NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 508/2014
ze dne 15. května 2014
o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 42, čl. 43 odst. 2, čl. 91 odst. 1, čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, články 175 a 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2, čl. 195 odst. 2 a článek 349 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 13. července 2011 nazvané „Reforma společné rybářské politiky“ uvádí možné problémy, cíle a směry společné rybářské politiky po roce 2013. S ohledem na rozpravu následující po zveřejnění tohoto sdělení byla společná rybářská politika reformována nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (4). Reforma společné rybářské politiky zahrnuje všechny hlavní prvky společné rybářské politiky včetně finančních aspektů. Aby mohly být dosaženy cíle uvedené reformy, je vhodné zrušit nařízení Rady (ES) č. 2328/2003 (5), nařízení Rady (ES) č. 861/2006 (6), nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 (7) a nařízení Rady (ES) č. 791/2007 (8) a nahradit je tímto nařízením.
Uznávajíce, že všechny záležitosti týkající se evropských oceánů a moří jsou vzájemně propojené, by toto nařízení mělo rovněž podporovat další rozvoj integrované námořní politiky podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (9).
(2)
Oblast působnosti Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF) by měla zahrnovat podporu společné rybářské politiky pro zachování biologických mořských zdrojů, řízení rybolovu a loďstev využívajících těchto zdrojů a biologických sladkovodních zdrojů a akvakultury, jakož i na zpracování a uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, pokud takové činnosti probíhají na území členských států nebo je provádí rybářská plavidla Unie nebo státní příslušníci členských států, aniž je dotčena prvořadá odpovědnost státu vlajky, vzhledem k ustanovením článku 117 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 (10) (UNCLOS).
(3)
Úspěch společné rybářské politiky závisí na účinném systému pro kontrolu, inspekce a vynucování, jakož i na dostupnosti spolehlivých kompletních údajích, a to jak pro účely vědeckého poradenství, tak pro účely provádění a kontroly. ENRF by proto měl tyto politiky podporovat.
(4)
Oblast působnosti ENRF by měla zahrnovat podporu integrované námořní politiky, včetně rozvoje a provádění koordinovaných operací a rozhodování v souvislosti s oceány, moři, pobřežními regiony a námořními odvětvími jakožto doplňkem různých politik EU, které se jich dotýkají, zejména v rámci společné rybářské politiky a dopravy, průmyslu, územní soudržnosti, životního prostředí, energetiky a cestovního ruchu. Je nutné zajistit soudržnost a integraci v řízení různých odvětvových politik v rámci Baltského moře, Severního moře, Keltského moře, Biskajského zálivu, pobřeží Iberského poloostrova a povodí Středozemního a Černého moře.
(5)
Příjemci ENRF ve smyslu čl. 2 bodu 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (11) mohou být hospodářské subjekty podle definice uvedené v čl. 4 bodu 30 nařízení (EU) č. 1380/2013, rybáři nebo organizace rybářů, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.
(6)
V souladu se závěry Evropské rady ze dne 17. června 2010, jimiž byla přijata nová strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, vycházející ze sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaného „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“), by se Unie a členské státy měly snažit o provádění inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a současně přispívat k harmonickému rozvoji Unie. Prostředky by měly být soustředěny na splnění cílů strategie Evropa 2020, a to především cílů souvisejících se zaměstnaností, změnou klimatu a energetickou udržitelností, bojem proti chudobě a sociálním začleněním, a měla by být zlepšena účinnost větším zaměřením na výsledky. Zahrnutí integrované námořní politiky do ENRF také přispívá k hlavním cílům politik stanoveným ve strategii Evropa 2020 a je v souladu s obecnými cíli zvýšení hospodářské, územní a sociální soudržnosti stanovenými ve Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).
(7)
Aby bylo zajištěno, že ENRF bude přispívat k dosažení cílů společné rybářské politiky, integrované námořní politiky a strategie Evropa 2020, je zapotřebí se zaměřit na omezený počet hlavních priorit vztahujících se k podpoře rybolovu a akvakultury, jež jsou udržitelné z hlediska životního prostředí, účinně využívají zdroje, jsou inovativní, konkurenceschopné a založené na znalostech, k podpoře provádění společné rybářské politiky, zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti, k podpoře uvádění na trh a zpracování, jakož i k podpoře provádění integrované námořní politiky.
(8)
Unie by měla ve všech fázích provádění ENRF usilovat o odstranění nerovností a podporu rovnosti žen a mužů, jakož i bojovat proti diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
(9)
Hlavním cílem společné rybářské politiky je zajistit, aby činnosti v oblasti rybolovu a akvakultury přispívaly k vytvoření dlouhodobě udržitelných ekologických podmínek, které jsou nezbytné pro hospodářský a sociální rozvoj. Společná rybářská politika by kromě toho měla přispívat ke zvýšení produktivity, přiměřené životní úrovni odvětví rybolovu a stabilním trhům a měla by zajišťovat dostupnost zdrojů a dodávky potravin spotřebitelům za rozumné ceny.
(10)
Je nanejvýš důležité lépe integrovat environmentální hlediska do společné rybářské politiky, která by měla plnit cíle environmentální politiky Unie a strategie Evropa 2020. Cílem společné rybářské politiky je dosažení využívání živých mořských biologických zdrojů, které pokud možno do roku 2015 a v každém případě do roku 2020 obnoví a udrží rybí populace na úrovních zajišťujících maximální udržitelný výnos. Společná rybářská politika by měla zavést přístup předběžné opatrnosti a ekosystémový přístup v oblasti řízení rybolovu. ENRF by tudíž měl přispívat k ochraně mořského prostředí, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (12).
(11)
Financování výdajů společné rybářské politiky a integrované námořní politiky prostřednictvím jediného fondu, ENRF, by se mělo zaměřit na potřebu zjednodušení a mělo by posílit integraci obou politik. Rozšíření sdíleného řízení společných organizací trhu včetně vyrovnávacích plateb pro nejvzdálenější regiony, kontrolních činností a činností při shromažďování údajů by mělo dále přispět ke zjednodušení a snížení administrativní zátěže pro Komisi i členské státy a k dosažení větší soudržnosti a účinnosti poskytované podpory.
(12)
Rozpočet Unie by měl financovat výdaje společné rybářské politiky a integrované námořní politiky prostřednictvím jediného fondu, ENRF, a to buď přímo, nebo v rámci sdíleného řízení s členskými státy. Sdílené řízení s členskými státy by se nemělo vztahovat pouze na opatření na podporu rozvoje odvětví rybolovu, akvakultury a místního rozvoje se zapojením místních komunit, nýbrž také na zpracování a uvádění na trh a vyrovnávací platby pro nejvzdálenější regiony, kontrolní činnosti a činnosti při shromažďování údajů, jakož i na integrovanou námořní politiku. Přímé řízení by se mělo vztahovat na vědecká doporučení, konkrétní opatření v oblasti kontroly a vynucování, dobrovolné příspěvky na regionální organizace pro řízení rybolovu, poradní sbory, informace o trhu, operace při provádění integrované námořní politiky a komunikační činnosti. Měly by být upřesněny druhy operací, které jsou způsobilé pro financování z ENRF.
(13)
Je nutné rozlišovat mezi kategoriemi opatření v oblasti kontroly a vynucování, která jsou spolufinancována v rámci sdíleného řízení, a opatření spolufinancovaná v rámci přímého řízení. Je zásadně důležité vyčlenit zdroje, které mají být přiděleny na kontrolu a shromažďování údajů v rámci sdíleného řízení, a zároveň umožnit pružnost mezi těmito dvěma kategoriemi opatření.
(14)
Podle nařízení (EU) č. 1380/2013 má být finanční podpora Unie v rámci ENRF podmíněna dodržováním pravidel společné rybářské politiky členskými státy i hospodářskými subjekty. Tento požadavek má odrážet odpovědnost Unie zajišťovat ve veřejném zájmu zachování biologických mořských zdrojů v rámci společné rybářské politiky podle článku 3 Smlouvy o fungování EU.
(15)
Dosahování cílů společné rybářské politiky by bylo podrýváno, pokud by se finanční podpora Unie v rámci ENRF vyplácela hospodářským subjektům, které ex-ante nesplňují požadavky související s veřejným zájmem na zachování biologických mořských zdrojů. Proto by žádosti hospodářských subjektů měly být přípustné pro financování v rámci ENRF pouze za podmínky, že během určité doby před podáním žádosti o podporu se hospodářské subjekty nedopustily závažného porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu a že nebyly zapojeny do provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel zařazených na unijní seznam plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov nebo plavidel plujících pod vlajkou zemí, které jsou určeny jako nespolupracující země podle tohoto.
(16)
Příjemci by navíc po podání žádosti o podporu měli nadále splňovat tyto požadavky na přípustnost, a to po celou dobu provádění činnosti a po dobu pěti let po uskutečnění poslední platby.
(17)
Pokud příjemce nesplní podmínky týkající se způsobilosti a trvanlivosti, měly by se uplatnit finanční důsledky a opravy. Pro určení výše takové finanční opravy, je třeba vzít v úvahu povahu, závažnost, délku trvání a opakování porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu ze strany příjemce a význam příspěvku ENRF pro hospodářskou činnost příjemce.
(18)
Dosahování cílů společné rybářské politiky by bylo rovněž podrýváno, pokud by byla finanční podpora Unie v rámci ENRF vyplacena členským státům, které neplní své povinnosti vyplývající z pravidel společné rybářské politiky týkajících se veřejného zájmu zachování biologických mořských zdrojů, například povinností shromažďování údajů a provádění kontroly. Pokud tyto povinnosti nejsou plněny, existuje riziko, že by členské státy nezjistily nepřípustné žádosti nebo nezpůsobilé operace.
(19)
Za účelem zabránění nezpůsobilým platbám a poskytnutí stimulace členskému státu k dodržování pravidel společné rybářské politiky by mělo být upraveno přerušení platební lhůty a pozastavení plateb, coby preventivní opatření, která jsou dočasná a mají omezenou oblast působnosti. Finanční opravy, které mají konečné a neodvolatelné následky, by se měly použít pouze na výdaje, které jsou postiženy případy nedodržování.
(20)
Aby se zlepšila koordinace a harmonizované provádění fondů poskytujících podporu v rámci politiky soudržnosti, což je Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF) a Fond soudržnosti, s fondy pro rozvoj venkova a námořní a rybolovné odvětví, což je Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a ENRF, byla pro všechny tyto fondy (dále jen „fondy ESI“) přijata společná ustanovení v nařízení (EU) č. 1303/2013. Vzhledem ke zvláštnostem odvětví, na něž se vztahuje společná rybářská politika a integrovaná námořní politika, obsahuje toto nařízení navíc k nařízení (EU) č. 1303/2013 některá zvláštní doplňující ustanovení.
(21)
Na operační program a na celý programový cyklus by se s přihlédnutím k rozsahu státní správy členských států a celkové výši veřejných výdajů vyčleněných na daný operační program měla vztahovat zásada proporcionality.
(22)
Komise by na základě transparentních a objektivních kritérií měla vypracovat roční rozpis dostupných položek závazků pro jednotlivé členské státy Tato kritéria by měla zahrnovat ukazatele vyjadřující velikost odvětví rybolovu a akvakultury, rozsah odpovědností, které jsou předmětem kontroly a shromažďování údajů, historické přidělené prostředky podle nařízení (ES) č. 1198/2006 a historickou spotřebu podle nařízení (ES) č. 861/2006.
(23)
Splnění některých zvláštních předběžných podmínek je v kontextu společné rybářské politiky nanejvýš důležité, zejména pokud jde o předkládání zprávy o rybolovné kapacitě a víceletého vnitrostátního strategického plánu pro akvakulturu a prokázanou správní kapacitu, umožňující dosáhnout souladu s požadavky na údaje pro řízení rybolovu a prosadit provádění systému Unie pro kontrolu, inspekce a vynucování.
(24)
Ve shodě s cílem zjednodušení by měly všechny činnosti ENRF, které spadají do působnosti sdíleného řízení, včetně řízení a shromažďování údajů, probíhat formou jediného operačního programu pro každý členský stát, v souladu s vnitrostátním uspořádáním tohoto členského státu. Programové období by mělo zahrnovat dobu od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Členské státy by při přípravě jediného operačního programu měly zajistit, aby obsah a velikost jejich operačních programů odrážely záměr docílit zjednodušení. Každý program by měl určit strategii pro splnění cílů v souvislosti s prioritami Unie pro ENRF a výběr příslušných opatření. Je třeba, aby programování bylo v souladu s těmito prioritami Unie a zároveň přizpůsobeno podle vnitrostátního kontextu, přičemž by mělo doplňovat jiné politiky Unie, zejména politiku rozvoje venkova a politiku soudržnosti.
(25)
V zájmu podpory drobného pobřežního rybolovu by členské státy, u nichž drobný pobřežní rybolov představuje významnou složku, měly ke svým operačním programům připojit akční plán pro rozvoj, konkurenceschopnost a udržitelnost drobného pobřežního rybolovu.
(26)
Aby členské státy při provádění ENRF přispěly k cíli docílit zjednodušení a snížit náklady na kontrolu, jakož i a míru chyb, měly by co nejvíce využívat možností spočívajících v uplatňování zjednodušených forem grantů podle nařízení (EU) č. 1303/2013.
(27)
Za účelem vynucení povinnosti kontroly v rámci společné rybářské politiky by členské státy měly vypracovat oddíl o kontrole operačního programu v souladu s prioritami Unie přijatými Komisí pro tuto oblast politiky. S cílem přizpůsobit operační program vyvíjejícím se potřebám v oblasti kontroly a vynucování by měl být kontrolní oddíl operačních programů pravidelně revidován na základě změn priorit Unie v politice kontroly a vynucování v rámci společné rybářské politiky. Tyto změny by měla schvalovat Komise. V zájmu zachování pružnosti při programování činností v oblasti kontroly by revize kontrolního oddílu operačního programu měla být předmětem zjednodušeného postupu.
(28)
Členské státy by měly vypracovat oddíl operačního programu o shromažďování údajů, v souladu s víceletým programem Unie podle nařízení Rady (ES) č. 199/2008 (13). Členské státy by se rovněž měly přizpůsobit specifickým potřebám činností při shromažďování údajů tím, že v souladu s uvedeným nařízením vypracují pracovní plán, který by podléhal schválení Komisí.
(29)
Finanční prostředky podléhající přímému řízení s výjimkou technické pomoci Komise by měly být předběžně definovány na základě cílů s 5 % pružností a řízeny prostřednictvím ročních pracovních programů.
(30)
Za účelem zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti rybolovu je nezbytné stimulovat investice do inovací a poskytovat jim podporu. V zájmu dosažení vyšší úrovně účasti by měl být zjednodušen postup podávání žádostí o podporu pro inovace.
(31)
Pro zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti rybolovu a námořních činností je rovněž rozhodující investice do lidského kapitálu. ENRF by proto měl podporovat poradenské služby, spolupráci mezi vědci a rybáři, odbornou přípravu, celoživotní učení, povzbuzovat šíření znalostí přispívat ke zlepšování celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti hospodářských subjektů a podporovat sociální dialog. Manželům, manželkám a životním partnerům samostatně výdělečně činných rybářů by jako uznání jejich úlohy v rybářských komunitách měla za určitých podmínek být rovněž být poskytnuta podpora pro odbornou přípravu, celoživotní učení, šíření znalostí a navazování kontaktů, přispívající k jejich odbornému rozvoji.
(32)
Ve snaze pomoci mladým lidem, kteří se setkávají s nesnázemi v přístupu na trh práce v odvětví rybolovu v době přetrvávající finanční krize, by ENRF měl podpořit program odborné přípravy a kurzy o udržitelných rybolovných postupech a zachování mořských biologických zdrojů.
(33)
S vědomím potenciálu, který rybářům věnujícím se drobnému pobřežnímu rybolovu nabízí diverzifikace a jejich zásadní role v pobřežních komunitách, by měl ENRF poskytovat podporu investicím přispívajícím k diverzifikaci příjmů rybářů rozvojem doplňkových činností, včetně investic do lodí, cestovního ruchu s nabídkou rybaření, restaurací, environmentálních služeb v oblasti rybolovu a výchovných činností v oblasti rybolovu.
(34)
Vytvoření a rozvoj nové hospodářské činnosti v odvětví rybolovu mladými rybáři jsou finančně náročné a představují prvek, který by měl být zohledněn při přidělování a směřování finančních prostředků v rámci ENRF. Tento vývoj má zásadní význam pro konkurenceschopnost odvětví rybolovu v Unii. Proto by měla být zavedena podpora pro mladé rybáře zahajující rybolovnou činnost, s cílem usnadnit jim zakládání podniků. Aby se zajistila životaschopnost nových hospodářských činností podporovaných ENRF, podpora by měla být podmíněna získáním nutných dovedností a schopností. Podpora zahájení podnikání by měla pouze přispět k pořízení prvního rybářského plavidla.
(35)
V zájmu splnění zdravotních a bezpečnostních požadavků na plavidlech je žádoucí, aby ENRF podporoval investice vztahující se k bezpečnosti, pracovním podmínkám, zdraví a hygieně na plavidlech, jestliže podporované investice přesahují rámec požadavků podle unijních a vnitrostátních právních předpisů.
(36)
Měla by být stanovena pravidla pro přidělování příspěvků a finančních náhrad pro rybáře a majitele rybářských plavidel v případě dočasného přerušení rybolovných činností, jestliže k tomuto přerušení došlo přímým důsledkem některých opatření pro zachování zdrojů, s výjimkou stanovení a přidělování rybolovných práv, jestliže je stanoveno v některých plánech řízení rybolovu Unie nebo jednotlivých států, nebo je důsledkem neobnovení dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu nebo protokolů k těmto dohodám. Tato pravidla by měla být stanovena rovněž v případech trvalého ukončení rybolovných činností.
(37)
Za určitých podmínek by mělo být možné přispívat z ENRF do vzájemných fondů, které rybářům poskytují náhrady za hospodářské ztráty způsobené nepříznivými klimatickými jevy, ekologickou katastrofou a náklady na záchrannou akci.
(38)
Za účelem přizpůsobení rybolovných činností rybolovným právům by mělo být možné podporovat z ENRF navržení, vývoj, sledování, hodnocení a řízení systémů pro přidělování rybolovných práv.
(39)
Je nanejvýš důležité do ENRF integrovat environmentální hlediska a podporovat provádění ochranných opatření v rámci společné rybářské politiky, je však nutné brát při tom ohled na různé podmínky ve vodách celé Unie. Pro tento účel je nezbytné přijmout regionalizovaný přístup k ochranným opatřením.
(40)
Podobně by měl ENRF podporovat snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, zejména podporou ekologických inovací, selektivnějších zařízení a vybavení, jakož i prostřednictvím opatření na ochranu a obnovu biologické rozmanitosti a ekosystémů a poskytovaných služeb, v souladu se strategií EU pro biologickou rozmanitost do roku 2020.
(41)
V souladu s hlavním cílem strategie Evropa 2020 souvisejícím se zmírňováním změny klimatu a energetickou účinností by mělo být možné podporovat z ENRF investice do lodí a energetických auditů.
(42)
S cílem zmírňování dopadů změny klimatu a zvyšování energetické účinnosti rybářských plavidel by mělo být možné poskytovat podporu na modernizaci hlavních nebo pomocných motorů a jejich nahrazení, pokud jsou při výběru upřednostněny hospodářské subjekty zabývající se drobným pobřežním rybolovem, aby se usnadnil jejich přístup k financování, a pokud větší vozidla přispívají ke snížení výkonu motoru.
(43)
Aby nedošlo k ohrožení cíle udržitelnosti reformy společné rybářské politiky, měl by být omezen objem finanční podpory, kterou lze věnovat na opatření týkající se loďstva, jako je dočasné nebo trvalé ukončení rybolovných činností, jakož i výměna motorů, a měla by být stanovena lhůta, během které lze udělit tuto finanční podporu v případě trvalého ukončení rybolovných činností.
(44)
V souladu se zákazem výmětů, který je součástí společné rybářské politiky, by měl ENRF podporovat investice do plavidel zaměřené na co nejlepší využití nežádoucích úlovků ryb a zhodnocení nedostatečně využívaných složek úlovků. S ohledem na nedostatek zdrojů je nutné maximalizovat hodnotu ulovených ryb, proto by měl ENRF podporovat rovněž investice do plavidel s cílem zvýšit obchodní hodnotu ulovených ryb.
(45)
S vědomím důležitosti rybářských přístavů, míst vykládky a přístřešků by měl ENRF podporovat příslušné investice, zejména zaměřené na zvýšení energetické účinnosti, ochrany životního prostředí, kvality vyložených produktů, a na zvýšení bezpečnosti a zlepšení pracovních podmínek.
(46)
Pro Unii je životně důležité, aby byla dosažena udržitelná rovnováha mezi zdroji pitné vody a jejich využíváním. Proto je třeba přijmout vhodná opatření pro podporu vnitrozemského rybolovu, při současném udržení ekonomické životaschopnosti těchto odvětví.
(47)
V souladu se sdělením Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 19. září 2002 nazvaným „Strategie pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury“ a sdělením Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 29. dubna 2013 nazvaným „Strategické zásady udržitelného rozvoje akvakultury v EU“, cíli společné rybářské politiky a strategií Evropa 2020 by měl ENRF podporovat ekologicky, ekonomicky a sociálně udržitelný rozvoj odvětví akvakultury.
(48)
S ohledem na možný dopad úniku hospodářských zvířat z oblastí akvakultury na divoké mořské populace by ENRF neměla poskytovat pobídky k chovu geneticky modifikovaných organismů.
(49)
Akvakultura přispívá k růstu a zaměstnanosti v pobřežních a venkovských oblastech. Proto je zásadně důležité, aby byl ENRF přístupný zejména pro malé a střední podniky v odvětví akvakultury a podílel se na uvádění nových chovatelů v oblasti akvakultury do podnikání. Za účelem zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti akvakultury je nezbytné stimulovat inovace a podnikání. Proto by mělo být možné podporovat z ENRF inovativní operace, obchodní rozvoj podniků v oblasti akvakultury obecně, včetně nepotravinářské akvakultury a akvakultury na moři, a doplňkové činnosti, jako například cestovní ruch s nabídkou rybaření, environmentální služby týkající se oblasti akvakultury nebo vzdělávací činnosti.
(50)
Pro zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti činností v oblasti akvakultury je rovněž rozhodující investice do lidského kapitálu. Proto by mělo být možné podporovat z ENRF celoživotní učení a vytváření sítí povzbuzující šíření znalostí, jakož i poradenské služby napomáhající zlepšování celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti subjektů.
(51)
S cílem přispět k rozvoji zařízení a infrastruktury pro akvakulturu by mělo být možné podporovat z ENRF strategická rozhodnutí celostátních a regionálních orgánů, především pokud jde o vymezování a mapování zón, jež mohou být pro rozvoj akvakultury považovány za nejvhodnější.
(52)
S cílem podporovat ekologicky, sociálně a hospodářsky udržitelnou akvakulturu by mělo být možné podporovat z ENRF činnosti v odvětví akvakultury, které jsou vysoce šetrné k životnímu prostředí, přechod podniků v odvětví akvakultury na environmentální řízení, využití systémů auditu, jakož i přechod na ekologickou akvakulturu. Ve stejném duchu by měl ENRF mít rovněž možnost podporovat akvakulturu poskytující zvláštní environmentální služby.
(53)
S vědomím důležitosti ochrany spotřebitele by mělo být možné z ENRF odpovídajícím způsobem podporovat chovatele s cílem vyloučit či zmírňovat rizika pro zdraví lidí a zvířat, která může chov v oblasti akvakultury vytvářet.
(54)
S poznáním rizik investic do činností akvakultury by ENRF měl mít možnost povzbuzovat bezpečnost podnikání příspěvky k pojištění populací akvakultury, a tím i zajištění příjmů producentů v případě mimořádných výrobních ztrát, zejména v důsledku přírodních katastrof, nepříznivých klimatických jevů, náhlých změn kvality vody, chorob nebo škůdců rostlin a zničení výrobních zařízení.
(55)
Vzhledem k tomu, že přístup k místnímu rozvoji se zapojením místních komunit po řadu let prokazuje svou užitečnost pro podporu rozvoje rybolovu a akvakultury, jakož i venkovských oblastí tím, že bere v potaz potřeby mnoha odvětví pro domácí rozvoj, je nutné poskytovat podporu i nadále a do budoucna ji posilovat.
(56)
V odvětví rybolovu a akvakultury by měl místní rozvoj se zapojením místních komunit podpořit inovační přístupy k vytváření růstu a pracovních míst, zejména poskytnutím přidané hodnoty k produktům rybolovu a diverzifikací místního hospodářství směrem k novým hospodářským činnostem, včetně činností nabízených „modrým růstem“ a širšími námořními odvětvími.
(57)
Udržitelný rozvoj odvětví rybolovu a akvakultury by měl přispívat k dosažení cílů strategie Evropa 2020 souvisejícím s podporou sociálního začleňování a snižování chudoby, s vytvářením pracovních míst a také s povzbuzováním inovací na místní úrovni. Mělo by to rovněž přispět k dosažení cíle posilování územní soudržnosti, který je hlavní prioritou zakotvenou ve Smlouvě o fungování EU.
(58)
Komunitně vedený místní rozvoj by měl být založen na přístupu zdola nahoru s využitím místních partnerství, která jsou složena ze zástupců veřejného, soukromého i občanského sektoru a odrážejí přesně složení místní společnosti. Tito místní aktéři mají nejlepší možnosti k tomu, aby vypracovali a prováděli integrované víceodvětvové strategie komunitně vedeného místního rozvoje, které budou plnit potřeby jejich místní rybolovné oblasti. Je důležité zajistit, aby žádná jednotlivá zájmová skupina neměla v rozhodovacích orgánech místních akčních skupin v oblasti rybolovu (dále jen „skupiny FLAG“) více než 49 % hlasovacích práv.
(59)
Základním rysem tohoto přístupu je vytváření sítí mezi místními partnerstvími. Spolupráce mezi místními partnerstvími je tedy důležitým rozvojovým nástrojem, který by měl být z ENRF podporován.
(60)
Podpora ENRF rybolovným oblastem by měla být koordinována s podporou místního rozvoje, kterou nabízejí další fondy Unie, a měla by zahrnovat všechny aspekty přípravy a provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje a činnosti skupin FLAG, jakož i náklady na oživení místní oblasti a provoz místního partnerství.
(61)
V zájmu zajištění životaschopnosti odvětví rybolovu a akvakultury na vysoce konkurenčním trhu je nezbytné přijmout ustanovení o poskytnutí podpory na provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 (14), a na činnosti zpracování a uvádění na trh prováděné hospodářskými subjekty ve snaze maximalizovat hodnotu produktů rybolovu a akvakultury. Zvláštní pozornost je třeba věnovat podpoře činností, které začleňují činnosti dodavatelského řetězce v oblasti produkce, zpracování a uvádění na trh nebo představují inovativní procesy nebo metody. Při udělování podpory by měly být upřednostňovány organizace producentů a sdružení organizací producentů. Pokud jde o plány produkce a uvádění produktů na trh, měly by pro podporu být způsobilé pouze tyto organizace a sdružení. Ve snaze přizpůsobit se nové politice zákazu výmětů by měl ENRF podporovat také zpracování nežádoucích úlovků.
(62)
Nařízení (EU) č. 1379/2013 stanoví mechanismus skladování produktů rybolovu určených k lidské spotřebě na podporu větší stability trhu. V zájmu zajištění přechodu z mechanizmů tržní intervence na nové zaměření na plánování a řízení činností produkce a uvádění na trh by do 31. prosince 2018 měla být ukončena veškerá podpora poskytovaná ze strany ENRF.
(63)
S uvědoměním rostoucí konkurence, které jsou vystaveni rybáři věnující se drobnému pobřežnímu rybolovu, by mělo být možné podporovat z ENRF podnikatelské iniciativy, kterými rybáři věnující se drobnému pobřežnímu rybolovu dodávají přidanou hodnotu uloveným rybám, a to zejména zpracováním a přímým prodejem svého úlovku.
(64)
Vzhledem k tomu, že se rybolovné činnosti v nejvzdálenějších regionech Unie potýkají s problémy způsobenými zejména jejich odlehlostí a specifickými klimatickými podmínkami, mělo by být možné zohlednit v rámci ENRF zvláštní obtíže těchto regionů, uznané v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
(65)
Aby bylo možné udržet konkurenceschopnost určitých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů Unie vůči podobným produktům z jiných regionů Unie, Unie zavedla v roce 1992 opatření k vyrovnání souvisejících dodatečných nákladů v odvětví rybolovu. Opatření vztahující se na období 2007-2013 jsou stanovena v nařízení (ES) č. 791/2007. Je nezbytné i nadále od 1. ledna 2014 poskytovat podporu na vyrovnání dodatečných nákladů lovu, chovu, výroby a pro uvádění některých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů Unie na trh, tak aby toto vyrovnání přispělo k zachování hospodářské životaschopnosti hospodářských subjektů z těchto regionů.
(66)
S ohledem na rozdílné podmínky uvádění na trh v nejvzdálenějších regionech, na výkyvy v odlovu a populacích a na tržní poptávku je třeba ponechat na jednotlivých členských státech, aby stanovily nárok na vyrovnání pro produkty rybolovu, jejich příslušná maximální množství a částku vyrovnání v rámci celkových prostředků přidělených dotčeným členským státům.
(67)
Členské státy by měly být oprávněny určit seznam a množství dotčených produktů rybolovu a výši vyrovnání v rámci celkových prostředků přidělených příslušnému členskému státu. Je rovněž třeba, aby byly oprávněny upravit své plány vyrovnání, pokud to lze odůvodnit měnícími se podmínkami.
(68)
Členské státy by měly stanovit částku vyrovnání ve výši umožňující vhodné vyrovnání dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních znevýhodnění nejvzdálenějších regionů. Aby se zabránilo nadměrnému vyrovnání, částka by měla být úměrná dodatečným nákladům, které podpora vyrovnává. Za tímto účelem je také třeba, aby se vzaly v potaz další typy veřejné intervence, které mají dopad na úroveň dodatečných nákladů.
(69)
Je nanejvýš důležité, aby členské státy a hospodářské subjekty měly nezbytné prostředky pro provádění kontrol na vysoké úrovni, a tak zaručit dodržování pravidel společné rybářské politiky a zároveň zabezpečit udržitelné využívání živých vodních zdrojů. Mělo by proto být možné podporovat z ENRF členské státy a provozovatele v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1224/2009 (15). Vytvořením kultury dodržování pravidel by tato podpora měla přispívat k udržitelnému rozvoji.
(70)
V duchu logiky jediného fondu by se v rámci ENRF měla zvýšit podpora poskytovaná na základě nařízení (ES) č. 861/2006 členským státům s ohledem na výdaje vynaložené v souvislosti s prováděním systému Unie pro kontrolu ENRF.
(71)
V souladu s cíli politiky Unie pro kontrolu a vynucování se jako vhodné jeví při používání hlídkových plavidel, letadel a vrtulníků ke kontrole rybolovu přesně určit minimální dobu, která by poskytovala základ pro podporu v rámci ENRF.
(72)
S ohledem na význam spolupráce mezi členskými státy v oblasti kontroly by mělo být možné poskytovat z ENRF pro tento účel podporu.
(73)
Je třeba přijmout opatření na podporu shromažďování, správy a využívání údajů o rybolovu podle víceletého programu Unie, a to zejména na podporu vnitrostátních programů, správy a využívání údajů pro vědeckou analýzu a provádění společné rybářské politiky. V duchu logiky jediného fondu by měla v rámci ENRF pokračovat podpora poskytovaná členským státům podle nařízení (ES) č. 861/2006 na výdaje vynaložené v souvislosti se shromažďováním, správou a využíváním údajů o rybolovu v rámci ENRF.
(74)
Řádná a účinná rozhodnutí v oblasti řízení rybolovu v rámci společné rybářské politiky by měla být podpořena činnostmi v oblasti výzkumu a spolupráce a poskytováním vědeckých a socioekonomických stanovisek a doporučení potřebných pro provádění a rozvoj společné rybářské politiky, včetně biogeograficky citlivých oblastí.
(75)
Rovněž je nutné podporovat spolupráci mezi členskými státy, případně se třetími zeměmi, při shromažďování údajů v rámci stejného moře, jakož i s příslušnými mezinárodními vědeckými subjekty.
(76)
Cílem integrované námořní politiky je podpora udržitelného využívání moří a oceánů a rozvoj koordinovaného, soudržného a transparentního rozhodování ve vztahu k politikám týkajícím se oceánů, moří, ostrovů, pobřežních a nejvzdálenějších regionů a námořních odvětví, jak uvádí sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 10. října 2007 nazvané „Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii“.
(77)
Jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1255/2011, v závěrech Rady, v usneseních Evropského parlamentu a ve stanoviscích Výboru regionů, pro provádění a další rozvoj integrované námořní politiky Unie je potřebné trvalé financování. Očekává se, že rozvoj námořních záležitostí prostřednictvím finanční podpory opatření v rámci integrované námořní politiky bude mít významný dopad, pokud jde o ekonomickou, sociální a územní soudržnost.
(78)
ENRF by měl přispět k podpoře všech úrovní integrované námořní správy, zejména prostřednictvím výměny osvědčených postupů a dalšího rozvoje a provádění strategií pro oblasti jednotlivých moří. Tyto strategie jsou zaměřeny na vytvoření integrovaného rámce pro řešení společných problémů v oblastech jednotlivých evropských moří a na posílení spolupráce mezi zúčastněnými stranami s cílem maximalizovat využití finančních nástrojů a fondů Unie a přispívat k hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie. V této souvislosti mohou opatření a mechanismy zaměřené na lepší spolupráci mezi členskými státy zahrnovat přeshraniční a meziodvětvovou spolupráci mezi námořními službami, např. činnosti v rámci Evropského fóra pro služby pobřežní ochrany, s cílem podporovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů v zájmu dosažení efektivnosti a soudržnosti, a to v rámci stávajících příslušných právních předpisů Unie.
(79)
Je třeba, aby měl ENRF možnost rovněž podporoval další rozvoj nástrojů pro vytváření synergií mezi iniciativami v různých odvětvích s dopadem na moře, oceány a pobřeží. To je případ integrovaného námořního dohledu, jehož cílem je zlepšit námořní situační uvědomování prostřednictvím posílené a bezpečné výměny informací mezi jednotlivými odvětvími. Z ENRF by však neměly být financovány operace související s námořním dohledem spadající do oblasti působnosti části třetí hlavy V Smlouvy o fungování EU.
(80)
Propojení informačních systémů řízených těmito odvětvími může vyžadovat mobilizaci vlastních mechanismů financování těchto systémů, a to soudržným způsobem a v souladu se Smlouvou o fungování EU. Územní plánování námořních prostor a integrovaná správa pobřežních oblastí zásadním způsobem přispívají k udržitelnému rozvoji mořských a pobřežních oblastí a k dosažení cílů ekosystémového řízení a rozvoje propojení země a moře. Tyto nástroje jsou také důležité pro řízení různých využití našich pobřeží, moří a oceánů s cílem umožnit jejich udržitelný hospodářský rozvoj a podpořit přeshraniční investice, zatímco provádění směrnice 2008/56/ES bude blíže vymezovat hranice udržitelnosti lidských činností majících dopad na mořské prostředí. Dále je nutné zlepšit znalosti mořského světa a povzbuzovat inovace usnadněním shromažďování, svobodného sdílení, šíření a opakovaného využití údajů o stavu oceánů a moří.
(81)
ENRF by měl rovněž podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a konkurenceschopnost v rámci námořních odvětví a pobřežních regionů. Je zvláště důležité rozpoznat regulativní překážky a nedostatky dovedností, které brání růstu v rozvíjejících se a perspektivních námořních odvětvích, jakož i operace zaměřené na podporu investic do technologických inovací nezbytných pro zlepšení podnikatelského potenciálu mořských a námořních aplikací.
(82)
ENRF by se měl doplňovat a zachovávat soulad s existujícími i budoucími finančními nástroji, které dávají k dispozici Unie a členské státy na celostátní a nižší úrovni, k podpoře udržitelného hospodářského, sociálního a územního rozvoje, ochrany a udržitelného využívání oceánů, moří a pobřeží, k posílení účinnosti spolupráce mezi členskými státy a jejich pobřežními, ostrovními a nejvzdálenějšími regiony, s přihlédnutím ke stanovení pořadí důležitosti a pokroku vnitrostátních a místních projektů. ERNF by měl navazovat na jiné politiky Unie, které mohou zahrnovat námořní prvek, zejména na EFRR, Fond soudržnosti a ESF, jakož i program Horizont 2020 zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (16).
(83)
V úsilí o dosažení cílů společné rybářské politiky na globální úrovni se Unie aktivně podílí na činnosti mezinárodních organizací. Proto je nezbytné, aby Unie přispívala na činnost organizací, které pomáhají zajistit zachování a udržitelné využívání rybolovných zdrojů na volném moři a ve vodách třetích zemí. V duchu logiky jediného fondu by měla v rámci ENRF pokračovat podpora poskytnutá mezinárodním organizacím na základě nařízení (ES) č. 861/2006.
(84)
Pro zlepšení správy v rámci společné rybářské politiky a zajištění účinného fungování poradních sborů je nezbytné, aby poradním sborům bylo poskytnuto dostatečné a trvalé financování, které by jim umožnilo účinně vykonávat jejich poradní roli v rámci společné rybářské politiky. V duchu logiky jediného fondu by měla podpora poskytnutá poradním sborům v rámci ENRF nahradit podporu poskytovanou regionálním poradním sborům na základě nařízení (ES) č. 861/2006.
(85)
Je potřeba, aby ENRF formou technické pomoci usnadnil provádění operačního programu a mimo jiné podporoval inovativní přístupy a postupy umožňující jednoduché a transparentní provádění. Technická pomoc by měla zahrnovat také vytvoření evropské sítě skupin FLAG se zaměřením na budování kapacit, šíření informací, výměnu zkušeností a podporu spolupráce mezi místními partnerstvími.
(86)
V zájmu dobrého pracovního partnerství a náležité podpory ze strany Unie je třeba zajistit co nejširší informovanost o podpoře Unie a její publicitu. Orgány odpovědné za řízení pomoci by měly být rovněž odpovědné za tato hlediska informovanosti a publicity i za průběžné informování Komise o příslušných přijatých opatřeních.
(87)
V souvislosti se všemi operacemi financovanými na základě tohoto nařízení, a to jak v rámci sdíleného, tak přímého řízení, je nezbytné zajistit ochranu finančních zájmů Unie řádným uplatňováním příslušných právních předpisů týkajících se ochrany těchto zájmů a náležitou kontrolou prováděnou členskými státy a Komisí.
(88)
Aby bylo možné řešit specifické podmínky společné rybářské politiky uvedené v nařízení (EU) č. 1380/2013 a přispívat k dodržování pravidel společné rybářské politiky, měla by být stanovena další ustanovení k pravidlům o přerušení platební lhůty stanoveným v nařízení (EU) č. 1303/2013. Pokud členský stát nebo subjekt nedodržel své povinnosti v rámci společné rybářské politiky nebo má-li Komise důkazy naznačující toto nedodržení, Komise by měla mít možnost v rámci preventivního opatření přerušit platby.
(89)
Aby se zabránilo zjevnému riziku vyplácení nezpůsobilých výdajů, Komise by měla mít kromě možnosti přerušení platební lhůty také možnost pozastavit platby v případě závažného nedodržení pravidel společné rybářské politiky členským státem.
(90)
Operační programy by měl být předmětem monitorování a hodnocení s cílem zlepšit jejich kvalitu a prokázat jejich splnění. Komise by měla vytvořit rámec pro společný systém monitorování a hodnocení, mimo jiné zajišťující, že příslušné údaje budou k dispozici včas. V této souvislosti je třeba, aby byl určen seznam ukazatelů a aby Komise vypracovala posouzení dopadů politiky ENRF ve vztahu ke specifickým cílům.
(91)
Odpovědnost za monitorování provádění operačního programu by měl společně nést řídící orgán a monitorovací výbor zřízený pro tento účel. K tomu by měly být určeny příslušné pravomoci řídícího orgánu a monitorovacího výboru. Monitorování operačního programu by mělo zahrnovat vypracování výroční zprávy o provádění, která se zasílá Komisi.
(92)
Aby se zlepšila dostupnost a transparentnost informací o možnostech financování a příjemcích podpory, měly by být v každém členském státě zpřístupněny jediné internetové stránky nebo internetový portál poskytující informace o operačním programu, včetně seznamu operací podporovaných v rámci každého operačního programu. Příslušné internetové stránky všech členských států by měly být přístupné rovněž z jediné oficiální webové stránky Unie, aby byl občanům z různých členských států usnadněn přístup k informacím zveřejňovaným členskými státy. Tyto informace by měly široké veřejnosti a zejména daňovým poplatníkům Unie poskytovat pochopitelnou, jasnou a konkrétní představu o tom, jak se vynakládají finanční prostředky Unie v rámci ENRF. Kromě tohoto cíle by mělo zveřejnění příslušných údajů sloužit k účelu další propagace možnosti žádat o finanční prostředky Unie. Aniž je dotčeno používání směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (17), může toto zveřejnění v souladu s vnitrostátními právními předpisy zahrnovat jména fyzických osob.
(93)
Za účelem doplnění a změn některých jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o určení doby trvání a příslušných počátečních nebo koncových dat doby ve vztahu ke kritériím přípustnosti žádostí, upravení procentuálních podílů týkajících se orientačního rozdělení finančních prostředků mezi cíle v rámci přímého řízení, vymezení způsobilých operací a nákladů pro investice do rybářských plavidel nebo jednotlivých zařízení, týkající se hygienických, zdravotních, bezpečnostních nebo pracovních podmínek, definice způsobilých nákladů podle opatření na ochranu a obnovu mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů v rámci udržitelného provozování rybolovných činností, vymezení nákladů způsobilých pro podporu investic do zařízení nebo rybářských plavidel zaměřených na snížení emisí znečišťujících látek nebo skleníkových plynů a zvýšení energetické účinnosti rybářských plavidel, vymezení kritérií pro výpočet dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních obtíží nejvzdálenějších regionů, vymezení případů nedodržení ze strany členských států, jež mohou způsobit přerušení platební lhůty nebo pozastavení plateb, vymezení kritérií pro určení úrovně finanční opravy, která má být použita, jakož i kritérií pro používání finančních oprav na základě paušálních sazeb nebo extrapolace a vymezení obsahu a vytvoření rámce společného systému monitorování a hodnocení.
(94)
Pro usnadnění hladkého přechodu ze systému zavedeného nařízením (ES) č. 1198/2006 na systém zavedený tímto nařízením by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU v souvislosti se stanovením přechodných ustanovení.
(95)
Při přijímání aktů v přenesené pravomoci podle tohoto nařízení je obzvláště důležité, aby Komise vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(96)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o stanovení ročního rozpisu celkových zdrojů, které jsou k dispozici pro závazky v rámci sdíleného řízení, v členění podle členských států, schválení operačních programů a jejich změn, schválení pracovních plánů pro shromažďování údajů, schválení ročních pracovních programů týkajících se technické pomoci z podnětu Komise, konstatování toho, že existují důkazy poukazující na nedodržení povinností v rámci společné rybářské politiky, konstatování toho, že členský stát nesplnil své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, úplné nebo částečné pozastavení vyplácení průběžných plateb týkajících se operačního programu a provedení finanční opravy zrušením celé podpory Unie na operační program nebo její části. Komise by měla přijímat tyto prováděcí akty bez použití nařízení (EU) č. 182/2011.
(97)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být rovněž svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o předkládání jednotlivých částí operačního programu, jednací řád, formát a časové rozvrhy týkající se schvalování a předkládání operačního programu a jeho změn, roční pracovní program podle kapitol I a II hlavy VI, podobu plánu vyrovnání pro nejvzdálenější regiony, použití různých procentních bodů míry veřejné podpory, vzor, který má být členskými státy použit při předkládání finančních údajů Komisi, stanovení zvláštních ukazatelů pro priority Unie, pravidla pro informace zasílané členskými státy a údaje a synergie mezi možnými zdroji údajů, formu a předkládání výroční zprávy o provádění a jednotlivé části, které mají být zahrnuty do předběžných hodnocení. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011 a měl by být použit přezkumný postup.
(98)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být dále svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijetí skutečných priorit Unie pro vynucování a kontrolu, zahrnující podrobnosti o případných změnách těchto priorit, stanovení pravidel pro předkládání údajů poskytovaných řídícími orgány, technické vlastnosti informací a propagační opatření pro danou operaci a pokyny pro vytvoření znaku a určení standardních barev. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. V zájmu zajištění jednoduššího a rychlejšího postupu by měl být použit poradní postup.
(99)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být s ohledem strukturální obtíže, s nimiž se členské státy potýkají při rozvoji odvětví rybolovu, akvakultury a námořního odvětví, jakož i z důvodu omezených finančních prostředků členských států, dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu rozsahu a dopadu operací, které mají být financovány v rámci operačních programů, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(100)
Režim podpory uvedený v tomto nařízení nahrazuje režimy podpory zřízené nařízením (ES) č. 2328/2003, nařízením (ES) č. 861/2006, nařízením (ES) č. 1198/2006, nařízením (ES) č. 791/2007, nařízením (EU) č. 1255/2011 a článkem 103 nařízení (ES) č. 1224/2009. Uvedená nařízení a ustanovení by proto měla být zrušena s účinkem od 1. ledna 2014. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1198/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc vztahuje ke dni 31. prosince 2013.
(101)
Je vhodné uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto nařízení s dobou použitelnosti nařízení (EU) č. 1303/2013. Toto nařízení by se proto mělo použít od 1. ledna 2014,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Toto nařízení vymezuje finanční opatření Unie pro provádění:
a)
společné rybářské politiky;
b)
příslušných opatření týkajících se mořského práva;
c)
udržitelného rozvoje rybolovných a akvakulturních oblast a vnitrozemského rybolovu; a
d)
integrované námořní politiky.
Článek 2
Územní působnost
Toto nařízení se vztahuje na operace prováděné na území Unie, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.
Článek 3
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení, a aniž je dotčen odstavec 2 tohoto článku, se použijí definice uvedené v článku 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, článku 5 nařízení (EU) č. 1379/13, článku 4 nařízení (ES) č. 1224/2009 a článku 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„společným prostředím pro sdílení informací“ síť systémů s decentralizovanou strukturou, vyvinutá pro účely výměny informací mezi jednotlivými uživateli za účelem zlepšení situační informovanosti o činnostech na moři;
2)
„meziodvětvovými operacemi“ ty iniciativy, které jsou vzájemně výhodné pro různá odvětví nebo odvětvové politiky, jak jsou uvedeny ve Smlouvě o fungování EU, a kterých není možné zcela dosáhnout prostřednictvím opatření zahrnutých v příslušných oblastech politiky;
3)
„systémem pro elektronické zaznamenávání a hlášení“ systém pro elektronické zaznamenávání a předávání údajů podle nařízení (ES) č. 1224/2009;
4)
„Evropskou námořní sítí pro pozorování a sběr dat“ síť, která začleňuje příslušné vnitrostátní námořní programy pro pozorování a shromažďování údajů do společného a přístupného evropského zdroje;
5)
„rybolovnou a akvakulturní oblastí“ oblast, která zahrnuje pobřeží moře, břehy řeky či jezera nebo rybníky či povodí, s významnou úrovní zaměstnanosti v odvětví rybolovu nebo akvakultury, která je ze zeměpisného, hospodářského a sociálního hlediska funkčně stejnorodá a jež byla jako taková označena členským státem;
6)
„rybářem“ každá osoba, která provozuje komerční rybolov, jak je chápán členským státem;
7)
„vnitrozemským rybolovem“ rybolovné činnosti provozované pro obchodní účely ve vnitrozemských vodách prostřednictvím plavidel nebo jiných zařízení včetně zařízení používaných pro rybolov pod ledem;
8)
„integrovaným řízením pobřežních zón“ strategie a opatření, jaké jsou například uvedeny v doporučení Evropského parlamentu a Rady 2002/413/ES (18);
9)
„integrovanou námořní správou“ se rozumí koordinované řízení všech odvětvových politik na úrovni Unie týkajících se oceánů, moří a pobřežních regionů;
10)
„integrovanou námořní politikou“ politika Unie, jejímž cílem je podpořit koordinované a soudržné rozhodování za účelem maximalizace udržitelného rozvoje, hospodářského růstu a sociální soudržnosti členských států a zejména pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionů v Unii, jakož i námořních odvětví, a to prostřednictvím soudržných politik v námořní oblasti a příslušné mezinárodní spolupráce;
11)
„integrovaným námořním dohledem“ iniciativa Unie, jejímž cílem je zvýšit efektivitu a účelnost činností dohledu v evropských mořích prostřednictvím výměny informací a spolupráce napříč odvětvími a hranicemi;
12)
„územním plánováním námořních prostor“ proces, kterým příslušné orgány členských států analyzují a organizují lidské činnosti v mořských oblastech za účelem dosažení ekologických, ekonomických a sociálních cílů;
13)
„opatřením“ se rozumí soubor operací;
14)
„drobným pobřežním rybolovem“ rybolov prováděný rybářskými plavidly o celkové délce menší než 12 metrů, která nepoužívají vlečná rybolovná zařízení uvedená v tabulce 3 v příloze I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 (19);
15)
„plavidly provozovanými výlučně ve vnitrozemských vodách“ se rozumí plavidla zabývající se obchodním rybolovem ve vnitrozemských vodách, která nejsou zahrnuta do rejstříku rybářského loďstva Unie.
HLAVA II
OBECNÝ RÁMEC
KAPITOLA I
Zřízení Evropského námořního a rybářského fondu a jeho cíle
Článek 4
Zřízení
Zřizuje se Evropský námořní a rybářský fond (ENRF).
Článek 5
Cíle
ENRF přispívá k dosahování těchto cílů:
a)
podpora rybolovu a akvakultury, jež jsou konkurenceschopné, ekologicky udržitelné, hospodářsky životaschopné a sociálně odpovědné;
b)
podpora provádění společné rybářské politiky;
c)
podpora vyváženého a komplexního územního rozvoje rybolovných a akvakulturních oblastí;
d)
posilováním rozvoje a provádění integrované námořní politiky Unie, a to způsobem doplňujícím politiku soudržnosti a společnou rybářskou politiku;
Sledování těchto cílů nesmí vést ke zvyšování rybolovné kapacity.
Článek 6
Priority Unie
ENRF přispívá ke strategii Evropa 2020 a k provádění společné rybářské politiky. Naplňuje níže uvedené priority Unie v oblasti udržitelného rozvoje rybolovu a akvakultury a souvisejících činností, které odrážejí příslušné tematické cíle uvedené v nařízení (EU) č. 1303/2013:
1)
Podpora environmentálně udržitelného, inovativního a konkurenceschopného rybolovu založeného na znalostech a účinně využívajícího zdroje sledováním těchto specifických cílů:
a)
snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí včetně předcházení nežádoucím úlovkům a jejich co nejvýraznějšího možného omezení;
b)
ochrana a obnova vodní biologické rozmanitosti a ekosystémů;
c)
zajištění rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a dostupnými rybolovnými právy;
d)
zvyšování konkurenceschopnosti a životaschopnosti podniků zabývajících se rybolovem včetně drobného pobřežního loďstva a zlepšení bezpečnosti nebo pracovních podmínek;
e)
poskytování podpory pro posilování technologického rozvoje, inovací včetně zvyšování energetické účinnosti a předávání znalostí;
f)
rozvoj odborné přípravy, nových profesních dovedností a celoživotního učení;
2)
Podpora environmentálně udržitelné, inovativní a konkurenceschopné akvakultury založené na znalostech a účinně využívající zdroje sledováním těchto specifických cílů:
a)
poskytování podpory pro posilování technologického rozvoje, inovací a předávání znalostí;
b)
zlepšování konkurenceschopnosti a životaschopnosti podniků akvakultury včetně zlepšení bezpečnosti nebo pracovních podmínek, zejména v případě malých a středních podniků;
c)
ochrana a obnova vodní biologické rozmanitosti a posílení ekosystémů souvisejících s akvakulturou a podpora akvakultury účinně využívající zdroje;
d)
podpora akvakultury s vysokou úrovní ochrany životního prostředí, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a veřejného zdraví a bezpečnosti;
e)
rozvoj odborné přípravy, nových profesních dovedností a celoživotního učení;
3)
Podpora provádění společné rybářské politiky sledováním těchto specifických cílů:
a)
zdokonalení a poskytování vědeckých poznatků, jakož i zlepšení shromažďování údajů a jejich správy;
b)
poskytnutí podpory pro monitorování, kontroly a vynucování, posílení institucionální kapacity a efektivní veřejné správy, aniž by se zvýšila administrativní zátěž;
4)
Zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti sledováním tohoto specifického cíle: podpora hospodářského růstu, sociálního začleňování a vytváření pracovních míst a podpora uplatnitelnosti na trhu práce a mobility pracovních sil v pobřežních a vnitrozemských komunitách závislých na rybolovu a akvakultuře, včetně diverzifikace činností v rámci odvětví rybolovu a do dalších odvětví námořního hospodářství.
5)
Podpora uvádění na trh a zpracování sledováním těchto specifických cílů:
a)
zlepšování organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury;
b)
podpora investic do odvětví zpracování a uvádění na trh.
6)
Podpora provádění integrované námořní politiky.
KAPITOLA II
Sdílené a přímé řízení
Článek 7
Sdílené a přímé řízení
1. Opatření, na něž se vztahuje hlava V, jsou financována z ENRF v souladu se zásadou sdíleného řízení mezi Unií a členskými státy a společná pravidla stanovená v nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Opatření, na něž se vztahuje hlava VI, jsou financována z ENRF v souladu se zásadou přímého řízení.
KAPITOLA III
Obecné zásady pomoci v rámci sdíleného řízení
Článek 8
Státní podpora
1. Aniž je dotčen odstavec 2 tohoto článku, použijí se pro podporu poskytovanou členskými státy podnikům v odvětví rybolovu a akvakultury články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU.
2. Články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU se však nepoužijí na platby uskutečněné členskými státy podle tohoto nařízení a v souladu s ním, které spadají do působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU.
3. Vnitrostátní předpisy zavádějící financování z veřejných prostředků, které přesahuje ustanovení tohoto nařízení týkající se plateb uvedených v odstavci 2, se posuzují jako celek na základě odstavce 1.
4. U produktů rybolovu a akvakultury uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU, na něž se vztahují její články 107, 108 a 109, může Komise v souladu s článkem 108 Smlouvy o fungování EU schválit v nejvzdálenějších regionech uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU provozní podporu v odvětví produkce, zpracování a uvádění těchto produktů na trh, aby se tím zmírnily zvláštní obtíže zemědělské produkce v uvedených regionech způsobené odlehlostí, ostrovní povahou a vzdálenou polohou.
Článek 9
Zvláštní předběžné podmínky
Pro ENRF se použijí zvláštní předběžné podmínky uvedené v příloze IV.
KAPITOLA IV
Přípustnost žádostí a nezpůsobilé operace
Článek 10
Přípustnost žádostí
1. Žádosti podané provozovatelem nejsou přípustné pro podporu z ENRF v určeném časovém období stanoveném podle odstavce 4 tohoto článku, pokud bylo příslušným orgánem zjištěno, že se dotčený provozovatel:
a)
dopustil závažného porušení předpisů podle článku 42 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 (20) nebo čl. 90 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009;
b)
podílel na provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel uvedených na unijním seznamu plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov podle čl. 40 odst. 3 nařízení (ES) č. 1005/2008 nebo plavidel plujících pod vlajkou zemí určených jako nespolupracující třetí země podle článku 33 uvedeného nařízení;
c)
dopustil závažných porušení pravidel společné rybářské politiky určených takto v jiných právních aktech přijatých Evropským parlamentem a Radou; nebo
d)
dopustil kteréhokoli z trestných činů uvedených v článcích 3 a 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/99/ES (21), pokud je podána žádost o podporu podle hlavy V kapitoly II tohoto nařízení.
2. Příjemce po podání žádosti musí nadále splňovat podmínky uvedené v odst. 1 písm. a) až d) po celou dobu provádění operace a po dobu pěti let po uskutečnění poslední platby tomuto příjemci.
3. Žádosti podané provozovatelem nejsou přípustné v určeném časovém období stanoveném podle odstavce 4 tohoto článku, pokud bylo příslušným orgánem zjištěno, že se dotčený provozovatel dopustil podvodu podle definice v článku 1 Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (22) v rámci Evropského rybářského fondu nebo ENRF.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o:
a)
určení doby uvedené v odstavcích 1 a 3 tohoto článku, která musí být přiměřená povaze, závažnosti, době trvání a opakování závažného porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu a která nesmí být kratší než jeden rok;
b)
určení příslušných počátečních nebo koncových dat doby uvedené v odstavcích 1 a 3 tohoto článku.
5. Členské státy požadují, aby provozovatelé podávající žádost v rámci ENRF poskytli řídícímu orgánu podepsané prohlášení potvrzující, že splňují kritéria uvedená v odstavci 1 tohoto článku a že se v rámci Evropského námořního fondu nebo ENRF nedopustili podvodu, jak uvádí odstavec 3 tohoto článku. Členské státy před schválením operace ověří pravdivost tohoto prohlášení na základě informací dostupných podle vnitrostátního rejstříku porušení předpisů uvedeného v článku 93 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo na základě jiných dostupných údajů.
Pro účely prvního pododstavce členský stát poskytne na žádost jiného členského státu informace obsažené ve svém vnitrostátním rejstříku porušení předpisů, jak je uvedeno v článku 93 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 11
Nezpůsobilé operace
V rámci ENRF nejsou způsobilé tyto operace:
a)
operace zvyšující rybolovnou kapacitu plavidla nebo zařízení zvyšující schopnost plavidla vyhledat ryby;
b)
stavba nových rybářských plavidel nebo dovoz rybářských plavidel;
c)
dočasné nebo trvalé zastavení rybolovných činností, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak;
d)
průzkumný rybolov;
e)
převod vlastnictví podniku;
f)
přímé vysazování ryb, pokud není výslovně stanoveno jako opatření na ochranu v právním předpisu Unie, nebo v případě experimentálního vysazování ryb.
HLAVA III
FINANČNÍ RÁMEC
Článek 12
Plnění rozpočtu
1. Rozpočet Unie přidělený ENRF podle hlavy V tohoto nařízení se plní v rámci sdíleného řízení v souladu s článkem 4 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Rozpočet Unie přidělený ENRF podle hlavy VI tohoto nařízení plní přímo Komise v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (23).
3. Jakékoliv zrušení celého rozpočtového závazku v rámci přímého řízení nebo jeho části Komisí musí být v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a případně s článkem 123 tohoto nařízení.
4. V souladu s články 30 a 53 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se použije zásada řádného finančního řízení.
Článek 13
Rozpočtové prostředky v rámci sdíleného řízení
1. Prostředky, které jsou k dispozici na závazky z ENRF pro období 2014 až 2020 v rámci sdíleného řízení, činí 5 749 331 600 EUR v běžných cenách v souladu s ročním rozpisem stanoveným v příloze II.
2. Částka 4 340 800 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na udržitelný rozvoj rybolovu, akvakultury a rybolovných oblastí, na uvádění na trh a zpracování a na technickou pomoc z podnětu členských států podle kapitol I, II, III, IV a VII hlavy V, s výjimkou článku 67.
3. Částka 580 000 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na kontrolní a vynucovací opatření podle článku 76.
4. Částka 520 000 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na shromažďování údajů podle článku 77.
5. Částka 192 500 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na vyrovnání pro nejvzdálenější regiony podle kapitoly V hlavy V. Toto vyrovnání nepřekročí za rok:
a)
6 450 000 EUR pro Azory a Madeiru,
b)
8 700 000 EUR pro Kanárské ostrovy,
c)
12 350 000 EUR pro francouzské nejvzdálenější regiony uvedené v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
6. Částka 44 976 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na podporu skladování podle článku 67.
7. Částka 71 055 600 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na opatření týkající se integrované námořní politiky podle kapitoly VIII hlavy V.
8. Členské státy mají možnost využívat zaměnitelně finanční prostředky dostupné podle odstavců 3 a 4.
Článek 14
Rozpočtové prostředky v rámci přímého řízení
1. Prostředky, které jsou k dispozici na závazky z ENRF pro období 2014 až 2020 v rámci sdíleného řízení podle kapitoly I a III hlavy VI, činí 647 275 400 EUR v běžných cenách.
2. Pro účely hlavy VI kapitol I a II je orientační rozdělení finančních prostředků mezi cíle uvedené v článcích 82 a 85 stanoveno v příloze III.
3. Komise se může od orientačních procentuálních podílů uvedených v odstavci 2 v jednotlivých případech odchýlit maximálně o 5 % hodnoty finančního krytí.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o úpravy procentuálních podílů stanovených v příloze III.
Článek 15
Přezkum v polovině období
Komise přezkoumá provádění hlavu VI kapitoly I a II včetně potřeby úprav orientačního rozdělení finančních prostředků stanoveného v příloze III a do 30. června 2017 předloží Evropskému parlamentu a Radě průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a kvalitativních a kvantitativních aspektech ERNF.
Článek 16
Finanční rozdělení pro sdílené řízení
1. Prostředky dostupné pro závazky členských států uvedené v čl. 13 odst. 2 až 7 pro období 2014 až 2020 v souladu s tabulkou v příloze II jsou stanoveny na základě těchto objektivních kritérií:
a)
pokud jde o hlavu V, s výjimkou článků 76 a 77:
i)
úroveň zaměstnanosti v odvětvích rybolovu a mořské a sladkovodní akvakultury včetně zaměstnanosti v oblasti souvisejícího zpracování,
ii)
úroveň produkce v odvětvích rybolovu a mořské a sladkovodní akvakultury včetně souvisejícího zpracování, a
iii)
podíl drobného pobřežního rybářského loďstva v rámci rybářského loďstva;
b)
pokud jde o články 76 a 77:
i)
rozsah kontrolních úkolů dotčeného členského státu, s přihlédnutím k velikosti rybářského loďstva členského státu a velikosti mořské oblasti, která má být kontrolována, objemu vykládek a hodnoty dovozu ze třetích zemí;
ii)
dostupné prostředky pro kontrolu vzhledem k rozsahu kontrolních úkolů členského státu, kdy jsou dostupné prostředky určeny s přihlédnutím k počtu kontrol provedených na moři a inspekcí vykládek;
iii)
rozsah úkolů dotčeného členského státu týkajících se shromažďování údajů, s přihlédnutím k velikosti rybářského loďstva členského státu, objemu vykládek a velikosti produkce akvakultury, rozsahu činností vědeckého sledování na moři a počtu průzkumů, jichž se členský stát účastní, a
iv)
dostupné zdroje pro sběr údajů ve srovnání s rozsahem úkolů členského státu týkajících se shromažďování údajů, kdy jsou dostupné prostředky určeny s přihlédnutím k lidským zdrojům a technickým prostředkům potřebným k provádění vnitrostátního programu odběru vzorků pro shromažďování údajů.
c)
pokud jde o všechna opatření, historická rozdělení finančních prostředků podle nařízení (ES) č. 1198/2006 a historická spotřeba podle nařízení (ES) č. 861/2006.
2. Komise přijme prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí, kterým se stanoví roční rozpis celkových zdrojů v členění podle členských států.
HLAVA IV
PROGRAMOVÁNÍ
KAPITOLA I
Programování opatření financovaných v rámci sdíleného řízení
Článek 17
Příprava operačních programů
1. Každý členský stát vypracuje jediný operační program pro provádění priorit Unie stanovených v článku 6, které mají být spolufinancovány z ENRF.
2. Členský stát stanoví operační program v úzké spolupráci s partnery uvedenými v článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Pro část operačního programu uvedeného v čl. 18 odst. 1 písm. o) Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme do 31. května 2014 konkrétní priority Unie pro politiku vynucování a kontroly. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
Článek 18
Obsah operačního programu
1. Kromě prvků uvedených v článku 27 nařízení (EU) č. 1303/2013 operační program obsahuje:
a)
analýzu situace z hlediska silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb a určení potřeb, které je nutno řešit v dané zeměpisné oblasti, případně i včetně přímoří, na niž se program vztahuje.
Analýza se soustředí na příslušné priority Unie stanovené v článku 6 tohoto nařízení, a případně musí být v souladu s víceletým národním strategickým plánem pro akvakulturu uvedeným v článku 34 nařízení (EU) č. 1380/2013, a na pokrok v dosahování dobrého stavu prostředí vypracováním a prováděním strategie pro mořské prostředí podle článku 5 směrnice 2008/56/ES. Specifické potřeby týkající se pracovních míst, životního prostředí, zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně a podpory inovací jsou posuzovány ve vztahu k prioritám Unie, s cílem nalézt nejvhodnější odpovědi na úrovni jednotlivých priorit týkajících se příslušných oblastí;
b)
popis strategie ve smyslu článku 27 nařízení (EU) č. 1303/2013 dokládající, že:
i)
pro jednotlivé priority Unie zahrnuté v programu jsou stanoveny vhodné cíle na základě společných ukazatelů uvedených v článku 109 tohoto nařízení;
ii)
výběr příslušných opatření vyplývá logicky z jednotlivých priorit Unie zvolených v příslušném programu, přičemž se zohlední závěry předběžného hodnocení a analýzy podle písmene a) tohoto odstavce. V případě opatření za účelem trvalého zastavení rybolovných činností podle článku 34 tohoto nařízení popis strategie zahrnuje cíle a opatření, jež mají být přijata, v zájmu snížení rybolovné kapacity v souladu s článkem 22 nařízení (EU) č. 1380/2013. Rovněž se uvede popis metody pro výpočet prémie udělované podle článků 33 a 34 tohoto nařízení;
iii)
přidělení finančních prostředků na priority Unie zahrnuté v programu je odůvodnitelné a dostačuje k dosažení stanovených cílů;
c)
případně konkrétní potřeby oblastí Natura 2000, zavedených směrnicí Rady 92/43/EHS (24) a příspěvek programu ke zřízení ucelené sítě oblastí obnovy rybích populací podle článku 8 nařízení (EU) č. 1380/2013;
d)
posouzení konkrétních předběžných podmínek uvedených v článku 9 a příloze IV tohoto nařízení a v případě potřeby opatření uvedená v čl. 19 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013;
e)
popis výkonnostního rámce ve smyslu článku 22 a přílohy II nařízení (EU) č. 1303/2013;
f)
seznam vybraných opatření, uspořádaných podle priorit Unie;
g)
seznam kritérií používaných pro výběr rybolovných a akvakulturních oblastí podle hlavy V kapitoly III;
h)
seznam výběrových kritérií pro komunitně vedené strategie místního rozvoje podle hlavy V kapitoly III;
i)
v členských státech, kde lze více než 1 000 plavidel považovat za plavidla pro drobný pobřežní rybolov, akční plán pro rozvoj, konkurenceschopnost a udržitelnost drobného pobřežního rybolovu;
j)
požadavky na hodnocení a plán hodnocení podle článku 56 nařízení (EU) č. 1303/2013 a opatření, která mají být přijata pro řešení zjištěných potřeb;
k)
finanční plán, který má být navržen s ohledem na článek 20 nařízení (EU) č. 1303/2013 a v souladu s prováděcím aktem Komise podle čl. 16 odst. 2 tohoto nařízení a který zahrnuje:
i)
tabulku uvádějící celkový příspěvek ENRF plánovaný na každý rok,
ii)
tabulku uvádějící použitelné prostředky ENRF a míru spolufinancování v rámci priorit Unie stanovených v článku 6 tohoto nařízení, jakož i technickou pomoc; odchylně od obecného pravidla stanoveného v čl. 94 odst. 2 tohoto nařízení tato tabulka případně uvádí samostatně prostředky ENRF a míry spolufinancování, které se použijí pro podporu uvedenou v článcích 33 a 34, čl. 41 odst. 2, článcích 67 a 70, čl. 76 odst. 2 písm. a) až d) a f) až l), čl. 76 odst. 2 písm. e) a článku 77 tohoto nařízení.
l)
informace o doplňkovosti a koordinaci s fondy ESI a jinými příslušnými finančními nástroji Unie a členských států;
m)
prováděcí opatření k operačnímu programu včetně:
i)
určení orgánů uvedených v článku 123 nařízení (EU) č. 1303/2013 a pro informaci stručný popis systému řízení a kontroly;
ii)
popisu příslušných úloh místních akčních skupin v oblasti rybolovu (FLAG), řídícího orgánu nebo určeného subjektu pro veškeré úkoly v oblasti provádění komunitně vedené strategie místního rozvoje;
iii)
popisu postupů monitorování a hodnocení, jakož i obecného složení monitorovacího výboru uvedeného v článku 48 nařízení (EU) č. 1303/2013;
iv)
ustanovení k zajištění propagace programu v souladu s článkem 119 tohoto nařízení;
n)
seznam partnerů podle článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013 a výsledky konzultace s partnery;
o)
pro cíl zajištění zvýšené úrovně dodržování pravidel prostřednictvím kontroly uvedené v čl. 6 bodu 3 písm. b) a v souladu se skutečnými prioritami přijatými Komisí podle čl. 17 odst. 3:
i)
seznam subjektů, které provádějí systém kontroly, inspekce a vynucování, a stručný popis jejich dostupných lidských a finančních zdrojů pro kontrolu, inspekci a vynucování v oblasti rybolovu a jejich hlavní dostupné vybavení pro kontrolu, inspekci a vynucování v oblasti rybolovu, zejména počet lodí, letadel a vrtulníků,
ii)
hlavní cíle kontrolních opatření, která se mají provádět, s využitím ukazatelů dopadu, které budou stanoveny v souladu s článkem 109,
iii)
specifické cíle, kterých má být dosaženo v souladu s prioritami Unie podle článku 6, a podrobný popis podle kategorie po celé programové období;
p)
za účelem shromažďování údajů pro udržitelné řízení rybolovu podle čl. 6 bodu 3 písm. a) a v souladu s víceletým programem Unie uvedeným v článku 3 nařízení (ES) č. 199/2008:
i)
popis činností shromažďování údajů v souladu s čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013;
ii)
popis postupů pro ukládání údajů, správy a využívání údajů;
iii)
popis způsobilosti pro dosahování řádného finančního a administrativního řízení shromážděných údajů;
Část operačního programu uvedená v písmenu p) je doplněna v souladu s článkem 21 tohoto nařízení.
2. Operační program zahrnuje metody pro výpočet zjednodušených nákladů podle čl. 67 odst. 1 písm. b), c) a d) nařízení (EU) č. 1303/2013 a dodatečných nákladů nebo ztráty příjmů v souladu s článkem 96 tohoto nařízení a metodu pro výpočet vyrovnání podle příslušných kritérií stanovených pro každou z využitých činností podle čl. 40 odst. 1 a článků 53, 54 a 55, čl. 56 odst. 1 písm. f) a článku 67 tohoto nařízení. V případě potřeby jsou zahrnuty rovněž informace o předběžných platbách pro skupiny FLAG podle článku 62 tohoto nařízení.
3. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro prezentaci jednotlivých částí popsaných v odstavcích 1 a 2 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Článek 19
Schválení operačního programu
1. S výhradou článku 29 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise přijímá prováděcí akty, jimiž schválí operační program.
2. Pro účely přijetí prováděcích aktů uvedených v odstavci 1 tohoto článku Komise přezkoumá, zda opatření uvedená v čl. 18 odst. 1 písm. b) bodu ii) mohou skutečně odstranit zjištěnou nadměrnou kapacitu.
Článek 20
Změna operačního programu
1. Komise přijímá prováděcí akty, jimiž schválí změnu operačního programu.
2. V zájmu přizpůsobení se vyvíjejícím se potřebám v oblasti kontroly může Komise přijmout každé dva roky prováděcí akty, jimž upřesní veškeré změny priorit Unie v oblasti politiky vynucování a kontroly uvedené v čl. 17 odst. 3 a odpovídajících způsobilých operací, které je třeba upřednostnit. Tyto prováděcí akty se přijímají s poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
3. Členské státy mohou předložit změnu svých operačních programů s ohledem na nové priority stanovené v prováděcích aktech uvedených v odstavci 2 tohoto článku. V souladu se zásadou proporcionality se pro tyto změny operačních programů použije zjednodušený postup přijatý v souladu s čl. 22 odst. 2.
Článek 21
Pracovní plány pro shromažďování údajů
1. Pro účely použití čl. 18 odst. 1 písm. p) tohoto nařízení předloží členské státy elektronicky Komisi pracovní plány shromažďování údajů podle čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 199/2008, a to do 31. října roku předcházejícího roku zahájení uplatňování pracovního plánu, ledaže dosud platí stávající plán, v kterémžto případě o tom uvědomí Komisi. Obsah těchto plánů musí být v souladu s čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení.
2. Komise přijme prováděcí akty, jimiž schválí pracovní plány uvedené v odstavci 1, do 31. prosince roku předcházejícího roku zahájení uplatňování pracovního plánu.
Článek 22
Pravidla týkající se postupů a harmonogramů
1. Komise může přijmout prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro postupy, formu a časové plány pro:
a)
schvalování operačních programů,
b)
předkládání a schvalování návrhů změn operačních programů včetně jejich vstupu v platnost a četnosti předkládání během programového období,
c)
předkládání a schvalování návrhů změn podle čl. 20 odst. 3,
d)
předkládání pracovních plánů pro shromažďování údajů.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
2. Postupy a časové plány budou zjednodušeny v případě:
a)
změny operačních programů týkající se převodu finančních prostředků mezi prioritami Unie za podmínky, že nepřekračují 10 % částky přidělené na příslušnou prioritu Unie;
b)
změny operačních programů týkající se zavedení nebo zrušení opatření nebo typů příslušných operací a souvisejících informací a ukazatelů;
c)
změny operačních programů týkající se změn v popisu opatření včetně změn podmínek způsobilosti;
d)
změn uvedených v čl. 20 odst. 3, jakož i v případě dalších změn části operačního programu uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. n).
3. Odstavec 2 se nepoužije na opatření uvedená v článcích 33, 34 a v čl. 41 odst. 2.
KAPITOLA II
Programování opatření financovaných v rámci přímého řízení
Článek 23
Roční pracovní program
1. Pro účely provádění hlavy VI přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní programy v souladu s cíli stanovenými v těchto kapitolách. V případě kapitol I a II hlavy VI se tyto prováděcí akty přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
2. Roční pracovní programy zahrnují:
a)
popis financovaných činností a cíle, jež jednotlivé činnosti sledují, které musí být v souladu s cíli stanovenými v článcích 82 a 85. Obsahuje také určení částky přidělené na každou činnost, orientační harmonogram provádění, jakož i informace o provádění těchto činností;
b)
pro granty a související opatření základní hodnotící kritéria, která se stanoví tak, aby bylo možno co nejlépe dosáhnout cílů sledovaných operačním programem, a maximální míru spolufinancování;
HLAVA V
OPATŘENÍ FINANCOVANÁ V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Udržitelný rozvoj rybolovu
Článek 24
Specifické cíle
Podpora v rámci této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 1.
Článek 25
Obecné podmínky
1. Majitel rybářského plavidla, který obdržel podporu podle této kapitoly, nepřevede toto plavidlo mimo Unii po dobu nejméně pěti let ode dne, kdy byla tato podpora příjemci skutečně vyplacena. Pokud by bylo plavidlo v průběhu tohoto období převedeno, vybere členský stát neoprávněně vyplacené částky určené na provoz zpět, a to v poměrné výši odpovídající období, během něhož nebyla podmínka stanovená v první větě tohoto odstavce splněna.
2. Provozní náklady nejsou způsobilé, pokud v této kapitole není výslovně stanoveno jinak.
3. Celkový finanční příspěvek z ENRF na opatření uvedená v článcích 33 a 34 a výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů podle článku 41 nepřekročí vyšší z těchto prahových hodnot:
a)
6 000 000 EUR, nebo
b)
15 % finanční podpory Unie přidělené příslušným členským státem na priority Unie stanovené v čl. 6 bodech 1, 2 a 5.
4. Celkový finanční příspěvek z ENRF na opatření uvedená v čl. 29 odst. 4 nepřekročí 5 % finanční podpory Unie přidělené jednotlivým členským státům.
5. Podpora majitelům plavidel udělená podle článku 33 se odečte od podpory udělené majitelům plavidel podle článku 34 na totéž plavidlo.
Článek 26
Inovace
1. Za účelem povzbuzení inovací v oblasti rybolovu může ENRF podporovat projekty zaměřené na vývoj nebo zavádění nových nebo podstatně zdokonalených produktů a vybavení, nových nebo zdokonalených postupů a technik, nových nebo zdokonalených řídicích a organizačních systémů, a to i na úrovni zpracování a uvádění na trh.
2. Operace financované podle tohoto článku se provádějí ve spolupráci s vědeckým nebo technickým subjektem uznaným členským státem nebo Unií. Tento vědecký nebo technický subjekt ověřuje výsledky těchto operací, nebo prostřednictvím takového subjektu.
3. Výsledky operací financovaných v rámci tohoto článku jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 27
Poradenské služby
1. V zájmu zlepšení celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti provozovatelů a s cílem podpořit udržitelný rybolov může ENRF podporovat:
a)
studie proveditelnosti a poradenské služby posuzující životaschopnost projektů potenciálně způsobilých pro podporu podle této kapitoly;
b)
poskytování odborných doporučení v oblasti environmentální udržitelnosti, se zaměřením na omezení a pokud možno odstranění negativních dopadů rybolovných činností na mořské, suchozemské a sladkovodní ekosystémy;
c)
poskytování odborného poradenství v oblasti obchodních a marketingových strategií.
2. Studie proveditelnosti, poradenské služby a poradenství podle odstavce 1 jsou poskytovány vědeckými, akademickými, odbornými nebo technickými subjekty nebo subjekty poskytujícími ekonomické poradenství s požadovanými pravomocemi.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje provozovatelům, organizacím rybářů, včetně organizací producentů nebo veřejnoprávních subjektů.
4. Pokud podpora podle odstavce 1 nepřekročí částku 4 000 EUR, může být příjemce vybrán prostřednictvím zrychleného řízení.
Článek 28
Partnerství mezi vědci a rybáři
1. S cílem podpořit předávání znalostí mezi vědci a rybáři může ENRF podporovat:
a)
vytváření sítí, dohod o partnerství či sdružení mezi jedním nebo více nezávislými vědeckými subjekty a rybáři nebo jednou nebo více organizacemi rybářů, a to s případnou účastí technických subjektů;
b)
činnosti prováděné v rámci sítí, dohod o partnerství či sdružení vytvořených v souladu s písmenem a).
2. Činnosti uvedené v odst. 1 písm. b) mohou zahrnovat činnosti v oblasti shromažďování a správy údajů, studie, pilotní projekty, šíření znalostí a výsledků výzkumu, semináře a osvědčené postupy.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 může být poskytnuta veřejnoprávním subjektům, rybářům, organizacím rybářů, skupinám FLAG a nevládním organizacím.
Článek 29
Podpora lidského kapitálu, tvorby pracovních míst a sociálního dialogu
1. S cílem podpořit lidský kapitál, tvorbu pracovních míst a sociální dialog může ENRF podporovat:
a)
odbornou přípravu, celoživotní učení, společné projekty, šíření poznatků ekonomické, technické, regulační nebo vědecké povahy a inovačních postupů a osvojování nových odborných dovedností, zejména spojených s udržitelným řízením mořských ekosystémů, hygienou, zdravím, bezpečností, činnostmi v námořním odvětví, inovacemi a podnikáním;
b)
vytváření sítí a výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi zúčastněnými stranami, včetně organizací prosazujících rovné příležitosti mezi muži a ženami, podporu úlohy žen v rybářských komunitách a prosazování nedostatečně zastoupených skupin zapojených do drobného pobřežního rybolovu nebo rybolovu uskutečňovaného z břehu;
c)
sociální dialog na unijní, vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni za účasti rybářů, sociálních partnerů a jiných příslušných zúčastněných stran.
2. Podpora uvedená v odstavci 1 může být rovněž poskytnuta manželkám nebo manželům samostatně výdělečně činných rybářů nebo - v míře odpovídající rozsahu jejich uznání vnitrostátními právními předpisy - životním partnerům samostatně výdělečně činných rybářů, za podmínek uvedených v čl. 2 písm. b) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/41/EU (25).
3. Podporu podle odst. 1 písm. a) lze poskytnout pro účely odborné přípravy osob mladších 30 let, které jsou v daném členském státě uznány jako nezaměstnané (dále jen „stážisté“), a to po dobu nepřesahující dva roky. Tato podpora je omezena na stáže na palubě rybářské lodi provozující drobný pobřežní rybolov, která je ve vlastnictví profesionálního rybáře ve věku alespoň 50 let, kdy je stáž formalizována smlouvou mezi stážistou a vlastníkem plavidla, která je uznána dotčeným členským státem, včetně kurzů o udržitelných rybolovných postupech a zachování mořských biologických zdrojů v souladu s definicí obsaženou v nařízení (EU) č. 1380/2013. Stážisté musí být na palubě v doprovodu profesionálního rybáře ve věku alespoň 50 let.
4. Podpora podle odstavce 3 se poskytuje profesionálním rybářům na pokrytí platu stážisty a související poplatky a vypočítá se na základě čl. 65 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 s přihlédnutím k hospodářské situaci a životní úrovni daného členského státu. Tato podpora nepřekročí maximální výši 40 000 EUR pro každého příjemce během programového období.
Článek 30
Diverzifikace a nové formy příjmů
1. ENRF může poskytovat podporu investicím přispívajícím k diverzifikaci příjmů rybářů rozvojem doplňkových činností, včetně investic do lodí, cestovního ruchu s nabídkou rybaření, restaurací, environmentálních služeb v oblasti rybolovu a výchovných činností v oblasti rybolovu.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje rybářům, kteří:
a)
předloží podnikatelský plán na rozvoj svých nových aktivit a
b)
mají odpovídající profesní dovednosti, které mohou být získány prostřednictvím operací financovaných podle čl. 29 odst. 1 písm. a).
3. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje, pouze pokud se k hlavním činnostem rybáře váží doplňkové činnosti.
4. Částka podpory poskytnuté podle odstavce 1 nepřesáhne 50 % rozpočtu předpokládaného v podnikatelském plánu pro každou operaci a v případě žádného příjemce nepřekročí maximální výši 75 000 EUR.
Článek 31
Podpora zahájení podnikání mladých rybářů
1. ENRF může poskytovat podporu mladým rybářům na zahájení podnikání.
2. Podpora podle tohoto článku může být poskytnuta pouze na první pořízení rybářského plavidla:
a)
jehož celková délka je menší než 24 metrů,
b)
které je vybaveno pro rybolov na moři,
c)
jehož stáří je mezi 5 a 30 lety, a
d)
jež patří do skupiny loďstva, u které zpráva o rybolovné kapacitě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 prokázala vyváženost s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
3. Pro účely tohoto článku se „mladými rybáři“ rozumí fyzické osoby, které si chtějí poprvé pořídit rybářské plavidlo a které jsou v okamžiku podání žádosti mladší než 40 let a odpracovaly nejméně pět let jako rybáři nebo získaly rovnocenný odborný výcvik. Členské státy mohou vymezit další objektivní kritéria pro mladé rybáře, aby byli způsobilí pro podporu podle tohoto článku.
4. Podpora podle tohoto článku nepřekročí 25 % nákladů na pořízení rybolovného plavidla a v žádném případě nesmí být vyšší než 75 000 EUR na jednoho mladého rybáře.
Článek 32
Zdraví a bezpečnost
1. S cílem zlepšit rybářům hygienické, zdravotní, bezpečnostní a pracovní podmínky může ENRF podporovat investice do rybářských plavidel nebo do jednotlivých zařízení za předpokladu, že tyto investice přesahují požadavky práva Unie nebo vnitrostátního práva.
2. Podpora podle tohoto článku se poskytuje rybářům nebo majitelům rybářských plavidel.
3. Pokud operace spočívá v investici do plavidla, podpora pro totéž rybářské plavidlo není poskytnuta více než jednou pro stejný druh investice během programového období. Pokud operace spočívá v investici do vybavení jednotlivců, podpora pro téhož příjemce není poskytnuta více než jednou pro stejný druh vybavení během programového období.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o určení druhů operací způsobilých podle odstavce 1 tohoto článku.
Článek 33
Dočasné zastavení rybolovných činností
1. ENRF může podporovat opatření pro dočasné zastavení rybolovných činností v případech:
a)
provádění opatření Komise či mimořádných opatření členských států, jak jsou uvedeny v článcích 12 a 13 nařízení (EU) č. 1380/2013, nebo opatření pro zachování zdrojů podle článku 7 uvedeného nařízení, včetně období biologického klidu;
b)
neobnovení dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu nebo jejích protokolů;
c)
dočasného zastavení rybolovných činností podle plánu řízení přijatého v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1967/2006 (26) nebo podle víceletého plánu přijatého podle článků 9 a 10 nařízení (EU) č. 1380/2013, pokud je na základě vědeckého poradenství nutné omezení intenzitu rybolovu v zájmu dosažení cílů uvedených v čl. 2 odst. 2 a čl. 2 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1380/2013.
2. Podporu uvedenou v odstavci 1 lze v období 2014-2020 poskytnout na dobu nejvýše šesti měsíců na plavidlo.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje pouze:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, jejichž plavidla jsou registrována jako aktivní plavidla a kteří prováděli rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 120 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu, nebo
b)
rybářům, kteří pracovali na moři na palubě rybářského plavidla Unie, kterého se týká dočasné zastavení, nejméně 120 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
4. Veškeré rybářské činnosti prováděné daným rybářským plavidlem nebo danými rybáři se reálně pozastavují. Příslušný orgán se ujistí, že dané rybářské plavidlo zastavilo veškeré rybolovné činnosti v daném období dočasného zastavení.
Článek 34
Trvalé zastavení rybolovných činností
1. ENRF může podporovat opatření pro trvalé zastavení rybolovných činností pouze prostřednictvím vrakování rybářských pravidel za předpokladu, že:
a)
toto vrakování je uvedeno v operačním programu uvedeném v článku 18; a
b)
trvalé zastavení je plánováno jako nástroj akčního plánu podle čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, který uvádí, že kapacita příslušné skupiny loďstva není efektivně vyvážena s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, jejichž plavidla jsou registrována jako aktivní plavidla a kteří prováděli rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 90 dnů za rok během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu, nebo
b)
rybářům, kteří pracovali na moři na palubě rybářského plavidla Unie, kterého se týká trvalé zastavení, nejméně 90 dnů za rok během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
3. Daní rybáři reálně zastaví veškeré rybářské činnosti. Důkaz skutečného zastavení rybářských činností předloží příjemci příslušnému orgánu. Vyrovnávací platba se vrací poměrně podle uplynulé doby, začne-li rybář znovu vykonávat rybářskou činnost v době kratší než dva roky ode dne podání žádosti o podporu.
4. Podpora podle tohoto článku se poskytuje do 31. prosince 2017.
5. Podpora podle tohoto článku se vyplatí pouze po trvalém odstranění rovnocenné kapacity z rejstříku rybářského loďstva Unie a po trvalém odejmutí licencí a povolení k rybolovu. Příjemce nemůže zaregistrovat nové rybářské plavidlo po dobu pěti let po obdržení této podpory. Snížení kapacity v důsledku trvalého zastavení rybolovné činnosti s přispěním veřejné podpory vede k trvalému rovnocennému snížení mezních hodnot rybolovných kapacit uvedených v příloze II nařízení (EU) č. 1380/2013.
6. Odchylně od odstavce 1 lze udělit pro podporu pro trvalé zastavení rybolovné činnosti, aniž by byla plavidla vrakována, a to za podmínky, že jsou přestavěna pro účely jiných činností než komerční rybolov.
Mimoto lze v zájmu zachování námořního dědictví udělit podporu pro trvalé zastavení rybolovné činnosti, aniž by byla plavidla vrakována, v případě tradičních dřevěných plavidel, a to za podmínky, že nadále plní funkci kulturního dědictví na souši.
Článek 35
Vzájemné fondy pro případy nepříznivých klimatických jevů a ekologických katastrof
1. ENRF může přispívat do vzájemných fondů pro účely platby finančních kompenzací rybářům za hospodářské ztráty způsobené nepříznivými klimatickými jevy, ekologickou nehodou a za náklady na záchrannou akci v případě rybářů či rybářských plavidel v případech nehody na moři během rybolovné činnosti.
2. Pro účely odstavce 1 se „vzájemným fondem“ rozumí systém akreditovaný členským státem v souladu s vnitrostátními právními předpisy, v jehož rámci se přidružení rybáři mohou pojistit a jsou jim vypláceny kompenzace za hospodářské ztráty způsobené okolnostmi stanovenými v odstavci 1.
3. Členské státy zajistí, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci v důsledku kombinace podpory podle tohoto článku s jinými unijními nebo vnitrostátními nástroji nebo se systémy soukromého pojištění.
4. Aby byl vzájemný fond způsobilý pro podporu podle tohoto článku, musí:
a)
být akreditován příslušným orgánem členského státu v souladu s vnitrostátními právními předpisy;
b)
mít transparentní politiku, pokud jde o platby do fondu a výběry z fondu a
c)
mít jednoznačná pravidla pro přidělení odpovědnosti za vzniklé dluhy.
5. Členské státy stanoví pravidla pro zřízení a správu vzájemných fondů, zejména pokud jde o poskytování kompenzace a způsobilost rybářů pro tuto kompenzaci v případě nepříznivých klimatických jevů, ekologických nehod či nehod na moři podle odstavce 1, jakož i pro dohled nad dodržováním těchto pravidel. Členské státy zajistí, že se v podmínkách fondu stanoví sankce pro případy nedbalosti ze strany rybáře.
6. Nepříznivé klimatické jevy, ekologické nehody nebo nehody na moři podle odstavce 1 musí být příslušným orgánem dotčeného členského státu formálně uznány.
7. Finanční příspěvky uvedené v odstavci 1 se vztahují pouze na částky vyplacené vzájemným fondem jako finanční kompenzace rybářům. Správní náklady spojené se zřízením vzájemných fondů nejsou pro podporu způsobilé. Členské státy mohou náklady způsobilé pro podporu omezit uplatněním stropů pro každý jednotlivý vzájemný fond.
8. Příspěvky uvedené v odstavcie1 se poskytují pouze na pokrytí ztrát způsobených nepříznivými klimatickými jevy, ekologickými nehodami nebo nehodami na moři, které přesahují hodnotu 30 % ročního obratu dotčeného podniku, přičemž roční obrat je stanoven na základě průměrného obratu podniku během předešlých tří kalendářních let.
9. Z ENRF nelze přispět do počátečního základního kapitálu.
10. Pokud se členské státy rozhodnou omezit náklady způsobilé pro podporu uplatněním stropů pro jednotlivé vzájemné fondy, poskytnou ve svých operačních programech podrobné údaje a odůvodnění ohledně těchto stropů.
Článek 36
Podpora systémů pro přidělování rybolovných práv
1. Za účelem přizpůsobení rybolovných činností rybolovným právům může ENRF podpořit navržení, vývoj, sledování, hodnocení a řízení systémů pro přidělování rybolovných práv.
2. Podpora podle tohoto článku se poskytuje orgánům veřejné moci, právnickým nebo fyzickým osobám nebo organizacím rybářů uznaným příslušným členským státem, včetně uznaných organizací producentů zapojených do kolektivního řízení systémů uvedených v odstavci 1.
Článek 37
Podpora přípravy a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionální spolupráce
1. V zájmu zajištění účinné přípravy a provádění opatření pro zachování zdrojů podle článků 7, 8 a 11 nařízení (EU) č. 1380/2013 a regionální spolupráce podle článku 18 uvedeného nařízení může ENRF podporovat:
a)
přípravu, vývoj a monitorování technických a administrativních prostředků nutných k vypracování a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionalizaci;
b)
zapojení zúčastněných stran a spolupráci mezi členskými státy, pokud jde o přípravu a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionalizaci.
2. ENRF může podporovat přímé obnovení populací podle odstavce 1 pouze v případě, že je toto obnovení plánováno coby opatření pro zachování zdrojů podle právního aktu Unie.
Článek 38
Omezení dopadu rybolovu na mořské prostředí a přizpůsobení rybolovu ochraně druhů
1. Za účelem snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, podpory postupného odstranění výmětů a usnadnění přechodu na udržitelné využívání živých mořských biologických zdrojů v souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 může ENRF podporovat investice do:
a)
vybavení zvyšujícího velikostní nebo druhovou selektivitu lovných zařízení;
b)
plavidel nebo vybavení odstraňujících výměty tím, že předcházejí nežádoucím úlovkům komerčních populací a omezují je, nebo nakládajících s nežádoucími úlovky, které mají být vyloženy v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013;
c)
vybavení omezujícího, a pokud možno eliminujícího fyzikální a biologické dopady rybolovu na ekosystém nebo mořské dno;
d)
vybavení chránícího lovná zařízení a úlovky proti savcům a ptákům chráněným směrnicí Rady 92/43/ES nebo směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (27), za předpokladu, že tím není narušena selektivita rybolovných zařízení a že jsou zavedena všechna odpovídající opatření s cílem zabránit způsobení fyzické újmy predátorům.
2. Odchylně od čl. 11 písm. a) může být podpora uvedená v odstavci 1 poskytnuta v nejvzdálenějších regionech na ukotvená lovná zařízení s uzavíracím mechanismem pouze tehdy, pokud tato zařízení přispívají k udržitelnému a selektivnímu rybolovu.
3. Podpora se pro totéž rybářské plavidlo Unie a pro stejný typ zařízení neposkytne více než jednou během programového období.
4. Podpora je udělena pouze v případě, že zařízení nebo jiné vybavení uvedené v odstavci 1 má prokazatelně lepší výběr velikosti nebo prokazatelně nižší dopad na ekosystém a necílové druhy než standardní zařízení nebo jiné vybavení povolené podle práva Unie nebo příslušného vnitrostátního právního předpisu přijatého v rámci regionalizace podle nařízení (EU) č. 1380/2013.
5. Podpora se poskytuje:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, která jsou registrována jako aktivní plavidla a která prováděla rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu;
b)
rybářům, kteří vlastní zařízení, které má být vyměněno, a kteří pracovali na palubě rybářského plavidla Unie po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu;
c)
organizacím rybářů uznaným členským státem.
Článek 39
Inovace související se zachováním mořských biologických zdrojů
1. S cílem přispět k postupnému odstranění výmětů a vedlejších úlovků a usnadnit přechod na využívání živých mořských biologických zdrojů v souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, a za účelem snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, jakož i dopadu chráněných predátorů, může ENRF podporovat operace, jejichž cílem je vyvíjet nebo zavádět nové technické či organizační znalosti snižující dopady rybolovných činností na životní prostředí, včetně dokonalejších rybolovných technik a lepší selektivity lovných zařízení, nebo dosáhnout udržitelnějšího využívání mořských biologických zdrojů a koexistence s chráněnými predátory.
2. Operace financované podle tohoto článku se provádějí ve spolupráci s vědeckým nebo technickým subjektem uznaným členským státem, který ověřuje výsledky těchto operací, nebo prostřednictvím takového subjektu.
3. Výsledky operací financovaných v rámci tohoto článku jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
4. Podíl rybářských plavidel zapojených do projektů financovaných v rámci tohoto článku nepřekročí 5 % počtu plavidel vnitrostátního loďstva nebo 5 % prostornosti vnitrostátního loďstva v hrubé prostornosti vypočtené v době podání žádosti. Na žádost členského státu za řádně zdůvodněných okolností a na základě doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) zřízeného rozhodnutím Komise 2005/629/ES (28) může Komise schválit projekty, které limity stanovené v tomto odstavci, překračují.
5. Operace, které nelze kvalifikovat jako rybolov pro vědecké účely v souladu s článkem 33 nařízení (ES) č. 1224/2009 a které spočívají v testování nových rybolovných zařízení nebo metod, se provádějí v mezích rybolovných práv přidělených dotčenému členskému státu.
6. Čisté příjmy vzniklé účastí rybářského plavidla na operaci se odečítají od způsobilých výdajů na operaci v souladu s čl. 68 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013.
7. Pro účely odstavce 6 se pojmem „čisté příjmy“ rozumí příjmy rybářů z prvního prodeje ryb nebo korýšů ulovených během zavádění a testování nových technických nebo organizačních poznatků po odečtení prodejních nákladů, jako jsou poplatky účtované aukčními síněmi.
Článek 40
Ochrana a obnova mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů a režimy vyrovnání v rámci udržitelného provozování rybolovných činností
1. V zájmu ochrany a obnovy mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů v rámci udržitelného provozování rybolovných činností a v příslušných případech za účasti rybářů může ENRF podporovat tyto operace:
a)
sběr odpadu z moře prováděný rybáři, jako například odstraňování ztracených rybolovných zařízení a znečišťujících předmětů;
b)
výstavba, instalace nebo modernizace statických nebo mobilních zařízení určených k ochraně a rozvoji mořských živočichů a rostlin, včetně jejich vědecké přípravy a hodnocení;
c)
přispívání k lepšímu řízení nebo zachování mořských biologických zdrojů;
d)
příprava včetně studií, vypracování, monitorování a aktualizace plánů pro ochranu a řízení pro činností souvisejících s rybolovem, týkajících se lokalit soustavy NATURA 2000 a územně chráněných oblastí uvedených ve směrnici 2008/56/ES a dalších zvláštních stanovišť;
e)
řízení, obnova a monitorování lokalit NATURA 2000 v souladu se směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES, v souladu s akčními rámci stanovujícími prioritní opatření podle směrnice 92/43/EHS;
f)
řízení, obnova a monitorování chráněných mořských oblastí s ohledem na provádění opatření územní ochrany uvedených v čl. 13 odst. 4 směrnice 2008/56/ES;
g)
zvýšení environmentálního povědomí se zapojením rybářů v oblasti ochrany a obnovy mořské biologické rozmanitosti;
h)
systémy pro náhradu škod na úlovcích způsobených savci a ptáky chráněnými směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES;
i)
účast na dalších opatřeních zaměřených na zachování a posílení biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, například obnovení specifických mořských a pobřežních stanovišť na podporu udržitelných rybích populací, včetně jejich vědecké přípravy a hodnocení;
2. Podpora podle odst. 1 písm. h) podléhá formálnímu uznání těchto systémů ze strany příslušných orgánů členských států. Členské státy dále zajistí, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci škod v důsledku kombinace unijních, vnitrostátních a soukromých systémů náhrady škod.
3. Operace uvedené v tomto článku mohou provádět vědecké či technické veřejnoprávní subjekty, poradní sbory, rybáři nebo organizace rybářů uznané členským státem nebo nevládní organizace v partnerství s organizacemi rybářů nebo se skupinami FLAG.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení nákladů způsobilých pro podporu podle odstavce 1 tohoto článku.
Článek 41
Energetická účinnost a zmírňování změny klimatu
1. Za účelem zmírnění účinků změny klimatu a zlepšení energetické účinnosti rybářských plavidel může ENRF podporovat:
a)
investice do vybavení nebo plavidel zaměřené na snížení emisí znečišťujících látek nebo skleníkových plynů a zvýšení energetické účinnosti rybářských plavidel. Investice do rybolovných zařízení jsou rovněž způsobilé za předpokladu, že nenarušují selektivitu daného rybolovného zařízení;
b)
audity a programy energetické účinnosti;
c)
studie, jejichž cílem je posoudit přispění alternativních pohonných systémů a konstrukcí trupu k energetické účinnosti rybářských plavidel.
2. Podpora na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů může být poskytnuta pouze:
a)
pro plavidla o celkové délce nepřesahující 12 metrů, má-li nový nebo modernizovaný motor nejvýše stejný výkon v kW jako motor stávající;
b)
pro plavidla o celkové délce mezi 12 a 18 metry, má-li nový nebo modernizovaný motor výkon v kW alespoň o 20 % nižší než motor stávající;
c)
pro plavidla o celkové délce mezi 18 a 24 metry, má-li nový nebo modernizovaný motor výkon v kW alespoň o 30 % nižší než motor stávající.
3. Podpora podle odstavce 2 určená na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů může být poskytnuta pouze pro plavidla patřící do skupiny loďstva, u které byla ve zprávě o rybolovné kapacitě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 prokázána vyváženost s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
4. Podpora podle odstavce 2 tohoto článku se poskytuje pouze na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů, které byly úředně ověřeny v souladu s čl. 40 odst. 2 nařízení (ES) č. 1224/2009. Tato podpora se vyplatí až poté, co je požadované snížení kapacity vyjádřené v kW trvale odstraněno z rejstříku rybářského loďstva Unie.
5. Pro rybářská plavidla, na která se nevztahuje ověření výkonu motoru, se podpora podle odstavce 2 tohoto článku poskytuje pouze při výměně nebo modernizaci hlavního nebo pomocného motoru, pro které byla shoda výkonu motoru ověřena v souladu s článkem 41 nařízení (ES) č. 1224/2009 a které byly fyzicky zkontrolovány s cílem zajistit, aby výkon motoru nepřekračoval výkon stanovený v licencích k rybolovu.
6. Snížení výkonu motoru podle odst. 2 písm. b) a c) může být dosaženo u skupiny plavidel v každé kategorii plavidel uvedených v těchto písmenech.
7. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 3, podpora z ENRF podle odstavce 2 tohoto článku nepřekročí vyšší z těchto prahových hodnot:
a)
1 500 000 EUR, nebo
b)
3 % finanční podpory Unie přidělené příslušným členským státem na priority Unie stanovené v čl. 6 bodech 1, 2 a 5.
8. Prioritně se řeší žádosti hospodářských subjektů činných v odvětví drobného pobřežního rybolovu, a to až do výše 60 % celkové podpory poskytnuté za účelem výměny nebo modernizace hlavních či pomocných motorů podle odstavce 2 za celé programové období.
9. Podpora podle odstavců 1 a 2 se poskytuje pouze majitelům rybářských plavidel a během programového období nesmí být pro totéž rybářské plavidlo poskytnuta víckrát než jednou pro stejný druh investice.
10. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení nákladů způsobilých pro podporu podle odst. 1 písm. a) tohoto článku.
Článek 42
Přidaná hodnota, kvalita produktů a využívání nežádoucích úlovků
1. V zájmu zlepšení přidané hodnoty nebo jakosti ulovených ryb může ENRF podporovat:
a)
investice poskytující produktům rybolovu přidanou hodnotu, a to zejména tím, že umožňují rybářům provádět zpracování, uvádění na trh a přímý prodej vlastních úlovků;
b)
inovativní investice do plavidel zlepšující jakost produktů rybolovu.
2. Podpora uvedená v odst. 1 písm. b) je podmíněna používáním selektivních lovných zařízení, která mají minimalizovat nežádoucí úlovky, a poskytuje se pouze majitelům rybářských plavidel Unie, která prováděla rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
Článek 43
Rybářské přístavy, místa vykládky, aukční síně a přístřešky
1. Za účelem posilování kvality, kontroly a sledovatelnosti vyložených produktů, zvyšování energetické účinnosti, přispívání k ochraně životního prostředí nebo zlepšování bezpečnosti a pracovních podmínek může ENRF podporovat investice vylepšující infrastrukturu rybářských přístavů, aukčních síní nebo míst vykládky a přístřešků, včetně investicí do zařízení na vybírání odpadu a znečišťujících předmětů z moře.
2. Za účelem usnadnění plnění povinnosti vykládky všech úlovků v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 a čl. 8 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1379/2013, jakož i dodání přidané hodnoty nedostatečně využívaným složkám úlovků může ENRF podporovat investice do rybářských přístavů, aukčních síní, míst vykládky a přístřešků.
3. Za účelem zlepšení bezpečnosti rybářů může ENRF podporovat investice do výstavby nebo modernizace přístřešků.
4. Podpora se nevztahuje na výstavbu nových přístavů, nových míst vykládky nebo nových aukčních síní.
Článek 44
Vnitrozemský rybolov a vnitrozemští vodní živočichové a rostliny
1. Za účelem snížení dopadu vnitrozemského rybolovu na životní prostředí, zvýšení energetické účinnosti, zvýšení hodnoty nebo jakosti vyložených ryb nebo zlepšení zdravotních, bezpečnostních a pracovních podmínek, lidského kapitálu a odborné přípravy může ENRF podporovat investice:
a)
do podpory lidského kapitálu, vytváření pracovních míst a sociálního dialogu podle článku 29, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
b)
do plavidel nebo do jednotlivých zařízení podle článku 32, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
c)
do zařízení a typů operací podle článků 38 a 39, za podmínek stanovených v uvedených článcích;
d)
do zlepšování energetické účinnosti a zmírňování účinků změny klimatu podle článku 41, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
e)
do zvýšení hodnoty nebo jakosti ulovených ryb podle článku 42, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
f)
do rybářských přístavů, přístřešků a míst vykládky podle článku 43, za podmínek stanovených v uvedeném článku.
2. ENRF může poskytovat podporu na investice související se zahájením podnikání pro mladé rybáře podle článku 31 a za stejných podmínek stanovených v uvedeném článku, s výjimkou požadavku podle odst. 2 písm. b) uvedeného článku.
3. ENRF může podporovat rozvoj a usnadňování inovací v souladu s článkem 26, poradenské služby v souladu s článkem 27 a partnerství mezi vědci a rybáři v souladu s článkem 28.
4. S cílem podpořit diverzifikaci uskutečňovanou vnitrozemskými rybáři může ENRF podporovat diverzifikaci vnitrozemských rybolovných činností na doplňkové činnosti za podmínek stanovených v článku 30.
5. Pro účely odstavce 1 se rozumí:
a)
odkazy na rybářská plavidla v článcích 30, 32, 38, 39, 41 a 42 odkazy na plavidla působící výhradně ve vnitrozemských vodách;
b)
odkazy na mořské prostředí v článku 38 odkazy na prostředí, ve kterém působí vnitrozemské rybářské plavidlo.
6. Za účelem ochrany a rozvoje vodních živočichů a rostlin může ENRF podporovat:
a)
řízení, obnovu a monitorování lokalit soustavy NATURA 2000, na něž mají vliv rybolovné činnosti, a obnovu vnitrozemských vod v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (29), včetně míst pro tření ryb a migračních tras pro stěhovavé druhy ryb, aniž je dotčen čl. 40 odst. 1 písm. e) tohoto nařízení a případně za účasti vnitrozemských rybářů;
b)
výstavbu, modernizaci nebo instalaci statických nebo mobilních zařízení určených k ochraně a rozvoji vodních živočichů a rostlin, včetně jejich vědecké přípravy, monitorování a hodnocení.
7. Členské státy zajistí, aby plavidla, která obdrží podporu podle tohoto článku, i nadále působila výhradně ve vnitrozemských vodách.
KAPITOLA II
Udržitelný rozvoj akvakultury
Článek 45
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů Unie stanovených v čl. 6 bodu 2.
Článek 46
Obecné podmínky
1. Podpora v rámci této kapitoly je omezena na podniky akvakultury, pokud není v tomto nařízení výslovně uvedeno jinak.
2. Pro účely tohoto článku předloží podnikatelé vstupující do tohoto odvětví podnikatelský plán, a pokud je výše investic vyšší než 50 000 EUR, studii proveditelnosti zahrnující hodnocení dopadů operací na životní prostředí. Podpora podle této kapitoly se poskytne pouze v případě, že se na základě nezávislé marketingové zprávy jasně prokáže, že daný produkt má slibné a udržitelné vyhlídky na trhu.
3. Pokud operace spočívají v investicích do zařízení nebo infrastruktury pro zajištění souladu s budoucími požadavky na životní prostředí, zdraví lidí a zvířat, hygienu nebo dobré životní podmínky zvířat podle právních předpisů Unie, může být podpora poskytována až do dne, kterým se tyto požadavky stanou pro podniky závaznými.
4. Nepodporují se činnosti v oblasti chovu geneticky upravených organismů.
5. Nepodporují se operace v oblasti akvakultury prováděné v chráněných mořských oblastech, dospěl-li na základě hodnocení dopadu na životní prostředí příslušný orgán členského státu k závěru, že by daná operace měla výrazné negativní dopady na životní prostředí, které nelze patřičně zmírnit.
Článek 47
Inovace
1. S cílem stimulovat inovace v oblasti akvakultury může ENRF podporovat operace, jejichž cílem je:
a)
rozvíjet v akvakulturních hospodářstvích technické, vědecké nebo organizační znalosti, které zejména snižují dopad na životní prostředí, snižují závislost na rybím mase a oleji, podporují udržitelné využívání zdrojů v akvakultuře, zlepšují životní podmínky zvířat nebo usnadňují nové udržitelné metody produkce;
b)
vyvíjet nebo uvádět na trh nové akvakulturní druhy s dobrým tržním potenciálem, nové nebo podstatně zdokonalené produkty, nové nebo zdokonalené postupy a nové nebo zdokonalené řídicí a organizační systémy;
c)
zkoumat technickou nebo ekonomickou proveditelnost inovativních produktů nebo procesů.
2. Operace podle tohoto článku se provádějí prostřednictvím veřejných nebo soukromých vědeckých nebo technických subjektů, které jsou uznány každým členským státem a které ověřují výsledky těchto operací, nebo ve spolupráci s takovými subjekty.
3. Výsledky operací, které získaly podporu, jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 48
Produktivní investice do akvakultury
1. ENRF může podporovat:
a)
produktivní investice do akvakultury;
b)
diverzifikaci produkce akvakultury a chovaných druhů;
c)
modernizaci akvakulturních jednotek včetně zlepšování pracovních a bezpečnostních podmínek pracovníků v odvětví akvakultury;
d)
zlepšování a modernizaci související se zdravím a dobrými životními podmínkami zvířat včetně nákupu zařízení zaměřeného na ochranu hospodářství před volně žijícími predátory;
e)
investice snižující negativní dopad nebo posilující pozitivní účinky na životní prostředí a zvyšující účinnost využívání zdrojů;
f)
investice do zvyšování jakosti produktů akvakultury nebo do dodávání přidané hodnoty těmto produktům;
g)
obnovu stávajících rybníků nebo lagun využívaných pro akvakulturu prostřednictvím odbahnění nebo investice s cílem zabránit usazování bahna;
h)
diverzifikaci příjmů pocházejících z podniků akvakultury prostřednictvím rozvoje doplňkových aktivit.
i)
investice umožňující podstatné omezení dopadu podniků akvakultury na využívání a kvalitu vody, zejména díky snížení množství použité vody nebo použitých chemikálií, antibiotik a dalších léčiv nebo zlepšení kvality vody na výstupu, a to včetně nasazení multi-trofických systémů akvakultury;
j)
prosazování uzavřených systémů akvakultury, v nichž jsou produkty akvakultury chovány v uzavřených systémech s recirkulací, a tím je minimalizováno použití vody;
k)
investice zvyšující energetickou účinnost a podporující přechod podniků akvakultury na obnovitelné zdroje energie.
2. Podpora podle odst. 1 písm. h) se poskytuje pouze podnikům akvakultury, a to za předpokladu, že doplňkové činnosti souvisí s hlavní činností podniku akvakultury, včetně cestovního ruchu s nabídkou rybaření, environmentálních služeb v oblasti akvakultury nebo vzdělávacích činností týkajících se oblasti akvakultury.
3. Podpora podle odstavce 1 může být poskytována na zvýšení produkce nebo modernizaci existujících podniků akvakultury nebo výstavbu nových za předpokladu, že takový rozvoj je v souladu s víceletým vnitrostátním strategickým plánem rozvoje akvakultury uvedeným v článku 34 nařízení (EU) č. 1380/2013.
Článek 49
Řídicí, pomocné a poradenské služby pro akvakulturní hospodářství
1. V zájmu zlepšení celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti akvakulturních hospodářství a snížení negativního dopadu jejich provozu na životní prostředí může ENRF podporovat:
a)
zavedení řídicích, pomocných a poradenských služeb pro akvakulturní hospodářství;
b)
nákup poradenských služeb technické, vědecké, právní, ekologické a ekonomické povahy pro hospodářství.
2. Poradenské služby uvedené v odst. 1 písm. b) se vztahují na:
a)
potřeby v oblasti řízení za účelem zajištění souladu akvakulturních hospodářství s právními předpisy Unie a členských států v oblasti životního prostředí, jakož i s požadavky územního plánování námořních prostor;
b)
posuzování vlivů na životní prostředí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (30) a směrnice 92/43/EHS;
c)
potřeby v oblasti řízení akvakultury za účelem zajištění souladu akvakulturních hospodářství s právními předpisy jednotlivých států a Unie a s právními předpisy v oblasti zdraví a dobrých životních podmínek vodních živočichů nebo veřejného zdraví;
d)
zdravotní a bezpečnostní normy vycházející z právních předpisů Unie a vnitrostátních právních předpisů;
e)
obchodní a marketingové strategie.
3. Poradenské služby uvedené v odst. 1 písm. b) poskytují vědecké nebo technické subjekty i subjekty poskytující právnické nebo ekonomické poradenství a mající požadované pravomoci, které jsou uznávané členskými státy.
4. Podpora podle odst. 1 písm. a) se poskytuje pouze veřejnoprávním nebo jiným subjektům vybraným příslušným členským státem za účelem zřízení poradenských služeb pro hospodářství. Podpora podle odst. 1 písm. b) se poskytuje pouze malým a středním podnikům činným v oblasti akvakultury nebo organizacím činným v oblasti akvakultury včetně organizací producentů v této oblasti a včetně sdružení takových organizací producentů.
5. Pokud podpora nepřekročí částku 4 000 EUR, může být příjemce vybrán prostřednictvím zrychleného řízení.
6. Příjemci neobdrží podporu více než jednou za rok pro každou z kategorií poradenských služeb uvedených v odstavci 2.
Článek 50
Podpora lidského kapitálu a vytváření sítí
1. S cílem podpořit lidský kapitál a vytváření sítí v akvakultuře může ENRF podporovat:
a)
odbornou přípravu, celoživotní učení, šíření poznatků vědecké a technické povahy a inovačních postupů, osvojování nových odborných dovedností v oblasti akvakultury a s ohledem na snižování dopadu operací v oblasti akvakultury na životní prostředí;
b)
zlepšování pracovních podmínek a prosazování bezpečnosti při práci;
c)
vytváření sítí a výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi podniky akvakultury nebo profesními organizacemi a dalšími zúčastněnými stranami, včetně vědeckých a technických subjektů a subjektů podporujících rovné příležitosti mezi muži a ženami.
2. Podpora uvedená v odst. 1 písm. a) se neuděluje velkým podnikům činným v oblasti akvakultury, ledaže se účastní sdílení znalostí s malými a středními podniky.
3. Odchylně od článku 46 se podpora podle tohoto článku poskytuje rovněž veřejným nebo poloveřejným organizacím a jiným organizacím uznaným příslušným členským státem.
4. Podpora podle tohoto článku se rovněž poskytuje manželkám nebo manželům samostatně výdělečně činných chovatelů v oblasti akvakultury nebo - v míře odpovídající rozsahu jejich uznání vnitrostátními právními předpisy - životním partnerům samostatně výdělečně činných chovatelů v oblasti akvakultury, za podmínek uvedených v čl. 2 písm. b) směrnice 2010/41/EU.
Článek 51
Zvyšování potenciálu zařízení pro akvakulturu
1. S cílem přispět k rozvoji zařízení a infrastruktury pro akvakulturu a snížit negativní dopad jejich provozu na životní prostředí může ENRF podporovat:
a)
určení a mapování nejvhodnějších oblastí pro rozvoj akvakultury, s případným přihlédnutím k procesům územního plánování, a určení a mapování oblastí, kde by akvakultura měla být v zájmu zachování úlohy těchto oblastí ve fungování ekosystémů vyloučena;
b)
zlepšování a rozvoj podpůrných zařízení a infrastruktur nezbytných pro zvýšení potenciálu zařízení pro akvakulturu a snížení negativních dopadů akvakultury na životní prostředí, včetně investic do pozemkových úprav, dodávek energie či správy vodních zdrojů;
c)
opatření přijatá a provedená příslušnými orgány v souladu s čl. 9 odst. 1 směrnice 2009/147/ES nebo čl. 16 odst. 1 směrnice 92/43/EHS s cílem předcházet závažným škodám na akvakultuře;
d)
opatření přijatá a provedená příslušnými orgány v návaznosti na zjištění zvýšeného úhynu nebo nákaz podle článku 10 směrnice Rady 2006/88/ES (31). Tato opatření mohou zahrnovat přijetí akčních plánů týkajících se korýšů, jejichž účelem je ochrana, obnovení a řízení, včetně podpory producentů korýšů za účelem ochrany přírodních výskytišť a oblastí lovu korýšů.
2. Příjemci podpory podle tohoto článku jsou pouze veřejnoprávní subjekty nebo soukromé subjekty, kterým příslušný členský stát svěřil plnění úkolů uvedených v odstavci 1.
Článek 52
Podpora nových chovatelů uskutečňujících udržitelnou akvakulturu
1. S cílem podpořit podnikání v oblasti akvakultury může ENRF podporovat zřizování podniků udržitelné akvakultury nově začínajícími chovateli.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje chovatelům v oblasti akvakultury zahajujícím podnikání v odvětví za předpokladu, že:
a)
mají odpovídající odborné schopnosti a způsobilost;
b)
zřizují poprvé mikropodniky nebo malé podniky akvakultury jakožto vedoucí tohoto podniku; a
c)
předloží podnikatelský plán pro rozvoj svých aktivit v oblasti akvakultury.
3. Při získávání odpovídajících odborných schopností mohou chovatelé v oblasti akvakultury zahajující podnikání v odvětví využívat podporu podle čl. 50 odst. 1 písm. a).
Článek 53
Přechod na systémy řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí a na ekologickou akvakulturu
1. S cílem podpořit rozvoj ekologické nebo energeticky účinné akvakultury může ENRF podporovat:
a)
přechod produkce akvakultury z konvenčních metod na ekologickou akvakulturu ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (32) a v souladu s nařízením Komise (ES) č. 710/2009 (33);
b)
účast v systémech Unie pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) zavedených nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 (34).
2. Podpora se poskytuje pouze příjemcům, kteří se zaváží k účasti v systému EMAS na dobu nejméně tří let nebo k dodržování požadavků ekologické produkce na dobu minimálně pěti let.
3. Podpora se poskytuje ve formě finančního vyrovnání nejvýše za dobu tří let během období přechodu podniku na ekologickou produkci nebo během přípravy na účast v systému EMAS. Členské státy vycházejí při výpočtu vyrovnání ze:
a)
ztráty příjmů nebo dodatečných nákladů vynaložených v období přechodu z konvenční na ekologickou produkci pro operace způsobilé podle odst. 1 písm. a); nebo
b)
dodatečných nákladů vyplývajících z přihlášení k účasti a přípravy na účast v systému EMAS v případě operací způsobilých podle odst. 1 písm. b).
Článek 54
Akvakultura poskytující environmentální služby
1. S cílem podpořit rozvoj akvakultury poskytující environmentální služby může ENRF podporovat:
a)
metody akvakultury slučitelné s určitými environmentálními potřebami a podmíněné určitými požadavky na řízení vyplývajícími z vymezení oblastí NATURA 2000 v souladu se směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES;
b)
náklady přímo spojené s účastí na zachovávání a rozmnožování vodních živočichů ex-situ v rámci programů pro ochranu a obnovu biologické rozmanitosti vypracovaných veřejnými orgány nebo pod jejich dohledem;
c)
operace v oblasti akvakultury zahrnující ochranu a zlepšování životního prostředí, biologické rozmanitosti a udržování krajiny a tradičních charakteristik akvakulturních oblastí.
2. Podpora podle odst. 1 písm. a) má formu ročního vyrovnání za vynaložené dodatečné náklady nebo ušlé příjmy v důsledku požadavků na řízení v dotčených oblastech souvisejících s prováděním směrnic 92/43/EHS nebo 2009/147/ES.
3. Podpora podle odst. 1 písm. c) se poskytuje pouze v případě, že se příjemci zaváží plnit po dobu nejméně pěti let požadavky na ochranu vodního prostředí, které přesahují pouhé uplatňování právních předpisů Unie a vnitrostátních právních předpisů. Environmentální přínosy operace se prokazují předchozím posouzením dopadu prováděným příslušnými subjekty určenými členským státem, nejsou-li environmentální přínosy dané operace již uznané.
4. Podpora podle odst. 1 písm. c) má formu ročního vyrovnání za vynaložené dodatečné náklady nebo ušlé příjmy.
5. Výsledky operací, které získaly podporu, jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 55
Opatření na ochranu veřejného zdraví
1. ENRF může podporovat finanční vyrovnání chovatelům měkkýšů za dočasné přerušení sběru chovaných měkkýšů, pokud k tomuto omezení dojde výhradně z důvodů ochrany veřejného zdraví.
2. Podpora může být přiznána pouze v případě, že přerušení sběru v důsledku kontaminace měkkýšů vyplývá z šíření planktonu produkujícího toxiny nebo přítomnosti planktonu obsahujícího biotoxiny a pokud:
a)
kontaminace trvá po dobu více než čtyř po sobě jdoucích měsíců; nebo
b)
ztráta vyplývající z přerušení sběru přesahuje hodnotu 25 % ročního obratu dotčeného podniku, vypočteného na základě průměrného obratu podniku během tří kalendářních let, které předcházejí roku, kdy došlo k přerušení sběru.
Pro účely prvního pododstavce písm. b) mohou členské státy pro společnosti s kratší dobou činnosti, než jsou tři roky, stanovit zvláštní pravidla výpočtu.
3. Maximální doba, za kterou může být vyrovnání poskytnuto, je 12 měsíců v celém programovém období. V řádně opodstatněných případech lze tuto dobu jednou prodloužit nejvýše o dalších 12 měsíců na maximální spojenou délku 24 měsíců.
Článek 56
Opatření pro zajištění zdraví a dobrých životních podmínek zvířat
1. Za účelem podpory zdraví a dobrých životních podmínek zvířat v podnicích akvakultury, mimo jiné pokud jde o prevenci a biologickou bezpečnost, může ENRF podporovat:
a)
náklady na tlumení a eradikaci chorob v akvakultuře v souladu s rozhodnutím Rady 2009/470/ES (35) o některých výdajích ve veterinární oblasti, včetně provozních nákladů nezbytných k plnění povinností v rámci eradikačního plánu;
b)
rozvoj osvědčených postupů a kodexů chování, obecných i specifických pro určité druhy, v oblasti biologické bezpečnosti nebo zdraví a dobrých životních podmínek zvířat v akvakultuře;
c)
iniciativy zaměřené na snižování závislosti akvakultury na veterinárních léčivých přípravcích;
d)
veterinární nebo farmaceutické studie a šíření a výměna informací a osvědčených postupů v oblasti veterinárních chorob v akvakultuře s cílem prosazovat správné používání veterinárních léčivých přípravků;
e)
zřizování a provozování sdružení na ochranu zdraví v odvětví akvakultury, uznaných členskými státy;
f)
finanční vyrovnání chovatelům měkkýšů za dočasné přerušení činnosti z důvodu výjimečné masové úmrtnosti, pokud úmrtnost přesáhne hodnotu 20 % nebo pokud ztráta vyplývající z přerušení činnosti přesahuje hodnotu 35 % ročního obratu dotčeného podniku, přičemž roční obrat je stanoven na základě průměrného obratu tohoto podniku během tří let, které předcházejí roku, kdy došlo k pozastavení aktivit.
2. Podpora podle odst. 1 písm. d) se nevztahuje na nákup veterinárních léčivých přípravků.
3. Výsledky studií financovaných podle odst. 1 písm. d) jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
4. Podpora může být poskytnuta také veřejnoprávním subjektům.
Článek 57
Pojištění populace akvakultury
1. V zájmu zajištění příjmů producentů akvakultury může ENRF přispívat na pojištění populací akvakultury, které kryje hospodářské ztráty způsobené alespoň jedním z těchto faktorů:
a)
přírodními katastrofami;
b)
nepříznivými klimatickými jevy;
c)
náhlými změnami kvality a kvantity vody, za něž není příslušný provozovatel odpovědný;
d)
chorobami postihujícími akvakulturu nebo závadami nebo zničením produkčních zařízení, za něž není příslušný provozovatel odpovědný.
2. Výskyt okolností uvedených v odstavci 1 formálně uznává příslušný orgán dotčeného členského státu.
3. Členské státy mohou případně předem stanovit kritéria, na jejichž základě je formální uznání uvedené v odstavci 2 považováno za udělené.
4. Podpora se poskytuje pouze na smlouvy o pojištění populací akvakultury, které kryjí hospodářské ztráty podle odstavce 1 přesahující 30 % průměrného ročního obratu chovatele v oblasti akvakultury, vypočtené na základě průměrného obratu chovatele v oblasti akvakultury během tří kalendářních let předcházejících roku, v němž k hospodářským ztrátám došlo.
KAPITOLA III
Trvale udržitelný rozvoj rybolovných a akvakulturních oblastí
Oddíl 1
Oblast působnosti a cíle
Článek 58
Oblast působnosti
ENRF podporuje udržitelný rozvoj rybolovných oblastí a akvakultury s využitím přístupu k místnímu rozvoji se zapojením místních komunit podle článku 32 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 59
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů Unie stanovených v čl. 6 bodu 4.
Oddíl 2
Strategie komunitně vedeného místního rozvoje a místní akční skupiny v oblasti rybolovu
Článek 60
Strategie komunitně vedeného místního rozvoje
1. Ve snaze přispět k dosažení cílů uvedených v článku 59 strategie komunitně vedeného místního rozvoje:
a)
maximalizuje účast odvětví rybolovu a akvakultury na udržitelném rozvoji pobřežních a vnitrozemských oblastí rybolovu a akvakultury;
b)
zajišťuje, aby místní komunity plně ke svému prospěchu využívaly příležitostí, které nabízí námořní a pobřežní rozvoj a rozvoj vnitrozemských vod, a zejména napomáhá malým a upadajícím rybářským přístavům využít co nejvíce svůj námořní potenciál rozvíjením rozmanitých druhů infrastruktury.
2. Strategie musí být v souladu s možnostmi a potřebami zjištěnými v této oblasti a prioritami Unie stanovenými v článku 6. Rozsah strategií může sahat od strategií, které se zaměřují na rybolov, až po širší strategie zaměřené na diverzifikaci rybolovných oblastí. Strategie musí jít nad rámec pouhé sbírky operací nebo srovnání odvětvových opatření.
Článek 61
Místní akční skupiny v oblasti rybolovu
1. Pro účely ENRF se místní akční skupiny uvedené v čl. 32 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 označují jako místní akční skupiny v oblasti rybolovu (dále jen „skupiny FLAG“).
2. Skupiny FLAG navrhnou strategii komunitně vedeného místního rozvoje založenou alespoň na prvcích stanovených v článku 60 tohoto nařízení, a jsou zodpovědné za její realizaci.
3. Skupiny FLAG:
a)
do značné míry odrážejí hlavní zaměření své strategie a socioekonomické složení oblasti prostřednictvím vyváženého zastoupení hlavních zúčastněných stran včetně soukromého sektoru, veřejného sektoru a občanské společnosti;
b)
zajišťují významné zastoupení odvětví rybolovu nebo akvakultury.
4. Pokud je strategie komunitně vedeného místního rozvoje podporována i z jiných fondů než ENRF, výběrová komise skupin FLAG pro projekty podporované ENRF musí rovněž splňovat požadavky uvedené v odstavci 3.
5. Skupiny FLAG mohou provádět i další úkoly, které jdou nad rámec minimálních úkolů uvedených v čl. 34 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jsou jim tyto úkoly svěřeny řídícím orgánem.
Oddíl 3
Způsobilé operace
Článek 62
Podpora z ENRF na komunitně vedený místní rozvoj
1. Níže uvedené operace jsou způsobilé pro podporu podle tohoto oddílu v souladu s článkem 35 nařízení (EU) č. 1303/2013:
a)
předběžná podpora;
b)
provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje;
c)
spolupráce;
d)
provozní náklady a náklady na oživení.
2. Skupiny FLAG mohou požádat o zaplacení zálohy řídící orgán, pokud je tato možnost ustanovena v operačním programu. Výše záloh nesmí překročit 50 % veřejné podpory na provozní náklady a oživení.
Článek 63
Provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje
1. Podpora pro provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje může být poskytnuta na tyto cíle:
a)
přidávání hodnoty, vytváření pracovních míst, přilákání mladých lidí a podpora inovací ve všech článcích dodavatelského řetězce produktů rybolovu a akvakultury;
b)
podpora diverzifikace v rámci komerčního rybolovu i mimo něj, celoživotní učení a podpora diverzifikace a vytváření pracovních míst v rybolovných a akvakulturních oblastech;
c)
znásobení přírodního bohatství rybolovných oblastí a oblastí akvakultury a jeho zužitkování, včetně operací pro zmírnění změny klimatu;
d)
podpora sociálního blahobytu a kulturního dědictví v rybolovných oblastech a v oblastech akvakultury, včetně kulturního dědictví v oblasti rybolovu a akvakultury a námořního kulturního dědictví;
e)
posílení zapojení rybářských komunit do místního rozvoje a řízení místních rybolovných zdrojů a námořních činností.
2. Do podpory podle odstavce 1 mohou patřit opatření uvedená v kapitolách I, II a IV této hlavy, s výjimkou článků 66 a 67, pokud existují jednoznačné důvody pro jejich řízení na místní úrovni. Pokud je podpora poskytována na operace odpovídající těmto opatřením, použijí se příslušné podmínky a výše příspěvku na jednotlivé operace uvedené v kapitolách I, II a IV této hlavy.
Článek 64
Spolupráce
1. Podpora uvedená v čl. 35 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013 může být poskytnuta:
a)
na projekty spolupráce mezi územími nebo nadnárodní spolupráce;
b)
na přípravnou technickou podporu pro projekty spolupráce mezi územími a nadnárodní spolupráce za podmínky, že skupiny FLAG mohou prokázat, že připravují provádění projektu.
Pro účely tohoto článku se „spoluprací mezi územími“ rozumí spolupráce v rámci členského státu a „nadnárodní spoluprací“ se rozumí spolupráce mezi územími v několika členských státech nebo spolupráce mezi alespoň jedním územím členského státu a jedním či více územími ve třetích zemích.
2. Pro účely tohoto článku mohou kromě jiných skupin FLAG mezi partnery skupiny FLAG v rámci ENRF patřit místní partnerství veřejného a soukromého sektoru, která provádějí strategii komunitně vedeného místního rozvoje v rámci Unie nebo mimo ni.
3. V případech, kdy se skupiny FLAG pro projekty spolupráce nerozhodnou, členské státy zavedou vhodný systém pro účely podpory projektů spolupráce. Nejpozději do dvou let ode dne schválení svého operačního programu zveřejní členské státy vnitrostátní nebo regionální správní řízení o výběru projektů nadnárodní spolupráce a seznam způsobilých nákladů.
4. Správní rozhodnutí ohledně projektů založených na spolupráci se přijmou nejpozději do čtyř měsíců ode dne předložení projektu.
5. Členské státy sdělí Komisi schválené projekty založené na nadnárodní spolupráci v souladu s článkem 110.
KAPITOLA IV
Opatření související s uváděním na trh a zpracováním
Článek 65
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priorit Unie stanovených v čl. 6 bodu 5.
Článek 66
Plány produkce a uvádění produktů na trh
1. ENRF podporuje přípravu a provádění plánů produkce a plánů uvádění produktů na trh podle článku 28 nařízení (EU) č. 1379/2013.
2. Výdaje spojené s plány produkce a plány uvádění produktů na trh jsou způsobilé pro podporu z ENRF až poté, co příslušné orgány v členském státě schválí výroční zprávu uvedenou v čl. 28 odst. 5 nařízení (EU) č. 1379/2013.
3. Podpora poskytovaná na jednu organizaci producentů jednou ročně v rámci tohoto článku nepřesáhne 3 % průměrné roční hodnoty produkce uvedené jednotlivými organizacemi producentů na trh příslušnou organizací producentů během předcházejících tří kalendářních let. Pro žádnou nově uznanou organizaci producentů nepřesáhne taková podpora 3 % průměrné roční hodnoty produkce uvedené jejími členy na trh během předcházejících tří kalendářních let.
4. Dotčený členský stát může v souladu s čl. 28 odst. 3 nařízení (EU) č. 1379/2013 poskytnout zálohu ve výši 50 % finanční podpory po schválení produkce a plánu uvádění produktů na trh.
5. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje pouze organizacím producentů a sdružením organizací producentů.
Článek 67
Podpora skladování
1. ENRF může podporovat vyrovnání uznaných organizací producentů a sdružení organizací producentů, které skladují produkty rybolovu uvedené v příloze II nařízení (EU) č. 1379/2013 za předpokladu, že tyto produkty jsou skladovány v souladu s články 30 a 31 uvedeného nařízení, a s výhradou těchto podmínek:
a)
výše podpory skladování nepřesahuje výši technických a finančních nákladů na činnosti nutné pro stabilizaci a skladování dotčených produktů;
b)
objemy způsobilé pro podporu skladování nepřesahují 15 % ročních objemů dotčených produktů daných do prodeje organizací producentů;
c)
finanční podpora za rok nepřesahuje 2 % průměrné roční hodnoty produkce, která byla členy organizace producentů uvedena na trh v období 2009-2011.
Pro účely prvního pododstavce písm. c) se v případě, že členové organizace producentů neměli v období 2009 až 2011 žádnou produkci uvedenou na trh, vezme v úvahu průměrná roční hodnota produkce uvedené na trh v prvních třech letech produkce těchto členů.
2. Do 31. prosince 2018 se podpora uvedená v odstavci 1 ukončí.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytne pouze tehdy, jsou-li produkty uvolněny k lidské spotřebě.
4. Členské státy stanoví použitelnou výši technických a finančních nákladů na svém území takto:
a)
technické náklady se počítají každý rok na základě přímých nákladů souvisejících s činnostmi nezbytnými pro stabilizaci a skladování dotčených produktů;
b)
finanční náklady se počítají každý rok s použitím úrokové sazby stanovené každoročně v každém členském státě;
Tyto technické a finanční náklady jsou zpřístupněny veřejnosti.
5. Členské státy provádějí kontroly, aby zajistily, že produkty využívající podpory skladování splňují podmínky stanovené v tomto článku. Pro účely těchto kontrol vedou příjemci podpory skladování skladní účetnictví pro každou kategorii produktů uskladněných a později znovu uvedených na trh k lidské spotřebě.
Článek 68
Opatření týkající se uvádění na trh
1. ENRF může podporovat opatření pro uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, jejichž cílem je:
a)
vytvářet organizace producentů, sdružení organizací producentů nebo mezioborové organizace uznané podle kapitoly II oddílu II nařízení (EU) č. 1379/2013;
b)
nalézat nové trhy a zlepšovat podmínky pro uvádění na trh produktů rybolovu a akvakultury, k nimž patří:
i)
druhy s tržním potenciálem;
ii)
nežádoucí úlovky komerčních populací vyložené v souladu s technickými opatřeními, článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 a čl. 8 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1379/2013;
iii)
produkty rybolovu a akvakultury získané s využitím metod s malým dopadem na životní prostředí nebo produkty ekologické akvakultury ve smyslu nařízení (ES) č. 834/2007;
c)
podporovat jakost a přidanou hodnotu tím, že se usnadní:
i)
žádost o registraci daného produktu a přizpůsobení se daných provozovatelů příslušným požadavkům na shodu a certifikaci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (36);
ii)
certifikace a podpora produktů udržitelného rybolovu a akvakultury, včetně produktů drobného pobřežního rybolovu, a metody zpracování šetrné k životnímu prostředí;
iii)
přímý prodej produktů rybolovu prováděného rybáři věnujícími se drobnému pobřežnímu rybolovu nebo rybolovu ze břehu;
iv)
prezentace a balení produktů;
d)
přispívat k transparentnosti produkce a trhů a provádění průzkumů trhu a studií o závislosti Unie na dovozech;
e)
přispívat k sledovatelnosti produktů rybolovu a akvakultury, včetně rozvoje celounijní ekoznačky pro produkty rybolovu a akvakultury, jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1379/2013;
f)
vypracovávat standardní smlouvy pro malé a střední podniky slučitelné s právem Unie;
g)
vést regionální, celostátní nebo nadnárodní komunikační a propagační kampaně s cílem zvyšovat povědomí veřejnosti o produktech udržitelného rybolovu a akvakultury.
2. Operace uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat činnosti dodavatelského řetězce v oblasti produkce, zpracování a uvádění na trh.
Operace uvedené v odst. 1 písm. g) nejsou zaměřeny na obchodní značky.
Článek 69
Zpracování produktů rybolovu a akvakultury
1. ENRF může podporovat investice do zpracování produktů rybolovu a akvakultury:
a)
přispívající k úspoře energie nebo snížení dopadu na životní prostředí, včetně nakládání s odpady;
b)
zlepšující bezpečnost, hygienu, zdravotní a pracovní podmínky;
c)
podporující zpracování úlovků komerčních populací ryb, které nemohou být určeny pro lidskou spotřebu;
d)
týkající se zpracování vedlejších produktů, vzešlých z hlavních zpracovatelských činností;
e)
týkající se zpracování produktů ekologické akvakultury podle článků 6 a 7 nařízení (ES) č. 834/2007;
f)
vedoucí k novým nebo zdokonaleným produktům, novým nebo zdokonaleným postupům či k novým nebo zdokonaleným řídícím a organizačním systémům.
2. Pokud jde o podniky jiné, než jsou malé a střední podniky, podpora uvedená v odstavci 1 je poskytována výhradně prostřednictvím finančních nástrojů stanovených v části druhé hlavě IV nařízení (EU) č. 1303/2013.
KAPITOLA V
Vyrovnání dodatečných nákladů v nejvzdálenějších regionech pro produkty rybolovu a akvakultury
Článek 70
Režim vyrovnání
1. ENRF může podporovat vyrovnání dodatečných nákladů vynaložených provozovateli v odvětví rybolovu, chovu, zpracování a uvádění na trh v případě určitých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů, uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
2. Každý dotčený členský stát určí pro oblasti uvedené v odstavci 1 seznam produktů rybolovu a akvakultury a objem těchto produktů způsobilých pro vyrovnání.
3. Při sestavování seznamu a objemů podle odstavce 2 členské státy vezmou v úvahu všechny příslušné faktory, zejména potřebu zajistit, aby vyrovnání bylo plně v souladu s pravidly společné rybářské politiky.
4. Vyrovnání nebude poskytnuto za produkty rybolovu a akvakultury:
a)
ulovené plavidly třetích zemí, s výjimkou rybářských plavidel plujících pod vlajkou Venezuely a operujících ve vodách Unie;
b)
ulovené rybářskými plavidly Unie, která nejsou registrovaná v přístavu jednoho z regionů uvedených v odstavci 1;
c)
dovezené ze třetích zemí.
5. Ustanovení odst. 4 písm. b) se nepoužije, pokud stávající kapacita zpracovatelského odvětví v dotčeném nejodlehlejším regionu překročí množství suroviny dodané podle plánu vyrovnání dotčeného regionu.
6. Pro vyrovnání nejsou způsobilí tito provozovatelé:
a)
fyzické nebo právnické osoby, které používají výrobní prostředky, aby získaly produkty rybolovu nebo akvakultury za účelem jejich uvedení na trh;
b)
vlastníci nebo provozovatelé plavidel registrovaných v přístavech regionů uvedených v odstavci 1, kteří v těchto regionech vykonávají svou rybolovnou činnost, nebo sdružení vlastníků nebo provozovatelů;
c)
provozovatelé v odvětví zpracování nebo uvádění na trh nebo sdružení takových provozovatelů.
Článek 71
Výpočet vyrovnání
Vyrovnání je vypláceno provozovatelům, uvedeným v čl. 70 odst. 6, vykonávajícím činnosti v regionech uvedených v čl. 70 odst. 1 a:
a)
u každého produktu rybolovu nebo akvakultury nebo kategorie produktů zohledňuje dodatečné náklady vyplývající ze zvláštních znevýhodnění dotčených regionů a
b)
zohledňuje rovněž jakýkoli jiný typ veřejné intervence ovlivňující úroveň dodatečných nákladů.
Článek 72
Plán vyrovnání
1. Dotčené členské státy předloží Komisi pro každý region uvedený v čl. 70 odst. 1 plán vyrovnání. Tento plán obsahuje seznam a objemy produktů rybolovu a akvakultury a typ provozovatelů podle článku 70, úroveň vyrovnání podle článku 71 a řídící orgán uvedený v článku 97. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí, zda tyto plány vyrovnání schválí.
2. Členské státy mohou pozměnit obsah plánu vyrovnání uvedený v odstavci 1. Tyto změny předloží Komisi. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí, zda tyto změny plánu vyrovnání schválí.
3. Komisi je svěřena přijme prováděcí akty, jimiž vymezí strukturu plánu vyrovnání. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o stanovení kritérií pro výpočet dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních znevýhodnění dotčených regionů.
Článek 73
Státní podpora na provádění plánů vyrovnání
Členské státy mohou poskytnout dodatečné financování pro provádění plánů vyrovnání podle článku 72. V takových případech členské státy oznámí Komisi státní podporu, kterou Komise může schválit v souladu s tímto nařízením jako součást těchto plánů. Takto oznámená státní podpora se považuje za oznámenou ve smyslu čl. 108 odst. 3 první věty Smlouvy o fungování EU.
KAPITOLA VI
Doprovodná opatření pro společnou rybářskou politiku v rámci sdíleného řízení
Článek 74
Územní působnost
Odchylně od článku 2 může být tato kapitola použita také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 75
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 3.
Článek 76
Kontrola a vynucování
1. ENRF může podporovat provádění systému Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování uvedeného v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013 a upřesněného v nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
nákup, instalace a vývoj technologií, včetně počítačového hardwaru a softwaru, systémů detekce plavidel (VDS), kamerových systémů a IT sítí, které umožňují shromažďování, správu, validaci, analýzu, řízení rizik, prezentaci (prostřednictvím internetových stránek souvisejících s kontrolou) a výměnu údajů týkajících se rybolovu a vývoj metod odběru vzorků pro tyto údaje, jakož i propojení s meziodvětvovými systémy pro výměnu údajů;
b)
vývoj, nákup a instalace prvků, včetně počítačového hardwaru a softwaru, které jsou nezbytné pro zajištění přenosu dat dotčenému členskému státu a orgánům Unie od aktérů působících v oblasti rybolovu a uvádění produktů rybolovu na trh, a to včetně nezbytných prvků pro systémy pro elektronické zaznamenávání a hlášení (ERS), systémy sledování plavidel (VMS) a systémy automatické identifikace (AIS) používané pro účely kontroly;
c)
vývoj, nákup a instalace komponentů, včetně počítačového hardwaru a softwaru, které jsou nezbytné k zajištění sledovatelnosti produktů rybolovu a akvakultury, uvedených v článku 58 nařízení (ES) č. 1224/2009;
d)
provádění programů zaměřených na výměnu údajů mezi členskými státy a jejich analýzu;
e)
modernizace a nákup hlídkových lodí, letadel a vrtulníků, pokud jsou použity pro kontrolu rybolovu alespoň 60 % celkové doby svého provozu za rok;
f)
nákup jiných kontrolních prostředků, včetně zařízení umožňujících měření výkonu motoru a hmotnosti zařízení;
g)
vývoj inovativních kontrolních systémů a provádění pilotních projektů týkajících se kontroly rybolovu, včetně analýzy DNA ryb a vývoje internetových stránek souvisejících s kontrolou;
h)
školení a výměnné programy, včetně výměny mezi členskými státy, pro osoby odpovědné za monitorování, kontrolu a sledování rybolovných činností;
i)
analýza poměru nákladů a přínosů a posouzení auditů provedených a výdajů vynaložených příslušnými orgány při provádění monitorování, kontroly a sledování;
j)
iniciativy, včetně seminářů a mediálních nástrojů, se zaměřením na posílení povědomí rybářů a jiných zúčastněných osob, jako jsou inspektoři, státní zástupci a soudci, jakož i povědomí široké veřejnosti o nutnosti bojovat proti nezákonnému, neohlášenému a neregulovanému rybolovu a o provádění pravidel společné rybářské politiky;
k)
provozní náklady vynaložené při provádění přísnější kontroly populací, na které se vztahují kontrolní a inspekční programy stanovené v souladu s článkem 95 nařízení (ES) č. 1224/2009 a koordinace kontroly v souladu s článkem 15 nařízení Rady (ES) č. 768/2005 (37);
l)
programy související s prováděním akčního plánu vypracovaného v souladu s čl. 102 odst. 4 nařízení (ES) č. 1224/2009, včetně jakýchkoli vzniklých provozních nákladů.
3. Opatření uvedená v odst. 2 písm. h) až l) jsou způsobilá pro podporu pouze vztahují-li se ke kontrolním činnostem orgánu veřejné moci.
4. V případě opatření uvedených v odst. 2 písm. d) a h) určí dotčené členské státy řídící orgány odpovědné za daný projekt.
Článek 77
Shromažďování údajů
1. ENRF podporuje shromažďování, správu a využívání údajů, jak je stanoveno v čl. 25 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 a dále upřesněno v nařízení (ES) č. 199/2008.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
shromažďování, správa a využívání údajů pro účely vědecké analýzy a provádění společné rybářské politiky;
b)
celostátní a nadnárodní víceleté programy odběru vzorků, včetně programů na nižší než celostátní úrovni, za předpokladu, že všechny tyto programy se týkají populací, na které se vztahuje společná rybářská politika;
c)
monitorování komerčního a rekreačního rybolovu na moři, včetně monitorování vedlejších úlovků mořských organismů, jako např. mořských savců a ptáků;
d)
výzkumná šetření na moři;
e)
účast zástupců členských států a regionálních orgánů na regionálních koordinačních schůzkách, setkání regionálních organizací pro řízení rybolovu, jejichž je Unie smluvní stranou nebo pozorovatelem, nebo na zasedáních mezinárodních orgánů zodpovědných za poskytování vědeckého poradenství.
f)
zlepšení systémů shromažďování a správy údajů a realizace pilotních studií s cílem zlepšit stávající systémy shromažďování a správy údajů.
KAPITOLA VII
Technická pomoc z podnětu členských států
Článek 78
Technická pomoc z podnětu členských států
1. ENRF může podporovat z podnětu členského státu a až do výše stropu 6 % z celkové částky operačního programu:
a)
opatření technické pomoci uvedená v čl. 59 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
vytváření národních sítí zaměřených na šíření informací, budování kapacit, výměnu osvědčených postupů a podporu spolupráce mezi skupinami FLAG na území členského státu.
2. V řádně odůvodněných případech může být hranice uvedená v odstavci 1 výjimečně překročena.
KAPITOLA VIII
Opatření týkající se integrované námořní politiky financovaná v rámci sdíleného řízení
Článek 79
Specifické cíle
1. Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 6, včetně:
a)
integrovaného námořního dohledu a zejména rozvoje společného prostředí pro sdílení informací pro dohled nad námořní oblastí Unie;
b)
podpory ochrany mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, jako například lokalit Natura 2000, aniž je dotčen článek 37 tohoto nařízení, jakož i udržitelného využívání mořských a pobřežních zdrojů, a bližšího vymezení hranic udržitelnosti lidských činností, které mají dopad na mořské prostředí, a to zejména v rámci směrnice 2008/56/ES.
2. Změny operačního programu v souvislosti s opatřeními uvedenými v odstavci 1 nesmí mít za následek zvýšení celkového finančního přídělu podle čl. 13 odst. 7.
Článek 80
Způsobilé operace
1. ENRF může podporovat operace v souladu s cíli stanovenými v článku 79, jako například operace, které:
a)
umožňují dosažení cílů integrovaného námořního dohledu, a zejména cílů společného prostředí pro sdílení informací;
b)
chrání mořské prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, jako např. lokalit Natura 2000, v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnicích 92/43/EHS a 2009/14/ES;
c)
zlepšují znalosti o stavu mořského prostředí s cílem zavést monitorovací programy a programy opatření uvedené ve směrnici 2008/56/ES, v souladu s povinnostmi stanovenými v uvedené směrnici.
2. Náklady na mzdy zaměstnanců vnitrostátních správních orgánů se nepovažují za způsobilé provozní náklady.
HLAVA VI
OPATŘENÍ FINANCOVANÁ V RÁMCI PŘÍMÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Integrovaná námořní politika
Článek 81
Územní působnost
Odchylně od článku 2 se tato kapitola použije také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 82
Oblast působnosti a cíle
Podpora v rámci této hlavy přispívá k posílení rozvoje a provádění integrované námořní politiky Unie. Jejím cílem je:
a)
podporovat rozvoj a uplatňovat integrovanou správu námořních a pobřežních záležitostí, a to zejména:
i)
prosazováním opatření, která podpoří snahu členských států a jejich regionů o rozvoj, zavedení nebo provádění integrované námořní správy,
ii)
podporou dialogu a spolupráce s příslušnými orgány členských států a zúčastněnými subjekty i mezi nimi v oblasti mořských a námořních záležitostí, včetně rozvoje a provádění integrovaných strategií na úrovni jednotlivých moří, při zohlednění vyváženého přístupu ve všech mořských oblastech i s ohledem na zvláštní rysy mořských a podmořských oblastí, jakož i případných relevantních makroregionálních strategií;
iii)
prosazováním platforem a sítí meziodvětvové spolupráce, zahrnujících zástupce veřejných orgánů na celostátní, regionální a místní úrovni, jednotlivých odvětví včetně odvětví cestovního ruchu, zúčastněných stran v oblasti výzkumu, občanů, organizací občanské společnosti a sociálních partnerů;
iv)
zlepšováním spolupráce mezi členskými státy prostřednictvím výměny informací a osvědčených postupů mezi jejich příslušnými orgány;
v)
podporou výměny osvědčených postupů a dialogu na mezinárodní úrovni, včetně dvoustranného dialogu se třetími zeměmi, se zohledněním Úmluvy OSN o mořském právu (UNCLOS) a příslušných mezinárodních úmluv vycházejících z této úmluvy, aniž jsou dotčeny jiné dohody nebo ujednání, které mohou existovat mezi Unií a dotčenými třetími zeměmi. Takový dialog zahrnuje případně i efektivní jednání o ratifikaci a provádění UNCLOS;
vi)
posílením viditelnosti integrovaného přístupu k námořním záležitostem a zvyšováním povědomí veřejných orgánů, soukromého sektoru a široké veřejnosti o tomto přístupu;
b)
přispívat k rozvoji meziodvětvových iniciativ, které jsou vzájemně výhodné pro různá námořní odvětví nebo odvětvové politiky, přičemž bere v úvahu stávající nástroje a iniciativy a vychází z nich; těmito nástroji jsou například:
i)
integrovaný námořní dohled v zájmu posílení bezpečného, zajištěného a udržitelného využívání mořského prostoru, zejména zvýšením efektivity a účinnosti prostřednictvím meziodvětvové a přeshraniční výměny informací, s řádným zohledněním stávajících i budoucích mechanismů a systémů spolupráce;
ii)
postupy v rámci územního plánování námořních prostor a integrovaného řízení pobřežních zón;
iii)
postupný vývoj komplexní, veřejně přístupné a vysoce kvalitní základny námořních údajů a znalostí, která usnadňuje sdílení, opakované využívání a šíření těchto údajů a znalostí mezi různými skupinami uživatelů, a tím zabraňuje zdvojování úsilí; za tímto účelem je třeba co nejlépe využívat stávající programy Unie a členských států;
c)
podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a nové technologie v rámci rozvíjejících se a perspektivních námořních odvětví, jakož i v pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech Unie, a to jako doplněk zavedených odvětvových a celostátních činností;
d)
prosazovat ochranu mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, například lokalit NATURA 2000, a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů a blíže vymezit hranice udržitelnosti lidských činností, které mají dopad na mořské prostředí, a to v souladu s cílem dosáhnout dobrého stavu životního prostředí a tento stav udržet, jak stanoví směrnice 2008/56/ES.
Článek 83
Způsobilé operace
1. ERNF může podporovat operace v souladu s cíli stanovenými v článku 82, jako například:
a)
studie;
b)
projekty, včetně zkušebních projektů a projektů spolupráce;
c)
informování veřejnosti a sdílení osvědčených postupů, osvětové kampaně a související činnosti na poli komunikace a šíření informací, včetně propagačních kampaní, akcí, tvorby a správy internetových stránek a platforem zúčastněných stran;
d)
konference, semináře, fóra a pracovní setkání;
e)
koordinační činnosti včetně sítí pro sdílení informací a podpora rozvoje strategií na úrovni jednotlivých moří;
f)
vývoj, provoz a údržbu IT systémů a sítí, které umožňují sběr, správu, ověřování, analýzu a výměnu údajů, vývoj metod odběru vzorků pro tyto údaje, jakož i vzájemné propojení systémů výměny dat napříč odvětvími;
g)
projekty odborné přípravy zaměřené na rozvoj znalostí a profesní kvalifikace a opatření na podporu profesního rozvoje v námořním odvětví.
2. Za účelem dosažení specifického cíle rozvoje přeshraničních a meziodvětvových operací podle čl. 82 písm. b) může ERNF podporovat:
a)
vývoj a provádění technických nástrojů pro integrovaný námořní dohled, a to zejména na podporu zavádění, provozu a údržby decentralizovaného systému pro výměnu informací v námořní oblasti (CISE), s cílem podporovat meziodvětvovou a přeshraniční výměnu informací týkající se dohledu a propojující všechny uživatelské komunity, se zohledněním relevantního vývoje v odvětvových politikách, pokud jde o dohled a případné přispívání k jejich nezbytnému vývoji;
b)
činnosti v oblasti koordinace a spolupráce mezi členskými státy nebo regiony za účelem rozvoje územního plánování námořních prostor a integrovaného řízení pobřežních zón, včetně výdajů souvisejících se systémy a postupy pro sdílení údajů a monitorování, hodnotícími činnostmi, zřízením a provozováním sítě odborníků a vytvořením programu zaměřeného na budování kapacit členských států umožňujících provádění územního plánování námořních prostor;
c)
iniciativy, jejichž předmětem je spolufinancování, nákup a údržba systémů pro pozorování moře a technických nástrojů pro přípravu, zřízení a provoz operačního systému Evropské námořní sítě pro pozorování a sběr dat, jejímž cílem je usnadnit shromažďování údajů a poznatků o mořích, jejich získávání, sestavování, zpracování, kontrolu kvality, opakované použití a distribuci prostřednictvím spolupráce mezi dotčenými členskými státy nebo mezinárodními institucemi.
KAPITOLA II
Doprovodná opatření pro společnou rybářskou politiku a integrovanou námořní politiku v rámci přímého řízení
Článek 84
Územní působnost
Odchylně od článku 2 se tato kapitola použije také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 85
Specifické cíle
Opatření podle této kapitoly usnadňují provádění společné rybářské politiky a integrované námořní politiky, zejména pokud jde o:
a)
shromažďování, správu a šíření vědeckého poradenství v rámci společné rybářské politiky;
b)
specifická opatření pro kontrolu a vynucování v rámci společné rybářské politiky;
c)
dobrovolné příspěvky mezinárodním organizacím;
d)
poradní sbory;
e)
informace o trhu;
f)
komunikační činnosti v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky.
Článek 86
Vědecké poradenství a znalosti
1. ERNF může podporovat zajišťování vědeckých výsledků, a to zejména u projektů aplikovaného výzkumu přímo spojených s poskytováním vědeckého poradenství, vědeckých a socioekonomických stanovisek a doporučení pro účely řádného a účinného rozhodování při řízení rybolovu v rámci společné rybářské politiky.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
studie a pilotní projekty potřebné pro provádění a rozvoj společné rybářské politiky, včetně studií a projektů zabývajících se alternativními způsoby řízení udržitelného rybolovu a akvakultury, a to i v rámci poradních sborů;
b)
příprava a poskytování vědeckých stanovisek a doporučení vědeckými institucemi, včetně mezinárodních poradních orgánů odpovědných za posuzování populací, odborníky a výzkumnými institucemi;
c)
účast odborníků na zasedáních pracovních skupin o vědeckých a technických problémech týkajících se rybolovu, například ve VTHVR, jakož i v mezinárodních poradních orgánech a na zasedáních, kde jsou vyžadovány příspěvky odborníků na oblast rybolovu a akvakultury;
d)
výzkumná šetření na moři podle č. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 199/2008 v oblastech, kde plavidla Unie působí na základě dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, v souladu s článkem 31 nařízení (EU) č. 1380/2013;
e)
výdaje vynaložené Komisí na služby spojené se shromažďováním, správou a využíváním údajů na uspořádání a řízení zasedání odborníků na oblast rybolovu a řízení ročních pracovních programů týkajících se vědeckých a technických odborných znalostí v oblasti rybolovu, na zpracování datových volání a datových souborů a na přípravné práce zaměřené na poskytování vědeckých stanovisek a doporučení;
f)
činnosti spolupráce mezi členskými státy v oblasti shromažďování údajů se zapojením různých regionálních aktérů a včetně zřízení a provozu jednotlivých regionalizovaných databází pro ukládání, správu a využívání údajů, které budou napomáhat regionální spolupráci a zlepšovat shromažďování údajů a řídicí činnosti i vědecké znalosti při podpoře řízení rybolovu.
Článek 87
Kontrola a vynucování
1. ERNF může podporovat provádění systému Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování uvedeného v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013 a dále upřesněného v nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
společný nákup nebo nájem hlídkových plavidel, letadel a vrtulníků několika členskými státy patřícími do stejné zeměpisné oblasti, pokud jsou tyto prostředky použity na kontrolu rybolovu alespoň 60 % celkové doby využití během roku;
b)
výdaje související s posuzováním a rozvojem nových kontrolních technologií a s procesy výměny údajů;
c)
veškeré provozní výdaje týkající se kontrol a hodnocení provádění společné rybářské politiky, a to zejména ověřovacích, inspekčních a auditních misí, vybavení a odborné přípravy úředníků Komise, uspořádání zasedání nebo účasti na nich, včetně výměn informací a osvědčených postupů, studií, služeb a dodavatelů IT mezi členskými státy, jakož i nájmu nebo nákupu inspekčních prostředků Komisí, a to podle hlav IX a X nařízení (ES) č. 1224/2009.
3. Za účelem posílení a sjednocení kontrol může ERNF podporovat provádění nadnárodních projektů, jejichž cílem je vytvářet a testovat systémy pro mezistátní kontrolu, inspekci a vynucování uvedené v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013, které jsou blíže stanoveny v nařízení (ES) č. 1224/2009.
Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
mezinárodní programy odborné přípravy pro osoby odpovědné za monitorování a kontrolu rybolovných činností a dohled nad nimi;
b)
iniciativy, včetně seminářů a mediálních nástrojů, jejichž cílem je sjednotit výklad nařízení a souvisejících kontrol v Unii.
4. V případě operací uvedených v odst. 2 písm. a) se jako příjemce určí pouze jeden z dotčených členských států.
Článek 88
Dobrovolné finanční příspěvky mezinárodním organizacím
ERNF může podporovat tyto druhy operací v oblasti mezinárodních vztahů:
a)
finanční příspěvky poskytované organizacím Organizace spojených národů, jakož i dobrovolné financování jakékoli mezinárodní organizace, která je činná v oblasti mořského práva;
b)
finanční příspěvky na přípravu nových mezinárodních organizací nebo přípravu nových mezinárodních smluv, které jsou předmětem zájmu Unie;
c)
finanční příspěvky na práci nebo programy, které provádějí mezinárodní organizace a které jsou předmětem zvláštního zájmu Unie;
d)
finanční příspěvky na libovolnou činnost (včetně pracovních, neformálních nebo mimořádných setkání smluvních stran), která obhajuje zájmy Unie v mezinárodních organizacích a posiluje spolupráci s jejími partnery v těchto organizacích. V této souvislosti může ERNF nést náklady účasti zástupců třetích zemí na jednáních a zasedáních v rámci mezinárodních fór a organizací, je-li jejich přítomnost nezbytná pro zájmy Unie.
Článek 89
Poradní sbory
1. ERNF přispívá na provozní náklady poradních sborů zřízených podle článku 43 nařízení (EU) č. 1380/2013.
2. Poradní sbor mající právní subjektivitu může požádat o podporu Unie jakožto subjekt sledující cíl obecného evropského zájmu.
Článek 90
Informace o trhu
ERNF může podporovat vypracování a šíření informací o trhu, pokud jde o produkty rybolovu a akvakultury, které provádí Komise v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 1379/2013.
Článek 91
Komunikační činnosti v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky
ERNF může podporovat:
a)
náklady na informační a komunikační činnosti související se společnou rybářskou politikou a integrovanou námořní politikou včetně:
i)
nákladů na vytvoření, překlad a šíření materiálů uzpůsobených specifickým potřebám jednotlivých cílových skupin v písemné, audiovizuální a elektronické podobě,
ii)
nákladů na přípravu a organizaci akcí a setkání, které mají informovat jednotlivé dotčené strany v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky a shromažďovat jejich názory;
b)
cestovní výdaje a výdaje na ubytování odborníků a zástupců zúčastněných stran pozvaných Komisí na zasedání;
c)
náklady na komunikační činnosti týkající se politických priorit Unie, souvisejí-li s obecnými cíli tohoto nařízení.
KAPITOLA III
Technická pomoc
Článek 92
Technická pomoc z podnětu Komise
ERNF může z podnětu Komise podpořit v mezích stropu ve výši 1,1 % ERNF:
a)
opatření technické pomoci uvedená v článku 58 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
příprava, monitorování a hodnocení dohod o udržitelném rybolovu a účasti Unie v regionálních organizacích pro řízení rybolovu. Mezi tato opatření patří studie, zasedání, zapojení odborníků, náklady na dočasné zaměstnance, informační činnost a veškeré další administrativní náklady nebo náklady vzniklé v souvislosti s vědeckou nebo technickou pomocí ze strany Komise;
c)
vytvoření evropské sítě skupin FLAG zaměřené na budování kapacit, šíření informací, výměnu zkušeností a osvědčených postupů a podporu spolupráce mezi skupinami FLAG. Tato síť spolupracuje se subjekty zajišťujícími vytváření sítí a poskytujícími technickou pomoc pro místní rozvoj, jež byly zřízeny EFRR, ESF a EZFRV, pokud jde o jejich činnosti v oblasti místního rozvoje a nadnárodní spolupráci.
HLAVA VII
PROVÁDĚNÍ V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 93
Oblast působnosti
Tato hlava se vztahuje na opatření financovaná v rámci sdíleného řízení podle hlavy V.
KAPITOLA II
Prováděcí mechanismus
Oddíl 1
Podpora z ERNF
Článek 94
Určení míry spolufinancování
1. Při přijímání prováděcích aktů podle článku 19, kterými se schvaluje operační program, Komise stanoví maximální příspěvek ERNF tomuto programu.
2. Příspěvek ERNF se vypočte na základě výše způsobilých veřejných výdajů.
Operační program stanoví sazbu příspěvku ERNF použitelnou pro priority Unie stanovené v článku 6. Maximální sazba příspěvku ERNF činí 75 % způsobilých veřejných výdajů a minimální sazba příspěvku ERNF činí 20 % způsobilých veřejných výdajů.
3. Odchylně od odstavce 2 je příspěvek ERNF:
a)
100 % způsobilých veřejných výdajů u podpory v rámci podpory skladování podle článku 67;
b)
100 % způsobilých veřejných výdajů u režimu vyrovnání uvedeného v článku 70;
c)
50 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v článcích 33 a 34 a čl. 41 odst. 2;
d)
70 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v čl. 76 odst. 2 písm. e);
e)
90 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v čl. 76 odst. 2 písm. a) až d) a f) až l);
f)
80 % způsobilých výdajů u podpory uvedené v článku 77.
4. Odchylně od odstavce 2 se maximální sazba příspěvku ERNF použitelná pro specifické cíle v rámci priority Unie zvyšuje o deset procentních bodů, jestliže se celá priorita Unie uvedená v čl. 6 bodu 4 provádí prostřednictvím komunitně vedeného místního rozvoje.
Článek 95
Míra veřejné podpory
1. Členské státy uplatňují maximální míru veřejné podpory ve výši 50 % celkových způsobilých výdajů na danou operaci.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy uplatnit míru veřejné podpory ve výši 100 % způsobilých výdajů na danou operaci, pokud:
a)
příjemcem je veřejnoprávní subjekt nebo podnik pověřený poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, je-li pomoc poskytnuta na poskytování takových služeb;
b)
operace souvisí s podporou skladování uvedenou v článku 67;
c)
operace souvisí s režimem vyrovnání uvedeným v článku 70;
d)
operace souvisí se shromažďováním údajů uvedeným v článku 77;
e)
operace souvisí s podporou podle článku 33 nebo 34 nebo s vyrovnáním podle článku 54, 55 nebo 56;
f)
operace souvisí s opatřeními integrované námořní politiky uvedenými v článku 80.
3. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy uplatnit míru veřejné podpory ve výši od 50 % do 100 % způsobilých výdajů na danou operaci, pokud:
a)
operace je prováděna podle hlavy V kapitol I, II nebo IV a splňuje všechna tato kritéria:
i)
jedná se o společný zájem;
ii)
jedná se o společného příjemce;
iii)
má případně inovativní funkce na místní úrovni;
b)
operace je prováděna podle hlavy V kapitoly III, splňuje jedno z kritérií uvedených v písm. a) bodech i), ii) nebo a iii) tohoto odstavce a poskytuje veřejnosti přístup k jejím výsledkům.
4. Odchylně od odstavce 1 se pro specifické typy operací uvedené v příloze I použijí dodatečné procentní body míry veřejné podpory podle přílohy I.
5. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví způsob, jakým se použijí různé procentní body míry veřejné podpory v případě, že je splněno několik podmínek z přílohy I. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Článek 96
Výpočet dodatečných nákladů nebo ušlých příjmů
Pokud je podpora udělena na základě dodatečných nákladů nebo ušlých příjmů, členské státy zajistí, aby byly příslušné výpočty postačující, přesné a stanovené předem na základě přiměřeného, spravedlivého a ověřitelného výpočtu.
KAPITOLA III
Řídicí a kontrolní systémy
Článek 97
Řídící orgán
1. Kromě obecných pravidel stanovených v článku 125 nařízení (EU) č. 1303/2013 řídící orgán:
a)
každoročně do 31. března předkládá Komisi příslušné souhrnné údaje o operacích vybraných k financování do konce předcházejícího kalendářního roku, včetně hlavních charakteristik příjemce a samotné operace;
b)
zajišťuje propagaci operačního programu, a to informováním potenciálních příjemců, profesních organizací, hospodářských a sociálních partnerů, subjektů podílejících se na prosazování rovnosti žen a mužů a dotčených nevládních organizací, včetně ekologických organizací, o možnostech, které program nabízí, a o pravidlech pro získání přístupu k financování na základě programu;
c)
zajišťuje propagaci operačního programu informováním příjemců příspěvku Unie a široké veřejnosti o úloze, kterou Unie v programu plní.
2. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví pravidla předkládání údajů uvedených v odst. 1 písm. a). Tyto prováděcí akty se přijímají s poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
Článek 98
Předávání finančních údajů
1. Do 31. ledna a 31. července předloží členské státy Komisi v elektronické podobě prognózu týkající se částky, v jejíž výši předpokládají, že předloží žádosti o platby na stávající a následující rozpočtový rok.
2. Komise přijme prováděcí akt, jímž stanoví vzor, který má být při předkládání finančních údajů Komisi použit. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
KAPITOLA IV
Kontrola prováděná členskými státy
Článek 99
Finanční opravy prováděné členskými státy
1. Kromě finančních oprav podle článku 143 nařízení (EU) č. 1303/2013 provedou členské státy finanční opravy, pokud příjemce neplní povinnosti stanovené v čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení.
2. Pro případy finančních oprav podle odstavce 1 určí členské státy částku opravy, která je přiměřená s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování porušení povinností nebo trestného činu ze strany příjemce a na význam příspěvku ERNF pro hospodářskou činnost příjemce.
KAPITOLA V
Kontroly prováděné Komisí
Oddíl 1
Přerušení a pozastavení
Článek 100
Přerušení platební lhůty
1. Kromě kritérií umožňujících přerušení, jež jsou uvedena v čl. 83 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, může pověřená schvalující osoba ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 přerušit platební lhůtu týkající se žádosti o průběžnou platbu v případě, že členský stát neplní své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, může-li toto neplnění ovlivnit výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů, pro které je průběžná platba požadována.
2. Před přerušením lhůty pro průběžnou platbu podle odstavce 1 přijme Komise prováděcí akty, jimiž konstatuje, že existují důkazy poukazující na zjištěné závažné neplnění povinností v rámci společné rybářské politiky. Před přijetím takových prováděcích aktů Komise neprodleně informuje dotčený členský stát o daných důkazech nebo spolehlivých informacích a členskému státu je poskytnuta příležitost, aby se k záležitosti v přiměřené lhůtě vyjádřil.
3. Úplné či částečné přerušení průběžných plateb týkajících se výdajů podle odstavce 1, na něž se vztahuje žádost o platbu, musí být přiměřené s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování neplnění povinností.
Článek 101
Pozastavení plateb
1. Kromě okolností uvedených v článku 142 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise přijmout prováděcí akty, jimiž zcela nebo zčásti pozastaví vyplácení průběžných plateb týkajících se operačního programu v případě, že členský stát závažným způsobem neplní své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, může-li toto neplnění ovlivnit výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů, pro které je průběžná platba požadována.
2. Před pozastavením průběžné platby podle odstavce 1 přijme Komise prováděcí akt, jímž konstatuje, že členský stát nesplnil své povinností v rámci společné rybářské politiky. Před přijetím takového prováděcího aktu Komise neprodleně informuje dotčený členský stát o daných zjištěních nebo spolehlivých informacích a členskému státu je poskytnuta příležitost, aby se k záležitosti v přiměřené lhůtě vyjádřil.
3. Úplné či částečné pozastavení průběžných plateb týkajících se výdajů podle odstavce 1, na něž se vztahuje žádost o platbu, musí být přiměřené s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování neplnění povinností.
Článek 102
Pravomoci Komise
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení případů neplnění povinností podle článku 100 a případů závažného neplnění povinností podle čl. 101 odst. 1, a to na základě příslušných pravidel společné rybářské politiky, která jsou nezbytná pro zachování biologických mořských zdrojů.
Oddíl 2
Výměna informací a finanční opravy
Článek 103
Přístup k informacím
Členské státy sdělí Komisi na její žádost právní a správní předpisy, které přijaly k provádění aktů Unie týkajících se společné rybářské politiky, pokud tyto akty mají finanční důsledky pro ERNF.
Článek 104
Důvěrnost
1. Členské státy a Komise přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily důvěrnost informací sdělených nebo získaných v rámci kontrol na místě nebo při schvalování účetní závěrky prováděných podle tohoto nařízení.
2. Na informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku se vztahují zásady uvedené v článku 8 nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (38).
Článek 105
Finanční opravy prováděné Komisí
1. Kromě případů uvedených v čl. 22 odst. 7, článku 85 a čl. 144 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise přijme prováděcí akty, jimiž provede finanční opravy zrušením celého příspěvku Unie na operační program nebo jeho části, pokud po provedení nezbytného přezkumu dojde k závěru, že:
a)
výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů jsou ovlivněny případy, ve kterých příjemce neplní povinnosti podle čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení, a tyto výdaje nebyly členským státem opraveny před zahájením opravného řízení podle tohoto odstavce;
b)
výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů jsou ovlivněny případy, v nichž členský stát závažným způsobem nedodržel pravidla společné rybářské politiky, což mělo za následek pozastavení platby podle článku 101 tohoto nařízení, a v nichž dotčený členský stát dosud neprokázal, že přijal nezbytná nápravná opatření pro zajištění dodržování a vynucování použitelných pravidel v budoucnosti.
2. Komise rozhodne o výši opravy s přihlédnutím k povaze, závažnosti, délce trvání a opakování závažného nedodržení pravidel společné rybářské politiky ze strany členského státu nebo příjemce a k významu příspěvku ERNF pro hospodářskou činnost dotčeného příjemce.
3. Pokud není možné přesně kvantifikovat výši výdajů spojených s nedodržováním pravidel společné rybářské politiky členským státem, Komise použije finanční opravu na základě paušální sazby nebo extrapolace podle odstavce 4.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o stanovení kritérií pro určení úrovně finanční opravy, která má být použita, a kritérií pro uplatnění paušálních sazeb nebo finančních oprav na základě extrapolace.
Článek 106
Postup
Navrhuje-li Komise finanční opravu podle článku 105 tohoto nařízení, použije se obdobně článek 145 nařízení (EU) č. 1303/2013.
KAPITOLA VI
Monitorování, hodnocení, informace a komunikace
Oddíl 1
Zavedení společného systému monitorování a hodnocení a cíle tohoto systému
Článek 107
Systém monitorování a hodnocení
1. Zavádí se společný systém monitorování a hodnocení pro operace ERNF v rámci sdíleného řízení za účelem posuzování výkonnosti ERNF. K zajištění účinného posuzování výkonnosti je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o obsah a tvorbu uvedeného systému.
2. Celkový dopad ERNF se posuzuje ve vztahu k prioritám Unie stanoveným v článku 6.
Komise může přijmout prováděcí akty, jimiž stanoví soubor ukazatelů specifických pro tyto priority Unie. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
3. Členské státy poskytnou Komisi veškeré nezbytné informace, které umožní monitorování a hodnocení dotčených opatření. Komise zohlední potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů, a zejména jejich případné použití pro statistické účely. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví pravidla pro informace zasílané členskými státy, jakož i pro potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 127 odst. 3.
4. Komise předloží každé čtyři roky Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto článku. První zpráva musí být předložena do 31. prosince 2017.
Článek 108
Cíle
Cíli společného systému monitorování a hodnocení je:
a)
prokázat pokrok a dosažené výsledky společné rybářské politiky a integrované námořní politiky, posoudit celkový dopad a zhodnotit účinnost, účelnost a relevantnost operací ERNF;
b)
přispět k cílenější podpoře společné rybářské politiky a integrované námořní politiky;
c)
podpořit proces společného učení v souvislosti s monitorováním a hodnocením;
d)
zajistit kvalitní, empiricky podložená hodnocení operací ERNF, která se promítnou do rozhodovacího procesu.
Oddíl 2
Technická ustanovení
Článek 109
Společné ukazatele
1. V systému monitorování a hodnocení podle článku 107 je za účelem shromažďování údajů na úrovni Unie uveden seznam společných ukazatelů týkajících se výchozí situace a rovněž finančního plnění, výstupů a výsledků operačního programu, které se použijí pro každý operační program.
2. Společné ukazatele jsou spojeny s milníky a cíli stanovenými v operačních programech v souladu s prioritami Unie stanovenými v článku 6. Tyto společné ukazatele se použijí pro přezkum výkonnosti uvedený v čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 a umožní posouzení pokroku, účelnosti a účinnosti provádění politiky na základě cílů na úrovni Unie a jednotlivých programů.
Článek 110
Elektronický informační systém
1. Hlavní informace o provádění operačního programu, o každé operaci vybrané pro financování a o dokončených operacích, které jsou zapotřebí pro monitorování a hodnocení, včetně hlavních charakteristik příjemce a projektu, se zaznamenávají a uchovávají elektronickými prostředky.
2. Komise zajistí, aby existoval vhodný a bezpečný elektronický systém pro záznam, uchovávání a správu hlavních informací a podávání zpráv o monitorování a hodnocení.
Článek 111
Poskytování informací
Příjemci podpory v rámci ERNF včetně skupin FLAG se zaváží, že řídícímu orgánu nebo určeným hodnotitelům či jiným subjektům pověřeným vykonáváním funkcí jeho jménem poskytnou veškeré údaje a informace, které jsou potřebné k monitorování a hodnocení operačního programu, zejména ve vztahu k plnění specifických cílů a priorit.
Oddíl 3
Monitorování
Článek 112
Postupy monitorování
1. Řídící orgán uvedený v článku 97 tohoto nařízení a monitorovací výbor uvedený v článku 47 nařízení (EU) č. 1303/2013 monitorují kvalitu provádění programu.
2. Řídící orgán a monitorovací výbor monitorují operační program prostřednictvím finančních ukazatelů a ukazatelů pro výstupy a výsledky.
Článek 113
Funkce monitorovacího výboru
Kromě funkcí uvedených v článku 49 nařízení (EU) č. 1303/2013 monitorovací výbor ověří plnění operačního programu a účinnost jeho provádění. Za tímto účelem monitorovací výbor:
a)
je konzultován a do šesti měsíců od rozhodnutí o schválení programu schvaluje kritéria pro výběr financovaných operací, přičemž výběrová kritéria se upravují podle potřeb programování;
b)
přezkoumává činnosti a výstupy spojené s plánem hodnocení programu;
c)
přezkoumává opatření v rámci programu spojená s plněním specifických předběžných podmínek;
d)
přezkoumává a schvaluje výroční zprávy o provádění před jejich odesláním Komisi;
e)
posuzuje opatření na podporu rovnosti žen a mužů, rovných příležitostí a nediskriminace, včetně přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením.
Monitorovací výbor není konzultován ohledně pracovních plánů pro shromažďování údajů uvedených v článku 21.
Článek 114
Výroční zpráva o provádění
1. Do 31. května 2016 a do 31. května každého následujícího roku až do roku 2023 a včetně tohoto roku předloží členské státy Komisi výroční zprávu o provádění operačního programu v předcházejícím kalendářním roce. Zpráva předložená v roce 2016 zahrnuje kalendářní roky 2014 a 2015.
2. Kromě toho, co je uvedeno v článku 50 nařízení (EU) č. 1303/2013, výroční zprávy o provádění obsahují:
a)
informace o finančních závazcích a výdajích podle jednotlivých opatření;
b)
přehled činností vykonávaných v souvislosti s plánem hodnocení;
c)
informace o opatřeních přijatých v případech závažných porušeních pravidel uvedených v čl. 10 odst. 1 tohoto nařízení, o nedodržení podmínek stanovených v čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení a o nápravných opatřeních;
d)
informace o opatřeních přijatých v zájmu dodržení ustanovení čl. 41 odst. 10 tohoto nařízení;
e)
informace o opatřeních přijatých s cílem zajistit zveřejnění příjemců v souladu s přílohou V tohoto nařízení, a to v případě fyzických osob v souladu s vnitrostátními právními předpisy včetně jakékoli použitelné prahové hodnoty.
3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme pravidla týkající se formy a předkládání výročních zpráv o provádění. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Oddíl 4
Hodnocení
Článek 115
Obecná ustanovení
1. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví prvky, které mají obsahovat zprávy o předběžném hodnocení podle článku 55 nařízení (EU) č. 1303/2013, a stanoví minimální požadavky na plán hodnocení uvedený v článku 56 uvedeného nařízení. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3 tohoto nařízení.
2. Členské státy zajistí, aby hodnocení vyhovovala společnému systému monitorování a hodnocení dohodnutému v souladu s článkem 107, zajistí vypracování a shromažďování nezbytných údajů a předloží hodnotitelům jednotlivé informace poskytnuté systémem monitorování.
3. Členské státy zpřístupní hodnotící zprávy na internetu a Komise na internetových stránkách Unie.
Článek 116
Předběžné hodnocení (ex ante)
Členské státy zajistí, aby se hodnotitel zapojený do předběžného hodnocení podílel od počátku na procesu vypracování operačního programu ERNF, včetně vypracování analýzy uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. a), návrhu intervenční logiky programu a stanovení cílů programu.
Článek 117
Následné hodnocení (ex-post)
V souladu s článkem 57 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise v úzké spolupráci se členskými státy vyhotoví zprávu o následném hodnocení.
Článek 118
Shrnutí hodnocení
Za vypracování shrnutí zpráv o předběžném hodnocení na úrovni Unie odpovídá Komise. Shrnutí hodnotících zpráv se provede nejpozději do 31. prosince roku následujícího po předložení příslušných hodnocení.
Oddíl 5
Informace a komunikace
Článek 119
Poskytování informací a propagace
1. V souladu s čl. 97 odst. 1 písm. b) řídící orgán zodpovídá za:
a)
zajištění toho, že budou vytvořeny jediné internetové stránky nebo jediný internetový portál poskytující informace o operačním programu v členském státu, jakož i přístup k nim;
b)
informování potenciálních příjemců o možnostech financování v rámci operačního programu;
c)
informování občanů Unie o úloze a dosažených výsledcích ERNF prostřednictvím informačních a komunikačních opatření seznamujících s výsledky a dopady dohod o partnerství, operačních programů a operací;
d)
zajištění toho, že je uveřejněn přehled opatření k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, včetně případů neplnění povinností ze strany členských států nebo příjemců, a přijatých nápravných opatření, například finančních oprav.
2. Za účelem zajištění transparentnosti podpory z ERNF vedou členské státy seznam operací ve formátu CSV nebo XML, který je dostupný prostřednictvím jediné internetové stránky nebo jediného internetového portálu poskytujících seznam operací a přehled operačního programu.
Seznam operací se aktualizuje nejméně jednou za šest měsíců.
Minimální informace, které mají být uvedeny v seznamu operací, včetně konkrétních informací o operacích podle článků 26, 39, 47, 54 a 56, jsou stanoveny v příloze V.
3. Podrobná pravidla týkající se informačních a propagačních opatření pro veřejnost a informačních opatření pro žadatele a příjemce jsou stanovena v příloze V.
4. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví technické vlastnosti informačních a propagačních opatření k určité operaci, pokyny pro vytvoření znaku a vymezení standardních barev. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
HLAVA VIII
PROVÁDĚNÍ V RÁMCI PŘÍMÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 120
Oblast působnosti
Tato hlava se použije na opatření financovaná v rámci přímého řízení uvedeného v hlavě VI.
KAPITOLA II
Kontrola
Článek 121
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby finanční zájmy Unie byly při provádění operací financovaných podle tohoto nařízení chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i kontroly na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří podle obdrželi finanční prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování Unií přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (39) a v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení musí výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění auditů, kontrol a inspekcí na místě uvedených ve zmíněných odstavcích, v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 122
Audity
1. Úředníci Komise nebo Účetního dvora nebo jejich zástupci mohou provádět audity na místě u operací financovaných podle tohoto nařízení kdykoli za podmínky oznámení nejméně deset pracovních dnů předem, s výjimkou naléhavých případů, po dobu nejvýše tří let po konečné platbě provedené Komisí.
2. Úředníci Komise a Účetního dvora nebo jejich zástupci řádně zmocnění k provádění auditů na místě mají přístup k účetnictví a všem dalším dokladům, včetně dokumentů a metadat vytvořených nebo obdržených a uchovávaných v elektronické podobě a souvisejících s výdaji financovanými podle tohoto nařízení.
3. Auditními pravomocemi uvedenými v odstavci 2 není dotčeno uplatňování vnitrostátních předpisů, jež vyhrazují některé úkony činitelům zvlášť určeným vnitrostátními právními předpisy. Úředníci Komise a Účetního dvora nebo jejich zástupci se neúčastní mimo jiné domovních prohlídek ani úředních výslechů osob podle vnitrostátního práva dotčeného členského státu. Mají však přístup k takto získaným informacím.
4. Pokud je jakákoli finanční podpora Unie poskytnutá na základě tohoto nařízení následně přidělena třetí osobě coby konečnému příjemci pomoci, poskytne původní příjemce, jakožto příjemce finanční podpory Unie, Komisi veškeré významné informace ohledně totožnosti tohoto konečného příjemce.
Článek 123
Pozastavení plateb, omezení a zrušení finančního příspěvku
1. Pokud Komise dojde k závěru, že finanční prostředky Unie nebyly použity v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení nebo v jakémkoli jiném použitelném právním předpisu Unie, oznámí tuto skutečnost příjemcům, a ti ve lhůtě jednoho měsíce od tohoto oznámení předloží Komisi své připomínky.
2. Pokud příjemci neodpovědí ve lhůtě stanovené v odstavci 1 tohoto článku nebo pokud nejsou jejich připomínky považovány za uspokojivé, Komise sníží nebo zruší poskytnutou finanční podporu nebo pozastaví platby. Veškeré neoprávněně vyplacené částky se vracejí do souhrnného rozpočtu Unie. Z částek, které nejsou vráceny včas, se účtuje úrok z prodlení za podmínek stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
KAPITOLA III
Hodnocení a podávání zpráv
Článek 124
Hodnocení
1. Operace financované na základě tohoto nařízení jsou pravidelně monitorovány s cílem sledovat jejich provádění.
2. Komise zajistí pravidelné nezávislé a externí hodnocení financovaných operací.
Článek 125
Podávání zpráv
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě:
a)
do 31. března 2017 zprávu o prozatímním hodnocení získaných výsledků a o kvalitativních a množstevních aspektech provádění operací financovaných podle tohoto nařízení;
b)
do 31. srpna 2018 sdělení o pokračování operací financovaných na základě tohoto nařízení.
HLAVA IX
PROCESNÍ USTANOVENÍ
Článek 126
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 je svěřena Komisi do dne 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedená v článcích 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 127
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro Evropský námořní a rybářský fond. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud výbor nevydá žádné stanovisko k návrhu prováděcího aktu, který má být přijat podle čl. 95 odst. 5, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
HLAVA X
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 128
Zrušení
1. Aniž je dotčen čl. 129 odst. 2, nařízení (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007, (EU) č. 1255/2011 a článek 103 nařízení (ES) č. 1224/2009 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 129
Přechodná ustanovení
1. Aby se usnadnil přechod z režimů podpory zavedených nařízeními (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007 a (EU) č. 1255/2011 na systém zavedený tímto nařízením, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, jimiž stanoví podmínky, za kterých může být podpora schválená Komisí podle těchto nařízení začleněna do podpory poskytované podle tohoto nařízení, včetně technické pomoci a následných hodnocení.
2. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změny dotčených projektů, včetně jejich úplného nebo částečného zrušení, až do jejich uzavření nebo pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007, (EU) č. 1255/2011 a článku 103 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo jakéhokoli jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc ke dni 31. prosince 2013 vztahuje, a na tyto projekty nebo pomoc se nadále použijí uvedené předpisy.
3. Žádosti podané podle nařízení (ES) č. 1198/2006 zůstávají v platnosti.
Článek 130
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.
REGOLAMENT (UE) Nru 508/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-15 ta’ Mejju 2014
dwar il-Fond Ewropew għall-Affarijiet Marittimi u s-Sajd u li jħassar ir-Regolamenti tal-Kunsill (KE) Nru 2328/2003, (KE) Nru 861/2006, (KE) Nru 1198/2006 u (KE) Nru 791/2007 (UE) u r-Regolament (UE) Nru 1255/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 42, l-Artikolu 43(2), l-Artikolu 91(1) u l-Artikolu 100(2), l-Artikolu 173(3), l-Artikoli 175 u 188, l-Artikolu 192(1), l-Artikolu 194(2), l-Artikolu 195(2) u l-Artikolu 349 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara trasmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjonijiet tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li aġixxew skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Il-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni tat-13 ta’ Lulju 2011 intitolata ir-“Riforma tal-Politika Komuni tas-Sajd”‘stabbiliet l-isfidi potenzjali, l-objettivi u l-orjentazzjonijiet għall-Politika Komuni tas-Sajd (’“il-PKS”) wara l-2013. Fid-dawl tad-dibattitu wara l-pubblikazzjoni ta’ dik il-Komunikazzjoni, il-PKS ġiet riformata bir-Regolament (UE) Nru 1380/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4). Ir-riforma tal-PKS tkopri l-elementi ewlenin kollha tal-PKS, inklużi l-aspetti finanzjarji tagħha. Sabiex jintlaħqu l-objettivi ta’ dik ir-riforma, huwa xieraq li jitħassru r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2328/2003 (5), ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 861/2006 (6), ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1198/2006 (7) u r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 791/2007 (8) u li dawn jiġu sostitwiti minn dan ir-Regolament.
Billi huwa rikonoxxut li l-kwistjonijiet kollha relatati mal-oċeani u l-ibħra tal-Ewropa huma interkonnessi, dan ir-Regolament għandu jappoġġa wkoll l-iżvilupp ulterjuri tal-Politika Marittima Integrata (PMI) kif imsemmi fir-Regolament (UE) Nru 1255/201 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9).
(2)
Il-kamp ta’ applikazzjoni tal-Fond Ewropew għall-Affarijiet Marittimi u s-Sajd (FEMS) għandu jinkludi appoġġ għall-PKS għall-konservazzjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar, għall-ġestjoni tas-sajd u l-flotot li jisfruttaw dawk ir-riżorsi, għar-riżorsi bijoloġiċi tal-ilma ħelu u- l-akkwakultura, u kif ukoll għall-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura, meta dawn l-attivitajiet iseħħu fit-territorju tal-Istati Membri, minn bastimenti tas-sajd tal-Unjoni, jew minn ċittadini tal-Istati Membri, mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltà primarja tal-Istat tal-bandiera, dejjem fil-kuntest tad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 117 tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar tal-10 ta’ Diċembru 1982 (10) (UNCLOS).
(3)
Is-suċċess tal-PKS jiddependi minn sistema effettiva ta’ kontroll, spezzjoni u infurzar, kif ukoll minn data sħiħa u affidabbli, kemm għal finijiet ta’ parir xjentifiku kif ukoll għal finijiet ta’ implimentazzjoni u kontroll. Għalhekk il-FEMS għandu jappoġġa dawk il-politiki.
(4)
Il-kamp ta’ applikazzjoni tal-FEMS għandu jinkludi l-appoġġ lill-PMI, inkluż għall-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta’ operazzjonijiet koordinati u t-teħid ta’ deċiżjonijiet fir-rigward tal-oċeani, l-ibħra, ir-reġjuni kostali u s-setturi marittimi, li jikkomplimentaw il-politiki differenti tal-Unjoni li għandhom x’jaqsmu magħhom, l-aktar il-PKS, u l-politika ta’ trasport, industrija, koeżjoni territorjali, ambjent, enerġija u turiżmu. Fil-ġestjoni ta’ politiki settorjali differenti fil-baċiri tal-Baħar Baltiku, il-Baħar tat-Tramuntana, l-Ibħra Ċeltiċi, il-Bajja ta’ Biscay u l-Kosta Iberika, il-Mediterran u l-Baħar l-Iswed, għandhom jiġu żgurati l-koerenza u l-integrazzjoni.
(5)
Il-benefiċjarji tal-FEMS, fis-sens tal-punt (10) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11), jistgħu ikunu operaturi, skont it-tifsira tal-punt (30) tal-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 1380/2013, sajjieda jew organizzazzjonijiet ta’ sajjieda sakemm ma jiġix stabbilit mod ieħor f’dan ir-Regolament.
(6)
F’konformità mal-konklużjonijiet tal-Kunsill Ewropew tas-17 ta’ Ġunju 2010, li permezz tagħhom ġiet adottata l-istrateġija l-ġdida tal-Unjoni għal impjiegi u tkabbir inteliġenti, sostenibbli u inklużiv, abbażi tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-3 ta’ Marzu 2010 intitolata “Ewropa 2020 - Strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv (“l-istrateġija Ewropa 2020”), l-Unjoni u l-Istati Membri għandhom jimplimentaw ‘tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, filwaqt li jippromwovu l-iżvilupp armonjuż tal-Unjoni. ‘Ir-riżorsi għandhom jiġu ffokati sabiex jintlaħqu l-objettivi u l-miri tal-istrateġija Ewropa 2020, b’mod partikolari dawk marbutin mal-impjiegi, it-tibdil fil-klima, s-sostenibbiltà tal-enerġija, il-ġlieda kontra l-faqar u l-inklużjoni soċjali, u tittejjeb l-effettività permezz ta’ aktar attenzjoni fuq ir-riżultati. L-inklużjoni tal-PMI fil-FEMS tikkontribwixxi wkoll għall-objettivi politiċi ewlenin stabbiliti ‘u tikkorrispondi mal-objettivi ġenerali li tiżdied il-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali msemmija fit-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE) u t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE).
(7)
Sabiex jiġi żgurat li l-FEMS jikkontribwixxi għall-objettivi tal-PKS, il-PMI u l-istrateġija Ewropa 2020, jeħtieġ li jiġi ffokat fuq għadd limitat ta’ prijoritajiet prinċipali relatati mat-trawwim ta’ sajd u akkwakultura ambjentalment sostenibbli, effiċjenti fl-użu tar-riżorsi, innovattivi, kompetittivi u bbażati fuq l-għarfien, it-trawwim tal-implimentazzjoni tal-PKS, iż-żieda fl-impjiegi u l-koeżjoni territorjali, it-trawwim tal-kummerċjalizzazzjoni u l-ipproċessar, kif ukoll it-trawwim tal-implimentazzjoni tal-PMI.
(8)
Fl-istadji kollha tal-implimentazzjoni tal-FEMS, l-Unjoni għandu jkollha l-għan li telimina n-nuqqas ta’ ugwaljanza u tippromwovi l-ugwaljanza bejn l-irġiel u n-nisa, kif ukoll tiġġieled id-diskriminazzjoni bbażata fuq is-sess, ir-razza jew l-oriġini etnika, ir-reliġjon jew it-twemmin, id-diżabbiltà, l-età jew l-orjentazzjoni sesswali.
(9)
L-objettiv ġenerali tal-PKS huwa li tiżgura li l-attivitajiet ta’ sajd u tal-akkwakultura jikkontribwixxu għall-ħolqien ta’ kundizzjonijiet ambjentali li jkunu jistgħu jkunu sostnuti fit-tul li jkunu neċessarji għall-iżvilupp ekonomiku u soċjali. Barra minn hekk, għandha tikkontribwixxi għal produttività akbar, livell ta’ għajxien tajjeb għas-settur tas-sajd u s-swieq stabbli, u għandha tiżgura d-disponibbiltà tar-riżorsi u li l-provvisti jilħqu lill-konsumaturi bi prezzijiet raġonevoli.
(10)
Huwa ta’ importanza kbira li t-tħassib ambjentali jiġi integrat aħjar fil-PKS li għandha tilħaq l-objettivi u l-miri tal-politika ambjentali tal-Unjoni u tal-istrateġija Ewropa 2020. Il-PKS hija mmirata lejn sfruttament tar-riżorsi bijoloġiċi ħajjin tal-baħar li jreġġa’ lura u jżomm l-istokkijiet tal-ħut fil-livelli li jistgħu joħolqu rendiment massimu sostenibbli sal-2015, meta jkun possibbli, u mhux aktar tard mill-2020. Il-PKS għandha timplimenta approċċi prekawzjonali u tal-ekosistemi għall-ġestjoni tas-sajd. Konsegwentement, il-FEMS għandu jikkontribwixxi għall-protezzjoni tal-ambjent marittimu kif stabbilit fid-Direttiva 2008/56/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12).
(11)
Il-finanzjament tan-nefqa tal-PKS u tal-PMI permezz ta’ fond waħdieni, il-FEMS, għandu jindirizza l-ħtieġa għal simplifikazzjoni, u għandu jsaħħaħ l-integrazzjoni taż-żewġ politiki. L-estensjoni tal-ġestjoni kondiviża għall-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni inkluż kumpens għar-reġjuni ultraperiferiċi, il-kontroll, l-attivitajiet tal-ġbir ta’ data u ta’ ġestjoni u l-PMI għandhom ikomplu jikkontribwixxu għas-simplifikazzjoni u għat-tnaqqis tal-piż amministrattiv għall-Kummissjoni u għall-Istati Membri, kif ukoll jiksbu konsistenza u effiċjenza akbar tal-appoġġ mogħti.
(12)
Il-baġit tal-Unjoni għandu jiffinanzja l-ispejjeż tal-PKS u tal-PMI permezz ta’ fond waħdieni, il-FEMS, direttament jew fil-kuntest tal-ġestjoni kondiviża mal-Istati Membri. Il-ġestjoni kondiviża mal-Istati Membri għandha tapplika mhux biss għal miżuri li jappoġġaw is-sajd, l-akkwakultura u l-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità, iżda anki għall-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni, l-kumpens għar-reġjuni ultraperiferiċi, il-kontroll u l-attivitajiet tal-ġbir ta’ data kif ukoll il-PMI. Il-ġestjoni diretta għandha tapplika għall-parir xjentifiku, il-miżuri speċifiċi ta’ kontroll u infurzar, il-kontribuzzjonijiet volontarji lill-organizzazzjonijiet reġjonali tal-ġestjoni tas-sajd, il-Kunsilli Konsultattivi, l-informazzjoni dwar is-suq, l-operazzjonijiet għall-implimentazzjoni tal-‘PMI u l-attivitajiet ta’ komunikazzjoni. Għandhom jiġu speċifikati t-tipi ta’ opreazzjonijiet li jikkwalifikaw għal finanzjament taħt l-EMFF’.
(13)
Huwa neċessarju li ssir distinzjoni bejn il-kategoriji ta’ miżuri ta’ kontroll u ta’ infurzar li huma kofinanzjati fi ħdan il-qafas tal-ġestjoni kondiviża u dawk kofinanzjati fi ħdan il-qafas ta’ ġestjoni diretta. Huwa kruċjali li jiġu delimitati r-riżorsi li għandhom jiġu allokati għall-kontroll u għall-ġbir ta’ data taħt ġestjoni kondiviża - filwaqt li tkun permessa flessibbiltà bejn iż-żewġ kategoriji ta’ miżuri.
(14)
Skont lir-Regolament (UE) Nru 1380/2013, l-appoġġ finanzjarju tal-Unjoni taħt il-FEMS għandu jingħata bil-kundizzjoni li l-Istati Membri u l-operaturi jkunu konformi mar-regoli tal-PKS. Dan ir-rekwiżit huwa maħsub biex jirrefletti r-responsabbiltà tal-Unjoni li fl-interess pubbliku tiżgura l-konservazzjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar taħt il-PKS, skont l-Artikolu 3 TFUE.
(15)
L-ilħuq tal-objettivi tal-PKS ikun imxekkel jekk l-appoġġ finanzjarju tal-Unjoni taħt il-FEMS jingħata lil operaturi li, ex ante, ma kkonformawx mar-rekwiżiti relatati mal-interess pubbliku ta’ konservazzjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar. Għaldaqstant l-applikazzjonijiet ippreżentati mill-operaturi għandhom ikunu ammissibbli biss għall-finanzjament taħt il-FEMS bil-kundizzjoni li, f’perijodu ta’ żmien partikolari qabel ma jippreżentaw applikazzjoni għal appoġġ, l-operaturi kkonċernati ma kkommettewx ksur serju, reat jew frodi u ma kinux involuti fl-operazzjoni, fil-ġestjoni jew fis-sjieda ta’ bastimenti tas-sajd inklużi fil-lista tal-Unjoni ta’ bastimenti involuti f’sajd illegali, mhux rappurtat u mhux regolat (IUU), jew ta’ bastimenti li jtajru bandiera ta’ pajjiżi identifikati bħala pajjiżi terzi li ma jikkooperawx hekk kif stabbilit f’dan ir-Regolament
(16)
Barra minn hekk, il-benefiċjarji għandhom ikomplu jikkonformaw ma’ dawk ir-rekwiżiti ta’ ammissibbiltà matul il-perijodu kollu tal-implimentazzjoni tal-operazzjoni u, għal perijodu ta’ ħames snin wara li l-benefiċjarju kkonċernat ikun ingħata l-pagament finali.
(17)
Il-konsegwenzi u l-korrezzjonijiet finanzjarji għandhom japplikaw f’każ li l-benefiċjarju jonqos milli jissodisfa l-kundizzjonijiet relatati mal-‘eliġibbiltà u d-durata. Sabiex jiġi determinat l-ammont ta’ tali korrezzjoni finanzjarja, għandu jittieħed kont tan-natura, il-gravità, it-tul u r-ripetizzjoni tal-ksur, reat jew frodi mill-benefiċjarju u tal-importanza tal-kontribuzzjoni tal-FEMS għall-attività ekonomika tal-benefiċjarju.
(18)
L-ilħuq tal-objettivi tal-PKS jiġi imxekkel wkoll jekk l-appoġġ finanzjarju tal-Unjoni taħt l-FEMS jitħallas lill-Istati Membri li ma jikkonformawx mal-obbligi tagħhom taħt ir-regoli tal-PKS relatati mal-interess pubbliku ta’ konservazzjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar, bħall-ġbir ta’ data u l-implimentazzjoni ta’ obbligi ta’ kontroll. Barra minn hekk, jekk dawk l-obbligi, hemm ir-riskju li l-Istati Membri ma jidentifikawx applikazzjonijiet inammissibbli jew operazzjonijiet ineliġibbli.
(19)
Bħala miżura ta’ prekawzjoni, sabiex jiġu evitati pagamenti ineliġibbli kif ukoll biex l-Istati Membri jiġu provduti inċentiv biex jikkonformaw mar-regoli tal-PKS, għandhom jiġu previsti l-interruzzjoni tal-iskadenza tal-pagament u s-sospensjoni tal-pagamenti, miżuri li huma limitati biż-żmien u li huma fl-ambitu tagħhom ta’ applikazzjoni. Korrezzjonijiet finanzjarji li għandhom konsegwenzi definiti u irrevokabbli għandhom japplikaw biss għal infiq li huwa affettwat mill-każijiet ta’ nuqqas ta’ konformità.
(20)
Għat-titjib tal-koordinazzjoni u tal-implimentazzjoni armonizzata tal-Fondi li jipprovdu appoġġ fil-kuntest tal-politika ta’ koeżjoni, jiġifieri l-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali (FEŻR), il-Fond Soċjali Ewropew (FSE) u l-Fond ta’ Koeżjoni (FK), mal-Fondi għall-iżvilupp rurali għas-settur tal-affarijiet marittimi u tas-sajd, jiġifieri l-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FEŻR), u l- FEMS, ġew stabbiliti rispettivament, dispożizzjonijiet komuni għal dawk il-Fondi kollha (il-’“Fondi ESI”’) fir-Regolament (UE) Nru 1303/2013’. Minbarra r-Regolament (UE) Nru 1303/2013, dan ir-Regolament fih dispożizzjonijiet speċifiċi, komplimentari minħabba l-partikolaritajiet tas-setturi tal-PKS u l-PMI.
(21)
Il-prinċipju tal-proporzjonalità għandu jiġi applikat għall-programm operazzjonali u matul iċ-ċiklu tal-programm kollu filwaqt li jittieħed kont tad-daqs tal-amministrazzjonijiet rispettivi tal-Istati Membri u tal-ammont totali ta’ nfiq pubbliku allokat għall-programm operazzjonali.
(22)
Il-Kummissjoni għandha tqassam l-approprjazzjonijiet ta’ impenn disponibbli kull sena skont l-Istati Membri bl-użu ta’ kriterji oġġettivi u trasparenti. Dawk il-kriterji għandhom jinkludu indikaturi li jkejlu d-daqs tas-settur tas-sajd u tal-akkwakultura, il-firxa tar-responsabbiltajiet tal-kontroll u l-ġbir ta’ data, l-allokazzjonijiet storiċi skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1198/2006 u l-konsum storiku skont ir-Regolament tal-Kunsill Nru (KE) Nru 861/2006.
(23)
Is-sodisfar ta’ ċerti kundizzjonalitajiet speċifiċi ex ante huwa importanti ħafna fil-kuntest tal-PKS, speċjalment fir-rigward tal-preżentazzjoni ta’ rapport dwar il-kapaċità tas-sajd u ta’ pjan ta’ strateġiku nazzjonali plulriennali dwar l-akkwakultura u l-kapaċità amministrattiva pprovata li jikkonformaw mar-rekwiżiti tad-data għall-ġestjoni tas-sajd u li jinfurzaw l-implimentazzjoni ta’ sistema ta’ kontroll, spezzjoni u infurzar tal-Unjoni.
(24)
F’konformità mal-mira ta’ simplifikazzjoni, l-attivitajiet kollha taħt l-FEMS li jaqgħu taħt il-ġestjoni kondiviża, inkluż il-kontroll u l-ġbir ta’ data, għandhom jieħdu l-forma ta’ programm operazzjonali waħdieni għal kull Stat Membru, f’konformità mal-istruttura nazzjonali ta’ kull Stat Membru konċernat. L-eżerċizzju tal-ipprogrammar għandu jkopri l-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020. Meta jħejju l-programm operazzjonali waħdieni, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kontenut u l-volum ‘tal-programmi operazzjonali tagħhom jirrifletti l-mira ta’ simplifikazzjoni. Kull programm għandu jidentifika strateġija sabiex jintlaħqu l-miri fir-rigward ta’ dawk il-prijoritajiet tal-Unjoni għall-FEMS u għażla ta’ miżuri. L-ipprogrammar għandu jkun konformi mal-prijoritajiet tal-Unjoni, filwaqt li jkun adattat għall-kuntesti nazzjonali u jikkomplimenta l-politiki l-oħrajn tal-Unjoni, b’mod partikolari l-politika tal-iżvilupp rurali u l-politika ta’ koeżjoni.
(25)
Bil-ħsieb li jippromwovu s-sajd kostali fuq skala żgħira, l-Istati Membri li għandhom segment ta’ sajd kostali fuq skala żgħira ħafna, għandhom jehmżu mal-programmi operazzjonali tagħhom, pjani ta’ azzjoni għall-iżvilupp, il-kompetittività u s-sostenibbiltà ta’ sajd kostali fuq skala żgħira.
(26)
Sabiex jikkontribwixxu għall-ilħuq tal-mira ta’ simplifikazzjoni fl-implimentazzjoni tal-FEMS u sabiex inaqqsu l-ispejjeż ta’ kontroll u r-rata ta’ żbalji, l-Istati Membri għandhom jagħmlu l-akbar użu possibbli mill-possibbiltà li jużaw forom simplifikati ta’ għotjiet kif previst fir-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
(27)
Għall-iskop tal-infurzar tal-obbligi ta’ kontroll taħt il-PKS, l-Istati Membri għandhom ifasslu t-taqsima dwar il-kontroll tal-programm operazzjonali skont il-prijoritajiet tal-Unjoni adottati mill-Kummissjoni għal dak il-qasam ta’ politika. Sabiex il-programm operazzjonali jiġi aġġustat skont il-ħtiġijiet li jevolvu fir-rigward tal-kontroll u l-infurzar, it-taqsima tal-kontroll tal-programmi operazzjonali tista’ tiġi rieżaminata regolarment abbażi tal-bidliet fil-prijoritajiet tal-Unjoni fil-politika ta’ kontroll u infurzar taħt il-PKS. Dawk l-emendi għandhom jiġu approvati mill-Kummissjoni. Sabiex tinżamm ilflessibbiltà fl-ipprogrammar tal-attivitajiet fil-qasam tal-kontroll, ir-reviżjoni tat-taqsima tal-kontroll tal-programmi operazzjonali għandha tkun soġġetta għal proċedura simplifikata.
(28)
L-Istati Membri għandhom ifasslu t-taqsima dwar il-ġbir ta’ data tal-programm operazzjonali f’konformità mal-Programm Pluriennali tal-Unjoni kif imsemmi firr-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 199/2008 (13). Sabiex jadattaw għall-ħtiġijiet speċifiċi tal-attivitajiet ta’ ġbir ta’ data, l-Istati Membri għandhom skont dak ir-Regolament, ifasslu pjan ta’ ħidma ‘li għandu jkun soġġett għall-approvazzjoni mill-Kummissjoni.
(29)
Il-fondi taħt il-ġestjoni diretta bl-eċċezzjoni tal-assistenza teknika mill-Kummissjoni għandhom jiġu definiti minn qabel b’objettivi ta’ 5 % ta’ marġni ta’ flessibbiltà u jkunu regolati bi programmi ta’ ħidma annwali.
(30)
Sabiex jiżdiedu l-kompetittività u l-prestazzjoni ekonomika tal-attivitajiet tas-sajd, huwa vitali li jiġu stimolati u li jingħata appoġġ lil investimenti fl-innovazzjoni. Sabiex jiġi inkoraġġut livell ogħla ta’ parteċipazzjoni, il-proċedura tal-applikazzjoni għal appoġġ għall-innovazzjoni għandha tiġi simplifikata.
(31)
L-investiment fil-kapital uman huwa wkoll vitali sabiex jiżdiedu l-kompetittività u l-prestazzjoni ekonomika tas-sajd u tal-attivitajiet marittimi. Għalhekk, il-FEMS għandu jappoġġa s-servizzi ta’ konsulenza, il-kooperazzjoni bejn ix-xjenzati u s-sajjieda, it-taħriġ professjonali, it-tagħlim tul il-ħajja, u għandu jistimola d-disseminazzjoni ta’ għarfien jgħin fit-titjib tal-prestazzjoni u l-kompetittività globali tal-operaturi u jippromwovi djalogu soċjali. B’rikonoxximent għar-rwol tagħhom fil-komunitajiet tas-sajd, taħt ċerti kundizzjonijiet, il-konjuġi u s-sħab fil-ħajja ta’ sajjieda li jaħdmu għal rashom għandhom ukoll jingħataw appoġġ għat-taħriġ professjonali, it-tagħlim tul il-ħajja u d-disseminazzjoni ta’ għarfien, u, għan-netwerking li jikkontribwixxu għall-iżvilupp professjonali tagħhom.
(32)
Sabiex tingħata għajnuna liż-żgħażagħ li għaddejjin minn diffikultajiet rigward l-aċċess għas-suq tax-xogħol fis-settur tas-sajd fi iż-żmien ta’ kriżi finanzjarja persistenti, il-FEMS għandu jappoġġa l-programmi ta’ apprendistat u l-korsijiet dwar prattiki tas-sajd sostenibbli u l-konservazzjoni ta’ riżorsi bijoloġiċi tal-baħar.
(33)
Konxju mill-potenzjal li d-diversifikazzjoni toffri għas-sajjieda kostali fuq skala żgħira u r-rwol kruċjali tagħhom fil-komunitajiet kostali, il-FEMS għandu jipprovdi appoġġ lill-investimenti li jikkontribwixxu għad-diversifikazzjoni tad-dħul tas-sajjieda permezz tal-iżvilupp ta’ attivitajiet komplimentari, inklużi, investimenti abbord, it-turiżmu tas-sajd bil-qasba, ir-restoranti, is-servizzi ambjentali relatati mas-sajd u l-attivitajiet edukattivi dwar is-sajd.
(34)
Il-ħolqien u l-iżvilupp ta’ attivitajiet ekonomiċi ġdida fis-settur tas-sajd minn sajjieda żgħażagħ jikkostitwixxu sfida finanzjarjau huma element li għandu jitqies fl-allokazzjoni u l-mira tal-fondi taħt il-FEMS. Dan l-iżvilupp huwa essenzjali għall-kompetittività tas-settur tas-sajd fl-Unjoni. Konsegwentement, ‘għandu jiġi stabbilit apoġġ għal sajjieda żgħażagħ li jibdew l-attivtajiet ta’ sajd tagħhom sabiex jiġi ffaċilitat l-istabbiliment inizjali tagħhom. Sabiex tiġi żgurata l-vijabbiltà ta’ attivitajiet ekonomiċi ġodda appoġġati taħt il-FEMS, l-appoġġ għandu jkun bil-kundizzjoni li jinkisbu l-ħiliet u kompetenzi neċessarji. L-appoġġ għall-bidu ta’ negozji (business start-up) għandu jikkontribbwixxi biss għall-akkwist tal-ewwel bastiment tas-sajd.
(35)
Sabiex jiġu indirizzati l-ħtiġijiet tas-saħħa u tas-sikurezza abbord, il-FEMS għandu jappoġġa l-investimenti li jkopru s-sikurezza, il-kundizzjonijiet tax-xogħol, is-saħħa u l-iġjene abbord dment li l-investimenti appoġġati jmorru lil hinn mir-rekwiżiti tal-liġi tal-Unjoni jew dik nazzjonali.
(36)
Għandhom jiġu stabbiliti regoli għall-għoti ta’ allowances u kumpens finanzjarju lis-sajjieda u s-sidien ta’ bastimenti tas-sajd f’każijiet ta’ waqfien temporanju tal-attivitajiet tas-sajd, jekk tali waqfien ikun il-konsegwenza diretta ta’ ċerti miżuri ta’ konservazzjoni, bl-esklużjoni tal-iffissar u l-allokazzjoni ta’ opportunitajiet tas-sajd, ikun previst f’ċerti pjanijiet tal-Unjoni jew nazzjonali dwar il-ġestjoni tas-sajd, jew jirriżulta minħabba li l-ftehimiet ta’ sħubija tas-sajd sostenibbli jew il-protokolli għalihom ma ġġeddewx. Tali regoli għandhom ukoll jiġi stipulati f’każijiet ta’ waqfien permanenti tal-attivitajiet tas-sajd.
(37)
Għandu jkun possibbli, taħt ċerti kondizzjonijiet, għall-FEMS li jikkontribwixxi għall-fondi reċiproċi li jipprovdu kumpens finanzjarju lis-sajjeda għal telf ekonomiku kkawżat minn avvenimenti klimatiċi ħżiena, inċident ambjentali jew l-ispejjeż ta’ salvataġġ.
(38)
Sabiex l-attivitajiet tas-sajd jiġu adattati għall-opportunitajiet tas-sajd, għandu jkun possibbli li l-FEMS ‘jappoġġa d-disinn, l-iżvilupp, il-monitoraġġ, l-evalwazzjoni u l-ġestjoni ta’ sistemi li jallokaw l-opportunitajiet tas-sajd.
(39)
Huwa ta’ importanza kbira li t-tħassib ambjentali jiġi integrat fil-FEMS u li tiġi appoġġata l-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ konservazzjoni taħt il-PKS, filwaqt li jiġu kkunsidrati d-diversi kundizzjonijiet fost l-ibħra tal-Unjoni. Għal dak il-għan, huwa essenzjali li jiġi żviluppat approċċ reġjonalizzat għall-miżuri ta’ konservazzjoni.
(40)
Bl-istess mod, għandu jkun possibnbli għall-FEMS li jappoġġa t-tnaqqis tal-impatt tas-sajd fuq l-ambjent marittimu b’mod partikolari permezz tal-promozzjoni tal-ekoinnovazzjoni u l-użu ta’ apparat u tagħmir aktar selettivi kif ukoll permezz ta’ miżuri li għandhom l-għan li jipproteġu u jreġġgħu lura l-bijodiversità u l-ekosistemi marittimi u s-servizzi li jipprovdu, f’konformità mal-Istrateġija tal-UE dwar il-Bijodiversità għall-2020.
(41)
F’konformità mal-mira ewlenija tal-Istrateġija Ewropa 2020 relatata mal-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima u l-użu effiċjenti tal-enerġija, għandu jkun possibbli li lFEMS’ jappoġġa investimenti abbord u awditi tal-enerġija.
(42)
Sabiex jiġu mnaqqsal-effetti tat-tibdil fil-klima u titjieb l-effiċjenza enerġetika tal-bastimenti tas-sajd, għandu jkun possibbli li jingħata appoġġ lill-modernizzazzjoni u s-sostituzzjoni ta’ magni prinċipali u anċillari dment li l-operaturi attivi fis-sajd kostali fuq skala żgħira jingħataw prijorità fil-proċess tal-għażla sabiex l-aċċess tagħhom għall-finanzjament jiżdied, u dment li bastimenti akbar jikkontribwixxu għat-tnaqqis tas-saħħa tal-magna.
(43)
Sabiex ma jiġix mhedded l-objettiv tas-sostenibbiltà tar-riforma tal-PKS, l-ammont ta’ appoġġ finanzjarju li jista’ jiġi ddedikat għall-miżuri ta’ flotta, bħall-waqfien temporanju u permanenti kif ukoll is-sostituzzjoni ta’ magna, għandu jkollu limitu, u l-perijodu ta’ żmien li matulu għandu jingħata tali appoġġ finanzjarju għal waqfien permanenti għandu jkun limitat.
(44)
F’konformità mal-projbizzjoni tar-rimi introdotta mill-PKS, il-FEMS għandu jappoġġa l-investimenti abbord li għandhom l-għan li jagħmlu l-aħjar użu mill-ħut maqbud mhux mixtieq u li jivvalorizzaw il-komponenti li ma jintużawx wisq tal-ħut maqbud. Meta wieħed iqis l-iskarsità tar-riżorsi, u sabiex jiġi massimizzat il-valur tal-ħut maqbud, il-FEMS għandu jappoġġa wkoll l-investimenti abbord li għandhom l-għan li jżidu l-valur kummerċjali għall-ħut maqbud.
(45)
Konxju mill-importanza tal-portijiet tas-sajd, is-siti ta’ żbark u l-postijiet ta’ kenn, il-FEMS għandu jappoġġa l-investimenti rilevanti li għandhom il-mira, b’mod partikolari li jżidu l-effiċjenza fl-użu tal-enerġija, il-protezzjoni ambjentali, il-kwalità tal-prodotti żbarkati, u li jtejbu l-kundizzjonijiet ta’ sikurezza u tax-xogħol.
(46)
Huwa ferm importanti għall-Unjoni li jinkiseb bilanċ sostenibbli bejn ir-riżorsi tal-ilma ħelu u l-isfruttament tagħhom. Għalhekk, b’kont meħud tal-impatt ambjentali u filwaqt li jiġi żgurat li s-setturi kollha jibqa’ jkollhom vijabbiltà ekonomika, għandhom ikunu stipulati miżuri xierqa sabiex jiġi appoġġat is-sajd intern.
(47)
F’konformità mal- Komunikazzjoni mill-Kummissjoni lill-Kunsill u lill-Parlament Ewropew tad-19 ta’ Settembru 2002 intitolata ‘Strateġija għal żvilupp sostenibbli tal-akkwakultura Ewropea’, u Komunikazzjoni mill-Kummissjoni lill-Kunsill, lill-Parlament Ewropew, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni tad-29 ta’ April 2013 intitolata “Linji Gwida strateġiċi għall-iżvilupp sostenibbli tal-akkwakultura tal-UE”, l-objettivi tal-PKS u l-istrateġija Ewropa 2020, il-FEMS għandu jappoġġa l-iżvilupp ambjentalment, ekonomikament u soċjalment sostenibbli tal-industrija tal-akkwakultura.
(48)
Minħabba l-impatt potenzjali li jista’ jkollhom fuq il-popolazzjonijiet selvaġġi tal-baħar l-annimali mrobbija li jaħarbu mis-siti tal-akkwakultura, il-FEMS ma għandux jipprovdi inċentivi għat-trobbija ta’ organiżmi modifikati ġenetikament.
(49)
L-akkwakultura tikkontribwixxi għat-tkabbir u l-impjiegi fir-reġjuni kostali u rurali. Għalhekk, huwa kruċjali li l-FEMS ikun aċċessibbli għall-impriżi tal-akkwakultura, b’mod partikolari l-intrapriżi żgħar u ta’ daqs medju (SMEs), u li jikkontribwixxi sabiex ikun hemm akkwakulturisti ġodda fin-negozju. Sabiex jiżdiedu l-kompetittività u l-prestazzjoni ekonomika tal-attivitajiet tal-akkwakultura, huwa vitali li jiġu stimolati l-innovazzjoni u l-imprenditorija. Għalhekk għandu jkun possibbli għall-FEMS li jappoġġa operazzjonijiet innovattivi, l-iżvilupp tan-negozju ta’ impriżi tal-akkwakultura inġenerali, inkluża l-akkwakultura mhux tal-ikel u dik lil hinn mill-kosta, u attivitajiet komplimentari bħat-turiżmu tas-sajd bil-qasba, is-servizzi ambjentali relatati mal-akkwakultura jew attivitajiet edukattivi.
(50)
L-investiment fil-kapital uman huwa wkoll vitali sabiex jiżdiedu l-kompetittività u l-prestazzjoni ekonomika tal-attivitajiet tal-akkwakultura. Għalhekk, għandu jkun possibbli għall-FEMS li jappoġġa t-tagħlim tul il-ħajja u n-netwerking li jistimolaw it-tixrid tal-għarfien, kif ukoll is-servizzi ta’ konsulenza li jgħinu sabiex jittejbu l-kompetittività u l-prestazzjoni globali tal-operaturi.
(51)
Sabiex jikkontribwixxi għall-iżvilupp tas-siti u l-infrastrutturi tal-akkwakultura, għandu jkun possibbli li ll-FEMS jappoġġa lill-awtoritajiet nazzjonali u reġjonali fl-għażliet strateġiċi tagħhom, b’mod partikolari rigward id-definizzjoni u l-immappjar taż-żoni li jistgħu jitqiesu l-aktar adatti għall-iżvilupp tal-akkwakultura.
(52)
Sabiex jippromwovi akkwakultura soċjalment u ambjentalment sostenibbli, għandu jkun possibbli għall-FEMS li jappoġġa l-attivitajiet tal-akkwakultura li għandhom rispett kbir lejn l-ambjent, il-konverżjoni tal-impriżi tal-akkwakultura għall-ekoġestjoni, l-użu ta’ skemi ‘tal-awditjar, kif ukoll il-konverżjoni għall-akkwakultura organika. Bl-istess mod, għandu jkun possibbli għall-FEMS li jappoġġa wkoll l-akkwakultura li tipprovdi servizzi ambjentali speċjali.
(53)
Konxju mill-importanza tal-protezzjoni tal-konsumaturi, għandu jkun possibbli għall-FEMS li jipprovdi appoġġ adegwat lill-akkwakulturisti sabiex jipprevjenu u jtaffu r-riskji għas-saħħa pubblika u għas-saħħa tal-annimali li tista’ tikkawża t-trobbija fil-qasam tal-akkwakultura.
(54)
Fid-dawl tar-riskju tal-investimenti fl-attivitajiet tal-akkwakultura, għandu jkun possibbli għall-FEMS li jippromwovi s-sigurtà tan-negozju billi jikkontribwixxi għall-assigurazzjoni tal-istokk tal-akkwakultura, u b’hekk jissalvagwardja d-dħul tal-produtturi f’każ ta’ telf anormali fil-produzzjoni, b’mod partikolari minħabba diżastri naturali, avvenimenti klimatiċi ħżiena, bidliet f’daqqa fil-kwalità tal-ilma, mard jew infestazzjonijiet minn insetti u l-qerda tal-faċilitajiet tal-produzzjoni.
(55)
Meta wieħed iqis li l-approċċ immexxi mill-komunità għall-iżvilupp lokali, fuq numru ta’ snin, wera l-utilità tiegħu fil-promozzjoni tal-iżvilupp tas-sajd u tal-akkwakultura kif ukoll taż-żoni rurali billi jikkunsidra b’mod sħiħ il-ħtiġijiet multisettorjali għall-iżvilupp endoġenu, l-appoġġ għandu jissokta u jissaħħaħ fil-ġejjieni.
(56)
Fis-settur tas-sajd u tal-akkwakultura, l-iżvilupp immexxi mill-komunità għandu jinkoraġġixxi lill-istrateġiji innovattivi biex joħolqu t-tkabbir u l-impjiegi, b’mod partikolari billi jżidu l-valur għall-prodotti tas-sajd u jiddiversifikaw l-ekonomija lokali lejn attivitajiet ekonomiċi ġodda, inklużi dawk offruti minn tkabbir marittimu (“blue growth”) u s-setturi marittimi usa’.
(57)
L-iżvilupp sostenibbli tas-settur tas-sajd u tal-akkwakultura għandu jikkontribwixxi għall-ilħuq tal-objettivi tal-Istrateġija Ewropa 2020 għall-promozzjoni tal-inklużjoni soċjali u t-tnaqqis tal-faqar, il-ħolqien ta’ impjiegi, u t-trawwim tal-innovazzjoni fil-livell lokali. Għandu wkoll jikkontribwixxi għall-ilħuq tal-objettiv tal-koeżjoni territorjali, li hija l-prijorità ewlenija tat-TFUE.
(58)
L-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità għandu jiġi implimentat permezz ta’ approċċ minn isfel għal fuq minn sħubijiet lokali li huma magħmula minn rappreżentanti tas-settur pubbliku, is-settur privat u tas-soċjetà ċivili u li jirriflettu sew is-soċjetà lokali. Dawk l-atturi lokali huma fl-aħjar pożizzjoni biex ifasslu u jimplimentaw strateġiji tal-iżvilupp lokali multisettorjali mmexxijin mill-komunità sabiex jissodisfaw il-ħtiġijiet taż-żona tas-sajd lokali tagħhom. Huwa importanti li jiġi żgurat li l-ebda grupp ta’ interess waħdieni ma jkollu aktar minn 49 % tad-drittijiet tal-vot fil-korpi tat-teħid tad-deċiżjonijiet tal-gruppi ta’ azzjoni lokali tas-sajd (FLAGs).
(59)
In-netwerking bejn is-sħubiji lokali huwa karatteristika essenzjali ta’ dak l-approċċ. Il-kooperazzjoni bejn is-sħubiji lokali hija għalhekk għodda ta’ żvilupp importanti li għandha tkun appoġġata mill-FEMS.
(60)
L-appoġġ għaż-żoni tas-sajd permezz tal-FEMS għandu jiġi kkoordinat mal-appoġġ għall-iżvilupp lokali offrut minn Fondi oħrajn tal-Unjoni u għandu jkopri l-aspetti kollha tat-tħejjija u l-implimentazzjoni tal-istrateġiji ta’ żvilupp lokali mmexxijin mill-komunità u l-operazzjonijiet ‘FLAGs, kif ukoll l-ispejjeż għall-animazzjoni taż-żona lokali u t-tmexxija tas-sħubija lokali.
(61)
Sabiex tiġi żgurata l-vijabbiltà tas-sajd u tal-akkwakultura f’suq kompetittiv ħafna, jeħtieġ li jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet li jappoġġaw l-implimentazzjoni tar-Regolament (UE) Nru 1379/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (14) kif ukoll għall-attivitajiet ta’ kummerċjalizzazzjoni u pproċessar imwettqa mill-operaturi sabiex jimmassimizzaw il-valur tal-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura. Għandha tingħata attenzjoni partikolari lill-promozzjoni tal-operazzjonijiet li jintegraw l-attivitajiet tal-produzzjoni, l-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni tal-katina tal-provvista jew li jikkonsistu minn proċessi jew metodi innovattivi. Għandha tingħata prijorità lill-organizzazzjonijiet tal-produtturi u lill-assoċjazzjonijiet ta’ organizzazzjonijiet tal-produtturi meta jingħataw appoġġ. Fil-każ ta’ pjanijiet ta’ produzzjoni u ta’ kummerċjalizzazzjoni, tali organizzazzjonijiet u assoċjazzjonijiet biss għandhom ikunu eliġibbli għall-appoġġ.Sabiex jadatta għall-politika ġdida ta’ projbizzjoni fuq ir-rimi, il-FEMS għandu jappoġġa wkoll l-ipproċessar ta’ qabdiet mhux mixtieqa.
(62)
Ir-Regolament (UE) Nru 1379/2013 jipprevedi mekkaniżmu ta’ ħżin għall-prodotti tas-sajd intenzjonati għal konsum mill-bniedem bil-ħsieb li tissaħħaħ l-istabbilizzazzjoni tas-swieq. Sabiex tiġi żgurata transizzjoni mill-mekkaniżmi ta’ intervent fis-suq għal fokus ġdid fuq l-ippjanar u l-ġestjoni tal-attivitajiet ta’ produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni, kwalunkwe appoġġ mogħti mill-FEMS għandu ‘jintemm sal-31 ta’ Diċembru 2018.
(63)
Billi jirrikonoxxi l-kompetizzjoni li qed tikber li jaffaċċjaw s-sajjieda kostali ta’ skala żgħira, għandu jkun possibbli għall-FEMS li jappoġġa inizjattivi imprenditorjali ta’ sajjieda kostali fuq skala żgħira li jżidu l-valur għall-ħut li jaqbdu, b’mod partikolari billi jwettqu l-ipproċessar jew il-kummerċjalizzazzjoni diretta ta’ tali ħut.
(64)
Minħabba li l-attivitajiet tas-sajd fir-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni qegħdin jaffaċċjaw diffikultajiet, b’mod partikolari minħabba d-distanza mbiegħda u l-kundizzjonijiet klimatiċi partikolari tagħhom, għandu jkun possibbli li l-FEMS iqis il-limitazzjonijiet ta’ tali reġjuni rikonoxxuti mill-Artikolu 349 TFUE.
(65)
Sabiex iżżomm il-kompetittività ta’ ċerti prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura mir-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni mqabbla ma’ dik ta’ prodotti simili minn reġjuni oħrajn tal-Unjoni, fl-1992 l-Unjoni introduċiet miżuri biex tikkumpensa għall-ispejjeż addizzjonali relatati fis-settur tas-sajd. Il-miżuri li japplikaw għall-perijodu 2007-2013 huma stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 791/2007. Huwa neċessarju li jkompli jiġi pprovdut appoġġ sabiex jittaffew l-ispejjeż addizzjonali għas-sajd, il-farming, l-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ ċerti prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura mir-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni mill-1 ta’ Jannar 2014 sabiex il-kumpens jikkontribwixxi għaż-żamma tal-vijabbiltà ekonomika tal-operaturi minn dawk ir-reġjuni.
(66)
Fid-dawl tal-kundizzjonijiet tal-kummerċjalizzazzjoni differenti fir-reġjuni ultraperiferiċi, il-varjazzjonijiet fil-qbid u l-ħażniet u fid-domandi tas-suq, għandu jitħalla f’idejn l-Istati Membri kkonċernati biex jiddeterminaw il-prodotti tas-sajd eliġibbli għal kumpens, il-kwantitajiet massimi rispettivi tagħhom u l-ammonti ta’ kumpens fl-allokazzjoni globali għal kull Stat Membru.
(67)
L-Istati Membri għandhom ikunu awtorizzati jiddifferenzjaw il-lista u l-kwantitajiet tal-prodotti tas-sajd ikkonċernati u l-ammont ta’ kumpens fl-allokazzjoni globali għal kull Stat Membru. Huma għandhom ikunu awtorizzati wkoll jaġġustaw il-pjanijiet tal-kumpens tagħhom jekk dan ikun ġustifikat mill-kundizzjonijiet li qegħdin jinbidlu.
(68)
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-ammont ta’ kumpens f’livell li jippermetti t-tpaċija xierqa tal-ispejjeż addizzjonali, li jirriżultaw min-nuqqasijiet speċifiċi tar-reġjuni ultraperiferiċi. ‘Sabiex jiġi evitat kumpens eċċessiv, dak l-ammont għandu jkun proporzjonati għall-ispejjeż addizzjonali li tpatti għalihom l-għajnuna. Għal dak il-għan, huwa għandu jikkunsidra wkoll tipi oħrajn ta’ interventi pubbliċi li jħallu impatt fuq il-livell ta’ spejjeż addizzjonali.
(69)
Huwa ferm importanti li l-Istati Membri u l-operaturi ‘jkollhom il-mezzi neċessarji biex iwettqu kontrolli ta’ standard għoli u għalhekk jiżguraw il-konformità mar-regoli tal-PKS, filwaqt li jipprovdu għall-isfruttar sostenibbli tar-riżorsi akkwatiċi ħajjin. Għalhekk għandu jkun possibbli li l-FEMS jappoġġa lill-Istati Membri u lill-operaturi skont ‘ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1224/2009 (15). Billi joħloq kultura ta’ konformità, dan l-appoġġ għandu jikkontribwixxi għat-tkabbir sostenibbli.
(70)
L-appoġġ mogħti lill-Istati Membri fuq il-bażi tar-Regolament (KE) Nru 861/2006 għall-infiq relatat mal-implimentazzjoni tas-sistema ta’ kontroll tal-Unjoni għandu jiżdied taħt il-FEMS billi jsegwi l-loġika ta’ fond waħdieni.
(71)
F’konformità mal-objettivi politiċi ta’ kontroll u infurzar tal-Unjoni, hu xieraq li jiġi dedikat ħin minimu għall-kontroll tas-sajd fl-użu ta’ bastimenti, inġenji tal-ajru, ħelikopters ta’ sorveljanza li għandhom jiġu stabbiliti eżattament sabiex jipprovdu bażi għall-appoġġ taħt il-FEMS.
(72)
Meta wieħed iqis l-importanza tal-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri fil-qasam tal-kontroll, il-FEMS għandu jkun possibbli li jipprovdi appoġġ għal dak il-għan.
(73)
Għandhom jiġu adottati miżuri biex jappoġġaw il-ġbir, il-ġestjoni u l-użu ta’ data dwar is-sajd kif speċifikat fil-programm pluriennali tal-Unjoni, b’mod partikolari biex jappoġġaw il-programmi nazzjonali u l-ġestjoni u l-użu tad-data għall-analiżi xjentifika u l-implimentazzjoni tal-PKS. L-appoġġ mogħti lill-Istati Membri fuq il-bażi tar-Regolament (KE) Nru 861/2006 għall-infiq relatat mal-ġbir, il-ġestjoni u l-użu tad-data dwar is-sajd għandu jissokta fil-kuntest tal-FEMS billi jsegwi l-loġika ta’ fond waħdieni.
(74)
Deċiżjonijiet sodi u effiċjenti dwar il-ġestjoni tas-sajd taħt il-PKS għandhom ikunu appoġġati minn attivitajiet ta’ riċerka u kooperazzjoni, mid-dispożizzjoni għal opinjonijiet xjentifiċi u soċjoekonomiċi u pariri meħtieġa għall-implimentazzjoni u l-iżvilupp tal-PKS, inklużi f’żoni sensittivi bijoġeografikament.
(75)
Jeħtieġ li tiġi appoġġata l-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri, kif ukoll ma’ pajjiżi terzi, fejn rilevanti, fir-rigward tal-ġbir ta’ data fi ħdan l-istess baċin tal-baħar, kif ukoll mal-korpi xjentifiċi internazzjonali rilevanti.
(76)
L-objettiv tal-PMI huwa li tappoġġa l-użu sostenibbli tal-ibħra u l-oċeani u li tiżviluppa proċess tat-teħid tad-deċiżjonijiet ikkoordinat, konsistenti u trasparenti fir-rigward tal-politiki li jaffettwaw l-oċeani, l-ibħra, il-gżejjer, ir-reġjuni kostali u ultraperiferiċi u s-setturi marittimi, kif rifless fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni tal-10 ta’ Ottubru 2007 intitolata “Politika Marittima Integrata tal-Unjoni Ewropea”.
(77)
Huwa meħtieġ finanzjament sostnut għall-implimentazzjoni u l-iżvilupp ulterjuri tal-PMI għall-Unjoni kif rifless fir-Regolament (UE) Nru 1255/2011“, fil-konklużjonijiet tal-Kunsill, fir-riżoluzzjonijiet tal-Parlament Ewropew u fl-opinjonijiet tal-Kumitat tar-Reġjuni. L-iżvilupp ta’ affarijiet marittimi permezz ta’ appoġġ finanzjarju għall-miżuri tal-PMI hu mistenni li jkollu impatt sinifikanti f’termini ta’ koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali.
(78)
Il-FEMS għandu jappoġġa l-promozzjoni ta’ tmexxija marittima integrata fil-livelli kollha, speċjalment permezz ta’ skambji tal-aqwa prattiki u l-implimentazzjoni u l-iżvilupp ulterjuri tal-istrateġiji tal-baċini tal-baħar. Dawk l-istrateġiji huma maħsuba biex jistabbilixxu qafas integrat għall-indirizzar tal-isfidi komuni fil-baċini tal-baħar Ewropej u l-kooperazzjoni msaħħa bejn il-partijiet interessati sabiex jimmassimizzaw l-użu tal-istrumenti finanzjarji u l-fondi tal-Unjoni u jikkontribwixxu għall-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali tal-Unjoni. F’dak il-kuntest, l-azzjonijiet u l-mekkaniżmi li għandhom l-għan li jtejbu l-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri jistgħu jinkludu l-kooperazzjoni transkonfinali u trasversali bejn it-taqsimiet marittimi, pereżempju, attivitajiet fi ħdan il-qafas tal-forum Ewropew tal-funzjonijiet tal-gwardja tal-kosta biex jiġi promoss l-iskambju ta’ esperjenzi u prattiki tajba sabiex jinkisbu effettività u koerenza fil-qafas tal-liġi eżistenti rilevanti tal-Unjoni.
(79)
Il-FEMS għandu jappoġġa wkoll l-iżvilupp ulterjuri tal-għodod sabiex jinħolqu sinerġiji bejn l-inizjattivi meħuda f’setturi differenti u li jaffettwaw l-ibħra, l-oċeani u l-kosti. Dan huwa l-każ għas-Sorveljanza Marittima Integrata (IMS), li hija maħsuba biex ittejjeb l-għarfien dwar is-sitwazzjoni marittima permezz ta’ skambji ta’ informazzjoni mtejba u sikuri fis-setturi kollha. Madankollu, l-operazzjonijiet relatati mas-sorveljanza marittima li jaqgħu taħt il-kamp ta’ applikazzjoni tat-Titolu V tal-Parti Tlieta TFUE ma għandhomx jiġu ffinanzjati permezz tal-FEMS.
(80)
L-interkonnessjoni ta’ sistemi ta’ informazzjoni mmexxija minn dawk is-setturi tista’ tkun teħtieġ il-mobilizzazzjoni tal-mekkaniżmi ta’ finanzjament ta’ dawk is-sistemi b’mod konsistenti u skont it-TFUE. L-ippjanar spazjali marittimu u l-ġestjoni integrata taż-żoni kostali huma essenzjali għall-iżvilupp sostenibbli taż-żoni marittimi u r-reġjuni kostali u t-tnejn li huma jikkontribwixxu għall-għan ta’ ġestjoni bbażati fuq l-ekosistemi u l-iżvilupp ta’ rabtiet bejn l-art u l-baħar. Dawk l-għodod huma importanti wkoll għall-ġestjoni tal-użi differenti tal-kosti, l-ibħra u l-oċeani tagħna sabiex ikun hemm lok għall-iżvilupp ekonomiku sostenibbli tagħhom u biex jiġi stimolat l-investiment transkonfinali, filwaqt li l-implimentazzjoni tad-Direttiva ‘2008/56/KE se tiddefinixxi ulterjorment il-limiti ta’ sostenibbiltà tal-attivitajiet tal-bniedem li jħallu impatt fuq l-ambjent marittimu. Barra minn hekk, jeħtieġ li jittejjeb l-għarfien dwar id-dinja tal-baħar, u li tiġi stimolata l-innovazzjoni permezz tal-iffaċilitar tal-ġbir, it-tqassim b’xejn, l-użu mill-ġdid u t-tixrid tad-data dwar l-istat tal-oċeani u l-ibħra.
(81)
Il-FEMS għandu jappoġġa wkoll it-tkabbir ekonomiku sostenibbli, l-impjiegi, l-innovazzjoni u l-kompetittività fis-setturi marittimi u fir-reġjuni kostali. Huwa partikolarment importanti li jiġu identifikati l-ostakoli regolatorji u n-nuqqasijiet fil-ħiliet li jfixklu t-tkabbir f’setturi marittimi emerġenti u prospettivi, kif ukoll l-operazzjonijiet immirati lejn it-trawwim tal-investiment fl-innovazzjoni teknoloġika meħtieġa biex jitjieb il-potenzjal kummerċjali tal-applikazzjonijiet tal-baħar u dawk marittimi.
(82)
Il-FEMS għandu jkun komplimentari għal, u konsistenti mal-istrumenti finanzjarji eżistenti u futuri magħmula disponibbli mill-Unjoni u mill-Istati Membri, fil-livell nazzjonali u sottonazzjonali, għall-promozzjoni tal-iżvilupp ekonomiku, soċjali u territorjali sostenibbli, tal-protezzjoni u l-użu sostenibbli tal-oċeani, l-ibħra u l-kosti, billi jgħin sabiex titrawwem kooperazzjoni aktar effettiva bejn l-Istati Membri u r-reġjuni kostali, tal-gżejjer u ultraperiferiċi tagħhom, u billi jikkunsidra l-prijoritizzazzjoni u l-progress tal-proġetti nazzjonali u lokali. Il-FEMS għandu jintrabat ma’ politiki oħrajn tal-Unjoni li jistgħu jiġbru fihom dimensjoni marittima, b’mod partikolari l-FEŻR, il-Fond ta’ Koeżjoni u l-FSE, kif ukoll il-Programm Orizzont 2020 stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 1291/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16).
(83)
Sabiex jintlaħqu l-objettivi tal-PKS fil-livell globali, l-Unjoni għandha rwol attiv fil-ħidma tal-organizzazzjonijiet internazzjonali. Għalhekk, huwa essenzjali li l-Unjoni tikkontribwixxi għall-attivitajiet ta’ dawn l-organizzazzjonijiet li jgħinu sabiex jiżguraw il-konservazzjoni u l-isfruttar b’mod sostenibbli tar-riżorsi tas-sajd fl-ibħra miftuħa u fl-ibħra tal-pajjiżi terzi. L-appoġġ mogħti lill-organizzazzjonijiet internazzjonali fuq il-bażi tar-Regolament Nru (KE) Nru 861/2006 għandu jissokta taħt l-FEMS, u b’hekk isegwi l-loġika ta’ fond waħdieni.
(84)
Sabiex tittejjeb it-tmexxija fil-PKS u jiġi żgurat il-funzjonament effettiv tal-Kunsilli Konsultattivi, huwa essenzjali li l-Kunsilli Konsultattivi jiġu pprovduti b’finanzjament suffiċjenti u permanenti sabiex ikunu jistgħu jwettqu l-irwol konsultattiv tagħhom b’mod effettiv fi ħdan il-PKS. Billi jsegwi l-loġika ta’ fond waħdieni, l-appoġġ mogħti lill-Kunsilli Konsultattivi taħt il-FEMS għandu jieħu post l-appoġġ mogħti lill-Kunsilli Konsultattivi Reġjonali fuq il-bażi tar-Regolament (KE) Nru 861/2006.
(85)
Permezz ta’ assistenza teknika, il-FEMS għandu jiffaċilita l-implimentazzjoni tal-programmi operazzjonali, inter alia billi jippromwovi approċċi u prattiki innovattivi għal implimentazzjoni sempliċi u trasparenti. L-assistenza teknika għandha tinkludi wkoll l-istabbiliment ta’ netwerk Ewropew ta’ ‘FLAGs immirat lejn il-bini tal-kapaċità, id-disseminazzjoni tal-informazzjoni, l-iskambju tal-esperjenzi u l-appoġġ għall-kooperazzjoni bejn is-sħubiji lokali.
(86)
Fl-interess ta’ sħubija ta’ ħidma tajba u ta’ promozzjoni xierqa tal-assistenza tal-Unjoni, għandhom jiġu pprovduti l-aktar informazzjoni u pubbliċità mifruxa possibbli dwar l-appoġġ tal-Unjoni. L-awtoritajiet responsabbli għall-ġestjoni tal-assistenza għandhom ikunu responsabbli wkoll għal dan l-aspett ta’ informazzjoni u pubbliċità u li jżommu lill-Kummissjoni informata bil-miżuri meħuda f’dan ir-rigward.
(87)
Fir-rigward tal-operazzjonijiet kollha ffinanzjati skont dan ir-Regolament, kemm taħt ġestjoni kondiviża kif ukoll taħt ġestjoni diretta, huwa meħtieġ li tiġi żgurata l-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni permezz tal-applikazzjoni korretta tal-leġislazzjoni rilevanti li tappartjeni għall-protezzjoni ta’ dawk l-interessi, u li jiġi żgurat li jitwettqu l-verifiki xierqa mill-Istati Membri u mill-Kummissjoni.
(88)
Sabiex jiġu indirizzati l-kondizzjonijiet speċifiċi tal-PKS imsemmija fir-Regolament (UE) Nru 1380/2013u ssir kontribuzzjoni għall-konformità mar-regoli tal-PKS, għandhom jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet addizzjonali għar-regoli dwar l-interruzzjoni tad-data ta’ skadenza tal-pagament kif stabbilit fir-Regolament (UE) Nru 1303/2013. Fejn Stat Membru jew operatur jonqos milli jikkonforma mal-obbligi tiegħu taħt il-PKS jew fejn il-Kummissjoni għandha provi li jissuġġerixxu tali nuqqas ta’ konformità, bħala miżura ta’ prekawzjoni, il-Kummissjoni għandha titħalla tinterrompi l-iskadenzi tal-pagamenti.
(89)
Minbarra l-possibbiltà ta’ interruzzjoni tal-iskadenza tal-pagamenti u, sabiex jiġi evitat riskju evidenti ta’ skadenza ta’ pagament ta’ nefqa ineliġibbli, il-Kummissjoni għandha titħalla tissospendi l-pagamenti ‘f’każ ta’ nuqqas ta’ konformità serju mar-regoli tal-PKS minn Stat Membru.
(90)
Il-programmi operazzjonali għandhom ikunu soġġetti għal monitoraġġ u evalwazzjoni sabiex tittejjeb il-kwalità tagħhom u jintwerew il-kisbiet tagħhom. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi qafas għal sistema ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni komuni li tiżgura, fost l-oħrajn, li d-data rilevanti tkun disponibbli fil-ħin. F’dak il-kuntest, għandha tiġi stabbilita lista ta’ indikaturi, filwaqt li għandu jiġi vvalutat l-impatt tal-politika tal-FEMS mill-Kummissjoni fir-rigward ta’ objettivi speċifiċi.
(91)
Ir-responsabbiltà għall-monitoraġġ tal-implimentazzjoni ta’ programm operazzjonali għandha tinqasam bejn l-awtorità ta’ ġestjoni u l-kumitat ta’ monitoraġġ stabbilit għal dak il-għan. Għal dak il-għan, għandhom jiġu speċifikati r-responsabbiltajiet rispettivi tal-awtorità ta’ ġestjoni u l-kumitat ta’ monitoraġġ. Il-monitoraġġ ta’ programm operazzjonali għandu jinvolvi t-tħejjija ta’ rapport ta’ implimentazzjoni annwali, li għandu jintbagħat lill-Kummissjoni.
(92)
Bil-għan li jitjiebu l-aċċessibbiltà u t-trasparenza tal-informazzjoni dwar l-opportunitajiet ta’ finanzjament u l-benefiċjarji tal-proġetti, għandhom isiru disponibbli sit elettroniku uniku jew portal ta’ sit elettroniku li jipprovdu l-informazzjoni dwar il-programm operazzjonali, inklużi l-listi ta’ operazzjonijiet appoġġati taħt il- programm operazzjonali f’kull Stat Membru. Is-siti elettroniċi ddedikati tal-Istati Membri kollha għandhom ukoll ikunu aċċessibbli minn sit elettroniku uffiċjali wieħed tal-Unjoni biex ikun iffaċilitat l-aċċess taċ-ċittadini minn Stati Membri differenti għall-informazzjoni ppubblikata mill-Istati Membri kollha. Dik l-informazzjoni għandha tkun raġonevoli, ċara u konkreta, biex tagħti lill-pubbliku ġenerali u b’mod partikolari lill-kontribwenti tal-Unjoni, tagħrif dwar kif jintefaq il-finanzjament tal-Unjoni f’dan il-qafas tal-FEMs. Minbarra dak l-għan, il-pubblikazzjoni tad-data rilevanti għandha taqdi l-iskop ta’ pubbliċità ulterjuri tal-possibbiltà li wieħed japplika għal finanzjament tal-Unjoni. Mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tad-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (17)’ tali pubblikazzjoni tista’ tinkludi ismijiet tal-‘persuni fiżiċi f’konformità mal-liġi nazzjonali.
(93)
Sabiex jiġu ssupplimentati u emendati ċerti elementi mhux essenzjali ta’ dan ir-Regolament, is-setgħa tal-adozzjoni ta’ atti f’konformità mal-Artikolu 290 TFUEgħandha tiġi delegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-identifikazzjoni tal-perijodu ta’ żmien u d-dati rilevanti tal-bidu u t-tmiem tal-perijodu ta’ żmien relatat mal-kriterji ta’ applikazzjoni, l-aġġustament ‘tal-perċentwali li jirrigwardaw id-distribuzzjoni indikattiva tal-fondi fost l-objettivi taħt il-ġestjoni diretta, id-definizzjoni ta’ operazzjonijiet u spejjeż eleġibbli għall-iġene, is-saħħa u investimnti relatati mas-sikurezza u investimenti dwar il-kondizzjonijiet tax-xogħol, abbord u f’tagħmir invidiwali, id-definizzjoni tal-ispejjeż eleġibbli tal-operazzjonijiet għall-protezzjoni u l-irkupru tal-bijodiversità u l-ekosistemi tal-baħar fil-qafas ta’ attivitajiet ta’ sajd sostenibbli, id-definizzjoni tal-ispejjeż eleġibbli għall-appoġġ fir-rigward ta’ investimenti fit-tagħmir jew abbord immirati lejn it-tnaqqis ta’ emissjonijiet ta’ sustanzi li jniġġsu jew gassijiet b’effett ta’ serra u lejn iż-żieda tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija tal-bastimenti tas-sajd, id-definizzjoni tal-kriterji għall-kalkolu tal-ispejjeż addizzjonali li jirriżultaw mid-diffikultajiet speċifiċi tar-reġjuni ultraperiferiċi, id-definizzjoni tal-każijiet ta’ nuqqas ta’ konformità mill-Istati Membri li jistgħu jikkawżaw interruzzjoni tal-iskadenza tal-pagamenti jew sospensjoni tal-pagamenti, id-definizzjoni tal-kriterji biex jiġi stabbilit il-livell ta’ korrezzjoni finanzjarja li għandhom jiġu applikati u l-kriterji għall-applikazzjoni ta’ rati fissi jew korrezzjonijiet finanzjarji estrapolati u d-definizzjoni tal-kontenut u l-kostruzzjoni tas-sistema komuni ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni.
(94)
Sabiex tiġi ffaċilitata transizzjoni bla xkiel mis-sistema stabbilita mir-Regolament (KE) Nru 1198/2006 għall-iskema stabbilita minn dan ir-Regolament, is-setgħa li tadotta atti b’konformità mal-Artikolu 290 TFUE għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-istabbiliment ta’ dispożizzjonijiet transitorji.
(95)
Meta tadotta atti delegati taħt dan ir-Regolament, huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa waqt ix-xogħol ta’ tħejjija tagħha, inkluż fil-livell ta’ esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal atti ddelegati, għandha tiżgura trasmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(96)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat ta’ implimentazzjoni fir-rigward tal-istabbiliment tat-tqassim annwali, għal kull Stat Membru, tar-riżorsi globali ‘disponibbli għal impenji fil-qafas ta’ ġestjoni kondiviża li japprovaw il-programmi operazzjonali u l-emendi tagħhom, li japprovaw il-pjanijiet ta’ ħidma għall-ġbir ta’ data, billi jiġu adottati l-programmi ta’ ħidma annwali, relatati mal-assistenza teknika fuq inizjattiva tal-Kummissjoni, li jirrikonoxxu li hemm evidenza li tissuġġerixxi ‘nuqqas ta’ konformità serju mal-obbligi taħt il-PKS, u l-għarfien li Stat Membru naqas milli jikkonforma mal-obbligi tiegħu taħt il-PKS, deċiżjonijiet dwar is-sospensjoni tal-pagamenti interim kollha jew ta’ parti minnhom taħt il-programm operazzjonali u ‘deċiżjonijiet dwr korrezzjonijiet finanzjarji permezz tal-kanċellazzjoni tal-appoġġ kollu tal-Unjoni jew ta’ parti minnu għal programm operazzjonali. Il-Kummissjoni għandha tadotta dawk l-atti ta’ implimentazzjoni mingħajr ma tapplika r-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (18).
(97)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha wkoll tingħata setgħat ta’ implimentazzjoni relatati mal-preżentazzjoni tal-elementi tal-programm operazzjonali, ir-regoli dwar il-proċeduri, il-format u l-iskedi ta’ żmien li jikkonċernaw l-approvazzjoni ta’, u l-preżentazzjoni u l-approvazzjoni ta’ emendi għallprogrammi operazzjonali, il-programm ta’ ħidma annwali taħt il-Kapitoli I u II tat-Titolu VI, l-istruttura tal-pjan ta’ kumpens għar-reġjuni ultraperiferiċi, l-applikazzjoni tal-punti perċentwali differenti tal-intensità tal-għajnuna pubblika, il-mudell li għandu jintuża mill-Istati Membri meta tiġi ppreżentata d-data finanzjarja lill-Kummissjoni, l-iffissar tal-indikaturi speċifiċi għall-prijoritajiet tal-Unjoni, ir-regoli dwar l-informazzjoni li għandha tintbagħat mill-Istati Membri kif ukoll dwar ħtiġijiet tad-daa u sinerġiji bejn sorsi ta’ data potenzjali, il-format u l-preżentazzjoni tar-rapporti ta’ implimentazzjoni annwali, u l-elementi li għandhom jiġu inklużi fir-rapporti ta’ evalwazzjoni ex ante. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati f’konformità ma’r-Regolament (UE) Nru 182/2011 u l-proċedura ta’ eżami għandha tintuża għall-adozzjoni ta’ dawk l-atti.
(98)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha wkoll tingħata setgħat ta’ implimentazzjoni fir-rigward tal”-adozzjoni u d-dettalji ta’ kwalunkwe tibdil fil-prijoritajiet infishom tal-Unjoni għall-infurzar u l-kontroll, l-istabbiliment tar-regoli għall-preżentazzjoni tad-data provduta mill-awtoritajiet ta’ ġestjoni, il-karatteristiċi tekniċi tal-miżuri ta’ informazzjoni u pubbliċità għall-operazzjoni u l-istruzzjonijiet għall-ħolqien ta’ emblema u d-definizzjoni tal-kuluri standard. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011. Sabiex tkun żgurata proċedura iktar sempliċi u ikar mgħaġġla, ilgħandha tintuża l-proċedura ta’ konsultazzjoni’.
(99)
Peress li l-objettivi ta’ dan ir-Regolament ma jistgħux jintlaħqu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri minħabba l-problemi strutturali li nstabu fl-iżvilupp tas-setturi tas-sajd, tal-akkwakultura u dak marittimu kif ukoll minħabba r-riżorsi finanzjarji limitati tal-Istati Membri, iżda jistgħu, minħabba l-iskala u l-effetti tal-operazzjonijiet li għandhom jiġu ffinanzjati taħt il-programmi operazzjonali, jintlaħqu aħjar fil-livell tal-Unjoni billi jipprovdu appoġġ finanzjarju pluriennali ffokat fuq il-prijoritajiet rilevanti, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, f’konformità mal-prinċipji ta’ sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 TUE. F’konformità ma’ dan il-prinċipju ta’ proporzjonalità kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa neċessarju sabiex jilħaq dawk l-għanijiet.
(100)
L-iskema ta’ appoġġ prevista f’dan ir-Regolament tissostitwixxi l-iskemi ta’ appoġġ stabbilita mir-Regolament (KE) Nru 2328/2003, ir-Regolament (KE) Nru 861/2006, ir-Regolament (KE) Nru 1198/2006, ir-Regolament (KE) Nru 791/2007, ir- Regolament (KE) Nru 1255/2011 u l-Artikolu 103 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009. Għaldaqstant, dawk ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet għandhom jitħassru b’effett mill-1 ta’ Jannar 2014. Madankollu, dan ir-Regolament ma għandu jaffettwa la l-kontinwazzjoni u lanqas il-modifika tal-assistenza approvata mill-Kummissjoni abbażi tar-Regolament (KE) Nru 1198/2006 jew ta’ kwalunkwe leġislazzjoni oħra li tapplika għal dik l-assistenza fil-31 ta’ Diċembru 2013.
(101)
Huwa xieraq li jiġi allinjat il-perjodu ta’ applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament ma’ dak tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013. Għalhekk, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014.
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
TITOLU I
SUĠĠETT, KAMP TA’ APPLIKAZZJONI U DEFINIZZJONIJIET
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jiddefinixxi l-miżuri finanzjarji tal-Unjoni għall-implimentazzjoni ta’:
(a)
il-Politika Komuni tas-Sajd (PKS);
(b)
miżuri rilevanti marbuta mal-Liġi tal-Baħar;
(c)
l-iżvilupp sostenibbli taż-żoni tas-sajd u tal-akkwakultura u s-sajd f’ilmijiet interniu
(d)
il-Politika Marittima Integrata (PMI).
Artikolu 2
Kamp ta’ applikazzjoni ġeografiku
Dan ir-Regolament japplika għal operazzjonijiet imwettqa fit-territorju tal-Unjoni dment li ma jkunx previst mod ieħor f’dan ir-Regolament.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
1. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament u mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013, fl-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 1379/2013, fl-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 u fl-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
2. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‘Ambjent komuni għall-qsim tal-informazzjoni’ (CISE)’ tfisser netwerk ta’ sistemi b’setup deċentralizzat żviluppat għall-iskambju ta’ informazzjoni bejn l-utenti sabiex jittejjeb l-għarfien tagħom dwar is-sitwazzjoni tal-attivitajiet fuq il-baħar;
(2)
‘operazzjonijiet transsettorjali’ tfisser dawk l-inizjattivi li minnhom jistgħu jibbenifikaw b’mod reċiproku setturi u/jew politiki settorjali differenti, kif imsemmi fit-TFUE, u li ma jistgħux jitwettqu kompletament permezz ta’ miżuri inklużi fl-oqsma ta’ politika rispettivi;
(3)
‘sistema elettronika ta’ reġistrazzjoni u ta’ rappurtar’ (ERS) tfisser sistema għar-reġistrazzjoni u r-rappurtar elettroniċi tad-data kif imsemmi fir-Regolament (KE) Nru 1224/2009;
(4)
‘Netwerk Ewropew ta’ data u osservazzjoni dwar il-Baħar’ tfisser netwerk li jintegra l-programmi nazzjonali rilevanti ta’ data u osservazzjoni tal-baħar rilevanti f’riżorsa Ewropea komuni u aċċessibbli;
(5)
‘żona tas-sajd u tal-akkwakultura’ tfisser żona b’xatt tal-baħar, xmara jew lag li tinkludi għadajjar jew baċir ta’ xmara b’livell sinifikanti ta’ impjiegi fis-settur tas-sajd jew tal-akkwakultura, li tkun funzjonalment koerenti f’termini ġeografiċi, ekonomiċi u soċjali u magħżula bħala tali mill-Istat Membru;
(6)
‘sajjied’ tfisser kwalunkwe persuna involuta f’attivitajiet ta’ sajd kummerċjali, kif rikonoxxut mill-Istat Membru;
(7)
‘sajd fl-ibħra interni’ tfisser attivitajiet tas-sajd imwettqa għal skopijiet kummerċjali fl-ibħra interni minn bastimenti jew ‘mezzi oħra, inklużi dawk użati għas-sajd fis-silġ;
(8)
‘ġestjoni integrata taż-żoni kostali’ tfisser strateġiji u miżuri bħal dawk deskritti fir-Rakkomandazzjoni 2002/413/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (19);
(9)
‘tmexxija marittima integrata’ tfisser il-ġestjoni koordinata tal-politiki settorjali kollha fil-livell tal-Unjoni li jaffettwaw l-oċeani, l-ibħra u r-reġjuni kostali;
(10)
“Politika Marittima Integrata” (‘PMI’) tfisser politika tal-Unjoni li l-għan tagħha huwa li trawwem teħid ta’ deċiżjonijiet ikkoordinat u konsistenti sabiex jiġi massimizzat l-iżvilupp sostenibbli, it-tkabbir ekonomiku u l-koeżjoni soċjali tal-Istati Membri, u b’mod partikolari r-reġjuni tal-kosta, insulari u ultraperiferiċi tal-Unjoni, kif ukoll is-setturi marittimi, permezz ta’ politiki konsistenti relatati mas-settur marittimu u kooperazzjoni internazzjonali rilevanti;
(11)
‘Sorveljanza marittima integrata’ (IMS) tfisser inizjattiva tal-Unjoni maħsuba biex issaħħaħ l-effettività u l-effiċjenza fl-attivitajiet ta’ sorveljanza tal-ibħra Ewropej permezz ta’ skambju ta’ informazzjoni u kollaborazzjoni madwar is-setturi u l-fruntieri;
(12)
‘pjanar spazjali marittimu’ tfisser proċess li permezz tiegħu l-awtoritajiet tal-Istat Membru rilevanti janalizzaw u jorganizzaw l-attivitajiet umani f’żoni tal-baħar sabiex jilħqu objettivi ekoloġiċi, ekonomiċi u soċjali;
(13)
‘miżura’ tfisser sett ta’ operazzjonijiet;
(14)
‘sajd kostali fuq skala żgħira’ tfisser sajd imwettaq minn bastimenti tas-sajd b’tul globali ta’ inqas minn 12-il metru u li ma jużawx tagħmir irmunkat tas-sajd kif elenkat fit-Tabella 3 tal-Anness I għar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 26/2004 (20)’;
(15)
‘bastimenti li joperaw esklussivament f’ibħra interni’ tfisser bastimenti involuti f’sajd kummerċjali f’ibħra interni u mhux inklużi fir-reġistru tal-flotta tas-sajd tal-Unjoni.
TITOLU II
QAFAS ĠENERALI
KAPITOLU I
Stabbiliment u objettivi tal-Fond Ewropew Marittimu u tas-Sajd
Artikolu 4
Stabbiliment
Il-Fond Ewropew Marittimu u tas-Sajd (FEMS) huwa b’dan stabbilit.
Artikolu 5
Objettivi
Il-FEMS għandu jikkontribwixxi għall-ilħuq tal-objettivi li ġejjin:
(a)
il-promozzjoni ta’ sajd u akkwakultura kompetittivi, ambjentalment sostenibbli, ekonomikament vijabbli u soċjalment responsabbli;
(b)
it-trawwim tal-implimentazzjoni tal-PKS;
(c)
il-promozzjoni ta’ żvilupp territorjali bilanċjat u inklużiv taż-żoni tas-sajd u tal-akkwakultura;
(d)
it-trawwim tal-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-PMI tal-Unjoni b’mod komplimentari għall-politika ta’ koeżjoni u għall-PKS;
Is-segwitu ta’ dawk l-objettivi m’għandhomx jirriżultaw f’żieda fil-kapaċità tas-sajd.
Artikolu 6
Prijoritajiet tal-Unjoni
Il-FEMS għandu jikkontribwixxi għall-istrateġija Ewropa 2020 u għall-implimentazzjoni tal-PKS. Huwa għandu jsegwi l-prijoritajiet li ġejjin tal-Unjoni għall-iżvilupp sostenibbli tas-sajd u l-akkwakultura u ta’ attivitajiet relatati, li jirriflettu l-objettivi tematiċi rilevanti msemmija fir-Regolament (UE) Nru 1303/2013:
(1)
Il-promozzjoni ta’ sajd ambjentalment sostenibbli, effiċjenti fl-użu tar-riżorsi, innovattiv, kompetittiv u bbażat fuq l-għarfien permezz tal-objettivi speċifiċi li ġejjin:
(a)
it-tnaqqis tal-impatt tas-sajd fuq l-ambjent tal-baħar, inkluż l-evitar u t-tnaqqis, sa fejn possibbli, ta’ qabdiet mhux mixtieqa;
(b)
il-protezzjoni u l-irkuprar tal-bijodiversità u l-ekosistemi akkwatiċi;
(c)
l-iżgurar ta’ bilanċ bejn il-kapaċità tas-sajd u l-opportunitajiet disponibbli tas-sajd;
(d)
it-titjib tal-kompetittività u l-vijabbiltà tal-impriżi tas-sajd, inkluż tal-flotta kostali fuq skala żgħira u t-titjib tas-sikurezza u l-kundizzjonijiet tax-xogħol;
(e)
l-għoti ta’ appoġġ għat-tisħiħ tal-iżvilupp teknoloġiku u l-innovazzjoni, inkluż iż-żieda fl-effiċjenza fl-użu tal-enerġija, u t-trasferiment tal-għarfien;
(f)
l-iżvilupp ta’ taħriġ professjonali, ħiliet professjonali ġodda u tagħlim tul il-ħajja;
(2)
It-trawwim ta’ akkwakultura ambjentalment sostenibbli, effiċjenti fl-użu tar-riżorsi, innovattiv, kompetittiv u bbażat fuq l-għarfien permezz tal-objettivi speċifiċi li ġejjin:
(a)
l-għoti ta’ appoġġ għat-tisħiħ tal-iżvilupp teknoloġiku, l-innovazzjoni u t-trasferiment tal-għarfien;
(b)
it-titjib tal-kompetittività u l-vijabbiltà tal-impriżi tal-akkwakultura, inkluż it-titjib tas-sikurezza u l-kundizzjonijiet tax-xogħol, b’mod partikolari tal-SMEs;
(c)
il-protezzjoni u l-irkupru tal-bijodiversità akkwatika u titjib tal-ekosistemi relatati mal-akkwakultura u l-promozzjoni ta’ akkwakultura effiċjenti fl-użu tar-riżorsi;
(d)
il-promozzjoni ta’ akkwakultura li għandha ‘livell għoli ta’ protezzjoni tal-ambjent u tal-promozzjoni tas-saħħa u l-benessri tal-annimali u wkoll tas-saħħa u s-sikurezza tal-pubbliku;
(e)
l-iżvilupp ta’ taħriġ professjonali, ħiliet professjonali ġodda u tagħlim tul il-ħajja.
(3)
It-trawwim tal-implimentazzjoni tal-PKS permezz tal-objettivi speċifiċi li ġejjin:
(a)
it-titjib u l-forniment ta’ għarfien xjentifiku u t-titjib u l-ġbir u l-ġestjoni ta’ data;
(b)
l-għoti ta’ appoġġ għall-monitoraġġ, il-kontroll u l-infurzar, li jtejjeb il-kapaċità istituzzjonali u l-effiċjenza tal-amministrazzjoni pubblika mingħajr ma jiżdied il-piż amministrattiv.
(4)
Żieda fl-impjiegi u l-koeżjoni territorjali permezz tal-objettivi speċifiċi li ġejjin: il-promozzjoni ta’ tkabbir ekonomiku, inklużjoni soċjali, u l-ħolqien ta’ impjiegi u appoġġ għall-impjegabbiltà u l-mobbiltà tal-ħaddiema f’komunitajiet kostali u interni li jiddependu mis-sajd u l-akkwakultura; inklużi: id-diversifikazzjoni tal-attivitajiet fis-settur tas-sajd u f’setturi oħra tal-ekonomija marittima.
(5)
It-trawwim tal-kummerċjalizzazzjoni u l-ipproċessar permezz tal-objettivi speċifiċi li ġejjin:
(a)
it-titjib tal-organizzazzjoni tas-suq għal prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura;
(b)
l-inkoraġġiment għal investiment fis-setturi tal-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni.
(6)
It-trawwim tal-implimentazzjoni tal-PMI.
KAPITOLU II
Ġestjoni kondiviża u diretta
Artikolu 7
Ġestjoni kondiviża u diretta
1. Il-miżuri koperti bit-Titolu V għandhom jiġu ffinanzjati mill-FEMS skont il-prinċipju tal-ġestjoni kondiviża bejn l-Unjoni u l-Istati Membri u r-regoli komuni stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
2. Il-miżuri koperti bit-Titolu VI għandhom ikunu ffinanzjati mill-FEMS f’konformità mal-prinċipju tal-ġestjoni diretta.
KAPITOLU III
Prinċipji Ġenerali tal-Assistenza taħt Ġestjoni Kondiviża
Artikolu 8
Għajnuna mill-Istat
1. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, l-Artikoli 107, 108 u 109 TFUE għandhom japplikaw għall-għajnuna mogħtija mill-Istati Membri lill-impriżi fis-setturi tas-sajd u tal-akkwakultura.
2. Madankollu, l-Artikoli 107, 108 u 109 TFUE ma għandhomx japplikaw għall-pagamenti magħmula mill-Istati Membri skont, u f’konformità ma’, dan ir-Regolament li jaqa’ fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 42 TFUE.
3. Id-dispożizzjonijiet nazzjonali li jistabbilixxu l-finanzjament pubbliku li jmorru lil hinn mid-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament dwar il-pagamenti imsemmija fil-paragrafu 2, għandhom jiġu ttrattati b’mod sħiħ abbażi tal-paragrafu 1.
4. Għall-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura, elenkati fl-Anness I TFUE, li għalihom japplikaw l-Artikoli 107, 108 u 109 tiegħu, il-Kummissjoni tista’ tawtorizza, f’konformità mal-Artikolu 108 TFUE, għajnuna operattiva fir-reġjuni ultraperifiċi msemmijia fl-Artikolu 349 TFUE fis-setturi tal-produzzjoni, tal-ipproċessar u tal-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura, bl-għan li jittaffew ir-restrizzjonijiet speċifiċi fir-reġjuni ultraperiferiċi li jirriżultaw mill-iżolazzjoni, l-insularità u n-natura estremament remota tagħhom.
Artikolu 9
Kundizzjonalitajiet ex ante speċifiċi
Il-kundizzjonalitajiet ex ante speċifiċi msemmija fl-Anness IV ‘għandhom japplikaw għall-FEMS.
KAPITOLU IV
Ammissibbiltà ta’ applikazzjonijiet u operazzjonijiet ineliġibbli
Artikolu 10
Ammissibbiltà ta’ applikazzjonijiet
1. Kwalunkwe applikazzjoniji ppreżentata minn operatur għall-appoġġ mill-FEMS għandha tkun inammissibbli għall-perijodu ta’ żmien identifikat stabbilit skont il-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu, jekk jiġi ddeterminat mill-awtorità kompetenti li l-operatur kkonċernat:
(a)
ikun wettaq ksur serju skont l-Artikolu 42 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1005/2008 (21) jew l-Artikolu 90(1) tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009;
(b)
kien involut fl-operazzjoni, il-ġestjoni jew is-sjieda ta’ bastimenti tas-sajd inklużi fil-lista ta’ bastimenti IUU tal-Unjoni kif stabbilit fl-Artikolu 40 (3) tar-Regolament (KE) Nru 1005/2008 jew ta’ bastimenti bil-bandiera ta’ pajjiżi identifikati bħala pajjiżi terzi li mhux qed jikkooperaw kif stabbilit fl-Artikolu 33 ta’ dak Regolament;
(c)
wettaq ksur serju tar-regoli tal-PKS identifikat bħala tali ‘f’atti leġiżlattivi oħrajn adottati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill;
(d)
wettaq kwalunkwe wieħed mir-reati stabbiliti fl-Artikoli 3 u 4 tad-Direttiva 2008/99/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (22), fejn issir applikazzjoni għal appoġġ skont il-Kapitolu II tat-Titolu V ta’ dan ir-Regolament.
2. Il-benefiċjarju, wara li jippreżenta l-applikazzjoni, għandu jkompli jikkonforma mal-kundizzjonijiet ta’ ammissibbiltà għall-applikazzjonijiet imsemmija fil-punti (a) sa (d) tal-paragrafu 1, u matul il-perijodu kollu tal-implimentazzjoni ta’ operazzjoni u għal perijodu ta’ ħames snin wara li jkun sar l-aħħar pagament lill-benefiċjarju.
3. Applikazzjoni ppreżentata minn operatur ma għandhomx ikunu ammissibbli għal perijodu ta’ żmien idenitifikat jekk jiġi determinat mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru, li operattur ikun ikkommetta frodi, kif definita fl-Artikolu 1 tal-Konvenzjoni dwar il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji (23) tal-Komunitajiet Ewropej, fil-kuntest tal-Fond Ewropew għas-Sajd (FES) jew il-FEMS ma għandhomx ikunu ammissibbli għal perijodu ta’ żmien identifikat stipulat skont il-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu.
4. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati f’konformità mal-Artikolu 126 rigward:
(a)
l-identifikazzjoni tal-perijodu ta’ żmien imsemmi fil-paragrafi 1 u 3 ta’ dan l-Artikolu li għandu jkun proporzjonat għan-natura, il-gravità, it-tul u r-ripetizzjoni tal-ksur serju, r-reat jew il-frodi, u għandu jkun ta’ mill-inqas sena;
(b)
id-dati rilevanti tal-bidu u t-tmiem tal-perijodu taż-żmien msemmi fil-paragrafi 1 u 3 ta’ dan l-Artikolu.
5. L-Istati Membri għandhom jeħtieġu li l-operaturi li jippreżentaw applikazzjoni taħt il-FEMS jipprovdu lill-awtorità ta’ ġestjoni b’dikjarazzjoni ffirmata li tikkonferma li huma jirrispettaw il-kriterji elenkati fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu u li tiddikara li ma wettqux frodi taħt il-FES jew il-FEMS kif imsemmi fil-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu. L-Istati Membri għandhom jivverifikaw il-veraċità ta’ dik id-dikjarazzjoni qabel l-approvazzjoni tal-operazzjoni, abbażi tal-informazzjoni disponibbli fir-reġistru nazzjonali tal-ksur kif imsemmi fl-Artikolu 93 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009, jew kwalunkwe data oħra disponibbli.
Għall-finijiet tal-ewwel subparagrafu, Stat Membru għandu jipprovdi, fuq talba minn Stat Membru ieħor, l-informazzjoni li tkun tinsab fir-reġistru nazzjonali tiegħu ta’ ksur imsemmi fl-Artikolu 93 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
Artikolu 11
Operazzjonijiet ineliġibbli
L-operazzjonijiet li ġejjin ma għandhomx ikunu eliġibbli taħt il-FEMS:
(a)
operazzjonijiet li jżidu l-kapaċità tas-sajd ta’ bastiment jew tagħmir li jżid il-kapaċità tal-bastiment biex isib il-ħut;
(b)
il-kostruzzjoni ta’ bastimenti tas-sajd ġodda jew l-importazzjoni ta’ bastimenti tas-sajd;
(c)
il-waqfien temporanju jew permanenti ‘tal-attivitajiet tas-sajd, ‘sakemm ma jiġix previst mod ieħor f’dan ir-Regolament;
(d)
sajd esploratorju;
(e)
it-trasferiment tas-sjieda ta’ negozju;
(f)
ripopolazzjoni diretta, dment li dan ma jkunx previst b’mod espliċitu bħala miżura ta’ konservazzjoni minn att legali tal-Unjoni jew fil-każ ta’ ripopolazzjoni sperimentali.
TITOLU III
QAFAS FINANZJARJU
Artikolu 12
Implimentazzjoni tal-baġit
1. Il-baġit tal-Unjoni allokat għall-FEMS taħt it-Titolu V ta’ dan ir-Regolament għandu jiġi implimentat fil-qafas tal-ġestjoni kondiviża skont l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
2. Il-baġit tal-Unjoni allokat għall-FEMS taħt it-Titolu VI ta’ dan ir-Regolament għandu jiġi implimentat direttament mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 58(1)(a) tar-Regolament(UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (24).
3. Kwalunkwe kanċellazzjoni tal-impenn baġitarju kollu jew parti minnu taħt ġestjoni diretta mill-Kummissjoni għandu jkun skont ir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 u fejn xieraq skont l-Artikolu 123 ta’ dan ir-Regolament.
4. Il-prinċipju ta’ ġestjoni finanzjarja tajba għandu jiġi applikat skont l-Artikoli 30 u 53 tar-Regolament(UE, Euratom) Nru 966/2012.
Artikolu 13
Riżorsi baġitarji taħt ġestjoni kondiviża
1. Ir-riżorsi disponibbli għal impenji mill-FEMS għall-perijodu li jkopri mill-2014 sal-2020 taħt ġestjoni kondiviża għandhom ikunu EUR 5 749 331 600 fi prezzijiet attwali skont it-tqassim annwali stabbilit fl-Anness II.
2. EUR 4 340 800 000 mir-riżorsi baġitarji msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu allokati għall-iżvilupp sostenibbli tas-sajd, tal-akkwakultura u taż-żoni tas-sajd, għall-immarketjar u l-miżuri relatati mal-ipproċessar u għall-assistenza teknika fuq inizjattiva tal-istati Membri taħt il-Kapitoli I, II, III, IV u VII tat-Titolu V bl-eċċezzjoni tal-Artikolu 67.
3. EUR 580 000 000 tar-riżorsi baġitarji msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu allokati għall-miżuri ta’ kontroll u infurzar imsemmija fl-Artikolu 76.
4. EUR 520 000 000 tar-riżorsi baġitarji msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu allokati għall-miżuri dwar il-ġbir ta’ data msemmija fl-Artikolu 77.
5. EUR 192 500 000 tar-riżorsi baġitarji imsemmijin fil-paragrafu 1 għandhom jiġu allokati għall-kumpens tar-reġjuni ultraperiferiċi taħt il-Kapitolu V tat-Titolu V. Dak il-kumpens m’għandux jisboq, kull sena:
(a)
EUR 6 450 000 għall-Ażores u l-Madeira;
(b)
EUR 8 700 000 għall-Gżejjer Kanarji;
(c)
EUR 12 350 000 għar-reġjuni ultraperiferiċi Franċiżi msemmijin fl-Artikolu 349 TFUE.
6. EUR 44 976 000 tar-riżorsi baġitarji msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu allokati għall-miżuri dwar il-ġbir ta’ data msemmija fl-Artikolu 67.
7. EUR 71 055 600 tar-riżorsi baġitarji msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu allokati għal miżuri dwar il-PMI msemmija fil-Kapitolu VIII tat-Titolu V.
8. L-Istati Membri għandu jkollhom il-possibilita li jużaw ir-riżorsi disponibbli taħt il-paragrafi 3 u 4 b’alternanza.
Artikolu 14
Riżorsi baġitarji taħt ġestjoni diretta
1. Ir-riżorsi disponibbli għal impenji mill-FEMS, għall-perijodu mill-2014 sal-2020, dwar miżuri taħt ġestjoni diretta kif speċifikat fil-Kapitoli I sa II tat-Titolu VI għandhom ikunu ta’ EUR 647 275 400 fil-prezzijiet kurrenti.
2. Għall-finijiet tal-Kapitoli I u II tat-Titolu VI, id-distribuzzjoni indikattiva tal-fondi fost l-objettivi li jinsabu fl-Artikoli 82 u 85, hija stabbilita fl-Anness IIa.
3. Il-Kummissjoni tista’ tiddevja mill-perċentwali indikattivi msemmija fil-paragrafu 2 iżda mhux b’aktar minn 5 % tal-valur tal-pakkett finanzjarju f’kull każ.
4. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, f’konformità mal-Artikolu 126, biex taġġusta l-perċentwali indikattivi fl-Anness III.
Artikolu 15
Rieżami ta’ nofs it-terminu
Il-Kummissjoni għandha tirrieżamina l-implimentazzjoni tal-Kapitolu I u II tat-Titolu VI, inkluża l-ħtieġa għal aġġustamenti tad-distribuzzjoni indikattiva tal-fondi kif stabbilit fl-Anness III, u għandha, sat-30 ta’ Ġunju 2017, tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport ta’ evalwazzjoni interim dwar ir-riżultati miksubin u l-aspetti kwalitattivi u kwantitattivi ‘tal-FEMS’.
Artikolu 16
Distribuzzjoni finanzjarja għall-ġestjoni kondiviża
1. Ir-riżorsi disponibbli għal impenji mill-Istati Membri msemmija fl-Artikolu 13(2) sa (7) għall-perijodu mill-2014 sal-2020 kif stabbilit fit-tabella fl-Anness II huma ddeterminati abbażi tal-kriterji oġġettivi li ġejjin:
(a)
fir-rigward tat-Titolu V, bl-eċċezzjoni tal-Artikoli 76 u 77:
(i)
il-livell tal-impjiegi fis-setturi tas-sajd u l-akkwakultura tal-baħar u tal-ilma ħelu, inkluż impjiegi fl-ipproċessar relatat;
(ii)
il-livell ta’ produzzjoni fis-setturi tas-sajd u l-akkwakultura tal-baħar u tal-ilma ħelu, inkluż l-ipproċessar relatat; u
(iii)
is-sehem tal-flotot tas-sajd kostali fuq skala żgħira fil-flotot tas-sajd;
(b)
fir-rigward tal-Artikolu 76 u l-Artikolu 77:
(i)
il-firxa tal-kompiti ta’ kontroll tal-Istat Membru kkonċernat, filwaqt li jittieħed kont tad-daqs tal-flotta tas-sajd nazzjonali u d-daqs taż-żona tal-baħar li għandha tiġi kkontrollata, il-volum ta’ żbarki u l-valur tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi;
(ii)
ir-riżorsi ta’ kontroll disponibbli mqabbla mal-firxa tal-kompiti ta’ kontroll tal-Istat Membru, fejn il-mezzi disponibbli huma determinati bili jittieħed kont tal-għadd ta’ kontrolli mwettqa fuq il-baħar u ta’ spezzjonijiet ta’ żbark;
(iii)
il-firxa tal-kompiti ta’ ġbir ta’ data tal-Istat Membru kkonċernat, filwaqt li jittieħed kont tad-daqs tal-flotta tas-sajd nazzjonali, il-volum ta’ żbarki u l-kwantità tal-akkwakultura, l-ammont ta’ attivitajiet ta’ monitoraġġ xjentifiku fil-baħar u l-għadd ta’ stħarriġ li l-Istat Membru jkun qed jieħu sehem fih, u
(iv)
ir-riżorsi disponibbli għall-ġbir ta’ data meta mqabbel mal-firxa tal-kompiti għall-ġbir ta’ data tal-Istat Membru, fejn il-mezzi disponibbli jiġu determinati filwaqt li jittieħed kont tar-riżorsi umani u l-mezzi tekniċi meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-programm ta’ kampjunar nazzjonali għall-ġbir ta’ data;
(c)
fir-rigward tal-miżuri kollha, l-allokazzjonijiet storiċi tal-fondi skont ir-Regolament (KE) Nru 1198/2006 u l-konsum storiku skont ir-Regolament (KE) Nru 861/2006.
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni, “ li jistabbilixxu t-tqassim annwali tar-riżorsi globali għal kull Stat Membru.’
TITOLU IV
PROGRAMMAR
KAPITOLU I
Programmar għal miżuri ffinanzjati taħt ġestjoni kondiviża
Artikolu 17
Tħejjija tal-programmi operazzjonali
1. Kull Stat Membru għandu jħejji programm operazzjonali waħdieni sabiex jimplimenta l-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6 ‘li għandhom jiġu kofinanzjati mill-FEMS.
2. Il-programm operazzjonali għandu jiġi stabbilit mill-Istat Membru wara kooperazzjoni mill-qrib mas-sħab imsemmija fl-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
3. Għat-taqsima tal-programm operazzjonali msemmija fil-punt (n) tal-Artikolu 20(1) il-Kummissjoni għandha tadotta’ atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw il-prijoritajiet attwali tal-Unjoni għall-politika tal-infurzar u l-kontroll sal-‘31 ta’ Mejju 2014. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 127(2).
Artikolu 18
Kontenut tal-programm operazzjonali
1. Minbarra l-elementi msemmija fl-Artikolu 27 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, il-programm operazzjonali għandu jinkludi:
(a)
analiżi tas-sitwazzjoni f’termini tal-preġji, id-dgħufijiet, l-opportunitajiet u t-theddid u l-identifikazzjoni tal-ħtiġijiet li għandhom jiġu indirizzati fiż-żona ġeografika, inklużi fejn rilevanti, il-baċiri tal-baħar, koperti mill-programm;
L-analiżi għandu jkun strutturat madwar il-prijoritajiet rilevanti tal-Unjoni kif stipulati fl-Artikolu 6 ta’ dan ir-Regolament u, fejn applikabbli, għandu jkun konsistenti mal-pjan strateġiku nazzjonali pluriennali għall-Akkwakultura msemmi fl-Artikolu 34 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 u l-progress biex jinkiseb status ambjentali tajjeb permezz tal-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-istrateġija tal-baħar imsemmija fl-Artikolu 5 tad-Direttiva 2008/56/KE. Il-ħtiġijiet speċifiċi rigward l-impjiegi, l-ambjent, il-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima u l-adattament, u l-promozzjoni tal-innovazzjoni għandhom jiġu vvalutati f’relazzjoni mal-prijoritajiet tal-Unjoni, bil-ħsieb li jiġu identifikati ir-reazzjonijiet l-aktar rilevanti fil-livell ta’ kull wieħed mill-prijoritajet relatati ma’ dawk l-oqsma;
(b)
deskrizzjoni tal-istrateġija fit-tifsira tal-Artikolu 27 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, li għandha turi li:
(i)
għal kull waħda mill-prijoritajiet tal-Unjoni inklużi fil-programm, ikunu ġew stabbiliti miri adatti, abbażi tal-indikaturi ‘komuni msemmija fl-Artikolu 109 ta’ dan ir-Regolament;
(ii)
l-għażla tal-miżuri rilevanti ssegwi b’mod loġiku minn kull prijorità tal-Unjoni magħżula fil-programm b’kont meħud tal-konklużjonijiet tal-evalwazzjoni ex ante u l-analiżi msemmija fil-punt (a) ta’ dan il-paragrafu. Fir-rigward tal-miżuri għall-waqfien permanenti tal-attivitajiet ta’ sajd skont l-Artikolu 34 ta’ dan ir-Regolament, id-deskrizzjoni tal-istrateġija għandha tinkludi l-miri u l-miżuri li għandhom jittieħdu għat-tnaqqis tal-kapaċità tas-sajd f’konformità mal-Artikolu 22 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013. Għandha tiġi inkluża wkoll deskrizzjoni tal-metodu għall-kalkolu tal-kumpens li għandu jingħata skont l-Artikoli 33 u 34 ta’ dan ir-Regolament;
(iii)
l-allokazzjoni tar-riżorsi finanzjarji għall-prijoritajiet tal-Unjoni inklużi fil-programm hija ġustifikabbli u adegwata biex jintlaħqu l-miri stabbiliti;
(c)
fejn adatt, il-ħtiġijiet speċifiċi taż-żoni ta’ Natura 2000, kif stabbiliti bid-Direttiva tal-Kunsill 92/43/KEE (25), u l-kontribut tal-programm għall-istabbiliment ta’ netwerk koerenti taż-żoni ta’ rkupru ta’ stokkijiet tal-ħut kif stabbilit fl-Artikolu 8 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013;
(d)
il-valutazzjoni tal-kundizzjonalitajiet ex ante speċifiċi msemmijin fl-Artikolu 9 u fl-Anness IV għal dan ir-Regolament u, fejn meħtieġ, l-azzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 19(2) tar-Regolament (EU) Nru 1303/2013;
(e)
deskrizzjoni tal-qafas tal-prestazzjoni fit-tifsira tal-Artikolu 22 u l-Anness II tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013;
(f)
lista tal-miżuri magħżula organizzati skont il-prijoritajiet tal-Unjoni;
(g)
lista tal-kriterji applikati għall-għażla taż-żoni tas-sajd u tal-akkwakultura skont il-Kapitolu III tat-Titolu V;
(h)
lista tal-kriterji tal-għażla għall-istrateġiji ta’ żvilupp immexxijA mill-komunità skont il-Kapitolu III tat-Titolu V;
(i)
fl-Istati Membri fejn aktar minn 1 000 bastiment jistgħu jitqiesu bħala bastimenti ta’ sajd kostali fuq skala żgħira, pjan ta’ azzjoni għall-iżvilupp, il-kompetittività u s-sostenibbiltà tas-sajd kostali fuq skala żgħira;
(j)
ir-rekwiżiti tal-evalwazzjoni u l-pjan ta’ evalwazzjoni msemmija fl-Artikolu 56 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 u l-azzjonijiet li għandhom jittieħdu biex jiġu indirizzati l-ħtiġijiet identifikati;
(k)
pjan ta’ finanzjament li għandu jitfassal b’kont meħud tal-Artikolu 20 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 u f’konformità mal-att ta’ implimentazzjoni tal-Kummissjoni msemmi fl-Artikolu 16(2) ta’ dan ir-Regolament, li jikkonsisti minn:
(i)
tabella li tistabbilixxi l-kontribuzzjoni totali tal-FEMS ippjanata għal kull sena;
(ii)
tabella li tistabbilixxi r-riżorsi applikabbli tal-FEMS u r-rata ta’ kofinanzjament skont il-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6 ta’ dan ir-Regolament u għall-assistenza teknika; b’deroga mir-regola ġenerali stipulata fl-Artikolu 94(2) ta’ dan ir-Regolament, dik it-tabella, fejn applikabbli, għandha tindika separatament ir-riżorsi tal-FEMS u r-rati tal-kofinanzjament li japplikaw għall-appoġġ imsemmi fl-Artikoli 33, 34, l-Artikolu 41(2), l-Artikoli 67 u 70, il-punti (a) sa (d) u (f) sa (l) tal-Artikolu 76(2), il-punt (e) tal-Artikolu 76(2) u l-Artikolu 77 ta’ dan ir-Regolament.
(l)
informazzjoni dwar il-komplimentarjetà u l-koordinazzjoni mal-Fondi ESI u strumenti oħra rilevanti ta’ finanzjament tal-Unjoni u nazzjonali;
(m)
l-arranġamenti għall-implimentazzjoni tal-programm operazzjonali, inklużi:
(i)
identifikazzjoni tal-awtoritajiet imsemmija fl-Artikolu 123 tar-Regolament Nru 1303/2013 u, għall-informazzjoni, deskrizzjoni fil-qosor tas-sistema ta’ ġestjoni u kontroll;
(ii)
deskrizzjoni tar-rwoli rispettivi tal-FLAG (Grupp ta’ Azzjoni Lokali tas-Sajd), l-awtorità ta’ ġestjoni jew il-korp nominat għall-kompiti kollha ta’ implimentazzjoni relatati mal-istrateġija ta’ żvilupp lokali mmexxija mill-komunità;
(iii)
deskrizzjoni tal-proċeduri ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni, kif ukoll il-kompożizzjoni ġenerali tal-kumitat ta’ monitoraġġ imsemmi fl-Artikolu 48 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013;
(iv)
id-dispożizzjonijiet li jiżguraw li l-programm jingħata pubbliċità f’konformità mal-Artikolu 119 ta’ dan ir-Regolament;
(n)
lista tas-sħab imsemmija fl-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 u r-riżultati tal-konsultazzjoni ta’ dawk is-sħab;
(o)
għall-objettiv li tiġi żgurata” konformità akbar permezz tal-kontroll imsemmi fl-Artikolu 6(3)(b) u f’konformità mal-prijoritajiet attwali adottati mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 17(3):
(i)
lista tal-korpi li jimplimentaw is-sistema ta’ kontroll, spezzjoni u infurzar u deskrizzjoni qasira tar-riżorsi umani u finanzjarji tagħhom disponibbli għall-kontroll, l-ispezzjoni u l-infurzar tas-sajd, u t-tagħmir maġġuri tagħhom disponibbli għall-kontroll, l-ispezzjoni u l-infurzar tas-sajd, b’mod partikolari in-numru ta’ bastimenti, inġenji tal-ajru u ħelikopters;
(ii)
l-objettivi globali tal-miżuri ta’ kontroll li għandhom jiġu implimentati bl-użu ta’ indikaturi komuni li għandhom ikunu stabbiliti skont l-Artikolu 109;
(iii)
l-objettivi speċifiċi li għandhom jinkisbu f’konformità mal-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6 u indikazzjoni dettaljata skont il-kategorija għall-perijodu kollu tal-programmazzjoni;
(p)
għall-objettiv tal-ġbir ta’ data għall-ġestjoni sostenibbli tas-sajd msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 6(3) u f’konformità mal-programm pluriennali tal-Unjoni msemmi fl-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 199/2008:
(i)
deskrizzjoni tal-attivitajiet tal-ġbir ta’ data, f’konformità mal-Artikolu 25(1) tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013;
(ii)
deskrizzjoni tal-metodi taL-ħżin ta’ data, il-ġestjoni tad-data u l-użu tad-data;
(iii)
deskrizzjoni tal-kapaċità li tinkiseb ġestjoni finanzjarja u amministrattiva tajba tad-data miġbura;
It-taqsima tal-programm operazzjonali msemmija fil-punt (p) għandha tiġi ssupplimentata skont l-Artikolu 21 ta’ dan ir-Regolament.
2. Il-programm operazzjonali għandu jinkludi l-metodi għall-kalkolu tal-ispejjeż simplifikati msemmija fil-punti (b), (c) u (d) tal-Artikolu 67(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, u spejjeż addizzjonali jew dħul mitluf f’konformità mal-Artikolu 96 ta’ dan ir-Regolament, u l-metodu għall-kalkolu tal-kumpens skont il-kriterji rilevanti identifikati għal kull waħda mill-attivitajiet implimentati taħt l-Artikolu 40(1), l-Artikoli 53, 54 u 55 il-punt (f) tal-Artikolu 56(1) u l-Artikolu 67 ta’ dan ir-Regolament. Fejn ikun rilevanti, għandha tiġi inkluża wkoll informazzjoni dwar pagamenti bil-quddiem lill-FLAGs skont l-Artikolu 62 ta’ dan ir-Regolament.
3. Il-Kummissjoni għandha tadotta’ atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw regoli għall-preżentazzjoni tal-elementi deskritti fil-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3).
Artikolu 19
Approvazzjoni tal-programm operazzjonali
1. Soġġett għall-Artikolu 29 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 l-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li japprovaw il-programm operazzjonali.
2. Għall-fini tal-adozzjoni tal-atti ta’ implimentazzjoni msemmijin fill-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, il-Kummissjoni għandha teżamina l-probabbiltà li l-miżuri msemmija fil-punt (b)(ii) tal-Artikolu 18(1 ineħħu b’mod effettiv il-kapaċità żejda identifikata.
Artikolu 20
Emendar tal-programm operazzjonali
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li japprovaw kwalunkwe emendi għall-programm operazzjonali.
2. Sabiex tadatta għall-ħtiġijiet ta’ kontroll li dejjem jevolvu, il-Kummissjoni tista’, kull sentejn tadotta ‘atti ta’ implimentazzjoni “‘li jagħtu d-dettalji ta’ kwalunkwe bidla fil-prijoritajiet tal-Unjoni fil-politika ta’ infurzar u kontroll imsemmija fl-Artikolu 17(3) u l-operazzjonijiet eliġibbli korrispondenti li għandhom jiġu prijoritizzati. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni ‘għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ konsulenza msemmija fl-Artikolu 127(2).
3. L-Istati Membri għandhom jippreżentaw emenda għall-programm operazzjonali tagħhom, filwaqt li jieħdu kont tal-prijoritajiet ġodda stabbiliti fl-atti ta’ implimentazzjoni msemmija fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu. Skont il-prinċipju ta’ proporzjonalità, l-emendi għall-programm operazzjonali għandhom ikunu soġġetti għal proċedura simplifikata adottata f’konformità mal-Artikolu 22(2)4.
Artikolu 21
Pjanijiet ta’ ħidma għall-ġbir ta’ data
1. Għall-fini tal-applikazzjoni tal-punt (p) tal-Artikolu 18(1) ta’ dan ir-Regolament, l-Istati Membri għandhom jippreżentaw lill-Kummissjoni permezz ta’ mezzi elettroniċi pjanijiet ta’ ħidma għall-ġbir ta’ data f’konformità mal-Artikolu 4(4) tar-Regolament (KE) Nru 199/2008 sal-31 ta’ Ottubru tas-sena qabel is-sena li minnha għandu japplika l-pjan ta’ ħidma, ħlief jekk ikun għadu japplika pjan eżistenti, f’liema każ huma għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni b’dan. Il-kontenut ta’ dawk il-pjanijiet għandhom ikunu konsistenti mal-Artikolu 4(2) ta’ dak ir-Regolament.
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li japprovaw il-pjanijiet ta’ ħidma msemmija fil-paragrafu 1 sal-31 ta’ Diċembru tas-sena qabel is-sena li minnha għandu japplika l-pjan ta’ ħidma.
Artikolu 22
Regoli dwar proċeduri u skedi ta’ żmien
1. Il-Kummissjoni tista’ tadotta’ atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw regoli dwar il-proċeduri, il-format u l-iskedi ta’ żmien għal:
(a)
l-approvazzjoni ta’ programmi operazzjonali;
(b)
il-preżentazzjoni u l-approvazzjoni ta’ emendi fil-programmi operazzjonali, inkluż id-dħul fis-seħħ tagħhom u l-frekwenza tal-preżentazzjoni matul il-perijodu tal-ipprogrammar;
(c)
il-preżentazzjoni u l-approvazzjoni ta’ emendi msemmija fl-Artikolu 20(3);
(d)
il-preżentazzjoni ta’ pjanijiet ta’ ħidma għall-ġbir ta’ data.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3).
2. Il-proċeduri u l-iskedi ta’ żmien għandhom jiġu ssimplifikati fil-‘każ ta’:
(a)
emendi fil-programmi operazzjonali dwar it-trasferiment tal-fondi bejn il-prijoritajiet tal-Unjoni, kemm-il darba l-forndi trasferiti ma jaqbżux 10 % tal-ammont allokat għall-prijorità tal-Unjoni;
(b)
emendi fil-programmi operazzjonali dwar l-introduzzjoni jew l-irtirar ta’ miżuri jew tipi ta’ operazzjonijiet rilevanti u informazzjoni u indikaturi relatati;
(c)
emendi fil-programmi operazzjonali dwar bidliet fid-deskrizzjoni tal-miżuri, inklużi bidliet fil-kundizzjonijiet tal-eliġibbiltà;
(d)
l-emendi msemmija fl-Artikolu 20(3), kif ukoll fil-każ ta’ emendi oħrajn għat-taqsima tal-programm operazzjoni msemmi fil-punt (n) tal-Artikolu 18(1).
3. Il-paragrafu 2 ma għandux japplika għall-miżuri msemmija fl-Artikoli 33a, 33b u l-Artikolu 41(2).
KAPITOLU II
Programmazzjoni għal miżuri ffinanzjati taħt ġestjoni diretta
Artikolu 23
Programm ta’ ħidma annwali
1. Għall-finijiet tal-implimentazzjoni tat-Titolu VI 2, il-Kummissjoni għandha tadotta, ‘atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu programmi ta’ ħidma annwali skont l-objettivi stabbiliti f’il-Kapitoli rispettivi. Għall-Kapitoli I u II tat-Titolu VI, dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3).
2. Il-programmi ta’ ħidma annwali għandhom jinkludu:
(a)
deskrizzjoni tal-attivitajiet li għandhom jiġu ffinanzjati u l-objettivi segwiti għal kull attività li għandhom ikunu konformi mal-objettivi kif stipulati fl-Artikoli 82 u 85. Għandu jinkludi wkoll indikazzjoni tal-ammont allokat għal kull attività, skeda taż-żmien ta’ implimentazzjoni indikattiva, kif ukoll informazzjoni dwar l-implimentazzjoni tagħhom;
(b)
għall-għotjiet u l-miżuri relatati, il-kriterji essenzjali ta’ evalwazzjoni, li għandhom jiġu stabbiliti b’tali mod li jintlaħqu bl-aħjar mod l-objettivi segwiti mill-programm operazzjonali, u r-rata massima ta’ kofinanzjament.
TITOLU V
MIŻURI FFINANZJATI TAĦT ĠESTJONI KONĠUNTA
KAPITOLU I
Żvilupp sostenibbli tas-sajd
Artikolu 24
Objettivi speċifiċi
L-appoġġ taħt dan il-Kapitolu għandu jikkontribwixxi għall-ilħuq tal-objettivi speċifiċi taħt il-prijorità tal-Unjoni stipulata fl-Artikolu 6(1).
Artikolu 25
Kondizzjonijiet ġenerali
1. Is-sid ta’ bastiment tas-sajd li jkun irċieva appoġġ taħt dan il-Kapitolu ma għandux jittrasferixxi dak il-bastiment barra mill-Unjoni tal-inqas matul ħames snin wara d-data tal-pagament attwali ta’ dak l-appoġġ lill-benefiċjarju. Jekk bastiment jiġi ttrasferit f’dak il-perijodu ta’ żmien, is-somom imħallsin indebitament fir-rigward tal-operazzjoni għandhom jiġu rkuprati mill-Istat Membru, f’ammont ‘proporzjonat għall-perijodu li matulu ma tkunx ġiet sodisfatta l-kunidizzjoni stipulata fl-ewwel sentenza ta’ dan il-paragrafu.
2. L-ispejjeż operattivi m’għandhomx ikunu eliġibbli dment li dan ma jkunx espressament previst b’mod ieħor f’dan il-Kapitolu.
3. Il-kontribuzzjoni finanzjarja totali mill-FEMS għall-miżuri msemmija fl-Artikoli 33 u 34 u għas-sostituzzjoni jew l-immodernizzar tal-magni prinċipali jew anċillari msemmija fl-Artikolu 41 ma għandhiex taqbeż l-ogħla limitu mit-tnejn li ġejjin:
(a)
EUR 6 000 000, jewż
(b)
15 % tal-appoġġ finanzjarju tal-Unjoni allokat mill-Istat Membru għall-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6(1), (2) u (5).
4. Il-kontribuzzjoni finanzjarja totali mill-FEMS għall-miżuri msemmija fl-Artikolu 29(4) ma għandhiex taqbeż 5 % mill-appoġġ finanzjarju tal-Unjoni allokat għal kull Stat Membru.
5. L-appoġġ li jirċievu s-sidien ta’ bastimenti skont l-Artikolu 33 għandu jitnaqqas mill-appoġġ mogħti lis-sidien tal-bastimenti skont l-Artikolu 34 għall-istess bastiment.
Artikolu 26
Innovazzjoni
1. Sabiex tiġi stimolata l-innovazzjoni fis-sajd, il-FEMS jista’ jappoġġa proġetti li għandhom l-għan li jiżviluppaw jew jintroduċu prodotti u tagħmir ġodda jew sostanzjalment imtejba, proċessi u tekniki ġodda jew imtejba, u sistemi ta’ ġestjoni u organizzazzjoni ġodda jew imtejba, inkluż fil-livell tal-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni.
2. L-operazzjonijiet iffinanzjati skont dan l-Artikolu għandhom jitwettqu minn, jew f’kollaborazzjoni ma’ korp xjentifiku jew tekniku rikonoxxut mill-Istat Membru jew l-Unjoni. Dak il-korp xjentifiku jew tekniku għandu jivvalida r-riżultati ta’ dawn l-operazzjonijiet.
3. Ir-riżultati tal-operazzjonijiet iffinanzjati skont dan l-Artikolu għandhom ikunu rreklamati b’mod adegwat mill-Istat Membru skont l-Artikolu 119.
Artikolu 27
Servizzi ta’ konsulenza
1. Sabiex jitjiebu l-prestazzjoni ġenerali u l-kompetittività tal-operaturi u għall-promozzjoni tas-sajd sostenibbli, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
studji dwar il-fattibbiltà u servizzi ta’ konsulenza li jivvalutaw il-vijabbiltà ta’ proġetti potenzjalment eliġibbli għall-appoġġ taħt dan il-Kapitolu;
(b)
l-għoti ta’ pariri professjonali dwar is-sostenibbiltà ambjentali, b’enfasi fuq il-limitazzjoni u, meta possibbli, l-eliminazzjoni tal-impatt negattiv tal-attivitajiet tas-sajd fuq l-ekosistemi tal-baħar, terrestri u tal-ilma ħelu;
(c)
l-għoti ta’ pariri professjonali dwar strateġiji ta’ negozju u kummerċjalizzazzjoni.
2. L-istudji dwar il-fattibbiltà, is-servizzi ta’ konsulenza u l-konsulenza msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu pprovduti minn korpi xjentifiċi, akkademiċi, professjonali jew tekniċi jew entitajiet li għandhom konsulenza ekonomika bil-kompetenzi meħtieġa.
3. L-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jingħata lill-operaturi„ l-organizzazzjonijiet tas-sajjieda, inklużi l-organizzazzjonijiet tal-produtturi jew il-korpi rregolati mid-dritt pubbliku.
4. Fejn l-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 ma jaqbiżx l-ammont ta’ EUR 4 000, il-benefiċjarju jista’ jintgħażel permezz ta’ proċedura aċċellerata.
Artikolu 28
Sħubiji bejn xjenzjati u sajjieda
1. Bil-għan tal-promozzjoni tat-trasferiment tal-għarfien bejn ix-xjenzjati u s-sajjieda, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
il-ħolqien ta’ netwerks, ftehimiet ta’ sħubija jew assoċjazzjonijiet bejn korp xjentifiku indipendenti wieħed jew aktar u sajjieda jew organizzazzjoni tas-sajjieda waħda jew aktar, li jistgħu jipparteċipaw fihom korpi tekniċi.
(b)
l-attivitajiet imwettqa fil-qafas tan-netwerks, ftehimiet ta’ sħubija jew assoċjazzjonijiet kif imsemmi fil-punt (a).
2. L-attivitajiet imsemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 1 jistgħu jkopru attivitajiet ta’ ġbir u ġestjoni tad-data, studji, proġetti pilota, id-disseminazzjoni ta’ għarfien u riżultati ta’ riċerka, seminars u l-aħjar prattiki.
3. L-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 jista’ jingħata lil korpi rregolati mid-dritt pubbliku, sajjieda, organizzazzjonijiet tas-sajjieda, FLAGs, u organizzazzjonijiet nongovernattivi.
Artikolu 29
Promozzjoni tal-kapital uman, il-ħolqien tal-impjiegi u d-djalogu soċjali
1. Bil-għan li jippromwovi l-kapital uman, il-ħolqien tal-impjiegi u d-djalogu soċjali, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
taħriġ professjonali, tagħlim tul il-ħajja, proġetti konġunti,id-disseminazzjoni ta’ għarfien ta’ natura ekonomika, teknika, regolatorja jew xjentifika u ta’ prattiki innovattivi, u l-akkwist ta’ ħiliet professjonali ġodda, marbuta b’mod partikolari mal-ġestjoni sostenibbli tal-ekosistemi tal-baħar, l-iġjene, is-saħħa, is-sikurezza, l-attivitajiet fis-settur marittimu, l-innovazzjoni u l-intraprenditorija;
(b)
netwerking u skambju ta’ esperjenzi u l-aħjar prattiki bejn il-partijiet interessati, inkluż fost organizzazzjonijiet li jippromwovu l-opportunitajiet indaqs bejn l-irġiel u n-nisa, li jippromwovu r-rwol tan-nisa fil-komunitajiet tas-sajd u li jippromwovu lil gruppi sottorappreżentati involuti f’sajd kostali fuq skala żgħira jew f’sajd bil-wieqfa;
(c)
id-djalogu soċjali fil-livell tal-Unjoni, nazzjonali, reġjonali jew lokali li jinvolvi s-sajjieda, l-imsieħba soċjali u partijiet interessati rilevanti oħrajn.
2. L-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 jista’ jingħata wkoll lil konjuġi ta’ sajjieda li jaħdmu għal rashom jew, meta u dment li jkunu rikonoxxuti mil-liġi nazzjonali, is-sħab fil-ħajja ta’ sajjieda li jaħdmu għal rashomtaħt il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-punt (b) tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2010/41/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (26).
3. L-appoġġ imsemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 1 jista’ jingħata, għal perjodu massimu ta’ sentejn, għat-taħriġ ta’ persuni ta’ età iżgħar minn 30 sena, rikonoxxuti mill-Istat Membru bħala mingħajr impjieg(“apprendisti”). Tali appoġġ għandu jkun limitat għal taħriġ abbord bastiment tas-sajd kostali żgħir li jkun proprjetà ta’ sajjied professjonali li għandu mill-inqas 50 sena, ifformalizzat b’kuntratt bejn l-apprendist u s-sid tal-bastiment, meta dan ikun rikonoxxut mill-Istat Membru konċernat, inklużi korsijiet dwar il-prattiki tas-sajd sostenibbli u l-konservazzjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar kif iddefinit fir-Regolament (UE) Nru 1380/2013. L-apprendist għandu jkun akkumpanjat abbord minn sajjied professjonali li għandu mill-inqas 50 sena.
4. L-appoġġ skont il-paragrafu 3 għandu jingħata lil sajjieda professjonali biex ikopru s-salarju tal-apprendist u spejjeż relatati, u għandu jiġi kkalkolat f’konformità mal-Artikolu 57(4) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 b’kont meħud tas-sitwazzjoni ekonomika u l-istandards tal-għajxien tal-Istat Membru konċernat. Dak l-appoġġ ma għandux jaqbeż l-ammont massimu ta’ EUR 40 000 għal kull benefiċjarju matul il-perijodu ta’ programmazzjoni.
Artikolu 30
Diversifikazzjoni u forom ġodda ta’ dħul
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa investimenti li jikkontribwixxu għad-diversifikazzjoni tad-dħul tas-sajjieda permezz tal-iżvilupp ta’ attivitajiet komplementari, inklużi investimenti abbord, turiżmu tas-sajd bil-qasba, restoranti, servizzi ambjentali marbuta mas-sajd u attivitajiet edukattivi dwar is-sajd.
2. L-appoġġ skont il-paragrafu 1 għandu jingħata lis-sajjieda li:
(a)
jippreżentaw pjan ta’ negozju għall-iżvilupp tal-attivitajiet ġodda tagħhom;
(b)
għandhom ħiliet professjonali adegwati li jistgħu jinkisbu permezz ta’ operazzjonijiet iffinanzjati skont il-punt (a) tal-Artikolu 29(1).
3. L-appoġġ skont il-paragrafu 1 għandu jingħata biss jekk l-attivitajiet komplementari jkunu marbutin man-negozju tas-sajd prinċipali tas-sajieda.
4. L-ammont ta’ appoġġ mogħti taħt il-paragrafu 1 ma għandux jaqbeż 50 % tal-baġit previst fil-pjan tan-negozju għal kull operazzjoni u ma għandux jaqbeż ammont massimu ta’ EUR 75 000 għal kull benefiċjarju.
Artikolu 31
Appoġġ għall-bidu (start-up) għal sajjieda żgħażagħ
1. Il-FEMS jista’ jipprovdi appoġġ għat-tnedija ta’ negozji għal sajjieda żgħażagħ.
2. L-appoġġ skont dan l-Artikolu jista’ jingħata biss fir-rigward tal-ewwel akkwist ta’ bastiment tas-sajd:
(a)
li t-tul totali tiegħu huwa inqas minn 24 metru;
(b)
li huwa attrezzat għas-sajd fuq il-baħar;
(c)
li jkollu bejn 5 u 30 sena; u
(d)
li jappartjeni għal taqsima mill-flotta li fir-rigward tagħha r-rapport dwar il-kapaċità ta’ sajd, imsemmi fl-Artikolu 22(2) tar-Regolament(UE) Nru 1380/2013, ikun wera bilanċ ‘mal-opportunitajiet tas-sajd disponibbli għal dik it-taqsima.
3. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, it-terminu “sajjieda żgħażagħ” jfisser persuna fiżika li trid takkwista bastiment tas-sajd għall-ewwel darba u li, fil-mument meta tippreżenta l-applikazzjoni, ma tkunx għalqet l-40 sena u tkun ilha taħdem tal-inqas ħames snin bħala sajjied jew tkun kisbet taħriġ vokazzjonali ekwivalenti. L-Istati Membri jistgħu jiddefinixxu aktar il-kriterji objettivi għal sajjieda żgħażagħ sabiex ikunu eliġibbli għal appoġġ skont dan l-Artikolu.
4. L-appoġġ skont dan l-Artikolu ma għandux ikun aktar minn 25 % tan-nefqa tal-akkwist ta’ bastiment tas-sajd, u fi kwalunkwe każ, ma għandux jaqbeż EUR 75 000 għal kull sajjied żagħżugħ.
Artikolu 32
Saħħa u sikurezza
1. Sabiex itejjeb l-iġjene, is-saħħa, is-sikurezza u l-kondizzjonijiet tax-xogħol għas-sajjieda, il-FEMS jista’ jappoġġa investimenti abbord jew fit-tagħmir individwali dment li dawn l-investimenti jmorru lil hinn mir-rekwiżiti skont il-liġi tal-Unjoni jew nazzjonali.
2. L-appoġġ taħt dan l-Artikolu għandu jingħata lil sajjieda jew lil sidien ta’ bastimenti tas-sajd.
3. Meta l-operazzjoni tikkonsisti f’investiment abbord, l-appoġġ ma għandux jingħata aktar minn darba għall-istess tip ta’ investiment matul il-perijodu ta’ programmazzjoni għall-istess bastiment tas-sajd. Meta l-operazzjoni tikkonsisti f’investiment f’tagħmir individwali, l-appoġġ ma għandux jingħata aktar minn darba għall-istess tip ta’ tagħmir matul il-perijodu ta’ programmazzjoni għall-istess benefiċjarju.
4. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati f’konformità mal-Artikolu 126 sabiex tidentifika t-tipi ta’ operazzjonijiet eliġibbli skont il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 33
Waqfien temporanju mill-attivitajiet tas-sajd
1. Il-FEMS jista’ ‘jappoġġa miżuri għall-waqfien temporanju ta’ attivitajiet tas-sajd fil-każijiet li ġejjin:
(a)
implimentazzjoni tal-miżuri tal-Kummissjoni jew tal-miżuri ta’ emerġenza tal-Istati Membri msemmija fl-Artikoli 12 u 13 rispettivament tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 jew ta’ miżuri ta’ konservazzjoni msemmija fl-Artikolu 7 ta’ dak ir-Regolament, inklużi perijodi ta’ rkupru bijoloġiku;
(b)
ftehimiet ta’ sħubiji dwar is-sajd sostenibbli jew protokolli għalihom mhux imġedda;
(c)
waqfien temporanju jkun previst minn pjan ta’ ġestjoni adottat f’konformità mar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1967/2006 (27) jew pjan pluriennali adottat skont l-Artikoli 9 u 10 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 fejn, abbażi ta’ parir xjentifiku, ikun meħtieġ tnaqqis fl-isforzi tas-sajd sabiex jintlaħqu l-objettivi msemmija fl-Artikoli 2(2) u l-punt (a) tal-Artikolu 2(5) ‘tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013.
2. L-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 jista’ jingħata għal perijodu ta’ mhux iktar minn sitt xhur għal kull bastiment matul il-perijodu 2014 sa 2020.
3. L-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jingħata biss lil:
(a)
sidien ta’ bastimenti tas-sajd tal-Unjoni rreġistrati bħala attivi u li jkunu wettqu attivitajiet tas-sajd ta’ mill-inqas 120 ġurnata fuq il-baħar matul is-sentejn kalendarji qabel id-data li fiha tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni għall-appoġġ; jew
(b)
sajjieda li jkunu ħadmu fuq il-baħar għal mill-inqas 120 ġurnata matul is-sentejn kalendarji qabel id-data li fiha tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni għall-appoġġ abbord bastiment tas-sajd tal-Unjoni kkonċernat mill-waqfien temporanju.
4. L-attivitajiet tas-sajd kollha mwettqa mill-bastiment tas-sajd jew mis-sajjieda kkonċernati għandhom ikunu sospiżi b’mod effettiv. L-awtorità kompetenti għandha taċċerta ruħha li l-bastiment tas-sajd ikkonċernat jkun waqqaf kwalunkwe attività ta’ sajd matul il-perijodu kkonċernat mill-waqfien temporanju.
Artikolu 34
Waqfien permanenti mill-attivitajiet tas-sajd
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa miżuri għall-waqfien permanenti mill-attivitajiet tas-sajd biss meta dak isir permezz tad-demolizzjoni tal-bastimenti tas-sajd u dment li:
(a)
tali demolizzjoni tkun inkluża fil-programm operazzjonali msemmi fl-Artikolu 18; u
(b)
il-waqfien permanenti jkun previst bħala għodda ta’ pjan ta’ azzjoni msemmi fl-Artikolu 22(4) tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 li jindika li t-taqsima tal-flotta mhijiex ibbilanċjata b’mod effettiv mal-opportunitajiet tas-sajd disponibbli għal dik it-taqsima.
2. L-appoġġ skont il-paragrafu 1 għandu jingħata lil:
(a)
sidien tal-bastimenti tas-sajd tal-Unjoni rreġistrati bħala attivi u li jkunu wettqu attivitajiet tas-sajd fil-baħar għal mill-inqas 90 ġurnata kull sena matul l-aħħar sentejn kalendarji ta’ qabel id-data li fiha tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni għall-appoġġ; jew
(b)
sajjieda li jkunu ħadmu fuq il-baħar abbord bastiment tas-sajd tal-Unjoni kkonċernat mill-waqfien permanenti għal mill-inqas 90 ġurnata kull sena matul l-aħħar sentejn kalendarji qabel id-data li fiha tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni għall-appoġġ.
3. Is-sajjieda kkonċernati għandhom iwaqfu b’mod effettiv l-attivitajiet ta’ sajd kollha. Il-benfiċjarju għandu jipprovdi evidenza tal-waqfien effettiv mill-attivitajiet tas-sajd lill-awtorità kompetenti. Il-kumpens għandu jingħata lura fuq bażi pro rata temporis meta sajjied jerġa’ lura għal l-attività tas-sajd f’perijodu ta’ inqas minn sentejn mid-data li fiha tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni għall-appoġġ.
4. L-appoġġ taħt dan l-Artikolu jista’ jingħata sal-31 ta’ Diċembru 2017.
5. L-appoġġ skont dan l-Artikolu għandu jitħallas biss wara li l-kapaċità ekwivalenti tkun tneħħiet permanentement mir-reġistru tal-Unjoni tal-flotta tas-sajd u wara li l-liċenzji u l-awtorizzazzjonijiet tas-sajd ikunu wkoll irtirati b’mod permanenti. Il-benefiċjarju għandu jġi pprojbit milli jirreġistra bastiment tas-sajd ġdid fi żmien ħames snin wara li jkun wasal tali appoġġ. It-tnaqqis fil-kapaċità li jirriżulta mill-waqfien permanenti mill-attivitajiet tas-sajd bl- għajnuna pubblika għandu jirriżulta fit-tnaqqis ekwivalenti permanenti tal-limiti massimi tal-kapaċità tas-sajd stipulata fl-Anness II għar-Regolament (UE) Nru 1380/2013.
6. B’deroga mill-paragrafu 1, jista’ jingħata appoġġ għat-twaqqif permanenti ta’ attivitajiet tas-sajd ‘mingħajr demolizzjoni dment li l-bastimenti jinstallaw tagħmir biex jadattaw għal attivitajiet li mhumiex is-sajd kummerċjali.
B’żieda ma’ dan u bil-ħsieb li jiġi ppreservat il-wirt marittimu, jista’ jingħata appoġġ għat-twaqqif permamenti ta’ attivitajiet tas-saj’d mingħajr demolizzjoni, fil-każ ta’ bastimenti tal-injam tradizzjonali, dment li tali bastimenti jżommu funzjoni ta’ patrimonju fuq l-art.
Artikolu 35
Fondi reċiproċi għal avvenimenti klimatiċi negattivi u inċidenti ambjentali
1. Il-FEMS jista’ jikkontribwixxi għal fondi reċiproċi biex jitħallas kumpens lil sajjieda għal telf ekonomiku kkawżat minn avvenimenti klimatiċi negattivi jew minn inċidenti ambjentali jew mill-ispejjeż ta’ salvataġġ ‘tas-sajjieda u tal-bastimenti tas-sajd f’każ li jkun hemm inċidenti fuq il-baħar matul l-attivitajiet tas-sajd.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, it-terminu “fond reċiproku” jfisser skema akkreditata mill-Istat Membru f’konformità mal-liġi nazzjonali tiegħu, li tippermetti lil sajjieda affiljati biex dawn jagħmlu assigurazzjoni fuqhom infushom, fejn il-pagamenti ta’ kumpens isiru lil sajjieda affiljati għal telf ekonomiku kkawżat mill-ġrajjiet stipulati fil-paragrafu 1.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jiġi evitat il-kumpens żejjed b’konsegwenza tal-kombinazzjoni tal-‘appoġġ taħt dan l-Artikolu ma’ strumenti oħra tal-Unjoni jew nazzjonali jew skemi tal-assigurazzjoni privati.
4. Biex il-fond reċiproku jkun eliġibbli għall-appoġġ skont dan l-Artikolu, huwa għandu:
(a)
ikun akkreditat mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru skont il-liġi nazzjonali;
(b)
ikollu politika trasparenti rigward id-depożiti fil-fond u l-ġbid minnu; u
(c)
ikollu regoli ċari li jattribwixxu r-responsabbiltà għal kwalunkwe dejn sostnut.
5. L-Istati Membri għandhom jiddefinixxu r-regoli għall-istabbiliment u l-ġestjoni tal-fondi reċiproċi, b’mod partikolari għall-għoti ta’ pagamenti ta’ kumpens u l-eliġibbiltà tas-sajjieda għal tali kumpens f’każ ta’ avvenimenti klimatiċi negattivi, inċidenti ambjentali jew inċidenti fuq il-baħar imsemmija fil-paragrafu 1, kif ukoll għall-amministrazzjoni u l-monitoraġġ tal-konformità ma’ dawk ir-regoli. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-arranġamenti relatati mal-fondi jipprevedu pieni fil-każ ta’ negliġenza min-naħa tas-sajjied.
6. Avvenimenti klimatiċi negattivi, ‘inċidenti ambjentali jew inċidenti fuq il-baħar imsemmija fil-paragrafu 1 u 2 għandhom ikunu dawk rikonoxxuti formalment mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru kkonċernat bħala li jkunu seħħew.
7. Il-kontribuzzjonijiet msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jkunu marbuta biss mal-ammonti mħallsa mill-fond reċiproku bħala kumpens finanzjarju lis-sajjieda. L-ispejjeż amministrattivi għall-istabbiliment tal-fondi reċiproċi ma għandhomx ikunu eliġibbli għall-appoġġ. L-Istati Membri jistgħu jillimitaw l-ispejjeż li huma eliġibbli għall-appoġġ billi japplikaw limiti massimi għal kull fond reċiproku.
8. Il-kontribuzzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 għandu jingħata biss biex jiġi kopert it-telf ikkawżat minn avvenimenti klimatiċi, inċidenti ambjentali jew inċidenti fuq il-baħar li jammontaw għal iktar minn 30 % tal-fatturat annwali tan-negozju kkonċernat, ikkalkolat abbażi tal-medja tal-fatturat annwali ta’ dak in-negozju matul it-tliet snin kalendarji preċedenti.
9. L-ebda kontribuzzjoni mill-FEMS m’għandha ssir lill-kapital azzjonarju inizjali.
10. Fejn l-Istati Membri jiddeċiedu li jillimitaw l-ispejjeż li huma eliġibbli għall-appoġġ billi jiġu applikati limiti massimi għal kull fond reċiproku, huma għandhom jipprovdu dettalji u ġustifikazzjonijiet fil-programmi operazzjonali tagħhom dwar il-limiti massimi tagħhom.
Artikolu 36
Appoġġ għas-sistemi ta’ allokazzjoni ta’opportunitajiet tas-sajd
1. Sabiex l-attivitajiet tas-sajd jiġu adattati għall-opportunitajiet tas-sajd, il-FEMS jista’ jappoġġa d-disinn, l-iżvilupp, il-monitoraġġ, l-evalwazzjoni u l-ġestjoni tas-‘sistemi li jallokaw l-opportunitajiet tas-sajd.
2. L-appoġġ skont dan l-Artikolu għandu jingħata lil awtoritajiet pubbliċi, persuni ġuridiċi jew fiżiċi jew organizzazzjonijiet ta’ sajjieda, rikonoxxuti mill-Istat Membru inkluż organizzazzjonijiet rikonoxxuti ta’ produtturi involuti fil-ġestjoni kollettiva tas-sistemi msemmija fil-paragrafu 1.
Artikolu 37
Appoġġ għad-disinn u l-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ konservazzjoni u kooperazzjoi reġjonali
1. Sabiex jiġu żgurati t-tfassil u l-implimentazzjoni effiċjenti tal-miżuri ta’ konservazzjoni skont l-Artikoli 7, 8 u 11 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 u kooperazzjoni reġjonali skont l-Artikolu 18 ta’ dak ir-Regolament, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
it-tfassil, l-iżvilupp u l-monitoraġġ ta’ mezzi tekniċi u amministrattivi meħtieġa għall-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ konservazzjoni u reġjonalizzazzjoni;
(b)
il-parteċipazzjoni tal-partijiet interessati u kooperazzjoni bejn l-Istati Membri fit-tfassil u l-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ konservazzjoni u reġjonalizzazzjoni.
2. Il-FEMS jista jappoġġa r-ripopolazzjoni diretta skont il-paragrafu 1 biss meta din stipulata bħala miżura ta’ konservazzjoni f’ att legali tal-Unjoni.
Artikolu 38
Limitazzjoni tal-impatt tas-sajd fuq l-ambjent tal-baħar u l-adattament tas-sajd għall-protezzjoni tal-ispeċijiet
1. Sabiex tnaqqas l-impatt tas-sajd fuq l-ambjent tal-baħar, tinkoraġġixxi l-eliminazzjoni gradwali tar-rimi u tiffaċilita t-transizzjoni għall-isfruttar sostenibbli tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar ħajjin f’konformità mal-Artikolu 2(2) tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013, il-FEMS jista’ jappoġġa investimenti:
(a)
f’tagħmir li jtejjeb il-kapaċità tal-għażla tad-daqs jew il-kapaċità tal-għażla tal-ispeċijiet tal-irkaptu tas-sajd;
(b)
abbord jew f’tagħmir li jelimina r-rimi billi jevita u jnaqqas il-qabdiet mhux mixtieqa ta’ stokkijiet kummerċjali jew li jittratta l-qabdiet mhux mixtieqa li jridu jiġu żbarkati f’konformità mal-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013;
(c)
f’tagħmir li jillimita u, fejn possibbli, jelimina l-impatti fiżiċi u bijoloġiċi tas-sajd fuq l-ekosistema jew qiegħ il-baħar;
(d)
f’tagħmir li jipproteġi l-irkaptu u l-qabdiet minn mammiferi u għasafar protetti bid-Direttiva tal-Kunsill 92/43/KEE jew id-Direttiva 2009/147/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (28), dment li dan ma jimminax il-kapaċità tal-għażla tal-irkaptu tas-sajd u li jiġu introdotti l-miżuri kollha adatti biex jiġi evitat dannu fiżiku għall-predaturi.
2. B’deroga mill-punt (a) tal-Artikolu 11, fir-reġjuni ultraperiferiċi, l-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 jista’ jingħata għal mezzi ta’ ġbir tal-ħut ankorati, kemm-il darba tali mezzi jikkontribwixxu għas-sajd sostenibbli u selettiv.
3. L-appoġġ ma għandux jingħata aktar minn darba matul il-perijodu ta’ programmazzjoni għall-istess tip ta’ tagħmir, fuq l-istess bastiment tas-sajd tal-Unjoni.
4. L-appoġġ għandu jingħata biss meta l-irkaptu jew tagħmir ieħor imsemmi taħt il-paragrafu 1 ikun juri b’mod ċar għażla ta’ daqs aħjar jew impatt iżgħar ċar fuq l-ekosistema u fuq l-ispeċijiet mhux fil-mira mill-irkaptu standard jew tagħmir ieħor permess skont il-liġi tal-Unjoni jew liġi nazzjonali rilevanti adottata fil-kuntest tar-reġjonalizzazzjoni kif previst fir-Regolament (UE) Nru 1380/2013.
5. L-appoġġ għandu jingħata lil:
(a)
sidien ta’ bastimenti tas-sajd tal-Unjoni li jkunu rreġistrati bħala bastimenti attivi u li jkunu wettqu attività tas-sajd ta’ mill-inqas 60 ġurnata fuq il-baħar matul sentejn kalendarji qabel id-data li fiha tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni għall-appoġġ
(b)
sajjieda li huma sidien tal-irkaptu li għandu jinbidel u dawk li ħadmu abbord bastiment tas-sajd tal-Unjoni għal mill-inqas 60 ġurnata matul is-sentejn kalendarji qabel id-data li fiha tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni għall-appoġġ;
(c)
organizzazzjonijiet ta’ sajjieda rikonoxxuti mill-Istat Membru.
Artikolu 39
Innovazzjoni marbuta mal-konservazzjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar
1. Sabiex jikkontribwixxi għall-eliminazzjoni gradwali tar-rimi u l-qabdiet mhux mixteqa u jiffaċilita t-transizzjoni għall-isfruttar tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar ħajjin f’konformità mal-Artikolu 2(2) tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013, u biex jitnaqqas l-impatt tas-sajd fuq l-ambjent tal-baħar u l-impatt tal-predaturi protetti, il-FEMS jista’ jappoġġa operazzjonijiet maħsuba biex jiżviluppaw jew jintroduċu għarfien tekniku jew organizzattiv ġdid li jnaqqas l-impatt tal-attivitajiet tas-sajd fuq l-ambjent, inkluż titjib fit-tekniki u l-kapaċità tal-għażla tal-irkaptu, jew maħsuba biex jinkiseb użu aktar sostenibbli tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar u koeżistenza mal-predaturi protetti.
2. Operazzjonijiet iffinanzjati skont dan l-Artikolu għandhom jitwettqu minn jew f’kollaborazzjoni ma’ korp xjentifiku jew tekniku rikonoxxut mill-Istat Membru li għandu jivvalida r-riżultati ta’ dawn l-operazzjonijiet.
3. Ir-riżultati tal-operazzjonijiet iffinanzjati skont dan l-Artikolu għandhom ikunu rreklamati b’mod adegwat mill-Istat Membru skont l-Artikolu 119.
4. Il-bastimenti tas-sajd involuti fi proġetti ffinanzjati skont dan l-Artikolu ma għandhomx jaqbżu l-5 % tal-għadd ta’ bastimenti tal-flotot nazzjonali jew 5 % tat-tunnellaġġ tal-flotot nazzjonali f’tunnellaġġ gross, ikkalkolati fi żmien il-preżentazzjoni tal-applikazzjoni. Fuq talba ta’ Stat Membru, f’ċirkostanzi ġustifikati b’mod xieraq u abbażi ta’ rakkomandazzjoni mill-Kumitat Xjentifiku, Tekniku u Ekonomiku għas-Sajd (STECF) stabbilit bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2005/629/KE (29), il-Kummissjoni tista’ tapprova proġetti li jaqbżu l-limitu stabbilit f’dan il-paragrafu.
5. L-operazzjonijiet li ma jikkwalifikawx bħala relatati mas-sajd għal finijiet xjentifiċi f’konformità mal-Artikolu 33 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 u li jikkonsistu fl-ittestjar ta’ rkaptu jew tekniki ġodda għandhom jitwettqu fil-limiti tal-opportunitajiet tas-sajd allokati lill-Istat Membru konċernat.
6. Id-dħul nett iġġenerat mill-parteċipazzjoni tal-bastiment tas-sajd fl-operazzjoni għandu jitnaqqas mill-infiq eliġibbli tal-operazzjoni f’konformità mal-Artikolu 65(8) tar-Regolament(UE) Nru 1303/2013.
7. Għall-fini tal-‘paragrafu 6, it-terminu “dħul nett”‘ifisser id-dħul għas-sajjieda mill-ewwel bejgħ tal-ħut jew frott tal-baħar bil-qoxra maqbud matul l-introduzzjoni u l-ittestjar tal-għarfien tekniku jew organizzazzjonali ġdid wara li jitnaqqsu l-ispejjeż tal-bejgħ, bħat-tariffi tas-sala tal-irkant.
Artikolu 40
Protezzjoni u rkuprar tal-bijodiversità u l-ekosistemi tal-baħar u reġimi ta’ kumpens fil-qafas tal-attivitajiet tas-sajd sostenibbli
1. Sabiex jiġu protetti u rkuprati l-ekosistemi u l-bijodiversità tal-baħar fil-qafas tal-attivitajiet tas-sajd sostenibbli, u fejn rilevanti bil-parteċipazzjoni tas-sajjieda, il-FEMS jista’ jappoġġa l-operazzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-ġbir mis-sajjieda tal-iskart mill-baħar, bħat-tneħħija ta’ rkaptu tas-sajd li jintilef u skart tal-baħar;
(b)
il-kostruzzjoni, l-installazzjoni jew il-modernizzazzjoni ta’ faċilitajiet statiċi jew mobbli maħsuba biex jipproteġu u jsaħħu l-fawna u l-flora tal-baħar inklużi t-tħejjija xjentifika tagħhom, u l-evalwazzjoni;
(c)
il-kontribut għal ġestjoni jew konservazzjoni aħjar tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar;
(d)
it-tħejjija inkluż l-istudji, it-tfassil, il-monitoraġġ u l-aġġornament ta’ pjanijiet ta’ protezzjoni u ta’ ġestjoni għal attivitajiet relatati mas-sajd marbutin mas-siti NATURA 2000 u żoni ta’ spazji protetti msemmija fid-Direttiva 2008/56/KE u relatat ma’ ħabitats speċjali oħrajn;
(e)
il-ġestjoni, l-irkupru u l-monitoraġġ ta’ siti NATURA 2000 f’konformità mad-Direttivi 92/43/KEE ’ u 2009/147/KE, f’konformità mal-oqsfa ta’ azzjoni prijoritizzata skont id-Direttiva 92/43/KEE;
(f)
il-ġestjoni, l-irkupru u l-monitoraġġ ta’ żoni protetti tal-baħar fid-dawl tal-implimentazzjoni tal-miżuri ta’ protezzjoni ta’ spazji msemmija fl-Artikolu 13(4) tad-Direttiva 2008/56/KE;
(g)
iż-żieda fl-għarfien ambjentali li jinvolvi lis-sajjieda fir-rigward tal-protezzjoni u l-irkupru tal-bijodiversità fil-baħar.
(h)
skemi għall-kumpens għal-ħsara li ssir lill-qabdiet ikkawżata minn mammiferi u għasafar protetti mid-Direttivi 92/43/KEE ‘u 2009/147/KE;
(i)
il-parteċipazzjoni f’azzjonijiet oħra mmirati lejn iż-żamma u t-titjib tas-servizzi tal-bijodiversità u tal-ekosistemi, bħall-irkupru ta’ ħabitats tal-baħar u kostali speċifiċi sabiex tiġi appoġġata s-sostenibbiltà tal-istokkijiet tal-ħut inkluż it-tħejjija xjentifika tagħhom, u l-evalwazzjoni;
2. L-appoġġ skont il-punt (h) tal-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għal rikonoxximent formali ta’ tali skemi mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri. L-Istati Membri għandhom ukoll jiżguraw li ma jingħatax kumpens żejjed għad-danni bħala riżultat tal-kombinazzjoni tal-iskemi ta’ kumpens tal-Unjoni, dawk nazzjonali u dawk privati.
3. L-operazzjonijiet imsemmija f’dan l-Artikolu jistgħu jiġu implimentati minn korpi rregolati mid-dritt pubbliku ta’ natura xjentifika jew teknika, il-Kunsilli Konsultattivi, sajjieda, jew organizzazzjonijiet ta’ sajjieda li jkunu rikonoxxuti mill-Istat Membru, jew minn organizzazzjonijiet mhux governattivi fi sħubija ma’ organizzazzjonijiet ta’ sajjieda jew fi sħubija mal-FLAGs.
4. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 126 li jispeċifikaw l-ispejjeż eliġibbli għall-appoġġ skont il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 41
Effiċjenza enerġetika u mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima
1. Sabiex jiġu mitigati l-effetti tat-tibdil fil-klima u titjieb l-effiċjenza enerġetika tal-bastimenti tas-sajd, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
investimenti f’tagħmir jew abbord bil-għan li jnaqqsu l-emissjoni ta’ sustanzi li jniġġsu jew il-gassijiet b’effett ta’ serra u jżidu l-effiċjenza enerġetika tal-bastimenti tas-sajd. Investimenti fl-irkaptu tas-sajd huma eliġibbli wkoll dment li dawn ma jipperikolawx il-kapaċità tal-għażla marbuta ma’ dak l-irkaptu;
(b)
awditi u skemi ta’ effiċjenza enerġetika;
(c)
studji li jivvalutaw il-kontribut tas-sistemi ta’ propulsjoni alternattivi u d-disinn tal-buq fuq l-effiċjenza enerġetika tal-bastimenti tas-sajd.
2. L-appoġġ għas-sostituzzjoni jew il-modernizzazzjoni ta’ magni prinċipali jew anċillari jista’ jingħata biss:
(a)
għal bastimenti b’tul totali ta’ mhux iktar minn 12-il metru, dment li l-magna l-ġdida jew modernizzata ma jkollhomx iktar saħħa f’kW mill-magna ta’ bħalissa;
(b)
għal bastimenti b’tul totali bejn 12 u 18-il-metru, dment li s-saħħa f’kW tal-magna l-ġdida jew modernizzata tkun tal-inqas 20 % inqas minn dik tal-magna ta’ bħalissa;
(c)
għal bastimenti b’tul totali bejn 18 u 24 metru, dment li s-saħħa f’kW tal-magna l-ġdida jew modernizzata tkun tal-inqas 30 % inqas minn dik tal-magna ta’ bħalissa.
3. L-appoġġ skont il-paragrafu 2 għas-sostituzzjoni jew il-modernizzazzjoni ta’ magni prinċipali jew anċillari jista’ jingħata biss lil bastimenti li jagħmlu parti minn taqsima mill-flotta li fir-rigward tagħha r-rapport dwar il-kapaċità ta’ sajd, imsemmi fl-Artikolu 22(2) tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013, ikun wera bilanċ mal-opportunitajiet tas-sajd disponibbli għal dik it-taqsima.
4. L-appoġġ skont il-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu għandu jingħata biss għas-sostituzzjoni jew il-modernizzazzjoni ta’ magni prinċipali jew anċillari li ġew iċċertifikati uffiċjalment f’konformità mal-Artikolu 40(2) tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009. Dan għandu jitħallas biss wara li l-kapaċità f’kW li tkun tnaqqset kif meħtieġ, titneħħa permanentement mir-reġistru tal-flotta tas-sajd tal-Unjoni.
5. Għal bastimenti tas-sajd li mhumiex soġġetti għaċ-ċertifikazzjoni tas-saħħa tal-magna, l-appoġġ skont il-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu għandu jingħata biss għas-sostituzzjoni jew il-modernizzazzjoni ta’ magni prinċipali jew anċillari li fir-rigward tagħhom il-konsistenza tal-qawwa tal-magna tkun ġiet ivverifikata f’konformità mal-Artikolu 41 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 u spezzjonata fiżikament biex jiġi żgurat li ls-saħħa tal-magna ma taqbiżx dik stabbilita fil-liċenzji tas-sajd.
6. It-tnaqqis tas-saħħa ta’ magna msemmi fil-punti (b) u (c) tal-paragrafu 2 jista’ jintlaħaq minn grupp ta’ bastimenti għal kull kategorija ta’ bastimenti ‘f’dawk il-punti.
7. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 25(3), l-appoġġ mill-FEMS taħt il-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu ma għandux jaqbeż l-ogħla limitu mit-tnejn li ġejjin:
(a)
EUR 1.5 miljun jew
(b)
3 % tal-appoġġ finanzjarju tal-Unjoni allokaa mill-Istat Membru għall-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6(1), (2) u (5).
8. L-applikazzjonijiet li jsiru minn operaturi mis-settur tas-sajd kostali fuq skala żgħira għandhom jiġu trattati bħala prijorità sa 60 % tal-appoġġ totali mogħti allokat bil-għan tas-sostituzzjoni jew il-modernizzazzjoni ta’ magni ewlenin jew anċillari msemmi fil-paragrafu 2 fuq il-perijodu kollu ta’ programmazzjoni.
9. L-appoġġ skont il-paragrafi 1 u 2 għandu jingħata biss lis-sidien tal-bastimenti tas-sajd u ma għandux jingħata aktar minn darba għall-istess tip ta’ investiment matul il-perijodu ta’ programmazzjoni għall-istess bastiment tas-sajd.
10. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati f’konformità mal-Artikolu 126 li jispeċifikaw l-ispejjeż li huma eliġibbli għall-appoġġ skont il-paragrafu 1(a) ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 42
Il-valur miżjud, il-kwalità tal-prodotti u l-użu ta’ qabdiet mhux mixtieqa
1. Sabiex jitjieb il-valur miżjud jew il-kwalità tal-ħut li jinqabad, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
l-investimenti li jżidu l-valur tal-prodotti tas-sajd, b’mod partikolari billi s-sajjied ikun jista’ jwettaq l-ipproċessar, il-kummerċjalizzazzjoni u l-bejgħ dirett tal-qabdiet tiegħu stess;
(b)
investimenti innovattivi abbord li jtejbu l-kwalità tal-prodotti tas-sajd.
2. L-appoġġ imsemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 1 għandu jingħata bil-kondizzjoni li jintużaw irkapti selettivi biex jitnaqqsu kemm jista’ jkun il-qabdiet mhux mixtieqa u għandu jingħata biss lis-sidien tal-bastimenti tas-sajd tal-Unjoni li jkunu wettqu attività ta’ sajd għal mill-inqas 60 jum fuq il-baħar matul is-sentejn kalendarji qabel id-data li fiha tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni għall-appoġġ.
Artikolu 43
Portijiet tas-sajd, siti ta’ żbark, swali tal-irkant u postijiet ta’ kenn
1. Għall-fini li jitjiebu l-kwalità, il-kontroll u t-traċċabbiltà tal-prodotti żbarkati, li jkun hemm iktar effiċjenza enerġetika, li jsir kontribut għall-protezzjoni ambjentali u li jitjiebu l-kondizzjonijiet tas-sigurtà u x-xogħol, il-FEMS jista’ jappoġġa investimenti li jtejbu l-infrastruttura tal-portijiet tas-sajd, is-swali tal-irkant jew is-siti ta’ żbark u l-kennijiet, inklużi investimenti f’faċilitajiet għal ġbir ta’ skart u skart fil-baħar.
2. Sabiex tiġi ffaċilitata l-konformità mal-obbligu tal-iżbark tal-qabdiet kollha skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 u l-Artikolu 8(2)(b) tar-Regolament (UE) Nru 1379/2013 kif ukoll sabiex jiżdied il-valur tal-komponenti tal-qabda li mhumiex użati biżżejjed, il-FEMS tista’ tappoġġa investimnti fil-portijiet tas-sajd, is-swali tal-irkant, is-siti tal-iżbark u l-kennijiet.
3. Sabiex tittejjeb is-sikurezza tas-sajjieda, il-FEMS jista’ jappoġġa investimenti fil-kostruzzjoni jew il-modernizzazzjoni tal-postijiet ta’ kenn.
4. L-appoġġ ma għandux ikopri l-kostruzzjoni ta’ portijiet ġodda, siti ta’ żbark ġodda jew swali tal-irkant ġodda.
Artikolu 44
Sajd f’ilmijiet interni u fawna u flora akkwatiċi f’ilmijiet interni
1. Sabiex jitnaqqas l-impatt tas-sajd f’ilmijiet interni fuq l-ambjent, biex tiżdied l-effiċjenza enerġetika, biex jitjieb il-valur jew il-kwalità tal-ħut żbarkat, jew biex jitjiebu l-kondizzjonijiet tas-saħħa, tas-sikurezza, u tax-xogħol, il-kapital uman u t-taħriġ, il-FEMS jista’ jappoġġa l-investimenti li ġejjin:
(a)
il-promozzjoni tal-kapital uman, il-ħolqien tal-impjiegi u d-djalogu soċjali kif imsemmi fl-Artikolu 29 u bil-kondizzjonijiet stabbiliti f’dak l-Artikolu;
(b)
abbord jew f’tagħmir individwali msemmi fl-Artikolu 32 u bil-kondizzjonijiet stabbiliti f’dak l-Artikolu;
(c)
f’tagħmir u tipi ta’ operazzjonijiet kif imsemmi fl-Artikoli 38 u 39 u bil-kondizzjonijiet stabbiliti f’dawk l-Artikoli;
(d)
it-titjib tal-effiċjenza enerġetika u t-tnaqqis tat-tibdil fil-klima kif imsemmi fl-Artikolu 41 u bl-istess kondizzjonijiet stabbiliti f’dak l-Artikolu;
(e)
it-titjib tal-valur jew il-kwalità tal-ħut li jinqabad kif imsemmi fl-Artikolu 42 u bil-kondizzjonijiet stabbiliti f’dak l-Artikolu.
(f)
fil-portijiet tas-sajd, postijiet ta’ kenn u siti ta’ żbark kif imsemmi fl-Artikolu 43 u bil-kondizzjonijiet stabbiliti f’dak l-Artikolu.
2. Il-FEMS jista’ jipprovdi appoġġ għal investimenti relatati mal-bidu (start-up) ta’ negozji għal sajjieda żgħażagħ kif imsemmi fl-Artikolu 31 u bl-istess kondizzjonijiet stabbiliti f’dak l-Artikolu għajr għar-rekwiżittaħt il-punt (b) tal-paragrafu 2 ta’ dak l-Artikolu.
3. Il-FEMS jista’ jipprovdi appoġġ għall-iżvilupp u l-faċilitazzjoni tal-innovazzjoni f’konformità mal-Artikolu 26, għas-servizzi konsultattivi f’konformità mal-Artikolu 27 u s-sħubiji bejn ix-xjenzjati u s-sajjieda f’konformità mal-Artikolu 28.
4. Sabiex tiġi promossa d-diversifikazzjoni mis-sajjieda tal-ilmijiet interni, il-FEMS jista’ jappoġġa d-diversifikazzjoni tal-attivitajiet tas-sajd f’ilmijiet interni għal attivitajiet komplementari bil-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 30.
5. Għall-finijiet tal-paragrafu 1:
(a)
ir-referenzi fl-Artikoli 30, 32, 38, 39, 41 u 42 għall-bastimenti tas-sajd għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal bastimenti li joperaw b’mod esklużiv f’ilmijiet interni;
(b)
ir-referenzi fl-Artikolu 38 għall-ambjent tal-baħar għandhom jinftiehmu bħala referenzi għall-ambjent fejn jopera l-bastiment tas-sajd f’ilmijiet interni.
6. Sabiex jiġu protetti u żviluppati l-fawna u l-flora akkwatiċi, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
il-ġestjoni, l-irkupru u l-monitoraġġ ta’ siti NATURA 2000, li huma affettwati mill-attivitajiet ta’ sajd u r-riabilitazzjoni tal-ilmijiet interni f’konformità mad-Direttiva 60/2000/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (30), inklużi l-postijiet fejn ibid il-ħut u r-rotot ta’ migrazzjoni għall-ispeċijiet migratorji, mingħajr preġudizzju għall-punt (e) tal-Artikolu 40(1) ta’ dan ir-Regolament u, fejn rilevanti bil-parteċipazzjoni tas-sajjieda fl-ilmijiet interni;
(b)
il-kostruzzjoni, il-modernizzazzjoni jew l-installazzjoni ta’ faċilitajiet statiċi jew mobbli maħsuba biex jipproteġu u jsaħħu l-fawna u l-flora akkwatiċi inklużi t-tħejjija xjentifika, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tagħhom.
7. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-bastimenti li jirċievu appoġġ skont dan l-Artikolu jibqgħu joperaw b’mod esklużiv fl-ilmijiet interni.
KAPITOLU II
Żvilupp sostenibbli tal-akkwakultura
Artikolu 45
Objettivi Speċifiċi
L-appoġġ taħt dan il-Kapitolu għandu jikkontribwixxi għall-ilħuq tal-objettivi speċifiċi taħt il-prijorità tal-Unjoni stipulata fl-Artikolu 6 (2).
Artikolu 46
Kondizzjonijiet ġenerali
1. L-appoġġ taħt dan il-Kapitolu għandu jkun limitat għall-impriżi tal-akkwakultura sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor f’dan ir-Regolament.
2. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, imprendituri li jidħlu fis-settur għandhom jipprovdu pjan ta’ negozju u, meta l-ammont tal-investimenti ikun ta’ aktar minn EUR 50 000, għandhom jipprovdu studju dwar il-fattibbiltà li jinkludi valutazzjoni ambjentali. L-appoġġ taħt dan il-Kapitolu għandu jingħata biss meta jkun intwera b’mod ċar, f’rapport ta’ kummerċjalizzazzjoni indipendenti, li jeżistu prospetti tas-suq tajbin u sostenibbli għall-prodott.
3. Fejn l-operazzjonijiet ikunu jikkonsistu minn investimenti f’tagħmir jew infrastruttura li jiżguraw il-konformità mar-rekwiżiti futuri relatati mal-ambjent, is-saħħa tal-bniedem jew tal-annimali, l-iġjene jew it-trattament xieraq tal-annimali skont il-liġi tal-Unjoni, l-appoġġ jista’ jingħata sad-data li fiha tali rekwiżiti isiru obbligatorji għall-intrapriżi.
4. L-appoġġ ma għandux jingħata għat-trobbija ta’ organiżmi ġenetikament modifikati.
5. Ma għandux jingħata appoġġ għal operazzjonijiet tal-akkwakultura f’żoni tal-baħar protetti, jekk ikun ġie ddeterminat mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru, abbażi ta’ valutazzjoni tal-impatt ambjentali, li l-operazzjoni tiġġenera impatt ambjentali negattiv sinifikanti li ma jistax jittaffa b’mod adegwat.
Artikolu 47
Innovazzjoni
1. Sabiex tiġi stimolata l-innovazzjoni fl-akkwakultura, il-FEMS jista’ jappoġġa operazzjonijiet li għandhom l-għan li:
(a)
jiżviluppaw għarfien tekniku, xjentifiku jew organizzattiv f’farms tal-akkwakultura, li jnaqqas, b’mod partikolari, l-impatt fuq l-ambjent,inaqqas id-dipendenza fuq l-għalf u ż-żejt tal-ħut, jinkoraġġixxi użu sostenibbli tar-riżorsi fl-akkwakultura, itejjeb it-trattament xieraq tal-annimali jew jiffaċilita metodi ta’ produzzjoni ġodda sostenibbli;
(b)
jiżviluppaw jew jintroduċu fis-suq speċijiet ġodda tal-akkwakultura b’potenzjal tajjeb għas-suq, prodotti ġodda jew li jkunu ttejbu b’mod sostanzjali, proċessi ġodda jew imtejba jew sistemi ta’ ġestjoni u organizzazzjoni ġodda jew imtejba;
(c)
jesploraw il-fattibbiltà teknika jew ekonomika tal-innovazzjonijiet, il-prodotti jew il-proċessi.
2. L-operazzjonijiet skont dan l-Artikolu għandhom jitwettqu minn jew f’kollaborazzjoni ma’ korpi xjentifiċi jew tekniċi pubbliċi jew privati, kif rikonoxxuti mill-‘Istat Membru, li għandhom jivvalidaw ir-riżultati ta’ dawn l-operazzjonijiet.
3. Ir-riżultati tal-operazzjonijiet li jirċievu l-appoġġ għandhom ikunu reklamati b’mod adegwat mill-Istat Membru skont l-Artikolu 119.
Artikolu 48
Investimenti produttivi fl-akkwakultura
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
l-investimenti produttivi fl-akkwakultura;
(b)
id-diversifikazzjoni tal-produzzjoni fl-akkwakultura u l-ispeċijiet ikkultivati;
(c)
il-modernizzazzjoni tal-unitajiet tal-akkwakultura inkluż it-titjib fil-kondizzjonijiet tax-xogħol u s-sikurezza tal-ħaddiema fis-settur tal-akkwakultura;
(d)
it-titjib u l-modernizzazzjoni relatati mas-saħħa u t-trattament xieraq tal-annimali inkluż ix-xiri ta’ tagħmir li għandu l-għan li jipproteġi lill-farms tal-ħut mill-predaturi selvaġġi;
(e)
l-investimenti li jnaqqsu l-impatt negattiv jew isaħħu l-effetti pożittivi fuq l-ambjent u aktar effiċjenza fl-użu tar-riżorsi;
(f)
l-investimenti fit-tisħiħ tal-kwalità ta’, jew fiż-żieda tal-valur għal prodotti tal-akkwakultura;
(g)
l-irkupru tal-għadajjar jew il-laguni eżistenti tal-akkwakultura permezz tat-tneħħija tal-ħama, jew investimenti mmirati li jipprevjenu d-depożitu tal-ħama;
(h)
id-diversifikazzjoni tad-dħul tal-intrapriżi tal-akkwakultura permezz tal-iżvilupp ta’ attivitajiet komplementari;
(i)
l-investimenti li jirriżultaw fi ‘tnaqqis sostanzjali fl-impatt tal-impriżi tal-akkwakultura fuq l-użu u l-kwalità tal-ilma, b’mod partikolari permezz ta’ tnaqqis tal-ammont ta’ ilma jew sustanzi kimiċi, antibijotiċi jew mediċini oħra li jintużaw jew permezz ta’ titjib tal-kwalità tal-ilma prodott, inkluż permezz tal-użu ta’ sistemi tal-akkwakultura multitrofiċi;
(j)
il-promozzjoni ta’ akkwakultura b’sistemi magħluqa fejn il-prodotti akkwatiċi jitrabbew f’sistemi magħluqa ta’ riċirkolazzjoni, sabiex jitnaqqas kemm jista’ jkun l-użu tal-ilma;
(k)
investimenti li jżidu l-effiċjenza enerġetika u l-promozzjoni tal-konverżjoni tal-impriżi tal-akkwakultura għal sorsi tal-enerġija rinnovabbli.
2. L-appoġġ skont il-punt (h) tal-paragrafu 1 għandu jingħata biss lill-intrapriżi tal-akkwakultura jekk l-attivitajiet komplementari jkunu relatati man-negozju prinċipali tal-intrapriża fis-settur tal-akkwakultura, inkluż it-turiżmu tas-sajd bil-qasba, servizzi ambjentali tal-akkwakultura jew attivitajiet edukattivi dwar l-akkwakultura.
3. L-appoġġ skont il-paragrafu 1 jista’ jingħata biex tiżdied il-produzzjoni u/jew il-modernizzazzjoni tal-impriżi eżistenti fis-settur tal-akkwakultura jew għall-kostruzzjoni ta’ impriżi ġodda dment li l-iżvilupp ikun konsistenti mal-pjan strateġiku nazzjonali pluriennali għall-iżvilupp tal-akkwakultura kif imsemmi fl-Artikolu 34 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013.
Artikolu 49
Servizzi ta’ ġestjoni, għajnuna u konsulenza għal farms fis-settur tal-akkwakultura
1. Sabiex jittejbu l-prestazzjoni u l-kompetittività globali tal-farms fis-settur tal-akkwakultura u bil-għan li jitnaqqas l-impatt ambjentali negattiv tal-operazzjonijiet tagħhom, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
l-istabbiliment ta’ servizzi ta’ ġestjoni, għajnuna u konsulenza għall-farms fis-settur tal-akkwakultura;
(b)
ix-xiri ta’ servizzi ta’ konsulenza għall-farms ta’ natura teknika, xjentifika, legali, ambjentali jew ekonomika.
2. Is-servizzi ta’ konsulenza msemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 1 għandhom ikopru:
(a)
il-ħtiġijiet ta’ ġestjoni li jippermettu lill-farms fis-settur tal-akkwakultura jkunu konformi mal-leġislazzjoni ambjentali tal-Unjoni u nazzjonali, kif ukoll mar-rekwiżiti tal-ippjanar spazjali marittimu;
(b)
il-valutazzjoni tal-impatt ambjentali kif imsemmi fid-Direttiva 2001/42/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (31) u d-Direttiva 92/43/KEE;
(c)
il-ħtiġijiet ta’ ġestjoni li jippermettu lill-farms fis-settur tal-akkwakultura sabiex farms tal-akkwakultura jkunu konformi mal-leġislazzjoni tal-Unjoni u nazzjonali dwar is-saħħa u t-trattament xieraq tal-annimali akkwatiċi jew dik dwar is-saħħa pubblika;
(d)
l-istandards tas-saħħa u s-sikurezza bbażati fuq il-leġislazzjoni tal-Unjoni u nazzjonali;
(e)
l-istrateġiji tal-kummerċjalizzazzjoni u n-negozju.
3. Is-servizzi ta’ konsulenza msemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 1 għandhom jingħataw minn korpi xjentifiċi jew tekniċi kif ukoll minn entitajiet li jipprovdu konsulenza legali jew ekonomika bil-kompetenza meħtieġa kif rikonoxxuti mill-Istat Membru.
4. L-appoġġ skont il-punt (a) tal-paragrafu 1 għandu jingħata biss lil korpi rregolati mid-dritt pubbliku jew entitajiet oħrajn, magħżula mill-Istat Membru sabiex jistabbilixxu s-servizzi ta’ konsulenza għall-farms. L-appoġġ skont il-punt (b) tal-paragrafu 1 għandu jingħata biss lill-SMEs fis-settur tal-akkwakultura jew lill-organizzazzjonijiet fis-settur tal-akkwakultura inkluż organizzazzjonijiet tal-produtturi fis-settur tal-akkwakultura u assoċjazzjonijiet ta’ organizzazzjonijiet tal-produtturi fis-settur tal-akkwakultura.
5. Meta l-appoġġ ma jaqbiżx EUR 4 000, il-benefiċjarju jista’ jintgħażel permezz ta’ proċedura aċċelerata.
6. Il-benfiċjarji ma għandhomx jirċievu appoġġ aktar minn darba fis-sena għal kull kategorija ta’ servizzi ta’ konsulenza msemmija fil-paragrafu 2.
Artikolu 50
Promozzjoni tal-kapital uman u netwerking
1. Sabiex jippromwovi l-kapital uman u n-netwerking fl-akkwakultura, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
it-taħriġ professjonali, it-tagħlim tul il-ħajja, id-disseminazzjoni ta’ għarfien xjentifiku u tekniku u l-prattiki innovattivi, il- il-kisba ta’ ħiliet professjonali ġodda fis-settur tal-akkwakultura u fir-rigward tat-tnaqqis tal-impatt ambjentali tal-operazzjonijiet fis-settur tal-akkwakultura;
(b)
it-titjib tal-kondizzjonijiet tax-xogħol u l-promozzjoni tas-sikurezza fuq il-post tax-xogħol;
(c)
in-netwerking u l-iskambju ta’ esperjenzi u l-aqwa prattiki fost l-intrapriżi fis-settur tal-akkwakultura jew l-organizzazzjonijiet professjonali u partijiet interessati oħrajn, inklużi korpi xjentifiċi u tekniċi jew dawk li jippromwovu l-opportunitajiet indaqs bejn l-irġiel u n-nisa.
2. L-appoġġ imsemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 1 ma għandux jingħata lill-intrapriżi kbar fis-settur tal-akkwakultura dment li dawn ikunu involuti fl-iskambju ta’ għarfien mal-SMEs.
3. B’deroga mill-Artikolu 46, l-appoġġ taħt dan l-Artikolugħandu jingħata wkoll lill-organizzazzjonijiet pubbliċi jew semi-pubbliċi u organizzazzjonijiet oħrajn rikonoxxuti mill-Istat Membru.
4. L-appoġġ taħt dan l-Artikolu għandu jingħata wkoll lill-konjuġi ta’ persuni li jaħdmu għal rashom fil-farms fis-settur tal-akkwakultura jew, meta u sakemm ikunu rikonoxxuti mil-liġi nazzjonali, lis-sħab fil-ħajja ta’ akkwakulturisti li jaħdmu għal rashom taħt il-kundizzjonijiet stipulati fil-punt (b) tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2010/41/UE.
Artikolu 51
Potenzjal akbar għas-siti tal-akkwakultura
1. Sabiex jikkontribwixxi għall-iżvilupp tas-siti u l-infrastrutturi tal-akkwakultura, u sabiex inaqqas l-impatt ambjentali negattiv tal-operazzjonijiet, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
l-identifikazzjoni u l-immappjar tal-aktar żoni adatti għall-iżvilupp tal-akkwakultura, u, filwaqt li jiġu kkunsidrati fejn applikabbli l-proċessi tal-ippjanar spazjali, u l-identifikazzjoni u l-immappjar ta’ żoni fejn l-akkwakultura għandha tiġi eskluża sabiex jinżamm ir-rwol ta’ dawn iż-żoni fil-funzjonament tal-ekosistema;
(b)
it-titjib u l-iżvilupp ta’ faċilitajiet u infrastrutturi ta’ appoġġ meħtieġa biex jiżdied il-potenzjal tas-siti tal-akkwakultura u biex jitnaqqas l-impatt ambjentali negattiv tal-akkwakultura, inkluż investimenti fil-konsolidazzjoni tal-art, il-forniment tal-enerġija jew il-ġestjoni tal-ilma;
(c)
l-azzjoni meħuda u implimentata mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 9(1) tad-Direttiva 2009/147/KE jew l-Artikolu 16(1) tad-Direttiva 92/43/KEE bil-għan li tipprevjeni dannu serju fis-settur tal-akkwakultura;
(d)
l-azzjoni meħuda u implimentata mill-awtoritajiet kompetenti wara li jkun inkixef numru ikbar ta’ mwiet jew mard kif previst fl-Artikolu 10 tad-Direttiva tal-Kunsill 2006/88/KE (32). Dawk l-azzjonijiet jistgħu jkopru l-adozzjoni ta’ pjanijiet ta’ azzjoni relatati mal-frott tal-baħar bil-qoxra, li għandhom l-għan ta’ protezzjoni, irkupru u ġestjoni, inkluż l-għoti ta’ appoġġ lill-produtturi ta’ frott tal-baħar bil-qoxra għall-manutenzjoni ta’ sikek naturali għall-frott tal-baħar bil-qoxra u żoni ta’ qbid.
2. Il-benefiċjarji tal-appoġġ skont dan l-Artikolu għandhom ikunu biss korpi rregolati mid-dritt pubbliku jew korpi privati fdati mill-Istat Membru bil-kompiti msemmija fil-paragrafu 1.
Artikolu 52
Inħeġġu akkwakulturisti ġodda li jipprattikaw akkwakultura sostenibbli
1. Sabiex irawwem l-imprenditorija fl-akkwakultura, il-FEMS jista’ jappoġġa l-istabbiliment ta’ impriżi tal-akkwakultura sostenibbli minn akkwakulturisti ġodda.
2. L-appoġġ skont il-paragrafu 1 għandu jingħata lill-akkwakulturisti li jidħlu fis-settur dment li dawn:
(a)
ikollhom kompetenzi u ħiliet professjonali adegwati;
(b)
stabbilixxew għall-ewwel darba impriża mikro jew żgħira fis-settur tal-akkwakultura bħala maniġers ta’ dik l-impriża; u
(c)
jippreżentaw pjan tan-negozju għall-iżvilupp tal-attivitajiet tagħhom fl-akkwakultura.
3. Sabiex jiksbu ħiliet professjonali adegwati, l-akkwakulturisti li jidħlu fis-settur jistgħu jibbenifikaw mill-appoġġ skont il-punt (a) tal-Artikolu 50(1).
Artikolu 53
Konverżjoni għal skemi tal-immaniġġjar u l-awditjar tal-ambjent u l-akkwakultura organika
1. Sabiex jiġi promoss l-iżvilupp tal-akkwakultura organika jew l-akkwakultura effiċjenti fl-użu tal-enerġija, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
il-konverżjoni tal-metodi konvenzjonali ta’ produzzjoni fis-settur tal-akkwakultura f’akkwakultura organika fit-tifsira tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 834/2007 (33) u skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 710/2009 (34);
(b)
il-parteċipazzjoni fl-iskemi tal-immaniġġjar u l-awditjar tal-ambjent (EMAS) stabbiliti bir-Regolament (KE) Nru 761/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (35)
2. L-appoġġ għandu jingħata biss lil benefiċjarji li jimpenjaw ruħhom li jipparteċipaw fl-EMAS għal mhux inqas minn tliet snin jew li jikkonformaw għal mhux inqas minn ħames snin mar-rekwiżiti tal-produzzjoni organika.
3. L-appoġġ għandu jieħu l-forma ta’ kumpens għal mhux aktar minn tliet snin matul il-perijodu tal-konverżjoni tal-intrapriża għall-produzzjoni organika jew matul it-tħejjija għall-parteċipazzjoni fl-EMAS. L-Istati Membri għandhom jikkalkolaw dak il-kumpens abbażi ta’:
(a)
it-telf tad-dħul jew l-ispejjeż addizzjonali mġarrba matul il-perijodu ta’ transizzjoni mill-produzzjoni konvenzjonali fi produzzjoni organika għall-operazzjonijiet eliġibbli skont il-punt (a) tal-paragrafu 1 jew
(b)
l-ispejjeż addizzjonali li jirriżultaw mill-applikazzjoni u t-tħejjija tal-parteċipazzjoni fl-EMAS ‘għal operazzjonijiet eliġibbli skont il-punt (b) tal-paragrafu 1.
Artikolu 54
Akkwakultura li tipprovdi servizzi ambjentali
1. Sabiex jitrawwem l-iżvilupp ta’ akkwakultura li tipprovdi servizzi ambjentali, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
il-metodi ta’ akkwakultura li huma kompatibbli ma’ ħtiġijiet ambjentali speċifiċi u soġġetti għal rekwiżiti speċifiċi ta’ ġestjoni li jirriżultaw min-nomina ta’ żoni NATURA 2000 f’konformità mad-Direttivi 92/43/KEE u 2009/147/KE;
(b)
il-parteċipazzjoni, f’termini ta’ spejjeż relatati b’mod dirett magħha, fil-konservazzjoni ex-situ u r-riproduzzjoni tal-annimali akkwatiċi, fi ħdan il-qafas tal-programmi ta’ konservazzjoni u l-irkupru tal-bijodiversità żviluppati mill-awtoritajiet pubbliċi, jew taħt is-superviżjoni tagħhom;
(c)
l-operazzjonijiet fis-settur tal-akkwakultura inkluż il-konservazzjoni u t-titjib tal-ambjent u tal-bijodiversità u l-ġestjoni tal-pajsaġġ u l-karatteristiċi tradizzjonali taż-żoni tal-akkwakultura.
2. L-appoġġ skont il-punt (a) tal-paragrafu 1 għandu jieħu l-forma ta’ kumpens annwali għall-ispejjeż addizzjonali mġarrba u/jew id-dħul mitluf bħala konsegwenza tar-rekwiżiti tal-ġestjoni fiż-żoni kkonċernati, b’rabta mal-implimentazzjoni tad-Direttivi tal-Kunsill 92/43/KEE jew 2009/147/KE.
3. L-appoġġ skont il-punt (c) tal-paragrafu 1 għandu jingħata biss lil benefiċjarji li jimpenjaw ruħhom għal mhux inqas minn perijodu ta’ ħames snin li jissodisfaw ir-rekwiżiti akkwaambjentali li jmorru lil hinn mis-sempliċi applikazzjoni tal-liġi nazzjonali u tal-Unjoni. Il-benefiċċji ambjentali tal-operazzjoni għandhom jintwerew permezz ta’ valutazzjoni minn qabel imwettqa minn korpi kompetenti nnominati mill-Istat Membru, sakemm il-benefiċċji ambjentali ta’ dik l-operazzjoni ma jkunux diġà rikonoxxuti.
4. L-appoġġ skont il-punt (c) tal-paragrafu 1) għandu jieħu l-forma ta’ kumpens annwali għall-ispejjeż addizzjonali mġarrba u/jew id-dħul mitluf.
5. Ir-riżultati tal-operazzjonijiet li jirċievu l-appoġġ skont dan l-Artikolu għandhom ikunu rreklamati b’mod adegwat mill-Istat Membru skont l-Artikolu 119.
Artikolu 55
Miżuri tas-saħħa pubblika
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa l-kumpens lill-persuni li jaħdmu fil-farms tal-molluski għas-sospensjoni temporanja tar-rakkolta ta’ molluski mrobbija, meta tali sospensjoni sseħħ esklużivament għal raġunijiet ta’ saħħa pubblika.
2. L-appoġġ jista’ jingħata biss fejn is-sospensjoni tar-rakkolta minħabba l-kontaminazzjoni tal-molluski tkun il-konsegwenza tal-proliferazzjoni ta’ plankton li jipproduċi t-tossina jew tal-preżenza ta’ plankton li fih il-bijotossini, u dment li:
(a)
il-kontaminazzjoni ddum għal aktar minn erba’ xhur konsekuttivi; jew
(b)
it-telf, li jirriżulta mis-sospensjoni tal-ħsad, jammonta għal aktar minn 25 % tal-fatturat annwali tan-negozju kkonċernat, ikkalkolat abbażi tal-fatturat medju ta’ dak in-negozju matul it-tliet snin qabel is-sena li fiha il-ħsad ikun sospiż.
Għall-finijiet tal-punt (b) tal-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu regoli speċjali għall-kalkolu fir-rigward ta’ kumpanniji b’attività ta’ inqas minn tliet snin.
3. It-tul ta’ żmien li għalih jista’ jingħata l-kumpens għandu jkun ta’ mhux aktar minn 12-il xahar matul il-perijodu kollu ta’ programmazzjoni. F’każijiet debitament iġġustifikati, dan jista’ jiġi estiż darba għal massimu ta’ 12-il xahar, sa massimu f’daqqa ta’ 24 xahar.
Artikolu 56
Miżuri għas-saħħa u t-trattament xieraq tal-annimali
1. Bil-għan tal-promozzjoni tas-saħħa u t-trattament xieraq tal-annimali fl-intrapriżi fis-settur tal-akkwakultura, fost l-oħrajn f’termini ta’ prevenzjoni u bijosigurtà, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
l-ispejjeż għall-kontroll u l-qerda tal-mard fis-settur tal-akkwakultura skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2009/470/KE (36), inkluż l-ispejjeż operazzjonali meħtieġa biex jiġu sodisfatti l-obbligi fi pjan ta’ qerda tal-mard;
(b)
l-iżvilupp tal-aqwa prattiki ġenerali u speċifiċi għall-ispeċijiet jew kodiċijiet ta’ mġiba dwar il-bijosigurtà jew dwar il-ħtiġijiet tas-saħħa tal-annimali u t-trattament xieraq tal-annimali fis-settur tal-akkwakultura;
(c)
l-inizjattivi li għandhom l-għan li jnaqqsu d-dipendenza tal-akkwakultura fuq mediċina veterinarja;
(d)
studji veterinarji jew farmaċewtiċi u d-disseminazzjoni u l-iskambju ta’ informazzjoni u l-aħjar prattiki, dwar mard veterinarju fl-akkwakultura bil-għan tal-promozzjoni ta’ użu adatt ta’ mediċina veterinarja;
(e)
l-istabbiliment u l-funzjonament tal-gruppi għall-protezzjoni tas-saħħa fis-settur tal-akkwakultura kif rikonoxxuti mill-Istati Membri;
(f)
kumpens lill-persuni li jaħdmu fil-farms tal-molluski għas-sospensjoni temporanja tal-attivitajiet tagħhom minħabba mortalità eċċezzjonali tal-massa, jekk ir-rata tal-mortalità taqbeż l-20 % jew jekk it-telf li jirriżulta mis-sospensjoni tal-attività jammonta għal iktar minn 35 % tal-fatturat annwali ta’ dak in-negozju kkonċernat, ikkalkolat abbażi tal-medja tal-fatturat tan-negozju matul it-tliet snin kalendrarji qabel is-sena li fiha l-attivitajiet kienu sospiżi.
2. L-appoġġ skont il-punt (d) tal-paragrafu 1 ma għandux ikopri x-xiri ta’ mediċini veterinarji.
3. Ir-riżultati tal-istudji ffinanzjati skont il-punt (d) tal-paragrafu 1 għandhom ikunu rrappurtati u rreklamanti b’mod adegwat mill-Istat Membru skont l-Artikolu 119.
4. L-appoġġ jista’ jingħata wkoll lill-korpi rregolati mid-dritt pubbliku.
Artikolu 57
Assigurazzjoni tal-istokkijiet fis-settur tal-akkwakultura
1. Sabiex jiġi salvagwardjat id-dħul tal-produtturi fis-settur tal-akkwakultura, il-FEMS jista’ jikkontribwixxi għal assigurazzjoni tal-istokkijiet fis-settur tal-akkwakultura li tkopri t-telf ekonomiku dovut għal tal-inqas wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
diżastri naturali;
(b)
avvenimenti klimatiċi negattivi;
(c)
bidliet f’daqqa fil-kwalità u l-kwantità tal-ilma li l-operatur ma jkunx responsabbli għalihom;
(d)
mard fis-settur tal-akkwakultura, ħsarat fil-faċilitajiet tal-produzzjoni jew il-qerda tagħhom, li l-operatur ma jkunx responsabbli għalihom.
2. L-okkorrenza taċ-ċirkostanzi msemmija fil-paragrafu 1 fl-akkwakultura għandhom jiġu rikonoxxuti formalment bħala tali mill-Istat Membru kkonċernat.
3. Fejn dan ikun xieraq, l-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu minn qabel kriterji li abbażi tagħhom għandu jitqies li ngħata ir-rikonoxximent formali imsemmi fil-paragrafu 2.
4. L-appoġġ għandu jingħata biss għal kuntratti ta’ assigurazzjoni tal-istokkijiet fis-settur tal-akkwakultura li jkopru t-telf ekonomiku, kif jingħad fil-paragrafu 1 li jaqbeż it-30 % tal-medja tal-fatturat annwali tal-akkwakulturist’ikkalkulat abbażi tal-fatturat medju annwali ta’ akkwakulturist fuq tliet snin kalendarji qabel is-sena li fiha jkun sar telf ekonomiku.
KAPITOLU III
Żvilupp sostenibbli taż-żoni tas-sajd u tal-akkwakultura
Taqsima 1
Kamp ta’ applikazzjoni u objettivi
Artikolu 58
Kamp ta’ applikazzjoni
Il-FEMS għandu jappoġġa l-iżvilupp sostenibbli taż-żoni tas-sajd u tal-akkwakultura wara approċċ għall-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità kif stabbilit fl-Artikolu 32 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
Artikolu 59
Objettivi speċifiċi
L-appoġġ taħt dan il-Kapitolu għandu jikkontribwixxi għall-ilħuq tal-objettivi speċifiċi tal-prijorità tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6(4)
Taqsima 2
Strateġiji ta’ żvilupp lokali mmexxija mill-komunità u gruppi ta’ azzjoni lokali tas-sajd
Artikolu 60
Strateġiji integrati għall-iżvilupp lokali mmexxija mill-komunità
1. Sabiex jikkontribwixxu għall-ilħuq tal-objettivi msemmija fl-Artikolu 59, l-istrateġiji ta’ żvilupp lokali mmexxija mill-komunità għandhom:
(a)
jimmassimizzaw il-parteċipazzjoni tas-setturi tas-sajd u tal-akkwakultura fl-iżvilupp sostenibbli taż-żoni tas-sajd kostali u fl-ilmijiet interni u dawk tal-akkwakultura;
(b)
jiżguraw li l-komunitajiet lokali jużaw u jibbenefikaw b’mod sħiħ mill-opportunitajiet offruti mill-iżvilupp marittimu, kostali u fl-ilmijiet interni u, b’mod partikolari, jgħinu lil portijiet tas-sajd żgħar u li l-attività fihom tkun qed tonqos biex jimmassimizzaw il-potenzjal tagħhom b’rabta mal-baħar permezz tal-iżvilupp ta’ infrastruttura diversifikata.
2. L-istrateġiji għandhom ikunu koerenti mal-opportunitajiet u l-ħtiġijiet identifikati fiż-żona rilevanti u l-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6. L-istrateġiji jistgħu jvarjaw minn dawk li jiffokaw fuq is-sajd għal strateġiji usa’ diretti lejn id-diversifikazzjoni taż-żoni tas-sajd. L-istrateġija għandha tmur lil hinn mis-sempliċi ġbir ta’ operazzjonijiet jew it-tqabbil tal-miżuri settorjali.
Artikolu 61
Gruppi ta’ azzjoni lokali tas-sajd
1. Għall-finijiet tal-FEMS, il-gruppi ta’ azzjoni lokali msemmija fl-Artikolu 32(2)(b) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 għandhom jinħatru bħala gruppi ta’ azzjoni lokali tas-sajd (‘FLAGs)
2. Il-FLAGs għandhom jipproponu strateġija għall-iżvilupp lokali mmexxija mill-komunità bbażata mill-inqas fuq l-elementi stabbiliti fl-Artikolu 60 ta’ dan ir-Regolament u għandu jkunu responsabbli għall-implimentazzjoni tagħha.
3. Il-FLAGs għandhom:
(a)
jirriflettu b’mod ġenerali l-fokus prinċipali tal-istrateġija tagħhom u l-kompożizzjoni soċjoekonomika taż-żona permezz ta’ rappreżentanza bbilanċjata tal-partijiet interessati ewlenin, inklużi s-settur privat, is-settur pubbliku u s-soċjetà ċivili;
(b)
jiżguraw rappreżentanza sinifikanti tas-setturi tas-sajd u/jew tal-akkwakultura.
4. Jekk l-istrateġija għall-iżvilupp lokali mmexxija mill-komunità tiġi appoġġata minn Fondi oħrajn minbarra l-FEMS,il-korp tal-għażla tal-FLAGs għall-proġetti appoġġati mill-FEMS għandu jissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafu 3.
5. Il-FLAGs jistgħu jwettqu wkoll kompiti addizzjonali li jmorru lil hinn mill-kompiti minimi previsti fl-Artikolu 34(3) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 meta dawn il-kompiti jkunu ddelegati lilhom mill-awtorità ta’ ġestjoni.
Taqsima 3
Operazzjonijiet eliġibbli
Artikolu 62
Appoġġ mill-FEMS għal żvilupp lokali mmexxi mill-komunità
1. L-operazzjonijiet li ġejjin huma eliġibbli għall-appoġġ taħt din it-Taqsima f’konformità mal-Artikolu 35 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013:
(a)
appoġġ preparatorju;
(b)
implimentazzjoni ta’ strateġiji ta’ żvilupp lokali mmexxija mill-komunità;
(c)
attivitajiet ta’ kooperazzjoni;
(d)
spejjeż operazzjonali u animazzjoni.
2. Il-FLAGs jistgħu jitolbu li jitħallas pagament bil-quddiem mill-awtorità ta’ ġestjoni jekk tali possibbiltà tkun prevista fil-programm operazzjonali. L-ammont ta’ pagamenti bil-quddiem ma għandux jaqbeż il-50 % tal-appoġġ pubbliku relatat mal-ispejjeż operattivi u l-animazzjoni.
Artikolu 63
Implimentazzjoni ta’ strateġiji għall-iżvilupp lokali mmexxija mill-komunità
1. L-appoġġ għall-implimentazzjoni tal-istrateġiji għall-iżvilupp lokali mmexxija mill-komunità jista’ jingħata għall-objettivi li ġejjin:
(a)
valur miżjud, il-ħolqien tal-impjiegi, li ż-żgħażagħ jiġu mħajra u l-promozzjoni tal-innovazzjoni fl-istadji kollha tal-katina tal-provvista tal-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura;
(b)
l-appoġġ għad-diversifikazzjoni fis-sajd kummerċjali jew barra mis-settur, it-tagħlim tul il-ħajja u l-ħolqien tal-impjiegi fiż-żoni tas-sajd u tal-akkwakultura;
(c)
it-tisħiħ u l-isfruttament tal-patrimonju ambjentali taż-żoni tas-sajd u tal-akkwakultura, inklużi operazzjonijiet sabiex jiġi mitigat it-tibdil fil-klima;
(d)
il-promozzjoni tal-benessri soċjali u l-wirt kulturali fiż-żoni tas-sajd u tal-akkwakultura, inkluż is-sajd, l-akkwakultura u l-wirt kulturali marittimu;
(e)
it-tisħiħ tar-rwol tal-komunitajiet tas-sajd fl-iżvilupp lokali u l-ġestjoni tar-riżorsi tas-sajd lokali u tal-attivitajiet marittimi.
2. L-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 jista’ jinkludi miżuri previsti fil-Kapitoli I, II u IV ta’ dan it-Titolu, bl-eċċezzjoni tal-Artikoli 66 u 67, dment li jkun hemm raġuni ċara għall-ġestjoni tagħhom fil-livell lokali. Meta jingħata appoġġ għall-operazzjonijiet li jikkorrispondu għal dawk il-miżuri, għandhom japplikaw il-kondizzjonijiet rilevanti u l-iskali ta’ kontribuzzjoni għal kull operazzjoni stabbiliti fil-Kapitoli I, II u IV ta’ dan it-Titolu.
Artikolu 64
Attivitajiet ta’ kooperazzjoni
1. L-appoġġ imsemmi fl-Artikolu 35(1)(c) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 jista’ jingħata għal:
(a)
proġetti ta’ kooperazzjoni interterritorjali jew transnazzjonali;
(b)
appoġġ tekniku preparatorju għal proġetti ta’ kooperazzjoni interterritorjali u transnazzjonali, bil-kondizzjoni li l-‘FLAGs jkunu jistgħu juru li qegħdin iħejju l-implimentazzjoni ta’ proġett.
Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, it-terminu “kooperazzjoni interterritorjali” jfisser kooperazzjoni fi ħdan Stat Membru u t-terminu “kooperazzjoni transnazzjonali” tfisser kooperazzjoni bejn territorji f’diversi Stati Membri jew kooperazzjoni bejn mill-inqas territorju wieħed ta’ Stat Membru jew ‘territorju wieħed jew iżjed f’pajjiżi terzi.
2. Għall-fini ta’ dan l-Artikolu, minbarra FLAGs oħrajn, is-sħab ta’ FLAG taħt il-FEMS jistgħu jkunu sħubija pubblika-privata lokali li qiegħda timplimenta strateġija għall-iżvilupp lokali mmexxija mill-komunità fl-Unjoni jew barra minnha.
3. F’każijiet fejn il-proġetti ta’ kooperazzjoni ma jintgħażlux mill-FLAGs, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu sistema adatta għall-fini tal-faċilitazzjoni tal-proġetti ta’ kooperazzjoni. Huma għandhom jippubblikaw il-proċeduri amministrattivi nazzjonali jew reġjonali dwar l-għażla ta’ proġetti ta’ kooperazzjoni transnazzjonali u lista tal-ispejjeż eliġibbli sa mhux aktar tard minn sentejn wara d-data tal-approvazzjoni tal-programm operazzjonali tagħhom.
4. Id-deċiżjonijiet amministrattivi rigward il-proġetti ta’ kooperazzjoni għandhom isiru mhux aktar tard minn erba’ xhur wara d-data li fiha jkun ġie ippreżentat il-proġett.
5. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw il-proġetti ta’ kooperazzjoni transnazzjonali approvati lill-Kummissjoni f’konformità mal-Artikolu 110.
KAPITOLU IV
Miżuri relatati mal-kummerċjalizzazzjoni u l-ipproċessar
Artikolu 65
Objettivi speċifiċi
L-appoġġ taħt dan il-Kapitolu għandu jikkontribwixxi għall-ilħuq tal-objettivi speċifiċi taħt il-prijorità tal-Unjoni stipulata fl-Artikolu 6(5).
Artikolu 66
Pjani dwar il-produzzjoni u l-kummerċjalizzazzjoni
1. Il-FEMS għandu jappoġġa t-tħejjija u l-implimentazzjoni tal-pjani ta’ produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 28 tar-Regolament (UE) Nru 1379/2013.
2. L-infiq relatat mal-pjani ta’ produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni għandu jkun eliġibbli għal appoġġ mill-FEMS biss wara l-approvazzjoni mill-awtoritajiet kompetenti f’kull Stat Membru tar-rapport annwali msemmi fl-Artikolu 28(5) tar-Regolament (UE) Nru 1379/2013.
3. L-appoġġ mogħti għal kull organizzazzjoni tal-produtturi kull sena skont dan l-Artikolu ma għandux jaqbeż it-3 % tal-medja tal-valur annwali tal-produzzjoni li titqiegħed fis-suq minn dik l-organizzazzjoni ta’ produtturi matul it-tliet snin kalendarji preċedenti. Għal kwalunkwe organizzazzjoni ta’ produtturi li tkun għadha kif ġiet rikonoxxuta, dak l-appoġġ ma għandux jaqbeż it-3 % tal-medja tal-valur annwali tal-produzzjoni li titqiegħed fis-suq mill-membri ta’ dik l-organizzazzjoni matul it-tliet snin kalendarji preċedenti.
4. L-Istat Membru kkonċernat jista’ jagħti pagament bil-quddiem ta’ 50 % tal-appoġġ finanzjarju wara l-approvazzjoni tal-pjan ta’ produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni f’konformità mal-Artikolu 28(3) tar-Regolament (UE) Nru 1379/2013.
5. L-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jingħata biss lil organizzazzjonijiet ta’ produtturi u lil assoċjazzjonijiet ta’ organizzazzjonijiet ta’ produtturi.
Artikolu 67
Appoġġ għall-ħażna
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa l-kumpens li jingħata lil organizzazzjonijiet ta’ produtturi u assoċjazzjonijiet ta’ organizzazzjonijiet ta’ produtturi rikonoxxuti li jaħżnu l-prodotti tas-sajd elenkati fl-Anness II għar-Regolament (UE) Nru 1379/2013(UE), dment li dawk il-prodotti jinħażnu f’konformità mal-Artikoli 30 u 31 ta’ dak ir-Regolament u jkunu suġġett igħall-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-ammont tal-għajnuna għall-ħażna ma jaqbiżx l-ammont tal-ispejjeż tekniċi u finanzjarji tal-azzjonijiet meħtieġa għall-istabbilizzazzjoni u l-ħżin tal-prodotti inkwistjoni;
(b)
il-kwantitajiet eliġibbli għall-għajnuna għall-ħżin ma jaqbżux l-15 % tal-kwantitajiet annwali tal-prodotti kkonċernati li jitqiegħdu għall-bejgħ mill-organizzazzjoni tal-produtturi;
(c)
l-appoġġ finanzjarju kull sena ma taqbisx it-2 % tal-medja tal-valur annwali tal-produzzjoni li titqiegħed fis-suq mill-membri tal-organizzazzjoni tal-produtturi fil-perijodu 2009-2011.
Għall-iskopijiet tal-punt (c) tal-ewwel subparagrafu, meta membru tal-organizzazzjoni tal-produtturi ma kellu l-ebda produzzjoni li tqiegħdet fis-suq fil-perijodu 2009 sal-2011, għandha tiġi kkunsidrata l-medja tal-valur annwali tal-produzzjoni li tkun tqiegħdet fis-suq fl-ewwel tliet snin tal-produzzjoni ta’ dak il-membru.
2. L-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 għandu ‘jintemm sal-31 ta’ Diċembru 2018.
3. L-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jingħata biss ladarba l-prodotti jiġu rilaxxati għall-konsum mill-bnedmin.
4. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-ammont tal-ispejjeż tekniċi u finanzjarji applikabbli fit-territorji tagħhom kif ġej:
(a)
l-ispejjeż tekniċi għandhom jiġu kkalkolati kull sena abbażi ta’ spejjeż diretti relatati mal-azzjonijiet meħtieġa għall-istabbilizzazzjoni u l-ħżin tal-prodotti inkwistjoni;
(b)
l-ispejjeż finanzjarji għandhom jiġu kkalkolati kull sena bl-użu tar-rata tal-imgħax stabbilita kull sena f’kull Stat Membru;
Dawn l-ispejjeż tekniċi u finanzjarji għandhom jitpoġġew għad-disponibbiltà tal-pubbliku.
5. L-Istati Membri għandhom iwettqu kontrolli biex jiżguraw li l-prodotti li jibbenifikaw minn għajnuna għall-ħżin jissodisfaw il-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu. Għall-finijiet ta’ ‘tali kontrolli, il-benefiċjarji tal-għajnuna għall-ħżin għandhom iżommu rekords tal-ħażniet għal kull kategorija ta’ prodotti mdaħħla fil-ħażna u aktar tard introdotti mill-ġdid fis-suq għall-konsum mill-bnedmin.
Artikolu 68
Miżuri ta’ kummerċjalizzazzjoni
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa l-miżuri ta’ kummerċjalizzazzjoni għal prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura li għandhom l-għan li:
(a)
joħolqu organizzazzjonijiet tal-produtturi, assoċjazzjonijiet ta’ organizzazzjonijiet tal-produtturi jew organizzazzjonijiet bejn il-fergħat li għandhom ikunu rikonoxxuti skont it-Taqsima II tal-Kapitolu IItar-Regolament (UE) Nru 1379/2013;
(b)
isibu swieq ġodda u jtejbu l-kondizzjonijiet għat-tqegħid fis-suq ta’ prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura, inkluż:
(i)
speċijiet li għandhom il-potenzjali li jiġu kkummerċjalizzati;
(ii)
qabdiet mhux mixtieqa żbarkati minn stokkijiet kummerċjali f’konformità mal-miżuri tekniċi, l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 u l-Artikolu 8(2)(b) tar-Regolament(UE) Nru 1379/2013;
(iii)
prodotti tas-sajd u l-akkwakultura miksuba bl-użu ta’ metodi b’impatt baxx fuq l-ambjent jew prodotti tal-akkwakultura organiċi fit-tifsira tar-Regolament (KE) Nru 834/2007;
(c)
jippromwovu l-kwalità u l-valur miżjud permezz tal-faċilitazzjoni ta’:
(i)
l-applikazzjoni għar-reġistrazzjoni ta’ prodott partikolari u l-adattament tal-operaturi kkonċernati għar-rekwiżiti rilevanti ta’ konformità u ċertifikazzjoni skont ir-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 1151/2012 (37);
(ii)
iċ-ċertifikazzjoni u l-promozzjoni ta’ prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura sostenibbli, inklużi prodotti minn sajd kostali fuq skala żgħira, u ta’ metodi ta’ pproċessar li ma jagħmlux ħsara lill-ambjent;
(iii)
il-kummerċjalizzazzjoni diretta ta’ prodotti tas-sajd minn sajjieda kostali jew dawk li jistadu bil-wieqfa;
(iv)
il-preżentazzjoni u l-ippakkjar tal-prodotti;
(d)
jikkontribwixxu għat-trasparenza tal-produzzjoni u s-swieq u jwettqu stħarriġ tas-suq u studji dwar id-dipendenza tal-Unjoni fuq l-importazzjonijiet;
(e)
jikkontribwixxu għat-traċċabbiltà tal-prodotti tas-sajd jew tal-akkwakultura u, fejn rilevanti, l-iżvilupp ta’ ekotikketta għall-Unjoni kollha għall-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura kif imsemmi fir-Regolament (UE) Nru 1379/2013;
(f)
ifasslu kuntratti standard għall-SMEs, li jkunu kompatibbli mal-liġi tal-Unjoni;
(g)
iwettqu kampanji reġjonali, nazzjonali jew transnazzjonali ta’ komunikazzjoni u promozzjoni, biex ikabbru l-għarfien dwar il-prodotti sostenibbli tas-sajd u tal-akkwakultura.
2. L-operazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 jistgħu jinkludu l-produzzjoni, l-ipproċessar u l-attivitajiet ta’ kummerċjalizzazzjoni matul il-katina tal-provvista.
L-operazzjonijiet imsemmija fil-punt (g) tal-paragrafu 1 m’għandhomx ikunu mmirati lejn il-banek kummerċjali.
Artikolu 69
Proċessar ta’ prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa l-investimenti fl-ipproċessar ta’ prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura:
(a)
li jikkontribwixxu għall-iffrankar tal-enerġija jew għat-tnaqqis tal-impatt fuq l-ambjent, inkluż it-trattament tal-iskart;
(b)
li jtejbu s-sikurezza, l-iġjene, is-saħħa u l-kondizzjonijiet tax-xogħol;
(c)
li jappoġġaw l-ipproċessar ta’ qabdiet ta’ ħut kummerċjali li ma jistgħux ikunu maħsuba għall-konsum tal-bniedem;
(d)
li jirrelataw mal-ipproċessar ta’ prodotti sekondarji li jirriżultaw minn attivitajiet ewlenin ta’ proċessar;
(e)
li jirrelataw mal-ipproċessar ta’ prodotti tal-akkwakultura organika skont l-Artikoli 6 u 7 tar-Regolament (KE) Nru 834/2007;
(f)
li jwasslu għal prodotti ġodda jew imtejba, proċessi ġodda jew imtejba, jew sistemi ġodda jew imtejba ta’ ġestjoni u ta’ organizzazzjoni.
2. Fir-rigward tal-intrapriżi li mhumiex SMEs, l-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jingħata biss permezz tal-istrumenti finanzjarji previsti fit-Titolu IV tat-Tieni Parti tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
KAPITOLU V
Kumpens għall-ispejjeż addizzjonali fir-reġjuni ultraperiferiċi għal prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura
Artikolu 70
Reġim ta’ kumpens
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa l-kumpens ta’ spejjeż addizzjonali mġarrba mill-operaturi fis-sajd, il-farming, l-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ ċerti prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura mir-reġjuni ultraperiferiċi Franċiżi imsemmija fl-Artikolu 349 TFUE.
2. Kull Stat Membru kkonċernat għandu jiddetermina, għar-reġjuni msemmija fil-paragrafu 1, il-lista ta’ prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura u l-kwantità ta’ dawk il-prodotti eliġibbli għall-kumpens.
3. Meta jistabbilixxu l-lista u l-kwantitajiet imsemmija fil-paragrafu 2, l-Istati Membri għandhom jikkunsidraw il-fatturi kollha rilevanti, b’mod partikolari l-ħtieġa li jiżguraw li l-kumpens ikun kompletament kompatibbli mar-regoli tal-PKS.
4. Il-kumpens ma għandux jingħata għall-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura:
(a)
li jinqabdu minn bastimenti ta’ pajjiżi terzi, bl-eċċezzjoni tal-bastimenti tas-sajd li jtajru l-bandiera tal-Venezwela u li joperaw fl-ibħra tal-Unjoni;
(b)
li jinqabdu minn bastimenti tas-sajd tal-Unjoni li ma jkunux irreġistrati f’port ta’ wieħed mir-reġjuni msemmija fil-paragrafu 1;
(c)
li jiġu importati minn pajjiżi terzi.
5. Il-punt (b) tal-paragrafu 4 ‘ma għandux japplika jekk il-kapaċità eżistenti tal-industrija tal-ipproċessar fir-reġjun ultraperiferiku kkonċernat taqbeż il-kwantità ta’ materja prima fornita skont ‘il-pjan ta’ kumpens tar-reġjun konċernat.
6. L-operaturi li ġejjin għandhom ikunu eliġibbli għall-kumpens:
(a)
kwalunkwe persuna fiżika jew ġuridika li tuża mezzi tal-produzzjoni biex tikseb il-prodotti tas-sajd jew tal-akkwakultura bil-ħsieb li tqegħidhom fis-suq;
(b)
is-sidien jew l-operaturi ta’ bastimenti rreġistrati fil-portijiet tar-reġjuni msemmija fil-paragrafu 1 u li joperaw f’dawk ir-reġjuni jew assoċjazzjonijiet ta’ tali sidien jew operaturi;
(c)
l-operaturi fis-settur tal-ipproċessar jew il-kummerċjalizzazzjoni jew l-assoċjazzjonijiet ta’ tali operaturi.
Artikolu 71
Kalkolu tal-kumpens
Il-kumpens għandu jitħallas lill-operaturi msemmija fl-Artikolu 70(6) li jwettqu attivitajiet fir-reġjuni msemmija fl-Artikolu 70(1) u għandu jikkunsidra:
(a)
għal kull prodott jew kategorija ta’ prodotti tas-sajd jew tal-akkwakultura, l-ispejjeż addizzjonali li jirriżultaw min-nuqqasijiet speċifiċi tar-reġjuni kkonċernati; u
(b)
kwalunkwe tip ieħor ta’ intervent pubbliku li jaffettwa l-livell ta’ spejjeż addizzjonali.
Artikolu 72
Pjan ta’ kumpens
1. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jippreżentaw lill-Kummissjoni pjan ta’ kumpens għal kull reġjun imsemmi fl-Artikolu 70(1). Dak il-pjan għandu jinkludi l-lista l-kwantitajiet ta’ prodotti ta’ sajd u ta’ akkwakultura u t-tipi ta’ operaturi msemmija fl-Artikolu 70, il-livell ta’ kumpens imsemmi fl-Artikolu 71 u l-awtorità ta’ ġestjoni msemmija fl-Artikolu 97. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw id-deċiżjoni tagħha dwar jekk tapprovax tali pjanijiet ta’ kumpens.
2. L-Istati Membri jistgħu jemendaw il-kontenut tal-pjan ta’ kumpens imsemmi fil-paragrafu 1. L-Istati Memrbi għandhom jippreżentaw tali emendi lill-Kummissjoni. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw id-deċiżjoni tagħha dwar jekk tapprovax dawk l-emendi.
3. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jiddefinixxu l-istruttura tal-pjan ta’ kumpens. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3).
4. 2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati, f’konformità mal-Artikolu 126, li jistabbilixxu l-kriterji għall-kalkolu tal-ispejjeż addizzjonali li jirriżultaw min-nuqqasijiet speċifiċi tar-reġjuni kkonċernati.
Artikolu 73
Għajnuna mill-Istat għall-implimentazzjoni tal-pjanijiet ta’ kumpens
L-Istati Membri jistgħu jagħtu finanzjament addizzjonali għall-implimentazzjoni tal-pjani ta’ kumpens imsemmija fl-Artikolu 72. F’dawn il-każijiet, l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni dwar l-għajnuna mill-Istat li l-Kummissjoni tista’ tapprova bħala parti minn dawk il-pjani, f’konformità ma’ dan ir-Regolament. L-għajnuna mill-Istat li tkun ġiet innotifikata b’dan il-mod u għandha titqies innotifikata skont it-tifsira tal-ewwel sentenza tal-Artikolu 108(3) TFUE.
KAPITOLU VI
Miżuri ta’ akkumpanjament għall-PKS taħt ġestjoni konġunta
Artikolu 74
Kamp ta’ applikazzjoni ġeografiku
B’deroga mill-Artikolu 2’, dan il-Kapitolu għandu japplika wkoll għal operazzjonijiet li twettqu barra t-territorju tal-Unjoni.
Artikolu 75
Objettivi speċifiċi
L-appoġġ f’dan il-Kapitolu għandu jikkontribwixxi għall-ilħuq tal-objettivi speċifiċi taħt il-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6(3).
Artikolu 76
Kontroll u infurzar
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa l-implimentazzjoni ta’ sistema ta’ kontroll, spezzjoni u infurzar tal-Unjoni kif previst fl-Artikolu 36 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 u speċifikat ulterjorment fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1224/2009.
2. B’mod partikolari, għandhom ikunu eliġibbli t-tipi ta’ operazzjonijiet li ġejjin:
(a)
ix-xiri, l-installazzjoni u/jew l-iżvilupp tat-teknoloġija, inklużi hardware u software tal-kompjuter, sistemi ta’ identifikazzjoni tal-bastimenti (VDS), sistemi tat-televiżjoni f’ċirkwit magħluq (CCTV), u netwerks tal-IT li jippermettu l-ġbir, l-amministrazzjoni, il-validazzjoni, l-analiżi, il-ġestjoni tar-riskji, il-preżentazzjoni (permezz ta’ siti tal-Internet relatati mal-kontroll) u l-iskambju ta’ data relatata mas-sajd, u l-iżvilupp ta’ metodi ta’ teħid ta’ kampjuni għall-istess data kif ukoll interkonnessjoni ma’ sistemi transsettorjali ta’ skambju tad-data;
(b)
l-iżvilupp, ix-xiri u l-installazzjoni tal-komponenti, inkluż hardware u software tal-kompjuter, li huma meħtieġa biex jiżguraw it-trasmissjoni tad-data mill-atturi involuti fis-sajd u fil-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti tas-sajd lill-Istat Membru rilevanti u lill-awtoritajiet tal-Unjoni, inklużi l-komponenti meħtieġa għas-sistemi elettroniċi ta’ reġistrazzjoni u ta’ rappurtar (ERS -electronic recording and reporting systems), is-sistemi ta’ monitoraġġ tal-bastimenti (VMS - Vessel Monitoring Systems) u s-sistemi ta’ identifikazzjoni awtomatika (AIS - Automatic Identification Systems) li jintużaw għal finijiet ta’ kontroll;
(c)
l-iżvilupp, ix-xiri u l-installazzjoni tal-komponenti, inklużi l-hardware u s-software tal-kompjuter, li huma meħtieġa sabiex tkun żgurata t-traċċabbiltà tal-prodotti tas-sajd u l-akkwakultura, kif imsemmi fl-Artikolu 58 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009;
(d)
l-implimentazzjoni ta’ programmi għall-iskambju tad-data bejn l-Istati Membri u għall-analiżi tad-data;
(e)
immodernizzar u x-xiri ta’ bastimenti, inġenji tal-ajru u ħelikopters ta’ sorveljanza, sakemm dawn jintużaw għall-kontroll tas-sajd għal mill-inqas 60 % tal-użu totali tagħhom fis-sena;
(f)
ix-xiri ta’ mezzi ta’ kontroll oħrajn, inklużi mezzi li jippermettu l-kejl tas-saħħa tal-magni u apparat tal-użin;
(g)
l-iżvilupp ta’ sistemi innovattivi ta’ kontroll u l-implimentazzjoni ta’ proġetti pilota relatati mal-kontroll tas-sajd, inkluż l-analiżi tad-DNA tal-ħut jew l-iżvilupp ta’ siti tal-Internet relatati mal-kontroll;
(h)
il-programmi ta’ taħriġ u skambju, inkluż bejn l-Istati Membri, ta’ persunal responsabbli għall-monitoraġġ, il-kontroll u s-sorveljanza tal-attivitajiet tas-sajd;
(i)
l-analiżi tal-ispejjeż u l-benefiċċji, u valutazzjoni tal-awditi mwettqa u l-infiq imġarrab mill-awtoritajiet kompetenti biex iwettqu l-monitoraġġ, il-kontroll u s-sorveljanza;
(j)
l-inizjattivi, inklużi seminars u għodod tal-mezzi tax-xandir, immirati li jtejbu l-għarfien kemm fost is-sajjieda u parteċipanti oħrajn bħal spetturi, prosekuturi pubbliċi u mħallfin, kif ukoll fost il-pubbliku ġenerali dwar il-ħtieġa tal-ġlieda kontra s-sajd illegali, mhux irrappurtat u mhux irregolat u dwar l-implimentazzjoni tar-regoli tal-PKS;
(k)
l-ispejjeż operattivi mġarrba fit-twettiq ta’ kontroll aktar strett għal stokkijiet soġġetti għal programmi speċifiċi ta’ kontroll u spezzjoni stabbiliti f’konformità mal-Artikolu 95 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 u suġġett għal koordinazzjoni tal-kontroll skont l-Artikolu 15 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 768/2005 (38);
(l)
programmi marbuta mal-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ azzjoni stabbiliti skont l-Artikolu 102(4) tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009, inkluża kull spiża operattiva mġarrba.
3. Il-miżuri elenkati fil-punti (h) sa (l) tal-paragrafu 2 għandhom ikunu eliġibbli biss għall-appoġġ jekk ikunu relatati mal-attivitajiet ta’ kontroll imwettqa minn awtorità pubblika.
4. Fil-każ tal-miżuri elenkati fil-punti (d) u (h) tal-paragrafu 2, l-Istati Membri kkonċernati għandhom jinnominaw l-awtoritajiet ta’ ġestjoni responsabbli mill-proġett.
Artikolu 77
Ġbir tad-data
1. Il-FEMS għandu jappoġġa l-ġbir, il-ġestjoni u l-użu ta’ data, kif previst fl-Artikolu 25(1) u (2) tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013, u speċifikati ulterjorment fir-Regolament (KE) Nru 199/2008.
2. B’mod partikolari, għandhom ikunu eliġibbli t-tipi ta’ operazzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-ġbir, il-ġestjoni u l-użu tad-data għal finijiet ta’ analiżi xjentifika u l-implimentazzjoni tal-PKS;
(b)
programmi nazzjonali, transnazzjonali u sottonazzjonali pluriennali ta’ teħid ta’ kampjuni dment li jirreferu għall-istokkijiet koperti mill-PKS;
(c)
il-monitoraġġ fuq il-baħar ta’ sajd kummerċjali u rikreattiv, inkluż il-monitoraġġ ta’ qabdiet mhux mixtieqa ta’ organiżmi tal-baħar bħal mammiferi u għasafar tal-baħar;
(d)
l-istħarriġ ta’ riċerka fuq il-baħar;
(e)
il-parteċipazzjoni tar-rappreżentanti tal-Istati Membri ‘u tal-awtoritajiet reġjonali f’laqgħat ta’ koordinazzjoni reġjonali, f’laqgħat ta’ organizzazzjonijiet reġjonali għall-ġestjoni tas-sajd li tagħhom l-Unjoni hija sieħba kuntrattwali jew osservatur, jew f’laqgħat ta’ korpi internazzjonali responsabbli biex jipprovdu konsulenza xjentifika;
(f)
it-titjib fis-sistemi tal-ġbir tad-data u tal-ġestjoni tad-data u l-implimentazzjoni ta’ studji pilota biex jitjiebu s-sistemi eżistenti ta’ ġbir tad-data u ġestjoni tad-data.
KAPITOLU VII
Assistenza teknika fuq l-inizjattiva tal-Istati Membri
Artikolu 78
Assistenza teknika fuq l-inizjattiva tal-Istati Membri
1. Soġġett għal-limitu massimu ta’ 6 % tal-ammont totali tal-programm operattiv, fuq l-inizjattiva ta’ Stat Membru l-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
il-miżuri ta’ assistenza teknika msemmija fl-Artikolu 59(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013;
(b)
l-istabbiliment ta’ netwerks nazzjonali li għandhom l-għan li jxerrdu l-informazzjoni, il-bini tal-kapaċità, l-iskambju tal-aħjar prattiki u l-appoġġ għall-kooperazzjoni bejn il-FLAGs fit-territorju tal-Istat Membru.
2. Bħala eċċezzjoni, f’ċirkostanzi debitament ġustifikati, jista’ jinqabeż il-limitu massimu msemmi fil-paragrafu 1.
KAPITOLU VIII
Il-miżuri tal-PMI ffinanzjata taħt ġestjoni konġunta
Artikolu 79
Objettivi sSpeċifiċi
1. Appoġġ taħt dan il-Kapitolu għandu jikkontribwixxi għall-ilħuq ta’ objettivi speċifiċi taħt il-prijorità tal-Unjoni stipulata fl-Artikolu 6(6) inkluż:
(a)
is-sorveljanza marittima integrata (IMS) u b’mod partikolari l-Ambjent komuni għall-kondiviżjoni ta’ informazzjoni (CISE) għas-sorveljanza tal-qasam marittimu tal-Unjoni,
(b)
il-promozzjoni tal-protezzjoni tal-ambjent tal-baħar, b’mod partikolari l-bijodiversità tiegħu u ż-żoni protetti tal-baħar bħas-siti Natura 2000, mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 37 ta’ dan ir-Regolament, u l-użu sostenibbli tar-riżorsi tal-baħar u kostali u sabiex ikomplu jiġu ddefiniti l-konfini tas-sostenibbiltà tal-attivitajiet tal-bniedem li jħallu impatt fuq l-ambjent tal-baħar, b’mod partikolari fil-qafas tad-Direttiva 2008/56/KE.
2. Emendi għall-programm operazzjonali fir-rigward tal-miżuri msemmija fil-paragrafu 1 ma għandhom jirriżultaw f’żieda tal-allokazzjoni finanzjarja totali msemmija fl-Artikolu 13(7).
Artikolu 80
Operazzjonijiet eliġibbli
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa operazzjonijiet f’konformità mal-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 79, bħal operazzjonijiet li:
(a)
jikkontribwixxu għall-ilħuq tal-objettivi tal-IMS u, b’mod partikolari dawk tas-CISE;
(b)
jipproteġu l-ambjent tal-baħar, b’mod partikolari l-bijodiversità tiegħu u ż-żoni protetti tal-baħar bħas-siti Natura 2000, f’konformità mal-obbligi stabbiliti fid-Direttivi 92/43/KEE u 2009/147/KE;
(c)
itejbu l-għarfien dwar il-qagħda tal-ambjent tal-baħar bil-ħsieb li jiġu stabbiliti programmi ta’ monitoraġġ u programmi ta’ miżuri previsti fid-Direttiva 2008/56/KE f’konformità mal-obbligi stabbiliti f’dik id-Direttiva.
2. L-ispejjeż tas-salarji tal-persunal tal-amministrazzjonijiet nazzjonali mhux ser jitqiesu bħala spejjez operattivi eliġibbli.
TITOLU VI
MIŻURI FFINANZJATI TAĦT ĠESTJONI DIRETTA
KAPITOLU I
Il-politika marittima integrata
Artikolu 81
Kamp ta’ applikazzjoni ġeografiku
B’deroga mill-Artikolu 2’, dan il-Kapitolu għandu japplika wkoll għal operazzjonijiet li twettqu barra t-territorju tal-Unjoni.
Artikolu 82
Kamp ta’ applikazzjoni u objettivi
L-appoġġ taħt dan il-Kapitolu għandu jikkontribwixxi biex itejjeb l-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-PMI tal-Unjoni. Huwa għandu:
(a)
irawwem l-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-governanza integrata tal-affarijiet marittimi u kostali, b’mod partikolari billi:
(i)
jippromwovi azzjonijiet li jinkoraġġixxu lill-Istati Membri u lir-reġjuni tagħhom biex jiżviluppaw, jintroduċu jew jimplimentaw governanza marittima integrata;
(ii)
jippromwovi d-djalogu u l-kooperazzjoni ma’ u fost l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri u l-partijiet interessati u fosthom fir-rigward ta’ kwistjonijiet relatati mal-baħar u dawk marittimi, inkluż bl-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta’ strateġiji integrati għall-baċiri tal-baħar b’kont meħud ta’ approċċ ibbilanċjat fil-baċiri kollha tal-baħar kif ukoll il-karatteristiċi speċifiċi tal-baċiri tal-baħar u l-baċiri ta’ taħt il-baħar, u ‘strateġiji makroreġjonali rilevanti, fejn applikabbli;
(iii)
jippromwovi l-pjattaformi u n-netwerks ta’ kooperazzjoni transettorjali, inklużi rappreżentanti mill-awtoritajiet pubbliċi, fil-livell nazzjonali, reġjonali u lokali, mill-industrija inkluż it-turiżmu, mill-partijiet interessati attivi fir-riċerka, miċ-ċittadini, minn organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili u mill-imsieħba soċjali;
(iv)
itejjeb il-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri permezz tal-iskambju ta’ informazzjoni u l-aħjar prattiki fost l-awtoritajiet kompetenti tagħhom;
(v)
jippromwovi l-iskambju tal-aħjar prattiki u d-djalogu fil-livell internazzjonali, inkluż id-djalogu bilaterali mal-pajjiżi terzi, b’kont meħud tal-UNCLOS u l-konvenzjonijiet internazzjonali rilevanti bbażati fuq l-UNCLOS, mingħajr preġudizzju għal arranġamenti oħra jew arranġamenti li jista’ jkun hemm bejn l-Unjoni u l-pajjiżi terzi kkonċernati. Dan id-djalogu għandu jinkludi, kif xieraq, diskussjoni effettiva dwar ir-ratifika u l-implimentazzjoni tal-UNCLOS;
(vi)
isaħħaħ il-viżibbiltà tal-awtoritajiet pubbliċi, is-settur privat u l-pubbliku ġenerali u jrawwem għarfien fosthom rigward approċċ integrat fir-rigward tal-affarijiet marittimi;
(b)
jikkontribwixxi għall-iżvilupp ta’ inizjattivi transettorjali li huma ta’ benefiċċju reċiproku għas-setturi marittimi u/jew il-politiki settorjali differenti, billi jkunu kkunsidrati u jkompli jibni fuq għodod u inizjattivi eżistenti, bħal:
(i)
l-IMS għat-tisħiħ tal-użu sigur, mingħajr perikli u sostenibbli tal-ispazju marittimu b’mod partikolari permezz tat-tisħiħ tal-effettività u l-effiċjenza permezz tal-iskambju ta’ informazzjoni minn settur għall-ieħor u fruntiera għall-oħra filwaqt li jittieħed kont dovut tal-mekkaniżmi u s-sistemi ta’ kooperazzjoni eżistenti u futuri;
(ii)
proċessi ta’ ppjanar tal-ispazju marittimu u ġestjoni integrata taż-żoni kostali;
(iii)
l-iżvilupp progressiv ta’ data u bażi ta’ għarfien relatati mal-baħar ta’ kwalità għolja, komprensivi u aċċessibbli għall-pubbliku li għandu jiffaċilita l-kondiviżjoni, l-użu millġdid u d-disseminazzjoni ta’ dik id-data u dan l-għarfien fost diversi gruppi ta’ utenti, biex b’hekk tiġi evitata d-duplikazzjoni tal-isforzi; għal dak il-għan, għandu jsir l-aħjar użu mill-programmi eżistenti tal-Unjoni u tal-Istati Membri;
(c)
jappoġġja t-tkabbir ekonomiku sostenibbli, l-impjiegi, l-innovazzjoni u t-teknoloġiji l-ġodda fi ħdan setturi marittimi emerġenti u prospettivi, kif ukoll f’reġjuni kostali, insulari u l-aktar imbiegħda tal-Unjoni, b’kumplimentarjetà mal-attivitajiet settorjali u nazzjonali stabbiliti;
(d)
jippromwovi l-protezzjoni tal-ambjent tal-baħar, b’mod partikolari l-bijodiversità tiegħu u ż-żoni protetti tal-baħar bħas-siti Natura 2000, u l-użu sostenibbli tar-riżorsi tal-baħar u kostali u sabiex ikompli jiddefinixxi l-konfini tas-sostenibbiltà tal-attivitajiet tal-bniedem li jħallu impatt fuq l-ambjent tal-baħar, skont l-objettivi tal-kisba u ż-żamma ta’ status ambjentali tajjeb kif meħtieġ mid-Direttiva 2008/56/KE.
Artikolu 83
Operazzjonijiet eliġibbli
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa operazzjonijiet f’konformità mal-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 82, bħal:
(a)
studji;
(b)
proġetti, inkluż proġetti ta’ prova u proġetti ta’ kooperazzjoni;
(c)
informazzjoni pubblika u kondiviżjoni tal-aħjar prattiki, kampanji ta’ sensibilizzazzjoni u attivitajiet assoċjati ta’ komunikazzjoni u disseminazzjoni, bħal kampanji pubbliċitarji, avvenimenti, l-iżvilupp u l-manutenzjoni tas-siti tal-Internet u l-pjattaformi tal-partijiet interessati;
(d)
konferenzi, seminars, fora u workshops;
(e)
attivitajiet ta’ koordinazzjoni, inklużi netwerks ta’ skambju ta’ informazzjoni u appoġġ għall-iżvilupp ta’ strateġiji għall-baċini tal-baħar;
(f)
l-iżvilupp, it-tħaddim u l-manutenzjoni tas-sistemi u n-netwerks tal-IT li jippermettu l-ġbir, l-amministrazzjoni, il-validazzjoni, l-analiżi u l-iskambju u l-iżvilupp ta’ metodi ta’ teħid ta’ kampjuni għal data, kif ukoll bħala interkonnessjoni ma’ sistemi ta’ skambju ta’ data transettorjali;
(g)
proġetti ta’ taħriġ għall-iżvilupp tal-għarfien, il-kwalifiki professjonali u miżuri bil-għan li jħeġġu l-iżvilupp professjonali fis-settur marittimu.
2. Sabiex jintlaħaq l-objettiv speċifiku tal-iżvilupp ta’ operazzjonijiet transkonfinali u transettorjali stabbiliti fil-punt (b) tal-Artikolu 82, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
l-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta’ għodod tekniċi għall-IMS, b’mod partikolari għall-appoġġ tal-użu, it-tħaddim u l-manutenzjoni tal-CISE, bil-ħsieb tal-promozzjoni ta’ skambji ta’ informazzjoni għas-sorveljanza transettorjali u transkonfinali li jikkollegaw il-komunitajiet kollha tal-utenti ma’ xulxin, b’kont meħud tal-iżviluppi rilevanti tal-politiki settorjali fir-rigward tas-sorveljanza u biex isir kontribut, kif adatt, għall-evoluzzjoni neċessarja tagħhom;
(b)
l-attivitajiet ta’ koordinazzjoni u kooperazzjoni bejn l-Istati Membri jew ir-reġjuni sabiex jiżviluppaw l-ippjanar tal-ispazju marittimu u l-ġestjoni integrata taż-żoni kostali, inkluż l-infiq relatat mas-sistemi u l-prattiki tal-kondiviżjoni tad-data u l-monitoraġġ, l-attivitajiet ta’ evalwazzjoni, l-istabbiliment u t-tħaddim ta’ netwerks ta’ esperti, u l-istabbiliment ta’ programm li għandu l-għan li jibni l-kapaċità għall-Istati Membri sabiex jimplimentaw l-ippjanar tal-ispazju marittimu;
(c)
inizjattivi biex jikkofinanzjaw, jixtru u jagħmlu manutenzjoni tas-sistemi ta’ osservazzjoni marittima u l-għodod tekniċi għat-tfassil, it-twaqqif u t-tmexxija ta’ sistema ta’ netwerk operazzjonali Ewropea ta’ informazzjoni u osservazzjoni tal-baħar bil-għan li tiffaċilita l-ġbir, l-akkwist, l-assemblaġġ, l-ipproċessar, il-kontroll tal-kwalità, l-użu mill-ġdid u d-distribuzzjoni ta’ data u għarfien dwar il-baħar permezz ta’ kooperazzjoni bejn l-istituzzjonijiet tal-Istati Membri u/jew dawk internazzjonali kkonċernati.
KAPITOLU II
Miżuri ta’ akkumpanjament għall-PKS u l-PMI taħt ġestjoni diretta
Artikolu 84
Kamp ta’ applikazzjoni ġeografiku
B’deroga mill-Artikolu 2, dan il-Kapitolu għandu japplika wkoll għal operazzjonijiet li twettqu barra t-territorju tal-Unjoni.
Artikolu 85
Objettivi speċifiċi
Il-miżuri f’dan il-Kapitolu għandhom jiffaċilitaw l-implimentazzjoni tal-PKS u l-PMI, b’mod partikolari fir-rigward ta’:
(a)
il-ġbir, il-ġestjoni u t-tixrid ta’ parir xjentifiku fil-PKS;
(b)
miżuri speċifiċi ta’ kontroll u ta’ infurzar fil-kuntest tal-PKS;
(c)
kontribuzzjonijiet volontarji għal organizzazzjonijiet internazzjonali;
(d)
Kkunsilli Konsultattivi;
(e)
informazzjoni dwar is-suq;
(f)
attivitajiet ta’ komunikazzjoni taħt il-PKS u l-PMI.
Artikolu 86
Konsulenza u għarfien xjentifiċi
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa l-provvista ta’ riżultati xjentifiċi, b’mod partikolari proġetti ta’ riċerka applikata marbuta direttament mal-provvista ta’ opinjonijiet u konsulenza xjentifiċi u soċjoekonomiċi, għall-fini li jittieħdu deċiżjonijiet għaqlin u effiċjenti dwar il-ġestjoni tas-sajd fil-kuntest tal-PKS.
2. B’mod partikolari, għandhom ikunu eliġibbli t-tipi ta’ operazzjonijiet li ġejjin:
(a)
studji u proġetti pilota meħtieġa għall-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-PKS, inkluż dawk dwar tipi alternattivi ta’ tekniki ta’ ġestjoni tas-sajd u tal-akkwakultura sostenibbli, inkluż fi ħdan il-Kunsilli Konsultattivi;
(b)
it-tħejjija u l-provvista ta’ opinjonijiet u konsulenza xjentifiċi minn korpi xjentifiċi, inkluż korpi konsultattivi internazzjonali responsabbli għall-valutazzjonijiet tal-ħażniet, minn esperti indipendenti u minn istituzzjonijiet tar-riċerka;
(c)
il-parteċipazzjoni ta’ esperti fil-laqgħat ta’ gruppi ta’ ħidma dwar kwistjonijiet xjentifiċi u tekniċi fil-qasam tas-sajd ‘bħal STECF, kif ukoll f’korpi ta’ konsulenza internazzjonali u f’laqgħat fejn ikun meħtieġ il-kontribut tal-esperti dwar is-sajd u l-akkwakultura;
(d)
stħarriġ ta’ riċerka fuq il-baħar, kif imsemmi fl-Artikolu 12(2) tar-Regolament (KE) Nru 199/2008, f’oqsma fejn il-bastimenti tal-Unjoni joperaw skont ftehimiet ta’ sħubija dwar is-sajd sostenibbli kif imsemmi fl-Artikolu 31 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013;
(e)
l-infiq imġarrab mill-Kummissjoni għal servizzi relatati mal-ġbir, il-ġestjoni u l-użu tad-data, mal-organizzazzjoni u l-ġestjoni tal-laqgħat tal-esperti fis-sajd u l-ġestjoni tal-programmi ta’ ħidma annwali marbuta mal-għarfien espert xjentifiku u tekniku fil-qasam tas-sajd, mal-ipproċessar tal-biċċiet tad-data u d-datasets, u mal-ħidma preparatorja mmirata biex twassal opinjonijiet u konsulenza xjentifiċi;
(f)
l-attivitajiet ta’ kooperazzjoni bejn l-Istati Membri fil-qasam tal-ġbir tad-data, inklużi dawk bejn id-diversi partijiet interessati reġjonali u inklużi l-ħolqien u t-tmexxija ta’ bażijiet ta’ data reġjonalizzati għall-ħżin, il-ġestjoni u l-użu ta’ data li minnhom tgawdi l-kooperazzjoni reġjonali u li jtejbu l-attivitajiet tal-ġbir u l-ġestjoni tad-data, kif ukoll it-titjib tal-kompetenzi xjentifiċi b’appoġġ għall-ġestjoni tas-sajd;
Artikolu 87
Kontroll u infurzar
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa l-implimentazzjoni ta’ sistema ta’ kontroll, spezzjoni u infurzar tal-Unjoni kif previst fl-Artikolu 36 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 u kif speċifikat ulterjorment fir-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
2. B’mod partikolari, għandhom ikunu eliġibbli t-tipi ta’ operazzjonijiet li ġejjin:
(a)
ix-xiri u/jew il-kiri konġunt minn bosta Stati Membri li jappartjenu għall-istess żona ġeografika, ta’ bastimenti, inġenji tal-ajru u ħelikopters ta’ sorveljanza, sakemm dawn jintużaw għall-kontroll tas-sajd għal mill-inqas 60 % tal-użu totali fis-sena;
(b)
in-nefqa marbuta mal-valutazzjoni u l-iżvilupp ta’ teknoloġiji ta’ kontroll ġodda, kif ukoll proċessi għall-iskambju ta’ data;
(c)
l-infiq operazzjonali kollu relatat mal-kontroll u l-evalwazzjoni mill-Kummissjoni tal-implimentazzjoni tal-PKS, b’mod partikolari dik fir-rigward tal-verifika, missjonijiet ta’ spezzjoni u ta’ awditjar, tagħmir u taħriġ għall-uffiċjali tal-Kummissjoni, l-organizzazzjoni ta’ laqgħat jew is-sehem fihom, fosthom l-iskambju ta’ informazzjoni u l-aħjar prattiki bejn Stati Membri, studji, servizzi u fornituri tal-IT, u l-kiri jew ix-xiri ta’ mezzi ta’ spezzjoni mill-Kummissjoni kif speċifikat fit-Titoli IX u X tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
3. Bi ħsieb li jissaħħu u jiġu standardizzati l-kontrolli, il-FEMS jista’ jappoġġa l-implimentazzjoni ta’ proġetti transnazzjonali li jkollhom l-għan li jiżviluppaw u jivverifikaw is-sistemi interstatali ta’ kontroll, spezzjoni u infurzar previsti fl-Artikolu 36 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 u stipulati ulterjorment fir-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
4. It-tipi eliġibbli ta’ operazzjonijiet għandhom jinkludu, b’mod partikolari, dawn li ġejjin:
(a)
programmi internazzjonali ta’ taħriġ għall-persunal responsabbli minn attivitajiet ta’ monitoraġġ, kontroll u sorveljanza ta’ attivitajiet tas-sajd;
(b)
inizjattivi, fosthom seminars u għodod tal-mezzi tax-xandir, biex tiġi standardizzata l-interpretazzjoni tar-regolamenti u kontrolli marbuta fl-Unjoni.
5. Fil-każ tal-operazzjonijiet imsemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 2, wieħed biss mill-Istati Membri ikkonċernati għandu jinħatar bħala benefiċjarju.
Artikolu 88
Kontribuzzjonijiet finanzjarji volontarji għal organizzazzjonijiet internazzjonali
Il-FEMS jista’ jwettaq t-tipi ta’ operazzjonijiet li ġejjin fil-qasam tar-relazzjonijiet internazzjonali:
(a)
kontribuzzjonijiet finanzjarji pprovduti lin-Nazzjonijiet Uniti, organizzazzjonijiet kif ukoll finanzjament volontarju provdut lil kwalunkwe organizzazzjoni internazzjonali attiva fil-qasam tal-Liġi tal-Baħar;
(b)
il-kontribuzzjonijiet finanzjarji għat-tħejjijiet għal organizzazzjonijiet internazzjonali ġodda jew għat-tħejjija ta’ trattati internazzjonali ġodda li huma ta’ interess għall-Unjoni;
(c)
il-kontribuzzjonijiet finanzjarji għall-ħidma jew il-programmi mwettqin minn organizzazzjonijiet internazzjonali li huma ta’ interess speċjali għall-Unjoni;
(d)
il-kontribuzzjonijiet finanzjarji għal kwalunkwe attività (inklużi laqgħat ta’ ħidma, informali jew straordinarji tal-partijiet kontraenti) li tiddefendi l-interessi tal-Unjoni fl-organizzazzjonijiet internazzjonali u ssaħħaħ il-kooperazzjoni ma’ sħabha f’dawk l-organizzazzjonijiet. F’dak ir-rigward, meta l-preżenza tar-rappreżentanti ta’ pajjiżi terzi fin-negozjati u l-laqgħat f’fora u organizzazzjonijiet internazzjonali ssir meħtieġa għall-interessi tal-Unjoni, il-FEMS jista’ jħallas l-ispejjeż tal-parteċipazzjoni tagħhom.
Artikolu 89
Kunsilli Konsultattivi
1. Il-FEMS għandu jappoġġa l-ispejjeż operattivi tal-Kunsilli konsultattivi stabbiliti skont l-Artikolu 43 tar-Regolament(UE) Nru 1380/2013.
2. Kunsill Konsultattiv li jkollu personalità ġuridika jista’ japplika għall-appoġġ tal-Unjoni bħala korp li jsegwi għan ta’ interess Ewropew ġenerali.
Artikolu 90
Informazzjoni dwar is-suq
Il-FEMS jista’ jappoġġa l-iżvilupp u d-disseminazzjoni tal-informazzjoni dwar is-suq għal prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 42 tar-Regolament (UE) Nru1379/2013.
Artikolu 91
Attivitajiet ta’ komunikazzjoni taħt il-PKS u l-PMI
Il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
l-ispejjeż għall-attivitajiet ta’ informazzjoni u komunikazzjoni marbuta mal-PKS u mal-PMI, inklużi:
(i)
l-ispejjeż għall-produzzjoni, it-traduzzjoni u d-disseminazzjoni ta’ materjal imfassal għall-ħtiġijiet speċifiċi tal-gruppi differenti fil-mira f’format bil-miktub, awdjoviżiv u elettroniku;
(ii)
l-ispejjeż għat-tħejjija u l-organizzazzjoni ta’ avvenimenti u laqgħat biex jinformaw jew jiġbru l-opinjonijiet tal-partijiet differenti kkonċernati mill-PKS u mill-PMI;
(b)
l-ispejjeż tal-ivvjaġġar u tal-akkomodazzjoni mġarrba mill-esperti u mir-rappreżentanti tal-partijiet interessati mistiedna mill-Kummissjoni għal-laqgħat;
(c)
l-ispejjeż tal-komunikazzjoni korporattiva tal-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni dment li jkunu marbutin mal-objettivi ġenerali ta’ dan ir-Regolament.
KAPITOLU III
Assistenza teknika
Artikolu 92
Assistenza teknika fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni
Soġġett għal-limitu massimu ta’ 1,1 % tal-FEMS, fuq inizjattiva tal-Kummissjoni, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
il-miżuri ta’ assistenza teknika speċifikati fl-Artikolu 58(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013;
(b)
it-tħejjija, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni ta’ ftehimiet dwar is-sajd sostenibbli u s-sehem tal-Unjoni fl-organizzazzjonijiet ta’ ġestjoni tas-sajd reġjonali. Il-miżuri kkonċernati għandhom ikun magħmula minn studji, laqgħat, involviment tal-esperti, spejjeż tal-persunal temporanju, attivitajiet ta’ informazzjoni u kull spiża amministrattiva oħra li tiġi mill-assistenza xjentifika jew teknika mill-Kummissjoni;
(c)
l-istabbiliment ta’ netwerk Ewropew ta’ FLAGs immirat lejn il-bini tal-kapaċità, d-disseminazzjoni tal-informazzjoni, l-iskambju tal-esperjenzi u l-aqwa prattiki u l-appoġġ għall-kooperazzjoni bejn il-FLAGs. Dak in-netwerk għandu jikkoopera mal-korpi tan-netwerking u l-appoġġ tekniku għall-iżvilupp lokali stabbiliti mill-FEŻR u l-FSE u l-FAEŻR fir-rigward tal-attivitajiet ta’ żvilupp lokali u l-kooperazzjoni transnazzjonali tagħhom.
TITOLU VII
IMPLIMENTAZZJONI TAĦT ĠESTJONI KONĠUNTA
KAPITOLU I
Dispożizzjonijiet Ġenerali
Artikolu 93
Kamp ta’ applikazzjoni
Dan it-Titolu għandu japplika għall-miżuri ffinanzjati taħt ġestjoni konġunta kif stabbilit fit-Titolu V.
KAPITOLU II
Mekkaniżmu ta’ twassil
Taqsima 1
Appoġġ mill-FEMS
Artikolu 94
Determinazzjoni tar-rati ta’ kofinanzjament
1. Meta tadotta atti ta’ implimentazzjoni skont l-Artikolu 19 li japprovaw programm operazzjonali, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi l-kontribuzzjoni massima tal-FEMS għal dak il-programm.
2. Il-kontribuzzjoni tal-FEMS għandha tiġi kkalkolata abbażi tal-ammont ta’ nfiq pubbliku eliġibbli.
Il-programm operazzjonali għandu jistabbilixxi r-rata tal-kontribuzzjoni tal-FEMS applikabbli għall-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6. Ir-rata massima tal-kontribuzzjoni tal-FEMS għandha tkun ta’ 75 % u r-rata minima tal-kontribuzzjoni tal-FEMS għandha tkun ta’ 20 % tal-infiq pubbliku eliġibbli.
3. B’deroga mill-paragrafu 2, il-kontribuzzjoni tal-FEMS għandha tkun:
(a)
100 % tal-infiq pubbliku eliġibbli għall-appoġġ taħt l-għajnuna għall-ħżin imsemmija fl-Artikolu 67;
(b)
100 % tal-infiq pubbliku eliġibbli għas-sistema ta’ kumpens imsemmija fl-Artikolu 70;
(c)
50 % tal-infiq pubbliku eliġibbli għall-appoġġ imsemmi fl-Artikoli 33, 34 u l-Artikolu 41(2);
(d)
70 % tal-infiq pubbliku eliġibbli għall-appoġġ imsemmi fil-punt (e) tal-Artikolu 76(2);
(e)
90 % tal-infiq pubbliku eliġibbli għall-appoġġ imsemmi fil-punti (a) sa (d) u (f) sa (l) tal-Artikolu 76(2);
(f)
80 % tal-infiq eliġibbli għall-appoġġ imsemmi fl-Artikolu 77.
4. B’deroga mill-paragrafu 2, ir-rata massima ta’ kontribuzzjoni tal-FEMS applikabbli għall-objettivi speċifiċi taħt prijoritajiet tal-Unjoni għandhom jiżdiedu b’għaxar punti perċentwali, fejn il-prijorità kollha tal-Unjoni stipulata fl-Artikolu 6(4) titwettaq permezz ta’ żvilupp lokali mmexxi mill-komunità.
Artikolu 95
Intensità tal-għajnuna pubblika
1. L-Istati Membri għandhom japplikaw intensità massima ta’ għajnuna pubblika ta’ 50 % tal-infiq eliġibbli totali tal-operazzjoni.
2. B’deroga mill-paragrafu 1, l-Istati Membri jistgħu japplikaw intensità ta’ għajnuna pubblika ta’ 100 % tal-infiq eliġibbli tal-operazzjoni fejn:
(a)
il-benefiċjarju jkun korp legali pubbliku jew impriża fdata bit-tħaddim ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali, kif imsemmi fl-Artikolu 106(2) TFUE, fejn l-għajnuna tingħata għat-tħaddim ta’ servizzi bħal dawn;
(b)
l-operazzjoni tkun relatata mal-għajnuna għall-ħżin imsemmija fl-Artikolu 67;
(c)
l-operazzjoni tkun relatata mas-sistema ta’ kumpens imsemmija fl-Artikolu 70;
(d)
l-operazzjoni tkun relatata mal-ġbir tad-data msemmi fl-Artikolu 779;
(e)
l-operazzjoni tkun relatata mal-appoġġ skont l-Artikolu 33, jew 34 u l-kumpens skont l-Artikolu 54, 55 jew 56;
(f)
l-operazzjoni tkun relatata mal-miżuri dwar il-PMI msemmija fl-Artikolu 80.
3. B’deroga mill-paragrafu 1, l-Istati Membri jistgħu japplikaw intensità ta’ għajnuna pubblika ta’ bejn 50 % u 100 % tal-infiq eliġibbli tal-operazzjoni fejn:
(a)
l-operazzjoni tkun implimentata skont il-Kapitoli I, II jew IV tat-Titolu V u tissodisfa l-kriterji li ġejjin kollha:
(i)
tkun ta’ interess kollettiv;
(ii)
tkun ta’ benefiċjarju kollettiv;
(iii)
għandu karatteristiċi innovattivi, fejn xieraq, fil-livell lokali.
(b)
l-operazzjoni tiġi implimentata skont il-Kapitolu III tat-Titolu V, tissodisfa waħda mill-kriterji msemmija fil-punti (a)(i), (ii) jew (iii) ta’ dan il-paragrafu u tagħti aċċess pubbliku għar-riżultati tagħha.
4. Permezz ta’ deroga mill-paragrafu 1, għandhom japplikaw il-punti perċentwali addizzjonali ta’ intensità tal-għajnuna pubblika għandhom japplikaw għal tipi speċifiċi ta’ operazzjonijiet kif stipulati fl-Anness I.
5. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabilixxu kif għandhom japplikaw il-punti perċentwali differenti ta’ intensità tal-għajnuna pubblika fil-każ fejn jiġu sodisfatti diversi kondizzjonijiet tal-Anness I. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3).
Artikolu 96
Kalkolu ta’ spejjeż addizzjonali jew dħul mitluf
Meta l-għajnuna tingħata fuq il-bażi ta’ spejjeż addizzjonali jew dħul mitluf, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kalkoli rilevanti jkunu adegwati, preċiżi u stabbiliti bil-quddiem fuq il-bażi ta’ kalkolu ġust, ekwitabbli u verifikabbli.
KAPITOLU III
Ġestjoni u sistemi ta’ kontroll
Artikolu 97
Awtorità amministrattiva
1. Minbarra r-regoli ġenerali stabbiliti fl-Artikolu 125 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 l-awtorità ta’ ġestjoni għandha:
(a)
sal-31 ta’ Marzu ta’ kull sena, tipprovdi lill-Kummissjoni” bid-data kumulattiva rilevanti dwar operazzjonijiet li jkunu ntgħażlu għall-finanzjament sa tmiem is-sena kalendarja ta’ qabel, inklużi karatteristiċi ewlenin tal-benefiċjarju u l-operazzjoni nnifisha;
(b)
tiżgura l-pubbliċità għall-programm operazzjonali billi tinforma lil benefiċjarji potenzjali, organizzazzjonijiet professjonali, l-imsieħba ekonomiċi u soċjali, il-korpi involuti fil-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn l-irġiel u n-nisa, u l-organizzazzjonijiet mhux governattivi kkonċernati, inklużi organizzazzjonijiet ambjentali, dwar il-possibbiltajiet offruti mill-programm u r-regoli sabiex jinkiseb l-aċċess għall-finanzjament tal-programm;
(c)
tiżgura pubbliċità għall-programm operazzjonali billi tinforma lill-benefiċjarji tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni u lill-pubbliku ġenerali dwar l-irwol tal-Unjoni fil-programm.
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw regoli għall-preżentazzjoni ta’d-data msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 1. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 127(2).
Artikolu 98
Trasmissjoni ta’ data finanzjarja
1. Sal-31 ta’ Jannar u l-31 ta’ Lulju, l-Istati Membri għandhom jibagħtu elettronikament lill-Kummissjoni tbassira tal-ammont li għalih huma jistennew li jitfgħu applikazzjonijiet għal ħlas għas-sena finanzjarja u dik ta’ warajha.
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta att ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxi l-mudell li għandu jintuża meta tintbagħat id-data finanzjarja lill-Kummissjoni. Dak l-att ta’ implimentazzjoni għandu jiġi adottat skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3).
KAPITOLU IV
Kontroll mill-Istati Membri
Artikolu 99
Korrezzjonijiet finanzjarji mill-Istati Membri
1. Flimkien mal-korrezzjonijiet finanzjarji msemmija fl-Artikolu 143 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, l-Istati Membri għandhom jagħmlu l-korrezzjonijiet finanzjarji jekk il-benefiċjarju ma jħarisx l-obbligi imsemmija fl-Artikolu 10(2) ta’ dan ir-Regolament.
2. F’każijiet ta’ korrezzjonijiet finanzjarji msemmija fil-paragrafu 1, l-Istati Membri għandhom jiddeterminaw l-ammont tal-korrezzjoni li għandu jkun proporzjonat billi jitqiesu n-natura, il-gravità, it-tul ta’ żmien u r-ripetizzjoni tal-ksur jew ir-reat mill-benefiċjarju u l-importanza tal-kontribuzzjoni tal-FEMS għall-attività ekonomika tal-benefiċjarju.
KAPITOLU V
Kontroll mill-Kummissjoni
Taqsima 1
Interruzzjoni u sospensjoni
Artikolu 100
Interruzzjoni tad-data ta’ skadenza tal-pagament
1. Minbarra l-kriterji li jippermettu l-interruzzjoni mniżżla fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 83(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, l-uffiċjal tal-awtorizzazzjoni permezz ta’ delega fit-tifsira tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 jista’ jinterrompi d-data ta’ skadenza tal-pagament għal talba għal ħlas interim fil-każ li Stat Membru jonqos milli jikkonforma mal-obbligi tiegħu skont il-PKS li x’aktarx jaffettwa l-infiq li jinsab f’dikjarazzjoni ċertifikata ta’ nfiq li għaliha jintalab il-pagament interim.
2. Qabel l-interruzzjoni ta’ skadenza għal pagament interim imsemmija fil-paragrafu 1 il-Kummissjoni għandha, tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jagħrfu li hemm provi biex jiġi suġġerit nuqqas ta’ konformità mal-obbligi skont il-PKS. Qabel ma l-Kummissjoni tadotta tali atti ta’ implimentazzjoni hija għandha tgħarraf immedjatament lill-Istat Membru kkonċernat b’dawn il-provi jew b’informazzjoni ta’ min joqgħod fuqha u l-Istat Membru għandu jingħata l-opportunità li, f’perijodu raġonevoli ta’ żmien, jippreżenta l-osservazzjonijiet tiegħu.
3. L-interruzzjoni tal-pagamenti interim, kollha jew parti minnhom, relatati mal-infiq msemmi fil-paragrafu 1 kopert mit-talba għal pagament għandha tkun proporzjonata filwaqt li jitqiesu n-natura, il-gravità, it-tul ta’ żmien u r-ripetizzjoni tan-nuqqas ta’ konformità.
Artikolu 101
Sospensjoni ta’ pagamenti
1. Minbarra l-Artikolu 142 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, il-Kummissjoni tista’ tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jissospendu “il-pagamenti interim kollha jew parti minnhom taħt il-programm operazzjonali f’ każ ta’ nuqqas serju ta’ konformità minn Stat Membru bl-obbligi tiegħu skont il-PKS li tolqot l-infiq li jinsab f’dikjarazzjoni ċertifikata tal-infiq li għalih jintalab il-pagament interim.
2. Qabel is-sospensjoni ta’ pagament interim kif imsemmijin fil-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha tadotta att ta’ implimentazzjoni biex tagħraf li Stat Membru naqas milli jikkonforma mal-obbligi tiegħu skont il-PKS. Qabel ma l-Kummissjoni tadotta tali att ta’ implimentazzjoni, hija għandha tgħarraf immedjatament lill-Istat Membru kkonċernat b’dawn is-sejbiet jew b’informazzjoni ta’ min joqgħod fuqha u l-Istat Membru għandu jingħata l-opportunità li jippreżenta l-osservazzjonijiet tiegħu dwar il-kwistjoni.
3. Is-sospensjoni tal-ħlasijiet interim, kollha jew parti minnhom, relatati mal-infiq imsemmi fil-paragrafu 1 kopert mit-talba għal pagament għandha tkun proporzjonata filwaqt li jitqiesu n-natura, il-gravità, it-tul ta’ żmien u r-ripetizzjoni tan-nuqqas serju ta’ konformità.
Artikolu 102
Setgħat tal-Kummissjoni
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 126 li jiddefinixxu dawk il-każijiet ta’ nuqqas ta’ konformità msemmija fl-Artikolu 100 u l-każijiet ta’ nuqqas serju ta’ konformità msemmija fl-Artikolu 101(1), li ġejjin mir-regoli rilevanti tal-PKS li huma essenzjali għall-konservazzjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar.
Taqsima 2
Skambju ta’ informazzjoni u korrezzjonijiet finanzjarji
Artikolu 103
Aċċess għall-informazzjoni
Fuq talba tal-Kummissjoni, l-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni, il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi li jkunu adottaw għall-implimentazzjoni tal-atti tal-Unjoni relatati mal-PKS, fejn dawk l-atti jkollhom impatt finanzjarju fuq il-FEMS.
Artikolu 104
Kunfidenzjalità
1. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jieħdu l-passi kollha meħtieġa biex jiżguraw il-kunfidenzjalità tal-informazzjoni kkomunikata jew miksuba matul il-kontrolli fuq il-post jew fil-kuntest tal-approvazzjoni tal-kontijiet implimentati skont dan ir-Regolament.
2. Il-prinċipji msemmija fl-Artikolu 8 tar-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (39) għandhom japplikaw għall-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 105
Korrezzjonijiet finanzjarji mill-Kummissjoni
1. Minbarra l-każijiet imsemmija fl-Artikoli 22(7), l-Artikolu 85 u l-Artikolu 144(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, “il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jagħmlu korrezzjonijiet finanzjarji permezz tal-kanċellazzjoni totali jew parzjali tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni għal programm operazzjonali jekk, wara li twettaq l-eżami meħtieġ, hija tikkonkludi li:
(a)
in-nefqa inkluża f’dikjarazzjoni ċċertifikata tal-infiq hija affettwata mill-każijiet li fihom l-benefiċjarju ma jħarisx l-obbligi kif imsemmija fl-Artikolu 10(2) ta’ dan ir-Regolament u ma jkunx ġie kkoreġut mill-Istat Membru qabel il-ftuħ tal-proċedura ta’ korrezzjoni skont dan il-paragrafu;
(b)
l-infiq li jinstab f’dikjarazzjoni ċċertifikata ta’ nfiq huwa affettwat minn każijiet ta’ nuqqas serju ta’ konformità mar-regoli tal-PKS mill-Istat Membru li rriżultaw fis-sospensjoni tal-pagament skont l-Artikolu 101 ta’ dan ir-Regolament u meta l-Istat Membru kkonċernat jibqa’ ma jistax juri li ħa l-azzjoni meħtieġa ta’ rimedju biex jiżgura l-konformità mar-regoli applikabbli u l-infurzar tagħhom fil-ġejjieni.
2. Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar l-ammont tal-‘korrezzjoni billi tikkunsidra n-natura, il-gravità, it-tul ta’ żmien u r-ripetizzjoni tan-nuqqas serju ta’ konformità mill-Istat Membru jew il-benefiċjarju mar-regoli tal-PKS u l-importanza tal-kontribuzzjoni tal-FEMS għall-attività ekonomika tal-benefiċjarju kkonċernat.
3. Meta ma jkunx possibbli li jiġi kkwantifikat preċiżament l-ammont ta’ nfiq marbut man-nuqqas ta’ konformità mar-regoli tal-PKS mill-Istat Membru, il-Kummissjoni għandha tapplika rata fissa jew korrezzjoni finanzjarja estrapolata skont il-paragrafu 4.
4. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 126 li jiddeterminaw il-kriterji biex jiġi stabbilit il-livell ta’ korrezzjoni finanzjarja li għandha tiġi applikata u l-kriterji għall-applikazzjoni ta’ rati fissi jew korrezzjonijiet finanzjarji estrapolati.
Artikolu 106
Proċedura
L-Artikolu 145 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 għandu japplika mutatis mutandis meta l-Kummissjoni tipproponi korrezzjoni finanzjarja msemmija fl-Artikolu 105 ta’ dan ir-Regolament.
KAPITOLU VI
Monitoraġġ, evalwazzjoni, informazzjoni u komunikazzjoni
Taqsima 1
Twaqqif u objettivi ta’ sistema komuni ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni
Artikolu 107
Sistema ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni
1. Għandha tiġi stabbilita sistema komuni ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni għall-operazzjonijiet tal-FEMS taħt ġestjoni konġunta bil-għan li titkejjel il-prestazzjoni tal-FEMS. Sabiex jiġi żgurat kejl effettiv tal-prestazzjoni, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 126 li jiddefinixu l-kontenut u l-bini ta’ dik is-sistema.
2. L-impatt ġenerali tal-FEMS għandu jiġi vvalutatb’rabta mal-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6.
Il-Kummissjoni tista’ tadotta ‘atti ta’ implimentazzjoni li jistabilixxu is-sett ta’ indikaturi speċifiċi għal dawk il-prijoritajiet tal-Unjoni. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3).
3. L-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni bl-informazzjoni kollha neċessarja sabiex ikunu jistgħu jsiru l-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-miżuri kkonċernati. Il-Kummissjoni għandha tikkunsidra l-ħtiġijiet tad-data u s-sinerġiji bejn sorsi potenzjali tad-data, b’mod partikolari l-użu tagħhom għal raġunijiet statistiċi meta dan ikun xieraq. Il-Kummissjoni” għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw regoli dwar l-informazzjoni li trid tintbagħat mill-Istati Membri, kif ukoll dwar il-ħtiġijiet tad-data u s-sinerġiji bejn sorsi potenzjali tad-data. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3).
4. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport dwar l-implimentazzjoni ta’ dan l-Artikolu lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill kull erba’ snin. L-ewwel rapport għandu jiġi ppreżentat sal-31 ta’ Diċembru 2017.
Artikolu 108
Objettivi
L-objettivi tas-sistema komuni ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni għandhom ikunu:
(a)
li jintwera l-progress u l-kisbiet tal-PKS u l-PMI, li jitqies l-impatt ġenerali u li jiġu vvalutati l- effettività, l-effiċjenza u r-rilevanza tal-operazzjonijiet tal-FEMS;
(b)
li tikkontribwixxi għal appoġġ immirat aħjar għall-PKS u l-PMI;
(c)
li tappoġġa proċess ta’ tagħlim komuni relatat mal-monitoraġġ u l-evalwazzjoni;
(d)
li tipprovdi evalwazzjonijiet robusti bbażati fuq il-provi tal-operazzjonijiet tal-FEMS li jikkontribwixxu għall-proċess ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet.
Taqsima 2
Dispożizzjonijiet tekniċi
Artikolu 109
Indikaturi komuni
1. Għandha tiġi speċifikata lista ta’ indikaturi komuni relatati mas-sitwazzjoni inizjali kif ukoll mal-eżekuzzjoni finanzjarja, ir-rendimenti u r-riżultati tal-programm operazzjonali u applikabbli għal kull programm operazzjonali fis-sistema ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni stabbilita fl-Artikolu 107 biex tkun tista’ ssir l-aggregazzjoni tad-data fil-livell tal-Unjoni.
2. L-indikaturi komuni għandhom ikunu marbuta mal-istadji importanti u l-miri stabbiliti fil-programmi operazzjonali skont il-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6. Dawk l-indikaturi komuni għandhom jintużaw għall-eżami tal-prestazzjoni msemmi fl-Artikolu 21(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, u għandhom jippermettu li ssir valutazzjoni tal-progress, l-effiċjenza u l-effettività tal-implimentazzjoni tal-politika fl-isfond tal-objettivi u l-miri fil-livell tal-programm tal-Unjoni.
Artikolu 110
Sistema elettronika ta’ informazzjoni
1. L-informazzjoni ewlenija dwar l-implimentazzjoni tal-programm operazzjonali, dwar kull operazzjoni magħżula għal finanzjament, kif ukoll dwar l-operazzjonijiet kompluti, meħtieġa għall-monitoraġġ u l-evalwazzjoni, inklużi l-karatteristiċi ewlenin tal-benefiċjarju u ta’ kull operazzjoni, għandha tiġi rreġistrata u miżmuma b’mod elettroniku.
2. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li jkun hemm sistema elettronika sikura xierqa sabiex tirreġistra, iżżomm u tiġġestixxi l-informazzjoni ewlenija u biex tirrapporta dwar il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni.
Artikolu 111
Għoti ta’ informazzjoni
Il-benefiċjarji tal-appoġġ taħt il-FEMS, inklużi ‘FLAGs, għandhom jimpenjaw ruħhom li jipprovdu lill-awtorità ta’ ġestjoni u/jew lill-evalwaturi maħtura jew korpi oħrajn delegati li lilhom jiġi ddelegat it-twettiq tal-funzjonijiet f’isimha, id-data u l-informazzjoni kollha meħtieġa sabiex ikunu jistgħu jsiru l-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-programm operazzjonali, b’mod partikolari fir-rigward tal-issodisfar tal-objettivi u l-prijoritajiet speċifiċi.
Taqsima 3
Monitoraġġ
Artikolu 112
Proċeduri ta’ monitoraġġ
1. L-awtorità ta’ ġestjoni msemmija fl-Artikolu 97 ta’ dan ir-Regolament u l-kumitat ta’ monitoraġġ imsemmi fl-Artikolu 47 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 għandhom jissorveljaw il-kwalità tal-implimentazzjoni tal-programm.
2. L-awtorità ta’ ġestjoni u l-kumitat ta’ monitoraġġ għandhom iwettqu l-monitoraġġ tal-programm operazzjonali permezz ta’ indikaturi finanzjarji, indikaturi tar-rendiment u indikaturi tar-riżultat.
Artikolu 113
Funzjonijiet tal-kumitat ta’ monitoraġġ
Minbarra l-funzjonijiet speċifikati fl-Artikolu 49 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, il-kumitat ta’ monitoraġġ jivverifika r-rendiment tal-programm operazzjonali u l-effettività tal-implimentazzjoni tiegħu. Għal dak il-għan, il-kumitat ta’ monitoraġġ għandu:
(a)
jiġi kkonsultat u japprova, fi żmien sitt xhur mid-deċiżjoni li tapprova l-programm, il-kriterji tal-għażla għall-operazzjonijiet iffinanzjati; il-kriterji tal-għażla għandhom jiġu riveduti skont il-ħtiġijiet ta’ programmazzjoni;
(b)
jeżamina l-attivitajiet u r-riżultati relatati mal-pjan ta’ evalwazzjoni tal-programm;
(c)
jeżamina l-azzjonijiet fil-programm marbuta ma’ li jiġu sodisfatti kondizzjonalitajiet ex ante speċifiċi;
(d)
jeżamina u japprova r-rapporti ta’ implimentazzjoni annwali qabel ma jintbagħtu lill-Kummissjoni;
(e)
jeżamina l-azzjonijiet għall-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn l-irġiel u n-nisa, l-opportunitajiet ugwali u n-nuqqas ta’ diskriminazzjoni, inkluża l-aċċessibbiltà għal persuni b’diżabbiltà.
Il-kumitat ta’ monitoraġġ ma għandux jiġi kkonsultat dwar il-pjanijiet ta’ ħidma għall-ġbir ta’ data msemmija fl-Artikolu 21.
Artikolu 114
Rapport annwali ta’ implimentazzjoni
1. Sal-31 ta’ Mejju 2016 u sal-31 ta’ Mejju ta’ kull sena sussegwenti sal-2023 b’din is-sena inkluża, l-Istati Membri għandhom jissottomettu lill-Kummissjoni rapport annwali ta’ implimentazzjoni dwar l-implimentazzjoni tal-programm operazzjonali fis-sena kalendarja ta’ qabel. Ir-rapport sottomess fl-2016 għandu jkopri s-snin kalendarji tal-2014 u l-2015.
2. Minbarra d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 50 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, ir-rapporti annwali ta’ implimentazzjoni għandhom jinkludu:
(a)
informazzjoni dwar l-impenji finanzjarji u l-infiq skont il-kejl;
(b)
sommarju tal-attivitajiet imwettqa relatati mal-pjan ta’ evalwazzjoni;
(c)
informazzjoni dwar l- azzjonijiet meħuda f’każijiet ta’ ksur serju kif imsemmi fl-Artikolu 10(1) ta’ dan ir-Regolament, u ta’ nuqqas ta’ ħarsien tal-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 10(2) ta’ dan ir-Regolament, kif ukoll dwar azzjonijiet ta’ rimedju;
(d)
informazzjoni dwar azzjonijiet meħuda biex ikun hemm konformità mal-Artikolu 41(10) ta’ dan ir-Regolament;
(e)
informazzjoni dwar l-azzjonijiet meħuda biex tiġi żgurata l-pubblikazzjoni tal-benefiċjarji skont l-Anness V għal dan ir-Regolament, għal persuni naturali skont il-liġi nazzjonali fosthom limitu massimu applikabbli.
3. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu regoli li jikkonċernaw il-format u l-preżentazzjoni tar-rapporti annwali ta’ implimentazzjoni. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3).
Taqsima 4
Evalwazzjoni
Artikolu 115
Dispożizzjonijiet ġenerali
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu l-elementi li għandhom jiddaħħlu fir-rapporti ta’ evalwazzjoni ex ante msemmija fl-Artikolu 55 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 u tistabbilixxi r-rekwiżiti minimi għall-pjan ta’ evalwazzjoni msemmi fl-Artikolu 56 ta’ dak ir-Regolament. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3) ta’ dan ir-Regolament.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-evalwazzjonijiet jikkonformaw mas-sistema ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni komuni skont l-Artikolu 107, għandhom jorganizzaw il-produzzjoni u l-ġbir tad-data meħtieġa, u għandhom jipprovdu d-diversi biċċiet ta’ informazzjoni pprovduti mis-sistema ta’ monitoraġġ għall-evalwaturi.
3. Ir-rapporti ta’ evalwazzjoni għandhom jitqiegħdu għad-dispożizzjoni mill-Istati Membri fuq l-Internet u mill-Kummissjoni fuq is-sit elettroniku tal-Unjoni.
Artikolu 116
Evalwazzjoni ex ante
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-evalwatur ex ante ikun involut minn istadju bikri tal-proċess ta’ żvilupp tal-programm operazzjonali, inkluż l-iżvilupp tal-analiżi msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 18(1), it-tfassil tal-loġika ta’ intervent tal-programm u t-tfassil tal-miri tal-programm.
Artikolu 117
Evalwazzjoni ex post
F’konformità mal-Artikolu 57 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, għandu jitħejja rapport ta’ evalwazzjoni ex post mill-Kummissjoni f’kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri.
Artikolu 118
Sinteżijiet tal-evalwazzjonijiet
Għandha ssir sinteżi fil-livell tal-Unjoni tar-rapporti ta’ evalwazzjoni ex ante taħt ir-responsabbiltà tal-Kummissjoni. Is-sinteżi tar-rapporti ta’ evalwazzjoni għandha titlesta sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru tas-sena ta’ wara s-sottomissjoni tal-evalwazzjonijiet relevanti.
Taqsima 5
Informazzjoni u komunikazzjoni
Artikolu 119
Informazzjoni u reklamar
1. L-awtorità ta’ ġestjoni għandha tkun responsabbli f’konformità mal-punt (b) tal-Artikolu 97(1) għal:
(a)
iżgurar tal-ftuħ ta’ sit elettroniku uniku jew portal ta’ sit elettroniku uniku li jipprovdi l-informazzjoni dwar il-programm operazzjonali fl-Istat Membru u aċċess għalih;
(b)
informazzjoni lill-benefiċjarji potenzjali bl-opportunitajiet ta’ finanzjament taħt il-programm operazzjonali;
(c)
pubbliċità għaċ-ċittadini tal-Unjoni r-rwol u l-kisbiet tal-FEMS permezz ta’ azzjonijiet ta’ informazzjoni u komunikazzjoni dwar ir-riżultati u l-impatt tal-ftehimiet ta’ sħubija, il-programmi operazzjonali u l-operazzjonijiet.
(d)
jiġi żgurat li jiġi magħmul pubbliku sommarju tal-miżuri mfassla biex tkun żgurata konformità mar-regoli tal-PKS fosthom il-każijiet ta’ nuqqas ta’ konformità mill-Istati Membri jew mill-benefiċjarji kif ukoll l-azzjonijiet ta’ rimedju bħall-korrezzjonijiet finanzjarji meħuda.
2. Sabiex jiżguraw it-trasparenza rigward l-appoġġ mill-FEMS, l-Istati Membri għandhom iżommu lista ta’ operazzjonijiet fil-format CSV jew XML li għandha tkun aċċessibbli permezz tas-sit elettroniku uniku jew il-portal tas-sit elettroniku uniku, li jipprovdi lista ta’ operazzjonijiet u sommarju tal-programm operazzjonali.
Il-lista ta’ operazzjonijiet għandha tiġi aġġornata mill-inqas kull sitt xhur.
L-informazzjoni minima li għandha tiġi stabbilita fil-lista ta’ operazzjonijiet, inkluża l-informazzjoni speċifika li tikkonċerna l-operazzjonijiet taħt l-Artikoli 26, 39, 47, 54 u 56, hija stabbilita fl-Anness V.
3. Regoli dettaljati li jikkonċernaw l-miżuri ta’ informazzjoni u pubbliċità għall-applikanti u l-benefiċjarji huma stabbiliti fl-Anness V.
4. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu l-karatteristiċi tekniċi tal-miżuri ta’ informazzjoni u pubbliċità għall-istruzzjonijiet tal-operazzjoni għall-ħolqien ta’ emblema u definizzjoni tal-kuluri standard. Dawk l-‘atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 127(2).
TITOLU VIII
IMPLIMENTAZZJONI TAĦT ĠESTJONI DIRETTA
KAPITOLU I
Dispożizzjonijiet Ġenerali
Artikolu 120
Kamp ta’ applikazzjoni
Dan it-Titolu għandu japplika għal miżuri ffinanzjati taħt ġestjoni diretta kif stabbilit fit-Titolu VI.
KAPITOLU II
Kontroll
Artikolu 121
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu l-miżuri xierqa sabiex tiżgura li, meta jiġu implimentati l-operazzjonijiet iffinanzjati skont dan ir-Regolament, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jkunu protetti billi jiġu applikati miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività legali oħra, permezz ta’ verifiki effettivi u, jekk jiġu skoperti irregolaritajiet, permezz tal-irkupru tal-ammonti mħallsa bi żball u, fejn xieraq, permezz ta’ penali proporzjonati u dissważivi effettivi.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandu jkollhom is-setgħa ta’ awditjar, kemm fuq il-bażi tad-dokumenti kif ukoll fuq verifiki fuq il-post, fuq il-benefiċjarji, il-kuntratturi u s-subkuntratturi kollha li rċevew fondi mill-Unjoni.
L-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (OLAF) jista’ jwettaq verifiki u spezzjonijiet fuq il-post fuq operaturi ekonomiċi kkonċernati direttament jew indirettament mill-finanzjament tal-Unjoni skont il-proċeduri stabbiliti fir-Regolament (Euratom, KE) Nru 883/2013 (40) tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u fir-Regolament (Euratom, KE) Nru 2185/96, bil-għan li jiġi stabbilit ikunux twettqu frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra li jaffettwaw l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b’rabta ma’ ftehim dwar l-għajnuna finanzjarja, deċiżjoni dwar l-għajnuna finanzjarja jew kuntratt li jikkonċernaw il-finanzjament tal-Unjoni.
3. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 1 u 2, ftehimiet ta’ kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali, ftehimiet dwar l-għajnuna finanzjarja, deċiżjonijiet dwar l-għajnuna finanzjarja u kuntratti li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandu jkollhom dispożizzjonijiet li jagħtu s-setgħa b’mod espliċitu lill-Kummissjoni, lill-Qorti tal-Awdituri u lill-OLAF sabiex iwettqu awditi, verifiki u spezzjonijiet fuq il-post imsemmija f’dawk il-paragrafi, skont il-kompetenzi rispettivi tagħhom..
Artikolu 122
Awditjar
1. Uffiċċjali tal-Kummissjoni u tal-Qorti tal-Awdituri, jew ir-rappreżentanti tagħhom, jistgħu jwettqu awditjar fuq il-post fuq operazzjonijiet iffinanzjati minn dan ir-Regolament fi kwalunkwe mument b’avviż ta’ mill-inqas għaxart ijiem ta’ xogħol, għajr f’każijiet urġenti, għal perijodu sa tliet snin wara l-pagament finali li sar mill-Kummissjoni.
2. L-Uffiċċjali tal-Kummissjoni u tal-Qorti tal-Awdituri, jew ir-rappreżentanti tagħhom, debitament mogħtija s-setgħa sabiex iwettqu awditjar fuq il-post, għandu jkollhom aċċess għall-kotba u kull dokument ieħor, inklużi dokumenti u metadata mfassla jew irċivuti u rreġistrati f’format elettroniku relatati mal-infiq iffinanzjat taħt dan ir-Regolament.
3. Is-setgħat ta’ awditjar imsemmija fil-paragrafu 2 ma għandhomx jaffettwaw l-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet nazzjonali li jirriżervaw ċerti atti għal aġenti speċifikament maħtura mil-leġislazzjoni nazzjonali. L-Uffiċjali tal-Kummissjoni u tal-Qorti tal-Awdituri, jew ir-rappreżentanti tagħhom, ma għandhomx jieħdu sehem, fost l-oħrajn, fi żjarat fid-djar jew interrogazzjonijiet formali ta’ persuni fi ħdan il-qafas tal-leġislazzjoni nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat. Madanakollu, għandu jkollhom aċċess għal informazzjoni miksuba b’dan il-mod.
4. Jekk kwalunkwe appoġġ finanzjarju mill-Unjoni mogħti taħt dan ir-Regolament jiġi sussegwentement allokat għal parti terza bħala benefiċjarju aħħari, il-benefiċjarju inizjali, peress li hu r-riċevitur tal-appoġġ finanzjarju mill-Unjoni, għandu jipprovdi lill-Kummissjoni bl-informazzjoni relevanti kollha rigward l-identità ta’ dak il-benefiċjarju aħħari.
Artikolu 123
Sospensjoni tal-pagamenti, tnaqqis u kanċellazzjoni tal-kontribuzzjoni finanzjarja
1. Jekk il-Kummissjoni tikkunsidra li l-fondi tal-Unjoni ma ntużawx skont il-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan ir-Regolament jew fi kwalunkwe att legali tal-Unjoni ieħor li huwa applikabbli, din għandha tinnotifika lill-benefiċjarji li għandu jkollhom xahar mid-data ta’ din in-notifika sabiex jagħtu l-osservazzjonijiet tagħhom lill-Kummissjoni.
2. Jekk il-benefiċjarji ma jwiġbux lura fi żmien il-perijodu msemmi fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu jew jekk l-osservazzjonijiet tagħhom mhumiex ikkunsidrati sodisfaċenti, il-Kummissjoni għandha tnaqqas jew tikkanċella l-kontribuzzjoni finanzjarja mogħtija jew tissospendi l-pagamenti. Kwalunkwe ammont imħallas bi żball għandu jitħallas lura lill-baġit ġenerali tal-Unjoni. Għandu jiżdied l-imgħax fuq kwalunkwe somma mhux imħallsa fil-ħin taħt il-kondizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
KAPITOLU III
Evalwazzjoni u rappurtar
Artikolu 124
Evalwazzjoni
1. L-operazzjonijiet iffinanzjati taħt dan ir-Regolament għandhom jiġu ssorveljati b’mod regolari sabiex tiġi segwita l-implimentazzjoni tagħhom.
2. Il-Kummissjoni għandha tiżgura l-evalwazzjoni regolari, indipendenti u esterna tal-operazzjonijiet iffinanzjati.
Artikolu 125
Rappurtar
Il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill:
(a)
sal-31 ta’ Marzu 2017, rapport ta’ evalwazzjoni interim dwar ir-riżultati miksuba u l-aspetti kwalitattivi u kwantitattivi tal-implimentazzjoni tal-operazzjonijiet iffinanzjati taħt dan ir-Regolament;
(b)
sal-31 ta’ Awwissu 2018, komunikazzjoni dwar il-kontinwazzjoni tal-operazzjonijiet iffinanzjati taħt dan ir-Regolament.
TITOLU IX
DISPOŻIZZJONIJIET TA’ PROĊEDURA
Artikolu 126
Eżerċizzju ta’ delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni tal-atti ddelegati hija mogħtija lill-Kummissjoni skont il-kondizzjonijiet stipulati f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li jiġu adottati atti delegati ‘msemmija fl-Artikoli 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 u 129 għandha tingħata sal-31 ta’ Diċembru 2020.
3. Id-delega ta’ setgħa msemmija fl-Artikoli 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 u 129 tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħat speċifikati f’dik id-deċiżjoni. Din għandha tidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fih. Hija ma għandhiex taffettwa l-validità tal-atti delegati diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifika dan simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikoli 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 u 129 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġi espressa ebda oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill f’perijodu ta’ xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta’ dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu informaw lill-Kummissjoni li mhumiex ser joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 127
Proċedura ta’ kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn Kumitat għall-Fond Ewropew għall-Affarijiet Marittimi u s-Sajd. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Fejn il-kumitat ma jagħti l-ebda opinjoni dwar abbozz ta’ att ta’ implimentazzjoni li għandu jiġi adottat skont l-Artikolu 95(5) ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni ma għandhiex tadotta l-abbozz ta’ att ta’ implimentazzjoni u għandu japplika t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
TITOLU X
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 128
Revoka
1. Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 129(2), ir-Regolamenti (KE) Nru 2328/2003, (KE) Nru 861/2006, (KE) Nru 1198/2006, (KE) Nru 791/2007, (UE) Nru 1255/2011 u l-Artikolu 103 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 huma mħassra b’effett mill-1 ta’ Jannar 2014.
2. Ir-referenzi għar-Regolamenti mħassra għandhom jitqiesu bħala referenzi għal dan ir-Regolament.
Artikolu 129
Dispożizzjonijiet transizzjonali
1. Sabiex tiffaċilita t-transizzjoni mill-iskema ta’ appoġġ stabbiliti mir-Regolamenti (KE) Nru 861/2006, (KE) Nru 1198/2006, (KE) Nru 791/2007 u (KE) Nru 1255/2011 ‘għall-iskema stabbilita minn dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati, b’konformità mal-Artikolu 126, li jistabbilixxu il-kondizzjonijiet li taħthom l-appoġġ approvat mill-Kummissjoni skont dawk ir-Regolamenti jista’ jiġi integrat fl-appoġġ stabbilit skont dan ir-Regolament, inkluż għall-għajnuna teknika u għall-evalwazzjonijiet ex-post.
2. Dan ir-Regolament ma għandux jaffettwa t-tkomplija jew il-modifika, inkluża l-kanċellazzjoni sħiħa jew parzjali, tal-proġetti kkonċernati, sal-għeluq tagħhom, jew tal-għajnuna approvata mill-Kummissjoni fuq il-bażi tar-Regolamenti (KE) Nru 2328/2003, (KE) Nru 861/2006, (KE) Nru 1198/2006, ’(KE) Nru 791/2007 u (UE) Nru 1255/2011 u l-Artikolu 103 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 jew kwalunkwe leġislazzjoni oħra li tapplika għal dik l-għajnuna fil-31 ta’ Diċembru 2013 li għandha tibqa’ tapplika għal tali proġetti jew assistenza.
3. L-applikazzjonijiet li jsiru taħt ir-Regolament (KE) Nru 1198/2006 għandhom jibqgħu validi.
Artikolu 130
Dħul fis-seħħ u data ta’ applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u jkun direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-15 ta’ Mejju 2014.