ROZHODNUTÍ RADY 2013/189/SZBP
ze dne 22. dubna 2013,
kterým se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) a zrušuje společná akce 2008/550/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 18. července 2005 přijala Rada společnou akci 2005/575/SZBP, kterou se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) (1). Tuto společnou akci nahradila společná akce Rady 2008/550/SZBP ze dne 23. června 2008, kterou se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) (2).
(2)
Dne 1. prosince 2008 se řídící výbor EBOŠ (dále jen „výbor“) dohodl v souladu s článkem 13 společné akce 2008/550/SZBP na doporučeních týkajících se perspektiv EBOŠ.
(3)
Rada v závěrech ze dne 8. prosince 2008 doporučení výboru schválila. Společná akce 2008/550/SZBP by tudíž měla být nahrazena novým právním aktem zohledňujícím tato doporučení.
(4)
Odborná příprava v rámci EBOŠ by měla probíhat v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), a to i v oblasti řešení konfliktů a stabilizace.
(5)
Je vhodné, aby v období, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, EBOŠ využívala pouze vyslaný personál.
(6)
Podle rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (3) (ESVČ) by ESVČ měla EBOŠ poskytovat podporu, kterou dosud zajišťoval generální sekretariát Rady,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
ZŘÍZENÍ, POSLÁNÍ, CÍLE A ÚKOLY
Článek 1
Zřízení
Zřizuje se Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ).
Článek 2
Poslání
EBOŠ poskytuje na strategické úrovni odbornou přípravu v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky Unie (SBOP) v kontextu společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) s cílem vytvořit a podporovat jednotný výklad SBOP mezi civilním a vojenským personálem a prostřednictvím této odborné přípravy (dále jen „odborná příprava EBOŠ“) zjišťovat a šířit osvědčené postupy týkající se různých otázek této politiky.
Článek 3
Cíle
Cílem EBOŠ je:
a)
dále posilovat společnou evropskou bezpečnostní a obrannou kulturu v rámci SBOP;
b)
podporovat lepší pochopení SBOP jako důležité součásti SZBP;
c)
poskytovat subjektům Unie personál s potřebnými znalostmi, který je schopen efektivně pracovat ve všech oblastech týkajících se SBOP;
d)
poskytovat správním orgánům a zaměstnancům členských států personál s potřebnými znalostmi o politikách, orgánech a postupech Unie souvisejících se SZBP;
e)
podporovat partnerství Unie v oblasti SBOP, zejména partnerství se zeměmi účastnícími se misí SBOP;
f)
pomáhat v rozvoji profesionálních vztahů a styků mezi účastníky odborné přípravy EBOŠ (dále jen „účastníci“).
V případě potřeby je věnována pozornost zajištění slučitelnosti s ostatními činnostmi Unie.
Článek 4
Úkoly
1. Hlavním úkolem EBOŠ je v souladu s jejím posláním a cíli organizovat a poskytovat odbornou přípravu EBOŠ v oblasti SBOP.
2. Odborná příprava EBOŠ zahrnuje:
a)
vyšší kurz o SBOP;
b)
orientační kurzy o SBOP;
c)
kurzy o SBOP pro odborné publikum nebo se speciálním zaměřením.
O další činnosti v oblasti odborné přípravy rozhoduje řídící výbor uvedený v článku 8 (dále jen „výbor“).
3. Navíc k činnostem uvedeným v odstavci 2 EBOŠ zejména:
a)
podporuje vztahy, které mají být navázány mezi ústavy uvedenými v čl. 5 odst. 1 a začleněnými do sítě uvedené v témže odstavci (dále jen „síť“);
b)
provozuje a dále rozvíjí internetový systém distančního učení k podpoře odborné přípravy v oblasti SBOP;
c)
navrhuje a vytváří materiály pro odbornou přípravu Unie v oblasti SBOP, přičemž rovněž vychází z již existujících příslušných materiálů;
d)
umožňuje fungování sítě absolventů pro bývalé účastníky odborné přípravy;
e)
podporuje výměnné programy v oblasti SBOP mezi ústavy odborné přípravy v jednotlivých členských státech;
f)
poskytuje příspěvky k ročnímu programu odborné přípravy Unie v oblasti SBOP;
g)
poskytuje podporu řízení odborné přípravy v oblasti předcházení konfliktům a civilního řešení krizí;
h)
pořádá a řídí výroční konferenci, která sdružuje civilní i vojenské odborníky na odbornou přípravu v oblasti SBOP z ústavů odborné přípravy a ministerstev členských států a případně též významné vnější subjekty činné v oblasti odborné přípravy, a
i)
každoročně přezkoumává svou schopnost dosahovat cílů stanovených v článku 3.
4. Odborná příprava EBOŠ je prováděna prostřednictvím sítě.
5. Ústav Evropské unie pro studium bezpečnosti (EU ISS) jako součást sítě podporuje odbornou přípravu EBOŠ zejména prostřednictvím svých publikací a přednášek svých badatelů a poskytováním příspěvků do internetového systému distančního učení EBOŠ.
KAPITOLA II
ORGANIZACE
Článek 5
Síť
1. EBOŠ je organizována jako síť spojující civilní a vojenské ústavy, vysoké školy, akademie, univerzity, instituce a jiné subjekty zabývající se otázkami bezpečnostní a obranné politiky v rámci Unie, určené členskými státy, a EU ISS (dále jen „ústavy“) na podporu provádění odborné přípravy v oblasti SBOP.
2. EBOŠ naváže úzké vztahy s orgány Unie a příslušnými subjekty Unie, zejména s Evropskou policejní akademií (EPA).
3. EBOŠ plní své úkoly pod obecným vedením vysokého představitele pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
Článek 6
Způsobilost k právům a právním úkonům
1. Aby mohla EBOŠ plnit své úkoly a cíle, má nezbytnou způsobilost k právům a právním úkonům, k uzavírání smluv a správních ujednání nezbytných pro své fungování, včetně řízení vyslaných pracovníků, k pořizování zařízení zejména pro výuku, k vlastnictví bankovních účtů a k vystupování před soudem.
2. Veškeré závazky, které mohou vyplynout ze smluv uzavřených EBOŠ, jsou pokryty z finančních prostředků dostupných podle článků 14, 15 a 16.
Článek 7
Organizační struktura
V rámci EBOŠ se zřizuje tato organizační struktura:
a)
výbor, který odpovídá za celkovou koordinaci a řízení odborné přípravy EBOŠ;
b)
výkonná akademická rada (dále jen „rada“), která odpovídá za zajištění kvality a soudržnosti odborné přípravy EBOŠ;
c)
vedoucí EBOŠ, který odpovídá za finanční a správní řízení EBOŠ a napomáhá výboru a radě, pokud jde o organizaci a řízení odborné přípravy EBOŠ;
d)
sekretariát EBOŠ (dále jen „sekretariát“), který je nápomocen vedoucímu EBOŠ při plnění jeho úkolů.
Článek 8
Řídící výbor
1. Rozhodovacím orgánem EBOŠ je výbor, do kterého každý členský stát jmenuje jednoho zástupce. Každý člen výboru může být zastupován nebo doprovázen náhradníkem.
2. Členy výboru mohou na zasedání výboru doprovázet odborníci.
3. Výboru předsedá zástupce vysokého představitele s odpovídající zkušeností. Výbor zasedá nejméně dvakrát ročně.
4. Zástupci zemí přistupujících k Unii se mohou zasedání výboru účastnit jako aktivní pozorovatelé.
5. Zasedání výboru se bez hlasovacího práva zúčastní vedoucí EBOŠ, předseda rady a případně předseda jednotlivých složení této rady, jakož i zástupce Komise.
6. Výbor má tyto úkoly:
a)
na základě koncepce odborné přípravy EBOŠ stanovovat roční učební plán EBOŠ;
b)
poskytovat obecné pokyny k práci rady;
c)
schvalovat a pravidelně přezkoumávat koncepci odborné přípravy EBOŠ a zohledňovat přitom dohodnuté požadavky na odbornou přípravu EBOŠ;
d)
vybírat hostitelský členský stát nebo státy, v nichž se bude odborná příprava EBOŠ konat, a ústavy, které tuto přípravu povedou;
e)
vypracovávat a schvalovat rámcové učební osnovy pro veškerou odbornou přípravu EBOŠ;
f)
zohledňovat zprávy hodnotící kurzy a schvalovat souhrnnou výroční zprávu o odborné přípravě EBOŠ, které budou předloženy příslušným orgánům Rady;
g)
jmenovat předsedu rady a předsedy jednotlivých složení této rady na období alespoň dvou akademických roků;
h)
přijímat nezbytná rozhodnutí týkající se fungování EBOŠ, nepříslušejí-li tato rozhodnutí jiným orgánům;
i)
na návrh vedoucího EBOŠ schvalovat roční rozpočet a případné opravné rozpočty;
j)
schvalovat roční účetní závěrky a udělovat vedoucímu EBOŠ absolutorium;
k)
schvalovat další pravidla týkající se výdajů spravovaných EBOŠ;
l)
schvalovat případné finanční dohody nebo technická ujednání s Komisí, ESVČ nebo členskými státy týkající se financování nebo provádění výdajů EBOŠ;
m)
schvalovat pravidla týkající se personálu vyslaného k EBOŠ;
n)
rozhodovat o otevření konkrétních činností odborné přípravy EBOŠ účasti třetích zemí v obecném politickém rámci vymezeném Politickým a bezpečnostním výborem.
7. Výbor schválí svůj jednací řád.
8. Výbor rozhoduje kvalifikovanou většinou, jak je vymezena v hlavě II Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních, připojeného ke Smlouvě o Evropské unie a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 9
Výkonná akademická rada
1. Rada je složena z vyšších představitelů civilních a vojenských ústavů a jiných subjektů určených členskými státy na podporu provádění odborné přípravy EBOŠ. Je-li několik zástupců z jednoho členského státu, tvoří jednu delegaci.
2. Předsedu rady jmenuje výbor z řad členů rady.
3. K účasti na zasedáních rady jsou zváni zástupci Komise a ESVČ.
4. Na zasedání mohou být zváni také akademičtí odborníci a vyšší úředníci z vnitrostátních institucí a orgánů Unie.
5. Rada má tyto úkoly:
a)
poskytovat výboru akademické poradenství a doporučení;
b)
prostřednictvím sítě provádět schválený roční učební plán;
c)
dohlížet na internetový systém distančního učení;
d)
na základě schválených návrhů učebních osnov vypracovat podrobné učební osnovy odborné přípravy EBOŠ;
e)
zajišťovat celkovou koordinaci odborné přípravy EBOŠ mezi všemi ústavy;
f)
hodnotit úroveň odborné přípravy EBOŠ uskutečněné v předchozím akademickém roce;
g)
předkládat výboru návrhy na odbornou přípravu EBOŠ pro následující akademický rok;
h)
zajišťovat systematické hodnocení veškeré odborné přípravy EBOŠ a schvalovat zprávy hodnotící kurzy;
i)
přispívat k návrhu výroční zprávy o činnosti EBOŠ.
6. Za účelem plnění svých úkolů se rada může scházet v různých složeních zaměřených na různé projekty. Rada vypracuje pravidla a postupy pro vytváření a fungování takových složení a předloží je ke schválení výboru.
7. Jednací řád rady přijímá výbor.
Článek 10
Vedoucí EBOŠ
1. Vedoucí EBOŠ odpovídá za organizaci a řízení odborné přípravy EBOŠ. V této oblasti podporuje činnost výboru a rady a působí jako zástupce EBOŠ pro odbornou přípravu EBOŠ v rámci sítě i mimo ni. Vedoucí EBOŠ zejména:
a)
činí veškeré nezbytné kroky, včetně přijímání interních správních pokynů a zveřejňování oznámení, aby zajistil účinnou činnost EBOŠ;
b)
vypracovává předběžný návrh výroční zprávy EBOŠ a na základě návrhů rady i předběžný návrh pracovního programu EBOŠ k předložení výboru;
c)
koordinuje provádění pracovního programu EBOŠ;
d)
udržuje kontakty s příslušnými orgány v členských státech;
e)
udržuje kontakty s příslušnými externími subjekty odborné přípravy v oblasti SBOP;
f)
v případě potřeby uzavírá technická ujednání o odborné přípravě s příslušnými orgány a subjekty odborné přípravy v oblasti SBOP;
g)
plní jakékoliv další úkoly svěřené výborem.
2. Vedoucí EBOŠ odpovídá za finanční a správní řízení EBOŠ, a zejména:
a)
sestavuje a předkládá výboru veškeré návrhy rozpočtu;
b)
přijímá rozpočty po jejich schválení výborem;
c)
je schvalující osobou pro rozpočet EBOŠ;
d)
jménem EBOŠ zakládá bankovní účty;
e)
sjednává, předkládá výboru a uzavírá veškeré finanční dohody nebo technická ujednání s Komisí, ESVČ nebo členskými státy týkající se financování nebo provádění výdajů EBOŠ;
f)
jménem EBOŠ sjednává a podepisuje všechny výměny dopisů týkající se vysílání personálu sekretariátu k EBOŠ;
g)
vystupuje zpravidla jako zástupce EBOŠ pro účely veškerých právních aktů s finančními dopady;
h)
předkládá výboru roční účetní závěrku EBOŠ.
3. Vedoucího EBOŠ jmenuje vysoký představitel po konzultaci s výborem. Na dobu svého jmenování je jmenován jako člen personálu ESVČ. Na funkci vedoucího EBOŠ mohou členské státy navrhovat kandidáty a zaměstnanci orgánů Unie a ESVČ se o tuto funkci mohou ucházet v souladu s platnými pravidly.
4. Vedoucí EBOŠ je odpovědný za svou činnost výboru.
Článek 11
Sekretariát EBOŠ
1. Sekretariát je nápomocen vedoucímu EBOŠ při plnění jeho úkolů.
2. Vedoucí EBOŠ, jemuž je nápomocna výběrová komise, odpovídá za výběr personálu pro sekretariát EBOŠ.
3. Sekretariát poskytuje výboru, radě a ústavům podporu při organizaci odborné přípravy EBOŠ.
4. Každý ústav určí kontaktní místo pro styk se sekretariátem, které se bude zabývat organizačními a administrativními otázkami spojenými s organizací odborné přípravy EBOŠ.
5. Sekretariát úzce spolupracuje s Komisí a ESVČ.
Článek 12
Personál EBOŠ
1. Personál EBOŠ tvoří:
a)
zaměstnanci vyslaní k EBOŠ orgány Unie, ESVČ a subjekty EU;
b)
národní odborníci vyslaní k EBOŠ členskými státy.
2. EBOŠ může přijímat stážisty a hostující vědecké pracovníky.
3. Na návrh vysokého představitele výbor vymezí v případě potřeby podmínky pro stážisty a hostující vědecké pracovníky.
4. Na národní odborníky vyslané k EBOŠ se s nezbytnými obměnami použije rozhodnutí vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 23. března 2011, kterým se stanoví pravidla pro národní odborníky vyslané k Evropské službě pro vnější činnost (4).
KAPITOLA III
FINANCOVÁNÍ
Článek 13
Věcné příspěvky k odborné přípravě EBOŠ
1. Každý členský stát, orgán Unie, subjekt EU, ústav nebo ESVČ nese všechny náklady spojené s účastí na činnostech EBOŠ, včetně platů, denních diet, náhrad cestovních výdajů, nákladů na pobyt a nákladů spojených s organizační a administrativní podporou odborné přípravy EBOŠ.
2. Každý účastník nese náklady spojené se svou účastí.
Článek 14
Podpora ze strany ESVČ
1. ESVČ nese náklady vyplývající z umístění pracoviště vedoucího EBOŠ a sekretariátu ve svých objektech, včetně nákladů na informační technologie, vyslání vedoucího k EBOŠ a vyslání jednoho asistenta do sekretariátu.
2. ESVČ poskytne EBOŠ správní podporu nezbytnou pro přijímání a řízení jejích zaměstnanců a pro plnění jejího rozpočtu.
3. Technické ujednání s ESVČ o podpoře, kterou poskytuje, sjedná vedoucí EBOŠ a schválí výbor.
Článek 15
Dobrovolné příspěvky
1. Pro účely financování konkrétních činností může EBOŠ přijímat dobrovolné příspěvky od členských států a ústavů nebo od jiných dárců. Tyto příspěvky spravuje EBOŠ jako účelově vázané příjmy.
2. Technická ujednání týkající se příspěvků uvedených v odstavci 1 sjedná vedoucí EBOŠ a schválí výbor.
Článek 16
Příspěvek z rozpočtu Unie
1. EBOŠ obdrží každoroční příspěvek ze souhrnného rozpočtu Unie. Tento příspěvek může zejména pokrýt náklady na podporu odborné přípravy EBOŠ a na národní odborníky vysílané k EBOŠ členskými státy.
2. Finanční referenční částka určená k pokrytí výdajů EBOŠ během prvních 12 měsíců po uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 činí 535 000 EUR. O finančních referenčních částkách určených k pokrytí výdajů EBOŠ v dalších obdobích rozhodne Rada.
3. V návaznosti na rozhodnutí Rady uvedené v odstavci 2 sjedná vedoucí EBOŠ finanční dohodu s Komisí, kterou schválí výbor.
Článek 17
Finanční pravidla
Na výdaje financované EBOŠ a na financování těchto výdajů se vztahují finanční pravidla uvedená v příloze.
KAPITOLA IV
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Účast na odborné přípravě EBOŠ
1. Odborné přípravy EBOŠ se mohou účastnit státní příslušníci všech členských států a přistupujících států. Ústavy organizující a provádějící odbornou přípravu zajistí, že tato zásada bude uplatněna bez výjimky.
Odborné přípravy EBOŠ se v zásadě mohou rovněž účastnit státní příslušníci zemí, které jsou kandidáty na přistoupení k Unii, a případně jiných třetích zemí.
2. Účastníky odborné přípravy jsou civilní a vojenský personál zabývající se strategickými aspekty SBOP a odborníci, jež mají být nasazeni v misích nebo operacích SBOP.
K účasti na odborné přípravě v rámci EBOŠ mohou být přizváni mezi jinými zástupci mezinárodních organizací, nevládních organizací, akademických institucí a sdělovacích prostředků a zástupci podnikatelů.
3. Po ukončení kurzu EBOŠ obdrží účastníci osvědčení podepsané vysokým představitelem. Podrobnosti týkající se osvědčení přezkoumává výbor. Členské státy a orgány Unie toto osvědčení uznávají.
Článek 19
Spolupráce
EBOŠ spolupracuje s mezinárodními organizacemi a jinými významnými činiteli, například ústavy odborné přípravy ze třetích zemí, a využívá jejich odborných znalostí.
Článek 20
Bezpečnostní předpisy
Na EBOŠ se vztahuje rozhodnutí Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (5).
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 21
Návaznost
Pravidla a předpisy přijaté k provedení společné akce 2008/550/SZBP zůstanou v platnosti pro účel provádění tohoto rozhodnutí, pokud jsou slučitelné s tímto rozhodnutím a dokud nebudou změněny nebo zrušeny.
Článek 22
Zrušení
Společná akce 2008/550/SZBP se zrušuje.
Článek 23
Přezkum, vstup v platnost a skončení platnosti
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. dubna 2013. Bude přezkoumáno podle potřeby a v každém případě nejdéle šest měsíců před pozbytím platnosti.
2. Toto rozhodnutí pozbývá platnosti čtyři roky po dni uzavření finanční dohody uvedené v čl. 16 odst. 3.
V Lucemburku dne 22. dubna 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2013/189/PESK
tat-22 ta’ April 2013
li tistabbilixxi Kulleġġ Ewropew ta’ Sigurtà u ta’ Difiża (KESD) u li tħassar l-Azzjoni Konġunta 2008/550/PESK
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 28(1), 42(4) u 43(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà,
Billi:
(1)
Fit-18 ta’ Lulju 2005, il-Kunsill adotta l-Azzjoni Konġunta 2005/575/PESK li tistabbilixxi Kulleġġ Ewropew għas-Sigurtà u d-Difiża (KESD) (1). Dik l-Azzjoni Konġunta ġiet sostitwita bl-Azzjoni Konġunta tal-Kunsill 2008/550/PESK tat-23 ta’ Ġunju 2008 li tistabbilixxi Kulleġġ Ewropew ta’ Sigurtà u ta’ Difiża (KESD) (2).
(2)
Fl-1 ta’ Diċembru 2008, b’konformità mal-Artikolu 13 tal-Azzjoni Konġunta 2008/550/PESK, il-Kumitat tat-Tmexxija tal-KESD (“il-Kumitat”) qabel dwar rakkomandazzjonijiet dwar il-perspettivi futuri tal-KESD.
(3)
Il-Kunsill, fil-konklużjonijiet tiegħu tat-8 ta’ Diċembru 2008, approva r-rakkomandazzjonijiet tal-Kumitat. L-Azzjoni Konġunta 2008/550/PESK għandha għalhekk tiġi sostitwita b’att legali ġdid li jirrifletti dawn ir-rakkomandazzjonijiet.
(4)
L-attivitajiet ta’ taħriġ fil-qafas tal-KESD għandhom jitwettqu fil-qasam tal-Politika ta’ Sigurtà u ta’ Difiża Komuni (PSDK), inkluż fl-oqsma tar-riżoluzzjoni tal-konflitti u l-istabbilizzazzjoni.
(5)
Huwa xieraq li matul il-perijodu kopert minn din id-Deċiżjoni l-KESD jaħdem biss b’persunal issekondat.
(6)
F’konformità mad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/427/UE tas-26 ta’ Lulju 2010 li tistabbilixxi l-organizzazzjoni u l-funzjonament tas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (3) (SEAE), is-SEAE għandu jipprovdi lill-KESD l-appoġġ li qabel kien jingħata mis-Segretarjat Ġenerali tal-Kunsill,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
KAPITOLU I
STABBILIMENT, MISSJONI, GĦANIJIET U KOMPITI
Artikolu 1
Stabbiliment
B’dan qed jiġi stabbilit Kulleġġ Ewropew ta’ Sigurtà u ta’ Difiża (KESD).
Artikolu 2
Missjoni
Il-KESD għandu jipprovdi taħriġ fil-qasam tal-Politika ta’ Sigurtà u ta’ Difiża Komuni (PSDK) tal-Unjoni fil-kuntest tal-Politika Estera u ta’ Sigurtà Komuni (PESK) fil-livell strateġiku sabiex ikun hemm żvilupp u promozzjoni ta’ fehim komuni tal-PSDK fost il-persunal ċivili u militari, u biex tiġi identifikata u mxerrda, permezz tal-attivitajiet tiegħu ta’ taħriġ (l-“attivitajiet ta’ taħriġ tal-KESD”), l-aħjar prattika fir-rigward ta’ diversi kwistjonijiet tal-PSDK.
Artikolu 3
Għanijiet
L-għanijiet tal-KESD għandhom ikunu dawn li ġejjin:
(a)
li jkompli jsaħħaħ il-kultura tas-sigurtà u tad-difiża komuni Ewropea fil-PSDK;
(b)
li jippromwovi fehim aħjar tal-PSDK bħala parti essenzjali tal-PESK;
(c)
li jipprovdi lill-korpi tal-Unjoni b’persunal kompetenti li kapaċi jaħdem b’mod effiċjenti fl-oqsma kollha tal-PSDK;
(d)
li jipprovdi lill-amministrazzjonijiet u l-persunal tal-Istati Membri b’persunal kompetenti li jkun familjari mal-politika, l-istituzzjonijiet u l-proċeduri tal-Unjoni fil-qasam tal-PESK;
(e)
li jappoġġa sħubijiet tal-Unjoni fil-qasam tal-PSDK, b’mod partikolari sħubijiet ma’ dawk il-pajjiżi li jipparteċipaw fil-missjonijiet PSDK;
(f)
li jgħin jippromwovi relazzjonijiet u kuntatti professjonali fost il-parteċipanti f’attivitajiet ta’ taħriġ tal-KESD (il-“parteċipanti”).
Fejn opportun, għandha tingħata attenzjoni biex tiġi żgurata l-konsistenza ma’ attivitajiet oħra tal-Unjoni.
Artikolu 4
Kompiti
1. Il-kompiti ewlenin tal-KESD għandhom ikunu konformi mal-missjoni u l-objettivi tiegħu li jorganizza u jmexxi attivitajiet ta’ taħriġ tal-KESD fil-qasam tal-PSDK.
2. L-attivitajiet ta’ taħriġ tal-KESD għandhom jinkludu:
(a)
il-Kors ta’ Livell Għoli fil-PSDK;
(b)
il-Korsijiet ta’ Orjentazzjoni fil-PSDK;
(c)
Korsijiet tal-PSDK għal udjenzi speċjalizzati jew bi ffokar speċifiku.
Għandhom jinbdew attivitajiet oħrajn ta’ taħriġ, kif deċiż mill-Kumitat tat-Tmexxija, imsemmi fl-Artikolu 8 (“il-Kumitat”).
3. Minbarra l-attivitajiet imsemmija fil-paragrafu 2, il-KESD għandu b’mod partikolari:
(a)
jappoġġa r-relazzjonijiet li għandhom jiġu stabbiliti bejn l-istituti msemmija fl-Artikolu 5(1) involuti fin-netwerk imsemmi f’dak il-paragrafu (“in-netwerk”);
(b)
iħaddem u jiżviluppa aktar Sistema ta’ Tagħlim mill-Bogħod Ibbażat fuq l-Internet (IDL) biex isostni l-attivitajiet tat-taħriġ tal-PSDK;
(c)
jiżviluppa u jipproduċi materjal ta’ taħriġ għat-taħriġ tal-Unjoni fil-qasam tal-PSDK bl-użu wkoll ta’ materjal rilevanti diġà eżistenti;
(d)
jiffaċilita netwerk ta’ alumni bejn parteċipanti preċedenti;
(e)
jappoġġa programmi ta’ skambju fil-qasam tal-PSDK bejn l-istituti tat-taħriġ tal-Istati Membri;
(f)
jipprovdi kontributi lill-programm ta’ taħriġ annwali tal-Unjoni fil-PSDK;
(g)
jipprovdi appoġġ għall-ġestjoni tat-taħriġ fil-qasam tal-prevenzjoni tal-konflitti u tal-ġestjoni ċivili ta’ kriżijiet,
(h)
jorganizza u jmexxi konferenza annwali ta’ netwerking li tlaqqa’ flimkien lill-esperti tat-taħriġ ċivili u militari fil-PSDK mill-istituti ta’ taħriġ u l-ministeri tal-Istati Membri, u lill-atturi rilevanti esterni tat-taħriġ kif adatt; u
(i)
jirrevedi kull sena l-prestazzjoni tiegħu dwar il-kisba ta’ riżultati rigward l-objettivi elenkati fl-Artikolu 3.
4. L-attivitajiet ta’ taħriġ tal-KESD għandhom jitmexxew min-netwerk.
5. Bħala parti min-netwerk, l-Istitut tal-Unjoni Ewropea għall-Istudji fuq is-Sigurtà (EU ISS) għandu jappoġġa l-attivitajiet ta’ taħriġ tal-KESD, b’mod partikolari permezz ta’ pubblikazzjonijiet tal-EU ISS u billi jingħataw lekċers minn riċerkaturi tal-EU ISS u billi jipprovdi kontributi lis-Sistema tal-IDL tal-KESD.
KAPITOLU II
ORGANIZZAZZJONI
Artikolu 5
Netwerk
1. Il-KESD għandu jkun organizzat bħala netwerk li jġib flimkien l-istituti, il-kulleġġi, l-akkademji, l-universitajiet, l-istituzzjonijiet ċivili u militari u atturi oħra li jittrattaw kwistjonijiet tal-politika ta’ sigurtá u ta’ difiża fl-Unjoni kif identifikati mill-Istati Membri, u l-EU ISS (“istituti”) biex jappoġġa t-tmexxija ta’ attivitajiet ta’ taħriġ fil-qasam tal-PSDK.
2. Il-KESD għandu jistabbilixxi rabtiet mill-qrib mal-istituzzjonijiet tal-Unjoni u l-aġenziji rilevanti tal-Unjoni, b’mod partikolari mal-Kulleġġ Ewropew tal-Pulizija (CEPOL).
3. Il-KESD għandu jaħdem taħt ir-responsabbiltà ġenerali tar-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (“Rappreżentant Għoli”).
Artikolu 6
Kapaċità Legali
1. Il-KESD għandu jkollu l-kapaċità legali meħtieġa sabiex iwettaq il-kompiti tiegħu u jissodisfa l-għanijiet tiegħu, biex jidħol fil-kuntratti u l-arranġamenti amministrattivi li jeħtieġ biex jiffunzjona, inkluż li jimplimenta l-issekondar ta’ persunal, jikseb tagħmir, b’mod partikolari tagħmir tat-tagħlim, iżomm kontijiet bankarji u jkun parti għal proċedimenti legali.
2. Kwalunkwe responsabbiltà li tista’ tirriżulta minn kuntratti konklużi mill-KESD għandha tkun koperta mill-fondi disponibbli għalih b’konformità mal-Artikoli 14, 15 u 16.
Artikolu 7
Struttura
Għandha tiġi stabbilita fi ħdan il-KESD l-istruttura msemmija hawnhekk:
(a)
il-Kumitat b’responsabbiltà għall-koordinazzjoni u d-direzzjoni ġenerali tal-attivitajiet tat-taħriġ tal-KESD;
(b)
Bord Akkademiku Eżekuttiv (“il-Bord”) b’responsabbiltà li jiżgura l-kwalità u l-koerenza tal-attivitajiet tat-taħriġ tal-KESD.
(c)
il-Kap tal-KESD bir-responsabilità għall-ġestjoni finanzjarja u amministrattiva tal-KESD, kif ukoll li jassisti lill-Kumitat u l-Bord fl-organizzazzjoni u l-ġestjoni tal-attivitajiet tal-KESD;
(d)
Segretarjat tal-KESD (“is-Segretarjat”) li għandu jassisti lill-Kap tal-KESD fit-twettiq tal-kompiti tiegħu.
Artikolu 8
Kumitat tat-Tmexxija
1. Il-Kumitat, magħmul minn rappreżentant wieħed maħtur minn kull Stat Membru, għandu jkun il-korp li jieħu d-deċiżjonijiet tal-KESD. Kull membru tal-Kumitat jista’ jkun irrappreżentat jew akkumpanjat minn membru supplenti.
2. Il-membri tal-Kumitat jistgħu jkunu akkumpanjati minn esperti għal-laqgħat tal-Kumitat.
3. Il-Kumitat għandu jkun ippresedut minn rappreżentant tar-Rappreżentant Għoli li għandu esperjenza adatta. Huwa għandu jiltaqa’ mill-inqas darbtejn fis-sena.
4. Rappreżentanti mill-pajjiżi aderenti għall-Unjoni jistgħu jattendu l-laqgħat tal-Kumitat bħala osservaturi attivi.
5. Il-Kap tal-KESD, il-President tal-Bord u fejn ikun adatt il-Presidenti tal-konfigurazzjonijiet differenti tiegħu, kif ukoll rappreżentant tal-Kummissjoni għandhom jipparteċipaw fil-laqgħat tal-Kumitat mingħajr dritt li jivvotaw.
6. Il-kompiti tal-Kumitat għandhom ikunu li:
(a)
jistabbilixxi l-programm akkademiku annwali tal-KESD, bl-użu tal-kunċett ta’ taħriġ tal-KESD;
(b)
jipprovdi gwida ġenerali għall-ħidma tal-Bord;
(c)
japprova u jagħmel reviżjoni regolari tal-kunċett ta’ taħriġ tal-KESD li jkun jirrifletti r-rekwiżiti maqbula tat-taħriġ tal-KESD;
(d)
jagħżel l-Istat jew l-Istati Membri li jospitaw l-attivitajiet tat-taħriġ tal-KESD u l-istituti li jwettquhom;
(e)
jiżviluppa u jaqbel dwar il-profil tal-kurrikuli għall-attivitajiet kollha tat-taħriġ tal-KESD;
(f)
jieħu nota tar-rapporti ta’ evalwazzjoni tal-korsijiet u japprova rapport annwali ġenerali dwar l-attivitajiet ta’ taħriġ tal-KESD, li għandhom jintbagħtu lill-korpi rilevanti tal-Kunsill;
(g)
jaħtar il-Presidenti tal-Bord u l-konfigurazzjonijiet differenti tiegħu għal perijodu ta’ mill-anqas sentejn akkademiċi;
(h)
jieħu d-deċiżjonijiet neċessarji fir-rigward tal-funzjonament tal-KESD dment li dawn ma jkunux attribwiti lil korpi oħra;
(i)
japprova l-baġit annwali u kwalunkwe baġit emendatorju, billi jaġixxi fuq proposti mill-Kap tal-KESD;
(j)
japprova l-kontijiet annwali u jagħti kwittanza lill-Kap tal-KESD;
(k)
japprova regoli addizzjonali applikabbli għan-nefqa ġestita mill-KESD;
(l)
japprova kwalunkwe ftehim ta’ finanzjament u/jew arranġament tekniku mal-Kummissjoni, is-SEAE jew Stat Membru dwar l-iffinanzjar u/jew l-implimentazzjoni tan-nefqa tal-KESD;
(m)
japprova r-regoli applikabbli għall-persunal issekondat lill-KESD;
(n)
jiddeċiedi dwar il-ftuħ ta’ attivitajiet ta’ taħriġ speċifiċi tal-KESD għal parteċipanti ta’ pajjiżi terzi fil-qafas politiku ġenerali stabbilit mill-Kumitat Politiku u ta’ Sigurtà.
7. Il-Kumitat għandu japprova r-Regoli ta’ Proċedura tiegħu.
8. Il-Kumitat għandu jaġixxi b’maġġoranza kwalifikata, kif definita fit-Titolu II tal-Protokoll Nru 36 dwar Dispożizzjonijiet Transitorji, kif anness mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u għat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 9
Il-Bord Akkademiku Eżekuttiv
1. Il-Bord għandu jkun magħmul minn rappreżentanti anzjani minn dawk l-istituti ċivili u militari u atturi oħra identifikati mill-Istati Membri biex jappoġġaw it-twettiq tal-attivitajiet ta’ taħriġ tal-KESD. Fejn ikun hemm diversi rappreżentanti minn Stat Membru wieħed, dawn għandhom jifformaw delegazzjoni waħda flimkien.
2. Il-President tal-Bord għandu jinħatar mill-Kumitat minn fost il-membri tal-Bord.
3. Ir-Rappreżentanti tal-Kummissjoni u tas-SEAE għandhom ikun mistiedna jattendu l-laqgħat tal-Bord.
4. Esperti akkademiċi u uffiċjali anzjani minn istituzzjonijiet nazzjonali u tal-Unjoni jistgħu jkunu mistiedna jattendu l-laqgħat tal-Bord.
5. Il-kompiti tal-Bord għandhom ikunu li:
(a)
jipprovdi pariri u rakkomandazzjonijiet akkademiċi lill-Kumitat;
(b)
jimplimenta, permezz tan-netwerk, il-programm akkademiku annwali miftiehem;
(c)
jissorvelja s-Sistema tal-IDL;
(d)
jiżviluppa kurrikuli ddettaljati għall-attivitajiet tat-taħriġ kollha tal-KESD ibbażati fuq il-kurrikuli ġenerali miftehmin;
(e)
jiżgura koordinazzjoni ġenerali tal-attivitajiet tat-taħriġ tal-KESD fost l-istituti kollha;
(f)
jeżamina l-istandards tal-attivitajiet tat-taħriġ tal-KESD imwettqin fis-sena akkademika ta’ qabel;
(g)
iressaq proposti għall-attivitajiet tat-taħriġ tal-KESD fis-sena akkademika li jmiss lill-Kumitat;
(h)
jiżgura evalwazzjoni sistematika tal-attivitajiet kollha ta’ taħriġ tal-KESD u japprova r-rapporti ta’ evalwazzjoni tal-korsijiet;
(i)
jikkontribwixxi għall-abbozz tar-rapport ġenerali annwali dwar l-attivitajiet tal-KESD.
6. Biex jaqdi l-kompiti tiegħu, il-Bord jista’ jiltaqa’ f’konfigurazzjonijiet differenti ffokati fuq proġetti. Il-Bord għandu jfassal ir-regoli u l-arranġamenti li jirregolaw il-ħolqien u l-funzjonament ta’ dawn il-konfigurazzjonijiet li għandhom jiġu maqbula mill-Kumitat.
7. Ir-Regoli ta’ Proċedura tal-Bord għandhom jiġu adottati mill-Kumitat.
Artikolu 10
Il-Kap tal-KESD
1. Il-Kap tal-KESD għandu jkun responsabbli għall-organizzazzjoni u l-ġestjoni tal-attivitajiet ta’ taħriġ tal-KESD. Il-Kap tal-KESD għandu jappoġġa l-ħidma tal-Kumitat u l-Bord f’dan il-qasam u għandu jaġixxi bħala r-rappreżentant tal-KESD għall-attivitajiet ta’ taħriġ tal-KESD fi ħdan u barra min-netwerk. Il-Kap tal-KESD għandu b’mod partikolari:
(a)
jieħu kull pass meħtieġ, inkluż l-adozzjoni ta’ istruzzjonijiet amministrattivi interni u l-pubblikazzjoni ta’ notifiki, biex jiżgura li l-attivitajiet tal-KESD jiffunzjonaw b’mod effettiv;
(b)
ifassal l-abbozz preliminari tar-rapport annwali tal-KESD u l-abbozz preliminari tal-programm ta’ ħidma tiegħu li għandhom jiġu ppreżentati lill-Kumitat abbażi tal-proposti ppreżentati mill-Bord;
(c)
jikkoordina l-implimentazzjoni tal-programm ta’ ħidma tal-KESD;
(d)
iżomm kuntatti mal-awtoritajiet rilevanti fl-Istati Membri;
(e)
iżomm kuntatti mal-atturi rilevanti esterni tat-taħriġ fil-qasam tal-PSDK;
(f)
fejn ikun meħtieġ jikkonkludi arranġamenti tekniċi dwar attivitajiet ta’ taħriġ tal-KESD mal-awtoritajiet rilevanti u l-atturi tat-taħriġ fil-qasam tal-PSDK;
(g)
iwettaq kull kompitu ieħor assenjat lilu mill-Kumitat.
2. Il-Kap tal-KESD għandu jkun responsabbli għall-ġestjoni finanzjarja u amministrattiva tal-KESD, u b’mod partikolari:
(a)
ifassal u jippreżenta kull baġit abbozzat lill-Kumitat;
(b)
jadotta l-baġits wara li jiġu approvati mill-Kumitat;
(c)
ikun l-uffiċjal li jawtorizza l-baġit tal-KESD;
(d)
jiftaħ kont bankarju wieħed jew aktar f’isem il-KESD;
(e)
jinnegozja, jippreżenta lill-Kumitat u jikkonkludi kwalunkwe ftehim ta’ finanzjament u/jew arranġament tekniku mal-Kummissjoni, is-SEAE jew Stat Membru dwar il-finanzjament u/jew l-implimentazzjoni tan-nefqa tal-KESD;
(f)
jinnegozja u jiffirma f’isem il-KESD kull skambju ta’ ittri għall-issekondar ta’ persunal tas-Segretarjat lill-KESD;
(g)
ġeneralment, jirrappreżenta lill-KESD għall-finijiet ta’ kull att legali b’implikazzjonijiet finanzjarji;
(h)
jippreżenta lill-Kumitat l-kontijiet annwali tal-KESD.
3. Il-Kap tal-KESD għandu jinħatar mir-Rappreżentant Għoli, wara li jikkonsulta lill-Kumitat. Huwa għandu jiġi maħtur bħala membru tal-persunal tas-SEAE għall-perijodu tal-ħatra tiegħu. L-Istati Membri jistgħu jinnominaw kandidati għall-pożizzjoni ta’ Kap tal-KESD u l-persunal tal-istituzzjonijiet tal-UE u tas-SEAE jistgħu japplikaw għal din il-pożizzjoni, f’konformità mar-regoli applikabbli.
4. Il-Kap tal-KESD għandu jagħti rendikont tal-attivitajiet tiegħu lill-Kumitat.
Artikolu 11
Is-Segretarjat tal-KESD
1. Is-Segretarjat għandu jassisti lill-Kap tal-KESD fil-qadi ta’ dmirijietu.
2. Il-Kap tal-KESD, assistit minn kumitat tal-għażla, għandu jkun responsabbli għall-għażla tal-persunal tas-Segretarjat.
3. Is-segretarjat għandu jipprovdi appoġġ lill-Kumitat, lill-Bord u lil istituzzjonijiet għall-organizzazzjoni tal-attivitajiet ta’ taħriġ tal-KESD.
4. Kull istitut għandu jaħtar punt ta’ kuntatt mas-Segretarjat biex jittratta l-kwistjonijiet organizzattivi u amministrattivi marbutin mal-organizzazzjoni tal-attivitajiet tat-taħriġ tal-KESD.
5. Is-Segretarjat għandu jikkoopera mill-qrib mal-Kummissjoni u mas-SEAE.
Artikolu 12
Il-Persunal tal-KESD
1. Il-persunal tal-KESD għandu jkun magħmul minn:
(a)
persunal issekondat lill-KESD mill-istituzzjonijiet tal-Unjoni, is-SEAE u l-aġenziji tal-Unjoni;
(b)
esperti nazzjonali ssekondati lill-KESD mill-Istati Membri.
2. Il-KESD jista’ jirċievi apprendisti u akkademiċi mistiedna.
3. Il-Kumitat, li jaġixxi fuq proposta mir-Rappreżentant Għoli, għandu jiddefinixxi dment li jkun meħtieġ il-kondizzjonijiet applikabbli għall-apprendisti u l-akkademiċi mistiedna.
4. Id-Deċiżjoni tar-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà tat-23 ta’ Marzu 2011 li tistabbilixxi r-regoli applikabbli għall-Esperti Nazzjonali Ssekondati lis-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (4) għandha tapplika mutatis mutandis għall-esperti nazzjonali ssekondati lill-KESD mill-Istati Membri.
KAPITOLU III
FINANZJAMENT
Artikolu 13
Kontribuzzjonijiet in natura għall-attivitajiet ta’ taħriġ tal-KESD
1. Kull Stat Membru, istituzzjoni tal-Unjoni, aġenzija u istitut tal-Unjoni u s-SEAE għandu jerfa’ l-ispejjeż kollha marbutin mal-parteċipazzjoni tiegħu fil-KESD, inklużi salarji, allowances, infiq tal-ivvjaġġar u sussistenza u spejjeż marbutin mas-sostenn organizzattiv u amministrattiv tal-attivitajiet tat-taħriġ tal-KESD.
2. Kull parteċipant għandu jerfa’ l-ispejjeż kollha marbutin mal-parteċipazzjoni tiegħu.
Artikolu 14
Appoġġ mis-SEAE
1. Is-SEAE għandu jġarrab l-ispejjeż li jirriżultaw meta jospita lill-Kap tal-KESD u lis-Segretarjat fil-kwartieri tiegħu, inkluż l-ispejjeż tat-teknoloġija tal-informazzjoni, l-issekondar tal-Kap tal-KESD u l-issekondar ta’ membru tal-persunal assistenti wieħed lis-Segretarjat.
2. Is-SEAE għandu jipprovdi lill-KESD bl-appoġġ amministrattiv meħtieġ għar-reklutaġġ u l-ġestjoni tal-persunal tiegħu u biex jimplimenta l-baġit tiegħu.
3. Arranġament tekniku mas-SEAE għall-appoġġ li huwa jipprovdi għandu jiġi nnegozjat mill-Kap tal-KESD u approvat mill-Kumitat.
Artikolu 15
Kontribuzzjonijiet volontarji
1. Għall-finijiet tal-finanzjament ta’ attivitajiet speċifiċi, il-KESD jista’ jirċievi kontribuzzjonijiet volontarji mill-Istati Membri u l-istituti jew donaturi oħra. Kontribuzzjonijiet bħal dawn għandhom ikunu ġestiti mill-KESD bħala introjtu assenjat.
2. Arranġamenti tekniċi għall-kontribuzzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu nnegozjati mill-Kap tal-KESD u approvati mill-Kumitat.
Artikolu 16
Kontribuzzjoni mill-Baġit tal-Unjoni
1. Il-KESD għandu jirċievi kontribuzzjoni annwali mill-baġit ġenerali tal-Unjoni. Dik il-kontribuzzjoni tista’ tkopri b’mod partikolari l-ispejjeż tal-appoġġ għall-attivitajiet ta’ taħriġ tal-KESD u l-esperti nazzjonali ssekondati mill-Istati Membri lill-KESD.
2. L-ammont ta’ referenza finanzjarja maħsub biex ikopri n-nefqa tal-KESD matul l-ewwel 12-il xahar wara l-konklużjoni tal-ftehim ta’ finanzjament imsemmi fil-paragrafu 3 għandu jkun ta’ EUR 535 000. L-ammonti ta’ referenza finanzjarja maħsuba biex ikopru n-nefqa tal-KESD għal perijodi sussegwenti għandhom jiġu deċiżi mill-Kunsill.
3. Wara d-deċiżjoni mill-Kunsill imsemmija fil-paragrafu 2, għandu jiġi nnegozjat mill-Kap tal-KESD ftehim finanzjarju mal-Kummissjoni u approvat mill-Kumitat.
Artikolu 17
Regoli finanzjarji
Ir-Regoli Finanzjarji stipulati fl-Anness għandhom japplikaw għan-nefqa ffinanzjata mill-KESD u għall-finanzjament ta’ din in-nefqa.
KAPITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET MIXXELLANJI
Artikolu 18
Parteċipazzjoni fl-attivitajiet tat-taħriġ tal-KESD
1. L-attivitajiet ta’ taħriġ kollha tal-KESD għandhom ikunu miftuħin għall-parteċipazzjoni miċ-ċittadini tal-Istati Membri u l-Istati Aderenti kollha. L-istituti li jorganizzaw u jwettqu dawn l-attivitajiet għandhom jiżguraw li dan il-prinċipju japplika mingħajr eċċezzjoni.
L-attivitajiet ta’ taħriġ tal-KESD għandhom ikunu wkoll miftuħin fil-prinċipju għall-parteċipazzjoni taċ-ċittadini tal-pajjiżi kandidati għall-adeżjoni mal-Unjoni u, jekk ikun adatt, ta’ pajjiżi terzi oħrajn.
2. Il-parteċipanti għandhom ikunu persunal ċivili u militari li jittrattaw aspetti strateġiċi fil-qasam tal-PSDK u esperti li għandhom jintbagħtu fuq missjonijiet jew operazzjonijiet ta’ PSDK.
Rappreżentanti ta’, fost oħrajn, organizzazzjonijiet internazzjonali, organizzazzjonijiet non-governattivi, istituzzjonijiet akkademiċi u l-mezzi tax-xandir u l-istampa, kif ukoll membri tal-komunità kummerċjali, jistgħu jkunu mistiedna jipparteċipaw fl-attivitajiet tat-taħriġ tal-KESD.
3. Parteċipant li jkun temm kors tal-KESD għandu jingħata ċertifikat iffirmat mir-Rappreżentant Għoli. Il-modalitajiet taċ-ċertifikat għandhom jinżammu taħt reviżjoni mill-Kumitat. Iċ-ċertifikat għandu jkun rikonoxxut mill-Istati Membri u mill-istituzzjonijiet tal-Unjoni.
Artikolu 19
Kooperazzjoni
Il-KESD għandu jikkoopera ma’ u jutilizza l-kompetenza ta’ organizzazzjonijiet internazzjonali u atturi rilevanti oħrajn, bħalma huma l-istituti tat-taħriġ nazzjonali ta’ pajjiżi terzi.
Artikolu 20
Regolamenti tas-sigurtà
Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2011/292/UE tal-31 ta’ Marzu 2011 dwar ir-regoli ta’ sigurtà għall-protezzjoni ta’ informazzjoni klassifikata tal-UE (5) għandhom japplikaw għall-KESD.
KAPITOLU V
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 21
Kontinwità
Ir-regoli u r-regolamenti adottati għall-implimentazzjoni tal-Azzjoni Konġunta 2008/550/PESK għandhom jibqgħu fis-seħħ għall-finijiet tal-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni safejn ikunu kompatibbli ma’ din id-Deċiżjoni u sakemm jiġu emendati jew jitħassru.
Artikolu 22
Tħassir
L-Azzjoni Konġunta 2008/550/PESK hija b’dan imħassra.
Artikolu 23
Reviżjoni, dħul fis-seħħ u tmiem
1. Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-1 ta’ April 2013. Hija għandha tiġi riveduta kif meħtieġ, u fi kwalunkwe każ, mhux aktar tard minn sitt xhur qabel l-iskadenza tagħha.
2. Din id-Deċiżjoni għandha tiskadi erba’ snin wara d-data ta’ konklużjoni tal-ftehim ta’ finanzjament imsemmi fl-Artikolu 16(3).
Magħmul fil-Lussemburgu, it-22 ta’ April 2013.