NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 153/2013
ze dne 19. prosince 2012,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012, pokud jde o regulační technické normy týkající se požadavků na ústřední protistrany
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (2), a zejména na čl. 25 odst. 8, článek 26 odst. 9, čl. 29 odst. 4, čl. 34 odst. 3, čl. 41 odst. 5, čl. 42 odst. 5, čl. 44 odst. 2, čl. 45 odst. 5, čl. 46 odst. 3, čl. 47 odst. 8 a čl. 49 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení tohoto nařízení jsou úzce propojena, protože se týkají organizačních požadavků, včetně vedení záznamů a zachování provozu, a obezřetnostních požadavků, a to i ve vztahu k maržím, fondu pro riziko selhání, kontrolám rizika likvidity, postupné ochraně proti selhání, zajištění, investiční politice, přezkumu modelů a zátěžovému a zpětnému testování. Za účelem zajištění souladu mezi uvedenými ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, a usnadnění komplexního pohledu a jednoduchého přístupu k nim osobám, na něž se tyto povinnosti vztahují, je žádoucí zařadit všechny regulační technické normy požadované podle hlavy III a IV nařízení (EU) č. 648/2012 do jediného nařízení.
(2)
Vzhledem ke globálnímu charakteru finančních trhů by toto nařízení mělo zohlednit zásady vydané Výborem pro platební a vypořádací systémy a Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry („zásady CPSS-IOSCO“), které slouží jako celosvětový referenční standard, pokud jde o regulatorní požadavky na ústřední protistrany.
(3)
S cílem zajistit bezpečnost a stabilitu za všech tržních podmínek je důležité, aby ústřední protistrany přijaly postupy obezřetného řízení rizik, které náležitě pokryjí všechna rizika, jimž ústřední protistrany jsou nebo mohou být vystaveny. V této souvislosti by standardy řízení rizik, jež ústřední protistrany skutečně použijí, měly být přísnější než ty, které jsou stanovené v tomto nařízení, pokud se to pro účely řízení rizik považuje za vhodné.
(4)
Aby byl jasně stanoven omezený počet koncepcí vyplývajících z nařízení (EU) č. 648/2012 a rovněž byly upřesněny odborné pojmy nezbytné k vypracování této technické normy, měla by být řada pojmů definována.
(5)
Je důležité zajistit, aby uznané ústřední protistrany z třetích zemí nenarušovaly řádné fungování trhů Unie. Z tohoto důvodu je zásadní, aby bylo zajištěno, že uznané ústřední protistrany nemohou zmírnit své požadavky na řízení rizik pod úroveň uplatňovanou v Unii, což by mohlo vést k regulatorní arbitráži. Informace, které mají být poskytovány Evropskému orgánu pro cenné papíry (dále jen „orgán pro cenné papíry a trhy“), pokud jde o uznání ústřední protistrany z třetí země, by měly orgánu pro cenné papíry a trhy umožnit posoudit, zda tato ústřední protistrana plně dodržuje obezřetnostní požadavky uplatňované v této třetí zemi. Kromě toho by Komise v rámci procesu určení ekvivalence měla zajistit, aby právní a správní předpisy příslušné třetí země byly rovnocenné všem ustanovením hlavy IV nařízení (EU) č. 648/2012 a tohoto nařízení.
(6)
S cílem zajistit náležitou úroveň ochrany investorů si může Evropský orgán pro cenné papíry a trhy při uznávání ústředních protistran z třetích zemí vyžádat další informace nad rámec těch, které jsou nezbytně nutné k posouzení toho, zda podmínky stanovené nařízením (EU) č. 648/2012 jsou splněny.
(7)
Průběžné posuzování toho, zda ústřední protistrana z třetí země plně dodržuje obezřetnostní požadavky dané třetí země, je povinností příslušného orgánu třetí země. Cílem informací, které mají být orgánu pro cenné papíry a trhy poskytnuty žádající ústřední protistranou z třetí země, by nemělo být kopírovat posouzení příslušného orgánu třetí země, ale zajistit, aby ústřední protistrana podléhala účinnému dohledu a kontrole dodržování předpisů v dané třetí zemi, a tak byla zaručena vysoká úroveň ochrany investorů.
(8)
Aby orgán pro cenné papíry a trhy mohl provést úplné posouzení, měly by být informace poskytnuté žádající ústřední protistranou z třetí země doplněny informacemi nezbytnými k posouzení účinnosti průběžného dohledu, pravomocí ke kontrole dodržování předpisů a opatření přijatých příslušným orgánem třetí země. Takové informace by měly být poskytnuty v rámci dohody o spolupráci uzavřené v souladu s nařízením (EU) č. 648/2012. Taková dohoda o spolupráci by měla zajistit, aby byl orgán pro cenné papíry a trhy včas informován o všech opatřeních dohledu nebo kontroly dodržování právních předpisů vůči ústřední protistraně žádající o uznání a veškerých změnách podmínek, za nichž bylo povolení příslušné ústřední protistraně uděleno, a všech příslušných aktualizacích údajů, jež ústřední protistrana původně poskytla v rámci postupu uznávání.
(9)
Požadavky nařízení (EU) č. 648/2012 související s interními hierarchickými vztahy, pokud jde o riziko, potřebují další upřesnění pro účely realizace rámce řízení rizik, který zahrnuje strukturu, práva a povinnosti týkající se interního procesu řízení rizik. Systémy řízení by měly zohlednit různé režimy korporátního práva v Unii, aby ústřední protistrany působily v mezích řádného právního rámce.
(10)
Aby bylo zajištěno, že ústřední protistrana používá odpovídající postupy v zájmu dodržování požadavků tohoto nařízení, nařízení (EU) č. 648/2012 a prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1249/2012 (3), měly by být upřesněny role a povinnosti útvaru compliance ústřední protistrany.
(11)
Je nutné jasně definovat povinnosti rady a vrcholného vedení i stanovit minimální požadavky na činnost rady, aby bylo zajištěno, že organizační struktura ústřední protistrany jí umožňuje nepřetržitě a řádně poskytovat služby a provádět činnost. Pro zajištění odpovědnosti je rovněž nezbytné vymezit jasné a přímé hierarchické vztahy.
(12)
Aby bylo zajištěno řádné a obezřetné řízení ústřední protistrany, je důležité, aby její politika odměňování odrazovala od nadměrného podstupování rizika. Rada by měla politiku odměňování náležitě monitorovat a revidovat a měla by zřídit zvláštní výbor, který by náležitě dohlížel na její plnění, aby politika odměňování měla očekávané dopady.
(13)
S cílem zajistit, aby ústřední protistrany měly nezbytný personál k plnění všech svých povinností, byly odpovědné za výkon své činnosti a příslušné orgány měly u ústředních protistran, nad kterými vykonávají dohled, relevantní kontaktní osoby, měly by ústřední protistrany mít přinejmenším ředitele pro rizika, ředitele útvaru compliance a ředitele pro technologie.
(14)
Ústřední protistrany by měly náležitě posuzovat a sledovat, do jaké míry jsou členové rady, kteří zasedají v radách různých subjektů, ve střetu zájmů, ať už v rámci skupiny ústřední protistrany nebo mimo ni. Členům rady by se nemělo bránit, aby zasedali v různých radách, pokud to nevede ke střetu zájmů.
(15)
Má-li útvar auditu fungovat efektivně, měla by ústřední protistrana definovat povinnosti svých interních auditorů a hierarchické vztahy mezi nimi, aby zajistila, že příslušné záležitosti budou předloženy radě ústřední protistrany a příslušným orgánům včas. Při zakládání útvaru interního auditu a zajišťování jeho chodu by měly být jasně vymezeny jeho poslání, nezávislost a objektivita, oblast působnosti a povinnosti, pravomoci, odpovědnost a standardy fungování.
(16)
Má-li relevantní příslušný orgán plnit své úkoly efektivně, měl by mít přístup ke všem nezbytným údajům, aby posoudil, zda ústřední protistrana dodržuje podmínky svého povolení. Tyto údaje by měla ústřední protistrana poskytnout bez zbytečného prodlení.
(17)
Záznamy vedené ústředními protistranami by měly usnadnit důkladný přehled o expozicích ústředních protistran vůči členům clearingového systému a umožnit monitorování vzniklého systémového rizika. Příslušným orgánům, orgánu pro cenné papíry a trhy a příslušným členům Evropského systému centrálních bank (ESCB) by rovněž měly umožnit adekvátně rekonstruovat clearingový proces s cílem posoudit dodržování regulatorních požadavků, včetně požadavků týkajících se podávání zpráv. Poté, co jsou údaje zaznamenány, jsou rovněž užitečné pro ústřední protistrany při plnění regulatorních požadavků a povinností vůči členům clearingového systému a v případě sporů.
(18)
Údaje vykázané ústředními protistranami do registrů obchodních údajů by měly být zaznamenány tak, aby příslušné orgány mohly ověřit, jak ústřední protistrany dodržují povinnost podávat zprávy stanovenou v nařízení (EU) č. 648/2012, a měly snadný přístup k údajům v případech, kdy je nelze nalézt v registrech obchodních údajů.
(19)
Aby bylo zajištěno náležité podávání zpráv ústředními protistranami, měly by požadavky na vedení záznamů v souvislosti s obchody pracovat se stejnými koncepcemi, jaké se používají v rámci povinnosti podávat zprávy stanovené v článku 9 nařízení (EU) č. 648/2012.
(20)
Aby bylo zajištěno zachování provozu v době narušení, mělo by být sekundární místo zpracování ústřední protistrany umístěno dostatečně daleko a v dostatečně geograficky odlišné lokalitě od primární lokality tak, aby zde nedošlo k totožným mimořádným podmínkám, které mohou způsobit nedostupnost primární lokality. Měly by být vytvořeny scénáře, které by analyzovaly dopad krizových událostí na kriticky významné služby, včetně scénářů, které předpokládají nedostupnost systémů v důsledku přírodní katastrofy. Tyto analýzy by měly být pravidelně revidovány.
(21)
Ústřední protistrany jsou systémově relevantními infrastrukturami finančního trhu a měly by obnovit kriticky významné funkce do dvou hodin s tím, že v ideálním případě zahájí záložní systémy zpracování okamžitě po mimořádné události. Ústřední protistrany by měly také s velmi vysokou pravděpodobností zajistit, aby nedošlo ke ztrátě žádných údajů.
(22)
Je důležité, aby selhání člena clearingového systému nezpůsobilo významné ztráty jiným účastníkům trhu. Ústřední protistrany jsou proto povinny z marží složených členem, jenž selhal, pokrýt přinejmenším příslušný podíl na případné ztrátě, kterou by mohla ústřední protistrana utrpět během procesu uzavření. Pravidla by měla stanovit minimální procentní podíl, které by marže měly pokrýt v případě různých kategorií finančních nástrojů. Kromě toho by se ústřední protistrany měly řídit zásadami tak, aby odpovídajícím způsobem přizpůsobily rozpětí svých marží vlastnostem všech finančních nástrojů nebo portfolia, jejichž clearing provádějí.
(23)
Ústřední protistrany by neměly v reakci na výskyt silně konkurenčního prostředí snížit své marže na úroveň, která ohrožuje jejich bezpečnost. Z tohoto důvodu by se výpočty marží měly řídit zvláštními požadavky souvisejícími s jejich základními složkami. V tomto smyslu by marže měly zohledňovat celou řadu tržních podmínek včetně krizových období.
(24)
Měla by být vytvořena pravidla, která upřesní odpovídající procentní podíl a časový horizont pro likvidační období a výpočet historické volatility. Aby však bylo zajištěno, že ústřední protistrany řádně řídí rizika, jimž jsou vystaveny, je žádoucí nespecifikovat přístup, jaký by ústřední protistrana měla pro výpočet maržových požadavků z těchto parametrů zvolit. Ze stejných důvodů by se ústředním protistranám nemělo bránit v tom, aby využívaly různé spolehlivé metodické přístupy pro vypracování postupu stanovení marží ve vztahu k portfoliu, měly by mít možnost využívat metody založené na korelaci mezi cenovým rizikem finančního nástroje nebo souboru finančních nástrojů, u nichž provádějí clearing, i jakékoli další vhodné metody vycházející z rovnocenných statistických parametrů závislosti.
(25)
Aby stanovila dobu, během níž je ústřední protistrana vystavena tržnímu riziku souvisejícímu s řízením pozice člena, který selhal, měla by ústřední protistrana zvážit příslušné charakteristiky finančních nástrojů nebo portfolia, u nichž provádí clearing, jako je jejich úroveň likvidity a velikost dané pozice nebo jejich koncentrace. Ústřední protistrany by měly obezřetně vyhodnotit dobu potřebnou k úplnému uzavření pozice člena, který selhal, s ohledem na poslední výběr marží, velikost pozice a její koncentraci.
(26)
Aby se zamezilo vzniku nebo zhoršení finanční nestability, měly by ústřední protistrany v maximální proveditelné míře přijmout metodiky týkající se budoucích marží, které omezují pravděpodobnost procyklických změn v maržových požadavcích, aniž by přitom byla narušena odolnost ústřední protistrany.
(27)
Obvykle se pro OTC deriváty považuje za oprávněný vyšší interval spolehlivosti, protože pro uvedené produkty může být příznačné méně spolehlivé stanovování cen a menší objem historických údajů, na nichž lze založit odhady expozic. Ústřední protistrany mohou provádět clearing OTC derivátů, které nebudou spojeny s takovými projevy, a mají stejné charakteristiky rizika jako kotované deriváty a měly by být schopny u těchto produktů provádět clearing soustavně, bez ohledu na metodu provedení.
(28)
Stěžejní složkou řízení rizik ústřední protistrany je vhodná definice mimořádných, ale možných tržních podmínek Aby byl rámec pro řízení rizik ústřední protistrany stále aktuální, mimořádné, ale možné tržní podmínky by neměly být pojímány staticky, ale spíše jako podmínky, které se v čase vyvíjejí a liší na jednotlivých trzích. Konkrétní tržní scénář může být mimořádný, ale možný pro jednu ústřední protistranu, ale pro jinou nebude mít valný význam. Ústřední protistrana by měla zavést spolehlivý interní strategický rámec pro identifikaci trhů, jejichž rizikům je vystavena, a využívat společný minimální soubor norem k definici mimořádných, ale možných podmínek na každém identifikovaném trhu. Rovněž by měla objektivně zvážit možnost simultánních tlaků na více trzích.
(29)
Aby bylo zajištěno, že jsou zavedeny vhodné a spolehlivé řídící systémy, měl by být rámec, který ústřední protistrana používá k identifikaci mimořádných, ale možných tržních podmínek, projednán ve výboru pro rizika a schválen radou. Měl by být alespoň jednou ročně revidován, přičemž výsledky by měly být projednány ve výboru pro rizika a poté postoupeny radě. Přezkum by měl zajistit, aby se změny rozsahu a koncentrace expozic ústřední protistrany i vývoj na trzích, na nichž působí, odrážely v definici mimořádných, ale možných tržních podmínek. Uvedený přezkum by však neměl nahradit průběžné posuzování prováděné ústřední protistranou týkající se přiměřenosti jejího fondu pro riziko selhání s ohledem na vývoj tržních podmínek.
(30)
S cílem zajistit účinné řízení svého rizika likvidity by ústřední protistrany měly povinně zavést rámec pro řízení rizika likvidity. Uvedený rámec by měl záviset na povaze jejích povinností a zabývat se nástroji, které má ústřední protistrana k dispozici pro posuzování rizika likvidity, stanovením možnosti výskytu tlaků na likviditu a zajištěním přiměřenosti jejích zdrojů likvidity.
(31)
Při posuzování přiměřenosti zdrojů likvidity by měla ústřední protistrana povinně zohlednit velikost a likviditu zdrojů, které drží, i možné riziko koncentrace plynoucí z uvedených aktiv. Je důležité, aby ústřední protistrany byly schopny identifikovat všechny hlavní druhy koncentrace rizika likvidity ve svých zdrojích tak, aby zdroje likvidity ústřední protistrany byly v případě nutnosti okamžitě k dispozici. Ústřední protistrany by měly rovněž zvážit další rizika vyplývající z vícenásobných vztahů, vzájemných závislostí a koncentrace.
(32)
Protože likvidita musí být k dispozici pro obchody prováděné tentýž den nebo i vnitrodenní obchody, měla by ústřední protistrana mít dokonce i za krizových tržních podmínek hotovost v emisní centrální bance, hotovost v důvěryhodných komerčních bankách, přislíbené úvěrové linky, přislíbené repo, vysoce obchodovatelné zajištění držené v úschově a investice okamžitě dostupné a převoditelné na hotovost v rámci předjednaných a vysoce spolehlivých dohod o financování. Taková hotovost a zajištění by měly být započteny jako součást předjednaných likvidních finančních zdrojů pouze za určitých podmínek.
(33)
S cílem poskytnout ústřední protistraně nezbytnou motivaci, aby stanovila obezřetné požadavky a aby uvedenou částku udržovala na adekvátní úrovni a zároveň se vyhnula regulatorní arbitráži, je třeba vytvořit společnou metodiku výpočtu a zachování konkrétní výše vyčleněných vlastních zdrojů, které by ústřední protistrana měla mít k použití v rámci postupné ochrany proti selhání. Je nutné, aby byly uvedené zdroje pokrývající ztráty ze selhání oddělené a byly výrazně odlišeny od minimálních kapitálových požadavků ústřední protistrany, které kryjí odlišná rizika, jimž může být ústřední protistrana vystavena.
(34)
Aby byly zajištěny rovné podmínky mezi ústředními protistranami, je důležité, aby ústřední protistrany používaly jednotnou metodiku pro výpočet vlastních zdrojů, která se má uplatnit pro postupnou ochranu proti selhání. Pokud by ústředním protistranám bylo umožněno uplatnit metodiku, která není dostatečně jasná, vedlo by to k velmi odlišným výsledkům mezi ústředními protistranami, a tedy podněcovalo k regulatorní arbitráži. Je proto nezbytné, aby metodika nedávala ústředním protistranám možnost volného uvážení. Za tímto účelem by bylo vhodné zavést prostý procentní podíl, jenž by vycházel ze zřetelně identifikovatelného opatření, a jasnou metodiku k zajištění jednotného výpočtu vlastních zdrojů ústředních protistran, které mají být použity pro postupnou ochranu proti selhání.
(35)
Aby bylo zabezpečeno, že odpovídající zajištění je vysoce likvidní a lze ho rychle přeměnit na hotovost a současně cenový dopad je minimální, měl by být stanoven minimální soubor kritérií. Uvedená kritéria by se měla týkat emitenta zajištění, míry, v jaké lze zajištění proměnit na likvidní prostředky na trhu a zda je jeho hodnota v korelaci s úvěrovou bonitou člena, který složil zajištění, aby nedošlo k možnému riziku pozitivní korelace. Ústřední protistrana by měla mít možnost uplatnit další kritéria, pokud je to nutné k dosažení požadované úrovně spolehlivosti.
(36)
Ústřední protistrany by měly přijímat pouze vysoce likvidní zajištění s minimálním úvěrovým a tržním rizikem. Aby bylo zabezpečeno, že zajištění, které ústřední protistrany drží, je za všech okolností stále likvidní, je nutné, aby ústřední protistrany vytvořily transparentní a předvídatelné strategie a postupy k hodnocení a průběžnému monitorování likvidity aktiv, která byla přijata jako zajištění, a používaly odpovídající metodiky oceňování. Za tímto účelem by ústřední protistrany měly rovněž používat limity koncentrace, které se zaměřují na udržení dostatečně diverzifikovaného zajištění, aby ho bylo možno rychle přeměnit na hotovost, aniž by došlo k výraznému tržnímu riziku, jež by ovlivnilo jeho hodnotu. Při určování své strategie týkající se způsobilého zajištění a limitů koncentrace by měly brát v úvahu globální dostupnost takového zajištění s ohledem na potenciální makroekonomické dopady své strategie.
(37)
Členům clearingového systému by nemělo být obecně dovoleno používat jako zajištění své vlastní cenné papíry nebo cenné papíry emitované subjektem, který náleží do jejich stejné skupiny, aby se zamezilo riziku pozitivní korelace. Nicméně ústřední protistrana by měla mít možnost povolit členům clearingového systému, aby složili kryté dluhopisy, které jsou chráněny před úpadkem emitenta. Zajištění podkladového nástroje by však mělo být vhodně odděleno od emitenta a mělo by splňovat minimální kritéria pro přijatelnost zajištění. Člen clearingového systému by neměl emitovat finanční nástroje, které by primárně sloužily jako zajištění jiného člena clearingového systému.
(38)
S cílem zajistit bezpečnost ústředních protistran by měla ústřední protistrana přijímat jako zajištění záruku komerční banky pouze po důkladném posouzení emitenta a právního, smluvního a operačního rámce záruky. Nezajištěné expozice ústředních protistran vůči komerčním bankám by měly být vyloučeny. Proto se záruky komerčních bank mohou přijímat pouze za přísných podmínek. Uvedené podmínky jsou v zásadě splněny na trzích charakterizovaných vysokou koncentrací komerčních bank, které jsou ochotny poskytovat úvěry nefinančním členům clearingového systému. Z tohoto důvodu by měl být v těchto případech povolen vyšší limit koncentrace.
(39)
Aby omezila své tržní riziko, měla by ústřední protistrana povinně oceňovat své zajištění alespoň jednou denně. Měla by uplatnit obezřetné snížení hodnoty, které odráží potenciální snížení hodnoty zajištění v intervalu mezi jejich posledním přeceněním a okamžikem, kdy lze zajištění odůvodněně považovat za realizované za mimořádných tržních podmínek. Výše zajištění by rovněž měla zohlednit potenciální expozice vůči riziku pozitivní korelace.
(40)
Snížení hodnoty by mělo ústřední protistraně umožnit, aby zamezila velkým a neočekávaným korekcím výše požadovaného zajištění, a v maximálně možném rozsahu tak zabránila procyklickým účinkům.
(41)
Ústřední protistrana by neměla zajištění koncentrovat na omezený počet emitentů nebo omezený počet aktiv, aby zabránila významným potenciálním nepříznivým cenovým dopadům cen v případě realizace zajištění ve velmi krátké době. Koncentrované pozice ze zajištění by z tohoto důvodu neměly být považovány za vysoce likvidní.
(42)
Likviditní, úvěrové a tržní riziko je třeba zohlednit na úrovni portfolia i na úrovni jednotlivých finančních nástrojů. Koncentrované portfolio může mít výrazný negativní dopad na likviditu zajištění nebo finančních nástrojů, do kterých může ústřední protistrana investovat své finanční zdroje, protože pravděpodobně nelze dosáhnout prodeje velkého objemu pozic za mimořádných tržních podmínek, aniž by došlo ke snížení tržní ceny. Ze stejného důvodu by zajištění držené ústřední protistranou mělo být sledováno a oceňováno průběžně, aby bylo zajištěno, že zůstane likvidní.
(43)
Trhy s deriváty na energie jsou zvláště silně propojeny se spotovými komoditními trhy a podíl nefinančních členů clearingového systému je na těchto derivátových trzích vysoký. Značný počet účastníků na uvedených trzích rovněž tvoří producenti podkladové komodity. Přístup k dostatečnému zajištění, které by v plné výši krylo záruky komerčních bank, by si mohl vyžádat značný odprodej současných pozic těchto nefinančních členů clearingového systému nebo by mohl bránit dalšímu provádění clearingu jejich pozic jako přímých členů clearingového systému ústřední protistrany. Uvedený postup by mohl způsobit narušení trhu na energetických trzích, co se týče likvidity a různorodosti účastníků trhu. Jeho uplatnění by proto mělo být odloženo na vhodnou dobu.
(44)
S cílem zajistit jednotné uplatňování rámce stanoveného v nařízení (EU) č. 648/2012 by měly být na všechny sektory kladeny podobné požadavky vymezením právních předpisů, která se na ně vztahují. Energetické společnosti v současné době fungují v zavedeném rámci, který bude vyžadovat čas na to, aby se přizpůsobil novým požadavkům vytvořeným s cílem zabránit škodlivým dopadům na reálnou ekonomiku. Proto se považuje za žádoucí stanovit datum, od kterého se nařízení použije pro takové typy trhů, které umožní odpovídající přechod od současné tržní praxe, aniž by to mělo závažný dopad na tržní strukturu a likviditu.
(45)
Investiční politika ústřední protistrany by měla přiřadit nejvyšší prioritu zásadám zachování kapitálu a maximalizace likvidity. Investiční politika by měla rovněž zajistit, aby nevznikaly střety zájmů v důsledku obchodních zájmů ústřední protistrany.
(46)
S cílem zajistit jednotnost na mezinárodní úrovni by kritéria, která by měly finanční nástroje splňovat k tomu, aby mohly být považovány za způsobilé investice pro ústřední protistranu, měla zohlednit zásadu č. 16 zásad CPSS-IOSCO. Ústřední protistrana by zejména měla být povinna uplatňovat omezující normy týkající se emitenta finančního nástroje, převoditelnosti finančního nástroje a úvěrového, tržního, měnového rizika a rizika volatility finančního nástroje. Ústřední protistrana by měla zajistit, že to neohrozí opatření přijatá k omezení expozic jejích investic tím, že vzniknou nadměrné expozice vůči jakýmkoli jednotlivým finančním nástrojům, typům finančních nástrojů, jednotlivým emitentům, typům emitentů nebo jednotlivým uschovatelům.
(47)
Skutečnost, že ústřední protistrana deriváty používá, ji vystavuje dalším úvěrovým a tržním rizikům, a proto je nezbytné definovat restriktivní soubor okolností, za nichž může ústřední protistrana investovat své finanční zdroje do derivátů. Vzhledem k tomu, že cílem ústřední protistrany by měla být neutrální pozice, pokud jde o tržní riziko, jedinými riziky, která by ústřední protistrana měla zajišťovat, jsou ta, která souvisí se zajištěním, jež přijímá, nebo rizika plynoucí ze selhání člena clearingového systému. Riziko týkající se zajištění, jež ústřední protistrana přijímá, může být dostatečně řízeno prostřednictvím snížení hodnoty, a tudíž se nepovažuje za nezbytné, aby ústřední protistrana v tomto ohledu používala deriváty. Deriváty by měla ústřední protistrana používat pouze pro účely řízení rizika likvidity, které vyplývá z expozic vůči různým měnám, a pro účely zajištění portfolia člena clearingového systému, u něhož došlo k selhání, a pouze pokud postupy ústřední protistrany pro řízení rizika selhání takové užití předpokládají.
(48)
Aby byla zajištěna bezpečnost ústředních protistran, mělo by jim být dovoleno držet hotovost v nezajištěných vkladech pouze v minimální míře. V zájmu zabezpečení své hotovosti by ústřední protistrany měly vždy zajistit, že jsou vždy dostatečně chráněny proti riziku likvidity.
(49)
Je nezbytné stanovit přísné požadavky na zátěžové a zpětné testování, aby bylo zabezpečeno, že modely ústředních protistran, jejich metodiky a rámec řízení rizika likvidity řádně fungují, s přihlédnutím ke všem rizikům, jimž je ústřední protistrana vystavena, aby vždy měla adekvátní zdroje k pokrytí uvedených rizik.
(50)
Aby ústřední protistrany uplatňovaly požadavky jednotně, je nezbytné stanovit podrobná ustanovení s ohledem na typy testů, které mají být provedeny, včetně zátěžových a zpětných testů. S cílem reagovat na širokou škálu smluv o cenných papírech a derivátových smluv, u nichž možná v budoucnu bude prováděn clearing, zachytit rozdíly v přístupech, pokud jde o řízení obchodu a řízení rizika ústřední protistrany, umožnit budoucí vývoj a vypořádat se s novými riziky a umožnit dostatečnou flexibilitu, je nezbytný přístup vycházející z kritérií.
(51)
Pro hodnocení modelů ústředních protistran, jejich metodik a rámce řízení rizika likvidity je důležité využít odpovídající nezávislou osobu, aby dříve než budou použity, bylo možné nalézt veškerá nezbytná nápravná opatření a uplatnit je a zabránit veškerým zásadním střetům zájmů. Nezávislá osoba by měla být dostatečně oddělena od činnosti ústřední protistrany, která vypracovává, realizuje a bude provozovat model nebo provádět strategii, jež je předmětem přezkumu, a neměla by být v zásadním střetu zájmů. Uvedené podmínky by mohla splňovat buď interní osoba, která má oddělené hierarchické vztahy, nebo externí osoba.
(52)
Různé aspekty finančních zdrojů ústřední protistrany, zejména rozpětí marží, fondy pro riziko selhání a další finanční zdroje, jsou navrženy tak, aby pokrývaly různé scénáře a cíle. Proto je nezbytné stanovit konkrétní požadavky, které tyto cíle odrážejí, a zajistit jednotné uplatňování ústředními protistranami. Při posuzování nezbytného pokrytí by ústřední protistrana neměla započítávat jakékoli expozice vůči členům clearingového systému, kteří selhali, aby se předešlo snížení případných dopadů, které tyto expozice mohou mít.
(53)
Různé druhy finančních nástrojů, u nichž ústřední protistrana může provádět clearing, jsou spojeny s řadou konkrétních rizik. Ústřední protistrana by proto ve svých modelech, metodikách jejich výpočtu a rámci pro řízení rizika likvidity měla povinně zvážit všechna rizika týkající se trhů, pro něž poskytuje clearingové služby, aby bylo zajištěno, že adekvátně poměřují její potenciální budoucí expozice. Aby byla taková rizika řádně zohledněna, měly by požadavky na zátěžové testování zahrnovat konkrétní rizika související s různými typy finančních nástrojů.
(54)
Aby ústřední protistrana zajistila, že její model pro výpočet počátečních marží adekvátně odráží její potenciální expozice, kromě denního zpětného testování svého maržového pokrytí zaměřeného na to, zda je účtovaná marže adekvátní, by rovněž měla zpětně testovat klíčové parametry a předpoklady modelu. To má zásadní význam pro to, aby modely ústředních protistran počítaly počáteční marži přesně.
(55)
Přísná analýza citlivosti týkající se maržových požadavků může mít ještě větší význam v případě, kdy trhy jsou nelikvidní nebo volatilní, přičemž by měla být použita k určení dopadu různých důležitých parametrů modelu. Analýza citlivosti je účinný nástroj pro zkoumání skrytých slabin, které nelze odhalit zpětným testováním.
(56)
Pokud by nebylo zátěžové a zpětné testování prováděno pravidelně, mohlo by dojít k tomu, že by finanční a likvidní zdroje ústřední protistrany nepostačovaly na pokrytí skutečných rizik, kterým je vystavena. Odpovídající testy také umožní, aby se modely ústředních protistran, jejich metodiky a rámec řízení rizika likvidity bezodkladně zabývaly měnícími se trhy a novými riziky. Výsledky testování by ústřední protistrany měly bezodkladně využít k revizi svých modelů, metodik a rámce pro řízení rizika likvidity.
(57)
Modelování mimořádných tržních podmínek může ústřední protistraně pomoci určit omezení jejích stávajících modelů, rámce pro řízení rizika likvidity a finančních a likvidních zdrojů. To však vyžaduje, aby ústřední protistrana pečlivě zvažovala modely různých trhů a produktů. Reverzní zátěžové testování by se mělo považovat za užitečný nástroj řízení, i když ne hlavní, ke stanovení odpovídající úrovně finančních zdrojů.
(58)
Zapojení členů clearingového systému, klientů a dalších relevantních zainteresovaných stran do testování postupů řízení selhání ústřední protistrany pomocí simulačních cvičení má zásadní význam pro to, aby bylo zajištěno, že situaci porozuměli a mají operační schopnosti, aby se úspěšně zapojili v situaci řízení selhání. Simulační cvičení by měla kopírovat scénář pro případ selhání, aby členům clearingového systému, klientům a dalším zainteresovaným stranám ukázala jejich role a povinnosti. Kromě toho je důležité, aby ústřední protistrana měla odpovídající mechanismy, které jí umožní určit, zda je nezbytné nápravné opatření, a identifikovaly jakékoli nejasnosti v předpisech a postupech nebo volnost uvážení, kterou případně umožňují. Testování postupů řízení ústřední protistrany v případě selhání je obzvláště důležité, pokud spoléhá na členy clearingového systému, kteří neselhali, nebo třetí osoby, aby v rámci postupu uzavření pomáhaly, a pokud postupy pro případ selhání nikdy nebyly prověřeny skutečným selháním.
(59)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA).
(60)
Před předložením návrhů technických norem, z nichž toto nařízení vychází, vedl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v případech, kde to bylo vhodné, konzultace s Evropským orgánem pro bankovnictví (EBA), Evropskou radou pro systémová rizika a členy ESCB. V souladu s článkem 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (4), vedl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy otevřené veřejné konzultace o těchto návrzích regulačních technických norem, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízené v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. 1095/2010,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
1)
„bazickým rizikem“ se rozumí riziko vyplývající z ne zcela korelovaných pohybů mezi dvěma nebo více aktivy nebo smlouvami, jejichž clearing provádí ústřední protistrana;
2)
„intervalem spolehlivosti“ se rozumí procento pohybů expozic pro jednotlivé finanční nástroje, u nichž byl proveden clearing, s odkazem na konkrétní zpětné období, kdy je ústřední protistrana povinna pokrýt určité likvidační období;
3)
„výnosem z držení“ se rozumí prospěch z přímého vlastnictví fyzické komodity, který je ovlivněn jak tržními podmínkami, tak i faktory jako jsou náklady na fyzické skladování;
4)
„maržemi“ se rozumí marže, jak jsou uvedeny v článku 41 nařízení (EU) č. 648/2012, které mohou zahrnovat počáteční marže a variační marže;
5)
„počáteční marží“ se rozumí marže, které vybírá ústřední protistrana, aby pokryla potenciální budoucí expozice vůči členům clearingového systému platícím marže, a případně interoperabilní ústřední protistrany v intervalu mezi posledním výběrem marží a likvidací pozic v důsledku selhání člena clearingového systému nebo selhání interoperabilní ústřední protistrany;
6)
„variační marží“ se rozumí vybrané marže nebo marže vyplacené, aby odrážely stávající expozice vyplývající ze skutečných změn tržní ceny;
7)
„rizikem pádu do defaultu“ se rozumí riziko, že protistrana nebo emitent náhle selžou, aniž by trh měl čas, aby zohlednil jejich zvýšené riziko selhání;
8)
„likvidačním obdobím“ se rozumí časové období použité pro výpočet marží, které je podle odhadu ústřední protistrany nezbytné za účelem řízení její expozice vůči členu, který selhal, a v jehož průběhu je ústřední protistrana vystavena tržnímu riziku, které souvisí s řízením pozice člena, který selhal;
9)
„zpětným obdobím“ se rozumí časový horizont pro výpočet historické volatility;
10)
„výjimkou z testování“ se rozumí výsledek testu, který ukazuje, že model nebo rámec pro řízení rizika likvidity ústřední protistrany nevedl k předpokládané úrovni pokrytí;
11)
„rizikem pozitivní korelace“ se rozumí riziko vyplývající z expozice vůči protistraně nebo emitentu, pokud zajištění poskytnuté danou protistranou nebo vydané tímto emitentem je vysoce korelováno s jejich úvěrovým rizikem.
KAPITOLA II
UZNÁNÍ ÚSTŘEDNÍCH PROTISTRAN Z TŘETÍ ZEMĚ
(Článek 25 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 2
Informace, které mají být poskytnuty Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy za účelem uznání ústřední protistrany
Žádost o uznání předložená ústřední protistranou usazenou ve třetí zemi obsahuje minimálně tyto informace:
a)
úplný název právnické osoby;
b)
totožnost jejich akcionářů nebo společníků s kvalifikovanou účastí;
c)
seznam členských států, ve kterých hodlá poskytovat služby;
d)
kategorie finančních nástrojů, u nichž provádí clearing;
e)
údaje, které mají být uvedeny na internetových stránkách Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy podle čl. 88 odst. 1 písm. e) nařízení (EU) č. 648/2012;
f)
údaje o jejích finančních zdrojích, formě a způsobech jejich uchovávání a dohodách k jejich zajištění včetně postupů řízení selhání;
g)
údaje týkající metodiky pro marže a výpočtu fondu pro riziko selhání;
h)
seznam způsobilého zajištění;
i)
podrobný rozpis hodnot, v budoucí podobě, jestliže je to třeba, u nichž byl žádající ústřední protistranou proveden clearing v jednotlivých měnách Unie, v nichž se provádí clearing;
j)
výsledky zátěžového a zpětného testování provedeného během roku předcházejícího datu podání žádosti;
k)
její předpisy a interní postupy s důkazy o úplném dodržování požadavků uplatňovaných v dané třetí zemi;
l)
údaje o veškerých dohodách o outsourcingu;
m)
údaje o mechanismech oddělení a příslušné právní spolehlivosti a vymahatelnosti;
n)
údaje o požadavcích ústřední protistrany týkající se přístupu a podmínky pro pozastavení a ukončení členství;
o)
údaje o veškerých dohodách o interoperabilitě, včetně informací poskytnutých příslušnému orgánu třetí země pro účely posouzení dohody.
KAPITOLA III
ORGANIZAČNÍ POŽADAVKY
(Článek 26 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 3
Řídící systémy
1. Hlavní části řídících systémů ústřední protistrany, které určují její organizační strukturu, i jasně specifikované a dobře zdokumentované strategie, postupy a procesy, jimiž se řídí rada a vrcholné vedení, zahrnují:
a)
složení, úlohu a povinnosti rady a všech výborů rady;
b)
role a povinnosti vedení;
c)
strukturu vrcholného vedení;
d)
hierarchické vztahy mezi vrcholným vedením a radou;
e)
postupy pro jmenování členů rady a vrcholného vedení;
f)
koncepce řízení rizik, útvaru compliance a funkcí interní kontroly;
g)
postupy pro zajištění odpovědnosti vůči zainteresovaným stranám.
2. Ústřední protistrana má k dispozici adekvátní personál, aby splnila všechny povinnosti vyplývající z tohoto nařízení a z nařízení (EU) č. 648/2012. Ústřední protistrana nesdílí svůj personál s jinými subjekty skupiny, pokud se tak neděje v rámci dohody o outsourcingu podle článku 35 nařízení (EU) č. 648/2012.
3. Ústřední protistrana musí stanovit vztahy odpovědnosti, které jsou jasné, konzistentní a řádně doložené. Ústřední protistrana zajistí, aby pozice ředitele pro řízení rizika, ředitele útvaru compliance a ředitele pro technologie vykonávaly odlišné osoby, které jsou zaměstnanci ústřední protistrany pověřenými výlučnou povinností vykonávat tyto funkce.
4. Ústřední protistrana, která je součástí skupiny, vezme v úvahu veškerý vliv skupiny na svůj vlastní systém řízení včetně toho, zda dosahuje nezbytné úrovně nezávislosti, aby splnila regulatorní povinnosti jako samostatná právnická osoba, a toho, zda by její nezávislost mohla být ohrožena strukturou skupiny nebo jakýmkoli členem rady, jenž je také členem rady jiných subjektů téže skupiny. Ústřední protistrana zejména zváží konkrétní postupy pro předcházení a zvládání střetů zájmů, a to i s ohledem na dohody o outsourcingu.
5. Pokud má ústřední protistrana dualistický systém řízení, role a povinnosti rady, jak jsou uvedeny v tomto nařízení a v nařízení (EU) č. 648/2012, se odpovídajícím způsobem přidělí řídícím a dozorčím orgánům.
6. Strategie řízení rizik, postupy, systémy a kontroly jsou součástí soudržného a jednotného rámce řízení, který se pravidelně přezkoumává a aktualizuje.
Článek 4
Mechanismy řízení rizika a interní kontroly
1. Ústřední protistrana má spolehlivý rámec pro komplexní řízení veškerých podstatných rizik, kterým je nebo může být vystavena. Ústřední protistrana stanoví zdokumentované strategie, postupy a systémy, které tato rizika identifikují, měří, monitorují a řídí. Při vytváření strategií, postupů a systémů řízení rizik je ústřední protistrana strukturuje tak, aby bylo zajištěno, že členové clearingového systému řádně řídí a omezují rizika, která pro ústřední protistranu představují.
2. Ústřední protistrana zaujímá ucelený a komplexní přístup ke všem příslušným rizikům. Tato rizika zahrnují rizika, které ústřední protistraně vznikají od členů clearingového systému a které ústřední protistrana představuje pro ně, a pokud je to možné, od klientů, jakož i rizika, která ústřední protistraně vznikají od ostatních subjektů a která ústřední protistrana představuje pro ostatní subjekty, jako jsou mimo jiné interoperabilní ústřední protistrany, vypořádací a platební systémy pro obchody s cennými papíry, zúčtovací banky, poskytovatelé likvidity, centrální depozitáře cenných papírů, obchodní systémy, které ústřední protistrana obsluhuje, a další poskytovatelé kriticky významných služeb.
3. Ústřední protistrana vypracuje odpovídající nástroje pro řízení rizik, aby byla schopna zvládat všechna příslušná rizika a podávat o nich zprávy. Nástroje zahrnují identifikaci a řízení systémových, tržních nebo jiných vzájemných závislostí. Pokud ústřední protistrana poskytuje služby související s clearingem, které mají odlišný rizikový profil oproti jejím funkcím, a potenciálně pro ni představují další významná rizika, musí ústřední protistrana adekvátně řídit tato další rizika. To může znamenat právní oddělení dalších služeb, které ústřední protistrana poskytuje, od jejích hlavních funkcí.
4. Systémy řízení zajistí, aby rada ústřední protistrany nesla konečnou odpovědnost za řízení rizik ústřední protistrany. Rada definuje, určí a zdokumentuje odpovídající úroveň tolerance rizika a schopnost ústřední protistrany nést riziko. Rada a vrcholné vedení zajistí, aby strategie, postupy a kontroly ústřední protistrany odpovídaly toleranci rizika ústřední protistrany a její schopnosti nést riziko, aby řešily to, jak ústřední protistrana identifikuje, monitoruje a řídí rizika a podává o nich zprávy.
5. Ústřední protistrana má k dispozici spolehlivé informační systémy a systémy řízení rizika, které ústřední protistraně a případně členům jejího clearingového systému a pokud je to možné, klientům, poskytují včasné informace, a odpovídajícím způsobem uplatňují strategie a postupy řízení rizika. Tyto systémy zajistí přinejmenším to, že úvěrové a likviditní expozice jsou na úrovni ústřední protistrany i členů clearingového systému a, pokud je to možné, na úrovni klienta, nepřetržitě monitorovány.
6. Ústřední protistrana zajistí, aby útvar řízení rizik disponoval nezbytnými pravomocemi, zdroji, odborností a přístupem ke všem potřebným informacím a aby byl dostatečně nezávislý na jiných útvarech ústřední protistrany. Ředitel pro řízení rizika ústřední protistrany zavede rámec pro řízení rizik, včetně strategií a postupů stanovených radou.
7. Ústřední protistrana má adekvátní interní kontrolní mechanismy, které radě pomáhají při monitorování a posuzování adekvátnosti a účinnosti jejích strategií, postupů a systémů řízení rizik. Mezi tyto mechanismy patří řádné správní a účetní postupy, spolehlivý útvar compliance a nezávislý útvar interního auditu a útvar ověřování nebo přezkumu.
8. Účetní závěrka ústřední protistrany se připravuje každoročně a ověřuje se statutárními auditory nebo auditorskými společnostmi ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (5).
Článek 5
Strategie a postupy pro výkon činnosti compliance
1. Ústřední protistrana vytvoří, zavede a udržuje přiměřené strategie a postupy ke zjištění jakéhokoli rizika nesplnění povinností ústřední protistrany a jejích zaměstnanců podle tohoto nařízení, nařízení (EU) č. 648/2012 a prováděcího nařízení (EU) č. 1249/2012, jakož i souvisejících rizik a zavede adekvátní opatření a postupy, jejichž cílem je minimalizovat takové riziko a umožnit příslušným orgánům účinně vykonávat své pravomoci podle těchto nařízení.
2. Ústřední protistrana zajistí, aby její předpisy, postupy a smluvní ujednání byly jasné a ucelené a aby bylo zajištěno dodržování tohoto nařízení, nařízení (EU) č. 648/2012 a prováděcího nařízení (EU) č. 1249/2012, jakož i všech dalších platných požadavků na regulaci a dohled.
Předpisy, postupy a smluvní ujednání ústřední protistrany se zaznamenají v písemné formě nebo na jiném trvalém nosiči. Tyto předpisy, postupy a smluvní ujednání a veškeré doprovodné podklady musí být přesné, aktuální a snadno dostupné příslušnému orgánu, členům clearingového systému a případně klientům.
Ústřední protistrana identifikuje a analyzuje spolehlivost předpisů, postupů a smluvních ujednání ústřední protistrany. Je-li to nezbytné, pro účely této analýzy si vyžádá nezávislá právní stanoviska. Ústřední protistrana má postup, kterým navrhuje a provádí změny svých předpisů a postupů, a před provedením jakékoli podstatné změny ji konzultuje se všemi dotčenými členy clearingového systému a navrhované změny předkládá příslušnému orgánu.
3. Při vypracovávání svých předpisů, postupů a smluvních ujednání zohlední ústřední protistrana příslušné regulatorní zásady, standardy odvětví a tržní protokoly a jasně označí, kde byly tyto postupy začleněny do dokumentace, kterou se řídí práva a povinnosti ústřední protistrany, členů jejího clearingového systému a dalších relevantních třetích osob.
4. Ústřední protistrana identifikuje a analyzuje možné právní konflikty a vypracuje předpisy a postupy s cílem zmírnit právní riziko vyplývající z těchto otázek. Je-li to nezbytné, ústřední protistrana si pro účely této analýzy vyžádá nezávislá právní stanoviska.
Předpisy a postupy ústřední protistrany jasně odkazují na právní předpisy, které se použijí na jednotlivé aspekty činností a provozu ústřední protistrany.
Článek 6
Útvar compliance
1. Ústřední protistrana zřídí a udržuje stálý a efektivní útvar compliance, který vykonává činnost nezávisle na ostatních útvarech ústřední protistrany. Zajistí, aby útvar compliance měl nezbytné pravomoci, zdroje, odbornou způsobilost a přístup ke všem relevantním informacím.
Při zřizování svého útvaru compliance zohlední ústřední protistrana povahu, rozsah a složitost svého obchodování i povahu a škálu služeb a činností poskytovaných v rámci tohoto obchodování.
2. Ředitel útvaru compliance má přinejmenším tyto povinnosti:
a)
sledovat a pravidelně vyhodnocovat adekvátnost a účinnost opatření přijatých podle čl. 5 odst. 4 a kroků učiněných za účelem řešení jakýchkoli nedostatků v plnění povinností ústřední protistranou;
b)
provádět strategie a postupy dodržování předpisů stanovené vrcholným vedením a radou;
c)
radit a pomáhat osobám, které odpovídají za výkon služeb a činností ústřední protistrany, aby byly plněny povinnosti ústřední protistrany podle tohoto nařízení, nařízení (EU) č. 648/2012 a prováděcího nařízení (EU) č. 1249/2012 a případně jiných požadavků právních předpisů;
d)
pravidelně radě podávat zprávy o tom, jak ústřední protistrana a její zaměstnanci dodržují povinnosti uvedené v tomto nařízení, nařízení (EU) č. 648/2012 a prováděcím nařízení (EU) č. 1249/2012;
e)
ustavit postupy pro účinnou nápravu v případě nedodržování povinností;
f)
zajistit, aby příslušné osoby pověřené výkonem činnosti compliance nevykonávaly služby či činnosti, jež monitorují, a aby veškeré střety zájmů těchto osob byly řádně identifikovány a odstraněny.
Článek 7
Organizační struktura a oddělení hierarchických vztahů
1. Ústřední protistrana definuje složení, roli a povinnosti rady a vrcholného vedení a všech výborů rady. Tyto mechanismy jsou jasně specifikovány a řádně zdokumentovány. Rada ustaví přinejmenším kontrolní výbor a výbor pro odměňování. Výbor pro rizika zřízený v souladu s článkem 28 nařízení (EU) č. 648/2012 je poradním výborem rady.
2. Rada má přinejmenším tyto povinnosti:
a)
stanovit jasné cíle a strategie ústřední protistrany;
b)
efektivně monitorovat vrcholné vedení;
c)
vytvořit vhodné strategie odměňování;
d)
zřídit útvar řízení rizik a dohlížet na něj;
e)
dohlížet nad útvarem compliance a útvarem interní kontroly;
f)
dohlížet nad dohodami o outsourcingu;
g)
dohlížet nad dodržováním všech ustanovení tohoto nařízení, nařízení (EU) č. 648/2012, prováděcího nařízení (EU) č. 1249/2012 a veškerých dalších právních předpisů a požadavků dohledu;
h)
být odpovědná vůči akcionářům nebo vlastníkům a zaměstnancům, členům clearingového systému a jejich zákazníkům a ostatním relevantním zainteresovaným stranám.
3. Vrcholné vedení má přinejmenším tyto povinnosti:
a)
zajistit, aby činnost ústřední protistrany byla v souladu s cíli a strategií ústřední protistrany stanovenými radou;
b)
navrhnout a ustavit postupy kontroly dodržování předpisů a interní kontroly, které prosazují cíle ústřední protistrany;
c)
podrobit postupy interní kontroly pravidelnému přezkumu a testování;
d)
zajistit, aby na řízení rizik a kontrolu dodržování předpisů byly vyčleněny dostatečné zdroje;
e)
aktivně se zapojit do procesu řízení rizika;
f)
zajistit, aby rizika, která ústřední protistraně vznikají v souvislosti s jejím clearingem a činnostmi s ním spojenými, byl řádně řešena.
4. Pokud rada pověří výkonem úkolů výbory a podvýbory, ponechá si pravomoc schvalovat rozhodnutí, která by mohla mít významný dopad na rizikový profil dané protistrany.
5. Ujednání, v jejichž rámci rada a vrcholné vedení vykonávají svou činnost, obsahují postupy k identifikaci, řešení a řízení potenciálních střetů zájmů členů rady a vrcholného vedení.
6. Ústřední protistrana má jasné a přímé hierarchické vztahy mezi svou radou a vrcholným vedením, aby se zajistilo, že je vrcholné vedení odpovědné za své výsledky. Hierarchické vztahy pro řízení rizik, dodržování předpisů a interní audit musí být jasné a oddělené od těch, které jsou určeny pro jiné operace ústřední protistrany. Ředitel pro rizika je podřízen radě buď přímo, nebo prostřednictvím předsedy výboru pro rizika. Ředitel útvaru compliance a útvar interního auditu jsou podřízeni přímo radě.
Článek 8
Politika odměňování
1. Výbor pro odměňování navrhuje a dále rozvíjí politiku odměňování, dohlíží na její realizaci ze strany vrcholného vedení a pravidelně přehodnocuje její praktické fungování. Samotná politika musí být zdokumentována a alespoň jednou ročně revidována.
2. Politika odměňování je navržena tak, aby úroveň a struktura odměňování odpovídala obezřetnému řízení rizik. Politika počítá s budoucími riziky, jakož i stávajícími riziky a rizikovými výsledky. Plány vyplácení odměn musí citlivě reagovat na časový horizont rizik. Zejména v případě pohyblivé složky odměny musí koncepce náležitě zohlednit případné rozpory mezi výkonem a obdobími rizika a zajistit, aby platby byly případně odloženy. Pevná a pohyblivá složka celkové odměny musí být vyvážené a provázány s riziky.
3. Politika odměňování zajistí, aby personál, který se podílí na řízení rizik, kontrole dodržování předpisů a interním auditu byl odměňován způsobem, který je nezávislý na obchodních výsledcích ústřední protistrany. Výše odměny je odpovídající, pokud jde o odpovědnost, i ve srovnání s úrovní odměňování v odvětví.
4. Politika odměňování podléhá jednou ročně nezávislému auditu. Výsledky těchto auditů se dají k dispozici příslušnému orgánu.
Článek 9
Systémy informačních technologií
1. Ústřední protistrana navrhne systémy informačních technologií a zajistí, aby byly spolehlivé a bezpečné a byly schopny zpracovávat informace nezbytné k tomu, aby ústřední protistrana bezpečně a účinně prováděla svou činnost a operace.
Struktura informačních technologií musí být dobře zdokumentována. Systémy jsou navrženy tak, aby řešily operační potřeby ústřední protistrany a rizika, kterým čelí, včetně krizových tržních podmínek, a musí být nastavitelné, je-li to potřeba, pro zpracování dalších informací. Ústřední protistrana plánuje postupy a kapacitu i pro případ dostatečné nadbytečné kapacity, aby systém mohl zpracovat všechny zbývající obchody před koncem dne, pokud by došlo závažnému narušení. Ústřední protistrana stanoví postupy pro zavádění nových technologií včetně jasných plánů návratu k původním systémům.
2. V zájmu zajištění vysokého stupně bezpečnosti při zpracování informací a s cílem umožnit propojení se členy svého clearingového systému a klienty i se svými poskytovateli služeb musí systémy informačních technologií ústřední protistrany vycházet z mezinárodně uznávaných technických norem a osvědčených postupů v odvětví. Ústřední protistrana své systémy náročně testuje simulací krizových podmínek, před prvním užitím, poté, co byly učiněny výrazné změny, a poté, co došlo k závažnému narušení. Do návrhu a provádění těchto testů se odpovídajícím způsobem zapojí členové clearingového systému a klienti, interoperabilní ústřední protistrany a ostatní zainteresované strany.
3. Ústřední protistrana udržuje spolehlivý rámec pro ochranu informací, který náležitě řídí její riziko týkající se ochrany informací. Tento rámec obsahuje vhodné mechanismy, strategie a postupy k ochraně informací proti neoprávněnému zpřístupnění s cílem zajistit správnost a celistvost údajů a zaručit dostupnost služeb ústřední protistrany.
4. Rámec pro ochranu informací obsahuje přinejmenším tyto prvky:
a)
kontroly přístupu do systému;
b)
adekvátní záruky proti proniknutí a zneužití údajů;
c)
zvláštní zařízení k zachování pravosti a celistvosti údajů, včetně šifrovacích technik;
d)
spolehlivé sítě a postupy pro přesný a rychlý přenos údajů bez významného narušení;
e)
auditní stopy.
5. Systémy informačních technologií a rámec pro ochranu informací se revidují alespoň jednou ročně. Podléhají nezávislému auditu. Výsledky těchto auditů se sdělí radě a poskytnou příslušnému orgánu.
Článek 10
Zveřejnění
1. Ústřední protistrana veřejnosti bezplatně zpřístupní tyto informace:
a)
informace o svých řídících systémech, včetně:
i)
organizační struktury i klíčových cílů a strategií,
ii)
hlavních prvků politiky odměňování,
iii)
klíčových finančních informací, včetně jejího posledního auditu finančních výkazů;
b)
informace o svých předpisech, včetně:
i)
postupů pro řízení selhání, postupů a doplňujících dokumentů,
ii)
příslušných informací o zachování provozu,
iii)
informací o systémech řízení rizik, technikách a výkonu ústřední protistrany v souladu s kapitolou XII,
iv)
veškerých relevantních informací o své struktuře a fungování, jakož i o právech a povinnostech členů clearingového systému a klientů, které jsou nezbytné k tomu, aby jim umožnily jasně identifikovat rizika a náklady spojené s využitím služeb ústřední protistrany a plně jim porozumět,
v)
stávajících clearingových služeb ústřední protistrany, včetně podrobných informací o tom, co poskytuje v rámci každé služby,
vi)
systémů řízení rizik, technik a výsledků ústřední protistrany, včetně informací o finančních zdrojích, investiční politice, zdrojích údajů o cenách a modelech používaných pro výpočet marží,
vii)
právních předpisů a pravidel upravujících:
1)
přístup k ústřední protistraně;
2)
smlouvy, které ústřední protistrana uzavřela s členy clearingového systému a, je-li to možné, s klienty;
3)
smlouvy, které ústřední protistrana přijímá k provedení clearingu;
4)
veškeré dohody o interoperabilitě;
5)
využití zajištění a příspěvků do fondu pro riziko selhání, včetně likvidace pozic a zajištění a toho, do jaké míry je zajištění chráněno proti nárokům třetích osob;
c)
informace o způsobilém zajištění a použitelném snížení hodnoty;
d)
seznam všech stávajících členů clearingového systému, včetně kritérií pro přijetí za člena clearingového systému, pozastavení a ukončení členství.
Pokud se příslušný orgán s ústřední protistranou dohodne, že jakékoli informace podle písmene b) nebo c) tohoto odstavce mohou ohrozit obchodní tajemství nebo bezpečnost a spolehlivost ústřední protistrany, může se ústřední protistrana rozhodnout, že uvedené informace zveřejní v takové podobě, aby se tato rizika snížila nebo k nim nedošlo, nebo že tyto informace nezveřejní.
2. Ústřední protistrana veřejnosti bezplatně zpřístupní informace o veškerých zásadních změnách řídících systémů, cílů, strategií a klíčových postupů, jakož i svých platných pravidel a postupů.
3. Informace, které má ústřední protistrana zpřístupnit veřejnosti, zveřejní na svých internetových stránkách. Informace musí být dostupné alespoň v jazyce obvyklém v oblasti mezinárodních financí.
Článek 11
Interní audit
1. Ústřední protistrana zřídí a udržuje útvar interního auditu, který je samostatný a nezávislý na dalších útvarech a činnostech ústřední protistrany, a je pověřen plněním těchto úkolů:
a)
vytvořit, zavést a udržovat plán auditu zaměřený na posouzení a zhodnocení adekvátnosti a účinnosti systémů ústřední protistrany, jejích mechanismů interní kontroly a řídících systémů;
b)
vydávat doporučení na základě výsledků práce provedené podle písmene a);
c)
ověřit dodržování uvedených doporučení;
d)
podávat zprávy o záležitostech interního auditu radě.
2. Útvar interního auditu musí mít k výkonu svých funkcí nezbytné pravomoci, zdroje, odbornou způsobilost a přístup ke všem relevantním dokumentům. Je dostatečně nezávislý na vedení a podléhá přímo radě.
3. Interní audit vyhodnotí účinnost postupů řízení rizik a kontrolních mechanismů ústřední protistrany způsobem, který je úměrný rizikům ohrožujícím různé obchodní útvary a nezávislý na hodnocených obchodních oblastech. Útvar interního auditu musí mít nezbytný přístup k informacím s cílem přezkoumat všechny činnosti a operace, postupy a systémy ústřední protistrany, včetně externě zajišťovaných činností.
4. Hodnocení interního auditu musí vycházet z komplexního plánu auditu, který je alespoň jednou ročně revidován a vykázán příslušnému orgánu. Ústřední protistrana zajistí, aby na základě událostí, jež mohou nastat, mohly být provedeny během krátké doby zvláštní audity. Plánování a revizi auditů schvaluje rada.
5. Provádění clearingu, postupy pro řízení rizik, mechanismy interní kontroly a účetnictví ústřední protistrany podléhají nezávislému auditu. Nezávislé audity se provádí nejméně jednou ročně.
KAPITOLA IV
VEDENÍ ZÁZNAMŮ
(Článek 29 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 12
Obecné požadavky
1. Ústřední protistrana vede záznamy na trvalém nosiči, který umožňuje, aby údaje byly poskytnuty příslušným orgánům, Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy a příslušným členům Evropského systému centrálních bank (ESCB) v takové formě a takovým způsobem, aby byly splněny tyto podmínky:
a)
je možné rekonstruovat každou klíčovou fázi zpracování, kterou ústřední protistrana provedla;
b)
je možné zaznamenat, zpětně vysledovat a získat původní obsah záznamu před provedením veškerých oprav nebo jiných změn;
c)
jsou zavedena opatření s cílem zabránit neoprávněným úpravám záznamů;
d)
jsou zavedena vhodná opatření zajišťující bezpečnost a důvěrnost zaznamenaných údajů;
e)
systém vedení záznamů obsahuje mechanismus pro odhalování a opravu chyb;
f)
v případě selhání systému je v systému vedení záznamů zajištěna včasná obnova záznamů.
2. Pokud záznamy nebo údaje nejsou starší šesti měsíců, poskytnou se orgánům uvedeným v odstavci 1 co nejdříve a nejpozději do konce následujícího obchodního dne po obdržení žádosti příslušného orgánu.
3. Pokud jsou záznamy nebo údaje starší šesti měsíců, poskytnou se orgánům uvedeným v odstavci 1 co nejdříve a nejpozději do pěti pracovních dnů po obdržení žádosti příslušného orgánu.
4. Pokud záznamy, které ústřední protistrana zpracovává, obsahují osobní údaje, splní ústřední protistrany své povinnosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (6) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (7).
5. Pokud ústřední protistrana uchovává záznamy mimo Unii, zajistí, aby příslušný orgán, orgán pro cenné papíry a trhy a příslušní členové ESCB měli přístup k záznamům ve stejném rozsahu a ve stejných lhůtách, jako kdyby byly uchovávány v Unii.
6. Každá ústřední protistrana jmenuje příslušné osoby, které mohou ve lhůtě stanovené v odstavcích 2 a 3 pro poskytování příslušných záznamů vysvětlit obsah svých záznamů příslušným orgánům.
7. Všechny záznamy, které má ústřední protistrana vést podle tohoto nařízení, jsou přístupné příslušnému orgánu k nahlédnutí. Ústřední protistrana poskytne příslušnému orgánu přímý přístup k záznamům požadovaným podle článků 13 a 14, je-li o to požádána.
Článek 13
Záznamy obchodů
1. Ústřední protistrana uchovává záznamy o všech obchodech ve všech smlouvách, u kterých provádí clearing, a zajistí, aby její záznamy obsahovaly všechny údaje nezbytné k provedení úplné a přesné rekonstrukce clearingového procesu u každé smlouvy a že každý záznam o každém obchodu je specificky identifikovatelný a lze ho vyhledat přinejmenším pomocí všech polí týkajících se ústřední protistrany, interoperabilní ústřední protistrany, člena clearingového systému, klienta, pokud ho ústřední protistrana zná, a finančního nástroje.
2. V souvislosti s každým obchodem, u kterého se provádí clearing, ústřední protistrana ihned poté, co získá relevantní údaje, vytvoří a aktualizuje záznam s těmito údaji:
a)
cena, kurz nebo rozpětí a množství;
b)
clearingová kapacita, která označuje, zda obchod z pohledu záznamů ústřední protistrany představoval nákup nebo prodej;
c)
identifikace nástroje;
d)
identifikace člena clearingového systému;
e)
identifikace místa, kde byla smlouva uzavřena;
f)
datum a čas zapojení ústřední protistrany;
g)
datum a čas ukončení smlouvy;
h)
podmínky a způsob vypořádání;
i)
datum a čas vypořádání nebo odkoupení obchodu a v použitelném rozsahu tyto údaje:
i)
den a čas, kdy byla smlouva původně uzavřena,
ii)
původní podmínky a strany smlouvy,
iii)
identifikace interoperabilní ústřední protistrany, která případně provádí clearing jedné fáze obchodu,
iv)
totožnost klienta, včetně veškerých nepřímých klientů, pokud je ústřední protistrana zná, a v případě převedení smlouvy identifikace strany, která smlouvu převedla.
Článek 14
Záznamy pozic
1. Ústřední protistrana uchovává záznamy pozic, které drží každý člen clearingového systému. Samostatné záznamy musí být uchovávány pro každý účet vedený v souladu s článkem 39 nařízení (EU) č. 648/2012 a ústřední protistrana zajistí, aby její záznamy obsahovaly všechny údaje nezbytné k provedení úplné a přesné rekonstrukce obchodů, které daly vzniknout pozici, a aby každý záznam byl identifikovatelný a bylo možno ho vyhledat přinejmenším podle všech polí týkajících se ústřední protistrany, interoperabilní ústřední protistrany, člena clearingového systému, klienta, pokud ho ústřední protistrana zná, a finančního nástroje.
2. Na konci každého obchodního dne ústřední protistrana zaznamená každou pozici včetně následujících údajů v rozsahu, v jakém s předmětnou pozicí souvisí:
a)
identifikace člena clearingového systému, klienta, pokud ho ústřední protistrana zná, a případně jakékoli interoperabilní ústřední protistrany, která takovou pozici drží;
b)
označení pozice;
c)
denního výpočtu hodnoty pozice se záznamy cen, ve kterých byly smlouvy oceněny, a veškerých jiných relevantních údajů.
3. Ústřední protistrana učiní a aktualizuje záznam o výši marží, příspěvků do fondu pro riziko selhání a jiných finančních zdrojů uvedených v článku 43 nařízení (EU) č. 648/2012 účtovaných ústřední protistranou a odpovídající částku skutečně složenou členem clearingového systému na konci dne a změny této částky, které mohou vzniknout během dne, s ohledem na účet každého jednotlivého člena clearingového systému a klienta, pokud ho ústřední protistrana zná.
Článek 15
Záznamy o obchodní činnosti
1. Ústřední protistrana vede adekvátní a řádné záznamy o činnostech týkajících se jejího obchodování a interní organizace.
2. Záznamy uvedené v odstavci 1 se provedou pokaždé, když dojde k významné změně v příslušných dokumentech, a obsahují přinejmenším:
a)
organizační schémata pro radu a příslušné výbory, clearingové oddělení, oddělení řízení rizik a veškeré ostatní relevantní oddělení nebo divize;
b)
údaje o totožnosti akcionářů nebo společníků, ať přímých či nepřímých, kteří jako fyzické nebo právnické osoby drží kvalifikovanou účast, a výši těchto účastí;
c)
podklady pro strategie, postupy a procesy požadované podle kapitoly III a článku 29;
d)
zápisy ze zasedání rady, a případně ze zasedání podvýborů rady a výborů vrcholného vedení;
e)
zápisy z jednání schůzí výboru pro rizika;
f)
zápisy z konzultačních skupin se členy clearingového systému a případně klienty;
g)
zprávy o interním a externím auditu, zprávy o řízení rizik, zprávy o dodržování předpisů a zprávy konzultačních společností, včetně reakcí vedení;
h)
plán zachování provozu a plán obnovy činnosti požadované podle článku 17;
i)
likviditní plán a denní zprávy o likviditě požadované podle článku 32;
j)
záznamy zachycující všechna aktiva a pasiva a kapitálové účty v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 648/2012;
k)
došlé stížnosti s údaji o jméně stěžovatele, adrese a čísle účtu; datum doručení stížnosti; jména všech osob uvedených ve stížnosti; popis povahy stížnosti a vyřízení stížnosti a datum vyřešení stížnosti;
l)
záznamy o jakémkoli přerušení služeb nebo dysfunkcích, včetně podrobné zprávy o čase, dopadech a nápravných opatřeních;
m)
záznamy výsledků provedených zpětných a zátěžových testů;
n)
písemná komunikace s příslušnými orgány, orgánem pro cenné papíry a trhy a příslušným členy ESCB;
o)
právní stanoviska získaná v souladu s kapitolou III;
p)
případně dokumentace, pokud jde o dohody o interoperabilitě s jinými ústředními protistranami;
q)
informace podle čl. 10 odst. 1 písm. b) bodu vii) a odst. 1 písm. d);
r)
relevantní dokumenty popisující rozvoj nových produktů nebo služeb.
Článek 16
Záznamy údajů vykazovaných do registru obchodních údajů
Ústřední protistrana identifikuje a uchovává všechny informace a údaje, které se povinně vykazují podle článku 9 nařízení (EU) č. 648/2012, spolu s uvedením data a času vykázání obchodu.
KAPITOLA V
ZACHOVÁNÍ PROVOZU
(Článek 34 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 17
Strategie a politika
1. Ústřední protistrana má politiku pro zachování provozu a plán obnovy činnosti, které jsou schváleny radou. Politika pro zachování provozu a plán obnovy činnosti podléhají nezávislým přezkumům, které se oznamují radě.
2. Politika pro zachování provozu identifikuje všechny kritické obchodní funkce a související systémy a obsahuje strategii, politiku a cíle ústřední protistrany k zajištění zachování těchto funkcí a systémů.
3. Politika pro zachování provozu zohlední vnější vazby a vzájemné závislosti v rámci finanční infrastruktury, včetně obchodních systémů, v nichž ústřední protistrana provádí clearing, systémů vypořádání obchodů s cennými papíry a platebních systémů a úvěrových institucí, které ústřední protistrana využívá, nebo propojené ústřední protistrany. Rovněž zohlední kritické funkce nebo služby, které byly svěřeny externím poskytovatelům.
4. Politika pro zachování provozu a plán obnovy činnosti obsahují jasně definovaná a zdokumentovaná opatření, která se použijí pro zachování provozu za mimořádných okolností, v případě havárie nebo krize a která mají zajistit minimální objem služeb zajišťovaných kritickými funkcemi.
5. Plán obnovy činnosti identifikuje a obsahuje cíle, pokud jde o body obnovy a cíle obnovy v rámci časového harmonogramu pro kritické funkce, a určuje nejvhodnější strategii obnovy pro každou z těchto funkcí. Tato opatření jsou navržena tak, aby zajistila, že jsou za mimořádných okolností kritické funkce dokončeny včas a že je dohodnutý objem služeb splněn.
6. Politika pro zachování provozu ústřední protistrany stanoví maximálně přijatelnou dobu, po kterou mohou být kritické funkce a systémy nepoužitelné. Maximální doba obnovy činnosti kritických funkcí ústřední protistrany, která je obsažena v politice pro zachování provozu, nesmí přesáhnout 2 hodiny. Postupy ke konci dne a platby musí být za všech okolností ukončeny v požadovaném čase a dni.
7. Při určování doby obnovy pro každou funkci zohlední ústřední protistrana potenciální celkový vliv na efektivitu trhu.
Článek 18
Analýza dopadů obchodní činnosti
1. Ústřední protistrana provede analýzu dopadů obchodní činnosti, jejímž cílem je určit obchodní funkce, které jsou kritické pro zajištění služeb ústřední protistrany. Součástí analýzy musí být kritičnost těchto funkcí pro ostatní instituce a funkce ve finanční infrastruktuře.
2. Ústřední protistrana použije analýzu rizik, která je založena na scénářích, a má identifikovat, jak různé scénáře ovlivňují rizika s ohledem na její kritické obchodní funkce.
3. Při posuzování rizik zohlední ústřední protistrana závislost na externích poskytovatelích, včetně veřejných služeb. Ústřední protistrana přijme opatření k řízení těchto závislostí prostřednictvím vhodných smluvních i organizačních opatření.
4. Analýzy dopadů obchodní činnosti a analýza scénářů se aktualizují, revidují se nejméně jednou ročně a v případě mimořádné události nebo významných organizačních změn. Analýzy musí zohledňovat celkový relevantní vývoj, včetně vývoje trhu a technologií.
Článek 19
Obnova činnosti
1. Ústřední protistrana má zavedena opatření vycházející z krizových scénářů, aby zajistila kontinuitu svých kritických funkcí. Tato opatření se přinejmenším týkají dostupnosti adekvátního počtu pracovníků, maximální doby odstávky kritických funkcí a automatického přepnutí na zálohu a obnovy na jiném místě.
2. Ústřední protistrana udržuje sekundární místo zpracování tak, aby byla zajištěna kontinuita všech kritických funkcí ústřední protistrany, které jsou totožné jako na primárním místě. Ústřední místo musí mít zeměpisný rizikový profil odlišný od profilu primární lokality.
3. Ústřední protistrana udržuje nebo má okamžitý přístup k sekundárnímu obchodnímu místu, aby přinejmenším umožnila pracovníkům zajistit kontinuitu služeb, není-li primární obchodní místo k dispozici.
4. Ústřední protistrana by měla zvážit, zda jsou zapotřebí další místa zpracování, zejména pokud různorodost rizikových profilů primárního a sekundárního místa neposkytuje dostatečnou jistotu, že cíle zachování provozu ústřední protistrany budou splněny ve všech scénářích.
Článek 20
Testování a monitorování
1. Ústřední protistrana testuje a monitoruje svou politiku pro zachování provozu a plán obnovy činnosti v pravidelných intervalech a po významných úpravách nebo změnách systémů nebo souvisejících funkcí, aby zajistila, že politika pro zachování provozu dosáhne stanovených cílů včetně cíle času obnovy maximálně do 2 hodin. Testování se plánuje a zdokumentuje.
2. Testování politiky pro zachování provozu a plánu obnovy činnosti musí splňovat tyto podmínky:
a)
zahrnuje scénáře krizí ve velkém rozsahu a přechody mezi primárními a sekundárními místy;
b)
zahrnuje zapojení členů clearingového systému, externích poskytovatelů služeb a příslušných institucí v rámci finanční infrastruktury, u nichž politika pro zachování provozu identifikovala vzájemnou závislost.
Článek 21
Udržování
1. Ústřední protistrana pravidelně reviduje a aktualizuje svou politiku pro zachování provozu, aby zahrnovala všechny kritické funkce a jim určené nejvhodnější strategie obnovy.
2. Ústřední protistrana pravidelně reviduje a aktualizuje plán obnovy činnosti, aby zahrnoval nejvhodnější strategii obnovy pro všechny kritické funkce.
3. Aktualizace politiky pro zachování provozu a plánu obnovy činnosti zohlední výsledky testování a doporučení nezávislých přezkumů a jiných revizí a příslušných orgánů. Ústřední protistrany revidují svou politiku pro zachování provozu a plán obnovy činnosti po každé významném narušení, aby identifikovaly příčiny a jakákoli nutná zlepšení týkající se provozu, politiky pro zachování provozu a plánu obnovy činnosti ústřední protistrany.
Článek 22
Krizové řízení
1. Ústřední protistrana má funkci krizového řízení, která se zapojí v případě mimořádných okolností. Postup krizového řízení musí být jasný a písemně zdokumentován. Rada monitoruje funkci krizového řízení a pravidelně dostává a reviduje zprávy, které se jí týkají.
2. Funkce krizového řízení obsahuje dobře strukturované a jasné postupy pro řízení interní a externí krizové komunikace v případě krize.
3. Po odeznění krizové situace ústřední protistrana přezkoumá, jak krizi zvládla. Přezkum případně zahrne hodnocení členy clearingového systému a dalšími externími zainteresovanými stranami.
Článek 23
Komunikace
1. Ústřední protistrana má komunikační plán, kde je zdokumentován způsob, jakým budou vrcholné vedení, rada a příslušné externí zainteresované strany, včetně příslušných orgánů, členů clearingového systému, klientů, zúčtovatelů, systémů vypořádání obchodů s cennými papíry a platebních systémů a obchodních systémů, během krize adekvátně informováni.
2. Analýza scénářů, analýza rizik, revize a výsledky monitorování a testování se předkládají radě.
KAPITOLA VI
MARŽE
(Článek 41 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 24
Procentní podíl
1. Ústřední protistrana vypočte počáteční marže na pokrytí expozic vyplývajících z pohybů na trhu pro jednotlivé finanční nástroje, které jsou zajištěné na základě produktů, za období určené v článku 25 a za předpokladu likvidace v časovém horizontu definovaném v článku 26. Pro výpočet počátečních marží dodržuje ústřední protistrana minimálně tyto intervaly spolehlivosti:
a)
99,5 % pro OTC deriváty;
b)
99 % pro finanční nástroje jiné než OTC deriváty.
2. Pro stanovení odpovídajícího intervalu spolehlivosti u každé kategorie finančních nástrojů, jejichž clearing provádí, zohlední ústřední protistrana minimálně tyto faktory:
a)
komplexnost a úroveň cenové nejistoty kategorie finančních nástrojů, které mohou omezit validaci výpočtu počáteční a variační marže;
b)
charakteristiky rizika kategorie finančních nástrojů, které mohou mimo jiné zahrnovat volatilitu, dobu trvání, likviditu, nelineární cenové charakteristiky, riziko pádu do defaultu a riziko pozitivní korelace;
c)
míru, do jaké jiné kontroly rizik nedostatečně omezují úvěrové expozice;
d)
inherentní pákový efekt kategorie finančních nástrojů, včetně toho, zda kategorie finančního nástroje je výrazně volatilní, je vysoce koncentrovaná mezi několika málo účastníky trhu nebo může být obtížné ji uzavřít.
3. Ústřední protistrana uvědomí svůj příslušný orgán a své členy clearingového systému o kritériích, která byla zohledněna pro stanovení procentního podílu použitého pro výpočet marží u každé kategorie finančních nástrojů.
4. Pokud ústřední protistrana provádí clearing OTC derivátů, které mají stejné charakteristiky rizika jako deriváty vypořádávané na regulovaných trzích nebo na rovnocenném trhu třetí země, může ústřední protistrana na základě posouzení rizikových faktorů uvedených v odstavci 2 použít pro uvedené smlouvy jiný interval spolehlivosti, který činí minimálně 99 %, jestliže rizika OTC derivátových smluv, u kterých provádí clearing, jsou použitím takového intervalu spolehlivosti odpovídajícím způsobem zmírněna a jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 2.
Článek 25
Časový horizont pro výpočet historické volatility
1. Ústřední protistrana zajistí, aby podle metodiky svého modelu a svého postupu validace vytvořenými v souladu s kapitolou XII pokrývaly počáteční marže minimálně interval spolehlivosti definovaný v článku 24 a pro likvidační období definované v článku 26 byly expozice vyplývající z historické volatility vypočítány na základě údajů, které se týkají alespoň posledních 12 měsíců.
Ústřední protistrana zajistí, aby údaje použité k výpočtu historické volatility zachycovaly celou řadu tržních podmínek, včetně krizových období.
2. Ústřední protistrana může pro výpočet historické volatility použít jakýkoli jiný časový horizont za předpokladu, že použití takového časového horizontu vede k tomu, že maržové požadavky jsou nejméně stejně vysoké jako ty získané v rámci časového období definovaného v odstavci 1.
3. Parametry marží pro finanční nástroje bez období historického sledování vycházejí z konzervativních předpokladů. Ústřední protistrana bezodkladně přizpůsobí výpočet požadovaných marží analýze cenové historie nových finančních nástrojů.
Článek 26
Časové horizonty pro likvidační období
1. Ústřední protistrana stanoví časové horizonty pro likvidační období s přihlédnutím k charakteristikám finančního nástroje, jehož clearing provádí, trhu, kde je obchodován, a období výpočtu a výběru marží. Tato likvidační období činí alespoň:
a)
pět pracovních dnů pro OTC deriváty;
b)
dva pracovní dny pro finanční nástroje jiné než OTC deriváty.
2. Ve všech případech ústřední protistrana za účelem stanovení odpovídajícího likvidačního období vyhodnotí a započte přinejmenším tyto skutečnosti:
a)
co nejdelší možnou dobu, která může uplynout od posledního výběru marží do prohlášení selhání ústřední protistranou nebo aktivace procesu řízení selhání ústřední protistranou;
b)
odhadovanou dobu potřebnou k přípravě a provedení strategie pro řízení selhání člena clearingového systému podle zvláštností každé kategorie finančních nástrojů, včetně úrovně likvidity a velikosti a koncentrace pozic, a trhů, které ústřední protistrana použije na uzavření nebo úplné zajištění pozice člena clearingového systému;
c)
dobu potřebnou na pokrytí rizika protistrany, jemuž je ústřední protistrana vystavena, je-li to na místě.
3. Při hodnocení období stanovených v odstavci 2 zohlední ústřední protistrana přinejmenším faktory uvedené v čl. 24 odst. 2 a časové období pro výpočet historické volatility, jak je stanoveno v článku 25.
4. Pokud ústřední protistrana provádí clearing OTC derivátů, které mají stejné rizikové charakteristiky jako deriváty uzavírané na regulovaných trzích nebo na rovnocenném trhu třetí země, může použít časový horizont pro likvidační období odlišné od definice uvedené v odstavci 1, za předpokladu, že může svému příslušnému orgánu prokázat, že:
a)
takový časový horizont by byl s ohledem na zvláštnosti příslušných OTC derivátů vhodnější než je ten uvedený v odstavci 1;
b)
takový časový horizont činí alespoň dva pracovní dny.
Článek 27
Marže vztahující se k portfoliu
1. Ústřední protistrana může povolit kompenzaci nebo snížení požadované marže u finančních nástrojů, jejichž clearing provádí, jestliže je cenové riziko jednoho finančního nástroje nebo souboru finančních nástrojů výrazně a spolehlivě korelováno s cenovým rizikem dalších finančních nástrojů nebo vychází z rovnocenného statistického parametru závislosti.
2. Ústřední protistrana zdokumentuje svůj přístup k maržím vztahujícím se k portfoliu a přinejmenším stanoví, že korelace nebo rovnocenný statistický parametr závislosti mezi dvěma nebo více finančními nástroji, jejichž clearing provádí, je prokazatelně spolehlivý ve zpětném období vypočteném podle článku 25 a prokazuje odolnost v zátěžových historických nebo hypotetických scénářích. Ústřední protistrana prokáže, že pro vztah k ceně existuje ekonomické opodstatnění.
3. Všechny finanční nástroje, na které se uplatňují marže vztahující se k portfoliu, jsou kryty ze stejného fondu pro riziko selhání. Avšak pokud ústřední protistrana může předem příslušnému orgánu a svým členům clearingového systému prokázat, jak by potenciální ztráty rozdělila mezi různé fondy pro riziko selhání, a uvede nezbytná ustanovení ve svých předpisech, mohou být marže vztahující se k portfoliu použity na finanční nástroje, které jsou kryty odlišnými fondy pro riziko selhání.
4. Pokud marže vztahující se k portfoliu kryjí různé nástroje, objem snížení marží nesmí být větší než 80 % rozdílu mezi součtem marží pro každý produkt vypočteným individuálně a marží vypočtenou na základě kombinovaného odhadu expozice pro smíšené portfolio. Pokud ústřední protistrana není vystavena žádnému potenciálnímu riziku ze snížení marží, může použít snížení až o 100 % uvedeného rozdílu.
5. Snížení marží, které se týká marží vztahujících se k portfoliu, musí podléhat řádnému programu zátěžového testování v souladu s kapitolou XII.
Článek 28
Procykličnost
1. Ústřední protistrana zajistí, aby její strategie pro výběr a revizi intervalu spolehlivosti, likvidačního období a zpětného období přinášela prospektivní, stabilní a obezřetné maržové požadavky, které omezí procykličnost do té míry, že spolehlivost a finanční zajištění ústřední protistrany nebudou nepříznivě ovlivněny. To znamená pokud možno zabránit rušivým nebo velkým skokovým změnám maržových požadavků a zavést transparentní a předvídatelné postupy pro úpravy maržových požadavků v reakci na měnící se tržní podmínky. Přitom ústřední protistrana zvolí alespoň jednu z těchto možností:
a)
použije maržový polštář, který se rovná nejméně 25 % vypočtených marží, a umožní jeho vyčerpání v obdobích, kdy vypočtené maržové požadavky výrazně rostou;
b)
přiřadí váhu nejméně 25 % zátěžovému pozorování ve zpětném období vypočteném v souladu s článkem 26;
c)
zajistí, aby její maržové požadavky nebyly nižší než ty, které by byly vypočítány pomocí volatility odhadované z desetiletého historického zpětného období.
2. Pokud ústřední protistrana reviduje parametry modelu marží, aby lépe odrážel stávající tržní podmínky, vezme v úvahu veškeré potenciální procyklické účinky takového přepracování.
KAPITOLA VII
FOND PRO RIZIKO SELHÁNÍ
(Článek 42 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 29
Rámec a řízení
1. Pro stanovení minimální velikosti fondu pro riziko selhání a výše jiných finančních zdrojů nezbytných pro splnění požadavků článků 42 a 43 nařízení (EU) č. 648/2012 a s ohledem na propojenost v rámci skupiny uplatní ústřední protistrana rámec interní politiky, ve kterém definuje druhy mimořádných, ale možných tržních podmínek, za nichž by byla vystavena nejvyššímu riziku.
2. Tento rámec obsahuje prohlášení popisující, jak ústřední protistrana definuje mimořádné, ale možné tržní podmínky. Musí být plně zdokumentován a uchován v souladu s článkem 12.
3. Rámec musí být projednán ve výboru pro rizika a schválen radou. Spolehlivost rámce a jeho schopnost odrážet pohyby na trhu jsou předmětem přezkumu nejméně jednou ročně. Přezkum musí být projednán ve výboru pro rizika a předložen radě.
Článek 30
Identifikace mimořádných, ale možných tržních podmínek
1. Rámec popsaný v článku 29 odráží rizikový profil ústřední protistrany, přičemž případně zohlední přeshraniční a křížové měnové expozice. Musí identifikovat všechna tržní rizika, jimž by ústřední protistrana byla vystavena v případě selhání jednoho nebo více členů clearingového systému, včetně nepříznivých pohybů tržních cen nástrojů, u nichž se provádí clearing, nižší tržní likvidity těchto nástrojů a poklesu likvidační hodnoty zajištění. Tento rámec musí rovněž odrážet další rizika, která pro ústřední protistranu vyplývají ze současného selhání subjektů ve skupině člena clearingového systému, jenž selhal.
2. Rámec musí individuálně identifikovat všechny trhy, ze kterých pro ústřední protistranu plyne riziko v souvislosti se scénářem selhání člena clearingového systému. U každého identifikovaného trhu specifikuje ústřední protistrana mimořádné, ale možné podmínky, které vycházejí přinejmenším z:
a)
řady historických scénářů, včetně období extrémních pohybů na trhu zaznamenaných během posledních 30 let, nebo za dobu, kdy byly k dispozici spolehlivé údaje, podle kterých by ústřední protistrana byla vystavena nejvyššímu finančnímu riziku. Pokud ústřední protistrana rozhodne, že není pravděpodobné, že opět dojde k historickému výskytu velkých cenových pohybů, odůvodní jeho vypuštění z rámce příslušnému orgánu;
b)
řady možných budoucích scénářů založených na soustavných předpokladech týkajících se tržní volatility a cenové korelace na trzích a u finančních nástrojů, vycházejících z kvantitativního i kvalitativního posouzení potenciálních tržních podmínek.
3. Tento rámec rovněž zohlední, kvantitativně i kvalitativně, v jakém rozsahu by se mohly extrémní cenové pohyby projevit na více identifikovaných trzích současně. Rámec respektuje, že se historické cenové korelace mohou v mimořádných, ale možných tržních podmínkách rozpadnout.
Článek 31
Revize mimořádných, ale možných scénářů
Postupy podle článku 30 ústřední protistrana pravidelně reviduje s přihlédnutím k veškerému podstatnému vývoji na trhu a rozsahu a koncentraci expozic členů clearingového systému. Soubor historických a hypotetických scénářů, které ústřední protistrana používá k identifikaci mimořádných, ale možných tržních podmínek, ústřední protistrana reviduje, a to v konzultaci s výborem pro rizika, nejméně jednou ročně a častěji, pokud změny na trhu nebo podstatné změny souboru smluv, u kterých ústřední protistrana provádí clearing, ovlivňují předpoklady, jež jsou základem scénářů, a tak vyžadují úpravu scénářů. Podstatné změny rámce se oznamují radě.
KAPITOLA VIII
KONTROLY RIZIKA LIKVIDITY
(Článek 44 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 32
Hodnocení rizika likvidity
1. Ústřední protistrana vytvoří spolehlivý rámec pro řízení rizika likvidity, který obsahuje účinné operační a analytické nástroje, které průběžně a včas identifikují, měří a sledují její vypořádání a finanční toky, včetně jejího využívání vnitrodenní likvidity. Ústřední protistrany pravidelně hodnotí strukturu a fungování svého rámce pro řízení likvidity, včetně zvážení výsledků zátěžových testů.
2. Rámec pro řízení rizika likvidity ústřední protistrany musí být dostatečně spolehlivý, aby zajistil, že ústřední protistrana je schopna dostát platebním závazkům a povinnostem vypořádání ve všech relevantních měnách v okamžiku jejich splatnosti, případně i během dne. Rámec pro řízení rizika likvidity ústřední protistrany rovněž zahrnuje hodnocení možných budoucích potřeb týkajících se likvidity v širokém spektru možných krizových scénářů. Krizový scénář zahrnuje selhání členů clearingového systému podle článku 44 nařízení (EU) č. 648/2012 od data selhání až do konce likvidačního období a riziko likvidity plynoucí z investiční politiky ústřední protistrany a postupů za mimořádných, ale možných tržních podmínek.
3. Rámec pro řízení rizika likvidity obsahuje plán likvidity, který je zaznamenán a uchováván v souladu s článkem 12. Minimální obsah plánu likvidity zahrnuje postupy ústřední protistrany pro:
a)
řízení a monitorování, nejméně jednou denně, potřeb likvidity v celé řadě tržních scénářů;
b)
uchování dostatečně likvidních finančních prostředků k pokrytí potřeb likvidity a rozlišení mezi použitím různých druhů zdrojů likvidity;
c)
denní hodnocení a oceňování likvidních aktiv, které jsou ústřední protistraně k dispozici, a jejích potřeb týkajících se likvidity;
d)
určení zdrojů rizika likvidity;
e)
hodnocení časových lhůt, během nichž by likvidní finanční zdroje měly být ústřední protistraně k dispozici;
f)
posouzení možných potřeb týkajících se likvidity vyplývajících ze schopnosti členů clearingového systému vyměnit hotovostní zajištění za nehotovostní;
g)
postupy v případě deficitů likvidity;
h)
doplnění všech likvidních finančních zdrojů, které může využít v případě krize.
Rada ústřední protistrany plán schválí po konzultaci s výborem pro rizika.
4. Ústřední protistrana vyhodnotí riziko likvidity, kterému čelí, včetně případů, kdy ústřední protistrana nebo její členové clearingového systému nemohou dostát svým platebním závazkům v době splatnosti v rámci procesu clearingu nebo vypořádání, s ohledem rovněž na investiční aktivity ústřední protistrany. Rámec pro řízení rizik musí zohledňovat potřeby likvidity vyplývající ze vztahů ústřední protistrany s jakýmkoli subjektem, vůči kterému má ústřední protistrana likviditní expozici, včetně:
a)
zúčtovacích bank;
b)
platebních systémů;
c)
systémů vypořádání obchodů s cennými papíry;
d)
nostro zprostředkovatelů;
e)
bank provádějících úschovu;
f)
poskytovatelů likvidity;
g)
interoperabilních ústředních protistran;
h)
poskytovatelů služeb.
5. Ústřední protistrana ve svém rámci pro řízení rizika likvidity zohlední veškeré vzájemné závislosti mezi subjekty uvedenými v odstavci 4 a vícečetné vztahy, které subjekt uvedený v odstavci 4 může s ústřední protistranou mít.
6. Ústřední protistrana vypracovává denní zprávu o potřebách a zdrojích podle odst. 3 písm. a), b) a c) a čtvrtletní zprávu o svém plánu likvidity podle odst. 3 písm. d) až h). Zprávy musí být zdokumentovány a uchovány v souladu s ustanoveními kapitoly IV.
Článek 33
Přístup k likviditě
1. Ústřední protistrana uchovává v každé příslušné měně likvidní zdroje, které jsou úměrné požadavkům na likviditu definovaným podle článku 44 nařízení (EU) č. 648/2012 a článku 32 tohoto nařízení. Tyto likvidní zdroje se omezují na:
a)
hotovost uloženou u emisní centrální banky;
b)
hotovost uloženou u povolené úvěrové instituce v souladu s článkem 47;
c)
přislíbené úvěrové linky nebo obdobná ujednání se členy clearingového systému, kteří neselhali;
d)
přislíbené repo;
e)
vysoce obchodovatelné finanční nástroje, které splňují požadavky článku 45 a 46 a u nichž může ústřední protistrana prokázat, že jsou ihned k dispozici a směnitelné na hotovost tentýž den za pomoci předem sjednaných a vysoce spolehlivých ujednání o financování, a to i za krizových tržních podmínek.
2. Ústřední protistrana přihlédne k měnám, ve kterých jsou denominovány její závazky, a zohlední potenciální dopady krizových podmínek na její schopnost přístupu na devizové trhy tak, aby byl v souladu s cykly vypořádání obchodů s cennými papíry v cizí měně a systémů vypořádání obchodů s cennými papíry.
3. Přislíbené úvěrové linky oproti zajištění poskytnutému členy clearingového systému se nesmí jako likvidní zdroje započítat dvakrát. Ústřední protistrana přijme opatření pro monitorování a řízení koncentrace expozic vůči riziku likvidity vzhledem k jednotlivým poskytovatelům likvidity.
4. Ústřední protistrana důkladně prověřuje, zda její poskytovatelé likvidity mají dostatečnou kapacitu ke splnění ujednání o likviditě.
5. Ústřední protistrana pravidelně testuje své postupy, aby měla přístup k předem sjednaným ujednáním o financování. To může zahrnovat čerpání testovacích částek komerčních úvěrových linek, aby se ověřila rychlost přístupu ke zdrojům a spolehlivost postupů.
6. Ústřední protistrana má ve svém plánu likvidity podrobné postupy pro využití svých likvidních finanční zdrojů k tomu, aby během deficitu hotovosti dostála svým platebním závazkům. Likviditní postupy musí jasně uvádět, kdy by měly být určité zdroje použity. Postupy musí také popisovat způsob přístupu k hotovostním vkladům nebo k investicím hotovostních vkladů do příštího dne, jak uskutečňovat tržní obchody během téhož dne nebo jak využít předem sjednané linky likvidity. Tyto postupy musí být pravidelně testovány. Ústřední protistrana rovněž vytvoří odpovídající plán pro obnovu ujednání o financování před jejich vypršením.
Článek 34
Riziko koncentrace
1. Ústřední protistrana pozorně monitoruje a kontroluje koncentraci svých expozic vůči riziku likvidity, včetně svých expozic vůči subjektům uvedeným v čl. 32 odst. 4 a subjektům téže skupiny.
2. Rámec pro řízení rizika likvidity ústřední protistrany zahrnuje použití limitů expozic a koncentrace.
3. Ústřední protistrana stanoví procesy a postupy pro případ porušení limitů koncentrace.
KAPITOLA IX
POSTUPNÁ OCHRANA PROTI SELHÁNÍ
(Článek 45 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 35
Výpočet výše vlastních zdrojů ústřední protistrany, které mají být použity pro postupnou ochranu proti selhání
1. Ústřední protistrana udržuje, a ve své rozvaze samostatně uvádí, výši vlastních zdrojů vyhrazených pro účely stanovené v čl. 45 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Ústřední protistrana vypočítá minimální výši uvedenou v odstavci 1 vynásobením minimálního kapitálu, včetně nerozděleného zisku a rezervních fondů, jenž drží podle článku 16 nařízení (EU) č. 648/2012 a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 152/2013 (8), 25 %.
Ústřední protistrana tuto minimální výši reviduje jednou ročně.
3. Pokud ústřední protistrana zřídila více než jeden fond pro riziko selhání pro různé kategorie finančních nástrojů, jejichž clearing provádí, celkové vyhrazené vlastní zdroje vypočítané podle odstavce 1 musí být alokovány pro každý fond pro riziko selhání v poměru k velikosti každého fondu pro riziko selhání, musí být samostatně uvedeny v její rozvaze a použity pro selhání, k nimž dochází v různých tržních segmentech, ke kterým se fondy pro riziko selhání vztahují.
4. Ke splnění požadavku podle odstavce 1 se nesmí použít žádné jiné zdroje než kapitál, včetně nerozděleného zisku a rezervních fondů, jak je uvedeno v článku 16 nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 36
Udržování výše vlastních zdrojů ústřední protistrany, které mají být použity pro postupnou ochranu proti selhání
1. Ústřední protistrana bezodkladně informuje příslušný orgán, jestliže se výše držených vyhrazených vlastních zdrojů sníží pod částku požadovanou v článku 35, spolu s důvody pro porušení a podrobným písemným popisem opatření s cílem tuto částku obnovit a časovým harmonogramem pro tato opatření.
2. Pokud dojde k následnému selhání jednoho nebo více členů clearingového systému dříve, než ústřední protistrana obnoví vyhrazené vlastní zdroje, použije se pro účely článku 45 nařízení (EU) č. 648/2012 pouze zbytková výše alokovaných vyhrazených vlastních zdrojů.
3. Ústřední protistrana obnoví vyhrazené vlastní zdroje nejpozději do jednoho měsíce od oznámení podle odstavce 1.
KAPITOLA X
ZAJIŠTĚNÍ
(Článek 46 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 37
Obecné požadavky
Ústřední protistrana stanoví a provádí transparentní a předvídatelné strategie a postupy pro hodnocení a průběžné monitorování likvidity aktiv přijatých jako zajištění a případně přijme nápravná opatření.
Ústřední protistrana reviduje svou strategii a postupy pro způsobilá aktiva nejméně jednou ročně. Stejná revize se rovněž provede, kdykoli dojde k zásadní změně, která má vliv na expozici ústřední protistrany vůči riziku.
Článek 38
Hotovostní zajištění
Pro účely čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012 se za vysoce likvidní zajištění ve formě hotovosti považuje:
a)
měna, u které může ústřední protistrana příslušným orgánům prokázat, že je schopna adekvátně řídit rizika;
b)
měna, ve které ústřední protistrana provádí clearing obchodů, v rámci zajištění požadovaného k pokrytí expozic ústřední protistrany v této měně.
Článek 39
Finanční nástroje
Pro účely čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012 se finanční nástroje, bankovní záruky a zlato, které splňují podmínky stanovené v příloze I, považují za vysoce likvidní zajištění.
Článek 40
Oceňování zajištění
1. Pro účely oceňování vysoce likvidního zajištění, jak je definováno v článku 37, ústřední protistrana stanoví a provádí strategie a postupy ke sledování úvěrové kvality, tržní likvidity a cenové volatility každého aktiva přijatého jako zajištění v téměř reálném čase. Ústřední protistrana pravidelně nejméně jednou ročně monitoruje adekvátnost svých strategií a postupů oceňování. Stejná revize se rovněž provede, kdykoli dojde k podstatné změně, která má vliv na expozici ústřední protistrany vůči riziku.
2. Ústřední protistrana své zajištění ocení podle tržní hodnoty v téměř reálném čase, a pokud to není možné, musí být ústřední protistrana schopna příslušným orgánům prokázat, že je schopna řídit rizika.
Článek 41
Snížení hodnoty
1. Ústřední protistrana stanoví a provádí strategie a postupy, aby určila obezřetné snížení hodnoty, které se použije na hodnotu zajištění.
2. Snížení hodnoty zohlední, že za krizových tržních podmínek může být nutné zajištění likvidovat, a bere v úvahu dobu potřebnou k jeho likvidaci. Ústřední protistrana příslušnému orgánu prokáže, že se snížení hodnoty vypočítává konzervativně, aby se co nejvíce zamezilo procyklickým účinkům. Pro každé aktivum zajištění se snížení hodnoty stanoví s ohledem na relevantní kritéria, včetně:
a)
druhu aktiva a míry úvěrového rizika spojeného s finančním nástrojem na základě interního hodnocení ústřední protistranou. Při provádění tohoto hodnocení použije ústřední protistrana definovanou a objektivní metodiku, jež plně nespoléhá na externí stanoviska, a která zohledňuje riziko vyplývající z usazení emitenta v konkrétní zemi;
b)
splatnosti aktiva,
c)
historické a hypotetické budoucí cenové volatility aktiva za krizových tržních podmínek;
d)
likvidity trhu s podkladovým nástrojem, včetně rozpětí mezi nabídkou a poptávkou;
e)
měnového rizika, pokud existuje;
f)
rizika pozitivní korelace.
3. Ústřední protistrana pravidelně monitoruje adekvátnost snížení hodnoty. Ústřední protistrana reviduje strategie a postupy snížení hodnoty nejméně jednou ročně a po každé zásadní změně, která má vliv na expozici ústřední protistrany vůči riziku, ale měla by pokud možno zabránit rušivým nebo velkým skokovým změnám snížení hodnoty, které by mohly vést k procykličnosti. Strategie a postupy snížení hodnoty se validují nezávisle nejméně jednou ročně.
Článek 42
Limity koncentrace
1. Ústřední protistrana stanoví a provádí strategie a postupy s cílem zajistit, aby zajištění zůstalo v dostatečné míře diverzifikováno, aby jeho likvidace byla možná ve vymezeném období držení bez výrazného tržního dopadu. Strategie a postupy stanoví opatření ke zmírňování rizika, která mají být uplatněna, jestliže jsou překročeny limity koncentrace stanovené v odstavci 2.
2. Ústřední protistrana stanoví limity koncentrace pro:
a)
jednotlivé emitenty;
b)
typ emitenta;
c)
druh aktiva;
d)
každého člena clearingového systému;
e)
všechny členy clearingového systému.
3. Limity koncentrace se stanoví konzervativně s přihlédnutím ke všem relevantním kritériím, včetně:
a)
finančních nástrojů vydaných emitenty stejného typu z hlediska hospodářských odvětví, činnosti, zeměpisné oblasti;
b)
výše úvěrového rizika finančního nástroje nebo emitenta na základě interního hodnocení ústřední protistranou. Při provádění tohoto hodnocení použije ústřední protistrana definovanou a objektivní metodiku, jež plně nespoléhá na externí stanoviska, a která zohledňuje riziko vyplývající z usazení emitenta v konkrétní zemi;
c)
likvidity a cenové volatility finančních nástrojů.
4. Ústřední protistrana zajistí, aby jediná úvěrová instituce nebo rovnocenná finanční instituce z třetí země nebo subjekt, který je součástí téže skupiny jako úvěrová instituce, nebo finanční instituce z třetí země ručila maximálně za 10 % jejího zajištění. Pokud je zajištění, které ústřední protistrana obdržela v podobě záruk komerčních bank, vyšší než 50 % celkového zajištění, může být tento limit stanoven až na 25 %.
5. Při výpočtu limitů stanovených v odstavci 2 zahrnuje ústřední protistrana celkovou expozici ústřední protistrany vůči emitentu, včetně výše kumulovaných úvěrových linek, depozitních certifikátů, termínovaných vkladů, spořících účtů, depozitních účtů, běžných účtů, nástrojů peněžního trhu a reverzního repa, které ústřední protistrana využívá. Tyto limity se nevztahují na zajištění v držení ústřední protistrany, které přesahuje minimální požadavky na marže, fond pro riziko selhání nebo jiné finanční zdroje.
6. Při určování limitu koncentrace pro expozici ústřední protistrany vůči jednotlivým emitentům agreguje ústřední protistrana svou expozici vůči všem finančním nástrojům vydaným emitentem nebo subjektem skupiny, výslovně zaručeným emitentem nebo subjektem skupiny a vůči finančním nástrojům vydaným podniky, jejichž výhradním účelem je vlastnit výrobní prostředky, které jsou zásadní pro podnikání emitenta, a považuje ji za jediné riziko.
7. Ústřední protistrana pravidelně sleduje adekvátnost svých strategií a postupů týkajících se limitu koncentrace. Ústřední protistrana reviduje své strategie a postupy týkající se limitu koncentrace alespoň jednou ročně a po každé zásadní změně, která má vliv na expozici ústřední protistrany.
8. Ústřední protistrana informuje o použitelných limitech koncentrace a veškerých změnách těchto limitů příslušný orgán a členy clearingového systému.
9. Pokud ústřední protistrana podstatně poruší limit koncentrace stanovený ve svých strategiích a postupech, bezodkladně informuje příslušný orgán. Ústřední protistrana zjedná nápravu porušení co nejdříve.
KAPITOLA XI
INVESTIČNÍ POLITIKA
(Článek 47 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 43
Vysoce likvidní finanční nástroje
1. Pro účely čl. 47 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012 lze dluhové nástroje považovat za vysoce likvidní, s minimálním úvěrovým a tržním rizikem, pokud se jedná o dluhové nástroje, které splňují každou z podmínek stanovených v příloze II.
Článek 44
Vysoce bezpečná ujednání pro uložení finančních nástrojů
1. Pokud nemůže ústřední protistrana uložit finanční nástroje uvedené v článku 45 nebo ty, které jí byly složeny jako marže, příspěvky do fondu pro riziko selhání nebo příspěvky na jiné finanční zdroje, a to převedením vlastnického práva i práva ze zajištění, u provozovatele systému vypořádání cenných papírů, který zajistí plnou ochranu uvedených nástrojů, potom se takové finanční nástroje uloží u některé z těchto institucí:
a)
u centrální banky, která zajistí plnou ochranu uvedených nástrojů a umožní ústřední protistraně neprodlený přístup k finančním nástrojům, pokud je to třeba;
b)
u povolené úvěrové instituce podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES (9), která zajistí úplné oddělení a ochranu uvedených nástrojů a umožní ústřední protistraně neprodlený přístup k finančním nástrojům, pokud je to třeba, a o které může ústřední protistrana prokázat, že má na základě interního posouzení ústřední protistranou nízké úvěrové riziko. Při provádění takového hodnocení použije ústřední protistrana definovanou a objektivní metodiku, jež plně nespoléhá na externí stanoviska a která zohledňuje riziko vyplývající z usazení emitenta v konkrétní zemi;
c)
u finanční instituce z třetí země, na kterou se vztahují a která splňuje ustanovení o obezřetnostním dohledu považované příslušnými orgány za alespoň tak přísné, jako jsou ta uvedená ve směrnici 2006/48/ES, a která má spolehlivé účetní postupy, bezpečnostní postupy a interní kontroly a jež zajistí úplné oddělení a ochranu uvedených nástrojů, umožní ústřední protistraně neprodlený přístup k finančním nástrojům, pokud je to bude třeba, a o které může ústřední protistrana prokázat, že má na základě interního posouzení ústřední protistranou nízké úvěrové riziko. Při provádění takového hodnocení použije ústřední protistrana definovanou a objektivní metodiku, jež plně nespoléhá na externí stanoviska a která zohledňuje riziko vyplývající z usazení emitenta v konkrétní zemi.
2. Pokud jsou finanční nástroje uloženy podle odst. 1 písm. b) nebo c), musí být drženy v rámci ujednání, která předcházejí veškerým ztrátám ústřední protistrany z důvodu selhání nebo platební neschopnosti povolené finanční instituce.
3. Vysoce bezpečná ujednání pro uložení finančních nástrojů složených jako marže, příspěvků do fondu pro riziko selhání nebo příspěvků na jiné finanční zdroje povolí ústřední protistraně tyto finanční nástroje opětovně využít, pouze pokud jsou splněny podmínky v čl. 39 odst. 8 nařízení (EU) č. 648/2012 a pokud je cílem opětovného použití provedení plateb, řízení selhání člena clearingového systému nebo provedení interoperabilní dohody.
Článek 45
Vysoce bezpečná ujednání pro udržování hotovosti
1. Pro účely čl. 47 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012 v případě, že je hotovost uložena jinde než u centrální banky, musí takový vklad splňovat každou z těchto podmínek:
a)
vklad je veden v jedné z těchto měn:
i)
měna, o jejíchž rizicích je ústřední protistrana schopna se značnou důvěrou doložit, že je schopna je řídit,
ii)
měna, ve které ústřední protistrana provádí clearing obchodů v rámci zajištění přijatého v této měně;
b)
vklad se uloží u jednoho z těchto subjektů:
i)
povolené úvěrové instituce podle směrnice 2006/48/ES, o které může ústřední protistrana na základě svého interního posouzení doložit, že má nízké úvěrové riziko. Při provádění tohoto hodnocení použije ústřední protistrana definovanou a objektivní metodiku, jež plně nespoléhá na externí stanoviska, a která zohledňuje riziko vyplývající z usazení emitenta v konkrétní zemi,
ii)
finanční instituce z třetí země, na kterou se vztahují a která splňuje ustanovení o obezřetnostním dohledu považované příslušnými orgány za alespoň tak přísné, jako jsou ta uvedená ve směrnici 2006/48/ES, a která má spolehlivé účetní postupy, bezpečnostní postupy a interní kontroly a o které může ústřední protistrana na základě svého interního posouzení doložit, že má nízké úvěrové riziko. Při provádění tohoto hodnocení použije ústřední protistrana definovanou a objektivní metodiku, jež plně nespoléhá na externí stanoviska, a která zohledňuje riziko vyplývající z usazení emitenta v konkrétní zemi.
2. Pokud je hotovost držena do příštího dne v souladu s odstavcem 1, potom ne méně než 95 % takové hotovosti, vypočtených za průměrné období jednoho kalendářního měsíce, se uloží prostřednictvím ujednání, která zabezpečí zajištění hotovosti vysoce likvidními finančními nástroji, které splňují požadavky článku 45, s výjimkou požadavku odst. 1 písm. c) uvedeného článku.
Článek 45
Limity koncentrace
1. Ústřední protistrana vytvoří a provádí strategie a postupy, jež zajistí, že finanční nástroje, do kterých jsou její finanční zdroje investovány, zůstanou dostatečně diverzifikované.
2. Ústřední protistrana stanoví limity koncentrace a monitoruje koncentraci svých finančních zdrojů, pokud jde o:
a)
jednotlivé finanční nástroje;
b)
druhy finančních nástrojů;
c)
jednotlivé emitenty;
d)
typy emitentů;
e)
protistrany, se kterými jsou uzavřena ujednání podle čl. 44 odst. 1 písm. b) a c) nebo čl. 45 odst. 2.
3. Při zvažování typů emitentů zohlední ústřední protistrana tyto skutečnosti:
a)
geografické rozložení;
b)
vzájemné závislosti a vícečetné vztahy, které subjekt může s ústřední protistranou mít;
c)
výši úvěrového rizika;
d)
expozice, které ústřední protistraně vůči emitentu vznikají v souvislosti s produkty, jejichž clearing ústřední protistrana provádí.
4. Strategie a postupy stanoví opatření ke zmírňování rizika, která mají být uplatněna, jestliže jsou limity koncentrace překročeny.
5. Při určování limitu koncentrace pro expozici ústřední protistrany vůči jednotlivým emitentům nebo uschovatelům agreguje ústřední protistrana expozici vůči všem finančním nástrojům vydaným nebo výslovně zaručeným emitentem a veškeré finanční zdroje uložené u uschovatele a považuje ji za jediné riziko.
6. Ústřední protistrana pravidelně sleduje adekvátnost svých strategií a postupů týkajících se limitu koncentrace. Kromě toho ústřední protistrana reviduje své strategie a postupy týkající se limitu koncentrace alespoň jednou ročně a po každé zásadní změně, která má vliv na expozici ústřední protistrany.
7. Pokud ústřední protistrana poruší limit koncentrace stanovený ve svých strategiích a postupech, bezodkladně informuje příslušný orgán. Ústřední protistrana zjedná nápravu porušení co nejdříve.
Článek 46
Nehotovostní zajištění
V případě, že je zajištění přijato v podobě finančních nástrojů v souladu s ustanoveními kapitoly X, použijí se pouze články 44 a 45.
KAPITOLA XII
PŘEZKUM MODELŮ, ZÁTĚŽOVÉ TESTOVÁNÍ A ZPĚTNÉ TESTOVÁNÍ
(Článek 49 nařízení (EU) č. 648/2012)
ODDÍL 1
Modely a programy
Článek 47
Validace modelu
1. Ústřední protistrana provede komplexní validaci svých modelů, jejich metodik a rámce pro řízení rizika likvidity používaných ke kvantifikaci, agregaci a řízení svých rizik. Jakékoli zásadní revize nebo změny modelů, jejich metodik a rámce pro řízení rizika likvidity podléhají před použitím odpovídající úrovni řízení, včetně doporučení předložených výborem pro rizika, a validací kvalifikovanou a nezávislou osobou.
2. Postup validace ústřední protistrany je zdokumentován a přinejmenším uvádí strategie použité k testování metodik týkajících se marží ústřední protistrany, fondu pro riziko selhání a jiných finančních zdrojů, a rámce pro výpočet likvidních finančních zdrojů. Jakékoli zásadní revize nebo úpravy těchto strategií podléhají před použitím odpovídající úrovni řízení, včetně doporučení předložených výborem pro rizika, a validaci kvalifikovanou a nezávislou osobou.
3. Komplexní validace zahrnuje přinejmenším:
a)
hodnocení koncepční spolehlivosti modelů a rámce, včetně podpůrných důkazů vzniklých v průběhu vypracování;
b)
přezkum probíhajících postupů monitorování, včetně ověření postupů a referenčních hodnot;
c)
přezkum parametrů a předpokladů použitých při vypracování modelů, jejich metodik a rámce;
d)
přezkum adekvátnosti a vhodnosti modelů, jejich metodik a rámce přijatých s ohledem na druhy smluv, na které se vztahují;
e)
přezkum přiměřenosti scénářů zátěžového testování v souladu s kapitolou VII a článkem 52;
f)
analýzu výsledků testování.
4. Ústřední protistrana stanoví kritéria, na jejichž základě vyhodnocuje, zda její modely, metodiky a rámec pro řízení rizika likvidity mohou být úspěšně validovány. Tato kritéria zahrnují úspěšné výsledky testování.
5. Pokud nejsou údaje o cenách ihned k dispozici nebo nejsou spolehlivé, ústřední protistrana taková cenová omezení řeší a přinejmenším přijme konzervativní předpoklady na základě pozorovaných korelovaných nebo souvisejících trhů a aktuálního chování trhu.
6. Pokud nejsou údaje o cenách ihned k dispozici nebo nejsou spolehlivé, systémy a modely oceňování použité za tímto účelem podléhají odpovídající úrovni řízení, včetně doporučení předložených výborem pro rizika, a validaci a testování. Ústřední protistrana zadá validaci svých modelů oceňování na základě řady tržních scénářů kvalifikované a nezávislé osobě, aby bylo zajištěno, že její modely přesně produkují odpovídající ceny, a v případě potřeby upraví svůj výpočet počátečních marží, aby odrážel jakékoli riziko zjištěné modelem.
7. Ústřední protistrana pravidelně provádí hodnocení teoretických i empirických vlastností svého modelu marží pro všechny finanční nástroje, jejichž clearing provádí.
Článek 48
Programy testování
1. Ústřední protistrana má zavedeny strategie a postupy, které upřesňují programy zátěžového a zpětného testování, které používá k hodnocení vhodnosti, přesnosti, spolehlivosti a odolnosti modelů a jejich metodik používaných k výpočtu svých mechanismů kontroly rizik, včetně marže, příspěvků do fondu pro riziko selhání a jiných finančních zdrojů za nejrůznějších tržních podmínek.
2. Strategie a postupy ústřední protistrany uvádějí rovněž podrobnosti o programu zátěžového testování, který ústřední protistrana používá k posouzení vhodnosti, přesnosti, spolehlivosti a odolnosti rámce pro řízení rizika likvidity.
3. Tyto strategie a postupy zahrnují přinejmenším metodiky pro zahrnutí výběru a vypracování vhodného testování, včetně portfolia a výběru údajů o trhu, periodicity testování, zvláštních charakteristik rizika spojených s finančními nástroji, u nichž je prováděn clearing, analýzu výsledků testování a výjimky a příslušná potřebná nápravná opatření.
4. Ústřední protistrana do všech testů zahrne veškeré pozice klienta.
ODDÍL 2
Zpětné testování
Článek 49
Postup zpětného testování
1. Ústřední protistrana posoudí své krytí maržemi prostřednictvím následného porovnání zjištěných a očekávaných výsledků získaných použitím modelů marží. Taková analýza zpětného testování se provádí každý den s cílem vyhodnotit, zda existují nějaké testovací výjimky z krytí maržemi. Pokrytí se posuzuje s ohledem na stávající pozice finančních nástrojů a členů clearingového systému a bere v úvahu potenciální dopady vyplývající ze zajištění portfolia a případně související s interoperabilní ústřední protistranou.
2. Ústřední protistrana v rámci svého programu zpětného testování zváží příslušné historické časové horizonty s cílem zajistit, aby použitý rozsah pozorování byl dostatečný ke zmírnění jakéhokoli nepříznivého dopadu na statistickou významnost.
3. Ústřední protistrana ve svém programu zpětného testování zohlední přinejmenším jasné statistické testování a kritéria výkonnosti, které ústřední protistrana určí pro posouzení výsledků zpětného testování.
4. Ústřední protistrana pravidelně podává zprávy o výsledcích a analýze zpětného testování v podobě, která neporušuje obchodní tajemství, výboru pro rizika a žádá jej o doporučení při přezkumu svého modelu marží.
5. Výsledky a analýza zpětného testování jsou k dispozici všem členům clearingového systému a klientům, pokud je ústřední protistrana zná. Pro všechny ostatní klienty jsou výsledky a analýza zpětného testování k dispozici na vyžádání u příslušných členů clearingového systému. Tyto informace jsou shrnuty v podobě, která neporušuje obchodní tajemství, a členové clearingového systému a klienti mají přístup pouze k podrobným výsledkům a analýze zpětného testování, které se týkají jejich vlastních portfolií.
6. Ústřední protistrana vymezí postupy, aby upřesnila opatření, která by mohla přijmout, pokud jde o výsledky analýzy zpětného testování.
ODDÍL 3
Testování a analýza citlivosti
Článek 50
Postup testování a analýzy citlivosti
1. Ústřední protistrana provádí testování a analýzu citlivosti, aby posoudila pokrytí svých modelů marží za různých tržních podmínek, s využitím historických údajů z období realizovaných krizových tržních podmínek a hypotetických údajů za období nerealizovaných krizových tržních podmínek.
2. Ústřední protistrana použije celou řadu parametrů a předpokladů, aby zachytila různé historické a hypotetické podmínky, včetně nejvolatilnějších období, ke kterým došlo na trzích, jež obsluhuje, a extrémních změn korelací mezi cenami smluv, u nichž ústřední protistrana provádí clearing, aby porozuměla, jak by výše krytí maržemi mohla být ovlivněna vysoce krizovými tržními podmínkami a změnami důležitých parametrů modelu.
3. Analýza citlivosti se provádí pro řadu skutečných a reprezentativních portfolií členů clearingového systému. Tato reprezentativní portfolia se vybírají na základě citlivosti vůči faktorům významného rizika a korelacím, kterým je ústřední protistrana vystavena. Toto testování a analýza citlivosti jsou navrženy tak, aby byly testovány klíčové parametry a předpoklady modelu počáteční marže v řadě intervalů spolehlivosti s cílem určit citlivost systému na chyby při kalibraci těchto parametrů a předpokladů. Patřičnou pozornost je třeba věnovat časové struktuře rizikových faktorů a předpokládané korelaci mezi rizikovými faktory.
4. Ústřední protistrana vyhodnotí potenciální ztráty pozic členů clearingového systému.
5. Ústřední protistrana vezme případně v úvahu parametry odrážející souběžné selhání členů clearingového systému, kteří vydávají finanční nástroje, jejichž clearing ústřední protistrana provádí, nebo podkladový nástroj derivátů, jejichž clearing ústřední protistrana provádí. Případně je třeba rovněž zohlednit dopady selhání klienta, který emituje finanční nástroje, jejichž clearing ústřední protistrana provádí, nebo podkladový nástroj derivátů, jejichž clearing ústřední protistrana provádí.
6. Ústřední protistrana pravidelně podává zprávy o výsledcích testování a analýze citlivosti v podobě, která neporušuje obchodní tajemství, výboru pro rizika a žádá jej o doporučení při přezkumu svého modelu marží.
7. Ústřední protistrana vymezí postupy, aby upřesnila opatření, která by mohla přijmout, pokud jde o výsledky analýzy testování citlivosti.
ODDÍL 4
Zátěžové testování
Článek 51
Postup zátěžového testování
1. Při zátěžovém testování ústřední protistrany se použijí zátěžové parametry, předpoklady a scénáře pro modely používané k odhadu expozic, aby se zajistilo, že její finanční zdroje jsou za mimořádných, ale možných tržních podmínek dostatečné k pokrytí těchto expozic.
2. V rámci programu zátěžového testování ústřední protistrany se požaduje, aby ústřední protistrana pravidelně prováděla řadu zátěžových testů a zohlednila produktový mix ústřední protistrany a všechny prvky svých modelů a jejich metodik a svůj rámec pro řízení rizika likvidity.
3. Program zátěžového testování ústřední protistrany stanoví, že zátěžové testy se provádí s využitím definovaných scénářů zátěžového testování, které se týkají jak realizovaných, tak hypotetických mimořádných, ale možných tržních podmínek podle kapitoly VII. Realizované podmínky, které se mají použít, se případně přezkoumají a upraví. Ústřední protistrana rovněž zváží jiné formy vhodných scénářů zátěžového testování, včetně mimo jiné technického nebo finančního selhání svých zúčtovacích bank, nostro zprostředkovatelů, bank provádějících úschovu, poskytovatelů likvidity nebo interoperabilních ústředních protistran.
4. Ústřední protistrana musí být schopna rychle upravit své zátěžové testy tak, aby obsáhly nová nebo nově se objevující rizika.
5. Ústřední protistrana zohlední potenciální ztráty vyplývající ze selhání klienta, pokud je znám, jenž provádí clearing přes více členů clearingového systému.
6. Ústřední protistrana pravidelně podává zprávy o výsledcích a analýze zátěžového testování v podobě, která neporušuje obchodní tajemství, výboru pro rizika a žádá jej o doporučení při přezkumu svých modelů, jejich metodik a svého rámce pro řízení rizika likvidity.
7. Výsledky a analýza zátěžového testování se zpřístupní všem členům clearingového systému a klientům, pokud je ústřední protistrana zná. Pro všechny ostatní klienty jsou výsledky a analýza testování k dispozici na vyžádání u příslušných členů clearingového systému. Tyto informace jsou shrnuty v podobě, která neporušuje obchodní tajemství, a členové clearingového systému a klienti mají přístup pouze k podrobným výsledkům a analýze zátěžového testování, které se týkají jejich vlastních portfolií.
8. Ústřední protistrana vymezí postupy, aby upřesnila opatření, která by mohla přijmout, pokud jde o výsledky analýzy zátěžového testování.
Článek 52
Rizikové faktory zátěžového testování
1. Ústřední protistrana stanoví relevantní rizikové faktory, které jsou specifické pro smlouvy, jejichž clearing provádí, jež by mohly ovlivnit její ztráty, a má k dispozici vhodnou metodu k měření. Zátěžové testování ústřední protistrany případně zohlední přinejmenším rizikové faktory specifické pro tyto druhy finančních nástrojů:
a)
smlouvy související s úrokovými sazbami: Rizikové faktory týkající se úrokových sazeb v každé měně, ve které ústřední protistrana provádí clearing finančních nástrojů. Modelování výnosové křivky se rozdělí do různých segmentů splatnosti s cílem zachytit změny volatility úrokových sazeb na výnosové křivce. Počet souvisejících rizikových faktorů závisí na komplexnosti smluv o úrokových sazbách, jejichž clearing ústřední protistrana provádí. Bazické riziko, které vyplývá z ne zcela korelovaných pohybů mezi vládními a ostatními úrokovými sazbami s pevným výnosem, se zaznamená odděleně;
b)
smlouvy související se směnnými kurzy: Rizikové faktory týkající se každé cizí měny, ve které ústřední protistrana provádí clearing finančních nástrojů, a směnného kurzu mezi měnou, v níž jsou realizovány výzvy k doplnění zajištění a měnou, ve které ústřední protistrana provádí clearing finančních nástrojů;
c)
smlouvy související s akciemi: Rizikové faktory týkající se volatility jednotlivých emisí akcií na všech trzích, kde ústřední protistrana provádí clearing, a volatility různých sektorů celkového akciového trhu. Propracovanost a povaha techniky modelování pro daný trh musí odpovídat expozici ústřední protistrany vůči celkovému trhu, jakož i její koncentraci při jednotlivých emisích akcií na daném trhu;
d)
komoditní smlouvy: Rizikové faktory, které zohledňují různé kategorie a podkategorie komoditních smluv a souvisejících derivátů, jejichž clearing ústřední protistrana provádí, případně včetně změn výnosu z držení mezi derivátovými pozicemi a hotovostními pozicemi pro danou komoditu;
e)
smlouvy související s úvěry: Rizikové faktory, které zohledňují riziko pádu do defaultu, včetně kumulovaného rizika vyplývajícího z vícenásobných selhání, bazického rizika a volatility míry výtěžnosti.
2. Ve svém zátěžovém testování se ústřední protistrana rovněž patřičně zaměří přinejmenším na tyto skutečnosti:
a)
korelace, včetně korelací mezi identifikovanými rizikovými faktory a podobnými smlouvami, jejichž clearing ústřední protistrana provádí;
b)
faktory týkající se implicitní a historické volatility smlouvy, u níž se provádí clearing;
c)
specifické charakteristiky všech nových smluv, u nichž má ústřední protistrana provést clearing;
d)
riziko koncentrace, a to včetně vůči členovi clearingového systému a subjektům v rámci skupiny členů clearingového systému;
e)
vzájemné závislosti a vícečetné vztahy;
f)
relevantní rizika včetně měnového rizika;
g)
stanovené limity expozic;
h)
riziko pozitivní korelace.
Článek 53
Zátěžové testování celkových finančních zdrojů
1. Program zátěžového testování ústřední protistrany zajistí, aby její kombinace marží, příspěvků do fondu pro riziko selhání a jiných finančních zdrojů byla dostačující k pokrytí selhání nejméně dvou členů clearingového systému, vůči kterým má největší expozice, za mimořádných, ale možných tržních podmínek. Program zátěžového testování se také zaměří na případné ztráty vyplývající ze selhání subjektů téže skupiny jako dva členové clearingového systému, vůči nimž má největší expozice, za mimořádných, ale možných tržních podmínek.
2. Program zátěžového testování ústřední protistrany zajistí, aby její marže a fond pro riziko selhání byly dostačující přinejmenším k pokrytí selhání člena clearingového systému, vůči kterému má největší expozice, nebo druhého a třetího největšího člena clearingového systému, jestliže je podle článku 42 nařízení (EU) č. 648/2012 součet jejich expozic větší.
3. Ústřední protistrana provede pečlivou analýzu případných ztrát, které by mohla utrpět, a vyhodnotí potenciální ztráty pozic členů clearingového systému, včetně rizika, že likvidace takových pozic by mohla mít dopad na trh a na výši pokrytí maržemi ústřední protistrany.
4. Ústřední protistrana musí ve svých zátěžových testech případně vzít v úvahu dopady selhání člena clearingového systému, který emituje finanční nástroje, jejichž clearing ústřední protistrana provádí, nebo podkladový nástroj derivátů, jejichž clearing ústřední protistrana provádí. Případně je rovněž třeba zohlednit dopady selhání klienta, který emituje finanční nástroje, jejichž clearing ústřední protistrana provádí, nebo podkladový nástroj derivátů, jejichž clearing ústřední protistrana provádí.
5. Zátěžové testy ústřední protistrany zohlední likvidační období podle článku 26.
Článek 54
Zátěžové testování likvidních finančních zdrojů
1. Program zátěžového testování ústřední protistrany zajistí, že její likvidní finanční zdroje jsou dostatečné v souladu s požadavky stanovenými v kapitole VIII.
2. Ústřední protistrana má jasná a transparentní pravidla a postupy pro řešení nedostatku likvidních finančních zdrojů zdůrazněného v jejích zátěžových testech, aby zajistila vypořádání platebních povinností.
Ústřední protistrana má rovněž jasné postupy pro využívání výsledků a analýzy svých zátěžových testů, aby vyhodnotila a přizpůsobila adekvátnost svého rámce pro řízení rizik likvidity a poskytovatele likvidity.
3. Scénáře zátěžových testů používané pro zátěžové testování likvidních finančních zdrojů zohlední strukturu a provoz ústřední protistrany a obsáhnou všechny subjekty, které by pro ni mohly představovat významné riziko likvidity. Tyto zátěžové testy rovněž vezmou v úvahu všechny silné vazby nebo podobné expozice mezi členy jejího clearingového systému, včetně jiných subjektů, které jsou součástí téže skupiny, a posoudí pravděpodobnost vícenásobných selhání a šíření nákazy mezi členy jejího clearingového systému, kterou mohou tato selhání způsobit.
ODDÍL 5
Pokrytí a využití výsledků testování
Článek 55
Udržování dostatečného pokrytí
1. Ústřední protistrana vytvoří a udržuje postupy pro zachycení změn tržních podmínek, včetně nárůstu volatility či snížení likvidity finančních nástrojů, jejichž clearing provádí, s cílem rychle přizpůsobit výpočet svých maržových požadavků, aby odpovídajícím způsobem zohlednily nové podmínky na trhu.
2. Ústřední protistrana provádí testování svého snížení hodnoty, aby zabezpečila, že zajištění lze proměnit na likvidní prostředky ve výši alespoň jeho snížené hodnoty za zjištěných, mimořádných, ale možných tržních podmínek.
3. Pokud ústřední protistrana vybírá marže ve vztahu k portfoliu a nikoli k produktům, musí průběžně přezkoumávat a testovat kompenzace mezi produkty. Ústřední protistrana založí tyto kompenzace na obezřetné a ekonomicky smysluplné metodice, která odráží míru cenové závislosti mezi produkty. Ústřední protistrana zejména testuje, jak se korelace chovají během období skutečných a hypotetických krizových podmínek na trhu.
Článek 56
Přezkum modelů s použitím výsledků testování
1. Ústřední protistrana má jasné postupy pro určení výše dodatečných marží, které možná bude muset vybrat, a to i vnitrodenně, a pro opětovné nastavení svého modelu marží, pokud zpětné testování naznačuje, že se model nechoval tak, jak se očekávalo, s tím výsledkem, že nestanoví příslušnou výši počáteční marže nezbytnou pro dosažení zamýšlené úrovně spolehlivosti. Pokud ústřední protistrana zjistila, že je nutné účtovat dodatečnou marži, učiní tak v rámci účtování příštích marží.
2. Ústřední protistrana vyhodnotí zdroje výjimek z testování, na které upozornily její zpětné testy. V závislosti na zdroji výjimek rozhodne ústřední protistrana, zda je nutná zásadní změna modelu marží nebo modelů, které tvoří jeho vstupy, a zda je nutné nové nastavení stávajících parametrů.
3. Ústřední protistrana vyhodnotí zdroje výjimek z testování, na které upozornily její zátěžové testy. Podle zdrojů výjimek rozhodne ústřední protistrana, zda je nutná zásadní změna jejích modelů, jejich metodik nebo rámce pro řízení rizika likvidity nebo zda je nutné opětovné nastavení stávajících parametrů a předpokladů.
4. Pokud z výsledků testů vyplývá nedostatečné pokrytí marže, fondu pro riziko selhání nebo jiných finančních zdrojů, ústřední protistrana zvýší celkové pokrytí svých finančních zdrojů na přijatelnou úroveň při dalším účtování marží. Pokud z výsledků testů vyplývá nedostatek likvidních finančních zdrojů, ústřední protistrana zvýší své likvidní finanční zdroje na přijatelnou úroveň, jak nejdříve je to možné.
5. Ústřední protistrana při přezkumu svých modelů, jejich metodik a rámce pro řízení rizika likvidity sleduje frekvenci opětovného výskytu výjimek z testování, aby řádně a bez zbytečného odkladu identifikovala a vyřešila problémy.
ODDÍL 6
Reverzní zátěžové testování
Článek 57
Reverzní zátěžové testování
1. Ústřední protistrana provede reverzní zátěžové testy, které jsou navrženy tak, aby zjistily, za jakých tržních podmínek může kombinace jejích marží, fondu pro riziko selhání a jiných finančních zdrojů vést k nedostatečnému pokrytí úvěrových expozic, a kdy mohou být její likvidní finanční zdroje nedostatečné. Při provádění těchto testů modeluje ústřední protistrana mimořádné tržní podmínky, které přesahují rámec toho, co je považováno za možné tržní podmínky, aby pomohla určit omezení svých modelů, svého rámce pro řízení rizika likvidity, svých finančních zdrojů a svých likvidních finančních zdrojů.
2. Ústřední protistrana vypracuje reverzní zátěžové testy přizpůsobené specifickým rizikům trhů a smlouvám, pro které poskytuje clearingové služby.
3. Ústřední protistrana použije podmínky vymezené v odstavci 1 a výsledky a analýzu svého reverzního zátěžového testování, aby usnadnila identifikaci mimořádných, ale možných scénářů v souladu s kapitolou VII.
4. Ústřední protistrana pravidelně podává zprávy o svých výsledcích a své analýze reverzního zátěžového testování v podobě, která neporušuje důvěrnost, aby výbor pro rizika mohl ve svém přezkumu vydat doporučení.
ODDÍL 7
Postupy pro případ selhání
Článek 58
Testování postupů pro případ selhání
1. Ústřední protistrana testuje a reviduje své postupy pro případ selhání s cílem zajistit, aby byly účelné i účinné. Ústřední protistrana provádí jako součást testování svých postupů v případě selhání simulační cvičení.
2. Ústřední protistrana po testování svých postupů pro případ selhání identifikuje veškeré nejistoty a vhodně své postupy přizpůsobí, aby tyto nejistoty zmírnila.
3. Ústřední protistrana realizací simulačních cvičení ověří, zda všichni členové clearingového systému a případně klienti a jiné relevantní osoby, včetně interoperabilních ústředních protistran a případných poskytovatelů souvisejících služeb, jsou řádně informováni a jsou si vědomi postupů obsažených ve scénáři pro případ selhání.
ODDÍL 8
Četnost validace a testování
Článek 59
Četnost
1. Ústřední protistrana provádí komplexní validaci svých modelů a jejich metodik nejméně jednou ročně.
2. Ústřední protistrana provádí komplexní validaci svého rámce pro řízení rizika likvidity nejméně jednou ročně.
3. Ústřední protistrana provádí plnou validaci svých modelů pro oceňování nejméně jednou ročně.
4. Ústřední protistrana přezkoumá vhodnost postupů specifikovaných v článku 51 nejméně jednou ročně.
5. Ústřední protistrana analyzuje a sleduje výkonnost svého modelu a pokrytí finančními zdroji v případě selhání zpětným testováním pokrytí maržemi nejméně jednou denně a prováděním zátěžových testů za použití standardních a předem stanovených parametrů a předpokladů nejméně jednou denně.
6. Ústřední protistrana analyzuje a sleduje svůj rámec pro řízení rizika likvidity prováděním zátěžových testů svých likvidních finančních zdrojů nejméně jednou denně.
7. Ústřední protistrana provádí podrobnou důkladnou analýzu výsledků testování nejméně jednou měsíčně, aby zajistila, že scénáře zátěžových testů, modely a rámec pro řízení rizika likvidity, základní parametry a předpoklady jsou správné. Tato analýza se provádí častěji za krizových tržních podmínek, a to včetně situace, kdy finanční nástroje, u nichž je prováděn clearing, nebo trhy, kde se poskytují služby, obecně vykazují vysokou volatilitu, stávají se méně likvidními nebo, pokud se velikost nebo koncentrace pozic držených jejími členy clearingového systému výrazně zvýší nebo pokud se očekává, že ústřední protistrana bude čelit krizovým tržním podmínkám.
8. Analýza citlivosti se provádí nejméně jednou měsíčně, přičemž se použijí výsledky testů citlivosti. Tato analýza by měla být prováděna častěji, pokud jsou trhy nezvykle volatilní nebo méně likvidní nebo pokud se velikost nebo koncentrace pozic držených členy clearingového systému výrazně zvýší.
9. Ústřední protistrana testuje nejméně jednou ročně kompenzace mezi finančními nástroji a způsob, jak se korelace chovají během období skutečných a hypotetických krizových tržních podmínek.
10. Snížení hodnoty ústřední protistrany se testuje nejméně jednou měsíčně.
11. Ústřední protistrana provádí reverzní zátěžové testy nejméně jednou za čtvrt roku.
12. Ústřední protistrana své postupy pro případ selhání testuje a reviduje minimálně čtvrtletně a nejméně jednou ročně provádí simulační cvičení v souladu s článkem 61. Ústřední protistrana rovněž provádí simulační cvičení poté, co došlo k jakékoli zásadní změně jejích postupů pro případ selhání.
ODDÍL 9
Časové horizonty použité pro provádění testů
Článek 60
Časové horizonty
1. Časové horizonty použité pro zátěžové testy jsou vymezeny v souladu s kapitolou VII a zahrnují budoucí mimořádné, ale možné tržní podmínky.
2. Historické časové horizonty použité pro zpětné testy zahrnují údaje minimálně z posledního roku nebo dobu, po kterou provádí ústřední protistrana clearing relevantních finančních nástrojů, pokud je to méně než jeden rok.
ODDÍL 10
Zveřejňování informací
Článek 61
Informace, které mají být zveřejněny
1. Ústřední protistrana zveřejní všeobecné zásady, které jsou základem pro její modely a jejich metodiky, povahu prováděných testů s obecným souhrnem výsledků testů a všechna přijatá nápravná opatření.
2. Ústřední protistrana zveřejní klíčové aspekty svých postupů pro případ selhání, včetně:
a)
okolností, za nichž mohou být opatření přijata;
b)
toho, kdo může tato opatření učinit;
c)
rozsahu opatření, která mohou být přijata, včetně zacházení jak s vlastními pozicemi, tak s pozicemi klientů, finančními prostředky a aktivy;
d)
mechanismů pro řešení závazků ústřední protistrany vůči členům clearingového systému, kteří neselhali;
e)
mechanismů, jejichž cílem je pomoci řešit závazky člena clearingového systému, který selhal, vůči jeho klientům.
Článek 62
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Příloha I oddíl 2 písm. h) se použije po uplynutí tří let od data vstupu tohoto nařízení v platnost, pokud jde o obchody týkající se derivátů uvedených v čl. 2 odst. 4 písm. b) a d) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1227/2011 (10).
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2012.
REGOLAMENT TA’ DELEGA TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 153/2013
tad-19 ta' Diċembru 2012
li jissupplimenta r-Regolament (UE) Nru 648/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-4 ta’ Lulju 2012 fir-rigward ta’ standards tekniċi regolatorji dwar rekwiżiti għall-kontropartijiet ċentrali
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat l-opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (1),
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 648/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-4 ta’ Lulju 2012 dwar derivati OTC, kontropartijiet ċentrali u repożitorji tad-data dwar it-tranżazzjonijiet (2), u b’mod partikolari l-Artikolu 25(8), Artikolu 26(9), l-Artikolu 29(4), l-Artikolu 34(3), l-Artikolu 41(5), l-Artikolu 42(5), l-Artikolu 44(2), l-Artikolu 45(5), l-Artikolu 46(3), l-Artikolu 47(8) u l-Artikolu 49(4) tiegħu,
Billi:
(1)
Id-dispożizzjonijiet f’dan ir-Regolament huma marbuta mill-qrib, billi jittrattaw ir-rekwiżiti organizzattivi, inkluża ż-żamma tar-rekords u l-kontinwità tal-operat, u r-rekwiżiti prudenzjali, inkluż fir-rigward tal-marġni, il-fond tal-inadempjenza, il-kontrolli tar-riskju tal-likwidità, il-kaskata tal-inadempjenza, il-kollateral, il-politika ta’ investiment, l-analiżi tal-mudelli, l-ittestjar tal-istress u l-ittestjar retrospettiv. Sabiex tiġi żgurata koerenza bejn dawk id-dispożizzjonijiet, li għandhom jidħlu fis-seħħ fl-istess ħin, u biex tiġi ffaċilitata perspettiva komprensiva u aċċess kumpatt għalihom minn persuni soġġetti għal dawk l-obbligi, ikun tajjeb li jiġu inklużi l-istandards tekniċi regolatorji kollha meħtieġa mir-Regolament (UE) Nru 648/2012 f’Regolament wieħed.
(2)
Fid-dawl tan-natura globali tas-swieq finanzjarji, dan ir-Regolament għandu jqis il-Prinċipji għal Infrastrutturi tas-Suq Finanzjarju maħruġa mill-Kumitat dwar is-Sistemi tal-Pagamenti u s-Saldu u l-Organizzazzjoni Internazzjonali tal-Kummissjonijiet tat-Titoli (Prinċipji CPSS-IOSCO) li jservu bħala standard globali għal rekwiżiti regolatorji għal kontropartijiet ċentrali (central counterparties - CCPs).
(3)
Biex jiġi żgurat li s-CCPs ikunu sikuri u sodi fil-kundizzjonijiet kollha tas-suq, huwa importanti li s-CCPs jadottaw proċeduri prudenti ta’ ġestjoni tar-riskju li jkopru b’mod dovut r-riskji kollha li s-CCPs huma jew jistgħu jkunu esposti għalihom. F’dan ir-rigward, l-istandards tal-ġestjoni tar-riskju effettivament implimentati mis-CCPs għandhom ikunu aktar stretti minn dawk stipulati f’dan ir-Regolament jekk ikun meqjus xieraq għall-finijiet ta’ ġestjoni tar-riskju.
(4)
Sabiex jiġi identifikat b’mod ċar għadd limitat ta’ kunċetti li jirriżultaw mir-Regolament (UE) Nru 648/2012, kif ukoll biex jiġu speċifikati t-termini tekniċi neċessarji għall-iżvilupp ta’ dan l-istandard tekniku, għandhom jiġu ddefiniti għadd ta’ termini.
(5)
Huwa importanti li jiġi żgurat li s-CCPs rikonoxxuti ta’ pajjiżi terzi ma jfixklux il-funzjonament ordinat tas-swieq tal-Unjoni. Għal din ir-raġuni, huwa essenzjali li jiġi żgurat li s-CCPs rikonoxxuti mhumiex f’pożizzjoni li jbaxxu r-rekwiżiti tagħhom ta’ ġestjoni tar-riskju taħt l-istandards tal-Unjoni, li jista’ jwassal għal arbitraġġ regolatorju. Permezz tal-informazzjoni li trid tiġi pprovduta lill-AETS dwar ir-rikonoxximent ta’ CCP ta’ pajjiż terz, AETS għandha tkun tista’ tivvaluta jekk dik is-CCP tkunx f’konformità sħiħa mar-rekwiżiti prudenzjali applikabbli f’dak il-pajjiż terz. Barra minn hekk, id-determinazzjoni tal-ekwivalenza mill-Kummissjoni għandha tiżgura li l-liġijiet u r-regolamenti tal-pajjiż terz huma ekwivalenti għal kull dispożizzjoni taħt it-Titolu IV tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 u ta’ dan ir-Regolament.
(6)
Sabiex jiġi żgurat livell adegwat ta’ protezzjoni għall-investitur, fir-rikonoxximent ta’ CCPs ta’ pajjiżi terzi, l-Awtorita Ewropea tat-Titoli u s-Swieq (AETS) tista’ tesiġi informazzjoni addizzjonali għal dik strettament meħtieġa biex tivvaluta jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 648/2012 huma ssodisfati.
(7)
Il-valutazzjoni kontinwa tal-konformità sħiħa tas-CCP ta’ pajjiż terz mar-rekwiżiti prudenzjali ta’ tali pajjiż terz hija d-dmir tal-awtorità kompetenti tal-pajjiż terz. L-informazzjoni li trid tiġi pprovduta lill-AETS mis-CCP applikanti ta’ pajjiż terz ma għandhiex l-għan li tirrepeti l-valutazzjoni tal-awtorità kompetenti tal-pajjiż terz, iżda li tiżgura li s-CCP tkun soġġetta għal superviżjoni u infurzar effettivi fil-pajjiż terz, u b’hekk jiġi ggarantit livell għoli ta’ protezzjoni għall-investitur.
(8)
Biex ikun possibbli għall-AETS li twettaq valutazzjoni kompleta, l-informazzjoni pprovduta mis-CCP applikanti ta’ pajjiż terz għandha tkun ikkomplementata minn dik l-informazzjoni meħtieġa biex tivvaluta l-effettività tas-superviżjoni kontinwa, tas-setgħat ta’ infurzar, u tal-azzjonijiet meħuda mill-awtorità kompetenti tal-pajjiż terz. Tali informazzjoni għandha tiġi pprovduta taħt l-arranġament ta’ kooperazzjoni stabbilit skont ir-Regolament (UE) Nru 648/2012. Tali arranġament ta’ kooperazzjoni għandu jiżgura li l-AETS tkun infurmata f’waqtha b’kull azzjoni ta’ superviżjoni jew infurzar fil-konfront ta’ CCP li tapplika għar-rikonoxximent u kwalunkwe bidla tal-kundizzjonijiet li taħthom ingħatat l-awtorizzazzjoni lis-CCP rilevanti u dwar kwalunkwe aġġornament rilevanti tal-informazzjoni oriġinarjament ipprovduta mis-CCP taħt il-proċess ta’ rikonoxximent.
(9)
Ir-rekwiżiti tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 dwar il-linji interni ta’ rapportar tar-riskji jesiġu speċifikazzjoni ulterjuri biex jimplimentaw qafas ta’ ġestjoni tar-riskji, li jinkludi l-istruttura, id-drittijiet u r-responsabbiltajiet tal-proċess intern tal-ġestjoni tar-riskji. L-arranġamenti ta’ governanza għandhom iqisu reġimi differenti dwar id-dritt soċjetarju fl-Unjoni, biex jiġi żgurat li s-CCPs joperaw f’qafas ġuridiku sod.
(10)
Biex jiġi żgurat li CCP timplimenta l-proċeduri xierqa biex tikkonforma ma’ dan ir-Regolament, ir-Regolament (UE) Nru 648/2012 u r-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 1249/2012 (3), għandhom ikunu speċifikati r-rwol u r-responsabbiltajiet ta’ funzjoni ta’ konformità ta’ CCP.
(11)
Jinħtieġ li jiġu ddefiniti b’mod ċar ir-responsabbiltajiet tal-bord u tal-maniġment superjuri kif ukoll li jiġu speċifikati r-rekwiżiti minimi għall-funzjonament tal-bord sabiex jiġi żgurat li l-istruttura organizzattiva tas-CCP tippermettilha li twettaq is-servizzi u l-attivitajiet tagħha b’mod kontinwu u ordnat. Jinħtieġ ukoll li jiġu stabbiliti linji tar-rapportar ċari u diretti biex jiżguraw ir-responsabbiltà.
(12)
Sabiex tiġi żgurata ġestjoni soda u prudenti ta’ CCP, huwa importanti li l-politika tar-remunerazzjoni tagħha tiskoraġġixxi t-teħid eċċessiv ta’ riskji. Biex il-politika tar-remunerazzjoni tipproduċi l-effetti mixtieqa, għandha tkun immonitorjata u riveduta b’mod adegwat mill-bord li għandu jistabbilixxi kumitat speċifiku sabiex jissorvelja b’mod xieraq l-issodisfar tal-politika tar-remunerazzjoni.
(13)
Biex jiġi żgurat li s-CCPs joperaw bil-livell meħtieġ ta’ riżorsi umani li jissodisfaw l-obbligi kollha tagħhom, ikunu responsabbli għall-prestazzjoni tal-attivitajiet tagħhom u li l-awtoritajiet kompetenti jkollhom il-punti ta’ kuntatt rilevanti fi ħdan is-CCPs li huma jissuperviżjonaw, is-CCPs għandu jkollhom mill-inqas uffiċjal kap tar-riskji, uffiċjal kap għall-konformità u uffiċjal kap tat-teknoloġija.
(14)
Is-CCPs għandhom jivvalutaw u jimmonitorjaw b’mod adegwat sa fejn il-membri tal-bord li jservu fuq il-bordijiet ta’ entitajiet differenti jkollhom kunflitti ta’ interess, kemm jekk ġewwa jew barra l-grupp tas-CCP. Il-membri tal-bord ma għandhomx jinżammu milli jservu fuq bordijiet differenti sakemm dan ma jagħtix lok għal kunflitti ta’ interess.
(15)
Sabiex ikollha funzjoni effettiva ta’ awditjar, CCP għandha tiddefinixxi r-responsabbiltajiet u l-linji tar-rapportar tal-awdituri interni tagħha, biex jiġi żgurat li jitressqu f’waqthom kwistjonijiet rilevanti quddiem il-bord tas-CCP u lill-awtoritajiet kompetenti. Meta jiġi stabbilit u jinżamm uffiċċju tal-awditjar intern, il-missjoni, l-indipendenza u l-oġġettività, l-ambitu u r-responsabbiltà, l-awtorità, ir-responsabbiltà u l-istandards ta’ operazzjoni tiegħu għandhom ikunu ddefiniti b’mod ċar.
(16)
Sabiex twettaq id-dmirijiet tagħha b’mod effettiv, l-awtorità kompetenti rilevanti għandha tingħata aċċess għall-informazzjoni kollha meħtieġa biex tiddetermina jekk is-CCP hijiex konformi mal-kundizzjonijiet ta’ awtorizzazzjoni. Din l-informazzjoni għandha tkun disponibbli mis-CCP mingħajr dewmien żejjed.
(17)
Rekords miżmumin minn CCPs għandhom jiffaċilitaw għarfien dettaljat tal-iskopertura tal-kreditu tas-CCPs għal membri tal-ikklerjar u jippermettu monitoraġġ tar-riskju sistemiku implikat. Permezz tagħhom għandu jkun possibbli wkoll għall-awtoritajiet kompetenti, l-AETS u l-membri rilevanti tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali (SEBĊ) li jibnu mill-ġdid b’mod adegwat il-proċess tal-ikklerjar, sabiex tiġi vvalutata l-konformità mar-rekwiżiti regolatorji inklużi r-rekwiżiti ta’ rapportar. Ladarba tkun irreġstrata, dik id-dejta hija utli wkoll għas-CCPs għall-issodisfar tar-rekwiżiti regolatorji u l-obbligi lejn il-membri tal-ikklerjar kif ukoll fit-tilwim.
(18)
Id-dejta rrappurtata mis-CCPs lir-repożitorji tat-tranżazzjonijiet għandha tiġi rreġistrata sabiex tagħti s-setgħa lill-awtoritajiet kompetenti biex jivverifikaw il-konformità tas-CCPs mal-obbligu tar-rapportar stabbilit fir-Regolament (UE) Nru 648/2012 u jaċċessaw faċilment l-informazzjoni f’każijiet fejn din ma tistax tinstab f’repożitorji tat-tranżazzjonijiet.
(19)
Ir-rekwiżiti għaż-żamma tar-rekords fir-rigward tat-tranżazzjonijiet għandhom jagħmlu użu mill-istess kunċetti użati fl-obbligu tar-rapportar stabbilit fl-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, sabiex jiżguraw rapportar xieraq mis-CCPs.
(20)
Biex tiġi żgurata l-kontinwità tal-operat fi żminijiet ta’ interruzzjoni, is-sit sekondarju tal-ipproċessar tas-CCP għandu jkun distanti biżżejjed u f’post ġeografikament distanti biżżejjed mis-sit primarju sabiex ma jkunx soġġett għal-istess diżastru li jista’ jikkawża l-indisponibbiltà tas-sit primarju. Għandhom jinħolqu xenarji biex jiġi analizzat l-impatt ta’ eventi ta’ kriżi fuq servizzi kritiċi, inklużi xenarji li jipprevedu l-indisponibbiltà ta’ sistemi ikkawżata minn diżastru naturali. Dawk l-analiżi għandhom ikunu riveduti perjodikament.
(21)
Is-CCPs huma sistemikament infrastrutturi tas-suq finanzjarju rilevanti u għandhom jirkupraw funzjonijiet kritiċi fi żmien sagħtejn, b’sistemi ta’ riżerva li idealment jibdew l-ipproċessar immedjatament wara inċident. Is-CCPs għandhom jiżguraw ukoll, bi probabbiltà għolja ħafna, li mhi se tintilef ebda dejta
(22)
Huwa importanti li l-inadempjenza ta’ membru tal-ikklerjar ma tikkawżax telf sinifikanti lil parteċipanti oħra fis-suq. Għaldaqstant, is-CCPs huma meħtieġa li jkopru permezz tal-marġini sottomess mill-parti inadempjenti, mill-inqas, proporzjon rilevanti tat-telf possibbli li CCP tista’ ssofri matul il-proċess ta’ likwidazzjoni. Ir-regoli għandhom jiddeterminaw il-persentaġġ minimu li l-marġni għandhom ikopru għal klassijiet differenti ta’ strumenti finanzjarji. Barra minn hekk, is-CCPs għandhom isegwu prinċipji biex ifasslu adegwatament il-livelli tal-marġini tagħhom għall-karatteristiċi ta’ kull strument finanzjarju jew portafoll ikklerjat minnhom.
(23)
Is-CCPs ma għandhomx inaqqsu l-marġini tagħhom għal livell li jipperikola s-sikurezza tagħhom bħala riżultat tal-eżistenza ta’ ambjent ferm kompetittiv. Għal din ir-raġuni, kalkoli tal-marġni għandhom isegwu rekwiżiti speċifiċi fil-komponenti bażiċi tagħhom. F’dan is-sens, il-marġni għandhom iqisu firxa sħiħa ta’ kundizzjonijiet tas-suq inklużi perjodi ta’ stress.
(24)
Għandhom jiġu stabbiliti regoli biex jispeċifikaw l-persentaġġ xieraq u l-orizzonti ta’ żmien għall-perjodu ta’ likwidazzjoni u għall-kalkolu tal-volatilità storika. Madankollu, sabiex jiġi żgurat li s-CCPs jimmaniġġjaw kif dovut ir-riskju affrontat minnhom, ikun tajjeb li ma jiġix speċifikat l-approċċ li s-CCP għandha tieħu biex jiġu kkalkolati r-rekwiżiti tal-marġni minn dawn il-parametri. Għall-istess raġunijiet, is-CCPs ma għandhomx jinżammu milli jibbażaw ruħhom fuq diversi approċċi metodoloġiċi affidabbli għall-iżvilupp ta’ proviżjonament ta’ marġni ta’ portafoll, dawn għandhom jitħallew jibbażaw ruħhom fuq metodi bbażati fuq korrelazzjonijiet bejn ir-riskji fil-prezz tal-istrument finanzjarju jew sett ta’ strumenti finanzjarji kklerjati minnhom, kif ukoll kwalunkwe metodu xieraq ibbażat fuq parametru statistiku ekwivalenti ta’ dipendenza.
(25)
Sabiex jiġi determinat il-perjodu ta’ żmien li matulu CCP hija esposta għal riskju tas-suq relatat mal-ġestjoni ta’ pożizzoni ta’ parti inadempjenti, is-CCP għandha tikkunsidra l-karatteristiċi rilevanti tal-istrumenti finanzjarji jew portafoll ikklerjati, bħalma huma l-livell tagħhom ta’ likwidità u d-daqs tal-pożizzjoni jew il-konċentrazzjoni tagħha. Is-CCPs għandhom jevalwaw b’mod prudenti il-ħin meħtieġ għal-likwidazzjoni totali ta’ pożizzjoni ta’ parti inadempjenti mill-aħħar ġbir tal-marġni, id-daqs tal-pożizzjoni u l-konċentrazzjoni tagħha.
(26)
Sabiex jiġi evitat li tkun ikkawżata jew iggravata l-instabbiltà finanzjarja, is-CCPs għandhom jadottaw, sa fejn l-aktar possibbli, metodoloġiji tal-marġni li jħarsu ‘l quddiem li jillimitaw il-probabbiltà ta’ bidliet proċikliċi fir-rekwiżiti tal-marġni, mingħajr ma tiġi mminata r-reżistenza tas-CCP.
(27)
Intervall ogħla ta’ kunfidenza għal derivattivi OTC huwa normalment iġġustifikat għaliex dawk il-prodotti jistgħu ibatu minn ipprezzar inqas affidabbli u sensieliet iqsar ta’ dejta storika li fuqhom jistgħu jiġu bbażati l-istimi tal-iskopertura. CCPs jistgħu jikklerjaw id-derivattivi OTC li ma jbatux minn dawn il-fenomeni u jkollhom l-istess karatteristiċi ta’ riskju bħal derivattivi mniżżla fir-reġistru u għandhom ikunu jistgħu jikklerjaw dawk il-prodotti konsistentement irrispettivament mill-metodu ta’ eżekuzzjoni.
(28)
Definizzjoni adegwata ta’ kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli hija komponent ewlieni tal-ġestjoni tar-riskju ta’ CCP. Għall-fini li jinżamm aġġornat il-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tas-CCP, kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli ma għandhomx jitqiesu bħala kunċett statiku, iżda pjuttost bħala kundizzjonijiet li jevolvu maż-żmien u jvarjaw bejn is-swieq. Xenarju wieħed tas-suq jista’ jkun estrem iżda plawsibbli għal CCP waħda filwaqt li ma jkollux importanza kbira għal oħra. CCP għandha tistabbilixxi qafas ta’ politika intern b’saħħtu għall-identifikazzjoni tas-swieq li tkun esposta għalihom u tapplika sett minimu komuni ta’ standards għad-definizzjoni ta’ kundizzjonijiet estremi iżda plawsibbli f’kull suq identifikat. Għandha tqis oġġettivament il-potenzjal għal pressjonijiet simultanji f’aktar minn suq wieħed.
(29)
Sabiex jiġi żgurat li huma stabbiliti arranġamenti ta’ governanza xierqa u b’saħħithom, il-qafas użat minn CCP biex tidentifika kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli għandu jiġi diskuss mill-kumitat tar-riskju u jiġi approvat mill-bord. Għandu jiġi rivedut mill-inqas darba fis-sena, b’riżultati diskussi mill-kumitat tar-riskju li mbagħad jiġu kondiviżi mal-bord. Ir-reviżjoni għandha tiżgura li t-tibdiliet għall-iskala u l-konċentrazzjoni tal-iskoperturi tas-CCP kif ukoll l-iżviluppi fis-swieq li topera fihom huma riflessi fid-definizzjoni ta’ kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli. Madankollu, dik ir-reviżjoni ma għandhiex tissostitwixxi l-ġudizzju kontinwu tas-CCP dwar l-adegwatezza tal-fond tal-inadempjenza fid-dawl tal-kundizzjonijiet dejjem jevolvu tas-suq.
(30)
Biex tkun żgurata ġestjoni effiċienti tar-riskju tal-likwidità tagħhom, is-CCPs għandhom ikunu meħtieġa li jistabbilixxu qafas għall-ġestjoni tar-riskju tal-likwidità. Dak il-qafas għandu jiddependi fuq in-natura tal-obbligi tagħha u jindirizza l-għodod li jkunu disponibbli għal CCP biex tivvaluta r-riskju tal-likwidità li qed taffronta, tiddetermina il-pressjonijiet tal-likwidità li jista’ jkun hemm u tiżgura l-adegwatezza tar-riżorsi likwidi tagħha.
(31)
Fil-valutazzjoni tal-adegwatezza tar-riżorsi likwidi tagħha, jeħtieġ li CCP tqis id-daqs u l-likwidità tar-riżorsi miżmuma minnha, kif ukoll il-konċentrazzjoni possibbli tar-riskju ta’ dawn l-assi. Huwa importanti li s-CCPs ikunu jistgħu jidentifikaw it-tipi ewlenin kollha ta’ konċentrazzjonijiet tar-riskju tal-likwidità fi ħdan ir-riżorsi tagħhom sabiex ir-riżorsi ta’ likwidità tas-CCP disponibbli minnufih meta jkunu meħtieġa. Is-CCPs għandhom iqisu wkoll riskji addizzjonali li ġejjin minn relazzjonijiet, interdipendenza u konċentrazzjonijiet multipli.
(32)
Billi l-likwidità għandha tkun faċilment disponibbli għal tranżazzjonijiet għall-jum konċernat jew saħansitra tranżazzjonijiet matul l-istess jum, CCP jistgħu jużaw flus fil-bank ċentrali, tal-ħruġ, flus f’banek kummerċjali ta’ sodezza kreditizja, linji impenjati ta’ kreditu, repos impenjati, kollateral kummerċjabbli ħafna miżmum f’kustodja u investimenti li huma disponibbli minnufih u konvertibbli fi flus b’arranġamenti ta’ finanzjament prestabbiliti u affidabbli ħafna, anki f’kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress. Tali flus u kollateral għandhom jingħaddu biss bħala parti mir-riżorsi finanzjarji likwidi prestabbiliti taħt ċerti kundizzjonijiet.
(33)
Sabiex jiġi pprovdut l-inċentiv neċessarju lis-CCP biex tistabbilixxi rekwiżiti prudenti u sabiex iżżomm dak l-ammont sa livell adegwat filwaqt li jiġi evitat arbitraġġ regolatorju, huwa importanti li tiġi stabbilita metodoloġija komuni għall-kalkolu u ż-żamma ta’ ammont speċifiku tar-riżorsi proprji ddedikati li CCP għandha żżomm biex jintużaw fil-kaskata tal-inadempjenza. Huwa essenzjali li jinżammu separatament dawk ir-riżorsi li jkopru telf minħabba inadempjenza b’funzjoni distinta mir-rekwiżiti kapitali minimi tas-CCP li jkopru riskji differenti li CCP tista’ tkun skoperta għalihom.
(34)
Huwa importanti li s-CCPs japplikaw metodoloġija konsistenti għall-kalkolu tar-riżorsi proprji li għandhom jintużaw fil-kaskata tal-inadempjenza, sabiex jiżguraw kundizzjonijiet ekwivalenti bejn is-CCPs. Jekk is-CCPs jingħataw diskrezzjoni biex jimplimentaw metodoloġija li ma tkunx ċara biżżejjed din tista’ twassal għal riżultati differenti ħafna fost is-CCPs, u b’hekk ikun inċentivat l-arbitraġġ regolatorju. Huwa għalhekk essenzjali li l-metodoloġija ma tippermettix diskrezzjoni min-naħa tas-CCPs. Għal dan il-għan, ikun xieraq li jkun hemm sempliċi persentaġġ ibbażat fuq miżura identifikabbli b’mod ċar u metodoloġija ċara għall-iżgurar ta’ kalkolu konsistenti tar-riżorsi proprji tas-CCPs li għandhom jintużaw f’kaskata tal-inadempjenza.
(35)
Għandu jiġi stabbilit sett minimu ta’ kriterji li jiżguraw li kollateral aċċettabbli jkun likwidu ħafna u jista’ jiġi kkonvertit malajr fi flus u bl-inqas impatt fuq il-prezz. Dawk il-kriterji għandhom jirreferu għall-emittent tal-kollateral, sa fejn jista’ jiġi likwidat fis-suq u jekk il-valur tiegħu huwa korrelatat mal-affidabbiltà kreditizja tal-membru li jissottometti il-kollateral biex ikopri risjku possibbli ta’ korrelazzjoni mhux favorevoli. CCP jista’ jkollha l-alternattiva li tapplika kriterji addizzjonali fejn meħtieġ biex tikseb il-livell mixtieq ta’ robustezza.
(36)
CCPs għandhom jaċċettaw biss kollateral likwidu ħafna b’riskju minimu ta’ kreditu u tas-suq. Sabiex jiġi żgurat li l-kollateral miżmum mis-CCPs jibqa’ likwidu ħafna f’kull ħin, jinħtieġ li s-CCPs jistabbilixxu politiki u proċeduri trasparenti u prevedibbli biex jivvalutaw u jimmonitorjaw kontinwament il-likwidità tal-assi aċċettati bħala kollateral adegwat, jimplimentaw metodoloġiji ta’ valwazzjoni. Għal dak il-għan, is-CCPs għandhom jimplimentaw ukoll il-limiti tal-konċentrazzjoni bil-għan li jżommu biżżejjed diversifikazzjoni tal-kollateral biex jiżguraw li jista’ jiġi likwidat fil-pront mingħajr riskju sinifikanti tas-suq li jaffettwaw il-valur tiegħu. Meta jkunu qed jistabbilixxu l-politiki tagħhom dwar il-kollateral eliġibbli u l-limiti tal-konċentrazzjoni dawn għandhom iqisu d-disponibbiltà globali ta’ tali kollateral fid-dawl ta’ effetti makroekonomiċi potenzjali tal-politiki tagħhom.
(37)
Sabiex jiġi evitat riskju ta’ korrelazzjoni mhux favorevoli, il-membri tal-ikklerjar għandhom ikunu permessi, b’mod ġenerali, li jużaw bħala kollateral it-titoli tagħhom stess jew titoli maħruġa minn entità mill-istess grupp tagħhom. Madankollu, CCP għandha tkun tista’ tippermetti membri tal-ikklerjar jissottomettu bonds koperti li huma protetti mill-insolvenza tal-emittent. Madankollu, il-kollateral sottostanti għandu jkun segregat b’mod xieraq mill-emittent u jissodisfa l-kriterji minimi għall-aċċettabbiltà tal-kollateral. Membru tal-ikklerjar ma għandux joħroġ strumenti finanzjarji għall-fini primara li jintużaw bħala kollateral minn membru tal-ikklerjar ieħor.
(38)
Sabiex tiġi żgurata s-sikurezza tas-CCPs, CCP għandha taċċetta, bħala kollateral, garanzija ta’ bank kummerċjali biss wara valutazzjoni bir-reqqa tal-emittent u tal-qafas legali, kuntrattwali u operazzjonali tal-garanzija. L-iskoperturi mhux garantiti tas-CCPs għal banek kummerċjali għandhom jiġu evitati. Għalhekk, garanziji tal-banek kummerċjali jistgħu jiġu aċċettati biss taħt kundizzjonijiet stretti. Dawk il-kundizzjonijiet huma ġeneralment issodisfati fi swieq kkaratterizzati minn konċentrazzjoni għolja ta’ banek kummerċjali li lesti li jipprovdu l-kreditu lil membri tal-ikklerjar mhux finanzjarji. Għal din ir-raġuni limitu ogħla tal-konċentrazzjoni għandu jkun permess f’dawn il-każijiet.
(39)
Biex tillimita r-riskju tas-suq tagħha, CCP għandha tkun meħtieġa li tivvaluta l-kollateral tagħha tal-anqas kuljum. Din għandha tapplika telf impost prudenti li jirrifletti t-tnaqqis potenzjali tal-valur tal-kollateral fuq l-intervall bejn l-aħħar rivalwazzjoni tagħha u ż-żmien sa meta kollateral jista’ raġonevolment jiġi preżunt li huwa likwidat f’kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress. Il-livell tal-kollateral għandu jqis ukoll skoperturi potenzjali ta’ riskju ta’ korrelazzjoni mhux favorevoli.
(40)
L-implimentazzjoni ta’ telf impost għandha tippermetti lis-CCP li tevita aġġustamenti kbar u mhux mistennija għall-ammont ta’ kollateral meħtieġ, u b’hekk jiġu evitati effetti proċikliċi sa fejn ikun possibbli.
(41)
CCP ma għandhiex tikkonċentra kollateral fuq għadd limitat ta’ emittenti jew f’għadd limitat ta’ assi, sabiex jiġu evitati effetti negattivi fuq il-prezzijiet potenzjalment sinfikanti f’każ ta’ likwidazzjoni ta’ kollateral fuq perjodu qasir ta’ żmien. Pożizzjonijiet konċentrati ta’ kollateral ma għandhomx jitqiesu bħala likwidi ħafna għal din ir-raġuni.
(42)
Likwidità, riskju tal-kreditu u tas-suq għandhom ikunu kkunsidrati fil-livell tal-portafoll kif ukoll fil-livell ta’ strument finanzjarju individwali. Portafoll ikkonċentrat jista’ jkollu effett negattiv sinifikanti fuq il-likwidità tal-kollateral jew tal-istrumenti finanzjarji li fihom is-CCP tista’ tinvesti r-riżorsi finanzjarji tagħha, billi l-bejgħ ta’ pożizzjonijiet kbar f’kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress x’aktarx ma jkunx fattibbli mingħajr t-tnaqqis fil-prezz tas-suq. Għall-istess raġuni, kollateral miżmum mis-CCP għandu jiġi mmonitorjat u vvalutat fuq bażi kontinwa biex ikun żgurat li jibqa’ likwidu.
(43)
Swieq tad-derivattivi tal-enerġija juru rabta partikolarment b’saħħitha mas-swieq ta’ komoditajiet ta’ spot u f’dawn is-swieq ta’ derivattivi l-proporzjon ta’ membri tal-ikklerjar mhux finanzjarji huwa għoli. F’dawk is-swieq, għadd sinifikanti ta’ parteċipanti fis-suq huma wkoll produtturi tal-komodità sottostanti. Aċċess għal biżżejjed kollateral biex jappoġġa bis-sħiħ garanziji ta’ banek kummerċjali jista’ jesiġi żvestiment sostanzjali minn dawk il-membri tal-ikklerjar mhux finanzjarji tal-pożizzjonijiet attwali tagħhom jew jista’ jimpedihom milli jkomplu jikklerjaw il-pożizzjonijiet tagħhom bħala membru dirett tal-ikklerjar ta’ CCP. Dak il-proċess jista’ jikkawża interruzzjonijiet tas-suq fis-swieq tal-enerġija, f’termini ta’ likwidità u d-diversità ta’ parteċipanti fis-suq. Għalhekk, l-applikazzjoni tiegħu għandha tiġi posposta skont qafas ta’ żmien stabbilit sew.
(44)
Sabiex tiġi żgurata applikazzjoni konsistenti tal-qafas stabbilit fir-Regolament (UE) Nru 648/2012, is-setturi kollha għandhom jaffrontaw rekwiżiti simili fil-forma finali tar-regoli applikabbli għalihom. Kumpaniji tal-enerġija attwalment joperaw taħt qafas stabbilit sew li se jeħtieġ xi żmien biex jadatta għar-rekwiżiti ġodda stabbiliti biex jiġu evitati effetti ta’ ħsara għall-ekonomija reali. Għalhekk, ikun tajjeb li tiġi stabbilita data ta’ applikazzjoni għal tali tipi ta’ swieq li tippermetti tranżizzjoni xierqa mill-prattika attwali tas-suq mingħajr ma jiġu affettwati bla bżonn l-istruttura u l-likwidità tas-suq.
(45)
Il-politika ta’ investiment ta’ CCP għandha tagħti l-ogħla prijorità lill-prinċipji tal-ħarsien tal-kapital u l-massimizzazzjoni tal-likwidità. Il-politika ta’ investiment għandha tiżgura wkoll li ma jinħolqu ebda kunflitti ta’ interess mal-interessi kummerċjali tas-CCP.
(46)
Il-kriterji li għandhom jiġu ssodisfati mill-istrumenti finanzjarji biex jitqiesu bħala investimenti eliġibbli għas-CCP, għandhom iqisu l-Prinċipju 16 tal-Prinċipi CPSS-IOSCO sabiex tiġi żgurata l-konsistenza internazzjonali. B’mod partikolari, CCP għandha tkun meħtieġa li tapplika standards restrittivi dwar l-emittent tal-istrument finanzjarju, it-trasferibbiltà tal-istrument finanzjarju u l-kreditu, is-suq, il-volatilità u riskju tal-kambju tal-istrument finanzjarju. CCP għandha tiżgura li ma timminax miżuri meħuda biex jillimitaw l-iskopertura għar-riskju tal-investiment tagħha billi jkollha skoperturi eċċessivi għal kwalunkwe strument finanzjarju individwali, tip ta’ strument finanzjarju, emittent individwali, tip ta’ emittent jew kustodju individwali.
(47)
L-użu ta’ derivattivi minn CCP jesponiha għal riskji addizzjonali tal-kreditu u tas-suq u huwa għalhekk neċessarju li jiġi ddefinit sett restrittiv ta’ ċirkustanzi li fihom CCP tista’ tinvesti r-riżorsi finanzjarji tagħha f’derivattivi. Billi l-għan tas-CCP għandu jkun li jkun hemm pożizzjoni żero fir-rigward tar-riskji tas-suq, l-uniċi riskji li CCP ikollha tiħħeġġja huma dawk li jikkonċernaw il-kollateral aċċettat minnha jew ir-riskji li jirriżultaw mill-inadempjenza ta’ membru tal-ikklerjar. Ir-riskji li jikkonċernaw il-kollateral aċċettat minn CCP jistgħu jkunu mmaniġġjati biżżejjed permezz ta’ telf impost u mhuwiex meqjus bħala neċessarju li CCP tuża d-derivattivi f’dan ir-rigward. Id-derivattivi għandhom jintużaw biss minn CCP għall-ġestjoni tar-riskju tal-likwidità li jirriżulta għal skoperturi għal muniti differenti u għall-finijiet ta’ ħħeġġjar tal-portafoll ta’ membru tal-ikklerjar inadempjenti u fejn il-proċeduri tal-ġestjoni tal-inadempjenza tas-CCP jipprevedu tali użu biss.
(48)
Biex jiżguraw is-sikurezza tas-CCPs, huma għandhom jitħallew biss iżommu flus f’depożiti mhux garantiti fi proporzjonijiet minimi. Waqt li jkunu qed jiggarantixxu l-flus tagħhom, is-CCPs għandhom dejjem jiżguraw li dawn huma dejjem protetti adegwatament kontra r-riskju tal-likwidità.
(49)
Jeħtieġ li jiġu stabbiliti rekwiżiti rigorużi tal-ittestjar tal-istress u dak retrospettiv biex jiġi żgurat li l-mudelli tas-CCP, il-metodoloġiji tagħhom u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità jaħdmu kif suppost, filwaqt li jitqiesu r-riskji kollha li s-CCP tkun esposta għalihom, sabiex is-CCP, fi kwalunkwe ħin, ikollha riżorsi adegwati biex ikopru dawk ir-riskji.
(50)
Biex tiġi żgurata applikazzjoni konsistenti ta’ rekwiżiti għas-CCPs, jeħtieġ li jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet dettaljati rigward it-tipi ta’ testijiet li għandhom jitwettqu, inkluż kemm l-ittestjar tal-istress kif ukoll dak retrospettiv. Sabiex tkun koperta il-firxa wiesgħa ta’ kuntratti ta’ titoli u derivattivi li jistgħu jiġu kklerjati fil-futur, jiġu riflessi differenzi fl-approċċi tal-ġestjoni tal-operat u tar-riskju, ikun possibbli li jiġu indirizzati żviluppi futuri u riskji ġodda u tkun possibbli biżżejjed flessibbiltà, jeħtieġ approċċ ibbażat fuq il-kriterji.
(51)
Fil-validazzjoni ta’ mudelli ta’ CCP, il-metodoloġiji tagħhom u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità, huwa importanti li tintuża parti indipendenti xierqa sabiex tkun tista’ tinstab u tiġi implimentata kwalunkwe miżura korrettiva meħtieġa qabel l-implimentazzjoni u jiġi evitat kwalunkwe kunflitt ta’ interess materjali. Il-parti indipendenti għandha tkun separata biżżejjed mill-parti tal-operat tas-CCP li tiżviluppa, timplimenta u se topera l-mudell jew il-politiki li qed ikunu riveduti u ma għandhiex iżżom kunflitt ta’ interess materjali. Dawk il-kundizzjonijiet jistgħu jiġu ssodisfati jew minn parti interna li għandha linji separati ta’ rapportar jew parti esterna.
(52)
Aspetti varji tar-riżorsi finanzjarji ta’ CCP, notevolment il-kopertura tal-marġni, il-fondi ta’ inadempjenza u riżorsi finanzjarji oħra, huma mfassla biex ikopru xenarji u għanijiet differenti. Għalhekk jeħtieġ li jiġu pprovduti rekwiżiti speċifiċi biex jiġu riflessi dawn l-għanijiet u biex tiġi żgurata applikazzjoni konsistenti fost is-CCPs. Fil-valutazzjoni tal-kopertura meħtieġa, is-CCP ma għandhiex tikkumpensa għal kwalunkwe skopertura bejn il-membri tal-ikklerjar inadempjenti, sabiex jiġu evitati l-impatti potenzjali li dawn l-iskoperturi jistgħu jkollhom.
(53)
It-tipi differenti ta’ strumenti finanzjarji li jistgħu jiġu kklerjati minn CCP huma soġġetti għal varjetà ta’ riskji speċifiċi. CCP għandha għalhekk tkun meħtieġa li tikkunsidra r-riskji rilevanti kollha għas-swieq li tipprovdilhom servizzi ta’ kklerjar fil-mudelli tagħha, il-metodoloġiji tagħhom u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità sabiex tiżgura li tkejjel b’mod adegwat l-iskopertura potenzjali tagħha fil-futur. Sabiex dawn ir-riskji jiġu ikkunsidrati kif suppost, rekwiżiti ta’ ttestjar tal-istress għandhom jinkludu riskji speċifiċi għall-istrumenti rilevanti għat-tipi differenti ta’ strumenti finanzjarji.
(54)
Sabiex CCP tiżgura li l-mudell tagħha għall-kalkolu tal-marġni inizjali jirrifletti adegwatament l-iskoperturi potenzjali tiegħu, minbarra l-ittestjar retrospettiv ta’ kuljum tal-kopertura tal-marġini tagħha li jħares lejn l-adegwatezza tal-marġni li għaliha qed isir appell għall-manutenzjoni, għandha tittestja wkoll b’mod retrospettiv parametri u suppożizzjonijiet ewlenin tal-mudell. Dan huwa essenzjali sabiex jiġi żgurat li l-mudelli tas-CCPs jikkalkulaw il-marġni inizjali b’mod preċiż.
(55)
Analiżi rigoruża tas-sensittività tar-rekwiżiti tal-marġni tista’ tassumi importanza akbar meta s-swieq huma llikwidi jew volatili u għandha tintuża biex tiddetermina l-impatt ta’ diversi parametri importanti tal-mudell. Analiżi tas-sensittività hija għodda effettiva biex tesplora n-nuqqasijiet moħbija li ma jistgħux jiġu identifikati permezz ta’ ttestjar retrospettiv.
(56)
Nuqqas ta’ twettiq ta’ testijiet tal-istress u dawk retrospettivi jista’ jwassal sabiex ir-riżorsi finanzjarji u likwidi ta’ CCP ma jkunux adegwati biex ikopru r-riskji reali li tkun esposta għalihom. Testijiet xierqa se jippermettu wkoll li l-mudelli ta’ CCP, u l-metodoloġiji tagħhom u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità, jindirizzaw minnufih swieq li qed jinbidlu u riskji ġodda. Ir-riżultati tat-test għandhom għalhekk jintużaw minnufih mis-CCPs sabiex jirrivedu l-mudelli, il-metodoloġiji u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità tagħhom.
(57)
L-immudellar ta’ kondizzjonijiet estremi tas-suq jista’ jgħin CCP biex tiddetermina l-limiti tal-mudelli attwali tagħha, il-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità u r-riżorsi finanzjarji u likwidi. Madankollu, jesiġi li s-CCP teżerċita ġudizzju waqt l-immudellar tas-swieq u prodotti differenti. Ittestjar invertit tal-istress għandu jitqies bħala għodda utli ta’ ġestjoni, minkejja li mhijiex dik prinċipali, biex tiddetermina l-livell xieraq tar-riżorsi finanzjarji.
(58)
L-involviment tal-membri tal-ikklerjar, il-klijenti u partijiet interessati rilevanti oħrajn fl-ittestjar tal-proċeduri ta’ ġestjoni ta’ inadempjenza ta’ CCP, permezz ta’ eżerċizzji ta’ simulazzjoni, huwa essenzjali sabiex jiżgura li dawn ikollhom il-fehim u l-kapaċità operazzjonali sabiex jipparteċipaw b’suċċess f’sitwazzjoni ta’ ġestjoni ta’ inadempjenza. L-eżerċizzji ta’ simulazzjoni għandhom jirreplikaw xenarju standard biex juri r-rwoli u r-responsabbiltajiet tal-membri tal-ikklerjar, il-klijenti u partijiet interessati relevanti oħrajn. Barra minn hekk huwa importanti li CCP jkollha mekkaniżmi xierqa li permezz tagħhom tkun tista’ taċċerta jekk hijiex meħtieġa azzjoni korrettiva u li tidentifika kwalunkwe nuqqas ta’ ċarezza jew diskrezzjoni permessi fir-regoli u l-proċeduri. L-ittestjar ta’ proċeduri ta’ ġestjoni ta’ inadempjenza ta’ CCP huwa partikolarment importanti meta jiddependi fuq membri tal-ikklerjar mhux inadempjenti jew partijiet terzi biex jgħinu fil-proċess ta’ likwidazzjoni u meta l-proċeduri tal-inadempjenza qatt ma ġew ittestjati minn inadempjenza reali.
(59)
Dan ir-Regolament huwa bbażat fuq l-abbozz tal-istandards tekniċi regolatorji sottomessi mill-Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq (AETS) lill-Kummissjoni.
(60)
L-AETS ikkonsultat, fejn rilevanti, lill-Awtorità Bankarja Ewropea (EBA), lill-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku u lill-membri tas-SEBĊ qabel ma ssottomettiet l-abbozz tal-istandards tekniċi li fuqhom huwa msejjes dan ir-Regolament. B’konformità mal-Artikolu 10 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010, tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Novembru 2010 li jistabbilixxi Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq) (4) l-AETS wettqet konsultazzjonijiet pubbliċi miftuħa dwar dan l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji, analizzat il-kostijiet u l-benefiċċji potenzjali relatati u talbet l-opinjoni tal-Grupp tal-Partijiet Interessati tat-Titoli u s-Swieq stabbilit skont l-Artikolu 37 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
ĠENERALI
Artikolu 1
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
1.
“riskju ta’ bażi“ tfisser ir-riskju li jirriżulta minn movimenti kkorrelati mhux perfettament bejn żewġ assi jew kuntratti jew aktar ikklerjati mill-kontroparti ċentrali (CCP);
2.
“intervall ta’ kunfidenza” tfisser il-persentaġġ ta’ movimenti ta’ skoperturi għal kull strument finanzjarju kklerjat b’referenza għal perjodu retrospettiv speċifiku li CCP hija meħtieġa li tkopri tul ċertu perjodu ta’ likwidazzjoni;
3.
“rendiment ta’ konvenjenza” tfisser il-benefiċċji minn sjieda diretta tal-komodità fiżika u huwa affettwat kemm mill-kundizzjonijiet tas-suq kif ukoll minn fatturi bħal spejjeż fiżiċi tal-ħżin;
4.
“marġni” tfisser marġni kif imsemmija fl-Artikolu 41 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 li jistgħu jinkludu marġni inizjali u l-marġni ta’ varjazzjoni;
5.
“marġni inizjali” tfisser marġni miġbura mis-CCP biex tkopri l-iskopertura futura potenzjali għal membri tal-ikklerjar li jipprovdu l-marġni u, fejn rilevanti, CCPs interoperabbli fl-intervall bejn l-aħħar ġbir tal-marġni u l-likwidazzjoni ta’ pożizzjonijiet wara l-inadempjenza ta’ membru tal-ikklerjar jew indampjenza ta’ CCP interoperabbli;
6.
“marġni ta’ varjazzjoni” tfisser marġni miġbura jew imħallsa biex jirriflettu l-iskoperturi attwali li jirriżultaw minn tibdil attwali fil-prezz tas-suq;
7.
“riskju ta’ inadempjenza mhux mistennija” tfisser ir-riskju li kontroparti jew emittent isiru inadempjenti f’daqqa qabel ma s-suq ikollu żmien biżżejjed biex iqis dan fir-riskju akbar ta’ inadempjenza tiegħu;
8.
“perjodu ta’ likwidazzjoni”tfisser il-perjodu ta’ żmien użat għall-kalkolu tal-marġni li s-CCP tistma li huwa meħtieġ biex tiġi mmaniġġjata l-iskopertura tagħha għal membru inadempjenti u li matulu s-CCP tkun esposta għal riskju tas-suq relatat mal-ġestjoni tal-pożizzjonijiet tal-parti inadempjenti;
9.
“perjodu retrospettiv” tfisser l-orizzont ta’ żmien għall-kalkolu tal-volatilità storika;
10.
“eċċezzjoni mill-ittestjar” tfisser ir-riżultat ta’ test li juri li l-mudell ta’ CCP jew il-qafas ta’ ġestjoni ta’ riskju tal-likwidità ma rriżultawx fil-livell ta’ kopertura intenzjonat;
11.
“riskju ta’ korrelazzjoni mhux favorevoli” tfisser ir-riskju li jirriżulta minn skopertura għal kontroparti jew emittent meta l-kollateral pprovdut minn dik il-kontroparti jew maħruġ minn dak l-emittent huwa ikkorrelatat ħafna mar-riskju tal-kreditu tiegħu.
KAPITOLU II
RIKONOXXIMENT TA’ CCPS TA’ PAJJIŻI TERZI
(l-Artikolu 25 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 2
Informazzjoni li trid tiġi pprovduta lill-AETS għar-rikonoxximent ta’ CCP
Applikazzjoni għar-rikonoxximent sottomessa minn CCP stabbilita f’pajjiż terz tinkludi mill-inqas l-informazzjoni li ġejja:
(a)
l-isem sħiħ tal-entità legali;
(b)
l-identitajiet tal-azzjonisti jew tal-membri b’parteċipazzjonijiet azzjonarji kwalifikanti;
(c)
lista tal-Istati Membri li fihom tkun biħsiebha tipprovdi servizzi;
(d)
klassijiet ta’ strumenti finanzjarji kklerjati;
(e)
dettalji li għandhom jiġu inklużi fil-websajt tal-AETS skont l-Artikolu 88(1)(e) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012;
(f)
dettalji dwar ir-riżorsi finanzjarji tagħha, l-għamla u l-metodi li bihom huma miżmuma u l-arranġamenti biex jiġu ggarantiti inklużi l-proċeduri tal-ġestjoni tal-inadempjenza;
(g)
dettalji dwar il-metodoloġija tal-marġni u għall-kalkolu tal-fond tal-inadempjenza;
(h)
lista tal-kollateral eliġibbli;
(i)
tqassim tal-valuri, f’forma prospettiva jekk meħtieġa, ikklerjati mis-CCP applikanti skont kull munita tal-UE kklerjata;
(j)
riżultati tat-testijiet tal-istress u t-testijiet retrospettivi mwettqa matul is-sena ta’ qabel id-data tal-applikazzjoni;
(k)
ir-regoli u l-proċeduri interni tagħha bl-evidenzi tal-konformità sħiħa mar-rekwiżiti applikabbli f’dak il-pajjiż terz;
(l)
dettalji ta’ kwalunkwe arranġament ta’ esternalizzazzjoni;
(m)
dettalji dwar l-arranġamenti ta’ segregazzjoni u s-sodezza legali u l-infurzabbiltà rispettivi;
(n)
dettalji dwar ir-rekwiżiti ta’ aċċess tas-CCP u t-termini għas-sospensjoni u t-tmiem ta’ sħubija;
(o)
dettalji ta’ kull arranġament ta’ interoperabilità, inkluża l-informazzjoni pprovduta lill-awtorità kompetenti tal-pajjiż terz għall-fini ta’ valutazzjoni tal-arranġament.
KAPITOLU III
REKWIŻITI ORGANIZZATTIVI
(l-Artikolu 26 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 3
Arranġamenti ta’ governanza
1. Il-komponenti ewlenin tal-arranġamenti ta’ governanza tas-CCP li jiddefinixxu l-istruttura organizzattiva tagħha kif ukoll politiki, proċeduri u proċessi speċifikati b’mod ċar u ddokumentati tajjeb li bihom joperaw il-bord u l-maniġment superjuri tagħha jinkludu dan li ġej:
(a)
il-kompożizzjoni, ir-rwol u r-responsabilitajiet tal-bord u kwalunkwe kumitat tal-bord;
(b)
ir-rwoli u r-responsabbiltajiet tal-maniġment;
(c)
l-istruttura tal-maniġment superjuri;
(d)
il-linji tar-rapportar bejn il-maniġment superjuri u l-bord;
(e)
il-proċeduri għall-ħatra ta’ membri tal-bord u l-maniġment superjuri;
(f)
it-tfassil tal-funzjonijiet tal-ġestjoni tar-riskju, tal-konformità u tal-kontroll intern;
(g)
il-proċessi għall-iżgurar tar-responsabilità mal-partijiet interessati.
2. CCP jkollha persunal adegwat biex tissodisfa l-obbligi kollha li ġejjin minn dan ir-Regolament u mir-Regolament (UE) Nru 648/2012. CCP ma tikkondividix il-persunal tagħha ma’ entitajiet oħra tal-grupp, sakemm mhux taħt it-termini ta’ arranġament ta’ esternalizzazzjoni skont l-Artikolu 35 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012.
3. CCP tistabbilixxi linji ta’ responsabbiltà li huma ċari, konsistenti u ddokumentati sew. CCP tiżgura li l-funzjonijiet tal-uffiċjal kap tar-riskji, tal-uffiċjal kap għall-konformità u tal-uffiċjal kap tat-teknoloġija jitwettqu minn individwi differenti, li jkunu impjegati tas-CCP fdati bir-responsabbiltà esklussiva li jwettqu dawn il-funzjonijiet.
4. CCP li tkun parti minn grupp tqis kwalunkwe implikazzjoni tal-grupp għall-arranġamenti ta’ governanza tagħha stess inkluż jekk għandhiex il-livell meħtieġ ta’ indipendenza biex tissodisfa l-obbligi regolatorji bħala persuna ġuridika distinta u jekk l-indipendenza tagħha tista’ tiġi pperikolata mill-istruttura tal-grupp jew minn kwalunkwe membru tal-bord li jkun membru ta’ bord ta’ entitajiet oħra tal-istess grupp. B’mod partikolari, tali CCP tikkunsidra proċeduri speċifiċi għall-prevenzjoni u l-ġestjoni tal-kunflitti ta’ interess inkluż fir-rigward tal-arranġamenti ta’ esternalizzazzjoni.
5. Meta CCP żżomm sistema ta’ bord ta’ żewġ livelli, ir-rwol u r-responsabbiltajiet tal-bord kif stabbilit f’dan ir-Regolament u fir-Regolament (UE) Nru 648/2012 ikunu allokati lill-bord superviżorju u l-bord maniġerjali kif xieraq.
6. Il-politiki, il-proċeduri, is-sistemi u l-kontrolli tal-ġestjoni tar-riskju ikunu parti minn qafas ta’ governanza koerenti u konsistenti li jkun rivedut u aġġornat regolarment.
Artikolu 4
Ġestjoni tar-riskju u mekkaniżmi ta’ kontroll intern
1. CCP ikollha qafas sod għall-ġestjoni komprensiva tar-riskji materjali kollha li hija jew tista’ tkun esposta għalihom. CCP tistabbilixxi politiki, proċeduri u sistemi ddokumentati li jidentifikaw, ikejlu, jimmonitorjaw u jimmaniġjaw riskji bħal dawn. Fl-istabbiliment ta’ politiki, proċeduri u sistemi ta’ ġestjoni tar-riskju, CCP tistrutturahom b’tali mod li jiżguraw li l-membri tal-ikklerjar jimmaniġġjaw b’mod xieraq u jillimitaw ir-riskji li jistgħu joħolqu għas-CCP.
2. CCP tieħu ħarsa komprensiva u integrata tar-riskji rilevanti kollha. Dawn jinkludu r-riskji mill-membri tal-ikklerjar tagħha jew dawk li tista’ toħloq għalihom u, sa fejn ikun prattikabbli, għall-klijenti kif ukoll ir-riskji minn entitajiet oħrajn jew dawk li toħloq għalihom bħal, iżda mhux limitati għal CCPs interoperabbli, is-saldu tat-titoli u s-sistemi ta’ pagamenti, il-fornituri ta’ likwidità, id-depożitarji ċentrali tat-titoli, ċentri tan-negozjar servuti mis-CCP u fornituri ta’ servizzi kritiċi oħrajn.
3. CCP tiżviluppa għodod xierqa għall-ġestjoni tar-riskju biex tkun f’pożizzjoni li timmaniġġja u tirrapporta r-riskji rilevanti kollha. Dawn jinkludu l-identifikazzjoni u l-ġestjoni ta’ interdipendenzi tas-sistema, tas-suq jew oħrajn. Jekk CCP tipprovdi servizzi marbuta mal-ikklerjar li jippreżentaw profil tar-riskju distint mill-funzjonijiet tagħha u potenzjalment toħloq riskji addizzjonali sinifikanti għalih, is-CCP timmaniġja dawk ir-riskji addizzjonali b’mod adegwat. Dan jista’ jinkludi s-separazzjoni legali tas-servizzi addizzjonali pprovduti minn dik is-CCP mill-funzjonijiet prinċipali tagħha.
4. L-arranġamenti tal-governanza jiżguraw li l-bord ta’ CCP jassumi r-responsabbiltà finali u r-responsabbiltà għall-ġestjoni tar-riskji tas-CCP. Il-bord jiddefinixxi, jiddetermina u jiddokumenta livell xieraq ta’ tolleranza tar-riskju u l-kapaċità li jiġġarrab riskju mis-CCP. Il-bord u l-maniġment superjuri jiżguraw li l-politiki, il-proċeduri u l-kontrolli tas-CCP ikunu konsistenti mat-tolleranza tar-riskju tas-CCP u l-kapaċità li tiġġarrab riskju u li dawn jindirizzaw kif is-CCP tidentifika, tirrapporta, timmonitorja u timmaniġġja r-riskji.
5. CCP timpjega sistemi b’saħħithom ta’ informazzjoni u kontroll tar-riskju li jipprovdu s-CCP u, fejn xieraq, il-membri tal-ikklerjar tagħha u, sa fejn ikun possibbli, il-klijenti, il-kapaċità li tinkiseb informazzjoni f’waqtha u li jiġu applikati politiki u proċeduri ta’ ġestjoni tar-riskju b’mod xieraq. Dawn is-sistemi jiżguraw, mill-inqas li l-iskoperturi tal-kreditu u tal-likwidità huma mmonitorjati kontinwament fil-livell tas-CCP kif ukoll fil-livell tal-membru tal-ikklerjar u, sa fejn ikun prattikabbli, fil-livell tal-klijent.
6. CCP tiżgura li l-funzjoni tal-ġestjoni tar-riskju jkollha l-awtorità, ir-riżorsi, il-kompetenza u l-aċċess meħtieġa għall-informazzjoni rilevanti kollha u li hija biżżejjed indipendenti minn funzjonijiet oħrajn tas-CCP. L-uffiċjal kap tar-riskji tas-CCP jimplimenta l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju inklużi l-politiki u l-proċeduri stabbiliti mill-bord.
7. CCP jkollha mekkaniżmi adegwati ta’ kontroll intern biex jassistu lill-bord fil-monitoraġġ u fil-valutazzjoni tal-adegwatezza u l-effettività tal-politiki, tal-proċeduri u tas-sistemi tal-ġestjoni tar-riskju tagħha. Tali mekkaniżmi għandhom jinkludu proċeduri amministrattivi u tal-kontabbiltà sodi, funzjoni b’saħħitha tal-konformità sod u uffiċċju indipendenti tal-awditjar intern u funzjoni ta’ validazzjoni jew reviżjoni.
8. Rapport finanzjarju ta’ CCP jitħejja fuq bażi annwali u jkun awditjat minn awdituri statutorji jew kumpaniji tal-awditjar skont it-tifsira tad-Direttiva 2006/43/KE tal-Parlament ewropew u tal-Kunsill (5).
Artikolu 5
Politika u proċeduri tal-konformità
1. CCP tistabbilixxi, timplimenta u żżomm politiki u proċeduri adegwati mfassla biex jindividwaw kwalunkwe riskju ta’ nuqqas mis-CCP u l-impjegati tagħha li jikkonformaw mal-obbligi tas-CCP taħt dan ir-Regolament, ir-Regolament (UE) Nru 648/2012 u r-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 1249/2012, kif ukoll ir-riskji assoċjati, u tistabbilixxi miżuri u proċeduri adegwati mfassla biex jiġi mminimizzat dan ir-riskju u biex jippermettu lill-awtoritajiet kompetenti jeżerċitaw is-setgħat tagħhom b’mod effettiv taħt dawn ir-Regolamenti.
2. CCP tiżgura li r-regoli, il-proċeduri u l-arranġamenti kuntrattwali tagħha jkunu ċari u komprensivi u li dawn jiżguraw konformità ma’ dan ir-Regolament, ir-Regolament (UE) Nru 648/2012 u r- Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 1249/2012 kif ukoll ir-rekwiżiti regolatorji u superviżorji applikabbli oħrajn.
Ir-regoli, il-proċeduri u l-arranġamenti kuntrattwali tas-CCP ikunu rreġistrati bil-miktub jew b’mezz ieħor li jservi fit-tul. Dawn ir-regoli, il-proċeduri, u l-arranġamenti kuntrattwali, flimkien ma’ kwalunkwe materjal ta’ akkumpanjament ikunu preċiżi, aġġornati u faċilment disponibbli għall-awtorità kompetenti, il-membri tal-ikklerjar u, fejn xieraq, il-klijenti.
CCP tidentifika u tanalizza s-sodezza tar-regoli, tal-proċeduri u tal-arranġamenti kuntrattwali tas-CCP. Jekk meħtieġ, jinkisbu opinjonijiet legali indipendenti għall-fini ta’ ta’ din l-analiżi. Is-CCP ikollha proċess biex tipproponi u timplimenta tibdiliet għar-regoli u l-proċeduri tagħha u biex qabel l-implimentazzjoni ta’ kwalunkwe bidla materjali tikkonsulta l-membri tal-ikklerjar kollha affettwati u tissottometti t-tibdiliet proposti lill-awtorità kompetenti.
3. Fl-iżvilupp tar-regoli, tal-proċeduri u tal-arranġamenti kuntrattwali tagħha, CCP tikkunsidra l-prinċipji regolatorji, l-istandards tal-industrija u l-protokolli tas-suq rilevanti u tindika b’mod ċar fejn tali prattiki jkunu ġew inkorporati fid-dokumentazzjoni li tirregola d-drittijiet u l-obbligi tas-CCP, il-membri tal-ikklerjar tagħha u l-partijiet terzi rilevanti oħra.
4. CCP tidentifika u tanalizza kunflitti potenzjali ta’ kwistjonijiet ġuridiċi u tiżviluppa regoli u proċeduri li jtaffu r-riskju legali li jirriżulta minn dawn il-kwistjonijiet. Jekk meħtieġ, is-CCP tikseb opinjonijiet ġuridiċi indipendenti għall-fini ta’ ta’ din l-analiżi.
Ir-regoli u l-proċeduri tas-CCP jindikaw biċ-ċar il-liġi li hija maħsuba għall-applikazzjoni għal kull aspett tal-attivitajiet u l-operazzjonijiet tas-CCP.
Artikolu 6
Funzjoni ta’ konformità
1. CCP tistabbilixxi u żżomm funzjoni ta’ konformità permanenti u effettiva li topera indipendentement mill-funzjonijiet l-oħra tas-CCP. Tiżgura li l-funzjoni ta’ konformità jkollha l-awtorità, ir-riżorsi, u l-kompetenza meħtieġa u l-aċċess meħtieġ għall-informazzjoni rilevanti kollha.
Meta tistabbilixxi l-funzjoni ta’ konformità tagħha, is-CCP tqis in-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-operat tagħha, u n-natura u l-firxa tas-servizzi u l-attivitajiet imwettqa matul dak l-operat.
2. L-uffiċjal kap għall-konformità mill-inqas ikollu r-responsabbiltajiet li ġejjin:
(a)
jimmonitorja u jivvaluta, fuq bażi regolari, l-adegwatezza u l-effettività tal-miżuri u l-proċeduri stabbiliti f’konformità mal-Artikolu 5(4), u l-azzjonijiet meħuda biex jiġi indirizzat kwalunkwe nuqqas fil-konformità tas-CCP mal-obbligi tagħha;
(b)
jamministra l-politiki u l-proċeduri tal-konformità stabbiliti mill-maniġment superjuri u l-bord;
(c)
jagħti pariri u jassisti lill-persuni responsabbli għat-twettiq tas-servizzi u l-attivitajiet tas-CCP biex tikkonforma mal-obbligi tas-CCP skont dan ir-Regolament, ir-Regolament (UE) Nru 648/2012 u r-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 1249/2012 u rekwiżiti regolatorji oħra, fejn applikabbli;
(d)
jirrapporta regolarment lill-bord dwar il-konformità mis-CCP u l-impjegati tagħha ma’ dan ir-Regolament, ir-Regolament (UE) Nru 648/2012 u r- Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 1249/2012;
(e)
jistabbilixxi proċeduri għal rimedju effettiv ta’ każijiet ta’ nuqqas ta’ konformità;
(f)
jiżgura li l-persuni rilevanti involuti fil-funzjoni ta’ konformità ma jkunux involuti fit-twettiq tas-servizzi jew l-attivitajiet li jkunu qegħdin jimmonitorjaw u li kwalunkwe kunflitt ta’ interess ta’ persuni bħal dawn jiġi identifikat u eliminat kif suppost.
Artikolu 7
Struttura organizzattiva u s-separazzjoni tal-linji ta’ rapportar
1. CCP tiddefinixxi il-kompożizzjoni, ir-rwol u r-responsabilitajiet tal-bord u l-maniġment superjuri u kwalunkwe kumitat tal-bord. Dawn l-arranġamenti ikunu speċifikati b’mod ċar u ddokumentati sew. Il-bord jistabbilixxi, mill-inqas, kumitat tal-awditjar u kumitat għar-remunerazzjoni. Il-kumitat tar-riskju stabbilit skont l-Artikolu 28 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 ikun kumitat konsultattiv għall-bord.
2. Il-bord jassumi mill-inqas il-kompiti li ġejjin:
(a)
it-twaqqif ta’ għanijiet u strateġiji ċari għas-CCP;
(b)
il-monitoraġġ effettiv tal-maniġment superjuri;
(c)
l-istabbiliment ta’ politiki ta’ remunerazzjoni xierqa;
(d)
it-twaqqif u s-sorveljanza tal-uffiċċju ta’ ġestjoni tar-riskju;
(e)
is-sorveljanza tal-funzjoni ta’ konformità u l-funzjoni ta’ kontroll intern;
(f)
is-sorveljanza tal-arranġamenti ta’ esternalizzazzjoni;
(g)
is-sorveljanza tal-konformità mad-dispożizzjonijiet kollha ta’ dan ir-Regolament, tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, ir- Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 1249/2012 u tar-rekwiżiti regolatorji u superviżorji l-oħra kollha;
(h)
responsabbiltà fir-rigward tal-azzjonisti jew is-sidien u l-impjegati, il-membri tal-ikklerjar u l-klijenti tagħhom u partijiet interessati rilevanti oħra.
3. Il-maniġment superjuri jkollu mill-inqas ir-responsabbiltajiet li ġejjin:
(a)
l-iżgurar tal-konsistenza tal-attivitajiet tas-CCP mal-għanijiet u l-istrateġija tas-CCP kif stabbilit mill-bord;
(b)
it-tfassil u t-twaqqif ta’ proċeduri ta’ konformità u ta’ kontroll intern li jippromwovu l-għanijiet tas-CCP;
(c)
li l-proċeduri ta’ kontroll intern ikunu soġġetti għal reviżjoni u ttestjar regolari;
(d)
l-iżgurar li jkun hemm biżżejjed riżorsi allokati għall-ġestjoni tar-riskju u l-konformità;
(e)
li jkun involut b’mod attiv fil-proċess tal-kontroll tar-riskju;
(f)
l-iżgurar li r-riskji maħluqa għas-CCP mill-ikklerjar u l-attivitajiet tagħha marbuta mal-ikklerjar jiġu indirizzati kif suppost.
4. Fejn il-bord jiddelega kompiti lil kumitati jew sottokumitati, huwa jżomm l-approvazzjoni tad-deċiżjonijiet li jista’ jkollhom impatt sinifikanti fuq il-profil tar-riskju tas-CCP.
5. L-arranġamenti li bihom joperaw il-bord u l-maniġment superjuri jinkludu proċessi li jidentifikaw, jindirizzaw u jimmaniġġjaw il-kunflitti ta’ interess potenzjali tal-membri tal-bord u l-maniġment superjuri.
6. CCP jkollha linji tar-rapportar ċari u diretti bejn il-bord u l-maniġment superjuri tagħha sabiex jiġi żgurat li l-maniġment superjuri jkun responsabbli għall-prestazzjoni tiegħu. Il-linji tar-rapportar għall-ġestjoni tar-riskju, il-konformità u l-awditjar intern ikunu ċari u separati minn dawk għal operazzjonijiet oħra tas-CCP. L-uffiċjal kap tar-riskji jirrapporta lill-bord jew direttament jew permezz tal-president tal-kumitat tar-riskju. L-uffiċjal kap tal-konformità u l-uffiċċju tal-awditjar intern jirrapportaw direttament lill-bord.
Artikolu 8
Politika ta’ remunerazzjoni
1. Il-kumitat tar-remunerazzjoni jfassal u jiżviluppa ulterjorment il-politika ta’ remunerazzjoni, jissorvelja l-implimentazzjoni tagħha mill-maniġment superjuri u jirrevedi l-operazzjoni prattika tagħha fuq bażi regolari. Il-politika nnifisha tiġi dokumentata u riveduta mill-inqas darba fis-sena.
2. Il-politika ta’ remunerazzjoni titfassal biex tallinja l-livell u l-istruttura tar-remunerazzjoni mal-ġestjoni prudenti tar-riskju. Il-politika tqis riskji prospettivi kif ukoll ir-riskji eżistenti u l-eżiti tar-riskji. Skedi ta’ ħlas ikunu sensittivi għall-orizzonti ta’ żmien tar-riskji. B’mod partikolari fil-każ ta’ remunerazzjoni varjabbli il-politika tqis inkongruwenzi possibbli bejn il-prestazzjoni u perjodi tar-riskju u tiżgura li l-pagamenti jiġu ddifferiti kif suppost. Il-komponenti fissi u varjabbli tar-remunerazzjoni totali kunu bbilanċjati u jkunu konsistenti mal-allinjament tar-riskju.
3. Fil-politika ta’ remunerazzjoni tipprevedi li persunal ingaġġat fil-ġestjoni tar-riskju, fil-konformità u fl-uffiċċji tal-awditjar intern huma renumerati b’tali mod li huwa indipendenti mill-prestazzjoni tal-operat tas-CCP. Il-livell ta’ remunerazzjoni jkun adegwat f’termini ta’ responsabbiltà kif ukoll meta mqabbel mal-livell ta’ remunerazzjoni fl-oqsma kkonċernati.
4. Il-politika ta’ remunerazzjoni tkun soġġetta għal awditjar indipendenti, fuq bażi annwali. Ir-riżultati ta’ dan l-awditjar ikunu disponibbli għall-awtorità kompetenti.
Artikolu 9
Sistemi ta’ teknoloġija tal-informatika
1. CCP tfassal u tiżgura li s-sistemi tat-teknoloġija tal-informatika tagħha huma affidabbli u siguri kif ukoll kapaċi jipproċessaw l-informazzjoni meħtieġa għas-CCP biex twettaq l-attivitajiet u l-operazzjonijiet tagħha b’mod sikur u effiċjenti.
L-arkitettura tat-teknoloġija tal-informatika tkun iddokumentata sew. Is-sistemi jitfasslu biex jittrattaw il-ħtiġijiet operazzjonali tas-CCP u r-riskji li taffronta s-CCP, ikunu reżistenti, inkluż f’kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress, u jkunu skalabbli, jekk meħtieġ, biex jipproċessaw informazzjoni addizzjonali. Is-CCP tipprovdi għal proċeduri u ppjanar tal-kapaċità kif ukoll għal kapaċità suffiċjenti mhux utilizzata li permezz tagħhom is-sistema tkun tista’ tipproċessa kull tranżazzjoni pendenti sal-aħħar tal-ġurnata f’ċirkostanzi fejn isseħħ interruzzjoni kbira. Is-CCP tipprovdi għal proċeduri għall-introduzzjoni ta’ teknoloġija ġdida inklużi pjani ċari ta’ riverżjoni.
2. Sabiex jiġi żgurat livell għoli ta’ sigurtà fl-ipproċessar tal-informazzjoni u biex tkun possibbli l-konnettività mal-membri tal-ikklerjar u l-klijenti tagħha kif ukoll ma’ fornituri tas-servizzi tagħha, CCP tibbaża s-sistemi ta’ teknoloġija tal-informatika tagħha fuq standards tekniċi rikonoxxuti internazzjonalment u l-aħjar prattiki tal-industrija. Is-CCP tissoġġetta s-sistemi tagħha għal ittestjar strett, billi tissimula kundizzjonijiet ta’ stress, qabel l-użu inizjali, wara li tkun għamlet tibdiliet sinifikanti u wara li tkun seħħet interruzzjoni kbira. Il-membri tal-ikklerjar u l-klijenti, is-CCPs interoperabbli u partijiet interessati oħra jkunu involuti b’mod xieraq fit-tfassil u t-twettiq ta’ dawn it-testijiet.
3. CCP iżżomm qafas tas-sigurtà tal-informazzjoni b’saħħtu li jimmaniġġja b’mod xieraq ir-riskju għas-sigurtà tal-informazzjoni tagħha. Il-qafas jinkludi mekkaniżmi, politiki u proċeduri xierqa li jipproteġu l-informazzjoni minn divulgazzjoni mhux awtorizzata, biex tiġi żgurata l-preċiżjoni u l-integrità tad-dejta u biex tiġi ggrantita d-disponibbiltà tas-servizzi tas-CCP.
4. Il-qafas tas-sigurtà tal-informazzjoni jinkludi tal-anqas dawn il-karatteristiċi:
(a)
kontrolli ta’ aċċess għas-sistema;
(b)
salvagwardji adegwati kontra l-intrużjonijiet u l-użu ħażin tad-dejta;
(c)
apparati speċifiċi biex tiġi ppreservata l-awtentiċità u l-integrità tad-dejta, inklużi tekniki kriptografiċi;
(d)
netwerks u proċeduri affidabbli għat-trażmissjoni preċiża u fil-pront mingħajr interruzzjonijiet kbar;
(e)
rendikonti tal-entrati.
5. Is-sistemi tat-teknoloġija tal-informatika u l-qafas tas-sigurtà tal-informazzjoni jiġu riveduti tal-anqas fuq bażi annwali. Ikunu soġġetti għal valutazzjonijiet ta’ awditjar indipendenti. Ir-riżultati ta’ dawk il-valutazzjonijiet ikunu rrapportati lill-bord u jkunu disponibbli għall-awtorità kompetenti.
Artikolu 10
Divulgazzjoni
1. L-informazzjoni li ġejja tkun disponibbli, min-naħa tas-CCP, għall-pubbliku mingħajr ħlas:
(a)
informazzjoni dwar l-arranġamenti ta’ governanza tagħha, inklużi dawn li ġejjin:
(i)
l-istruttura organizzattiva tagħha kif ukoll l-għanijiet u l-istrateġiji ewlenin;
(ii)
l-elementi ewlenin tal-politika ta’ remunerazzjoni;
(iii)
informazzjoni finanzjarja ewlenija inkluża fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji tagħha awditjati l-aktar riċentament.
(b)
informazzjoni dwar ir-regoli tagħha, inklużi dawn li ġejjin:
(i)
proċeduri ta’ ġestjoni tal-inadempjenza, proċeduri u testi supplimentari;
(ii)
informazzjoni rilevanti dwar il-kontinwità tal-operat;
(iii)
informazzjoni dwar is-sistemi, tekniki u l-prestazzjoni ta’ ġestjoni tar-riskju f’konformità mal-Kapitolu XII;
(iv)
l-informazzjoni rilevanti kollha dwar it-tfassil u l-operazzjonijiet tagħha kif ukoll dwar id-drittijiet u l-obbligi tal-membri tal-ikklerjar u l-klijenti, meħtieġa biex permezz tagħha jidentifikaw b’mod ċar u jifhmu bis-sħiħ ir-riskji u l-kostijiet assoċjati mal-użu tas-servizzi tas-CCP;
(v)
is-servizzi attwali tal-ikklerjar tas-CCP, inkluża informazzjoni dettaljata dwar x’tipprovdi taħt kull servizz;
(vi)
is-sistemi u t-tekniki tal-ġestjoni tar-riskju tas-CCP, u l-prestazzjoni tagħhom, inkluża informazzjoni dwar ir-riżorsi finanzjarji, il-politika ta’ investiment, is-sorsi tad-dejta dwar il-prezzijiet u l-mudelli użati fil-kalkoli tal-marġni;
(vii)
il-liġi u r-regoli li jirregolaw:
(1)
l-aċċess għas-CCP;
(2)
il-kuntratti konklużi mis-CCP mal-membri tal-ikklerjar u, fejn prattikabbli, il-klijenti;
(3)
il-kuntratti li s-CCP taċċetta għall-ikklerjar;
(4)
kwalunkwe arranġamenti tal-interoperabilità;
(5)
l-użu tal-kollateral u l-kontribuzzjonijiet għall-fond tal-inadempjenza, inkluża l-likwidazzjoni ta’ pożizzjonijiet u kollateral u sa fejn il-kollateral huwa protett minn pretensjonijiet ta’ parti terza.
(c)
informazzjoni dwar kollateral eliġibbli u telf impost applikabbli;
(d)
lista tal-membri tal-ikklerjar attwali kollha, inklużi l-kriterji ta’ ammissjoni, sospensjoni u ħruġ tagħhom.
Fejn l-awtorità kompetenti tiftiehem mas-CCP li kwalunkwe informazzjoni taħt il-punt (b) jew (c) ta’ dan il-paragrafu tista’ tpoġġi f’riskju s-segretezza kummerċjali jew is-sikurezza u s-sodezza tas-CCP, is-CCP tista’ tiddeċiedi li tiddivulga dik l-informazzjoni b’tali mod li jipprevjeni jew inaqqas dawk ir-riskji, jew li ma jiddivulgax tali informazzjoni.
2. CCP tiddivulga lill-pubbliku, mingħajr ħlas, informazzjoni dwar kull bidla materjali fl-arranġamenti ta’ governanza, l-għanijiet, l-istrateġiji u politiki ewlenin tagħha kif ukoll ir-regoli u l-proċeduri applikabbli tagħha.
3. Informazzjoni li tiġi divulgata lill-pubbliku mis-CCP tkun aċċessibbli fuq is-sit elettroniku tagħha. L-informazzjoni tkun disponibbli mill-inqas f’lingwa konvenzjonali fl-isfera tal-finanzi internazzjonali.
Artikolu 11
Awditjar intern
1. CCP tistabbilixxi u żżomm uffiċċju tal-awditjar intern li jkun separat u indipendenti mill-funzjonijiet u l-attivitajiet l-oħra tas-CCP u li jkollu l-kompiti li ġejjin:
(a)
jistabbilixxi, jimplimenta u jżomm pjan tal-awditjar biex jiġu eżaminati u evalwati l-adegwatezza u l-effettività tas-sistemi, il-mekkaniżmi tal-kontroll intern u l-arranġamenti tas-CCP;
(b)
joħroġ rakkomandazzjonijiet abbażi tar-riżultat tal-ħidma li tkun twettqet skont il-punt (a);
(c)
jivverifika l-konformità ma’ dawk ir-rakkomandazzjonijiet;
(d)
jirrapporta kwistjonijiet ta’ awditjar intern lill-bord.
2. L-uffiċċju tal-awditjar intern jkollu l-awtorità, ir-riżorsi, il-kompetenza meħtieġa u l-aċċess meħtieġ għad-dokumenti rilevanti kollha għat-twettiq tal-funzjonijiet tiegħu. Ikun indipendenti biżżejjed mill-ġestjoni u jirrapporta direttament lill-bord.
3. Awditjar intern jivvaluta l-effettività tal-proċessi ta’ ġestjoni tar-riskju u l-mekkaniżmi ta’ kontroll tas-CCP b’mod li huwa proporzjonat għar-riskji affrontati mil-linji differenti tal-operat u indipendenti mill-oqsma ta’ operat ivvalutati. L-uffiċċju tal-awditjar intern ikollu l-aċċess meħtieġ għall-informazzjoni sabiex jirrevedi l-attivitajiet u l-operazzjonijiet, il-proċessi u s-sistemi tas-CCP, inklużi attivitajiet esternalizzati.
4. Valutazzjonijiet tal-awditjar intern ikunu bbażati fuq pjan tal-awditjar komprensiv li jiġi rivedut u rrapportat lill-awtorità kompetenti mill-inqas darba fis-sena. Is-CCP tiżgura li jistgħu jitwettqu awditi speċjali fuq bażi xprunta minn event fi żmien qasir. L-ippjanar u r-reviżjoni tal-awditjar jiġu approvati mill-bord.
5. L-operazzjonijiet tal-ikklerjar, il-proċessi ta’ ġestjoni tar-riskji, il-mekkaniżmi interni ta’ kontroll u l-kontijiet ta’ CCP ikunu soġġetti għal awditu indipendenti. L-awditi indipendenti jitwettqu, tal-anqas, darba fis-sena.
KAPITOLU IV
ŻAMMA TAR-REKORDS
(l-Artikolu 29 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 12
Rekwiżiti ġenerali
1. CCP iżżomm ir-rekords b’mezz li jservi fit-tul li jippermetti li l-informazzjoni tiġi pprovduta lill-awtoritajiet kompetenti, l-AETS u l-membri rilevanti tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali (ESCB), u f’tali forma u manjiera li jkunu ssodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
kull stadju ewlieni tal-ipproċessar mis-CCP jista’ jiġi kostitwit mill-ġdid;
(b)
il-kontenut oriġinali ta’ rekord qabel kwalunkwe korrezzjoni jew emendi oħra jistgħu jiġu rreġistrati, ittraċċati u rkuprati;
(c)
ikunu stabbiliti miżuri li jipprevjenu tibdil mhux awtorizzat fir-rekords;
(d)
ikunu żgurati s-sigurtà u l-kunfidenzjalità tad-dejta rreġistrata permezz ta’ miżuri xierqa;
(e)
ikun inkorporat mekkaniżmu għall-identifikazzjoni u l-korrezzjoni ta’ żbalji fis-sistema ta’ żamma tar-rekords;
(f)
ikun żgurat l-irkupru fil-ħin tar-rekords fil-każ ta’ falliment tas-sistema fi ħdan is-sistema ta’ żamma ta’ rekords.
2. Meta r-rekords jew l-informazzjoni ilhom inqas minn sitt xhur, dawn jiġu pprovduti lill-awtoritajiet elenkati fil-paragrafu 1 mill-aktar fis possibbli u mhux aktar tard minn tmiem il-jum ta’ operat li jmiss wara talba mill-awtorità rilevanti.
3. Meta r-rekords jew l-informazzjoni ilhom aktar minn sitt xhur, dawn jiġu pprovduti lill-awtoritajiet elenkati fil-paragrafu 1 mill-aktar fis possibbli u fi żmien ħamest ijiem ta’ operat wara talba mill-awtorità rilevanti.
4. Fejn ir-rekords ipproċessati mis-CCP jinkludu dejta personali, is-CCPs jikkunsidraw l-obbligi tagħhom skont id-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) u r-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7).
5. Meta CCP żżomm rekords barra l-Unjoni, tiżgura li l-awtorità kompetenti, l-AETS u l-membri rilevanti tas-SEBĊ, ikunu jistgħu jaċċessaw ir-rekords sal-istess livell u fi ħdan l-istess perjodi bħallikieku kienu miżmuma fi ħdan l-Unjoni.
6. Kull CCP tinnomina l-persuni rilevanti li jistgħu jispjegaw, fiż-żmien stabbilit fil-paragrafi 2 u 3 għall-forniment tar-rekords rilevanti, il-kontenut tar-rekords tagħha lill-awtoritajiet kompetenti.
7. Ir-rekords kollha meħtieġa li jinżammu minn CCP taħt dan ir-Regolament għandhom ikunu miftuħa għal spezzjoni mill-awtorità kompetenti. CCP tipprovdi lill-awtoritajiet kompetenti t-trażmissjoni diretta tad-dejta għar-rekords meħtieġa skont l-Artikoli 13 u 14, meta mitluba.
Artikolu 13
Rekords tat-tranżazzjonijiet
1. CCP iżżomm rekords tat-tranżazzjonijiet kollha fil-kuntratti kollha li tikklerja u tiżgura li r-rekords tagħha jinkludu l-informazzjoni kollha meħtieġa biex twettaq rikostruzzjoni komprensiva u preċiża tal-proċess tal-ikklerjar għal kull kuntratt u li kull rekord dwar kull transazzjoni ikun identifikabbli b’mod uniku u li jista’ jitfittex tal-anqas permezz tal-oqsma kollha li jikkonċernaw is-CCP, is-CCP interoperabbli, il-membru tal-ikklerjar, il-klijent, jekk magħruf mis-CCP, u l-istrument finanzjarju.
2. Fir-rigward ta’ kull tranżazzjoni li tasal għall-ikklerjar, CCP, immedjatament malli tirċievi l-informazzjoni rilevanti, tagħmel u żżomm aġġornat rekord tad-dettalji li ġejjin:
(a)
il-prezz, ir-rata jew il-firxa u l-kwantità;
(b)
il-kapaċità ta’ kklerjar, li tidentifika jekk it-tranżazzjoni kinitx waħda ta’ xiri jew ta’ bejgħ mill-perspettiva tar-rekordjar tas-CCP;
(c)
l-identifikazzjoni tal-istrument;
(d)
l-identifikazzjoni tal-membru tal-ikklerjar;
(e)
l-identifikazzjoni tal-post fejn ġie konkluż il-kuntratt;
(f)
id-data u l-ħin tal-interpożizzjoni tas-CCP;
(g)
id-data u l-ħin tat-tmiem tal-kuntratt;
(h)
it-termini u l-modalità tas-saldu;
(i)
id-data u l-ħin tas-saldu jew ta’ tifdija tat-tranżazzjoni u, sa fejn huma applikabbli, d-dettalji li ġejjin:
(i)
il-jum u l-ħin li fihom oriġinarjament ġie konkluż il-kuntratt;
(ii)
it-termini u l-partijiet orġinali tal-kuntratt;
(iii)
l-identifikazzjoni tas-CCP li tikklerja komponent wieħed tat-tranżazzjoni, fejn applikabbli;
(iv)
l-identità tal-klijent, inkluż kwalunkwe klijent indirett, fejn magħruf lis-CCP, u fil-każ ta’ ċessjoni (give-up), l-identifikazzjoni tal-parti li ttrasferiet il-kuntratt.
Artikolu 14
Rekords tal-pożizzjoni
1. CCP iżżomm rekords ta’ pożizzjonijiet miżmuma minn kull membru tal-ikklerjar. Jinżammu rekords separati għal kull kont li jinżamm skont l-Artikolu 39 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 u s-CCP tiżgura li r-rekords tagħha jinkludu l-informazzjoni kollha meħtieġa biex titwettaq rikostruzzjoni komprensiva u preċiża tat-tranżazzjonijiet li stabbilixxew il-pożizzjoni u li kull rekord huwa identifikabbli u jista’ jitfittex mill-inqas permezz tal-oqsma kollha li jikkonċernaw is-CCP, is-CCP interoperabbli, il-membru tal-ikklerjar, il-kljient, jekk magħruf mis-CCP, u l-istrument finanzjarju.
2. Fi tmiem kull jum ta’ operat CCP tagħmel rekord fir-rigward ta’ kull pożizzjoni inklużi d-dettalji li ġejjin, sa fejn huma marbuta mal-pożizzjoni inkwistjoni:
(a)
l-identifikazzjoni ta’ membru tal-ikklerjar, tal-klijent, jekk magħruf lis-CCP, u ta’ CCP interoperabbli li żżomm tali pożizzjoni, fejn applikabbli;
(b)
is-sinjal tal-pożizzjoni;
(c)
il-kalkolu ta’ kuljum tal-valur tal-pożizzjoni bir-rekords tal-prezzijiet li bihom huma valwati l-kuntratti, u ta’ kwalunkwe informazzjoni rilevanti oħra.
3. CCP tagħmel, u żżomm aġġornat, rekord tal-ammonti ta’ marġni, il-kontribuzzjonijiet għall-fond tal-inadempjenza u r-riżorsi finanzjarji l-oħra msemmija fl-Artikolu 43 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, li tagħmel appell għall-manutenzjoni tagħhom u l-ammont korrispondenti attwalment sottomess minn membru tal-ikklerjar fl-aħħar tal-ġurnata u l-bidliet għal dak l-ammont li jistgħu matul l-istess ġurnata, fir-rigward ta’ kull membru uniku tal-ikklerjar u kont tal-klijent jekk magħruf lis-CCP.
Artikolu 15
Rekords tal-operat
1. CCP iżżomm rekords adegwati u b’mod ordinat tal-attivitajiet relatati mal-operat u l-organizzazzjoni interna tagħha.
2. Ir-rekords imsemmija fil-paragrafu 1 isiru kull darba sseħħ bidla materjali fid-dokumenti rilevanti u jinkludu mill-inqas:
(a)
l-organigrammi tal-bord u l-kumitati rilevanti, tal-unità ta’ kklerjar, l-unità ta’ ġestjoni tar-riskju, u l-unitajiet u d-diviżjonijiet rilevanti l-oħra kollha;
(b)
l-identitajiet tal-azzjonisti jew il-membri, kemm jekk humiex persuni diretti jew indiretti, fiżiċi jew ġuridiċi, li jkollhom parteċipazzjonijiet kwalifikanti u l-ammonti ta’ dawk il-parteċipazzjonijiet;
(c)
id-dokumenti li jattestaw il-politiki, il-proċeduri u l-proċessi meħtieġa taħt il-Kapitolu III u l-Artikolu 29;
(d)
il-minuti tal-laqgħat tal-bord u, jekk applikabbli, tal-laqgħat tas-sottokumitati tal-bord u tal-kumitati tal-maniġment superjuri;
(e)
il-minuti tal-laqgħat tal-kumitat tar-riskju;
(f)
il-minuti tal-gruppi ta’ konsultazzjoni ma’ membri tal-ikklerjar u l-klijenti, jekk ikun hemm;
(g)
rapporti ta’ awditjar intern u estern, rapporti ta’ ġestjoni tar-riskju, rapporti tal-konformità, u rapporti minn kumpaniji ta’ konsultazzjoni, inklużi r-reazzjonijiet tal-maniġment;
(h)
il-politika ta’ kontinwità tal-operat u l-pjan ta’ rkupru minn diżastru, meħtieġa skont l-Artikolu 17;
(i)
il-pjan ta’ likwidità u r-rapporti ta’ kuljum dwar il-likwidità, meħtieġa skont l-Artikolu 32;
(j)
rekords li jirriflettu l-assi u l-obbligazzjonijiet kollha u l-kontijiet kapitali kif meħtieġ skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012;
(k)
l-ilmenti li jkunu waslu, b’informazzjoni dwar l-isem, l-indirizz u n-numru tal-kont tal-ilmentatur; id-data meta wasal l-ilment; l-isem tal-persuni kollha identifikati fl-ilment; deskrizzjoni tan-natura tal-ilment; it-trattament tal-ilment, u d-data meta ġie solvut l-ilment;
(l)
rekords ta’ kull interruzzjoni tas-servizzi jew disfunzjoni, inkluż rapport dettaljat dwar l-għażla taż-żmien, l-effetti u l-azzjonijiet ta’ rimedju;
(m)
rekords tar-riżultati tat-testijiet retrospettivi u tal-istress imwettqa;
(n)
komunikazzjonijiet bil-miktub ma’ awtoritajiet kompetenti, mal-AETS u l-membri rilevanti tas-SEBĊ;
(o)
opinjonijiet ġuridiċi li jaslu skont il-Kapitolu III;
(p)
fejn applikabbli, dokumentazzjoni dwar l-arranġamenti tal-interoperabilità ma’ CCPs oħra;
(q)
l-informazzjoni taħt l-Artikolu 10(1)(b)(vii) u (1)(d);
(r)
id-dokumenti rilevanti li jiddeskrivu l-iżvilupp ta’ inizjattivi kummerċjali ġodda.
Artikolu 16
Rekords tad-dejta rrapportata lil repożitorju tat-tranżazzjonijiet
CCP tidentifika u żżomm l-informazzjoni u d-dejta kollha meħtieġa li tiġi rrapportata skont l-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, flimkien ma’ rekord tad-data u l-ħin meta t-tranżazzjoni ġiet irrapportata.
KAPITOLU V
KONTINWITÀ TAL-OPERAT
(l-Artikolu 34 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 17
Strateġija u politika
1. CCP ikollha politika tal-kontinwità tal-operat u pjan ta’ rkupru minn diżastru li jkunu approvati mill-Bord. Il-politika ta’ kontinwità tal-operat u l-pjan ta’ rkupru minn diżastru ikunu soġġetti għal reviżjonijiet indipendenti li jkunu rrapportati lill-bord.
2. Il-politika ta’ kontinwità tal-operat tidentifika l-funzjonijiet kummerċjali kritiċi kollha u s-sistemi relatati, u tinkludi l-istrateġija, il-politika, u l-għanijiet tas-CCP li jiżguraw il-kontinwità ta’ dawn il-funzjonijiet u sistemi.
3. Politika ta’ kontinwità tal-operat tqis ir-rabtiet esterni u l-interdipendenza fi ħdan l-infrastruttura finanzjarja inklużi ċentri tan-negozjar ikklerjati mis-CCP, sistemi ta’ saldu u ħlas tat-titoli u l-istituzzjonijiet ta’ kreditu użati mis-CCP jew CCP marbuta. Tqis ukoll funzjonijiet jew servizzi kritiċi li ġew esternalizzati lil fornituri terzi.
4. Il-politika ta’ kontinwità tal-operat u l-pjan ta’ rkupru minn diżastru jkun fihom arranġamenti ddefiniti u ddokumentati b’mod ċar għall-użu fil-każ ta’ emerġenza, diżastru jew kriżi għall-kontinwità tal-operat li huma mfassla sabiex jiżguraw livell minimu tas-servizz tal-funzjonijiet kritiċi.
5. Il-pjan ta’ rkupru minn diżastru jidentifika u jinkludi għanijiet ta’ punt ta’ rkupru u għanijiet ta’ ħin tal-irkupru għal funzjonijiet kritiċi u jiddetermina l-istrateġija ta’ rkupru l-aktar xierqa għal kull waħda minn dawn il-funzjonijiet. Arranġamenti bħal dawn jitfasslu biex jiżguraw li f’xenarji estremi il-funzjonijiet kritiċi jitlestew fil-ħin u jiġu ssodisfati l-livelli ta’ servizz miftiehma.
6. Politika ta’ kontinwità tal-operat ta’ CCP tidentifika l-ammont ta’ ħin massimu aċċettabbli li matulu ma jkunux jistgħu jintużaw funzjonijiet u sistemi kritiċi. Il-ħin massimu ta’ rkupru għall-funzjonijiet kritiċi tas-CCP li għandu jiġi inkluż f’politika tal-kontinwità tal-operat ma għandux ikun iktar minn sagħtejn. Proċeduri u pagamenti tal-aħħar tal-ġurnata jitlestew fil-ħin u jum meħtieġa fi kwalunkwe ċirkostanza.
7. CCP għandha tqis l-impatt kumplessiv potenzjali fuq l-effiċjenza tas-suq meta tistabbilixxi l-ħinijiet ta’ rkuprar għal kull funzjoni.
Artikolu 18
Analiżi tal-impatt fuq l-operat
1. CCP twettaq analiżi tal-impatt fuq l-operat li tkun imfassla biex tidentifika il-funzjonijiet kummerċjali li huma kritiċi biex jiġu żgurati s-servizzi tas-CCP. L-importanza ta’ dawn il-funzjonijiet għal istituzzjonijiet u funzjonijiet oħrajn fl-infrastruttura finanzjarja tkun parti mill-analiżi.
2. CCP tuża analiżi tar-riskju bbażata fuq xenarju li tkun imfassla biex tidentifika kif diversi xenarji jaffettwaw ir-riskji għal funzjonijiet kummerċjali kritiċi tagħha.
3. Fil-valutazzjoni tar-riskji, CCP tqis id-dipendenzi fuq fornituri esterni, inklużi servizzi ta’ utilità pubblika. CCP tieħu azzjoni biex timmaniġġja dawn id-dipendenzi permezz ta’ arranġamenti kuntrattwali u organizzattivi xierqa.
4. Analiżi tal-impatt fuq l-operat u analiżi tax-xenarji jinżammu aġġornati, tal-anqas ikunu riveduti darba fis-sena u wara inċident jew bidliet organizzattivi sinifikanti. L-analiżi tqis l-iżviluppi rilevanti kollha, inklużi l-iżviluppi tas-suq u dawk teknoloġiċi.
Artikolu 19
Irkupru minn diżastru
1. CCP ikollha stabbiliti arranġamenti biex tiżgura l-kontinwità tal-funzjonijiet kritiċi tagħha abbażi ta’ xenarji ta’ diżastri. Dawn l-arranġamenti mill-anqas jindirizzaw id-disponibbiltà ta’ riżorsi umani adegwati, il-perjodu massimu ta’ qtugħ ta’ funzjonijiet kritiċi, u l-kommutazzjoni awtomatika u l-irkuprar fuq sit sekondarju.
2. CCP iżżomm sit sekondarju tal-ipproċessar kapaċi jiżgura l-kontinwità tal-funzjonijiet kritiċi kollha tas-CCP li jkun identiku għas-sit primarju. Is-sit sekondarju jkollu profil tar-riskju ġeografiku li huwa distint minn dak tas-sit primarju.
3. CCP iżżomm jew ikollha aċċess immedjat għal sit sekondarju tal-operat, tal-anqas, sabiex il-persunal ikun jista’ jiżgura l-kontinwità tas-servizz jekk il-post primarju tal-operat ma jkunx disponibbli.
4. Min-naħa tas-CCP, titqies il-ħtieġa ta’ siti addizzjonali ta’ pproċessar, b’mod partikolari jekk id-diversità tal-profili tar-riskji tas-siti primarji u sekondarji ma jipprovdux biżżejjed kunfidenza li l-għanijiet ta’ kontinwità tal-operat tas-CCP se jintlaħqu fis-sitwazzjonijiet kollha.
Artikolu 20
Testjar u monitoraġġ
1. CCP tittestja u timmonitorja l-politika ta’ kontinwità tal-operat u l-pjan ta’ rkupru minn diżastru tagħha f’intervalli regolari u wara modifikazzjonijiet sinifikanti jew bidliet fis-sistemi jew funzjonijiet relatati biex ikun żgurat li l-politika ta’ kontinwità tal-operat qiegħda tilħaq l-għanijiet iddikjarati inkluż l-għan ta’ ħin massimu ta’ rkuprar ta’ sagħtejn. It-testijiet jiġu ppjanati u ddokumentati.
2. L-ittestjar tal-politika ta’ kontinwità tal-operat u tal-pjan ta’ rkupru minn diżastru jissodisfa l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
jinvolvi xenarji ta’ diżastri fuq skala kbira u trasferimenti awtomatiċi bejn siti primarji u sekondarji;
(b)
jinkludi l-involviment tal-membri tal-ikklerjar, tal-fornituri esterni u l-istituzzjonijiet rilevanti tal-infrastruttura finanzjarja li magħhom ġew identifikati interdipendenzi fil-politika ta’ kontinwità tal-operat.
Artikolu 21
Manutenzjoni
1. CCP tirrevedi u taġġorna regolarment il-politika ta’ kontinwità ta’ operat tagħha biex tinkludi l-funzjonijiet kritiċi kollha u l-istrateġija ta’ rkupru l-aktar xierqa għalihom.
2. CCP regolarment tirrevedi u taġġorna l-pjan ta’ rkupru minn diżastru tagħha biex tinkludi l-istrateġija ta’ rkupru l-aktar xierqa għall-funzjonijiet kritiċi kollha.
3. L-aġġornamenti għall-politika ta’ kontinwità tal-operat u l-pjan ta’ rkupru minn diżastru jqisu r-riżultati tat-testijiet u r-rakkomandazzjonijiet ta’ analiżi indipendenti u analiżi oħra u ta’ awtoritajiet kompetenti. Is-CCPs jirrevedu l-politika ta’ kontinwità tal-operat u l-pjan ta’ rkupru minn diżastru tagħhom wara kull interruzzjoni sinifikanti, biex jidentifikaw l-kawżi u kwalunkwe titjib meħtieġ għall-operazzjonijiet, il-politika ta’ kontinwità tal-operat u l-pjan ta’ rkupru minn diżastru tas-CCP.
Artikolu 22
Ġestjoni ta’ kriżi
1. CCP ikollha funzjoni ta’ ġestjoni ta’ kriżi biex taġixxi f’każ ta’ emerġenza. Il-proċedura ta’ ġestjoni ta’ kriżi tkun ċara u ddokumentata bil-miktub. Il-bord jimmonitorja l-funzjoni ta’ ġestjoni ta’ kriżi u jirċievi u janalizza regolarment rapporti dwarha.
2. Il-funzjoni ta’ ġestjoni ta’ kriżi jkun fiha proċeduri ċari u strutturati sew biex timmaniġġja komunikazzjonijiet interni u esterni ta’ kriżi waqt każ ta’ kriżi.
3. Wara każ ta’ kriżi, is-CCP twettaq analiżi ta’ kif ittrattat il-kriżi. L-analiżi tinkorpora, fejn rilevanti, kontribuzzjonijiet minn membri tal-ikklerjar u l-partijiet interessati esterni oħra.
Artikolu 23
Komunikazzjoni
1. CCP ikollha pjan ta’ komunikazzjoni li jiddokumenta l-mod li bih il-maniġment superjuri, il-bord u l-partijiet interessati esterni rilevanti, inklużi l-awtoritajiet kompetenti, il-membri tal-ikklerjar, klijenti, aġenti tas-saldu, sistemi ta’ saldu u pagament tat-titoli u ċentri tan-negozjar jibqgħu jiġu adegwatament infurmati matul kriżi.
2. Analiżi tax-xenarji, analiżi tar-riskju, analiżi u riżultati tal-monitoraġġ u t-testijiet ikunu rrapportati lill-bord.
KAPITOLU VI
MARĠNI
(l-Artikolu 41 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 24
Persentaġġ
1. CCP tikkalkula l-marġni inizjali biex ikopru l-iskoperturi li jirriżultaw minn movimenti fis-suq għal kull strument finanzjarju li jkun kollateralizzat abbażi ta’ prodott, matul il-perjodu ta’ żmien iddefinit fl-Artikolu 25 u billi jitqies orizzont ta’ żmien għal-likwidazzjoni tal-pożizzjoni kif iddefinit fl-Artikolu 26. Għall-kalkolu tal-marġni inizjali s-CCP mill-inqas jirrispettaw l-intervall ta’ kunfidenza li ġejjin:
(a)
għal derivattivi OTC, 99,5 %;
(b)
għal strumenti finanzjarji għajr derivattivi OTC, 99 %.
2. Biex jiġi stabbilit l-intervall ta’ kunfidenza adegwat għal kull klassi ta’ strumenti finanzjarji ikklerjati minnha, CCP tqis ukoll il-fatturi li ġejjin:
(a)
il-kumplessitajiet u l-livell ta’ inċertezzi fl-ipprezzar tal-klassi ta’ strumenti finanzjarji li jistgħu jillimitaw il-validazzjoni tal-kalkolu tal-marġni inizjali u dik ta’ varjazzjoni;
(b)
il-karatteristiċi tar-riskju tal-klassi ta’ strumenti finanzjarji, li jistgħu jinkludu, iżda mhumiex limitati għal, il-volatilità, it-tul ta’ żmien, il-likwidità, karatteristiċi mhux lineari tal-prezz, riskju ta’ inadempjenza mhux mistennija u riskju ta’ korrelazzjoni mhux favorevoli;
(c)
il-livell sa fejn kontrolli tar-riskju oħra ma jillimitawx b’mod adegwat l-iskoperturi tal-kreditu;
(d)
l-ingranaġġ inerenti tal-klassi ta’ strumenti finanzjarji, inkluż jekk il-klassi ta’ strument finanzjarju hijiex sostanzjalment volatili, ikkonċentrata ħafna bejn ftit protagonisti tas-suq jew tista’ tkun diffiċli li tingħalaq.
3. Is-CCP tinforma l-awtorità kompetenti tagħha u l-membri tal-ikklerjar tagħha dwar il-kriterji kkunsidrati sabiex jiġi ddeterminat il-persentaġġ applikat għall-kalkolu tal-marġni għal kull klassi ta’ strumenti finanzjarji.
4. Meta CCP tikklerja derivattivi OTC li jkollhom l-istess karatteristiċi ta’ riskju bħal derivattivi eżegwiti fi swieq regolati jew f’suq ekwivalenti ta’ pajjiż terz, abbażi ta’ valutazzjoni tal-fatturi ta’ riskju elenkati fil-paragrafu 2, is-CCP tista’ tuża intervall ta’ kunfidenza alternattiv ta’ mill-inqas 99 % għal dawk il-kuntratti jekk ir-riskji tal-kuntratti ta’ derivattivi OTC ikklerjati minnha jkunu adegwatament mitigati bl-użu ta’ tali intervall ta’ kunfidenza u jkunu rispettati l-kundizzjonijiet fil-paragrafu 2.
Artikolu 25
Orizzont ta’ żmien għall-kalkolu tal-volatilità storika
1. CCP tiżgura li skont il-mudell ta’ metodoloġija tagħha u l-proċess ta’ validazzjoni tagħha stabbiliti skont il-Kapitolu XII, marġni inizjali jkopru mill-inqas, bl-intervall ta’ kunfidenza ddefinit fl-Artikolu 24 u għall-perjodu ta’ likwidazzjoni ddefinit fl-Artikolu 26, l-iskoperturi li jirriżultaw minn volatilità storika kkalkulata abbażi ta’ dejta li tkopri mill-inqas l-aħħar 12-il xahar.
Is-CCP tiżgura li d-dejta użata għall-kalkolu tal-volatilità storika tkopri firxa sħiħa ta’ kundizzjonijiet tas-suq, inklużi perjodi ta’ stress.
2. CCP tista’ tuża kwalunkwe orizzont ta’ żmien ieħor għall-kalkolu tal-volatilità storika sakemm l-użu ta’ tali orizzonti ta’ żmien jirriżulta f’rekwiżiti tal-marġini li jkunu għolja tal-anqas daqs dawk miksuba maż-żmien bil-perjodu ta’ żmien iddefinit fil-paragrafu 1.
3. Parametri tal-marġini għal strumenti finanzjarji mingħajr perjodu ta’ osservazzjoni storika jkunu bbażati fuq suppożizzjonijiet konservattivi. CCP tadatta minnufih il-kalkolu tal-marġini meħtieġa abbażi ta’ analiżi tal-istorja tal-prezz tal-istrumenti finanzjarji ġodda.
Artikolu 26
Orizzonti ta’ żmien għall-perjodu ta’ likwidazzjoni
1. CCP tiddefinixxi l-orizzonti ta’ żmien għall-perjodu ta’ likwidazzjoni billi tqis il-karatteristiċi tal-istrument finanzjarju kklerjat, is-suq fejn dan jiġi nnegozjat, u l-perjodu għall-kalkolu u l-ġbir tal-marġini. Dawn il-perjodi ta’ likwidazzjoni jkunu mill-inqas:
(a)
ħamest ijiem ta’ operat għal derivattivi OTC;
(b)
jumejn ta’ operat għal strumenti finanzjarji għajr derivattivi OTC.
2. Fil-każijiet kollha, għad-determinazzjoni ta’ perjodu ta’ likwidazzjoni adegwat, is-CCP tevalwa u tgħodd mill-inqas dawn li ġejjin:
(a)
l-itwal perjodu possibbli li jista’ jgħaddi mill-aħħar ġbir tal-marġini sad-dikjarazzjoni ta’ inadempjenza mis-CCP jew l-attivazzjoni tal-proċess tal-ġestjoni tal-inadempjenza mis-CCP;
(b)
il-perjodu stmat meħtieġ biex tiġi mfassla u eżegwita l-istrateġija għall-ġestjoni tal-inadempjenza ta’ membru tal-ikklerjar skont il-partikolaritajiet ta’ kull klassi ta’ strument finanzjarju, inkluż il-livell tagħha ta’ likwidità u d-daqs u l-konċentrazzjoni tal-pożizzjonijiet, u s-swieq li s-CCP se tuża biex tagħlaq jew tiħħeġġja kompletament pożizzjoni ta’ membru tal-ikklerjar;
(c)
fejn rilevanti, il-perjodu meħtieġ biex jiġi kopert ir-riskju tal-kontraparti li tkun esposta għalih is-CCP.
3. Fl-evalwazzjoni tal-perjodi ddefiniti fil-paragrafu 2, is-CCP tikkunsidra, mill-inqas, il-fatturi indikati fl-Artikolu 24(2) u l-perjodu ta’ żmien għall-kalkolu tal-volatilità storika kif iddefinit fl-Artikolu 25.
4. Meta CCP tikklerja derivattivi OTC li jkollhom l-istess karatteristiċi tar-riskju bħal derivattivi eżegwiti fi swieq regolati jew suq ekwivalenti ta’ pajjiż terz, tista’ tuża orizzont ta’ żmien għall-perjodu ta’ likwidazzjoni differenti minn dak speċifikat fil-paragrafu 1, sakemm tkun tista’ turi lill-awtoritajiet kompetenti li:
(a)
tali orizzont ta’ żmien ikun aktar xieraq minn dak speċifikat fil-paragrafu 1 fid-dawl tal-karatteristiċi speċifiċi tad-derivattivi OTC rilevanti;
(b)
tali orizzont ta’ żmien ikun mill-inqas jumejn ta’ operat.
Artikolu 27
Proviżjonament ta’ marġni ta’ portafoll
1. CCP tista’ tippermetti kumpens jew tnaqqis fil-marġini meħtieġa fl-istrumenti finanzjarji li tikklerja jekk ir-riskji fil-prezz ta’ strument finanzjarju wieħed jew sett ta’ strumenti finanzjarji ikun ikkorrelatat b’mod sostanzjali u affidabbli, jew abbażi ta’ parametru statistiku ta’ dipendenza, mar-riskji fil-prezz ta’ strumenti finanzjarji oħra.
2. Is-CCP tiddokumenta l-approċċ tagħha fuq il-proviżjonament ta’ marġni tal-portafoll u tipprovdi tal-anqas li l-korrelazzjoni, jew parametru statistiku ekwivalenti ta’ dipendenza, bejn żewġ strumenti finanzjarji jew aktar ikklerjati, tintwera bħala li hija affidabbli tul il-perjodu retrospettiv ikkalkulat skont l-Artikolu 25 u turi reżistenza waqt xenarji storiċi jew ipotetiċi ta’ stress. Is-CCP turi l-eżistenza ta’ ġustifikazzjoni ekonomika għar-relazzjoni tal-prezzijiet.
3. L-istrumenti finanzjarji kollha li għalihom jiġi applikat il-proviżjonament ta’ marġni ta’ portafoll ikunu koperti mill-istess fond tal-inadempjenza. Permezz ta’ deroga, jekk CCP tista’ turi bil-quddiem lill-awtorità kompetenti tagħha u lill-membri tal-ikklerjar tagħha kif telf potenzjali ikun allokat bejn il-fondi ta’ inadempjenza differenti u li tkun stabbilixxiet id-dispożizzjonijiet meħtieġa fir-regoli tagħha, il-proviżjonament ta’ marġni ta’ portafoll jista’ jiġi applikat għal strumenti finanzjarji koperti minn fondi ta’ inadempjenza differenti.
4. Fejn il-proviżjonament ta’ marġni ta’ portafoll ikopri diversi strumenti, l-ammont tat-tnaqqis fil-marġni ma għandux ikun akbar minn 80 % tad-differenza bejn is-somma tal-marġni għal kull prodott ikkalkulat fuq bażi individwali u l-marġni kkalkulat abbażi ta’ stima kombinata tal-iskopertura għall-portafoll ikkombinat. Meta s-CCP ma tkunx esposta għal ebda riskju potenzjali mit-tnaqqis fil-marġni, tista’ tapplika tnaqqis sa 100 % ta’ dik id-differenza.
5. It-tnaqqis fil-marġni relatat ma’ proviżjonament ta’ marġni tal-portafoll ikun soġġett għal programm sod ta’ testjar tal-istress skont il-Kapitolu XII.
Artikolu 28
Proċikliċità
1. CCP tiżgura li l-politika tagħha għall-għażla u r-reviżjoni tal-intervall ta’ kunfidenza, il-perjodu ta’ likwidazzjoni u l-perjodu retrospettiv iwasslu għal rekwiżiti tal-marġini li jħarsu ‘l quddiem, stabbli u prudenti li jillimitaw il-proċiklikalità sal-punt fejn is-sodezza u s-sigurtà finanzjarja tas-CCP ma jkunux affetwati b’mod negattiv. Dan jinkludi li jiġu evitati bidliet, meta possibbli, ta’ interruzzjoni jew kbar fir-rekwiżiti tal-marġini u li jiġu stabbiliti proċeduri trasparenti u prevedibbli għall-aġġustament tar-rekwiżiti tal-marġini b’reazzjoni għall-kundizzjonijiet tas-suq dejjem jinbidlu. Meta tagħmel dan, is-CCP tapplika mill-inqas waħda mill-alternattivi li ġejjin:
(a)
jiġi applikat bafer tal-marġni ugwali mill-inqas għal 25 % tal-marġini kkalkulati li jippermetti li jiġu temporanjament eżawriti f’perjodi fejn rekwiżiti tal-marġni kkalkulati qed jiżdiedu b’mod sinifikanti;
(b)
jiġi assenjat piż ta’ mill-inqas 25 % lil osservazzjonijiet ta’ stress fil-perjodu retrospettiv ikkalkulat skont l-Artikolu 26;
(c)
jiġi żgurat li r-rekwiżiti tal-marġini tagħha ma jkunux inqas minn dawk li jiġu kkalkulati bl-użu tal-volatilità stmata tul perjodu retrospettiv storiku ta’ 10 snin.
2. Meta CCP tirrevedi l-parametri tal-mudell tal-marġni sabiex jirriflettu aħjar il-kundizzjonijiet attwali tas-suq, tqis kwalunkwe effett proċikliku potenzjali ta’ tali reviżjoni.
KAPITOLU VII
FOND TAL-INADEMPJENZA
(l-Artikolu 42 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 29
Qafas u governanza
1. Biex jiġi ddeterminat id-daqs minimu ta’ fond tal-inadempjenza u l-ammont ta’ riżorsi finanzjarji oħra meħtieġa biex jissodisfaw ir-rekwiżiti tal-Artikoli 42 u 43 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, filwaqt li jitqiesu d-dipendenzi tal-grupp, CCP timplimenta qafas ta’ politika interna għad-definizzjoni tat-tipi ta’ kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli li jistgħu jesponuha għall-akbar riskju.
2. Il-qafas jinkludi dikjarazzjoni li tiddeskrivi kif is-CCP tiddefinixxi kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli. Din tkun kompletament ddokumentata u miżmuma skont l-Artikolu 12.
3. Il-qafas jiġi diskuss mill-kumitat tar-riskju u approvat mill-bord. Is-saħħa tal-qafas u l-ħila tiegħu li jirrifletti ċ-ċaqliq fis-suq ikunu soġġetti tal-anqas għal reviżjoni annwali. L-analiżi tiġi diskussa mill-kumitat tar-riskju u approvat mill-bord.
Artikolu 30
Identifikazzjoni ta’ kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli
1. Il-qafas deskritt fl-Artikolu 29 jirrifletti l-profil tar-riskju tas-CCP, filwaqt li jitqiesu skoperturi transfruntiera u bejn il-muniti fejn rilevanti. Jidentifika r-riskji kollha tas-suq li CCP tkun esposta għalihom wara l-inadempjenza ta’ membru tal-ikklerjar wieħed jew aktar, inkluż ċaqliq sfavorevoli fil-prezzijiet tas-suq ta’ strumenti kklerjati, likwidità tas-suq imnaqqsa għal dawn l-istrumenti, u tnaqqis fil-valur ta’ likwidazzjoni ta’ kollateral. Il-qafas jirrefletti wkoll riskji addizzjonali għas-CCP li jirriżultaw minn falliment simultanju ta’ entitajiet fil-grupp tal-membru tal-ikklerjar inadempjenti.
2. Il-qafas għandu jidentifika individwalment is-swieq kollha li CCP hija esposta għalihom f’xenarju ta’ membru tal-ikklerjar inadempjenti. Għal kull suq identifikat is-CCP tispeċifika l-kundizzjonijiet estremi iżda plawsibbli ibbażati, mill-anqas fuq:
(a)
sensiela ta’ xenarji storiċi, inklużi perjodi ta’ movimenti estremi tas-suq osservati matul l-aħħar 30 sena, jew minn meta ilha disponibbli dejta affidabbli, li kieku tkun esponiet lis-CCP għall-akbar riskju finanzjarju. Jekk CCP tiddeċiedi li rikorrenza ta’ istanza storika ta’ movimenti kbar fil-prezzijiet mhijiex plawsibbli, tiġġustifika l-omissjoni tagħha fil-qafas lill-awtorità kompetenti;
(b)
sensiela ta’ xenarji futuri potenzjali, msejsa fuq suppożizzjonijiet konsistenti dwar il-volatilità tas-suq u l-korrelazzjoni tal-prezzijiet fost is-swieq u l-istrumenti finanzjarji, ibbażati kemm fuq valutazzjonijiet kwantitattivi kif ukoll kwalitattivi tal-kundizzjonijiet tas-suq potenzjali.
3. Il-qafas iqis wkoll, kwantitattivament u kwalitattivament, sa fejn movimenti estremi fil-prezzijiet jistgħu jseħħu simultanjament fi swieq identifikati diversi. Il-qafas jirrikonoxxi li korrelazzjonijiet storiċi tal-prezzijiet jistgħu jinqasmu f’kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli.
Artikolu 31
Analiżi ta’ xenarji estremi iżda plawsibbli
Il-proċeduri deskritti fl-Artikolu 30 jiġu riveduti mis-CCP fuq bażi regolari, filwaqt li jitqiesu l-iżviluppi rilevanti kollha fis-suq u l-iskala u l-konċentrazzjoni ta’ skoperturi ta’ membru tal-ikklerjar. Is-sett ta’ xenarji storiċi u ipotetiċi użati minn CCP biex tidentifika kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli jiġu riveduti mis-CCP, b’konsultazzjoni mal-kumitat tar-riskji, mill-anqas darba fis-sena u aktar spiss meta żviluppi tas-suq jew bidliet materjali għas-sett ta’ kuntratti ikklerjati mis-CCP jaffettwaw is-suppożizzjonijiet sottostanti għax-xenarji u jistgħu jesiġu aġġustament għax-xenarji. Bidliet materjali fil-qafas jiġu rappurtati lill-bord.
KAPITOLU VIII
KONTROLLI TAR-RISKJU TAL-LIKWIDITÀ
(l-Artikolu 44 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 32
Valutazzjoni tar-riskju tal-likwidità
1. CCP tistabilixxi qafas b’saħħtu għall-ġestjoni tar-riskju tal-likwidità li jinkludi għodda operazzjonali u analitiċi biex jidentifikaw, ikejlu u jimmonitorjaw il-flussi ta’ saldu u finanzjament tagħha fuq bażi kontinwa u fil-ħin, inkluż l-użu tagħha ta’ likwidità ta’ matul l-istess jum. Is-CCPs jivvalutaw regolarment id-disinn u t-tħaddim tal-qafas ta’ ġestjoni tal-likwidità tagħhom, inkluż billi jitqiesu r-riżultati tat-testijiet tal-istress.
2. Qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità ta’ CCP ikun b’saħħtu biżżejjed biex jiżgura li s-CCP tista’ teżegwixxi obbligi ta’ pagament u saldu fil-muniti rilevanti kollha hekk kif isiru dovuti, inkluż fejn xieraq matul l-istess jum. Qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità ta’ CCP jinkludi wkoll il-valutazzjoni tal-ħtiġijiet futuri potenzjali ta’ likwidità tagħha taħt sensiela wiesgħa ta’ xenarji potenzjali ta’ stress. Xenarju ta’ stress jinkludi l-inadempjenza ta’ membri tal-ikklerjar skont l-Artikolu 44 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 mid-data ta’ inadempjenza sa tmiem il-perjodu ta’ likwidazzjoni u r-riskju tal-likwidità ġġenerat mill-politika u l-proċeduri ta’ investiment tas-CCP f ‘kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli.
3. Il-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità jinkludi pjan ta’ likwidità li huwa ddokumentat u miżmum skont l-Artikolu 12. Il-kontenut minimu tal-pjan ta’ likwdità jinkludi l-proċeduri tas-CCP għal:
(a)
il-ġestjoni u monitoraġġ, mill-inqas darba kuljum, tal-ħtiġijiet ta’ likwidità tagħha f’sensiela ta’ xenarji tas-suq;
(b)
iż-żamma ta’ biżżejjed riżorsi finanzjarji likwidi biex ikopru l-ħtiġijiet ta’ likwidità tagħha u jiddistingwu bejn l-użu tat-tipi differenti ta’ riżorsi likwidi;
(c)
il-valutazzjoni ta’ kuljum u l-valwazzjoni tal-assi likwidi disponibbli għas-CCP u l-ħtiġijiet ta’ likwidità tagħha;
(d)
l-identifikazzjoni ta’ sorsi ta’ riskju tal-likwidità;
(e)
il-valutazzjoni ta’ termini ta żmien li matulhom ikunu disponibbli r-riżorsi finanzjarji likwidi tas-CCP;
(f)
il-kunsiderazzjoni tal-ħtiġijiet potenzjali ta’ likwdità li joħorġu mill-ħila tal-membri tal-ikklerjar l-kapaċità li jikkonvertu kollateral fi flus għal dak mhux fi flus;
(g)
il-proċessi fil-każ ta’ diskrepanzi fil-likwidità;
(h)
ir-riforniment ta’ kwalunkwe riżorsa finanzjarja li tista’ tuża waqt każ ta’ stress.
Il-bord tas-CCP japprova l-pjan wara konsultazzjoni mal-kumitat tar-riskju.
4. CCP tivvaluta r-riskju tal-likwidità li qed taffronta inkluż fejn is-CCP jew il-membri tal-ikklerjar tagħha ma jistgħux jissodisfaw l-obbligi ta’ pagament tagħhom meta dovut bħala parti minn proċess tal-ikklerjar jew tas-saldu, billi titqies ukoll l-attività ta’ investment tas-CCP. Il-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju jindirizza l-ħtiġijiet ta’ likwidità li jirriżultaw mir-relazzjonijiet tas-CCP ma’ kwalunkwe entità li s-CCP ikollha skopertura tal-likwdità għaliha:
(a)
banek ta’ saldu;
(b)
sistemi ta’ pagamenti;
(c)
sistemi ta’ saldu ta’ titoli;
(d)
aġenti nostro;
(e)
banek depożitarji;
(f)
fornituri ta’ likwidità;
(g)
CCPs interoperabbli;
(h)
fornituri ta’ servizzi.
5. CCP tqis kwalunkwe interdipendenza bejn l-entitajiet elenkati fil-paragrafu 4 u relazzjonijiet multipli li entità elenkata fil-paragrafu 4 jista’ jkollha ma’ CCP fil-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità tagħha.
6. CCP tistabbilixxi rapport ta’ kuljum dwar il-ħtiġijiet u r-riżorsi taħt il-punti (a), (b) u (c) tal-paragrafu 3 u rapport kull tliet xhur dwar il-pjan ta’ likwidità tagħha taħt punti (d) sa (h) tal-paragrafu 3. Ir-rapporti ikunu dokumentati u miżmuma skont il-Kapitolu IV.
Artikolu 33
Aċċess għal-likwidità
1. CCP iżżomm, f’kull munita rilevanti, riżorsi likwidi proporzjonati mar-rekwiżiti ta’ likwidità tagħha, iddefiniti skont l-Artikolu 44 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 u l-Artikolu 32 ta’ dan ir-Regolament. Dawn ir-riżorsi likwidi ikunu limitati għal:
(a)
flus iddepożitati fil-bank ċentrali ta’ emissjoni;
(b)
flus iddepożitati f’istituzzjonijiet ta’ kreditu awtorizzati skont l-Artikolu 47;
(c)
linji impenjati ta’ kreditu jew arranġamenti ekwivalenti ma’ membri tal-ikklerjar mhux inadempjenti;
(d)
ftehimiet impenjati ta’ riakkwist;
(e)
strumenti finanzjarji kummerċjabbli ħafna li jissodisfaw ir-rekwiżiti tal-Artikolu 45 u l-Artikolu 46 u li s-CCP tista’ turi li huma disponibbli minnufih u konvertibbli fi flus fuq bażi tal-istess jum bl-użu ta’ arranġamenti ta’ finanzjament prestabbiliti u affidabbli ħafna, inkluż f’kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress.
2. CCP tikkunsidra l-muniti li fihom huma denominati l-obbligazzjonijiet tagħha u tqis l-effett potenzjali ta’ kundizzjonijiet ta’ stress fuq il-ħila tagħha li taċċessa s-suq ta’ muniti barranin b’mod konsistenti ma’ ċikli ta’ saldu ta’ titoli ta’ sistemi ta’ kambju u saldu tat-titoli.
3. Linji impenjati ta’ kreditu kontra kollateral ipprovduti minn membri tal-ikklerjar ma jingħaddux darbtejn bħala riżorsi likwidi. CCP tieħu azzjoni biex timmonitorja u tikkontrolla l-konċentrazzjoni tal-iskoperturi tar-riskju tal-likwidità għal fornituri individwali ta’ likwidità.
4. CCP twettaq diliġenza dovuta rigoruża li l-fornituri ta’ likwidità tagħha jkollhom kapaċità biżżejjed biex jaġixxu skont l-arranġamenti tal-likwidità.
5. CCP tittestja perjodikament il-proċeduri tagħha biex taċċessa arranġamenti ta’ finanzjament prestabbiliti. Dan jista’ jinkludi l-estrazzjoni ta’ ammonti ta’ ttestjar tal-linji kummerċjali ta’ kreditu, biex tiġi vverifikata l-ħeffa ta’ aċċess għar-riżorsi u l-affidabbiltà tal-proċeduri.
6. CCP ikollha proċeduri dettaljati fi ħdan il-pjan ta’ likwidità tagħha għall-użu tar-riżorsi finanzjarji likwidi tagħha biex tissodisfa l-obbligi ta’ pagament tagħha matul diskrepanza fil-likwidità. Il-proċeduri ta’ likwidità jiddikjaraw b’mod ċar meta jintużaw ċerti riżorsi. Il-proċeduri jiddeskrivu wkoll kif ikun hemm aċċess għal depożiti ta’ flus jew investimenti mil-lum għal għada ta’ depożiti ta’ flus, kif jiġu eżegwiti tranżazzjonijiet tas-suq fl-istess ġurnata, jew kif jistgħu jintużaw linji ta’ likwidità prestabbiliti. Dawn il-proċeduri jiġu ttestjati regolarment. CCP tistabbilixxi wkoll pjan adegwat għat-tiġdid ta’ arranġamenti ta’ finanzjament qabel l-iskadenzi tagħhom.
Artikolu 34
Riskju tal-konċentrazzjoni
1. CCP timmonitorja u tikkontrolla mill-qrib il-konċentrazzjoni tal-iskopertura tagħha għal riskju tal-likwidità, inklużi l-iskoperturi tagħha għall-entitajiet elenkati fl-Artikolu 32(4) u għal entitajiet fl-istess grupp.
2. Il-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità ta’ CCP jinkludi l-applikazzjoni tal-limiti ta’ skopertura u konċentrazzjoni.
3. CCP tiddefinixxi proċessi u proċeduri għal ksur tal-limiti tal-konċentrazzjoni.
KAPITOLU IX
KASKATA TAL-INADEMPJENZA
(l-Artikolu 45 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 35
Kalkolu tal-ammont ta’ riżorsi proprji tas-CCP biex jintużaw fil-kaskata tal-inadempjenza
1. CCP iżżomm, u tindika separatament fil-karta tal-bilanċ tagħha, ammont ta’ riżorsi proprji apposta għall-fini stipulat fl-Artikolu 45(4) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012.
2. CCP tikkalkula l-ammont minimu msemmi fil-paragrafu 1 billi timmultiplika l-kapital minimu, inkluż il-qligħ miżmum u r-riżervi, miżmuma skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 u Regolament ta’ delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 152/2013 (8) b’25 %.
Is-CCP tirrevedi dak l-ammont minimu fuq bażi annwali.
3. Fejn is-CCP tkun stabbilixxiet iżjed minn fond tal-inadempjenza wieħed għall-klassijiet differenti ta’ strumenti finanzjarji ikklerjati minnha, it-total iddedikat ta’ riżorsi proprji kkalkolat skont il-paragrafu 1 jiġi allokat lil kull fond tal-inadempjenza b’mod proporzjonat għad-daqs ta’ kull fond tal-inadempjenza, biex jiġu indikati separatament fil-karta ta’ bilanċ tagħha u użati għall-inadempjenzi li jirriżultaw f’segmenti differenti tas-suq li l-fondi inadempjenza jirreferu għalihom.
4. L-ebda riżorsi oħra għajr il-kapital, inkluż il-qligħ miżmum u r-riżervi, kif imsemmi fl-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 ma jistgħu jintużaw biex jikkonformaw mar-rekwiżit skont il-paragrafu 1.
Artikolu 36
Żamma tal-ammont ta’ riżorsi proprji tas-CCP biex jintużaw fil-kaskata tal-inadempjenza
1. CCP tinforma minnufih lill-awtorità kompetenti jekk l-ammont ta’ riżorsi proprji ddedikati miżmum jaqa’ taħt l-ammont meħtieġ mill-Artikolu 35, flimkien mar-raġunijiet għall-ksur u deskrizzjoni komprensiva bil-miktub tal-miżuri u l-iskeda għar-riforniment ta’ tali ammont.
2. Fejn inadempjenza sussegwenti ta’ membru tal-ikklerjar wieħed jew aktar isseħħ qabel ma CCP tkun introduċiet mill-ġdid ir-riżorsi proprji ddedikati, jintuża biss l-ammont residwu tar-riżorsi proprji ddedikati allokati għall-fini tal-Artikolu 45 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012.
3. CCP tintroduċi mill-ġdid ir-riżorsi proprji ddedikati mill-inqas fi żmien xahar min-notifika skont il-paragrafu 1.
KAPITOLU X
KOLLATERAL
(l-Artikolu 46 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 37
Rekwiżiti ġenerali
CCP tistabbilixxi u timplimenta politiki u proċeduri trasparenti u prevedibbli biex tivvaluta u timmonitorja kontinwament l-likwidità tal-assi aċċettati bħala kollateral u tieħu azzjoni ta’ rimedju fejn ikun xieraq.
CCP tirrevedi l-politiki u l-proċeduri tal-assi eliġibbli tagħha mill-inqas darba fis-sena. Din ir-reviżjoni għandha titwettaq ukoll kull darba li sseħħ xi bidla materjali li taffettwa l-iskopertura għar-riskju tas-CCP.
Artikolu 38
Kollataral fi flus
Għall-finijiet tal-Artikolu 46(1) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, kollateral likwidu ħafna fil-forma ta’ flus ikun denominat f’waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
munita li għaliha s-CCP tista’ turi lill-awtoritajiet kompetenti li hija kapaċi timmaniġġja adegwatament ir-riskju;
(b)
munita li biha is-CCP tikklerja tranżazzjonijiet, fil-limitu tal-kollateral meħtieġ biex ikopri l-iskoperturi tas-CCP f’dik il-munita.
Artikolu 39
Strumenti finanzjarji
Għall-finijiet tal-Artikolu 46(1) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, l-istrumenti finanzjarji, il-garanziji bankarji u d-deheb li jissodisfaw il-kundizzjonijiet stipulati fl-Anness I, jitqiesu bħala kollateral likwidu ħafna.
Artikolu 40
Valwazzjoni tal-kollateral
1. Għall-finijiet ta’ valwazzjoni ta’ kollateral likwidu ħafna kif iddefinit fl-Artikolu 37, CCP tistabbilixxi u timplimenta politiki u proċeduri sabiex timmonitorja, fuq bażi ta’ kważi ħin reali, il-kwalità tal-kreditu, il-likwidità tas-suq u l-volatilità tal-prezz ta’ kull assi aċċettat bħala kollateral. CCP timmonitorja fuq bażi regolari, u mill-inqas darba fis-sena, l-adegwatezza tal-politiki u l-proċeduri ta’ valwazzjoni tagħha. Din ir-reviżjoni titwettaq ukoll kull darba li sseħħ xi bidla materjali li taffettwa l-iskopertura għar-riskju tas-CCP.
2. CCP tagħmel valwazzjoni tal-kollateral tagħha skont is-suq fuq bażi ta’ kważi ħin reali u, fejn mhux possibbli, CCP tkun kapaċi li turi lill-awtoritajiet kompetenti li hija kapaċi timmaniġġja r-riskji.
Artikolu 41
Telf impost
1. CCP tistabbilixxi u timplimenta politiki u proċeduri sabiex tiddetermina telf impost prudenti li japplika għall-valur tal-kollateral.
2. Telf impost jirrikonoxxi li kollateral jista’ jeħtieġ li jkun likwidat f’kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress u jqis iż-żmien meħtieġ biex jillikwidah. Is-CCP turi lill-awtorità kompetenti li telf impost ikun ikkalkulat b’mod konservattiv li jillimita, sa fejn hu possibbli, l-effetti proċikliċi possibbli. Għal kull assi kollaterali, it-telf impost ikun iddeterminat billi jitqiesu l-kriterji rilevanti, inklużi:
(a)
it-tip ta’ assi u l-livell tar-riskju tal-kreditu assoċjat mal-istrument finanzjarju abbażi ta’ valutazzjoni interna mis-CCP. Fit-twettiq ta’ tali valutazzjoni, is-CCP tapplika metodoloġija ddefinita u oġġettiva li mhux se tiddependi għalkollox fuq l-opinjonijiet esterni u li tqis ir-riskju li jirriżulta mill-istabbiliment tal-emittent f’pajjiż partikolari;
(b)
il-maturità tal-assi;
(c)
il-volatilità storika u futura ipotetika fil-prezzijiet tal-assi f’kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress;
(d)
il-likwidità tas-suq sottostanti, inklużi firxiet ta’ offerta/talba;
(e)
ir-riskju tal-kambju, jekk ikun hemm;
(f)
riskju ta’ korrelazzjoni mhux favorevoli.
3. CCP timmonitorja fuq bażi regolari l-adegwatezza tat-telf impost. CCP tirrevedi il-politiki u l-proċeduri tat-telf impost mill-inqas kull sena u kull meta sseħħ xi bidla materjali li taffettwa l-iskopertura għar-riskju tas-CCP, iżda tevita kemm jista’ jkun bidliet ta’ interruzzjoni jew kbar li jistgħu jintroduċu proċiklikalità. il-politiki u l-proċeduri dwar it-telf impost ikunu vvalidati indipendentement mill-inqas kull sena.
Artikolu 42
Limiti tal-konċentrazzjoni
1. CCP tistabbilixxi u timplimenta politiki u proċeduri biex tiżgura li l-kollateral jibqa’ ddiversifikat biżżejjed biex jippermetti l-likwidazzjoni tiegħu fi żmien iddefinit ta’ parteċipazzjoni mingħajr impatt sinifikanti fuq is-suq. Il-politiki u l-proċeduri jiddeterminaw il-miżuri għall-mitigazzjoni tar-riskju li jiġu applikati meta jinqabżu l-limiti tal-konċentrazzjoni speċifikati fil-paragrafu 2.
2. CCP tiddetermina l-limiti tal-konċentrazzjoni fil-livell ta’:
(a)
emittenti individwali;
(b)
tip ta’ emittent;
(c)
tip ta’ assi;
(d)
kull membru tal-ikklerjar;
(e)
il-membri tal-ikklerjar kollha.
3. Il-limiti tal-konċentrazzjoni jiġu determinati b’mod konservattiv filwaqt li jitqiesu l-kriterji rilevanti kollha, inklużi:
(a)
strumenti finanzjarji maħruġa minn emittenti tal-istess tip f’termini tas-settur ekonomiku, tal-attività, tar-reġjun ġeografiku;
(b)
il-livell tar-riskju tal-kreditu tal-istrument finanzjarju jew tal-emittent abbażi ta’ valutazzjoni interna mis-CCP. Fit-twettiq ta’ tali valutazzjoni, is-CCP tapplika metodoloġija ddefinita u oġġettiva li mhux se tiddependi għalkollox fuq l-opinjonijiet esterni u li tqis ir-riskju li jirriżulta mill-istabbiliment tal-emittent f’pajjiż partikolari;
(c)
il-likwidità u l-volatilità tal-prezz tal-istrumenti finanzjarji.
4. CCP tiżgura li mhux iktar minn 10 % tal-kollateral tagħha huwa ggarantit minn istituzzjoni waħda ta’ kreditu, jew istituzzjoni finanzjarja ekwivalenti ta’ pajjiż terz, jew minn entità li tkun parti mill-istess grupp bħall-istituzzjoni ta’ kreditu jew istituzzjoni finanzjarja tal-pajjiż terz. Fejn il-kollateral li jkun wasal mis-CCP fil-forma ta’ garanziji minn banek kummerċjali jkun ogħla minn 50 % tal-kollateral totali, dan il-limitu jista’ jiġi stabbilit għal 25 %.
5. Fil-kalkolu tal-limiti previsti fil-paragrafu 2, CCP tinkludi l-iskopertura totali ta’ CCP għal emittent, inkluż l-ammont tal-linji ta’ kreditu kumulattivi, ċertifikati ta’ depożitu, depożitu b’terminu ta’ żmien, kontijiet ta’ tfaddil, kontijiet ta’ depożitu, kontijiet kurrenti, strumenti tas-suq tal-flus, u faċilitajiet ta’ riakkwist invertit utilizzati mis-CCP. Dawn il-limiti ma japplikawx għal kollateral miżmum mis-CCP f’eċċess tar-rekwiżiti minimi għal marġni, fond tal-inadempjenza jew riżorsi finanzjarji oħra.
6. Meta tiddetermina l-limitu ta’ konċentrazzjoni għall-iskopertura ta’ CCP għal emittent individwali, CCP taggrega u titratta bħala riskju uniku l-iskopertura tagħha għall-istrumenti finanzjarji kollha maħruġa mill-emittent jew minn entità ta’ grupp, garantiti espliċitament mill-emittent jew minn entità ta’ grupp, u għal strumenti finanzjarji maħruġa minn impriżi li l-fini esklussiv tagħhom huwa li jkollhom mezzi ta’ produzzjoni li huma essenzjali għall-operat tal-emittent.
7. CCP timmonitorja fuq bażi regolari l-adegwatezza tal-politiki u l-proċeduri tal-limitu ta’ konċentrazzjoni tagħha. CCP tirrevedi l-politika tagħha għal-limitu ta’ konċentrazzjoni mill-inqas kull sena u kull darba li sseħħ xi bidla materjali li taffettwa l-iskopertura għar-riskju tas-CCP.
8. CCP tinforma lill-awtorità kompetenti u l-membri tal-ikklerjar bil-limiti tal-konċentrazzjoni applikabbli u bi kwalunkwe emenda għal dawn il-limiti.
9. Jekk is-CCP materjalment tikser limitu ta’ konċentrazzjoni stabbilit fil-politiki u l-proċeduri tagħha, tinforma lill-awtorità kompetenti minnufih. Is-CCP tirrettifika l-ksur mill-aktar fis possibbli.
KAPITOLU XI
POLITIKA TA’ INVESTIMENT
(l-Artikolu 47 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 43
Strumenti finanzjarji likwidi ħafna
Għall-finijiet tal-Artikolu 47(1) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, strumenti ta’ dejn jistgħu jitqiesu bħala likwidi ħafna, li jkollhom riskju minimu ta’ kreditu u tas-suq jekk jissodisfaw kull waħda mill-kundizzjonijiet stipulati fl-Anness II.
Artikolu 44
Arranġamenti b’sigurtà għolja għad-depożitu ta’ strumenti finanzjarji
1. Jekk CCP ma tistax tiddepożita l-istrumenti finanzjarji msemmija fl-Artikolu 45 jew dawk mibgħuta lilha bħala marġini, kontribuzzjonijiet għall-fond tal-inadempjenza jew kontribuzzjonijiet lil riżorsi finanzjarji oħra, kemm permezz ta’ trasferiment ta’ titolu u garanzija reali, bl-operatur tas-sistema tas-saldu tat-titoli li jiżgura l-protezzjoni sħiħa ta’ dawk l-istrumenti imbagħad tali strumenti finanzjarji jiġu ddepożitati fi kwalunkwe wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
bank ċentrali li jiżgura l-protezzjoni sħiħa ta’ dawk l-istrumenti u li jippermetti lis-CCP li jkollha aċċess fil-pront għall-istrumenti finanzjarji meta meħtieġ;
(b)
istituzzjoni tal-kreditu awtorizzata kif iddefinita skont id-Direttiva 2006/48/KE li tiżgura segregazzjoni u protezzjoni sħiħa ta’ dawk l-istrumenti, tippermetti lis-CCP li jkollha aċċess fil-pront għall-istrumenti finanzjarji meta dan ikun meħtieġ u li s-CCP tkun tista’ turi li riskju baxx tal-kreditu abbażi ta’ valutazzjoni interna mis-CCP. Fit-twettiq ta’ tali valutazzjoni, is-CCP tapplika metodoloġija ddefinita u oġġettiva li mhux se tiddependi għalkollox fuq l-opinjonijiet esterni u li tqis ir-riskju li jirriżulta mill-istabbiliment tal-emittent f’pajjiż partikolari;
(c)
istituzzjoni finanzjarja ta’ pajjiż terz li hija soġġetta għal u tikkonforma ma’ regoli prudenzjali meqjusa mill-awtoritajiet kompetenti rilevanti li huma mill-inqas stretti bħal dawk stabbiliti fid-Direttiva 2006/48/KE u li għandha prattiki tal-kontabbiltà, proċeduri ta’ kustodja, u kontrolli interni b’saħħithom u li tiżgura segregazzjoni u protezzjoni sħiħa ta’ dawk l-istrumenti, tippermetti lis-CCP li jkollha aċċess fil-pront għall-istrumenti finanzjarji meta dan ikun meħtieġ u li s-CCP tkun tista’ turi li għandha riskju baxx tal-kreditu abbażi ta’ valutazzjoni interna mis-CCP. Fit-twettiq ta’ tali valutazzjoni, is-CCP tapplika metodoloġija ddefinita u oġġettiva li mhux se tiddependi għalkollox fuq l-opinjonijiet esterni u li tqis ir-riskju li jirriżulta mill-istabbiliment tal-emittent f’pajjiż partikolari.
2. Fejn l-istrumenti finanzjarji huma depożitati skont l-ittra (b) jew (c) tal-paragrafu 1, dawn ikunu miżmuma taħt arranġamenti li jipprevjenu kwalunkwe telf għas-CCP dovut għall-inadempjenza jew l-insolvenza tal-istituzzjoni finanzjarja awtorizzata.
3. Arranġamenti ta’ sigurtà għolja għad-depożitu ta’ strumenti finanzjarji sottomessi bħala marġni, il-kontribuzzjonijiet lill-fond tal-inadempjenza jew kontribuzzjonijiet lil riżorsi finanzjarji oħra jippermettu biss lis-CCP li tuża mill-ġdid dawn l-istrumenti finanzjarji meta l-kundizzjonijiet fl-Artikolu 39(8) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 huma ssodisfati u fejn il-fini tal-użu mill-ġdid huwa li jsiru pagamenti, tiġi mmaniġġjata l-inadempjenza ta’ membru tal-ikklerjar jew fl-eżekuzzjoni ta’ arranġament interoperabbli.
Artikolu 45
Arranġamenti b’sigurtà għolja li jżommu flus
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 47(4) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, meta l-flus ikunu ddepożitati għajr ma’ bank ċentrali mela tali depożitu jissodisfa kull waħda minn dawn il-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
id-depożitu huwa f’wieħed mill-muniti li ġejjin:
(i)
munita li għaliha s-CCP tista’ turi b’livell għoli ta’ kunfidenza lill-awtoritajiet kompetenti li hija kapaċi timmaniġġja r-riskji;
(ii)
munita li biha is-CCP tikklerja tranżazzjonijiet, fil-limitu tal-kollateral li jasal f’dik il-munita.
(b)
id-depożitu jitqiegħed ma’ waħda mill-entitajiet li ġejjin:
(i)
istituzzjoni ta’ kreditu awtorizzata kif iddefinita skont id-Direttiva 2006/48/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9) li s-CCP tista’ turi li għandha rata baxxa ta’ riskju tal-kreditu abbażi ta’ valutazzjoni interna mis-CCP. Fit-twettiq ta’ tali valutazzjoni, is-CCP tapplika metodoloġija ddefinita u oġġettiva li mhux se tiddependi għalkollox fuq l-opinjonijiet esterni u li tqis ir-riskju li jirriżulta mill-istabbiliment tal-emittent f’pajjiż partikolari;
(ii)
istituzzjoni finanzjarja ta’ pajjiż terz li hija soġġetta għal u tikkonforma ma’ regoli prudenzjali meqjusa mill-awtoritajiet kompetenti rilevanti li huma mill-inqas stretti bħal dawk stabbiliti fid-Direttiva 2006/48/KE u li għandha prattiki tal-kontabbiltà, proċeduri ta’ kustodja, u kontrolli interni b’saħħithom u li s-CCP tkun tista’ turi li għandha riskju baxx tal-kreditu abbażi ta’ valutazzjoni interna mis-CCP. Fit-twettiq ta’ tali valutazzjoni, is-CCP tapplika metodoloġija ddefinita u oġġettiva li mhux se tiddependi għalkollox fuq l-opinjonijiet esterni u li tqis ir-riskju li jirriżulta mill-istabbiliment tal-emittent f’pajjiż partikolari;
2. Fejn il-flus jinżammu mil-lum għal għada skont il-paragrafu 1, mela mhux inqas minn 95 % ta’ dawn il-flus, ikkalkulati għal perjodu medju ta’ xahar kalendarju wieħed, għandhom jiġu depożitati permezz ta’ arranġamenti li jiżguraw kollateralizzazzjoni tal-flus bi strumenti finanzjarji likwidi ħafna li jissodisfaw ir-rekwiżiti skont l-Artikolu 45, għajr ir-rekwiżit fil-paragrafu 1(c) ta’ dak l-Artikolu.
Artikolu 45
Limiti tal-konċentrazzjoni
1. CCP tistabbilixxi u timplimenta politiki u proċeduri sabiex jiġi żgurat li l-istrumenti finanzjarji li fihom huma investiti r-riżorsi finanzjarji tagħha jibqgħu diversifikati biżżejjed.
2. CCP tiddetermina il-limiti tal-konċentrazzjoni u timmonitorja l-konċentrazzjoni tar-riżorsi finanzjarji fil-livell ta’:
(a)
strumenti finanzjarji individwali;
(b)
tipi ta’strumenti finanzjarji;
(c)
emittenti individwali;
(d)
tipi ta’ emittenti;
(e)
kontropartijiet li magħhom huma stabbiliti arranġamenti kif previst fil-punti (b) u (c) tal-Artikolu 44(1) jew fl-Artikolu 45(2).
3. Meta jitqiesu tipi ta’ emittenti CCP tqis dan li ġej:
(a)
distribuzzjoni ġeografika;
(b)
interdipendenzi u relazzjonijiet multipli li entità jista’ jkollha ma’ CCP;
(c)
il-livell tar-riskju tal-kreditu;
(d)
skoperturi li s-CCP għandha għall-emittent permezz tal-prodotti kklerjati mis-CCP.
4. Il-politiki u l-proċeduri jiddeterminaw il-miżuri għall-mitigazzjoni tar-riskju li għandhom jiġu applikati meta jinqabżu l-limiti tal-konċentrazzjoni.
5. Meta tiddetermina l-limitu ta’ konċentrazzjoni għall-iskopertura ta’ CCP għal emittent jew kustodju individwali, CCP taggrega u titratta bħala riskju uniku, l-iskopertura għall-istrumenti finanzjarji kollha maħruġa minn, jew espliċitament ggarantiti minn, l-emittent u r-riżorsi finanzjarji kollha depożitati mal-kustodju.
6. CCP timmonitorja fuq bażi regolari l-adegwatezza tal-politiki u l-proċeduri tal-limitu ta’ konċentrazzjoni tagħha. Barra minn hekk, CCP tirrevedi l-politika tagħha għal-limitu ta’ konċentrazzjoni mill-inqas kull sena u kull darba li sseħħ xi bidla materjali li taffettwa l-iskopertura għar-riskju tas-CCP.
7. Jekk is-CCP tikser limitu ta’ konċentrazzjoni stabbilit fil-politiki u l-proċeduri tagħha, tinforma lill-awtorità kompetenti minnufih. Is-CCP tirrettifika l-ksur mill-aktar fis possibbli.
Artikolu 46
Kollateral mhux fi flus
Fejn il-kollateral jasal fl-għamla ta’ strumenti finanzjarji skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu X, japplikaw biss l-Artikoli 44 u 45.
KAPITOLU XII
REVIŻJONI TAL-MUDELLI, TAL-ITTESTJAR TAL-ISTRESS U L-ITTESTJAR RETROSPETTIV
(l-Artikolu 49 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
TAQSIMA 1
Mudelli u programmi
Artikolu 47
Validazzjoni tal-Mudell
1. CCP twettaq validazzjoni komprensiva tal-mudelli tagħha, il-metodoloġiji tagħhom u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju ta’ likwidazzjoni użati biex jikkwantifikaw, jaggregaw, u jimmaniġġjaw ir-riskji tagħha. Kwalunkwe reviżjoni jew aġġustament materjal għall-mudelli tiegħu, il-metodoloġiji tagħhom u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità kunu soġġetti għal governanza xierqa, inkluż billi jinkiseb parir mingħand il-kumitat tar-riskju, u vvalidati minn parti kkwalifikata u indipendenti qabel l-applikazzjoni
2. Il-proċess tal-validazzjoni ta’ CCP ikun iddokumentat u jispeċifika mill-inqas il-politiki użati biex tiġi ttestjatati il-metodoloġiji tas-CCP għall-kalkolu tal-marġni, tal-fond tal-inadempjenza u riżorsi finanzjarji oħra u l-qafas għall-kalkolu tar-riżorsi finanzjarji likwidi. Kwalunkwe reviżjoni jew aġġustament materjali għal dawn il-politiki ikunu soġġettai għal governanza xierqa, inkluż billi jinkiseb parir mingħand il-kumitat tar-riskju, u vvalidati minn parti kwalifkata u indipendenti qabel l-applikazzjoni.
3. Validazzjoni komprensiva, tal-anqas, tinkludi dawn li ġejjin:
(a)
evalwazzjoni tas-sodezza kunċettwali tal-mudelli u l-qafas, inkluża evidenza li ssostni l-iżvilipp tagħhom;
(b)
analiżi tal-proċeduri ta’ monitoraġġ kontinwi, inkluża l-verifika tal-proċessi u valutazzjoni skont parametri referenzjarji;
(c)
analiżi tal-parametri u suppożizzjonijiet li saru fl-iżvilupp tal-mudelli tagħha, u l-metodoloġiji u l-qafas tagħhom;
(d)
analiżi tal-adegwatezza u l-idoneità tal-mudelli, il-metodoloġiji u l-qafas tagħhom adottati fir-rigward tat-tip ta’ kuntratti li japplikaw għalihom;
(e)
analiżi tal-idoneità tax-xenarji ta’ testjar retrospettiv tagħha skont il-Kapitolu VII u l-Artikolu 52;
(f)
analiżi tal-eżiti tar-riżultati tal-ittestjar.
4. CCP tistabbilixxi l-kriterji li bihom tivvaluta jekk l-mudelli tagħha, il-metodoloġiji u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità tagħhom jistgħux jiġu vvalidati b’suċċess. Il-kriterji jinkludu riżultati tal-ittestjar pożittivi.
5. Fejn id-dejta dwar l-ipprezzar ma tkunx faċilment disponibbli jew affidabbli, CCP tindirizza tali limitazzjonijiet fl-ipprezzar u, mill-inqas, tadotta suppożizzjoni konservattiva bbażata fuq swieq korrelatati jew relatati osservati u l-imġiba attwali tas-suq.
6. Fejn id-dejta dwar l-ipprezzar ma tkunx faċilment disponibbli jew affidabbli, is-sistemi u l-mudelli ta’ valwazzjoni użati għal dan l-għan ikunu soġġetti għal governanza xierqa, inkluż billi jinkiseb parir mingħand il-kumitat tar-riskju, u validazzjoni u testjar. CCP ikollha l-mudelli ta’ valwazzjoni tagħha vvalidati skont varjetà ta’ xenarji tas-suq minn parti kwalifikata u indipendenti biex jiġi żgurat li l-mudelli tagħha jipproduċu b’mod preċiż prezzijiet xierqa, u fejn xieraq, taġġusta l-kalkolu tagħha tal-marġini inizjali biex tirrifletti kwalunkwe riskju tal-mudell identifikat.
7. CCP twettaq regolarment valutazzjoni tal-proprejatajiet teoretiċi u empiriċi tal-mudell tal-marġni tagħha għall-istrumenti finanzjarji kollha li kklerjati minnha.
Artikolu 48
Programmi ta’ ttestjar
1. CCP ikollha politiki u proċeduri fis-seħħ li jiddeskrivu fid-dettall il-programmi ta’ ttestjar tal-istress u dawk retrospettivi li twettqu biex ikunu vvalutati l-adegwatezza, il-preċiżjoni, l-affidabilità u r-reżistenza tal-mudelli u l-metodoloġiji tagħhom użati biex jiġu kkalkulati l-mekkaniżmi ta’ kontroll tar-riskju tagħha, inklużi l-marġni, il-kontribuzzjonijiet għall-fond tal-inadempjenza, u riżorsi finanzjarji oħra f’firxa wiesgħa ta’ kundizzjonijiet tas-suq.
2. Il-politiki u l-proċeduri ta’ CCP jiddeskrivu wkoll fid-dettall il-programm ta’ ttestjar tal-istress li twettaq biex jivvaluta l-adegwatezza, il-preċiżjoni, l-affidabilità u r-reżistenza tal-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità.
3. Il-politiki u l-proċeduri jinkludu mill-inqas il-metodoloġiji għall-inklużjoni tal-għażla u l-iżvilupp tal-ittestjar xieraq, inkluża l-għażla tad-dejta tal-portafoll u tas-suq, ir-regolarità tat-testijiet, il-karatteristiċi speċifiċi ta’ riskju tal-istrumenti finanzjarji kklerjati, l-analiżi tar-riżultati tal-ittestjar u l-eċċezzjonijiet u l-miżuri korrettivi meħtieġa.
4. CCP tinkludi kwalunkwe pożizzjoni tal-klijenti meta twettaq it-testijiet kollha.
TAQSIMA 2
Ittestjar retrospettiv
Artikolu 49
Proċedura ta’ ttestjar retrospettiv
1. CCP tivvaluta l-kopertura tal-marġini tagħha billi twettaq paragun ex-post tal-eżiti osservati mal-eżiti mistennija derivati mill-użu tal-mudelli tal-marġni. Tali ttestjar retrospettiv jitwettaq kuljum sabiex jevalwa jekk hemmx xi eċċezzjonijiet mill-ittestjar għall-kopertura tal-marġini. Il-kopertura tkun evalwata fuq pożizzjonijiet attwali għal strumenti finanzjarji, il-membri tal-ikklerjar u tqis l-effetti possibbli minn proviżjonament ta’ marġni ta’ portafoll u, fejn xieraq, CCPs interoperabbli.
2. CCP tikkunsidra l-orizzonti ta’ żmien xierqa għall-programm ta’ ittestjar retrospettiv tagħha biex tiżgura li l-perjodu ta’ osservazzjoni huwa biżżejjed biex jiġi mitigat kwalunkwe effett detrimentali fuq is-sinifikat statistiku.
3. Fil-programm ta’ ttestjar retrospettiv tagħha CCP tikkunsidra, mill-inqas, testijiet statistiċi ċari u kriterji tal-prestazzjoni li jiġu ddefiniti minn CCPs għall-valutazzjoni tar-riżultati tal-ittestjar retrospettiv.
4. CCP perjodikament tirrapporta r-riżultati u l-analiżi tal-ittestjar retrospettiv, f’forma li ma tiksirx il-kunfidenzjalità, lill-kumitat tar-riskju sabiex tfittex il-parir tiegħu fl-analiżi tal-mudell tal-marġni tagħha.
5. Riżultati u analiżi tal-ittestjar retrospettiv ikunu disponibbli għall-membri tal-ikklerjar kollha u, fejn magħruf għas-CCP, għall-klijenti. Għall-klijenti l-oħra kollha r-riżultati u l-analiżi tal-ittestjar retrospettiv ikunu disponibbli mill-membri tal-ikklerjar rilevanti meta mitluba. Tali informazzjoni tiġi aggregata, f’forma li ma tkunx qed tikser il-kunfidenzjalità, u l-membri tal-ikklerjar u l-klijenti ikollhom aċċess biss għal riżultati u analiżi dettaljati tal-ittestjar retrospettiv għall-portafolji tagħhom stess.
6. CCP tiddefinixxi l-proċeduri li jiddeskrivu fid-dettall l-azzjonijiet li tkun tista’ tieħu minħabba r-riżultati tal-analiżi tal-ittestjar retrospettiv.
TAQSIMA 3
Ittestjar u analiżi tas-sensittività
Artikolu 50
Proċedura ta’ ttestjar u analiżi tas-sensittività
1. CCP twettaq testijiet u analiżi tas-sensittività biex tivvaluta l-kopertura tal-mudell tal-marġni tagħha taħt kundizzjonijiet varji tas-suq bl-użu ta’ dejta storika minn kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress u dejta ipotetika għal kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress mhux realizzati.
2. CCP tuża firxa wiesgħa ta’ parametri u suppożizzjonijiet biex taqbad varjetà ta’ kundizzjonijiet storiċi u ipotetiċi, inklużi l-perjodi l-aktar volatili li jkunu ġew esperjenzati mis-swieq li din isservi u bidliet estremi fil-korrelazzjonijiet bejn il-prezzijiet tal-kuntratti kklerjati mis-CCP, sabiex tifhem kif il-livell tal-kopertura tal-marġni jista’ jkun affettwat minn kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress għoli u bidliet f’parametri importanti tal-mudelli.
3. Analiżi tas-sensittività titwettaq fuq għadd ta’ portafolji ta’ membri tal-ikklerjar attwali u rappreżentattivi. Il-portafolji rappreżentattivi jintgħażlu skont is-sensittività tagħhom għall-fatturi ta’ riskju u l-korrelazzjonijiet sinifikanti li tkun esposta għalihom is-CCP. Tali ttestjar u analiżi tas-sensittività jitfasslu biex jittestjaw il-parametri u s-suppożizzjonijiet ewlenin tal-mudell tal-marġni inizjali f’għadd ta’ intervalli ta’ kunfidenza sabiex tiġi ddeterminata s-sensittività tas-sistema għal żbalji fl-ikkalibrar ta’ dawn il-parametri u s-suppożizzjonijiet. Tingħata kunsiderazzjoni xierqa lill-istruttura tat-terminu tal-fatturi ta’ riskju, u l-korrelazzjoni preżunta bejn il-fatturi ta’ riskju.
4. CCP tevalwa t-telf potenzjali fil-pożizzjonijiet tal-membri tal-ikklerjar.
5. CCP, fejn applikabbli, tqis parametri li jirriflettu l-inadempjenza simultanja ta’ membri tal-ikklerjar li joħorġu strumenti finanzjarji ikklerjati mis-CCP jew is-sottostanti ta’ derivattivi kklerjati mis-CCP. Fejn applikabbli, jiġu kkunsidrati wkoll l-effetti tal-inadempjenza ta’ klijent li joħroġ strumenti finanzjarji kklerjati mis-CCP jew is-sottostanti ta’ derivattivi kklerjati mis-CCP.
6. CCP perjodikament tirrapporta r-riżultati u l-analiżi tal-ittestjar tas-sensittività, f’forma li ma tiksirx il-kunfidenzjalità, lill-kumitat tar-riskju sabiex tfittex il-parir tiegħu fir-reviżjoni tal-mudell tal-marġini tagħha.
7. CCP tiddefinixxi l-proċeduri li jiddeskrivu fid-dettall l-azzjonijiet li tkun tista’ tieħu minħabba r-riżultati tal-analiżi tas-sensittività.
TAQSIMA 4
Ittestjar tal-istress
Artikolu 51
Proċedura ta’ ttestjar tal-istress
1. It-testijiet tal-istress ta’ CCP japplikaw parametri, suppożizzjonijiet, u xenarji ta’ stress għall-mudelli użati għal stima ta’ skoperturi għar-riskju biex jiżguraw li r-riżorsi finanzjarji tagħha huma biżżejjed biex ikopru dawk l-iskoperturi taħt kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli.
2. Programm ta’ ttestjar tal-istress ta’ CCP jesiġi li s-CCP twettaq sensiela ta’ testijiet tal-istress fuq bażi regolari li jikkunsidraw it-taħlita ta’ prodotti ta’ CCP tagħha u l-elementi kollha tal-mudelli tagħha u l-metodoloġiji tagħhom u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità tagħha.
3. Programm ta’ ttestjar tal-istress ta’ CCP jippreskrivi li jitwettqu testijiet tal-istress, bl-użu ta’ xenarji tal-ittestjar tal-istress iddefiniti, kemm fuq kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli passati kif ukoll dawk ipotetiċi skont il-Kapitolu VII. Kundizzjonijiet passati li għandhom jintużaw jiġu riveduti u aġġustati, fejn xieraq. CCP tikkunsidra wkoll forom oħra ta’ xenarji ta’ ttestjar tal-istress xierqa li jinkludu, iżda mhux limitati għal, il-falliment tekniku jew finanzjarju tal-banek ta’ saldu tagħha, aġenti nostro, banek ta’ kustodja, fornituri ta’ likwidità, jew CCPs interoperabbli.
4. CCP ikollha l-kapaċità li tadatta malajr it-testijiet tal-istress tagħha biex tinkorpora riskji ġodda jew emerġenti.
5. CCP tqis it-telf potenzjali li jirriżulta mill-inadempjenza ta’ klijent, fejn magħruf, li tikklerja permezz ta’ diversi membri tal-ikklerjar.
6. CCP perjodikament tirrapporta r-riżultati u l-analiżi tal-ittestjar tal-istress, f’forma li ma tiksirx il-kunfidenzjalità, lill-kumitat tar-riskju sabiex tfittex il-parir tiegħu fir-reviżjoni tal-mudelli, il-metodoloġiji u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità tagħha.
7. Riżultati u analiżi tal-ittestjar tal-istress ikunu disponibbli għall-membri tal-ikklerjar kollha u, fejn magħruf għas-CCP, għall-klijenti. Għall-klijenti l-oħra kollha r-riżultati u l-analiżi tal-ittestjar retrospettiv ikunu disponibbli mill-membri tal-ikklerjar rilevanti meta mitluba. Tali informazzjoni tiġi aggregata f’forma, li ma tkunx qed tikser il-kunfidenzjalità, u l-membri tal-ikklerjar u l-klijenti jkollhom aċċess biss għal riżultati u analiżi dettaljati tal-ittestjar tal-istress għall-portafolji tagħhom stess.
8. CCP tiddefinixxi l-proċeduri li jiddeskrivu fid-dettall l-azzjonijiet li tista’ tieħu minħabba r-riżultati tal-analiżi tal-ittestjar tal-istress.
Artikolu 52
Fatturi ta’ riskju li għandu jsir ittestjar tal-istress għalihom
1. CCP tidentifika l-fatturi ta’ riskju rilevanti speċifiċi għall-kuntratti li tikklerja li jistgħu jaffettwaw it-telf tagħha u jkollha metodu xieraq għall-kejl tagħhom. Testijiet tal-istress ta’ CCP, mill-inqas, iqisu l-fatturi ta’ riskju speċifikati għal dawn it-tipi ta’ strumenti finanzjarji, fejn applikabbli:
(a)
kuntratti relatati mar-rata tal-imgħax: fatturi ta’ riskju li jikkorrispondu għal rati tal-imgħax f’kull munita li biha s-CCP tikklerja strumenti finanzjarji. L-immudellar tal-kurva tar-rendiment jiġi maqsum f’diversi segmenti ta’ maturità sabiex jaqbdu l-varjazzjoni fil-volatilità tar-rati tul il-kurva ta’ rendiment. L-għadd ta’ fatturi ta’ riskju relatati jiddependu fuq il-kumplessità tal-kuntratti tar-rata tal-imgħax ikklerjati mis-CCP. Riskju ta’ bażi, li jirriżulta minn movimenti mhux ikkorrelatati perfettament bejn rati ta’ imgħax tal-gvern u oħrajn fuq introjtu fiss, jinqabad separatament.
(b)
kuntratti relatati mar-rata ta’ kambju fatturi ta’ riskju li jikkorrispondu għal kull munita barranija li biha s-CCP tikklerja strumenti finanzjarji u għar-rata tal-kambju bejn il-munita li biha jsiru l-appelli għall-manutenzjoni tal-marġni u l-munita li biha s-CCP tikklerja l-istrumenti finanzjarji.
(c)
kuntratti relatati mal-ekwità: fatturi ta’ riskju li jikkorrispondu għall-volatilità ta’ kwistjonijiet individwali ta’ ekwità għal kull wieħed mis-swieq ikklerjati mis-CCP u għall-volatilità ta’ diversi setturi tas-suq globali tal-ekwità. Is-sofistikazzjoni u n-natura tat-teknika ta’ mmudellar ta’ suq partikolari jikkorrispondu għall-iskopertura tas-CCP għas-suq kumplessiv kif ukoll il-konċentrazzjoni tagħha fi kwistjonijiet individwali ta’ ekwità f’dak is-suq.
(d)
kuntratti ta’ komodità: fatturi tar-riskju li jqisu l-kategoriji u sottokategoriji differenti tal-kuntratti ta’ komodità u derivattivi relatati ikklerjati mis-CCP, inkluż, fejn xieraq, il-varjazzjonijiet fir-rendiment ta’ konvenjenza bejn il-pożizzjonijiet tad-derivattivi u l-pożizzjonijiet tal-flus fil-komodità.
(e)
kuntratti relatati mal-kreditu: fatturi ta’ riskju li jikkunsidraw riskju ta’ inadempjenza mhux mistennija, inkluż ir-riskju kumulattiv li jirriżulta minn inadempjenzi multipli, mir-riskju ta’ bażi u mill-volatilità tar-rata ta’ rkupru.
2. Fit-testijiet tal-istress tagħha, CCP, mill-inqas, tqis ukoll b’mod xieraq dawn li ġejjin:
(a)
korrelazzjonijiet, inklużi dawk bejn fatturi ta’ riskju identifikati u kuntratti simili ikklerjati mis-CCP;
(b)
fatturi li jikkorrispondu għall-volatilità implikata u storika tal-kuntratt li qed jiġi kklerjat;
(c)
karatteristiċi speċifiċi ta’ kwalunkwe kuntratt ġdid li jiġi kklerjat mis-CCP;
(d)
konċentrazzjoni tar-riskju, inkluż fir-rigward ta’ membru tal-ikklerjar, u entitajiet ta’ gruppi ta’ membri tal-ikklerjar;
(e)
interdipendenzi u relazzjonijiet multipli;
(f)
riskji rilevanti inkluż ir-riskju tal-kambju tal-munita;
(g)
limiti ta’ skopertura stabbiliti;
(h)
riskju ta’ korrelazzjoni mhux favorevoli.
Artikolu 53
Ittestjar tal-istress għar-riżorsi finanzjarji totali
1. Programm ta’ ittestjar tal-istress ta’ CCP jiżgura li l-kombinazzjoni tal-marġni, il-kontribuzzjonijiet għall-fond tal-inadempjenza u r-riżorsi finanzjarji oħra tagħha huma suffiċjenti biex ikopru l-inadempjenza ta’ mill-inqas żewġ membri tal-ikklerjar li jkollha l-ikbar skoperturi għalihom taħt kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli. Il-programmi ta’ ttestjar tal-istress jeżaminaw ukoll telf potenzjali li jirriżulta mill-inadempjenza tal-entitajiet fl-istess grupp taż-żewġ membri tal-ikklerjar li jkollha l-akbar skoperturi għalihom taħt kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli.
2. Programm ta’ ttestjar tal-istress ta’ CCP jiżgura li l-marġni u l-fond tal-inadempjenza tagħha huma biżżejjed biex ikopru mill-inqas l-inadempjenza tal-membru tal-ikklerjar li jkollha l-akbar skoperturi għalih jew tat-tieni u t-tielet l-akbar membri tal-ikklerjar, jekk is-somma tal-iskoperturi tagħhom hija ikbar skont l-Artikolu 42 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012.
3. Is-CCP tagħmel analiżi komprensiva tat-telf potenzjali li tista’ ssoffri u tevalwa t-telf potenzjali fil-pożizzjonijiet tal-membri tal-ikklerjar, inkluż ir-riskju li l-likwidazzjoni ta’ tali pożizzjonijiet jista’ jkollha impatt fuq is-suq u l-livell ta’ kopertura tal-marġni tas-CCP.
4. Fit-testijiet tal-istress tagħha, CCP tikkunsidra, fejn applikabbli, l-effetti tal-inadempjenza ta’ membru tal-ikklerjar li joħroġ strumenti finanzjarji kklerjati mis-CCP jew is-sottostanti ta’ derivattivi ikklerjati mis-CCP. Fejn applikabbli, jiġu kkunsidrati wkoll l-effetti tal-inadempjenza ta’ klijent li joħroġ strumenti finanzjarji kklerjati mis-CCP jew is-sottostanti ta’ derivattivi kklerjati mis-CCP.
5. Testijiet tal-istress ta’ CCP jikkunsidraw il-perjodu ta’ likwidazzjoni kif previst fl-Artikolu 26.
Artikolu 54
Ittestjar tal-istress għar-riżorsi finanzjarji likwidi
1. Programm ta’ ttestjar tal-istress tar-riżorsi finanzjarji likwidi tagħhom jiżgura li huma suffiċjenti skont ir-rekwiżiti stabbiliti fil-Kapitolu VIII.
2. CCP jkollha regoli u proċeduri ċari u trasparenti sabiex tindirizza riżorsi finanzjarji likwidi insuffiċjenti enfasizzati mit-testijiet tal-istress tagħha biex tiżgura s-saldu tal-obbligi ta’ pagament.
CCP ikollha wkoll proċeduri ċari għall-użu tar-riżultati u l-analiżi tat-testijiet tal-istress tagħha biex tevalwa u taġġusta l-adegwatezza tal-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità u l-fornituri ta’ likwidità tagħha.
3. Ix-xenarji tat-testijiet tal-istress użati fl-ittestjar tal-istress ta’ riżorsi finanzjarji likwidi iqisu d-disinn u l-operat tas-CCP, u jinkludu l-entitajiet kollha li jistgħu jippreżentaw riskju materjali tal-likwidità għaliha. Tali testijiet tal-istress jikkunsidraw ukoll kwalunkwe rabtiet b’saħħithom jew skoperturi simili bejn il-membri tal-ikklerjar tagħha, inkluż entitajiet oħra li huma parti mill-istess grupp, u jivvalutaw il-probabbiltà ta’ inadempjenzi multipli u l-effett ta’ kontaġju fost il-membri tal-ikklerjar tagħha li inadempjenzi bħal dawn jistgħu jikkawżaw.
TAQSIMA 5
Kopertura u Użu tar-riżultati tat-test
Artikolu 55
Żamma ta’ kopertura suffiċjenti
1. CCP tistabbilixxi u żżomm proċeduri sabiex tirrikonoxxi l-bidliet fil-kundizzjonijiet tas-suq, inklużi l-volatilità akbar jew tnaqqis fil-likwidità tal-istrumenti finanzjarji li tikklerja, sabiex tadatta minnufih il-kalkolu tar-rekwiżit tal-marġni tagħha biex tqis b’mod xieraq kundizzjonijiet ġodda tas-suq.
2. CCP twettaq testijiet fuq it-telf impost tagħha sabiex tiżgura kollateral li jista’ jiġi likwidat tal-anqas għal valur ta’ telf impost tagħha f’ kundizzjonijiet tas-suq estremi u osservati iżda plawsibbli.
3. Jekk CCP tiġbor marġini f’livell ta’ portafoll minflok dak ta’ prodott, hija tirrevedi u tittestja kontinwament kif il-prodotti jikkumpensaw lil xulxin. CCP tibbaża tali kumpensi fuq metodoloġija prudenti u ekonomikament rilevanti li tirrifletti l-livell ta’ dipendenza fuq il-prezz bejn il-prodotti. B’mod partikolari, CCP tittestja l-prestazzjonjijiet ta’ korrelazzjonijiet matul perjodi ta’ kundizzjonijiet tas-suq severi attwali u ipotetiċi.
Artikolu 56
Reviżjoni tal-mudelli bl-użu tar-riżultati tat-testijiet
1. CCP ikollha proċeduri ċari biex jiġi determinat l-ammont ta’ marġini addizzjonali li tista’ tkun meħtieġa li tiġbor, inkluż fuq bażi ta’ matul l-istess jum, u biex tikkalibra mill-ġdid il-mudell tal-marġni tagħha fejn l-ittestjar retrospettiv jindika li l-mudell ma kellux il-prestazzjoni mistennija bir-riżultat li ma jidentifikax l-ammont xieraq ta’ marġni inizjali meħtieġa biex jintlaħaq il-livell maħsub ta’ kunfidenza. Meta CCP tkun iddeterminat li huwa neċessarju li titlob marġni addizzjonali tagħmel dan sal-proviżjonament ta’ marġni li jmiss.
2. CCP tevalwa s-sors tal-eċċezzjonijiet mill-ittestjar enfasizzati mit-testijiet retrospettivi tagħha. Skont is-sors tal-eċċezzjonijiet, is-CCP tiddetermina jekk bidla fundamentali għall-mudell tal-marġni, jew għall-mudelli li jagħtu input lejh, hijiex meħtieġa u jekk l-ikkalibrar mill-ġdid tal-parametri attwali huwiex neċessarju.
3. CCP tevalwa s-sors tal-eċċezzjonijiet mill-ittestjar enfasizzati mit-testijiet tal-istress tagħha. Is-CCP tiddetermina jekk bidla fundamentali għall-mudelli tagħha, il-metodoloġiji tagħhom jew tal-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità tagħha humiex meħtieġa jew jekk l-ikkalibrar mill-ġdid tal-parametri jew suppożizzjonijiet attwali huwiex meħtieġ, abbażi tas-sorsi tal-eċċezzjonijiet.
4. Fejn ir-riżultati tat-testijiet juru kopertura insuffiċjenti tal-marġni, tal-fond tal-inadempjenza jew ta’ riżorsi finanzjarji oħra, CCP żżid il-kopertura kumplessiva tar-riżorsi finanzjarji tagħha għal livell aċċettabbli sal-proviżjonament ta’ marġni li jmiss. Fejn ir-riżultati tat-testijiet juru riżorsi finanzjarji likwidi insuffiċjenti, is-CCP iżżid ir-riżorsi finanzjarji likwidi tagħha għal livell aċċettabbli malli jkun prattikabbli li jsir dan.
5. Fir-reviżjoni tal-mudelli tagħha, il-metodoloġiji tagħhom u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità, CCP timmonitorja l-frekwenza ta’ eċċezzjonijiet tal-ittestjar rikorrenti biex tidentifika u ssolvi kwistjonijiet b’mod xieraq u mingħajr dewmien żejjed.
TAQSIMA 6
Testijiet invertiti tal-istress
Artikolu 57
Testijiet invertiti tal-istress
1. CCP twettaq testijiet invertiti tal-istress imfassla biex jidentifikaw taħt liema kundizzjonijiet tas-suq il-kombinazzjoni tal-marġini, tal-fond tal-inadempjenza u riżorsi finanzjarji oħra tagħha tista’ tipprovdi kopertura insuffiċjenti tal-iskoperturi ta’ kreditu u li għalihom ir-riżorsi finanzjarji likwidi tagħha jistgħu ma jkunux biżżejjed. Meta twettaq dawn it-testijiet, CCP timmudella kundizzjonijiet tas-suq estremi li jmorru lil hinn dawk li huma kkunsidrati kundizzjonijiet tas-suq plawsibbli sabiex jgħinu biex jiġu determinati l-limiti tal-mudelli tagħha, il-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità tagħha, ir-riżorsi finanzjarji tagħha u r-riżorsi finanzjarji likwidi tagħha.
2. CCP tiżviluppa testijiet invertiti tal-istress adattati għar-riskji speċifiċi tas-swieq u tal-kuntratti li tipprovdi servizzi ta’ kklerjar għalihom.
3. CCP tuża l-kundizzjonijiet identifikati fil-paragrafu 1 u r-riżultati u l-analiżi tat-testijiet invertiti tal-istress tagħha biex jgħinu fl-identifikazzjoni ta’ xenarji estremi iżda plawsibbli skont il-Kapitolu VII.
4. CCP perjodikament tirrapporta r-riżultati u l-analiżi tal-ittestjar tal-istress invertit, f’forma li tiksirx il-kunfidenzjalità, lill-kumitat tar-riskju sabiex tfittex il-parir tiegħu fir-reviżjoni tagħha.
TAQSIMA 7
Proċeduri ta’ inadempjenza
Artikolu 58
L-ittestjar ta’ proċeduri ta’ inadempjenza
1. CCP tittestja u tirrevedi l-proċeduri ta’ inadempjenza tagħha biex tiżgura li huma kemm prattiċi kif ukoll effettivi. CCP twettaq eżerċizzji ta’ simulazzjoni bħala parti mill-ittestjar tal-proċeduri ta’ inadempjenza tagħha.
2. CCP, wara ttestjar tal-proċeduri ta’ inadempjenza tagħha, tidentifika kwalunkwe inċertezza u tadatta b’mod xieraq il-proċeduri tagħha biex tnaqqas tali inċertezza.
3. CCP tivverifika, permezz tat-twettiq ta’ eżerċizzji ta’ simulazzjoni, li l-membri tal-ikklerjar kollha, fejn xieraq, il-klijenti u partijiet rilevanti oħra inklużi CCPs interoperabbli u kwalunkwe fornitur ta’ servizz relatati, huma infurmati kif xieraq u jafu l-proċeduri involuti f’xenarju ta’inadempjenza.
TAQSIMA 8
Validazzjoni u frekwenza tal-ittestjar
Artikolu 59
Frekwenza
1. CCP twettaq validazzjoni komprensiva tal-mudell tagħha u l-metodoloġiji tagħhom tal-anqas darba fis-sena.
2. CCP twettaq validazzjoni komprensiva tal-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwdità tal-anqas darba fis-sena.
3. CCP twettaq il-validazzjoni sħiħa tal-mudelli ta’ valwazzjoni tagħha tal-anqas darba fis-sena.
4. CCP tirrivedi l-idoneita tal-politiki speċifikati fl-Artikolu 51 tal-anqas darba fis-sena.
5. CCP tanalizza u timmonitorja l-prestazzjoni tal-mudell u l-kopertura tar-riżorsi finanzjarji tagħha fil-każ ta’ inadempjenzi permezz ta’ ttestjar retrospettiv tal-kopertura tal-marġni u billi twettaq ittestjar tal-istress tal-anqas kuljum bl-użu ta’ parametri u suppożizzjonijiet standard u determinati minn qabel.
6. CCP tanalizza u timmonitorja l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità tagħha billi twettaq testijiet tal-istress, mill-inqas darba kuljum, tar-riżorsi finanzjarji likwidi tagħha.
7. CCP twettaq analiżi dettaljata bir-reqqa tar-riżultati tal-ittestjar mill-inqas darba fix-xahar sabiex tiżgura li x-xenarji tal-ittestjar tal-istress, il-mudelli u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità, il-parametri u s-suppożizzjonijiet sottostanti huma korretti. Din l-analiżi titwettaq aktar ta’ spiss f’kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress, inkluż meta l-istrumenti finanzjarji kklerjati jew swieq servuti b’mod ġenerali juru volatilità għolja, isiru inqas likwidi, jew meta d-daqs jew konċentrazzjonijiet tal-pożizzjonijiet miżmuma mill-membri tal-ikklerjar tagħha jiżdied b’mod sinifikanti jew fejn ikun mistenni li CCP se tiltaqa’ ma’ kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress.
8. Analiżi tas-sensittività titwettaq mill-inqas darba fix-xahar, billi jintużaw ir-riżultati ta’ testijiet tas-sensittività. Din l-analiżi titwettaq aktar ta’ spiss meta s-swieq huma volatili b’mod mhux tas-soltu jew inqas likwidi jew meta d-daqs jew konċentrazzjonijiet ta’ pożizzjonijiet miżmuma mill-membri tal-ikklerjar tagħha jiżdiedu b’mod sinifikanti.
9. CCP tittestja, mill-inqas darba fis-sena, kumpensi bejn l-istrumenti finanzjarji u l-prestazzjoni tal-korrelazzjonijiet waqt perjodi ta’ kundizzjonijiet tas-suq severi.
10. It-telf impost ta’ CCP jiġi ttestjat mill-inqas darba fix-xahar.
11. CCP twettaq testijiet invertiti tal-istress mill-inqas kull tliet xhur.
12. CCP tittestja u tirrevedi l-proċeduri ta’ inadempjenza tagħha mill-inqas kull tliet xhur u twettaq eżerċizzji ta’ simulazzjoni mill-inqas kull sena, skont l-Artikolu 61. CCP twettaq wkoll eżerċizzji ta’ simulazzjoni wara kwalunkwe bidla materjali għall-proċeduri ta’ inadempjenza tagħha.
TAQSIMA 9
Orizzonti ta’ żmien użati għat-twettiq tat-testijiet
Artikolu 60
Orizzonti ta’ żmien
1. L-orizzonti ta’ żmien użati għal testijiet tal-istress jiġu ddefiniti skont il-Kapitolu VII u jinkludu kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli li jħarsu ‘l quddiem.
2. L-orizzonti ta’ żmien storiċi użati għall-ittestjar retrospettiv jinkludu dejta tal-anqas mill-aktar sena riċenti jew skont kemm CCP tkun ilha tikklerja l-istrument finanzjarju rilevanti jekk dan ikun inqas minn sena.
TAQSIMA 10
Divulgazzjoni pubblika
Artikolu 61
Informazzjoni li għandha tiġi divulgata pubblikament
1. CCP pubblikament tiddivulga l-prinċipji ġenerali sottostanti għall-mudelli tagħha u l-metodoloġiji tagħhom, in-natura tat-testijiet imwettqa, b’sommarju ta’ livell għoli tar-riżultati ta’ testijiet u kwalunkwe azzjoni korrettiva meħuda.
2. CCP għandha tagħmel disponibbli għall-pubbliku l-aspetti ewlenin tal-proċeduri ta’ inadempjenza tagħha, inklużi:
(a)
iċ-ċirkostanzi li fihom tista’ tittieħed azzjoni;
(b)
min jista’ jieħu dawn l-azzjonijiet;
(c)
l-għan tal-azzjonijiet li jistgħu jittieħdu, inkluż it-trattament ta’ kemm il-pożizzjonijiet, fondi u assi proprjetarji kif ukoll dawk tal-klijent;
(d)
il-mekkaniżmi biex jiġu indirizzati l-obbligi tas-CCP lejn il-membri tal-ikklerjar mhux inadempjenti;
(e)
il-mekkaniżmi biex jgħinu fl-indirizzar tal-obbligi tal-membru tal-ikklerjar inadempjenti lejn il-klijenti tiegħu.
Artikolu 62
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Il-punt (h), Taqsima 2 tal-Anness I japplika minn tliet snin wara d-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament fir-rigward ta’ tranżazzjonijiet fuq derivattivi, kif imsemmi fil-punti (b) u (d) tal-Artikolu 2(4) tar-Regolament (UE) Nru 1227/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10).
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmula fi Brussell, id-19 ta’ Diċembru 2012.