NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 99/2013
ze dne 15. ledna 2013
o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017
(Text s významem pro EHP a Švýcarsko)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Spolehlivé empirické údaje a statistiky mají zcela zásadní význam pro měření dosaženého pokroku a vyhodnocení účinnosti politik a programů Unie, především v souvislosti se strategií Evropa 2020 popsanou ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010„Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“).
(2)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (2) by měl být vytvořen evropský statistický program (dále jen „víceletý program“), který by stanovil rámec pro financování akcí Unie.
(3)
Podle nařízení (ES) č. 223/2009 by měl víceletý program poskytnout rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na dobu nepřekračující pět let. Měl by stanovit priority, které se týkají potřeb informací pro účely provádění činností Unie. Tyto potřeby by měly být posuzovány s ohledem na zdroje, které jsou na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni potřebné k poskytnutí požadovaných statistik, a rovněž s ohledem na zatížení respondentů a na náklady, které v této souvislosti respondentům vzniknou, se zvláštním zřetelem na efektivnost nákladů.
(4)
Evropská statistika by měla být v legislativním rámci víceletého programu vyvíjena, vypracovávána a šířena v úzké a koordinované spolupráci v rámci evropského statistického systému (dále jen „ESS“) mezi statistickým úřadem Unie, kterým je Komise (Eurostat), národními statistickými úřady a jinými vnitrostátními orgány určenými členskými státy (3) (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“). Pro poskytování spolehlivých a vysoce kvalitních statistických údajů má zásadní význam profesionální nezávislost národních statistických úřadů a Komise (Eurostatu).
(5)
Pro zvýšení kvality evropské statistiky je zcela zásadní užší spolupráce mezi Komisí (Eurostatem) a národními statistickými úřady. Tato užší spolupráce by se měla zaměřit zejména na zajištění další odborné přípravy v oblasti statistických metod a souvisejících záležitostí, na rozvoj a šíření stávajících osvědčených postupů v rámci ESS a na výměnu zaměstnanců mezi členskými státy a Komisí (Eurostatem).
(6)
Provádění víceletého programu je příležitostí k vytváření harmonizované evropské statistiky s cílem přispívat k vývoji, vypracovávání a šíření společných, srovnatelných a spolehlivých statistických informací na úrovni Unie.
(7)
Vysoce kvalitní statistiky vyvinuté, vypracované a šířené v rámci víceletého programu jsou zásadní pro rozhodování na základě fakt, měly by být včas k dispozici a měly by přispívat k provádění politik Unie, uvedených ve Smlouvě o fungování Evropské unie a strategii Evropa 2020, a k provádění dalších politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let 2010-2014, totiž posílená a integrovaná správa ekonomických záležitostí, změna klimatu, reformovaná zemědělská politika, růst a sociální soudržnost, rovnost pohlaví, Evropa občanů a globalizace. Měly by být podporovány prostřednictvím akcí, jež jsou financovány v rámci víceletého programu v případech, kdy Unie může být zdrojem jasné přidané hodnoty, a jejichž cílem je to, aby byly na stejnou úroveň postaveny hospodářské, sociální a environmentální ukazatele.
(8)
Při vymezování oblastí statistiky, které mají být rozvíjeny, je nutné přihlížet k cílům stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011 ze dne 6. července 2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech (4), které se týkají rozvoje nových modulů environmentálních hospodářských účtů.
(9)
Mimoto by měly statistické studie věnovat zvláštní pozornost dopadům programů fiskální konsolidace na pracující a na ostatní občany. Statistické údaje by měly být shromažďovány tak, aby byl zřetelný vývoj v jednotlivých členských státech, například vývoj nezaměstnanosti, výše plateb sociálních transferů a jejich změny, počet a kvalita pracovních míst, pracovní mobilita uvnitř členských států, v Unii a mezi Unií a třetími zeměmi a související sociogeografické změny ve struktuře příjmů a odborné přípravě.
(10)
V posledních letech čelí ESS řadě výzev. Zaprvé, nedostatek vysoce kvalitních vnitrostátních statistik může mít neblahé důsledky pro členské státy i celou Unii. Soustavně přesné a vysoce kvalitní vnitrostátní statistiky vypracované profesionálně nezávislými národními statistickými úřady jsou proto nezbytně nutné pro tvorbu politiky jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Unie, zejména v souvislosti s mechanismy dohledu v eurozóně.
(11)
Zadruhé, soustavně roste poptávka po evropské statistice a tato tendence se v budoucnosti pravděpodobně nezmění. Hospodářská globalizace představuje zvláštní výzvu, která vyžaduje vývoj nových metod měření globálních hodnotových řetězců mezinárodně koordinovaným způsobem, a tím dává k dispozici přesnější údaje o hospodářském růstu a vytváření pracovních míst.
(12)
Zatřetí, povaha potřeb se neustále mění, a proto je zapotřebí více součinnosti mezi statistickými oblastmi.
(13)
Začtvrté, pokud budou dostupné údaje vhodným způsobem členěny, bude snazší sledovat účinky hospodářské a finanční krize a dopad prováděných politik na občany, včetně těch nejzranitelnějších.
(14)
Zapáté, povaha statistik se změnila. Statistiky již nejsou pouze jedním ze zdrojů informací pro účely tvorby politik, nýbrž přímo těžištěm rozhodovacího procesu. Rozhodování založené na faktech vyžaduje statistiku, která splňuje vysoká kritéria kvality spojená s konkrétními účely, jimž slouží, a je stále více zapotřebí komplexních vícerozměrných statistik, které poskytují podklady pro smíšené oblasti politiky. S cílem správně reagovat na požadavky tvorby politik je nutné mít tam, kde je to vhodné, údaje rozčleněné podle pohlaví.
(15)
Zašesté, na trhu s informacemi se objevují nové subjekty, z nichž některé poskytují informace téměř okamžitě, a prioritou ESS proto bude vysoká kvalita zahrnující včasnost.
(16)
Zasedmé, situaci dále komplikují rozpočtová omezení na vnitrostátní i unijní úrovni a nutnost dále snižovat zátěž podniků a občanů.
(17)
Sdělení Komise ze dne 10. srpna 2009 o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí a strategie ESS pro jeho provádění se vyslovuje ke všem těmto sedmi výzvám tím, že se zaměřují na přepracování způsobů práce v rámci ESS, aby se zvýšila jeho účinnost a flexibilita. Provádění vedeného sdělení tvoří jádro víceletého programu v rámci společné strategie ESS.
(18)
Aby byla zajištěna ucelená a kvalitní správa při vývoji, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení, měly by národní statistické úřady a Komise (Eurostat) přijmout veškerá nutná opatření, aby byla zachována důvěra veřejnosti ve statistiky a aby bylo umožněno důslednější prosazování platného Kodexu evropské statistiky a sdělení Komise ze dne 15. dubna 2011 nazvaného „Robustnější řízení kvality evropské statistiky“, při dodržení zásad stanovených v uvedených dokumentech.
(19)
S cílem lépe sladit omezené zdroje dostupné vnitrostátním a unijním orgánům vypracovávajícím evropské statistiky s rostoucí poptávkou po statistikách by příprava ročních statistických pracovních programů Komise, v nichž je tento víceletý program rozpracován, měla zahrnovat soustavný a důkladný přezkum statistických priorit, které omezí méně důležité požadavky a zjednoduší stávající procesy a zároveň zvýší spolehlivost a zachovají vysoce kvalitní normy oficiálních statistik. V úvahu je třeba vzít rovněž zatížení respondentů, ať už podniků, ústředních, regionálních nebo místních vládních institucí, domácností nebo jednotlivců. Tento proces by měl probíhat v úzké spolupráci s uživateli i tvůrci evropské statistiky.
(20)
V této souvislosti by mělo být zajištěno přiměřené sdílení finanční zátěže mezi rozpočtem Unie a rozpočty členských států. Navíc k přídělu finančních prostředků stanovenému tímto nařízením by vnitrostátní statistické orgány tudíž měly obdržet odpovídající financování na vnitrostátní úrovni na provádění jednotlivých statistických akcí, o nichž bude rozhodnuto pro účely provádění víceletého programu.
(21)
S ohledem na zátěž spojenou s dodržováním předpisů, zejména v případě menších členských států, by Komise (Eurostat) měla být schopna členským státům poskytovat technickou podporu i odborné zkušenosti a být jim nápomocna při odstraňování omezení výzkumu i hlavních metodických překážek s cílem zajistit dodržování předpisů a poskytování vysoce kvalitních údajů.
(22)
Finanční krytí víceletého programu by rovněž mělo být vyčleněno tak, aby pokrylo náklady na zlepšení postupů vytváření vysoce kvalitní evropské statistiky, na kapacity k tomu potřebné a na potřeby odborného vzdělávání statistiků v členských státech.
(23)
Finanční příspěvky Unie by měly být použity na podporu vývoje, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení. Měly by mít podobu grantů, veřejných zakázek a jiných intervencí, které jsou zapotřebí pro dosažení cílů víceletého programu. Hlavní metodou, jak zjednodušit grantové řízení, by mělo být používání paušálních částek.
(24)
Podle článku 15 nařízení (ES) č. 223/2009 by měla být vytvořena odpovídající finanční struktura na podporu sítí spolupráce.
(25)
Mělo by být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti zemí Evropského sdružení volného obchodu, které se účastní Evropského hospodářského prostoru (dále jen „země EHP/ESVO“), a Švýcarska. Rovněž by mělo být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti jiných zemí, zejména zemí sousedících s Unií, zemí, které požádaly o členství v Unii, kandidátských zemí a přistupujících zemí.
(26)
V souvislosti s prováděním víceletého programu by ve vhodných případech měla být podporována spolupráce s třetími zeměmi, které se víceletého programu neúčastní, s ohledem na veškeré související dohody nebo jakékoli plánované dohody mezi těmito zeměmi a Unií.
(27)
Aby byly roční pracovní programy přijaté Komisí k provádění víceletého programu považovány za rozhodnutí o financování podle čl. 84 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (5) (dále jen „finanční nařízení“), musí v nich být stanoveny sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celková částka. Rovněž musí obsahovat popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a indikativní harmonogram provádění. Je žádoucí, aby rovněž stanovily význam sledovaných cílů pro potřeby uživatelů a projektový plán. Pokud jde o granty, měly by obsahovat priority, základní kritéria hodnocení a maximální míru spolufinancování. Roční pracovní programy by měly rovněž obsahovat vhodné ukazatele pro sledování výsledků.
(28)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření víceletého programu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(29)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení bylo vypracováno hodnocení ex ante, aby se víceletý program zaměřil na potřebu účinnosti a účelnosti při dosahování cílů a aby byla rozpočtová omezení zohledněna již od fáze koncipování víceletého programu. Hodnota a dopad opatření přijatých v rámci víceletého programu by měly být pravidelně sledovány a vyhodnocovány, a to i nezávislými externími hodnotiteli. Pro účely hodnocení víceletého programu byly formulovány měřitelné cíle a vyvinuty ukazatele.
(30)
Na rok 2013 stanoví toto nařízení pro víceletý program finanční krytí, který představuje pro rozpočtový orgán v ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6).
(31)
Kromě finančního krytí podle tohoto nařízení by měly jednotlivé statistické akce k provádění víceletého programu, včetně akcí v podobě dohody mezi vnitrostátními statistickými orgány a Komisí (Eurostatem), obdržet v nejvyšší možné míře náležité financování na vnitrostátní úrovni.
(32)
Základem pro vyčlenění finančních prostředků na víceletý program je posouzení dopadu tohoto nařízení, v němž budou uvedeny úspory pro Unii a členské státy. Úspory vzniknou zejména díky novým metodám vypracovávání evropské statistiky, které jsou výsledkem vývoje v oblasti informačních a komunikačních technologií.
(33)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.
(34)
S cílem zajistit kontinuitu statistických operací v rámci ESS pro celý kalendářní rok 2013 a za účelem právní jistoty by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení a být použitelné od 1. ledna 2013. Datum použitelnosti tohoto nařízení by mělo zejména odůvodnit odměňování smluvních pracovníků a veškeré činnosti vykonávané podle programu.
(35)
V souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 byl návrh víceletého programu předložen k předchozímu posouzení Výboru pro ESS, Evropskému statistickému poradnímu výboru zřízenému rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES (7) a Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance zřízenému rozhodnutím Rady 2006/856/ES (8),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vytvoření evropského statistického programu
Vytváří se evropský statistický program na období let 2013 až 2017 (dále jen „program“).
Článek 2
Přidaná hodnota
Program představuje přidanou hodnotu spočívající v tom, že bude zaručeno, že se evropská statistika soustředí na informace nutné k navrhování, provádění, sledování a hodnocení politik Unie. Kromě toho přispívá k účinnému využívání zdrojů tím, že podporuje akce, které důležitým způsobem přispívají k vývoji, vypracovávání a šíření harmonizovaných, srovnatelných, spolehlivých, uživatelsky přívětivých a dostupných statistických informací na základě jednotných norem a společných kritérií kvality stanovených v platném Kodexu evropské statistiky (dále jen „Kodex“) přijatém Výborem pro ESS, zejména kritérií kvality, jimiž jsou relevance, přesnost a spolehlivost, včasnost a dochvilnost, dostupnost a srozumitelnost a soudržnost a srovnatelnost.
Článek 3
Oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví programový rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na období let 2013 až 2017, v souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009.
2. Program se nevztahuje na opatření stanovená programem modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (dále jen „program MEETS“), vytvořeným rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1297/2008/ES (9), do ukončení programu MEETS dne 31. prosince 2013, ale zahrnuje cíle v oblasti statistiky podnikání a obchodu, které mají být podle plánu provedeny v období od roku 2014 do roku 2017.
Článek 4
Cíle
1. Obecným cílem programu je, aby byl evropský statistický systém (dále jen „ESS“) i nadále vůdčím poskytovatelem vysoce kvalitních statistik o Evropě.
2. Vzhledem k dostupným zdrojům na vnitrostátní i unijní úrovni a k zatížení respondentů by měly statistické akce uskutečňované k provádění programu sledovat tyto specifické cíle:
- cíl 1: poskytovat včas statistické informace na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Unie s náležitým zohledněním priorit, při zachování rovnováhy mezi oblastmi hospodářství, sociálních věcí a životního prostředí a při uspokojování potřeb širokého okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a to hospodárným způsobem bez zbytečného překrývání činností,
- cíl 2: zavést nové metody vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a kvality,
- cíl 3: posilovat partnerství v rámci ESS i mimo něj s cílem dále zvýšit jeho produktivitu a posílit celosvětově jeho vedoucí úlohu v oblasti oficiálních statistik, a
- cíl 4: zajistit, aby statistiky byly poskytovány soustavně po celou dobu trvání programu, pokud tím nedojde k narušení mechanismu určování priorit ESS.
3. Obecné a specifické cíle uvedené v odstavcích 1 a 2 jsou dále upřesněny v příloze společně s ukazateli užívanými pro monitorování provádění programu. V souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009 podléhá program podrobnému ročnímu plánování, jehož nedílnou součástí bude mechanismus stanovení priorit. Cílů programu je dosahováno v úzké a koordinované spolupráci v rámci ESS. Součástí programu je rozvoj vhodných nástrojů, jejichž výsledkem je zvýšení kvality a flexibility ESS a zvýšení jeho schopnosti uspokojovat včas potřeby uživatelů. Program rovněž propaguje vývoj spolehlivých ukazatelů schopných řešit výzvy 21. století, jimiž jsou měření environmentální udržitelnosti, kvality života a sociální soudržnosti a sledování hospodářské činnosti v terciárním sektoru a v sociální ekonomice.
Článek 5
Správa, nezávislost, transparentnost a kvalita statistiky
1. Evropská statistika je vytvářena profesionálně nezávislým a transparentním způsobem.
2. Program se provádí v souladu se zásadami Kodexu evropské statistiky s cílem vypracovávat a šířit vysoce kvalitní harmonizované a srovnatelné evropské statistiky v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 223/2009 a zaručit řádné fungování ESS jako celku. Národní statistické úřady a statistický úřad Unie (Komise (Eurostat)) zajišťují prostřednictvím své profesionální nezávislosti, aby byla evropská statistika v souladu s Kodexem.
3. Národní statistické úřady a jiné vnitrostátní orgány určené členskými státy (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“) a Komise (Eurostat), které odpovídají za vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky:
-
usilují o posílení institucionálního a organizačního prostředí, které podporuje koordinaci, účinnost a důvěryhodnost vnitrostátních statistických orgánů a Komise (Eurostat), jež vypracovávají a šíří evropskou statistiku,
-
kladou důraz na statistické zásady stanovené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009 a na potřeby uživatelů,
-
uspokojují potřeby institucionálních uživatelů Unie v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 a snaží se vyvíjet statistiky, které slouží širokému okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a
-
spolupracují se statistickými orgány na mezinárodní úrovni s cílem podporovat používání mezinárodních pojmů, klasifikací, metod a jiných standardů, a to zejména za účelem zvýšení soudržnosti a srovnatelnosti na celosvětové úrovni.
4. Každý členský stát zajišťuje, aby jeho procesy vytváření statistik byly standardizovány a v nejvyšší možné míře posíleny auditními mechanismy.
5. V zájmu transparentnosti zveřejňuje Komise (Eurostat) ve vhodných případech své hodnocení kvality vnitrostátních příspěvků k evropské statistice jako součást zpráv o kvalitě a sledování dodržování předpisů.
6. Komise (Eurostat) uváží, jakým způsobem zajistit, aby její publikace, a zejména ty dostupné na jejích internetových stránkách, byly pro neodbornou veřejnost srozumitelnější, dále umožní snadný přístup k úplným datovým řadám a používá intuitivní srovnávací grafy, aby byl zvýšen přínos pro občany. Pravidelné aktualizace Komise (Eurostatu) podle možností poskytnou informace o každém členském státě a nabídnou roční, měsíční datové řady a dlouhodobé datové řady, je-li to vhodné a je-li přínos vyšší než náklady vynaložené na shromažďování informací.
Článek 6
Stanovení statistických priorit
1. Program zajišťuje statistické iniciativy napomáhající rozvoji, provádění a sledování současných politik Unie a poskytuje statistickou podporu významným požadavkům plynoucím z nových politických iniciativ Unie.
2. Při přípravě ročních pracovních programů uvedených v článku 9 Komise zajišťuje, aby statistické priority byly řádně stanoveny a byly předmětem ročních přezkumů a zpráv. Roční pracovní programy usilují o to, aby byla evropská statistika vytvářena v rámci dostupných zdrojů na vnitrostátní a unijní úrovni. Cílem stanovení priorit je snížit náklady a zatížení vyplývající z nových statistických požadavků omezením statistických požadavků v dosavadních oblastech evropské statistiky a tyto priority jsou sledovány v úzké spolupráci s členskými státy.
3. Komise zajišťuje vývoj a uplatňování nástrojů ke každoročnímu přezkumu priorit statistických činností s cílem přispět ke snížení nákladů a zatížení poskytovatelů údajů a tvůrců statistik.
4. Pokud Komise navrhuje nové akce nebo provádí rozsáhlé změny stávajících statistik, řádně tyto akce nebo změny zdůvodní a poskytne informace s údaji od členských států o zatížení respondentů a nákladech na vypracovávání statistik v souladu s čl. 14 odst. 3 nařízení (ES) č. 223/2009.
Článek 7
Financování
1. Finanční krytí Unie na provádění tohoto programu v roce 2013 se stanoví ve výši 57,3 milionů EUR, které připadají na programové období let 2007 až 2013.
2. Komise se vyzývá, aby do tří měsíců od přijetí víceletého finančního rámce na období let 2014 až 2020 předložila Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh, kterým se stanoví finanční příděl na období let 2014 až 2017.
3. Komise provádí finanční podporu Unie v souladu s finančním nařízením.
4. Komise při přijímání rozhodnutí o ročních rozpočtových prostředcích respektuje výsadní pravomoci rozpočtového orgánu.
Článek 8
Administrativní a technická pomoc
Finanční prostředky na program mohou pokrývat výdaje související s přípravou, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením vyžadovanými k řízení programu a plnění jeho cílů; zejména se jedná o studie, setkání odborníků, výdaje spojené s náhradami pro statistické odborníky, informační a komunikační akce, výdaje na sítě IT, jež se soustředí na zpracování a výměnu informací, a o veškeré ostatní výdaje na technickou a administrativní pomoc, které Komisi vzniknou při řízení programu. Z těchto prostředků lze rovněž financovat technickou pomoc a odborné poradenství poskytované členským státům, které v důsledku zvláštních okolností nejsou schopny vytvářet určité evropské statistiky nebo statistiky požadované kvality.
Článek 9
Roční pracovní programy
Komise k provádění programu přijímá roční pracovní programy, které splňují požadavky článku 17 nařízení (ES) č. 223/2009 a stanoví sledované cíle a očekávané výsledky, v souladu s obecnými a specifickými cíli uvedenými v čl. 4 odst. 1 a 2 tohoto nařízení. Každý roční pracovní program se pro informaci sdělí Evropskému parlamentu.
Článek 10
Druhy intervence
Finanční příspěvky Unie mohou mít formu grantů, veřejných zakázek nebo jakýchkoli jiných intervencí nutných pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2.
Článek 11
Způsobilé akce
1. Finanční příspěvky Unie podporují akce pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky nutné pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2. Přednost je dána akcím, které mají vysokou přidanou hodnotu pro Unii v souladu s článkem 2.
2. Finanční příspěvek na podporu sítí spolupráce v souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 223/2009 může mít formu grantů na určitou akci a může pokrýt až 95 % způsobilých nákladů.
3. Ve vhodných případech lze udělovat provozní granty na fungování organizací uvedených v čl. 12 odst. 3, které nepřesáhnou 50 % způsobilých nákladů.
4. Jako příspěvek na výdaje vynaložené členskými státy při provádění akcí založených na sběru údajů lze vyplatit paušální částku za soubor údajů, v rámci kterého mají být Komisi předány úplné výsledky, až do maximální prahové hodnoty vymezené pro každý sběr údajů. Komise stanoví výši této částky s ohledem na složitost daného sběru údajů.
Článek 12
Způsobilí příjemci grantů
1. V souladu s čl. 128 odst. 1 druhým pododstavcem finančního nařízení lze vnitrostátním statistickým orgánům určeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 223/2009 udělovat granty bez výzvy k předložení návrhů.
2. Sítě spolupráce mohou zahrnovat příjemce uvedené v odstavci 1 a jiné subjekty bez výzvy k předložení návrhů v souladu s čl. 128 odst. 1 finančního nařízení.
3. Provozní granty uvedené v čl. 11 odst. 3 lze udělovat organizacím, které splňují obě tato kritéria:
a)
jsou neziskové, nezávislé na průmyslových, obchodních a podnikatelských nebo jiných neslučitelných zájmech a jejich hlavním cílem a náplní činnosti je prosazování a podpora provádění Kodexu a zavádění nových metod vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a zlepšení kvality na úrovni Unie, a
b)
předložily Komisi uspokojivé údaje o svých členech, vnitřních pravidlech a zdrojích financování.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, soustavnými a účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět kontrolou dokumentů i inspekcemi na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádí ve vhodných případech kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol a inspekcí na místě.
Článek 14
Účast třetích zemí v programu
Programu se mohou účastnit:
a)
země EHP/ESVO v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru;
b)
Švýcarsko, v souladu s podmínkami stanovenými Dohodou ze dne 26. října 2004 mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o spolupráci v oblasti statistiky (11), a
c)
země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, země, které požádaly o členství v Unii, kandidátské země, přistupující země a země západního Balkánu začleněné do procesu stabilizace a přidružení, a to v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách s těmito zeměmi, které stanoví obecné zásady jejich účasti v programech Unie.
Článek 15
Hodnocení a přezkum programu
1. Po konzultaci s Výborem pro ESS předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2015 průběžnou zprávu o pokroku v provádění programu.
2. Na základě průběžné zprávy o pokroku uvedené v odstavci 1 může Komise nejpozději 31. prosince 2016 a po konzultaci s Výborem pro ESS předložit Evropskému parlamentu a Radě návrh na prodloužení programu na období let 2018 až 2020, přičemž musí být zajištěn soulad s víceletým finančním rámcem na období let 2014 až 2020.
3. Do 31. prosince 2018 Komise po konzultaci s Výborem pro ESS a s Evropským statistickým poradním výborem předloží Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou hodnotící zprávu o provádění programu.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. ledna 2013.
REGOLAMENT (UE) Nru 99/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-15 ta’ Jannar 2013
dwar il-programm statistiku Ewropew tal-2013-2017
(Test b'relevanza għaż-ŻEE u għall-Isvizzera)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 338(1) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Waqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (1),
Billi:
(1)
Data empirika u statistika solida huma assolutament essenzjali sabiex jitkejjel il-progress u tiġi evalwata l-effiċjenza tal-politika u l-programmi tal-Unjoni, speċjalment fil-kuntest tal-Istrateġija Ewropa 2020 stabbilita fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-3 ta’ Marzu 2010 bl-isem “Ewropa 2020: Strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv” (Ewropa 2020).
(2)
Skont ir-Regolament (KE) Nru 223/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta’ Marzu 2009 dwar l-istatistika Ewropea (2), għandu jiġi stabblilit programm statistiku Ewropew multiannwali (“il-programm multiannwali”), li jipprovdi qafas għall-finanzjament ta’ azzjonijiet tal-Unjoni.
(3)
Skont ir-Regolament (KE) Nru 223/2009, il-programm multiannwali għandu jipprovdi l-qafas għall-iżvilupp, il-produzzjoni u t-tixrid ta’ statistika Ewropea, l-oqsma ewlenin u l-għanijiet tal-azzjonijiet maħsuba għal perjodu li ma jabiżx il-ħames snin. Għandu jistabbilixxi prijoritajiet li jikkonċernaw il-ħtiġijiet għal informazzjoni għall-fini li jitwettqu l-attivitajiet tal-Unjoni. Dawk il-ħtiġijiet għandhom jitqiesu meta mqabbla mar-riżorsi meħtieġa fuq livell tal-Unjoni u dak nazzjonali sabiex tiġi pprovduta l-istatistika meħtieġa, kif ukoll meta mqabbla mal-piż tar-rispons u l-ispejjeż assoċjati ta’ min iwieġeb, filwaqt li tingħata attenzjoni partikolari għall-effiċjenza meta mqabbla mal-ispiża.
(4)
L-iżvilupp, il-produzzjoni u t-tixrid ta’ statistika Ewropea fil-qafas leġislattiv tal-programm multiannwali għandhom jintlaħqu permezz ta’ kooperazzjoni mill-qrib u kkoordinata fis-Sistema Statistika Ewropea (SSE) bejn l-awtorità statistika tal-Unjoni, li hija l-Kummissjoni (Eurostat), u l-istituti nazzjonali tal-istatistika u awtoritajiet nazzjonali oħra kif maħtura mill-Istati Membri (3) (kollettivament “awtoritajiet nazzjonali tal-istatistika”). L-indipendenza professjonali tal-istituti nazzjonali tal-istatistika kif ukoll tal-Kummissjoni (Eurostat) hija essenzjali għall-forniment ta’ data statistika kredibbli u ta’ kwalità għolja.
(5)
Il-kooperazzjoni aktar mill-qrib bejn il-Kummissjoni (Eurostat) u l-istituti nazzjonali tal-istatistika hija assolutament essenzjali sabiex tissaħħaħ il-kwalità tal-istatistika Ewropea. Kooperazzjoni aktar mill-qrib bħal din għandha tiffoka l-aktar fuq il-forniment ta’ taħriġ metodoloġiku ulterjuri dwar l-istatistika u kwistjonijiet relatati, fuq l-iżvilupp u t-tixrid tal-prattiki tajba eżistenti fi ħdan is-SSE, kif ukoll fuq l-iskambju tal-persunal fiż-żewġ direzzjonijiet bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni (Eurostat).
(6)
L-implimentazzjoni tal-programm multiannwali hija opportunità biex tiġi prodotta statistika Ewropea armonizzata sabiex jingħata kontribut għall-iżvilupp, il-produzzjoni u t-tixrid ta’ informazzjoni statistika komuni, komparabbli u affidabbli fil-livell tal-Unjoni.
(7)
L-istatistika ta’ kwalità għolja żviluppata, prodotta u mxerrda taħt il-programm multiannwali hija essenzjali għat-teħid ta’ deċiżjonijiet ibbażat fuq l-evidenza, għandha tkun disponibbli fil-waqt u għandha tikkontribwixxi għall-implimentazzjoni tal-politika tal-Unjoni kif rifless fit-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) u Ewropa 2020 u kwalunkwe politika oħra indirizzata fil-prijoritajiet strateġiċi tal-Kummissjoni għall-2010-2014 (jiġifieri governanza ekonomika msaħħa u integrata, tibdil fil-klima, politika agrikola rriformata, tkabbir u koeżjoni soċjali, l-ugwaljanza bejn is-sessi, l-Ewropa taċ-ċittadini u l-globalizzazzjoni. Huma għandhom jitrawmu permezz ta’ azzjonijiet iffinanzjati taħt il-programm multiannwali fejn l-Unjoni tista’ ġġib valur miżjud ċar u li jkollhom l-għan ukoll li jiżguraw li l-indikaturi ekonomiċi, soċjali u ambjentali jiġu trattati kollha b’mod ugwali.
(8)
Meta jiġu definiti l-oqsma ta’ statistika li għandhom jiġu żviluppati, għandhom jitqiesu l-objettivi tar-Regolament (UE) Nru 691/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-6 ta’ Lulju 2011 dwar il-kontijiet ekonomiċi ambjentali Ewropej (4), li jirrelataw mal-iżvilupp ta’ moduli ta’ kontijiet ekonomiċi ambjentali ġodda.
(9)
Barra minn hekk, fl-istudji statistiċi għandha tingħata attenzjoni partikolari lill-impatt tal-programmi ta’ konsolidament ekonomiku fuq il-ħaddiema u ċittadini oħrajn. Id-data statistika għandha tinġabar b’tali mod li tiġi żgurata l-viżibilità tal-iżviluppi fl-Istati Membri individwali, bħal żviluppi fir-rigward tal-qgħad, l-ammont ta’ ħlasijiet ta’ trasferiment soċjali u l-bidliet fihom, l-għadd u l-kwalità ta’ impjiegi, mobilità tal-impjiegi fi ħdan l-Istati Membri, fi ħdan l-Unjoni u bejn l-Unjoni u pajjiżi terzi, u l-bidliet soċjoġeografiċi relatati fl-istruttura tas-salarji u l-miżuri ta’ taħriġ.
(10)
Fis-snin riċenti s-SSE kellha tħabbat wiċċha ma’ numru ta’ sfidi. Fl-ewwel lok, nuqqas ta’ statistika nazzjonali ta’ kwalità għolja jista’ jkollu effetti negattivi fuq l-Istati Membri u fuq l-Unjoni b’mod ġenerali. Statistika konsistentement preċiża u ta’ kwalità għolja, prodotta mill-istituti nazzjonali tal-istatistika professjonalment indipendenti, hija għalhekk assolutament essenzjali għall-fini tat-tfassil tal-politika fil-livell nazzjonali u tal-Unjoni, u b’mod partikolari fil-kuntest tal-mekkaniżmi superviżorji taż-żona tal-euro.
(11)
Fit-tieni lok, il-ħtieġa għal statistika Ewropea ilha tiżdied b’mod konsistenti, u mhuwiex probabbli li din it-tendenza se tinbidel fil-futur. Il-globalizzazzjoni ekonomika tirrappreżenta sfida speċifika, li tirrikjedi l-iżvilupp ta’ metriċi ġodda biex jitkejlu l-katini tal-valur globali b’mod ikkoordinat internazzjonalment, biex b’hekk tingħata stampa aħjar tat-tkabbir ekonomiku u tal-ħolqien tal-impjiegi.
(12)
Fit-tielet lok, in-natura tal-ħtiġijiet qegħda tinbidel b’mod kostanti b’mod li tirrikjedi aktar sinerġija bejn oqsma tal-istatistika.
(13)
Fir-raba’ lok, analiżijiet xierqa tad-data disponibbli jistgħu jagħmluha aktar faċli li jiġu mmonitorjati l-effetti tal-kriżi ekonomika u finanzjarja u l-impatt tal-politiki implimentati fuq iċ-ċittadini, inklużi dawk l-aktar vulnerabbli.
(14)
Fil-ħames lok, in-natura tal-istatistika nbidlet. Hija ma għadhiex sempliċement sors wieħed ta’ informazzjoni għall-fini tat-tfassil tal-politika, iżda issa daħlet fil-qalba tal-proċess tat-teħid tad-deċiżjonijiet. It-teħid ta’ deċiżjonijiet ibbażat fuq l-evidenza jirrikjedi statistika li tilħaq kriterji ta’ kwalità għolja konnessi mal-finijiet speċifiċi li tkun qed isservi, u hemm ħtieġa li dejjem qiegħda tikber għal statistika multidimensjonali kumplessa li tappoġġja oqsma komposti ta’ politika. Sabiex ikun hemm rispons korrett għar-rekwiżiti tat-tfassil tal-politika, huwa neċessarju li jkun hemm data diżaggregata skont is-sessi, meta dan ikun xieraq.
(15)
Fis-sitt lok, minħabba li tfaċċaw atturi ġodda fis-suq tal-informazzjoni, inklużi dawk li jipprovdu informazzjoni f’ħin kważi reali, il-prijorità għas-SSE fil-futur hija l-kwalità għolja, inkluża l-puntwalità.
(16)
Fis-seba’ lok, il-limiti baġitarji kemm fuq livell nazzjonali kif ukoll f’dak tal-Unjoni kif ukoll il-ħtieġa li jitnaqqas iżjed il-piż fuq l-impriżi u ċ-ċittadini jkabbru l-isfida ppreżentata minn din is-sitwazzjoni.
(17)
Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tal-10 ta’ Awwissu 2009 dwar il-metodu ta’ produzzjoni tal-istatistika tal-UE: viżjoni għad-deċennju li ġej u l-istrateġija tas-SSE għall-implimentazzjoni tagħha jindirizzaw dawk is-seba’ sfidi kollha bl-għan li jitfasslu mill-ġdid il-modi ta’ ħidma fis-SSE sabiex jagħmluha iżjed effiċjenti u flessibbli. L-implimentazzjoni ta’ dik il-Komunikazzjoni tikkostitwixxi l-qofol tal-programm multiannwali fil-qafas tal-istrateġija tas-SSE konġunta.
(18)
Sabiex tiġi żgurata l-integrità u l-kwalità tal-ġestjoni fl-iżvilupp, il-produzzjoni u t-tixrid ta’ statistika Ewropea taħt dan ir-Regolament, l-istituti tal-istatistika nazzjonali u l-Kummissjoni (Eurostat) għandhom jieħdu l-miżuri kollha neċessarji biex iżommu l-fiduċja pubblika fl-istatistika u biex jippermettu applikazzjoni aktar rigoruża tal-Kodiċi tal-Prattika Ewropew tal-Istatistika fis-seħħ u tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tal-15 ta’ April 2011 bl-isem “L-immaniġġjar sod tal-kwalità għall-Istatistika Ewropea”, filwaqt li jkun hemm konformità mal-prinċipji stipulati fihom.
(19)
Bl-għan li jitqabblu aħjar ir-riżorsi limitati disponibbli għall-produtturi nazzjonali u Ewropej għall-produzzjoni ta’ statistika Ewropea mal-ħtiġijiet li dejjem qegħdin jikbru għal statistika, il-fażi ta’ preparazzjoni tal-programmi annwali ta’ ħidma statistika tal-Kummissjoni, li jispjegaw fid-dettall dan il-programm multiannwali, għandha tinkludi analiżi sistematika u bir-reqqa tal-prijoritajiet statistiċi li se jnaqqsu rekwiżiti inqas importanti u jissimplifikaw proċessi eżistenti, waqt li fl-istess ħin tejbu l-affidabilità u jżommu l-istandards ta’ kwalità għolja tal-istatistika uffiċjali. Għandu jiġi kkunsidrat ukoll il-piż fuq min iwieġeb, sew jekk ikunu negozji, unitajiet ċentrali, reġjonali jew lokali tal-gvern, kif ukoll familji jew individwi. Il-proċess għandu jitwettaq f’kooperazzjoni mill-qrib kemm mal-utenti kif ukoll ma’ min jipproduċi l-istatistika Ewropea.
(20)
F’dan il-kuntest, għandha tintlaħaq kondiviżjoni raġonevoli tal-piż finanzjarju bejn il-baġits tal-Unjoni u l-Istati Membri. Minbarra l-allokazzjoni finanzjarja stabbilita b’dan ir-Regolament, l-awtoritajiet nazzjonali tal-istatistika għandhom għalhekk jirċievu f’livell nazzjonali l-finanzjament xieraq sabiex iwettqu l-azzjonijiet statistiċi individwali li tkun ittieħdet deċiżjoni dwarhom għall-implimentazzjoni tal-programm multiannwali.
(21)
Minħabba l-piż tal-konformità, b’mod partikolari fuq l-Istati Membri ż-żgħar, il-Kummissjoni (Eurostat) għandha tkun tista’ tipprovdi assistenza teknika u għarfien espert lill-Istati Membri biex tgħinhom jegħlbu limitazzjonijiet ta’ riċerka u ostakoli metodoloġiċi maġġuri, bil-għan li jkunu żgurati l-konformità u l-forniment ta’ data ta’ kwalità għolja.
(22)
Il-pakkett finanzjarju tal-programm multiannwali għandu jiġi allokat ukoll b’tali mod li jkopri l-ispejjeż meħtieġa għat-titjib tal-proċess ta’ produzzjoni ta’ statistika Ewropea ta’ kwalità għolja, u għall-kapaċità biex isir dan, kif ukoll għall-ħtiġijiet ta’ taħriġ tal-esperti tal-istatistika nazzjonali.
(23)
Il-kontribuzzjonijiet finanzjarji mill-Unjoni għandhom jappoġġjaw azzjonijiet għall-iżvilupp, il-produzzjoni u t-tixrid ta’ statistika Ewropea kif stabbilit f’dan ir-Regolament. Għandhom jieħdu l-forma ta’ għotjiet, ta’ appalti tal-akkwist pubbliku jew kwalunkwe interventi meħtieġa għall-finijiet tal-ilħiq tal-objettivi tal-programm multiannwali. F’dan il-kuntest, l-użu ta’ somom globali għandu jkun mezz ewlieni kif tiġi ssimplifikata l-ġestjoni tal-għotjiet.
(24)
Skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (KE) Nru 223/2009, għandha tiġi żviluppata struttura finanzjarja adegwata sabiex tappoġġja n-netwerks kollaborattivi.
(25)
Għandu jsir provvediment sabiex il-programm multiannwali jinfetaħ għall-parteċipazzjoni tal-pajjiżi tal-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Kummerċ Ħieles li qegħdin jipparteċipaw fiż-Żona Ekonomika Ewropea (“il-pajjiżi ŻEE/EFTA”) u għall-Isvizzera. Għandhom jsir ukoll provvediment sabiex il-programm multiannwali jinfetaħ għall-parteċipazzjoni ta’ pajjiżi oħra, b’mod partikolari l-pajjiżi tal-viċinat tal-Unjoni, il-pajjiżi li applika għas-sħubija fl-Unjoni u l-pajjiżi kandidati u dawk aderenti.
(26)
Fil-kuntest tal-implimentazzjoni tal-programm multiannwali, fejn ikun xieraq, għandha tiġi mħeġġa l-kooperazzjoni mal-pajjiżi terzi li ma jkunux qegħdin jipparteċipaw fil-programm multiannwali, b’kunsiderazzjoni ta’ kwalunkwe ftehimiet rilevanti, jew kwalunkwe ftehimiet previsti, bejn dawk il-pajjiżi u l-Unjoni.
(27)
Sabiex jiġu kkunsidrati bħala deċiżjonijiet ta’ finanzjament skont l-Artikolu 84(3) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Ottubru 2012 dwar ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni (5) (“ir-Regolament Finanzjarju”), il-programmi ta’ ħidma annwali adottati mill-Kummissjoni għall-implimentazzjoni tal-programm multiannwali, għandhom jistipulaw l-għanijiet li għandhom jintlaħqu, ir-riżultati mistennija, il-metodu tal-implimentazzjoni u l-ammont totali tagħhom. Huma għandhom jinkludu wkoll deskrizzjoni tal-azzjonijiet li għandhom jiġu ffinanzjati, indikazzjoni tal-ammont allokat għal kull azzjoni uu skeda ta’ żmien għall-implimentazzjoni indikattiva. Huwa xieraq li dawn jistabbilixxu wkoll ir-rilevanza tal-għanijiet li jridu jiġu milħuqa għall-ħtiġijiet tal-utenti kif ukoll pjan tal-proġett. Għall-għotjiet għandhom jinkludu l-prijoritajiet, il-kriterji ta’ valutazzjoni essenzjali u r-rata massima ta’ kofinanzjament. Barra minn hekk, il-programmi ta’ ħidma annwali għandhom jinkludu indikaturi xierqa għall-monitoraġġ tal-eżiti.
(28)
Billi l-għan ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri li jiġi stabbilit il-programm multiannwali, ma jistax jintlaħaq b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri u għalhekk jista’ jintlaħaq aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jintlaħaq dak il-għan.
(29)
Twettqet evalwazzjoni ex-ante skont il-prinċipju ta’ ġestjoni finanzjarja soda, sabiex il-programm multiannwali jiġi ffukat fuq il-ħtieġa għal effikaċja u effiċjenza fl-ilħiq tal-għanijiet tiegħu u sabiex il-limiti baġitarji jiġu inkorporati mill-fażi ta’ tfassil tal-programm multiannwali ‘l quddiem. Il-valur u l-impatt tal-miżuri meħuda taħt il-programm multiannwali għandhom jiġu mmonitorjati u evalwati regolarment, inkluż minn evalwaturi esterni indipendenti. Għall-fini li jiġi evalwat il-programm multiannwali, ġew ifformolati għanijiet li jistgħu jitkejlu u ġew żviluppati indikaturi.
(30)
Għall-2013, dan ir-Regolament jistabbilixxi allokazzjoni finanzjarja għall-programm multiannwali, li, fil-qafas tal-proċedura baġitarja annwali, għandha tkun ir-referenza ewlenija għall-awtorità baġitarja, kif mifhum fil-punt 37 tal-Ftehim Interistituzzjonali tas-17 ta’ Mejju 2006 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja u l-ġestjoni finanzjarja soda (6).
(31)
Minbarra l-pakkett finanzjarju stabbilit b’dan ir-Regolament, l-azzjonijiet statistiċi individwali li għandhom bħala għan tagħhom l-implimentazzjoni tal-programm multiannwali, inkluż azzjonijiet li jieħdu l-forma ta’ ftehim ftehim bejn l-awtoritajiet nazzjonali tal-istatistika u l-Kummissjoni (Eurostat), għandhom jirċievu, safejn ikun possibbli, finanzjament xieraq fil-livell nazzjonali.
(32)
Il-valutazzjoni tal-impatt għal dan ir-Regolament, li tindika l-iffrankar tal-ispejjeż għall-Unjoni u l-Istati Membri hija l-bażi għall-impenn tal-finanzjamenti għall-programm multiannwali. L-iffrankar tal-ispejjeż se jirriżulta, b’mod partikolari, minn metodi ġodda ta’ produzzjoni ta’ statistika Ewropea konsegwenza ta’ żviluppi fl-oqsma tat-teknoloġija tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni.
(33)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jitħarsu permezz ta’ miżuri proporzjonati matul iċ-ċiklu kollu ta’ nfiq, inklużi l-prevenzjoni, is-sejbien u l-investigazzjoni ta’ irregolaritajiet, l-irkupru ta’ fondi mitlufa, imħallsa bi żball jew użati b’mod mhux korrett u, fejn xieraq, penali.
(34)
Sabiex tiġi żgurata l-kontinwità ta’ operazzjonijiet statistiċi taħt il-programmee multiannwali għas-sena kalendarja sħiħa 2013, u għall-iskop ta’ ċertezza legali, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu u għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2013. Id-data ta ‘applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandha, b’mod partikolari, isservi biex tiġġustifika l-pagamenti lill-persunal kuntrattwali kif ukoll l-attivitajiet kollha taħt il-programm multiannwali.
(35)
Skont ir-Regolament (KE) Nru 223/2009, l-abbozz tal-programm multiannwali ġie sottomess għal eżami minn qabel lill-Kumitat Ewropew tas-Sistema Statistika, lill-Kumitat Konsultattiv Ewropew tal-Istatistika mwaqqaf bid-Deċiżjoni Nru 234/2008/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7) u lill-Kumitat dwar l-Istatistika Monetarja, Finanzjarja u tal-Bilanċ tal-Pagamenti mwaqqaf bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2006/856/KE (8),
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
L-Istabbiliment tal-programm statistiku Ewropew
Il-programm statistiku Ewropew għall-perjodu 2013 sal-2017 (“il-programm”) qiegħed jiġi stabbilit b’dan.
Artikolu 2
Valur miżjud
Il-programm jirrappreżenta l-valur miżjud tal-iżgurar li l-istatistika Ewropea tkun iffukata fuq l-informazzjoni meħtieġa għat-tfassil, l-implimentazzjoni, il-monitoraġġ u l-valutazzjoni tal-politiki tal-Unjoni. Barra minn hekk, dan jikkontribwixxi għall-użu effettiv tar-riżorsi billi jrawwem azzjonijiet li jipprovdu kontribut essenzjali lejn l-iżvilupp, il-produzzjoni u t-tixrid ta’ informazzjoni statistika armonizzata, paragunabbli, affidabbli, faċli li tintuża u aċċessibbli, abbażi ta’ standards uniformi u prinċipji komuni kif stabbilit fil-Kodiċi tal-Prattika Ewropew tal-Istatistika (“Kodiċi tal-Prattika”), kif adottat mill-Kumitat tas-Sistema Statistika Ewropea (KSSE), b’mod partikolari il-kriterji ta’ kwalità tar-relevanza, l-eżattezza u l-affidabilità, id-disponibilità fil-waqt u l-puntwalità, l-aċċessibilità u ċ-ċarezza u l-koerenza u l-komparabilità.
Artikolu 3
Kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jipprovdi l-qafas ta’ programmazzjoni għall-iżvilupp, il-produzzjoni u t-tixrid ta’ statistika Ewropea, l-oqsma ewlenin u l-għanijiet tal-azzjonijiet maħsuba għall-perjodu 2013 sal-2017, skont l-Artikoli 13 u 14 tar-Regolament (KE) Nru 223/2009.
2. Il-programm ma jkoprix miżuri pprovduti mill-Programm għall-Modernizzazzjoni tal-Istatistika Ewropea tal-Inrapriża u l-Kummerċ (“il-programm MEETS”), stabbilit bid-Deċiżjoni Nru 1297/2008/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9), sal-aħħar tal-Programm MEETS fil-31 ta’ Diċembru 2013, iżda jinkludi għanijiet fil-qasam tal-istatistika dwar l-impriżi u l-kummerċ li huwa ppjanat li jiġu implimentati bejn l-2014 u l-2017.
Artikolu 4
Għanijiet
1. L-għan ġenerali tal-programm huwa li s-Sistema Statistika Ewropea (SSE) tibqa’ l-fornitur ewlieni ta’ statistika ta’ kwalità għolja dwar l-Ewropa.
2. Meta jitqiesu r-riżorsi disponibbli kemm fil-livell nazzjonali kif ukoll f’dak tal-Unjoni u l-piż tar-rispons, l-għanijiet speċifiċi li ġejjin għandhom jintlaħqu fl-azzjonijiet statistiċi mwettqa għall-implimentazzjoni tal-programm:
- Għan 1: li jipprovdi informazzjoni statistika b’mod li jkun f’waqtu għall-appoġġ tal-iżvilupp, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-politiki tal-Unjoni li jirriflettu tajjeb il-prijoritajiet filwaqt li jżomm bilanċ bejn l-oqsma ekonomiċi, soċjali u ambjentali u jaqdi l-ħtiġijiet tal-firxa wiesgħa ta’ utenti tal-istatistika Ewropea, inklużi entitajiet oħra li jieħdu d-deċiżjonijiet, riċerkaturi, negozji u ċittadini Ewropej b’mod ġenerali, b’mod effiċjenti meta mqabbel mal-ispiża, mingħajr duplikazzjoni mhux meħtieġa tal-isforzi;
- Għan 2: li jimplimenta metodi ġodda ta’ produzzjoni ta’ statistika Ewropea bl-għan li jsir gwadann fl-effiċjenza u tittejjeb il-kwalità;
- Għan 3: li jsaħħaħ is-sħubija fis-SSE u lil hinn minnha sabiex tittejjeb iżjed il-produttività tagħha u r-rwol ta’ tmexxija tagħha fl-istatistika uffiċjali madwar id-dinja kollha; u
- Għan 4: li jiżgura li din l-istatistika tibqa’ titwettaq b’mod konsistenti tul il-perjodu kollu tal-programm, sakemm dan ma jinterferixxix mal-mekkaniżmi ta’ twaqqif ta’ prijoritajiet tas-SSE.
3. L-għanijiet ġenerali u speċifiċi msemmija fil-paragrafi 1 u 2 huma elaborati iktar fl-Anness, flimkien mal-indikaturi użati għall-monitoraġġ u l-implimentazzjoni tal-programm. Skont l-Artikoli 13 u 14 tar-Regolament (KE) Nru 223/2009, il-programm għandu jkun soġġett għal ippjanar annwali dettaljat li se jinkludi mekkaniżmu ta’ twaqqif ta’ prijoritajiet bħala parti integrali tal-proċess. L-għanijiet tal-programm għandhom jintlaħqu permezz ta’ kooperazzjoni mill-qrib u kkoordinata fis-SSE. Il-programm għandu jinkludi l-iżvilupp ta’ strumenti xierqa li jwasslu għal kwalità msaħħa u aktar flessibilità tas-SSE u ż-żieda fil-kapaċità li jiġu ssodisfati l-ħtiġijiet tal-utenti b’mod li jkun f’waqtu. Huwa għandu jiftaħ ukoll it-triq għall-iżvilupp ta’ indikaturi affidabbli li jkunu jistgħu jilqgħu għall-isfidi tas-seklu 21, jiġifieri li jkejlu s-sostenibilità ambjentali, il-kwalità tal-ħajja u l-koeżjoni soċjali, u jirreġistraw l-attività ekonomika fis-settur terzjarju u fl-ekonomija soċjali.
Artikolu 5
Governanza, indipendenza, trasparenza u kwalità tal-istatistika
1. L-istatistika Ewropea għandha tiġi prodotta b’mod professjonalment indipendenti u trasparenti.
2. Il-programm għandu jiġi implimentat skont il-prinċipji tal-Kodiċi tal-Prattika bl-għan li tiġi prodotta u mxerrda statistika Ewropea ta’ kwalità għolja, armonizzata u paragunabbli skont l-Artikolu 12 tar-Regolament (KE) Nru 223/2009, u li jiġi żgurat il-funzjonament tajjeb tas-SSE b’mod ġenerali. L-istituti nazzjonali tal-istatistika u l-awtorità statistika tal-Unjoni (Kummissjoni (Eurostat)) għandhom jiżguraw, permezz tal-indipendenza professjonali tagħhom, li l-istatistika Ewropea tikkonforma mal-Kodiċi tal-Prattika.
3. L-istituti nazzjonali tal-istatistika u awtoritajiet nazzjonali oħra kif maħtura mill-Istati Membri, (kolletivament “awtoritajiet nazzjonali tal-istatistika”), u l-Kummissjoni (Eurostat), li huma responsabbli għall-iżvilupp, il-produzzjoni u t-tixrid tal-istatistika Ewropea, għandhom:
-
jimmiraw li jsaħħu ambjent istituzzjonali u organizzattiv li jippromovi l-koordinazzjoni, l-effikaċja u l-kredibilità tal-awtoritajiet nazzjonali tal-istatistika u l-Kummissjoni (Eurostat) li jipproduċu u jxerrdu statistika Ewropea;
-
jagħmlu enfasi fuq il-prinċipji statistiċi stabbiliti fl-Artikolu 2(1) tar-Regolament (KE) Nru 223/2009 u l-ħtiġijiet tal-utenti;
-
jaqdu l-ħtiġijiet tal-utenti istituzzjonali tal-Unjoni skont ir-Regolament (KE) Nru 223/2009 u jfittxu li jiżviluppaw statistika li taqdi firxa wiesgħa ta’ utenti tal-istatistika Ewropea, inklużi entitajiet oħra li jieħdu d-deċiżjonijiet, riċerkaturi, negozji u ċittadini Ewropej b’mod ġenerali; u
-
jikkooperaw mal-korpi tal-istatistika fil-livell internazzjonali biex jippromwovu l-użu ta’ kunċetti, klassifikazzjonijiet, metodi u standards oħra internazzjonali, b’mod partikolari, bl-għan li jiżguraw aktar koerenza u paraggunabilità aħjar fil-livell globali.
4. Kull Stat Membru għandu jagħmel ħiltu biex jiżgura li l-proċessi tiegħu ta’ produzzjoni tal-istatistika jkunu stabbiliti b’mod standardizzat u jkunu msaħħa, safejn ikun possibbli, b’mekkaniżmi ta’ awditjar.
5. Fl-interess tat-trasparenza, il-Kummissjoni (Eurostat) għandha, fejn ikun xieraq, tiżvela pubblikament il-valutazzjoni tagħha tal-kwalità tal-kontribuzzjonijiet nazzjonali għall-istatistika Ewropea bħala parti mill-eżerċizzju ta’ rappurtar u monitoraġġ tal-konformità.
6. Il-Kummissjoni (Eurostat) għandha tqis kif għandha tagħmel il-pubblikazzjonijiet tagħha, partikolarment dawk aċċessibbli permezz tal-websajt tagħha, aktar faċli biex jintużaw għal dawk li mhumiex professjonisti u għandha tippermetti aċċess faċli għal sensiliet ta’ data kompluta u għandha tinkludi grafiki komparattivi li jinftiehmu faċilment ħalli ċ-ċittadini jingħataw aktar valur miżjud. L-aġġornamenti perjodiċi tal-Kummissjoni (Eurostat) għandhom jipprovdu, fejn ikun possibbli, informazzjoni dwar kull Stat Membru u għandhom joffru sensiliet ta’ data annwali, ta’ kull xahar u fit-tul, fejn ikun xieraq, u fejn il-benefiċċji jkunu akbar mill-ispejjeż tal-ġbir.
Artikolu 6
Stabbiliment tal-prijoritajiet statistiċi
1. Il-programm għandu jiżgura inizjattivi statistiċi li fuqhom ikunu msejsal-iżvilupp, l-implimentazzjoni u l-monitoraġġ ta’ politiki attwali tal-Unjoni u għandhom jipprovdu appoġġ statistiku għal rekwiżiti importanti li jirriżultaw minn inizjattivi politiċi ġodda tal-Unjoni.
2. Il-Kummissjoni għandha, fit-tħejjija tal-programmi ta’ ħidma annwali msemmija fl-Artikolu 9, tiżgura stabbiliment xieraq ta’ prijoritajiet u rieżami annwali tal-prijoritajiet statistiċi kif ukoll rapport dwarhom. Il-programmi ta’ ħidma annwali b’hekk se jgħinu biex jiġi żgurat li l-istatistika Ewropea tkun tista’ tiġi prodotta fil-limiti tar-riżorsi disponibbli fil-livell nazzjonali u dak tal-Unjoni. Il-prijoritizzazzjoni għandha tikkontribwixxi għat-tnaqqis tal-ispejjeż u l-piżijiet għar-rekwiżiti statistiċi ġodda billi tnaqqas ir-rekwiżiti statistiċi f’setturi eżistenti ta’ statistika Ewropea u għandha tkun segwita f’kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri.
3. Il-Kummissjoni għandha tiżgura l-iżvilupp u l-implimentazjoni ta’ strumenti biex jiġu rieżaminati annwalment il-prijoritajiet tal-attivitajiet statistiċi biex jingħata kontribut għat-tnaqqis tal-ispejjeż u l-piżijiet fuq il-fornituri tad-data u l-produtturi tal-istatistika.
4. Meta jiġu proposti azzjonijiet ġodda jew jiddaħħlu reviżjonijiet estensivi ta’ statistiki eżistenti, il-Kummissjoni għandha tiġġustifika kif xieraq tali azzjonijiet jew reviżjonijiet u tipprovdi informazzjoni b’kontribuzzjonijiet mill-Istati Membri dwar il-piż tar-rispons u l-ispejjeż tal-produzzjoni skont l-Artikolu 14(3) tar-Regolament (KE) Nru 223/2009.
Artikolu 7
Finanzjament
1. Il-pakkett finanzjarju tal-Unjoni għall-implimentazzjoni tal-programm għall-2013 qiegħed jiġi stabbilit f’EUR 57,3 miljun, koperti mill-perjodu ta’ programmazzjoni 2007 sal-2013.
2. Mhux aktar tard minn tliet xhur wara l-adozzjoni tal-qafas finanzjarju pluriennali għas-snin 2014-2020 (“il-QFP 2014 sa 2020”), il-Kummissjoni hija mistiedna tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill proposta leġislattiva li ddaħħal l-allokazzjoni finanzjarja għall-perjodu 2014 sa 2017.
3. Il-Kummissjoni għandha timplimenta l-appoġġ finanzjarju tal-Unjoni skont ir-Regolament Finanzjarju.
4. Il-Kummissjoni għandha tadotta d-deċiżjoni tagħha dwar l-approprjazzjonijiet annwali f’konformità mal-prerogattivi tal-awtorità baġitarja.
Artikolu 8
Assistenza amministrattiva u teknika
L-allokazzjoni finanzjarja għall-programm tista’ tkopri l-ispejjeż li jagħmlu parti mill-attivitajiet preparatorji, ta’ monitoraġġ, kontroll, awditjar u evalwazzjoni li huma meħtieġa għall-ġestjoni tal-programm u l-ilħiq tal-għanijiet tiegħu; b’mod partikolari, studji, laqgħat ta’ esperti, spejjeż konnessi mar-rimborż ta’ esperti tal-istatistika, azzjonijiet ta’ informazzjoni u komunikazzjoni, spejjeż konnessi man-netwerks tal-IT li jiffukaw fuq l-ipproċessar u l-iskambju ta’ informazzjoni, flimkien mal-ispejjeż l-oħra kollha ta’ assistenza teknika u amministrattiva magħmula mill-Kummissjoni għall-ġestjoni tal-programm. L-allokazzjoni tista’ tkopri wkoll l-assistenza teknika u l-għarfien espert forniti lill-Istati Membri li ma jistgħux jipproduċu ċerta statistika Ewropea jew statistika tal-kwalità meħtieġa minħabba ċirkostanzi speċifiċi.
Artikolu 9
Programmi ta’ ħidma annwali
Sabiex timplimenta l-programm, il-Kummissjoni għandha tadotta programmi ta’ ħidma annwali li għandhom jissodisfaw ir-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 17 tar-Regolament (KE) Nru 223/2009 u li għandhom jistabbilixxu l-għanijiet li għandhom jintlaħqu minnhom u r-riżultati mistennija, b’konformità mal-objettivi ġenerali u speċifiċi msemmija fl-Artikolu 4(1) u (2) ta’ dan ir-Regolament. Kull programm ta’ ħidma annwali għandu jiġi kkomunikat lill-Parlament Ewropew għal skopijiet ta’ informazzjoni.
Artikolu 10
Tipi ta’ interventi
Il-kontribuzzjonijiet finanzjarji min-naħa tal-Unjoni jistgħu jieħdu l-forma ta’ għotjiet, ta’ kuntratti ta’ akkwist pubbliku jew kwalunkwe intervent ieħor meħtieġ għall-finijiet li jintlaħqu l-għanijiet ġenerali u speċifiċi msemmija fl-Artikolu 4(1) u (2).
Artikolu 11
Azzjonijiet eliġibbli
1. Kontribuzzjoni finanzjarja min-naħa tal-Unjoni għandha tappoġġja l-azzjonijiet għall-iżvilupp, il-produzzjoni u t-tixrid tal-istatistika Ewropea għall-finijiet li jintlaħqu l-għanijiet ġenerali u speċifiċi msemmija fl-Artikolu 4(1) u (2). Għandha tingħata prijorità lill-azzjonijiet b’valur miżjud għoli għall-Unjoni skont l-Artikolu 2.
2. Kontribuzzjoni finanzjarja għall-appoġġ tan-netwerks kollaborattivi, kif imsemmija fl-Artikolu 15 tar-Regolament (KE) Nru 223/2009, tista’ tingħata f’forma ta’ għotjiet għal azzjoni u tkopri sa 95 % tal-ispejjeż eliġibbli.
3. Fejn jkun xieraq, jistgħu jingħataw għotjiet li ma jaqbżux il-50 % tal-ispejjeż eleġibbli għall-funzjonament ta’ organizzazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 12(3).
4. Bħala kontribuzzjoni għall-ispejjeż magħmula mill-Istati Membri fit-twettiq ta’ azzjonijiet ibbażati fuq il-ġbir ta’ data, tista’ titħallas somma f’daqqa għal kull sett ta’ data, li għalih riżultati kompleti għandhom jiġu mgħoddija lill-Kummissjoni, sakemm jintlaħaq livell limitu definit għal kull ġbir ta’ data. L-ammont tas-somma f’daqqa għandu jiġi definit mill-Kummissjoni billi tiġi kkunsidrata kif xieraq il-kumplessità tal-ġbir tad-data.
Artikolu 12
Benefiċjarji eliġibbli għal għotjiet
1. Skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 128(1) tar-Regolament Finanzjarju, l-għotjiet lill-awtoritajiet nazzjonali tal-istatistika identifikati fl-Artikolu 5(2) tar-Regolament (KE) Nru 223/2009 jistgħu jingħataw mingħajr sejħa għal proposti.
2. In-netwerks kollaborattivi jistgħu jinvolvu l-benefiċjarji msemmija fil-paragrafu 1 u lil korpi oħra mingħajr sejħa għall-proposti skont l-Artikolu 128(1) ir-Regolament Finanzjarju.
3. L-għotjiet għall-operat imsemmija fl-Artikolu 11(3) jistgħu jingħataw lill-organizzazzjonijiet li jissodisfaw iż-żewġ kriterji li ġejjin:
(a)
ma jkunux jagħmlu profitt, ikunu independenti mill-industrija u mill-interessi kummerċjali jew tan-negozju jew interessi kunfliġġenti oħra, u jkollhom bħala għanijiet u attivitajiet prinċipali tagħhom, il-promozzjoni u l-appoġġ tal-implimentazzjoni tal-Kodiċi tal-Prattika u l-implimentazzjoni ta’ metodi ġodda ta’ produzzjoni ta’ statistika Ewropea li jimmiraw lejn żieda fl-effiċjenza u titjib fil-kwalità, fil-livell tal-Unjoni; u
(b)
ikunu taw rendikont sodisfaċenti lill-Kummissjoni tas-sħubija tagħhom, tar-regoli interni u s-sorsi ta’ finanzjament.
Artikolu 13
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu miżuri xierqa sabiex tiżgura li, meta jiġu implimentati azzjonijiet iffinanzjati taħt dan ir-Regolament, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jiġu mħarsa bl-applikazzjoni ta’ miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra, permezz ta’ verifiki konsistenti u effikaċi u, jekk jiġu skoperti irregolaritajiet, permezz tal-irkupru tal-ammonti mħallsa bi żball u, fejn ikun xieraq, permezz ta’ penalitajiet effikaċi, proporzjonati u ta’ deterrent.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandu jkollhom u l-kompetenza ta’ awditjar, fuq il-bażi ta’ dokumenti u verifiki fuq il-post, fuq il-benefiċjarji kollha tal-għotja, il-kuntratturi u s-sottokuntratturi kollha li jkunu rċevew finanzjament fil-qafas ta’ dan ir-Regolament.
L-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (OLAF) għandu, fejn ikun xieraq, iwettaq verifiki u spezzjonijiet fuq il-post fuq l-operaturi ekonomiċi li jkunu kkonċernati direttament jew indirettament minn finanzjament bħal dan skont il-proċeduri stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 tal-11 ta’ Novembru 1996 dwar il-verifiki u l-ispezzjonijiet fuq il-post imwettqa mill-Kummissjoni sabiex tipproteġi l-interessi finanzjarji tal-Komunità Ewropea kontra l-frodi u irregolarijiet oħra (10) bl-għan li jiġi stabbilit jekk ikunux twettqu frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra li taffettwa l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b’konnessjoni ma’ ftehim ta’ għotja, deċiżjoni ta’ għotja jew kuntratt iffinanzjat skont dan ir-Regolament.
Mingħajr ħsara għall-ewwel u t-tieni sottoparagrafi, il-ftehimiet ta’ kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali u l-ftehimiet ta’ għotja, id-deċiżjonijiet ta’ għotja u l-kuntratti li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandhom espressament jagħtu s-setgħa lill-Kummissjoni, il-Qorti tal-Awdituri u l-OLAF sabiex iwettqu awditjar, verifiki fuq il-post u spezzjonijiet bħal dawn.
Artikolu 14
Parteċipazzjoni fil-programm minn pajjiżi terzi
Il-parteċipazzjoni fil-programm għandha tkun miftuħa għal:
(a)
il-pajjiżi taż-ŻEE/EFTA, skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea;
(b)
l-Isvizzera, skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-Ftehim tas-26 ta’ Ottubru 2004 bejn il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar il-kooperazzjoni fil-qasam tal-istatistika (11); u
(c)
il-pajjiżi li għalihom tapplika l-Politika Ewropea tal-Viċinat, il-pajjiżi li applikaw għal sħubija fl-Unjoni, il-pajjiżi kandidati u dawk aderenti, u l-pajjiżi tal-Balkani tal-Punent inklużi fil-proċess ta’ stabbilizzazzjoni u assoċjazzjoni, skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-ftehimiet bilaterali jew multilaterali rispettivi ma’ dawk il-pajjiżi li jistabbilixxu l-prinċipji ġenerali għall-parteċipazzjoni tagħhom fil-programmi tal-Unjoni.
Artikolu 15
Evalwazzjoni u rieżami tal-programm
1. Il-Kummissjoni għandha, wara konsultazzjoni mal-KSSE, tissottometti rapport ta’ progress intermedju dwar l-implimentazzjoni tal-Programm lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill sat-30 ta’ Ġunju tal-2015.
2. Mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2016, il-Kummissjoni, abbażi tar-rapport ta’ progress intermedju msemmi fil-paragrafu 1 u wara li tkun ikkonsultat lill-KSSE, tista’ tressaq proposta għall-estensjoni tal-programm għall-perijodu mill-2018 sal-2020 lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, filwaqt li tikkonforma mal-QFP 2014 sa 2020.
3. Sal-31 ta’ Diċembru 2018, il-Kummissjonji, wara konsultazzjoni mal-KSSE u mal-Kumitat Konsultattiv Ewropew tal-Istatistika, għandha tissottometti rapport ta’ evalwazzjoni finali dwar l-implimentazzjoni tal-programm lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
Artikolu 16
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2013.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-15 ta’ Jannar 2013.