NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 234/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se zřizuje nástroj partnerství pro spolupráci s třetími zeměmi
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 2, čl. 209 odst. 1 a čl. 212 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2)
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Unie by měla usilovat o rozvíjení vztahů a budování partnerství s třetími zeměmi. Toto nařízení představuje nový a doplňkový nástroj, který přímo podporuje vnější politiky Unie a rozšiřuje partnerství v oblasti spolupráce a politický dialog na oblasti a témata stojící mimo rámec rozvojové spolupráce. Navazuje na zkušenosti získané s průmyslovými zeměmi a se zeměmi a územími s vysokými příjmy na základě nařízení Rady (ES) č. 1934/2006 (3).
(2)
Oblast spolupráce podle zeměpisných programů s rozvojovými zeměmi, územími a regiony podle finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 (4) je téměř výhradně omezena na financování opatření, jež mají splňovat kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc stanovená Výborem pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD).
(3)
V průběhu posledního desetiletí Unie soustavně posilovala dvoustranné vztahy s celou řadou průmyslových a jiných zemí a území s vysokými nebo středními příjmy z různých regionů světa.
(4)
Unie potřebuje finanční nástroj v oblasti zahraniční politiky s celosvětovou působností umožňující financovat opatření, která nemusejí být způsobilá pro oficiální rozvojovou pomoc, ale která mají zásadní význam z hlediska prohlubování a upevňování vztahů Unie s dotčenými třetími zeměmi, a to zejména prostřednictvím politického dialogu a rozvoje partnerství. Tento nový, z hlediska působnosti a cílů inovativní nástroj by měl vytvořit příznivé prostředí pro prohloubení vztahů mezi Unií a příslušnými třetími zeměmi a prosazovat stěžejní zájmy Unie.
(5)
V zájmu Unie je prohlubovat vztahy a dialog se zeměmi, u nichž má Unie strategický zájem na rozšiřování vazeb, zejména s rozvinutými a rozvojovými zeměmi, které hrají stále důležitější úlohu v mezinárodním obchodu, ale i v rámci globální správy, zahraniční politiky, mezinárodní ekonomiky, vícestranných fór a subjektů, jako jsou skupiny G8 a G20, a při řešení problémů globálního významu.
(6)
Je třeba, aby Unie vybudovala komplexní partnerství s novými aktéry na mezinárodní scéně s cílem podporovat stabilní mezinárodní řád podporující začlenění, usilovat o společné globální veřejné statky, prosazovat stěžejní zájmy Unie a zlepšit informovanost o Unii v těchto zemích.
(7)
Oblast působnosti tohoto nařízení by měla být celosvětová, aby bylo možné náležitým způsobem podpořit opatření v oblasti spolupráce s cílem rozvíjet vztahy s kteroukoli zemí, u níž má Unie strategické zájmy, v souladu s cíli tohoto nařízení.
(8)
V zájmu Unie je pokračovat v prosazování dialogu a spolupráce se zeměmi, které již nejsou způsobilé pro dvoustranné programy v rámci nástroje pro rozvojovou spolupráci zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (5) (dále jen „nástroj pro rozvojovou spolupráci“).
(9)
Mimoto je v zájmu Unie mít otevřené celosvětové instituce, které budou založeny na účinném multilateralismu, a k tomuto cíli směřovat.
(10)
Podle tohoto nařízení by Unie měla podporovat provádění vnějšího rozměru strategie nastíněné ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“) propojením tří pilířů: hospodářského, sociálního a ekologického. Toto nařízení by mělo zejména podporovat cíle související s globálními otázkami, například se změnou klimatu, zabezpečením dodávek energie a účinným využíváním zdrojů, přechodem na ekologičtější ekonomiku, vědou, inovacemi a konkurenceschopností, mobilitou, obchodem a investicemi, hospodářskými partnerstvími, spoluprací s třetími zeměmi v oblasti podnikání, zaměstnanosti a regulace a s lepším přístupem na trh pro podniky z Unie, včetně internacionalizace malých a středních podniků. Mělo by rovněž prosazovat veřejnou diplomacii, spolupráci ve vzdělávacích a akademických záležitostech a informační činnosti.
(11)
Zejména boj proti změně klimatu je považován za jednu z největších globálních výzev, jíž Unie a širší mezinárodní společenství čelí. Změna klimatu je oblast, která naléhavě vyžaduje přijetí opatření na mezinárodní úrovni a v jejímž rámci dosažení cílů Unie vyžaduje spolupráci s partnerskými zeměmi. Unie by tudíž měla zintenzivnit úsilí o prosazování celosvětového konsensu v tomto ohledu. V souladu se sdělením Komise ze dne 29. června 2011 nazvaným „Rozpočet - Evropa 2020“, které Unii vyzývá ke zvýšení podílu jejího rozpočtu vyčleněného na záležitosti klimatu na nejméně 20 %, by toto nařízení mělo přispět k dosažení tohoto cíle.
(12)
Nadnárodní otázky, jako je zhoršování stavu životního prostředí a přístup k surovinám a vzácným zeminám a jejich udržitelné využití, vyžadují inkluzivní přístup založený na pravidlech.
(13)
Unie je odhodlána napomoci s plněním globálních cílů pro rok 2020 v oblasti biologické rozmanitosti a předložit související strategii pro mobilizaci zdrojů.
(14)
Unie je odhodlána podporovat ve vztazích se svými partnery z celého světa důstojnou práci pro všechny, jakož i ratifikovat a účinně provádět mezinárodně uznané pracovní normy a mnohostranné dohody o ochraně životního prostředí.
(15)
Významným strategickým zájmem Unie je oživit růst a zaměstnanost prosazováním spravedlivého a otevřeného obchodu a investic na mnohostranné i dvoustranné úrovni a podporou sjednávání a provádění obchodních a investičních dohod, jichž je Unie stranou. Podle tohoto nařízení by Unie měla přispívat k vytváření bezpečného prostředí pro zvýšený počet obchodních a investičních příležitostí po celém světě pro podniky z Unie, a to s důrazem na malé a střední podniky, mimo jiné podporou spolupráce v oblasti právních předpisů a jejich sbližování, prosazováním mezinárodních norem, zlepšováním ochrany práv duševního vlastnictví a vyvíjením snahy o odstranění bezdůvodných překážek bránících v přístupu na trh.
(16)
Podle článku 21 Smlouvy o Evropské unii má činnost Unie na mezinárodní scéně spočívat na zásadách, které se uplatnily při jejím založení, jejím rozvoji a jejím rozšiřování a které hodlá podporovat v ostatním světě, tedy na zásadách demokracie, právního státu, univerzálnost a nedělitelnost lidských práv a základních svobod, úcty k lidské důstojnosti, na zásadách rovnosti a solidarity a na dodržování zásad Charty Organizace spojených národů a mezinárodního práva.
(17)
Unie by měla usilovat o co nejúčinnější využití dostupných zdrojů k optimalizaci dopadu své vnější činnosti. Toho by mělo být dosahováno soudržností a doplňkovostí nástrojů Unie pro vnější činnost, jakož i vytvářením synergie mezi tímto nařízením, ostatními nástroji pro financování vnější činnost a dalšími politikami Unie. To by mělo dále vést ke vzájemnému posílení programů navržených na základě těchto nástrojů.
(18)
V zájmu zviditelnění pomoci Unie u občanů přijímajících zemí a občanů Unie by měla být vhodným způsobem případně zajištěna cílená komunikace a poskytování informací.
(19)
K dosažení cílů tohoto nařízení je nezbytné uplatňovat diferencovaný a flexibilní přístup vůči klíčovým partnerským zemím s ohledem na jejich hospodářskou, sociální a politickou situaci, jakož i na zvláštní zájmy, politické priority a strategie Unie, a zároveň zachovat schopnost zasáhnout v případě potřeby kdekoli na světě. Unie by měla uplatňovat komplexní přístup k zahraniční politice včetně odvětvových politik Unie.
(20)
Aby se zvýšila účinnost závazku Unie prosazovat a hájit své zájmy ve vztazích s třetími zeměmi, měla by Unie být schopna pružně a včas reagovat na vznikající nebo nepředvídané potřeby přijímáním zvláštních opatření, na která se nevztahují víceleté orientační programy.
(21)
Cíle tohoto nařízení by vždy, když je to možné a vhodné, měly být plněny za konzultace příslušných partnerů a zúčastněných stran včetně organizací občanské společnosti a místních orgánů s přihlédnutím k významu jejich úlohy.
(22)
Vnější činnost Unie v rámci tohoto nařízení by měla přispívat k jasným výsledkům (včetně výsledné činnosti, výstupů a dopadů) v zemích přijímajících pomoc Unie. Pokud je to možné a vhodné, měly by být výsledky vnější činnosti Unie a účinnost nástroje zřízeného tímto nařízením sledovány a hodnoceny pomocí předem vymezených, jasných a transparentních ukazatelů, které jsou případně vypracovány pro každou dotčenou zemi, jsou měřitelné a jsou přizpůsobeny specifickým rysům a cílům tohoto nástroje.
(23)
Akce v rámci tohoto nařízení by měly v příslušných případech patřičně zohledňovat usnesení a doporučení Evropského parlamentu.
(24)
Za účelem přizpůsobení oblasti působnosti tohoto nařízení rychle se vyvíjející realitě v třetích zemích by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o priority vymezené v příloze. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(25)
K zajištění jednotných podmínek pro provádění tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (6). S ohledem na povahu těchto prováděcích aktů, zejména jejich politické zaměření a finanční dopady, by se při jejich přijímání měl použít přezkumný postup, s výjimkou technických prováděcích opatření malého finančního rozsahu.
(26)
Společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnost jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (7).
(27)
Toto nařízení stanoví finanční krytí na celou dobu své použitelnosti, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince. 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (8).
(28)
Organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost stanoví rozhodnutí Rady 2010/427/EU (9).
(29)
Jelikož cílů tohoto nařízení, zejména zřízení nástroje partnerství pro spolupráci se třetími zeměmi, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(30)
Je vhodné uvést dobu použitelnosti tohoto nařízení do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (10). Proto by se toto nařízení mělo použít od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a cíle
1. Tímto nařízením se zřizuje nástroj partnerství pro spolupráci s třetími zeměmi (dále jen „nástroj partnerství“) k prosazování a podpoře zájmů Unie a společných zájmů. Nástroj partnerství podporuje opatření, která účinně a pružně reagují na cíle spolupráce vyplývající z dvoustranných, regionálních či vícestranných vztahů Unie s třetími zeměmi, řeší problémy globálního významu a zajišťuje odpovídající návaznost na rozhodnutí přijatá na vícestranné úrovni.
2. Opatření financovaná podle nástroje partnerství odrážejí tyto specifické cíle Unie:
a)
podpora strategií partnerství pro dvoustrannou, regionální a meziregionální spolupráci Unie prosazováním politického dialogu a rozvíjením kolektivního přístupu a reakce na problémy globálního významu. Dosažení tohoto cíle se měří mimo jiné pokrokem, kterého dosáhly klíčové partnerské země v boji proti změně klimatu nebo při prosazování norem Unie v oblasti životního prostředí;
b)
provádění mezinárodního rozměru strategie Evropa 2020. Dosažení tohoto cíle se měří podle zavádění politik a cílů strategie Evropa 2020 v klíčových partnerských zemích;
c)
zlepšování přístupu na trhy partnerských zemí a oživení obchodu, investic a obchodních příležitostí pro podniky z Unie a současně odstranění překážek bránících v přístupu na trh a k investicím prostřednictvím spolupráce v oblasti hospodářských partnerství, obchodu a regulace. Dosažení tohoto cíle se měří podílem zahraničního obchodu Unie s klíčovými partnerskými zeměmi a obchodními a investičními toky do partnerských zemí, na které se konkrétně zaměřují akce, programy a opatření podle tohoto nařízení;
d)
posílení všeobecného chápání a viditelnosti Unie a její úlohy na světové scéně prostřednictvím veřejné diplomacie, mezilidských kontaktů, spolupráce ve vzdělávacích a akademických záležitostech, spolupráce mezi skupinami odborníků a informačních činností k prosazování hodnot a zájmů Unie. Dosažení tohoto cíle lze měřit mimo jiné průzkumy veřejného mínění či hodnoceními.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení podporuje především opatření spolupráce se zeměmi, u nichž má Unie strategický zájem na rozšiřování vazeb, zejména s rozvinutými a rozvojovými zeměmi, které hrají stále významnější úlohu v globálních záležitostech, mimo jiné i v zahraniční politice, mezinárodním hospodářství a obchodu, na mnohostranných fórech a v globální správě a při řešení problémů globálního významu nebo tam, kde má Unie jiné významné zájmy.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, pro spolupráci podle tohoto nařízení mohou být způsobilé všechny třetí země, regiony a území.
Článek 3
Obecné zásady
1. Unie usiluje o podporu, rozvoj a konsolidaci zásad demokracie, rovnosti, dodržování lidských práv a základních svobod a zásady právního státu, na nichž je založena, prostřednictvím dialogu a spolupráce s třetími zeměmi.
2. Pro zvýšení působnosti pomoci Unie se při utváření spolupráce s třetími zeměmi podle potřeby uplatňuje diferencovaný a flexibilní přístup s ohledem na jejich hospodářskou, sociální a politickou situaci a rovněž na zvláštní zájmy, politické priority a strategie Unie.
3. Unie prosazuje soudržný vícestranný přístup ke globálním problémům a podporuje spolupráci s mezinárodními a regionálními organizacemi a subjekty, včetně mezinárodních finančních institucí, agentur, fondů a programů Organizace spojených národů a jiných dvoustranných dárců.
4. Při provádění tohoto nařízení ve fázích tvorby politiky, strategického plánování a programování a provádění opatření je cílem Unie zajistit celistvost a soudržnost s jinými oblastmi její vnější činnosti, zejména s nástrojem pro rozvojovou spolupráci, jakož i s jinými příslušnými politikami Unie.
5. Opatření financovaná podle tohoto nařízení vycházejí případně z politik spolupráce stanovených v nástrojích, jako jsou dohody, prohlášení a akční plány dohodnuté mezi Unií a příslušnými mezinárodními organizacemi nebo mezi Unií a dotčenými třetími zeměmi a regiony.
Opatření financovaná podle tohoto nařízení zahrnují také oblasti spojené s prosazováním zvláštních zájmů, politických priorit a strategií Unie.
6. Podpora Unie podle tohoto nařízení se provádí v souladu s nařízením (EU) č. 236/2014.
Článek 4
Programování a orientační přidělení finančních prostředků
1. Komise přijímá víceleté orientační programy přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014.
2. Víceleté orientační programy stanoví strategické nebo společné zájmy a priority Unie, specifické cíle a očekávané výsledky. V případě zemí nebo regionů, pro něž byl stanoven společný rámcový dokument, který stanoví komplexní strategii Unie, vycházejí víceleté orientační programy z tohoto dokumentu.
3. Víceleté orientační programy uvádějí rovněž prioritní oblasti zvolené pro financování Unií a vymezují orientační přidělení finančních prostředků, a to celkově, podle prioritní oblasti a podle partnerské země nebo skupiny partnerských zemí na dané období, včetně účasti na globálních iniciativách. Tyto částky mohou být případně vyjádřeny v podobě rozpětí.
4. Víceleté orientační programy mohou stanovit částku finančních prostředků, která nepřesahuje 5 % celkové částky a není přidělena na žádnou prioritní oblast ani žádné partnerské zemi nebo skupině zemí. Tyto finanční prostředky se přidělí na závazky v souladu s čl. 2 odst. 2, 3 a 5 nařízení (EU) č. 236/2014.
5. V řádně odůvodněných, závažných a naléhavých případech může být ke změně víceletých orientačních programů použit postup podle čl. 16 odst. 4 nařízení (EU) č. 236/2014.
6. Pokud jde o dosažení cílů stanovených v odstavci 1, může Komise při spolupráci Unie s třetími zeměmi zohlednit zeměpisnou blízkost nejvzdálenějších regionů a zámořských zemí a území Unie.
7. Při veškerém programování nebo přezkumech programů probíhajících po zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období podle článku 17 nařízení (EU) č. 236/2014 (dále jen „zpráva o přezkumu v polovině období“) se zohlední její výsledky, zjištění a závěry.
Článek 5
Tematické priority
Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 6 měnící tematické priority, jež má pomoc Unie podle tohoto nařízení sledovat, stanovených v příloze tohoto nařízení. Komise zejména do 31. března 2018 přijme akt v přenesené pravomoci, kterým se mění příloha tohoto nařízení v návaznosti na zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období a na základě doporučení v ní obsažených.
Článek 6
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 5 je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 5 je svěřena Komisi na dobu použitelnosti tohoto nařízení.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 5 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 5 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty uvědomí Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 7
Výbor
Komisi je nápomocen Výbor pro nástroj partnerství. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 8
Finanční krytí
1. Finanční krytí pro provádění tohoto nařízení na období 2014-2020 činí 954 765 000 EUR.
Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. V souladu s čl. 18 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 (11) se za účelem podpory mezinárodního rozměru vysokoškolského vzdělávání z různých nástrojů pro financování vnější činnosti (nástroje pro rozvojovou spolupráci, evropského nástroje sousedství zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (12), nástroje předvstupní pomoci (NPP II) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (13) a nástroje partnerství) přiděluje orientační částka ve výši 1 680 000 000 EUR na opatření v oblasti mobility ve vzdělávání do partnerských zemí nebo z partnerských zemí ve smyslu nařízení (EU) č. 1288/2013 a na spolupráci a politický dialog s orgány, institucemi a organizacemi z těchto zemí. Použití těchto finančních prostředků se řídí nařízením (EU) č. 1288/2013.
Finanční prostředky se poskytnou ve dvou víceletých přídělech, z nichž první se bude vztahovat první čtyři roky, druhý pak na zbývající tři roky. S přidělením těchto finančních prostředků počítá víceleté orientační programování stanovené v tomto nařízení v souladu se zjištěnými potřebami a prioritami dotčených zemí. V případě závažných nepředvídaných okolností nebo významných politických změn mohou být tyto příděly přehodnoceny s souladu s prioritami vnější činnosti Unie.
3. Akce v oblasti působnosti nařízení (EU) č. 1288/2013 jsou financovány v rámci nástroje partnerství pouze v případě, že nejsou způsobilé pro financování v rámci jiných nástrojů pro financování vnější činnosti a doplňují nebo posilují jiné iniciativy podle tohoto nařízení.
Článek 9
Evropská služba pro vnější činnost
Toto nařízení se uplatňuje v souladu s rozhodnutím 2010/427/EU.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. března 2014.
REGOLAMENT (UE) Nru 234/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-11 ta' Marzu 2014
li jistabbilixxi Strument ta' Sħubija għal kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikoli 207(2), 209(1) u 212(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (1)
Waqt li jaġixxu skont il-proċedura ordinarja leġislattiva (2),
Billi:
(1)
L-Unjoni għandha tfittex li tiżviluppa relazzjonijiet u tibni sħubiji ma' pajjiżi terzi. Dan ir-Regolament jikkostitwixxi strument ġdid u komplimentarju li jipprovdi appoġġ dirett għal-linji ta' politiki esterni tal-Unjoni, li jespandi s-sħubiji ta' kooperazzjoni u d-djalogi ta' politika għal oqsma u suġġetti lil hinn mill-kooperazzjoni fl-iżvilupp. Dan jibni fuq l-esperjenza miksuba ma' pajjiżi industrijalizzati u pajjiżi u territorji bi dħul għoli skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1934/2006 (3).
(2)
L-ambitu tal-kooperazzjoni skont il-programmi ġeografiċi mal-pajjiżi, territorji u reġjuni li qed jiżviluppaw taħt l-istrument ta' finanzjament għall-kooperazzjoni għall-iżvilupp stabbilit mir-Regolament (KE) Nru 1905/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) huwa limitat kważi interament għal miżuri ta' finanzjament maħsubin biex jissodisfaw il-kriterji għal għajnuna uffiċjali għall-iżvilupp (ODA) stabbiliti mill-Kumitat tal-Għajnuna għall-Iżvilupp tal-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni u l-Iżvilupp Ekonomiku (DAC-OECD).
(3)
Matul l-aħħar deċennju, l-Unjoni saħħet konsistentement ir-relazzjonijiet bilaterali tagħha ma' firxa wiesgħa ta' pajjiżi industrijalizzati u pajjiżi u territorji oħra bi dħul għoli jew dħul medju f'reġjuni differenti tad-dinja kollha.
(4)
L-Unjoni teħtieġ strument finanzjarju fil-qasam tal-politika barranija li jkollu ambitu globali li jippermetti l-finanzjament ta' miżuri li jaf ma jikkwalifikawx bħala ODA iżda li huma importanti ħafna għat-tisħiħ u l-konsolidazzjoni tar-relazzjonijiet tagħha mal-pajjiżi terzi kkonċernati, b'mod partikolari permezz ta' djalogi politiċi u l-iżvilupp ta' sħubijiet. Dak l-istrument il-ġdid, innovattiv f'termini ta' ambitu u objettivi, għandu joħloq ambjent pożittiv għal relazzjoni aktar profonda bejn l-Unjoni u pajjiżi terzi rilevanti, u għandu jippromovi interessi ċentrali tal-Unjoni.
(5)
Huwa fl-interess tal-Unjoni li tapprofondixxi r-relazzjonijiet tagħha u d-djalogu ma' pajjiżi li magħhom l-Unjoni għandha interess strateġiku fil-promozzjoni ta' rabtiet, speċjalment ma' pajjiżi żviluppati u dawk li qed jiżviluppaw li għandhom rwol dejjem aktar importanti fl-affarijiet dinjija, inkluż fil-governanza globali, il-politika barranija, l-ekonomija internazzjonali, il-fora u l-korpi multilaterali bħall-G8 u l-G20, u fl-indirizza ta' sfidi ta' tħassib globali.
(6)
L-Unjoni teħtieġ li tibni sħubiji komprensivi ma' atturi ġodda fix-xena internazzjonali sabiex tippromwovi ordni internazzjonali stabbli u inklużiv, issegwi l-beni pubbliċi globali komuni, u tippromwovi l-interessi ewlenin tal-Unjoni kif ukoll għarfien akbar dwar l-Unjoni f'dawk il-pajjiżi.
(7)
Il-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament jeħtieġ li tkundinjija, li jippermetti l-appoġġ għal miżuri ta' kooperazzjoni kif opportun, biex isostnu r-relazzjonijiet ma' kwalunkwe pajjiż li fih l-Unjoni għandha interessi strateġiċi, f'konformità mal-objettivi ta' dan ir-Regolament.
(8)
Huwa fl-interess tal-Unjoni li tkompli tippromwovi d-djalogu u l-kooperazzjoni ma' pajjiżi li m'għadhomx jikkwalifikaw għal programmi bilaterali taħt l-Istrument ta' Kooperazzjoni għall-Iżvilupp, stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 233/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) (“l-'Istrument ta' Kooperazzjoni għall-Iżvilupp”).
(9)
Barra minn hekk, huwa fl-interess tal-Unjoni li jkollha istituzzjonijiet globali inklużivi, ibbażati fuq multilateraliżmu effettiv u li taħdem lejn dak il-għan.
(10)
Skont dan ir-Regolament, l-Unjoni għandha tappoġġa l-implimentazzjoni tad-dimensjoni esterna tal-istrateġija deskritta fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-3 ta' Marzu 2010, intitolata “Ewropa 2020 - Strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv” (“Ewropa 2020”) li tgħaqqad it-tliet pilastri: ekonomiku, soċjali u ambjentali. B'mod partikolari, dan ir-Regolament għandu jappoġġa l-objettivi relatati ma' kwistjonijiet globali bħat-tibdil fil-klima, is-sigurtà tal-enerġija u l-effiċjenza fir-riżorsi, it-transizzjoni għal ekonomija aktar ekoloġika, ix-xjenza, l-innovazzjoni u l-kompetittività, il-mobbiltà, il-kummerċ u l-investiment, is-sħubiji ekonomiċi, in-negozju, l-impjiegi u l-kooperazzjoni regolatorja ma' pajjiżi terzi, u aċċess aħjar għall-kumpanniji mill-Unjoni inkluża l-internazzjonalizzazjoni tal-impriżi żgħar u ta' daqs medju (SMEs). Huwa għandu wkoll jippromwovi d-diplomazija pubblika, il-kooperazzjoni f'affarijiet edukattivi u akkademiċi u l-attivitajiet ta' komunikazzjoni.
(11)
B'mod partikolari, il-ġlieda kontra t-tibdil fil-klima hi rikonoxxuta bħala waħda mill-isfidi globali l-kbar li qed jiffaċċaw l-Unjoni u l-komunità internazzjonali usa'. It-tibdil fil-klima huwa qasam fejn tenħtieġ azzjoni internazzjonali urġenti u fejn il-kisba tal-għanijiet tal-Unjoni teħtieġ il-kooperazzjoni minn pajjiżi sħab. Għalhekk l-Unjoni għandha tintensifika l-isforzi tagħha fil-promozzjoni ta' kunsens globali f'dan ir-rigward. F'konformità mal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tad-29 ta' Ġunju 2011 intitolata “Baġit għall-Ewropa 2020”, li tappella lill-Unjoni li żżid is-sehem mill-baġit tagħha relatat mal-klima għal tal-anqas 20 %, dan ir-Regolament għandu jikkontribwixxi għall-ilħuq ta' dak il-għan.
(12)
Sfidi transnazzjonali, bħad-degradazzjoni ambjentali u l-aċċess għal materja prima u elementi terrestri rari u l-użu sostenibbli tagħhom, jeħtieġu approċċ inklużiv u bbażat fuq regoli.
(13)
L-Unjoni ħadet l-impenn li tgħin sabiex jintlaħqu l-miri globali tal-2020 dwar il-bijodiversità u sabiex tagħti riżultati rigward l-Istrateġija assoċjata għall-mobilizzazzjoni tar-riżorsi.
(14)
L-Unjoni ħadet l-impenn fir-relazzjonijet tagħha ma' sħab mad-dinja kollha li tippromwovi x-xogħol deċenti għal kulħadd, kif ukoll li tirratifika u timplimenta b'mod effettiv l-istandards tax-xogħol rikonoxxuti fil-livell internazzjonali u l-ftehimiet ambjentali multilaterali.
(15)
Interess strateġiku importanti tal-Unjoni hu li tingħata spinta lit-tkabbir u l-impjiegi bil-promozzjoni tal-kummerċ ġust u miftuħ u l-investiment fil-livell multilaterali u bilaterali u bl-appoġġ tan-negozjar u l-implimentazzjoni tal-ftehimiet dwar il-kummerċ u l-investiment li l-Unjoni hija parti għalihom. Skont dan ir-Regolament, l-Unjoni għandha tikkontribwixxi għall-ħolqien ta' klima sigura għal żieda fl-opportunitajiet ta' kummerċ u investiment mad-dinja kollha għall-kumpanniji mill-Unjoni fid-dinja kollha, mhux l-inqas l-SMEs, inkluż billi tappoġġa l-kooperazzjoni u l-konverġenza regolatorji, tippromwovi l-istandards internazzjonali, ittejjeb il-protezzjoni tad-drittijiet tal-proprjetà intellettwali u timmira t-tneħħija ta' ostakoli mhux ġustifikati għall-aċċess għas-suq.
(16)
Skont l-Artikolu 21 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE) l-azzjoni tal-Unjoni fix-xena internazzjonali għandha tiġi ggwidata mill-prinċipji li spiraw il-ħolqien, l-iżvilupp u t-tkabbir tagħha stess,, u li hija tfittex li tippromwovi fil-bqija tad-dinja, jiġifieri d-demokrazija, l-istat tad-dritt, l-universalità u l-indiviżibbiltà tad-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali, ir-rispett għad-dinjità tal-bniedem, il-prinċipju tal-ugwaljanza u s-solidarjetà, u r-rispett għall-prinċipji tal-Karta tan-Nazzjonijiet Uniti u tad-dritt internazzjonali.
(17)
L-Unjoni għandha tfittex li tagħmel l-aktar użu effiċjenti mir-riżorsi disponibbli sabiex tottimizza l-impatt tal-azzjoni esterna tagħha. Dak għandu jinkiseb permezz ta' koerenza u komplementarjetà bejn l-istrumenti tal-Unjoni għall-azzjoni esterna, kif ukoll il-ħolqien ta' sinerġiji bejn dan ir-Regolament, strumenti oħra għall-finanzjament tal-azzjoni esterna u politiki oħra tal-Unjoni. Dan għandu jinvolvi wkoll it-tisħiħ reċiproku tal-programmi ppjanati taħt l-istrumenti għall-finanzjament ta' azzjoni esterna.
(18)
Bil-għan li tiġi żgurata l-viżibbiltà favur iċ-ċittadini tal-pajjiżi benefiċjarji u ċ-ċittadini tal-Unjoni tal-assistenza tal-Unjoni, għandu jkun hemm, fejn adatt, komunikazzjoni u informazzjoni mmirati b'mezzi adegwati.
(19)
Sabiex jinkisbu l-objettivi ta' dan ir-Regolament, huwa meħtieġ li jiġi segwit approċċ differenzjat u flessibbli mal-pajjiżi sħab ewlenin li jieħu kont tal-kuntesti ekonomiċi, soċjali u politiċi tagħhom, kif ukoll l-interessi speċifiċi tal-Unjoni, il-prijoritajiet u l-istrateġiji tal-politika, filwaqt li tinżamm il-kapaċità għal intervent fid-dinja kollha fejn ikun meħtieġ. L-Unjoni għandha tapplika approċċ komprensiv għall-politika barranija inklużi l-politiki settorjali tal-Unjoni.
(20)
Sabiex tieħu l-impenn tagħha sabiex tippromwovi u tiddefendi l-interessi tagħha fir-relazzjonijiet tagħha mal-pajjiżi terzi b'mod aktar effettiv, l-Unjoni għandha tkun kapaċi tirrispondi b'mod flessibbli u f'waqtu għal ħtiġijiet li jevolvu jew mhux previsti billi tadotta miżuri speċjali mhux koperti mill-programmi indikattivi pluriennali.
(21)
L-objettivi ta' dan ir-Regolament għandhom, fejn possibbli u adatt, jiġu segwiti f'konsultazzjoni ma' sħab u partijiet interessati rilevanti, inklużi organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili u awtoritajiet lokali, b'kont meħud tal-importanza tar-rwoli tagħhom.
(22)
L-azzjoni esterna tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament għandha tikkontribwixxi għal riżultati ċari (li jkopru l-outputs, l-eżiti u l-impatti) f'pajjiżi li jibbenefikaw mill-għajnuna tal-Unjoni. Kull meta jkun adatt u possibbli, ir-riżultati tal-azzjoni esterna tal-Unjoni u l-effiċjenza tal-istrument stabbilit minn dan ir-Regolament għandhom jiġu mmonitorjati u vvalutati abbażi ta' indikaturi predefiniti, ċari, trasparenti u, fejn adatt, indikaturi speċifiċi għall-pajjiż u li jistgħu jitkejlu, adattati għall-ispeċifiċitajiet u l-objettivi ta' dak l-istrument.
(23)
L-azzjonijiet taħt dan ir-Regolament għandhom, fejn adatt, jieħdu kont debitu tar-Riżoluzzjonijiet u r-Rakkomandazzjonijiet tal-Parlament Ewropew.
(24)
Sabiex il-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament jiġi adattat għar-realtà li qed tevolvi malajr fil-pajjiżi terzi, is-setgħa li jiġu adottati atti skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għandha tkun iddelegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-prijoritajiet definiti fl-Anness. Huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni tagħmel konsultazzjonijiet adatti matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell ta' esperti. Meta tkun qed tipprepara u tfassal atti ddelegati, il-Kummissjoni għandha tiżgura li tibgħat id-dokumenti rilevanti simultanjament, f'waqthom u kif adatt, lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(25)
Sabiex jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, setgħat ta' implimentazzjoni għandhom jingħataw lill-Kummissjoni. Dawn is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati f'konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6). Minħabba n-natura ta' dawk l-atti ta' implimentazzjoni, b'mod partikolari in-natura ta' orjentament tal-linja politika tagħhom u tal-implikazzjonijiet finanzjarji tagħhom, il-proċedura ta' eżami għandha tintuża għall-adozzjoni tagħhom, ħlief fil-każ ta' miżuri ta' implimentazzjoni tekniċi fuq skala finanzjarja żgħira.
(26)
Ir-regoli u l-proċeduri komuni għall-implimentazzjoni tal-istrumenti tal-Unjoni għall-finanzjament tal-azzjoni esterna huma stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 236/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7).
(27)
Dan ir-Regolament jistabbilixxi pakkett finanzjarju għall-perijodu ta' applikazzjoni tiegħu li għandu jikkostitwixxi l-ammont ta' referenza ewlieni, fit-tifsira tal-punt 17 tal-Ftehim Interistituzzjonali tat-2 ta' Diċembru 2013 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar dixxiplina baġitarja, kooperazzjoni f'materji baġitarji u ġestjoni finanzjarja tajba (8), għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill matul il-proċedura baġitarja annwali.
(28)
L-organizzazzjoni u l-funzjonament tas-Servizz Ewropew ta' Azzjoni Esterna huma stabbiliti fid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/427/UE (9).
(29)
Minħabba li l-għanijiet ta' dan ir-Regolament, b'mod partikolari l-istabbiliment ta' Strument ta' Sħubija għall-kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi, ma jistgħux jinkisbu b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri, iżda jistgħu, minħabba l-iskala tagħhom, jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri, skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stipulat fl-Artikolu 5 tat-TUE. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stipulat f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa neċessarju sabiex jinkisbu dawk l-għanijiet.
(30)
Huwa xieraq li l-perjodu ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament jiġi allinjat ma' dak tar-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (10). Għalhekk, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett u objettivi
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi Strument ta' Sħubija għall-kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi (l-“Istrument ta' Sħubija”) sabiex jiġu avvanzati u promossi l-interessi tal-Unjoni u dawk reċiproċi. L-Istrument ta' Sħubija għandu jappoġġa miżuri li jirrispondu b'mod effettiv u flessibbli għall-objettiv li jirriżultaw minn relazzjonijiet bilaterali, reġjonali jew multilaterali tal-Unjoni ma' pajjiżi terzi u għandu jindirizza sfidi ta' tħassib globali, jew jiżgura segwitu adegwat għad-deċiżjonijiet meħuda f'livell multilaterali.
2. Il-miżuri li għandhom jiġu ffinanzjati taħt l-Istrument ta' Sħubija għandhom jirriflettu l-objettivi speċifiċi tal-Unjoni li ġejjin:
(a)
l-appoġġ għall-istrateġiji ta' sħubija għall-kooperazzjoni bilaterali, reġjonali u interreġjonali tal-Unjoni u l-promozzjoni tad-djalogu politiku u l-iżvilupp ta' approċċi u reazzjonijiet kollettivi għall-isfidi ta' tħassib globali. L-ilħuq ta' dak l-objettiv għandu jitkejjel, inter alia, mill-progress li jsir mill-pajjiżi sħab ewlenin fil-ġlieda kontra t-tibdil fil-klima jew fil-promozzjoni tal-istandards ambjentali tal-Unjoni;
(b)
l-implimentazzjoni tad-dimensjoni internazzjonali tal-“Ewropa 2020”. L-ilħuq ta' dak l-objettiv għandu jitkejjel permezz tal-użu tal-politiki u l-objettivi tal-“Ewropa 2020” mill-pajjiżi sħab ewlenin;
(c)
it-titjib tal-aċċess għas-swieq tal-pajjiżi sħab u l-għoti ta' spinta lill-opportunitajiet ta' kummerċ, investiment u negozju għall-kumpanniji mill-Unjoni, filwaqt li jiġu eliminati l-ostakoli għall-aċċess għas-suq u l-investiment, permezz ta' sħubiji ekonomiċi, negozju u kooperazzjoni regolatorja. L-ilħuq ta' dak l-objettiv għandu jitkejjel permezz tas-sehem tal-Unjoni f'kummerċ barrani mal-pajjiżi sħab ewlenin u bil-flussi ta' kummerċ u ta' investiment lejn il-pajjiżi sħab immirati b'mod speċifiku b'azzjonijiet, programmi u miżuri taħt dan ir-Regolament;
(d)
it-tisħiħ fl-għarfien u l-viżibbiltà wiesgħa tal-Unjoni u tar-rwol tagħha fix-xena dinjija permezz ta' diplomazija pubblika, kuntatti bejn il-persuni, kooperazzjoni fi kwistjonijiet edukattivi u akkademiċi, bejn gruppi ta' riflessjoni u attivitajiet ta' komunikazzjoni għall-promozzjoni tal-valuri u l-interessi tal-Unjoni. L-ilħuq ta' dak l-objettiv jista' jitkejjel, inter alia, permezz ta' stħarriġ jew evalwazzjonijiet tal-opinjonijiet.
Artikolu 2
Kamp ta' applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament għandu jappoġġa primarjament miżuri ta' kooperazzjoni ma' pajjiżi, li magħhom l-Unjoni għandha interess strateġiku fil-promozzjoni ta' konnessjonijiet, speċjalment pajjiżi żviluppati u pajjiżi li qed jiżviluppaw li għandhom rwol dejjem aktar prominenti f'affarijiet globali, inkluża l-politika barranija, l-ekonomija internazzjonali u l-kummerċ, f'fora multilaterali u fil-governanza globali u fl-indirizzar tal-isfidi ta' tħassib globali jew fejn l-Unjoni għandha interessi sinifikanti oħra.
2. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 1, il-pajjiżi, ir-reġjuni u t-territorji terzi kollha jistgħu jkunu eliġibbli għall-kooperazzjoni taħt dan ir-Regolament.
Artikolu 3
Prinċipji ġenerali
1. L-Unjoni tfittex li tippromwovi, tiżviluppa u tikkonsolida l-prinċipji tad-demokrazija, l-ugwaljanza, ir-rispett għad-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali u l-istat tad-dritt li hija mibnija fuqhom, permezz ta' djalogu u kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi.
2. Sabiex jissaħħaħ l-impatt tal-assistenza tal-Unjoni, għandu jiġi segwit approċċ differenzjat u flessibbli, fejn adatt, fit-tfassil tal-kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi b'kont meħud tal-kuntest ekonomiku, soċjali u dak politiku tagħhom, kif ukoll tal-interessi speċifiċi, il-prijoritajiet tal-politika u l-istrateġiji tal-Unjoni.
3. L-Unjoni għandha tippromwovi approċċ multilaterali koerenti lejn l-isfidi globali u għandha trawwem il-kooperazzjoni mal-organizzazzjonijiet u l-korpi internazzjonali jew reġjonali, inklużi l-istituzzjonijiet finanzjarji, l-aġenziji tan-Nazzjonijiet Uniti, il-fondi u l-programmi, u donaturi bilaterali oħra.
4. Fl-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament u fil-formulazzjoni tal-politika, l-ippjanar u l-ipprogrammar strateġiku u l-miżuri ta' implimentazzjoni, l-Unjoni għandha jkollha l-għan li tiżgura l-koerenza u l-konsistenza ma' oqsma oħra tal-azzjoni esterna tagħha, b'mod partikolari l-Istrument ta' Kooperazzjoni għall-Iżvilupp u ma' linji ta' politika rilevanti oħra tal-Unjoni.
5. Il-miżuri ffinanzjati taħt dan ir-Regolament għandhom ikunu bbażati, fejn adatt, fuq il-linji ta' politika dwar il-kooperazzjoni mniżżla fi strumenti, bħal ftehimiet, dikjarazzjonijiet u pjani ta' azzjoni, maqbula bejn l-Unjoni u l-organizzazzjonijiet internazzjonali kkonċernati jew bejn l-Unjoni u l-pajjiżi terzi u r-reġjuni kkonċernati.
Il-miżuri ffinanzjati taħt dan ir-Regolament għandhom ikopru wkoll oqsma marbuta mal-promozzjoni tal-interessi speċifiċi, il-prijoritajiet ta' politika u l-istrateġiji tal-Unjoni.
6. L-appoġġ tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament għandu jiġi implimentat f'konformità mar-Regolament (UE) Nru 236/2014.
Artikolu 4
Programmar u allokazzjoni indikattiva tal-fondi
1. Il-programmi indikattivi pluriennali (PIP) għandhom jiġu adottati mill-Kummissjoni f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 16(3) tar-Regolament (UE) Nru 236/2014.
2. Il-programmi indikattivi pluriennali għandhom jistabbilixxu l-interessi u l-prijoritajiet strateġiċi u/jew reċiproċi tal-Unjoni, l-objettivi speċifiċi u r-riżultati mistennija. Għall-pajjiżi jew ir-reġjuni li għalihom ikun ġie stabbilit dokument ta' qafas konġunt, li jistabbilixxi strateġija komprensiva tal-Unjoni, il-programmi indikattivi pluriennali għandhom ikunu bbażati fuq dak id-dokument.
3. Il-programmi indikattivi pluriennali għandhom jistabbilixxu wkoll l-oqsma ta' prijorità magħżula għall-finanzjament mill-Unjoni u għandhom jiddeskrivu l-allokazzjoni indikattiva tal-fondi, f'termini ġenerali, għal kull qasam prijoritarju u għal kull pajjiż sieħeb jew grupp ta' pajjiżi sħab għall-perijodu kkonċernat, inkluża l-parteċipazzjoni f'attivitajiet globali. Dawk l-ammonti jistgħu, fejn adatt, jiġu espressi fil-forma ta' firxa.
4. Il-programmi indikattivi pluriennali jistgħu jipprovdu ammont ta' fondi, li ma jaqbżux il-5 % tal-ammont totali, li mhuwiex allokat għal qasam ta' prijorità jew għal pajjiż jew grupp ta' pajjiżi sħab. Dawk il-fondi għandhom jiġu assenjati f'konformità mal-Artikolu 2(2), (3) u (5) tar-Regolament (UE) Nru 236/2014.
5. Il-proċedura msemmija fl-Artikolu 16(4) tar-Regolament (UE) Nru 236/2014 tista' tiġi applikata bil-għan li jiġu modifikati l-programmi indikattivi pluriennali għal raġunijiet ta' urġenza imperattivi debitament ġustifikati.
6. Sabiex tikseb l-objettivi stipulati fl-Artikolu 1, il-Kummissjoni tista' tieħu kont tal-prossimità ġeografika tar-reġjuni l-aktar imbiegħda tal-Unjoni u l-pajjiżi u t-territorji barranin fil-kooperazzjoni tal-Unjoni ma' pajjiżi terzi.
7. Kwalunkwe programmar jew rieżami ta' programmi li jsir wara l-pubblikazzjoni tar-rapport ta' analiżi ta' nofs it-terminu msemmi fl-Artikolu 17 tar-Regolament (UE) Nru 236/2014 (ir-rapport ta' analiżi ta' nofs it-terminu') għandu jieħu kont tar-riżultati, is-sejbiet u l-konklużjonijiet ta' dak ir-rapport.
Artikolu 5
Prijoritajiet tematiċi
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati f'konformità mal-Artikolu 6 biex temenda l-prijoritajiet tematiċi li għandhom jiġu segwiti mill-assistenza tal-Unjoni skont dan ir-Regolament, kif stabbiliti fl-Anness għal dan ir-Regolament. B'mod partikolari, wara l-pubblikazzjoni tar-rapport ta' analiżi ta' nofs it-terminu, u abbażi tar-rakkomandazzjonijiet li jinsabu f'dak ir-rapport, il-Kummissjoni għandha tadotta att iddelegat li jemenda l-Anness għal dan ir-Regolament sal-31 ta' Marzu 2018.
Artikolu 6
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa li tadotta atti ddelegati msemmija fl-Artikolu 5 hija mogħtija lill-Kummissjoni soġġetta għall-kondizzjonijiet stipulati f'dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li tadotta atti ddelegati imsemmija fl-Artikolu 5 għandha tingħata lill-Kummissjoni għall-perijodu ta' validità ta' dan ir-Regolament.
3. Id-delega tas-setgħat imsemmija fl-Artikolu 5 tista' tiġi revokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta' revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f'dik id-deċiżjoni. Hija għandha tieħu effett fil-jum ta' wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f'data aktar tard speċifikata fiha. Din ma għandha taffettwa l-validità tal-ebda att iddelegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Malli tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikolu 5 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkun ġiet espressa l-ebda oġġezzjoni la mill-Parlament Ewropew u lanqas mill-Kunsill fi żmien xahrejn min-notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta' dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn lil huma infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex se joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b'xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 7
Kumitat
Il-Kummissjoni għandha tiġi assistita minn Kumitat għall-Istrument ta' Sħubija. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 8
Pakkett finanzjarju
1. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament għall-perijodu 2014-2020 għandu jkun EUR 954 765 000.
L-approprjazzjonijiet annwali għandhom jiġu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill fil-limiti tal-qafas finanzjarju pluriennali.
2. Skont l-Artikolu 18(4) tar-Regolament (UE) Nru 1288/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11) sabiex tiġi promossa d-dimensjoni internazzjonali tal-edukazzjoni għolja, ammont indikattiv ta' EUR 1 680 000 000 mill-istrumenti differenti għall-finanzjament tal-azzjoni esterna, (l-Istrument ta' Finanzjament tal-Kooperazzjoni għall-Iżvilupp, l-Istrument Ewropew ta' Viċinat, stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 232/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12), l-Istrument għall-Assistenza ta' Qabel l-Adeżjoni (IPA II) stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 231/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13), u l-Istrument ta' Sħubija) għandhom jiġu allokati għal azzjonijiet fir-rigward tal-mobbiltà tat-tagħlim lejn jew mill-pajjiżi sħab fit-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 1288/2013, u għall-kooperazzjoni u d-djalogu ta' politika mal-awtoritajiet, l-istituzzjonijiet u l-organizzazzjonijiet minn dawk il-pajjiżi. Ir-Regolament (UE) Nru 1288/2013 għandu japplika għall-użu ta' dak il-fondi.
Il-finanzjament għandu jkun disponibbli permezz ta' żewġ allokazzjonijiet pluriennali li jkopru l-ewwel erba' snin u t-tliet snin li jkun baqa' rispettivament. L-allokazzjoni ta' dak il-finanzjament għandu jkun rifless fl-ipprogrammar indikattiv pluriennali previst f'dan ir-Regolament, f'konformità mal-ħtiġijiet u l-prijoritajiet identifikati tal-pajjiżi kkonċernati. L-allokazzjonijiet jistgħu jiġu riveduti fil-każ ta' ċirkostanzi importanti mhux previsti jew bidliet politiċi importanti f'konformità mal-prijoritajiet tal-azzjoni esterna tal-UE.
3. L-azzjonijiet fil-kamp ta' applikazzjoni tar-Regolament (UE) Nru 1288/2013 għandhom jiġu ffinanzjati mill-Istrument ta' Sħubija biss dment li ma jkunux eliġibbli għal finanzjament taħt strumenti oħrajn għall-finanzjament tal-azzjoni esterna, u jikkumplementaw jew isaħħu inizjattivi oħra taħt dan ir-Regolament.
Artikolu 9
Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna
Dan ir-Regolament għandu japplika f'konformità mad-Deċiżjoni 2010/427/UE.
Artikolu 10
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-11 ta' Marzu 2014.