PROVÁDĚCÍ SMĚRNICE KOMISE 2014/22/EU
ze dne 13. února 2014,
kterou se mění příloha IV směrnice Rady 2006/88/ES, pokud jde o nakažlivou chudokrevnost lososů (ISA)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2006/88/ES ze dne 24. října 2006 o veterinárních požadavcích na živočichy pocházející z akvakultury a produkty akvakultury a o prevenci a tlumení některých nákaz vodních živočichů (1), a zejména na čl. 61 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2006/88/ES stanoví mimo jiné určitá veterinární pravidla použitelná pro živočichy pocházející z akvakultury a produkty akvakultury včetně specifických ustanovení týkajících se exotických a neexotických nákaz a druhů k nim vnímavých, které jsou uvedeny v části II přílohy IV uvedené směrnice.
(2)
Část I oddíl B přílohy IV směrnice 2006/88/ES stanoví kritéria, jež je třeba splnit, aby mohla být nákaza uvedena na seznamu neexotických nákaz v části II uvedené přílohy. Nakažlivá chudokrevnost lososů (ISA) je v současné době na tomto seznamu uvedena.
(3)
V května 2013 provedla Světová organizace pro zdraví zvířat (OIE) změnu kapitoly 10.5 Kodexu zdraví vodních živočichů (Kodex zdraví vodních živočichů OIE), pokud jde o ISA. Podle revidovaného Kodexu zdraví vodních živočichů OIE (16. vydání z roku 2013) je ISA definována jako infekce rodu Isavirus (ISAV) čeledi Orthomyxoviridae s genotypem HPR s delecí nebo genotypem HPR0 (bez delece ve vysoce polymorfní oblasti). Kromě toho nyní oba genotypy podléhají ohlašovací povinnosti v souladu s články 1.3.1. a 10.5.1 Kodexu zdraví vodních živočichů OIE. Před uvedenou revizí se mezi oběma genotypy ISAV nerozlišovalo.
(4)
Pouze infekce rodu ISAV s genotypem HPR s delecí splňují kritéria stanovená v oddílu B části I přílohy IV směrnice 2006/88/ES. Proto tedy pouze infekce rodu ISAV s genotypem HPR s delecí by měly být uvedeny v seznamu v části II přílohy IV směrnice 2006/88/ES. Pro účely směrnice 2006/88/ES by tudíž měla být nakažlivá chudokrevnost lososů (ISA) definována jako infekce rodu ISAV s genotypem HPR s delecí.
(5)
Část II přílohy IV směrnice 2006/88/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(6)
Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Příloha IV směrnice 2006/88/ES se mění v souladu s přílohou této směrnice.
Článek 2
1. Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 15. listopadu 2014. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
Použijí tyto předpisy nejpozději ode dne 16. listopadu 2014.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 3
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 4
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 13. února 2014.
DIRETTIVA TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI 2014/22/UE
tat-13 ta’ Frar 2014
li temenda l-Anness IV tad-Direttiva tal-Kunsill 2006/88/KE fir-rigward tal-anemija infettiva tas-salamun (ISA)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 2006/88/KE tal-24 ta’ Ottubru 2006 dwar il-ħtiġiet tas-saħħa tal-annimali għall-annimali tal-akkwakultura u l-prodotti tagħhom, u dwar il-prevenzjoni u l-kontroll ta’ ċertu mard f’annimali akkwatiċi (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 61(2) tagħha,
Billi:
(1)
Id-Direttiva 2006/88/KE tistipula, inter alia, ċerti regoli tas-saħħa tal-annimali applikabbli għall-annimali tal-akkwakultura u l-prodotti tagħhom, inklużi dispożizzjonijiet speċifiċi dwar mard eżotiku u mhux eżotiku u l-ispeċi suxxettibbli għalih, elenkati fil-Parti II tal-Anness IV ta’ dik id-Direttiva.
(2)
It-Taqsima B tal-Parti I tal-Anness IV tad-Direttiva 2006/88/KE tistipula l-kriterji li għandhom jiġu sodisfatti sabiex marda titniżżel bħala marda mhux eżotika fil-Parti II ta’ dak l-Anness. L-anemija infettiva tas-salamun (ISA) bħalissa tinstab f’dik il-lista.
(3)
F’Mejju 2013, l-Organizzazzjoni Dinjija għas-Saħħa tal-Annimali (OIE) emendat il-Kapitolu 10.5 tal-Kodiċi tas-Saħħa tal-Annimali Akkwatiċi (il-Kodiċi Akkwatiku tal-OIE) fir-rigward tal-ISA. Skont il-Kodiċi Akkwatiku tal-OIE rivedut (is-16-il edizzjoni 2013), l-ISA hija ddefinita bħala infezzjoni bil-ġenotip HPR imneħħi jew bil-ġenotip HPR0 (reġjun polimorfiku ħafna mhux imħassar) tal-ġenus Isavirus (ISAV) tal-familja Orthomyxoviridae. Barra minn hekk, iż-żewġ ġenotipi huma notifikabbli skont l-Artikolu 1.3.1 u 10.5.1 tal-Kodiċi Akkwatika tal-OIE. Qabel ma saret dik ir-reviżjoni ma kienet issir l-ebda distinzjoni bejn iż-żewġ ġenotipi tal-ISAV.
(4)
Huma biss l-infezzjonijiet bil-ġenotip HPR imneħħi tal-ġenus IPAV li jissodisfaw il-kriterji stipulati fit-Taqsima B tal-Parti I tal-Anness IV tad-Direttiva 2006/88/KE. Konsegwentament, huma biss l-infezzjonijiet bil-ġenotip HPR imneħħi tal-ġenus IPAV li għandhom jiġu elenkati fil-Parti II tal-Anness IV tad-Direttiva 2006/88/KE. Għalhekk, għall-iskopijiet tad-Direttiva 2006/88/KE, l-anemija infettiva tas-salamun (ISA) għandha tiġi definita bħala infezzjoni bil-ġenotip HPR imħassar tal-ġenus ISAV.
(5)
Għaldaqstant, il-Parti II tal-Anness IV tad-Direttiva 2006/88/KE għandha tiġi emendata skont dan.
(6)
Il-miżuri previsti f’din id-Direttiva huma skont l-opinjoni tal-Kumitat Permanenti dwar il-Katina Alimentari u s-Saħħa tal-Annimali,
ADOTTAT DIN ID-DIRETTIVA:
Artikolu 1
L-Anness IV tad-Direttiva 2006/88/KE huwa emendat skont l-Anness ta’ din id-Direttiva.
Artikolu 2
1. L-Istati Membri għandhom jadottaw u jippubblikaw, sa mhux iktar tard mill-15 ta’ Novembru 2014, il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa biex jikkonformaw ma’ din id-Direttiva. Huma għandhom jikkomunikaw minnufih it-test ta’ dawk id-dispożizzjonijiet lill-Kummissjoni.
Huma għandhom japplikaw dawn id-dispożizzjonijiet sa mhux aktar tard mis-16 ta’ Novembru 2014.
Meta l-Istati Membri jadottaw dawk id-dispożizzjonijiet, dawn għandhom jirreferu għal din id-Direttiva jew ikunu akkumpanjati minn tali referenza waqt il-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. L-Istati Membri għandhom jiddeċiedu kif għandha ssir din ir-referenza.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test tad-dispożizzjonijiet ewlenin tal-liġi nazzjonali li huma jadottaw fil-qasam kopert minn din id-Direttiva.
Artikolu 3
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 4
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, it-13 ta’ Frar 2014.