ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. července 2014
o státní podpoře SA.33927 (12/C) (ex 11/NN),
kterou Belgie poskytla systému pojištění na ochranu podílů jednotlivých členů finančních družstev
(oznámeno pod číslem C(2014)1021)
(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/686/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 7. listopadu 2011 oznámila Belgie Komisi, že zavedla systém pojištění vkladů (dále jen „systém pojištění družstev“ nebo „opatření“) na ochranu podílů individuálních podílníků v uznaných finančních družstvech, která buď podléhají obezřetnostnímu dohledu Belgické národní banky (dále jen „BNB“), nebo investovala nejméně polovinu svého majetku do finanční instituce, která je pod tímto dohledem (dále jen „finanční družstva“).
(2)
Dopisem ze dne 6. prosince 2011 informovala Komise Belgii, že dotčené opatření by mohlo představovat protiprávní státní podporu (2), a vyzvala ji, aby nepodnikala žádné další kroky při jeho provádění. Komise vyzvala Belgii, aby jí sdělila své připomínky k jejím předběžným závěrům, což Belgie učinila dopisem ze dne 22. prosince 2011.
(3)
Rozhodnutím ze dne 3. dubna 2012 (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) informovala Komise Belgii, že zahájila ve věci dotyčného opatření řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“), a vyzvala ji, aby v souladu s čl. 11 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 smlouvy o fungování Evropské unie (3), pozastavila toto opatření do doby, než rozhodne o jeho slučitelnosti s vnitřním trhem. Komise požádala Belgii, aby s okamžitou platností pozastavila veškeré kroky směřující k provádění systému pojištění družstev a nečinila v rámci opatření žádné platby. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení, kterým rovněž vyzvala zúčastněné strany k podání jejich připomínek k opatření, bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(4)
Dopisy ze dne 24. dubna 2012 a 31. května 2012 Belgie požádala o prodloužení lhůty na odpověď ohledně rozhodnutí o zahájení řízení, přičemž Komise nevyjádřila v tomto ohledu námitky. Dopisem ze dne 18. června 2012 zaslala Belgie své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení a připojila k němu zejména dopis guvernéra BNB ze dne 7. října 2011, který byl adresován belgickému ministru financí.
(5)
Dne 17. srpna 2012 zaslala své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení také skupina Arco (dále jen „skupina ARCO“ (5)). Dne 29. srpna 2012 předala Komise tento dokument Belgii, a umožnila tak tomuto členskému státu, aby se vyjádřil k připomínkám skupiny ARCO. Dne 16. října 2012 však Belgie oznámila, že tuto možnost nevyužije.
(6)
Komise položila ve věci opatření doplňující otázky, a to zejména dne 17. září 2012 a 24. července 2013, na které Belgie odpověděla dne 5. prosince 2012 a 20. září 2013.
2. SKUTKOVÉ OKOLNOSTI
2.1 Vznik oznámeného opatření
(7)
Zavedení systému pojištění družstev bylo spojeno s opatřeními na záchranu v rámci jiného případu státní podpory.
(8)
Dne 30. září 2008 oznámila banka Dexia navýšení svého kapitálu o částku 6,4 miliardy EUR, kterou vložili její stávající akcionáři (mezi nimi skupina ARCO) a lucemburské, francouzské a belgické orgány. Belgický ministr financí z doby poskytnutí státní podpory ve prospěch banky Dexia v roce 2008 vysvětlil před zvláštní komisí belgického parlamentu, jež byla pověřena přezkoumáním okolností likvidace banky Dexia (dále jen „komise Dexia“), že po žádostech o zásah ve prospěch skupiny ARCO bylo již v září/říjnu roku 2008 přijato politické rozhodnutí o zavedení systému pojištění družstev. Vysvětlil, že kvůli dosažení dohody v případě banky Dexia musela vláda zároveň rozhodnout v záležitostech ARCO a Ethias (6). Z prohlášení současného belgického ministra financí rovněž vyplývá, že k přijetí závazku z roku 2008 došlo proto, aby skupina ARCO souhlasila se svou účastí na záchraně banky Dexia (7).
i) Tisková sdělení
(9)
Dne 10. října 2008 oznámila belgická vláda prostřednictvím tiskové zprávy útvarů ministra financí, že přijala toto rozhodnutí:
-
zvýšit krytí poskytované stávajícím systémem pojištění vkladů u úvěrových institucí z 20 000 na 100 000 EUR,
-
vytvořit podobný systém pro ostatní finanční produkty (zejména pro životní pojištění „třídy 21“ (8) a podíly finančních družstev) (9).
(10)
Dne 21. ledna 2009 potvrdili předseda vlády a ministr financí ve společné tiskové zprávě závazek předchozí vlády (10) o zavedení systému pojištění družstev (11). Ve stejný den uveřejnila skupina ARCO tuto tiskovou zprávu belgické vlády na svých internetových stránkách. Ostatní finanční družstva se naopak distancovala od analogie mezi vklady a podíly ve finančních družstvech, která je základem systému pojištění družstev (12).
ii) Legislativní postup
(11)
Dne 15. října 2008 schválil belgický parlament zákon (13) umožňující belgické vládě přijmout opatření na podporu finanční stability. Dne 14. listopadu 2008 (14) vyhlásila Belgie královský dekret, který zvýšil částku chráněnou systémem pojištění vkladů u úvěrových institucí na výši 100 000 EUR a zavedl podobný systém pojištění pro životní pojištění spadající do „třídy 21“. Předtím, dne 29. října 2008, vydal Výbor pro finanční stabilitu souhlasné stanovisko k návrhu královského dekretu (15).
(12)
Dne 14. dubna 2009 (16) změnila Belgie zákon ze dne 15. října 2008, který povolil vládě zavést královským dekretem systém pojištění splaceného základního kapitálu za účelem vyplacení podílu individuálních podílníků na základním kapitálu finančních družstev. Královským dekretem ze dne 10. října 2011 (17) změnila Belgie královský dekret ze dne 14. listopadu 2008. Královský dekret ze dne 10. října 2011 obsahuje dodatečná technická upřesnění ohledně systému pojištění družstev.
(13)
Dne 7. října 2011 napsal guvernér BNB dopis tehdejšímu ministru financí, v němž vyjádřil stanovisko k návrhu královského dekretu ze dne 10. října 2011, což je postup vyžadovaný zákonem o statutu BNB (18). Guvernér v tomto dopisu uvedl, že vláda může oprávněně přijmout královský dekret ve věci systému pojištění družstev „v případě náhlé krize na finančních trzích nebo v případě vážné hrozby systémové krize“. Guvernér dospívá k závěru, že okolnosti zřejmě tyto podmínky splňují a že systém pojištění družstev by umožnil omezit důsledky takovéto krize (19). Zároveň se ale výslovně nevyjadřuje k otázce, zda se u podílů jednotlivých členů finančních družstev nejedná v zásadě o vklady (20). Uvádí dále, že opatření by mohlo vyvolat potíže ohledně jeho slučitelnosti s pravidly pro státní podporu (21), a vyjadřuje znepokojení ve věci dobrovolného členství v systému pojištění družstev, což by mohlo vyvolat potíže ohledně „nepříznivého výběru“ (22).
(14)
Dne 13. října 2011 požádala tři družstva skupiny ARCO (ARCOFIN, ARCOPAR a ARCOPLUS) o přijetí do systému pojištění družstev. Belgická vláda tuto žádost schválila královským dekretem ze dne 7. listopadu 2011 (23). V rámci této žádosti uhradila skupina ARCO příspěvky v celkové výši 2,05 milionu EUR (24).
(15)
Valné hromady družstev ARCOFIN, ARCOPAR a ARCOPLUS schválily dne 8. prosince 2011 návrh jejich správní rady na dobrovolnou likvidaci společností.
2.2 Směrnice 94/19/ES o systémech pojištění vkladů
(16)
Článek 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES (25) ukládá každému členskému státu povinnost
„zajistit, aby byl na jeho území zaveden a úředně uznán jeden nebo více systémů pojištění vkladů. S výjimkou okolností… nesmí žádná úvěrová instituce (26) povolená v tomto členském státě … přijímat vklady (27), pokud není členem takového systému.“
(17)
Belgie provedla směrnici 94/19/ES do vnitrostátních právních předpisů v roce 1998 a zavedla systém pojištění vkladů, který pokryl souhrn všech vkladů každého vkladatele pro případ, že by se staly nedisponibilními. Belgický systém pojištění vkladů byl svěřen fondu pojištění vkladů. Belgie poté zřídila královským dekretem ze dne 14. listopadu 2008„zvláštní fond ochrany vkladů“, který pokrývá opatření, ke kterým Belgie přistoupila následně (28).
(18)
Článek 7 směrnice 94/19/ES původně stanovil, že souhrn všech vkladů každého vkladatele musí být pojištěn do výše 20 000 EUR. Rada ve složení pro hospodářské a finanční věci (ECOFIN) na svém zasedání dne 7. října 2008 souhlasila se zvýšením pojištění vkladů, které stanoví směrnice 94/19/ES. Ve své tiskové zprávě uvedla, že:
„všechny členské státy zajistí pro počáteční období nejméně jednoho roku pojistnou ochranu vkladů pro fyzické osoby ve výši nejméně 50 000 EUR, a bere na vědomí, že mnohé členské státy se rozhodly zvýšit své minimální (pojištěné) částky na 100 000 EUR. Vítáme záměr Komise předložit neprodleně vhodný návrh na podporu sbližování systémů pojištění vkladů“ (29).
(19)
Pokud jde o krytí, článek 2 směrnice 94/19/ES stanoví, že systémy pojištění vkladů nechrání nástroje, na které se vztahuje definice vlastního kapitálu úvěrových institucí (30).
(20)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/14/ES (31) zvýšila pojistnou ochranu poskytovanou systémy pojištění vkladů (nejprve na částku nejméně 50 000 EUR, a poté dne 31. prosince 2010 na částku nejméně a nejvýše 100 000 EUR).
(21)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/9/ES (32) stanoví odškodnění investorů v případě, kdy investiční podnik není schopen vrátit hodnotu nástrojů patřících investorovi. Toto odškodnění je například možné v případě podvodu či nedbalosti v podniku nebo v případě chyb či potíží, k nimž došlo v jeho systémech. Systémy odškodnění investorů ale nekryjí rizika spojená s investicí (např. nakoupí-li investor akcie, které potom ztratí na hodnotě).
2.3 Belgický právní rámec pro družstevní společnosti
(22)
Belgický zákon o společnostech (33) vymezuje, a to zejména ve svých článcích 350 až 436, právní rámec družstevních společností. Stanoví, že družstevní společnost musí ve svých stanovách zvolit buď právní formu „společnosti s ručením omezeným“ (ztráty podílníků nemohou přesáhnout výši jejich vkladu), nebo právní formu „společnosti s ručením neomezeným“ (podílníci nesou osobní odpovědnost za veškeré závazky společnosti, a mohou proto utrpět ztrátu přesahující jejich kapitálovou investici).
(23)
Belgický zákon o společnostech (zejména ve svých článcích 362, 364, 366, 367 a 374) umožňuje určitá omezení, pokud jde o možnost převodu podílů v družstevní společnosti. Podíly v družstevní společnosti jsou volně převoditelné na jiné podílníky družstva, ale stanovy družstevní společnosti mohou tyto převody podmínit. Převody třetím stranám mohou být uskutečněny pouze za podmínek a na osoby uvedené v článku 366 belgického zákona o společnostech.
(24)
Belgický zákon o společnostech (článek 367) rovněž stanoví, že podílníci družstevní společnosti z ní mohou vystoupit pouze během prvních šesti měsíců účetního období. Pokud toto právo uplatní, článek 374 belgického zákona o společnostech stanoví, že podílník má nárok na vyplacení hodnoty svých podílů ve výši, která vyplývá z rozvahy účetního období.
(25)
Zatímco belgický zákon o společnostech vymezuje obecný rámec pro družstevní společnosti, královský dekret ze dne 8. ledna 1962 (34) stanoví kritéria pro „uznané družstevní společnosti“ (35). Uznaná družstevní společnost konkrétně nemůže ze spekulativních důvodů odmítnout vstup podílníků nebo je vyloučit; podíly na základním kapitálu poskytují bez ohledu na jejich hodnotu stejná práva; všichni podílníci mají na každoročních valných hromadách stejná hlasovací práva; valná hromada jmenuje členy správní a dozorčí rady; přebytek hospodaření (určený po odečtení všech nákladů) lze přidělit podílníkům pouze poměrně vzhledem k objemu operací, které učinili se společností, a dividenda přisouzená podílům na kapitálu nesmí přesáhnout určitou procentní výši, již stanoví královský dekret.
(26)
Článek 21 belgického daňového zákoníku stanoví, že dividendy uznaných družstevních společností jsou až do určité výše osvobozeny od daně (36).
2.4 Popis opatření
(27)
Systém pojištění družstev kryje základní kapitál (ale nekryje případnou přidanou hodnotu) splacený individuálními podílníky družstevních společností až do výše 100 000 EUR.
(28)
Na rozdíl od ustanovení platných pro systémy pojištění vkladů u úvěrových institucí je vstup do systému pojištění družstev dobrovolný.
(29)
Pokud finanční družstva mají zájem o účast v systému pojištění družstev, musí podat žádost ministru financí. Rada ministrů má jeden měsíc na to, aby rozhodla o žádosti finančního družstva o účast v systému pojištění družstev a případně stanovila určité podmínky. Tyto podmínky mohou zahrnovat:
a)
povinnost vyhradit budoucí veřejné nabídky institucionálním podílníkům;
b)
závazek všech institucionálních podílníků nestáhnout žádnou akcii ani žádnou částku uhrazenou družstevní společnosti a nevystoupit z družstva jakožto podílník mimo rámec postoupení akcií; a
c)
stropní hodnotu ve výši 4,5 % ročně u úroků vyplácených podílníkům.
(30)
Po žádosti finančního družstva o krytí musí družstvo zůstat v systému jeden rok. Po uplynutí této lhůty může družstvo svou účast v systému ukončit s výpovědní lhůtou v délce tří měsíců. Družstvo nemůže žádným způsobem získat zpět zaplacené příspěvky. Pokud se družstvo rozhodne vystoupit ze systému pojištění družstev, může do něj opět vstoupit až po uplynutí tří roků.
(31)
Opatření kryje pouze akcie na podíly družstev vydané před vstupem v platnost královského dekretu ze dne 10. října 2011.
(32)
Systém pojištění družstev je vyhrazen individuálním podílníkům a neplatí pro institucionální podílníky finančních družstev.
(33)
Zvláštní ochranný fond je financován:
i)
ročním příspěvkem, který odpovídá 0,15 % kryté částky (hrazeným všemi účastníky); a
ii)
jednorázovým vstupním poplatkem, který odpovídá 0,10 % kryté částky (hrazeným družstvy).
(34)
Finanční družstva mohou mít dále za povinnost uhradit zvláštnímu ochrannému fondu příspěvek za přidanou hodnotu u kotovaných akcií, které vlastní. Tento příspěvek může dosáhnout výše 10 % rozdílu mezi prodejní cenou dotčených podílů (nebo v případě, že k prodeji nedojde během tří let od ukončení ochranného systému, průměrný kurz dotčeného podílu při uzavření burzy cenných papírů za 30 dní před třetím výročím) a referenční cenou stanovenou veřejnými orgány v okamžiku, kdy finanční družstvo přistoupí k systému pojištění družstev.
(35)
Zvláštní ochranný fond začne provádět platby, pokud se finanční družstvo ocitne v likvidaci, nebo oznámí-li orgán finančního dohledu tomuto fondu, že finanční družstvo není nadále schopno vyplácet své podílníky, kteří z něj chtějí vystoupit.
(36)
Pokud zvláštní ochranný fond nemá dostatečné prostředky k zásahu, poskytne nutné prostředky jako zálohu Caisse des dépôts et consignations, která je veřejným orgánem bez právního statutu. Podle toho, zda se jedná o instituci neplnící závazky s povinnou účastí nebo o finanční družstvo, bude tato záloha později uhrazena pomocí:
-
50 % ročních příspěvků hrazených institucemi s povinnou účastí;
-
zvláštním ročním příspěvkem hrazeným finančními družstvy (jejichž účast je dobrovolná).
(37)
V případě zásahu zvláštního ochranného fondu přecházejí na fond práva individuálních podílníků družstva a fond získává stejné postavení jako ostatní podílníci. Jedná se o rozdílný případ oproti systému pojištění vkladů u úvěrových institucí, kde fond získává stejné postavení jako ostatní věřitelé dotčené společnosti.
2.5 Popis skupiny ARCO
(38)
Skupina ARCO byla původně akcionářem Artesia Banking Corporation NV (dále jen „Artesia“), která sama vlastnila 100 % podíl v bance BACOB a 82 % podíl v pojišťovací společnosti DVV. Po sloučení společnosti Artesia s bankou Dexia v roce 2001 se skupina ARCO stala hlavním akcionářem banky Dexia s podílem okolo 15 % (37).
(39)
ARCO je název skupiny zahrnující ARCOPAR, ARCOPLUS a ARCOFIN, což jsou všechno uznané družstevní společnosti (38). Skupina ARCO má přes 800 000 členů, z nichž se u 99 % jedná o soukromé osoby. Kapitál v držení individuálních podílníků u ARCOPAR, ARCOPLUS a ARCOFIN dosahoval v pořadí výše 1,3 miliardy EUR, 46 milionů EUR a 140 milionů EUR.
(40)
Stanovy družstev ARCOPAR, ARCOPLUS a ARCOFIN uvádějí, že se u těchto tří subjektů jedná o společnosti s ručením omezeným (39).
(41)
Stanovy všech tří subjektů obsahují ustanovení, jež se týkají podílníků, kteří chtějí vystoupit.
(42)
Stanovy družstva ARCOPAR tak například stanoví, že družstvo může omezit možnost vystoupení, pokud by tím mělo přijít o více než 10 % celkového investovaného kapitálu nebo počtu podílníků během stejného účetního období (40). Podílník, který by chtěl vystoupit z družstva ARCOPAR, by získal zpět svůj kapitál. Podílníci, kteří vlastní podíly kategorie A, B a C v družstvu ARCOPAR (41), mají rovněž nárok na tzv. „bonusovou rezervu“ (42).
(43)
V článku 35 stanov družstva ARCOPAR jsou uvedeny nároky podílníků v případě likvidace. V podstatě se zde říká, že podílníci budou vyplaceni v případě, že po uhrazení závazků a sociálních odvodů bude zůstatek kladný (43).
(44)
Rizika spojená s investicí do podílů skupiny ARCO byla například popsána v prospektu družstva ARCOPAR, kterou schválily belgické orgány v červnu roku 2008 a která byla vydána u příležitosti jisté transakce na kapitálovém trhu, jež proběhla mezi 7. červencem roku 2008 a 30. zářím roku 2008. V prospektu je jasně uvedeno, že zisk obdržený díky bance Dexia představoval více než 69 % čistého zisku družstva ARCOPAR za účetní období 2005/2006, 2006/2007 a 2007/2008. Prospekt rovněž odkazoval na riziko masivních vystoupení z družstva a zdůrazňoval, že v případě likvidace mohou podílníci o vše přijít. Výroční zprávy společnosti zároveň jasně uváděly, že skupina ARCO, aby mohla investovat, zvýšila půjčkou svou míru zadlužení (44).
2.6 Důvody, které vedly k zahájení řízení
(45)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k předběžnému závěru, že oznámené opatření splňuje čtyři kumulativní kritéria v oblasti státní podpory, a vyjádřila pochyby, že by opatření mohlo být prohlášeno za slučitelné s vnitřním trhem.
(46)
Komise shledala, že opatření je přičitatelné Belgii, protože bylo financováno zvláštním ochranným fondem. Komise za tím účelem konstatovala, že belgické právní předpisy stanovily výši příspěvku, který účastníci měli hradit do zvláštního ochranného fondu, a rovněž určily způsob, jakým budou tyto fondy používány. Komise dále zjistila, že Caisse des dépôts et consignations v případě potřeby poskytne zvláštnímu ochrannému fondu finanční prostředky jako zálohu. Komise si položila otázku, jakým způsobem získá Caisse des dépôts et consignations tyto prostředky zpět, protože nebylo jisté, že finanční družstva mají dostatečné finanční prostředky. Kladla si také otázku, zda dobrovolná účast finančních družstev nebude na úkor účinného refinancování zvláštního ochranného fondu.
(47)
Komise dospěla k závěru, že finanční družstva lze považovat podniky a že jim opatření poskytne selektivní zvýhodnění. Pokud jde o selektivní zvýhodnění, systém pojištění družstev zřejmě pomohl družstvům k přilákání nových finančních prostředků nebo k zachování jejich stávajícího kapitálu, protože přesvědčil stávající podílníky, aby z finančního družstva nevystupovali. Taková ochrana byla mimořádně užitečná v obdobích finanční nejistoty, jako tomu bylo mezi podzimem roku 2008 a dnem přijetí královského dekretu, kdy byla finanční družstva účinně ochráněna před rizikem výrazného vyplácení ve spojení s vystupováním z družstva.
(48)
Komise rovněž zjistila, že ochrana byla rozšířena a že Belgie nezohledňovala při schvalování vstupu kandidátského družstva do systému pojištění družstev jeho finanční stav. V případě skupiny ARCO bylo finančním družstvům povoleno přistoupit k systému pojištění družstev přesto, že již byla v platební neschopnosti, a družstva nedlouho potom vyhlásila konkurz.
(49)
Komise dospěla také k závěru, že opatření narušilo hospodářskou soutěž, protože finanční družstva navzájem soutěžila na trhu strukturovaných retailových investičních produktů, na kterém využívala selektivní výhodu, kterou neměly ostatní tržní subjekty s nabídkou podobných produktů.
(50)
Komise dále usoudila, že systém pojištění družstev měl dopad na obchod v rámci Unie. Na belgickém trhu působí četní mezinárodní dodavatelé investičních produktů, kteří nemohou uplatňovat nárok na stejný podíl na trhu, jako je podíl finančního družstva, který si družstvo může udržet kvůli opatření.
(51)
Komise si položila otázku, zda lze finanční družstva považovat za finanční instituce a zda tento faktor má dopad na použitelnost sdělení o bankovnictví z roku 2008 (45). Komise dospěla k závěru, že vzhledem ke skutečnosti, že se u finančních družstev zřejmě nejedná o finanční instituce ve smyslu sdělení o bankovnictví z roku 2008, je nutno posuzovat podporu přímo na základě Smlouvy.
(52)
Aby opatření bylo slučitelné s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí být nezbytné, přiměřené a úměrné. Komise pochybovala o souladu opatření s těmito třemi kumulativními kritérii. Kladla si otázku, zda ochrana podílníků finančních družstev byla nezbytná k tomu, aby se zabránilo vážnému narušení belgického hospodářství. Pokud jde o možný multiplikační účinek, Komise zaznamenala, že Belgie zavedla již několik opatření [jako zvýšení krytí na základě systému pojištění vkladů na částku 100 000 EUR, poskytnutí státní podpory několika bankám v různých formách (rekapitalizace, vklad finančních prostředků, opatření na záchranu znehodnocených aktiv a další opatření ad hoc)]. Nechápala proto, proč bylo kromě všech těchto opatření ještě navíc nezbytné ochránit podílníky finančních družstev.
(53)
Komise si položila otázku, zda bylo přiměřené ochránit podílníky finančních družstev. V tomto ohledu konstatovala, že finanční družstva nejsou finančními institucemi a že vzhledem ke své velikosti nepředstavují systémově důležité instituce. Vyzvala Belgii, aby vysvětlila, jakým způsobem měly údajně mít investiční ztráty, které utrpěli rovněž například investoři do zvláštních investičních fondů, vážný negativní multiplikační účinek pro belgické hospodářství.
(54)
Komise měla konečně pochyby ohledně přiměřenosti opatření. Za prvé, Komise nepovažovala za jisté, že finanční družstva zaplatí za poskytnuté pojištění spravedlivou odměnu. Za druhé, Komise zaznamenala, že dobrovolnost vstupu do systému ve spojení s neexistující kontrolou životaschopnosti během přístupového řízení, jak ho stanovila Belgie, znamená, že je v zájmu finančních družstev přistoupit k systému až tehdy, kdy si budou jista, že dojde k plnění pojištění. To by mohlo vést k situacím, kdy by příjemci mohli využívat pojištění a mohli se přitom ve značné míře vyhnout placení za něj. Komise si také položila otázku, zda systém pojištění družstev nenarušuje neoprávněně hospodářskou soutěž vzhledem k tomu, že akcionáři konkurenčních společností nejsou chráněni, což finančním družstvům usnadňuje přístup ke kapitálu a zvyšuje jejich celkový podíl na trhu s retailovými investičními produkty.
3. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
3.1 Připomínky skupiny ARCO
(55)
Podle skupiny ARCO belgická vláda rozhodla a oznámila dne 10. října 2008, že je zaveden systém pojištění družstev, který byl součástí širšího balíčku (navýšení pojištění vkladů u spořicích vkladů úvěrových institucí na výši 100 000 EUR, rozšíření systému pojištění na produkty životního pojištění „třídy 21“ a na individuální podílníky finančních družstev). Skupina ARCO tvrdila, že rozhodnutí ze dne 10. října 2008 bylo provedeno zákonem ze dne 15. října 2008 a královským dekretem ze dne 14. listopadu 2008, pokud jde o produkty třídy 21, a zákonem ze dne 14. dubna 2009 a královským dekretem ze dne 10. října 2011, pokud jde o depozitní certifikáty k akciím vydaným finančními družstvy.
(56)
Skupina ARCO zdůraznila, že systém pojištění družstev nepředstavuje státní podporu, protože finančním družstvům neposkytuje žádné selektivní zvýhodnění. Skupina ARCO také tvrdila, že Komise dospěla k závěru, že systém pojištění pro produkty třídy 21 pojišťovacích společností neobsahuje žádný prvek státní podpory, protože tyto produkty jsou volně dostupné pro všechny pojišťovny, a nejsou tak selektivní (46). Skupina ARCO kromě toho tvrdí, že systém pojištění družstev je otevřený všem finančním družstvům za stejných podmínek, a není proto selektivní.
(57)
V souladu s připomínkami Belgie skupina ARCO tvrdila, že všechny formy podílů ve finančních družstvech potvrzují, že uspokojují stejné požadavky zákazníků jako vklady a že s nimi zákonodárce také tak zachází. Skupina ARCO zdůraznila, že se Belgie obává účinku nákazy. Pokud by Belgie nezavedla systém pojištění družstev, otřáslo by to údajně důvěrou investorů a mohlo by to prý vést k runu na všechny spořicí produkty.
3.2 Připomínky Belgie
(58)
Belgie uvedla, že systém pojištění družstev nenaplňuje všechna kumulativní kritéria v oblasti státní podpory uvedená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a nepředstavuje tak státní podporu. Belgie konkrétně tvrdila, že nejsou splněna tři kritéria státní podpory. Belgie nejprve vyjádřila stanovisko, že opatření představuje pomoc pouze soukromým osobám a ne podnikům. Poté Belgie zdůraznila, že opatření neposkytuje žádné selektivní zvýhodnění finančním družstvům, a nakonec tvrdila, že opatření nevyvolá žádné narušení hospodářské soutěže.
(59)
Pokud jde o tvrzení, že z podpory nemají prospěch podniky, Belgie vyjádřila stanovisko, že řádný systém pojištění vkladů v případě úvěrových institucí, včetně jeho rozšíření (tj. systém pojištění družstev), byl přijat v souladu a za dodržení rozhodnutí Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci (ECOFIN), směrnice 94/19/ES v jejím pozdějším znění a směrnice 97/9/ES.
(60)
Belgie vyjádřila stanovisko, že podíly finančních družstev v držení individuálních podílníků mají všechny znaky vkladů a jako takové jsou získávány. Zdůraznila tyto prvky:
i)
osoby (individuální podílníci), které využívají systém pojištění družstev, zasluhují stejnou ochranu jako vkladatelé u jiných institucí, které působí ve stejném odvětví a podléhají stejné kontrole;
ii)
z daňových důvodů jsou jak dividendy vyplácené finančními družstvy, tak úroky z vkladů osvobozeny ve stejné, pevně stanovené výši od srážkové daně z movitého majetku (47);
iii)
individuální podílníci finančních družstev mohou v souladu s ustanoveními stanov finančního družstva upsat pouze konkrétně vymezený podíl, jehož maximální výše je omezena;
iv)
podílníci finančních družstev mohou ze společnosti vystoupit pouze během prvních šesti měsíců účetního období a podílník, který si přeje vystoupit, nemá nárok na přidanou hodnotu družstva úměrnou svému podílu. Podle Belgie se v hodnotě podílů v družstvu neodráží hodnota podkladových aktiv finančního družstva, a podíly ve finančních družstvech tak obecně nekonkurují investičním produktům, ale pouze podmnožině produktů, na které se již vztahuje státní záruka (tj. vklady a životní pojištění „třídy 21“);
v)
podíly finančních družstev jsou registrovány a možnost jejich převodu je omezena právními předpisy (48). Nelze je volně prodávat za účelem získání zisku. Podílníci finančních družstev mají nárok pouze na skromnou dividendu (osvobozenou od daně) a na vyplacení podílu, když přestanou být podílníky;
vi)
podíly ve finančních družstvech nelze považovat za investici do akcií kotované společnosti nebo kotovaného subjektu;
vii)
podíly ve finančních družstvech nelze považovat za rizikovou investici, protože podílníci finančních družstev nemají nárok na přidanou hodnotu;
viii)
systém pojištění družstev chrání výlučně individuální podílníky (na rozdíl od institucionálních podílníků).
(61)
Pokud jde o neexistenci selektivního zvýhodnění, Belgie uvedla, že systém pojištění družstev kryje pouze podíly ve finančních družstvech, které byly vydány před dnem 10. října 2011. Belgie poznamenala, že po tomto dnu nemohla finanční družstva nadále využívat systému pojištění družstev k tomu, aby vstupovala na trh. Upřesnila také, že skupina ARCO neemitovala od září roku 2008 žádný nový podíl.
(62)
Belgie rovněž popřela, že by systém pojištění družstev pomohl finančním družstvům zachovat si stávající kapitál. Na podporu tohoto tvrzení Belgie prohlásila, že tisková zpráva ze dne 10. října 2008 byla pouze návrhem strategického podnětu a finanční družstva v ní byla zmíněna jen okrajově. Tisková zpráva ze dne 10. října 2008 nepředstavovala podle Belgie podrobnou dohodu, jež byla zveřejněna v koordinaci se souběžnými tiskovými zprávami finančních družstev. V tomto ohledu Belgie odlišila svou tiskovou zprávu od zpráv britských orgánů a společnosti Lloyds ve věci Lloyds (49), na které se Komise odvolala v rozhodnutí o zahájení řízení. Belgie dospěla k závěru, že tisková zpráva ze dne 10. října 2008 nepředstavuje opatření, které by mohlo poskytnout finančním družstvům selektivní zvýhodnění. Pokud jde o následující tiskovou zprávu ze dne 21. ledna 2009, Belgie považovala za obvyklé, že skupina ARCO tuto zprávu veřejných orgánů okamžitě zveřejnila na svých internetových stránkách, protože všechna finanční družstva (tedy také skupina ARCO) sledovala tehdy tuto záležitost s velkým zájmem.
(63)
Belgie zdůraznila, že by Komise měla zaujmout stejný přístup jako ve věci Ethias a že by měla dospět k závěru, že systém pojištění družstev není selektivní. Belgie také vyzdvihla, že Soudní dvůr již v rozsudku ve věci Paint Graphos (50) uznal zvláštní statut skutečných družstev. Odkázala zejména na bod č. 61 tohoto rozsudku, z nějž jasně vyplývá, že vzhledem ke zvláštním rysům vlastním družstevním společnostem nelze mít v zásadě za to, že tyto družstevní společnosti jsou ve srovnatelné faktické a právní situaci s obchodními společnostmi.
(64)
Belgie poskytla také informace o počtu akcionářů skupiny ARCO, kteří tento subjekt opustili od počátku krize. Během finančních období, která vedla k dobrovolné likvidaci, dosáhl počet podílníků skupiny ARCO, kteří požádali o vyplacení svého kapitálu, výše 9 764 v roce 2007/2008, 21 150 v roce 2008/2009 a 23 762 v roce 2010/2011.
(65)
Pokud jde o rušivé účinky opatření, Belgie tvrdila, že Komise by měla přiměřeným způsobem vysvětlit, jakým finančním produktům konkurují podíly ve finančních družstvech, a to i přesto, že Belgie uznala, že v rámci řízení ohledně státní podpory není Komise povinna poskytnout podrobnou definici trhu. Belgie v podstatě tvrdila, že se individuálním podílníkům finančních družstev dostalo stejné míry ochrany jako investorům v případě všech podobných produktů v oblasti vkladů nebo spoření.
(66)
Belgie rovněž vysvětlila, že systém pojištění družstev sleduje stejný cíl jako směrnice 94/19/ES, a to ochránit vklady individuálních spořitelů, zachovat důvěru vkladatelů a zlepšit stabilitu finančních trhů. Belgie soudí, že systémy pojištění vkladů jiných členských států kryjí rovněž v některých případech netradiční vklady, a vyjádřila přesvědčení, že by Komise měla tuto skutečnost zohlednit (51).
(67)
Belgie rovněž vyzdvihla skutečnost, že v případě, pokud by Komise měla dospět k závěru, že systém pojištění družstev představuje státní podporu, měla by být tato podpora považována za slučitelnou s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy. Soudila, že není důvod, aby se určilo, zda je skupina ARCO finanční institucí ve smyslu sdělení o bankovnictví z roku 2008. Podle Belgie je rozhodující otázkou, na kterou by měla Komise odpovědět, otázka, zda systém pojištění družstev představuje nezbytný a přiměřený zásah s cílem zabránit vážnému narušení hospodářství.
(68)
Belgie zastávala názor, že se jedná o nezbytné opatření, jeho důsledky se omezují na nutné minimum a existují mechanismy sdílení nákladů.
(69)
Za prvé, Belgie tvrdila, že systém pojištění družstev je přiměřený a nezbytný pro poskytnutí jistoty vkladatelům v Belgii.
(70)
Belgie uznala za teoreticky možné, že instituce s chráněnými vklady ve své rozvaze mohou mít nepřímý prospěch z existence podobných ochranných systémů, protože tyto systémy přispívají k zabránění runu na banky. Vysvětlila ale, že systémy pojištění vkladů jsou nezbytné, aby se zabránilo runu na banky a narušení finančních trhů. Belgie také tvrdila, že systém pojištění družstev je nutný, aby se zabránilo oslabení důvěry, kterou má veřejnost vůči belgickému finančnímu systému. Skutečnost, že podíly v družstvech vykazují základní rysy produktů spoření a že polovina finančních prostředků v držení družstev je investována do bank, posiluje jejich společné rysy s vklady a zdůrazňuje jejich význam pro belgický bankovní systém. Nezvládnutá platební neschopnost finančních družstev by údajně spustila řetězovou reakci s dopadem na všechny finanční instituce a na belgické hospodářství. Pokud by se na podíly ve finančních družstvech neuplatnila stejná míra ochrany jako na tradiční vklady, vzniklo by údajně stejné riziko jako v případě, že by se neochránily vklady. Mělo by to silný dopad na důvěru veřejnosti ve všechny formy vkladů v Belgii a vzniklo by systémové riziko. Na podporu svých tvrzení uvedla Belgie skutečnost, že v poměru k celkovému počtu obyvatel Belgie byl počet podílníků (individuálních osob) finančních družstev vysoký (52).
(71)
Belgie také vznesla důraznou námitku vůči terminologii, kterou Komise použila ve svém rozhodnutí o zahájení řízení, a to zejména vůči pojmům „capital instruments“ (nástroje vlastního kapitálu) a „risk capital“ (rizikový kapitál), kterých bylo použito v bodě odůvodnění 62 a v poznámce pod čarou č. 35.
(72)
Na prokázání nezbytnosti systému pojištění družstev Belgie také předala Komisi dopisy Rady pro finanční stabilitu a guvernéra BNB ze dne 29. října 2008 (53) a 7. října 2011 (54), které byly zaslány tehdejšímu ministru financí.
(73)
Ohledně slučitelnosti opatření s pravidly pro státní podporu odkazuje Belgie zaprvé na rozhodnutí Komise ve věci Ethias. Komise podle ní povolila opatření ve prospěch Ethias, a to zejména rozšíření systému pojištění vkladů na produkty „třídy 21“, protože je považovala za přiměřená a nezbytná, aby se zabránilo vážnému narušení belgického hospodářství.
(74)
Za druhé, Belgie zopakovala svůj názor, že opatření je přiměřené. Finanční družstva sdílejí náklady, a to zejména prostřednictvím jejich příspěvku do zvláštního ochranného fondu. Belgie soudila, že míra odměny za pojištění je přiměřená a obdobná příspěvkům v systémech pojištění ostatních chráněných institucí. Belgie odmítla, že by opatření mohlo být neúměrné z důvodu dobrovolné účasti v systému pojištění družstev.
(75)
Belgie tvrdila, že pokud by Komise přesto dospěla k závěru, že se u opatření jedná o státní podporu, měla by usoudit, že se jedná o podporu na ukončení činnosti slučitelnou s pravidly pro státní podporu. Belgie připomněla, že královský dekret ze dne 7. listopadu 2011 jasně stanoví, že v případě likvidace družstva musí zvláštní ochranný fond zasáhnout a odškodnit až po vydání konečného nařízení k likvidaci a jeho schválení.
(76)
Belgie zastávala také názor, že příkaz Komise k pozastavení plateb se netýká plateb provedených po likvidaci skupiny ARCO ve prospěch individuálních podílníků, protože v případě fyzických osob se nejedná o podniky.
(77)
Belgie předložila další dodatečné připomínky dopisem adresovaným Komisi ze dne 18. března 2014, tj. po stanovené lhůtě.
(78)
Belgie soudí, že Komise nemůže zakázat plnění pojištění poskytnutého individuálním podílníkům. Údajně nemůže vyzvat stát, aby pozastavil veškeré platby v rámci systému pojištění družstev a ani aby získal zpět platby provedené v rámci tohoto systému ve prospěch individuálních podílníků.
(79)
U individuálních podílníků se totiž nejedná o podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a plnění pojištění ve prospěch individuálních podílníků nemá údajně žádný dopad na skupinu ARCO nebo na vyhlídky Belgie získat zpět podporu, ze které měly mít tyto podniky prospěch.
4. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
4.1 Příjemce opatření
(80)
Komise nejprve předběžně připomíná, že v bodě odůvodnění 18 rozhodnutí o zahájení řízení tvrdila, že systém pojištění družstev je určen pro finanční družstva. Hlubší prošetření chronologie a příznačných rysů opatření ale umožnilo dospět k závěru, že jediným skutečným příjemcem opatření je skupina ARCO, jak je popsáno v tomto oddíle.
(81)
V tomto konkrétním případě Komise zjišťuje, že mezi skupinou ARCO a ostatními finančními družstvy, které mohou být způsobilá pro přijetí do systému pojištění družstev, existuje podstatný rozdíl.
(82)
Z popisu skutečností (55) jasně vyplývá, že systém pojištění družstev byl od počátku šit na míru skupině ARCO, která čelila potížím kvůli svým investicím do banky Dexia. Skupina ARCO byla vlastně jediné finanční družstvo, které o účast na opatření nakonec požádalo.
(83)
Pokud jde o ostatní finanční družstva, Komise konstatuje, že vstup do systému pojištění družstev je dobrovolný, že rada ministrů může rozhodnout o přijetí či nepřijetí družstva do systému pojištění družstev a případně za jakých podmínek, že žádné z dalších finančních družstev nepožádalo o přijetí do systému a že některá z nich se od systému aktivně distancovala. Komise rovněž konstatuje, že žádné jiné finanční družstvo nemělo tak rozsáhlé potíže v oblasti svých investic jako skupina ARCO v případě banky Dexia.
(84)
Komise proto dospívá k závěru, že jediným skutečným příjemcem systému pojištění družstev pro družstva vykonávající hospodářskou činnost je skupina ARCO.
4.2 Oznámení a provedení opatření představují jediný stejný zásah
(85)
Komise konstatuje, že opatření bylo rozhodnuto a oznámeno vládou dne 10. října 2008 (56). Je zřejmé, že belgická vláda rozhodla o tom, že skupina ARCO bude moci využít systém pojištění družstev, v okamžiku, kdy bylo v roce 2008 připraveno opatření ve prospěch banky Dexia (57). Další tisková zpráva ze dne 21. ledna 2009 přinesla k opatření více podrobností. Tento závazek vlády byl přepracován do zákonné podoby až následně.
(86)
Komise konstatuje, že znění tiskových zpráv ze dne 10. října 2008 a 21. ledna 2009 a výrazy, které jsou v nich použity („rozhodla“, „závazek“), svědčí jednoznačně o přijatém závazku a umožňují nabytí oprávněného dojmu o tom, že opatření bude provedeno.
(87)
Tiskové zprávy byly rozeslány také úřední cestou: zpráva ze dne 10. října 2008 byla odeslána útvary ministerstva financí, zatímco zpráva ze dne 10. ledna 2009 byla odeslána jménem předsedy vlády a jménem ministra financí. Opakování obsahu těchto tiskových zpráv ještě posílilo jejich účel.
(88)
Komise konstatuje, že v okamžiku tiskové zprávy ze dne 10. října 2008 bylo již zřejmé, že systém pojištění družstev bude představovat rozšíření systému pojištění vkladů. Tisková zpráva ze dne 21. ledna 2009 potom obsahovala další upřesnění technické povahy. Jakmile byla zveřejněna, skupina ARCO ji uvedla na svých internetových stránkách se zřejmým cílem uklidnit své individuální podílníky. Komise kromě toho konstatuje ucelenost opatření v průběhu času, protože u něj nedošlo k podstatným změnám mezi jeho původním oznámením dne 10. října 2008 a vydáním konečného královského dekretu.
(89)
Ve svém rozsudku ze dne 19. března 2013 ve spojených věcech C-399/10 P a C-401/10 P (58) Soudní dvůr uvedl, že oznámení opatření a jeho skutečné provedení lze považovat za jediný zásah, pokud to lze odůvodnit jejich chronologií, jejich cílem a stavem, v němž se podnik nachází v okamžiku takového zásahu. Stejně tak v případě tohoto opatření Belgie rozhodla a oznámila dne 10. října 2008 opatření, které bylo provedeno později se stejným cílem ohledně prvotního příjemce, na kterého bylo zaměřeno. Komise kromě toho ve vlastních rozhodnutích považovala oznámení a provedení opatření za jediný zásah a soudila, že opatření poskytuje výhodu ode dne oznámení (59). Belgický ministr financí působící v květnu roku 2014 navíc označil předmětné opatření za závazek přijatý v roce 2008 (60).
(90)
Na základě informací uvedených v bodech odůvodnění 85 až 89 dospívá Komise k závěru, že oznámení a provedení systému pojištění družstev je nutno považovat za jediné stejné opatření.
4.3 Existence podpory
(91)
Jak se uvádí v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak“.
(92)
Jak Belgie, tak skupina ARCO tvrdí, že by Komise měla přezkoumat, zda byla skupina ARCO příjemcem státní podpory, na základě jiného svého rozhodnutí, a to rozhodnutí ve věci Ethias (61). Pojem státní podpory je ale objektivní koncept vymezený ve Smlouvě. K tomu, aby bylo považováno za státní podporu, musí opatření splnit tato čtyři (kumulativní) kritéria: musí i) být poskytnuto státem nebo ze státních prostředků; ii) poskytnout svému příjemci selektivní výhodu; iii) narušit (potenciálně) hospodářskou soutěž; a iv) ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(93)
Komise má za povinnost posoudit opatření z hlediska těchto čtyř kritérií (viz body odůvodnění 94 až 110).
Státní prostředky
(94)
Komise musí posoudit, zda je systém pojištění družstev financován ze státních prostředků a zda je přičitatelný státu.
(95)
Podle ustálené judikatury (62) spadají veškeré finanční prostředky, které mohou veřejné orgány ve skutečnosti použít k podpoře podniků, aniž by bylo rozhodné, zda tyto prostředky trvale patří či nepatří k majetku státu, do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy, pokud zůstávají neustále pod veřejnou kontrolou, a tudíž jsou k dispozici příslušným vnitrostátním orgánům.
(96)
O státní podporu se jedná zejména v případě, kdy finanční prostředky pocházejí z příspěvků stanovených právními předpisy státu a kdy jsou spravovány a rozdělovány v souladu s těmito právními předpisy, přestože je spravují jiné instituce než stát. Statut subjektu nebo podniku, který poskytuje dotčenou podporu, není považován za rozhodující při uplatnění pravidel pro státní podporu.
(97)
Pokud jde o organizaci systému pojištění družstev, Komise konstatuje, že belgické právní předpisy stanoví příspěvky, které účastníci musí platit, a také způsob použití těchto finančních prostředků. Příspěvky do zvláštního ochranného fondu jsou proto považovány za státní prostředky, přestože pocházejí ze soukromých zdrojů.
(98)
Navíc Caisse des dépôts et consignations, která je veřejným subjektem, poskytuje v případě potřeby jako zálohu nutné finanční prostředky na platby, které má zvláštní ochranný fond provádět. Tento aspekt systému pojištění družstev představuje každopádně dostatečně konkrétní hospodářské riziko nákladů, které mohou zatížit rozpočet členského státu, aby se dalo dospět k závěru, že jde o použití státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (63).
(99)
Pokud jde o přičitatelnost opatření Belgii, je zřejmé, že systém pojištění družstev nelze považovat za provedení směrnice 94/19/ES. Tato směrnice po členských státech pouze vyžaduje, aby zavedly systém pojištění vkladů pro vklady u úvěrových institucí, a její článek 2 výslovně stanoví, že u veškerých nástrojů, na které by se vztahovala definice vlastního kapitálu úvěrových institucí, jsou vyloučeny náhrady ze systémů pojištění. Pokud členský stát rozhodne o zavedení jiných systémů náhrad, které pojišťují jiné finanční produkty, nevyplývá takové rozhodnutí z práva Unie, ale představuje vlastní iniciativu dotčeného členského státu (64). Komise bere rovněž na vědomí, že se Belgie odvolává na pojišťovací systém náhrad investorům, ovšem toto přirovnání není průkazné, protože tyto systémy nejsou určeny ke krytí rizik spojených s investicemi. Jak již bylo vysvětleno v bodu odůvodnění 21, systémy pro odškodnění investorů jsou vytvořeny pouze pro případy, kdy investiční podnik není schopen vrátit majetek patřící investorovi, a to například z důvodu podvodu nebo potíží v systémech tohoto podniku.
Selektivní výhoda
(100)
Komise dospívá k závěru, že systém pojištění družstev poskytl skupině ARCO selektivní výhodu. Soudní dvůr uznal, že podniky mohou získat výhodu ve formě lepšího přístupu k finančním prostředkům, pokud opatření přijaté členským státem ve prospěch investorů posiluje jejich vůli investovat finanční prostředky do daného souboru cílených investic (65). V tomto konkrétním případě pomohlo opatření subjektům skupiny ARCO udržet si svůj stávající základní kapitál tím, že přesvědčilo stávající podílníky družstev, aby z nich nevystupovali (66), což představovalo mimořádně důležitou výhodu vzhledem k nervozitě trhu během období, které bezprostředně následovalo po pádu banky Lehman Brothers. Aby uklidnila své podílníky, zveřejnila skupina ARCO dne 21. ledna 2009 na svých internetových stránkách tiskovou zprávu belgické vlády, což jasně prokazuje, že skutečnost, že mohla investory uklidnit, představovala důležitou výhodu pro skupinu ARCO. Komise v tomto ohledu konstatuje, že brožura družstva ARCOPAR vydaná v létě roku 2008 (67) rovněž zmiňuje riziko, kterému by se vystavili individuální podílníci v případě odchodu z finančního družstva (68) (69).
(101)
Opatření je také zjevně selektivní. Zaprvé se vztahuje pouze na držitele podílů finančních družstev a nevztahuje se na držitele investičních produktů vydaných konkurenčními podniky. Finanční subjekty, které nabízely finanční prostředky na trhu konzervativních dluhopisů nebo na peněžním trhu či nabízely zvláštní investiční fondy se zaručeným kapitálem, tak nemohly poskytnout svým zákazníkům podobnou jistotu. Belgie tvrdí, že podíly v držení individuálních podílníků finančních družstev jsou v podstatě přirovnatelné k vkladům (70). Několik prvků zdůrazňovaných Belgií přitom neodkazuje na finanční družstva, ale na družstva obecně. Popis podílů finančních družstev, jak ho poskytla Belgie, přitom neobsahuje žádný odkaz na důležité informace, jako jsou rizika, jež jsou spojena s investicí do těchto nástrojů (71) a jež u vkladů neexistují.
(102)
Selektivní povaha opatření se ukazuje také při srovnání zacházení s finančními družstvy a zacházení s ostatními nefinančními uznanými družstvy. Belgie se zastává zvláštního zacházení, jehož se dostalo individuálním podílníkům finančních družstev, na základě rozsudku ve věci Paint Graphos. Rozsudek ve věci Paint Graphos spočívá v rozhodnutí o předběžné otázce ohledně předkládacího usnesení vydaného italským soudem, který si přál zjistit, zda daňová zvýhodnění družstev výrobců a pracovníků lze přirovnat ke státní podpoře ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Soudní dvůr dospěl ve svém rozsudku k závěru, že je nutno posuzovat daňové zvýhodnění z hlediska čtyř kumulativních kritérií v oblasti státní podpory, a poskytl podrobnější pokyny, a to zejména o způsobu posouzení, zda takové daňové zvýhodnění představuje selektivní výhodu (72). Soudní dvůr prohlásil, že je nutno určit, zda i) takové daňové zvýhodnění může být odůvodněno rysy, které jsou vlastní dotčené daňové soustavě (73), ii) zda existují náležité postupy dohledu a sledování (74) a iii) zda je daňové zvýhodnění úměrné a nepřesahuje meze toho, co je nezbytné (75).
(103)
Komise soudí, že tvrzení Belgie nelze přijmout, protože povaha výhody, kterou opatření poskytlo, je kvalitativně odlišná od výhody přezkoumávané Soudním dvorem ve věci Paint Graphos. Opatření zavedené Belgií znamená poskytnutí výhody a ne osvobození od daně nebo od úhrady nákladu. Analýzu ve třech etapách, kterou zvolil Soudní dvůr pro posouzení, zda je daňové zvýhodnění nebo osvobození od daně selektivní, nelze proto na toto opatření uplatnit.
(104)
I v případě, že by se judikatura ve věci Paint Graphos dala uplatnit na předmětné opatření, jeho zvláštní rysy jsou takové, že by toto opatření zůstalo selektivní.
(105)
Za prvé, Komise zjišťuje, že věc Paint Graphos odkazuje na všechna družstva výrobců a pracovníků a neodkazuje pouze na poměrně omezené pododvětví, jakým jsou finanční družstva. Pokud je podle tvrzení Belgie nutno vyhradit zvláštní zacházení „skutečným“ družstvům, mělo by se toto zvláštní zacházení uplatňovat na všechna uznaná družstva. Pouhá skutečnost, že se opatření omezuje na finanční družstva, tím pádem stačí, aby se prokázala jeho selektivní povaha.
(106)
Za druhé, Komise zjišťuje, že si finanční družstva podle názoru Belgie údajně zasluhovala dalších zvýhodnění již od 10. října 2008. Komise konstatuje, že tradiční uznaná družstva získala před tímto dnem jistou formu přednostního zacházení, která vyplývá z jejich zvláštního statusu a která spočívá v osvobození od srážkové daně z movitého majetku (76). V rámci tohoto rozhodnutí se Komise nevyslovuje k uměřenosti či neuměřenosti daňové výhody, ale soudí, že nic neospravedlňuje náhlé zavedení další kompenzace nebo ochrany ve prospěch podniků se statusem finančních družstev dne 10. října 2008.
(107)
Kdyby Komise měla přesto provést analýzu vycházející z rozsudku ve věci Paint Graphos, jak doporučuje Belgie, soudí, že nic neodůvodňuje poskytnutí pojištění ve výši 100 % individuálním podílníkům skupiny ARCO (tzn. část i) analýzy provedené v rozsudku ve věci Paint Graphos), jejíž subjekty byly společnostmi s ručením omezeným. Vzhledem k povaze těchto společností, jak byla stanovena belgickými obecnými pravidly v oblasti práva obchodních společností, měli si být individuální podílníci skupiny ARCO vědomi, že v případě likvidace mohou přijít o veškerý svůj kapitál (77). Ochránit kapitál upsaný individuálními podílníky finančních družstev do výše 100 % není ostatně úměrné opatření (část iii) analýzy provedené v rozsudku ve věci Paint Graphos), protože by to znamenalo ochránit tyto podílníky před všemi riziky, čímž by pro podniky, jejichž jsou podílníky, vznikla neoprávněná výhoda (78).
Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy
(108)
Systém pojištění družstev poskytuje finančním družstvům výhodu, již nemají subjekty, které nabízejí strukturované retailové investiční produkty, a ani jiná nefinanční uznaná družstva. Díky opatření si skupina ARCO mohla zachovat svůj podíl na trhu po delší dobu. Skupina ARCO čelila odlivu finančních prostředků až později a v menší míře, než by se stalo bez tohoto opatření. Ostatní subjekty, které musely čelit hospodářské soutěži pouze vlastními výsledky a nemohly počítat se systémem pojištění družstev, nemohly proto využít finančních prostředků, které by jinak byly k dispozici pro investování. Systém pojištění družstev proto narušuje hospodářskou soutěž (79).
(109)
Pokud členský stát určitému podniku poskytne podporu, může zůstat dotčená vnitrostátní činnost zachována nebo může vzrůst s tím důsledkem, že se sníží vyhlídky podniků usazených v jiných členských státech na (větší) proniknutí na trh (80). Vzhledem k velkému počtu mezinárodních dodavatelů investičních produktů, kteří působí na belgickém trhu, opatření bezpochyby ovlivňuje obchod v celé Unii.
Závěr
(110)
Na základě analýzy provedené v bodech odůvodnění 91 až 109 dospívá Komise k závěru, že systém pojištění družstev obnáší použití státních prostředků, představuje selektivní zvýhodnění skupiny ARCO, narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod uvnitř Unie. Splňuje tak všechna kritéria, aby byl považován za státní podporu. Všechny tyto skutečnosti existovaly nejpozději v den přijetí královského dekretu ze dne 10. října 2011, avšak výhoda, kterou opatření přineslo, vznikla již oznámením o jeho zavedení ze dne 10. října 2008. Při přezkumu slučitelnosti podpory a za účelem jejího případného vrácení příjemci je nutno zohlednit celkovou výši výhody.
4.4 Slučitelnost podpory
(111)
Poté co Komise prokázala, že se u systému pojištění družstev jedná o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí stanovit, zda je tuto podporu možno považovat za slučitelnou s vnitřním trhem.
(112)
Článek 107 Smlouvy uvádí ve svém odstavci 1, že každá podpora poskytnutá státem je neslučitelná s vnitřním trhem, a tedy zakázána, nestanoví-li Smlouva jinak. Ve svých odstavcích 2 a 3 poté vymezuje dvě kategorie podpor slučitelných s vnitřním trhem.
(113)
V čl. 107 odst. 2 jsou nejprve uvedeny kategorie státních podpor, na které se automaticky vztahuje odchylka od zásady zákazu. Systém pojištění družstev do žádné z těchto kategorií nespadá.
(114)
V čl. 107 odst. 3 Smlouvy je potom uvedeno několik kategorií státních podpor, které lze považovat za slučitelné s vnitřním trhem. Teoreticky by bylo možno uplatnit písmeno b) či c) tohoto odstavce.
(115)
Pokud jde o čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, Komise v pokynech vysvětlila, jakým způsobem má v úmyslu uplatňovat odchylku uvedenou v tomto ustanovení na určité kategorie podpor. Konstatuje však, že opatření neodpovídá žádné z kategorií podpor uvedených v těchto pokynech. Belgie a ani skupina ARCO navíc nepředložily sebemenší náznak cíle společného zájmu, který by umožnil odvolat se na toto ustanovení. Komise proto zřejmě musí přezkoumat případnou slučitelnost opatření pouze na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(116)
Pokud jde o čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, Komise bere na vědomí tvrzení Belgie, že v případě, pokud Komise dospěje k závěru, že systém pojištění družstev obnáší státní podporu, mělo by být opatření posuzováno na základě tohoto ustanovení, jež umožňuje prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud je nezbytná pro odstranění vážné poruchy v hospodářství některého členského státu.
(117)
Avšak čl. 107 odst. 3 písm. b) vyžaduje restriktivní výklad toho, co se má rozumět vážnou poruchou v hospodářství některého členského státu. Předmětná porucha musí mít vliv na hospodářství dotčeného členského státu jako celek a nejenom na hospodářství jednoho z jeho regionů nebo částí jeho území (81).
(118)
V okamžiku prvního vyvrcholení finanční krize na podzim roku 2008 Komise rozhodla ve svém sdělení o bankovnictví z roku 2008, že čl. 107 odst. 3 písm. b) lze použít při posuzování opatření přijatých s cílem odstranit potíže finančních institucí (82).
(119)
Mimo finanční sektor Komise vypracovala na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (83). Na předmětné opatření se ale tento rámec nevztahuje. Týká se reálné ekonomiky, protože umožňoval členským státům přijímat náležitá opatření zlepšující přístup k financování podnikům, které si přály investovat během finanční krize, to znamená v době, kdy se financování prostřednictvím bank stávalo stále těžší. Potíže skupiny ARCO nejsou spojeny s nedostatkem financování prostřednictvím bankovního sektoru ale s aktivy (akcie banky Dexia), jejichž hodnota musela být snížena. Systém pojištění družstev, který poskytuje záruku ve výši 100 % v případě nástroje, jenž je uváděn v pasivech, navíc nespadá do žádné kategorie podpor uvedených v bodu 4.3 rámce.
(120)
Protože finanční družstva nejsou finančními institucemi pro účely sdělení o bankovnictví z roku 2008, podporu je nutno posuzovat přímo na základě Smlouvy (84). Ke splnění obecných kritérií slučitelnosti stanovených v čl. 107 odst. 3 Smlouvy musí opatření dodržet tyto podmínky (85):
a) Vhodnost opatření podpory : podpora musí být správně zaměřena, aby mohl být skutečně dosažen cíl, tj. odstranění vážné poruchy v hospodářství, což není splněno, pokud dotčené opatření nepředstavuje vhodný prostředek k odstranění poruchy.
b) Nezbytnost : výše a forma opatření musí být nutné pro dosažení cíle. Výše opatření podpory tak musí být stanovena na minimum nezbytné pro dosažení cíle a jeho forma musí být co nejvhodnější pro odstranění poruchy v hospodářství.
c) Proporcionalita : pozitivní důsledky opatření musí odpovídajícím způsobem vyrovnávat narušení hospodářské soutěže tak, aby byla tato narušení omezena na minimum nutné pro dosažení cílů opatření.
(121)
Pokud jde o vhodnost či nevhodnost opatření, Komise zjišťuje, že dopad finančních družstev na hospodářství jako celek je v zásadě odlišný od dopadu tradičních bank, které čelí runům na banky. Pokud by se vkladatelé určité banky rozhodli vybrat své peníze ve stejný okamžik, byla by banka nucena postoupit během krátké doby veškerá svá nelikvidní aktiva („nouzovým prodejem“), což by mělo vážné důsledky pro půjčky reálné ekonomice a mohlo by vyvolat řetězovou reakci v podobě snižování cen aktiv. Finanční družstva naopak půjčky reálné ekonomice neposkytují. Podle svých stanov mají také právo omezit vystupování podílníků (86), takže je v zásadě možno zabránit neřízenému postupování aktiv. Tato skutečnost prokazuje výrazný rozdíl mezi vklady a podíly podílníků z hlediska jejich dopadu na systém.
(122)
Z právního pohledu je také zřejmé, že podílníci finančních družstev jsou podílnici „společnosti s ručením omezeným“. Kvůli tomuto statusu jsou individuální podílníci finančních družstev právně vystaveni možnosti ztráty části nebo celé své investice. Komise v tomto ohledu bere také na vědomí, že guvernér BNB nepotvrdil, že podíly finančních družstev jsou přirovnatelné ke spořicím vkladům úvěrové instituce (87).
(123)
Komise rovněž konstatuje, že postavení individuálních podílníků finančních družstev v „kaskádové struktuře“ (88) v případě likvidace nebo úpadku těchto subjektů se velmi liší od postavení majitelů spořicích účtů v úvěrové instituci. Úvěrové instituce jsou regulované subjekty, u nichž regulační orgán dohlíží na to, aby bylo k dispozici určité množství finančních prostředků. Tyto finanční prostředky umožňují absorbovat první vlnu ztrát v případě likvidace nebo úpadku. Podílníci finančních družstev žádnou podobnou ochranu nemají. V případě likvidace nebo úpadku jsou prvními oběťmi.
(124)
Na základě argumentů uvedených v bodech odůvodnění 121 až 123 dospívá Komise k závěru, že systém pojištění družstev pouze chrání finanční družstva a jeho individuální podílníky před důsledky jejich minulých investic. Nepředstavuje opatření vhodné pro zabránění vážné poruchy v belgickém hospodářství.
(125)
Pokud jde o nezbytnost opatření, Komise připomíná, že Belgie již přijala důležitá opatření, aby zabránila poruše v belgickém hospodářství. Zavedla už jiná opatření na stabilizování finančního systému, a to zejména bank a dalších finančních institucí, do kterých finanční družstva investovala. Belgický systém pojištění vkladů chránil vklady až do výše 100 000 EUR a Belgie pomohla bankám Fortis, KBC, Dexia a Ethias rekapitalizací, vložením finančních prostředků, opatřeními na záchranu znehodnocených aktiv a opatřeními ad hoc. Komise dospívá k závěru, že nebylo nezbytné chránit některé individuální podílníky finančních družstev, která jsou vlastně společnostmi s ručením omezeným.
(126)
Pokud jde o dopis guvernéra BNB, o kterém se zmiňuje Belgie, Komise konstatuje, že tento dopis je z října roku 2011, tedy po 10. říjnu roku 2008, kdy bylo opatření oznámeno, a že se v něm neuvádí, že opatření je nezbytné pro zabránění vážné poruchy v belgickém hospodářství, ale je uvedena pouze ta skutečnost, že by mělo umožnit (89) omezit negativní důsledky (systémové) krize. Pokud jde o dopis Výboru pro finanční stabilitu, Komise konstatuje, že se pouze zmiňuje o rozšíření krytí systému pojištění vkladů a o zavedení systému pojištění pojišťovacích produktů „třídy 21“.
(127)
Pokud jde o proporcionalitu opatření, Komise konstatuje, že způsob, jakým bylo opatření pojato, nechrání dostatečně proti nepříznivému výběru (90). Dobrovolné členství v systému pojištění družstev ve spojení se zřejmou neexistencí splnění podmínky životaschopnosti jsou podnětem k tomu, aby se systému využilo v okamžiku, kdy je zřejmé, že dojde k pojistnému plnění. Při takovém scénáři může příjemce využít pojištění a přitom se ve velké míře vyhnout placení pojistného až do posledního okamžiku před likvidací.
(128)
Komise rovněž soudí, že systém pojištění družstev narušuje neoprávněně běžné fungování trhu. Opatření umožnilo skupině ARCO ochránit své postavení na trhu strukturovaných retailových finančních produktů, což mělo nebo mohlo mít negativní dopad na podíl na trhu a ziskovost konkurentů skupiny ARCO, kteří nemohli využívat systému pojištění družstev.
(129)
Závěrem proto nelze považovat opatření za slučitelné s vnitřním trhem, protože není vhodné, nezbytné a ani přiměřené cílům uplatnění čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a protože nespadá do oblasti působnosti žádného z ustanovení, kterými se řídí slučitelnost státních podpor s vnitřním trhem.
4.5. Výpočet částky podpory
(130)
Pro výpočet výše výhody, již je nutno získat od skupiny ARCO zpět, Komise zohledňuje tyto parametry a skutečnosti (91):
-
nejvyšší možný odliv finančních prostředků stanovený ve stanovách skupiny ARCO, který představuje 10 % celkového kapitálu nebo 10 % podílníků (92),
-
skutečnost, že systém pojištění družstev kryje pouze individuální podílníky,
-
zvláštní pojetí systému pojištění družstev, v němž na jedné straně byla účast dobrovolná, což ponechávalo finančním družstvům volnost rozhodování, zda se jej účastní či neúčastní, a které na druhé straně zůstávalo otevřené finančním družstvům, která představovala vysoké riziko úpadku či likvidace (v tomto konkrétním případě schválily dne 8. prosince 2011 valné hromady družstev ARCOFIN, ARCOPAR a ARCOPLUS krátce po jejich přijetí do systému návrh jejich správní rady na dobrovolnou likvidaci společností),
-
skutečnost, že dávno před vyhlášením dobrovolné likvidace skupiny ARCO se tato skupina nacházela v kritické finanční situaci, protože, jak je uvedeno v bodech odůvodnění 38, 44 a 82, investovala ve velké míře do akcií banky Dexia, kterou musely Lucembursko, Francie a Belgie zachránit na podzim roku 2008 před úpadkem, což mělo za následek, že výrazné snížení hodnoty akcií banky Dexia nadále oslabilo finanční postavení skupiny ARCO, a to zejména proto, že skupina financovala svoji účast na záchraně banky Dexia převzetím části jejího dluhu,
-
skutečnost, že skupina ARCO zaplatila v roce 2011 vstupní příspěvek („vstupní poplatek“) a roční pojistný příspěvek.
(131)
Výhodu, kterou skupina ARCO získala, spočívala v ochraně proti odlivu finančních prostředků, který by mohla zastavit pouze uplatněním ustanovení svých stanov po dosažení stropní hodnoty ve výši 10 % (93) svého kapitálu nebo 10 % svých podílníků. K odlivu kapitálu nebo výstupu členů v takové míře mohlo dojít, jakmile by se skupina ARCO ocitla v předlužení nebo byla zapojena do procesu úpadku či likvidace, a to objektivně nebo spíše subjektivně, jak tomu bylo v některých případech hromadného vybírání vkladů (94), v okamžiku, kdy by její podílníci usoudili, že nepředstavuje bezpečnou investici, a to například kvůli velké expozici vůči finanční situaci a tržní hodnotě banky Dexia.
(132)
Pro výpočet výhody, kterou skupina ARCO získala, volí Komise konzervativní přístup (95) a zohledňuje možný odliv finančních prostředků pouze za jedno roční období místo několika. Tímto postupem by měl výsledek výpočtu vyjadřovat minimální dopad systému pojištění družstev, ačkoliv pojištění mohlo ve skutečnosti pomoci skupině ARCO odvrátit také několik vln odlivu finančních prostředků nebo vystupování členů až do povolené horní hranice. Stanovy skupiny ARCO umožňovaly družstvu pozastavit odliv finančních prostředků buď po vybrání 10 % kapitálu, nebo po vystoupení 10 % podílníků. Pro účely výpočtu výše podpory Komise předpokládá, že by skupina ARCO zvolila nejúčinnější možnost, to znamená možnost zachovat si kapitál na co nejvyšší úrovni. Pokud jde o možnost vystoupení podílníků, Komise bude vycházet z nejnižšího počtu individuálních podílníků za období, během nějž výhoda vznikla (tj. období začínající dne 10. října 2008), což představuje další konzervativní předpoklad, a těmto podílníkům přidělí průměrný kapitálový podíl během dotčeného roku. U možnosti odlivu finančních prostředků bude Komise rovněž vycházet z roku, během nějž byl kapitál na své nejnižší úrovni.
(133)
Komise rovněž zohledňuje, že výhoda, kterou opatření poskytlo, byla částečně omezena skutečností, že skupina ARCO, kterou tvořily tři právní subjekty ARCOPAR, ARCOFIN a ARCOPLUS, musela zaplatit jediný vstupní poplatek a pojistný poplatek za jeden rok, ačkoliv k těmto platbám došlo až na podzim roku 2011 těsně předtím, než skupina ARCO vyhlásila dobrovolnou likvidaci.
(134)
Výše výhody získané díky opatření je tedy nejnižší z částek vyplývajících z těchto dvou výpočtů: a) 10 % kapitálu roku, během nějž byla jeho úroveň nejnižší za období mezi 10. říjnem 2008 a 8. prosincem 2011, s odečtením celkové částky již uhrazených poplatků; a b) 10 % nejnižšího počtu podílníků během období mezi 10. říjnem 2008 a 8. prosincem 2011 vynásobených průměrným podílem na kapitálu v držení každého podílníka během stejného roku s odečtením celkové částky již uhrazených poplatků.
(135)
V absolutním vyjádření roste s uplývajícím časem pravděpodobnost, že investoři stáhnou své finanční prostředky, což ztěžuje výpočet úroků, které je nutno zaplatit za poskytnutou výhodu. Aby se zaručila kompenzace celkové částky výhody, kterou získala skupina ARCO, a zároveň bylo členskému státu umožněno mít funkční metodu pro výpočet úrokové sazby použitelné na vrácení podpory (96), Komise soudí, že výhoda byla dostupná ve svém celku nejméně od 8. prosince 2011, a požaduje, aby částky, které je nutno vrátit, byly zúročeny počínaje dnem 8. prosince 2011 a až do jejich skutečného vrácení.
(136)
Za účelem ověření výpočtu výše podpory žádá Komise Belgii, aby jí poskytla seznam s uvedením počtu podílníků družstev ARCOPAR, ARCOFIN a ARCOPLUS evidovaných na konci každého roku za období mezi 10. říjnem 2008 a 8. prosincem 2011.
(137)
Ve svých dodatečných poznámkách předložených více než rok a půl po uplynutí lhůty pro podání připomínek k rozhodnutí o zahájení řízení nepředkládají belgické orgány žádné nové skutečnosti. Zdůrazňují, že Komise nemůže zakázat plnění pojištění poskytnutého individuálním podílníkům. Údajně nemůže vyzvat stát, aby pozastavil veškeré platby v rámci systému pojištění družstev a ani aby získal zpět platby provedené v rámci tohoto systému ve prospěch individuálních podílníků.
(138)
Na podporu této připomínky připomínají belgické orgány, že se u individuálních podílníků nejedná o podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a soudí, že plnění pojištění ve prospěch individuálních podílníků nemá údajně žádný dopad na skupinu ARCO nebo na vyhlídky Belgie získat zpět podporu.
(139)
V odpovědi Komise uvádí, že částky, jejichž navrácení toto rozhodnutí nařizuje, jsou skutečně podporou ve prospěch skupiny ARCO.
(140)
Zdůrazňuje, že podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy zjištění, že podpora poskytnutá státem není slučitelná s vnitřním trhem, stačí, aby nařídila státu její zrušení (97). Belgické orgány tak nemohou tvrdit, že zákaz provedení pojištění označeného za neslučitelnou podporu, by měl být v rozporu s právem Unie.
(141)
Belgické orgány proto měly dodržet výzvu obsaženou v rozhodnutí o zahájení řízení a přerušit veškeré provádění předmětného opatření, což znamená, že se neměla provést žádná platba.
(142)
Je proto rovněž odůvodněné, aby Belgie nadále neprováděla žádné platby v rámci opatření podpory.
Závěr
(143)
Komise shledává, že systém pojištění družstev představuje státní podporu ve prospěch družstev ARCOPAR, ARCOFIN a ARCOPLUS, která byla protiprávně provedena Belgií v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Je proto zapotřebí, aby Belgie zrušila právní předpisy, z nichž vychází systém pojištění družstev (zejména zákon ze dne 14. dubna 2009 a královský dekret ze dne 10. října 2011), a získala zpět poskytnutou výhodu od družstev ARCOPAR, ARCOFIN a ARCOPLUS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Systém pojištění družstev protiprávně přijatý Belgií v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie ve prospěch finančních družstev skupiny ARCO, a to zejména ve prospěch družstev ARCOFIN, ARCOPLUS a ARCOPAR, je neslučitelný s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Belgie je povinna vyžadovat od příjemců navrácení poskytnuté protiprávní podpory uvedenou v článku 1, jejíž výše odpovídá nejnižší výsledné částce těchto dvou výpočtů:
a.
10 % kapitálu z roku, během nějž byla jeho úroveň nejnižší za období mezi 10. říjnem 2008 a 8. prosincem 2011, s odečtením celkové částky již uhrazených poplatků; nebo
b.
10 % nejnižšího počtu podílníků během období mezi 10. říjnem 2008 a 8. prosincem 2011 vynásobených průměrným podílem na kapitálu v držení každého podílníka během stejného roku s odečtením celkové částky již uhrazených poplatků.
2. K částkám, které je nutno vrátit, se přičítají úroky počínaje dnem 8. prosince 2011 až do jejich skutečného vrácení.
3. Úroky se počítají ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 (98).
4. Belgie nebude nadále provádět žádné platby v rámci opatření podpory uvedené v článku 1, a to počínaje dnem oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 3
1. Belgie zruší opatření podpory uvedené v článku 1, neboť se jedná o opatření neslučitelné s vnitřním trhem.
2. Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.
3. Belgie zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Belgie Komisi tyto informace:
a.
podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí;
b.
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Belgie bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise předloží Belgie neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních pro splnění tohoto rozhodnutí. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již byly získány od příjemců zpět.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
V Bruselu dne 3. července 2014.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-3 ta' Lulju 2014
dwar l-għajnuna mill-Istat SA.33927 (12/C) (ex 11/NN)
implimentata mill-Belġju Skema ta' garanzija li tipproteġi l-ishma ta' membri individwali ta' kooperattivi finanzjarji
(notifikata bid-dokument C(2014) 1021)
(It-testi bil-Franċiż u bl-Olandiż biss huma awtentiċi)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
(2014/686/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq (1) u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
(1)
Permezz tal-ittra tas-7 ta' Novembru 2011, l-Istat Belġjan innotifika lill-Kummissjoni li huwa adotta skema ta' garanzija (“l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi” jew “il-miżura”) biex ikopri l-ishma tal-azzjonisti individwali f'dawk il-kooperattivi rikonoxxuti li jew jinsabu taħt superviżjoni prudenzjali tal-Bank Nazzjonali tal-Belġju (Banque nationale de Belgique - BNB) jew inkella li investew minn tal-inqas nofs l-assi tagħhom f'istituzzjoni soġġetta għal tali superviżjoni (“kooperattivi finanzjarji”).
(2)
Permezz tal-ittra tas-6 ta' Diċembru 2011, il-Kummissjoni indikat lill-Istat Belġjan li l-miżura għandha mnejn tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat illeċita (2) u ħeġġet lill-Istat Belġjan biex iżomm lura milli jieħu passi ulterjuri għall-implimentazzjoni tal-miżura. Il-Kummissjoni stiednet lill-Istat Belġjan biex jikkummenta dwar is-sejbiet preliminari tiegħu, u dan huwa għamlu permezz tal-ittra tat-22 ta' Diċembru 2011.
(3)
Permezz tad-Deċiżjoni tat-3 ta' April 2012 (“id-Deċiżjoni tal-Ftuħ”), il-Kummissjoni informat lill-Belġju li hija kienet tat bidu għall-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“it-Trattat”) fir-rigward tal-miżura u ordnat lill-Belġju biex, f'konformità mal-Artikolu 11(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta' Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 108 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (3), jissospendi l-miżura sa ma l-Kummissjoni tiddeċiedi dwar il-kompatibbiltà tagħha mas-suq intern. Il-Kummissjoni talbet lill-Belġju biex iwaqqaf immedjatament kwalunkwe azzjoni li tkun timplimenta ulterjorment l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi u biex jastjeni milli jagħmel pagamenti fil-qafas tal-miżura. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tagħti bidu għall-proċedura - li permezz tagħha l-Kummissjoni stiednet ukoll lill-partijiet interessati biex jikkummentaw dwar il-miżura - ġiet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4).
(4)
Permezz tal-ittri tal-24 ta' April 2012 u tal-31 ta' Mejju 2012, l-Istat Belġjan talab li jingħata żmien addizzjonali biex jirreaġixxi għad-Deċiżjoni tal-Ftuħ; il-Kummissjoni ma oġġezzjonatx għal dan. Permezz tal-ittra tat-18 ta' Ġunju 2012, l-Istat Belġjan bagħat reazzjoni dwar id-Deċiżjoni tal-Ftuħ li magħha kien hemm mehmuża, fost l-oħrajn, ittra mingħand il-Gvernatur tal-BNB indirizzata lill-Ministru tal-Finanzi Belġjan, iddatata s-7 ta' Ottubru 2011.
(5)
Fis-17 ta' Awwissu 2012, il-Grupp Arco (“ARCO” (5)) ippreżenta wkoll il-kummenti tiegħu fir-rigward tad-Deċiżjoni tal-Ftuħ. Fid-29 ta' Awwissu 2012, il-Kummissjoni ttrażmettiet din is-sottomissjoni lill-Istat Belġjan, u b'hekk tat l-opportunità lill-Istat Membru biex jirreaġixxi għall-kummenti ta' ARCO. Madankollu, fis-16 ta' Ottubru 2012, l-Istat Belġjan indika li ma kienx se jagħmel użu minn din l-opportunità.
(6)
Il-mistoqsijiet ta' segwitu min-naħa tal-Kummissjoni dwar il-miżura, b'mod partikolari fis-17 ta' Settembru 2012 u fl-24 ta' Lulju 2013, twieġbu mill-Istat Belġjan fil-5 ta' Diċembru 2012 u fl-20 ta' Settembru 2013 rispettivament.
2. L-ISFOND FATTWALI
2.1. Il-ħolqien tal-miżura notifikata
(7)
It-twaqqif tal-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi kien marbut ma' miżuri ta' salvataġġ f'każ ieħor ta' għajnuna mill-Istat.
(8)
Fit-30 ta' Settembru 2008, Dexia ħabbret żieda kapitali ta' EUR 6,4 biljun, sottoskritta mill-azzjonisti eżistenti tagħha (li wieħed minnhom kien ARCO) u mill-awtoritajiet tal-Belġju, Franza u l-Lussemburgu. Quddiem il-Kummissjoni Speċjali tal-Parlament Belġjan inkarigata mill-analiżi taċ-ċirkostanzi taż-żarmar ta' Dexia (il-“Kummissjoni Dexia”), il-Ministru tal-Finanzi Belġjan kompetenti fi żmien l-għoti tal-għajnuna mill-Istat lill-Dexia fl-2008 spjega li, b'segwitu għat-talbiet ta' intervent favur ARCO, f'Settembru/Ottubru 2008 kienet diġà ttieħdet deċiżjoni politika biex tiġi adottata skema ta' garanzija għall-kooperattivi. Huwa spjega li, sabiex jintlaħaq ftehim dwar Dexia, il-gvern kellu fl-istess ħin jieħu deċiżjoni dwar ARCO u Ethias. (6) Mid-dikjarazzjonijiet tal-Ministru tal-Finanzi Belġjan attwali, jidher biċ-ċar ukoll li l-impenn tal-2008 kien ittieħed biex jiġi żgurat li ARCO jaqbel li jieħu sehem fis-salvataġġ ta' Dexia (7).
(i) Il-komunikazzjonijiet tal-istampa
(9)
Fl-10 ta' Ottubru 2008, il-gvern Belġjan ħabbar, permezz ta' stqarrija għall-istampa mis-servizzi tal-Ministru tal-Finanzi, li ddeċieda li:
-
iżid il-kopertura tal-Iskema ta' Garanzija tad-Depożiti għall-istituzzjonijiet ta' kreditu, minn EUR 20 000 għal EUR 100 000
-
ipoġġi għad-dispożizzjoni skema simili għal prodotti finanzjarji oħrajn (b'mod partikolari prodotti ta' assigurazzjoni tal-ħajja tal-“fergħa 21” (8) u ishma f'kooperattivi finanzjarji). (9)
(10)
Fil-21 ta' Jannar 2009, il-Prim Ministru u l-Ministru tal-Finanzi kkonfermaw fi stqarrija għall-istampa konġunta, l-impenn li ħa l-gvern preċedenti (10) biex jintroduċi skema ta' garanzija għall-kooperattivi. (11) Fl-istess jum, ARCO ppubblika l-istqarrija għall-istampa tal-gvern Belġjan fuq il-websajt tiegħu. B'kuntrast ma' dan, kooperattivi finanzjarji oħrajn tbiegħdu mill-analoġija bejn id-depożiti u l-ishma fil-kooperattivi finanzjarji li tirfed l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi. (12)
(ii) Il-proċess leġiżlattiv
(11)
Fil-15 ta' Ottubru 2008, il-Parlament Belġjan approva liġi (13) li tippermetti lill-gvern Belġjan jieħu miżuri biex jippreserva l-istabbiltà finanzjarja. Fl-14 ta' Novembru 2008 (14), l-Istat Belġjan ippubblika Digriet Irjali li żied il-livell ta' kopertura fil-qafas tal-Iskema ta' Garanzija tad-Depożiti għall-istituzzjonijiet ta' kreditu għal EUR 100 000, filwaqt li introduċa skema ta' garanzija tal-assigurazzjoni għall-prodotti ta' assigurazzjoni tal-ħajja tal-“fergħa 21”. Fid-29 ta' Ottubru 2008, il-Bord għall-Istabbiltà Finanzjarja ta opinjoni favorevoli dwar il-verżjoni abbozzata ta' dan id-Digriet Irjali. (15)
(12)
Fl-14 ta' April 2009 (16), l-Istat Belġjan emenda l-Liġi tal-15 ta' Ottubru 2008, li awtorizzat lill-gvern jadotta, permezz tad-Digriet Irjali, sistema ta' garanzija tal-kapital imħallas għal rimborż lill-azzjonisti individwali tas-sehem tagħhom fil-kapital tal-kooperattivi finanzjarji. Permezz tad-Digriet Irjali tal-10 ta' Ottubru 2011 (17) l-awtoritajiet Belġjani mmodifikaw id-Digriet Irjali tal-14 ta' Novembru 2008. Id-Digriet Irjali tal-10 ta' Ottubru 2011 fih dettalji oħra dwar l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi.
(13)
Fis-7 ta' Ottubru 2011, il-Gvernatur tal-BNB kiteb ittra lill-Ministru tal-Finanzi ta' dak iż-żmien biex jagħti opinjoni dwar id-Digriet Irjali (abbozzat) tal-10 ta' Ottubru 2011; pass proċedurali li kien meħtieġ skont il-Liġi dwar l-organizzazzjoni tal-BNB. (18) Il-Gvernatur irrimarka li l-gvern seta' legalment jieħu Digriet Irjali fuq skema ta' garanzija għall-kooperattivi f'każ ta' kriżi mhux mistennija li tolqot is-swieq finanzjarji jew f'każ ta' theddida serja ta' kriżi sistemika. Il-Gvernatur ikkonkluda li ċ-ċirkostanzi kienu jidhru li jirriflettu dawn il-kundizzjonijiet u li skema ta' garanzija għall-kooperattivi tkun tippermetti li jiġu limitati l-effetti ta' kriżi bħal din. (19) Madankollu fl-istess ħin, l-ittra tal-Gvernatur żammet espressament milli tieħu pożizzjoni dwar jekk l-ishma individwali ta' kooperattivi finanzjarji humiex, fl-essenza tagħhom, depożiti jew le (20). L-ittra indikat ukoll li l-miżura tista' tqajjem kwistjonijiet ta' għajnuna mill-Istat (21) u esprimiet tħassib li n-natura mhux obbligatorja tal-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi tista' twassal għal problemi ta' “għażla avversa” (22).
(14)
Fit-13 ta' Ottubru 2011, it-tliet impriżi kooperattivi ta' ARCO (ARCOFIN, ARCOPAR u ARCOPLUS) applikaw biex jieħdu sehem fl-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi. Il-gvern Belġjan approva t-talba tagħhom permezz tad-Digriet Irjali tas-7 ta' Novembru 2011. (23) Bħala parti mill-applikazzjoni tiegħu, ARCO ħallas ukoll xi tariffi li ammontaw għal total ta' EUR 2,05 miljun. (24)
(15)
Fit-8 ta' Diċembru 2011, il-Laqgħat Ġenerali ta' ARCOFIN, ARCOPAR u ARCOPLUS approvaw il-proposti tal-bords eżekuttivi tagħhom li jipproċedu għal-likwidazzjoni.
2.2. Id-Direttiva 94/19/KE dwar l-iskemi ta' garanzija għal depożiti
(16)
L-Artikolu 3 tad-Direttiva 94/19/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta' Mejju 1994 dwar skemi ta' garanzija għal depożiti (25) (“id-Direttiva SGD”) jobbliga lil kull Stat Membru biex:
“…jassigura li fit-territorju tiegħu, waħda jew aktar skemi ta' garanzija ta' depożitu jkunu introdotti u uffiċjalment rikonoxxuti. Ħlief f'[ċerti] ċirkostanzi …., l-ebda istituzzjoni ta' kreditu (26) awtorizzata f'dak l-Istat Membru…, ma tista' tieħu depożiti (27) sakemm ma tkunx membru ta' skema bħal dik”
(17)
Fl-1998, l-Istat Belġjan ittraspona d-Direttiva SGD f'liġi nazzjonali u adotta skema ta' garanzija tad-depożiti li tkopri l-aggregat tad-depożiti ta' depożitur f'każ ta' nuqqas ta' disponibbiltà. Il-garanzija Belġjana tad-depożiti ġiet fdata lil fond ta' garanzija tad-depożiti. Permezz tad-Digriet Irjali tal-14 ta' Novembru 2008, l-Istat Belġjan sussegwentement ħoloq “Fond ta' Protezzjoni Speċjali”, li jkopri l-inizjattivi ulterjuri tal-Istat Belġjan. (28)
(18)
Fil-forma oriġinali tiegħu, l-Artikolu 7 tad-Direttiva SGD kien jipprevedi li l-aggregat tad-depożiti ta' kull depożitur kellu jkun kopert sal-ammont ta' EUR 20 000. Fil-laqgħa tiegħu tas-7 ta' Ottubru 2008, il-Kunsill ECOFIN qabel li l-kopertura tad-depożiti, li dak iż-żmien kienet prevista mid-Direttiva SGD, għandha tiġi miżjuda. Skont l-istqarrija tal-istampa tiegħu, huwa qabel illi:
“l-Istati Membri kollha għandhom, għal perjodu inizjali ta' minn tal-inqas sena, jipprovdu protezzjoni tal-garanzija tad-depożiti għall-individwi għal ammont minimu ta' EUR 50 000, filwaqt li jirrikonoxxu l-fatt li ħafna Stati Membri jiddeċiedu li jgħollu l-ammont minimu tagħhom għal EUR 100 000. Nilqgħu bi ħġarna l-intenzjoni tal-Kummissjoni li tressaq b'urġenza proposta xierqa li tippromwovi l-konverġenza ta' skemi ta' garanzija tad-depożiti”. (29)
(19)
F'dak li jirrigwarda l-kopertura, l-Artikolu 2 tad-Direttiva SGD jipprevedi li l-iskemi ta' garanzija tad-depożiti ma għandhomx jipproteġu l-istrumenti kapitali tal-istituzzjonijiet ta' kreditu. (30)
(20)
Id-Direttiva 2009/14/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta' Marzu 2009 li temenda d-Direttiva 94/19/KE dwar skemi ta' garanzija għal depożiti fir-rigward tal-livell ta' kopertura u taż-żmien għar-rimborż (31) żiedet il-livell ta' kopertura tal-iskemi ta' garanzija tad-depożiti (l-ewwel għal minimu ta' EUR 50 000 u mbagħad fil-prinċipju għal minimu EUR 100 000 u sa mhux aktar tard mill-31 ta' Diċembru 2010).
(21)
Id-Direttiva 97/9/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-3 ta' Marzu 1997 dwar skemi ta' kumpens għall-investitur (32) (“id-Direttiva dwar Skemi ta' Kumpens għall-Investitur”) tipprevedi kumpens għall-investituri f'każijiet fejn ditta tal-investiment ma tkunx f'pożizzjoni li tirritorna l-assi li jappartjenu lil xi investitur. Kumpens bħal dan huwa disponibbli pereżempju fejn ikun hemm frodi jew negliġenza f'ditta jew fejn ikun hemm żbalji jew problemi fis-sistemi ta' ditta. Madankollu, l-iskemi ta' kumpens għall-investituri ma jkoprux ir-riskju ta' investiment (pereżempju meta investitur ikun xtara stokks li mbagħad jaqgħu fil-valur).
2.3. Il-qafas legali Belġjan għall-kumpaniji kooperattivi
(22)
Il-Kodiċi Belġjan tal-Kumpaniji (33) - u b'mod partikolari l-Artikoli 350 sa 436 - jiddefinixxi l-qafas legali għall-kumpaniji kooperattivi. Hu jipprevedi li kooperattiva għandha tagħżel, fl-Istatuti ta' Assoċjazzjoni tagħha, jekk tiħux il-forma ta' “kumpanija b'responsabbiltà limitata” (jiġifieri, it-telf tal-azzjonisti ma jistax imur lil hinn mill-investiment kapitali tagħhom) jew dik ta' “kumpanija b'responsabbiltà illimitata” (jiġifieri, l-azzjonisti jkunu personalment responsabbli għad-dejn tal-kumpanija u għaldaqstant jistgħu jagħmlu telf li jmur lil hinn mill-investiment kapitali tagħhom).
(23)
Il-Kodiċi Belġjan tal-Kumpaniji (b'mod partikolari l-Artikoli 362, 364, 366, 367 u 374) jippermetti ċerti restrizzjonijiet fuq it-trasferibbiltà tal-ishma ta' kumpaniji kooperattivi. L-ishma ta' kumpaniji kooperattivi jistgħu jinbigħu lil azzjonisti oħrajn tal-kooperattiva iżda l-Istatuti ta' Assoċjazzjoni tal-kooperattiva jistgħu jorbtu trasferiment bħal dan b'xi kundizzjonijiet. It-trasferimenti lil partijiet terzi jistgħu jsiru biss skont ċerti kundizzjonijiet u lill-persuni definiti fl-Artikolu 366 tal-Kodiċi Belġjan tal-Kumpaniji.
(24)
Il-Kodiċi Belġjan tal-Kumpaniji (l-Artikolu 367) jipprevedi wkoll li l-azzjonisti tal-kooperattivi jistgħu joħorġu biss mill-kooperattiva fl-ewwel sitt xhur tas-sena finanzjarja. Fil-każ ta' tali ħruġ, l-Artikolu 374 tal-Kodiċi Belġjan tal-Kumpaniji jipprevedi li azzjonist ta' kooperattiva huwa intitolat li jirċievi l-valur tal-ishma tiegħu li jkun ibbażat fuq il-karta bilanċjali tal-kooperattiva.
(25)
Filwaqt li l-Kodiċi Belġjan tal-Kumpaniji jistabbilixxi l-qafas ġenerali għall-kumpaniji kooperattivi, id-Digriet Irjali tat-8 ta' Jannar 1962 (34) jistipula l-kriterji għall-“kooperattivi rikonoxxuti”. (35) B'mod konkret, kooperattiva rikonoxxuta ma tistax tirrifjuta azzjonisti ġodda jew teskludi azzjonisti eżistenti abbażi ta' spekulazzjoni; l-ishma ta' kumpanija kooperattiva għandhom, irrispettivament mill-valur tagħhom, drittijiet indaqs; l-azzjonisti kollha ta' kooperattiva għandhom drittijiet tal-vot indaqs fil-laqgħat ġenerali annwali (“AGM”); l-AGM għandha taħtar il-membri tal-bord tad-diretturi u tal-bord superviżorju; il-profitti operazzjonali tal-kooperattiva (wara li jitnaqqsu l-kostijiet kollha) jistgħu jitqassmu fost l-azzjonisti iżda biss fuq bażi pro rata għat-tranżazzjonijiet tagħhom mal-kooperattiva, u d-dividend imħallas fuq l-ishma tal-kooperattiva ma jistax jaqbeż ċertu perċentwali ddeterminat mid-Digriet Irjali.
(26)
L-Artikolu 21 tal-Kodiċi Belġjan tat-Taxxa jipprevedi li l-imgħax imħallas fuq l-ishma ta' kumpaniji kooperattivi rikonoxxuti huwa eżentat mit-taxxi minn ras il-għajn sa ċertu ammont. (36)
2.4. Deskrizzjoni tal-miżura
(27)
L-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi tkopri l-kapital imħallas (u mhux il-gwadanji kapitali potenzjali) minn azzjonisti individwali tal-kooperattivi, li jkun jammonta għal mhux aktar minn EUR 100 000.
(28)
B'kuntrast mal-iskema ta' garanzija tad-depożiti għall-istituzzjonijiet ta' kreditu, l-isħubija fl-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi hija fakultattiva.
(29)
Jekk il-kooperattivi finanzjarji jridu jieħdu sehem fl-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi, dawn iridu japplikaw mal-Ministeru tal-Finanzi. Il-Kunsill tal-Ministri għandu xahar żmien biex jiddeċiedi jekk jippermettix lill-kooperattiva finanzjarja li tkun applikat, tipparteċipa fl-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi, soġġetta għal xi kundizzjonijiet skont kif ikun meħtieġ. Dawn il-kundizzjonijiet jistgħu jinkludu:
(a)
l-obbligu li jiġu riżervati offerti pubbliċi futuri għall-azzjonisti tal-istituzzjonijiet;
(b)
l-impenn tal-azzjonisti kollha tal-istituzzjonijiet li ma jirtirawx l-ishma jew kwalunkwe flus imħallsa lill-kumpanija kooperattiva u li ma jirriżenjawx mir-rwol tagħhom ta' azzjonisti sakemm mhux permezz ta' trasferiment tal-ishma; u
(c)
limitu massimu ta' 4,5 % fis-sena fuq l-imgħax li għandu jitħallas lill-azzjonisti.
(30)
Ladarba kooperattiva finanzjarja tkun applikat għall-kopertura, din ma tistax toħroġ mill-iskema għal perjodu ta' sena. Wara li jgħaddi dan il-perjodu, il-kooperattiva tista' ġġib fi tmiemha l-parteċipazzjoni tagħha billi tagħti preavviż ta' tliet xhur. Mhux se jkunilha possibbli li tirkupra l-kontribuzzjonijiet imħallsa, tkun xi tkun il-forma tagħhom. Jekk kooperattiva tiddeċiedi li toħroġ mill-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi, trid tistenna li jgħaddu tliet snin qabel ma tkun tista' terġa' tipparteċipa.
(31)
L-ishma ta' kooperattivi li nħarġu qabel id-dħul fis-seħħ tad-Digriet Irjali tal-10 ta' Ottubru 2011 biss, huma koperti mill-miżura.
(32)
L-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi hija disponibbli biss għall-azzjonisti individwali u mhux għall-azzjonisti tal-istituzzjonijiet ta' kooperattivi finanzjarji.
(33)
Il-finanzjament tal-Fond ta' Protezzjoni Speċjali joriġina minn:
(i)
kontribuzzjoni annwali ta' 0,15 % tal-ammont protett (pagabbli mill-parteċipanti kollha); u
(ii)
tariffa tad-dħul ta' darba ta' 0,10 % tal-ammont protett (pagabbli mill-kooperattivi).
(34)
Barra minn hekk, il-kooperattivi finanzjarji jistgħu jintalbu wkoll iħallsu kontribuzzjoni ta' qligħ kapitali lill-Fond ta' Protezzjoni Speċjali, b'rabta mal-parteċipazzjonijiet azzjonarji elenkati tagħhom. Il-kontribuzzjoni ta' qligħ kapitali tikkorrispondi ma' massimu ta' 10 % tad-differenza bejn il-prezz tal-bejgħ tal-ishma rilevanti (jew, jekk ma jsir l-ebda bejgħ għal perjodu ta' tliet snin wara ċ-ċessjoni tas-sistema ta' protezzjoni, il-prezz tal-istokk medju tal-għeluq tas-sehem rilevanti matul perjodu ta' 30 jum qabel it-tielet anniversarju) u l-prezz referenzjarju ffissat mill-gvern meta kooperattiva finanzjarja tissieħeb fi skema ta' garanzija għall-kooperattivi.
(35)
Il-Fond ta' Protezzjoni Speċjali jibda jgħaddi l-pagamenti jekk il-kooperattiva finanzjarja tfalli jew jekk is-superviżorju finanzjarju jkun wissa lill-Fond ta' Protezzjoni Speċjali li l-kooperattiva finanzjarja ma għadhiex tista' tħallas lura lill-azzjonisti tagħha li jkunu jixtiequ joħorġu minnha.
(36)
Jekk il-Fond ta' Protezzjoni Speċjali ma jkollux biżżejjed mezzi biex jissodisfa dmirijietu, jagħmel avvanz tal-mezzi neċessarji l-Uffiċċju tad-Depożiti u l-Kunsinni (Caisse des dépôts et consignations), li huwa korp governattiv mingħajr status legali. Skont jekk l-istituzzjoni falluta tkunx parteċipanta obbligatorja jew kooperattiva finanzjarja, dan l-avvanz jiġi rimborżat aktar tard billi:
-
jiġu allokati 50 % tal-kontribuzzjonijiet annwali li għandhom jitħallsu mill-parteċipanti obbligatorji;
-
tiġi allokata kontribuzzjoni annwali speċjali li għandha titħallas mill-kooperattivi finanzjarji (li l-parteċipazzjoni tagħhom tkun waħda volontarja)
(37)
Jekk jintervjeni l-Fond ta' Protezzjoni Speċjali, dan jakkwista d-drittijiet tal-azzjonist kooperattiv individwali, filwaqt li jingħata klassifika identika għal dik tal-azzjonisti l-oħra li jkun għad fadal. Din il-karatteristika hija differenti mill-iskema ta' garanzija tad-depożiti għall-istituzzjonijiet ta' kreditu fejn il-Fond għandu klassifika identika għal dik tal-kredituri l-oħra tal-kumpanija rilevanti.
2.5. Deskrizzjoni ta' ARCO
(38)
Storikament, ARCO kien azzjonist ta' Artesia Banking Corporation NV (minn issa 'l quddiem imsejħa “Artesia”), li hija stess kienet tipposjedi 100 % tal-bank BACOB u 82 % tal-kumpanija tal-assigurazzjoni DVV. B'riżultat tal-amalgamazzjoni ta' Artesia ma' Dexia fl-2001, ARCO sar l-akbar azzjonist ta' Dexia b'sehem ta' madwar 15 %. (37)
(39)
ARCO huwa isem ta' grupp għal ARCOPAR, ARCOPLUS u ARCOFIN, li huma kollha kumpaniji kooperattivi rikonoxxuti. (38) ARCO għandu aktar minn 800 000 membru u 99 % minnhom huma persuni individwali. Il-kapital tal-azzjonisti individwali f'ARCOPAR, ARCOPLUS u ARCOFIN kien jammonta għal EUR 1,3 biljun, EUR 46 miljun u EUR 140 miljun rispettivament.
(40)
L-Istatuti ta' Assoċjazzjoni ta' ARCOPAR, ARCOPLUS u ARCOFIN jipprevedu li t-tliet entitajiet huma kumpaniji b'responsabbiltà limitata. (39)
(41)
L-Istatuti ta' Assoċjazzjoni tat-tliet entitajiet fihom dispożizzjonijiet li huma rilevanti għall-azzjonisti li jixtiequ joħorġu minnhom.
(42)
Pereżempju, l-Istatuti ta' Assoċjazzjoni ta' ARCOPAR jipprevedu li l-kooperattiva tista' tirrestrinġi l-ħruġ jekk aktar minn 10 % tal-kapital totali tal-kooperattiva jew tal-bażi tal-azzjonisti kellhom jippruvaw joħorġu fl-istess sena finanzjarja (40). Azzjonist li jkun jixtieq joħroġ minn ARCOPAR ikun jista' jġib il-kapital tiegħu lura. L-azzjonisti tal-ishma tal-kategoriji A, B u C ta' ARCOPAR (41) huma intitolati wkoll għal “riżerva bonus”. (42)
(43)
L-Artikolu 35 fl-Istatuti ta' Assoċjazzjoni ta' ARCOPAR jiddeskrivi l-ammont li l-azzjonisti ta' ARCOPAR huma intitolati li jirċievu f'każ ta' likwidazzjoni. Sostanzjalment, jekk ikun hemm bilanċ pożittiv wara r-ripagament tad-dejn u tal-kostijiet soċjali, l-azzjonisti jiġu rimborżati. (43)
(44)
Ir-riskji marbuta mal-investiment fl-ishma ta' ARCO ġew deskritti pereżempju fil-prospett ta' ARCOPAR approvat mill-awtoritajiet Belġjani f'Ġunju 2008 u ppubblikat għal operazzjoni ta' suq tal-kapital li seħħet bejn is-7 ta' Lulju 2008 u t-30 ta' Settembru 2008. Dan il-prospett jagħmilha ċara li l-profitti relatati ma' Dexia kienu jirrappreżentaw aktar minn 69 % tal-profitti netti ta' ARCOPAR fis-snin finanzjarji 2005/2006, 2006/2007 u 2007/2008. Il-prospett kien jirreferi wkoll għar-riskju li jkun hemm ħruġ kbir f'salt, filwaqt li enfasizza li f'likwidazzjoni l-azzjonisti jistgħu jitilfu kollox. Fl-istess ħin, ir-rapporti annwali tal-kumpanija għamluha ċara li ARCO żied ir-rata ta' dejn tiegħu billi rrikorra għall-ingranaġġ sabiex ikun jista' jinvesti. (44)
2.6. Raġunijiet għall-inizjalar tal-proċedura ta' ftuħ
(45)
Fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ tagħha, il-Kummissjoni kkonkludiet, fuq bażi preliminari, li l-miżura notifikata ssodisfat l-erba' kriterji (kumulattivi) tal-għajnuna mill-Istat u li kellha dubji jekk il-miżura setgħetx tiġi ddikjarata bħala kompatibbli mas-suq intern.
(46)
Il-Kummissjoni qieset il-miżura bħala imputabbli għall-Istat Belġjan, billi ġiet iffinanzjata mill-Fond ta' Protezzjoni Speċjali. Għal dan l-iskop, il-Kummissjoni nnutat li l-leġiżlazzjoni Belġjana stabbilixxiet il-kontribuzzjoni li l-parteċipanti kellhom iħallsu lill-Fond ta' Protezzjoni Speċjali u ddeterminat ukoll kif kellhom jintużaw dawn il-fondi. Barra minn hekk, il-Kummissjoni osservat li, jekk ikun hemm bżonn, l-Uffiċċju tad-Depożiti u l-Kunsinni javvanza fondi lill-Fond ta' Protezzjoni Speċjali. Il-Kummissjoni ddubitat kif l-Uffiċċju tad-Depożiti u l-Kunsinni jitħallas lura, billi ma kienx ċar jekk il-kooperattivi finanzjarji jkollhomx biżżejjed mezzi finanzjarji għad-dispożizzjoni tagħhom. Il-Kummissjoni ġiet fid-dubju wkoll jekk il-fatt li l-parteċipazzjoni għall-kooperattivi finanzjarji hija waħda fakultattiva, ifixkilx ir-rifinanzjament tal-Fond ta' Protezzjoni Speċjali milli jkun effikaċi.
(47)
Il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni li l-kooperattivi finanzjarji jistgħu jitqiesu bħala impriżi u li l-miżura ġabet magħha vantaġġ selettiv fil-konfront tagħhom. Fir-rigward tal-vantaġġ selettiv, l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi tidher li għenet lill-kooperattivi biex jew jattiraw kapital ġdid jew inkella biex iżommu l-kapital eżistenti, filwaqt li jikkonvinċu lill-azzjonisti kooperattivi eżistenti ma jirtirawx mill-kooperattivi finanzjarji. Protezzjoni bħal din kienet partikolarment rilevanti f'perjodi ta' inċertezza finanzjarja bħall-perjodu ta' bejn il-ħarifa 2008 u d-data li fiha ġie adottat id-Digriet Irjali, meta l-kooperattivi finanzjarji ġew imħarsa b'effikaċja mir-riskju ta' żborżamenti sinifikanti marbuta mal-ħruġ.
(48)
Il-Kummissjoni osservat ukoll li l-protezzjoni kienet estensiva u li l-Istat Belġjan ippermetta d-dħul fl-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi, irrispettivament mis-saħħa finanzjarja tal-kooperattiva finanzjarja li tkun applikat. Fl-eżempju ta' ARCO, il-kooperattivi finanzjarji tħallew jidħlu fl-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi meta dawn diġà kienu insolventi, biex imbagħad daħlu f'likwidazzjoni ftit taż-żmien wara.
(49)
Il-Kummissjoni kkonkludiet ukoll li l-miżura ħolqot distorsjoni fil-kompetizzjoni minħabba li l-kooperattivi finanzjarji kienu qed jikkompetu fis-suq għall-prodotti ta' investiment għall-konsumatur fejn ibbenefikaw minn vantaġġ selettiv li ma kienx disponibbli għall-atturi l-oħrajn tas-suq bi prodotti simili.
(50)
Il-Kummissjoni qieset ukoll li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi kellha impatt fuq il-kummerċ intern tal-Unjoni. Fil-fatt, bosta fornituri internazzjonali tal-prodotti ta' investiment li huma attivi fis-suq Belġjan ma għandhomx dritt għall-istess sehem mis-suq li kwalunkwe kooperattiva finanzjarja kapaċi tippreserva permezz tal-miżura.
(51)
Il-Kummissjoni ġiet fid-dubju jekk il-kooperattivi finanzjarji setgħux jiġu kkunsidrati bħala istituzzjonijiet finanzjarji u jekk dan il-fattur kellux implikazzjonijiet fuq l-applikabbiltà tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008. (45) Il-Kummissjoni kkonkludiet li billi l-kooperattivi finanzjarji ma jidhrux li huma istituzzjonijiet finanzjarji skont it-tifsira tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008, l-għajnuna trid tiġi evalwata direttament fid-dawl tat-Trattat.
(52)
B'mod konkret, sabiex tkun kompatibbli mas-suq intern abbażi tal-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat, miżura trid tkun neċessarja, xierqa u proporzjonata. Il-Kummissjoni kienet qed tiddubita jekk il-miżura kinitx tissodisfa dawn it-tliet kriterji kumulattivi. Kellha dubji jekk il-protezzjoni tal-azzjonisti tal-kooperattivi finanzjarji kinitx neċessarja biex jiġi evitat taqlib serju tal-ekonomija Belġjana. Fir-rigward tar-riperkussjonijiet potenzjali, il-Kummissjoni rrimarkat li l-Belġju diġà kien adotta diversi miżuri (pereżempju, iż-żieda tal-kopertura fil-qafas tal-iskema ta' garanzija għad-depożiti għal EUR 100 000 u l-miżuri ta' għajnuna mill-Istat lil diversi banek f'forom varji [miżuri ta' rikapitalizzazzjoni, miżuri ta' likwidità u miżuri ad hoc]). Għaldaqstant, ma ratx għalfejn, apparti dawn il-miżuri kollha, kien neċessarju li tingħata protezzjoni lill-azzjonisti tal-kooperattivi finanzjarji.
(53)
Il-Kummissjoni ddubitat li kien xieraq li tingħata protezzjoni lill-azzjonisti tal-kooperattivi finanzjarji. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni osservat li l-kooperattivi finanzjarji mhumiex istituzzjonijiet finanzjarji u meta jiġi kkunsidrat id-daqs tagħhom, ma dehrux li kienu ta' importanza sistemika. Hija stiednet lill-Istat Belġjan jispjega permezz ta' liema kanali t-telf tal-investiment - li ġġarrab ukoll mill-investituri f'fondi mutwi pereżempju - seta' ħoloq riperkussjonijiet negattivi kbar għall-ekonomija Belġjana.
(54)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni ddubitat jekk il-miżura kinitx proporzjonata. L-ewwel nett, ma kienx ċar għall-Kummissjoni jekk il-kooperattivi finanzjarji kinux se jħallsu remunerazzjoni xierqa għall-garanzija. It-tieni nett, il-Kummissjoni osservat li d-diskrezzjoni tas-sħubija fl-iskema flimkien man-nuqqas ta' verifika ta' vijabbiltà fil-proċedura tad-dħul prevista mill-Istat Belġjan, implikat li l-kooperattivi finanzjarji kellhom inċentiva biex jidħlu biss ladarba kienu ċerti li l-garanzija kienet se tiġi eżegwita. Dan seta' jwassal għal sitwazzjonijiet fejn il-benefiċjarji setgħu jużaw il-garanzija filwaqt li, sa ċertu punt, jevitaw li jħallsu għaliha. Fl-aħħar, il-Kummissjoni tħassbet ukoll jekk l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi kinitx se toħloq distorsjoni bla bżonn fil-kompetizzjoni, billi l-azzjonisti ta' kumpaniji kompetituri ma kinux protetti, u b'hekk jiġi ffaċilitat l-aċċess għal kapital għall-kooperattivi finanzjarji u jiżdied is-sehem globali tagħhom mis-suq tal-investiment għall-konsumatur.
3. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI DWAR ID-DEĊIŻJONI TA' FTUĦ
3.1. Kummenti mingħand ARCO
(55)
Skont ARCO, fl-10 ta' Ottubru 2008, il-gvern Belġjan iddeċieda u ħabbar il-ħolqien tal-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi bħala parti minn pakkett usa' (iż-żieda tal-garanzija tad-depożiti għad-depożiti tat-tfaddil ta' istituzzjonijiet ta' kreditu għal EUR 100 000 u l-estensjoni tal-iskema ta' garanzija għall-prodotti ta' assigurazzjoni tal-ħajja tal-“fergħa 21” u għal azzjonisti individwali ta' kooperattivi finanzjarji). ARCO saħaq li d-deċiżjoni tal-10 ta' Ottubru 2008 kienet implimentata għall-prodotti tal-“fergħa 21” permezz tal-liġi tal-15 ta' Ottubru 2008 u tad-Digriet Irjali tal-14 ta' Novembru 2008, u għaċ-ċertifikati ta' ishma maħruġa mill-kooperattivi finanzjarji permezz tal-liġi tal-14 ta' April 2009 u tad-Digriet Irjali tal-10 ta' Ottubru 2011.
(56)
ARCO ddikjara li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi mhijiex għajnuna mill-Istat għax ma tikkonferixxix vantaġġ selettiv lill-kooperattivi finanzjarji. ARCO saħaq ukoll li l-Kummissjoni kkonkludiet li l-iskema ta' garanzija għall-prodotti tal-fergħa 21 ta' kumpaniji tal-assigurazzjoni ma kinux jinvolvu l-għajnuna mill-Istat, għax l-iskema kienet miftuħa għall-kumpaniji tal-assigurazzjoni kollha u għaldaqstant ma kinitx selettiva. (46) Barra minn hekk, ARCO jafferma li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi hija miftuħa għall-kooperattivi finanzjarji kollha bl-istess kundizzjonijiet u għalhekk mhijiex selettiva.
(57)
F'konformità mal-osservazzjonijiet tal-gvern Belġjan, ARCO argumenta li l-karatteristiċi kollha tal-ishma f'kooperattivi finanzjarji jikkonfermaw li jissodisfaw l-istess ħtiġijiet tal-klijenti bħad-depożiti u li l-leġiżlatur jittrattahom bħala tali. ARCO enfasizza li l-gvern Belġjan kien imħasseb dwar l-effett ta' kontaminazzjoni. Kieku l-Istat Belġjan ma ntroduċiex l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi, kien idgħajjef il-fiduċja tal-investitur u seta' wassal għal assalt mill-prodotti kollha tat-tfaddil.
3.2. Kummenti mingħand l-Istat Belġjan
(58)
L-Istat Belġjan argumenta illi l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi ma tissodisfax il-kriterji kumulattivi kollha tal-għajnuna mill-Istat, imniżżla fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat, u għaldaqstant ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat. B'mod konkret, l-Istat Belġjan iddikjara li hemm tliet kriterji tal-għajnuna mill-Istat li mhumiex issodisfati. L-ewwel nett, l-Istat Belġjan iddefenda l-fehma li l-miżura tirrappreżenta biss għajnuna lil individwi u mhux lil impriżi. Imbagħad, l-Istat Belġjan argumenta illi l-miżura ma tirrappreżentax vantaġġ selettiv għall-kooperattivi finanzjarji, u fl-aħħar nett, l-Istat Belġjan sostna li l-miżura ma toħloqx distorsjoni.
(59)
Fir-rigward tal-argument li l-għajnuna mhijiex ta' benefiċċju għall-impriżi, l-Istat Belġjan stqarr li l-iskema normali ta' garanzija għall-kooperattivi għall-istituzzjonijiet ta' kreditu, inkluża l-estensjoni tagħha (jiġifieri, l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi) ġiet adottata fl-implimentazzjoni tad-Deċiżjonijiet tal-Kunsill ECOFIN, tad-Direttiva SGD kif emendata u tad-Direttiva dwar l-Iskema ta' Garanzija tad-Depożiti, u f'konformità magħhom.
(60)
L-Istat Belġjan iddefenda l-fehma li l-ishma individwali f'kooperattivi finanzjarji għandhom il-karatteristiċi kollha tad-depożiti u jinxtraw ukoll bħala tali. Huwa enfasizza l-karatteristiċi segwenti:
(i)
Il-benefiċjarji (individwali) tal-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi jixirqilhom l-istess protezzjoni bħad-depożituri ma' istituzzjonijiet oħrajn, attivi fl-istess settur u soġġetti għall-istess superviżjoni.
(ii)
Għal skopijiet ta' taxxa, kemm id-dividendi mħallsa mill-kooperattivi finanzjarji kif ukoll l-imgħax imħallas fuq id-depożiti huma - sa ċertu ammont fiss - eżentati mit-taxxa minn ras il-għajn. (47)
(iii)
L-azzjonisti individwali ta' kooperattivi finanzjarji jistgħu jinkitbu biss għal ammont massimu speċifiku ta' kapital, f'konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Istatuti ta' Assoċjazzjoni tal-kooperattiva finanzjarja.
(iv)
L-azzjonisti ta' kooperattivi finanzjarji jistgħu joħorġu mill-kumpanija biss fl-ewwel sitt xhur ta' sena finanzjarja, u azzjonist li jkun jixtieq joħroġ ma jkunx intitolat għal parti pro rata tal-gwadanji kapitali tal-kooperattiva. Skont l-Istat Belġjan, il-valur tal-ishma ta' kooperattiva ma jirriflettix il-valur tal-assi sottostanti tal-kooperattiva finanzjarja u għalhekk, l-ishma f'kooperattivi finanzjarji ma jikkompetux mal-prodotti ta' investiment inġenerali iżda jikkompetu biss mas-subsett tal-prodotti li diġà jibbenefikaw minn garanzija mill-Istat (jiġifieri, id-depożiti u l-prodotti ta' assigurazzjoni tal-ħajja tal-“fergħa 21”).
(v)
L-ishma f'kooperattivi finanzjarji huma rreġistrati u t-trasferibbiltà tagħhom hija limitata bil-liġi. (48) Ma jistgħux jiġu mibjugħa b'mod liberu bil-għan li jinħolqu gwadanji kapitali. L-azzjonisti f'kooperattivi finanzjarji huma intitolati biss għal dividend modest (eżentat mit-taxxa) u għal rimborż meta ma jibqgħux iktar azzjonisti.
(vi)
L-ishma f'kooperattivi finanzjarji ma jistgħux jiġu kkwalifikati bħala investiment f'ishma ta' korporattiva jew ta' entità elenkata.
(vii)
L-ishma f'kooperattivi finanzjarji ma jistgħux jiġu meqjusa bħala investiment ta' riskju billi l-azzjonisti ta' kooperattivi finanzjarji mhumiex intitolati jirċievu gwadanji kapitali.
(viii)
L-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi tipproteġi biss l-ishma ta' persuni fiżiċi (għall-kuntrarju tal-istituzzjonijiet).
(61)
Fir-rigward tan-nuqqas ta' vantaġġ selettiv, l-Istat Belġjan indika li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi tkopri biss l-ishma ta' kooperattivi finanzjarji maħruġa qabel l-10 ta' Ottubru 2011. L-Istat Belġjan osserva li wara dik id-data, il-kooperattivi finanzjarji ma setgħux jirrikorru għall-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi biex jiksbu pożizzjoni f'xi suq. L-Istat Belġjan iċċara wkoll li ARCO ma kien ħareġ l-ebda sehem ġdid sa minn Settembru 2008.
(62)
L-Istat Belġjan ċaħad ukoll li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi għenet lill-kooperattivi finanzjarji jżommu l-kapital eżistenti. Sabiex isostni dan l-argument, l-Istat Belġjan iddikjara li l-istqarrija għall-istampa tal-10 ta' Ottubru 2008 kienet sempliċement proposta għal inizjattiva ta' politika, li kemm semmiethom il-kooperattivi finanzjarji. Skont l-Istat Belġjan, l-istqarrija għall-istampa tal-10 ta' Ottubru 2008 ma kinitx tikkostitwixxi ftehim dettaljat li ġie kkoordinat ma' xi stqarrijiet għall-istampa konkorrenti minn kooperattivi finanzjarji. F'dan ir-rigward, l-Istat Belġjan għamel distinzjoni bejn l-istqarrija għall-istampa tiegħu u l-istqarrijiet għall-istampa maħruġa mill-gvern tar-Renju Unit u minn Lloyds fil-kawża Lloyds (49) li l-Kummissjoni għamlet referenza għalihom fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ. L-Istat Belġjan ikkonkluda li l-istqarrija għall-istampa tal-10 ta' Ottubru 2008 mhijiex it-tip ta' miżura li tista' toffri vantaġġ selettiv lill-kooperattivi finanzjarji. Fir-rigward tal-istqarrija għall-istampa sussegwenti tal-21 ta' Jannar 2009, l-Istat Belġjan ikkunsidra l-fatt li ARCO ppubblika mal-ewwel din l-istqarrija għall-istampa tal-gvern fuq il-websajt tiegħu bħala ħaġa normali, billi dak iż-żmien, il-kooperattivi finanzjarji kollha (inkluż ARCO) kienu qed isegwu l-kwistjoni mill-qrib.
(63)
L-Istat Belġjan insista li l-Kummissjoni għandha ssegwi l-istess approċċ li kienet ħadet fir-rigward ta' Ethias, u kkonkluda li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi ma kinitx selettiva. L-Istat Belġjan saħaq ukoll li l-pożizzjoni speċjali ta' kooperattivi ġenwini kienet diġà ġiet rikonoxxuta mill-Qorti tal-Ġustizzja f'Paint Graphos (50). L-Istat Belġjan irrefera b'mod speċjali għall-paragrafu 61 ta' Paint Graphos, li minnu jidher biċ-ċar li, fid-dawl tal-karatteristiċi partikolari tagħhom, tali kooperattivi “ma jistgħux, fil-prinċipju, jitqiesu bħala li huma f'sitwazzjoni fattwali u legali komparabbli għal dik ta' kumpaniji kummerċjali”.
(64)
L-Istat Belġjan ipprovda wkoll tagħrif dwar l-għadd ta' azzjonisti ta' ARCO li ħarġu mill-entità sa mill-bidu tal-kriżi. Fis-snin finanzjarji li wasslu għal-likwidazzjoni volontarja, l-għadd ta' azzjonisti ta' ARCO li talbu li jkollhom il-kapital tagħhom rifuż kienu jammontaw għal 9 764 fl-2007/2008, 21 150 fl-2008/2009 u 23 762 fl-2010/2011.
(65)
Fir-rigward tal-effetti ta' distorsjoni tal-miżura, l-Istat Belġjan argumenta li l-Kummissjoni kellha tispjega sa fejn kien possibbli, ma' liema prodotti finanzjarji, jikkompetu l-ishma f'kooperattivi finanzjarji, anke jekk l-awtoritajiet Belġjani rrikonoxxew li, fi proċedura ta' għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni mhijiex obbligata tipproċedi b'eżerċizzju dettaljat ta' definizzjoni tas-swieq. Fis-sustanza, l-Istat Belġjan ddikjara li l-azzjonisti individwali ta' kooperattivi finanzjarji gawdew mill-istess livell ta' protezzjoni li ġie offrut lill-investituri fil-prodotti kollha simili ta' depożitu/tfaddil.
(66)
L-awtoritajiet Belġjani spjegaw ukoll li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi għandha l-istess skop bħad-Direttiva SGD, jiġifieri li tipproteġi d-depożiti ta' faddala individwali, li żżomm il-fiduċja tad-depożituri u li tikseb stabbiltà akbar tas-swieq finanzjarji. L-Istat Belġjan jemmen li l-iskemi ta' garanzija tad-depożiti ta' Stati Membri oħrajn, xi drabi jkopru wkoll prodotti ta' depożitu mhux klassiċi u argumenta li l-Kummissjoni għandha tieħu dan il-fattur inkunsiderazzjoni. (51)
(67)
L-Istat Belġjan insista wkoll li - kieku l-Kummissjoni kellha tikkonkludi li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi tirrappreżenta għajnuna mill-Istat - l-għajnuna għandha titqies bħala kompatibbli mas-suq intern, abbażi tal-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat. L-Istat Belġjan qies li mhux rilevanti jekk ARCO huwiex istituzzjoni finanzjarja jew le skont it-tifsira tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008. Skont l-Istat Belġjan, il-mistoqsija kruċjali li l-Kummissjoni għandha twieġeb hija jekk l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi tikkostitwixxix intervent xieraq u neċessarju biex jiġi evitat taqlib serju tal-ekonomija.
(68)
L-Istat Belġjan iddefenda l-fehma li l-miżura hija neċessarja, li l-effetti tagħha huma limitati għall-minimu meħtieġ u li jeżistu mekkaniżmi ta' kondiviżjoni tal-piżijiet.
(69)
L-ewwel, l-Istat Belġjan żviluppa l-argument li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi hija xierqa u neċessarja biex isserraħ ras id-depożituri fil-Belġju.
(70)
Il-Belġju ammetta li kien teoretikament possibbli li l-istituzzjonijiet li pproteġew id-depożiti fuq il-karta bilanċjali tagħhom setgħu jiksbu benefiċċju indirett mill-eżistenza ta' tali skemi ta' protezzjoni, billi dawn jikkontribwixxu biex jiġu evitati “assalti bankarji”. Madankollu, huwa spjega li l-iskemi ta' garanzija tad-depożiti huma neċessarji biex jiġu evitati l-assalti bankarji u t-taqlib tas-swieq finanzjarji. L-Istat Belġjan ammetta li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi kienet meħtieġa biex jiġi evitat li tonqos il-fiduċja tal-pubbliku fis-sistema finanzjarja Belġjana. Il-fatt li l-ishma ta' kooperattivi jippreżentaw il-karatteristiċi bażiċi tal-prodotti tat-tfaddil u li iktar minn nofs il-fondi miżmuma mill-kooperattivi huma investiti f'banek, irrinforza s-similaritajiet tagħhom għad-depożiti u enfasizza l-importanza tagħhom għas-sistema bankarja Belġjana. Inadempjenza mhux kontrollata tal-kooperattivi finanzjarji jkollha effett valanga fuq l-istituzzjonijiet finanzjarji kollha u fuq l-ekonomija Belġjana. Li ma jingħatax l-istess livell ta' protezzjoni lill-ishma tal-kooperattivi finanzjarji bħalma jingħata lid-depożiti bażiċi, ikun jinvolvi l-istess riskju bħallikieku ma tingħatax protezzjoni lid-depożiti. Dan ikollu impatt kbir fuq il-fiduċja tal-pubbliku fil-prodotti kollha ta' depożitu fil-Belġju u joħloq riskju sistemiku. B'sostenn għall-argumenti tiegħu, l-Istat Belġjan irrefera għall-fatt li l-għadd ta' azzjonisti (persuni fiżiċi) fil-kooperattivi finanzjarji huwa kbir meta tikkumparah mal-popolazzjoni totali tal-Belġju. (52)
(71)
L-Istat Belġjan oġġezzjona wkoll bis-sħiħ għal-lingwaġġ li l-Kummissjoni użat fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ, u b'mod partikolari għat-termini “strumenti kapitali” u “kapital ta' riskju” użati fil-premessa 62 u fin-nota f'qiegħ il-paġna 35 rispettivament.
(72)
Sabiex juri n-neċessità tal-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi, l-Istat Belġjan ipprovda wkoll lill-Kummissjoni bl-ittri mill-Bord għall-Istabbiltà Finanzjarja u mill-Gvernatur tal-BNB indirizzati lill-Ministru tal-Finanzi ta' dak iż-żmien, iddatati d-29 ta' Ottubru 2008 (53) u s-7 ta' Ottubru 2011 (54) rispettivament.
(73)
Meta kkummenta dwar il-kompatibbiltà tal-miżura, l-Istat Belġjan irrefera għad-deċiżjoni tal-Kummissjoni dwar Ethias. Skont l-Istat Belġjan, il-Kummissjoni aċċettat miżuri li ffavorixxew lil Ethias, inkluża l-estensjoni tal-iskema ta' garanzija tad-depożiti għall-prodotti tal-“fergħa 21” kif xieraq u neċessarju, biex jiġi evitat taqlib serju fl-ekonomija Belġjana.
(74)
It-tieni nett, l-Istat Belġjan sostna l-fehma tiegħu li l-miżura hija proporzjonata. Il-kooperattivi finanzjarji jikkondividu l-piż, inter alia permezz tal-kontribuzzjonijiet tagħhom lill-Fond ta' Protezzjoni Speċjali. L-Istat Belġjan qies il-livell ta' remunerazzjoni għall-garanzija bħala raġonevoli u simili għall-kontribuzzjonijiet għal skemi ta' garanzija ta' istituzzjonijiet protetti oħrajn. L-Istat Belġjan ma qabilx li n-natura volontarja tal-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi setgħet trendi l-miżura sproporzjonata.
(75)
L-Istat Belġjan afferma li, kieku l-Kummissjoni kellha tikkonkludi li l-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, hija għandha tqis li l-miżura kienet għajnuna ta' likwidazzjoni kompatibbli mar-regoli fil-qasam tal-għajnuna mill-Istat. L-Istat Belġjan fakkar li d-Digriet Irjali tas-7 ta' Novembru 2011 jipprevedi ċar u tond li, kwalunkwe pagament mill-Fond ta' Protezzjoni Speċjali f'każ ta' likwidazzjoni ta' kwalunkwe kooperattiva rilevanti, iseħħ biss wara li tinħareġ u tiġi approvata l-ordni finali tal-likwidazzjoni.
(76)
L-Istat Belġjan iddefenda wkoll il-fehma li, minħabba li l-persuni fiżiċi ma kinux impriżi, l-inġunzjoni ta' sospensjoni min-naħa tal-Kummissjoni ma kopritx il-pagament ta' individwi wara l-likwidazzjoni ta' ARCO.
(77)
Il-Belġju ssottometta xi kummenti ulterjuri f'ittra lill-Kummissjoni ddatata t-18 ta' Marzu 2014, li kien wara t-terminu ta' żmien stipulat.
(78)
Huwa argumenta li l-Kummissjoni ma setgħetx tipprojbixxi l-pagament ta' garanziji lill-azzjonisti individwali. Il-Kummissjoni ma setgħetx tobbliga lill-Belġju jissospendi l-pagamenti fil-qafas tal-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi, u lanqas li jirkupra l-pagamenti li kienu saru lill-azzjonisti individwali fil-qafas tal-iskema.
(79)
L-azzjonisti, li kienu persuni fiżiċi, mhumiex impriżi skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, u l-pagament tal-garanzija lill-azzjonisti individwali ma kien se jkollu l-ebda impatt fuq ARCO jew fuq il-possibbiltà li l-Istat Belġjan jirkupra l-għajnuna riċevuta minn dawn l-impriżi.
4. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA
4.1. Il-benefiċjarju tal-miżura
(80)
L-ewwel nett, bħala osservazzjoni preliminari, il-Kummissjoni tfakkar li fil-premessa (18) tad-Deċiżjoni ta' Ftuħ, hija argumentat li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi kienet ta' benefiċċju għall-kooperattivi finanzjarji. Madankollu, analiżi bir-reqqa tal-kronoloġija u l-karatteristiċi tal-miżura żvelaw li ARCO kien l-uniku benefiċjarju reali tal-miżura, hekk kif se jiġi deskritt f'din it-taqsima.
(81)
F'dan il-każ partikolari, il-Kummissjoni tosserva li hemm differenza importanti bejn ARCO u l-kooperattivi finanzjarji l-oħra li kienu potenzjalment eliġibbli li jipparteċipaw fl-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi.
(82)
Mid-deskrizzjoni tal-fatti, (55) jidher biċ-ċar li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi mill-bidu kienet magħmula apposta għal ARCO, li kien daħal fl-inkwiet minħabba l-investimenti li kien għamel f'Dexia. Fl-aħħar mill-aħħar, ARCO kien l-unika kooperattiva finanzjarja li applikat biex tipparteċipa fil-miżura.
(83)
F'dak li jirrigwarda l-kooperattivi finanzjarji l-oħrajn, il-Kummissjoni tinnota li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi hija skema volontarja, li l-Kunsill tal-Ministri kellu d-diskrezzjoni fuq l-ammissjoni jew le ta' kooperattiva finanzjarja fl-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi, u fejn xieraq, abbażi ta' liema kundizzjonijiet; hija tinnota wkoll li l-ebda kooperattiva finanzjarja oħra ma applikat biex tissieħeb mal-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi u li uħud minnhom tbiegħdu minnha b'mod attiv. Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-ebda kooperattiva finanzjarja oħra ma kellha problemi marbuta mal-investimenti tagħha bħalma kellu ARCO ma' Dexia.
(84)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-uniku benefiċjarju reali tal-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi, li jwettaq attivitajiet ekonomiċi, huwa ARCO.
4.2. It-tħabbira u l-implimentazzjoni tal-miżura jikkostitwixxu intervent uniku
(85)
Il-Kummissjoni tosserva li l-miżura ġiet deċiża u mħabbra mill-gvern fl-10 ta' Ottubru 2008. (56) Jidher biċ-ċar li l-gvern Belġjan kien ħa d-deċiżjoni li joffri lil ARCO l-benefiċċju ta' skema ta' garanzija għall-kooperattivi fl-istess waqt meta tfasslet il-miżura favur Dexia fl-2008. (57) Stqarrija oħra mill-istampa, tal-21 ta' Jannar 2009, kompliet tagħti iktar dettalji dwar il-miżura u wara dan inbdiet it-traspożizzjoni legali tal-impenn tal-gvern.
(86)
Il-Kummissjoni tinnota li l-lingwaġġ u t-tip ta' termini (bħal “décidé” u “l'engagement”) użati fl-istqarrijiet għall-istampa tal-10 ta' Ottubru 2008 u tal-21 ta' Jannar 2009, li jixhdu natura vinkolanti u mhux ambigwa, ħolqu aspettattiva leġittima li l-miżura kienet se tiġi implimentata.
(87)
L-istqarrijiet għall-istampa ntbagħtu wkoll permezz tal-kanali uffiċjali: l-istqarrija għall-istampa tal-10 ta' Ottubru 2008 intbagħtet mis-servizzi tal-Ministru tal-Finanzi, filwaqt li l-istqarrija għall-istampa tal-21 ta' Jannar 2009 intbagħtet f'isem il-Prim Ministru u l-Ministru tal-Finanzi. In-natura repetittiva ta' dawn il-komunikazzjonijiet għall-istampa rrinfurzaw il-messaġġ sottostanti.
(88)
Il-Kummissjoni tinnota li sa minn meta ħarġet l-istqarrija għall-istampa tal-10 ta' Ottubru 2008 diġà kien jidher biċ-ċar li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi kienet se tkun imfassla bħala estensjoni tal-iskema ta' garanzija tad-depożiti. L-istqarrija għall-istampa tal-10 ta' Jannar 2009 fiha dettalji tekniċi oħrajn. Hekk kif l-istqarrija għall-istampa tal-21 ta' Jannar 2009 ġiet ippubblikata, ARCO ppubblikaha fuq il-websajt tiegħu. Jidher ċar li dan il-pass ittieħed bil-ħsieb li l-azzjonisti individwali tiegħu jserrħu moħħhom. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota l-konsistenza tal-miżura tul iż-żmien, minħabba li l-miżura ma nbidlitx materjalment bejn it-tħabbira inizjali tagħha fl-10 ta' Ottubru 2008 u d-Digriet Irjali finali.
(89)
Fis-sentenza tagħha tad-19 ta' Marzu 2013 fil-Kawżi Konġunti C-399/10 P u C-401/10 P (58) il-Qorti tal-Ġustizzja ddikjarat li t-tħabbira ta' miżura u l-implimentazzjoni effettiva tagħha jistgħu jiġu analizzati bħala intervent uniku, jekk dan seta' jiġi ġġustifikat mill-kronoloġija u mill-iskop tat-tħabbira u tal-implimentazzjoni u miċ-ċirkostanzi tal-impriża fi żmien li seħħ tali intervent. Bl-istess mod, f'dak li jirrigwarda lil din il-miżura, fl-10 ta' Ottubru 2008, l-Istat Belġjan iddeċieda u ħabbar miżura li aktar tard ġiet implimentata għall-istess skop fir-rigward tal-benefiċjarju intiż oriġinarjament. Barra minn hekk, fid-deċiżjonijiet tagħha stess, il-Kummissjoni kkunsidrat it-tħabbira u l-implimentazzjoni bħala miżura waħda u qieset li l-miżura ħolqot vantaġġ sa mid-data li fiha ġiet imħabbra. (59) Tabilħaqq, il-Ministru tal-Finanzi Belġjan attwali kkwalifika l-miżura inkwistjoni bħala impenn li ttieħed fl-2008 (60).
(90)
Abbażi tal-informazzjoni fil-premessi minn 85 sa 89, il-Kummissjoni kkonkludiet li t-tħabbira u l-implimentazzjoni tal-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi jridu jiġu ttrattati bħala miżura unika.
4.3. L-eżistenza ta' għajnuna
(91)
Kif indikat fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat, “kull għajnuna, ta' kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz tar-riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta' distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, sa fejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(92)
Kemm l-Istat Belġjan kif ukoll ARCO jargumentaw li l-Kummissjoni għandha teżamina jekk ARCO rċeviex l-għajnuna mill-Istat billi tibbaża lilha nnifisha fuq deċiżjoni oħra tal-Kummissjoni, jiġifieri dik li tikkonċerna lil Ethias. (61) Madankollu, l-għajnuna mill-Istat hija kunċett oġġettiv li huwa definit mit-Trattat. Sabiex tiġi kklassifikata bħala għajnuna mill-Istat, miżura trid tissodisfa l-erba' kriterji (kumulattivi) tal-għajnuna mill-Istat li ġejjin: il-miżura (i) għandha tingħata mill-Istat jew permezz tar-riżorsi tal-Istat; (ii) għandha tipprovdi vantaġġ selettiv lill-benefiċjarju tal-għajnuna; (iii) għandha (potenzjalment) twassal għal distorsjoni fil-kompetizzjoni u (iv) għandha tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(93)
Il-Kummissjoni hija obbligata tevalwa dawn l-erba' kriterji u se tagħmel dan fil-premessi 94 sa 110.
Ir-riżorsi tal-Istat
(94)
Il-Kummissjoni trid tivvaluta jekk l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi hijiex iffinanzjata permezz tar-riżorsi tal-Istat u hijiex imputabbli għall-Istat.
(95)
Skont ġurisprudenza stabbilita, (62) il-mezzi finanzjarji kollha li s-settur pubbliku jista' effettivament juża biex jappoġġja l-impriżi, irrispettivament minn jekk dawn il-mezzi humiex assi permanenti tas-settur pubbliku jew le, jaqgħu taħt l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, sakemm jibqgħu kostantement taħt il-kontroll pubbliku, u għaldaqstant jibqgħu disponibbli għall-Istat nazzjonali kompetenti.
(96)
B'mod partikolari, l-għajnuna mill-Istat hija involuta meta l-fondi jiġu minn kontribuzzjonijiet imposti mil-leġiżlazzjoni tal-Istat u meta dawn il-fondi jkunu mmaniġġjati u mqassma f'konformità mad-dispożizzjonijiet ta' dik il-leġiżlazzjoni, anke jekk ikunu amministrati minn istituzzjonijiet li ma għandhom xejn x'jaqsmu mal-Istat. L-istatus tal-korp jew tal-impriża li jagħti/tagħti l-għajnuna inkwistjoni, mhuwiex meqjus bħala l-fattur determinanti għall-applikazzjoni tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat.
(97)
Fir-rigward tal-organizzazzjoni tal-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi, il-Kummissjoni tosserva li l-leġiżlazzjoni Belġjana tiddetermina l-kontribuzzjonijiet li għandhom jitħallsu mill-parteċipanti kif ukoll il-mod kif se jiġu użati dawn il-fondi. Għalhekk, il-kontribuzzjonijiet li jiffurmaw il-Fond ta' Protezzjoni Speċjali huma meqjusa bħala riżorsi tal-Istat anke jekk oriġinarjament dawn irriżultaw minn sorsi privati.
(98)
Barra minn hekk, jekk ikun meħtieġ, l-Uffiċċju tad-Depożiti u l-Kunsinni li huwa korp governattiv, javvanza l-fondi meħtieġa biex jiffinanzja r-rimborżi li l-Fond ta' Protezzjoni Speċjali huwa mistenni li jagħmel. Fi kwalunkwe każ, dan l-aspett tal-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi joħloq riskju ekonomiku konkret biżżejjed ta' piżijiet suxxettibbli li jolqtu l-baġit tal-Istat Membru, biex ikun hemm il-preżenza ta' riżorsi tal-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat. (63)
(99)
Fir-rigward tal-imputabbiltà tal-miżura għall-Istat Belġjan, jidher biċ-ċar li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi ma tistax titqies bħala traspożizzjoni tad-Direttiva SGD. Id-Direttiva SGD tobbliga biss lill-Istati Membri jintroduċu skema ta' garanzija tad-depożiti għad-depożiti tal-istituzzjonijiet ta' kreditu u l-Artikolu 2 ta' din id-Direttiva espliċitament jipprevedi li l-istrumenti kollha li jaqgħu fit-tifsira ta' fondi proprji ta' istituzzjonijiet ta' kreditu huma esklużi minn kwalunkwe ripagament mill-iskemi ta' garanzija tad-depożiti. Jekk Stat Membru jiddeċiedi li jistabbilixxi skemi oħra ta' ripagament li jiggarantixxu prodotti finanzjarji oħra, deċiżjoni bħal din ma tkunx toriġina mil-liġi tal-Unjoni iżda tikkostitwixxi inizjattiva tal-Istat Membru stess. (64) Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-Istat Belġjan jirreferi għall-Iskema ta' Kumpens għall-Investituri iżda l-paragun huwa irrelevanti billi l-iskemi ta' kumpens għall-investituri mhumiex maħsuba biex ikopru r-riskji ta' investiment. Kif diġà ġie spjegat fil-premessa (21), l-iskemi ta' kumpens għall-investituri huma sempliċement maħsuba għall-każijiet fejn ditta tal-investiment ma tkunx f'pożizzjoni li tirritorna l-assi li jappartjenu lil xi investitur pereżempju minħabba frodi jew inkella minħabba xi problemi bis-sistemi tad-ditta.
Vantaġġ selettiv
(100)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi ħolqot vantaġġ għal ARCO. Il-Qorti tal-Ġustizzja aċċettat li l-impriżi jistgħu jakkwistaw vantaġġ fl-għamla ta' aċċess akbar għall-kapital meta miżura meħuda minn Stat Membru favur l-investituri żżid ir-rieda ta' dawn tal-aħħar biex ipoġġu flushom f'sett partikolari ta' miri ta' investiment. (65) F'dan il-każ partikolari, il-miżura għenet lill-entitajiet tal-Grupp ARCO jżommu l-kapital eżistenti tagħhom, filwaqt li kkonvinċiet lill-azzjonisti tal-kooperattivi eżistenti ma jirtirawx minn dawk il-kooperattivi finanzjarji (66), u dan ikkostitwixxa vantaġġ partikolarment sinifikanti meta wieħed jikkunsidra t-tensjoni li kien hemm fis-suq tul il-perjodu li ġie immedjatament wara l-falliment tal-Lehman Brothers. Fil-21 ta' Jannar 2009, ARCO ppubblika stqarrija għall-istampa mill-gvern Belġjan fuq il-websajt tiegħu biex iserraħ ras l-azzjonisti tiegħu, u dan juri biċ-ċar illi l-possibbiltà li jagħti s-serħan il-moħħ lill-investituri kienet ta' vantaġġ kbir għal ARCO. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni tosserva li l-prospett ta' ARCOPAR maħruġ fis-sajf tal-2008 (67) kien irrefera għar-riskju mġarrab mill-azzjonisti individwali li jitilqu mill-kooperattiva finanzjarja. (68), (69)
(101)
Jidher b'mod ċar ukoll illi l-miżura hija selettiva. L-ewwel nett, tapplika biss għad-detenturi ta' ishma ta' kooperattiva finanzjarja u mhux għal persuni li għandhom prodotti ta' investiment maħruġa minn impriżi kompetituri. Għaldaqstant l-atturi finanzjarji li pproponew fondi ta' bonds konservattivi jew fondi tas-suq monetarju jew inkella fondi mutwi li jiggarantixxu kapital, setgħu joffru lill-klijenti tagħhom garanzija simili. L-Istat Belġjan isostni illi l-ishma individwali ta' kooperattivi finanzjarji huma, fis-sustanza tagħhom, simili għad-depożiti. (70) Madankollu, diversi elementi li semma l-Istat Belġjan jirreferu għal kooperattivi inġenerali u mhux għall-kooperattivi finanzjarji. Barra minn dan, id-deskrizzjoni tal-ishma ta' kooperattiva finanzjarja li ta l-Istat Belġjan ma fihiex referenzi għal informazzjoni rilevanti, bħalma huma r-riskji ta' investiment f'dawn l-istrumenti, (71) li mhumiex tipiċi għad-depożiti.
(102)
In-natura selettiva tal-miżura tidher ukoll meta wieħed iqabbel it-trattament maħsub għall-kooperattivi finanzjarji ma' dak marbut ma' kooperattivi rikonoxxuti oħrajn li mhumiex finanzjarji. L-Istat Belġjan serraħ fuq is-sentenza Paint Graphos biex jiffavorixxi trattament speċjali li minnu jibbenefikaw azzjonisti individwali ta' kooperattivi finanzjarji. Paint Graphos kienet sentenza preliminari relatata ma' deċiżjoni ta' rinviju minn qorti Taljana li xtaqet tkun taf jekk il-benefiċċji għat-taxxa li gawdew minnhom il-kooperattivi tal-produtturi u tal-ħaddiema jistgħux jiġu kklassifikati bħala għajnuna mill-Istat skont it-tifsra tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Fis-sentenza tagħha, il-Qorti kkonkludiet li l-vantaġġ tat-taxxa kellu jiġi evalwat b'rabta mal-erba' kriterji kumulattivi tal-għajnuna mill-Istat u tat gwida aktar dettaljata dwar kif għandha ssir l-evalwazzjoni li tivverifika jekk benefiċċju għat-taxxa jirrappreżentax vantaġġ selettiv. (72) Il-Qorti saħqet li għandu jiġi determinat (i) jekk tali benefiċċju għat-taxxa jistax jiġi ġġustifikat mill-karatteristiċi inerenti tas-sistema tat-taxxa, (73) (ii) jekk kienx hemm proċeduri xierqa ta' kontroll u monitoraġġ (74) u (iii) jekk il-benefiċċju għat-taxxa kienx proporzjonali u li ma kienx imur lil hinn mill-minimu neċessarju. (75)
(103)
Il-Kummissjoni tqis li l-argument tal-Istat Belġjan ma jistax jiġi aċċettat għax in-natura tal-vantaġġ ikkonferit mill-miżura hija differenti f'termini kwalitattiv minn dik li ġiet eżaminata mill-Qorti fil-Kawża Paint Graphos. Il-miżura adottata mill-Belġju tinvolvi l-ħolqien ta' benefiċċju pożittiv u mhux eżenzjoni minn piż fiskali jew minn obbligu ta' ħlas ta' xi imposta. Konsegwentement, l-analiżi standard maqsuma fi tliet stadji li l-qrati tal-Unjoni kienu approvaw meta eżaminaw jekk vantaġġ fiskali jew eżenzjoni minn xi imposta humiex selettivi jew le, ma tistax tiġi applikata għall-miżura.
(104)
Fi kwalunkwe każ, anke kieku l-analiżi Paint Graphos setgħet tiġi applikata għall-miżura inkwistjoni, il-karatteristiċi speċifiċi ta' din tal-aħħar huma tali li hija tibqa' ta natura selettiva.
(105)
L-ewwel nett, il-Kummissjoni tosserva li l-Kawża Paint Graphos tirreferi għall-kooperattivi kollha tal-produtturi u tal-ħaddiema u mhux għal subsettur relattivament żgħir bħalma huma l-kooperattivi finanzjarji. Jekk, kif qed jiddikjara l-Belġju, għandu jkun hemm trattament speċjali għall-kooperattivi “ġenwini”, dak it-trattament speċjali għandu japplika għall-kooperattivi rikonoxxuti kollha. Għalhekk, l-enfasi limitata tal-miżura fuq il-kooperattivi finanzjarji biss, fiha nnifisha, hija biżżejjed biex tistabbilixxi n-natura selettiva tal-miżura.
(106)
It-tieni nett, il-Kummissjoni tosserva li, fil-fehma tal-Istat Belġjan, il-kooperattivi finanzjarji dehru li jistħoqqilhom privileġġi addizzjonali sa mill-10 ta' Ottubru 2008. Il-Kummissjoni tosserva li qabel dik id-data, il-kooperattivi rikonoxxuti ngħataw tip ta' trattamet favorevoli b'riżultat tal-istatus speċjali tagħhom, fl-għamla ta' eżenżjoni mit-taxxa minn ras il-għajn. (76) Il-Kummissjoni ma tiħux pożizzjoni f'din id-Deċiżjoni dwar jekk il-vantaġġ tat-taxxa huwiex proporzjonat, iżda temmen li ma kien hemm l-ebda raġuni biex f'daqqa waħda fl-10 ta' Ottubru 2008, jiġi introdott kumpens addizzjonali jew tingħata protezzjoni ulterjuri lill-kumpaniji li għandhom status ta' kooperattivi finanzjarji.
(107)
Fl-aħħar nett, anke kieku l-Kummissjoni kellha twettaq analiżi ispirata mill-Kawża Paint Graphos, hekk kif qed jipproponi l-Belġju, hija temmen li xejn ma jiġġustifika l-għoti ta' garanzija ta' 100 % lill-azzjonisti individwali ta' ARCO (jiġifieri, il-parti (i) tal-analiżi tal-Kawża Paint Graphos), li l-entitajiet tiegħu kienu kumpaniji b'responsabbiltà limitata. Minħabba n-natura ta' kumpaniji bħal dawn, hekk kif iddeterminat mir-regoli ġenerali tal-Belġju dwar il-liġi tal-kumpaniji, l-azzjonisti individwali ta' ARCO kellhom ikunu konxji li setgħu jitilfu l-kapital kollu tagħhom f'każ ta' likwidazzjoni. (77) Barra minn hekk, il-protezzjoni ta' 100 % tal-kapital sottoskritt mill-azzjonisti individwali tal-kooperattivi finanzjarji mhijiex miżura proporzjonata (il-parti (iii) tal-analiżi tal-Kawża Paint Graphos) billi b'hekk dawn l-azzjonisti kienu se jkunu mħarsa minn kwalunkwe riskju, u dan joħloq vantaġġ indebitu għall-impriżi li huma azzjonisti tagħhom. (78)
Distorsjonijiet tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri
(108)
L-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi tipprovdi lill-kooperattivi finanzjarji b'vantaġġ li atturi oħrajn li joffru prodotti ta' investiment għall-konsumatur u kooperattivi mhux finanzjarji rikonoxxuti oħrajn ma għandhomx. Bis-saħħa tal-miżura, ARCO rnexxielu jippreserva s-sehem mis-suq għal perjodu ta' żmien itwal. ARCO ma batiex minn ħruġ ta' kapital, jew inkella dan seħħ aktar tard u b'livell aktar baxx milli kieku kien jiġri fin-nuqqas tal-miżura. Konsegwentement, dawn l-atturi l-oħrajn, li kellhom jiffaċċjaw il-kompetizzjoni abbażi tal-merti tagħhom u li ma setgħux iserrħu fuq l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi, ma setgħux jibbenefikaw mill-kapital illi seta' kien disponibbli għall-investiment. Għalhekk, l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi toħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni. (79)
(109)
Meta Stat Membru jagħti l-għajnuna lil xi impriża, l-attività interna tista' tiġi miżmuma jew miżjuda b'konsegwenza ta' dan, b'tali mod li jonqsu l-opportunitajiet għall-impriżi stabbiliti fi Stati Membri oħrajn li jippenetraw (ulterjorment) fis-suq. (80) Billi hemm bosta fornituri internazzjonali tal-prodotti ta' investiment attivi fis-suq Belġjan, il-miżura bla ebda dubju għandha effett fuq il-kummerċ madwar l-Unjoni kollha.
Konklużjoni
(110)
Abbażi tal-analiżi li saret fil-premessi 91 sa 109, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi tinvolvi r-riżorsi tal-Istat, tirrappreżenta vantaġġ selettiv għal ARCO, toħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni u tolqot il-kummerċ intern tal-Unjoni, u għaldaqstant tissodisfa l-kriterji kollha ta' għajnuna mill-Istat. Dawn l-elementi kollha kienu preżenti sa mhux aktar tard minn meta ġie adottat id-Digriet Irjali tal-10 ta' Ottubru 2011, iżda l-vantaġġ maħluq mill-miżura kien jeżisti diġà minn meta l-awtoritajiet Belġjani ħabbru, fl-10 ta' Ottubru 2008, il-ħolqien ta' tali miżura. L-ammont globali tal-vantaġġ irid jittieħed inkunsiderazzjoni meta tiġi eżaminata l-kompatibbiltà tal-għajnuna u, jekk ikun meħtieġ, l-irkupru mill-benefiċjarji tagħha wkoll.
4.4. Il-kompatibbiltà tal-għajnuna
(111)
Wara li stabbilixxiet li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, il-Kummissjoni trid tistabbilixxi jekk din l-għajnuna tistax titqies bħala kompatibbli mas-suq intern.
(112)
L-Artikolu 107(1) tat-Trattat jipprevedi li l-għajnuna mill-Istat tkun inkompatibbli mas-suq intern u għaldaqstant hija pprojbita, sakemm ma jkunx stipulat mod ieħor fit-Trattat. Il-paragrafi (2) u (3) tal-Artikolu 107 tat-Trattat sussegwentement jiddefinixxu żewġ kategoriji ta' għajnuna kompatibbli.
(113)
L-ewwel, l-Artikolu 107(2) tat-Trattat jelenka l-kategoriji tal-għajnuna mill-Istat li huma awtomatikament eżentati mill-prinċipju ta' projbizzjoni, iżda l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi ma taqa' taħt l-ebda kategorija minn dawn.
(114)
It-tieni, l-Artikolu 107(3) tat-Trattat ikopri diversi kategoriji ta' għajnuna li jistgħu jitqiesu bħala kompatibbli mas-suq intern. Teoretikament, is-subparagrafi (b) jew (c) tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat jistgħu japplikaw.
(115)
Fir-rigward tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat, il-Kummissjoni spjegat fil-linji gwida tagħha kif se tapplika l-eżenzjoni stipulata f'din id-dispożizzjoni għal ċerti tipi ta' għajnuna. Madankollu, il-Kummissjoni tosserva li l-miżura ma tikkorrespondi mal-ebda tip ta' għajnuna minn dawk koperti mil-linji gwida. Barra minn hekk, la l-Belġju u lanqas ARCO ma taw xi indikazzjoni ta' objettiv ta' interess komuni għall-iskopijiet ta' din id-dispożizzjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni għandha teżamina l-kompatibbiltà possibbli tal-miżura abbażi biss tal-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat.
(116)
Fir-rigward tal-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat, il-Kummissjoni tosserva li l-Istat Belġjan qed isostni li, jekk il-Kummissjoni tikkonkludi li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi tinvolvi l-għajnuna mill-Istat, il-miżura għandha tiġi evalwata skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat. Din id-dispożizzjoni tippermetti li għajnuna tiġi ddikjarata bħala kompatibbli mas-suq intern jekk l-għajnuna tkun meħtieġa għar-rimedju ta' taqlib serju tal-ekonomija ta' Stat Membru.
(117)
Madankollu, l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat jirrikjedi interpretazzjoni restrittiva ta' x'jista' jitqies bħala taqlib serju tal-ekonomija ta' Stat Membru. It-taqlib inkwistjoni jrid ikun jolqot l-ekonomija kollha ta' Stat Membru u mhux sempliċement l-ekonomija ta' wieħed mir-reġjuni tiegħu jew ta' xi żoni tat-territorju. (81)
(118)
Meta l-kriżi finanzjarja laħqet l-ewwel qofol tagħha fil-ħarifa tal-2008, il-Kummissjoni ddeċidiet fil-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008 li l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat seta' jintuża biex jiġu evalwati l-miżuri ta' għajnuna mill-Istat meħuda bil-għan li jiġu indirizzati l-problemi ta' istituzzjonijiet finanzjarji. (82)
(119)
Barra mis-settur finanzjarju, il-Kummissjoni żviluppat ukoll, skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat, il-qafas temporanju għal miżuri ta' għajnuna mill-Istat biex isostnu l-appoġġ għall-finanzjament fil-kriżi finanzjarja u ekonomika attwali (“Qafas Temporanju”). (83) Madankollu, dan il-qafas ma japplikax għall-miżura. Minflok, huwa jimmira lejn l-ekonomija reali billi jippermetti lill-Istati Membri jieħdu miżuri xierqa biex itejbu l-aċċess għal finanzjament għall-impriżi li huma disposti jinvestu matul il-kriżi finanzjarja, f'perjodu meta l-finanzjament bankarju jsir aktar skars. Il-problemi ta' ARCO mhumiex relatati ma' nuqqas ta' finanzjament bankarju iżda huma marbuta ma' assi (jiġifieri, l-ishma ta' Dexia) li l-valwazzjoni tagħhom kellha tiġi aġġustata 'l isfel. Barra minn dan, l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi - li tiggarantixxi 100 % ta' strument ta' obbligazzjoni - mhija koperta mill-ebda kategorija ta' għajnuna minn dawk diskussi f'dak il-qafas, taħt l-intestatura 4.3.
(120)
Billi l-kooperattivi finanzjarji mhumiex istituzzjonijiet finanzjarji għall-finijiet tal-Komunikazzjoni Bankarja tal-2008 (84), l-għajnuna se jkollha tiġi evalwata direttament fid-dawl tat-Trattat. Sabiex tkun konformi mal-kriterji ġenerali għall-kompatibbiltà skont l-Artikolu 107(3) tat-Trattat, il-miżura għandha tikkonforma mal-kundizzjonijiet segwenti (85):
(a) L-adegwatezza : L-għajnuna għandha tkun immirata tajjeb sabiex tkun kapaċi tilħaq b'mod effettiv l-objettiv li jiġi rmedjat taqlib serju fl-ekonomija. Dan ma jkunx il-każ jekk il-miżura ma tkunx adegwata biex tirmedja t-taqlib.
(b) In-neċessità : Il-miżura ta' għajnuna trid, kemm fl-ammont tagħha kif ukoll fl-għamla tagħha, tkun neċessarja biex jintlaħaq l-objettiv. Għaldaqstant, trid tkun tal-ammont minimu meħtieġ biex jintlaħaq l-objettiv, u trid tieħu l-aktar forma adegwata biex tirmedja t-taqlib.
(c) Il-proporzjonalità : L-effetti pożittivi tal-miżura jridu jikkompensaw, kif xieraq, għad-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni, sabiex id-distorsjonijiet ikunu limitati għall-minimu meħtieġ biex jintlaħqu l-objettivi tal-miżura.
(121)
F'dak li jirrigwarda n-natura adegwata jew le tal-miżura, il-Kummissjoni tosserva li l-impatt tal-kooperattivi finanzjarji fuq l-ekonomija globali huwa fundamentalment differenti minn dak tal-banek tradizzjonali, li huma esposti għal “assalti bankarji”. Kieku d-depożitanti kollha ta' bank kellhom jiddeċiedu li jirtiraw flushom fl-istess ħin, bank ikun obbligat iċedi l-assi likwidi kollha tiegħu fuq perjodu ta' żmien qasir (u għaldaqstant jiskatta l-“bejgħ bl-għaġġla”), u dan ikollu konsegwenzi serji fuq is-self lill-ekonomija reali u jista' joħloq ukoll rigress fil-prezzijiet tal-assi. Min-naħa l-oħra, il-kooperattivi finanzjarji ma jsellfux lill-ekonomija reali. Huma għandhom ukoll dritt statutorju li jillimitaw il-ħruġ (86) biex kwalunkwe ċessjoni ta' assi mhux ordnata, fil-prinċipju, tkun tista' tiġi evitata. Dan l-element aħħari jenfasizza differenza importanti fir-rigward tal-effetti sistemiċi bejn id-depożiti u l-parteċipazzjonijiet azzjonarji tal-kooperattivi.
(122)
Jidher biċ-ċar ukoll li minn lat legali, l-azzjonisti ta' kooperattivi finanzjarji huma l-azzjonisti ta' kumpanija b'responsabbiltà limitata. B'riżultat ta' dan l-istatus, l-azzjonisti individwali ta' kooperattivi finanzjarji huma legalment esposti għall-possibbiltà li jitilfu, parzjalment jew totalment, l-ispiża kapitali inizjali tagħhom. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni tieħu nota wkoll tal-fatt li l-Gvernatur tal-BNB ma kkonfermax li l-ishma tal-kooperattivi finanzjarji kienu simili għad-depożiti tat-tfaddil f'istituzzjoni ta' kreditu. (87)
(123)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-pożizzjoni tal-azzjonisti individwali tal-kooperattivi finanzjarji fl-“istruttura kaskata” (88) f'każ ta' likwidazzjoni jew ta' falliment ta' dawn l-entitajiet hija differenti ħafna minn dik li jkollu detentur ta' depożitu tat-tfaddil f'istituzzjoni ta' kreditu. L-istituzzjonijiet ta' kreditu huma entitajiet regolati li għalihom ir-regolatur jaċċerta ruħu li jkun hemm ċertu ammont ta' kapital disponibbli. Dan il-kapital jikkostitwixxi l-ewwel miżura ta' rpar f'każ ta' likwidazzjoni jew falliment. Madankollu, l-azzjonisti ta' kooperattivi finanzjarji ma jgawdux minn din it-tip ta' protezzjoni. F'każ ta' likwidazzjoni jew falliment, huma fost l-ewwel li jintlaqtu.
(124)
Abbażi tal-argumenti żviluppati fil-premessi (121) sa (123), il-Kummissjoni tikkonkludi li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi sempliċement tħares lill-kooperattivi finanzjarji u lill-azzjonisti individwali tagħhom mill-konsegwenzi tal-investimenti passati tagħhom. Madankollu, mhijiex miżura xierqa biex tevita t-taqlib serju tal-ekonomija Belġjana.
(125)
F'dak li jirrigwarda l-kwistjoni ta' jekk il-miżura hijiex neċessarja jew le, il-Kummissjoni tfakkar li l-Istat Belġjan diġà kien ħa miżuri sinifikanti biex jipprevjeni t-taqlib fl-ekonomija tiegħu. Kien diġà adotta miżuri oħrajn biex jistabbilizza s-sistema finanzjarja Belġjana u b'mod partikolari l-banek u istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn li fihom kienu qed jinvestu l-kooperattivi finanzjarji. L-Iskema ta' Garanzija tad-Depożiti Belġjana pproteġiet id-depożiti sa limitu ta' EUR 100 000 u l-Istat Belġjan għen lil Fortis, KBC, Dexia u Ethias permezz ta' rikapitalizzazzjoni, miżuri ta' likwidità, miżuri ta' assi danneġġati u miżuri ad hoc. Il-Kummissjoni tikkonkludi li ma kienx meħtieġ li jiġu protetti l-azzjonisti individwali fil-każ ta' kooperattivi finanzjarji li, fl-aħħar mill-aħħar, huma kumpaniji b'responsabbiltà limitata.
(126)
Fir-rigward tal-ittra tal-Gvernatur tal-BNB li rrefera għaliha l-Istat Belġjan, il-Kummissjoni tinnota li din tmur lura għal Ottubru 2011, ħafna wara l-10 ta' Ottubru 2008 meta tħabbret il-miżura. Barra minn hekk, l-ittra ma tgħidx li l-miżura hija neċessarja biex jiġi evitat taqlib serju tal-ekonomija Belġjana. Kulma tgħid huwa li l-miżura tkun tippermetti (89) li jiġu limitati l-effetti negattivi tal-kriżi (sistemika). Fir-rigward tal-ittra tal-Bord għall-Istabbiltà Finanzjarja, il-Kummissjoni tosserva li din sempliċement tittratta l-kopertura miżjuda tal-iskema ta' garanzija tad-depożiti u l-introduzzjoni tal-iskema ta' garanzija tal-prodotti ta' assigurazzjoni tal-“fergħa 21”.
(127)
F'dak li jirrigwarda l-proporzjonalità jew le tal-miżura, il-Kummissjoni tosserva li t-tfassil tal-miżura ma joffrix biżżejjed protezzjoni kontra l-għażla avversa. (90) In-natura volontarja tal-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi, flimkien man-nuqqas evidenti ta' test ta' vijabbiltà, joħolqu inċentiv biex wieħed jirrikorri għall-iskema ladarba jkun ċert li l-garanzija se tiġi eżegwita. F'xenarju bħal dan, il-benefiċjarju jista' juża l-garanzija filwaqt li jevita sa ċertu punt il-pagament ta' tariffi ta' garanzija sal-aħħar mument eżatt qabel il-likwidazzjoni.
(128)
Il-Kummissjoni temmen ukoll li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi toħloq distorsjonijiet bla bżonn tal-funzjonament normali tas-suq. Il-miżura ppermettiet lil ARCO jħares il-pożizzjoni tiegħu fis-suq ta' prodotti finanzjarji għall-konsumatur u konsegwentement il-kompetituri li ma setgħux iserrħu fuq l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi esperjenzaw jew setgħu jesperjenzaw impatt negattiv fuq is-sehem tagħhom mis-suq u fuq il-profittabbiltà tagħhom.
(129)
B'konklużjoni ta' dan kollu, il-miżura ma tistax titqies kompatibbli mas-suq intern għax la hija xierqa, la neċessarja u lanqas proporzjonata għall-finijiet tal-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat, u ma tinkludix l-kamp ta' applikazzjoni ta' kwalunkwe dispożizzjoni oħra li tirregola l-kompatibbiltà tal-għajnuna mill-Istat.
4.5. Il-kalkolu tal-għajnuna
(130)
Fir-rigward tal-kalkolu tal-vantaġġ li għandu jiġi rkuprat mingħand ARCO, il-Kummissjoni tqis il-parametri u l-fatti li ġejjin (91):
-
l-ammont massimu ta' ħruġ ta' kapital abbażi tal-Istatuti ta' Assoċjazzjoni ta' ARCO, li huwa limitat għal 10 % tal-kapital totali jew għal 10 % tal-bażi tal-azzjonisti tiegħu (92),
-
il-fatt li l-azzjonisti individwali biss huma koperti mill-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi,
-
it-tfassil speċifiku tal-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi, li min-naħa l-waħda huwa volontarju u jħalli f'idejn il-kooperattivi finanzjarji biex jagħżlu jipparteċipawx jew le, u li min-naħa l-oħra jippermetti anki lill-kooperattivi finanzjarji ta' riskju kbir ta' falliment jew ta' likwidazzjoni japplikaw għall-iskema (kif ġara meta, fit-8 ta' Diċembru 2011, ftit wara li ġew ammessi fl-iskema, il-Laqgħat Ġenerali ta' ARCOFIN, ARCOPAR u ARCOPLUS approvaw il-proposti tal-bords eżekuttivi tagħhom li jipproċedu għal-likwidazzjoni volontarja),
-
il-fatt li, sew qabel ma pproċeda għal-likwidazzjoni, ARCO kien diġà f'sitwazzjoni finanzjarja dgħajfa, billi - kif deskritt fil-premessi (38), (44) u (82) - hu kien investa ħafna f'ishma ta' Dexia, bank li mill-ħarifa tal-2008 kellu jiġi salvat mill-falliment mill-gvern Belġjan, dak Franċiż u dak Lussemburgiż, u b'konsegwenza ta' dan kwalunkwe waqgħa sinifikanti fil-valur tal-ishma ta' Dexia kienet għadha ta' detriment għall-pożizzjoni finanzjarja ta' ARCO, b'mod partikolari għax ARCO ffinanzja l-parteċipazzjoni tiegħu għas-salvataġġ ta' Dexia billi ħa fuqu parti mid-dejn li kellha.
-
u l-fatt li fl-2011, ARCO ħallas it-tariffa tad-dħul u l-primjum annwali ta' garanzija.
(131)
Il-vantaġġ li ARCO akkwista kien il-protezzjoni mill-ħruġ ta' kapital illi, li kieku, ARCO kien ikun jista' jwaqqaf biss billi japplika d-dispożizzjonijiet tal-Istatuti ta' Assoċjazzjoni tiegħu hekk kif ikun tilef l-10 % (93) tal-kapital tiegħu jew inkella l-10 % tal-bażi tal-azzjonisti tiegħu. Ħruġ ta' tali kobor aktarx li kien se jiġri hekk kif ARCO kien ikun spiċċa oġġettivament f'sitwazzjoni ta' insolvenza, fi proċedura ta' falliment, jew fi proċedimenti ta' likwidazzjoni, jew inkella - b'mod aktar suġġettiv kif ġara f'ċerti każijiet oħrajn ta' assalti bankarji (94) - hekk kif l-azzjonisti tiegħu jkunu ntebħu li ARCO ma kienx għadu investiment sikur, pereżempju minħabba l-iskopertura kbira tiegħu għas-sitwazzjoni finanzjarja u għall-valur fis-suq ta' Dexia.
(132)
Il-Kummissjoni tieħu approċċ konservattiv (95) fl-ikkalkolar tal-vantaġġ akkwistat minn ARCO, filwaqt li tieħu inkunsiderazzjoni l-ħruġ potenzjali ta' kapital fuq perjodu annwali wieħed biss minflok fuq diversi perjodi. Permezz ta' dan il-proċess, il-kalkolu għandu jirrifletti l-effett minimu tal-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi, minkejja li fil-verità l-garanzija setgħet ukoll pprevjeniet lil ARCO milli jġarrab, għal diversi drabi, it-tluq ta' azzjonisti u l-ħruġ ta' kapital, sal-livell massimu awtorizzat. L-Istatuti ta' Assoċjazzjoni ppermettew lil ARCO jwaqqaf ħruġ ta' kapital f'każ li jkunu ġew irtirati 10 % tal-kapital jew inkella f'każ li jkunu telqu 10 % tal-bażi tal-azzjonisti. Għall-finijiet tal-ikkalkolar tal-ammont ta' għajnuna, il-Kummissjoni tassumi li ARCO kien se jagħżel l-aktar alternattiva effettiva fost dawn iż-żewġ għażliet, jiġifieri l-alternattiva li tkun ippreservat l-ogħla livell ta' kapital. Fir-rigward tal-opzjoni marbuta mat-tluq tal-bażi tal-azzjonisti, il-Kummissjoni se tirreferi għall-aktar numru baxx ta' azzjonisti individwali matul il-perjodu li fih inħoloq il-vantaġġ (li jibda mill-10 ta' Ottubru 2008), li tikkostitwixxi suppożizzjoni konservattiva oħra, u se tattribwixxi lil dawn l-azzjonisti s-sehem medju ta' kapital matul dik is-sena. Fir-rigward tal-opzjoni marbuta mal-ħruġ tal-kapital, il-Kummissjoni se tirreferi wkoll għas-sena bl-inqas ammont ta' kapital.
(133)
Il-Kummissjoni tqis ukoll li l-vantaġġ tal-miżura kien parzjalment imnaqqas permezz tal-fatt li ARCO, kostitwit mit-tliet entitajiet legali ARCOPAR, ARCOFIN u ARCOPLUS, kellu jħallas tariffa tad-dħul ta' darba u tariffa ta' garanzija għal sena, anke jekk dawn il-pagamenti seħħew biss fil-ħarifa tal-2011, eżatt qabel ma ARCO applika għal-likwidazzjoni.
(134)
Il-vantaġġ li nkiseb mill-miżura għaldaqstant huwa l-inqas wieħed mill-ammonti li jirriżultaw minn dawn iż-żewġ kalkoli: (a) 10 % tal-kapital tas-sena bl-inqas kapital fil-perjodu li jkopri mill-10 ta' Ottubru 2008 sat-8 ta' Diċembru 2011, wara li jitnaqqas l-ammont totali tat-tariffi mħallsa diġà; u (b) 10 % tal-inqas ammont ta' azzjonisti fil-perjodu li jkopri mill-10 ta' Ottubru 2008 sat-8 ta' Diċembru 2011, immultiplikat bis-sehem medju tal-kapital għal kull azzjonist tal-istess sena, wara li jitnaqqas l-ammont totali tat-tariffi mħallsa diġà;
(135)
F'termini assoluti, il-probabilità li l-investituri jirtiraw il-kapital, qed tikber maż-żmien, u dan jagħmilha aktar diffiċli li jiġi kkalkolat l-imgħax li għandu jitħallas għall-vantaġġ irċevut. Sabiex tippermetti li tiġi eliminata t-totalità tal-vantaġġ miksub minn ARCO filwaqt li fl-istess ħin tippermetti lill-Istat Membru jkollu metodu operabbli li permezz tiegħu jista' jiġi kkalkulat l-imgħax ta' rkupru, (96) il-Kummissjoni tqis li t-totalità tal-vantaġġ kienet kompletament disponibbli tal-inqas mit-8 ta' Diċembru 2011, u titlob li l-ammonti li għandhom jiġu rkuprati jkollhom imgħax mit-8 ta' Diċembru 2011 sal-irkupru effettiv tagħhom.
(136)
Sabiex tkun tista' tivverifika l-kalkoli tal-għajnuna, il-Kummissjoni titlob lill-Belġju jipprovdilha lista tal-għadd ta' azzjonisti ta' ARCOPAR, ARCOFIN u ARCOPLUS rispettivament, għall-perjodu li jkopri mill-10 ta' Ottubru 2008 sat-8 ta' Diċembru 2011, hekk kif irreġistrat fl-aħħar ta' kull sena.
(137)
Fil-kummenti addizzjonali tagħhom sottomessi aktar minn sena u nofs wara l-iskadenza stabbilita għas-sottomissjoni tal-kummenti dwar id-deċiżjoni li tinfetaħ il-proċedura, l-awtoritajiet Belġjani ma pprovdew l-ebda informazzjoni ġdida dwar is-sustanza tal-każ. Huma jiddikjaraw li l-Kummissjoni ma tistax tipprojbixxi l-pagament tal-garanziji mogħtija lill-azzjonisti individwali, ma tistax tobbliga lill-Istat jissospendi kwalunkwe pagament fil-qafas tal-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi u ma tistax tirkupra pagamenti magħmula fil-qafas ta' dik l-iskema lill-azzjonisti individwali.
(138)
B'sostenn għall-argumenti tagħhom, l-awtoritajiet Belġjani rrimarkaw li l-azzjonisti individwali ma kinux impriżi skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat u qiesu li l-pagament tal-garanzija lill-azzjonisti individwali ma jkollu l-ebda impatt fuq ARCO jew fuq il-probabbiltà li l-Istat Belġjan jirkupra l-għajnuna.
(139)
Bi tweġiba għal dan, il-Kummissjoni indikat li l-ammonti li għandhom jiġu rkuprati skont din id-Deċiżjoni, kienu fil-fatt jikkostitwixxu għajnuna lil ARCO.
(140)
Il-Kummissjoni stqarret ukoll li l-fatt li għajnuna mogħtija mill-Istat instabet li kienet inkompatibbli mas-suq uniku skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat, kien biżżejjed biex jiġġustifika li l-Istat jiġi ordnat jabolixxi dik l-għajnuna (97). Għaldaqstant, l-awtoritajiet Belġjani ma setgħux jiddikjaraw li l-projbizzjoni fuq il-pagament ta' garanzija meqjusa bħala għajnuna inkompatibbli kienet tmur kontra d-dritt tal-Unjoni.
(141)
Għalhekk huma kienu obbligati jikkonformaw mal-ordni mniżżla fid-deċiżjoni li jiftħu proċedura biex tiġi sospiża l-implimentazzjoni tal-miżura inkwistjoni, u għaldaqstant li ma jagħmlu l-ebda pagament.
(142)
Għaldaqstant huwa ġġustifikat ukoll li l-Belġju għandu jkompli jastjeni milli jagħmel kwalunkwe pagament skont il-miżura ta' għajnuna.
Konklużjoni
(143)
Il-Kummissjoni tqis li l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat favur ARCOPAR, ARCOFIN u ARCOPLUS implimentata b'mod illeċitu mill-Belġju, bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. L-Istat Belġjan għandu jirtira l-leġiżlazzjoni li fuqha tissejjes l-iskema ta' garanzija għall-kooperattivi (b'mod partikolari l-Liġi tal-14 ta' April 2009 u d-Digriet Irjali tal-10 ta' Ottubru 2011) u għandu jirkupra l-vantaġġ mingħand ARCOPAR, ARCOFIN u ARCOPLUS,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-iskema ta' garanzija li ġiet adottata b'mod illeċitu mill-Belġju għall-kooperattivi finanzjarji ta' ARCO, u b'mod partikolari għal ARCOFIN, ARCOPLUS u ARCOPAR, bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
1. Il-Belġju huwa mistenni jirkupra l-għajnuna inkompatibbli msemmija fl-Artikolu 1 mingħand il-benefiċjarji, li l-ammont tagħha jkun dak li jirriżulta l-aktar baxx minn dawn iż-żewġ kalkoli li ġejjin:
(a)
10 % tal-kapital tas-sena bl-inqas kapital matul il-perjodu li jkopri mill-10 ta' Ottubru 2008 sat-8 ta' Diċembru 2011, wara li jitnaqqas l-ammont totali tat-tariffi mħallsa diġà; jew
(b)
10 % tal-inqas ammont ta' azzjonisti fil-perjodu li jkopri mill-10 ta' Ottubru 2008 sat-8 ta' Diċembru 2011, immultiplikat bis-sehem medju tal-kapital għal kull azzjonist tal-istess sena, wara li jitnaqqas l-ammont totali tat-tariffi mħallsa diġà.
2. L-ammonti li għandhom jiġu rkuprati jridu jinkludu l-imgħax mit-8 ta' Diċembru 2011 sal-irkupru effettiv tagħhom.
3. L-imgħax jiġi kkalkulat fuq bażi komposta f'konformità mal-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2004 tal-21 ta' April 2004 li jimplementa r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 li jippreskrivi regoli dettaljati għall-applikazjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (98).
4. Il-Belġju jkompli jżomm lura milli jagħmel kwalunkwe pagament skont l-iskema msemmija fl-Artikolu 1, b'effett mid-data ta' notifika ta' din id-Deċiżjoni.
Artikolu 3
1. Il-Belġju jġib fi tmiemha l-miżura ta' għajnuna msemmija fl-Artikolu 1, billi l-miżura hija inkompatibbli mas-suq intern.
2. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 ikun immedjat u effettiv.
3. Il-Belġju jiżgura li din id-deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba' xhur mid-data ta' notifika ta' din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
1. Fi żmien xahrejn min-notifika ta' din id-Deċiżjoni, il-Belġju jrid jippreżenta l-informazzjoni segwenti lill-Kummissjoni:
(a)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu u ta' dawk ippjanati biex tiġi żgurata l-konformità ma' din id-Deċiżjoni;
(b)
id-dokumenti li juru li ħarġet l-ordni lill-benefiċjarju biex jirrimborża l-għajnuna.
2. Il-Belġju jrid iżomm lill-Kummissjoni informata bil-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda biex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sakemm l-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 ikun sar kollu. Huwa jipprovdi immedjatament, fuq sempliċi talba min-naħa tal-Kummissjoni, l-informazzjoni dwar il-miżuri diġà meħuda u dawk ippjanati biex jikkonforma ma' din id-Deċiżjoni. Huwa jipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata fir-rigward tal-ammonti tal-għajnuna u tal-imgħax li jkunu diġà ġew irkuprati mill-benefiċjarju.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tal-Belġju.
Magħmul fi Brussell, it-3 ta' Lulju 2014.