. června 2019.
2. Všechny ostatní smlouvy musí být podepsány do 31. prosince 2021.
3. Všechny činnosti v rámci projektu financované z programu musí být ukončeny nejpozději 31. prosince 2022.
Článek 19
Ukončení programu
1. V období od 1. ledna 2023 do 30. září 2024 mohou být prováděny pouze činnosti související s ukončením programu.
2. Program je považován za ukončený, pokud:
a)
všechny smlouvy uzavřené v rámci programu byly ukončeny;
b)
konečný zůstatek byl vyplacen nebo nahrazen;
c)
Komise zrušila zbývající prostředky.
3. Musí-li být konečná částka programu nebo projektů upravena na základě kontrol či auditů provedených po datu ukončení, není ukončením programu dotčeno právo Komise provádět v pozdější fázi finanční opravy vůči řídícímu orgánu nebo příjemcům.
HLAVA IV
PROGRAMOVÉ STRUKTURY
Článek 20
Jmenování řídících a dalších subjektů
1. Zúčastněné země zvolí jako řídící orgán vnitrostátní, regionální či místní veřejnoprávní subjekt nebo orgán nebo soukromoprávní subjekt pověřený výkonem veřejné služby. Tentýž řídící orgán může být určen pro více programů.
2. Zúčastněné země určí národní, regionální či místní veřejnoprávní subjekt nebo orgán, jenž je nezávislý na řídícím orgánu, jako jediný auditní orgán. Auditní orgán musí sídlit v členském státě, v němž se nachází sídlo řídícího orgánu. Tentýž auditní orgán může být určen pro více programů.
3. Pro provádění určitých úkolů řídícího orgánu na jeho odpovědnost může být určen jeden nebo více zprostředkujících subjektů. Příslušná ujednání mezi řídícím orgánem a zprostředkujícími subjekty se oficiálně písemně zaznamenají. Zprostředkující subjekt zaručí svou solventnost a způsobilost v příslušné oblasti, jakož i způsobilost v oblasti správy a finančního řízení.
4. Zúčastněné země stanoví v systémech řízení a kontroly, a v relevantních případech v dohodách o financování uvedených v článcích 8 a 9 a/nebo v dohodách zmíněných v článku 10, pravidla, jimiž se řídí jejich vztahy s řídícím orgánem a s auditním orgánem, vztahy mezi těmito orgány a vztahy mezi těmito orgány a Komisí.
5. Členský stát, v němž má sídlo řídící orgán, může z vlastního podnětu určit koordinační subjekt, jehož úkolem je úzce spolupracovat s Komisí, informovat ji, koordinovat činnosti dalších příslušných určených subjektů a podporovat harmonizované uplatňování použitelných právních předpisů.
6. Každá zúčastněná země určí:
a)
národní subjekt na podporu řídícího orgánu při řízení programu v souladu se zásadou řádného finančního řízení;
b)
kontrolní kontaktní místo na podporu řídícího orgánu při kontrole povinností vyplývajících z programu;
c)
zástupce do skupiny auditorů zmíněné v čl. 28 odst. 2;
d)
zástupce do společného monitorovacího výboru podle článku 21.
KAPITOLA 1
Společný monitorovací výbor
Článek 21
Společný monitorovací výbor
Do tří měsíců ode dne přijetí programu Komisí zřídí zúčastněné země společný monitorovací výbor.
Článek 22
Složení společného monitorovacího výboru
1. Společný monitorovací výbor se skládá z jednoho nebo více zástupců jmenovaných každou zúčastněnou zemí. Zástupci jsou jmenováni na základě funkce, nikoli na osobním základě. Další osoby mohou být společným monitorovacím výborem jmenovány jako pozorovatelé.
2. Je-li to možné a vhodné, zajistí zúčastněné země odpovídající účast všech dotčených aktérů, zejména místních zainteresovaných subjektů, včetně organizací občanské společnosti a místních orgánů, aby byla zajištěna jejich účast na provádění programu.
3. Komise je zapojena do činnosti společného monitorovacího výboru jako pozorovatel. Společně se zástupci zúčastněných zemí je zvána na každé zasedání společného monitorovacího výboru. Komise se může rozhodnout, zda se celého zasedání společného monitorovacího výboru nebo jeho části zúčastní, anebo nezúčastní.
4. Společnému monitorovacímu výboru předsedá v souladu s ustanoveními jednacího řádu jeden z jeho členů, zástupce řídícího orgánu nebo jiná osoba.
5. Jako tajemník společného monitorovacího výboru je jmenován zástupce řídícího orgánu, společného technického sekretariátu nebo zprostředkujícího subjektu podle čl. 20 odst. 3.
Článek 23
Fungování
1. Společný monitorovací výbor vypracuje a jednomyslně přijme svůj jednací řád.
2. Společný monitorovací výbor usiluje o přijímání rozhodnutí na základě konsenzu. O některých rozhodnutích může v souladu se svým jednacím řádem hlasovat, zejména o těch, která se týkají konečného výběru projektů a částek přidělených jako granty na tyto projekty.
3. Všechny zúčastněné země mají stejná hlasovací práva bez ohledu na počet zástupců, které jmenovaly.
4. Tajemník, Komise ani žádný jiný pozorovatel nemá hlasovací právo.
5. Předseda společného monitorovacího výboru plní funkci moderátora a vede jednání. Je-li předsedou zástupce zúčastněné země, má hlasovací právo.
6. Společný monitorovací výbor zasedá nejméně jednou ročně. Zasedání svolává předseda na žádost řídícího orgánu nebo na základě řádně odůvodněné žádosti kterékoli zúčastněné země či Komise. V souladu se svým jednacím řádem může přijímat rozhodnutí i písemným postupem z podnětu svého předsedy, řídícího orgánu nebo kterékoli zúčastněné země.
7. Po každém zasedání společného monitorovacího výboru je vypracován zápis, který podepíše předseda a tajemník. Kopii tohoto zápisu obdrží zástupci zúčastněných zemí, Komise a všichni ostatní pozorovatelé.
Článek 24
Funkce společného monitorovacího výboru
1. Společný monitorovací výbor sleduje provádění programu a jeho pokrok při plnění jeho priorit a používá k tomu objektivně ověřitelné ukazatele a související cílové hodnoty stanovené v programu. Společný monitorovací výbor zkoumá všechny otázky, které mají vliv na provádění programu.
2. Společný monitorovací výbor může vydávat doporučení pro řídící orgán, která se týkají provádění programu a jeho hodnocení. Kroky, které jsou prováděny na základě jeho doporučení, následně monitoruje.
3. Společný monitorovací výbor zejména:
a)
schvaluje pracovní program a finanční plán řídícího orgánu, včetně plánovaného využití technické pomoci;
b)
sleduje, jak řídící orgán provádí pracovní program a finanční plán;
c)
schvaluje kritéria pro výběr projektů, které mají být financovány z programu;
d)
odpovídá za hodnocení a výběr projektů, jež mají být financovány z programu;
e)
schvaluje veškeré návrhy na revizi programu;
f)
přezkoumává veškeré zprávy předkládané řídícím orgánem a v případě potřeby přijímá příslušná opatření;
g)
přezkoumává všechny sporné případy, na které ho upozorní řídící orgán;
h)
přezkoumává a schvaluje výroční zprávu podle článku 77;
i)
přezkoumává a schvaluje roční plán monitorování a hodnocení podle článku 78;
j)
přezkoumává a schvaluje roční informační a komunikační plány podle článku 79.
4. Bez ohledu na ustanovení odst. 3 písm. d) může společný monitorovací výbor zřídit výbor pro výběr projektů, který jedná na jeho odpovědnost.
KAPITOLA 2
Řídící orgán
Článek 25
Určení
1. Řídící orgán, jenž byl vybrán zeměmi, které se účastní programu, se v členském státě, v němž má z rozhodnutí na příslušné úrovni sídlo, podrobí postupu určení.
2. Základem postupu určení je zpráva a stanovisko nezávislého auditního orgánu, který posoudí soulad systémů řízení a kontroly, včetně úlohy zprostředkujících subjektů, s kritérii pro určení stanovenými v příloze I tohoto nařízení. Tento auditní orgán v relevantních případech přihlíží k tomu, zda jsou systémy řízení a kontroly programu podobné systémům, které existovaly v předchozím programovém období, a k údajům prokazujícím jejich účinného fungování.
Nezávislým auditním orgánem je auditní orgán nebo jiný veřejnoprávní či soukromoprávní subjekt s nezbytnou způsobilostí provádět audit, který je funkčně nezávislý na řídícím orgánu. Svou práci vykonává v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy.
3. Členský stát předloží Komisi formální rozhodnutí zmíněné v odstavci 1 co nejdříve poté, co Komise schválí příslušný program.
4. Do dvou měsíců poté, co obdrží formální rozhodnutí zmíněné v odstavci 1, si Komise může vyžádat zprávu a stanovisko nezávislého auditního orgánu a popis systému řízení a kontroly, zejména co se týče těch částí, které se týkají výběru projektů. Nemá-li Komise v úmyslu si tyto dokumenty vyžádat, informuje o tom příslušný členský stát co nejdříve. Vyžádá-li si Komise tyto dokumenty, může do dvou měsíců od jejich obdržení předložit připomínky, na jejichž základě jsou dokumenty revidovány. Nemá-li Komise žádné počáteční ani další připomínky, uvědomí o tom příslušný členský stát co nejdříve.
5. Pokud ze stávajících výsledků provedeného auditu a kontroly vyplývá, že určený orgán již nesplňuje kritéria uvedená v odstavci 2, příslušný členský stát na odpovídající úrovni a v závislosti na závažnosti problému stanoví nezbytná nápravná opatření a zkušební dobu, během níž mají být tato nápravná opatření provedena.
Pokud určený orgán neprovede požadovaná nápravná opatření ve zkušební době stanovené členským státem, členský stát na odpovídající úrovni pověření tohoto orgánu ukončí.
Členský stát neprodleně informuje Komisi, pokud:
-
je pro určený orgán stanovena zkušební doba, a informuje o nápravných opatřeních a příslušné zkušební době, nebo
-
je zkušební doba po provedení nápravných opatření ukončena, nebo
-
je ukončeno pověření orgánu.
Aniž je dotčeno použití článku 61, oznámení o tom, že členský stát stanovil pro některý určený orgán zkušební dobu, nepřeruší vyřizování žádostí o platby.
Je-li určení řídícího orgánu ukončeno, zúčastněné země určí nový orgán nebo subjekt podle čl. 20 odst. 1, který převezme funkce řídícího orgánu. Tento subjekt nebo orgán je podroben procesu určení podle odstavce 2 a Komise je o tom informována podle odstavce 4. Tato změna vyžaduje revizi programu podle článku 6.
Článek 26
Funkce řídícího orgánu
1. Řídící orgán odpovídá za řízení programu v souladu se zásadou řádného finančního řízení a za to, že rozhodnutí společného monitorovacího výboru jsou v souladu s platným právními předpisy a ustanoveními.
2. Co se týče řízení programu, řídící orgán:
a)
podporuje práci společného monitorovacího výboru a poskytuje výboru informace potřebné k plnění jeho úkolů, zejména údaje týkající se pokroku při plnění programu a dosahování jeho očekávaných výsledků a cílů;
b)
vypracovává a po schválení společným monitorovacím výborem předkládá Komisi výroční zprávu a konečnou zprávu;
c)
se zprostředkujícími subjekty, se společným technickým sekretariátem, s auditním orgánem a s příjemci sdílí informace, které jsou důležité pro výkon jejich funkcí nebo pro provádění projektu;
d)
zřizuje a udržuje počítačový systém pro zaznamenávání a uchovávání údajů o každém projektu, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, kontrolu a audit, případně včetně údajů o jednotlivých účastnících projektů. Zaznamenává a uchovává především technické a finanční zprávy pro každý projekt. Systém poskytuje veškeré údaje potřebné k vypracování žádostí o platby a roční účetní závěrky, včetně záznamů o částkách, jež mají být získány zpět, částkách získaných zpět a částkách snížených z důvodu zrušení celého příspěvku na projekt či program nebo části tohoto příspěvku;
e)
v případě potřeby provádí na úrovni programu studie posuzující dopad na životní prostředí;
f)
provádí informační a komunikační plány v souladu s článkem 79;
g)
provádí plány monitorování a hodnocení v souladu s článkem 78.
3. Co se týče výběru a řízení projektů, řídící orgán:
a)
vypracovává a zahajuje postupy výběru;
b)
řídí postupy výběru projektů;
c)
hlavnímu příjemci předává dokument, v němž jsou stanoveny podmínky pro podporu každého projektu, včetně finančního plánu a lhůt pro provedení;
d)
podepisuje smlouvy s příjemci;
e)
řídí projekty.
4. Co se týče technické pomoci, řídící orgán:
a)
řídí postupy zadávání veřejných zakázek;
b)
podepisuje smlouvy s dodavateli;
c)
spravuje smlouvy.
5. Pokud jde o finanční řízení a kontrolu programu, řídící orgán:
a)
ověří, že služby, dodávky nebo stavební práce byly provedeny, dodány a/nebo instalovány a že výdaje, které příjemci vykázali, byly příjemci uhrazeny, a že je to v souladu s platnými právními předpisy, pravidly programu a podmínkami pro podporu projektů;
b)
zajišťuje, aby příjemci zapojení do provádění projektu měli buď samostatný systém účetnictví, nebo vhodný účetní kód pro všechny operace týkající se projektu;
c)
zavádí účinná a přiměřená opatření proti podvodům, která odpovídají zjištěným rizikům;
d)
stanoví postupy k zajištění toho, aby všechny dokumenty týkající se výdajů a auditů nezbytné pro zajištění odpovídající auditní stopy byly uchovávány v souladu s požadavky článku 30;
e)
vypracovává prohlášení řídícího orgánu a roční souhrn uvedený v článku 68;
f)
vypracovává a předkládá Komisi žádosti o platby v souladu s článkem 60;
g)
vypracovává roční účetní závěrky;
h)
při vypracovávání a předkládání žádostí o platbu zohledňuje výsledky všech auditů provedených auditním orgánem nebo na jeho odpovědnost;
i)
vede počítačově zpracované účetní záznamy o výdajích vykázaných Komisí a o platbách příjemcům;
j)
vede záznamy o částkách, které mají být získány zpět, a částkách snížených z důvodu zrušení celého grantu nebo jeho části.
6. Ověření podle odst. 5 písm. a) zahrnuje následující postupy:
a)
správní ověření každé žádosti o platbu předložené příjemci;
b)
ověření projektů na místě.
Frekvence a rozsah ověření na místě jsou úměrné výši grantu poskytnutého na daný projekt a úrovni rizika zjištěného při těchto ověřeních a při auditech prováděných auditním orgánem u systémů řízení a kontroly jako celku.
7. Ověření projektů na místě podle odst. 6 písm. b) mohou být prováděna na vzorku.
8. Pokud je v rámci programu subjekt, v němž má sídlo řídící orgán, rovněž příjemcem, je třeba pro ověření uvedená v odst. 5 písm. a) přijmout taková opatření, která zajistí odpovídající oddělení funkcí.
Článek 27
Společný technický sekretariát a pobočky
1. Zúčastněné země se mohou rozhodnout, že zřídí společný technický sekretariát, který je popsán v programu v souladu s článkem 4.
2. Společný technický sekretariát pomáhá řídícímu orgánu, společnému monitorovacímu výboru a v případě potřeby auditnímu orgánu vykonávat jejich příslušné funkce. Informuje především případné příjemce o možnostech financování v rámci programů a pomáhá příjemcům při provádění projektů. Může být jmenován i jako zprostředkující subjekt uvedený v čl. 20 odst. 3.
3. Na základě rozhodnutí zúčastněných zemí mohou být v zúčastněných zemích zřízeny pobočky. Jejich úloha je popsána v programu a může zahrnovat komunikaci, poskytování informací, pomoc řídícímu orgánu při hodnocení projektů a následné kroky po provedení programu. Pobočka nemůže být v žádném případě pověřena úkolem, který zahrnuje výkon veřejné moci nebo použití diskrečních pravomocí při posuzování projektů.
4. Provoz společného technického sekretariátu a poboček je financován z rozpočtu na technickou pomoc.
KAPITOLA 3
Auditní orgán
Článek 28
Funkce auditního orgánu
1. Auditní orgán programu zajistí, aby se prováděly audity systémů řízení a kontroly u odpovídajícího vzorku projektů a u účetních závěrek programu.
2. Auditnímu orgánu je nápomocna skupina auditorů, která se skládá ze zástupců všech zemí, jež se účastní programu.
3. Provádí-li audity jiný subjekt než auditní orgán, zajistí auditní orgán, aby měl tento subjekt nezbytnou funkční nezávislost.
4. Auditní orgán zajistí, aby auditní činnost splňovala mezinárodně uznávané auditorské standardy.
5. Do devíti měsíců od podepsání první dohody o financování podle čl. 8 odst. 2 předloží auditní orgán Komisi auditní strategii pro výkon auditů. Auditní strategie stanoví metodiku auditů ročních účetních závěrek a projektů, způsob výběru vzorků pro audity projektů a plán auditů pro aktuální účetní rok a dva následující účetní roky. Auditní strategie se aktualizuje každoročně od roku 2017 do konce roku 2024. Vztahují-li se společné systémy řízení a kontroly na více než jeden program, může být pro dotčené programy vypracována jediná auditní strategie. Aktualizovaná auditní strategie se předkládá Komisi společně s výroční zprávou o programu.
6. Auditní orgán vypracuje v souladu s článkem 68:
a)
výrok auditora k účetním závěrkám za předchozí účetní rok;
b)
výroční auditní zprávu.
Pokud se společný systém řízení a kontroly vztahuje na více než jeden program, lze informace požadované podle písmene b) uvést v jediné zprávě.
Článek 29
Spolupráce s auditním orgánem
Komise spolupracuje s auditním orgánem na koordinaci jeho auditních plánů a postupů a sdílí s ním výsledky auditů systémů řízení a kontroly dotčeného programu.
HLAVA V
SYSTÉMY ŘÍZENÍ A KONTROLY
Článek 30
Obecné zásady pro systémy řízení a kontroly
1. Systémy řízení a kontroly zahrnují:
a)
funkce každého subjektu zapojeného do řízení a kontroly, včetně rozdělení funkcí v rámci jednotlivých subjektů, jejich vnitřní organizace v souladu se zásadou rozdělení funkcí mezi těmito subjekty a v rámci nich;
b)
postupy pro zajištění správnosti a řádnosti vykazovaných výdajů;
c)
elektronické datové systémy pro účetnictví, uchovávání údajů, monitorování a podávání zpráv;
d)
systémy monitorování a podávání zpráv, pokud odpovědný subjekt pověří výkonem úkolů jiný subjekt;
e)
opatření pro audit fungování systémů řízení a kontroly;
f)
systémy a postupy pro zajištění odpovídající auditní stopy;
g)
postupy pro předcházení nesrovnalostem, včetně podvodů, jejich odhalování a nápravu a vymáhání neoprávněně vyplacených částek včetně veškerých úroků;
h)
postupy pro zadávání veřejných zakázek na technickou pomoc a postupy pro výběr projektů;
i)
úlohu vnitrostátních orgánů a povinnosti zúčastněných zemí podle článku 31.
2. Řídící orgán zajistí, aby systémy řízení a kontroly programu byly zavedeny v souladu s pravidly tohoto nařízení a aby tyto systémy účinně fungovaly.
Článek 31
Vnitrostátní orgány a povinnosti zúčastněných zemí
1. Národní orgán určený podle čl. 20 odst. 6 písm. a), mimo jiné:
a)
zodpovídá za zřízení účinně fungujících systémů řízení a kontroly na vnitrostátní úrovni;
b)
zajišťuje celkovou koordinaci orgánů zapojených do provádění programu na vnitrostátní úrovni, včetně, mimo jiné, orgánů, které působí jako kontrolní kontaktní místa a jako členové skupiny auditorů;
c)
zastupuje svoji zemi ve společném monitorovacím výboru.
Pro partnerské země přeshraniční spolupráce je národní orgán subjektem, který nese konečnou odpovědnost za provádění opatření stanovených v dohodě o financování podle článků 8 a 9.
2. Zúčastněné země podporují řídící orgán při výkonu jeho povinností uvedených v čl. 30 odst. 2.
3. Zúčastněné země na svém území předcházejí nesrovnalostem včetně podvodů, odhalují je a napravují a vymáhají neoprávněně vyplacené částky včetně případných úroků podle článku 74. Tyto nesrovnalosti neprodleně oznámí řídícímu orgánu a Komisi a průběžně je informují o vývoji souvisejících správních a právních postupů.
4. V článku 74 jsou stanoveny povinnosti zúčastněných zemí, pokud jde o částky neoprávněně vyplacené příjemci.
5. Finanční opravou Komise není dotčena povinnost řídícího orgánu vymáhat neoprávněně vyplacené částky podle článků 74 a 75 ani povinnosti členských států vymáhat neoprávněně vyplacenou státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie a podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (9).
Článek 32
Auditní a kontrolní struktury
1. Auditor nebo příslušný úředník veřejné správy nezávislý na příjemci přezkoumá výdaje vykázané příjemcem na podporu žádosti o platbu. Auditor nebo příslušný úředník veřejné správy přezkoumá, zda výdaje vykázané příjemcem a příjmy související s projektem jsou skutečné, přesně zaznamenané a způsobilé v souladu se smlouvou.
Tento přezkum se vykonává na základě dohodnutého postupu, který se provádí v souladu s:
a)
mezinárodním standardem pro související služby 4400 - dohodnutými postupy v souvislosti s finančními informacemi, jak byly schváleny Mezinárodní federací účetních (IFAC);
b)
etickým kodexem IFAC pro profesionální účetní, který vypracovala a vydala Rada IFAC pro mezinárodní etické standardy účetních.
Pro úředníky veřejné správy jsou tyto postupy a standardy stanoveny na vnitrostátní úrovni s přihlédnutím k mezinárodním standardům.
Auditor splňuje alespoň jeden z následujících požadavků:
a)
být členem vnitrostátního účetního nebo auditorského subjektu nebo orgánu, který je členem IFAC;
b)
být členem vnitrostátního účetního nebo auditního subjektu nebo orgánu. Není-li tato organizace členem IFAC, auditor se zaváže, že bude práci vykonávat v souladu se standardy a etickými požadavky IFAC;
c)
být registrován jako statutární auditor ve veřejném rejstříku orgánu veřejného dohledu v členském státě v souladu se zásadami veřejného dohledu stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (10);
d)
být registrován jako statutární auditor ve veřejném rejstříku orgánu veřejného dohledu v partnerské zemi přeshraniční spolupráce za předpokladu, že se tento rejstřík řídí zásadami veřejného dohledu, jak jsou stanoveny v právních předpisech dotčené země.
Úředník veřejné správy má nezbytnou odbornou kvalifikaci pro provádění přezkumů.
2. Řídící orgán provádí kromě toho svá vlastní ověření podle čl. 26 odst. 5 písm. a) a čl. 26 odst. 6. Řídícímu orgánu mohou být při provádění ověřování v celé programové oblasti nápomocny kontrolní kontaktní místa.
Zúčastněné země přijmou veškerá možná opatření na podporu řídícího orgánu při výkonu kontrolních úkolů.
3. Auditní orgán zajistí, aby byly prováděny audity systémů řízení a kontroly na vhodném vzorku projektů a na ročních účetních závěrkách programu, jak je uvedeno v článku 28. Do tří měsíců od ustanovení řídícího orgánu se zřídí skupina auditorů uvedená v čl. 28 odst. 2. Vypracuje svůj vlastní jednací řád. Skupině předsedá řídící orgán, který je jmenován pro program.
Každá zúčastněná země může pověřit auditní orgán, aby vykonával své povinnosti přímo na jejím území.
4. Je zaručena nezávislost subjektu (subjektů) uvedeného (uvedených) v odstavcích 1, 2 a 3.
Článek 33
Kontroly ze strany Unie
1. Komise, Evropský úřad pro boj proti podvodům, Evropský účetní dvůr a každý externí auditor s povolením těchto orgánů a subjektů může přezkoumávat dokumenty a/nebo provádět kontroly na místě, a tak ověřovat, jak řídící orgán, příjemci, dodavatelé, subdodavatelé a třetí strany, kteří získávají finanční podporu, používají finanční prostředky Unie. V každé smlouvě je výslovně uvedeno, že tyto orgány a subjekty mohou vykonávat své kontrolní pravomoci, pokud jde o prostory, dokumenty a informace, bez ohledu na nosič, na němž jsou informace uloženy.
2. Komise se přesvědčí o tom, že na základě dostupných informací, včetně rozhodnutí o určení, každoročního prohlášení řídícího orgánu, výročních kontrolních zpráv, každoročního výroku auditora, výroční zprávy a auditů provedených vnitrostátními orgány a orgány Unie, jsou systémy řízení a kontroly v souladu s tímto nařízením a že účinně fungují.
3. Komise může požádat řídící orgán, aby podnikl nezbytné kroky a zajistil účinnost systémů řízení a kontroly a správnost výdajů.
HLAVA VI
TECHNICKÁ POMOC
Článek 34
Rozpočet na technickou pomoc
1. Na technickou pomoc může být přiděleno nejvýše 10 % celkového příspěvku Unie. V řádně odůvodněných případech může být po dohodě s Komisí přidělena vyšší částka.
2. Výše technické pomoci by měla odrážet skutečné potřeby programu, zejména by měla zohledňovat takové faktory, jako je celkový rozpočet programu, velikost územní oblasti, na niž se program vztahuje, a počet zúčastněných zemí.
Článek 35
Účel
1. Mezi činnosti v rámci technické pomoci patří příprava, řízení, monitorování, hodnocení, informace, komunikace, tvorba sítí, řešení stížností, činnosti v rámci kontroly a auditu související s prováděním programu a činnosti zaměřené na posílení správních kapacit pro provádění programu.
2. Technická pomoc pro činnosti uvedené v odstavci 1 by měla být používána na potřeby programových struktur i příjemců.
3. Výdaje na činnosti týkající se podpory a budování kapacit, které vzniknou mimo programovou oblast, mohou být kryty v rámci limitu uvedeného v čl. 39 odst. 2 za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v tomto článku.
Článek 36
Způsobilost
1. Požadavky na způsobilost stanovené v článku 48 se obdobně použijí na náklady na technickou pomoc. Náklady týkající se úředníků zúčastněných zemí, kteří jsou přiděleni na program, mohou být považovány za způsobilé jako náklady na technickou pomoc. Je třeba vyvarovat se systémů paralelního a doplňkového odměňování. Náklady uvedené v článku 49 se nepovažují za způsobilé jako náklady na technickou pomoc.
2. Náklady na přípravné kroky uvedené v článku 16 jsou způsobilé, je-li Komisi předložen program podle článku 4, a to nejdříve dne 1. ledna 2014, za předpokladu, že Komise program schválí podle článku 5.
Článek 37
Pravidla zadávání veřejných zakázek
1. Vyžaduje-li provádění ročního plánu využití rozpočtu na technickou pomoc zadávání veřejných zakázek, zakázka je zadána podle následujících pravidel:
a)
má-li subjekt sídlo v členském státě, použije buď právní a správní předpisy přijaté v souvislosti s právními předpisy Unie vztahujícími se na zadávání veřejných zakázek, nebo pravidla pro zadávání veřejných zakázek stanovená v hlavě IV druhé části nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v hlavě II druhé části nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
b)
ve všech ostatních případech jsou příslušná pravidla pro zadávání veřejných zakázek popsána v dohodě o financování uvedené v článcích 8 a 9, nebo v dohodách uvedených v článcích 81 a 82.
2. Ve všech případech se použijí pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014.
3. Zadávání veřejných zakázek pobočkami je omezeno na obvyklé běžné náklady a náklady na činnosti v oblasti komunikace a propagace.
HLAVA VII
PROJEKTY
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 38
Povaha podpory
1. Projekt je řadou činností vymezených a řízených ve vztahu k cílům, výstupům, výsledkům a dopadům, jichž má být dosaženo ve stanovené lhůtě a se stanoveným rozpočtem. Cíle, výstupy, výsledky a dopady přispějí k prioritám stanoveným k programu.
2. Finanční příspěvky na projekty z programu se poskytují formou grantů a výjimečně převodem prostředků na finanční nástroje. Projekty financované prostřednictvím grantů se řídí kapitolami 2 až 4.
3. Granty se poskytují na projekty vybrané prostřednictvím výzev k předkládání návrhů podle pravidel stanovených v programu s výjimkou řádně odůvodněných případů podle článku 41.
4. Podíl příspěvku Unie přiděleného na velké infrastrukturní projekty a příspěvky na finanční nástroje uvedené v článku 42 nesmí přesáhnout 30 %.
Článek 39
Podmínky pro financování
1. Projekty mohou získat finanční příspěvek z programu za předpokladu, že splňují všechny následující podmínky:
a)
mají zřejmý dopad na přeshraniční spolupráci, přinášejí výhody popsané v programovém dokumentu a vykazují přidanou hodnotu ke strategiím a programům Unie;
b)
jsou prováděny v programové oblasti;
c)
spadají do některé z těchto kategorií:
i)
integrované projekty, v nichž každý příjemce provádí na svém území část činností souvisejících s projektem;
ii)
symetrické projekty, v nichž jsou podobné činnosti prováděny v zúčastněných zemích souběžně;
iii)
projekty pro jedinou zemi, v nichž se projekty provádí převážně nebo úplně v jedné ze zúčastněných zemí, avšak ve prospěch všech nebo některých ze zúčastněných zemí, a v nichž lze nalézt přeshraniční dopady a výhody.
2. Projekty splňující kritéria uvedená v odstavci 1 mohou být prováděny částečně mimo programovou oblast za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:
a)
projekty jsou nezbytné k dosažení cílů programu a přínosné pro programovou oblast;
b)
celková výše prostředků přidělených v rámci programu na činnosti mimo programovou oblast nepřesahuje 20 % příspěvku Unie na úrovni programu;
c)
závazky řídících orgánů a auditních orgánů související s řízením, kontrolou a auditem týkajícím se projektů jsou plněny buď orgány provádějícími program, nebo prostřednictvím dohod uzavřených s orgány v zemích, v nichž jsou činnosti prováděny.
3. Dojde-li u projektu, který má infrastrukturní složku, do pěti let od jeho dokončení, nebo případně ve lhůtě stanovené v pravidlech pro státní podporu, k zásadní změně, která má vliv na povahu projektu, jeho cíle nebo podmínky provádění, které by ohrozily původní cíle projektu, vrátí se příspěvek Unie, poskytnutý na projekt. Částky neoprávněně vyplacené v souvislosti s projektem řídící orgán vymáhá zpět v poměrné výši vzhledem k období, po něž požadavek nebyl splněn.
4. Řídící orgán usiluje o vyloučení zdvojování činností mezi projekty financovanými Unií. Za tímto účelem může řídící orgán vést konzultace, které považuje za vhodné, a subjekty, s nimiž vede konzultace, včetně Komise, poskytnou nezbytnou podporu.
5. Řídící orgán předá hlavnímu příjemci každého vybraného projektu dokument, v němž jsou stanoveny podmínky podpory projektu, včetně konkrétních požadavků týkajících se produktů nebo služeb, jež má projekt přinést, finančního plánu a harmonogramu provádění.
Článek 40
Výzvy k předkládání návrhů
V souvislosti s každou výzvou k předkládání návrhů poskytne řídící orgán uchazečům dokument, v němž jsou stanoveny podmínky účasti ve výzvě, výběru a provádění projektu. Součástí tohoto dokumentu jsou i konkrétní požadavky týkající se výsledků, jichž má být v rámci projektu dosaženo, finanční plán a lhůta pro provádění.
Článek 41
Přímé zadání
1. Projekty mohou být zadány bez výzvy k předkládání návrhů pouze v následujících případech a za předpokladu, že v rozhodnutí o zadání je uvedeno řádné odůvodnění:
a)
subjekt, kterému se projekt zadává, má de iure nebo de facto monopol;
b)
projekt se týká činností zvláštní povahy, které vyžadují zvláštní druh subjektu na základě technické způsobilosti, vysokého stupně specializace nebo správních pravomocí.
2. Do programu se zahrne konečný seznam velkých infrastrukturních projektů navrhovaných pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů. Po přijetí programu, avšak nejpozději 31. prosince 2017, poskytne řídící orgán Komisi úplné projektové žádosti, včetně informací uvedených v článku 43, společně s odůvodněním pro přímé zadání.
3. Do programu se zahrne orientační seznam jiných než velkých infrastrukturních projektů navrhovaných pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů. Společný monitorovací výbor může kdykoli po přijetí programu rozhodnout o výběru dalších projektů bez výzvy k předkládání návrhů. V obou případech je třeba získat předchozí souhlas Komise. Řídící orgán za tímto účelem poskytne Komisi informace uvedené v článku 43 společně s odůvodněním pro přímé zadání.
4. Projekty navrhované pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů schvaluje Komise postupem sestávajícím ze dvou kroků, který spočívá v předložení shrnutí projektu a následně úplné projektové žádosti. U každého z kroků Komise oznámí své rozhodnutí řídícímu orgánu do dvou měsíců ode dne předložení dokumentu. V případě potřeby lze tuto lhůtu prodloužit. Jestliže Komise navrhovaný projekt zamítne, sdělí řídícímu orgánu důvody tohoto zamítnutí.
Článek 42
Příspěvky na finanční nástroje
1. Program může přispět na finanční nástroj za předpokladu, že finanční nástroj je v souladu s prioritami programu.
2. Konečný seznam příspěvků na finanční nástroje je popsán v programu. Po přijetí programu, avšak nejpozději dne 31. prosince 2017, poskytne řídící orgán Komisi informace uvedené v článku 43.
3. Komise přezkoumá navržený příspěvek s cílem stanovit jeho přidanou hodnotu a jeho soulad s programem.
4. Postup schvalování se řídí pravidly těchto finančních nástrojů. Jestliže Komise zamítne navrhovaný příspěvek, oznámí řídícímu orgánu své důvody.
5. Příspěvky na tyto finanční nástroje se řídí pravidly platnými pro tyto finanční nástroje.
Článek 43
Obsah projektů
1. Dokumentace projektové žádosti obsahuje přinejmenším:
a)
analýzu problémů a potřeb zdůvodňujících projekt, která zohledňuje strategii programu a její očekávaný příspěvek k řešení příslušné priority;
b)
posouzení přeshraničního dopadu;
c)
logický rámec;
d)
posouzení udržitelnosti očekávaných výsledků projektu po jeho dokončení;
e)
objektivně ověřitelné ukazatele;
f)
informace o zeměpisném pokrytí a cílových skupinách projektu;
g)
očekávanou dobu provádění projektu a podrobný plán činnosti;
h)
v případě potřeby analýzu dopadů projektu na průřezové problémy uvedené v čl. 4 odst. 3 písm. d);
i)
požadavky na provádění projektu, včetně:
i)
stanovení příjemců a určení hlavního příjemce s poskytnutím záruk jeho způsobilosti v dotčené oblasti a jeho způsobilosti v oblasti správy a finančního řízení;
ii)
popisu struktury řízení a provádění projektu;
iii)
ujednání mezi příjemci podle článku 46;
iv)
ujednání o monitorování a hodnocení;
v)
informačních a komunikačních plánů a zejména opatření, jímž se uznává podpora projektu ze strany Unie;
j)
podrobného finančního plánu a rozpočtu.
2. Projektové žádosti pro projekty obsahující infrastrukturní složku ve výši nejméně 1 milion EUR dále obsahují:
a)
podrobný popis investice do infrastruktury a jejího umístění;
b)
s výjimkou řádně odůvodněných případů podrobný popis složky projektu, jež zajišťuje budování kapacit;
c)
úplnou studii proveditelnosti nebo rovnocennou provedenou studii, včetně analýzy možností, výsledků a nezávislého posouzení kvality;
d)
posouzení dopadu projektu na životní prostředí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU (11) a s Úmluvou EHK OSN o posuzování vlivů na životní prostředí přesahující hranice států podepsanou v Espoo dne 25. února 1991 u zúčastněných zemí, které jsou jejími smluvními stranami;
e)
potvrzení příjemců o vlastnictví nebo o přístupu k pozemku;
f)
stavební povolení.
3. Výjimečně a v řádně odůvodněných případech může řídící orgán souhlasit s pozdějším předložením dokumentů uvedených v písmeni f).
Článek 44
Zveřejnění seznamu projektů
1. V zájmu zajištění transparentnosti projektů podporovaných v rámci programu vede řídící orgán seznam zadaných projektů v tabulkovém formátu, který umožňuje třídění, vyhledávání, čerpání, srovnávání a snadné zveřejňování údajů na internetu. Seznam projektů je přístupný na internetových stránkách programu a je aktualizován nejméně každých šest měsíců. Za účelem podpory následného využívání seznamu projektů soukromým sektorem, občanskou společností nebo vnitrostátními orgány veřejné správy mohou internetové stránky jasně uvádět odkaz na platná licenční pravidla, jimiž se řídí zveřejnění údajů.
2. V seznamu jsou obsaženy přinejmenším tyto údaje:
-
název příjemce (pouze právnické osoby; neuvádějí se jména fyzických osob),
-
název projektu,
-
shrnutí projektu,
-
období provádění projektu,
-
celkové způsobilé výdaje,
-
míru spolufinancování Unie,
-
PSČ projektu nebo jiný vhodný ukazatel místa,
-
územní pokrytí,
-
datum poslední aktualizace seznamu projektů.
3. Seznam projektů se předává Komisi nejpozději 30. června roku následujícího po rozpočtovém roce, v němž byly projekty vybrány. Tato informace se zveřejní na internetových stránkách orgánů Unie.
KAPITOLA 2
Příjemci
Článek 45
Účast na projektech
1. Do projektů jsou zapojeni příjemci nejméně z jednoho ze zúčastněných členských států a jedné ze zúčastněných partnerských zemí uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014 nebo z Ruské federace.
2. Příjemci jsou fyzické nebo právnické osoby, jimž byl udělen grant na projekt. Příjemci mohou být fyzické osoby, vyžaduje-li to povaha nebo vlastnosti dané akce nebo cíl sledovaný žadatelem. O účasti fyzických osob se rozhoduje na úrovni programu.
3. Příjemci uvedení v odstavci 1 musí splňovat následující podmínky:
a)
jsou státními příslušníky kterékoli ze zúčastněných zemí nebo právnickými osobami, které mají skutečné sídlo v programové oblasti, nebo mezinárodními organizacemi s provozní základnou v programové oblasti. Evropské seskupení pro územní spolupráci může být příjemcem bez ohledu na to, kde má sídlo, za předpokladu, že jeho územní pokrytí se nachází v programové oblasti;
b)
splňují kritéria způsobilosti stanovená pro každý postup výběru;
c)
nespadají pod žádnou z výjimek stanovených v čl. 106 odst. 1 a článku 107 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Kromě příjemců uvedených v odstavci 1 se mohou účastnit i příjemci, kteří nesplňují kritéria uvedená v odst. 3 písm. a), za předpokladu, že jsou splněny veškeré následující podmínky:
a)
mohou se účastnit v souladu s články 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014;
b)
jejich účast vyžaduje povaha nebo cíle projektu a je nezbytná pro jeho účinné provádění;
c)
celková částka přidělená v rámci programu příjemcům, kteří nesplňují kritéria uvedená v odst. 3 písm. a), nepřesahuje limit stanovený v čl. 39 odst. 2 písm. b).
Článek 46
Povinnosti příjemců
1. V každém projektu je určen jeden hlavní příjemce, který zastupuje dané partnerství.
2. Všichni příjemci aktivně spolupracují na rozvoji a provádění projektů. Kromě toho spolupracují na poskytování zaměstnanců a/nebo na financování projektů. Každý příjemce má právní a finanční odpovědnost za činnosti, které provádí, a za část finančních prostředků Unie, které dostává. Konkrétní povinnosti a finanční odpovědnost příjemců jsou stanoveny v dohodě uvedené v odst. 3 písm. c).
3. Hlavní příjemce:
a)
od řídícího orgánu dostává finanční příspěvky na provádění činností souvisejících s projektem;
b)
zajišťuje, aby příjemci co nejrychleji a v plném souladu s ujednáními uvedenými v písmeni c) obdrželi celkový objem grantu. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje a nejsou vymáhány žádné zvláštní poplatky s rovnocenným účinkem, které by vedly ke snížení těchto částek určených příjemcům;
c)
v dohodě, která obsahuje ujednání, jež zaručují mimo jiné řádné finanční řízení finančních prostředků přidělených na projekt, včetně ujednání o vymáhání neoprávněně vyplacených prostředků, stanoví partnerská ujednání s příjemci;
d)
přijímá odpovědnost za zajištění provádění celého projektu;
e)
zajišťuje, aby výdaje vykázané příjemci byly vynakládány na provádění projektu a aby odpovídaly činnostem stanoveným ve smlouvě a dohodnutým se všemi příjemci;
f)
ověřuje, zda výdaje vykazované příjemci byly přezkoumány podle čl. 32 odst. 1.
KAPITOLA 3
Způsobilost výdajů
Článek 47
Formy grantů
1. Granty mohou mít kteroukoli z následujících forem:
a)
proplacení stanoveného podílu skutečně vynaložených způsobilých nákladů uvedených v článku 48;
b)
financování paušální sazbou, která se určí za použití procentního podílu z jedné nebo několika stanovených kategorií nákladů;
c)
jednorázové částky;
d)
proplacení na základě jednotkových nákladů;
e)
kombinace forem uvedených v písmenech a) až d) pouze v případech, kdy každá z forem pokrývá odlišné kategorie nákladů.
2. Granty ve formě uvedené v odst. 1 písm. a) se vypočítají na základě způsobilých nákladů skutečně vynaložených příjemcem, přičemž se přihlíží k předběžnému odhadu rozpočtu předloženému společně s návrhem a zahrnutému do smlouvy. Financování paušální sazbou uvedené v odst. 1 písm. b) se týká konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem při uplatnění procentní sazby. Jednorázové částky uvedené v odst. 1 písm. c) se týkají všech nebo některých konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem. Jednotkové náklady uvedené v odst. 1 písm. d) se týkají všech nebo některých konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem, a určí se jako částka za jednotku.
3. Účelem ani výsledkem grantů není vytvářet v rámci projektu zisk. Použijí se výjimky stanovené v čl. 125 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 48
Způsobilost nákladů
1. Granty nesmějí překročit celkový strop vyjádřený formou procentní a absolutní částky, který se stanovuje na základě odhadu způsobilých nákladů. Granty nesmějí překročit způsobilé náklady.
2. Způsobilými náklady se rozumějí náklady příjemce, které splňují veškerá tato kritéria:
a)
jsou vynaloženy v průběhu období provádění projektu. Konkrétně:
i)
Náklady související se službami a stavebními pracemi se týkají činností vykonávaných v průběhu období provádění. Náklady související s dodávkami se týkají dodávek a montáže položek v průběhu období provádění. Tento požadavek nesplňuje podpis smlouvy, vytvoření objednávky nebo uzavření jakéhokoli závazku v období provádění k výdajům za budoucí dodávky služeb, stavebních prací nebo dodávek po ukončení období provádění. Za vzniklé náklady nelze považovat převody hotovosti mezi hlavním příjemcem a ostatními příjemci.
ii)
Vzniklé náklady by měly být uhrazeny před předložením závěrečných zpráv. Jsou-li uvedeny v závěrečné zprávě společně s předpokládaným datem úhrady, mohou být zaplaceny později.
iii)
Výjimkou jsou náklady týkající se závěrečných zpráv, včetně ověření výdajů, auditu a konečného hodnocení projektu, které mohou vzniknout po období provádění projektu.
iv)
Jsou-li dodržena ustanovení článku 52 a násl., mohou být zahájeny postupy zadávání veřejných zakázek uvedené v článku 52 a násl. a příjemce (příjemci) může (mohou) uzavřít smlouvy před zahájením období provádění projektu.
b)
jsou uvedeny v odhadu celkového rozpočtu projektu;
c)
jsou nezbytné pro provádění projektu;
d)
lze je zjistit a ověřit, neboť jsou zaneseny zejména v účetních záznamech příjemce a jsou uvedeny v souladu s účetními standardy a obvyklými postupy pro účtování nákladů vztahujícími se příjemce;
e)
splňují požadavky platných právních předpisů v daňové a sociální oblasti;
f)
jde o přiměřené, odůvodněné náklady, které splňují požadavky řádného finančního řízení, zejména požadavky hospodárnosti a efektivnosti;
g)
jsou doloženy fakturami nebo doklady s rovnocennou průkazní hodnotou.
3. V následujících případech může být grant poskytnut zpětně:
a)
může-li žadatel prokázat nutnost zahájit projekt před podepsáním smlouvy. Náklady způsobilé pro financování však nesmí vzniknout před datem podání žádosti o grant, nebo
b)
na náklady související se studiemi a dokumentací týkající se projektů, jež zahrnují infrastrukturní složku.
Grant nemůže být zpětně udělen na již ukončené projekty.
4. Jsou-li splněny následující podmínky, jsou za způsobilé náklady považovány náklady vzniklé před podáním žádosti o grant u projektů, jimž byl grant udělen, s cílem umožnit vytváření pevných partnerství:
a)
náklady vzniknou po uveřejnění výzvy k předkládání návrhů;
b)
náklady se omezují na cestovné a diety pro zaměstnance příjemců za předpokladu, že splňují podmínky odst. 5 písm. b);
c)
náklady nepřekročí nejvyšší částku stanovenou na úrovni programu.
5. S výhradou odstavců 1 a 2 se za způsobilé považují následující přímé náklady příjemce:
a)
náklady na zaměstnance přidělené na projekt při splnění následujících kumulativních podmínek:
-
týkají se nákladů na činnosti, které by příjemce nevykonával, pokud by nebyl prováděn projekt,
-
náklady nepřekročí obvyklé náklady příjemce, neprokáže-li se, že je to nezbytné k provádění projektu,
-
náklady se týkají skutečných hrubých mezd, včetně nákladů na sociální pojištění a dalších nákladů spojených s odměňováním.
b)
cestovní náklady a diety zaměstnanců a dalších osob podílejících se na projektu za předpokladu, že nepřekročí náklady obvykle hrazené příjemcem v souladu s jeho pravidly a předpisy, ani sazby zveřejněné Komisí v době mise, jsou-li hrazeny na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušální sazby;
c)
náklady na nákup nebo pronájem vybavení (nového nebo použitého) a na dodávky speciálně pro účely projektu, odpovídají-li tržním cenám;
d)
náklady na spotřební zboží nakoupené speciálně pro projekt;
e)
náklady vyplývající ze smluv, které příjemce uzavřel pro účely projektu;
f)
náklady vyplývající přímo z požadavků, které ukládá toto nařízení a projekt (například informační kampaně a zviditelnění, hodnocení, externí audity, překlady), včetně nákladů na finanční služby (například náklady na bankovní převody a finanční záruky).
6. Podle článku 4 mohou být v rámci programu stanovena další pravidla způsobilosti pro program jako celek.
Článek 49
Nezpůsobilé náklady
1. Za nezpůsobilé jsou pokládány následující náklady související s prováděním projektu:
a)
dluhy a poplatky za dluhovou službu (úroky);
b)
rezervy na krytí ztrát či závazků;
c)
náklady vykázané příjemcem, které jsou již financovány z rozpočtu Unie;
d)
nákup pozemků nebo budov v objemu přesahujícím 10 % způsobilých výdajů dotčeného projektu;
e)
kurzové ztráty;
f)
cla, daně a poplatky včetně DPH, kromě případů, kdy podle příslušných vnitrostátních předpisů neexistuje nárok na vrácení, není-li v příslušných opatřeních ujednaných s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce stanoveno jinak;
g)
půjčky třetím stranám;
h)
pokuty, finanční postihy a výlohy spojené s vedením sporů;
i)
věcné příspěvky tak, jak jsou definovány v čl. 14 odst. 1.
2. Podle článku 4 mohou být za nezpůsobilé stanoveny další kategorie nákladů v rámci programu.
Článek 50
Jednorázové částky, jednotkové náklady a financování paušální sazbou
1. Celkový objem financování na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů a financování paušální sazbou nepřekročí 60 000 EUR na jednoho příjemce a na projekt, není-li v programu stanoveno jinak podle článku 4, avšak nepřekročí 100 000 EUR.
2. Používání jednorázových částek, jednotkových nákladů a financování paušální sazbou je podloženo alespoň:
a)
zdůvodněním vhodnosti daných forem financování s ohledem na povahu projektů, na rizika nesrovnalostí a podvodů a na náklady na kontrolu;
b)
uvedením nákladů nebo kategorií nákladů krytých formou jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo financování paušální sazbou, čímž se vyloučí nezpůsobilé náklady uvedené v článku 49;
c)
popisem metod pro určení jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo financování paušální sazbou a podmínek, které v rozumné míře zajistí, že budou dodrženy zásady neziskovosti a spolufinancování a vyloučí se dvojí financování. Tyto metody se opírají o:
i)
statistické údaje nebo obdobné objektivní ukazatele, nebo
ii)
individuální přístup k příjemcům grantu na základě certifikovaných nebo auditem ověřitelných historických údajů o příjemci nebo jeho obvyklých postupů účtování nákladů.
3. Poté, co řídící orgán jednotlivé částky posoudí a schválí, nejsou dále předmětem následných kontrol.
Článek 51
Nepřímé náklady
1. Nepřímé náklady mohou být vypočteny paušální sazbou až do výše 7 % způsobilých přímých nákladů s vyloučením nákladů vzniklých v souvislosti s poskytováním infrastruktury za předpokladu, že se tato sazba vypočte na základě spravedlivé, přiměřené a ověřitelné metody výpočtu.
2. Za nepřímé náklady projektu se považují ty způsobilé náklady, které nelze na základě podmínek pro způsobilost stanovených v článku 48 označit za zvláštní náklady přímo spojené s prováděním projektu a které k němu nemohou být přímo zaúčtovány. Nemohou zahrnovat nezpůsobilé náklady uvedené v článku 49 nebo náklady, které jsou již vykázány v jiné nákladové položce nebo kapitole projektového rozpočtu.
KAPITOLA 4
Oddíl 1
Zadávání veřejných zakázek
Článek 52
Platná pravidla
1. Vyžaduje-li provádění projektu, aby příjemce zadal veřejné zakázky na zboží, stavební práce nebo služby, použijí se následující pravidla:
a)
je-li příjemce veřejným zadavatelem nebo zadavatelem ve smyslu právních předpisů Unie platných pro postupy zadávání veřejných zakázek, může uplatnit vnitrostátní právní a správní předpisy přijaté v souvislosti s právními předpisy nebo pravidly Unie uvedenými v odstavci 2;
b)
je-li příjemce mezinárodní organizací, může uplatnit svá vlastní pravidla pro zadávání veřejných zakázek, pokud nabízejí záruky rovnocenné mezinárodně uznávaným normám;
c)
je-li příjemce orgánem veřejné moci partnerské země přeshraniční spolupráce, jehož spolufinancování je přeneseno na řídící orgán, může uplatnit vnitrostátní právní a správní předpisy za předpokladu, že to umožňuje dohoda o financování a jsou dodrženy obecné zásady stanovené v odst. 2 písm. a).
2. Ve všech ostatních případech je třeba splnit následující povinnosti:
a)
zakázka je zadána nejvýhodnější nabídce, nebo podle potřeby nejnižší cenové nabídce, s vyloučením jakéhokoli střetu zájmů;
b)
u zakázek s hodnotou vyšší než 60 000 EUR se použijí rovněž následující pravidla:
i)
je zřízena hodnotící komise pro posuzování žádostí a/nebo nabídek na základě kritérií pro vyloučení, výběr a zadání, která příjemce zveřejní předem v zadávací dokumentaci. Komise musí mít lichý počet členů a veškeré odborné a administrativní kapacity, aby k nabídkám/žádostem mohla vydat informované stanovisko;
ii)
musí být zajištěna dostatečná transparentnost, spravedlivá hospodářská soutěž a odpovídající předběžná propagace;
iii)
je zajištěno rovné zacházení, proporcionalita a zákaz diskriminace;
iv)
zadávací dokumentace musí být vypracována v souladu s osvědčenými mezinárodními postupy;
v)
lhůty pro předkládání žádostí nebo nabídek musí být dostatečně dlouhé, aby zainteresované strany měly přiměřenou dobu na přípravu nabídek;
vi)
zájemci a uchazeči jsou vyloučeni z účasti na zadávacím řízení, pokud se dostanou do některé ze situací popsaných v čl. 106 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Zájemci nebo uchazeči musí osvědčit, že se nenacházejí v žádné z těchto situací. Zakázky nemohou být dále zadány zájemcům nebo uchazečům, kteří se v průběhu zadávacího řízení dostanou do jedné ze situací uvedených v článku 107 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
vii)
použijí se postupy zadávacího řízení uvedené v článcích 53 až 56.
3. Ve všech případech se použijí pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014.
Článek 53
Zadávací řízení na zakázky na služby
1. Zakázky na služby v hodnotě 300 000 EUR a více se zadávají formou mezinárodního omezeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce. Oznámení o zakázce se uveřejní ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast, je v něm uveden počet čtyř až osmi zájemců, kteří budou vyzváni k předložení nabídky, a zajišťuje skutečnou hospodářskou soutěž.
2. Zakázky na služby v hodnotě 60 000 až 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi poskytovateli podle vlastní volby a s jedním nebo více poskytovateli projedná podmínky zakázky.
Článek 54
Zadávací řízení na zakázky na dodávky
1. Zakázky na dodávky v hodnotě 300 000 EUR a více se zadávají formou mezinárodního otevřeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast.
2. Zakázky na dodávky v hodnotě 100 000 a více, avšak méně než 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení na základě uveřejnění v programové oblasti. Každý způsobilý uchazeč musí mít stejné podmínky jako místní společnosti.
3. Zakázky na dodávky v hodnotě více než 60 000, avšak méně než 100 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi dodavateli podle vlastní volby a s jedním nebo s více dodavateli projedná podmínky zakázky.
Článek 55
Zadávací řízení na zakázky na stavební práce
1. Zakázky na stavební práce v hodnotě 5 000 000 EUR a více se zadávají prostřednictvím mezinárodního otevřeného výběrového řízení, nebo s ohledem na specifické zvláštnosti některých stavebních prací prostřednictvím mezinárodního omezeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast.
2. Zakázky na stavební práce v hodnotě 300 000 a více, avšak méně než 5 000 000 EUR se zadávají prostřednictvím otevřeného výběrového řízení na základě uveřejnění v programové oblasti. Každý způsobilý uchazeč musí mít stejné podmínky jako místní společnosti.
3. Zakázky na stavební práce v hodnotě více než 60 000, avšak méně než 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi zadavateli podle vlastní volby a s jedním nebo s více zadavateli projedná podmínky zakázky.
Článek 56
Použití jednacího řízení
V případech uvedených v článcích 266, 268 a 270 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 se příjemce může rozhodnout použít jednací řízení na základě jediné nabídky.
Oddíl 2
Finanční podpora třetím stranám
Článek 57
Finanční podpora třetím stranám
1. Vyžaduje-li projekt poskytnutí finanční podpory třetím stranám, může být udělena pod podmínkou, že:
a)
každá třetí strana nabídne odpovídající záruky, pokud jde o zpětné získávání prostředků;
b)
jsou dodrženy zásady proporcionality, transparentnosti, řádného finančního řízení, rovného zacházení a zákazu diskriminace;
c)
jsou vyloučeny střety zájmů;
d)
finanční podpora není kumulativní a není poskytována zpětně, v zásadě zahrnuje spolufinancování a jejím účelem nebo účinkem není vytváření zisku pro jednotlivé třetí strany;
e)
podmínky pro poskytování finanční podpory jsou přísně stanoveny ve smlouvě tak, aby příjemce nejednal dle vlastního uvážení. Ve smlouvě jsou především stanoveny kategorie osob, které jsou způsobilé k podpoře, kritéria poskytnutí podpory (včetně kritérií pro stanovení přesné částky) a neměnný seznam typů činností, na něž je možné finanční podporu poskytnout;
f)
maximální objem finanční podpory, který může být vyplacen, nepřesáhne 60 000 EUR na každou třetí stranu s výjimkou případů, kdy je finanční podpora prvořadým cílem projektu.
2. Použijí se pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014. Překračuje-li dílčí grant částku 60 000 EUR, použijí se obdobně pravidla týkající se účasti stanovená v čl. 52 písm. b) bodě vi).
HLAVA VIII
PLATBY, PŘEDKLÁDÁNÍ A SCHVALOVÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY, FINANČNÍ OPRAVY A ZPĚTNÉ ZÍSKÁVÁNÍ PROSTŘEDKŮ
KAPITOLA 1
Platby
Článek 58
Roční závazky
1. Při sdíleném řízení Komise učiní prvotní závazky poté, co přijme program podle článku 5.
2. Při nepřímém řízení Komise učiní prvotní závazky po přijetí programu a poté, co vstoupí v platnost dohoda, kterou se úkoly související s prováděním rozpočtu přenášejí na mezinárodní organizaci nebo na partnerskou zemi přeshraniční spolupráce podle článků 81 a 82.
3. Komise následně učiní příslušný závazek v každém rozpočtovém roce nejpozději dne 1. května. Objem ročních závazků se stanoví v souladu s finančním plánem s přihlédnutím k pokroku při provádění programu a dostupnosti finančních prostředků. Jakmile Komise učiní roční závazek, informuje o tom řídící orgán.
Článek 59
Společná pravidla pro platby
1. Platby řídícímu orgánu mohou mít podobu předběžného financování nebo vyplacení konečného zůstatku.
2. Je založen bankovní účet v eurech, který je konkrétně určen pro účely programu. Jsou-li platby Komise směrovány přes jiný bankovní účet, než je účet programu, související částky a jakýkoli vzniklý úrok jsou neprodleně a v plné výši převedeny na bankovní účet programu.
3. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje, ani nejsou na tyto částky ani na žádný vzniklý úrok ukládány žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem.
Článek 60
Společná pravidla pro výpočet předběžného financování
1. Řídící orgán může poté, co je informován o ročním závazku, požádat každý rozpočtový rok o převod až 80 % příspěvku Unie na dotčený rozpočtový rok jakožto předběžného financování. Počínaje druhým rozpočtovým rokem se k žádosti o předběžné financování přikládá prozatímní rozpočet s podrobnými údaji o závazcích řídícího orgánu a o platbách za obě účetní období následující po posledním výroku auditora zmíněném v článku 68. Komise po přezkoumání tohoto prozatímního rozpočtu, posouzení skutečných finančních potřeb programu a ověření dostupnosti finančních prostředků provede platbu celé částky požadované v rámci předběžného financování nebo její části nejpozději do 60 dnů po datu, k němuž Komise zaregistrovala žádost o platbu.
2. V průběhu rozpočtového roku může řídící orgán požádat o převod veškerých finančních prostředků, které již byly přiděleny, nebo jejich části jako dodatečného předběžného financování. Na podporu této žádosti může řídící orgán předložit průběžnou finanční zprávu, z níž je zřejmé, že skutečně vzniklé výdaje nebo výdaje, které mají vzniknout před koncem rozpočtového roku, překračují objem prostředků již vyplacených jako předběžné financování. Tyto následné převody představují dodatečné předběžné financování za předpokladu, že nejsou podloženy výrokem auditora zmíněným v článku 68.
3. Komise každý rozpočtový rok provádění programu zúčtuje předchozí platby v rámci předběžného financování na základě skutečně vzniklých způsobilých výdajů, které jsou podloženy výrokem auditora uvedeným v článku 68 po schválení účetní závěrky podle čl. 69 odst. 2. Na základě výsledků tohoto zúčtování může Komise provést nezbytné finanční opravy.
Článek 61
Přerušení platební lhůty
1. Pověřená schvalující osoba ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 může přerušit platební lhůtu u žádosti o platbu na maximální dobu šesti měsíců v kterémkoli z těchto případů:
a)
informace poskytnuté národním auditním subjektem nebo auditním subjektem Unie jasně ukazují na možné významné nedostatky ve fungování systému řízení a kontroly;
b)
pověřená schvalující osoba musí provést další ověření na základě informací, které obdržela o tom, že výdaj má spojitost s nedostatkem, který má vážné finanční důsledky;
c)
není předložen některý z dokumentů požadovaných podle článku 77;
d)
není předložen některý z dokumentů požadovaných podle článků 60 a 64.
Řídící orgán může povolit, aby bylo přerušení platební lhůty prodlouženo o další tři měsíce.
2. Pověřená schvalující osoba omezí přerušení platební lhůty pouze na tu část výdajů, na něž se vztahuje žádost o platbu dotčená situacemi uvedenými v odst. 1 prvním pododstavci, ledaže by nebylo možné určit část výdajů, které se to týká. Pověřená schvalující osoba o důvodech přerušení platební lhůty okamžitě informuje členský stát, v němž je sídlo řídícího orgánu, a řídící orgán a vyzve je k nápravě situace. Pověřená schvalující osoba ukončí přerušení platební lhůty, jakmile jsou přijata nezbytná opatření. Nebyla-li přijata nezbytná opatření, může být toto přerušení prodlouženo na dobu delší než šest měsíců.
Článek 62
Pozastavení plateb
1. Komise může pozastavit všechny platby nebo jejich část v kterémkoli z následujících případů:
a)
v účinném fungování systému řízení a kontroly programu existuje závažný nedostatek, který ohrožuje příspěvek Unie a v souvislosti s nímž nebyla přijata opatření k nápravě;
b)
zúčastněné země závažně porušily své povinnosti podle článku 31;
c)
výdaj má spojitost s nedostatkem, který nebyl napraven a má vážné finanční důsledky;
d)
existuje závažný nedostatek v kvalitě a spolehlivosti systému hodnocení a monitorování;
e)
monitorování, hodnocení nebo audit svědčí o tom, že program se neplní podle časových rámců podle článku 4 a v souladu se zprávami podle článku 77.
2. Poté, co Komise umožní řídícímu orgánu předložit připomínky, může přijmout rozhodnutí o pozastavení všech plateb v rámci předběžného financování nebo jejich části.
3. Komise ukončí pozastavení všech plateb nebo jejich části, pokud řídící orgán přijme nezbytná opatření, která umožňují pozastavení zrušit.
Článek 63
Platby hlavním příjemcům
1. Platby hlavním příjemcům mohou mít jednu z následujících forem:
a)
předběžné financování;
b)
prozatímní platba;
c)
platba konečného zůstatku.
2. Řídící orgán zajistí, aby platby hlavním příjemcům byly zpracovány co nejrychleji v souladu s podepsanou smlouvou. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje, není-li to stanoveno v podepsané smlouvě, ani se neukládají žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem, které by vedly ke snížení těchto částek.
Článek 64
Platba konečného zůstatku
1. Do 30. září 2024 předloží řídící orgán žádost o platbu konečného zůstatku společně s dokumenty uvedenými v čl. 77 odst. 5.
2. Konečný zůstatek je vyplacen do tří měsíců ode dne zúčtování účetní závěrky za poslední účetní rok nebo do jednoho měsíce od data schválení závěrečné zprávy o provádění, podle toho, co nastane později.
Článek 65
Výjimka při zrušení závazku
1. Částka, které se týká zrušení závazku, se sníží o částky, které řídící orgán nemohl Komisi vykázat z těchto důvodů:
a)
projekty byly pozastaveny soudním řízením nebo správním opravným prostředkem s odkladným účinkem; nebo
b)
důvody vyšší moci závažně ovlivňují provádění celého programu nebo jeho části;
c)
použití článků 61 nebo 62.
2. Řídící orgán, který se odvolává na vyšší moc podle odst. 1 písm. b), musí prokázat její přímé důsledky pro provádění celého programu nebo jeho části. Pro účely odst. 1 písm. a) a b) lze o snížení požádat jednou, pokud pozastavení nebo vyšší moc trvaly nejdéle jeden rok, nebo vícekrát podle doby trvání vyšší moci nebo počtu let, které uběhly mezi dnem soudního nebo správního rozhodnutí o pozastavení provádění daného projektu a dnem konečného soudního nebo správního rozhodnutí.
3. Řídící orgán zašle Komisi informace o výjimce podle odstavce 1 týkající se částky, která měla být přiznána do 31. prosince předchozího rozpočtového roku, do 15. února.
Článek 66
Postup zrušení závazku
1. Komise včas informuje řídící orgán vždy, když existuje riziko zrušení závazku podle článku 6 nařízení (EU) č. 236/2014.
2. Komise na základě informací obdržených k 15. únoru informuje řídící orgán o částce, jíž se týká zrušení vyplývající z těchto informací.
3. Řídící orgán má dva měsíce na to, aby odsouhlasil částku, která má být zrušena, nebo předložil své připomínky.
4. Řídící orgán předloží do 30. června Komisi revidovaný finanční plán, v němž se zohlední dopad snížení částky podpory na tematické cíle nebo technickou pomoc programu za dotčený rozpočtový rok. Pokud jej nepředloží, Komise upraví plán financování snížením příspěvku Unie na dotčený rozpočtový rok. Snížení se úměrně dotkne tematických cílů a technické pomoci.
5. Komise pozmění rozhodnutí o přijetí programu.
Článek 67
Používání eura
1. Řídící orgán a příjemce převedou výdaje vzniklé v jiné měně než v eurech na eura měsíčním účetním směnným kurzem Komise:
a)
za měsíc, v němž výdaj vznikl;
b)
za měsíc, v němž byl výdaj předložen k přezkoumání podle čl. 32 odst. 1;
c)
za měsíc, v němž byl výdaj oznámen hlavnímu příjemci.
2. Zvolená metoda se uvede v programu a platí po celou dobu trvání programu. Na technickou pomoc a na projekty mohou být použity odlišné metody.
KAPITOLA 2
Předložení a schválení účetní závěrky
Článek 68
Předložení účetní závěrky
1. Řídící orgán vypracuje účetní závěrku programu. Tato závěrka je nezávislá a samostatná a její součástí jsou pouze operace související s programem. Je vedena tak, aby umožňovala analytické monitorování programu podle priorit a technické pomoci.
2. Řídící orgán předloží Komisi ve své výroční zprávě do 15. února následující finanční informace:
a)
účetní závěrku za předchozí účetní období;
b)
prohlášení řídícího orgánu podepsané jeho zástupcem, v němž se potvrzuje, že:
i)
informace jsou prezentovány vhodným způsobem a jsou úplné a přesné;
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu;
iii)
zavedené systémy kontroly poskytují nezbytné záruky legality uskutečněných operací;
c)
každoroční souhrn informací o kontrolách provedených řídícím orgánem, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření;
d)
výrok auditora k účetní závěrce;
e)
výroční auditní zprávu auditního orgánu přinášející shrnutí provedených auditů, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných jak na úrovni systému, tak na úrovni projektů, a přijatých či plánovaných nápravných opatření;
f)
odhad nákladů vzniklých v období od 1. července do 31. prosince předchozího roku;
g)
seznam projektů ukončených v průběhu účetního období.
3. Účetní závěrka uvedená v odst. 2 písm. a) se předkládá za každý program a na úrovni každé priority a technické pomoci obsahuje:
a)
vzniklé a zaplacené výdaje a dosažené a přijaté příjmy řídícího orgánu;
b)
částky zproštěné platební povinnosti a částky zpětně získané v průběhu účetního období, částky, které je třeba získat zpět do konce účetního období, a částky, které nelze získat zpět.
4. Výrok auditora zmíněný v odst. 2 písm. d) stanoví, zda závěrka poskytuje pravdivý a věrný obraz, zda jsou související transakce legální a řádné a zda zavedené kontrolní systémy řádně fungují. V tomto výroku se rovněž uvede, zda audit nezpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu zmíněném v odst. 2 písm. a).
Článek 69
Schválení účetní závěrky
1. Komise přezkoumá účetní závěrku a do 31. května roku následujícího po skončení účetního období informuje řídící orgán, zda souhlasí s tím, že účetní závěrka je úplná, přesná a pravdivá.
2. Komise na základě vzniklých způsobilých výdajů potvrzených výrokem auditora zmíněným v čl. 68 odst. 2 písm. d) zúčtuje předběžné financování.
3. Přijetím účetní závěrky nejsou dotčeny žádné následné finanční opravy podle článku 72.
Článek 70
Lhůta pro uchovávání dokladů
1. Řídící orgán a příjemci uchovávají veškeré dokumenty týkající se programu nebo projektu po dobu pěti let od data vyplacení zůstatku za program. Uchovávají především zprávy, podklady, účty, účetní doklady a veškeré další dokumenty týkající se financování programu (včetně veškerých dokumentů týkajících se zadání zakázky) a projektů.
2. Bez ohledu na odstavec 1 se doklady týkající se auditů, opravných prostředků, soudních sporů nebo vymáhání pohledávek vzniklých při provádění programu nebo projektu uchovávají až do doby, než jsou tyto audity, opravné prostředky, spory nebo pohledávky uzavřeny.
KAPITOLA 3
Finanční opravy a zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
Oddíl 1
Finanční opravy
Článek 71
Finanční opravy prováděné řídícím orgánem
1. Za předcházení nesrovnalostem a jejich vyšetřování, provedení nutných finančních oprav a vymáhání neoprávněně vyplacených částek zodpovídá v první řadě řídící orgán. V případě systémových nesrovnalostí rozšíří řídící orgán své vyšetřování na všechny operace, které by mohly být dotčeny.
Řídící orgán provádí finanční opravy nutné v souvislosti s jednotlivými nebo systémovými nesrovnalostmi zjištěnými u projektů, technické pomoci nebo programu. Finanční opravy spočívají ve zrušení celého příspěvku Unie na projekt nebo technickou pomoc nebo jeho části. Řídící orgán přihlédne k povaze a závažnosti nesrovnalostí a k dané finanční ztrátě a uplatní přiměřenou finanční opravu. Finanční opravy zaznamená řídící orgán v roční účetní závěrce za účetní rok, ve kterém se o zrušení rozhodlo.
2. Příspěvek Unie zrušený podle odstavce 1 může být v rámci dotčeného programu opětovně použit s výhradou odstavce 3.
3. Příspěvek zrušený podle odstavce 1 nelze znovu použít na projekt, který byl předmětem finanční opravy ani - pokud je finanční oprava provedena z důvodu systémové nesrovnalosti - na žádný projekt ovlivněný touto systémovou nesrovnalostí.
Článek 72
Finanční opravy prováděné Komisí
1. Komise provede finanční opravy zrušením celého příspěvku Unie na program nebo jeho části a získáním příslušných částek od řídícího orgánu zpět tak, aby z financování Unie vyloučila výdaje, které porušují platné právní předpisy nebo jsou spojeny s nedostatky v systémech řízení a kontroly programu, které byly zjištěny Komisí nebo Evropským účetním dvorem.
2. Porušení platných právních předpisů vede k finanční opravě pouze v souvislosti s výdaji, které byly vykázány Komisi, a v případě, že je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
porušení ovlivnilo výběr projektu nebo smlouvy na technickou pomoc, nebo existuje důvodné riziko, že toto porušení mělo takový dopad a z důvodu povahy dotčeného porušení není možné tento dopad stanovit;
b)
porušení ovlivnilo výši výdajů vykázaných v rámci programu, nebo existuje důvodné riziko, že toto porušení mělo takový dopad, avšak z důvodu povahy dotčeného porušení není možné jeho finanční dopad kvantifikovat.
3. Komise provede finanční opravy zejména v případech, kdy po nutném přezkoumání dospěje k některému z následujících závěrů:
a)
v systémech řízení a kontroly programu existuje zásadní nedostatek, který ohrozil již vyplacený příspěvek Unie;
b)
řídící orgán nesplnil před zahájením postupu finanční opravy podle tohoto odstavce své povinnosti podle článku 71;
c)
výdaje přiznané ve výroční nebo závěrečné zprávě jsou neoprávněné a řídící orgán je před zahájením postupu finanční opravy podle tohoto odstavce neopravil.
Komise při svých finančních opravách vychází z jednotlivých případů zjištěných nesrovnalostí, přičemž přihlíží k tomu, zda se jedná o systémovou nesrovnalost. Pokud nelze přesně vyčíslit výši neoprávněných výdajů, použije Komise finanční opravu na základě paušální sazby nebo extrapolace.
4. Při rozhodování o výši finanční opravy podle odstavce 3 Komise dodržuje zásadu proporcionality s ohledem na povahu a závažnost nesrovnalostí a rozsah a finanční důsledky nedostatků zjištěných v systému řízení a kontroly daného programu.
5. Jestliže Komise zakládá své stanovisko na zprávách jiných auditorů než auditorů vlastních útvarů, vypracuje vlastní závěry ohledně finančních důsledků poté, co vyslechne řídící orgán a dotyčné auditory.
6. Ukončením programu není dotčeno právo Komise provádět v pozdější fázi finanční úpravy ve vztahu k řídícímu orgánu.
7. Kritérii pro určení výše finančních oprav, jež mají být použity, a kritérii pro použití paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav jsou kritéria přijatá na základě nařízení (EU) č. 1303/2013 (12), zejména jeho článku 144, a kritéria, jež jsou obsažena v rozhodnutí Komise ze dne 19. prosince 2013 (13).
Článek 73
Postup
1. Před přijetím rozhodnutí o finanční opravě informuje Komise řídící orgán o předběžných závěrech svého přezkumu a požádá řídící orgán, aby do dvou měsíců předložil své připomínky.
2. Navrhuje-li Komise finanční opravu na základě extrapolace nebo paušální sazby, dostane řídící orgán příležitost prokázat přezkoumáním příslušné dokumentace, že skutečný rozsah nesrovnalosti je menší, než jak byl posouzen Komisí. Po dohodě s Komisí může řídící orgán omezit rozsah uvedeného přezkumu na vhodnou část nebo vzorek příslušné dokumentace. S výjimkou řádně odůvodněných případů nesmí doba povolená pro takové přezkoumání překročit další dva měsíce od uplynutí lhůty dvou měsíců uvedené v odstavci 1.
3. Komise zohlední veškeré důkazy předložené řídícím orgánem ve lhůtách uvedených v odstavcích 1 a 2.
4. Nepřijme-li řídící orgán předběžné závěry Komise, pozve jej Komise ke slyšení, aby bylo zaručeno, že má Komise pro vyvození závěru ohledně uplatnění finanční opravy k dispozici všechny důležité informace a zjištění.
5. Řídící orgán může v případě dohody, a aniž je dotčen odstavec 6, opětovně použít zrušený příspěvek na dotčený program v souladu s čl. 71 odst. 2.
6. Za účelem uplatnění finančních oprav přijme Komise rozhodnutí do šesti měsíců ode dne slyšení nebo ode dne obdržení dalších informací, pokud řídící orgán souhlasil s tím, že tyto dodatečné informace po slyšení předloží. Komise vezme v úvahu veškeré informace a připomínky předložené v průběhu řízení. Pokud se slyšení neuskuteční, začíná šestiměsíční lhůta běžet dva měsíce po dni, kdy Komise odeslala pozvánku ke slyšení.
7. Zjistí-li Komise nebo Evropský účetní dvůr nesrovnalosti dokládající závažné nedostatky v účinném fungování systémů řízení a kontroly, sníží výsledná finanční oprava příspěvek Unie.
První pododstavec se nepoužije v případě závažných nedostatků v účinném fungování systémů kontroly a řízení, které byly před jejich zjištěním ze strany Komise nebo Evropského účetního dvora:
a)
zjištěny v prohlášení řídícího orgánu, výroční kontrolní zprávě nebo výroku auditora předložených Komisi v souladu s článkem 68 nebo v jiných auditních zprávách auditního orgánu předložených Komisi, a pokud byla přijata příslušná opatření; nebo
b)
předmětem vhodných nápravných opatření ze strany řídícího orgánu.
Posouzení závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly vychází z právních předpisů platných v době, kdy byla předložena příslušná prohlášení řídících subjektů, výroční kontrolní zprávy a výroky auditora.
Komise při rozhodování o finanční opravě:
a)
dodržuje zásadu proporcionality tím, že zohlední povahu a rozsah závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly a jejich finanční důsledky pro rozpočet Unie;
b)
pro účely použití paušální sazby nebo opravy extrapolací vyloučí výdaje, u nichž nesrovnalosti odhalil již řídící orgán a které byly předmětem úpravy v účetní uzávěrce, jakož i výdaje podléhající probíhajícímu posuzování jejich legality a správnosti;
c)
zohlední paušální sazbu nebo opravy extrapolací použité na výdaje ze strany řídícího orgánu z důvodu jiných závažných nedostatků, které řídící orgán odhalil při určování zbytkového rizika pro rozpočet Unie.
Oddíl 2
Zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
Článek 74
Finanční odpovědnost a zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
1. Řídící orgán je odpovědný za zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek.
2. Souvisí-li zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek s porušením právních závazků ze strany řídícího orgánu vyplývajícím z tohoto nařízení a nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, zodpovídá řídící orgán za vrácení příslušných částek Komisi.
3. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká systémových nedostatků v systémech řízení a kontroly, odpovídá řídící orgán za vrácení dotčených částek Komisi v souladu s rozdělením odpovědnosti mezi zúčastněné země, jak je stanoveno v programu.
4. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká nároku vůči příjemci se sídlem v některém členském státě a řídící orgán není schopen dlužnou částku získat zpět, zaplatí dlužnou částku řídícímu orgánu členský stát, v němž má příjemce sídlo, a vymáhá ji od příjemce zpět.
5. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká nároku vůči příjemci se sídlem v některé z partnerských zemí přeshraniční spolupráce a řídící orgán není schopen dlužnou částku získat zpět, nese daná partnerská země přeshraniční spolupráce, v níž má příjemce sídlo, odpovědnost v míře stanovené v příslušných dohodách o financování podle článků 8 a 9.
Článek 75
Vrácení platby řídícímu orgánu
1. Řídící orgán vymáhá neoprávněně vyplacené částky spolu s případnými úroky z prodlení od hlavního příjemce. Dotčení příjemci vrátí hlavnímu příjemci neoprávněně vyplacené částky v souladu s dohodou o partnerství, kterou spolu podepsali. Nepodaří-li se hlavnímu příjemci zajistit vrácení platby od dotčeného příjemce, řídící orgán tohoto příjemce formálně uvědomí, aby vrátil platbu hlavnímu příjemci. Pokud dotčený příjemce platbu nevrátí, požádá řídící orgán zúčastněnou zemi, v níž má dotčený příjemce sídlo, o vrácení neoprávněně vyplacených částek podle čl. 74 odst. 2 až 5.
2. Řídící orgán postupuje s patřičnou důsledností, aby s podporou zúčastněných zemí zajistil proplacení inkasních příkazů. Řídící orgán zejména zajistí, aby nárok byl určitý, v pevně stanovené výši a splatný. Pokud má řídící orgán v úmyslu vzdát se vrácení zjištěného dluhu, zajistí, aby toto zproštění bylo řádné a v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o zproštění musí být předloženo společnému monitorovacímu výboru k předchozímu schválení.
3. Řídící orgán informuje Komisi o všech opatřeních přijatých za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených částek. Komise může kdykoli převzít úkol vymoci částky přímo od příjemce nebo od dotčené zúčastněné země.
4. Spisy předané zúčastněné zemi nebo Komisi musí obsahovat veškeré dokumenty potřebné pro zpětné získání neoprávněně vyplacených částek a doklady o opatřeních, která řídící orgán za účelem vymáhání dlužných částek přijal.
5. Smlouvy uzavřené řídícím orgánem musí obsahovat doložku umožňující Komisi nebo zúčastněné zemi, v níž má daný příjemce sídlo, vymáhat jakékoli částky dlužné řídícímu orgánu, které řídící orgán nebyl schopen získat zpět.
Článek 76
Vrácení platby Komisi
1. Vrácení platby dlužné Komisi se uskuteční přede dnem splatnosti uvedeným v inkasním příkazu. Lhůta splatnosti je 45 dnů ode dne vystavení výzvy k úhradě.
2. Každým prodlením při navracení částky vzniká nárok na úrok z prodlení, počínaje dnem splatnosti až do dne uskutečnění platby. Sazba tohoto úroku z prodlení je o tři a půl procentního bodu vyšší než sazba používaná Evropskou centrální bankou při jejích hlavních refinančních operacích první pracovní den měsíce, do kterého spadá den splatnosti. Částky, které mají být vráceny, mohou být započteny vůči jakýmkoli částkám dlužným příjemcům nebo zúčastněné zemi. Tím není dotčeno právo účastníků dohodnout se na splácení ve splátkách.
HLAVA IX
PODÁVÁNÍ ZPRÁV, MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ
Článek 77
Výroční zprávy řídícího orgánu
1. Řídící orgán předloží do 15. února Komisi výroční zprávu schválenou společným monitorovacím výborem. Výroční zpráva se skládá z technické části a finanční části a týká se předchozího účetního období.
2. Technická část popisuje:
a)
pokrok dosažený při provádění programu a jeho priorit;
b)
podrobný seznam uzavřených smluv a seznam vybraných projektů, na něž ještě nebyly uzavřeny smlouvy, včetně seznamů rezerv;
c)
činnosti provedené v rámci technické pomoci;
d)
opatření přijatá za účelem monitorování a hodnocení projektů, jejich výsledky a kroky přijaté k nápravě zjištěných problémů;
e)
uskutečněné informační a komunikační činnosti.
3. Finanční část se vypracuje v souladu s čl. 68 odst. 2.
4. Výroční zpráva kromě toho obsahuje prognózu činností, které mají být provedeny v následujícím účetním období. Zahrnuje:
a)
aktualizovanou auditní strategii;
b)
pracovní program, finanční plán a plánované využití technické pomoci;
c)
roční plán monitorování a hodnocení v souladu s čl. 78 odst. 2;
d)
roční informační a komunikační plán v souladu s čl. 79 odst. 4.
5. Řídící orgán předloží do 30. září 2024 Komisi závěrečnou zprávu schválenou společným monitorovacím výborem. Tato závěrečná zpráva obdobně obsahuje informace požadované podle odstavců 2 a 3 výše za uplynulé účetní období a za celou dobu trvání programu.
Článek 78
Monitorování a hodnocení
1. Cílem monitorování a hodnocení programu je zlepšit kvalitu jeho navržení a provádění a posoudit a zlepšit jeho soudržnost, účelnost, účinnost a dopad. Skutečnosti zjištěné při monitorování a hodnocení se zohlední v cyklu plánování a provádění.
2. Po celou dobu trvání programu je jeho součástí orientační plán monitorování a hodnocení. Ke každému programu je následně vypracován roční plán monitorování a hodnocení, který provádí řídící orgán na základě pokynů a metodiky hodnocení Komise. Roční plán se předloží Komisi nejpozději 15. února.
3. Kromě každodenního monitorování provádí řídící orgán monitorování programu a projektu zaměřené na výsledky.
4. Komise má přístup ke všem zprávám o monitorování a hodnocení.
5. Komise může kdykoli zahájit hodnocení nebo monitorování programu nebo jeho části. Výsledky těchto činností, o nichž je informován společný monitorovací výbor a řídící orgán programu, mohou vést ke změnám v programu.
HLAVA X
VIDITELNOST
Článek 79
Viditelnost
1. Řídící orgán a příjemci jsou odpovědni za odpovídající informování veřejnosti.
2. Řídící orgán a příjemci zajistí odpovídající zviditelnění příspěvku Unie na programy a projekty s cílem posílit povědomí veřejnosti o činnosti Unie a vytvořit jednotný obraz podpory Unie ve všech zúčastněných zemích.
3. Řídící orgán zajistí, aby jeho propagační strategie a opatření přijatá příjemci za účelem zviditelnění byly v souladu s pokyny Komise.
4. Součástí programu je komunikační strategie na celou dobu jeho trvání a orientační informační a komunikační plán na první rok, včetně opatření za účelem zviditelnění. Ke každému programu je následně vypracován roční informační a komunikační plán, který provádí řídící orgán. Plán je předložen Komisi nejpozději 15. února.
ČÁST TŘETÍ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ MEZINÁRODNÍMI ORGANIZACEMI
Článek 80
Mezinárodní organizace jako řídící orgán
1. Zúčastněné země mohou navrhnout, aby byl program řízen mezinárodní organizací.
2. Jako řídící orgán mohou být navrženy pouze mezinárodní organizace ve smyslu článku 43 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
3. Mezinárodní organizace musí splňovat požadavky stanovené v článku 60 nařízení (EU) č. 966/2012.
4. Před tím, než Komise program schválí, musí obdržet důkaz, že jsou splněny požadavky stanovené v odstavci 3.
Článek 81
Pravidla vztahující se na programy řízené mezinárodní organizací
1. Komise a příslušná mezinárodní organizace uzavřou dohodu, v níž jsou stanovena podrobná ujednání týkající se programu. V případě, že je z programu podle článku 42 poskytován příspěvek na finanční nástroj, musí být splněny podmínky a požadavky na podávání zpráv stanovené v článku 140 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Na programy řízené mezinárodní organizací se použijí ustanovení druhé části, nestanoví-li dohoda podle odstavce 1 jinak.
HLAVA II
NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ PARTNERSKOU ZEMÍ PŘESHRANIČNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 82
Partnerská země přeshraniční spolupráce jako řídící orgán
1. Zúčastněné země mohou navrhnout, aby byl program řízen partnerskou zemí přeshraniční spolupráce.
2. Povaha úkolů svěřených určené partnerské zemi přeshraniční spolupráce je stanovena v dohodě uzavřené mezi Komisí a danou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce podle ustanovení o nepřímém řízení obsažených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
3. Dohoda zmíněná v odstavci 2 stanoví podrobná ujednání týkající se programu. Stanoví zejména, která ustanovení druhé části se použijí s ohledem na povahu úkolů, jimiž je pověřen řídící orgán, a na příslušné částky.
ČÁST ČTVRTÁ
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 83
Přechodná ustanovení
Nařízení Komise (ES) č. 951/2007 (14) nadále platí pro právní akty a závazky, jimiž se provádí rozpočtové roky před rokem 2014.
Článek 84
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. srpna 2014.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 897/2014
tat-18 ta' Awwissu 2014
li jistabbilixxi dispożizzjonijiet speċifiċi għall-implimentazzjoni ta' programmi ta' kooperazzjoni transfruntiera ffinanzjati bir-Regolament (UE) Nru 232/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li jistabbilixxi Strument Ewropew tal-Viċinat
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 291 tiegħu,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 232/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta' Marzu 2014 li jistabbilixxi Strument Ewropew tal-Viċinat (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 12 tiegħu,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 236/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta' Marzu 2014 li jistabbilixxi regoli u proċeduri komuni għall-implimentazzjoni tal-istrumenti tal-Unjoni għall-finanzjament tal-azzjoni esterna (2), u b'mod partikolari l-Artikolu 6(2) tiegħu,
Billi:
(1)
Waħda mill-fergħat tar-Regolament (UE) Nru 232/2014 tinvolvi kooperazzjoni bejn minn naħa Stat Membru wieħed jew aktar tal-Unjoni Ewropea u, min-naħa l-oħra, pajjiż sieħeb wieħed jew aktar kif definit fl-Anness I tiegħu u/jew il-Federazzjoni Russa li sseħħ fil-parti kondiviża tagħhom tal-fruntiera esterna tal-Unjoni bil-għan li tiġi msaħħa l-kooperazzjoni transfruntiera (“CBC”).
(2)
Ir-Regolament (UE) Nru 236/2014 jistabbilixxi r-regoli għall-implimentazzjoni ta' assistenza li huma komuni għall-istrumenti kollha għal azzjoni esterna.
(3)
Ir-Regolament (UE) Nru 232/2014 jistipula li jiġu adottati regoli ta' implimentazzjoni li jistabbilixxu dispożizzjonijiet speċifiċi għall-implimentazzjoni ta' programmi ta' kooperazzjoni transfruntieri. Dawn ir-regoli jinkludu dispożizzjonijiet dwar, fost l-oħrajn, ir-rata u l-metodi ta' kofinanzjament; il-kontenut, it-tħejjija, il-modifika u l-għeluq ta' programmi operattivi konġunti; ir-rwol u l-funzjoni tal-istrutturi tal-programmi, inkluż il-pożizzjoni, l-identifikazzjoni effettiva, il-kontabbiltà u r-responsabbiltà, deskrizzjoni tas-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll, u l-kondizzjonijiet dwar il-ġestjoni teknika u finanzjarja tal-appoġġ tal-Unjoni; il-proċeduri ta' rkupru fil-pajjiżi parteċipanti kollha; il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni; l-attivitajiet ta' viżibilità u ta' informazzjoni; il-ġestjoni kondiviża u indiretta tagħhom.
(4)
Id-dokument ta' programmazzjoni previst fl-Artikolu 9(1) tar-Regolament (UE) Nru 232/2014 jistabbilixxi l-objettivi strateġiċi li għandhom jiġu segwiti permezz tal-kooperazzjoni transfruntiera u l-objettivi tematiċi u r-riżultati indikattivi mistennija ta' dik il-kooperazzjoni u fih il-lista ta' programmi operattivi konġunti li għandhom jiġu stabbiliti.
(5)
Il-kooperazzjoni transfruntiera għandha tiġi implimentata permezz ta' programmi operazzjonali konġunti pluriennali li jkopru koperazzjoni għal fruntiera jew għal grupp ta' fruntieri u jinkludu prijoritajiet pluriennali li jsegwu sett konsistenti ta' objettivi tematiċi u li jistgħu jiġu implimentati bl-appoġġ tal-Unjoni.
(6)
Huwa neċessarju li jiġu mfassla r-regoli ta' implimentazzjoni li jistabbilixxu dispożizzjonijiet dettaljati għall-implimentazzjoni ta' programmi ta' kooperazzjoni transfruntiera ffinanzjati taħt ir-Regolament (UE) Nru 232/2014, filwaqt li l-pajjiżi parteċipanti jiġu permessi ċertu ammont ta' flessibbiltà fir-rigward tal-arranġamenti dettaljati fir-rigward tal-organizzazzjoni u l-implimentazzjoni ta' programmi speċifiċi b'kunsiderazzjoni tal-karatteristiċi partikolari ta' kull programm. Fuq il-bażi ta' dan il-prinċipju u f'konformità ma' dan ir-Regolament, il-pajjiżi parteċipanti għandhom konġuntament jippreżentaw proposti għal programmi operazzjonali konġunti lill-Kummissjoni għall-adozzjoni skont l-Artikolu 10(4) tar-Regolament (UE) Nru 232/2014.
(7)
Meta jitqies li l-pajjiżi parteċipanti kollha għandhom ikunu involuti fl-istrutturi deċiżjonali tal-programm filwaqt li normalment il-kompiti ta' implimentazzjoni jiġu fdati lil awtorità maniġerjali bbażata fi Stat Membru, hemm il-ħtieġa ta' regoli li jirregolaw l-istruttura organizzattiva li tkopri l-funzjonijiet tal-awtorità maniġerjali u d-diviżjoni tal-funzjonijiet bejn u f'kull korp li jagħmel parti mill-istrutturi tal-programm.
(8)
Fuq il-bażi tat-tagħlimiet meħuda mill-perjodu ta' programmazzjoni 2007-2013, il-Kummissjoni mhijiex sejra awtomatikament tassumi r-responsabbiltà finali għall-irkupri fil-pajjiżi msieħba. Għalhekk fir-regoli ta' implimentazzjoni ġew stabbiliti dispożizzjonijiet ġodda li jagħtu aktar responsabbiltajiet lill-pajjiżi parteċipanti f'termini ta' ġestjoni, kontroll u awditjar. Il-programmi se jkollhom jiddefinixxu s-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll tagħhom stess fuq il-bażi ta' dawn ir-regoli. Il-pajjiżi msieħba se jkollhom jassistu lill-awtoritajiet maniġerjali fl-implimentazzjoni tal-programmi billi jistabbilixxu awtoritajiet nazzjonali, punti ta' kuntatt għall-kontroll u grupp ta' awdituri.
(9)
Skont l-Artikolu 10(8) tar-Regolament (UE) Nru 232/2014 fejn ikun meħtieġ, jiġu ffirmati ftehimiet bejn il-pajjiżi parteċipanti u l-awtorità maniġerjali sabiex jiġu stabbiliti d-dispożizzjonijiet li mhumiex inklużi fil-ftehimiet finanzjarji ffirmati mal-pajjiżi msieħba jew mal-Federazzjoni Russa.
(10)
Fuq il-bażi tat-tagħlimiet mitgħallma mill-perjodu ta' programmazzjoni 2007-2013, il-proċeduri għall-għoti u r-regoli żviluppati mill-Kummissjoni għal azzjonijiet esterni mhumiex se jibqgħu obbligatorji. Il-programmi għandhom jitħallew japplikaw proċeduri li jiġu żviluppati mill-pajjiżi parteċipanti sakemm jiġu sodisfatti ċerti standards stabbiliti f'dan ir-Regolament.
(11)
Skont l-Artikolu 7(7) tar-Regolament (UE) Nru 232/2014 il-finanzjament taħt dan ir-Regolament jista' jinġabar flimkien ma' finanzjament taħt Regolamenti rilevanti oħra tal-Unjoni. Dan se jippermetti trasferiment ta' fondi mir-Regolament (UE) Nru 232/2014 lejn programmi ffinanzjati taħt ir-Regolament (UE) Nru 1299/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3). Ir-regola ekwivalenti teżisti fir-Regolament (UE) Nru 231/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) biex il-finanzjament jiġi trasferit lir-Regolament (UE) Nru 232/2014 u biex tiġi koperta l-parteċipazzjoni tal-benefiċjarji ta' dan tal-aħħar fil-programmi ta' kooperazzjoni transfruntiera soġġett għal dan ir-Regolament. Dawn ir-regoli l-ġodda għandhom jissimplifikaw il-proċeduri ta' ġestjoni għall-parteċipazzjoni ta' dawn il-pajjiżi fil-programmi.
(12)
Billi ġeneralment il-programmi għandhom jiġu implimentati permezz ta' ġestjoni kondiviża, is-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll għandhom ikunu konformi mar-regoli tal-Unjoni, b'mod partikolari r-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) u r-Regolament ta' Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 1268/2012 (6), kif ukoll mar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 2988/95 (7). Il-Kummissjoni għandha tiżgura li matul l-implimentazzjoni tal-programmi l-fondi tal-Unjoni jintużaw skont ir-regoli applikabbli.
(13)
Dawn il-miżuri huma konformi mal-opinjoni tal-Kumitat stabbilita mir-Regolament (UE) Nru 232/2014.
(14)
Sabiex jippermetti l-ipprogrammar u l-implimentazzjoni f'waqtha tal-programmi, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
L-EWWEL PARTI
SUĠĠETT U DEFINIZZJONIJIET
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi dispożizzjonijiet dettaljati għall-implimentazzjoni ta' programmi ta' kooperazzjoni transfruntiera kif stabbilit fl-Artikolu 12 tar-Regolament (UE) Nru 232/2014 u l-Artikolu 6(2) tar-Regolament (UE) Nru 236/2014.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“programm” tfisser programm operattiv konġunt skont it-tifsira tal-Artikolu 10 tar-Regolament (UE) Nru 232/2014;
(b)
“pajjiżi parteċipanti” tfisser l-Istati Membri kollha, il-pajjiżi msieħba fis-CBC u kull pajjiż taż-Żona Ekonomika Ewropea li jkun qed jieħu sehem fi programm;
(c)
“dokument ta' programmazzjoni” tfisser id-dokument imsemmi fl-Artikolu 9(1) tar-Regolament (UE) Nru 232/2014 u li jistabbilixxi l-objettivi strateġiċi, il-lista ta' programmi, l-allokazzjoni pluriennali indikattiva tagħhom u l-eliġibbiltà ġeografika;
(d)
“żona tal-programm” tfisser ir-reġjuni ewlenin, ir-reġjuni kontigwi, iċ-ċentri soċjali, ekonomiċi jew kulturali ewlenin u l-unitajiet territorjali msemmija fl-Artikolu 8(3) u (4) tar-Regolament (UE) Nru 232/2014 rispettivament;
(e)
“reġjuni ewlenin” tfisser l-unitajiet territorjali msemmija fl-Artikolu 8(1) tar-Regolament (UE) Nru 232/2014 u ż-żoni konfinali f'entitajiet ġeografiċi fi Strument għall-Assistenza ta' Qabel l-Adeżjoni u f'pajjiżi taż-Żona Ekonomika Ewropea kif stabbilit fid-dokument ta' programmazzjoni;
(f)
“reġjuni kontigwi” tfisser l-unitajiet territorjali msemmija fl-Artikolu 8(2) tar-Regolament (UE) Nru 232/2014 u dawk li jmissu mar-reġjuni ewlenin f'entitajiet ġeografiċi fi Strument għall-Assistenza ta' Qabel l-Adeżjoni u f'pajjiżi taż-Żona Ekonomika Ewropea;
(g)
“Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ” tfisser il-kumitat konġunt responsabbli għall-monitoraġġ tal-implimentazzjoni tal-programm;
(h)
“Awtorità Maniġerjali” tfisser l-awtorità jew il-korp maħtur mill-pajjiżi parteċipanti bħala responsabbli għall-ġestjoni tal-programm;
(i)
“awtorità nazzjonali” tfisser l-entità maħtura minn kull pajjiż parteċipanti li għandha r-responsabbiltà aħħarija li tappoġġa lill-Awtorità Maniġerjali fl-implimentazzjoni tal-programm fit-territorju tagħha stess;
(j)
“Segretarjat Tekniku Konġunt” tfisser il-korp imwaqqaf mill-pajjiżi parteċipanti biex jassisti l-korpi tal-programm;
(k)
“strumenti finanzjarji” tfisser il-miżuri ta' appoġġ finanzjarju tal-Unjoni pprovduti fuq bażi komplementari sabiex jiġi indirizzat għan wieħed jew aktar ta' politika speċifika tal-Unjoni. Dawn l-istrumenti jistgħu jieħdu l-forma ta' investimenti ta' ekwità jew kważi ekwità, self jew garanziji, jew strumenti oħra għall-kondiviżjoni tar-riskji, u jistgħu, fejn xieraq, jiġu kkombinati ma' għotjiet;
(l)
“pajjiżi msieħba fis-CBC” tfisser il-pajjiżi u t-territorji elenkati fl-Anness I għar-Regolament (UE) Nru 232/2014, il-Federazzjoni Russa u l-benefiċjarji elenkati fl-Anness I għar-Regolament (UE) Nru 231/2014 meta jkun hemm kofinanzjament taħt dan tal-aħħar;
(m)
“irregolaritajiet” tfisser kull ksur ta' ftehim ta' finanzjament, kuntratt jew ta' liġi applikabbli b'riżultat ta' att jew ommissjoni minn operatur ekonomiku involut fl-implimentazzjoni tal-programm, li għandu, jew se jkollu, l-effett li jippreġudika l-baġit tal-Unjoni billi nefqa mhux iġġustifikata tiġi addebitata lill-baġit tal-Unjoni;
(n)
“kontribuzzjoni tal-Unjoni” tfisser il-parti tan-nefqa eliġibbli tal-programm jew tal-proġett li hija ffinanzjata mill-Unjoni;
(o)
“kuntratt” tfisser kwalunkwe kuntratt ta' akkwist jew ta' għotja konkluż fil-qafas ta' programm;
(p)
“proġetti infrastrutturali kbar” tfisser proġetti li jinkludu sett ta' xogħlijiet, attivitajiet jew servizzi li huma maħsuba biex jissodisfaw funzjoni indiviżibbli ta' natura preċiża li jsegwu għanijiet identifikati b'mod ċar ta' interess komuni għall-finijiet tal-implimentazzjoni ta' investimenti li jwasslu għal impatt u benefiċċji transfruntieri u fejn fil-baġit ikun hemm allokat sehem ta' mill-inqas EUR 2,5 miljuni għall-akkwist ta' infrastruttura;
(q)
“korp intermedju” tfisser kull korp pubbliku jew privat li jaġixxi taħt ir-responsabbiltà ta' Awtorità Maniġerjali, jew li jwettaq dmirijiet f'isimhom u fir-rigward tal-benefiċjarji li jkunu qed jimplimentaw il-proġetti;
(r)
“kuntrattur” tfisser persuna naturali jew ġuridika li magħha jkun ġie konkluż kuntratt ta' akkwist;
(s)
“benefiċjarju” tfisser persuna naturali jew ġuridika li magħha jkun ġie ffirmat kuntratt ta' għotja;
(t)
“sena ta' kontabbiltà” tfisser il-perjodu mill-1 ta' Lulju sat-30 ta' Ġunju, ħlief għall-ewwel sena ta' kontabbiltà, li jfisser il-perjodu mid-data tal-bidu għall-eliġibbiltà tan-nefqa sat-30 ta' Ġunju 2015. Is-sena finali ta' kontabbiltà tkun mill-1 ta' Lulju 2023 sat-30 ta' Settembru 2024. Fil-każ ta' ġestjoni indiretta ma' organizzazzjoni internazzjonali fis-sens tal-Artikolu 80, is-sena ta' kontabbiltà tkun is-sena finanzjarja;
(u)
“sena finanzjarja” tfisser il-perjodu mill-1 ta' Jannar sal-31 ta' Diċembru.
IT-TIENI PARTI
DISPOŻIZZJONIJIET KOMUNI
TITOLU I
QAFAS ĠENERALI GĦALL-IMPLIMENTAZZJONI
KAPITOLU 1
Programmi
Artikolu 3
Tħejjija
Kull programm jitħejja permezz ta' ftehim komuni tal-pajjiżi parteċipanti kollha, skont ir-Regolament (UE) Nru 232/2014, id-dokument ta' programmazzjoni u dan ir-Regolament.
Artikolu 4
Kontenut
Kull programm b'mod partikolari jkun fih l-informazzjoni li ġejja:
1.
Introduzzjoni: deskrizzjoni qasira tal-passi għat-tħejjija tal-programm inkluż tagħrif dwar il-konsultazzjonijiet u l-azzjonijiet li ttieħdu biex il-pajjiżi parteċipanti u l-partijiet interessati oħrajn jiġu involuti fit-tħejjija tal-programm.
2.
Deskrizzjoni taż-żona tal-programm:
(a)
Reġjuni ewlenin: lista tal-unitajiet territorjali eliġibbli kif stabbilit fid-dokument ta' programmazzjoni u, fejn rilevanti, kull estensjoni skont l-Artikolu 8(4) tar-Regolament (UE) Nru 232/2014 u f'konformità mar-rekwiżiti stabbiliti fid-dokument ta' programmazzjoni;
(b)
Reġjuni kontigwi, fejn rilevanti: lista ta' reġjuni kontigwi, il-ġustifikazzjoni għall-inklużjoni tagħhom f'konformità mar-rekwiżiti stabbiliti fid-dokument ta' programmazzjoni u l-kundizzjonijiet għall-parteċipazzjoni tagħhom fil-programm, kif deċiż mill-pajjiżi parteċipanti;
(c)
Ċentri soċjali, ekonomiċi jew kulturali maġġuri msemmija fl-Artikolu 8(3) tar-Regolament (UE) Nru 232/2014, fejn rilevanti: lista ta' ċentri identifikati skont il-prijorità, il-ġustifikazzjoni għall-inklużjoni tagħhom f'konformità mar-rekwiżiti stabbiliti fid-dokument ta' programmazzjoni u l-kundizzjonijiet għall-parteċipazzjoni tagħhom fil-programm, kif deċiż mill-pajjiżi parteċipanti;
(d)
Mappa taż-żona tal-programm, li ssemmi l-isem ta' kull unità territorjali u, fejn rilevanti, tagħmel distinzjoni bejn l-unitajiet territorjali msemmija f'(a), (b) u (c);
(e)
Minbarra d-deskrizzjoni taż-żona tal-programm, fejn rilevanti, fil-programm tiġi indikata l-intenzjoni li jsir użu mill-Artikolu 10(5) tar-Regolament (UE) Nru 232/2014 skont il-kondizzjonijiet stabbiliti fid-dokument ta' programmazzjoni.
3.
L-istrateġija tal-programm:
(a)
deskrizzjoni tal-istrateġija tal-programm inkluża l-għażla ta' objettivi tematiċi u l-prijoritajiet korrispondenti f'konformità mad-dispożizzjonijiet tad-dokument ta' programmazzjoni;
(b)
ġustifikazzjoni għall-istrateġija magħżula fuq il-bażi ta':
-
analiżi tas-sitwazzjoni soċjo-ekonomika u ambjentali taż-żona tal-programm f'termini ta' saħħiet u nuqqasijiet u l-ħtiġijiet fuq terminu medju b'riżultat ta' dik l-analiżi.
-
deskrizzjoni tal-lezzjonijiet mitgħallma minn esperjenzi preċedenti fi programmi transfruntieri;
-
fuq il-bażi ta' konsultazzjoni usa' mal-partijiet interessati, informazzjoni dwar il-koerenza ma' programmi oħra ffinanzjati mill-Unjoni fil-pajjiżi u r-reġjuni kkonċernati, flimkien ma' analiżi tal-koerenza mal-istrateġiji u l-politiki nazzjonali u reġjonali;
-
analiżi tar-riskju u miżuri ta' mitigazzjoni;
(c)
deskrizzjoni ta' indikaturi oġġettivament verifikabbli, b'mod partikolari:
-
ir-riżultati mistennija għal kull prijorità, u l-indikaturi tar-riżultati korrispondenti, b'valur bażi u valur fil-mira;
-
l-indikaturi tar-riżultati għal kull prijorità, inkluż il-valur kwantifikat fil-mira, li huma mistennija li jikkontribwixxu għar-riżultati.
(d)
deskrizzjoni tal-modi kif se jiġu integrati l-kwistjonijiet trasversali li ġejjin, fejn rilevanti: id-demokrazija u d-drittijiet tal-bniedem, is-sostenibbiltà ambjentali, l-ugwaljanza tas-sessi u l-HIV/AIDS.
4.
L-istrutturi u l-ħatra tal-awtoritajiet kompetenti u l-korpi maniġerjali:
(a)
il-kompożizzjoni tal-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ u l-kompiti;
(b)
l-Awtorità Maniġerjali u l-proċess tal-ħatra tagħha;
(c)
l-awtoritajiet nazzjonali tal-pajjiżi parteċipanti kollha, b'mod partikolari, l-awtorità f'kull pajjiż parteċipant msemmija fl-Artikoli 20 u 31 u fejn rilevanti l-istrutturi ta' appoġġ, minbarra dawk imsemmija fil-punti (e) u (f);
(d)
il-proċedura għat-twaqqif tas-Segretarjat Tekniku Konġunt, u l-uffiċċji tal-fergħat u l-kompiti, fejn relevanti;
(e)
l-awtorità tal-awditjar u l-membri tal-grupp tal-awdituri;
(f)
il-korp jew il-korpi maħtura bħala punti ta' kuntatt għall-kontroll fil-pajjiżi parteċipanti kollha u l-kompiti tiegħu/tagħhom skont l-Artikolu 32;
5.
L-implimentazzjoni tal-programm:
(a)
deskrizzjoni fil-qosor tas-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll skont l-Artikolu 30;
(b)
il-qafas ta' żmien għall-implimentazzjoni tal-programm;
(c)
deskrizzjoni tal-proċeduri tal-għażla tal-proġett skont l-Artikolu 30;
(d)
deskrizzjoni skont il-prijorità tan-natura tal-appoġġ skont l-Artikolu 38, inkluża lista ta' proġetti li għandhom jintgħażlu permezz ta' proċedura ta' għoti dirett jew kontribuzzjonijiet għal strumenti finanzjarji. Hija tinkludi wkoll skeda indikattiva għall-għażla tal-proġetti li għandhom jiġu ffinanzjati skont l-Artikolu 41;
(e)
deskrizzjoni tal-użu ppjanat tal-assistenza teknika u l-proċeduri applikabbli tal-għoti ta' kuntratti;
(f)
deskrizzjoni tas-sistemi ta' monitoraġġ u ta' evalwazzjoni, flimkien ma' pjan indikattiv ta' kontroll u ta' valutazzjoni għat-tul kollu tal-programm;
(g)
l-istrateġija ta' komunikazzjoni għall-perjodu kollu tal-programm u pjan indikattiv ta' informazzjoni u ta' komunikazzjoni għall-ewwel sena;
(h)
informazzjoni dwar it-twettiq tal-ħtiġiet regolatorji stabbiliti fid-Direttiva 2001/42/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8);
(i)
pjan finanzjarju indikattiv li jkun fih żewġ tabelli (mingħajr ebda diviżjoni għal kull pajjiż parteċipanti):
-
tabella li tispeċifika l-approprjazzjonijiet finanzjarji proviżorji annwali għall-impenji u l-ħlasijiet previsti għall-appoġġ mill-Unjoni għal kull objettiv tematiku u assistenza teknika. L-approprjazzjonijiet tal-ewwel sena jinkludu l-ispejjeż għall-azzjonijiet preparatorji skont l-Artikolu 16,
-
tabella li tispeċifika l-ammonti proviżorji tal-approprjazzjonijiet finanzjarji tal-appoġġ mill-Unjoni u l-kofinanzjament għall-perjodu kollu ta' programmazzjoni għal kull objettiv tematiku u assistenza teknika.
(j)
regoli dwar l-eliġibbiltà tan-nefqa msemmija fl-Artikoli 48 u 49;
(k)
it-tqassim tar-responsabbiltajiet fost il-pajjiżi parteċipanti skont l-Artikolu 74;
(l)
ir-regoli għat-trasferiment, l-użu u l-monitoraġġ tal-kofinanzjament;
(m)
deskrizzjoni tas-sistemi tal-IT għar-rappurtar u l-iskambju ta' data kkomputerizzata bejn l-Awtorità Maniġerjali u l-Kummissjoni;
(n)
il-lingwa(i) addottata(i) mill-programm f'konformità mal-Artikolu 7.
Artikolu 5
Adozzjoni
1. Fi żmien sena mill-approvazzjoni tad-dokument ta' programmazzjoni, il-pajjiżi parteċipanti jippreżentaw b'mod konġunt proposta għal programm lill-Kummissjoni li jkun fih l-elementi kollha msemmija fl-Artikolu 4. Il-pajjiżi parteċipanti jikkonfermaw bil-miktub il-qbil tagħhom mal-kontenut tal-programm qabel ma jiġi ppreżentat lill-Kummissjoni.
2. Il-Kummissjoni tivverifika li l-programm ikun fih l-elementi kollha msemmija fl-Artikolu 4. Il-Kummissjoni tivvaluta l-konsistenza tal-programm mar-Regolament (UE) Nru 232/2014, id-dokument ta' programmazzjoni, dan ir-Regolament u kull liġi rilevanti oħra tal-Unjoni. Il-valutazzjoni b'mod partikulari tindirizza:
(a)
il-kwalità tal-analiżi, il-konsistenza tagħha mal-prijoritajiet proposti u ma' programmi oħra ffinanzjati mill-Unjoni;
(b)
il-preċiżjoni tal-pjan finanzjarju;
(c)
il-konformità mad-Direttiva 2001/42/KE.
3. Fi żmien tliet xhur mid-data tas-sottomissjoni tal-programm il-Kummissjoni tagħmel l-osservazzjonijiet u titlob ir-reviżjonijiet meħtieġa. Fi żmien xahrejn mit-talba tal-Kummissjoni l-pajjiżi parteċipanti jipprovdu l-informazzjoni kollha meħtieġa. Fi żmien sitt xhur mid-data tas-sottomissjoni tal-programm il-Kummissjoni tapprova l-programm sakemm l-osservazzjonijiet kollha tal-Kummissjoni jkunu ġew debitament ikkunsidrati. Il-Kummissjoni tista' testendi dawn l-iskadenzi skont in-natura tar-reviżjonijiet meħtieġa.
4. Kull programm jiġi adottat b'deċiżjoni tal-Kummissjoni għat-tul kollu tal-programm skont l-Artikolu 10(4) tar-Regolament (UE) Nru 232/2014.
Artikolu 6
Aġġustamenti u reviżjoni
1. Aġġustamenti tal-programm li ma jaffettwawx b'mod sinifikanti n-natura u l-objettivi tal-programm jitqiesu bħala mhux sostanzjali. B'mod partikolari:
(a)
bidliet kumulattivi sa 20 % tal-kontribuzzjoni oriġinarjament allokata tal-Unjoni għal kull objettiv tematiku jew assistenza teknika jew kif emendata skont il-paragrafu 2 li tinvolvi trasferiment bejn l-objettivi tematiċi jew minn assistenza teknika għal objettivi tematiċi;
(b)
bidliet kumulattivi sa 20 % tal-kontribuzzjoni oriġinarjament allokata tal-Unjoni għal kull objettiv tematiku jew kif emendata skont il-paragrafu 2 li tinvolvi trasferiment minn objettivi tematiċi għal assistenza teknika.
Il-bidliet tal-pjan finanzjarju tal-programm imsemmija fil-punt (a) jistgħu jsiru direttament mill-Awtorità Maniġerjali, bl-approvazzjoni minn qabel tal-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ. L-Awtorità Maniġerjali tinforma lill-Kummissjoni dwar kull bidla bħal din, mhux aktar tard mir-rapport annwali li jmiss, u tipprovdi lill-Kummissjoni bl-informazzjoni addizzjonali kollha meħtieġa.
F'każ ta' bidliet tal-pjan finanzjarju tal-programm imsemmija fil-punt (b), l-Awtorità Maniġerjali tfittex l-approvazzjoni minn qabel kemm tal-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ u tal-Kummissjoni.
2. Wara talba motivata mill-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ jew b'inizjattiva tal-Kummissjoni wara li tkun ikkonsultat il-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ, il-programmi jistgħu jiġu riveduti bħala riżultat ta' xi waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
reviżjoni tad-dokument ta' programmazzjoni;
(b)
bidliet soċjo-ekonomiċi maġġuri jew bidliet sostanzjali fiż-żona tal-programm;
(c)
diffikultajiet fl-implimentazzjoni;
(d)
bidliet fil-pjan finanzjarju lil hinn mill-marġni ta' flessibbiltà msemmi fil-paragrafu 1 jew kull bidla li taffettwa b'mod sinifikanti n-natura u l-objettivi tal-programm;
(e)
eżerċizzji tal-awditjar, monitoraġġ u evalwazzjonijiet.
3. It-talbiet għal reviżjoni tal-programmi jiġu debitament sostanzjati u jirriflettu l-impatt mistenni tal-bidliet lill-programm.
4. Il-Kummissjoni tivvaluta l-informazzjoni pprovduta skont il-paragrafi 2 u 3. Jekk il-Kummissjoni jkollha xi osservazzjonijiet l-Awtorità Maniġerjali tippreżenta l-informazzjoni addizzjonali kollha meħtieġa lill-Kummissjoni. Fi żmien ħames xhur mis-sottomissjoni tat-talba għal reviżjoni, il-Kummissjoni tapprovaha sakemm l-osservazzjonijiet kollha tal-Kummissjoni jkunu ġew debitament ikkunsidrati.
5. Kull reviżjoni ta' programm fil-każijiet imsemmija fil-paragrafu 2 jew fl-Artikolu 66(5) tiġi adottata b'deċiżjoni tal-Kummissjoni u tista' teħtieġ il-modifika tal-ftehimiet ta' finanzjament imsemmija fl-Artikoli 8 u 9.
Artikolu 7
Użu tal-Lingwi
1. Bħala lingwa operattiva kull programm juża lingwa uffiċjali waħda jew aktar tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-pajjiżi parteċipanti jistgħu anki jiddeċiedu li bħala lingwa operattiva jużaw lingwi oħra mhux uffiċjali tal-Unjoni. L-għażla tal-lingwa(i) operattiva(i) tiġi deskritta fil-programm skont l-Artikolu 4.
2. Biex titqies in-natura tal-programmi li tippromwovi s-sħubija, il-benefiċjarji jistgħu jippreżentaw dokumenti lill-Awtorità Maniġerjali dwar il-proġett tagħhom fil-lingwa nazzjonali tagħhom, bil-kundizzjoni li din il-possibbiltà tiġi speċifikament imsemmija fil-programm u li l-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ jipprevedi, permezz tal-Awtorità Maniġerjali, għal kull interpretazzjoni u traduzzjoni li jistgħu jkunu meħtieġa.
3. L-ispejjeż tal-interpretazzjoni u tat-traduzzjoni għal-lingwi kollha magħżula mill-programm ikunu koperti jew mill-baġit tal-assistenza teknika fil-livell tal-programm jew mill-baġit ta' kull proġett individwali fil-livell tal-proġett.
KAPITOLU 2
Ftehimiet ta' Finanzjament
Artikolu 8
Ftehimiet ta' finanzjament ma' pajjiżi msieħba fis-CBC
1. Il-Kummissjoni tikkonkludi ftehimiet ta' finanzjament ma' kull pajjiż imsieħeb fis-CBC. Ftehimiet ta' finanzjament jistgħu jiġu ffirmati wkoll mill-pajjiżi parteċipanti l-oħra u mill-Awtorità Maniġerjali jew mill-pajjiż li jkun qed jospita l-Awtorità Maniġerjali.
2. Il-ftehimiet ta' finanzjament jiġu ffirmati mhux aktar tard mill-aħħar tas-sena ta' wara s-sena tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tadotta l-programm. Madankollu, meta programm jinvolvi aktar minn pajjiż wieħed imsieħeb fis-CBC, qabel dik id-data l-partijiet kollha jiffirmaw tal-inqas ftehim wieħed ta' finanzjament. Il-pajjiżi l-oħra msieħba fis-CBC jistgħu jiffirmaw il-ftehimiet ta' finanzjament rispettivi tagħhom wara dan. Sakemm jidħol fis-seħħ il-ftehim ta' finanzjament tiegħu, il-komponent estern tal-programm ma' dak il-pajjiż imsieħeb fis-CBC ma jistax jiġi mniedi. Meta programm ikun qed jiġi kofinanzjat skont ir-Regolament (UE) Nru 231/2014, u jkun hemm aktar minn pajjiż wieħed imsieħeb fis-CBC, il-partijiet kollha jiffirmaw tal-anqas ftehim wieħed ta' finanzjament ma' pajjiż parteċipanti msieħeb elenkat fl-Anness I għar-Regolament (UE) Nru 232/2014 jew mal-Federazzjoni Russa mhux aktar tard mill-aħħar tas-sena ta' wara s-sena tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tadotta l-programm.
Artikolu 9
Ftehimiet ta' finanzjament ma' pajjiżi msieħba fis-CBC li qed jipprovdu kofinanzjament
1. Meta l-kofinanzjament ta' pajjiż imsieħeb fis-CBC jiġi trasferit lill-Awtorità Maniġerjali, il-ftehim ta' finanzjament imsemmi fl-Artikolu 8 jiġi wkoll iffirmat mill-Istati Membri parteċipanti l-oħra u mill-pajjiżi msieħba fis-CBC u mill-Awtorità Maniġerjali jew mill-pajjiż li jkun qed jospita l-Awtorità Maniġerjali.
2. Dan il-ftehim ta' finanzjament ikun fih dispożizzjonijiet dwar il-kofinanzjament tal-pajjiż imsieħeb fis-CBC, bħal:
(a)
l-ammont;
(b)
l-użu maħsub u l-kondizzjonijiet għall-użu, inklużi l-kundizzjonijiet għall-applikazzjoni;
(c)
il-modalitajiet tal-ħlasijiet;
(d)
il-ġestjoni finanzjarja;
(e)
iż-żamma ta' rekords;
(f)
l-obbligi ta' rappurtar;
(g)
il-verifiki u l-kontrolli;
(h)
l-irregolaritajiet u l-irkupri.
KAPITOLU 3
Ftehimiet oħra jew Memoranda ta' Ftehim
Artikolu 10
Kontenut
L-Awtorità Maniġerjali tista' tikkonkludi Memoranda ta' Ftehim jew kull ftehim ieħor ma' pajjiżi parteċipanti li jiddeskrivi d-dispożizzjonijiet tal-programm, b'mod partikolari l-kofinanzjament nazzjonali, ir-responsabbiltajiet finanzjarji speċifiċi, l-eżerċizzji ta' awditjar u l-irkupri.
Il-kontenut ta' dawn il-Memoranda ta' Ftehim jew kull ftehim ieħor ikun f'konformità mad-dispożizzjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament u fil-ftehim(iet) finanzjarju(i).
KAPITOLU 4
Implimentazzjoni
Artikolu 11
Metodi ta' implimentazzjoni
Normalment il-programmi jiġu implimentati f'ġestjoni kondiviża mal-Istati Membri skont l-Artikolu 59 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012. Il-pajjiżi parteċipanti jistgħu jipproponu l-implimentazzjoni f'ġestjoni indiretta minn pajjiż imsieħeb fis-CBC jew minn organizzazzjoni internazzjonali skont l-Artikolu 60 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
Il-programmi li jiġu implimentati f'ġestjoni indiretta jkunu regolati mit-Tielet Parti ta' dan ir-Regolament.
TITOLU II
KOFINANZJAMENT
Artikolu 12
Rata ta' kofinanzjament
1. Il-kofinanzjament jammonta għal mill-inqas 10 % tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni.
2. Fejn ikun possibbli, il-kofinanzjament jitqassam b'mod bilanċjat matul it-tul tal-programm biex jiġi żgurat li sal-aħħar tal-programm jintlaħaq l-objettiv minimu ta' 10 %.
3. L-għajnuna li tingħata bil-programm tkun konformi mar-regoli applikabbli tal-Unjoni dwar l-għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 13
Sorsi ta' kofinanzjament
1. Il-kofinanzjament jiġi minn sorsi oħra minbarra mill-Unjoni.
2. F'kull programm il-pajjiżi parteċipanti jkunu liberi li jistabbilixxu s-sors, l-ammont u d-distribuzzjoni tal-kofinanzjament.
3. Jekk pajjiż imsieħeb fis-CBC jimpenja ruħu li jittrasferixxi l-kofinanzjament tiegħu lill-Awtorità Maniġerjali, l-arranġamenti għall-għoti, l-użu u l-monitoraġġ tal-kofinanzjament jiġu stabbiliti fil-ftehim ta' finanzjament imsemmi fl-Artikolu 9 u, jekk rilevanti fil-ftehimiet imsemmija fl-Artikolu 10.
4. Fil-każijiet l-oħra kollha, l-arranġamenti applikabbli għall-kofinanzjament jistgħu jiġu stabbiliti fil-ftehimiet imsemmija fl-Artikolu 10.
Artikolu 14
Kontribuzzjonijiet in natura
1. Kull provvista ta' riżorsi mhux finanzjarji mingħajr ħlas minn parti terza titqies bħala kontribuzzjonijiet in natura fil-livell tal-programm jew tal-proġett. L-ispiża tal-persunal assenjat għal proġett jew programm ma titqisx bħala kontribuzzjoni in natura iżda tista' titqies bħala parti mill-kofinanzjament minimu ta' 10 % msemmi fl-Artikolu 12 meta din tiġi mħallsa minn benefiċjarji jew pajjiżi parteċipanti.
2. Kontribuzzjonijiet in natura mhumiex spejjeż eliġibbli u ma jistgħux jitqiesu parti mill-kofinanzjament minimu ta' 10 % msemmi fl-Artikolu 12.
TITOLU III
PERJODU TA' EŻEKUZZJONI
Artikolu 15
Perjodu ta' eżekuzzjoni
Il-perijodu ta' eżekuzzjoni ta' kull programm jibda l-aktar kmieni fid-data tal-adozzjoni tal-programm mill-Kummissjoni u jintemm mhux aktar tard mill-31 ta' Diċembru 2024.
Artikolu 16
Il-fażi tal-bidu tal-programm
1. B'ġestjoni kondiviża, fl-Istati Membri parteċipanti l-programm jibda mal-wasla tan-notifika msemmija fl-Artikolu 25(4) li permezz tagħha l-Kummissjoni tgħarraf li mhijiex biħsiebha titlob id-dokumenti msemmija f'dak l-Artikolu jew li ma għandha l-ebda osservazzjonijiet. Il-pajjiżi parteċipanti jistgħu jniedu l-azzjonijiet preparatorji meħtieġa biex iwaqqfu s-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll minn qabel. L-ispejjeż relatati jkunu eliġibbli skont l-Artikolu 36.
2. B'ġestjoni indiretta msemmija fl-Artikoli 80 u 82, fl-Istati Membri parteċipanti l-programm jibda wara d-dħul fis-seħħ tal-ftehim li jafda l-kompiti tal-implimentazzjoni tal-baġit f'idejn organizzazzjoni internazzjonali jew pajjiż imsieħeb fis-CBC.
3. Barra minn hekk, jistgħu jittieħdu l-azzjonijiet preparatorji ulterjuri li ġejjin li huma meħtieġa biex jitwettaq il-programm:
(a)
l-istabbiliment tal-Awtorità Maniġerjali u, fejn rilevanti, tas-Segretarjat Tekniku Konġunt;
(b)
l-ewwel laqgħat tal-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ, inklużi wkoll rappreżentanti tal-pajjiżi msieħba fis-CBC li jkunu għadhom ma ffirmawx ftehim ta' finanzjament jew fejn il-ftehim ta' finanzjament ma jkunx għadu daħal fis-seħħ;
(c)
it-tħejjija u t-tnedija ta' proċeduri tal-għażla tal-proġett jew tal-għoti tal-kuntratt bi klawżola ta' sospensjoni marbuta mad-dħul fis-seħħ tal-ftehimiet ta' finanzjament.
4. Sakemm jidħlu fis-seħħ il-ftehimiet rispettivi ta' finanzjament, jistgħu jiġu mnedija biss l-azzjonijiet preparatorji msemmija fil-paragrafi 1 u 3 mal-pajjiż rilevanti msieħeb fis-CBC.
Artikolu 17
Twaqqif tal-programm
1. Meta l-ebda pajjiż imsieħeb fis-CBC ma jkun iffirma l-ftehim rilevanti ta' finanzjament qabel id-data msemmija fl-Artikolu 8(2), il-programm jitwaqqaf.
Pagamenti annwali tal-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali diġà impenjati jibqgħu disponibbli għall-ħajja normali tagħhom, iżda jistgħu jintużaw biss għal attivitajiet li jseħħu esklussivament fl-Istati Membri kkonċernati u li jkunu ġew kuntrattati qabel id-deċiżjoni ta' twaqqif mill-Kummissjoni. L-Awtorità Maniġerjali tibgħat ir-rapport finali lill-Kummissjoni fi żmien tliet xhur mill-għeluq tal-kuntratti u tal-aħħar tipproċedi skont il-paragrafi 2 u 3.
2. Meta l-programm ma jkunx jista' jiġi implimentat minħabba problemi b'riżultat ta' relazzjonijiet bejn il-pajjiżi parteċipanti u f'każijiet oħrajn debitament iġġustifikati, b'talba tal-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ jew b'inizjattiva tagħha stess wara li tkun ikkonsultat mal-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ il-Kummissjoni tista' tiddeċiedi li twaqqaf il-programm qabel id-data ta' skadenza tal-perjodu tal-eżekuzzjoni.
3. Meta l-programm jitwaqqaf, l-Awtorità Maniġerjali tibgħat ir-rapport finali fi żmien sitt xhur wara d-deċiżjoni tal-Kummissjoni. Wara li tikklerja l-ħlasijiet preċedenti ta' prefinanzjament, il-Kummissjoni tħallas il-bilanċ finali jew, fejn xieraq, toħroġ ordni ta' rkupru. Il-Kummissjoni tiddiżimpenja wkoll il-bilanċ tal-impenji.
Bħala alternattiva, jista' jiġi deċiż li l-allokazzjoni tal-baġit għall-programm tiġi mnaqqsa skont il-punt (c) tal-Artikolu 6(2).
4. Fil-każijiet imsemmija fil-paragrafi 1 u 2, l-appoġġ mill-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali li jikkorrispondi għal pagamenti annwali li jkunu għadhom ma ġewx impenjati jew pagamenti annwali impenjati u totalment jew parzjalment diżimpenjati matul l-istess sena baġitarja, li ma jkunux ġew allokati mill-ġdid għal programm ieħor tal-istess kategorija ta' programmi ta' kooperazzjoni esterna jiġi allokat lill-programmi interni ta' kooperazzjoni transfruntiera skont l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 1299/2013.
L-appoġġ mir-Regolament (UE) Nru 232/2014 li jikkorrispondi għal pagamenti annwali li għadhom ma ġewx impenjati jew pagamenti annwali impenjati u totalment jew parzjalment diżimpenjati matul l-istess sena baġitarja jintuża biex jiffinanzja programmi jew proġetti eliġibbli oħra taħt ir-Regolament (UE) Nru 232/2014.
Artikolu 18
Proġetti
1. Kuntratti għal proġetti infrastrutturali kbar magħżula permezz ta' għotja diretta jiġu ffirmati u l-kontribuzzjoni għal strumenti finanzjarji tiġi pprovduta qabel it-30 ta' Ġunju 2019. =
2. Il-kuntratti l-oħra kollha jiġu ffirmati qabel il-31 ta' Diċembru 2021.
3. L-attivitajiet kollha tal-proġett iffinanzjati mill-programm jintemmu sa mhux aktar tard mill-31 ta' Diċembru 2022.
Artikolu 19
Għeluq tal-programm
1. Bejn l-1 ta' Jannar 2023 u t-30 ta' Settembru 2024 jistgħu jitwettqu biss l-attivitajiet marbuta mal-għeluq tal-programm. =
2. Programm jitqies magħluq meta:
(a)
il-kuntratti kollha konklużi skont il-programm ikunu ngħalqu;
(b)
il-bilanċ finali jkun tħallas jew ġie rimborsat;
(c)
l-approprjazzjonijiet pendenti jkunu ġew diżimpenjati mill-Kummissjoni.
3. L-għeluq tal-programm ma jippreġudikax id-dritt tal-Kummissjoni li, fi stadju aktar tard, twettaq korrezzjonijiet finanzjarji fil-konfront tal-Awtorità Maniġerjali jew tal-benefiċjarji jekk l-ammont finali tal-programm jew tal-proġetti jkollu jiġi aġġustat b'riżultat ta' kontrolli jew eżerċizzi ta' awditjar li jsiru wara d-data tal-għeluq.
TITOLU IV
STRUTTURI TAL-PROGRAMM
Artikolu 20
Ħatra tal-awtoritajiet u l-korpi maniġerjali
1. Awtorità jew korp pubbliku, lokali, reġjonali jew nazzjonali, jew korp legali privat b'missjoni ta' servizz pubbliku jintgħażlu bħala Awtorità Maniġerjali mill-pajjiżi parteċipanti. L-istess Awtorità Maniġerjali tista' tintgħażel għal aktar minn programm wieħed.
2. Il-pajjiżi parteċipanti jaħtru awtorità jew korp pubbliku, lokali, reġjonali jew nazzjonali, funzjonalment indipendenti mill-Awtorità Maniġerjali, bħala l-unika Awtorità tal-Awditjar. L-Awtorità tal-Awditjar tkun tinsab fl-Istat Membru li jkun qed jospita l-Awtorità Maniġerjali. L-istess Awtorità tal-Awditjar tista' tinħatar għal aktar minn programm wieħed.
3. Jista' jinħatar korp intermedju wieħed jew aktar biex iwettaq ċerti kompiti tal-Awtorità Maniġerjali taħt ir-responsabbiltà ta' din tal-aħħar. L-arranġamenti rilevanti bejn l-Awtorità Maniġerjali u l-korpi intermedji jiġu rreġistrati formalment bil-miktub. Il-korp intermedju jiggarantixxi s-solvenza u l-kompetenza tiegħu fil-qasam ikkonċernat, kif ukoll il-kapaċità ta' ġestjoni amministrattiva u finanzjarja tiegħu.
4. Fis-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll u fejn rilevanti fil-ftehimiet finanzjarji msemmija fl-Artikoli 8 u 9 u/jew fil-ftehimiet imsemmija fl-Artikolu 10, il-pajjiżi parteċipanti jistabbilixxu r-regoli li jirregolaw ir-relazzjonijiet tagħhom mal-Awtorità Maniġerjali u mal-Awtorità tal-Awditjar, ir-relazzjonijiet bejn dawn l-awtoritajiet u r-relazzjonijiet bejn dawn l-awtoritajiet u l-Kummissjoni.
5. L-Istat Membru li fih l-Awtorità Maniġerjali tkun tinsab jista', b'inizjattiva tiegħu stess, jaħtar korp ta' koordinazzjoni li r-responsabbiltà tiegħu tkun li jikkomunika ma' u jinforma lill-Kummissjoni, jikkordina l-attivitajiet tal-korpi maħtura rilevanti l-oħra u jippromwovi l-applikazzjoni armonizzata tal-liġi applikabbli.
6. Kull pajjiż parteċipanti jaħtar:
(a)
awtorità nazzjonali biex tappoġġa lill-Awtorità Maniġerjali fil-ġestjoni tal-programm skont il-prinċipju ta' ġestjoni finanzjarja tajba;
(b)
punt ta' kuntatt ta' kontroll biex jappoġġa lill-Awtorità Maniġerjali biex tikkontrolla l-obbligi tal-programm;
(c)
rappreżentant għall-grupp ta' awdituri msemmi fl-Artikolu 28(2);
(d)
rappreżentanti għall-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ msemmi fl-Artikolu 21.
KAPITOLU 1
Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ
Artikolu 21
Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ
Fi żmien tliet xhur mid-data tal-adozzjoni tal-programm mill-Kummissjoni, il-pajjiżi parteċipanti jistabbilixxu l-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ.
Artikolu 22
Kompożizzjoni tal-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ
1. Il-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ ikun magħmul minn rappreżentant wieħed jew aktar maħtur minn kull pajjiż parteċipanti. Ir-rappreżentanti jinħatru fuq bażi funzjonali u mhux fuq bażi personali. Persuni oħra jistgħu jinħatru mill-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ bħala osservaturi.
2. Kull meta jkun possibbli u xieraq, il-pajjiżi parteċipanti jiżguraw il-parteċipazzjoni xierqa tal-atturi kollha kkonċernati u b'mod partikolari l-partijiet interessati lokali, inklużi organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili u awtoritajiet lokali, sabiex tiġi żgurata l-parteċipazzjoni tagħhom fl-implementazzjoni tal-programm.
3. Il-Kummissjoni tkun involuta fil-ħidma tal-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ bħala osservatur. Hija tiġi mistiedna għal-laqgħat kollha tal-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ flimkien mar-rappreżentanti tal-pajjiżi parteċipanti. Il-Kummissjoni tista' tiddeċiedi jekk tipparteċipax fil-laqgħat kollha tal-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ jew f'parti minnhom.
4. Il-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ ikun presedut minn wieħed mill-membri tiegħu, rappreżentant tal-Awtorità Maniġerjali jew kull persuna oħra, kif stabbilit fir-regoli proċedurali.
5. Bħala segretarju tal-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ jinħatar rappreżentant tal-Awtorità Maniġerjali, tas-Segretarjat Tekniku Konġunt jew tal-korp intermedju msemmi fl-Artikolu 20(3).
Artikolu 23
Funzjonament
1. Il-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ ifassal u jadotta r-regoli proċedurali tiegħu b'unanimità.
2. Il-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ ifittex li jieħu d-deċiżjonijiet b'kunsens. Jista' jpoġġi ċerti deċiżjonijiet għal votazzjoni, b'mod partikolari dawk relatati mal-għażla finali ta' proġetti u l-ammonti ta' għotjiet allokati lilhom skont ir-regoli proċedurali tiegħu.
3. Kull pajjiż parteċipanti jkollu drittijiet ugwali ta' votazzjoni rrispettivament min-numru ta' rappreżentanti li jkun ħatar.
4. Is-segretarju, il-Kummissjoni jew kull osservatur ieħor ma għandhomx dritt għall-vot.
5. Il-president tal-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ jaġixxi bħala moderatur u jmexxi d-diskussjonijiet. Il-president ikollu d-dritt tal-vot meta jkun/tkun rappreżentant ta' pajjiż parteċipanti.
6. Il-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ jiltaqa' tal-anqas darba fis-sena. Huwa jitlaqqa' mill-president tiegħu wara talba tal-Awtorità Maniġerjali jew wara talba debitament ġustifikata ta' xi pajjiż parteċipanti jew tal-Kummissjoni. Bl-inizjattiva tal-president tiegħu, tal-Awtorità Maniġerjali jew ta' kwalunkwe pajjiż parteċipanti jista' anki jieħu deċiżjonijiet permezz ta' proċedura bil-miktub f'konformità mar-regoli proċedurali tiegħu.
7. Il-minuti jitfasslu wara kull laqgħa tal-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ għall-firma mill-president u s-segretarju. Kopja ta' dawn il-minuti titqassam lir-rappreżentanti tal-pajjiżi parteċipanti, lill-Kummissjoni u lil kwalunkwe osservatur ieħor.
Artikolu 24
Funzjonijiet tal-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ
1. Il-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ jsegwi l-implimentazzjoni tal-programm u l-progress lejn il-prijoritajiet tiegħu billi juża l-indikaturi oġġettivament verifikabbli u l-valuri fil-mira relatati definiti fil-programm. Il-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ jeżamina l-kwistjonijiet kollha li jaffettwaw il-prestazzjoni tal-programm.
2. Il-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ jista' joħroġ rakkomandazzjonijiet lill-Awtorità Maniġerjali dwar l-implimentazzjoni u l-valutazzjoni tal-programm. Huwa jimmonitorja l-azzjonijiet li ttieħdu bħala riżultat tar-rakkomandazzjonijiet tiegħu.
3. B'mod partikulari l-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ:
(a)
japprova l-programm ta' ħidma u l-pjan finanzjarju tal-Awtorità Maniġerjali, inkluż l-użu ppjanat tal-assistenza teknika;
(b)
jimmonitorja l-implimentazzjoni tal-programm ta' ħidma u l-pjan finanzjarju mill-Awtorità Maniġerjali;
(c)
japprova l-kriterji għall-għażla tal-proġetti li se jiġu ffinanzjati mill-programm;
(d)
ikun responsabbli għall-proċedura tal-evalwazzjoni u tal-għażla applikabbli għall-proġetti li se jiġu ffinanzjati mill-programm;
(e)
japprova kull proposta biex jiġi rivedut il-programm;
(f)
jeżamina r-rapporti kollha ppreżentati mill-Awtorità Maniġerjali u, jekk meħtieġ, jieħu l-miżuri adegwati;
(g)
jeżamina kull każ kontenzjuż li jinġieb għall-attenzjoni tiegħu mill-Awtorità Maniġerjali.
(h)
jeżamina u japprova r-rapport annwali msemmi fl-Artikolu 77;
(i)
jeżamina u japprova l-pjan annwali ta' monitoraġġ u ta' evalwazzjoni msemmi fl-Artikolu 78;
(j)
jeżamina u japprova l-pjanijiet annwali ta' informazzjoni u ta' komunikazzjoni msemmija fl-Artikolu 79.
4. Minkejja l-punt (d) tal-paragrafu 3, il-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ jista' jwaqqaf kumitat tal-għażla tal-proġetti li jaġixxi taħt ir-responsabbiltà tiegħu.
KAPITOLU 2
Awtorità Maniġerjali
Artikolu 25
Ħatra
1. L-Awtorità Maniġerjali li tkun ġiet magħżula mill-pajjiżi parteċipanti tal-programm tgħaddi minn proċedura ta' ħatra fl-Istat Membru li fih tkun tinsab b'deċiżjoni fil-livell xieraq.
2. Il-proċedura tal-ħatra tkun ibbażata fuq rapport u opinjoni ta' korp indipendenti tal-awditjar li jivvaluta l-konformità tas-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll, inkluż ir-rwol tal-korpi intermedji fihom, mal-kriterji tal-ħatra stabbiliti fl-Anness I għal dan ir-Regolament. Il-korp tal-awditjar iqis, fejn ikun relevanti, jekk is-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll għall-programm humiex simili għal dawk fis-seħħ għall-perjodu preċedenti ta' programmazzjoni, kif ukoll kull evidenza tal-funzjonament effettiv tagħhom.
Il-korp indipendenti tal-awditjar ikun l-Awtorità tal-Awditjar, jew korp legali pubbliku jew privat ieħor bil-kapaċità neċessarja ta' awditjar, li jkun funzjonalment indipendenti mill-Awtorità Maniġerjali. Huwa jwettaq il-ħidma tiegħu skont normi dwar il-verifika internazzjonalment aċċettati.
3. L-Istat Membru jippreżenta d-deċiżjoni formali msemmija fil-paragrafu 1 lill-Kummissjoni malajr kemm jista' jkun wara l-adozzjoni tal-programm mill-Kummissjoni.
4. Fi żmien xahrejn mill-wasla tad-deċiżjoni formali msemmija fil-paragrafu 1, il-Kummissjoni tista' titlob ir-rapport u l-opinjoni tal-korp indipendenti tal-awditjar u d-deskrizzjoni tas-sistema ta' ġestjoni u ta' kontroll, b'mod partikolari, fir-rigward ta' dawk il-partijiet li jittrattaw l-għażla tal-proġett. Jekk il-Kummissjoni ma jkollhiex l-intenzjoni li titlob dawn id-dokumenti, hija tinnotifika lill-Istat Membru malajr kemm jista' jkun. Jekk il-Kummissjoni titlob dawn id-dokumenti, tista' jagħmel osservazzjonijiet fi żmien xahrejn mill-wasla ta' dawn id-dokumenti li jiġu riveduti b'kunsiderazzjoni tal-osservazzjonijiet. Meta l-Kummissjoni ma jkollha l-ebda osservazzjonijiet inizjali jew ulterjuri hija tinnotifika lill-Istat Membru malajr kemm jista' jkun.
5. Meta r-riżultati eżistenti tal-awditjar u ta' kontroll juru li l-awtorità nominata ma għadhiex konformi mal-kriterji msemmija fil-paragrafu 2, l-Istat Membru, f'livell xieraq, jistabbilixxi l-azzjoni ta' rimedju meħtieġa u jiffissa perjodu ta' prova skont is-severità tal-problema, li matulu tittieħed din l-azzjoni ta' rimedju.
Meta l-awtorità maħtura tonqos milli timplimenta l-azzjoni ta' rimedju meħtieġa matul il-perjodu ta' prova determinat mill-Istat Membru, l-Istat Membru, fil-livell xieraq, itemm il-ħatra tagħha.
L-Istat Membru jinnotifika lill-Kummissjoni mingħajr dewmien meta:
-
awtorità maħtura titqiegħed taħt prova, u jipprovdi informazzjoni dwar l-azzjonijiet ta' rimedju u l-perijodu rispettiv ta' prova; jew
-
wara l-implimentazzjoni tal-azzjonijiet ta' rimedju l-prova tkun intemmet; jew
-
il-ħatra ta' awtorità tkun intemmet.
In-notifika li korp maħtur ikun tqiegħed taħt prova mill-Istat Membru, mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tal-Artikolu 61, ma tinterrompix l-immaniġġar ta' talbiet għall-ħlas.
Meta l-ħatra ta' Awtorità Maniġerjali tkun intemmet, il-pajjiżi parteċipanti jaħtru awtorità jew korp ġdid, kif imsemmi fl-Artikolu 20(1), biex jieħu f'idejh il-funzjonijiet tal-Awtorità Maniġerjali. Dan il-korp jew l-awtorità jgħaddu mill-proċedura tal-għażla prevista fil-paragrafu 2 u l-Kummissjoni tiġi notifikata dwar dan f'konformità mal-paragrafu 4. Din il-bidla teħtieġ reviżjoni tal-programm skont l-Artikolu 6.
Artikolu 26
Funzjonijiet tal-Awtorità Maniġerjali
1. L-Awtorità Maniġerjali tkun responsabbli għall-ġestjoni tal-programm skont il-prinċipju ta' ġestjoni finanzjarja tajba u biex tiżgura li d-deċiżjonijiet tal-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ ikunu konformi mal-liġi u d-dispożizzjonijiet applikabbli.
2. Fir-rigward tal-ġestjoni tal-programm, l-Awtorità Maniġerjali:
(a)
tappoġġa l-ħidma tal-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ u tipprovdilu l-informazzjoni li jeħtieġ biex iwettaq il-kompiti tiegħu, b'mod partikolari dejta relatata mal-progress tal-programm fil-kisba tar-riżultati u l-miri mistennija;
(b)
tfassal u, wara approvazzjoni mill-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ, tippreżenta r-rapport annwali u r-rapport finali lill-Kummissjoni;
(c)
taqsam l-informazzjoni mal-korpi intermedji, is-Segretarjat Tekniku Konġunt, l-Awtorità tal-Awditjar u l-benefiċjarji li hija rilevanti għall-eżekuzzjoni tal-kompiti tagħhom jew għall-implimentazzjoni tal-proġett;
(d)
tistabbilixxi u żżomm sistema kompjuterizzata biex tiġi rreġistrata u tinħażen data dwar kull proġett meħtieġa għall-monitoraġġ, l-evalwazzjoni, il-ġestjoni finanzjarja, il-kontroll u l-eżerċizzji ta' awditjar, inkluż data dwar parteċipanti individwali fi proġetti, fejn applikabbli. B'mod partikolari, hija tirreġistra u taħżen rapporti tekniċi u finanzjarji għal kull proġett. Is-sistema tipprovdi d-dejta kollha meħtieġa għat-tħejjija ta' talbiet għall-ħlasijiet u kontijiet annwali, inklużi rekords ta' ammonti rkuprabbli, ammonti rkuprati u ammonti li ġew imnaqqsa wara l-kanċellazzjoni ta' kontribuzzjoni kollha jew parti minnha għal proġett jew programm;
(e)
twettaq fejn rilevanti studji dwar il-valutazzjoni tal-impatt ambjentali fil-livell tal-programm;
(f)
timplimenta l-pjanijiet ta' informazzjoni u ta' komunikazzjoni skont l-Artikolu 79;
(g)
timplimenta l-pjanijiet ta' monitoraġġ u ta' evalwazzjoni skont l-Artikolu 78.
3. Fir-rigward tal-għażla u l-ġestjoni tal-proġetti, l-Awtorità Maniġerjali:
(a)
tfassal u tniedi l-proċeduri tal-għażla;
(b)
tmexxi l-proċeduri tal-għażla tal-proġett;
(c)
tipprovdi lill-benefiċjarju ewlieni b'dokument li jistabbilixxi l-kundizzjonijiet għall-appoġġ għal kull proġett inkluż il-pjan ta' finanzjament u l-iskadenzi tal-eżekuzzjoni;
(d)
tiffirma kuntratti mal-benefiċjarji;
(e)
tmexxi l-proġetti.
4. Fir-rigward tal-assistenza teknika, l-Awtorità Maniġerjali:
(a)
tmexxi l-proċeduri tal-għoti tal-kuntratti;
(b)
tiffirma kuntratti mal-kuntratturi;
(c)
tamministra l-kuntratti.
5. Fir-rigward tal-ġestjoni finanzjarja u l-kontroll tal-programm, l-Awtorità Maniġerjali:
(a)
tivverifika li s-servizzi, il-provvisti jew ix-xogħlijiet ikunu twettqu, twasslu u/jew ġew installati u jekk in-nefqa ddikjarata mill-benefiċjarji tkunx tħallset minnhom u li dan jikkonforma mal-liġi applikabbli, mar-regoli tal-programm u l-kundizzjonijiet għall-appoġġ tal-proġetti;
(b)
tiżgura li benefiċjarji involuti fl-implimentazzjoni tal-proġett iżommu jew sistema separata ta' kontabbiltà jew kodiċi adegwat ta' kontabbiltà għat-tranżazzjonijiet kollha relatati ma' proġett;
(c)
tistabbilixxi miżuri effettivi u proporzjonati kontra l-frodi filwaqt li tqis ir-riskji identifikati;
(d)
tistabbilixxi proċeduri biex jiġi żgurat li d-dokumenti kollha dwar l-infiq u l-eżerċizzji tal-awditjar meħtieġa biex jiġi żgurat rekord xieraq tal-awditjar jinżammu skont ir-rekwiżiti tal-Artikolu 30;
(e)
tfassal id-dikjarazzjoni tar-responsabbiltajiet ta' ġestjoni u s-sommarju annwali msemmi fl-Artikolu 68;
(f)
tfassal u tippreżenta talbiet għall-ħlas lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 60;
(g)
tfassal il-kontijiet annwali;
(h)
tqis ir-riżultati tal-eżerċizzji kollha tal-awditjar imwettqa minn jew taħt ir-responsabbiltà tal-Awtorità tal-Awditjar meta tfassal u tippreżenta t-talbiet għall-ħlas;
(i)
iżżomm rekords kompjuterizzati ta' kontabbiltà għan-nefqa ddikjarata lill-Kummissjoni u għall-ħlasijiet lill-benefiċjarji;
(j)
iżżomm kont tal-ammonti rkuprabbli u tal-ammonti mnaqqsa wara l-kanċellazzjoni tal-għotja kollha jew ta' parti minnha.
6. Il-verifiki skont il-punt (a) tal-paragrafu 5 jinkludu l-proċeduri li ġejjin:
(a)
verifiki amministrattivi għal kull talba għall-ħlas mill-benefiċjarji;
(b)
verifiki tal-proġetti fuq il-post.
Il-frekwenza u l-kopertura tal-verifiki fuq il-post ikunu proporzjonali mal-ammont tal-għotja lil proġett u mal-livell tar-riskju identifikat minn dawn il-verifiki u l-eżerċizzji tal-awditjar mill-Awtorità tal-Awditjar għas-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll fl-intier tagħhom.
7. Il-verifiki fil-post tal-proġetti skont il-punt (b) tal-paragrafu 6 jistgħu jitwettqu fuq bażi ta' kampjun.
8. Meta l-istituzzjoni li tkun qed tospita lill-Awtorità Maniġerjali tkun ukoll benefiċjarju tal-programm, l-arranġamenti għall-verifiki msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 5 jiżguraw is-segregazzjoni xierqa tal-funzjonijiet.
Artikolu 27
Segretarjat Tekniku Konġunt u l-uffiċċji tal-fergħat
1. Il-pajjiżi parteċipanti jistgħu jiddeċiedu li jistabbilixxu Segretarjat Tekniku Konġunt li għandu jiġi deskritt fil-programm skont l-Artikolu 4.
2. Is-Segretarjat Tekniku Konġunt jassisti lill-Awtorità Maniġerjali, lill-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ u, fejn rilevanti, lill-Awtorità tal-Awditjar, fit-twettiq tal-funzjonijiet rispettivi tagħhom. B'mod partikolari, huwa jinforma lill-benefiċjarji potenzjali dwar opportunitajiet ta' finanzjament bil-programmi u jassisti lill-benefiċjarji fl-implimentazzjoni tal-proġett. Jista' wkoll jinħatar bħala korp intermedju msemmi fl-Artikolu 20(3).
3. Wara deċiżjoni tal-pajjiżi parteċipanti, jistgħu jitwaqqfu uffiċċji tal-fergħat fil-pajjiżi parteċipanti. Ir-rwol tagħhom jiġi deskritt fil-programm u jista' jinkludi komunikazzjoni, informazzjoni, għajnuna lill-Awtorità Maniġerjali fl-evalwazzjoni tal-proġett u s-segwitu tal-implimentazzjoni. Fl-ebda każ, l-uffiċċju tal-fergħa ma jista' jiġi fdat b'kompitu li jinvolvi l-eżerċizzju ta' awtorità pubblika jew l-użu ta' setgħat diskrezzjonali ta' ġudizzju fir-rigward tal-proġetti.
4. Il-baġit tal-assistenza teknika jiffinanzja l-operat tas-Segretarjat Tekniku Konġunt u tal-uffiċċji tal-fergħat.
KAPITOLU 3
Awtorità tal-Awditjar
Artikolu 28
Funzjonijiet tal-Awtorità tal-Awditjar
1. L-Awtorità tal-Awditjar tal-programm tiżgura li l-verifiki jsiru fuq is-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll, fuq kampjun xieraq ta' proġetti u fuq il-kontijiet annwali tal-programm.
2. L-Awtorità tal-Awditjar tiġi assistita minn grupp ta' awdituri li jinkludu rappreżentant ta' kull pajjiż parteċipanti fil-programm.
3. Meta l-eżerċizzji tal-awditjar jitwettqu minn korp li mhuwiex l-Awtorità tal-Awditjar, l-Awtorità tal-Awditjar tiżgura li dan il-korp ikollu l-indipendenza funzjonali meħtieġa.
4. L-Awtorità tal-Awditjar tiżgura li x-xogħol ta' awditjar jikkonforma ma' normi dwar il-verifika internazzjonalment aċċettati.
5. Fi żmien disa' xhur mill-iffirmar tal-ewwel ftehim ta' finanzjament skont l-Artikolu 8(2), l-Awtorità tal-Awditjar tippreżenta strateġija tal-awditjar għall-prestazzjoni tal-eżerċizzji tal-awditjar lill-Kummissjoni. L-istrateġija tal-awditjar tistabbilixxi l-metodoloġija tal-awditjar fuq il-kontijiet annwali u fuq il-proġetti, il-metodu ta' kampjunar għall-eżerċizzji tal-awditjar fuq il-proġetti u l-ippjanar tal-eżerċizzji tal-awditjar għas-sena kurrenti ta' kontabbiltà u għas-sentejn sussegwenti ta' kontabbiltà. L-istrateġija tal-awditjar tiġi aġġornata kull sena mill-2017 sa tmiem l-2024. Fejn ikun hemm sistema komuni ta' ġestjoni u ta' kontroll li tapplika għal aktar minn programm wieħed, tista' titħejja strateġija waħda tal-awditjar għall-programmi kkonċernati. L-istrateġija aġġornata tal-awditjar tiġi ppreżentata lill-Kummissjoni flimkien mar-rapport annwali tal-programm.
6. L-Awtorità tal-Awditjar tfassal f'konformità mal-Artikolu 68:
(a)
opinjoni tal-awditjar dwar il-kontijiet annwali għas-sena preċedenti ta' kontabbiltà;
(b)
rapport annwali tal-awditjar.
Fejn ikun hemm sistema komuni ta' ġestjoni u ta' kontroll li tapplika għal aktar minn programm wieħed, l-informazzjoni meħtieġa skont il-punt (b) tista' tiġi koperta b'rapport wieħed.
Artikolu 29
Kooperazzjoni mal-Awtorità tal-Awditjar
Il-Kummissjoni tikkoopera mal-Awtorità tal-Awditjar biex tikkoordina l-pjanijiet u l-metodi tal-awditjar u taqsam ir-riżultati tal-eżerċizzji tal-awditjar li twettqu fuq is-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll tal-programm ikkonċernat.
TITOLU V
SISTEMI TA' ĠESTJONI U TA' KONTROLL
Artikolu 30
Prinċipji ġenerali tas-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll
1. Is-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll jinkludu:
(a)
il-funzjonijiet ta' kull korp involut fil-ġestjoni u l-kontroll, inkluża d-diviżjoni tal-funzjonijiet f'kull korp, l-organizzazzjoni interna tagħhom f'konformità mal-prinċipju tas-separazzjoni tal-funzjonijiet bejn u f'dawn il-korpi;
(b)
il-proċeduri biex tiġi żgurata l-korrettezza u r-regolarità tan-nefqa ddikjarata;
(c)
is-sistemi ta' dejta elettronika għall-kontabbiltà, il-ħażna, il-monitoraġġ u r-rappurtar;
(d)
is-sistemi għall-monitoraġġ u r-rappurtar fejn il-korp responsabbli jafda l-eżekuzzjoni tal-kompiti lil korp ieħor;
(e)
l-arranġamenti għall-awditjar tal-funzjonament tas-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll;
(f)
is-sistemi u l-proċeduri biex jiġi żgurat rekord adegwat tal-awditjar;
(g)
il-proċeduri għall-prevenzjoni, l-identifikazzjoni u l-korrezzjoni ta' irregolaritajiet, inkluż frodi u l-irkupru ta' ammonti li ma kellhomx jitħallsu, flimkien ma' kwalunkwe imgħax;
(h)
il-proċeduri għall-għoti ta' kuntratti għal assistenza teknika u l-proċeduri għall-għażla ta' proġetti;
(i)
ir-rwol tal-awtoritajiet nazzjonali u r-responsabbiltajiet tal-pajjiżi parteċipanti skont l-Artikolu 31.
2. L-Awtorità Maniġerjali tiżgura li s-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll għall-programmi jiġu stabbiliti skont id-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament u li dawn is-sistemi jiffunzjonaw b'mod effettiv.
Artikolu 31
Awtoritajiet nazzjonali u r-responsabbiltajiet tal-pajjiżi parteċipanti
1. L-awtorità nazzjonali li tkun inħatret skont il-punt (a) tal-Artikolu 20(6) fost oħrajn:
(a)
tkun responsabbli għat-twaqqif u l-funzjonament effettiv tas-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll fil-livell nazzjonali;
(b)
tiżgura l-koordinazzjoni globali tal-istituzzjonijiet involuti fil-livell nazzjonali fl-implimentazzjoni tal-programm, inkluż fost oħrajn, l-istituzzjonijiet li jaġixxu bħala punti ta' kuntatt għall-kontroll u bħala membru tal-grupp tal-awdituri;
(c)
tirrappreżenta l-pajjiż tagħha fil-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ.
Għall-pajjiżi msieħba fis-CBC, l-awtorità nazzjonali hija l-korp li fl-aħħar nett huwa responsabbli għall-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet stabbiliti fil-ftehim ta' finanzjament imsemmi fl-Artikoli 8 u 9.
2. Il-pajjiżi parteċipanti jappoġġaw lill-Awtorità Maniġerjali fl-obbligu tagħha msemmi fl-Artikolu 30(2).
3. Il-pajjiżi parteċipanti jimpedixxu, jidentifikaw u jikkoreġu irregolaritajiet, inklużi frodi u l-irkupru ta' ammonti li ma kellhomx jitħallsu, flimkien ma' kwalunkwe imgħax skont l-Artikolu 74 fit-territorji tagħhom. Huma jinnotifikaw dawn l-irregolaritajiet mingħajr dewmien lill-Awtorità Maniġerjali u lill-Kummissjoni u jżommuhom informati bil-progress tal-proċedimenti amministrattivi u legali relatati.
4. Ir-responsabbiltajiet tal-pajjiżi parteċipanti għal ammonti li ma kellhomx jitħallsu lil benefiċjarju huma stabbiliti fl-Artikolu 74.
5. Korrezzjoni finanzjarja mill-Kummissjoni ma tippreġudikax l-obbligu tal-Awtorità Maniġerjali li tfittex li tissokta bl-irkupri skont l-Artikoli 74 u 75 u lanqas l-obbligu mill-Istati Membri biex jirkupraw għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u skont l-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 (9).
Artikolu 32
Strutturi ta' Verifika u Kontroll
1. Nefqa ddikjarata mill-benefiċjarju b'appoġġ ta' talba għall-ħlas tiġi eżaminata minn awditur jew minn uffiċjal pubbliku kompetenti li jkun indipendenti mill-benefiċjarju. L-awditur jew l-uffiċjal pubbliku kompetenti jeżamina jekk l-ispejjeż iddikjarati mill-benefiċjarju u d-dħul tal-proġett humiex reali, ġewx irreġistrati b'mod preċiż u humiex eliġibbli skont il-kuntratt.
Dan l-eżami jsir fuq il-bażi ta' proċedura miftiehma li ssir f'konformità ma':
(a)
l-Istandard Internazzjonali dwar Servizzi Relatati 4400 Ingaġġi biex jitwettqu Proċeduri Miftiehma li jikkonċernaw Informazzjoni Finanzjarja promulgata mill-Federazzjoni Internazzjonali tal-Accountants (IFAC);
(b)
il-Kodiċi ta' Etika għall-Kontabilisti Professjonali tal-IFAC, żviluppati u maħruġa mill-Bord tal-Istandards Internazzjonali tal-Etika għall-Kontabilisti tal-IFAC.
Għall-uffiċjali pubbliċi, dawn il-proċeduri u l-istandards jiġu stabbiliti fil-livell nazzjonali b'kunsiderazzjoni ta' standards internazzjonali.
L-awditur jissodisfa mill-inqas wieħed mir-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
ikun membru ta' korp jew istituzzjoni nazzjonali ta' kontabbiltà jew tal-awditjar li min-naħa tagħha tkun membru tal-IFAC;
(b)
ikun membru ta' korp nazzjonali jew istituzzjoni ta' kontabbiltà jew tal-awditjar. Meta din l-organizzazzjoni ma tkunx membru tal-IFAC, l-awditur jikkommetti ruħu li jwettaq il-ħidma skont l-istandards u l-etika tal-IFAC;
(c)
ikun reġistrat bħala awditur statutorju fir-reġistru pubbliku ta' korp ta' sorveljanza pubblika fi Stat Membru skont il-prinċipji ta' sorveljanza pubblika stabbiliti fid-Direttiva 2006/43/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10);
(d)
ikun reġistrat bħala awditur statutorju fir-reġistru pubbliku ta' korp ta' sorveljanza pubblika f'pajjiż imsieħeb fis-CBC, sakemm dan ir-reġistru ikun soġġett għal prinċipji ta' sorveljanza pubblika kif stabbilit fil-leġiżlazzjoni tal-pajjiż ikkonċernat.
L-uffiċjal pubbliku jkollu l-kompetenza teknika meħtieġa biex iwettaq il-ħidma investigattiva tiegħu.
2. Barra minn hekk, l-Awtorità Maniġerjali twettaq il-verifiki tagħha stess skont il-punt (a) tal-Artikolu 26(5) u l-Artikolu 26(6). Għall-finijiet tat-twettiq tal-verifiki madwar iż-żona kollha tal-programm, l-Awtorità Maniġerjali tista' tiġi assistita mill-punti ta' kuntatt għall-kontroll.
Il-pajjiżi parteċipanti jieħdu l-miżuri kollha possibbli biex jappoġġaw lill-Awtorità Maniġerjali fil-kompiti ta' kontroll tagħha.
3. L-Awtorità tal-Awditjar tiżgura li jsiru eżerċizzji tal-awditjar fuq is-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll, fuq kampjun xieraq tal-proġetti u fuq il-kontijiet annwali tal-programm kif imsemmi fl-Artikolu 28. Il-grupp ta' awdituri msemmi fl-Artikolu 28(2) jitwaqqaf fi żmien tliet xhur mill-ħatra tal-Awtorità Maniġerjali. Huwa jfassal ir-regoli proċedurali tiegħu stess. Huwa jiġi presedut mill-Awtorità tal-Awditjar maħtura għall-programm.
Kull pajjiż parteċipanti jista' jawtorizza lill-Awtorità tal-Awditjar biex twettaq id-doveri tagħha direttament fit-territorju tiegħu.
4. L-indipendenza tal-korp(i) imsemmi(jin) fil-paragrafi 1, 2 u 3 tkun garantita.
Artikolu 33
Kontrolli mill-Unjoni
1. Il-Kummissjoni, l-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi, il-Qorti Ewropea tal-Awdituri u kull awditur estern awtorizzat minn dawn l-istituzzjonijiet u l-korpi jistgħu jivverifikaw l-użu tal-fondi tal-Unjoni mill-Awtorità Maniġerjali, il-benefiċjarji, il-kuntratturi, is-sottokuntratturi u mill-partijiet terzi li jirċievu appoġġ finanzjarju billi jeżaminaw id-dokumenti u/jew iwettqu kontrolli fuq il-post. Kull kuntratt espressament jistipula li dawn l-istituzzjonijiet u l-korpi jistgħu jeżerċitaw is-setgħa ta' kontroll tagħhom, dwar bini, dokumenti u informazzjoni, irrispettivament mill-mezz li fih ikunu maħżuna.
2. Il-Kummissjoni tkun sodisfatta li, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, inkluża d-deċiżjoni tal-ħatra, id-dikjarazzjoni annwali tar-responsabbiltajiet ta' ġestjoni, ir-rapporti annwali ta' kontroll, l-opinjoni annwali tal-awditjar, ir-rapport annwali u l-eżerċizzji tal-awditjar li jsiru mill-korpi nazzjonali u tal-Unjoni, is-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll ikunu konformi ma' dan ir-Regolament u li dawn jiffunzjonaw b'mod effettiv.
3. Il-Kummissjoni tista' titlob lill-Awtorità Maniġerjali biex tieħu l-azzjonijiet meħtieġa biex tiġi żgurata l-effikaċja tas-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll u l-korrettezza tal-infiq.
TITOLU VI
ASSISTENZA TEKNIKA
Artikolu 34
Baġit tal-Assistenza Teknika
1. Jista' jiġi allokat massimu ta' 10 % tal-kontribuzzjoni totali tal-Unjoni għall-assistenza teknika. F'każijiet debitament ġustifikati bi ftehim mal-Kummissjoni jista' jiġi allokat ammont ogħla.
2. Il-livell ta' assistenza teknika għandu jirrifletti l-ħtiġijiet reali tal-programm, b'mod partikolari billi jitqiesu fatturi bħall-baġit totali tal-programm, id-daqs taż-żona ġeografika koperta minn programm u l-għadd ta' pajjiżi parteċipanti.
Artikolu 35
Għan
1. L-attivitajiet ta' assistenza teknika jinkludu t-tħejjija, il-ġestjoni, il-monitoraġġ, l-evalwazzjoni, l-informazzjoni, il-komunikazzjoni, in-netwerking, ir-riżoluzzjoni ta' ilment, l-attivitajiet ta' kontroll u ta' awditjar relatati mal-implimentazzjoni tal-programm u l-attivitajiet sabiex tissaħħaħ il-kapaċità amministrattiva għall-implimentazzjoni tal-programm.
2. L-assistenza teknika għall-attivitajiet imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom jintużaw għall-ħtiġijiet, kemm tal-istrutturi u tal-benefiċjarji tal-programm.
3. In-nefqa għall-attivitajiet li jikkonċernaw il-promozzjoni u t-tisħiħ tal-kapaċitajiet li tiġi sostnuta barra miż-żona tal-programm tista' tiġi koperta skont il-limitu indikat fl-Artikolu 39(2) u sakemm il-kundizzjonijiet stabbiliti fih jintlaħqu.
Artikolu 36
Eliġibbiltà
1. Ir-rekwiżiti ta' eliġibbiltà stabbiliti fl-Artikolu 48 japplikaw mutatis mutandis għall-ispejjeż ta' assistenza teknika. L-ispejjeż għall-uffiċjali tal-pajjiżi parteċipanti assenjati lill-programm jistgħu jitqiesu eliġibbli bħala spejjeż ta' assistenza teknika. Sistemi ta' remunerazzjoni paralleli u żidiet jiġu evitati. L-ispejjeż imsemmija fl-Artikolu 49 ma jitqisux eliġibbli bħala spejjeż ta' assistenza teknika.
2. L-ispejjeż għall-azzjonijiet preparatorji msemmija fl-Artikolu 16 ikunu eliġibbli wara l-preżentazzjoni tal-programm lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 4, iżda mhux qabel l-1 ta' Jannar 2014 sakemm il-programm jiġi approvat mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 5.
Artikolu 37
Regoli dwar l-akkwisti
1. Jekk l-implimentazzjoni tal-pjan annwali għall-użu tal-baġit ta' assistenza teknika teħtieġ li jsiru l-akkwisti, il-kuntratt għandu jingħata skont ir-regoli li ġejjin:
(a)
fejn tkun entità stabbilita fi Stat Membru hija jew tapplika l-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet nazzjonali amministrattivi adottati b'konnessjoni ma' leġiżlazzjoni tal-Unjoni applikabbli għall-akkwisti pubbliċi jew tapplika r-regoli dwar l-akkwisti stabbiliti fit-Titolu IV tat-Tieni Parti tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 u t-Titolu II tat-Tieni Parti tar-Regolament ta' Delega (UE) Nru 1268/2012;
(b)
fil-każijiet l-oħra kollha, ir-regoli rilevanti dwar l-akkwisti jiġu deskritti fil-ftehim ta' finanzjament imsemmi fl-Artikoli 8 u 9 jew fil-ftehimiet imsemmija fl-Artikoli 81 u 82.
2. Fil-każijiet kollha, japplikaw ir-regoli dwar in-nazzjonalità u l-oriġini stabbiliti fl-Artikoli 8 u 9 tar-Regolament (UE) Nru 236/2014.
3. Akkwisti minn fergħat ikunu limitati għal spejjeż kontinwi ordinarji u spejjeż għall-attivitajiet ta' komunikazzjoni u viżibilità.
TITOLU VII
PROĠETTI
KAPITOLU 1
Dispożizzjonijiet Ġenerali
Artikolu 38
Natura tal-appoġġ
1. Proġett huwa serje ta' attivitajiet definiti u ġestiti b'rabta mal-objettivi, l-eżiti, ir-riżultati u l-impatti li l-għan tiegħu huwa li jiksibhom f'perjodu ta' żmien u baġit definit. L-objettivi, l-eżiti, ir-riżultati u l-impatti jikkontribwixxu għall-prijoritajiet identifikati fil-programm.
2. Kontribuzzjonijiet finanzjarji minn programm għall-proġetti jiġu pprovduti permezz ta' għotjiet u eċċezzjonalment permezz ta' trasferimenti għal strumenti finanzjarji. Il-proġetti ffinanzjati permezz ta' għotjiet ikunu soġġetti għall-Kapitoli minn 2 sa 4.
3. L-għotjiet jingħataw lill-proġetti li jintgħażlu permezz ta' sejħiet għall-proposti skont ir-regoli stabbiliti fil-programm, ħlief fil-każijiet eċċezzjonali debitament sostanzjati tal-Artikolu 41.
4. Is-sehem tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni allokat għal proġetti infrastrutturali kbar u l-kontribuzzjonijiet għall-istrumenti finanzjarji msemmija fl-Artikolu 42 ma jistgħux jaqbżu t-30 %.
Artikolu 39
Kondizzjonijiet għall-finanzjament
1. Il-proġetti jistgħu jirċievu kontribuzzjoni finanzjarja minn programm sakemm jissodisfaw il-kundizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
jipprovdu impatt u benefiċċji ċari ta' kooperazzjoni transfruntiera kif deskritt fid-dokument ta' programmazzjoni u juru l-valur miżjud tal-istrateġiji u l-programmi tal-Unjoni;
(b)
jiġu implimentati fiż-żona tal-programm;
(c)
jaqgħu taħt waħda mill-kategoriji li ġejjin:
(i)
proġetti integrati fejn kull benefiċjarju jimplimenta parti mill-attivitajiet tal-proġett fit-territorju tiegħu stess;
(ii)
proġetti simetriċi fejn attivitajiet simili jiġu implimentati b'mod parallel fil-pajjiżi parteċipanti;
(iii)
proġetti ta' pajjiż uniku fejn il-proġetti jiġu implimentati prinċipalment jew kompletament f'wieħed mill-pajjiżi parteċipanti iżda għall-benefiċċju tal-pajjiżi parteċipanti kollha jew għal xi wħud minnhom u fejn l-impatti u l-benefiċċji transfruntieri huma identifikati.
2. Il-proġetti li jissodisfaw il-kriterji tal-paragrafu 1 jistgħu jiġu parzjalment implimentati barra miż-żona tal-programm, sakemm il-kundizzjonijiet kollha li ġejjin ikunu sodisfati:
(a)
il-proġetti huma meħtieġa għall-kisba tal-objettivi tal-programm u huma ta' benefiċċju għaż-żona tal-programm;
(b)
l-ammont totali allokat skont il-programm għall-attivitajiet barra miż-żona tal-programm ma jaqbiżx l-20 % tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni fil-livell tal-programm;
(c)
l-obbligi tal-awtoritajiet Maniġerjali u tal-Awditjar fir-rigward tal-ġestjoni, il-kontroll u l-awditjar li jikkonċerna l-proġett jiġu sodisfati jew mill-awtoritajiet tal-programm jew permezz ta' ftehimiet konklużi mal-awtoritajiet fil-pajjiżi fejn tiġi implimentata l-attività.
3. Kull proġett li jinkludi komponent infrastrutturali jħallas lura l-kontribuzzjoni tal-Unjoni jekk, fi żmien ħames snin mill-għeluq tal-proġett jew fil-perjodu ta' żmien stabbilit fir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat, fejn applikabbli, ikun soġġett għal bidla sostanzjali li taffettwa n-natura, l-objettivi jew il-kundizzjonijiet ta' implimentazzjoni tiegħu li jwasslu biex jiġu kompromessi l-objettivi oriġinali tiegħu. Somom li ma kellhomx jitħallsu fir-rigward tal-proġett jiġu rkuprati mill-Awtorità Maniġerjali b'mod proporzjonali għall-perjodu li għalih il-ħtieġa ma tkun ġiet sodisfata.
4. L-Awtorità Maniġerjali taħseb biex tipprevjeni d-duplikazzjoni ta' attivitajiet fost il-proġetti ffinanzjati mill-Unjoni. Għal dan il-għan, l-Awtorità Maniġerjali tista' tagħmel kull konsultazzjoni li tqis xierqa u l-entitajiet ikkonsultati, inkluża l-Kummissjoni, jipprovdu l-appoġġ meħtieġ.
5. L-Awtorità Maniġerjali tipprovdi lill-benefiċjarju ewlieni għal kull proġett magħżul b'dokument li jistabbilixxi l-kundizzjonijiet għall-appoġġ tal-proġett, inklużi r-rekwiżiti speċifiċi dwar il-prodotti jew is-servizzi li għandhom jitwasslu mill-proġett, il-pjan finanzjarju u l-perjodu ta' żmien għall-eżekuzzjoni.
Artikolu 40
Sejħiet għall-proposti
Għal kull sejħa għall-proposti l-Awtorità Maniġerjali tipprovdi lill-applikanti b'dokument li jistabbilixxi l-kundizzjonijiet għall-parteċipazzjoni fis-sejħa, l-għażla u l-implimentazzjoni tal-proġett. Dan id-dokument ikun jinkludi wkoll ir-rekwiżiti speċifiċi li jikkonċernaw ir-riżultati taħt il-proġett, il-pjan finanzjarju, u l-limitu ta' żmien għall-eżekuzzjoni.
Artikolu 41
Għotja diretta
1. Proġetti jistgħu jingħataw mingħajr sejħa għall-proposti fil-każijiet li ġejjin biss u sakemm dan ikun issostanzjat kif imiss fid-deċiżjoni tal-għoti:
(a)
il-korp li jingħata proġett igawdi minn monopolju de jure jew de facto;
(b)
il-proġett ikun relatat ma' azzjonijiet b'karatteristiċi speċifiċi li jeħtieġ tip partikulari ta' korp fuq il-bażi tal-kompetenza teknika, il-grad għoli ta' speċjalizzazzjoni jew is-setgħa amministrattiva tiegħu.
2. Fil-programm tiġi inkluża lista finali ta' proġetti infrastrutturali kbar proposti li jintgħażlu mingħajr sejħa għall-proposti. Wara l-adozzjoni tal-programm, iżda mhux aktar tard mill-31 ta' Diċembru 2017, l-Awtorità Maniġerjali tipprovdi lill-Kummissjoni bl-applikazzjonijiet sħaħ tal-proġetti inkluża l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 43 flimkien mal-ġustifikazzjoni għal għotja diretta.
3. Fil-programm tiġi inkluża lista indikattiva ta' proġetti minbarra l-proġetti infrastrutturali kbar proposti li jintgħażlu mingħajr sejħa għall-proposti. Il-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ jista' jiddeċiedi li jagħżel proġetti addizzjonali mingħajr sejħa għall-proposti f'kullħin wara l-adozzjoni tal-programm. Fiż-żewġ każijiet, tinkiseb l-approvazzjoni minn qabel tal-Kummissjoni. Għal dan il-għan, l-Awtorità Maniġerjali tipprovdi lill-Kummissjoni bl-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 43 flimkien mal-ġustifikazzjoni għal għotja diretta.
4. Il-proġetti proposti li jintgħażlu mingħajr sejħa għall-proposti jiġu approvati mill-Kummissjoni fuq il-bażi ta' proċedura f'żewġ stadji, li tikkonsisti fil-preżentazzjoni ta' sommarju tal-proġett segwit minn applikazzjoni sħiħa tal-proġett. Għal kull stadju, il-Kummissjoni tinnotifika d-deċiżjoni tagħha lill-Awtorità Maniġerjali fi żmien xahrejn mid-data tal-preżentazzjoni tad-dokument. Din l-iskadenza tista' tiġi estiża fejn ikun meħtieġ. Meta l-Kummissjoni tirrifjuta proġett propost, hija tinnotifika lill-Awtorità Maniġerjali bir-raġunijiet tagħha.
Artikolu 42
Kontribuzzjonijiet għal strumenti finanzjarji
1. Il-programm jista' jikkontribwixxi għal strument finanzjarju sakemm dan tal-aħħar ikun konformi mal-prijoritajiet tal-programm.
2. Fil-programm ikun hemm deskrizzjoni tal-lista finali ta' kontribuzzjonijiet għall-istrumenti finanzjarji. Wara l-adozzjoni tal-programm, iżda mhux aktar tard mill-31 ta' Diċembru 2017, l-Awtorità Maniġerjali tipprovdi lill-Kummissjoni bl-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 43.
3. Il-Kummissjoni teżamina l-kontribuzzjoni proposta biex jiġi determinat il-valur miżjud u l-konsistenza tagħha mal-programm.
4. Il-proċess ta' approvazzjoni jsegwi r-regoli ta' dawn l-istrumenti finanzjarji. Meta l-Kummissjoni tirrifjuta kontribuzzjoni proposta, hija tinnotifika lill-Awtorità Maniġerjali bir-raġunijiet tagħha.
5. Kontribuzzjonijiet għal dawn l-istrumenti finanzjarji jkunu soġġetti għar-regoli applikabbli għal dawn l-istrumenti finanzjarji.
Artikolu 43
Kontenut tal-proġetti
1. Id-dokumenti tal-applikazzjoni tal-proġett jinkludu mill-inqas:
(a)
analiżi tal-problemi u l-ħtiġijiet li jiġġustifikaw il-proġett, b'kunsiderazzjoni tal-istrateġija tal-programm u l-kontribuzzjoni mistennija tiegħu biex jindirizza l-prijorità korrispondenti;
(b)
valutazzjoni tal-impatt transfruntier tiegħu;
(c)
il-qafas loġiku;
(d)
valutazzjoni tas-sostenibbiltà tar-riżultati mistennija tal-proġett wara t-tlestija tal-proġett;
(e)
indikaturi oġġettivament verifikabbli;
(f)
informazzjoni dwar il-kopertura ġeografika u l-gruppi fil-mira tal-proġett;
(g)
informazzjoni dwar il-kopertura ġeografika u l-gruppi fil-mira tal-proġett;
(h)
analiżi tal-effetti tal-proġett fuq il-kwistjonijiet trasversali msemmija fil-punt 3(d) tal-Artikolu 4 fejn relevanti;
(i)
ir-rekwiżiti tal-implimentazzjoni tal-proġett, inklużi dawn li ġejjin:
(i)
identifikazzjoni tal-benefiċjarji u l-isem tal-benefiċjarju ewlieni, b'garanziji tal-kompetenza tiegħu fil-qasam ikkonċernat kif ukoll il-kapaċità amministrattiva u tal-ġestjoni finanzjarja tiegħu;
(ii)
deskrizzjoni tal-ġestjoni tal-proġett u l-istruttura ta' implimentazzjoni;
(iii)
arranġamenti fost il-benefiċjarji skont l-Artikolu 46;
(iv)
arranġamenti ta' monitoraġġ u ta' evalwazzjoni;
(v)
pjanijiet ta' informazzjoni u ta' komunikazzjoni, b'mod partikolari, miżuri biex jiġi rikonoxxut l-appoġġ tal-Unjoni għall-proġett;
(j)
pjan finanzjarju dettaljat u l-baġit.
2. Applikazzjonijiet għal proġett għal proġetti li jinkludu komponent infrastrutturali ta' mill-inqas EUR 1 miljun jinkludu wkoll:
(a)
deskrizzjoni dettaljata tal-investiment fl-infrastruttura u l-lokazzjoni tagħha;
(b)
deskrizzjoni dettaljata tal-komponent tal-bini tal-kapaċità tal-proġett, ħlief f'każijiet debitament ġustifikati;
(c)
it-twettiq ta' studju sħiħ ta' fattibilità jew l-ekwivalenti, inkluża l-analiżi tal-għażliet, ir-riżultati, u r-reviżjoni indipendenti tal-kwalità;
(d)
valutazzjoni tal-impatt ambjentali tiegħu f'konformità mad-Direttiva 2011/92/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11) u, għall-pajjiżi parteċipanti li huma partijiet għalih, mal-Konvenzjoni ta' Espoo tal-UN/ECE dwar il-Valutazzjoni tal-Impatt Ambjentali f'Kuntest Transfruntier tal-25 ta' Frar 1991;
(e)
evidenza ta' sjieda mill-benefiċjarji jew aċċess għall-art;
(f)
permess tal-bini.
3. B'mod eċċezzjonali u f'każijiet debitament ġustifikati, l-Awtorità Maniġerjali tista' taċċetta li d-dokumenti msemmija fil-punt (f) jiġu ppreżentati f'data aktar tard.
Artikolu 44
Pubblikazzjoni ta' lista ta' proġetti
1. Biex tiġi żgurata trasparenza fir-rigward tal-proġetti appoġġati mill-programm, l-Awtorità Maniġerjali żżomm lista tal-proġetti li jkunu ngħataw f'format ta' spread-sheet, li jippermetti l-klassifikazzjoni, it-tfittxija, l-estrazzjoni u t-tqabbil tad-data u l-pubblikazzjoni faċli tagħha fuq l-Internet. Il-lista tal-proġetti tkun aċċessibbli fuq il-websajt tal-programm u tiġi aġġornata mill-inqas kull sitt xhur. Biex is-settur privat, is-soċjetà ċivili jew l-amministrazzjoni pubblika nazzjonali jiġu mħeġġa jerġgħu jużaw il-lista tal-proġetti, il-websajt tista' tinkludi referenza ċara għar-regoli applikabbli ta' liċenzjar li taħthom id-dejta tkun ippubblikata.
2. Il-lista mill-inqas ikun fiha l-informazzjoni li ġejja:
-
L-isem tal-benefiċjarju (entitajiet legali biss; ma jissemmewx persuni naturali);
-
L-isem tal-proġett;
-
Is-sommarju tal-proġett;
-
Il-perjodu ta' implimentazzjoni tal-proġett;
-
In-nefqa totali eliġibbli;
-
Ir-rata ta' kofinanzjament mill-Unjoni;
-
Il-kodiċi postali tal-proġett; jew indikatur ieħor xieraq tal-lokazzjoni;
-
Il-kopertura ġeografika;
-
Id-data tal-aħħar aġġornament tal-lista tal-proġetti.
3. Il-lista tal-proġetti tiġi pprovduta lill-Kummissjoni mhux aktar tard mit-30 ta' Ġunju tas-sena ta' wara s-sena finanzjarja li fiha l-proġetti jkunu ġew magħżula. Din l-informazzjoni tiġi ppubblikata fuq sit tal-Internet tal-istituzzjonijiet tal-Unjoni.
KAPITOLU 2
Benefiċjarji
Artikolu 45
Parteċipazzjoni fil-proġetti
1. Il-proġetti jinvolvu benefiċjarji minn tal-inqas wieħed mill-Istati Membri parteċipanti u wieħed mill-pajjiżi sħab parteċipanti elenkati fl-Anness I għar-Regolament (UE) Nru 232/2014 jew il-Federazzjoni Russa.
2. Il-benefiċjarji huma persuni naturali jew ġuridiċi li lilhom tkun ingħatat għotja għal proġett. Persuni naturali jistgħu jkunu benefiċjarji, jekk dan ikun meħtieġ minħabba n-natura jew il-karatteristiċi tal-azzjoni jew l-objettiv segwit mill-applikant. Il-parteċipazzjoni ta' persuni naturali tiġi deċiża fil-livell tal-programm.
3. Il-benefiċjarji msemmija fil-paragrafu 1 jissodisfaw il-kundizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
ikunu ċittadini ta' xi wieħed mill-pajjiżi parteċipanti, jew persuni ġuridiċi li jkunu effettivament stabbiliti fiż-żona tal-programm jew organizzazzjonijiet internazzjonali li l-bażi tal-operazzjonijiet tagħhom tkun fiż-żona tal-programm. Raggruppament Ewropew ta' kooperazzjoni territorjali jista' jkun benefiċjarju, irrispettivament mill-post ta' stabbiliment tiegħu, sakemm il-kopertura ġeografika tiegħu tkun fiż-żona tal-programm;
(b)
ikunu konformi mal-kriterji ta' eliġibbiltà definiti għal kull proċedura ta' għażla;
(c)
ma jkunu jaqgħu f'ebda waħda mis-sitwazzjonijiet ta' esklużjoni stabbiliti fl-Artikolu 106(1) u l-Artikolu 107 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
4. Minbarra l-benefiċjarji msemmija fil-paragrafu 1, il-benefiċjarji li ma jissodisfawx il-kriterji msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 3 jistgħu jipparteċipaw, sakemm ikunu sodisfati l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
jistgħu jipparteċipaw skont l-Artikoli 8 u 9 tar-Regolament (UE) Nru 236/2014;
(b)
il-parteċipazzjoni tagħhom tkun meħtieġa min-natura u mill-għanijiet tal-proġett u kif meħtieġ għall-implimentazzjoni effettiva tiegħu;
(c)
l-ammont totali allokat bil-programm lill-benefiċjarji li ma jissodisfawx il-kriterji msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 3 ikun fil-limitu indikat fil-punt (b) tal-Artikolu 39(2).
Artikolu 46
Obbligi tal-benefiċjarji
1. Kull proġett jaħtar benefiċjarju ewlieni biex jirrappreżenta s-sħubija.
2. Il-benefiċjarji kollha jikkooperaw b'mod attiv fl-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-proġetti. Barra minn hekk, huma jikkooperaw fil-provvista ta' persunal u/jew tal-finanzjament tal-proġetti. Kull benefiċjarju jkun legalment u finanzjarjament responsabbli għall-attivitajiet li jkun qed jimplimenta u għas-sehem tal-fondi tal-Unjoni li jirċievi. L-obbligi speċifiċi kif ukoll ir-responsabbiltajiet finanzjarji tal-benefiċjarji jiġu stabbiliti fil-ftehim imsemmi fil-punt (c) tal-paragrafu 3.
3. Il-benefiċjarju ewlieni:
(a)
jirċievi l-kontribuzzjoni finanzjarja mill-Awtorità Maniġerjali għall-implimentazzjoni tal-attivitajiet tal-proġett;
(b)
jiżgura li l-benefiċjarji jirċievu l-ammont totali tal-għotja malajr kemm jista' jkun u b'mod sħiħ skont l-arranġamenti msemmija f' (c). L-ebda ammont ma jitnaqqas jew jinżamm u l-ebda imposta speċifika b'effett ekwivalenti ma tiġi imposta li tnaqqas dawn l-ammonti għall-benefiċjarji;
(c)
jistabbilixxi l-arranġamenti ta' sħubija mal-benefiċjarji fi ftehim li jkun jinkludi, dispożizzjonijiet li fost oħrajn, jiggarantixxu l-ġestjoni finanzjarja tajba tal-fondi allokati lill-proġett inklużi l-arranġamenti għall-irkupru ta' fondi li ma kellhomx jitħallsu;
(d)
jassumi r-responsabbiltà biex tiġi żgurata l-implimentazzjoni tal-proġett kollu;
(e)
jiżgura li n-nefqa ppreżentata mill-benefiċjarji tkun ġiet sostnuta biex jiġi implimentat il-proġett u tkun tikkorrispondi għall-attivitajiet stabbiliti fil-kuntratt u miftiehma bejn il-benefiċjarji kollha;
(f)
jivverifika li n-nefqa ppreżentata mill-benefiċjarji tkun ġiet eżaminata skont l-Artikolu 32(1).
KAPITOLU 3
Eliġibbiltà tan-nefqa
Artikolu 47
Forom ta' għotjiet
1. L-għotjiet jistgħu jieħdu kwalunkwe waħda mill-forom li ġejjin:
(a)
rimborż ta' proporzjon speċifikat tal-ispejjeż eliġibbli msemmija fl-Artikolu 48 li effettivament ikunu ġew imġarrba;
(b)
finanzjament b'rata fissa, iddeterminat bl-applikazzjoni ta' perċentwali għal kategorija definita waħda jew aktar ta' spejjeż;
(c)
somom f'daqqa;
(d)
rimborż fuq il-bażi ta' spejjeż għal kull unità;
(e)
kombinazzjoni tal-forom imsemmija fil-punti minn (a) sa (d), biss sakemm kull waħda tkun tkopri kategoriji differenti ta' spejjeż.
2. Għotjiet fil-forma msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 1 jiġu kkalkolati fuq il-bażi tal-ispejjeż eliġibbli li attwalment ikunu ġew imġarrba mill-benefiċjarju, soġġett għal stima baġitarja preliminari kif ippreżentata mal-proposta u li tkun ġiet inkluża fil-kuntratt. Finanzjament b'rata fissa kif imsemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 1 ikopri kategoriji speċifiċi ta' spejjeż eliġibbli li jkunu ġew identifikati b'mod ċar minn qabel billi jiġi applikat persentaġġ. Somom f'daqqa kif imsemmi fil-punt (c) tal-paragrafu 1 f'termini globali jkopru l-kategoriji kollha jew ċerti kategoriji speċifiċi ta' spejjeż eliġibbli li jkunu ġew identifikati b'mod ċar minn qabel. L-ispejjeż għal kull unità kif imsemmija fil-punt (d) tal-paragrafu 1 ikopru kategorija sħiħa jew ċerti kategoriji speċifiċi ta' spejjeż eliġibbli li jkunu ġew identifikati b'mod ċar minn qabel permezz ta' referenza għal ammont għal kull unità.
3. L-għotjiet ma jkollhomx l-għan jew l-effett li jipproduċu profitt fil-qafas tal-proġett. Japplikaw l-eċċezzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 125(4) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
Artikolu 48
Eliġibbiltà tal-ispejjeż
1. L-għotjiet ma jaqbżux limitu massimu globali espress bħala perċentwali u valur assolut li għandu jiġi stabbilit fuq il-bażi ta' stima tal-ispejjeż eliġibbli. L-għotjiet ma jaqbżux l-ispejjeż eliġibbli.
2. L-ispejjeż eliġibbli huma spejjeż li effettivament ikunu ġew imġarrba mill-benefiċjarju li jissodisfaw il-kriterji kollha li ġejjin:
(a)
jiġu mġarrba matul il-perjodu ta' implimentazzjoni tal-proġett. B'mod partikolari:
(i)
Spejjeż relatati ma' servizzi u xogħlijiet ikunu relatati mal-attivitajiet imwettqa matul il-perjodu ta' implimentazzjoni. Spejjeż relatati ma' provvisti jkunu relatati mal-kunsinna u l-installazzjoni ta' oġġetti matul il-perjodu ta' implimentazzjoni. L-iffirmar ta' kuntratt, it-tqegħid ta' ordni, jew l-irbit f'xi obbligu għal nefqa matul il-perjodu ta' implimentazzjoni għal kunsinna futura ta' servizzi, xogħlijiet jew provvisti wara l-iskadenza tal-perjodu ta' implimentazzjoni ma jissodisfawx dan ir-rekwiżit; it-trasferimenti ta' flus bejn il-benefiċjarju ewlieni u l-benefiċjarji l-oħra ma jistax jitqies bħala spejjeż imġarrba.
(ii)
L-ispejjeż imġarrba jitħallsu qabel ma jiġu ppreżentati r-rapporti finali. Jistgħu jitħallsu wara, sakemm jiġu elenkati fir-rapport finali flimkien mad-data stmata tal-ħlas.
(iii)
Qed issir eċċezzjoni għall-ispejjeż relatati mar-rapporti finali, inkluża l-verifika tan-nefqa, l-awditjar u l-evalwazzjoni finali tal-proġett, li jistgħu jiġu mġarrba wara l-perjodu ta' implimentazzjoni tal-proġett.
(iv)
Qabel il-bidu tal-perjodu ta' implimentazzjoni tal-proġett il-benefiċjarju(i) seta'(setgħu) kien(u) beda(bdew) proċeduri għall-għoti ta' kuntratti, kif imsemmi fl-Artikolu 52 u ta' wara u seta'(setgħu) jikkonkludi(u) kuntratti, sakemm id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 52 u ta' wara jkunu ġew rispettati;
(b)
jiġu indikati fl-istima tal-baġit globali tal-proġett;
(c)
huma meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-proġett;
(d)
huma identifikabbli u verifikabbli, u b'mod partikolari ġew irreġistrati fir-rekords tal-kontabbiltà tal-benefiċjarju u determinati skont l-istandards tal-kontabbiltà u tal-prattiċi tas-soltu tal-kontabbiltà tal-ispejjeż applikabbli għall-benefiċjarju;
(e)
huma konformi mar-rekwiżiti tal-leġiżlazzjoni fiskali u soċjali applikabbli;
(f)
huma raġonevoli, ġustifikati u konformi mar-rekwiżiti ta' ġestjoni finanzjarja tajba, b'mod partikolari fir-rigward tal-ekonomija u l-effiċjenza;
(g)
huma mġarrba minn fatturi jew dokumenti ta' valur probatorju ekwivalenti;
3. Għotja tista' tingħata b'mod retroattiv fil-każijiet li ġejjin:
(a)
meta l-applikant jista' juri l-ħtieġa li l-proġett jinbeda qabel ma jiġi ffirmat il-kuntratt. Madankollu l-ispejjeż eliġibbli għal finanzjament ma jiġux imġarrba qabel id-data tas-sottomissjoni tal-applikazzjoni għall-għotja; jew
(b)
għal spejjeż relatati ma' studji u dokumentazzjoni għal proġetti li jinkludu komponent infrastrutturali.
L-ebda għotja ma tista' tingħata b'mod retroattiv għal proġetti li diġà tlestew.
4. Biex tiġi permessa t-tħejjija ta' sħubiji b'saħħithom, l-ispejjeż imġarrba qabel is-sottomissjoni tal-applikazzjoni għall-għotja minn proġetti li jkunu ngħataw għotja huma eliġibbli sakemm il-kundizzjonijiet li ġejjin ikunu sodisfatti wkoll:
(a)
jiġu mġarrba wara l-pubblikazzjoni tas-sejħa għall-proposti;
(b)
ikunu limitati għal spejjeż ta' vjaġġar u ta' sussistenza tal-persunal impjegat mill-benefiċjarji, sakemm dawn jissodisfaw il-kondizzjonijiet tal-punt (b) tal-paragrafu 5;
(c)
ma jaqbżux l-ammont massimu ffissat fil-livell tal-programm.
5. Soġġett għall-paragrafi 1 u 2, l-ispejjeż diretti li ġejjin tal-benefiċjarju jkunu eliġibbli:
(a)
l-ispejjeż tal-persunal assenjat għall-proġett bil-kundizzjonijiet kumulattivi li ġejjin:
-
ikunu relatati mal-ispejjeż ta' attivitajiet li l-benefiċjarju ma kienx iwettaq kieku ma ttiħditx ir-responsabbiltà tal-proġett,
-
ma għandhomx jaqbżu dawk li normalment jiġu mġarrba mill-benefiċjarju sakemm ma jintweriex li dan huwa essenzjali biex jitwettaq il-proġett,
-
ikunu relatati ma' salarji grossi reali inklużi spejjeż tas-sigurtà soċjali u spejjeż oħra relatati mar-remunerazzjoni.
(b)
spejjeż ta' vjaġġar u ta' sussistenza tal-persunal u ta' persuni oħra li jkunu qed jieħdu sehem fil-proġett, sakemm ma jaqbżux la l-ispejjeż li normalment jitħallsu mill-benefiċjarju skont ir-regoli u r-regolamenti tiegħu u lanqas ir-rati ppubblikati mill-Kummissjoni fil-ħin tal-missjoni jekk se jiġu rimborsati fuq il-bażi ta' somom f'daqqa, spejjeż għal kull unità jew finanzjament b'rata fissa;
(c)
spejjeż ta' xiri jew ta' kiri għal tagħmir (ġdid jew użat) u provvisti speċifikament għall-fini tal-proġett, sakemm jikkorrispondu mal-prezzijiet tas-suq;
(d)
l-ispiża ta' konsumabbli li jkunu speċifikament inxtraw għall-proġett;
(e)
spejjeż imġarrba minn kuntratti li ngħataw mill-benefiċjarji għall-finijiet tal-proġett;
(f)
spejjeż li jkunu direttament ġejjin mir-rekwiżiti imposti minn dan ir-Regolament u l-proġett (bħal informazzjoni u operazzjonijiet ta' viżibilità, evalwazzjonijiet, eżerċizzji esterni tal-awditjar, traduzzjonijiet) inklużi spejjeż ta' servizzi finanzjarji (bħal spejjeż ta' trasferimenti bankarji u garanziji finanzjarji).
6. Skont l-Artikolu 4 programm jista' jistabbilixxi regoli addizzjonali ta' eliġibbiltà għall-programm kollu kemm hu.
Artikolu 49
Spejjeż mhux eliġibbli
1. L-ispejjeż li ġejjin li huma relatati mal-implimentazzjoni tal-proġett ma jitqisux bħala eliġibbli:
(a)
djun u imposti fuq ħlas ta' dejn (imgħax);
(b)
dispożizzjonijiet għal telf jew obbligazzjonijiet;
(c)
spejjeż iddikjarati mill-benefiċjarju u li diġà ġew iffinanzjati mill-baġit tal-Unjoni;
(d)
xiri ta' art jew bini għal ammont li jaqbeż l-10 % tan-nefqa eliġibbli tal-proġett ikkonċernat;
(e)
telf tal-kambju;
(f)
dazji, taxxi u imposti, inkluża l-VAT, ħlief fejn ma jkunux jistgħu jiġu rkuprati skont il-leġiżlazzjoni fiskali nazzjonali, sakemm ma jiġix previst b'mod ieħor f'dispożizzjonijiet xierqa nnegozjati mal-pajjiżi msieħba fis-CBC;
(g)
self lil partijiet terzi;
(h)
multi, penali finanzjarji u spejjeż ta' litigazzjoni;
(i)
kontribuzzjonijiet in natura kif definiti fl-Artikolu 14(1).
2. Skont l-Artikolu 4 programm jista' jiddikjara kategoriji oħra ta' spejjeż bħala mhux eliġibbli.
Artikolu 50
Somom f'daqqa, spejjeż għal kull unità u finanzjament b'rata fissa
1. L-ammont totali ta' finanzjament fuq il-bażi ta' somom f'daqqa, spejjeż għal kull unità u finanzjament b'rata fissa ma jistax jaqbeż EUR 60 000 għal kull benefiċjarju u għal kull proġett, sakemm il-programm ma jistabbilixxix b'mod ieħor skont l-Artikolu 4, iżda li ma jaqbiżx EUR 100 000.
2. L-użu ta' somom f'daqqa, spejjeż għal kull unità u finanzjament b'rata fissa jiġi mill-inqas appoġġat b'dan li ġej:
(a)
ġustifikazzjoni dwar l-adegwatezza ta' dawn il-forom ta' finanzjament fir-rigward tan-natura tal-proġetti kif ukoll tar-riskji ta' irregolaritajiet u frodi u l-kontroll tal-ispejjeż;
(b)
identifikazzjoni tal-ispejjeż jew tal-kategoriji ta' spejjeż koperti minn somom f'daqqa, spejjeż għal kull unità jew finanzjament b'rata fissa, li jeskludu spejjeż mhux eliġibbli kif imsemmi fl-Artikolu 49.
(c)
deskrizzjoni tal-metodi biex jiġu determinati somom f'daqqa, spejjeż għal kull unità jew finanzjament b'rata fissa, u tal-kundizzjonijiet biex jiġi żgurat b'mod raġonevoli li r-regola ta' ebda profitt u l-prinċipji ta' kofinanzjament jiġu ssodisfati u biex jiġi evitat il-finanzjament doppju. Dawn il-metodi jkunu bbażati fuq:
(i)
dejta statistika jew mezzi oġġettivi simili; jew
(ii)
approċċ għal kull benefiċjarju, b'referenza għal dejta storika ċertifikata jew verifikabbli tal-benefiċjarju jew għall-prattiki komuni ta' kontabbiltà tal-ispejjeż.
3. Ladarba l-ammonti jkunu ġew ivvalutati u approvati mill-Awtorità Maniġerjali, ma jiġux ikkontestati minn kontrolli ex post.
Artikolu 51
Spejjeż indiretti
1. L-ispejjeż indiretti jistgħu jiġu kkalkolati fuq il-bażi ta' rata fissa sa 7 % tal-ispejjeż diretti eliġibbli, esklużi l-ispejjeż imġarrba fir-rigward tal-provvista tal-infrastruttura, sakemm ir-rata tiġi kkalkolata fuq il-bażi ta' metodu ta' kalkolu ġust, ekwu u verifikabbli.
2. Billi l-ispejjeż indiretti għal proġett jitqiesu dawk l-ispejjeż eliġibbli li ma jistgħux jiġu identifikati bħala spejjeż speċifiċi direttament marbuta mal-implimentazzjoni tal-proġett u ma jistgħux jiġu direttament attribwiti lilu skont il-kondizzjonijiet ta' eliġibbiltà kif definiti fl-Artikolu 48. Ma jistgħux jinkludu spejjeż mhux eliġibbli kif imsemmi fl-Artikolu 49 jew spejjeż diġà ddikjarati taħt element ieħor ta' kost jew intestatura baġitarja tal-proġett.
KAPITOLU 4
Taqsima 1
Akkwisti
Artikolu 52
Regoli applikabbli
1. Jekk l-implimentazzjoni ta' proġett teħtieġ li benefiċjarju jagħmel akkwisti ta' oġġetti, xogħlijiet jew servizzi, japplikaw ir-regoli li ġejjin:
(a)
meta l-benefiċjarju jkun awtorità kontraenti jew entità kontraenti skont it-tifsira tal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni applikabbli għall-proċeduri ta' akkwist, jista' japplika liġijiet nazzjonali, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi adottati b'konnessjoni mal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni jew mar-regoli tal-paragrafu 2;
(b)
meta l-benefiċjarju jkun organizzazzjoni internazzjonali, jista' japplika r-regoli tal-akkwist tiegħu stess jekk joffru garanziji ekwivalenti għal standards internazzjonalment aċċettati;
(c)
meta l-benefiċjarju jkun awtorità pubblika ta' pajjiż imsieħeb fis-CBC li l-kofinanzjament tiegħu jiġi trasferit lill-Awtorità Maniġerjali, jista' japplika liġijiet nazzjonali, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi, sakemm il-ftehim ta' finanzjament jippermetti dan u li l-prinċipji ġenerali stabbiliti fil-punt (a) tal-paragrafu 2 ikunu rispettati.
2. Fil-każijiet l-oħra kollha jkun hemm konformità mal-obbligi li ġejjin:
(a)
il-kuntratt jingħata lill-offerta li toffri l-aħjar valur għall-flus, jew kif xieraq, lill-offerta li toffri l-aktar prezz baxx, filwaqt li jiġi evitat kull kunflitt ta' interess;
(b)
għal kuntratti b'valur ta' aktar minn EUR 60 000, japplikaw ukoll ir-regoli li ġejjin:
(i)
jiġi stabbilit kumitat ta' evalwazzjoni biex jevalwa l-applikazzjonijiet u/jew l-offerti fuq il-bażi tal-kriterji ta' esklużjoni, għażla u għotja ppubblikati mill-benefiċjarju bil-quddiem fid-dokumenti tal-offerti. Il-kumitat għandu jkollu numru fard ta' membri bil-kapaċitajiet tekniċi u amministrattivi kollha meħtieġa biex jagħtu opinjoni infurmata dwar l-offerti/applikazzjonijiet;
(ii)
għandha tiġi żgurata trasparenza suffiċjenti, kompetizzjoni ġusta u pubbliċità ex ante adegwata;
(iii)
jiġi żgurat trattament ugwali, proporzjonalità u ebda diskriminazzjoni;
(iv)
id-dokumenti tal-offerti għandhom jiġu mfassla skont l-aħjar prattika internazzjonali;
(v)
l-iskadenzi għall-preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet jew tal-offerti għandhom ikunu twal biżżejjed biex jagħtu lill-partijiet interessati perjodu raġonevoli biex iħejju l-offerti tagħhom;
(vi)
il-kandidati jew l-offerenti jiġu esklużi milli jipparteċipaw fi proċedura ta' akkwist jekk jaqgħu f'waħda mis-sitwazzjonijiet deskritti fl-Artikolu 106(1) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012. Il-kandidati jew l-offerenti għandhom jiċċertifikaw li ma huma f'ebda waħda minn dawn is-sitwazzjonijiet. Barra minn hekk, il-kuntratti ma jistgħux jingħataw lil kandidati jew offerenti li, matul il-proċedura ta' akkwist jaqgħu f'waħda mis-sitwazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 107 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012;
(vii)
jiġu segwiti l-proċeduri ta' akkwist stabbiliti fl-Artikoli minn 53 sa 56.
3. Fil-każijiet kollha, japplikaw ir-regoli tan-nazzjonalità u l-oriġini stabbiliti fl-Artikoli 8 u 9 tar-Regolament (UE) Nru 236/2014.
Artikolu 53
Proċeduri ta' akkwist għal kuntratti ta' servizz
1. Kuntratti ta' servizz b'valur ta' EUR 300 000 jew aktar jingħataw permezz ta' proċedura ta' offerti internazzjonali ristretta wara l-pubblikazzjoni ta' avviż ta' akkwist. L-avviż ta' akkwist jiġi ppubblikat fil-midja xierqa kollha lil hinn miż-żona tal-programm, u jiddikjara n-numru ta' kandidati li se jiġu mistiedna jitfgħu offerti f'firxa ta' erba' sa tmien kandidati biex b'hekk tiġi żgurata kompetizzjoni ġenwina.
2. Kuntratti ta' servizz b'valur ta' aktar minn EUR 60 000 iżda anqas minn EUR 300 000 jingħataw permezz ta' proċedura kompetittiva nnegozjata mingħajr pubblikazzjoni. Il-benefiċjarju jikkonsulta mill-anqas tliet fornituri ta' servizzi tal-għażla tiegħu u jinnegozja t-termini tal-kuntratt ma' wieħed jew aktar minnhom.
Artikolu 54
Proċeduri ta' akkwist għal kuntratti ta' provvisti
1. Kuntratti ta' provvisti b'valur ta' EUR 300 000 jew aktar jingħataw permezz ta' proċedura internazzjonali miftuħa wara l-pubblikazzjoni ta' avviż ta' akkwist, li jiġi ppubblikat fil-midja xierqa kollha lil hinn miż-żona tal-programm.
2. Kuntratti ta' provvisti b'valur ta' EUR 100 000 jew aktar iżda anqas minn EUR 300 000 jingħataw permezz ta' proċedura miftuħa ta' offerti ppubblikata fiż-żona tal-programm. Kull offerent eliġibbli jiġi pprovdut bl-istess opportunitajiet bħal ditti lokali.
3. Kuntratti ta' provvisti b'valur ta' aktar minn EUR 60 000 iżda anqas minn EUR 100 000 jingħataw permezz ta' proċedura kompetittiva nnegozjata mingħajr pubblikazzjoni. Il-benefiċjarju jikkonsulta mill-anqas tliet fornituri tal-għażla tiegħu u jinnegozja t-termini tal-kuntratt ma' wieħed jew aktar minnhom.
Artikolu 55
Proċeduri ta' akkwist għal kuntratti ta' xogħlijiet
1. Kuntratti ta' xogħlijiet b'valur ta' EUR 5 000 000 jew aktar jingħataw permezz ta' proċedura internazzjonali miftuħa, jew minħabba l-karatteristiċi speċifiċi ta' ċerti xogħlijiet permezz ta' proċedura ristretta ta' offerti, wara l-pubblikazzjoni ta' avviż ta' akkwist li jiġi ppubblikat fil-midja xierqa kollha lil hinn miż-żona tal-programm.
2. Kuntratti ta' xogħlijiet b'valur ta' EUR 300 000 jew aktar iżda anqas minn EUR 5 000 000 jingħataw permezz ta' proċedura miftuħa ta' offerti ppubblikata fiż-żona tal-programm. Kull offerent eliġibbli jiġi pprovdut bl-istess opportunitajiet bħal ditti lokali.
3. Kuntratti ta' xogħlijiet b'valur ta' aktar minn EUR 60 000 iżda anqas minn EUR 300 000 jingħataw permezz ta' proċedura kompetittiva nnegozjata mingħajr pubblikazzjoni. Il-benefiċjarju jikkonsulta mill-anqas tliet kuntratturi tal-għażla tiegħu u jinnegozja t-termini tal-kuntratt ma' wieħed jew aktar minnhom.
Artikolu 56
Użu ta' Proċedura Negozjata
Il-benefiċjarju jista' jiddeċiedi li juża proċedura nnegozjata fuq il-bażi ta' offerta waħda fil-każijiet imsemmija fl-Artikoli 266, 268, 270 tar-Regolament ta' Delega (UE) Nru 1268/2012.
Taqsima 2
Appoġġ finanzjarju lil partijiet terzi
Artikolu 57
Appoġġ finanzjarju lil partijiet terzi
1. Jekk il-proġett jeħtieġ l-għoti ta' appoġġ finanzjarju lil partijiet terzi, dan jista' jingħata bil-kundizzjoni li:
(a)
kull parti terza toffri garanziji adegwati fir-rigward tal-irkupru tal-ammonti;
(b)
ikun hemm konformità mal-prinċipji ta' proporzjonalità, trasparenza, ġestjoni finanzjarja tajba, trattament ugwali u ebda diskriminazzjoni;
(c)
jiġu evitati l-kunflitti ta' interessi;
(d)
l-appoġġ finanzjarju ma jistax ikun kumulattiv jew jingħata retrospettivament, fil-prinċipju, jinvolvi kofinanzjament u ma jistax ikollu l-għan jew l-effett li jipproduċi profitt għal kull parti terza;
(e)
il-kundizzjonijiet għall-għoti ta' appoġġ finanzjarju jiġu strettament definiti fil-kuntratt biex jiġi evitat l-eżerċizzju ta' diskrezzjoni mill-benefiċjarju. B'mod partikolari, il-kuntratt jispeċifika l-kategoriji ta' persuni li huma eliġibbli għall-appoġġ, il-kriterji għall-għoti (inklużi l-kriterji biex jiġi determinat l-ammont eżatt) u lista fissa tat-tipi differenti ta' attività li jistgħu jirċievu appoġġ finanzjarju bħal dan;
(f)
l-ammont massimu ta' appoġġ finanzjarju li jista' jitħallas ma jaqbiżx EUR 60 000 għal kull parti terza, ħlief meta l-appoġġ finanzjarju ikun l-għan ewlieni tal-proġett.
2. Japplikaw ir-regoli dwar in-nazzjonalità u l-oriġini stabbiliti fl-Artikoli 8 u 9 tar-Regolament (UE) Nru 236/2014. Meta sub-għotja taqbeż EUR 60 000 japplikaw mutatis mutandis ir-regoli ta' parteċipazzjoni stabbiliti fil-punt (b)(vi) tal-Artikolu 52.
TITOLU VIII
ĦLASIJIET, PREŻENTAZZJONI U AĊĊETTAZZJONI TAL-KONTIJIET, KORREZZJONIJIET FINANZJARJI U RKUPRI
KAPITOLU 1
Ħlasijiet
Artikolu 58
Impenji annwali
1. B'ġestjoni kondiviża, il-Kummissjoni tagħmel l-impenji inizjali wara l-adozzjoni tal-programm mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 5.
2. B'ġestjoni indiretta, il-Kummissjoni tagħmel l-impenji inizjali wara l-adozzjoni tal-programm, wara d-dħul fis-seħħ tal-ftehim li jiddelega l-kompiti tal-eżekuzzjoni tal-baġit lil organizzazzjoni internazzjonali jew lil pajjiż imsieħeb fis-CBC imsemmija fl-Artikoli 81 u 82.
3. Sussegwentement il-Kummissjoni tagħmel l-impenn korrispondenti kull sena finanzjarja mhux aktar tard mill-1 ta' Mejju. L-ammont tal-impenji annwali jiġi determinat skont il-pjan finanzjarju b'kunsiderazzjoni tal-progress tal-programm u d-disponibbiltà ta' fondi. Il-Kummissjoni tinforma lill-Awtorità Maniġerjali meta jsir l-impenn annwali.
Artikolu 59
Regoli komuni għall-ħlasijiet
1. Ħlasijiet lill-awtoritajiet maniġerjali jistgħu jieħdu l-forma ta' prefinanzjament jew ħlas tal-bilanċ finali.
2. Jinfetaħ kont bankarju f'euro, speċifikament iddedikat għall-programm. Meta l-ħlasijiet mill-Kummissjoni jgħaddu minn kont bankarju ieħor li mhuwiex dak tal-programm, l-ammonti relatati u kull imgħax akkumulat jiġi trasferit lill-kont bankarju tal-programm mingħajr dewmien u b'mod sħiħ.
3. L-ebda ammont ma jitnaqqas jew jinżamm u l-ebda imposta speċifika jew imposta oħra b'effett ekwivalenti ma tiġi imposta fuq dawn l-ammonti jew fuq kull imgħax akkumulat.
Artikolu 60
Regoli komuni għall-kalkolu tal-prefinanzjament
1. Kull sena finanzjarja, ladarba l-Awtorità Maniġerjali tkun ġiet innotifikata bl-impenn annwali, bħala prefinanzjament tista' titlob it-trasferiment sa 80 % tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni għas-sena finanzjarja in kwistjoni. Mit-tieni sena finanzjarja, it-talbiet għal prefinanzjament ikunu akkumpanjati mill-baġit proviżorju li jipprovdi dettalji dwar l-impenji tal-Awtorità Maniġerjali u l-ħlasijiet għas-sentejn ta' kontabbiltà wara l-aħħar opinjoni tal-awditjar imsemmija fl-Artikolu 68. Wara li tirrevedi dak il-baġit proviżorju, tivvaluta l-ħtiġijiet attwali ta' finanzjament tal-programm u tivverifika d-disponibbiltà tal-fondi, il-Kummissjoni tipproċedi bil-ħlas tal-prefinanzjament mitlub kollu jew parti minnu mhux aktar tard minn 60 jum wara d-data li fiha t-talba għall-ħlas tiġi rreġistrata mal-Kummissjoni.
2. Fil-kors tas-sena finanzjarja, l-Awtorità Maniġerjali tista' titlob għat-trasferiment tal-fondi kollha diġà impenjati jew ta' parti minnhom, bħala prefinanzjament addizzjonali. B'sostenn tat-talba tagħha, l-Awtorità Maniġerjali tippreżenta rapport finanzjarju interim li juri li l-ispiża li tkun ġiet imġarrba jew li probabbli se tiġi mġarrba qabel it-tmiem tas-sena finanzjarja taqbeż l-ammont ta' prefinanzjament li diġà tħallas. Dawn it-trasferimenti sussegwenti jikkostitwixxi prefinanzjament addizzjonali sakemm ma jiġux appoġġati minn opinjoni tal-awditjar msemmija fl-Artikolu 68.
3. Kull sena finanzjarja tal-implimentazzjoni tal-programm, il-Kummissjoni tikklerja l-ħlasijiet preċedenti ta' prefinanzjament fuq il-bażi tan-nefqa eliġibbli li tkun ġiet imġarrba, appoġġata mill-opinjoni tal-awditjar imsemmija fl-Artikolu 68 wara li l-kontijiet ikunu ġew aċċettati kif deskritt fl-Artikolu 69(2). Fuq il-bażi tar-riżultati ta' din l-approvazzjoni, il-Kummissjoni tista' tipproċedi bl-aġġustamenti finanzjarji neċessarji.
Artikolu 61
Interruzzjoni tad-data tal-iskadenza għall-ħlas
1. L-uffiċjal awtorizzanti b'delega skont it-tifsira tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 jista' jinterrompi l-iskadenza għall-ħlas għal talba għall-ħlas għal perjodu massimu ta' sitt xhur f'kull waħda miċ-ċirkostanzi li ġejjin:
(a)
wara li tiġi provduta informazzjoni minn korp tal-awditjar nazzjonali jew tal-Unjoni, ikun hemm evidenza ċara li tissuġġerixxi nuqqas sinifikattiv fil-funzjonament tas-sistema ta' ġestjoni u ta' kontroll;
(b)
l-uffiċjal awtorizzanti b'delega jkollu jwettaq verifiki addizzjonali wara li ċerta informazzjoni tkun waslet għall-attenzjoni tiegħu li tinformah li n-nefqa hija marbuta ma' irregolarità li għandha konsegwenzi finanzjarji serji;
(c)
ma jiġix ippreżentat wieħed mid-dokumenti meħtieġa skont l-Artikolu 77;
(d)
ma jiġix ippreżentat wieħed mid-dokumenti meħtieġa skont l-Artikoli 60 u 64.
L-Awtorità Maniġerjali tista' taqbel li l-perjodu ta' interruzzjoni jiġi estiż għal tliet xhur oħra.
2. L-uffiċjal awtorizzanti b'delega jillimita l-interruzzjoni għall-parti tan-nefqa koperta mit-talba għall-ħlas affettwata mill-elementi msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1, sakemm ma jkunx possibbli li tiġi identifikata l-parti tan-nefqa affettwata. L-uffiċjal awtorizzanti b'delega jinforma lill-Istat Membru li jkun qed jospita l-Awtorità Maniġerjali u lill-Awtorità Maniġerjali minnufih bir-raġunijiet għall-interruzzjoni u jitlobhom jirrimedjaw is-sitwazzjoni. L-interruzzjoni titwaqqaf mill-uffiċjal awtorizzanti b'delega hekk kif ikunu ttieħdu l-miżuri neċessarji. Din l-interruzzjoni tista' tiġi estiża għal aktar minn sitt xhur jekk ma jkunux ittieħdu l-miżuri meħtieġa.
Artikolu 62
Sospensjoni ta' ħlasijiet
1. Il-Kummissjoni tista' tissospendi l-ħlasijiet kollha jew parti minnhom f'kullwaħda miċ-ċirkostanzi li ġejjin:
(a)
ikun hemm nuqqas serju fil-funzjonament effettiv tas-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll tal-programm li jkun poġġa l-kontribuzzjoni tal-Unjoni f'riskju u li għalih ma jkunux ittieħdu miżuri korrettivi;
(b)
ikun hemm ksur gravi minn pajjiżi parteċipanti tal-obbligi tagħhom skont l-Artikolu 31;
(c)
in-nefqa tkun marbuta ma' irregolarità li ma tkunx ġiet ikkorreġuta u li jkollha konsegwenzi finanzjarji serji;
(d)
ikun hemm nuqqas serju fil-kwalità u fl-affidabbiltà tas-sistema ta' evalwazzjoni u ta' monitoraġġ;
(e)
ikun hemm evidenza li tirriżulta minn monitoraġġ, evalwazzjoni jew eżerċizzju tal-awditjar li l-programm ma jkunx qed jitwettaq skont l-iskadenzi indikati fl-Artikolu 4 u kif irrapportat skont l-Artikolu 77.
2. Il-Kummissjoni tista' tiddeċiedi li tissospendi l-ħlasijiet kollha ta' prefinanzjament jew parti minnhom jew wara li tkun tat lill-Awtorità Maniġerjali l-opportunità li tippreżenta l-osservazzjonijiet tagħha.
3. Il-Kummissjoni ttemm is-sospensjoni tal-ħlasijiet kollha jew ta' parti minnhom fejn l-Awtorità Maniġerjali tkun ħadet il-miżuri meħtieġa sabiex is-sospensjoni tkun tista' titneħħa.
Artikolu 63
Ħlas lill-benefiċjarji ewlenin
1. Ħlasijiet lill-benefiċjarji ewlenin jistgħu jieħdu waħda mill-forom li ġejjin:
(a)
prefinanzjament;
(b)
ħlas interim;
(c)
ħlas tal-bilanċ finali.
2. L-Awtorità Maniġerjali tiżgura li l-ħlasijiet lill-benefiċjarji ewlenin jiġu proċessati malajr kemm jista' jkun skont il-kuntratt iffirmat. L-ebda ammont ma jitnaqqas jew jinżamm, sakemm ma jkunx appoġġat mill-kuntratt iffirmat u l-ebda tariffa speċifika jew tariffa oħra b'effett ekwivalenti ma tiġi imposta li tnaqqas dawn il-ħlasijiet.
Artikolu 64
Ħlas tal-bilanċ finali
1. Sat-30 ta' Settembru 2024 l-Awtorità Maniġerjali tippreżenta t-talba għall-ħlas tal-bilanċ finali li tkun akkumpanjata mid-dokumenti msemmija fl-Artikolu 77(5).
2. Il-bilanċ finali jitħallas mhux aktar tard minn tliet xhur wara d-data tal-ikklerjar tal-kontijiet tas-sena finali ta' kontabbiltà jew xahar wara d-data tal-aċċettazzjoni tar-rapport finali ta' implimentazzjoni, skont liema data tiġi l-aħħar.
Artikolu 65
Eċċezzjoni għad-diżimpenn
1. L-ammont ikkonċernat minn diżimpenn jitnaqqas bl-ammonti li l-Awtorità Maniġerjali ma tkunx setgħet tiddikjara lill-Kummissjoni minħabba:
(a)
proġetti li jkunu ġew sospiżi minn proċedura legali jew minn appell amministrattiv li jkollhom effett ta' sospensjoni; jew
(b)
raġunijiet ta'forza maġġurili jaffettwaw b'mod serju l-implimentazzjoni tal-programm kollu jew ta' parti minnu;
(c)
l-applikazzjoni tal-Artikoli 61 jew 62;
2. L-Awtorità Maniġerjali li tiddikjara forza maġġuri skont il-punt (b) tal-paragrafu 1 turi l-konsegwenzi diretti tal-forza maġġuri fuq l-implimentazzjoni tal-programm kollu jew ta' parti minnu. Għall-finijiet tal-punti (a) u (b) tal-paragrafu 1 it-tnaqqis jista' jintalab darba jekk is-sospensjoni jew il-forza maġġuri ma tkunx damet aktar minn sena, jew għadd ta' drabi li jikkorrispondu mat-tul tal-forza maġġuri jew l-għadd ta' snin bejn id-data tad-deċiżjoni legali jew amministrattiva li tissospendi l-implimentazzjoni tal-proġett u d-data tad-deċiżjoni legali jew amministrattiva finali.
3. Sal-15 ta' Frar, l-Awtorità Maniġerjali tibgħat lill-Kummissjoni informazzjoni dwar l-eċċezzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 għall-ammont li għandu jiġi ddikjarat sal-31 ta' Diċembru tas-sena finanzjarja preċedenti.
Artikolu 66
Proċedura ta' diżimpenn
1. Il-Kummissjoni tinforma fi żmien xieraq lill-Awtorità Maniġerjali kull meta jkun hemm riskju ta' diżimpenn skont l-Artikolu 6 tar-Regolament (UE) Nru 236/2014.
2. Fuq il-bażi tal-informazzjoni li tkun irċeviet mill-15 ta' Frar, il-Kummissjoni tinforma lill-Awtorità Maniġerjali bl-ammont tad-diżimpenn b'riżultat ta' dik l-informazzjoni.
3. L-Awtorità Maniġerjali jkollha xahrejn biex taqbel mal-ammont li għandu jiġi diżimpenjat jew biex tippreżenta l-osservazzjonijiet tagħha.
4. Sat-30 ta' Ġunju, l-Awtorità Maniġerjali tippreżenta pjan finanzjarju rivedut lill-Kummissjoni li jirrifletti l-impatt tal-ammont imnaqqas ta' appoġġ fuq l-objettivi tematiċi jew l-assistenza teknika tal-programm għas-sena finanzjarja kkonċernata. Fin-nuqqas li ssir tali preżentazzjoni, il-Kummissjoni tirrevedi l-pjan finanzjarju billi tnaqqas il-kontribuzzjoni tal-Unjoni għas-sena finanzjarja kkonċernata. It-tnaqqis jaffettwa l-objettivi tematiċi u l-assistenza teknika b'mod proporzjonali.
5. Il-Kummissjoni temenda d-deċiżjoni li tadotta l-programm.
Artikolu 67
Użu tal-euro
1. L-Awtorità Maniġerjali u l-benefiċjarju jikkonvertu f'euro n-nefqa li tiġi sostnuta f'munita oħra minbarra l-euro permezz tar-rata tal-kambju tal-kontabbiltà mensili tal-Kummissjoni ta' waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
ix-xahar li matulu ġiet sostnuta n-nefqa;
(b)
ix-xahar li matulu n-nefqa ġiet ippreżentata għall-eżami skont l-Artikolu 32(1);
(c)
ix-xahar li matulu n-nefqa ġiet irrapportata lill-benefiċjarju ewlieni.
2. Il-metodu magħżul jiġi stabbilit fil-programm u japplika għat-tul kollu tal-programm. Jistgħu jiġu applikati metodi differenti għall-assistenza teknika u għall-proġetti.
KAPITOLU 2
Preżentazzjoni u aċċettazzjoni tal-kontijiet
Artikolu 68
Preżentazzjoni tal-kontijiet
1. Il-kontijiet tal-programm jitħejjew mill-Awtorità Maniġerjali. Dawn il-kontijiet ikunu indipendenti u separati u jinkludu biss it-tranżazzjonijiet relatati mal-programm. Huma jinżammu b'tali mod li jiġi permess li jsir monitoraġġ analitiku tal-programm skont il-prijorità u l-assistenza teknika.
2. Fir-rapport annwali tagħha, l-Awtorità Maniġerjali tipprovdi lill-Kummissjoni sal-15 ta' Frar, l-informazzjoni finanzjarja li ġejja:
(a)
il-kontijiet għas-sena ta' kontabbiltà preċedenti;
(b)
dikjarazzjoni tar-responsabbiltajiet ta' ġestjoni ffirmata mir-rappreżentant tal-Awtorità Maniġerjali li tikkonferma li:
(i)
l-informazzjoni ġiet ippreżentata kif suppost, hija kompluta u preċiża;
(ii)
in-nefqa ntużat għall-iskop maħsub tagħha;
(iii)
is-sistemi ta' kontroll stabbiliti jagħtu l-garanziji neċessarji dwar il-legalità tat-tranżazzjonijiet sottostanti.
(c)
sommarju annwali tal-kontrolli li twettqu mill-Awtorità Maniġerjali, inkluża analiżi tan-natura u l-firxa ta' żbalji u nuqqasijiet identifikati fis-sistemi, kif ukoll l-azzjoni korrettiva li ttieħdet jew li hija ppjanata;
(d)
opinjoni tal-awditjar dwar il-kontijiet annwali;
(e)
rapport annwali tal-awditjar imħejji mill-Awtorità tal-Awditjar li jipprovdi sommarju tal-eżerċizzji tal-awditjar li twettqu, inkluża analiżi tan-natura u l-firxa tal-iżbalji u n-nuqqasijiet identifikati, kemm fil-livell tas-sistema u għall-proġetti, kif ukoll l-azzjonijiet korrettivi li ttieħdu jew li huma ppjanati;
(f)
stima tal-ispejjeż imġarrba mill-1 ta' Lulju sal-31 ta' Diċembru tas-sena preċedenti;
(g)
il-lista tal-proġetti li ngħalqu matul is-sena ta' kontabbiltà.
3. Il-kontijiet imsemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 2 jiġu ppreżentati għal kull programm u jinkludu fil-livell ta' kull prijorità u assistenza teknika:
(a)
in-nefqa mġarrba u mħallsa u d-dħul miksub u riċevut mill-Awtorità Maniġerjali;
(b)
l-ammonti rinunzjati u rkuprati matul is-sena ta' kontabbiltà, l-ammonti li għandhom jiġu rkuprati sal-aħħar tas-sena tal-kontabbiltà u l-ammonti li ma jistgħux jiġu rkuprati.
4. L-opinjoni tal-awditjar imsemmija fil-punt (d) tal-paragrafu 2 tistabbilixxi jekk il-kontijiet jagħtux stampa vera u ġusta, it-tranżazzjonijiet relatati humiex legali u regolari u li s-sistemi ta' kontroll ġewx implimentati sew u jiffunzjonawx. L-opinjoni tiddikjara wkoll jekk ix-xogħol ta' awditjar jitfax dubji fuq l-affermazzjonijiet li saru fid-dikjarazzjoni tar-responsabbiltajiet ta' ġestjoni msemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 2.
Artikolu 69
Aċċettazzjoni tal-kontijiet
1. Il-Kummissjoni teżamina l-kontijiet u tgħarraf lill-Awtorità Maniġerjali sal-31 ta' Mejju tas-sena wara t-tmiem tas-sena tal-kontabbiltà jekk taċċettax li l-kontijiet humiex kompluti, preċiżi u veri.
2. Fuq il-bażi tan-nefqa eliġibbli sostnuta, kif ċertifikat mill-opinjoni tal-awditjar imsemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 68(2), il-Kummissjoni tikklerja l-prefinanzjament.
3. L-aċċettazzjoni tal-kontijiet tkun mingħajr preġudizzju għal kwalunkwe korrezzjonijiet finanzjarji sussegwenti skont l-Artikolu 72.
Artikolu 70
Perjodu għaż-żamma tar-rekords
1. L-Awtorità Maniġerjali u l-benefiċjarji jżommu d-dokumenti kollha relatati mal-programm jew ma' proġett għal ħames snin mid-data tal-ħlas tal-bilanċ għall-programm. B'mod partikolari huma jżommu r-rapporti, id-dokumenti ta' sostenn, kif ukoll il-kontijiet, id-dokumenti tal-kontabbiltà u kwalunkwe dokument ieħor relatat mal-finanzjament tal-programm (inklużi d-dokumenti kollha relatati mal-għoti tal-kuntratt) u tal-proġetti.
2. Minkejja l-paragrafu 1, ir-rekords li jappartjenu għall-eżerċizzji tal-awditjar, l-appelli, il-litigazzjoni jew l-insegwiment ta' pretensjonijiet b'riżultat tal-programm jew tal-prestazzjoni tal-proġett jinżammu sakemm dawn l-eżerċizzji tal-awditjar, appelli, litigazzjoni jew talbiet ikunu tlestew.
KAPITOLU 3
Korrezzjonijiet finanzjarji u Rkupri
Taqsima 1
Korrezzjonijiet Finanzjarji
Artikolu 71
Korrezzjonijiet finanzjarji mill-Awtorità Maniġerjali
1. L-Awtorità Maniġerjali l-ewwel nett tkun responsabbli għall-prevenzjoni u l-investigazzjoni ta' irregolaritajiet u biex tagħmel il-korrezzjonijiet finanzjarji meħtieġa u biex issegwi l-irkupri. Fil-każ ta' irregolarità sistematika, l-Awtorità Maniġerjali testendi l-investigazzjoni tagħha biex tkopri l-operazzjonijiet kollha potenzjalment affettwati.
L-Awtorità Maniġerjali tagħmel il-korrezzjonijiet finanzjarji meħtieġa b'rabta ma' irregolaritajiet individwali jew sistematiċi li jkunu nstabu fil-proġetti, fl-assistenza teknika jew fil-programm. Il-korrezzjonijiet finanzjarji jikkonsistu f'kanċellazzjoni tal-kontribuzzjoni kollha tal-Unjoni jew ta' parti minnha għal proġett jew għal assistenza teknika. L-Awtorità Maniġerjali tqis in-natura u l-gravità tal-irregolaritajiet u t-telf finanzjarju u tapplika korrezzjoni finanzjarja proporzjonata. Il-korrezzjonijiet finanzjarji jiġu rreġistrati fil-kontijiet annwali mill-Awtorità Maniġerjali għas-sena ta' kontabbiltà li fiha tiġi deċiża l-kanċellazzjoni.
2. Il-kontribuzzjoni tal-Unjoni li tkun ġiet ikkanċellata skont il-paragrafu 1 tista' terġa' tintuża fil-programm ikkonċernat, soġġett għall-paragrafu 3.
3. Il-kontribuzzjoni li tiġi kkanċellata skont il-paragrafu 1 ma tistax terġa' tintuża għall-proġett li kien soġġett ta' korrezzjoni finanzjarja jew, fejn tkun saret korrezzjoni finanzjarja għal irregolarità sistemika u għal xi proġett affettwat mill-irregolarità sistemika.
Artikolu 72
Korrezzjonijiet finanzjarji mill-Kummissjoni
1. Il-Kummissjoni tagħmel il-korrezzjonijiet finanzjarji billi tikkanċella kontribuzzjoni kollha tal-Unjoni jew parti minnha għal programm u twettaq l-irkupru mill-Awtorità Maniġerjali biex teskludi mill-finanzjament tal-Unjoni n-nefqa li tkun bi ksur tal-liġi applikabbli jew li tkun relatata ma' nuqqasijiet fis-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll tal-programm li jkunu ġew skoperti mill-Kummissjoni jew mill-Qorti Ewropea tal-Awdituri.
2. Ksur tal-liġi nazzjonali applikabbli jwassal għal korrezzjoni finanzjarja biss fir-rigward ta' nefqa li tkun ġiet iddikjarata lill-Kummissjoni u meta tkun sodisfata waħda mill-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-ksur ikun affettwa l-għażla ta' proġett jew ta' kuntratt ta' assistenza teknika jew f'każijiet fejn, minħabba n-natura tal-ksur, ma jkunx possibbli li jiġi stabbilit dak l-impatt iżda jkun hemm riskju sostanzjat li l-ksur kellu effett bħal dan;
(b)
il-ksur ikun affettwa l-ammont tan-nefqa ddikjarata mill-programm jew f'każijiet fejn, minħabba n-natura tal-ksur, ma jkunx possibbli li jiġi kkwantifikat l-impatt finanzjarju tiegħu, iżda jkun hemm riskju sostanzjat li l-ksur kellu effett bħal dan.
3. B'mod partikolari l-Kummissjoni tagħmel korrezzjonijiet finanzjarji fejn, wara li twettaq l-eżami meħtieġ, tasal għal xi waħda mill-konklużjonijiet li ġejjin:
(a)
ikun hemm nuqqas serju fis-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll tal-programm li jkun poġġa f'riskju l-kontribuzzjoni tal-Unjoni li diġà tħallset;
(b)
l-Awtorità Maniġerjali ma tkunx ikkonformat mal-obbligi tagħha skont l-Artikolu 71 qabel il-ftuħ tal-proċedura ta' korrezzjoni finanzjarja skont dan il-paragrafu;
(c)
in-nefqa ddikjarata fir-rapport annwali jew finali tkun irregolari u ma tkunx ġiet ikkorreġuta mill-Awtorità Maniġerjali qabel il-ftuħ tal-proċedura ta' korrezzjoni finanzjarja skont dan il-paragrafu.
Il-Kummissjoni tibbaża l-korrezzjonijiet finanzjarji tagħha fuq każijiet individwali ta' irregolaritajiet identifikati u tqis jekk irregolarità hijiex sistemika. Meta ma jkunx possibbli li l-ammont ta' nefqa irregolari jiġi preċiżament kkwantifikat, il-Kummissjoni tapplika rata fissa jew korrezzjoni finanzjarja estrapolata.
4. Meta tkun qed tiddeċiedi dwar l-ammont ta' korrezzjoni finanzjarja skont il-paragrafu 3, il-Kummissjoni tirrispetta l-prinċipju ta' proporzjonalità billi tqis in-natura u l-gravità tal-irregolarità u l-firxa u l-implikazzjonijiet finanzjarji tan-nuqqasijiet fis-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll li jkunu nstabu fil-programm.
5. Meta l-Kummissjoni tibbaża l-pożizzjoni tagħha fuq rapporti tal-awdituri li ma jkunux dawk tas-servizzi tagħha stess, hija tasal għall-konklużjonijiet tagħha dwar il-konsegwenzi finanzjarji wara li tkun semgħet l-Awtorità Maniġerjali u lill-awdituri.
6. L-għeluq tal-programm ma jippreġudikax id-dritt tal-Kummissjoni li, fi stadju aktar tard, twettaq korrezzjonijiet finanzjarji fil-konfront tal-Awtorità Maniġerjali.
7. Il-kriterji biex jiġi stabbilit il-livell tal-korrezzjoni finanzjarja li għandha tiġi applikata u l-kriterji biex jiġu applikati rati fissi jew korrezzjoni finanzjarja estrapolata huma dawk adottati skont ir-Regolament (UE) Nru 1303/2013 (12), b'mod partikulari l-Artikolu 144, kif ukoll dawk li jinsabu fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tad-19 ta' Diċembru 2013 (13).
Artikolu 73
Proċedura
1. Qabel ma tieħu deċiżjoni dwar korrezzjoni finanzjarja, il-Kummissjoni tinforma lill-Awtorità Maniġerjali bil-konklużjonijiet proviżorji tal-eżami tagħha u titlob lill-Awtorità Maniġerjali tippreżenta l-kummenti tagħha fi żmien xahrejn.
2. Meta l-Kummissjoni tipproponi korrezzjoni finanzjarja fuq il-bażi ta' estrapolazzjoni jew rata fissa, l-Awtorità Maniġerjali tingħata l-opportunità li turi permezz ta' eżami tad-dokumentazzjoni kkonċernata li l-limitu attwali ta' irregolarità huwa inqas mill-valutazzjoni tal-Kummissjoni. Bi ftehim mal-Kummissjoni, l-Awtorità Maniġerjali tista' tillimita l-kamp ta' applikazzjoni ta' dak l-eżami għal proporzjon jew għal kampjun xieraq tad-dokumentazzjoni kkonċernata. Ħlief f'każijiet debitament ġustifikati, iż-żmien permess għal dak l-eżami ma jaqbiżx perjodu ieħor ta' xahrejn wara l-perjodu ta' xahrejn imsemmi fil-paragrafu 1.
3. Il-Kummissjoni tqis kull evidenza pprovduta mill-Awtorità Maniġerjali fil-limiti ta' żmien stabbiliti fil-paragrafi 1 u 2.
4. Meta l-Awtorità Maniġerjali ma taċċettax il-konklużjonijiet proviżorji tal-Kummissjoni, l-Awtorità Maniġerjali tiġi mistiedna għal smigħ mill-Kummissjoni, biex jiġi żgurat li informazzjoni u l-osservazzjonijiet rilevanti kollha jkunu disponibbli għall-konklużjonijiet tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-korrezzjoni finanzjarja.
5. Fil-każ ta' ftehim u mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 6, l-Awtorità Maniġerjali tista' terġa' tuża l-kontribuzzjoni li tkun ġiet ikkanċellata għall-programm ikkonċernat skont l-Artikolu 71(2).
6. Biex tapplika l-korrezzjonijiet finanzjarji, il-Kummissjoni tieħu deċiżjoni fi żmien sitt xhur mid-data tas-smigħ jew mid-data tal-wasla tal-informazzjoni addizzjonali meta l-Awtorità Maniġerjali taqbel li tippreżenta din l-informazzjoni addizzjonali wara s-smigħ. Il-Kummissjoni tqis l-informazzjoni u l-osservazzjonijiet kollha ppreżentati matul il-proċedura. Jekk ma jsir l-ebda smigħ, il-perjodu ta' sitt xhur jibda jiddekorri xahrejn wara d-data tal-ittra ta' stedina għas-smigħ mibgħuta mill-Kummissjoni.
7. Meta l-Kummissjoni jew il-Qorti Ewropea tal-Awdituri jiskopru irregolaritajiet li juru nuqqas serju fil-funzjonament effettiv tas-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll, il-korrezzjoni finanzjarja li tirriżulta tnaqqas il-kontribuzzjoni tal-Unjoni.
L-ewwel subparagrafu ma japplikax fil-każ ta' nuqqas serju fil-funzjonament effettiv tas-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll li, qabel id-data tal-iskoperta mill-Kummissjoni jew mill-Qorti Ewropea tal-Awdituri:
(a)
kien ġie identifikat fid-dikjarazzjoni tar-responsabbiltajiet ta' ġestjoni, fir-rapport annwali ta' kontroll jew fl-opinjoni tal-awditjar ippreżentata lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 68, jew f'rapporti oħra ta' awditjar tal-Awtorità tal-Awditjar ippreżentati lill-Kummissjoni u jkunu ttieħdu l-miżuri xierqa; jew
(b)
kien is-suġġett ta' miżuri xierqa ta' rimedju mill-Awtorità Maniġerjali.
Il-valutazzjoni ta' nuqqasijiet serji fil-funzjonament effettiv tas-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll tkun ibbażata fuq il-liġi applikabbli meta ġew ippreżentati d-dikjarazzjonijiet tar-responsabbiltajiet ta' ġestjoni rilevanti, ir-rapporti annwali u l-opinjonijiet tal-awditjar.
Meta tkun qed tiddeċiedi dwar korrezzjoni finanzjarja l-Kummissjoni:
(a)
tirrispetta l-prinċipju ta' proporzjonalità billi tqis in-natura u l-gravità tan-nuqqas serju fil-funzjonament effettiv ta' sistema ta' ġestjoni u ta' kontroll u l-implikazzjonijiet finanzjarji tiegħu għall-baġit tal-Unjoni;
(b)
għall-iskop tal-applikazzjoni ta' rata fissa jew korrezzjoni estrapolata, teskludi infiq irregolari li preċedentement ikun ġie skopert mill-Awtorità Maniġerjali li kien is-suġġett ta' aġġustament fil-kontijiet u l-infiq kien soġġett għal valutazzjoni kontinwa tal-legalità u r-regolarità tiegħu;
(c)
meta tkun qed tiddetermina r-riskju residwu għall-baġit tal-Unjoni għandha tqis il-korrezzjonijiet b'rata fissa jew estrapolati li ġew applikati għan-nefqa mill-Awtorità Maniġerjali għal nuqqasijiet serji oħra li jkunu ġew skoperti mill-Awtorità Maniġerjali.
Taqsima 2
Irkupri
Artikolu 74
Responsabbiltajiet finanzjarji u Rkupri
1. L-Awtorità Maniġerjali tkun responsabbli biex issegwi l-irkupru ta' ammonti li ma kellhomx jitħallsu.
2. Meta l-irkupru jkun relatat ma' ksur ta' obbligi legali min-naħa tal-Awtorità Maniġerjali li jirriżultaw minn dan ir-Regolament u r-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 l-Awtorità Maniġerjali tkun responsabbli li tirrimborża l-ammonti kkonċernati lill-Kummissjoni.
3. Meta l-irkupru jkun relatat ma' nuqqasijiet sistemiċi fis-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll tal-programm, l-Awtorità Maniġerjali tkun responsabbli li tirrimborża l-ammonti kkonċernati lill-Kummissjoni skont it-tqassim tal-obbligazzjonijiet fost il-pajjiżi parteċipanti kif stabbilit fil-programm.
4. Meta l-irkupru jkun relatat ma' talba kontra benefiċjarju stabbilit fi Stat Membru u l-Awtorità Maniġerjali ma tkunx tista' tirkupra d-dejn, l-Istat Membru li fih il-benefiċjarju jkun stabbilit iħallas l-ammont dovut lill-Awtorità Maniġerjali u jitolbu lura mill-benefiċjarju.
5. Meta l-irkupru jkun relatat ma' talba kontra benefiċjarju stabbilit f'pajjiż imsieħeb fis-CBC u l-Awtorità Maniġerjali ma tkunx tista' tirkupra d-dejn, il-livell ta' responsabbiltà tal-pajjiż imsieħeb fis-CBC li fih il-benefiċjarju jkun stabbilit ikun tali kif stabbilit fil-ftehimiet finanzjarji relevanti msemmija fl-Artikoli 8 u 9.
Artikolu 75
Ħlas lura lill-Awtorità Maniġerjali
1. L-Awtorità Maniġerjali tirkupra l-ammonti li ma kellhomx jitħallsu flimkien ma' kull imgħax fuq ħlasijiet tard mill-benefiċjarju ewlieni. Il-benefiċjarji konċernati jħallsu lura lill-benefiċjarju ewlieni l-ammonti li ma kellhomx jitħallsu skont il-ftehim ta' sħubija ffirmat bejniethom. Jekk il-benefiċjarju ewlieni ma jirnexxilux jikseb lura l-ħlas mill-benefiċjarju kkonċernat, l-Awtorità Maniġerjali tinnotifika formalment lil dan tal-aħħar biex iħallas lura lill-benefiċjarju ewlieni. Jekk il-benefiċjarju kkonċernat ma jħallasx lura, l-Awtorità Maniġerjali titlob lill-pajjiż parteċipanti li fih il-benefiċjarju kkonċernat jkun stabbilit iħallas lura l-ammonti skont l-Artikolu 74 minn (2) sa (5).
2. L-Awtorità Maniġerjali teżerċita diliġenza xierqa sabiex tiżgura r-rimborż tal-ordnijiet ta' rkupru bl-appoġġ mill-pajjiżi parteċipanti. B'mod partikolari l-Awtorità Maniġerjali tiżgura li t-talba hija ċerta, ta' ammont fiss u hija dovuta. Meta l-Awtorità Maniġerjali tkun qed tippjana li tirrinunzja l-irkupru ta' dejn stabbilit, hija tiżgura li r-rinunzja tkun kif suppost u tkun konformi mal-prinċipji ta' ġestjoni finanzjarja tajba u ta' proporzjonalità. Id-deċiżjoni ta' rinunzja għandha tiġi ppreżentata lill-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ għall-approvazzjoni minn qabel.
3. L-Awtorità Maniġerjali żżomm lill-Kummissjoni infurmata dwar il-passi kollha li jkunu ttieħdu biex jiġu rkuprati l-ammonti dovuti. Il-Kummissjoni tista' f'kull ħin tieħu f'idejha l-kompitu li tirkupra l-ammonti b'mod dirett jew mill-benefiċjarju jew mill-pajjiż parteċipanti kkonċernat.
4. Fajls li jiġu trasferiti lil pajjiż parteċipanti jew lill-Kummissjoni jinkludu d-dokumenti kollha meħtieġa għall-irkupru kif ukoll prova tal-passi li jkunu ttieħdu mill-Awtorità Maniġerjali biex jiġu rkuprati l-ammonti dovuti.
5. Kuntratti konklużi mill-Awtorità Maniġerjali jkun fihom klawżola li tippermetti lill-Kummissjoni jew il-pajjiż parteċipanti li fih il-benefiċjarju jkun stabbilit li jirkupraw kwalunkwe ammonti dovuti lill-Awtorità Maniġerjali li din tal-aħħar ma setgħatx tirkupra.
Artikolu 76
Ħlas lura lill-Kummissjoni
1. Kull ħlas lura dovut lill-Kummissjoni jsir qabel id-data ta' skadenza indikata fl-ordni ta' rkupru. Id-data ta' skadenza tkun 45 jum mid-data tal-ħruġ tan-nota ta' debitu.
2. Kull dewmien tar-rimborż jagħti lok għal imgħax minħabba ħlas tard, li jibda fid-data ta' skadenza u jintemm fid-data tal-ħlas attwali. Ir-rata ta' dan l-imgħax tkun ta' tliet punti perċentwali u nofs aktar mir-rata applikata mill-Bank Ċentrali Ewropew fl-operazzjonijiet ta' rifinanzjament prinċipali tiegħu fl-ewwel jum tax-xogħol tax-xahar li fih taqa' d-data ta' skadenza. L-ammonti li għandhom jitħallsu lura jistgħu jiġu paċuti kontra ammonti ta' kull tip dovuti lill-benefiċjarju jew lill-pajjiż parteċipanti. Dan ma jaffettwax id-dritt tal-partijiet li jiftiehmu dwar ħlas bin-nifs.
TITOLU IX
RAPPURTAR, MONITORAĠĠ U EVALWAZZJONI
Artikolu 77
Rapporti annwali tal-Awtorità Maniġerjali
1. Sal-15 ta' Frar l-Awtorità Maniġerjali tippreżenta rapport annwali approvat mill-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ lill-Kummissjoni. Dan ir-rapport annwali jinkludi parti teknika u parti finanzjarja li jkopri s-sena ta' kontabbiltà preċedenti.
2. Il-parti teknika tiddeskrivi:
(a)
il-progress li nkiseb fl-implimentazzjoni tal-programm u l-prijoritajiet tiegħu;
(b)
il-lista dettaljata ta' kuntratti li ġew iffirmati kif ukoll il-lista ta' proġetti magħżula li għadhom ma ġewx ikkuntrattati, inklużi l-listi ta' riżerva;
(c)
l-attivitajiet ta' assistenza teknika mwettqa;
(d)
il-miżuri li ttieħdu għall-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-proġetti, ir-riżultati tagħhom u l-azzjonijiet li ttieħdu biex jiġu rimedjati l-problemi identifikati;
(e)
l-attivitajiet ta' informazzjoni u ta' komunikazzjoni li ġew implimentati.
3. Il-parti finanzjarja titħejja skont l-Artikolu 68(2).
4. Barra minn hekk, ir-rapport annwali jkun fih il-previżjoni tal-attivitajiet li għandhom jiġi implimentati fis-sena ta' kontabbiltà segwenti. Huwa jinkludi:
(a)
strateġija aġġornata tal-awditjar;
(b)
il-programm ta' ħidma, il-pjan finanzjarju u l-użu ppjanat tal-assistenza teknika;
(c)
il-pjan annwali ta' monitoraġġ u ta' evalwazzjoni skont l-Artikolu 78(2);
(d)
il-pjan annwali ta' informazzjoni u ta' komunikazzjoni skont l-Artikolu 79(4).
5. Sat-30 ta' Settembru 2024 l-Awtorità Maniġerjali tippreżenta rapport finali approvat mill-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ lill-Kummissjoni. Dan ir-rapport finali jinkludi mutatis mutandis l-informazzjoni mitluba skont il-paragrafi 2 u 3 hawn fuq għall-aħħar sena ta' kontabbiltà u għat-tul kollu tal-programm.
Artikolu 78
Monitoraġġ u Evalwazzjoni
1. Il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-programm ikollhom il-għan li jtejbu l-kwalità tad-disinn u tal-implimentazzjoni, kif ukoll biex jevalwaw u jtejbu l-konsistenza, l-effikaċja, l-effiċjenza u l-impatt tiegħu. Is-sejbiet tal-monitoraġġ u tal-evalwazzjonijiet jitqiesu fiċ-ċiklu ta' programmar u ta' implimentazzjoni.
2. Fil-programm jiġi inkluż pjan indikattiv ta' monitoraġġ u ta' evalwazzjoni għat-tul kollu tiegħu. Sussegwentement kull programm iħejji pjan annwali ta' monitoraġġ u ta' evalwazzjoni li jrid jitwettaq mill-Awtorità Maniġerjali skont il-gwida u l-metodoloġija ta' evalwazzjoni tal-Kummissjoni. Il-pjan annwali jiġi ppreżentat lill-Kummissjoni sa mhux aktar tard mill-15 ta' Frar.
3. Minbarra l-monitoraġġ ta' kuljum, l-Awtorità Maniġerjali twettaq monitoraġġ tal-programm u tal-proġetti li jkunu orjentati lejn ir-riżultati.
4. Il-Kummissjoni jkollha aċċess għar-rapporti kollha ta' evalwazzjoni u ta' monitoraġġ.
5. Il-Kummissjoni tista' f'kull ħin, tniedi evalwazzjoni jew monitoraġġ tal-programm jew ta' parti minnu. Ir-riżultati ta' dawn l-eżerċizzji, li jiġu komunikati lill-Kumitat Konġunt ta' Monitoraġġ u lill-Awtorità Maniġerjali tal-programm, jistgħu jwasslu għal aġġustamenti fil-programm.
TITOLU X
VIŻIBBILTÀ
Artikolu 79
Viżibbiltà
1. Ir-responsabbiltà li tiġi żgurata l-komunikazzjoni tal-informazzjoni xierqa lill-pubbliku tkun kemm tal-Awtorità Maniġerjali kif ukoll tal-benefiċjarji
2. L-Awtorità Maniġerjali u l-benefiċjarji jiżguraw viżibbiltà adegwata tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni għall-programmi u l-proġetti sabiex jissaħħaħ l-għarfien pubbliku tal-azzjoni tal-Unjoni u tinħoloq dehra konsistenti tal-appoġġ tal-Unjoni fil-pajjiżi parteċipanti kollha.
3. L-Awtorità Maniġerjali tiżgura li l-istrateġija tagħha ta' viżibbiltà u l-miżuri ta' viżibbiltà li jitwettqu mill-benefiċjarji jikkonformaw mal-gwida tal-Kummissjoni.
4. Il-programm jinkludi l-istrateġija ta' komunikazzjoni għat-tul kollu tiegħu u pjan indikattiv ta' informazzjoni u ta' komunikazzjoni għall-ewwel sena, inklużi l-miżuri ta' viżibbiltà. Sussegwentement kull programm jfassal pjan annwali ta' informazzjoni u ta' komunikazzjoni li għandu jitwettaq mill-Awtorità Maniġerjali. Dan il-pjan jiġi ppreżentat lill-Kummissjoni sa mhux aktar tard mill-15 ta' Frar.
IT-TIELET PARTI
DISPOŻIZZJONIJIET SPEĊJALI
TITOLU I
ĠESTJONI INDIRETTA MA' ORGANIZZAZZJONIJIET INTERNAZZJONALI
Artikolu 80
Organizzazzjonijiet internazzjonali bħala Awtorità Maniġerjali
1. Il-pajjiżi parteċipanti jistgħu jipproponu li l-programm jiġi ġestit minn organizzazzjoni internazzjonali.
2. Bħala Awtorità Maniġerjali jistgħu jiġu proposti biss organizzazzjonijiet internazzjonali fis-sens tal-Artikolu 43 tar-Regolament ta' Delega (UE) Nru 1268/2012.
3. Organizzazzjoni internazzjonali tissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 60 tar-Regolament (UE) Nru 966/2012.
4. Qabel ma l-Kummissjoni tadotta programm hija tikseb evidenza li r-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafu 3 jkunu sodisfati.
Artikolu 81
Regoli applikabbli għal programmi ġestiti minn organizzazzjoni internazzjonali
1. Il-Kummissjoni u l-organizzazzjoni internazzjonali jikkonkludu ftehim li jispjega l-arranġamenti applikabbli għall-programm. F'każ li l-programm jagħmel kontribuzzjoni lil strument finanzjarju skont l-Artikolu 42, jiġu rispettati l-kundizzjonijiet u r-rekwiżiti ta' rappurtar stabbiliti fl-Artikolu 140 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
2. Id-dispożizzjonijiet fit-Tieni Parti japplikaw għall-programmi ġestiti minn organizzazzjoni internazzjonali sakemm il-ftehim imsemmi fil-paragrafu 1 ma jipprovdix mod ieħor.
TITOLU II
ĠESTJONI INDIRETTA MA' PAJJIŻ IMSIEĦEB TAS-CBC
Artikolu 82
Pajjiżi msieħba fis-CBC bħala Awtorità Maniġerjali
1. Il-pajjiżi parteċipanti jistgħu jipproponu li l-programm jiġi ġestit minn pajjiż imsieħeb fis-CBC.
2. In-natura tal-kompiti fdati lill-pajjiż maħtur imsieħeb fis-CBC tiġi stabbilita fil-ftehim iffirmat bejn il-Kummissjoni u l-pajjiż imsieħeb fis-CBC skont id-dispożizzjonijiet dwar il-ġestjoni indiretta li jinsabu fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 u r-Regolament ta' Delega (UE) Nru 1268/2012.
3. Il-ftehim imsemmi fil-paragrafu 2 jispjega l-arranġamenti applikabbli għall-programm. B'mod partikolari, fid-dawl tan-natura tal-kompiti fdati lill-Awtorità Maniġerjali u l-ammonti involuti, huwa jistabbilixxi liema dispożizzjonijiet tat-Tieni Parti japplikaw.
IR-RABA' PARTI
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 83
Dispożizzjonijiet tranżitorji
Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 951/2007 (14) jkompli japplika għal atti legali u impenji li jimplimentaw is-snin baġitarji ta' qabel l-2014.
Artikolu 84
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament gjidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2014.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-18 ta' Awwissu 2014.