PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 861/2013
ze dne 2. září 2013,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise uložila nařízením (EU) č. 419/2013 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie.
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 28. června 2012 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců Unie, kteří představují více než 50 % celkové výroby některých drátů z nerezavějící oceli v Unii.
(3)
V souběžném antidumpingovém šetření Komise uložila nařízením (EU) č. 418/2013 (3) prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie.
1.2 Strany dotčené šetřením
(4)
V prozatímní fázi šetření byl použit výběr vzorku u indických vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení. Jelikož však dva dovozci vybraní do vzorku neodpověděli na dotazník, nebylo možné vybrat u dovozců vzorek. Pro konečná zjištění, zejména pokud jde o zájem Unie, byly použity veškeré dostupné informace týkající se spolupracujících dovozců.
(5)
Sedm indických vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požádalo o individuální přezkoumání. Dva z nich odpověděli na dotazníky. Pět jich odpovědi na dotazníky nezaslalo. Jeden ze dvou výrobců, kteří odpovědi zaslali, stáhl svoji žádost o individuální přezkoumání. Komise tudíž přezkoumala žádost jednoho indického vyvážejícího výrobce, který nebyl zařazen do vzorku:
-
KEI Industries Limited, Nové Dillí (dále jen „KEI“).
(6)
Nehledě na výše uvedené skutečnosti se 5., 6., 7., 8., 10., 11., 12. a 14. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
1.3 Období šetření a posuzované období
(7)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů, které jsou významné pro posouzení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. března 2012 (dále jen „posuzované období“).
1.4 Následný postup
(8)
Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních vyrovnávacích opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo své připomínky několik zúčastněných stran, a to dva vyvážející výrobci, žadatel a 11 uživatelů. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. Komise nadále shromažďovala informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Všechny obdržené připomínky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
(9)
Komise všem zúčastněným stranám sdělila základní skutečnosti a úvahy, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie a konečný výběr částek zajištěných v podobě prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit. Všechny obdržené připomínky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(10)
Podle 21. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jsou jako dotčený výrobek definovány dráty z nerezavějící oceli:
i)
obsahující (v hmotnostních procentech) 2,5 % nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % nebo více, avšak nejvýše 31 % niklu a 20 % nebo více, avšak nejvýše 22 % chromu,
ii)
obsahující (v hmotnostních procentech) méně než 2,5 % niklu, jiné než dráty obsahující 13 % nebo více, avšak nejvýše 25 % chromu a 3,5 % nebo více, avšak nejvýše 6 % hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99, pocházející z Indie.
(11)
Někteří uživatelé vyjádřili obavy ohledně zjevného nedostatečného rozlišení mezi různými typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku, neboť u všech typů výrobku existuje široký sortiment. Zejména byla vyslovena obava ohledně toho, jak by bylo možné během šetření zajistit spravedlivé srovnání všech typů. Jako u většiny šetření zahrnuje definice dotčeného výrobku širokou škálu typů výrobku, které mají stejné nebo podobné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Skutečnost, že se tyto vlastnosti mohou u různých typů výrobku lišit, může opravdu vést v šetření k tomu, že je pokryta široká škála typů. Tak je tomu i v případě stávajícího šetření. Komise vzala v úvahu rozdíly mezi typy výrobku a zajistila spravedlivé srovnání. Každému typu výrobku vyrobenému a prodanému indickými vyvážejícími výrobci bylo přiřazeno jednoznačné kontrolní číslo výrobku (product control number, „PCN“); totéž platí pro každý typ výrobku vyrobený a prodaný výrobním odvětvím Unie. Číslo vyplynulo z hlavních vlastností výrobku, v tomto případě z druhu oceli, pevnosti v tahu, povlaku, povrchové úpravy, průměru a tvaru. Proto byly na základě PCN porovnány typy drátů vyvážené do Unie s výrobky vyráběnými a prodávanými výrobním odvětvím Unie, které mají stejné nebo podobné vlastnosti. Všechny tyto typy spadají pod definici dotčeného výrobku a obdobného výrobku obsaženou v oznámení o zahájení řízení (4) a v prozatímním nařízení.
(12)
Jedna strana znovu tvrdila, že se takzvané „vysoce technické“ typy výrobku liší od ostatních typů dotčeného výrobku a že s nimi nejsou zaměnitelné. Tvrdí, že by proto měly být z definice výrobku vyloučeny. Podle judikatury se pro účely určení, zda se jedná o obdobné výrobky, takže jsou součástí stejného výrobku, musí zejména ověřit, zda mají stejné technické a fyzikální vlastnosti, stejné základní konečné využití a stejný vztah mezi kvalitou a cenou. V tomto ohledu se musí též posoudit zaměnitelnost těchto výrobků a konkurence mezi nimi (5). Šetřením se však zjistilo, že tyto „vysoce technické“ typy výrobku, na které strana odkazuje, mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako ostatní výrobky zahrnuté do šetření. Jedná se o dráty vyrobené z nerezavějící oceli. Jedná se o polotovary z oceli (které se ve většině případů dále zpracovávají při výrobě široké škály konečných výrobků) a výrobní proces je podobný, s použitím podobných strojů, takže výrobci mohou podle poptávky různé varianty výrobku zaměňovat. I když tedy různé typy drátů nejsou přímo zaměnitelné a přímo si nekonkurují, výrobci soutěží o zakázky, v nichž jde o širokou škálu drátů z nerezavějící oceli. Navíc tyto typy výrobku s použitím podobných výrobních metod vyrábí a prodává jak výrobní odvětví Unie, tak indičtí vyvážející výrobci. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
(13)
V reakci na poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že analýza provedená Komisí ohledně otázky, zda mají být tzv. vysoce technické typy výrobku zahrnuty do šetření, byla nedostatečná. Toto tvrzení bylo zamítnuto. Šetřením se prokázalo, že vysoce technické typy výrobku spadají pod definici výrobku uvedenou ve 12. bodě odůvodnění výše. Strana se mylně domnívala, že musejí být splněna současně všechna kritéria uvedená v judikatuře. Toto tvrzení je mylné. Podle judikatury má Komise při vymezování produktu (6) široký prostor pro uvážení a musí se při tomto posouzení opírat o soubor kritérií stanovených Soudním dvora Evropské unie. Přitom některá kritéria mohou často, jako i v tomto případě, směřovat jedním směrem a jiná jiným směrem; v takové situaci musí Komise provést celkové posouzení, jak učinila i v tomto případě. Zúčastněná strana tudíž mylně předpokládala, že aby mohly typy výrobků spadat pod stejnou definici výrobku, musí mít všechny vlastnosti stejné.
(14)
Několik uživatelů tvrdilo, že tzv. dráty z nerezavějící oceli „řady 200“ by měly být z definice výrobku vyloučeny. Tvrdili zejména, že tento typ výrobku výrobní odvětví Unie téměř nevyrábělo. Toto tvrzení však není podložené. Za prvé skutečnost, že výrobní odvětví Unie nevyrábí určitý typ výrobku, není dostatečným důvodem, aby byl tento typ výrobku vyloučen z šetření, pokud je výrobní postup takového charakteru, že by výrobci v Unii mohli kdykoli zahájit výrobu daného typu výrobku. Za druhé, v případě vysoce technických drátů (viz 12. bod odůvodnění) bylo zjištěno, že tyto druhy dotčeného výrobku mají stejné nebo podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako ostatní typy obdobného výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
(15)
Alternativně tito uživatelé tvrdili, že by do definice dotčeného výrobku měl být zahrnut válcovaný drát. Nicméně válcovaný drát je surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, ze které se mohou vyrábět také jiné výrobky, například spojovací materiály a hřebíky. Tudíž se na rozdíl od výrobku, jenž je předmětem šetření, nejedná o hotový výrobek z oceli. Tvářením za studena je možné kromě jiného z válcovaného drátu vyrábět dotčený výrobek nebo obdobný výrobek. Proto válcovaný drát nemůže být zahrnut do definice výrobku ve smyslu základního nařízení.
(16)
Na základě výše uvedených informací se tímto potvrzují definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku v 21. až 24 bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(17)
Ve 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se odkazuje na tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány napadnutelné subvence:
a)
režim „Duty Entitlement Passbook“ (dále jen „režim DEPBS“);
b)
režim navracení cla (dále jen „režim DDS“, Duty Drawback Scheme);
c)
režim předběžného povolení (dále jen „režim AAS“, Advance Authorisation Scheme);
d)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „režim EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme);
e)
režim vývozních úvěrů (dále jen „režim ECS“, Export Credit Scheme);
f)
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „režim FMS“);
g)
režim zvláštních hospodářských zón/jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „režim SEZ/EOU“, Special Economic Zones/Export Oriented Units).
(18)
Výrobní odvětví Unie mělo za to, že Komise opomněla zohlednit některé subvenční režimy, zejména pak režimy regionální, a dospělo tak k názoru, že subvence, které indičtí výrobci podle šetření obdrželi, byly podhodnoceny. Toto tvrzení je neopodstatněné. Komise podrobila šetření všechny národní i místní režimy subvencí uvedené v podnětu. Komise však zjistila, že během období šetření vyvážející výrobci zařazení do vzorku obdrželi subvence pouze v rámci režimů uvedených ve 14. bodě odůvodnění.
(19)
Výrobní odvětví Unie rovněž tvrdilo, že jelikož se v rámci souběžného antidumpingového šetření zjistilo, že údaje poskytnuté indickými výrobci zařazenými do vzorku nebyly spolehlivé a byl použit článek18 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (7), měl být v rámci současného šetření stejným způsobem uplatněn odpovídající článek 28 základního nařízení. Článek 28 základního nařízení se však použije, pouze pokud jsou splněny příslušné podmínky, avšak v případě informací předložených indickými výrobci zařazenými do vzorku tomu tak nebylo. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
(20)
Šetření ukázalo, že režimy DEPBS, DDS s AAS jsou součástí jednoho mechanismu subvencování, a to režimu navracení cla. Indie dlouhou dobu využívala různé typy tohoto mechanismu, přičemž jednotlivé dílčí mechanismy se často měnily. Šetření ukázalo, že je vhodné analyzovat tyto dílčí mechanismy společně, neboť vývozci si z nich musí zpravidla vybrat (vzájemně se vylučují) a při vypršení jednoho dílčího mechanismu přejít k jinému.
(21)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 25. až 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Režim „Duty Entitlement Passbook“ (dále jen „režim DEPBS“)
(22)
Jeden z indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tvrdil, že režim DEPBS by neměl být považován za napadnutelné subvence, neboť účelem tohoto režimu je vyrovnat dovozní cla. Dále pro výrobek, jenž je předmětem šetření, údajně neexistují domácí vstupy, lze se tedy důvodně domnívat, že každý dovoz byl zdaněn 5 % a že horní hranice stanovená indickou vládou zajišťuje, že nedochází k nadměrnému vyrovnání. Jak je vysvětleno ve 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento režim nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje pravidla stanovená v příloze I písm. i), v příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce, který využívá výhod režimu DEPBS, nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve svém výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečné hodnotě využitého vstupního materiálu. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál.
Indická vláda nezavedla žádný systém, který by vázal výši cla, od kterého je dovezený vstupní materiál osvobozen, na jeho spotřebu při výrobě vyvezených výrobků. Ani podniky, které využívají tohoto režimu, neměly k dispozici žádný mechanismus, na jehož základě by bylo možné prokázat, že neobdržely nadměrné úlevy. Kromě toho podnik neprokázal, že v tomto konkrétním případě nedošlo k nadměrnému vyrovnání, jelikož mohl například využít možnosti vyrovnání za jiné dovezené zboží nebo vyrovnání za dovezený vstupní materiál, aniž by tento materiál použil k výrobě dotčeného výrobku. Je třeba rovněž poznamenat, že tvrzení, že neexistuje domácí výroba vstupního materiálu, není správné, neboť nejméně jeden z podniků, kterého se šetření týkalo, tento materiál vyráběl a dva další jej nakupovaly od domácího výrobce a nikoli od domácího dovážejícího obchodníka. Proto tato tvrzení nelze přijmout.
(23)
Jedna strana tvrdila, že v případě prodeje licence pro režim DEPBS skutečná prodejní cena nedosahovala hodnoty licence, a napadnutelná výhoda tudíž byla nižší, než výhoda stanovená prozatímně. Výhoda získaná podle tohoto režimu však byla vypočítána na základě výše úvěru poskytnutého v rámci této licence, bez ohledu na to, zda byla licence použita pro vyrovnání dovozních cel či zda byla skutečně prodána. Jakýkoli prodej licence za cenu pod její nominální hodnotou je čistě obchodní rozhodnutí, které nemění výši výhody poskytované v rámci tohoto režimu. Proto nemůže být toto tvrzení přijato.
(24)
Indická vláda tvrdila, že v průběhu období šetření byl režim DEPBS ukončen, a tudíž by neměl být napadnut. Tvrdí dále, že jelikož režim vracení cla není rámcem navazujícím na režim DEPBS, nemůže být režim DEPBS napadnut. Režim DEPBS byl skutečně ukončen dne 30. září 2011, během období šetření. K subvencování však docházelo i nadále. Bylo zjištěno, že jako alternativu k režimu DEPBS vývozci získávali výhody v rámci režimu AAS, a především DDS. Jak je uvedeno ve 42. až 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly režimy AAS a DDS upraveny tak, aby byl zajištěn plynulý přechod z režimu DEPBS. Navíc je povaha výhod poskytovaných v rámci těchto tří režimů, tj. ušlý příjem ve formě osvobození od cel, naprosto identická. Podniky si tak mohou vybrat, který režim k vyrovnání cel využijí. Proto by měly být subvence poskytnuté indickou vládou během období šetření napadnuty, a to navzdory skutečnosti, že režim DEPBS byl v polovině období šetření ukončen, neboť nadřazený systém výhod trval i nadále, jelikož z důvodů uvedených ve 20. bodě odůvodnění představují všechny režimy vracení cla jediný mechanismus subvencování s různými, často se měnícími dílčími mechanismy. Proto nemůže být toto tvrzení přijato.
(25)
V reakci na poskytnutí konečných informací indická vláda znovu zopakovala svá tvrzení ohledně ukončení režimu DEPBS po poskytnutí konečných informací. Jelikož nebyly předloženy žádné nové argumenty, které by vedly ke změně závěru, podle něhož bylo subvencování v rámci zrušeného režimu DEPBS nahrazeno upraveným režimem DDS, nelze toto tvrzení přijmout.
(26)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 29. až 47. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(27)
Dále bylo zjištěno, že indický vyvážející výrobce KEI v období šetření režim DEPBS využíval. Subvenční sazba činila 0,50 %.
3.3 Režim navracení cla (dále jen „režim DDS“, Duty Drawback Scheme)
(28)
Indická vláda tvrdila, že režim DDS by neměl být považován za napadnutelné subvence, neboť účelem tohoto režimu je vyrovnat dovozní cla a spotřební daně zaplacené za vstupy. Jak je vysvětleno v 58. až 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II a příloze III základního nařízení. Konkrétně neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by musel prokázat, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Výše uvedené skutečnosti potvrdila zjištění, k nimž se dospělo u navštívených společností a prostřednictvím odpovídajících právních předpisů, zejména oběžníku indické vlády č. 24/2001, jak je vysvětleno v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Kromě toho indická vláda ve své argumentaci v odstavci 32 uvedeného oběžníku připustila, že režim DDS může vést k nadměrnému vyrovnání. Proto nemůže být toto tvrzení indické vlády přijato.
(29)
Indická vláda dále tvrdila, že mechanismus zjišťování spotřeby vstupů na základě vzorku by měl být přijatelný, ačkoli pomocí tohoto systému nelze prošetřit všechny příjemce zejména z důvodu vysokého počtu příjemců a administrativní zátěže spojené s jejich kontrolou. Toto tvrzení však nelze přijmout, jelikož není v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem ii), přílohou I bodem i), přílohou II a přílohou III základního nařízení.
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 48. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(31)
Dále bylo zjištěno, že indický vyvážející výrobce KEI Industries v období šetření režim DDS využíval. Subvenční sazba činila 0,29 %.
3.4 Režim předběžného povolení (dále jen „režim AAS“, Advance Authorisation Scheme)
(32)
Jeden z indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tvrdil, že režim AAS by měl být považován za režim navracení cla, neboť dovezené materiály se používají na výrobu vyváženého zboží. Jak je uvedeno v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podrežim použitý v rámci tohoto případu není přípustným režimem navracení cla či režimem navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II a příloze III základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupní materiály spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II bod 4 základního nařízení a v případě režimů navracení u náhradních vstupů příloha III část II bod 2 základního nařízení). Navíc standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém zjišťování skutečné spotřeby. Uvedené normy jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů jsou spotřebována při výrobě vyváženého výrobku. Indická vláda kromě toho neprovedla žádná další přezkoumání na základě skutečných vstupních materiálů, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II bod 3 základního nařízení). Uvedený podrežim je proto napadnutelný a příslušné tvrzení se odmítá.
(33)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 65. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(34)
Bylo zjištěno, že indický vývozce, společnost KEI Industries, režim AAS v období šetření nevyužíval.
3.5 Režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „režim EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme)
(35)
Po poskytnutí konečných informací poukázal jeden indický vyvážející výrobce na chybu ve výpočtu. Tato připomínka byla částečně oprávněná a byla zohledněna při výpočtu výše subvence. Jelikož celkové subvenční rozpětí pro tuto společnost bylo již před touto opravou pod úrovní de minimis, nemění úprava ani konečnou výši vyrovnávacího cla pro tuto společnost, ani nemá vliv na průměrné subvenční rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku či na celostátní subvenční rozpětí.
(36)
Nehledě na výše uvedené skutečnosti se 81. až 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
(37)
Bylo zjištěno, že indický vývozce, společnost KEI Industries, režim EPCGS v období šetření nevyužíval, pokud jde o dotčený výrobek.
3.6 Režim vývozních úvěrů (dále jen „režim ECS“, Export Credit Scheme)
(38)
Indická vláda tvrdila, že Komise v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nesprávně cituje právní základ pro režim ECS. Indická vláda uvedla, že rámcový oběžník DBOD č. DIR(Exp.) BC 01/04.02.02/2007-2008 („rámcový oběžník 07-08“) a rámcový oběžník DBOD č. DIR(Exp.) BC 09/04.02.02/2008-09 („rámcový oběžník 08-09“) byly aktualizovány a právní základ pro režim ECS v období šetření představují rámcový oběžník DBOD č. DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 („rámcový oběžník 10-11“) a rámcový oběžník DBOD č. DIR.(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 („rámcový oběžník 11-12“). V tomto ohledu je připomínka indické vlády samozřejmě správná.
(39)
Indická vláda dále podotkla, že pokud by byl zohledněn správný aktualizovaný právní základ, musela by Komise vzít v potaz skutečnost, že maximální strop úrokové sazby použitelný pro vývozní úvěry, který Indická centrální banka dříve stanovila pro komerční banky jako závazný, přestal před obdobím šetření existovat, pokud jde o vývozní úvěry v rupiích. Z tohoto důvodu tudíž nelze tento režim, pokud jde o úvěry v rupiích, nadále považovat za subvenci. Šetřením se prokázalo, že dvě společnosti zařazené do vzorku využily vývozních úvěrů od soukromých bank, jejichž úrokové sazby byly nižší než referenční sazby stanovené Indickou centrální bankou. Šetřením nebyl zjištěn žádný komerčně přijatelný důvod, proč tyto soukromé banky poskytují úvěry se zvýhodněnou úrokovou sazbou, které byly zřejmě ztrátové. Tyto postupy, jakými banky poskytují úvěry, by mohly poukazovat na přetrvávající vliv vlády. V rámci šetření ovšem nebyly nalezeny žádné důkazy ohledně rozsahu vlivu podle pravidel WTO, které by dokládaly přetrvávající pověření nebo řízení komerčních bank. Komise proto rozhodla, že výhody plynoucí ze zvýhodněných sazeb nebude z důvodu nedostatečných důkazů o řízení a/nebo finančním příspěvku indické vlády považovat za subvenci v rámci tohoto podrežimu.
(40)
Indická vláda rovněž tvrdila, že nejnovější aktualizace rámcového oběžníku - DBOD č. DIR(Exp.) BC. 06/04.02.002/2012-13 („rámcový oběžník 12-13“), který vstoupil v platnost dva měsíce po období šetření, zrušil maximální stropy úrokových sazeb pro vývozní úvěry rovněž, pokud jde o úvěry v cizí měně. S odkazem na čl. 15 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení indická vláda tvrdí, že v takovém případě by tento prvek režimu vývozních úvěrů rovněž neměl být napadán, neboť řízení bank ze strany vlády bylo ukončeno. V předloženém rámcovém oběžníku 12-13 se sice nachází ustanovení s platností od května 2012, podle něhož mohou komerční banky svobodně stanovovat úrokové sazby vývozních úvěrů v cizí měně, jak tvrdí indická vláda, avšak taková změna instrukcí Indické centrální banky určená soukromým bankám během šetření by sama o sobě nebyla dostačující k vyloučení tohoto režimu, jelikož pověření vlády může pokračovat neformální cestou, což by muselo být předmětem dalšího šetření. Vzhledem k výše uvedeným závěrům k podrežimu pro vývozní úvěry v rupiích však Komise rozhodla, že tento podrežim pro úvěry v cizí měně v této fázi nenapadne.
(41)
Proto budou celní sazby podle potřeby upraveny.
3.7 Režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „režim FMS“)
(42)
Po poskytnutí konečných informací předložila indická vláda připomínky k režimu FMS. Tvrdila, že režim geograficky souvisí se zeměmi, které nejsou součástí Unie, a nemůže být proto Unií napadnut. Indická vláda však nedokázala uvést argumenty, kterými by zpochybnila praktické provádění programu či skutečnost, že může být výhoda režimu FMS využívána pro dotčený výrobek, totiž že úvěry na clo v rámci režimu FMS jsou volně přenositelné a že mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně kapitálového zboží. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto, neboť z šetření vyplynulo, že dotčený výrobek při vývozu do Unie může využívat a využívá tohoto režimu.
(43)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 101. až 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(44)
Bylo zjištěno, že indický vývozce, společnost KEI Industries, režim FMS v období šetření nevyužíval.
3.8 Režim jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „režim EOUS“)
(45)
Po poskytnutí konečných informací předložil připomínky k tomuto režimu jediný vyvážející výrobce využívající režimu EOUS, kterého se šetření týkalo. Společnost tvrdila, že by Komise měla pro výpočet výhody plynoucí z režimu EOUS používat jiný postup. Tvrdila také, že s některými výhodami v rámci režimu EOUS by se mělo zacházet jako s přípustným režimem navracení cla ve smyslu přílohy II a III základního nařízení, a neměly by proto být napadnutelné.
(46)
Bylo však zjištěno, že bez ohledu na použitou metodu výpočtu by subvenční sazba pro tento režim nepřesáhla 0,95 %, což znamená, že by celkové subvenční rozpětí pro tuto společnost zůstalo pod úrovní de minimis. Nepovažovalo se proto za nutné toto tvrzení v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
(47)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 112. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(48)
Bylo zjištěno, že indický vývozce, společnost KEI Industries, režim EOUS v období šetření nevyužíval.
3.9 Výše napadnutelných subvencí
(49)
V návaznosti na rozhodnutí nepovažovat výhody plynoucí z režimu ESC za subvenci, jak je popsáno v 38. až 41. bodě odůvodnění, a opravu výpočtu výhody plynoucí z režimu EPCGS pro jednu ze společností, jak je popsáno v 35. bodě odůvodnění, byly celní sazby podle potřeby upraveny. Konečné výše napadnutelných subvencí stanovené v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřené podle hodnoty se pohybují v rozmezí od 0,79 % do 3,72 %.
Režim
Společnost
Raajratna
Venus Group
Viraj
KEI
DEPBS (8)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
0,50 %
DDS (8)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
0,29 %
AAS (8)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
-
EPCGS (8)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,03 %
-
ECS (8)
-
-
-
-
FMS (8)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
-
EOU (8)
-
-
0,95 %
-
TOTAL
3,72 %
3,03 % (9)
0,98 % (10)
0,79 % (10)
(50)
Nově vypočítané subvenční rozpětí pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 3,41 %.
(51)
Nově vypočítané celostátní subvenční rozpětí činí 3,72 %.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1 Výrobní odvětví Unie
(52)
Někteří uživatelé zpochybnili počet výrobců v Unii stanovený v 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tvrdí, že počet výrobců byl posouzen nesprávně a ve skutečnosti na trhu Unie existuje méně výrobců.
(53)
Komise poukazuje na to, že toto tvrzení nebylo podložené, a po ověření informací uvedených ve 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje, že během období šetření vyrábělo dotčený výrobek v Unii 27 výrobců. Tento počet byl určen na základě podnětu, reprezentativnosti a šetření. Komise kontaktovala všechny známé výrobce v Unii a obdržela údaje, které byly použity v souvislosti s tímto šetřením.
4.2 Výroba v Unii a výběr vzorku výrobců v Unii
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 117. až 119. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. ÚJMA
5.1 Spotřeba v Unii
(55)
Někteří uživatelé tvrdili, že při analyzování újmy neměly být zohledněny údaje za rok 2009, protože finanční krize, která v tomto roce nastala, měla zejména na spotřebu v Unii rušivé účinky. I kdyby však byl rok 2009 z analýzy vynechán, stále by byl patrný rostoucí trend spotřeby (+5 %), který je ukazatelem zlepšujícího se trhu. Nepříznivé dopady finanční krize jsou navíc uznány ve 120. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, přesto se však dospělo k závěru, že se situace na trhu zlepšila. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 120. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Dovoz z dotčené země do Unie
(56)
Subvenční rozpětí stanovené pro společnost KEI Industries nedosahuje nepatrné hodnoty, kterou uvádí čl. 14 odst. 5 základního nařízení (viz 49. bod odůvodnění). Má se tudíž za to, že tento vyvážející výrobce nevyužil během období šetření režimů subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Z toho důvodu byl objem jeho dovozu vyloučen z objemu subvencovaného dovozu z Indie. Jeden vyvážející výrobce, Venus Group, uvedl, že některé transakce byly omylem započítány dvakrát. Komise s vyvážejícím výrobcem souhlasila, a proto byly tyto transakce od celkového objemu subvencovaného dovozu z Indie odečteny. Objem, podíl na trhu a průměrná cena subvencovaného dovozu byly příslušným způsobem revidovány.
(57)
Objem subvencovaného dovozu a jeho podíl na trhu:
2009
2010
2011
OŠ
Objem (v tunách)
11 620
20 038
25 326
24 415
Index (2009 = 100)
100
172
218
210
Podíl na trhu
8,8 %
10,7 %
12,9 %
12,4 %
Index (2009 = 100)
100
121
146
140
Zdroj:
Eurostat a odpovědi na dotazník.
(58)
Společnost KEI Industries vyvezla během období šetření jen omezené množství dotčeného výrobku a také transakce Venus Group uvedené výše se omezovaly na malé množství, proto odečtení tohoto objemu dovozu od celkového objemu subvencovaného dovozu z Indie neměnilo nic na trendech popsaných ve 123. a 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto body odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
(59)
Průměrná cena subvencovaného dovozu:
2009
2010
2011
OŠ
Průměrná cena
(EUR/t)
2 419
2 856
3 311
3 259
Index (2009 = 100)
100
118
137
135
Zdroj:
Eurostat a odpovědi na dotazník.
(60)
Jak již bylo řečeno, společnost KEI Industries vyvezla během období šetření jen omezené množství a vyjmutí určitých transakcí Venus Group se týkalo také jen omezeného množství. Odečtení objemu dovozu společnosti KEI Industries a výše uvedených transakcí Venus Group od celkového objemu subvencovaného dovozu z Indie proto nevedlo k žádné výrazné změně průměrné ceny subvencovaného indického dovozu, ani ke změně výpočtu cenového podbízení. Nově vypočítané rozpětí cenového podbízení činí 11,7 %. Ostatní závěry, které vyplývají ze zjištění popsaných ve 128. až 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzují.
(61)
V reakci na poskytnutí konečných informací indická vláda tvrdila, že Komise uplatnila poměrné snížení subvencovaného dovozu pouze na objem dovozu spolupracujících vyvážejících výrobců, aby tak vzala v potaz zjištění ohledně nepatrné úrovně u společnosti KEI a vyjmutí některých transakcí Venus Group, které byly omylem započítány dvakrát. Toto tvrzení je založeno na nedorozumění. Komise uplatnila poměrné snížení na celý objem dovozu, včetně dovozu nespolupracujících dovozců. Proto musí být toto tvrzení zamítnuto.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(62)
Některé strany tvrdily, že výsledky, kterých výrobní odvětví Unie dosáhlo, by měly být v kontextu globální hospodářské krize považovány za poměrné dobré a že s výjimkou jediného ukazatele újmy, totiž podílu na trhu, žádný jiný ukazatel nenasvědčuje tomu, že by docházelo k újmě.
(63)
Jedna strana tvrdila, že se průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zvýšily asi o 34 %, tedy daleko výrazněji, než výrobní náklady, které se během stejného období zvýšily o 13 %. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že výrobní odvětví Unie své zboží na počátku posuzovaného období, tedy v roce 2009, prodávalo za ceny nižší, než byly výrobní náklady, a teprve od roku 2011 se mu podařilo prodávat za ceny převyšující výrobní náklady.
(64)
Z šetření vyplynulo, že některé ukazatele újmy, jako objem výroby a vytížení kapacit, sice vykazovaly pozitivní trend, nebo zůstaly stabilní, např. zaměstnanost, avšak řada jiných ukazatelů týkajících se finanční situace výrobního odvětví Unie, např. ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic, během posuzovaného období nevykazovaly uspokojivý vývoj. Ukazatel týkající se investic se sice v roce 2010 zlepšil, v roce 2011 a během období šetření však poklesl pod hodnotu z roku 2009. Pravdou také je, že se v letech 2009 až 2011 zlepšila návratnost investic a dosáhla hodnoty 6,7 %, během období šetření však opět poklesla na 0,8 %. Obdobně se také ukazatele ziskovosti a peněžního toku do roku 2011 zlepšovaly, v období šetření se však začaly opět zhoršovat. Proto lze dospět k závěru, že se výrobní odvětví Unie po roce 2009 začalo zotavovat, avšak toto oživení bylo následně zpomaleno subvencovaným dovozem z Indie.
(65)
Na žádost jedné zúčastněné strany lze potvrdit, že výše zásob uvedená v 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se týkala činnosti podniků v Unii zařazených do vzorku.
(66)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že cílové ziskové rozpětí ve výši 5 % stanovené v prozatímní fázi je příliš nízké. Dotyčná strana své tvrzení dostatečně neodůvodnila. Ve 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou vysvětleny důvody pro toto ziskové rozpětí a z šetření nevyplynuly žádné další důvody pro to, aby bylo změněno. Cílový zisk ve výši 5 % zůstává tudíž pro účely konečných zjištění zachován.
(67)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že obtíže výrobního odvětví Unie jsou způsobeny převážně strukturálními problémy. Proto bylo cílové ziskové rozpětí ve výši 5 % také nereálné.
(68)
Je třeba připomenout, že podle judikatury (11) musí orgány stanovit ziskové rozpětí, se kterým by výrobní odvětví Společenství mohlo počítat za normálních podmínek hospodářské soutěže bez subvencovaného dovozu. V daném případě nebylo z následujících důvodů možné provést tuto analýzu dotčeného výrobku pro výrobní odvětví Unie. Dostačující údaje pro výpočet ziskového rozpětí pro dotčený výrobek jsou k dispozici až od roku 2007. V roce 2007 činilo ziskové rozpětí 3,7 %; od roku 2008 bylo toto rozpětí v důsledku finanční a hospodářské krize záporné. Žadatel tvrdil, že subvencované výrobky začaly přicházet na trh Unie od roku 2007 (kdy se objem dovozu zvýšil z 17 727 t v roce 2006 na 24 811,3 t), což se šetřením potvrdilo. Orgány proto zjistily cílové ziskové rozpětí na základě skutečných zisků v jiných částech ocelářského průmyslu, které nebyly poškozeny dumpingovým a subvencovaným dovozem (12).
5.4 Závěr ohledně újmy
(69)
Komise proto dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo během období šetření vážnou újmu.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Účinek subvencovaného dovozu
(70)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že prozatímní nařízení opominulo, že výrobní odvětví Unie mělo prospěch ze zvýšené spotřeby od roku 2009 a že Komise nemůže očekávat, že výrobní odvětví Unie bude schopné si navždy udržet svůj podíl na trhu.
(71)
K tomuto tvrzení je třeba poznamenat, že podle šetření podíl subvencovaného indického dovozu na trhu rostl rychleji než spotřeba na trhu Unie. Objem subvencovaného indického dovozu se zvýšil o 110 %, zatímco spotřeba se ve stejném období zvýšila o 50 %. Z šetření rovněž vyplynulo, že průměrná cena indického dovozu byla stabilně nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie ve stejném období a že během období šetření snížila průměrnou cenu výrobního odvětví Unie o 11,7 %. Zatímco výrobnímu odvětví Unie tudíž zvýšená spotřeba skutečně do jisté míry prospěla a výrobní odvětví Unie mohlo také zvýšit objem svého prodeje o 40 %, nedokázalo svůj podíl na trhu udržet, jak by se dalo na základě zlepšujících se tržních podmínek a vzhledem k jeho volným výrobním kapacitám očekávat.
6.2 Účinky jiných činitelů
6.2.1 Nesubvencovaný dovoz
(72)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že účinky nesubvencovaného dovozu musí být přehodnoceny vzhledem ke skutečnostem, že společnost KEI Industries obdržela subvenční rozpětí de minimis a že některé transakce Venus Group, které byly chybně započítány dvakrát, byly z analýzy vyloučeny. Tvrdily také, že ceny nesubvencovaného dovozu byly nižší, než ceny subvencovaného dovozu.
(73)
Níže uvedená tabulka ukazuje vývoj v případě nesubvencovaného objemu vývozu a cen během posuzovaného období. Objem nesubvencovaného vývozu představoval asi jednu třetinu indického vývozu během období šetření a sledoval stejný trend jako dovoz subvencovaných výrobků.
2009
2010
2011
OŠ
Objem (v tunách)
5 227
9 015
11 394
10 938
Objem (index)
100
172
218
210
Průměrná cena (EUR/mt)
2 268
2 678
3 105
3 056
Průměrná cena (index)
100
118
137
135
Zdroj:
odpovědi na dotazník a Eurostat.
(74)
Konstatování, že ceny nesubvencovaného dovozu byly nižší než ceny subvencovaného dovozu, je tedy správné. Ovšem objem nesubvencovaného dovozu činí pouze třetinu objemu subvencovaného dovozu. Újma způsobená nesubvencovaným dovozem tudíž nenarušila příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z Indie a vážnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
6.2.2 Dovoz ze třetích zemí
(75)
Jeden indický vyvážející výrobce a indická vláda zopakovali tvrzení, že Čínská lidová republika by měla být zahrnuta do šetření a že dopad dovozu z Čínské lidové republiky na trh Unie a výrobní odvětví Unie byl podhodnocen.
(76)
Jak je uvedeno ve 170. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ani v zahajovací fázi řízení, ani v konečné fázi neexistuje důkaz o subvencování, který by odůvodňoval zahájení antisubvenčního šetření týkajícího se dovozu z Čínské lidové republiky. Tvrzení, že by Čínská lidová republika měla být zahrnuta do rozsahu šetření, je proto neopodstatněné a zamítá se.
(77)
Dovoz z Čínské lidové republiky však během posuzovaného období vykazoval rostoucí tendenci a v období šetření dosáhl podílu na trhu 8,3 % (viz 168. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho byly ceny dovozu z Číny nižší než ceny výrobního odvětví Unie i ceny indických výrobců vyvážejících na trh Unie. Proto bylo dále zkoumáno, zda dovoz z Čínské lidové republiky mohl přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a narušit příčinnou souvislost mezi újmou a indickým subvencovaným dovozem.
(78)
Informace dostupné v prozatímní fázi naznačují, že sortiment výrobků z čínského dovozu se odlišoval a že segmenty, v nichž byly přítomny čínské výrobky, se lišily od výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie nebo výrobků indického původu prodávaných na trhu Unie.
(79)
Po zveřejnění prozatímních opatření Komise obdržela několik námitek, které upozorňovaly na možnost, že by čínský dovoz za nízké ceny mohl během období šetření narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým indickým dovozem a vážnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(80)
Analýzy provedené na základě statistik dovozu ohledně dvou kódů KN, které jsou předmětem šetření, ukázaly, že 29 % čínského dovozu se týkalo trhu s laciným zbožím (dovoz pod kódem KN 7223 00 99). Tím se částečně vysvětluje, proč jsou ceny čínských výrobků v průměru nižší než ceny výrobního odvětví Unie i ceny indických vyvážejících výrobců. Statistiky ke kódu KN 7223 00 99 rovněž ukázaly, že odběratelé čínských výrobců jsou soustředěni ve Spojeném království, kde výrobní odvětví Unie v zásadě není zastoupené.
Průměrná cena
(EUR/t)
2009
2010
2011
OŠ
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Zdroj:
Eurostat.
(81)
Pokud jde o kód KN 7223 00 19, analýza vypracovaná na základě PCN ukázala, že jak výrobní odvětví Unie, tak indičtí výrobci soutěžili především v kvalitativně vyšším segmentu trhu, kde ceny mohou být v rámci stejného kódu KN až čtyřikrát vyšší než ceny v nižším segmentu trhu (13). Z šetření rovněž vyplynulo, že obecně se ceny liší v závislosti na typu výrobku a obsahu niklu. Kromě toho šetření ukázalo, že čínští vývozci prodávají převážně typy výrobku s nižší kvalitou spadající do výše uvedeného kódu KN na trhu Unie. Rozhodujícím faktorem při posuzování čínského dovozu se proto stává sortiment výrobku.
(82)
Pokud jde o úroveň ceny dovozu z Čínské lidové republiky, je třeba poznamenat, že průměrné ceny čínského dovozu byly od roku 2009 do období šetření vyšší než ceny subvencovaných vyvážejících výrobců v Indii, jak ukazuje následující tabulka na základě průměrné ceny subvencovaného indického vývozu spadajícího pod kód KN 7223 00 19.
Průměrná cena
(EUR/t)
2009
2010
2011
OŠ
OŠ + 1
73 320 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Zdroj:
Eurostat.
(83)
V období šetření průměrná cena čínského dovozu poprvé klesla pod cenu subvencovaného indického dovozu. Bylo však zjištěno, že se jedná o dočasný jev, neboť čínské ceny v roce následujícím po období šetření rostly a byly opět vyšší než indické ceny.
(84)
Kromě toho z porovnání objemu dovozu z Indie a z Čínské lidové republiky vyplynulo, že během celého posuzovaného období a zejména během období šetření byl dovoz z Čínské lidové republiky mnohem nižší než dovoz z Indie. Objem dovozu z Čínské lidové republiky představoval v zásadě méně než polovinu celkového dovozu z Indie.
(85)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzuje, že významný podíl čínského dovozu během období šetření se odlišuje od sortimentu výrobků výrobního odvětví Unie a že jakákoli přímá hospodářská soutěž s výrobky vyráběnými a prodávanými výrobním odvětvím Unie je omezená.
(86)
Dovoz z Čínské lidové republiky tudíž nemohl mít vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie do té míry, aby tím byla narušena příčinná souvislost mezi subvencovaným dovozem z Indie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Proto se 168. bod prozatímního nařízení potvrzuje.
6.2.3 Konkurence ze strany ostatních výrobců v Unii
(87)
Jedna strana tvrdila, že slabé finanční výsledky výrobců v Unii mohla způsobit konkurence ze strany ostatních výrobců v Unii, kteří nejsou žadateli ani nepodporovali šetření k zahájení tohoto řízení.
(88)
Vývoj podílu ostatních výrobců na trhu v Unii ukazuje následující tabulka.
2009
2010
2011
OŠ
Objem (v tunách)
34 926
55 740
55 124
55 124
Index (2009 = 100)
100
160
158
158
Podíl ostatních výrobců v Unii na trhu
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Zdroj:
podnět.
(89)
Na výrobce v Unii, kteří nebyli žadateli a kteří zvláště nepodporovali toto šetření, připadalo 44 % veškerého prodeje Unie (viz 139. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Objem jejich prodeje se zvýšil o 58 % z odhadovaných 34 926 t v roce 2009 na 55 124 t během období šetření. Tento nárůst je ovšem v porovnání s nárůstem subvencovaného dovozu z Indie během téhož období (+110 %) poměrně mírný. Kromě toho zůstal podíl těchto výrobců v Unii na trhu během posuzovaného období poměrně konstantní a ani nebyly zjištěny žádné známky toho, že by jejich ceny byly nižší než ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Z toho lze vyvodit závěr, že jejich prodej na trhu v Unii nepřispěl k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.3 Závěry týkající se příčinné souvislosti
(90)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 176. až 179. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1 Obecné informace
(91)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 180. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(92)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 181. až 188. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.3 Zájem uživatelů
(93)
Po uložení prozatímních opatření kontaktovalo Komisi sedm uživatelů a jedno sdružení uživatelů a projevilo zájem o spolupráci při šetření. Na základě jejich žádosti jim byly v dubnu 2013 zaslány dotazníky. Avšak pouze dva uživatelé poskytli úplnou odpověď na dotazník a na spolupracující uživatele tak připadalo všeho všudy 12 % celkového dovozu z Indie během období šetření a 2,5 % celkové spotřeby Unie. Hospodářské dopady opatření na uživatele byly přehodnoceny na základě nových údajů, které vyplynuly z odpovědí na dotazník, a u dvou uživatelů byly provedeny kontrolní návštěvy s cílem ověřit poskytnuté informace.
(94)
Uživatelé tvrdili, že úroveň ziskovosti ve výši 9 % uvedená ve 191. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je příliš vysoká a není pro uživatelské odvětví reprezentativní. Po obdržení doplňujících odpovědí na dotazník byla průměrná ziskovost všech spolupracujících uživatelů přepočítána a stanovena na 2 % obratu.
(95)
Z šetření navíc vyplynulo, že nákupy spolupracujících uživatelů z Indie představovaly v průměru 44 % veškerých nákupů dotčeného výrobku a že Indie byla pro dva spolupracující uživatele výhradním zdrojem dodávek. Během období šetření představoval obrat výrobků zahrnujících dotčený výrobek v průměru 14 % obratu spolupracujících uživatelů.
(96)
Pokud vezmeme v úvahu nejhorší scénář pro trh Unie, tj. že by nárůst cen nemohl být přenesen na distribuční řetězec a že by uživatelé nadále nakupovali výrobky z Indie v předchozích objemech, dopad cla na ziskovost, které by uživatelé dosáhli používáním a dalším zpracováváním dotčeného výrobku, by znamenal v průměru pokles o 0,25 procentního bodu na 1,75 %.
(97)
Komise si je vědoma, že dopad bude na individuální úrovni markantnější pro uživatele, jejichž jediným zdrojem je dovoz z Indie. Přitom se jedná jen o malý počet podniků (dva spolupracující uživatelé). Mají navíc možnost, pokud jejich indický výrobce spolupracuje, podle článku 21 základního nařízení požádat o vrácení cla, jsou-li splněny všechny podmínky pro takové vrácení.
(98)
Někteří uživatelé znovu vyjádřili obavy, že by opatření mohla mít dopad na určité typy drátů, které se v Evropě nevyrábí, zejména typy zahrnuté do tzv. řady 200, jak je popsáno ve 194. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Skutečnost, že se v Unii nevyrábí, přičítají uživatelé nízké poptávce a specifičnosti výrobního procesu.
(99)
Šetření však ukázalo, že tyto typy drátů z nerezavějící oceli výrobní odvětví Unie vyrábí a že představují omezený podíl na trhu Unie. Uživatelé mají k dispozici také alternativní zdroje dodávek z jiných zemí, které nepodléhají antidumpingovým nebo antisubvenčním opatřením. Kromě toho byla dvěma indickým vyvážejícím výrobcům přiznána nulová sazba vyrovnávacího cla, což znamená, že uložení opatření nebude mít významný dopad na jejich dodávky. Navíc lze pro stejné účely používat i jiné typy drátů z nerezavějící oceli. Uložení opatření tudíž nemůže mít významný dopad na trh Unie a na tyto uživatele. Toto tvrzení se proto zamítá.
(100)
Někteří uživatelé poukazovali na to, že dodací lhůty výrobců v Unii jsou u obdobného výrobku ve srovnání s dodacími lhůtami u dotčeného výrobku z Indie delší. Avšak možnosti obchodníků výrobky skladovat a mít je rychle k dispozici nevyvrací věcné důkazy nepříznivých účinků subvencovaného dovozu. Proto je třeba tento argument odmítnout.
(101)
S ohledem na výše uvedené úvahy lze mít za to, že i když opatření uložená na indický dovoz budou mít na některé uživatele pravděpodobně nepříznivější dopad než na jiné, bude uložení opatření pro trh Unie celkově vzato prospěšné. Zejména se má za to, že obnovením spravedlivých obchodních podmínek na trhu Unie bude výrobní odvětví Unie moci přizpůsobit své ceny výrobním nákladům, zachovat výrobu a pracovní místa, získat zpět podíl na trhu, o který přišlo, a využít větších úspor z rozsahu. Tak by výrobní odvětví mohlo dosáhnout přiměřeného ziskového rozpětí, které by mu umožnilo střednědobě i dlouhodobě účinně fungovat. Zároveň může zlepšit svou celkovou finanční situaci. Z šetření dále vyplynulo, že opatření budou mít na uživatele a dovozce, kteří nejsou ve spojení, jen celkově omezený dopad. Dospělo se tudíž k závěru, že celkový přínos opatření zřejmě převáží nad dopadem na uživatele dotčeného výrobku na trhu Unie.
7.4 Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(102)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 197. až 199. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(103)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo potvrzeno hodnocení uvedené ve 200. až 201. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8. KONEČNÁ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
8.1 Úroveň pro odstranění újmy
(104)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 203. až 206. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
8.2 Závěr o úrovni pro odstranění újmy
(105)
Pro společnost KEI Industries nebylo vypočítáno individuální rozpětí újmy, neboť konečné rozpětí subvence této společnosti bylo pod úrovní de minimis (viz 49. bod odůvodnění).
(106)
Potvrzuje se metodika použitá v prozatímním nařízení.
8.3 Konečná opatření
(107)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení by mělo být uloženo konečné vyrovnávací clo, a to na úrovni dostatečné k odstranění újmy působené subvencovaným dovozem a aniž by bylo překročeno zjištěné subvenční rozpětí.
(108)
Proto byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny porovnáním rozpětí újmy a subvenčních rozpětí. Navrhují se proto následující sazby vyrovnávacího cla:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Sazba vyrovnávacího cla
Raajratna Metal Industries
3,7 %
17,2 %
3,7 %
Venus group
3,0 %
23,4 %
3,0 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
0,9 %
nepoužije se
0,0 %
KEI Industries Limited
0,7 %
nepoužije se
0,0 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
3,4 %
19,3 %
3,4 %
Všechny ostatní společnosti
3,7 %
23,4 %
3,7 %
(109)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti specifikované v tomto pracovním dokumentu byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyrobených uvedenými konkrétními právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto pracovního dokumentu, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(110)
Každou žádost o použití individuální vyrovnávací celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (14) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude toto nařízení, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo, odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
8.4 Konečný výběr prozatímních vyrovnávacích cel
(111)
Vzhledem k rozsahu zjištěných subvenčních rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního vyrovnávacího cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz drátů z nerezavějící oceli, které:
i)
obsahují (v hmotnostních procentech) 2,5 % nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % nebo více, avšak nejvýše 31 % niklu a 20 % nebo více, avšak nejvýše 22 % chromu,
ii)
obsahují (v hmotnostních procentech) méně než 2,5 % niklu, jiné než dráty obsahující 13 % nebo více, avšak nejvýše 25 % chromu a 3,5 % nebo více, avšak nejvýše 6 % hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a pocházejí z Indie.
2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
3,7
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
3,0
B776
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
3,0
B777
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,0
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,0
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháráštra
0,0
B780
KEI Industries Limited, Nové Dillí
0,0
B925
Společnosti uvedené v příloze
3,4
Všechny ostatní společnosti
3,7
B999
3. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné v podobě prozatímních vyrovnávacích cel uložených podle nařízení (EU) č. 419/2013 na dovoz drátů z nerezavějící oceli, které:
i)
obsahují (v hmotnostních procentech) 2,5 % nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % nebo více, avšak nejvýše 31 % niklu a 20 % nebo více, avšak nejvýše 22 % chromu,
ii)
obsahují (v hmotnostních procentech) méně než 2,5 % niklu, jiné než dráty obsahující 13 % nebo více, avšak nejvýše 25 % chromu a 3,5 % nebo více, avšak nejvýše 6 % hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a pocházejí z Indie,
se s konečnou platností vybírají. Zajištěné částky, které převyšují konečně uložené vyrovnávací clo, se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. září 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 861/2013
tat-2 ta’ Settembru 2013
li jimponi dazju kumpensatorju definittiv u li jiġbor b’mod definittiv id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet li huma sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikulari l-Artikolu 15 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Miżuri provviżorji
(1)
Il-Kummissjoni imponiet dazju kumpensatorju provviżorju fuq importazzjonijiet ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja permezz tar-Regolament (UE) Nru 419/2013 (2) (“ir-Regolament provviżorju”).
(2)
L-investigazzjoni bdiet wara lment ippreżentat fit-28 ta’ Ġunju 2012 mill-Konfederazzjoni Ewropea tal-Industriji tal-Ħadid u tal-Azzar (Eurofer) (“l-ilmentatur”) f’isem il-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw aktar minn 50 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli.
(3)
Flimkien mal-investigazzjoni tal-antidumping, il-Kummissjoni imponiet dazju tal-antidumping provviżorju fuq importazzjonijiet ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja permezz tar-Regolament (UE) Nru 418/2013 (3).
1.2. Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(4)
Fl-istadju provviżorju tal-investigazzjoni ttieħdu kampjuni fir-rigward tal-produtturi esportaturi Indjani, tal-produtturi tal-Unjoni u ta’ importaturi mhux relatati. Madankollu, billi żewġ importaturi minn dawk magħżula għall-kampjun ma rritornawx it-tweġibiet għall-kwestjonarju, it-teħid ta’ kampjuni għall-importaturi ma setax jibqa’ għaddej. L-informazzjoni kollha disponibbli li għandha x’taqsam ma’ importaturi li kkooperaw intużat biex jintlaħqu konklużjonijiet definittivi, b’mod partikulari safejn l-interess tal-Unjoni huwa kkonċernat.
(5)
Seba’ produtturi esportaturi Indjani li tħallew barra mill-kampjun talbu għal eżami individwali. Tnejn minnhom bagħtu tweġibiet għall-kwestjonarji. Ħamsa ma weġbux għall-kwestjonarju. Wieħed miż-żewġ produtturi li wieġbu għall-kwestjonarju irtira t-talba tiegħu għal eżami individwali. B’riżultat ta’ dan, il-Kummissjoni eżaminat it-talba ta’ produttur esportatur Indjan wieħed li tħalla barra mill-kampjun:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(6)
Minbarra dan ta’ hawn fuq, il-premessi 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12 u 14 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
1.3. Il-perjodu ta’ investigazzjoni u l-perjodu kkunsidrat
(7)
Kif stabbilit fil-premessa 20 tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni tas-sussidju u d-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2011 sal-31 ta’ Marzu 2012 (il-“perjodu ta’ investigazzjoni” jew il-“PI”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sal-31 ta’ Marzu 2012 (il-“perjodu kkunsidrat”).
1.4. Proċedura sussegwenti
(8)
Wara li saru magħrufa l-fatti u l-kunsiderazzjonijiet meħtieġa li abbażi tagħhom ġie deċiż li jiġu imposti miżuri kumpensatorji provviżorji (“żvelar provviżorju”), diversi partijiet interessati, jiġifieri żewġ produtturi esportaturi, l-ilmentatur, u 11-il utent ressqu l-kummenti tagħhom. Il-partijiet kollha li wrew din ix-xewqa ngħataw seduta. Il-Kummissjoni kompliet tfittex l-informazzjoni li dehrilha li kienet meħtieġa għall-iskoperti definittivi. Il-kummenti riċevuti kollha ġew ikkunsidrati u, fejn xieraq, ittieħed kont tagħhom.
(9)
Il-Kummissjoni infurmat lill-partijiet interessati bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet meħtieġa li abbażi tagħhom kellha l-ħsieb li tirrakkomanda l-impożizzjoni ta’ dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja u l-ġbir definittiv tal-ammonti żgurati permezz tad-dazju provviżorju (“żvelar finali”). Il-partijiet kollha ngħataw ukoll perjodu li fih setgħu jikkummentaw dwar l-iżvelar finali. Il-kummenti kollha li waslu tqiesu u ttieħdu inkonsiderazzjoni, fejn xieraq.
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTTI SIMILI
(10)
Kif stabbilit fil-premessa 21 tar-Regolament provviżorju, il-prodott ikkonċernat huwa ddefinit bħala wajers tal-azzar inossidabbli li fihom piż ta’:
(i)
2,5 % jew aktar ta’ nikil, ħlief wajers li fihom piż ta’ 28 % jew aktar iżda mhux aktar minn 31 % ta’ nikil u 20 % jew aktar iżda mhux aktar minn 22 % ta’ kromju,
(ii)
inqas minn 2,5 % ta’ nikil, ħlief wajers li fihom piż ta’ 13 % jew aktar iżda mhux aktar minn 25 % ta’ kromju u 3,5 % jew aktar iżda mhux aktar minn 6 % ta’ aluminju,
li bħalissa jaqa’ fil-kodiċi NM 7223 00 19 u 7223 00 99 u li joriġina mill-Indja.
(11)
Xi utenti esprimew tħassib dwar in-nuqqas apparenti ta’ distinzjoni bejn id-diversi tipi tal-prodott ikkonċernat u prodotti simili, għaliex jeżisti taħlit estensiv ta’ prodotti fost it-tipi kollha ta’ prodotti. Kien hemm tħassib partikulari dwar kif jista’ jiġi żgurat tqabbil ġust fost it-tipi kollha fl-investigazzjoni. Kif inhu l-każ fil-biċċa l-kbira tal-investigazzjonijiet, id-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat tkopri varjetà wiesgħa ta’ tipi ta’ prodotti li għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi bażiċi. Il-fatt li dawn il-karatteristiċi jistgħu jvarjaw minn tip ta’ prodott għal tip ta’ prodott ieħor jista’ tabilħaqq, f’investigazzjoni, iwassal biex tiġi koperta firxa wiesgħa ta’ tipi. Dan huwa l-każ fl-investigazzjoni attwali. Il-Kummissjoni qieset id-differenzi fost it-tipi ta’ prodotti u żgurat tqabbil ġust. Ġie allokat numru tal-kontroll tal-prodotti (product control number - PCN) uniku għal kull tip ta’ prodott li jiġi prodott u mibjugħ mill-produtturi esportaturi Indjani u għal kull tip prodott u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni. In-numru kien jiddependi fuq il-karatteristiċi ewlenin tal-prodott, f’dan il-każ, il-grad tal-azzar, is-saħħa tensili, il-kisi, il-wiċċ, id-dijametru, u l-forma. Għaldaqstant, it-tipi ta’ wajers esportati lejn l-Unjoni ġew imqabbla abbażi tal-PCN mal-prodotti li ġew prodotti u mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni li għandhom l-istess karatteristiċi jew karatteristiċi simili. Dawn it-tipi kollha waqgħu fid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat u l-prodott simili fin-notifika tal-inizjazzjoni (4) u fir-Regolament provviżorju.
(12)
Parti waħda tenniet il-pretensjoni tagħha li l-hekk imsejħa tipi ta’ prodotti “tekniċi ħafna” huma differenti u mhumiex interkambjabbli ma’ tipi oħra tal-prodott ikkonċernat. Għaldaqstant, hija targumenta, dawn għandhom jiġu esklużi mid-definizzjoni tal-prodott. Skont il-ġurisprudenza, meta jiġi determinat jekk il-prodotti humiex simili biex jiffurmaw parti mill-istess prodott, jeħtieġ li jiġi vvalutat jekk għandhomx l-istess karatteristiċi tekniċi u fiżiċi, jekk għandhomx l-istess użi finali bażiċi, u jekk għandhomx l-istess relazzjoni bejn il-prezz u l-kwalità. F’dak ir-rigward, l-interkambjabbiltà ta’, u l-kompetizzjoni bejn, dawk il-prodotti għandhom jiġu vvalutati wkoll (5). L-investigazzjoni sabet li t-tipi ta’ prodotti “tekniċi ħafna” msemmija mill-parti għandhom il-karatteristiċi fiżiċi, kimiċi, u tekniċi bażiċi bħall-prodotti l-oħra li huma soġġetti għall-investigazzjoni. Huma magħmula minn azzar inossidabbli u huma wajers. Huma jikkostitwixxu prodott tal-azzar lest (li fil-maġġoranza tal-każijiet huwa mbagħad soġġett għal trasformazzjonijiet ulterjuri fid-dawl tal-produzzjoni ta’ varjetà wiesgħa ta’ oġġetti lesti), u l-proċess ta’ produzzjoni huwa simili, bl-użu ta’ magni simili, b’tali mod li l-produtturi jkunu jistgħu jaqilbu bejn varjanti differenti tal-prodott, skont id-domanda. Għaldaqstant, għalkemm tipi differenti ta’ wajers mhumiex direttament interkambjabbli u ma jikkompetux direttament, il-produtturi qed jikkompetu għal kuntratti li jkopru firxa wiesgħa ta’ wajers tal-azzar inossidabbli. Barra minn hekk, dawn it-tipi ta’ prodotti huma prodotti u mibjugħa kemm mill-industrija tal-Unjoni kif ukoll mill-produtturi esportaturi Indjani bl-użu ta’ metodu simili ta’ produzzjoni. Għaldaqstant, l-argument ma jistax jintlaqa’.
(13)
B’reazzjoni għal żvelar definittiv, parti waħda sostniet li l-analiżi mwettqa mill-Kummissjoni biex ikun stabbilit jekk l-hekk imsejħa tipi ta’ prodotti tekniċi ħafna għandhomx jiġu inklużi fl-investigazzjoni ma kinitx biżżejjed. Dan l-argument ma ntlaqax. L-investigazzjoni stabbilixxiet li t-tip ta’ prodott tekniku ħafna jaqa’ fid-definizzjoni tal-prodott kif stabbilit fil-premessa 12 hawn fuq. Il-parti tassumi ħażin li l-kriterji kollha msemmija fil-ġurisprudenza jridu jiġu ssodisfati fl-istess ħin; dan huwa żbaljat. Skont il-ġurisprudenza, il-Kummissjoni tgawdi minn diskrezzjoni wiesgħa meta tiddefinixxi l-ambitu (6), u trid tibbaża din il-valutazzjoni fuq is-sett ta’ kriterji żviluppati mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea. Ta’ spiss, bħal fil-każ preżenti, xi kriterji jistgħu jippuntaw f’direzzjoni u oħrajn f’oħra; f’sitwazzjoni bħal din, jeħtieġ li l-Kummissjoni twettaq valutazzjoni globali, kif għamlet fil-każ preżenti. Għaldaqstant, din il-parti interessata żbaljat meta assumiet li t-tipi ta’ prodotti jrid ikollhom l-istess karatteristiċi kollha sabiex jaqgħu fl-istess definizzjoni ta’ prodott.
(14)
Xi utenti sostnew li l-hekk imsejħa wajers tal-azzar inossidabbli “Serje 200” għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott. B’mod partikulari, huma allegaw li dan it-tip bilkemm jiġi prodott mill-industrija tal-Unjoni. Madankollu, din id-dikjarazzjoni hija bla bażi. L-ewwel nett, il-fatt li ċertu tip ta’ prodott mhuwiex prodott mill-industrija tal-Unjoni mhuwiex raġuni biżżejjed biex jiġi eskluż mill-ambitu tal-investigazzjoni, fejn il-proċess tal-produzzjoni jkun tali li l-produtturi tal-Unjoni jkunu jistgħu jibdew jipproduċu t-tip ta’ prodott inkwistjoni. It-tieni nett, bħal fil-każ tal-wajers tekniċi ħafna (ara l-premessa 12 hawn fuq), instab li dawn it-tipi ta’ prodott ikkonċernat għandhom karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi identiċi jew simili għal tipi oħra tal-prodott simili li jiġi prodott u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, l-argument ma jistax jintlaqa’.
(15)
Alternattivament, dawn l-utenti sostnew li l-vireg tal-wajers għandhom jiġu inklużi fid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat. Madankollu, il-vireg tal-wajers huma l-materja prima użata għall-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat iżda jistgħu jintużaw ukoll għall-produzzjoni ta’ prodotti differenti bħal qfieli u msiemer. Għaldaqstant, għall-kuntrarju tal-prodott li qed jiġi investigat, dan ma jikkostitwixxix prodott tal-azzar lest. Permezz ta’ proċess ta’ produzzjoni bil-kiesaħ, il-vireg tal-wajers, fost prodotti oħra, jistgħu jiġu ttrasformati fil-prodott ikkonċernat jew fi prodotti simili. Abbażi ta’ dan, il-vireg tal-wajers ma jistgħux jiġu inklużi fl-ambitu tal-prodott fis-sens tar-Regolament bażiku.
(16)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, id-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat u l-prodott simili fil-premessi minn 21 sa 24 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3. SUSSIDJAR
3.1. Introduzzjoni
(17)
Fil-premessa 25 tar-Regolament provviżorju, saret referenza għall-iskemi li ġejjin, li allegatament jinvolvu l-għoti ta’ sussidji kumpensatorji:
(a)
Skema ta’ Kreditu ta’ Dazju fuq l-Importazzjoni (Duty Entitlement Passbook Scheme - “DEPBS”);
(b)
Skema ta’ Restituzzjoni tad-Dazju (Duty Drawback Scheme - “DDS”)
(c)
Skema għall-Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (Advance Authorisation Scheme - “AAS”);
(d)
Skema ta’ Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni (Export Promotion Capital Goods Scheme - “EPCGS”);
(e)
Skema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni (Export Credit Scheme - “ECS”);
(f)
Skema ta’ Ffokar fuq is-Suq (Focus Market Scheme - “FMS”);
(g)
Żoni Ekonomiċi Speċjali/Unitajiet Orjentati Lejn L-Esportazzjoni (Special Economic Zones/Export Oriented Units - “SEZ/EOU”).
(18)
L-industrija tal-Unjoni allegat li l-Kummissjoni kienet naqset milli tqis għadd ta’ skemi ta’ sussidju, speċjalment dawk reġjonali, u b’riżultat ta’ dan temmen li s-sussidji li rċevew il-produtturi Indjani kienu ssottovvalutati. L-allegazzjoni hija bla bażi. Il-Kummissjoni investigat l-iskemi ta’ sussidju nazzjonali u lokali kollha li jinsabu fl-ilment. Madankollu, il-Kummissjoni sabet li matul il-PI l-produtturi esportaturi magħżula fil-kampjun kienu rċevew sussidji biss fir-rigward tal-iskemi elenkati fil-premessa 14 ta’ hawn fuq.
(19)
L-industrija tal-Unjoni sostniet ukoll li billi fl-investigazzjoni parallela tal-antidumping instab li d-dejta ppreżentata mill-produtturi Indjani magħżula fil-kampjun ma kenitx affidabbli u ġie applikat l-Artikolu 18 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 (7), l-Artikolu 28 korrispondenti tar-Regolament bażiku għandu jiġi ugwalment applikat fl-investigazzjoni attwali. Madankollu, l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku japplika biss jekk jiġu sodisfatti l-kundizzjonijiet tiegħu, li ma kienx il-każ fir-rigward tal-informazzjoni pprovduta mill-produtturi Indjani magħżula fil-kampjun. Għaldaqstant, il-pretensjoni ma tistax tintlaqa’.
(20)
L-investigazzjoni wriet li d-DEPBS, id-DDS u l-AAS kollha jiffurmaw parti minn mekkaniżmu ta’ sussidju wieħed, li huwa mekkaniżmu ta’ restituzzjoni tad-dazju. L-Indja użat diversi tipi ta’ dan il-mekkaniżmu fuq żmien twil, u mmodifikat sottomekkaniżmi individwali b’mod frekwenti. L-investigazzjoni wriet li huwa xieraq li jiġu analizzati dawn is-sottomekkaniżmi flimkien, billi l-esportaturi tipikament ikollhom jagħżlu bejniethom (huma reċiprokament esklużivi), u f’każ li wieħed mis-sottomekkaniżmi ma jitkompliex, jaqilbu għal ieħor.
(21)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessi minn 25 sa 28 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
3.2. Skema ta’ Kreditu ta’ Dazju fuq l-Importazzjoni (Duty Entitlement Passbook Scheme - “DEPBS”)
(22)
Wieħed mill-produtturi esportaturi Indjani magħżula fil-kampjuni argumenta li d-DEPBS ma għandhiex titqies bħala sussidju kumpensatorju, billi l-għan tal-iskema huwa li jitpaċew id-dazji doganali fuq l-importazzjonijiet. Barra minn hekk, ġie allegat li għall-prodott investigat, ma hemm l-ebda produzzjoni domestika ta’ inputs, għalhekk huwa raġonevoli li wieħed jassumi li l-importazzjonijiet kollha ġew intaxxati b’5 %, u li l-limitu massimu stabbilit mill-Gvern tal-Indja (“GTI”) jiżgura li ma jkun hemm l-ebda kumpens żejjed. Kif ġie spjegat fil-premessa 38 tar-Regolament provviżorju, din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ restituzzjoni tad-dazju jew sistema sostituta ta’ restituzzjoni fil-kuntest tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku billi ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fil-punt (i) tal-Anness I, l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-restituzzjoni) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għas-sistema sostituta ta’ restituzzjoni) tar-Regolament bażiku. B’mod partikulari, esportatur li jibbenefika minn DEPBS ma għandu l-ebda obbligu li attwalment jikkonsma l-prodotti importati bla ħlas ta’ dazju fil-proċess ta’ produzzjoni tiegħu u l-ammont ta’ kreditu mhuwiex ikkalkulat fir-rigward tal-valur attwali tal-inputs użati. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji tad-DEPBS irrispettivament minn jekk jimportax xi inputs jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċiment jesporta l-prodotti mingħajr ma juri li ġie importat xi materjal tal-input.
Il-GTI naqas milli jistabbilixxi sistema li tgħaqqad l-ammont ta’ dazju eżentat fuq l-inputs importati mal-konsum tagħhom fil-prodotti esportati. Min-naħa tagħhom, il-kumpaniji li jibbenefikaw minn din l-iskema wkoll ma kellhomx mekkaniżmu fis-seħħ biex juru li ma rċevew l-ebda remissjoni żejda. Barra minn hekk, fir-rigward tan-nuqqas ta’ kumpens żejjed f’dan il-każ speċifiku, il-kumpanija naqset milli turi li dan kien il-każ, setgħet, pereżempju, ibbenefikat minn kumpens għal prodotti importati oħrajn jew setgħet ibbenefikat minn kumpens għal inputs importati mingħajr ma tkun ikkunsmathom għall-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat. Ta’ min jinnota wkoll li d-dikjarazzjoni li ma hemm l-ebda produzzjoni domestika ta’ inputs hija żbaljata billi mill-inqas waħda mill-kumpaniji investigati pproduċiethom domestikament filwaqt li ż-żewġ kumpaniji investigati l-oħra kienu qed jixtru minn produttur domestiku, u mhux minn negozjant importatur domestiku. Għaldaqstant, dawn l-argumenti ma jistgħux jintlaqgħu.
(23)
Parti waħda argumentat li f’każ ta’ bejgħ tal-liċenzja ta’ DEPBS, il-prezz attwali tal-bejgħ kien aktar baxx mill-valur tal-liċenzja u għaldaqstant il-benefiċċju kumpensatorju kien aktar baxx minn dak stabbilit provviżorjament. Madankollu, il-benefiċċju skont din l-iskema ġie kkalkulat abbażi tal-ammont ta’ kreditu mogħti fil-liċenzja irrispettivament minn jekk il-liċenzja ntużatx biex tpaċi d-dazji doganali fuq l-importazzjonijiet jew jekk il-liċenzja ġietx mibjugħa. Kull bejgħ ta’ liċenzja bi prezz inqas mill-valur nominali tagħha huwa deċiżjoni purament kummerċjali li ma tbiddilx l-ammont tal-benefiċċju li wieħed jirċievi skont din l-iskema. Għaldaqstant, dan l-argument ma jistax jintlaqa’.
(24)
Il-GTI argumenta li d-DEPBS ġiet irtirata matul il-PI u għaldaqstant ma għandhiex tiġi kkumpensata. Barra minn hekk, huma argumentaw li billi r-restituzzjoni tad-dazju mhijiex programm suċċessur tad-DEPB, id-DEPB ma tistax tiġi kkumpensata. Tabilħaqq, id-DEPBS ma baqgħetx teżisti fit-30 ta’ Settembru 2011, matul il-PI. Madankollu, is-sussidjar kompla jeżisti. Bħala alternattiva għad-DEPBS, instab li l-esportaturi rċevew benefiċċji taħt l-AAS u speċjalment id-DDS. Kif deskritt fil-premessi minn 42 sa 44 tar-Regolament provviżorju, l-AAS u d-DDS ġew aġġustati biex jorganizzaw tranżizzjoni bla intoppi mid-DEPBS. Barra minn hekk, in-natura tal-benefiċċji fit-tliet skemi, jiġifieri dħul ċedut fil-forma ta’ eżenzjoni mid-dazji doganali, huwa eżattament l-istess. Għaldaqstant, il-kumpaniji għandhom għażla liema skema jużaw għat-tpaċija tad-dazji doganali. Għalhekk, minkejja li d-DEPS ma baqax jeżisti f’nofs il-PI, is-sussidji mogħtija mill-GTI matul il-PI għandhom jiġu kkumpensati għaliex is-sistema komprensiva ta’ benefiċċji kompliet billi, għar-raġunijiet stabbiliti fil-premessa 20, l-iskemi kollha ta’ restituzzjoni tad-dazju jiffurmaw mekkaniżmu ta’ sussidju wieħed b’sottomekkaniżmi differenti li ta’ spiss jinbidlu. Għaldaqstant, dan l-argument ma’ jistax jintlaqa’.
(25)
B’reazzjoni għall-iżvelar definittiv, il-GTI tenna l-argumenti tiegħu dwar l-irtirar tad-DEPBS wara żvelar definittiv. Madankollu, billi ma ġew preżentati l-ebda argumenti ġodda li jwasslu għal bidla tal-konklużjoni fir-rigward tal-bdil tas-sussidjar skont in-nuqqas tad-DEPBS bid-DDS aġġustata, dan l-argument ma jistax jintlaqa’.
(26)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessi minn 29 sa 47 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(27)
Barra minn hekk, instab li l-produttur esportatur Indjan KEI kien qed juża d-DEPBS matul il-PI. Ir-rata tas-sussidju kienet tammonta għal 0,50 %.
3.3. Skema ta’ Restituzzjoni tad-Dazju (Duty Drawback Scheme - “DDS”)
(28)
Il-GTI argumenta li d-DDS ma għandhiex titqies bħala sussidju kumpensatorju, billi l-għan tal-iskema huwa li jitpaċew id-dazji fuq l-importazzjonijiet u d-dazji tas-sisa mħallsa fuq l-inputs. Kif ġie spjegat fil-premessa minn 58 sa 60 tar-Regolament provviżorju, din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ restituzzjoni tad-dazju jew sistema sostituta ta’ restituzzjoni fil-kuntest tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku billi ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fil-punt (i) tal-Anness I, l-Anness II u l-Anness III tar-Regolament bażiku. B’mod partikulari, ma hemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ biex tikkonferma liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk kienx hemm pagamenti żejda ta’ dazji tal-importazzjoni fis-sens tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji tad-DDS irrispettivament minn jekk jimpurtax xi materjali tal-input jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċiment jesporta l-prodotti mingħajr ma juri li ġie importat xi materjal tal-input. Dan ta’ hawn fuq ġie kkonfermat mill-iskoperti li saru fil-kumpaniji li saritilhom żjara u mil-leġiżlazzjoni korrispondenti, jiġifieri ċ-ċirkolari Nru 24/2001 tal-GTI kif spjegat fil-premessa 60 tar-Regolament provviżorju. Barra minn hekk, fis-sottomissjoni tagħha, il-GTI stess ammetta fil-paragrafu 32 taċ-ċirkolari li d-DDS tista’ tirriżulta f’remissjoni żejda. Għaldaqstant, l-argument tal-GTI ma jistax jintlaqa’.
(29)
Il-GTI kompla jargumenta li, għalkemm is-sistema ta’ verifika għall-konsum ta’ inputs ma kinitx kompluta, b’mod partikulari minħabba n-numru għoli ta’ benefiċjarji u l-piż amministrattiv involut biex jiġu kkontrollati kollha kemm huma, għandu jiġi aċċettat il-mekkaniżmu ta’ verifika fis-seħħ abbażi ta’ teħid ta’ kampjuni. Madankollu, dan l-argument ma jistax jintlaqa’ billi mhuwiex previst fl-Artikoli 3(1)(a)(ii), fil-punt (i) tal-Anness I, l-Anness II jew l-Anness III tar-Regolament bażiku.
(30)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessi minn 48 sa 64 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(31)
Barra minn hekk, instab li l-produttur esportatur Indjan, KEI Industries, kien qed juża d-DDS matul il-PI. Ir-rata tas-sussidju kienet tammonta għal 0,29 %.
3.4. Skema għall-Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (Advance Authorisation Scheme - “AAS”)
(32)
Wieħed mill-produtturi esportaturi Indjani magħżula fil-kampjun argumenta li l-AAS għandha titqies bħala sistema ta’ restituzzjoni tad-dazju, għaliex il-materjali importati jintużaw biex jipproduċu l-prodotti esportati. Kif spjegat fil-premessa 76 tar-Regolament provviżorju, is-sottoskema użata fil-każ preżenti ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ restituzzjoni tad-dazju jew sistema sostituta ta’ restituzzjoni tad-dazju fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Din ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fil-punt (i) tal-Anness I, l-Anness II jew l-Anness III tar-Regolament bażiku. Il-GTI ma applikax sistema jew proċedura ta’ verifika b’mod effettiv biex jikkonferma jekk l-inputs għall-produzzjoni ġewx ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodott esportat u f’liema ammonti (l-Anness II(II)(4) tar-Regolament bażiku u, fil-każ ta’ skemi ta’ sostituzzjoni għar-restituzzjoni ta’ dazju, l-Anness (III)(II)(2) tar-Regolament bażiku). Barra minn hekk, ir-Regoli Standard ta’ Input-Output (Standard Input Output Norms - “SIONs”) għall-prodott ikkonċernat ma kinux preċiżi biżżejjed u ma jistgħux jikkostitwixxu sistema ta’ verifika ta’ konsum attwali. L-għamla ta’ dawk in-normi standard ma tippermettix li l-GTI jivverifika b’biżżejjed preċiżjoni liema ammonti ta’ inputs ġew ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati. Barra minn hekk, il-GTI ma wettaqx eżami ulterjuri abbażi tal-inputs attwali involuti, kif spjegat fil-premessa 73 tar-Regolament provviżorju, għalkemm dan normalment ikollu jsir fin-nuqqas ta’ sistema ta’ verifika applikata b’mod effettiv (l-Anness II(II)(5) u l-Anness III(II)(3) tar-Regolament bażiku). Għaldaqstant, is-sottoskema hija kumpensatorja, u l-argument huwa rifjutat.
(33)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessi minn 65 sa 80 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(34)
Il-produttur esportatur Indjan, KEI Industries, instab li ma użax l-AAS matul il-PI.
3.5. Skema ta’ Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni (Export Promotion Capital Goods Scheme - “EPCGS”)
(35)
Mal-iżvelar definittiv, wieħed mill-produtturi esportaturi Indjani kkummenta dwar żball ta’ kalkulazzjoni. Dan il-kumment huwa parzjalment ġustifikat u ġie rikonoxxut fil-kalkolu tal-ammont sussidjat. Billi l-marġni ta’ sussidju totali għal din il-kumpanija kien taħt il-livell de minimis anke qabel din il-korrezzjoni, l-aġġustament la jbiddel il-livell finali tad-dazju kumpensatorju ta’ din il-kumpanija u lanqas ma jaffettwa l-marġni ta’ sussidju medju kkalkulat għall-kumpaniji li kkooperaw iżda li mhumiex fil-kampjun jew il-marġni tas-sussidju għall-pajjiż kollu.
(36)
Minbarra dan ta’ hawn fuq, il-premessi minn 81 sa 91 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(37)
Il-produttur esportatur Indjan, KEI Industries, instab li ma bbenefikax mill-EPCGS matul il-PI fir-rigward tal-prodott ikkonċernat.
3.6. Skema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni (Export Credit Scheme - “ECS”)
(38)
Il-GTI argumenta li fil-premessa 92 tar-Regolament provviżorju l-Kummissjoni ċċitat b’mod inkorrett il-bażi legali tal-ECS. Il-GTI indika li ċ-Ċirkulari Prinċipali DBOD Nru DIR(Exp.) BC 01/04.02.02/2007-2008 (“MC 07-08”) u ċ-Ċirkulari Prinċipali DBOD Nru DIR(Exp) BC 09/04.02.02/2008-09 (“MC 08-09”) ġew aġġornati u dawn kienu ċ-Ċirkulari Prinċipali DBOD Nru DIR(Exp) BC 06/04.02.002/2010-11 (“MC 10-11”) u ċ-Ċirkulari Prinċipali DBOD Nru DIR.(Exp) BC 04/04.02.002/2011-2012 (“MC 11-12”) li kkostitwixxew il-bażi legali għall-ECS matul il-PI. L-osservazzjoni tal-GTI hija korretta f’dan ir-rigward.
(39)
Il-GTI argumenta wkoll li kieku l-bażi legali aġġornata xierqa ġiet meqjusal-Kummissjoni kien ikollha tieħu nota li l-limiti massimi tar-rata tal-imgħax applikabbli għall-krediti għall-esportazzjoni li huma obbligatorji, li qabel kienu magħmula obbligatorji mill-Bank ta’ Riżerva tal-Indja (“RBI”) għall-banek kummerċjali, ma baqgħux jeżistu qabel il-PI fir-rigward tal-krediti għall-esportazzjoni f’rupi. Għaldaqstant, sa fejn huma kkonċernati l-krediti f’rupi, din l-iskema ma tistax tibqa’ titqies bħala sussidju. L-investigazzjoni wriet li żewġ kumpaniji magħżula fil-kampjun ibbenefikaw fil-prattika minn krediti ta’ esportazzjoni minn banek privati b’rati taħt ir-rata ta’ referenza stabbilita mill-Bank tal-Indja. L-investigazzjoni ma wrietx loġika kummerċjali għaliex dawn il-banek privati jipprovdu kredti b’rati mraħħsa u li apparentement kienu qed jagħmlu telf. Dawn il-prattiki tas-self tal-banek jistgħu jissuġġerixxu li għad hemm l-involviment tal-gvern. Madankollu, l-investigazzjoni ma sabitx provi tal-livell meħtieġ skont ir-regoli tad-WTO biex jiddeterminaw xi delega jew direttiva kontinwa fir-rigward tal-banek kummerċjali. Għaldaqstant, il-Kummissjoni ddeċidiet li ma tgħoddx il-benefiċċju tar-rati mraħħsa bħala sussidju skont din is-sottoskema, fin-nuqqas ta’ provi biżżejjed ta’ direzzjoni u/jew kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI.
(40)
Fl-aħħar nett, il-GTI argumenta li l-aħħar aġġornament taċ-Ċirkulari Prinċipali - DBOD Nru DIR(Exp) BC. 06/04.02.002/2012-13 (“MC 12-13”), li kien daħal fis-seħħ xahrejn wara tmiem il-PI, kien ħassar il-limiti massimi tar-rati tal-imgħax ta’ krediti ta’ esportazzjoni anke fir-rigward tal-krediti f’munita barranija. Il-GTI invoka l-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku antisussidji u jargumenta li f’każ bħal dan anki dan l-element tal-iskema tal-kreditu għall-esportazzjoni ma għandux jiġi kkumpensat, għaliex id-direzzjoni governattiva tal-banek tneħħiet. Għalkemm fl-MC 12-13 sottomess hemm dispożizzjoni li tagħti l-libertà lill-banek kummerċjali li jiddeterminaw ir-rati tal-imgħax fuq il-krediti ta’ esportazzjoni fil-munita barranija b’effett minn Mejju 2012 kif iddikjarat mill-GTI, tali bidla fl-istruzzjonijiet tar-RBI għall-banek privati matul l-investigazzjoni mhijiex biżżejjed waħidha biex tiġi eskluża din l-iskema, billi d-direzzjoni governattiva tista’ tkompli b’mod informali u dan ikun is-suġġett ta’ investigazzjoni ulterjuri. Madankollu, fir-rigward tal-konklużjoni ta’ hawn fuq dwar is-sottoskema li tikkonċerna l-krediti għall-esportazzjoni f’rupi, il-Kummissjoni ddeċidiet li ma tikkumpensax din is-sottoskema li tikkonċerna l-krediti f’munita barranija f’dan l-istadju.
(41)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati tad-dazju se jiġu aġġustati fejn applikabbli.
3.7. Skema ta’ Ffokar fuq is-Suq (Focus Market Scheme - “FMS”)
(42)
Mal-iżvelar definittiv, il-GTI ssottometta kummenti dwar l-FMS. Il-GTI argumenta li l-iskema hija ġeografikament marbuta ma’ pajjiżi li mhumiex parti mill-Unjoni u għaldaqstant tista’ ma tiġix ikkumpensata mill-Unjoni. Madankollu, il-GTI ma kienx kapaċi jargumenta la l-implimentazzjonijiet prattiċi tal-iskema u lanqas li l-benefiċċju tal-FMS jista’ jintuża għall-prodott ikkonċernat, jiġifieri l-fatt li l-krediti tad-dazju taħt l-FMS huma trasferibbli liberament u li jistgħu jintużaw għall-ħlasijiet ta’ dazji doganali fuq importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe inputs jew oġġetti fosthom beni kapitali. Għaldaqstant, dan l-argument ma ntlaqax billi l-investigazzjoni wriet li l-prodott ikkonċernat jista’ jibbenefika, u qiegħed jibbenefika, minn din l-iskema meta jiġi esportat lejn l-Unjoni.
(43)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessi minn 101 sa 111 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(44)
Il-produttur esportatur Indjan, KEI Industries, instab li ma użax l-FMS matul il-PI.
3.8. Skema ta’ Unitajiet Orjentati lejn l-Esportazzjoni (Export Oriented Units Scheme - “EOUS”)
(45)
Mal-iżvelar definittiv, l-uniku produttur esportatur investigat li juża l-EOUS ikkumenta dwar din l-iskema. Il-kumpanija tenniet li l-Kummissjoni għandha tuża metodu differenti biex tikkalkula l-benefiċċju riċevut bl-EOUS. Il-kumpanija argumentat li ċerti benefiċċji bl-EOUS għandhom jiġu trattati bħala skema ta’ restituzzjoni tad-dazju permessibbli fis-sens tal-Anness II u III tar-Regolament bażiku u li għaldaqstant ma għandhomx ikunu kumpensatorji.
(46)
Madankollu, instab li irrispettivament mill-metodu ta’ kkalkular użat, ir-rata ta’ sussidjar għal din l-iskema ma jaqbiżx iż-0,95 %, jiġifieri l-marġni ta’ sussidju totali għal din il-kumpanija jibqa’ taħt il-livell de minimis. Għaldaqstant, ma nħassx neċessarju li dan l-argument jiġi analizzat aktar fil-kuntest ta’ din l-investigazzjoni.
(47)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor, il-premessa 112 tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
(48)
Il-produttur esportatur Indjan, KEI Industries, instab li ma bbenefikax mill-EOUS matul il-PI.
3.9. Ammont ta’ sussidji kumpensatorji
(49)
Wara d-deċiżjoni biex ma jingħaddux bħala sussidju l-benefiċċji taħt l-ESC kif deskritt fil-premessi minn 38 sa 41, u l-korrezzjoni tal-kalkolu tal-benefiċċju taħt l-EPCGS għal waħda mill-kumpaniji kif deskritt fil-premessa 35, ir-rati tad-dazju ġew aġġustati fejn applikabbli. L-ammonti definittivi ta’ sussidji kumpensatorji stabbiliti skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, espressi ad valorem, issa jvarjaw minn 0,79 % sa 3,72 %.
Skema
Kumpanija
Raajratna
Venus Group
Viraj
KEI
DEPBS (*)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
0,50 %
DDS (*)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
0,29 %
AAS (*)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
-
EPCGS (*)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,03 %
-
ECS (*)
-
-
-
-
FMS (*)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
-
EOU (*)
-
-
0,95 %
-
TOTAL
3,72 %
3,03 % (**)
0,98 % (***)
0,79 % (***)
(50)
Il-marġni tas-sussidju kkalkulat mill-ġdid għall-kumpaniji li kkooperaw u li mhumiex inklużi fil-kampjun huwa ta’ 3,41 %.
(51)
Il-marġni tas-sussidju kkalkulat mill-ġdid għall-pajjiż kollu huwa ta’ 3,72 %.
4. L-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
4.1. L-industrija tal-Unjoni
(52)
Xi utenti esprimew dubbji dwar l-għadd ta’ produtturi tal-Unjoni ddikjarat fil-premessa 116 tar-Regolament provviżorju. Huma jsostnu li għadd ta’ produtturi kienu vvalutati ħażin u hemm anqas produtturi preżenti fis-suq tal-Unjoni.
(53)
Il-Kummissjoni tirrimarka li t-talba ta’ hawn fuq ma kinitx sostanzjata u tikkonferma, wara verifika, l-informazzjoni mogħtija fil-premessa 116 tar-Regolament provviżorju, jiġifieri li 27 produttur tal-Unjoni kienu qed jimmanifatturaw il-prodott ikkonċernat fl-Unjoni matul il-PI. Dan huwa n-numru identifikat abbażi tal-ilment, matul il-fażi tal-analiżi u matul l-investigazzjoni. Il-Kummissjoni kkuntattjat lill-produtturi tal-Unjoni kollha magħrufa u rċeviet dejta li ntużat fil-kuntest tal-investigazzjoni attwali.
4.2. Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-kampjunar tal-produtturi tal-Unjoni
(54)
Fin-nuqqas ta’ kummenti, il-premessi minn 117 sa 119 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
5. DANNU
5.1. Il-konsum mill-Unjoni
(55)
Xi utenti sostnew li l-analiżijiet tad-dannu kellhom jinjoraw id-dejta relatata mal-2009 minħabba li l-kriżi finanzjarja li seħħet dik is-sena kellha effetti ta’ distorsjoni b’mod partikulari fuq il-konsum tal-Unjoni. Madankollu, anki kieku l-2009 ġiet eskluża mill-analiżi, xorta jkun għad hemm xejra li qed tikber għal konsum (+ 5 %) li hija indikazzjoni ta’ suq li qed jitjieb. Barra minn hekk, l-effetti negattivi tal-kriżijiet finanzjarji huma rikonoxxuti fil-premessa 120 tar-Regolament provviżorju, iżda ġie konkluż li s-sitwazzjoni tas-suq tjiebet. Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessa 120 tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
5.2. Importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat
(56)
Il-marġni tas-sussidju stabbilit għal KEI Industries huwa taħt il-limitu de minimis previst fl-Artikolu 14(5) tar-Regolament bażiku (ara l-premessa 49 hawn fuq). Għaldaqstant, dan il-produttur esportatur jitqies li ma bbenefikax minn skemi ta’ sussidju fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku matul il-perjodu ta’ investigazzjoni. B’riżultat ta’ dan, il-volumi ta’ importazzjonijiet tiegħu ġew esklużi mill-volum tal-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja. Produttur esportatur wieħed, jiġifieri l-Venus Group, sostna li ċerti tranżazzjonijiet bi żball kienu magħduda darbtejn. Il-Kummissjoni qablet mal-produttur esportatur, għalhekk dawn it-tranżazzjonijiet tneħħew mill-volum totali tal-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja. Għaldaqstant, il-volum, is-sehem mis-suq u l-prezz medju tal-importazzjonijiet sussidjati ġew riveduti.
(57)
Volum u sehem mis-suq tal-importazzjonijiet sussidjati:
2009
2010
2011
PI
Volum (MT)
11 620
20 038
25 326
24 415
Indiċi (2009 = 100)
100
172
218
210
Sehem mis-suq
8,8 %
10,7 %
12,9 %
12,4 %
Indiċi (2009 = 100)
100
121
146
140
Sors:
Eurostat u tweġibiet tal-kwestjonarji
(58)
Il-KEI Industries esportaw kwantitajiet limitati tal-prodott ikkonċernat matul il-PI u t-tranżazzjonijiet tal-Venus Group imsemmi hawn fuq kien jikkostitwixxi wkoll kwantitajiet limitati, għalhekk it-tnaqqis ta’ dawn il-volumi tal-importazzjoni mill-volum totali tal-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja ma jirriżultax f’tibdil li jikkonċerna x-xejriet kif deskritt fil-premessi minn 123 sa 124 tar-Regolament provviżorju. Għaldaqstant dawn il-premessi tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(59)
Prezz medju tal-importazzjonijiet sussidjati:
2009
2010
2011
PI
Prezz medju
(euro/MT)
2 419
2 856
3 311
3 259
Indiċi (2009 = 100)
100
118
137
135
Sors:
Eurostat u tweġibiet tal-kwestjonarji
(60)
Kif spjegat hawn fuq, il-KEI Industries esportaw kwantitajiet limitati matul il-PI u t-tneħħija ta’ ċerti tranżazzjonijiet tal-Venus Group affettwaw biss kwantitajiet limitati. Għaldaqstant, l-esklużjoni tal-volumi tal-importazzjoni ta’ KEI Industries u t-tranżazzjonijiet imsemmija hawn fuq tal-Venus Group mill-volum totali tal-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja ma tirriżultax f’bidla sinifikanti fil-prezz medju tal-importazzjonijiet ssussidjati Indjani jew fil-kalkoli tat-tnaqqis. Il-marġni tat-tnaqqis ikkalkulat mill-ġdid huwa ta’ 11,7 %. Għall-bqija, il-konklużjonijiet mill-iskoperti deskritti fil-premessi minn 128 sa 130 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(61)
Bħala risposta għall-iżvelar finali, il-GTI argumenta li l-Kummissjoni kienet applikat it-tnaqqis pro rata tal-importazzjonijiet sussidjati biss fuq il-volumi tal-importazzjoni tal-produtturi esportaturi li kkooperaw sabiex jittieħed kont tal-iskoperti de minimis fil-KEI u t-tneħħija ta’ ċerti tranżazzjonijiet magħduda darbtejn bi żball tal-Venus Group. Dan l-argument huwa bbażat fuq nuqqas ta’ ftehim. Il-Kummissjoni applikat it-tnaqqis pro rata għall-volum sħiħ tal-importazzjoni, inklużi l-importaturi li ma kkooperawx. Għaldaqstant, il-pretensjoni jkollha tiġi riġettata.
5.3. Qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(62)
Xi partijiet iddikjaraw li r-riżultati miksuba mill-industrija tal-Unjoni għandhom jitqiesu bħala raġonevolment pożittivi fil-kuntest tal-kriżi ekonomika globali u li bl-eċċezzjoni ta’ indikatur tad-danni wieħed, jiġifieri s-sehem mis-suq, ebda wieħed mill-indikaturi l-oħrajn ma indika l-eżistenza ta’ dannu.
(63)
Parti waħda sostniet li l-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’madwar 34 %, li kien ferm aktar mill-kost tal-produzzjoni li żdied bi 13 % matul l-istess perjodu. F’dan ir-rigward jeħtieġ li wieħed jinnota li fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat, jiġifieri fl-2009, l-industrija tal-Unjoni kienet qiegħda tbigħ anqas mill-kost tal-produzzjoni, u rnexxielha tbigħ ‘il fuq mill-kost tal-produzzjoni mill-2011 ‘il quddiem biss.
(64)
L-investigazzjoni wriet li għalkemm xi indikaturi tad-danni bħalma huma l-volumi tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità segwew xejra pożittiva, jew baqgħu stabbli bħall-impjiegi, għadd ta’ indikaturi oħra marbuta mas-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, jiġifieri l-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investiment u r-redditu fuq l-investiment ma segwewx xejra sodisfaċenti matul il-perjodu kkunsidrat. Filwaqt li l-indikatur marbut mal-investimenti tjieb fl-2010, dan naqas taħt iċ-ċifri tal-2009 fl-2011 u l-PI. Għalkemm huwa veru li r-redditu fuq l-investimenti tjieb mill-2009 sal-2011 u laħaq is-6,7 %, dan reġa’ naqas għal 0,8 % matul il-PI. Bl-istess mod, l-indikaturi marbuta mal-profittabbiltà u l-fluss tal-flus tjiebu sal-2011 iżda reġgħu bdew jiddeterjoraw matul il-PI. Għaldaqstant, ta’ min jikkonkludi li l-industrija tal-Unjoni bdiet titjieb wara l-2009, iżda sussegwentement l-irkupru tagħha naqas bl-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja.
(65)
Fuq talba minn parti interessata ġie kkonfermat li l-livelli tal-ħażniet stabbiliti fil-premessa 153 tar-Regolament provviżorju kienu jikkonċernaw l-attività tal-kumpaniji tal-Unjoni magħżula fil-kampjun.
(66)
L-industrija tal-Unjoni sostniet li l-marġni ta’ profitt immirat ta’ 5 % stabbilit fl-istadju provviżorju kien baxx wisq. Il-parti ma ssostanzjatx biżżejjed il-pretensjoni tagħha. Il-premessa 148 tar-Regolament provviżorju tispjega r-raġunijiet wara l-għażla ta’ dan il-marġni ta’ profitt u l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda raġunijiet oħra biex tibdlu. Għaldaqstant, il-profitt immirat ta’ 5 % jinżamm għall-għan tal-iskoperti definittivi.
(67)
Produttur esportatur partikulari sostna li d-diffikultajiet tal-industrija tal-Unjoni huma prinċipalment minħabba problemi strutturali. Għaldaqstant, il-marġni ta’ profitt immirat ta’ 5 % wkoll ma kienx realistiku.
(68)
Ta’ min ifakkar li skont il-każistika (8), jeħtieġ li l-Istituzzjonijiet jistabbilixxu l-marġni ta’ profitt li l-industrija tal-Komunità tista’ sserraħ fuqu b’mod raġonevoli f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet sussidjati. Fil-każ preżenti, kien impossibbli li titwettaq din l-analiżi għall-industrija tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat għar-raġunijiet li ġejjin. Hemm biżżejjed informazzjoni biex jiġi kkalkulat il-marġni ta’ profitt għall-prodott ikkonċernat mis-sena 2007 biss. Fl-2007, il-marġni ta’ profitt kien ta’ 3,7 %; mill-2008, minħabba l-kriżi finanzjarja u ekonomika, dan sar negattiv. L-ilmentatur argumenta, u l-investigazzjoni stabbilixxiet, li l-importazzjonijiet sussidjati bdew jaslu fis-suq tal-Unjoni mill-2007, meta l-volum ta’ importazzjonijiet żdied minn 17 727 tunnellata fl-2006 għal 24 811,3 tunnellati. Għaldaqstant, l-Istituzzjonijiet stabbilixxew il-marġni ta’ qligħ immirati abbażi tal-profitti reali f’partijiet oħra tal-industrija tal-azzar, li ma sofrewx minn importazzjonijiet iddampjati u sussidjati (9).
5.4. Konklużjoni dwar id-dannu
(69)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali matul il-PI.
6. KAWŻALITÀ
6.1. L-effett tal-importazzjonijiet sussidjati
(70)
Produttur esportatur wieħed sostna li r-Regolament provviżorju injora li l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi tibbenefika miż-żieda fil-konsum mill-2009 u li l-Kummissjoni ma tistax tassumi li l-industrija tal-Unjoni se tkun kapaċi żżomm is-sehem mis-suq tagħha b’mod indefinit.
(71)
B’reazzjoni għal dawn l-argumenti jeħtieġ li wieħed jinnota li l-investigazzjoni wriet li s-sehem mis-suq tal-importazzjoni ssussidjata Indjana kiber b’rata aktar mgħaġġla mill-konsum fis-suq tal-Unjoni. Il-volum tal-importazzjonijiet sussidjati Indjani żdied b’110 % filwaqt li l-konsum żdied b’50 % matul l-istess perjodu. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet ukoll li l-prezz medju Indjan kien kostantament taħt il-prezz medju tal-industrija tal-Unjoni matul l-istess perjodu u naqqas il-prezz medju tal-industrija tal-Unjoni bi 11,7 % matul il-PI. B’riżultat ta’ dan, filwaqt li l-industrija tal-Unjoni bbenefikat miż-żieda fil-konsum sa ċertu punt u hija wkoll setgħet iżżid il-volumi ta’ bejgħ tagħha b’40 %, hija ma setgħetx iżżomm is-sehem mis-suq tagħha kif mistenni bil-kundizzjonijiet tas-suq li qed jitjiebu u minħabba l-kapaċità libera ta’ produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
6.2. L-effett ta’ fatturi oħrajn
6.2.1. Importazzjonijiet mhux sussidjati
(72)
Xi partijiet interessati saħqu li jeħtieġ li l-effett tal-importazzjonijiet mhux sussidjati jiġu vvalutati mill-ġdid fid-dawl tal-fatt li KEI Industries irċevew marġni ta’ sussidju de minimis u li minħabba żbalji ta’ għadd doppju, ċerti tranżazzjonijiet tal-Venus Group tneħħew mill-analiżi. Huma argumentaw ukoll li l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mhux sussidjati kienu aktar baxxi mill-prezzijiet tal-importazzjonijiet sussidjati.
(73)
It-tabella hawn taħt turi l-iżvilupp tal-volum tal-esportazzjonijiet mhux sussidjati u l-prezzijiet matul il-perjodu kkunsidrat, Il-volum tagħhom irrappreżenta madwar terz tal-esportazzjoniijet Indjani matul il-PI u segwa l-istess xejra bħall-importazzjonijiet sussidjati.
2009
2010
2011
PI
Volum (MT)
5 227
9 015
11 394
10 938
Volum (Indiċi)
100
172
218
210
Prezz medju (EUR/mt)
2 268
2 678
3 105
3 056
Prezz medju (Indiċi)
100
118
137
135
Sors:
Tweġibiet tal-kwestjonarji u Eurostat
(74)
Għaldaqstant huwa korrett li l-prezzijiet ta’ importazzjonijiet mhux sussidjati kienu aktar baxxi mill-prezzijiet sussidjati. Madankollu, il-volum tal-importazzjonijiet mhux sussidjati huwa biss terz tal-volum tal-importazzjonijiet sussidjati. Għaldaqstant, id-dannu kkawżat minn importazzjonijiet mhux sussidjati ma jkissirx ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
6.2.2. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
(75)
Produttur esportatur Indjan wieħed u l-GTI tennew it-talba li r-Repubblika Popolari taċ-Ċina kellha tiġi inkluża fl-investigazzjoni u li l-impatt li l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina kellhom fuq is-suq tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni kien sottovalutat.
(76)
Kif imsemmi fil-premessa 170 tar-Regolament provviżorju, la fl-istadju tal-bidu u lanqas fl-istadju definittiv ma hemm prova ta’ sussidju li setgħet tiġġustifika l-bidu ta’ investigazzjoni kontra s-sussidju fuq importazzjonijiet li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina. Għaldaqstant, il-pretensjoni li r-Repubblika Popolari taċ-Ċina kellha tiġi inkluża fl-ambitu tal-investigazzjoni hija bla bażi u hija miċħuda.
(77)
Madankollu, l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina wrew xejra li qed tiżdied matul il-perjodu kkunsidrat u laħqu sehem mis-suq ta’ 8,3 % matul il-PI kif iddikjarat fil-premessa 168 tar-Regolament provviżorju. Barra minn hekk, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi kienu aktar baxxi mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni u dawk tal-produtturi esportaturi Indjani fis-suq tal-Unjoni. Għaldaqstant, ġie investigat aktar jekk l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina setgħux ikkontribbwixxew għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u kissru r-rabta kawżali bejn dak id-dannu u l-importazzjonijiet sussidjati Indjani.
(78)
L-informazzjoni disponibbli fl-istadju provviżorju ssuġġerixxiet li t-taħlit tal-prodott irrappreżentat mill-importazzjonijiet Ċiniżi kien differenti u li l-firxiet fejn il-prodotti Ċiniżi kienu preżenti kienu differenti meta mqabbla mal-prodotti mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni jew anke dawk il-prodotti ta’ oriġini Indjana mibjugħa fis-suq tal-Unjoni.
(79)
Wara l-pubblikazzjoni tal-miżura provviżorja, il-Kummisjoni rċeviet diversi argumenti li jaċċennaw għall-possibbiltà li l-importazzjonijiet Ċiniżi bi prezz baxx matul il-PI jkissru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet Indjani ddampjati u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(80)
L-analiżi magħmula abbażi tal-istatistiki tal-importazzjonijiet li jikkonċernaw iż-żewġ kodiċi NM li qed jiġu investigati wriet li 29 % tal-importazzjonijiet Ċiniżi saru fit-tarf l-aktar baxx tas-suq (skont il-kodiċi NM 7223 00 99). Dan parzjalment jispjega r-raġuni għaliex il-prezzijiet Ċiniżi bħala medja huma aktar baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni u tal-produtturi esportaturi Indjani. L-istatistiki għall-kodiċi NM 7223 00 99 urew ukoll li l-klijenti tal-produtturi Ċiniżi kienu kkonċentrati fir-Renju Unit fejn l-industrija tal-Unjoni bażikament ma kenitx preżenti.
Prezz medju
(euro/MT)
2009
2010
2011
PI
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Sors:
Eurostat
(81)
Fir-rigward tal-Kodiċi NM 7223 00 19, l-analiżijiet magħmulin abbażi tal-PCN urew li kemm l-industrija tal-Unjoni kif ukoll il-produtturi Indjani kienu qegħdin jikkompetu fl-ogħla tarf tas-suq fejn il-prezzijiet setgħu jitilgħu sa erba’ darbiet ogħla mill-prezzijiet fit-tarf l-aktar baxx fl-istess NM (10). L-investigazzjoni wriet ukoll li, b’mod ġenerali, il-varjazzjonijiet fil-prezzijiet huma marbuta mat-tip ta’ prodott u l-kontenut tan-nikil. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-esportaturi Ċiniżi fil-biċċa l-kbira tagħhom ibigħu t-tipi ta’ prodott ta’ kwalità iżjed baxxa li jaqgħu fil-kodiċi NM imsemmi hawn fuq fis-suq tal-Unjoni. Għaldaqstant, it-taħlit ta’ prodotti jsir fattur predominanti fl-evalwazzjoni tal-importazzjonijiet Ċiniżi.
(82)
Fir-rigward tal-livell tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, jeħtieġ li jiġi rrimarkat li mill-2009 sal-PI l-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi baqa’ ogħla mill-prezzijiet tal-produtturi esportaturi Indjani sussidjati, kif jista’ jidher mit-tabella li ġejja li turi l-prezz medju tal-esportazzjonijietIndjani sussidjati li jaqgħu fil-kodiċi NM 7223 00 19.
Prezz medju
(euro/MT)
2009
2010
2011
PI
IP + 1
73 320 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Sors:
Eurostat
(83)
Fil-PI għall-ewwel darba l-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi waqa’ taħt dak tal-prezz tal-importazzjonijiet Indjani għall-importazzjonijiet sussidjati. Madankollu, instab li din l-osservazzjoni kienet ta’ natura temporanja billi l-livell tal-prezz Ċiniż fis-sena ta’ wara l-PI żdied u reġa’ kien ogħla mill-prezzijiet Indjani.
(84)
Barra minn hekk, it-tqabbil bejn il-volumi tal-importazzjoni mill-Indja u mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina wera li fi kwalunkwe punt matul il-perjodu kkunsidrat u b’mod partikolari matul il-PI, l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina kienu f’livelli ħafna aktar baxxi mill-importazzjonijiet mill-Indja. Il-volumi tal-importazzjoni għar-Repubblika Popolari taċ-Ċina kienu jammontaw għal bażikament inqas minn nofs it-total tal-importazzjonijiet mill-Indja.
(85)
Abbażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie kkonfermat li proporzjon sinifikanti tal-importazzjonijiet Ċiniżi matul il-PI huma differenti mit-taħlit ta’ prodotti mill-industrija tal-Unjoni u li kwalunkwe kompetizzjoni diretta mal-prodotti li ġew prodotti u mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni hija limitata.
(86)
Għaldaqstant, l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina ma setgħux affettwaw il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni sal-punt li tkisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, il-premessa 168 tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
6.2.3. Kompetizzjoni minn produtturi oħrajn fl-Unjoni
(87)
Parti waħda argumentat li l-prestazzjoni finanzjarja fqira tal-produtturi tal-Unjoni setgħet kienet ikkawżata minn kompetizzjoni minn produtturi oħrajn tal-Unjoni li ma kinux ilmentaturi jew li ma esprimewx l-appoġġ tagħhom għall-investigazzjoni fil-bidu tal-każ.
(88)
Is-sehem mis-suq ta’ produtturi oħrajn fl-Unjoni żviluppa kif ġej:
2009
2010
2011
PI
Volum (MT)
34 926
55 740
55 124
55 124
Indiċi (2009 = 100)
100
160
158
158
Sehem mis-suq ta’ produtturi oħrajn fl-Unjoni
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Sors:
Ilment
(89)
Il-produtturi tal-Unjoni li ma kinux ilmentaturi u li ma esprimewx speċifikament appoġġ għall-investigazzjoni ammontaw għal 44 % tal-bejgħ totali tal-Unjoni rrappurtat fil-premessa 139 tar-Regolament provviżorju. Il-volum tal-bejgħ tagħhom żdied bi 58 % minn stima ta’ 34 926 tunnellata fl-2009 għal 55 124 tunnellata matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, dan it-tkabbir huwa relattivament żgħir jekk imqabbel mat-tkabbir tal-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja fl-istess perjodu (+ 110 %). Barra minn hekk, is-sehem mis-suq ta’ dawk il-produtturi tal-Unjoni baqa’ relattivament stabbli matul il-perjodu kkunsidrat u ma nstabet l-ebda indikazzjoni li l-prezzijiet tagħhom kienu aktar baxxi minn dawk tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun. Għaldaqstant, ġie konkluż li l-bejgħ tagħhom fis-suq tal-Unjoni ma kkontribwixxiex għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
6.3. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(90)
Fin-nuqqas ta’ kummenti, il-premessi minn 176 sa 179 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
7. L-INTERESS TAL-UNJONI
7.1. Kunsiderazzjonijiet ġenerali
(91)
Fin-nuqqas ta’ kummenti, il-premessa 180 tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
7.2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(92)
Fin-nuqqas ta’ kummenti, il-premessi minn 181 sa 188 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
7.3. L-interess tal-utenti
(93)
Wara l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji, seba’ utenti u assoċjazzjoni waħda tal-utenti kkuntattjaw lill-Kummissjoni u wrew interess li jikkooperaw fl-investigazzjoni. Wara t-talba tagħhom, intbagħtulhom kwestjonarji f’April 2013. Madankollu, żewġ utenti biss wieġbu għall-kwestjonarju sħiħ u, b’mod ġenerali, l-utenti li kkooperaw irrappreżentaw 12 % tal-importazzjonijiet totali mill-Indja matul il-PI u 2,5 % tal-konsum totali tal-Unjoni. L-impatt ekonomiku tal-miżuri fuq l-utenti ġie vvalutat mill-ġdid abbażi tad-dejta l-ġdida disponibbli fit-tweġibiet għall-kwestjonarju u żewġ utenti saritilhom żjara sabiex tiġi vverifikata l-informazzjoni pprovduta.
(94)
L-utenti sostnew li l-livell ta’ profittabbiltà ta’ 9 %, li kien iddikjarat fil-premessa 191 tar-Regolament provviżorju, kien għoli wisq u ma kienx rappreżentattiv għall-industrija tal-utenti. Wara li waslu t-tweġibiet ulterjuri għall-kwestjonarju, il-profittabbiltà medja tal-utenti kollha li kkooperaw ġiet ikkalkulata mill-ġdid u ġiet stabbilita għal 2 % fuq il-fatturat.
(95)
Instab ukoll li, bħala medja, fir-rigward tal-utenti li kkooperaw, ix-xiri mill-Indja kien jikkostitwixxi 44 % tax-xiri totali tal-prodott ikkonċernat, u li l-Indja rrappreżentat is-sors esklużiv ta’ provvista għaż-żewġ utenti li kkooperaw. Matul il-PI, il-fatturat tal-prodott li inkorpora l-prodott ikkonċernat irrappreżenta medja ta’ 14 % tal-fatturat tal-utenti li kkooperaw.
(96)
Jekk wieħed jassumi li l-agħar sitwazzjoni possibbli għas-suq tal-Unjoni, jiġifieri li l-ebda żieda potenzjali fil-prezz ma tgħaddi għall-katina ta’ distribuzzjoni u li l-utenti jkomplu jixtru mill-Indja bil-volumi preċedenti, l-impatt tad-dazju fuq il-profittabbiltà tal-utenti miksub minn attivitajiet li jużaw jew li jinkorporaw il-prodott meħtieġ ikun ifisser tnaqqis medju b’0,25 punti perċentwali.
(97)
Il-Kummissjoni tagħraf li l-impatt se jkun aktar importanti, fuq livell individwali, għal dawk l-utenti li jġibu l-importazzjonijiet kollha tagħhom mill-Indja. Madankollu, dawn huma relattivament ftit (tnejn mill-utenti li kkooperaw). Barra minn hekk, huma għandhom il-possibbiltà, sakemm il-produttur Indjan tagħhom jikkoopera, li jitolbu l-ħlas lura tad-dazji skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, jekk il-kundizzjonijiet kollha għal tali restituzzjoni jkunu sodisfatti.
(98)
Xi utenti tennew it-tħassib li l-miżuri jolqtu ċerti tipi ta’ wajers li mhumiex prodotti fl-Ewropa, jiġifieri tipi inklużi fl-hekk imsejħa Serje 200 kif deskritt fil-premessa 194 tar-Regolament provviżorju. Skont l-utenti, in-nuqqas ta’ produzzjoni fl-Unjoni huwa minħabba d-domanda limitata u l-ispeċifiċità tal-proċess ta’ produzzjoni.
(99)
Madankollu, l-investigazzjoni wriet li dawn it-tipi ta’ wajers tal-azzar inossidabbli huma prodotti mill-industrija tal-Unjoni u li huma jirrappreżentaw sehem limitat tas-suq tal-Unjoni. Hemm ukoll sors ta’ provvista alternattiv disponibbli għall-utenti minn pajjiżi li mhumiex suġġetti għal miżuri ta antidumping jew antisussidji. Barra minn hekk, żewġ produtturi esportaturi Indjani rċevew rata ta’ dazju kumpensatorju ta’ 0 %, għalhekk l-impożizzjoni tal-miżuri mhux se jkollha effetti sinifikanti fuq il-provvisti minnhom. Barra minn hekk, tipi oħra ta’ prodotti ta’ wajers tal-azzar inossidabbli jistgħu jintużaw għall-istess għanijiet. Għaldaqstant, l-impożizzjoni tal-miżuri ma jistax ikollha impatt sinifikanti fuq is-suq tal-Unjoni jew fuq dawn l-utenti. Għaldaqstant, din il-pretensjoni hija miċħuda.
(100)
Xi utenti rrimarkaw dwar iż-żmien itwal ta’ kunsinna għall-prodott simili mill-produtturi tal-Unjoni meta mqabbel maż-żmien tal-kunsinna tal-prodott ikkonċernat mill-Indja. Madankollu, il-possibbiltà għall-kummerċjanti u n-negozjanti jaħżnu l-prodotti u li jsiru disponibbli minnufih ma timminax il-provi fattwali tal-effetti negattivi tal-importazzjonijiet sussidjati. Għaldaqstant, dan l-argument ikollu jiġi miċħud.
(101)
Fil-kunsiderazzjoni ta’ dan hawn fuq, anki jekk xi utenti x’aktarx li jintlaqtu ħażin aktar minn oħrajn bil-miżuri fuq l-importazzjonijiet mill-Indja, huwa meqjus li fil-bilanċ is-suq tal-Unjoni se jibbenefika mill-impożizzjoni tal-miżuri. B’mod partikulari, huwa meqjus li r-restawr tal-kundizzjonijiet tal-kummerċ ġust fis-suq tal-Unjoni jippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tallinja l-prezzijiet tagħha mal-kost tal-produzzjoni; li żżomm il-produzzjoni u l-impjiegi; li tirkupra s-sehem mis-suq li kienet tilfet qabel u li tibbenefika minn żieda fl-ekonomiji tal-kobor. Dan għandu jippermetti lill-industrija li tilħaq marġnijiet ta’ profitti raġonevoli li se jippermettulha li topera b’mod effiċjenti fuq perjodu medju taż-żmien kif ukoll fit-tul. B’mod parallel, l-industrija se ttejjeb il-qagħda finanzjarja globali tagħha. Barra minn hekk, l-investigazzjoni stabbilixxiet li l-miżuri se jkollhom impatt ġenerali limitat fuq l-utenti u fuq l-importaturi mhux relatati. Għaldaqstant, ġie konkluż li jidher li l-benefiċċju globali tal-miżuri jegħleb l-impatt fuq l-utenti tal-prodott ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni.
7.4. L-interess ta’ importaturi mhux relatati
(102)
Fin-nuqqas ta’ kummenti, il-premessi minn 197 sa 199 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
7.5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(103)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-valutazzjonijiet fil-premessi minn 200 sa 201 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
8. MIŻURI KUMPENSATORJI DEFINITTIVI
8.1. Livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(104)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment, il-premessi minn 203 sa 206 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
8.2. Konklużjoni dwar il-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(105)
L-ebda marġni ta’ dannu individwali ma ġie kkalkulat għal KEI Industries billi l-marġni tas-sussidju definittiv ta’ din il-kumpanija kien fuq livell de minimis kif imsemmi fil-premessa 49 hawn fuq.
(106)
Il-metodoloġija użata fir-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
8.3. Miżuri definittivi
(107)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq u skont l-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku, għandu jiġi impost dazju kumpensatorju definittiv f’livell għoli biżżejjed biex jitneħħa d-dannu kkawżat mill-importazzjonijiet sussidjati mingħajr ma jinqabeż il-marġni ta’ sussidjar misjub.
(108)
Għaldaqstant, ir-rati ta’ dazju kumpensatorju ġew stabbiliti billi tqabblu l-marġnijiet ta’ dannu u l-marġnijiet ta’ sussidju. Konsegwentement, ir-rati tad-dazju kumpensatorju proposti huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ sussidju
Marġini ta’ dannu
Rata ta’ dazju kumpensatorju
Raajratna Metal Industries
3,7 %
17,2 %
3,7 %
Venus Group
3,0 %
23,4 %
3,0 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd
0,9 %
Mhux applikabbli
0,0 %
KEI Industries Limited
0,7 %
Mhux applikabbli
0,0 %
Kumpaniji li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun
3,4 %
19,3 %
3,4 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
3,7 %
23,4 %
3,7 %
(109)
Ir-rati tad-dazju kumpensatorju għall-kumpaniji individwali speċifikati f’dan id-dokument ta’ ħidma ġew stabbiliti abbażi tal-iskoperti ta’ din l-investigazzjoni. Għaldaqstant, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta’ dazju (għall-kuntrarju tad-dazju applikabbli madwar il-pajjiż għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”) huma applikabbli b’mod esklużiv għall-importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-Indja u huma prodotti mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati li huma prodotti minn xi kumpanija oħra li mhijiex imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan id-dokument ta’ ħidma, inklużi l-entitajiet marbuta ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u jkunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
(110)
Kwalunkwe talba gћal applikazzjoni ta’ rati ta’ dazju kumpensatorju gћal kumpaniji individwali (pereżempju wara bdil fl-isem tal-entità jew wara li jiġu stabbiliti entitajiet ġodda ta’ produzzjoni jew ta’ bejgћ) gћandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (11) minnufih, bl-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikulari kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, mal-bejgћ domestiku u ma’ dak tal-esportazzjoni u li jkunu assoċjati, pereżempju, ma’ dik il-bidla fl-entitajiet ta’ produzzjoni u ta’ bejgћ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament li jimponi d-dazji kumpensatorji definittivi jiġi emendat skont dan billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jibbenifikaw minn rati tad-dazju individwali.
8.4. Ġbir definittiv ta’ dazji kumpensatorji provviżorji
(111)
Fid-dawl tad-daqs tal-marġnijiet ta’ sussidju misjuba u fid-dawl tal-livell tad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni, jitqies meħtieġ li l-ammonti garantiti permezz tad-dazju kumpensatorju provviżorju, li huma imposti permezz tar-Regolament provviżorju, jinġabru b’mod definittiv sakemm jintlaħaq l-ammont tad-dazji definittivi imposti,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan huwa impost dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ wajers tal-azzar inossidabbli li fihom piż ta’:
(i)
2,5 % jew aktar ta’ nikil, ħlief wajers li fihom piż ta’ 28 % jew aktar iżda mhux aktar minn 31 % ta’ nikil u 20 % jew aktar iżda mhux aktar minn 22 % ta’ kromju,
(ii)
inqas minn 2,5 % ta’ nikil, ħlief wajers li fihom piż ta’ 13 % jew aktar iżda mhux aktar minn 25 % ta’ kromju u 3,5 % jew aktar iżda mhux aktar minn 6 % ta’ aluminju,
li bħalissa jaqa’ fil-kodiċi NM 7223 00 19 u 7223 00 99 u li joriġinaw mill-Indja.
2. Ir-rata ta’ dazju kumpensatorju definittiv applikabbli għall-prezz nett, ħieles mal-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt, għandha tkun:
Kumpanija
Dazju (%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
3,7
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,0
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,0
B777
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,0
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,0
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra
0,0
B780
KEI Industries Limited, New Delhi
0,0
B925
Il-kumpaniji elenkati fl-Anness
3,4
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
3,7
B999
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ rigward id-dazju doganali.
Artikolu 2
L-ammonti garantiti permezz ta’ dazji kumpensatorji provviżorji skont ir-Regolament (UE) Nru 419/2013 fuq l-importazzjonijiet ta’ wajers tal-azzar inossidabbli li fihom piż ta’:
(i)
2,5 % jew aktar ta’ nikil, ħlief wajers li fihom piż ta’ 28 % jew aktar iżda mhux aktar minn 31 % ta’ nikil u 20 % jew aktar iżda mhux aktar minn 22 % ta’ kromju,
(ii)
inqas minn 2,5 % ta’ nikil, ħlief wajers li fihom piż ta’ 13 % jew aktar iżda mhux aktar minn 25 % ta’ kromju u 3,5 % jew aktar iżda mhux aktar minn 6 % ta’ aluminju,
li bħalissa jaqgħu fil-kodiċi NM 7223 00 19 u 7223 00 99 u li joriġinaw mill-Indja,
għandhom jinġabru definittivament. L-ammonti garantiti ogħla mir-rati definittivi tad-dazju kumpensatorju għandhom jiġu rilaxxati.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-2 ta’ Settembru 2013.