ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/248
ze dne 15. října 2014
o opatřeních SA.23008 (2013/C) (ex 2013/NN), která Slovenská republika zavedla ve prospěch společností Spoločná zdravotná poisťovňa, a. s. (SZP) a Všeobecná zdravotná poisťovňa, a. s. (VZP)
(oznámeno pod číslem C(2014) 7277)
(Pouze slovenské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Komise dne 2. dubna 2007 obdržela dopis, jímž soukromý poskytovatel zdravotního pojištění Dôvera zdravotná poisťovňa, a.s. (dále jen „pojišťovna Dôvera“ nebo „stěžovatel“) podal stížnost na údajné opatření státní podpory, jež byla dne 26. ledna 2006 poskytnuta státnímu poskytovateli zdravotního pojištění, společnosti Spoločná zdravotná poisťovňa, a.s. (dále jen „SZP“), formou zvýšení základního kapitálu SZP o 450 mil. SKK (přibližně 15 mil. EUR).
(2)
Komise zaslala dne 21. srpna 2009 Slovenské republice žádost o poskytnutí informací. Po prodloužení lhůty na odpověď poskytly slovenské orgány požadované informace dne 24. září 2009.
(3)
Komise svým dopisem ze dne 26. února 2010 požádala Slovenskou republiku o poskytnutí dalších informací o této kapitálové injekci a požádala o vysvětlení slovenského systému vyrovnávání rizik („Risk equalisation scheme“, dále jen „RES“) - dalšího opatření, které by mohlo být označeno za státní podporu. Dopisem ze dne 25. března 2010 slovenské orgány požádaly o prodloužení lhůty na odpověď a Komise této žádosti vyhověla dopisem ze dne 31. března 2010. Komise dne 16. června 2010 Slovenskou republiku upomenula o předložení informací a slovenské orgány na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 9. července 2010. V souladu s žádostí Komise zaslanou dopisem ze dne 4. listopadu 2010 poskytla Slovenská republika dne 3. prosince 2010 verzi této odpovědi, která nemá důvěrný charakter.
(4)
Pojišťovna SZP se dne 1. ledna 2010 sloučila s druhým státním poskytovatelem zdravotního pojištění ve Slovenské republice, se společností Všeobecná zdravotná poisťovňa, a.s. (dále jen „VšZP“). Na tyto dvě státem vlastněné akciové společnosti byly v období od roku 1998 minimálně až do roku 2005 převáděny pojistné kmeny jiných zdravotních pojišťoven.
(5)
Na dvou schůzkách zástupců Komise a pojišťovny Dôvera, které se uskutečnily ve dnech 10. října 2010 a 15. března 2011, se diskutovalo o předmětu stížnosti a o fungování odvětví zdravotního pojištění na Slovensku. Pojišťovna Dôvera dne 15. července 2011 poskytla doplňující informace o povaze odvětví zdravotního pojištění na Slovensku a rozšířila rozsah své stížnosti o tři nová opatření, jež byla SZP a VšZP údajně poskytnuta: i) splacení dluhu SZP, jež v letech 2004-2005 provedla ve dvou splátkách ve výši 52,7 mil. EUR a 28 mil. EUR státní společnost Veriteľ a.s.; ii) dotace poskytnutá SZP v roce 2006 ministerstvem zdravotnictví ve výši 7,6 mil. EUR a iii) státem financované zvýšení základního kapitálu VšZP o 65,1 mil. EUR ke dni 1. ledna 2010. Komise tedy vyzvala slovenské orgány, aby se vyjádřily ke stížnosti rozšířené o tato nová tvrzení. Po prodloužení lhůty na odpověď předložily slovenské orgány své připomínky dopisem ze dne 11. listopadu 2011.
(6)
Po schůzce se zástupci útvarů Komise dne 15. prosince 2011 poskytla pojišťovna Dôvera dopisem ze dne 16. ledna 2012 další informace o povaze vnitrostátního odvětví zdravotního pojištění.
(7)
Komise dopisem ze dne 2. července 2013 oznámila Slovenské republice, že zahájila formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy („rozhodnutí o zahájení řízení“). Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2) a zúčastněné strany v něm byly vyzvány k podání připomínek.
(8)
Dopisem ze dne 24. července 2013 slovenské orgány požádaly o prodloužení lhůty k předložení připomínek k rozhodnutí o zahájení řízení a Komise této žádosti vyhověla dopisem ze dne 30. července 2013. Své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení předložila Slovenská republika dopisem ze dne 27. srpna 2013.
(9)
Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise od pěti třetích stran: institutu Inštitút pro ekonomické a sociálne reformy (INEKO) dopisem ze dne 15. října 2013, společnosti Union zdravotná poisťovňa a.s. (dále jen „pojišťovna Union“) dopisem ze dne 25. října 2013, institutu Health Policy Institute (HPI) dopisem ze dne 28. října 2013, sdružení Združenie zdravotných poisťovní SR (ZZP) dopisem ze dne 28. října 2013 a od pojišťovny Dôvera dopisem ze dne 11. listopadu 2013.
(10)
Slovenským orgánům byly tyto připomínky postoupeny dopisy ze dne 20. listopadu a 20. prosince 2013. Slovenské orgány dne 20. prosince 2013 požádaly o prodloužení lhůty na odpověď na tyto připomínky do 31. ledna 2014 a Komise této žádosti ještě tentýž den vyhověla. Odpověď na připomínky třetích osob k rozhodnutí o zahájení řízení předložilo Slovensko dopisem ze dne 29. ledna 2014.
(11)
Dne 2. dubna 2014 proběhla schůzka mezi zástupci útvarů Komise a slovenských orgánů.
(12)
Komise dne 11. dubna 2014 a 25. srpna 2014 zaslala doplňující žádosti o informace, na něž Slovensko odpovědělo dopisy ze dne 15. května 2014 a 27. srpna 2014.
2. SOUVISLOSTI
2.1. VÝVOJ SYSTÉMU POVINNÉHO ZDRAVOTNÍHO POJIŠTĚNÍ NA SLOVENSKU
(13)
V roce 1994 se na Slovensku změnil unitární systém jedné státní zdravotní pojišťovny na pluralitní model, v němž mohou působit veřejné i soukromé subjekty. Rozsáhlou reformou tvořenou zákony č. 581/2004 Z. z. a č. 580/2004 Z. z., jež nabyly účinnosti dne 1. ledna 2005 (dále jen „reforma z roku 2005“), se změnila pravidla rozdělování vybraných příspěvků na zdravotní pojištění, ale i právní forma všech pojišťoven (státních či soukromých) z právnických osob sui generis na akciové společnosti (tj. akciové společnosti soukromého práva zaměřené na dosahování zisku). Byl zřízen nezávislý regulační orgán, Úrad pro dohled nad zdravotnou starostlivosťou (dále jen „ÚDZS“), účelem jehož činnosti je vydávat povolení a vykonávat dohled nad tím, zda pojišťovny dodržují platné právní předpisy. V podstatě byly tyto reformy navrženy tak, aby přispěly k lepší efektivitě využívání dostupných prostředků a vyšší kvalitě poskytování zdravotní péče (3).
(14)
Všechny zdravotní pojišťovny ve Slovenské republice - veřejné i soukromé subjekty - poskytují povinné zdravotní pojištění slovenským rezidentům (4). Možnost poskytovat individuální zdravotní pojištění podle zákona č. 580/2004 Z. z. jako doplněk k základnímu balíčku poskytovanému na základě povinného zdravotního pojištění zůstala okrajovou záležitostí vzhledem k širokému pojistnému krytí, jež poskytuje povinný systém (5). Navíc byl v roce 2005 přijat zákon, jímž byla pro všechny zdravotní pojišťovny zavedena možnost poskytovat dobrovolné zdravotní pojištění (6) pro osoby, na něž se nevztahuje povinné zdravotní pojištění.
(15)
V roce 2007 byl přijat zákon č. 530/2007 Z. z., kterým se změnil zákon č. 581/2004 Z. z. a na jehož základě bylo zdravotním pojišťovnám působícím v odvětví povinného zdravotního pojištění s účinností od 1. ledna 2008 zakázáno vyplácet zisk formou dividend, čímž jim byla uložena povinnost reinvestovat dosažené zisky do slovenského zdravotního systému. V důsledku toho nemohly zdravotní pojišťovny od ledna 2008 rozdělovat žádný zisk. Ústavní soud Slovenské republiky však 26. ledna 2011 konstatoval, že zákaz rozdělování zisku je neslučitelný s několika ustanoveními slovenské ústavy. V návaznosti na tento rozsudek slovenské orgány v červenci 2011 změnily zákon č. 530/2007 Z. z. zákonem č. 250/2011 Z. z. s cílem opětovně umožnit poskytovatelům zdravotního pojištění rozdělovat (svým akcionářům) zisk dosažený v rámci činnosti povinného zdravotního pojištění za předpokladu, že budou splněny určité podmínky (7). V důsledku těchto změn právních předpisů Komise v prosinci 2011 zastavila řízení o porušení právních předpisů o vnitřním trhu v souvislosti s omezením rozdělování zisků (8).
(16)
Slovenské orgány dne 31. října 2012 schválily projektový plán zavedení unitárního neziskového systému povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice, který by měl být zaveden buď prostřednictvím dobrovolného odkupu soukromých zdravotních pojišťoven (do 1. ledna 2014), nebo prostřednictvím jejich vyvlastnění (do 1. července 2014), čímž by se měla vytvořit jediná (státní) zdravotní pojišťovna (9). Do přijetí tohoto rozhodnutí však nebyl realizován ani jeden z kroků uvedeného projektového plánu (10).
2.2. POSKYTOVATELÉ ZDRAVOTNÍHO POJIŠTĚNÍ NA SLOVENSKU
(17)
Podle slovenských předpisů je zdravotní pojišťovna vymezena jako akciová společnost se sídlem na území Slovenské republiky založená za účelem poskytování povinného veřejného zdravotního pojištění, která tuto činnost vykonává na základě povolení vydaného Úřadem pro dohled nad zdravotní péčí.
(18)
Za účelem získání balíčku povinného zdravotního pojištění mohou slovenští rezidenti uzavřít smlouvu s kterýmkoli z těchto tří poskytovatelů pojištění:
a)
státní akciová společnost VšZP, jež byla zřízena ke dni 1. července 2005; pojišťovna VšZP se přeměnila z veřejnoprávní instituce VšZP, jež byla zřízena dne 1. listopadu 1994 ve smyslu zákona č. 273/1994 Z. z. jako nástupnická společnost společnosti Národná poisťovňa Správy fondu zdravotného poistenia; ve smyslu zákona č. 533/2009 Z. z. došlo 1. ledna 2010 ke sloučení VšZP se státní pojišťovnou SZP (proto je dále v příslušných případech tento sloučený subjekt označován jako „SZP/VšZP“). Slovenská republika je jediným akcionářem VšZP,
b)
soukromá akciová společnost Dôvera (jejím hlavním akcionářem je středoevropská finanční skupina PENTA); pojišťovna Dôvera byla zřízena ke dni 1. října 2005 a k 31. prosinci 2009 se sloučila s jinou slovenskou soukromou zdravotní pojišťovnou Apollo; v roce 2010 byl sloučený subjekt největší soukromou zdravotní pojišťovnou ve Slovenské republice,
c)
soukromá akciová společnost Union zdravotná poisťovňa, jež byla zřízena dne 9. března 2006 a která je členem skupiny Achmea, dříve Eureko, se sídlem v Holandsku.
(19)
Tabulka níže uvádí přehled tržních podílů jednotlivých poskytovatelů povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice v letech 2008-2013 (11):
Rok
2008
2009
2010
2011
2012
2013 (12)
Pojišťovny
Počet pojištěnců (%)
VšZP
55,4
55,0
66,74
65,79
64,4
64,09
SZP
13,6
12.0
V roce 2010 se SZP sloučila s VšZP
Apollo
8,4
10,0
V roce 2010 se pojišťovna Apollo sloučila s pojišťovnou Dôvera
Dôvera
16,2
16,0
26,37
26,8
27,75
27,49
Union
6,4
7,0
6,89
7,41
7,85
8,42
(20)
Všechny zdravotní pojišťovny jsou akciovými společnostmi s tím, že podle předpisů upravujících vlastnická práva může být jejich akcionářem stát i soukromý sektor. Všechny zdravotní pojišťovny jsou povinny splňovat určitá kritéria platební schopnosti. Jelikož se na ně vztahují přísná rozpočtová omezení, plně odpovídají za případný nedostatek finančních prostředků. Zdá se, že jako soukromé akciové společnosti zřízené podle všeobecné právní úpravy obchodních společností autonomně řídí své provozní náklady a náklady na zdravotní péči.
(21)
Zdravotní pojišťovny mohou dosahovat a také dosahují zisku (13). Příjmy pojišťoven ve Slovenské republice pocházejí z příspěvků na pojištění, státního rozpočtu (příspěvky za ekonomicky neaktivní pojištěnce a dotace na pokrytí zvýšení nákladů na služby zdravotní péče), příjmů z majetku, z darů a z jiných příjmů. Zisku mohou zdravotní pojišťovny dosahovat například zlepšením systému řízení a vyjednáváním při uzavírání smluv s poskytovateli zdravotní péče.
2.3. HLAVNÍ ZNAKY ODVĚTVÍ POVINNÉHO ZDRAVOTNÍHO POJIŠTĚNÍ VE SLOVENSKÉ REPUBLICE
2.3.1. Sociální cíl a veřejný zájem
(22)
Slovenský systém povinného zdravotního pojištění sleduje sociální cíl, tj. umožnit poskytování zdravotní péče a udržení životaschopného systému zdravotního pojištění. Občané mají právo na zdravotní pojištění a slovenští rezidenti mají povinnost být zdravotně pojištěni (14). Zabezpečit právo na bezplatnou zdravotní péči na základě zdravotního pojištění je ústavní povinností Slovenské republiky (15). Podle slovenských orgánů se výkon povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice zdravotními pojišťovnami považuje za plnění ústavní povinnosti jménem státu, kterou je poskytování zdravotního pojištění slovenským rezidentům prostřednictvím řízení systému povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice. Slovenská republika ze zákona odpovídá za financování systému zdravotní péče, jakož i za úhradu ztrát v odvětví zdravotní péče (16). Podle § 2 zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotním pojištění je výkon povinného veřejného zdravotního pojištění činností ve veřejném zájmu, při níž se hospodaří s veřejnými prostředky.
2.3.2. Povinné členství, svobodný vstup a společná tarifikace
(23)
V souladu s ustanoveními zákona č. 580/2004 Z. z. a zákona č. 581/2004 Z. z. je ve Slovenské republice účast na programu veřejného zdravotního pojištění povinná pro většinu obyvatel Slovenské republiky (17). Povinné zdravotní pojištění ve Slovenské republice se vztahuje i na osoby pojištěné v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 1408/71 (18), a to do 30. dubna 2010, a od 1. května 2010 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (19).
(24)
Pojištěnci mají právo zvolit si zdravotní pojišťovnu dle vlastního výběru a jednou ročně mohou zdravotní pojišťovnu změnit. Podle povinnosti umožnit svobodný vstup a podle zásady společné tarifikace mají zdravotní pojišťovny ve Slovenské republice právní závazek přijmout do svého systému pojištění každého slovenského rezidenta, který o to požádá, pod podmínkou, že tento občan splňuje právní požadavky na uzavření zdravotního pojištění ve Slovenské republice. Zdravotní pojišťovny především nemohou pojištěnce odmítnout pro jeho věk, zdravotní stav či riziko onemocnění (20) a jsou povinny poskytovat základní zdravotní pojištění všem osobám za stejné ceny bez ohledu na uvedené faktory.
(25)
Systém zdravotního pojištění ve Slovenské republice proto obsahuje i právní strukturu pro spravedlivé rozdělování rizika mezi zdravotní pojišťovny prostřednictvím systému vyrovnávání rizik (RES). V rámci RES (21) zdravotní pojišťovny pojišťující osoby s vyšším rizikem dostávají finanční prostředky od zdravotních pojišťoven, jejichž portfolio je spojeno s nižším rizikem, a to formou měsíčního a ročního rozdělování příspěvků a správou převodů (22).
2.3.3. Plnění a výše příspěvků určená z příjmu pojištěnce
(26)
Povinné zdravotní pojištění ve Slovenské republice je založeno na systému povinných příspěvků. Sazby příspěvků jsou stanoveny zákonem, jsou úměrné příjmu pojištěnce (podobně jako zdanění příjmů) a nezakládají se na rozsahu pojištěného rizika (jako je věk pojištěnce či jeho zdravotní stav). Tyto příspěvky, které slovenské orgány považují za součást veřejných finančních prostředků, jsou vybírány od: 1. zaměstnanců a zaměstnavatelů; 2. samostatně výdělečně činných osob; 3. dobrovolně nezaměstnaných; 4. státu (za „pojištěnce státu“, tj. skupiny ekonomicky zpravidla neaktivních osob); 5. plátců dividend.
(27)
Všichni pojištěnci mají zaručenu stejnou základní úroveň plnění („základní balíček plnění“). Mezi výší příspěvků odvedených do systému a výší pobíraného plnění (23) neexistuje žádná přímá souvislost. Zdravotnické služby hrazené z povinného zdravotního pojištění jsou poskytovány bez ohledu na výši příspěvků, které pojištěnec odvedl.
(28)
Základní balíček plnění povinného zdravotního pojištění pokrývá téměř všechny úkony zdravotní péče poskytované na území Slovenské republiky, což znamená, že prostřednictvím tohoto balíčku je poskytována prakticky veškerá zdravotní péče. V současnosti základní balíček plnění každému pojištěnci zaručuje nárok na bezplatnou zdravotní péči s výjimkou jen některých ošetření (např. kosmetický chirurgický zákrok), jakož i částečné úhrady za léky, za lázeňskou léčbu a za vybrané služby související s poskytováním zdravotní péče (např. ošetření na pohotovostní ambulanci). Základní balíček plnění může vláda svým nařízením omezit nebo rozšířit (bez projednání v parlamentu). Vzhledem k tomu, že Ústava Slovenské republiky každému občanovi zaručuje právo na zdravotní péči v rámci systému povinného zdravotního pojištění v souladu s podmínkami stanovenými zákonem, pojišťovny nemohou v případě základního balíčku plnění ovlivnit skupinu plnění, úroveň krytí ani pojistné, neboť tyto jsou stanoveny zákonem.
(29)
Slovenské zdravotní pojišťovny jsou oprávněny k základnímu balíčku plnění přidávat - a skutečně také přidávají - různé doplňkové nároky (plnění) dle svého výběru. Tyto doplňkové nároky poskytují krytí služeb, jež nejsou zahrnuty do základního balíčku, jež však pojišťovatelé svým klientům nabízejí bezplatně jako součást téhož balíčku zdravotní péče v rámci povinného zdravotního pojištění. Podle dostupných informací se zdá, že zdravotní pojišťovny mohou například rozhodnout, zda budou nabízet další krytí některých druhů doplňkové a preventivní léčby v rámci téhož balíčku povinného zdravotního pojištění. Uvedená doplňková plnění se liší od služeb individuálního zdravotního pojištění, které lze nabízet za poplatek.
2.3.4. Výběr poskytovatelů zdravotní péče a služeb
(30)
Zdravotní pojišťovny si mohou vybírat poskytovatele zdravotní péče a vyjednávat o smlouvách s lékaři a jednotlivými nemocnicemi. Zdravotní pojišťovny tedy uzavírají smlouvy s jednotlivými poskytovateli zdravotní péče, tyto smlouvy jsou uzavírány nezávisle na sobě a jeden poskytovatel zdravotní péče může uzavřít smlouvu se všemi nebo jen s některými zdravotními pojišťovnami, a naopak. Zdravotní pojišťovny hradí služby poskytované státními i soukromými poskytovateli zdravotní péče.
(31)
S cílem zajistit zeměpisnou dostupnost zdravotnických služeb vláda stanovila požadavek minimální sítě, aby tak ovlivnila plánování kapacit. V souvislosti s poskytováním povinného zdravotního pojištění mají zdravotní pojišťovny zákonem uloženu povinnost uzavřít smlouvu s poskytovateli v rozsahu minimální sítě nemocnic. Každá zdravotní pojišťovna vytváří svou vlastní síť a selektivním uzavíráním smluv s dalšími nemocnicemi a dalšími poskytovateli služeb zdravotní péče rozšiřuje minimální síť. Služby zdravotní péče, jež tyto nemocnice a/nebo jiní poskytovatelé služeb zdravotní péče poskytují a jež jsou zahrnuty do krytí povinného zdravotního pojištění, jsou takto ze strany poskytovatele zdravotního pojištění kryty ve prospěch pojištěnců. Zdravotní pojišťovny mají při jednáních s nemocnicemi o ceně a kvalitě služeb zdravotní péče poskytovaných pojištěncům určitý prostor pro volné uvážení.
2.3.5. Regulační rámec
(32)
Systém povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice je upraven zvláštními předpisy (24). Všechny zdravotní pojišťovny poskytující povinné zdravotní pojištění mají ve smyslu zákona totožné postavení, práva a povinnosti. Každá zdravotní pojišťovna musí být zřízena za účelem výkonu veřejného zdravotního pojištění a nesmí vykonávat činnosti jiné než činnosti uvedené v § 6 zákona 581/2004 Z. z. Činnosti zdravotních pojišťoven spravujících systém povinného zdravotního pojištění jsou předmětem všeobecné kontroly státu, která je vykonávána především prostřednictvím regulačního úřadu. Tímto úřadem je Úřad pro dohled nad zdravotní péčí (Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, ÚDZS), který plní funkce v oblasti monitorování systému zdravotnictví a dohledu nad ním. ÚDZS dohlíží na dodržování uvedeného legislativního rámce ze strany zdravotních pojišťoven a poskytovatelů zdravotního pojištění a v případě porušení těchto předpisů zasahuje.
3. POPIS SPORNÝCH OPATŘENÍ
(33)
V tomto rozhodnutí je zkoumáno následujících šest opatření (společně označovaných jako „sporná opatření“) (25).
3.1. ZVÝŠENÍ ZÁKLADNÍHO KAPITÁLU SZP V ROCE 2006
(34)
Dopisem ze dne 2. dubna 2007 soukromá zdravotní pojišťovna Dôvera podala u Komise stížnost proti kapitálové injekci Slovenské republiky do státní pojišťovny SZP ve výši 450 mil. SKK (přibližně 15 mil. EUR), která byla realizována ve třech tranších mezi 28. listopadem 2005 a 18. lednem 2006.
(35)
Uvedené zvýšení základního kapitálu souviselo s reformou zdravotnictví a s reformou odvětví zdravotního pojištění ve Slovenské republice v letech 2004-2005. V době zřízení SZP jakožto akciové společnosti v roce 2005 se ve skutečnosti od SZP jakožto od právní nástupkyně veřejnoprávní instituce (26) ve smyslu zákona požadovalo, aby na sebe převzala nejen aktiva původní pojišťovny, ale i její závazky, které vznikly před rokem 2005. Objem těchto závazků přitom vedl k nepřiměřené úrovni platební schopnosti, kterou stanoví požadavky § 14 odst. 1 zákona o zdravotních pojišťovnách (zákon č. 581/2004 Z. z.). Tyto závazky dosáhly ke dni 31. prosince 2005 objemu 467,765 mil. SKK (přibližně 15,5 mil. EUR).
3.2. SPLACENÍ DLUHŮ SZP SPOLEČNOSTÍ VERITEĽ A.S.
(36)
Společnost Veriteľ a.s. byla novou státní agenturou založenou v roce 2003 (27) s cílem konsolidovat dluhy v rezortu zdravotnictví. Vláda Slovenské republiky tuto společnost pověřila, aby realizovala projekt oddlužení zdravotnických zařízení a zdravotních pojišťoven předtím, než měla ke dni 30. září 2005 proběhnout změna organizační formy všech stávajících zdravotních pojišťoven na akciové společnosti. Proces oddlužení proběhl na základě usnesení vlády Slovenské republiky.
(37)
V období let 2003 až 2005 společnost Veriteľ a.s. vyrovnala v odvětví zdravotnictví dluh v účetní hodnotě přes 1 100 mil. EUR při nákladech ve výši 644 mil. EUR v hotovosti. Vzhledem k oznámení ministerstva zdravotnictví, že se jedná o poslední záchranu systému zdravotní péče, byla agentura Veriteľ a.s. v roce 2006 zrušena (28).
(38)
Stěžovatel tvrdí, že splacení dluhu SZP ve výši 52,7 mil. EUR společností Veriteľ a.s. - což je vyšší částka, než jakou dostal on sám (29) - znamená, že v rámci procesu oddlužování došlo k bezdůvodně diskriminačnímu zacházení. Stěžovatel zejména uvádí, že kromě uvedených skutečností společnost Veriteľ a.s. dne 30. listopadu 2005 (tedy po přeměně) splatila dalších zhruba 28 mil. EUR z dalšího dluhu, který měla SZP na zvláštním účtu přerozdělování pojistného. K tomuto oddlužení došlo převodem pojistných pohledávek a úroků pojišťovny SZP na společnost Veriteľ a.s. SZP na společnost Veriteľ a.s. převedla přibližně 929 mil. SKK ve formě pojistných pohledávek a úroků (z toho přibližně 343 mil. SKK ve formě úroků). Společnost Veriteľ a.s. zase SZP poskytla protiplnění ve výši 840 mil. SKK (zhruba 28 mil. EUR), a to vyrovnáním dluhu SZP na zvláštním účtu přerozdělování pojistného (30).
3.3. DOTACE SZP V ROCE 2006
(39)
V druhé polovině roku 2006 poskytlo ministerstvo zdravotnictví SZP další dotaci s využitím části likvidačního zůstatku společnosti Veriteľ a.s., jež byla v roce 2006 zrušena. Podle tvrzení stěžovatele dosahovala dotace přibližné výše 7,6 mil. EUR.
(40)
Stěžovatel tvrdí, že uvedená dotace byla poskytnuta s cílem vyrovnat závazky SZP vůči poskytovatelům zdravotní péče z období před rokem 2005, přestože nebylo zřejmé, zda tyto dluhy existovaly i v době poskytnutí dotace.
(41)
Podle slovenských orgánů však finanční prostředky z likvidačního zůstatku společnosti Veriteľ a.s. nebyly poskytnuty SZP, nýbrž zdravotnickým zařízením, která v té době patřila státu, na vyplacení jejich závazků (tj. příspěvků na zdravotní pojištění jejich zaměstnanců) vůči SZP. Podle slovenských orgánů tedy nešlo o žádnou dotaci, ale spíše o běžnou úhradu existujících nesporných závazků státu, o neodvedené pojistné za zdravotní pojištění.
3.4. ZVÝŠENÍ ZÁKLADNÍHO KAPITÁLU VŠZP V ROCE 2010
(42)
Slovenská republika prostřednictvím útvarů ministerstva zdravotnictví k 1. lednu 2010 zvýšila svůj upsaný základní kapitál ve VšZP. Toto zvýšení základního kapitálu představovalo přibližně 65,1 mil. EUR.
(43)
Podle stěžovatele se zdá, že stát takto jednal s cílem překlenout příjmový deficit VšZP, neboť VšZP se nacházela na hranici platební neschopnosti. Stěžovatel rovněž tvrdí, že stát neměl nejmenší naději, že se mu v přiměřeném časovém rámci podaří dosáhnout návratnosti své investice, zejména vzhledem ke skutečnosti, že Slovensko právě zavedlo zákon, jímž se zdravotním pojišťovnám neumožňovalo rozdělovat zisk.
(44)
Podle slovenských orgánů se toto zvýšení základního kapitálu VšZP v roce 2010 uskutečnilo s cílem odstranit vlivy finanční krize a podpořit VšZP v odolávání tlaku, jejž vyvolávalo zvyšování míry zadlužení při rostoucí poptávce po zdravotní péči.
3.5. SYSTÉM VYROVNÁVÁNÍ RIZIK (RES)
(45)
V průběhu předběžného posouzení Komise též zjistila, že financování zdravotních pojišťoven ve Slovenské republice zahrnuje i mechanismus sdružování a úpravy rizik - systém vyrovnávání rizik (RES).
(46)
Systém RES (31) je v plné míře uplatňován na všechny zdravotní pojišťovny, které ve Slovenské republice poskytují povinné zdravotní pojištění. Vzhledem k tomu, že příspěvky na povinné zdravotní pojištění vybírají zdravotní pojišťovny přímo od zaměstnavatelů, samostatně výdělečně činných osob, samoplátců (dobrovolně nezaměstnaných), státu a plátců dividend, je rozdělení příjmů a výdajů mezi zdravotní pojišťovny nerovnoměrné, a to z důvodu odlišné skladby jejich pojištěnců. Ve snaze snížit finanční zátěž zdravotních pojišťoven s rizikovějším pojistným kmenem a snížit potenciál pro výběr rizik jsou příspěvky mezi zdravotní pojišťovny rozdělovány pomocí systému RES, a to na základě výpočtu, jejž stanoví ÚDZS (32). Kritérii, která jsou v rámci systému vyrovnávání rizik uplatňována, jsou věk, pohlaví a od roku 2010 též stav ekonomické aktivity pojištěnce.
(47)
Slovenské orgány nepokládají systém RES za formu státní podpory, ale spíše za záležitost vyrovnávání prostředků v souladu s příslušnými kritérii systému RES pro pojištěnce; jedná se tedy o případ solidarity mezi pojištěnci, a proto nejde o státní podporu.
3.6. PŘEVOD POJISTNÝCH KMENŮ NA POJIŠŤOVNY SZP A VšZP
(48)
Dalším opatřením, na něž byla Komise upozorněna v době, kdy prováděla předběžné posouzení, bylo několik přímých převodů pojistných kmenů. Tyto pojistné kmeny byly převáděny z jiných zdravotních pojišťoven, jež byly postupně rušeny s likvidací, na SZP a VšZP (převeden byl zejména pojistný kmen společnosti Družstevná zdravotná poisťovňa (DZP) na VšZP a pojistný kmen společnosti Evropská zdravotná poisťovňa (EZP) na SZP). K těmto převodům docházelo za současné intervence státu.
(49)
Podle pojišťovny Dôvera byly pojistné kmeny EZP převedeny přímo na SZP, přestože na trhu byly další subjekty, které o ně projevily zájem; omezení a podmínky převodu přitom nebyly jasné.
(50)
Slovenská republika tvrdí, že rozhodnutí ÚDZS převést pojistný kmen pojišťovny EZP na SZP bez protiplnění je v souladu s ustanoveními zákona č. 581/2004 Z. z. a že bylo zachováno právo pojištěnců na výběr zdravotní pojišťovny. Slovenské orgány tvrdí, že zájem o tento pojistný kmen sice projevily i další pojišťovny, avšak za podmínek, které by nepřiměřeně prodloužily postup likvidace. Navíc vzhledem k tomu, že se převod pojistných kmenů podle slovenských orgánů týkal všech pohledávek a všech závazků likvidovaných pojišťoven, nezískaly jím přebírající pojišťovny VšZP a SZP žádnou výhodu.
4. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(51)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti o určení hospodářské či nehospodářské povahy dotčené činnosti. Uvedla, že se zřetelem ke specifikům předmětné věci mohly SZP/VšZP, jakož i ostatní společnosti, jež ve Slovenské republice nabízejí zdravotní pojištění v rámci povinného systému, vykonávat od 1. ledna 2005 hospodářskou činnost. Domnívala se, že kombinace hospodářských a nehospodářských znaků systému povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice vyžadovala, aby byla provedena hloubková analýza jednotlivých prvků a jejich příslušného významu v rámci systému. Cílem této analýzy mělo být určit, zda má být činnost povinného zdravotního pojištění při způsobu její organizace a výkonu ve Slovenské republice považována za činnost hospodářské (od 1. ledna 2005), nebo nehospodářské povahy.
(52)
Komise též uvedla, že bude-li nutno tuto činnost považovat za činnost hospodářské povahy, neměla by k dispozici dostatek informací k určení toho, zda zkoumaná opatření poskytla pojišťovnám SZP a VšZP selektivní výhodu.
(53)
Komise dospěla k závěru, že v tomto stadiu nemůže vyloučit existenci státní podpory, a to při absenci konkrétních argumentů či jasných indikací, pokud jde o jejich slučitelnost s vnitřním trhem. Komise následně vyjádřila pochybnosti, zda by bylo možno tato opatření považovat za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 106 odst. 2 nebo čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud dospěje k závěru, že tato opatření lze považovat za státní podporu.
(54)
V této souvislosti Komise uvedla, že konečný závěr týkající se otázky, zda výkon povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice skutečně je činností hospodářské, nebo nehospodářské povahy, zda opatření státu splňují všechny ostatní podmínky k tomu, aby představovala státní podporu, a pokud ano, zda jsou slučitelná s vnitřním trhem, lze vyvodit až v závěrečném rozhodnutí. Toto rozhodnutí může Komise přijmout až po dokončení formálního vyšetřovacího řízení a po shromáždění a důkladném posouzení všech dostupných informací (včetně dalších připomínek členského státu a třetích stran).
5. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(55)
Komisi byly doručeny tyto připomínky zúčastněných třetích stran, jejichž shrnutí je uvedeno dále:
5.1. DÔVERA
(56)
V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení pojišťovna Dôvera jako stěžovatel poskytla doplňující informace o systému zdravotního pojištění a doplňující zdůvodnění, a to především s cílem podpořit své tvrzení, že SZP/VšZP jsou podniky, na něž se vztahuje právo hospodářské soutěže, a že měly prospěch z neslučitelné státní podpory.
(57)
Pojišťovna Dôvera upozorňuje na to, že SZP/VšZP konkurují soukromým zdravotním pojišťovnám, nabízejí tytéž služby a současně se snaží dosahovat zisku; pojišťovna se přitom odvolává na své předcházející dopisy o hospodářské povaze činnosti a na nedávnou judikaturu Soudního dvora (33). V této souvislosti pojišťovna Dôvera tvrdí, že vícero prvků předložených Slovenskou republikou, uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení a poukazujících na nehospodářskou povahu činností SZP/VšZP, neobstojí ve zkoumání. Podle pojišťovny Dôvera se mělo reformou v letech 2004-2005 vytvořit konkurenční tržní prostředí a tato skutečnost byla uznána a potvrzena slovenskou justicí (tj. Ústavním soudem Slovenské republiky), jakož i samotnými slovenskými orgány. Pojišťovna Dôvera v této souvislosti upozorňuje i na skutečnost, že poskytovatelé pojištění soutěží o poskytovatele zdravotní péče prostřednictvím selektivních smluv a jednání o cenách a kvalitě služeb, a poukazuje na marketingové kampaně zdravotních pojišťoven zaměřené na udržení a přilákání klientů. Pojišťovna Dôvera dále odmítá tvrzení o výlučně sociální povaze systému. Poukazuje na možnost poskytovatelů zdravotního pojištění dosahovat zisků a rozdělovat je a na ochotu soukromých investorů investovat do subjektů působících ve slovenském odvětví povinného zdravotního pojištění.
(58)
Odvolávajíce se na své předcházející dopisy zaslané Komisi před vydáním rozhodnutí o zahájení řízení pojišťovna Dôvera dále tvrdí, že všechna opatření uvedená v daném rozhodnutí by měla být pokládána za neoprávněnou podporu, neboť byly naplněny všechny další prvky čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle jejího názoru jednání Slovenské republiky v souvislosti se zvýšením základního kapitálu SZP v roce 2006 a VšZP v roce 2010 nelze považovat za jednání investora v tržním hospodářství. Pojišťovna Dôvera též tvrdí, že Slovenská republika činila mezi SZP/VšZP a soukromými pojišťovnami rozdíly, a to příznivějším zacházením se SZP v rámci oddlužování v letech 2003-2005, jakož i zavedením dvou nových kritérií do systému vyrovnávání rizik v letech 2009 a 2012. Pokud jde o převod pojistných kmenů, zaměřuje se pojišťovna Dôvera ve svých připomínkách na převod pojistného kmene pojišťovny EZP, neboť k předchozímu převodu pojistného kmene na VšZP nemá informace. V této souvislosti tvrdí, že slovenské orgány mohly Komisi poskytnout chybné informace o příslušném právním rámci týkajícím se tohoto převodu pojistného kmene.
(59)
Pojišťovna Dôvera tvrdí, že slovenské orgány neprokázaly, že poskytování povinného zdravotního pojištění je službou všeobecného zájmu, a tedy zpochybňuje samotný základ analýzy podle judikatury ve věci Altmark (34) a balíčku Komise týkajícího se služeb obecného hospodářského zájmu.
5.2. POJIŠŤOVNA UNION
(60)
Připomínky pojišťovny Union - dalšího soukromého konkurenta SZP/VšZP - k rozhodnutí o zahájení řízení se obecně shodují s připomínkami pojišťovny Dôvera s tím, že podle těchto připomínek jsou pojišťovny SZP a VšZP podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pojišťovna Union tvrdí, že pět ze šesti opatření popsaných v oddíle 3 tohoto rozhodnutí představuje státní podporu a je neslučitelných s vnitřním trhem. Pokud jde o šesté opatření, tedy systém RES, pojišťovna Union tvrdí, že by mohlo potenciálně splňovat podmínky judikatury ve věci Altmark, pokud jde o kompenzaci za služby ve veřejném zájmu, nebo by mohlo být slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy, což si žádá další posouzení jeho možného diskriminačního přístupu ve prospěch čistého příjemce systému RES, tedy ve prospěch SZP/VšZP.
5.3. HPI, INEKO A ZZP
(61)
Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení od dalších tří třetích stran, tj. organizace HPI, institutu INEKO a sdružení ZZP, značně podporují stanovisko stěžovatele, pojišťovny Dôvera, a pojišťovny Union, podle něhož má předmětná činnost hospodářskou povahu a opatření jsou státní podporou spočívající v poskytnutí selektivní výhody pojišťovně SZP/VšZP. Tyto třetí strany jsou přitom přesvědčeny, že poskytovatelé zdravotního pojištění působí v konkurenčním prostředí (a k přilákání klientů používají různé způsoby), a tvrdí, že stát svým státním zdravotním pojišťovnám poskytl přednostní zacházení.
6. PŘIPOMÍNKY K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ A PŘEDLOŽENÍ DALŠÍCH INFORMACÍ SLOVENSKOU REPUBLIKOU
(62)
Slovenská republika předložila své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení a připomínky k vyjádření třetích stran.
(63)
Slovenské orgány ve svých připomínkách poskytly vysvětlení a další argumenty k podpoře svého stanoviska, že na systém povinného zdravotního pojištění se nevztahují pravidla hospodářské soutěže, neboť tento systém nepředstavuje hospodářskou činnost. Tyto orgány tvrdí, že slovenské povinné zdravotní pojištění nelze považovat za hospodářskou činnost v souladu s ustálenou judikaturou Soudního dvora (35), a to zejména z těchto důvodů:
a)
systém má sociální cíl,
b)
systém je založen na solidaritě, zejména vzhledem k těmto skutečnostem:
i)
povinný vstup do systému pro slovenské rezidenty,
ii)
všichni pojištěnci mají zaručenu stejnou minimální úroveň plnění,
iii)
příspěvky nesouvisí s plněními pro jednotlivce, neboť jsou pevně stanoveny zákonem (neexistuje hospodářská soutěž v souvislosti s cenami),
iv)
mezi pojištěnci existuje solidarita v souvislosti s rizikem - systém RES a společná tarifikace,
c)
existuje podrobný regulační rámec, na nějž dohlíží stát: postavení, práva a povinnosti všech zdravotních pojišťoven jsou stanoveny zákonem.
(64)
Slovenská republika vyvrací domněnku, že z důvodu legislativních změn v roce 2005 se slovenský systém zdravotnictví změnil na systém obchodní, a tvrdí, že systém nikdy nepřišel o svou veřejnou, nehospodářskou povahu. Upozorňuje též na skutečnost, že slovenský systém zdravotního pojištění je součástí systému sociálního zabezpečení, a poukazuje na pravomoci členských států podle čl. 168 odst. 7 Smlouvy týkající se organizace a poskytování služeb zdravotní péče.
(65)
Slovenské orgány dále uvádějí, že reformou zdravotního pojištění nebylo veřejné zdravotní pojištění nahrazeno soukromým zdravotním pojištěním a že soukromým poskytovatelům pojištění se neotevřelo krytí žádného rizika týkajícího se zákonného sociálního zabezpečení. Podle Slovenské republiky bylo hlavním cílem reformy odvětví zdravotnictví nastavit přesná pravidla nakládání s finančními prostředky přidělenými na zdravotnictví s tím, že jako vhodný způsob nastavení těchto pravidel se jevila reorganizace všech stávajících zdravotních pojišťoven na akciové společnosti s jasně vymezenými účetními pravidly, jež měla proběhnout do 30. září 2005. Slovenské orgány se domnívají, že všichni poskytovatelé zdravotního pojištění ve Slovenské republice jsou zapojeni do hospodaření s veřejnými finančními prostředky, jež jim byly svěřeny v rámci systému veřejného zdravotního pojištění.
(66)
Podle slovenských orgánů by skutečnost, že slovenský systém povinného zdravotního pojištění umožňuje omezený stupeň hospodářské soutěže v oblasti kvality, bylo možno vnímat jako prvek, který podněcuje zdravotní pojišťovny, aby ekonomicky fungovaly v souladu se zásadami řádného hospodaření v zájmu správného fungování systému, ne však jako prvek, jenž by mohl ovlivnit nehospodářskou povahu systému zdravotního pojištění jako celku.
(67)
Slovenské orgány též vysvětlily, že finanční prostředky shromážděné a rozdělované v rámci struktury slovenského systému veřejného zdravotního pojištění prostřednictvím zdravotních pojišťoven představují celkové množství příspěvků veřejného zdravotního pojištění, které jsou podle zákona povinné, a proto jsou součástí veřejných financí Slovenska. Všechny zdravotní pojišťovny jsou proto pověřeny úkolem hospodařit s veřejnými finančními prostředky vybranými od veřejnosti v souladu s příslušnými právními předpisy s cílem použít tyto prostředky na úhradu zdravotní péče.
(68)
Na podporu svého tvrzení slovenské orgány dále připomněly, že i po zrušení zákazu rozdělovat zisk v roce 2011 se pozměňujícím zákonem č. 250/2011 zdravotním pojišťovnám povolilo dosahovat zisku jen za přesně vymezených podmínek, tj.:
a)
zavedení daně ze zisků zdravotních pojišťoven,
b)
povinné použití zisku na tvorbu rezervního fondu nejméně do výše 20 % splaceného základního kapitálu pojišťovny (rezervní fond lze použít jen na úhradu ztráty dané pojišťovny),
c)
povinná tvorba technických rezerv na úhradu plánované zdravotní péče pro pojištěnce zařazené na seznamy čekatelů (v důsledku toho zdravotní pojišťovny nemohou dosahovat zisku na úkor svých klientů tím, že je zařadí na seznamy čekatelů namísto toho, aby rychle uhradily jejich zdravotní péči; uvedená skutečnost je podstatná z hlediska souladu se všeobecně uznávanými účetními zásadami v oblasti zdravotního pojištění).
(69)
V této souvislosti slovenské orgány poskytly vysvětlení, že když VšZP vykázala přebytek, vytvořila fond zdravotní péče na úhradu využívání zdravotní péče a financování mimořádně nákladné zdravotní péče hrazené z veřejného zdravotního pojištění. Mimoto v letech, kdy pojišťovna VšZP vykázala přebytek, byla část z něj přidělena do zákonného rezervního fondu, který byl později použit na snížení akumulovaných ztrát. Podle slovenských orgánů tedy státní zdravotní pojišťovny akcionářům nikdy nevyplatily žádný zisk, jehož dosáhly.
(70)
V této souvislosti Slovenská republika poukazuje i na další omezení zdravotních pojišťoven týkající se skutečnosti, že pojišťovny si mohou půjčovat finanční prostředky jen podle ustanovení zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlech veřejné správy a na základě předchozího souhlasu ÚDZS.
(71)
K další podpoře svého tvrzení, že se na činnost v oblasti povinného zdravotního pojištění nevztahují pravidla hospodářské soutěže, orgány upozornily i na vyšetřování Protimonopolního úřadu Slovenské republiky z roku 2009. Při tomto vyšetřování se zjistilo, že jsou činnosti zdravotních pojišťoven vykonávány v rámci systému, jenž se vyznačuje vysokou měrou solidarity a v němž je zdravotní péče poskytována bezplatně, a že jsou podstatné prvky těchto činností regulovány státem, takže činnosti, jež zdravotní pojišťovny vykonávají při poskytování veřejného zdravotního pojištění, nelze považovat za hospodářskou činnost podniků, která narušuje hospodářskou soutěž. Proto se podle Protimonopolního úřadu Slovenské republiky slovenský zákon o hospodářské soutěži nevztahuje na činnosti zdravotních pojišťoven vykonávané při poskytování veřejného zdravotního pojištění (36).
(72)
Slovenské orgány též vysvětlily, že v roce 2011 Ústavní soud vyhlásil, že zákaz rozdělování zisku z roku 2007 byl protiústavní, neboť jím byla narušena slovenská ústavní práva v oblasti vlastnictví, avšak nesouhlasil s názorem, že jsou zákonem o zdravotních pojišťovnách omezovány zásady tržního hospodářství. Poukazují dále na skutečnost, že Ústavní soud mimoto v této souvislosti poznamenal, že právní předpisy v oblasti zdravotního pojištění, jimiž je vyloučen nebo významně omezen vliv nástrojů tržního hospodářství, a jimiž je tudíž narušena hospodářská soutěž, jsou z hlediska ústavy přijatelné.
(73)
Kromě tvrzení, že činnost povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice nespadá do oblasti působnosti pravidel hospodářské soutěže, slovenské orgány tvrdí, že opatření nesplňují další kritéria státní podpory podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V této souvislosti tvrdí, že kapitálové injekce z let 2006 a 2009 nepředstavovaly podporu, neboť při nich byla dodržena zásada investora v tržním hospodářství. Dále odmítají tvrzení, že došlo k neopodstatněnému diskriminačnímu zacházení v rámci oddlužování ze strany společnosti Veriteľ a. s., a trvají na tom, že VšZP nebyla v roce 2006 udělena žádná dotace a že při této operaci šlo spíše o běžnou úhradu existujících nesporných závazků státem. Slovenské orgány poskytly další podrobnosti o převodech pojistného kmene DZP na VšZP a pojistného kmene EZP na SZP a tvrdí, že ani tyto převody neposkytly SZP/VšZP selektivní výhodu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Poskytly i další informace o systému RES, vysvětlily zejména způsob, jakým se v letech 2006 až 2012 (měsíčně a ročně) rozdělovaly příspěvky, a tvrdily, že ani toto opatření nepředstavuje státní podporu, neboť jsou jeho prostřednictvím vyrovnávána rizika, jež jsou součástí systému z důvodu existence jednotných sazeb příspěvků pro všechny skupiny pojištěnců s různým stupněm rizika.
(74)
Slovenské orgány věnovaly své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení obhajobě svého stanoviska, že SZP/VšZP z důvodu neexistence hospodářské činnosti nepředstavují podniky a že předmětná opatření jsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, že neposkytla SZP/VšZP výhodu, a že tedy nepředstavují podporu. Nepovažovaly tudíž za potřebné předkládat argumenty týkající se slučitelnosti údajných opatření podpory.
7. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
(75)
V čl. 107 odst. 1 SFEU se stanoví: „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, […].“
(76)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU se pravidla státní podpory stanovená ve SFEU uplatní pouze v případě, je-li příjemcem podpory „podnik“. V judikatuře Soudního dvora Evropské unie se podnik pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy vymezuje jako jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost nezávisle na jeho právním postavení či způsobu jeho financování (37). Označení konkrétního subjektu za podnik tedy závisí plně na tom, má-li jeho činnost povahu hospodářskou, nebo nehospodářskou.
(77)
Jak bylo vysvětleno v rozhodnutí o zahájení řízení, otázka, zdali opatření přijatá ve prospěch SZP/VšZP představují státní podporu, tedy závisí v prvé řadě na tom, zda a do jaké míry SZP/VšZP při působení v rámci systému povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice jednají jako podniky, neboť by mohly být považovány za subjekty uskutečňující hospodářskou činnost, jak je vymezeno v judikatuře.
(78)
Podle Soudního dvora Evropské unie je za hospodářskou činnost považována činnost spočívající v nabízení výrobků a/nebo služeb na daném trhu (38). Otázka, zda pro určité služby existuje trh, může v této souvislosti záviset na způsobu, jakým jsou tyto služby organizovány v dotyčném členském státě (39). Pravidla státní podpory se použijí pouze tehdy, pokud je určitá činnost vykonávána v tržním prostředí. Hospodářská povaha služeb stejného druhu se proto může v jednotlivých členských státech lišit. S ohledem na politickou volbu či hospodářský vývoj se kromě toho může označení dané služby časem změnit. Činnost, která dnes tržní činnost nepředstavuje, se jí v budoucnu může stát, a naopak (40).
(79)
Pokud jde o poskytování zdravotní péče, zařazení systémů zdravotní péče mezi systémy zahrnující hospodářskou činnost závisí na politických a hospodářských specifikách a na jejich konkrétní podobě a struktuře v dotčeném členském státě. Judikatura Soudního dvora Evropské unie v podstatě rozlišuje mezi systémy založenými na zásadě solidarity a systémy hospodářskými (41).
(80)
K určení toho, zda je systém sociálního zabezpečení založen na solidaritě, a tudíž nezahrnuje hospodářskou činnost, používá judikatura Soudního dvora Evropské unie soubor kritérií. V této souvislosti může být relevantní vícero faktorů: i) zda je účast v systému povinná (42); ii) zda má systém výhradně sociální účel (43); iii) zda je systém neziskový (44); iv) zda jsou plnění nezávislá na odvedených příspěvcích (45); v) zda výše plnění není nutně úměrná výši příjmů pojištěnců (46) a vi) zda na systém dohlíží stát (47).
(81)
Na rozdíl od systémů založených na solidaritě se systémy hospodářské obvykle vyznačují: i) nepovinným členstvím (48); ii) uplatňováním zásady kapitalizace, tj. závislostí nároků na odvedených příspěvcích a finančních výsledcích systému (49); iii) orientací na dosahování zisku (50) a iv) poskytováním doplňkového plnění v porovnání se základním systémem (51).
(82)
V případě určitých systémů dochází ke kombinaci prvků obou kategorií (systému založeného na solidaritě a systému hospodářského) (52), takže aby bylo možné určit, zda má konkrétní systém hospodářskou, anebo nehospodářskou povahu, musí Komise v rámci daného systému ověřit přítomnost každého z jednotlivých prvků uvedených ve dvou předchozích bodech odůvodnění a musí posoudit význam těchto prvků (53).
(83)
Konečné určení toho, zda je poskytování služeb povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice nehospodářskou, nebo hospodářskou činností, tedy bude záviset na důkladné analýze konkrétního způsobu organizace a výkonu této činnosti v daném členském státě, a bude tudíž pro systém povinného zdravotního pojištění v dotčeném členském státě specifické. K této obecné skutečnosti bude Komise přihlížet při posuzování toho, zda sporná opatření údajně poskytnutá SZP/VšZP představují státní podporu jakožto opatření poskytnutá „podniku“ ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(84)
Několik prvků týkajících se převážně fungování tohoto systému a skutečnost, že ústředním prvkem systému je zásada solidarity, poukazují na nehospodářskou povahu slovenského systému zdravotního pojištění, zejména pokud jde o jeho sociální znaky a cíle.
(85)
Za prvé, účast v programu veřejného zdravotního pojištění je ze zákona povinná pro většinu obyvatel Slovenské republiky a služby zdravotní péče hrazené z povinného zdravotního pojištění jsou poskytovány bez ohledu na výši příspěvků, které pojištěnec odvede. Pojištěnec má právo si svobodně vybrat kteroukoli zdravotní pojišťovnu a na základě povinnosti umožnit svobodný vstup ho zdravotní pojišťovna, kterou si vybral, nesmí odmítnout pojistit z důvodu jeho věku, zdravotního stavu či rizika onemocnění (54).
(86)
Za druhé, povinné zdravotní pojištění na Slovensku je založeno na příspěvcích, které jsou pevně stanoveny zákonem ve výši úměrné příjmu pojištěnce a které se nezakládají na rozsahu pojištěného rizika (věk, zdravotní stav, rizika onemocnění pojištěnce). Mezi výší příspěvků odvedených jednotlivcem do systému a výší jím pobíraného plnění ze systému navíc neexistuje přímá souvislost. Z tohoto důvodu nemají pojišťovny možnost ovlivnit ani výši příspěvků, ani minimální úroveň krytí, na niž mají pojištěnci nárok, neboť tyto parametry stanoví vnitrostátní právní předpisy.
(87)
Za třetí, všichni pojištěnci mají zákonem zaručenu stejnou základní úroveň plnění, která je ve skutečnosti velmi vysoká, neboť pokrývá téměř všechny úkony zdravotní péče poskytované na území Slovenské republiky. To znamená, že prostřednictvím systému povinného zdravotního pojištění je poskytována prakticky veškerá zdravotní péče (55). Prostřednictvím systému RES je ve Slovenské republice zaručeno sdílení pojistných rizik, čímž je solidarita ještě více posílena. Slovenský systém navíc stanoví zásadu společné tarifikace, takže pojišťovatelé nemohou stanovovat různou výši pojistného v závislosti na pojistném riziku. Současně jsou prostřednictvím vyrovnávání rizik částečně kompenzováni ti pojišťovatelé, kteří mají v pojistném kmeni rizikovější demografický profil. K této kompenzaci dochází přerozdělováním prostředků od pojišťovatelů, kteří hradí méně, než činí průměrná výše plnění, ve prospěch pojišťovatelů, kteří svým pojištěncům hradí více, než činí tato průměrná výše (56).
(88)
Kromě uvedeného sociálního a solidárního charakteru Komise připomíná, že organizace a výkon povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice probíhají v souladu se silným regulačním rámcem: postavení, práva a povinnosti všech zdravotních pojišťoven jsou určeny v zákonech, jimiž jsou stanoveny podrobné podmínky, a zdravotní pojišťovny působí pod přísným dohledem státu (57).
(89)
Na základě této charakteristiky dospěla Komise k závěru, že slovenský systém povinného zdravotního pojištění nemá hospodářskou povahu, a že SZP/VšZP tudíž nelze pokládat za „podnik“ ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (58).
(90)
Komise uznává, že určité znaky slovenského systému povinného zdravotního pojištění by mohly naznačovat hospodářskou povahu činností vykonávaných v jeho rámci: i) přítomnost několika (veřejných a soukromých) poskytovatelů pojištění v odvětví povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice; ii) určitý stupeň hospodářské soutěže mezi těmito poskytovateli zdravotního pojištění, kteří iii) vykonávají činnost orientovanou na dosahování zisku, a iv) skutečnost, že Ústavní soud Slovenské republiky označil tuto činnost za otevřenou hospodářské soutěži. Komise se však domnívá, že přítomnost těchto znaků nezpochybňuje její závěr, že povinné zdravotní pojištění ve Slovenské republice představuje nehospodářskou činnost.
(91)
Za prvé, Komise konstatuje, že existence několika (veřejných a soukromých) subjektů působících v odvětví povinného zdravotního pojištění sama o sobě nepoukazuje na hospodářskou povahu jejich činností v systému, v němž - jako bylo vysvětleno v 85. až 87. bodě odůvodnění - převládají sociální znaky a cíle systému, v němž ústředním prvkem fungování systému je zásada solidarity a v němž je státní dohled nad tímto systémem přísný. Takovýto výklad by přisoudil nepřiměřený význam spíše organizačním opatřením, která si vybral členský stát při řízení části svého systému sociálního zabezpečení, nežli podstatě daného systému (59).
(92)
Za druhé, z judikatury Soudního dvora Evropské unie vyplývá, že ani existence prostoru pro hospodářskou soutěž v systému zdravotního pojištění, ani skutečně fungující hospodářská soutěž, i kdyby její existence byla záměrem zákonodárce a i kdyby ji potvrdily soudy, nemusí nutně poukazovat na hospodářskou povahu dotčené činnosti. Soudní dvůr Evropské unie objasnil, že pro určení toho, zda povaha činností vykonávaných v rámci zákonného systému zdravotního pojištění - který podobně jako slovenský systém poskytuje určitý prostor pro hospodářskou soutěž - je hospodářská, nebo nehospodářská, jsou rozhodujícími prvky: povaha a úroveň této hospodářské soutěže, okolnosti, za nichž se tato hospodářská soutěž uskutečňuje, a přítomnost a význam dalších důležitých faktorů (60). V tomto případě není dovolen onen druh hospodářské soutěže, který je pro spotřebitele nejzajímavější, totiž cenová soutěž v oblasti výše příspěvků, neboť poskytovatelé zdravotního pojištění ve Slovenské republice nemohou měnit výši těchto příspěvků, která je pevně stanovena zákonem. Prostor pro soutěž v oblasti kvality je navíc poměrně omezený, neboť ve slovenském systému povinného zdravotního pojištění se počítá s velmi širokým spektrem zákonných plnění, která jsou stejná pro všechny pojištěnce, v důsledku čehož zůstává jen malý prostor pro poskytovatele pojištění, v němž mohou soutěžit o klienty na základě nabídky doplňkových (bezplatných) plnění. Poskytovatelé zdravotního pojištění si navzájem nekonkurují, neboť nemají žádnou možnost ovlivňovat ani tato zákonná plnění, ani poskytování povinných zákonných plnění v souvislosti se zdravotní péčí, které je jejich hlavní funkcí.
(93)
Za třetí, Komise se domnívá, že nehospodářskou povahu činnosti povinného zdravotního pojištění neovlivňuje skutečnost, že si zdravotní pojišťovny konkurují v oblasti kvality a v oblasti efektivního obstarávání nákupem kvalitních služeb zdravotní péče a souvisejících služeb od poskytovatelů za konkurenční ceny. Zdravotní pojišťovny tak prostřednictvím činnosti, kterou lze oddělit od jejich smluv s pojištěnci v rámci povinného zdravotního pojištění, obstarávají vstupy nutné k tomu, aby mohly plnit svou úlohu v tomto systému. Z judikatury Soudního dvora Evropské unie vyplývá, že má-li systém povinného zdravotního pojištění s ohledem na své základní znaky nehospodářskou povahu, pak má nehospodářskou povahu rovněž obstarávání vstupů potřebných k fungování tohoto systému (61).
(94)
Za čtvrté, skutečnost, že podle právních předpisů v oblasti povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice je poskytovatelům zdravotního pojištění umožněno dosahovat zisků a rozdělovat jejich část svým akcionářům, nemění nehospodářskou povahu jejich činností, neboť je vykonávají v systému, v němž je výrazná přítomnost všech uvedených znaků naznačujících nehospodářskou povahu činností. Skutečnost, že poskytovatelé zdravotního pojištění mohou dosahovat zisků a část z nich rozdělovat, nemůže sama o sobě zvrátit převahu sociálních znaků a cílů systému, změnit jeho ústřední úlohu, kterou je zásada solidarity, ani se dotknout striktní míry regulace a dohledu státu, za nichž funguje. Komise v souvislosti s touto státní regulací připomíná, že je možnost dosahovat zisků a tyto zisky používat a rozdělovat omezena, mj. zákonnými povinnostmi, které pojišťovnám ve Slovenské republice ukládá stát a jejichž účelem je zabezpečit životaschopnost a kontinuitu povinného zdravotního pojištění se všemi jeho převládajícími sociálními a solidárními cíli (62). Svoboda dosahovat zisků a tyto zisky používat a rozdělovat je tedy v odvětví povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice podstatně omezenější než v běžných obchodních odvětvích a je podřízena dosažení sociálních a solidárních cílů.
(95)
S ohledem na omezenou hospodářskou soutěž, jež byla do systému povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice zavedena (v podobě omezené hospodářské soutěže v oblasti kvality s tím, že neprobíhá žádná cenová soutěž), a s ohledem na omezený způsob dosahování a používaní zisků nepředstavují prvky hospodářské soutěže a zaměření na zisk, které jsou ve slovenském systému povinného zdravotního pojištění přítomny, zpochybnění převládajících sociálních, solidárních a regulačních znaků, které svědčí o nehospodářské povaze činností vykonávaných v rámci tohoto systému ze strany zdravotních pojišťoven. Prvky hospodářské soutěže a zaměření na zisk, které jsou ve slovenském systému povinného zdravotního pojištění přítomny, by měly být považovány spíše za prvky určené ke sledování hlavního cíle, jímž je motivovat pojišťovny k tomu, aby svou činnost vykonávaly v souladu se zásadami řádného hospodaření v zájmu řádného fungování daného systému sociálního zabezpečení, tedy za prvky, jež takto zabezpečují dosažení sociálních a solidárních cílů systému (63).
(96)
Skutečnost, že Ústavní soud Slovenské republiky (při posuzování možného porušení práva podnikat, jež zaručuje Ústava Slovenské republiky) označil slovenský systém povinného zdravotního pojištění za oblast „zahrnutou do sféry hospodářské soutěže“, podle názoru Komise neznamená, že jsou v tomto systému vykonávány činnosti hospodářské povahy ve smyslu pravidel státní podpory. Ústavní soud Slovenské republiky byl totiž v uvedeném případě požádán, aby přezkoumal, zda byl legislativní zákaz rozdělování zisku zdravotních pojišťoven z roku 2007 v souladu s Ústavou Slovenské republiky (porušení vlastnického práva, práva na ochranu majetku a práva podnikat) a zda byl slučitelný s články 18, 49, 54 a 63 Smlouvy, a to bez přihlédnutí k právním předpisům EÚ o hospodářské soutěži a k pravidlům státní podpory. Ústavní soud Slovenské republiky rozhodl, že tento zákaz porušuje Ústavu Slovenské republiky, a proto neexistoval důvod diskutovat o podstatných prvcích pravidel vnitřního trhu EU nebo rozhodnout, zda byla tato pravidla porušena.
(97)
S ohledem na uvedené skutečnosti, na zvláštnosti předmětného případu a na přítomnost a význam důležitých ukazatelů nelze činnost povinného zdravotního pojištění organizovanou a vykonávanou ve Slovenské republice považovat za hospodářskou činnost.
(98)
S ohledem na uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že SZP/VšZP jakožto příjemce sporných opatření nelze považovat za podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a že tedy tato opatření nemají za následek poskytnutí státní podpory ve smyslu uvedeného ustanovení.
(99)
Není tedy dána potřeba zkoumat další podmínky týkající se existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU ani posuzovat slučitelnost sporných opatření.
8. ZÁVĚR
(100)
Vzhledem k uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že sporná opatření nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Následující opatření, jež Slovenská republika poskytla společnosti Spoločná zdravotná poisťovňa a.s. (SZP) a/nebo společnosti Všeobecná zdravotná poisťovňa a.s. (VšZP), nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
zvýšení základního kapitálu SZP o 450 mil. SKK, jež bylo provedeno v období mezi 28. listopadem 2005 a 18. lednem 2006;
b)
splacení dluhu SZP, jež v letech 2003 až 2006 provedla společnost Veriteľ a.s.;
c)
dotace poskytnutá SZP ministerstvem zdravotnictví v roce 2006;
d)
zvýšení základního kapitálu VšZP o 65,1 mil. EUR k 1. lednu 2010;
e)
systém vyrovnávání rizik zřízený na základě části 3 zákona č. 580/2004 z. z.; a
f)
převod pojistných kmenů zrušených zdravotních pojišťoven, zejména pojistného kmene společnosti Družstevná zdravotná poisťovňa na VšZP a pojistného kmene společnosti Evropská zdravotná poisťovňa, na SZP.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Slovenské republice.
V Bruselu dne 15. října 2014
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/248
tal-15 ta' Ottubru 2014
dwar il-miżuri SA.23008 (2013/C) (ex 2013/NN) implimentati mir-Repubblika Slovakka għal Spoločná zdravotná poisťovňa, a.s (SZP) u Všeobecná zdravotná poisťovňa, a. s. (VZP)
(notifikata bid-dokument C(2014)7277)
(It-test Slovakk biss huwa awtentiku)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (minn hawnhekk 'il quddiem: “TFUE”), u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet iċċitati hawn fuq (1),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Fit-2 ta' April 2007, il-Kummissjoni rċeviet ilment mill-assiguratur tas-saħħa privat Dôvera zdravotná poisťovňa, a.s (“Dôvera” jew “l-ilmentatur”) dwar allegata miżura ta' għajnuna mill-Istat lill-assiguratur tas-saħħa tal-Istat, Spoločná zdravotná poisťovňa, a.s (“SZP”), fil-forma ta' żieda ta' SKK 450 miljun (madwar EUR 15-il miljun) fis-26 ta' Jannar 2006 fil-kapital irreġistrat tiegħu.
(2)
Il-Kummissjoni bagħtet talba għall-informazzjoni lir-Repubblika Slovakka fil-21 ta' Awwissu 2009. Wara estensjoni tal-iskadenza sabiex iwieġbu, l-awtoritajiet Slovakki pprovdew l-informazzjoni mitluba permezz tas-sottomissjoni tagħhom datata 24 ta' Settembru 2009.
(3)
B'ittra tas-26 ta' Frar 2010, il-Kummissjoni talbet lir-Repubblika Slovakka sabiex tipprovdi aktar informazzjoni dwar din l-injezzjoni ta' kapital u talbet kjarifiki rigward l-Iskema ta' Ugwalizzazzjoni tar-Riskju (RES) Slovakka, miżura oħra li tista' possibbilment tiġi kklassifikata bħala għajnuna mill-Istat. B'ittra tal-25 ta' Marzu 2010, l-awtoritajiet Slovakki talbu estensjoni tal-iskadenza sabiex iwieġbu għal din it-talba, li kienet aċċettata mill-Kummissjoni b'ittra tal-31 ta' Marzu 2010. Wara li fis-16 ta' Ġunju 2010 l-Kummissjoni kienet fakkret lir-Repubblika Slovakka sabiex tissottometti l-informazzjoni, l-awtoritajiet Slovakki wieġbu għal din it-talba b'ittra tad-9 ta' Lulju 2010. Kif mitlub mill-Kummissjoni fl-ittra tagħha tal-4 ta' Novembru 2010, ir-Repubblika Slovakka ssottomettiet verżjoni mhux kunfidenzjali ta' dik it-tweġiba fit-3 ta' Diċembru 2010.
(4)
Fl-1 ta' Jannar 2010, SZP kienet amalgamata mal-assiguratur tas-saħħa tal-Istat Slovakk l-ieħor, Všeobecná zdravotná poisťovňa, a.s (“VZP”). Mill-1998 sa mill-anqas l-2005, dawn iż-żewġ kumpanniji tal-Istat b'ishma konġunti kienu jirċievu l-portafolji tal-assigurazzjoni ta' kumpanniji oħra tal-assigurazzjoni tas-saħħa.
(5)
F'żewġ laqgħat bejn il-Kummissjoni u Dôvera li saru fl-10 ta' Ottubru 2010 u l-15 ta' Marzu 2011, kienu diskussi s-suġġett tal-ilment u l-funzjonament tas-settur tal-assigurazzjoni tas-saħħa fis-Slovakkja. Fis-sottomissjoni tagħha tal-15 ta' Lulju 2011, Dôvera tat informazzjoni addizzjonali dwar in-natura tas-settur tal-assigurazzjoni tas-saħħa fis-Slovakkja u wessgħet il-kamp ta' applikazzjoni tal-ilment tagħha billi inkludiet tliet miżuri ġodda allegatament mogħtija favur SZP u VZP: (i) il-ħelsien mid-dejn ta' SZP mill-kumpannija tal-Istat Veritel' a.s. fl-2004-2005 permezz ta' żewġ pagamenti ta' EUR 52,7 miljun u EUR 28 miljun; (ii) sussidju ta' EUR 7,6 miljun mogħti fl-2006 lil SZP mill-Ministeru tas-Saħħa u (iii) żieda kapitali ffinanzjata mill-Istat li tammonta għal EUR 65,1 miljun li ngħatat lil VZP fl-1 ta' Jannar 2010. Għalhekk, il-Kummissjoni stiednet lill-awtoritajiet Slovakki sabiex jikkummentaw dwar l-ilment estiż bl-allegazzjonijiet ġodda tiegħu. Wara estensjoni tal-iskadenza sabiex iwieġbu, l-awtoritajiet Slovakki pprovdew il-kummenti tagħhom permezz ta' ittra tal-11 ta' Novembru 2011.
(6)
Wara laqgħa mas-servizzi tal-Kummissjoni fil-15 ta' Diċembru 2011, Dôvera tat aktar informazzjoni dwar in-natura tas-settur tal-assigurazzjoni tas-saħħa b'ittra tas-16 ta' Jannar 2012.
(7)
B'ittra tat-2 ta' Lulju 2013, il-Kummissjoni nnotifikat lir-Repubblika Slovakka li hija kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura ta' investigazzjoni formali stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat (id-“deċiżjoni ta' ftuħ”). Id-deċiżjoni ta' ftuħ kienet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2), fejn din talbet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu kummenti.
(8)
B'ittra tal-24 ta' Lulju 2013, l-awtoritajiet Slovakki talbu estensjoni tad-data ta' skadenza sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ, li kienet aċċettata mill-Kummissjoni b'ittra tat-30 ta' Lulju 2013. B'ittra tas-27 ta' Awwissu 2013, ir-Repubblika Slovakka ssottomettiet l-osservazzjonijiet tagħha dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ.
(9)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ mingħand ħames partijiet terzi: mill-Istitut għar-riformi Ekonomiċi u Soċjali (INEKO) permezz ta' ittra tal-15 ta' Ottubru 2013; mill-Unjin zdravotná poisťovňa, a.s. (“Union Health Insurance”) permezz ta' ittra tal-25 ta' Ottubru 2013; mill-Istitut għall-Politika tas-Saħħa (“HPI”) permezz ta' ittra tat-28 ta' Ottubru 2013; minn Združenie zdravotných poisťovní SR (“ZZP”, l-Assoċjazzjoni tal-Kumpanniji tal-Assigurazzjoni tas-Saħħa fis-Slovakkja) permezz ta' ittra tat-28 ta' Ottubru 2013 u minn Dôvera permezz ta' ittra tal-11 ta' Novembru 2013.
(10)
Dawn il-kummenti ntbagħtu lill-awtoritajiet Slovakki permezz ta' ittri tal-20 ta' Novembru u l-20 ta' Diċembru 2013. Fl-20 ta' Diċembru 2013, l-awtoritajiet Slovakki talbu estensjoni għall-iskadenza sabiex jirrispondu għal dawn il-kummenti sal-31 ta' Jannar 2014, li kienet aċċettata mill-Kummissjoni fl-istess jum. Permezz ta' ittra tad-29 ta' Jannar 2014, is-Slovakkja wieġbet għall-kummenti ppreżentati minn partijiet terzi dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ.
(11)
Fit-2 ta' April 2014, saret laqgħa bejn is-servizzi tal-Kummissjoni u l-awtoritajiet Slovakki.
(12)
Fil-11 ta' April 2014 u l-25 ta' Awwissu 2014, il-Kummissjoni bagħtet talbiet addizzjonali għall-informazzjoni li s-Slovakkja wieġbet għalihom, rispettivament, b'ittra tal-15 ta' Mejju 2014 u tas-27 ta' Awwissu 2014.
2. SFOND
2.1. L-EVOLUZZJONI TAS-SISTEMA TAL-ASSIGURAZZJONI TAS-SAĦĦA OBBLIGATORJA FIS-SLOVAKKJA
(13)
Fl-1994, is-Slovakkja qalbet minn kumpannija unika tal-assigurazzjoni mmexxija mill-Istat għal mudell pluralistiku fejn jistgħu joperaw entitajiet kemm pubbliċi kif ukoll privati. Riforma komprensiva li tinkludi l-Atti Nru 581/2004 u 580/2004, li daħlet fis-seħħ fl-1 ta' Jannar 2005 (ir-“riforma tal-2005”), biddlet ir-regoli għar-ridistribuzzjoni tal-kontribuzzjonijiet miġbura tal-assigurazzjoni tas-saħħa u biddlet il-forma ġuridika tal-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni (kemm tal-Istat kif ukoll privati) minn entitajiet legali sui generis għal kumpanniji b'responsabbiltà limitata inkorporata (jiġifieri kumpanniji b'ishma konġunti bi skop ta' qligħ, skont il-liġi privata). Kienet stabbilita awtorità regolatorja indipendenti, l-Awtorità Slovakka għas-Sorveljanza tas-Saħħa (“HSA”), sabiex toħroġ liċenzji operattivi u biex tissorvelja l-konformità tal-kumpanniji tal-assigurazzjoni mar-regolamenti applikabbli. Bażikament, dawn ir-riformi tfasslu sabiex jikkontribwixxu għal effiċjenza akbar fl-użu tar-riżorsi disponibbli u sabiex iżidu l-kwalità tal-provvediment tal-kura tas-saħħa. (3)
(14)
Fis-Slovakkja, il-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa, pubbliċi u privati, jipprovdu assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja għar-residenti Slovakki. (4) Il-possibbiltà fl-Att Nru 580/2004 li tiġi pprovduta wkoll assigurazzjoni tas-saħħa individwali bħala żieda mal-pakkett bażiku ta' benefiċċji bl-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja baqgħet marġinali, minħabba l-benefiċċji komprensivi ta' kura tas-saħħa koperti bis-sistema obbligatorja. (5) Barra minn hekk, fl-2005, att leġislattiv introduċa l-possibbiltà li l-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa jipprovdu assigurazzjoni tas-saħħa volontarja għal dawk li huma esklużi mill-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja (6).
(15)
Fl-2007, l-Att Nru 530/2007 emenda l-Att Nru 581/2004 u pprojbixxa lill-kumpanniji tal-assigurazzjoni attivi fis-settur tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja milli jħallsu profitti fil-forma ta' dividendi b'effett mill-1 ta' Jannar 2008, u b'hekk impona obbligu ta' riinvestiment tal-bilanċi pożittivi ġġenerati fis-sistema tas-saħħa Slovakka. B'riżultat ta' dan, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa ma kienu permessi li jqassmu l-ebda profitti minn Jannar 2008. Madankollu, fis-26 ta' Jannar 2011, il-Qorti Kostituzzjonali Slovakka ddikjarat il-projbizzjoni fuq id-distribuzzjoni tal-profitti bħala mhux kompatibbli ma' diversi dispożizzjonijiet tal-Kostituzzjoni Slovakka. B'referenza għal din is-Sentenza, f'Lulju 2011, l-awtoritajiet Slovakki emendaw l-Att Nru 530/2007 bl-Att Nru 250/2011 biex jippermettu lill-assiguraturi tas-saħħa jerġgħu jqassmu (lill-azzjonisti tagħhom) l-profitti miksuba mill-attività tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja, soġġett għal ċerti kundizzjonijiet (7). B'riżultat ta' dawn il-bidliet leġislattivi, proċedura ta' ksur fir-rigward tar-restrizzjoni fuq il-ħlas tal-profitt ġiet magħluqa mill-Kummissjoni f'Diċembru 2011. (8)
(16)
Fil-31 ta' Ottubru 2012, l-awtoritajiet Slovakki approvaw pjan ta' proġett għall-istabbiliment ta' sistema mhux għall-profitt unitarja tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fir-Repubblika Slovakka, li se tiddaħħal jew permezz ta' akkwiżizzjonijiet volontarji (sal-1 ta' Jannar 2014) tal-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa privati jew permezz tal-esproprjazzjoni tagħhom (sal-1 ta' Lulju 2014) u li għandu jistabbilixxi kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa unika (tal-Istat) (9). Madankollu, fil-ħin li kienet adottata din id-deċiżjoni, kien għadu ma ġie implimentat l-ebda pass tal-pjan tal-proġett hawn fuq imsemmi (10).
2.2. L-ASSIGURATURI TAS-SAĦĦA FIS-SLOVAKKJA
(17)
Skont il-leġislazzjoni Slovakka, kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa hija definita bħala kumpannija pubblika limitata li għandha l-uffiċċju rreġistrat tagħha fir-Repubblika Slovakka, stabbilita sabiex tipprovdi assigurazzjoni tas-saħħa pubblika obbligatorja soġġett għal awtorizzazzjoni mogħtija mill-HSA.
(18)
Ir-residenti Slovakki għandhom għażla li jagħmlu kuntratt ma' kwalunkwe wieħed mit-tliet assiguraturi li ġejjin biex jiksbu pakkett ta' assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja:
(a)
il-kumpannija pubblika limitata tal-Istat Slovakka VZP, li kienet stabbilita fl-1 ta' Lulju 2005; Din kienet iffurmata bit-trasformazzjoni tal-intrapriża pubblika VšZP, li kienet stabbilita skont l-Att Nru 273/1994 fl-1 ta' Novembru 1994 bħala s-suċċessur għall-Kumpannija tal-Assigurazzjoni Nazzjonali (Národná poisťovňa) tal-Amministrazzjoni tal-Fond tal-Assigurazzjoni tas-Saħħa; VZP ġiet amalgamata mal-kumpannija tal-Istat SZP fl-1 ta' Jannar 2010 skont l-Att Nru 533/2009 (għalhekk, fejn ikun xieraq, l-entità konġunta minn hawn 'il quddiem se tissejjaħ “SZP/VZP”); Ir-Repubblika Slovakka hija l-unika azzjonista ta' VZP;
(b)
il-kumpannija pubblika limitata privata Dôvera (l-azzjonist prinċipali tagħha huwa l-grupp finanzjarju mill-Ewropa Ċentrali PENTA); Dôvera kienet stabbilita fl-1 ta' Ottubru 2005 u ġiet amalgamata ma' kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa privata Slovakka oħra, Apollo, fil-31 ta' Diċembru 2009. Fl-2010, l-entità amalgamata kienet l-akbar kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa privata fis-Slovakkja;
(c)
il-kumpannija pubblika limitata privata Union Health Insurance, stabbilita fid-9 ta' Marzu 2006 u membru tal-grupp Achmea bbażat fil-Pajjiżi l-Baxxi, li qabel kien Eureko.
(19)
It-Tabella ta' hawn taħt turi l-evoluzzjoni tal-ishma mis-suq tal-kumpanniji differenti li pprovdew assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fir-Repubblika Slovakka matul is-snin 2008-2013 (11):
Sena
2008
2009
2010
2011
2012
2013 (12)
Kumpanniji
Numru ta' persuni assigurati (%)
VZP
55,4
55,0
66,74
65,79
64,4
64,09
SZP
13,6
12,0
2010: SZP ġiet amalgamata ma' VZP
Apollo
8,4
10,0
2010: Apollo ġiet amalgamata ma' Dôvera
Dôvera
16,2
16,0
26,37
26,8
27,75
27,49
Union
6,4
7,0
6,89
7,41
7,85
8,42
(20)
Il-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa huma kumpanniji b'ishma konġunti, filwaqt li r-regolament dwar is-sjieda jippermetti lis-setturi kemm pubbliċi kif ukoll privati li jkunu azzjonisti. Il-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa huma obbligati jilħqu ċerti kriterji ta' solvenza. Billi huma taħt restrizzjonijiet baġitarji stretti, huma kompletament responsabbli għan-nuqqasijiet finanzjarji. Bħala kumpanniji b'ishma konġunti privati stabbiliti skont id-dritt soċjetarju ġenerali, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa jidhru li jimmaniġġjaw b'mod awtonomu l-operazzjonijiet u l-kostijiet tal-kura tas-saħħa tagħhom.
(21)
Il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa jistgħu u fil-fatt jagħmlu profitti. (13) Id-dħul tal-kumpanniji tal-assigurazzjoni fis-Slovakkja jinkiseb mill-kontribuzzjonijiet tal-assigurazzjoni, il-baġit tal-Istat (kontribuzzjonijiet f'isem il-persuni ekonomikament inattivi u sussidju sabiex ikopri ż-żidiet fil-kostijiet tas-servizzi tas-saħħa), introjtu minn proprjetà, rigali u introjtu ieħor. Il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa jistgħu jagħmlu profitti pereżempju billi jtejbu s-sistemi ta' ġestjoni tagħhom u permezz tan-negozjati tagħhom meta jagħmlu kuntratti mal-fornituri tal-kura tas-saħħa.
2.3. KARATTERISTIĊI PRINĊIPALI TAS-SETTUR TAL-ASSIGURAZZJONI TAS-SAĦĦA OBBLIGATORJA SLOVAKK
2.3.1. Għan soċjali u interess pubbliku
(22)
L-iskema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka għandha għan soċjali, jiġifieri li taħseb għall-forniment tal-kura tas-saħħa u ż-żamma ta' sistema ta' assigurazzjoni tas-saħħa vijabbli. Iċ-ċittadini għandhom id-dritt għal assigurazzjoni tas-saħħa u r-residenti Slovakki għandhom l-obbligu li jkunu assigurati. (14) Id-dritt għal kura tas-saħħa b'xejn ibbażata fuq l-assigurazzjoni tas-saħħa huwa obbligu kostituzzjonali tar-Repubblika Slovakka. (15) Skont l-awtoritajiet Slovakki, billi jipprovdu assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fir-Repubblika Slovakka, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa huma meqjusa li qegħdin jissodisfaw obbligu kostituzzjonali f'isem l-Istat, jiġifieri l-forniment ta' assigurazzjoni tas-saħħa lir-residenti Slovakki billi jimmaniġġjaw l-iskema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fis-Slovakkja. Ir-Repubblika Slovakka hija responsabbli bil-liġi għall-finanzjament tas-sistema tal-kura tas-saħħa u biex tkopri t-telf fis-settur tal-kura tas-saħħa. (16) Skont is-Sezzjoni 2 tal-Att Nru 580/2004 dwar l-assigurazzjoni tas-saħħa, il-forniment ta' assigurazzjoni tas-saħħa pubblika obbligatorja hija attività fl-interess pubbliku, li fit-tħaddim tagħha jiġu mmaniġġjati fondi pubbliċi.
2.3.2. Sħubija obbligatorja, reġistrazzjoni miftuħa u klassifikazzjoni tal-komunità
(23)
Skont id-dispożizzjonijiet tal-Att Nru 580/2004 u l-Att Nru 581/2004, il-parteċipazzjoni fil-programm tal-assigurazzjoni tas-saħħa pubblika Slovakk hija obbligatorja għall-biċċa l-kbira tal-popolazzjoni fir-Repubblika Slovakka. (17) L-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fis-Slovakkja tkopri wkoll il-persuni assigurati skont ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1408/71 (18), sat-30 ta' April 2010, u, mill-1 ta' Mejju 2010, skont ir-Regolament (KE) Nru 883/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill. (19)
(24)
Il-persuni assigurati għandhom id-dritt li jagħżlu kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa tal-għażla tagħhom u li jibdlu l-kumpannija tal-assigurazzjoni darba fis-sena. Skont l-obbligu tar-reġistrazzjoni miftuħa u l-prinċipju tal-klassifikazzjoni tal-komunità, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa fis-Slovakkja għandhom obbligu legali li jdaħħlu fl-iskema tal-assigurazzjoni tagħhom lil kull resident Slovakk li jitlob dan, bil-kundizzjoni li huwa/hija jissodisfaw ir-rekwiżiti legali għall-assigurazzjoni tas-saħħa fis-Slovakkja. B'mod partikolari, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa ma jistgħux jirrifjutaw li jassiguraw persuna abbażi tal-età, l-istat tas-saħħa jew ir-riskji ta' mard (20) u jridu joffru assigurazzjoni bażika tas-saħħa bl-istess prezz lill-persuni kollha irrispettivament minn dawn il-fatturi.
(25)
Is-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa Slovakka għalhekk tinkludi wkoll arkitettura legali għall-kondiviżjoni ekwa tar-riskji fost il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa permezz ta' skema ta' ugwalizzazzjoni tar-riskju (RES). Bir-RES (21), il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa li jassiguraw persuni assoċjati ma' riskju ogħla jirċievu fondi mingħand kumpanniji tal-assigurazzjoni li l-portafoll tagħhom huwa assoċjat ma' riskju aktar baxx, jiġifieri permezz ta' riallokazzjoni kull xahar jew annwali tal-kontribuzzjonijiet u l-amministrazzjoni tat-trasferimenti. (22)
2.3.3. Benefiċċji u kontribuzzjonijiet relatati mal-introjtu
(26)
L-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka hija bbażata fuq sistema ta' kontribuzzjonijiet obbligatorji. Ir-rati tal-kontribuzzjoni huma definiti bil-liġi u huma proporzjonali mal-introjtu tal-persuna assigurata (simili għat-taxxa li titħallas fuq l-introjtu), pjuttost milli huma bbażati fuq ir-riskju assigurat (bħall-età tal-persuna assigurata jew l-istat tas-saħħa). Dawk il-kontribuzzjonijiet, li l-awtoritajiet Slovakki jqisu li huma parti mill-fondi pubbliċi, jiġu miġbura minn: (1) l-impjegati u l-impjegaturi; (2) il-persuni li jaħdmu għal rashom; (3) il-persuni qiegħda b'mod volontarju; (4) l-Istat (għall-“persuni assigurati mill-Istat”, jiġifieri l-grupp ta' persuni li huma l-aktar ekonomikament inattivi) u (5) il-kontribwenti ta' dividendi.
(27)
Il-persuni assigurati kollha huma ggarantiti l-istess livell bażiku ta' benefiċċji (“il-pakkett bażiku ta' benefiċċji”). Ma hemm l-ebda rabta diretta bejn l-ammont ta' kontribuzzjonijiet imħallsa u l-benefiċċji (23) riċevuti. Is-servizzi mediċi koperti mill-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja huma pprovduti irrispettivament mill-kontribuzzjonijiet imħallsa mill-persuna assigurata.
(28)
Il-pakkett bażiku ta' benefiċċji tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja jkopri kważi l-proċeduri kollha tal-kura tas-saħħa li jiġu pprovduti fir-Repubblika Slovakka, li jfisser li tista' tgħid il-kura tas-saħħa sħiħa tiġi pprovduta permezz ta' dak il-pakkett. Attwalment, il-pakkett bażiku ta' benefiċċji jintitola 'l kulħadd għal kura tas-saħħa b'xejn bl-eċċezzjoni biss ta' ftit trattamenti (eż. kirurġija kożmetika), u pagamenti parzjali għall-farmaċewtiċi u t-trattamenti fl-ispas u servizzi magħżula relatati mal-kura tas-saħħa (eż. żjarat fid-dipartiment tal-emerġenza). Il-pakkett bażiku ta' benefiċċji jista' jitnaqqas jew jitwessa' b'digriet tal-gvern (mingħajr negozjati parlamentari). Billi l-Kostituzzjoni Slovakka tiggarantixxi lil kull ċittadin kura tas-saħħa bis-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja skont il-kundizzjonijiet stabbiliti bil-liġi, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni ma għandhom l-ebda influwenza fuq il-pakkett tal-benefiċċji, il-livell ta' kopertura jew il-primjums tal-pakkett bażiku ta' benefiċċji, billi dawn huma ffissati bil-liġi.
(29)
Il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa Slovakki jistgħu u fil-fatt iżidu mal-pakkett bażiku ta' benefiċċji diversi intitolamenti (benefiċċji) addizzjonali tal-għażla tagħhom, li jkopru servizzi mhux inklużi fihom, iżda li jiġu offruti bla ħlas mill-assiguraturi lill-klijenti tagħhom, bħala parti mill-istess pakkett ta' kura tas-saħħa taħt l-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja. Pereżempju, skont l-informazzjoni disponibbli jidher li l-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa jistgħu jiddeċiedu li joffru kopertura addizzjonali ta' ċerti trattamenti kumplimentari u preventivi taħt l-istess pakkett ta' assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja. Dawn il-benefiċċji addizzjonali huma distinti mis-servizzi ta' assigurazzjoni tas-saħħa individwali li jistgħu jiġu offruti bi ħlas.
2.3.4. Għażla tal-fornituri u s-servizzi tal-kura tas-saħħa
(30)
Il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa huma permessi li jagħżlu l-fornituri tal-kura tas-saħħa u li jinnegozjaw kuntratti ma' tobba u sptarijiet individwali. Il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa għalhekk jagħmlu kuntratti ma' fornituri tal-kura tas-saħħa individwali; dawk il-kuntratti jiġu konklużi indipendentement minn xulxin u fornitur ta' kura tas-saħħa individwali jista' jagħmel kuntratt mal-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa jew ma' xi wħud biss minnhom u viċi versa. Il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa jirrimborżaw is-servizzi mogħtija minn fornituri tal-kura tas-saħħa kemm tal-Istat kif ukoll privati.
(31)
Sabiex tiġi assigurata l-aċċessibbiltà ġeografika tas-servizzi tas-saħħa, il-gvern stabbilixxa rekwiżit ta' netwerk minimu sabiex jinfluwenza l-ippjanar tal-kapaċità. Fil-forniment ta' assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa huma meħtieġa bil-liġi li jagħmlu kuntratt ma' netwerk minimu ta' sptarijiet. Kull kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa toħloq in-netwerk proprju tagħha u ttejjeb in-netwerk minimu permezz ta' kuntrattar selettiv ma' sptarijiet addizzjonali u fornituri oħra ta' servizzi ta' kura tas-saħħa. Is-servizzi ta' kura tas-saħħa mogħtija minn dawk l-isptarijiet u/jew fornituri oħra ta' servizzi ta' kura tas-saħħa u li huma inklużi fil-kopertura tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja għalhekk huma koperti mill-assiguratur tal-kura tas-saħħa favur il-persuni assigurati. Il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa għandhom ċertu marġinu ta' diskrezzjoni meta jinnegozjaw mal-isptarijiet dwar il-prezz u l-kwalità tas-servizzi ta' kura tas-saħħa mogħtija lill-persuni assigurati.
2.3.5. Qafas regolatorju
(32)
L-iskema ta' assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fir-Repubblika Slovakka hija regolata b'regolamenti speċjali. (24) Il-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa li jipprovdu assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja għandhom, bil-liġi, status, drittijiet u obbligi identiċi. Kull kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa trid tiġi stabbilita bil-għan li twettaq assigurazzjoni tas-saħħa pubblika u ma tridx twettaq attivitajiet għajr dawk elenkati fis-Sezzjoni 6 tal-Att Nru 581/2004. L-attivitajiet tal-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa li jimmaniġġjaw l-iskema ta' assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja huma soġġetti għall-kontroll ġenerali tal-Istat, eżerċitat b'mod partikolari permezz tal-awtorità regolatorja - l-HSA, li għandha rwol ta' monitoraġġ u superviżorju fis-sistema tas-saħħa. L-HSA tissorvelja jekk il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa u l-fornituri jimxux ma' dan il-qafas leġislattiv u tintervjeni meta jseħħ xi ksur.
3. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURI KKONTESTATI
(33)
Id-deċiżjoni preżenti teżamina s-sitt miżuri li ġejjin (kollettivament imsejħa “il-miżuri kkontestati”): (25)
3.1. IŻ-ŻIEDA KAPITALI TAL-2006 FL-SZP
(34)
Bl-ittra datata 2 ta' April 2007, il-kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa privata Dôvera ppreżentat ilment lill-Kummissjoni kontra injezzjoni ta' kapital mir-Repubblika Slovakka fil-kumpannija tal-Istat SZP li tammonta għal SKK 450 miljun (madwar EUR 15-il miljun) magħmula fi tliet segmenti bejn it-28 ta' Novembru 2005 u t-18 ta' Jannar 2006.
(35)
Dik iż-żieda ta' kapital kienet assoċjata mar-riforma tas-settur tal-kura tas-saħħa u r-riforma tal-2004-2005 tas-settur tal-assigurazzjoni tas-saħħa fir-Repubblika Slovakka. Fil-fatt, fiż-żmien tal-istabbiliment tagħha bħala kumpannija b'ishma konġunti fl-2005, SZP, bħala s-suċċessur legali ta' istituzzjoni pubblika (26), kienet meħtieġa bil-liġi li tieħu mhux biss l-assi tal-kumpannija tal-assigurazzjoni oriġinali, iżda wkoll l-obbligazzjonijiet tagħha, imġarrba qabel l-2005, li l-ammont tagħhom ikkawża livell inadegwat ta' solvenza, kif stabbilit skont ir-rekwiżiti tas-Sezzjoni 14(1) tal-Att dwar il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa (l-Att 581/2004). Dawk l-obbligazzjonijiet fil-31 ta' Diċembru 2005 kienu jammontaw għal SKK 467,765 miljun (madwar EUR 15,5-il miljun).
3.2. IL-ĦELSIEN TAD-DJUN TA' SZP MINN VERITEĽ
(36)
Veriteľ kienet stabbilita bħala aġenzija ġdida tal-Istat għall-konsolidament tad-djun tal-kura tas-saħħa fl-2003 (27) u kienet inkarigata mill-Gvern Slovakk għall-implimentazzjoni ta' proġett sabiex il-faċilitajiet tal-kura tas-saħħa u l-kumpanniji tal-assigurazzjoni jinħelsu mid-djun tagħhom qabel ir-riorganizzazzjoni tal-fondi eżistenti kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa bħala kumpanniji b'ishma konġunti sat-30 ta' Settembru 2005. Il-proċess ta' ħelsien mid-dejn twettaq skont riżoluzzjonijiet tal-Gvern Slovakk.
(37)
Fil-perjodu mill-2003 sal-2005, Veriteľ issaldat dejn fis-settur tas-saħħa li kien jaqbeż EUR 1 100 miljun f'valur kontabilistiku bil-prezz ta' EUR 644 miljun fi flus kontanti. Billi l-Ministeru tas-Saħħa ħabbar li dan kien l-aħħar salvataġġ tas-sistema tal-kura tas-saħħa, l-aġenzija Veriteľ kienet abolita fl-2006. (28)
(38)
L-ilmentatur isostni li l-ħelsien ta' EUR 52,7 miljun ta' dejn ta' SZP minn Veriteľ, billi huwa ogħla minn dak li l-ilmentatur innifsu kien irċieva (29), jissuġġerixxi trattament diskriminatorju fil-proċess ta' ħelsien mid-dejn. Madankollu, it-tħassib ewlieni tal-ilmentatur huwa li, barra minn hekk, fit-30 ta' Novembru 2005 (għalhekk wara t-trasformazzjoni), Veriteľ ħelset ukoll madwar EUR 28 miljun ta' dejn ieħor li SZP kellha mal-kont speċjali ta' ridistribuzzjoni tal-primjums. Dan sar permezz taċ-ċessjoni minn SZP lil Veritel tal-pretensjonijiet u l-imgħax tal-primjums. SZP assenjat lil Veritel madwar SKK 929 miljun fi pretensjonijiet ta' primjums u mgħax (minn dawn madwar SKK 343 miljun f'imgħax). Min-naħa tagħha, Veritel ipprovdiet konsiderazzjoni ta' SKK 840 miljun (madwar EUR 28 miljun) lil SZP billi paċiet id-dejn tagħha fil-kont speċjali ta' ridistribuzzjoni tal-primjums. (30)
3.3. IS-SUSSIDJU TAL-2006 LIL SZP
(39)
Fit-tieni nofs tal-2006, ingħata sussidju ieħor lil SZP mill-Ministeru tas-Saħħa billi ntużat parti mill-bilanċ tal-likwidazzjoni ta' Veriteľ, li kienet xolta f'Lulju 2006. Skont l-ilmentatur, l-ammont tas-sussidju kien ta' madwar EUR 7,6 miljun.
(40)
L-ilmentatur jallega li dan is-sussidju ngħata sabiex jiġu saldati obbligazzjonijiet ta' SZP mal-fornituri tal-kura tas-saħħa li jmorru lura għal qabel l-2005, għalkemm ma kienx ċar jekk dawk id-djun kinux għadhom hemm fiż-żmien tal-għotja.
(41)
Madankollu, skont l-awtoritajiet Slovakki, ir-riżorsi finanzjarji mill-bilanċ tal-likwidazzjoni ta' Veriteľ ma ngħatawx lil SZP iżda lil faċilitajiet mediċi, li dak iż-żmien kienu tal-Istat, sabiex iħallsu l-obbligazzjonijiet tagħhom (jiġifieri l-kontribuzzjonijiet tal-assigurazzjoni tas-saħħa għall-impjegati tagħhom) lil SZP. Għalhekk, skont l-awtoritajiet Slovakki, ma kien involut l-ebda sussidju, iżda pjuttost il-pagament normali ta' obbligazzjonijiet eżistenti mhux disputati mill-Istat - il-primjums mhux imħallsa għall-assigurazzjoni tas-saħħa.
3.4. IŻ-ŻIEDA KAPITALI TAL-2010 F'VZP
(42)
Ir-Repubblika Slovakka, permezz tal-Ministeru tas-Servizzi tas-Saħħa, żiedet il-kapital azzjonarju rreġistrat tagħha f'VZP fl-1 ta' Jannar 2010. Iż-żieda fil-kapital azzjonarju ammontat għal madwar EUR 65,1 miljun.
(43)
Skont l-ilmentatur, billi VZP kienet qrib l-insolvenza, jidher li l-Istat aġixxa b'dan il-mod biex inaqqas id-defiċit fid-dħul ta' VZP. L-ilmentatur isostni wkoll li l-Istat ma għandu assolutament l-ebda tama li jirċievi redditu fuq l-investiment tiegħu f'qafas ta' żmien raġonevoli, b'mod partikolari minħabba li s-Slovakkja kienet għadha kemm daħħlet liġi li timpedixxi lill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa milli jqassmu l-profitti tagħhom.
(44)
Skont l-awtoritajiet Slovakki, din iż-żieda kapitali tal-2010 f'VZP saret sabiex telimina l-impatti tal-kriżi finanzjarja u biex issostni lil VZP sabiex tirreżisti għall-pressjoni li żżid il-livell ta' dejn bid-domanda dejjem tiżdied għall-kura tas-saħħa.
3.5. L-ISKEMA TA' UGWALIZZAZZJONI TAR-RISKJU (RES)
(45)
Waqt il-valutazzjoni preliminari tagħha, il-Kummissjoni skopriet ukoll li l-finanzjament tal-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa fir-Repubblika Slovakka jinkludi mekkaniżmu ta' ppuljar u aġġustament tar-riskju - Skema ta' Ugwalizzazzjoni tar-Riskju (RES).
(46)
Ir-RES (31) tapplika b'mod sħiħ għall-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa li jipprovdu assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fir-Repubblika Slovakka. Filwaqt li l-kontribuzzjonijiet għall-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja jinġabru direttament mill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa mingħand l-impjegaturi, il-persuni li jaħdmu għal rashom, l-awtokontribwenti (persuni qiegħda b'mod volontarju), l-Istat u l-kontribwenti ta' dividendi, id-distribuzzjoni tad-dħul u l-infiq fost il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa mhijiex ugwali minħabba l-istruttura differenti tal-popolazzjonijiet assigurati tagħhom. Sabiex jittaffa l-piż finanzjarju fuq il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa b'portafoll ta' riskju ogħla u biex jitnaqqas il-potenzjal ta' għażla tar-riskju, il-kontribuzzjonijiet jerġgħu jiġu distribwiti bejn il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa bl-użu tar-RES, permezz ta' kalkolu magħżul mill-HSA. (32) Il-parametri applikati fir-RES huma l-età, is-sess u, mill-2010, l-istatus tal-attività ekonomika tal-persuna assigurata.
(47)
L-awtoritajiet Slovakki ma jqisux ir-RES bħala forma ta' għajnuna mill-Istat iżda pjuttost bħala kwistjoni ta' ugwalizzazzjoni tal-fondi skont il-kriterji applikabbli tar-RES għall-persuni assigurati, jiġifieri hija każ ta' solidarjetà bejn il-persuni assigurati u għalhekk mhux għajnuna mill-Istat.
3.6. IT-TRASFERIMENTI TA' PORTAFOLJI LIL SZP U VZP
(48)
Miżura oħra li ġiet għall-attenzjoni tal-Kummissjoni waqt il-valutazzjoni preliminari tagħha hija l-eżistenza ta' diversi trasferimenti diretti, bl-intervent tal-Istat, lil SZP u VZP, ta' portafolji ta' kumpanniji oħra tal-assigurazzjoni tas-saħħa (b'mod partikolari tal-kumpannija Družstevná zdravotná poisťovňa lil VZP, u tal-kumpannija Európská zdravotná poisťovňa lil SZP) li kienu likwidati maż-żmien.
(49)
Skont id-Dôvera, il-portafoll ta' EZP ġie trasferit direttament lil SZP minkejja li kien hemm operaturi interessati oħra fis-suq, filwaqt li l-limiti u l-kundizzjonijiet tat-trasferiment ma kinux ċari.
(50)
Ir-Repubblika Slovakka targumenta li d-deċiżjoni tal-HSA li tittrasferixxi l-portafoll ta' EZP lil SZP mingħajr l-ebda konsiderazzjoni hija konformi mad-dispożizzjonijiet tal-Att Nru 581/2004 filwaqt li tirrispetta d-dritt tal-persuni assigurati li jagħżlu kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa. Huma jsostnu li kumpanniji oħra tal-assigurazzjoni esprimew interess f'dan il-portafoll, iżda b'kundizzjonijiet li kienu jtawlu b'mod sproporzjonat il-proċess tal-likwidazzjoni. Barra minn hekk, skont l-awtoritajiet Slovakki, billi t-trasferiment tal-portafolji kien jirrigwarda l-pretensjonijiet u l-obbligazzjonijiet kollha tal-kumpanniji likwidati, ma ngħata l-ebda vantaġġ lill-benefiċjarji VZP u SZP.
4. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA TA' INVESTIGAZZJONI FORMALI
(51)
Fid-deċiżjoni ta' ftuħ tagħha, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar l-istabbiliment tan-natura ekonomika jew mhux ekonomika tal-attività kkonċernata u indikat li, fid-dawl tal-partikularitajiet tal-każ, SZP/VZP u l-kumpanniji l-oħra li joffru assigurazzjoni tas-saħħa fis-sistema obbligataorja fir-Repubblika Slovakka setgħu kienu involuti f'attività ekonomika mill-1 ta' Jannar 2005. Hija qieset li t-taħlita ta' elementi ekonomiċi u mhux ekonomiċi tas-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka kienet tagħmilha neċessarja li titwettaq analiżi dettaljata tal-elementi differenti tagħha u tal-importanza rispettiva tagħhom fi ħdan l-iskema sabiex jiġi determinat jekk l-attività tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja, bil-mod kif inhija organizzata u mwettqa fis-Slovakkja, għandhiex titqies bħala ta' natura ekonomika (mill-1 ta' Jannar 2005) jew mhux ekonomika.
(52)
Il-Kummissjoni indikat ukoll li - jekk ikun meħtieġ li l-attività titqies bħala ta' natura ekonomika - hija ma kellhiex biżżejjed informazzjoni għad-dispożizzjoni tagħha sabiex tistabbilixxi jekk il-miżuri taħt skrutinju jagħtux vantaġġ selettiv lil SZP/VZP.
(53)
Wara li kkonkludiet li hija għalhekk ma setgħetx teskludi l-eżistenza ta' għajnuna mill-Istat f'dak l-istadju, fin-nuqqas ta' argumenti speċifiċi jew indikazzjonijiet ċari dwar il-kompatibbiltà tagħhom mas-suq intern, il-Kummissjoni esprimiet ukoll dubji dwar jekk dawk il-miżuri jistgħux jitqiesu bħala kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 106(2) jew l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat, f'każ li hija tikkonkludi li dawk il-miżuri jikkwalifikaw bħala għajnuna mill-Istat.
(54)
F'dak il-kuntest, il-Kummissjoni nnotat li l-konklużjoni finali dwar jekk l-attività tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fir-Repubblika Slovakka hijiex fil-fatt ta' natura ekonomika jew mhux ekonomika, jekk il-miżuri tal-Istat jissodisfawx il-kundizzjonijiet l-oħra sabiex jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat u, jekk iva, jekk humiex kompatibbli mas-suq intern, tista' tinstilet biss f'deċiżjoni finali li għandha tiġi adottata wara li titlesta l-investigazzjoni formali, meta tkun inġabret l-informazzjoni kollha disponibbli (fosthom aktar kummenti tal-Istat Membru u partijiet terzi) u tkun saret valutazzjoni komprensiva tal-informazzjoni kollha.
5. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(55)
Il-Kummissjoni rċeviet il-kummenti li ġejjin mingħand il-partijiet interessati, kif miġbura fil-qosor hawn taħt:
5.1. DÔVERA
(56)
Bi tweġiba għad-deċiżjoni ta' ftuħ, Dôvera, l-ilmentatur, ipprovdiet informazzjoni addizzjonali dwar is-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa u argumentazzjoni addizzjonali b'mod partikolari sabiex tissostanzja l-opinjoni tagħha li SZP/VZP huma impriżi soġġetti għad-dritt tal-kompetizzjoni u bbenefikaw minn għajnuna mill-Istat mhux kompatibbli.
(57)
Dôvera tirrimarka li SZP/VZP jikkompetu ma' kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa privati li joffru l-istess servizz waqt li jfittxu profitt, billi tirreferi għas-sottomissjonijiet preċedenti tagħha dwar in-natura ekonomika tal-attività u l-każistika riċenti tal-Qorti. (33) F'dan il-kuntest, Dôvera ssostni li d-diversi elementi ppreżentati mir-Repubblika Slovakka elenkati fid-deċiżjoni ta' ftuħ bħala li jippuntaw lejn in-natura mhux ekonomika tal-attivitajiet ta' VZP/SZP ma jgħaddux minn skrutinju. Skont Dôvera, ir-riforma tal-2004-2005 kienet maħsuba biex toħloq suq kompetittiv, li kien rikonoxxut u kkonfermat mill-ġudikatura Slovakka (jiġifieri l-Qorti Kostituzzjonali Slovakka) kif ukoll mill-awtoritajiet Slovakki nfushom. F'dan il-kuntest, Dôvera tirrimarka wkoll li l-assiguraturi jikkompetu għall-fornituri tal-kura tas-saħħa permezz ta' kuntrattar selettiv u negozjati dwar il-prezz u l-kwalità tas-servizzi, u ssemmi wkoll il-kampanji promozzjonali mill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa sabiex iżommu u jattiraw il-klijenti. Dovera tiċħad ukoll in-natura esklussivament soċjali tas-sistema, fejn tirreferi għall-possibbiltà li l-assiguraturi tas-saħħa jagħmlu u jqassmu l-profitti u r-rieda tal-investituri privati li jinvestu f'operaturi attivi fis-settur tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakk.
(58)
B'referenza għas-sottomissjonijiet preċedenti tagħha lill-Kummissjoni qabel id-deċiżjoni ta' ftuħ, Dôvera tissottometti wkoll li l-miżuri kollha identifikati f'dik id-deċiżjoni għandhom jiġu kkwalifikati bħala għajnuna illegali billi kienu ssodisfati l-elementi l-oħra kollha tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Fl-opinjoni tagħha, ir-Repubblika Slovakka ma tistax titqies li aġixxiet bħala investitur f'ekonomija tas-suq meta żiedet il-kapital ta' SZP fl-2006 u l-kapital ta' VZP fl-2010. Dôvera targumenta wkoll li r-Repubblika Slovakka ddiskriminat bejn SZP/VZP u l-kumpanniji tal-assigurazzjoni privati permezz ta' trattament iżjed favorevoli ta' SZP fil-proċess ta' ħelsien mid-dejn tal-2003-2005 kif ukoll bl-introduzzjoni ta' żewġ parametri ġodda fir-RES fl-2009 u l-2012. Rigward it-trasferiment tal-portafolji, il-kummenti ta' Dôvera jiffukaw fuq it-trasferiment tal-portafoll tal-assigurazzjoni ta' EZP, billi m'għandha l-ebda informazzjoni dwar trasferiment preċedenti ta' portafolji lil VZP. F'dan ir-rigward, hija ssostni li l-Kummissjoni setgħet ġiet miżinformata mill-awtoritajiet Slovakki dwar il-qafas legali applikabbli għal dak it-trasferiment ta' portafolji.
(59)
Dôvera fl-aħħar nett targumenta li l-awtoritajiet Slovakki naqsu milli juru li l-forniment ta' assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja huwa servizz ta' interess ġenerali u b'hekk tqajjem dubji dwar l-istess bażi ta' analiżi skont il-każistika ta' Altmark (34) u l-pakkett ta' SGEI tal-Kummissjoni.
5.2. UNION HEALTH INSURANCE
(60)
L-osservazzjonijiet dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ ippreżentati mill-Union Health Insurance, il-kompetitur privat l-ieħor ta' SZP/VZP, huma ġeneralment konsistenti mal-kummenti pprovduti minn Dovera, fejn din argumentat li SZP u VZP huma impriżi fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Union Health Insurance ssostni li ħamsa mis-sitt miżuri deskritti fis-sezzjoni 3 ta' din id-Deċiżjoni jikkwalifikaw bħala għajnuna mill-Istat u mhumiex kompatibbli mas-suq intern. Rigward is-sitt miżura, ir-RES, Union Health Insurance ssostni li din tista' potenzjalment tissodisfa l-kundizzjonijiet tal-każistika ta' Altmark għal kumpens tas-servizz pubbliku jew tista' tkun kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 106(2) tat-Trattat, u b'hekk teħtieġ aktar investigazzjoni dwar l-approċċ diskriminatorju potenzjali tiegħu favur il-benefiċjarju nett tar-RES, jiġifieri SZP/VZP.
5.3. HPI, INEKO U ZZP
(61)
L-osservazzjonijiet dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ ippreżentati mit-tliet partijiet terzi l-oħra, jiġifieri HPI, INEKO u ZZP b'mod ġenerali jappoġġaw il-pożizzjoni tal-ilmentatur Dôvera u Union Health Insurance li l-attività hija ta' natura ekonomika u l-miżuri jinvolvu għajnuna mill-Istat billi jagħtu vantaġġ selettiv lil SZP/VZP, billi juru l-konvinzjoni tagħhom li l-assiguraturi tas-saħħa qegħdin joperaw f'ambjent kompetittiv (billi jużaw modi differenti biex jattiraw il-klijenti) u jsostnu li l-Istat ta trattament preferenzjali lill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa tal-Istat.
6. KUMMENTI DWAR ID-DEĊIŻJONI TA' FTUĦ U SOTTOMISSJONIJIET ADDIZZJONALI TAR-REPUBBLIKA SLOVAKKA
(62)
Ir-Repubblika Slovakka ppreżentat l-osservazzjonijiet tagħha dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ u pprovdiet kummenti dwar l-osservazzjonijiet ta' partijiet terzi.
(63)
Fis-sottomissjonijiet tagħhom, l-awtoritajiet Slovakki pprovdew kjarifiki u argumentazzjoni addizzjonali sabiex isaħħu l-pożizzjoni tagħhom li s-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja mhijiex soġġetta għar-regoli tal-kompetizzjoni billi ma tinvolvix attività ekonomika. Huma jallegaw li l-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka ma tistax tiġi kwalifikata bħala ekonomika skont il-każistika stabbilita tal-Qorti tal-Ġustizzja (35) b'mod partikolari għar-raġunijiet li ġejjin:
(a)
Is-sistema għandha għan soċjali.
(b)
Is-sistema hija bbażata fuq is-solidarjetà, b'mod partikolari minħabba dan li ġej:
i.
reġistrazzjoni obbligatorja għar-residenti Slovakki;
ii.
il-persuni assigurati kollha huma ggarantiti l-istess livell minimu ta' benefiċċji;
iii.
il-kontribuzzjonijiet mhumiex relatati mal-benefiċċji fuq livell individwali, billi l-kontribuzzjonijiet huma stabbiliti bil-liġi (l-ebda kompetizzjoni fuq il-prezzijiet);
iv.
hemm solidarjetà fir-riskju bejn l-assiguraturi: RES u klassifikazzjoni tal-komunità.
(c)
Hemm qafas regolatorju dettaljat, soġġett għal superviżjoni mill-Istat: l-istatus, id-drittijiet u l-obbligi tal-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa huma stabbiliti bil-liġi.
(64)
Ir-Repubblika Slovakka tirribatti s-suppożizzjoni li, b'riżultat tal-bidliet leġislattivi tal-2005, is-sistema tas-saħħa Slovakka nbidlet f'sistema kummerċjali u ssostni li s-sistema qatt ma tilfet in-natura mhux kummerċjali pubblika tagħha. Huma jiġbdu l-attenzjoni wkoll għall-fatt li s-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa Slovakka hija parti mis-sistema tas-sigurtà soċjali u jirreferu għall-kompetenzi tal-Istati Membri skont l-Artikolu 168(7) tat-Trattat għall-organizzazzjoni u t-twassil tas-servizzi tal-kura tas-saħħa.
(65)
L-awtoritajiet Slovakki jsostnu wkoll li r-riforma tal-assigurazzjoni tas-saħħa ma ssostitwietx l-assigurazzjoni tas-saħħa pubblika b'assigurazzjoni tas-saħħa privata u ma fetħet il-kopertura tal-ebda riskju li jirrigwarda s-sigurtà soċjali statutorja għall-assiguraturi privati. Skont is-Slovakkja, l-għan primarju tar-riforma fis-settur tas-saħħa kien li tistabbilixxi regoli preċiżi sabiex jiġu trattati r-riżorsi finanzjarji allokati lis-saħħa u li r-riorganizzazzjoni, sat-30 ta' Settembru 2005, tal-fondi eżistenti kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa bħala kumpanniji b'ishma konġunti b'regoli kontabilistiċi definiti b'mod ċar dehret bħala mod xieraq ta' kif jiġu stabbiliti dawk ir-regoli. L-awtoritajiet Slovakki jqisu li l-assiguraturi tas-saħħa kollha fis-Slovakkja huma involuti fl-immaniġġjar tal-fondi pubbliċi fdati lilhom fi ħdan is-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa pubblika.
(66)
Skont l-awtoritajiet Slovakki, il-fatt li s-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka tippermetti grad limitat ta' kompetizzjoni dwar il-kwalità jista' jitqies bħala element li jinkoraġġixxi lill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa li joperaw b'mod ekonomiku skont il-prinċipji ta' ġestjoni tajba, fl-interess tal-funzjonament tajjeb tas-sistema, iżda mhux bħala element li jista' jinfluwenza n-natura mhux ekonomika tas-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa kollha kemm hi.
(67)
L-awtoritajiet Slovakki jispjegaw ukoll li l-fondi akkumulati u ridistribwiti fi ħdan l-istruttura tas-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa pubblika Slovakka permezz tal-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa huma t-total tal-kontribuzzjonijiet tal-assigurazzjoni tas-saħħa pubblika li huma obbligatorji skont il-liġi, u għalhekk huma parti mill-finanzi pubbliċi tas-Slovakkja. Il-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa għalhekk huma responsabbli għall-ġestjoni tal-fondi pubbliċi miġbura mill-pubbliku skont ir-regolamenti legali rilevanti sabiex jintużaw fil-kopertura tal-kura tas-saħħa.
(68)
Sabiex jappoġġaw ulterjorment l-affermazzjoni tagħhom, l-awtoritajiet Slovakki jfakkru wkoll il-fatt li anki wara li l-projbizzjoni fuq id-distribuzzjoni tal-profitti kienet abolita fl-2011, l-Att emendatorju Nru 250/2011 ippermetta lill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa li jagħmlu profitt biss f'kundizzjonijiet definiti b'mod preċiż, jiġifieri:
(a)
l-introduzzjoni ta' taxxa fuq il-profitti tal-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa;
(b)
l-użu obbligatorju tal-profitti sabiex jinħoloq fond ta' riżerva sa 20 % tal-kapital irreġistrat imħallas tal-kumpannija tal-assigurazzjoni (il-fond ta' riżerva jista' jintuża biss biex ikopri t-telf ta' dik il-kumpannija tal-assigurazzjoni);
(c)
il-ħolqien obbligatorju ta' dispożizzjonijiet tekniċi sabiex ikopru l-kura tas-saħħa ppjanata ta' persuni assigurati li jkunu fuq listi ta' stennija (għalhekk, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa ma jistgħux jagħmlu profitt għad-dannu tal-klijenti tagħhom billi jpoġġuhom fuq listi ta' stennija minflok ma jkopru mill-ewwel il-kura tas-saħħa tagħhom; dan huwa essenzjali għall-konformità mal-istandards ta' kontabbiltà ġeneralment aċċettati fl-assigurazzjoni tas-saħħa pubblika).
(69)
F'dan ir-rigward, l-awtoritajiet Slovakki spjegaw li, meta VZP irrappurtat bilanċ pożittiv, hija ħolqot fond għall-kura tas-saħħa biex tkopri l-użu tal-kura tas-saħħa u biex tiffinanzja kura tas-saħħa partikolarment għalja koperta mill-assigurazzjoni tas-saħħa pubblika. Barra minn hekk, fis-snin li fihom irrappurtaw bilanċ pożittiv, parti mill-profitti ta' VZP kienu allokati wkoll għall-fond ta' riżerva statutorju li sussegwentement kien jintuża biex inaqqas it-telf akkumulat. Għalhekk, skont l-awtoritajiet Slovakki, l-ebda profitt magħmul mill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa tal-Istat qatt ma ġie mħallas lill-azzjonisti.
(70)
F'dan il-kuntest, ir-Repubblika Slovakka tirreferi wkoll għal restrizzjoni oħra fuq il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa li jistgħu jissellfu fondi biss skont l-Att 523/2004 dwar ir-regoli baġitarji tal-amministrazzjoni pubblika, soġġett għall-approvazzjoni minn qabel mill-HSA.
(71)
Sabiex jappoġġaw ulterjorment l-affermazzjoni tagħhom li l-attività tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja ma taqax taħt ir-regoli tal-kompetizzjoni, l-awtoritajiet jiġbdu l-attenzjoni wkoll għal investigazzjoni tal-2009 mill-Uffiċċju Slovakk ta' Kontra l-Monopolji li żvelat li l-attivitajiet mill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa jitwettqu fi ħdan sistema kkaratterizzata minn livell għoli ta' solidarjetà fejn il-kura tas-saħħa tiġi pprovduta bla ħlas u l-elementi essenzjali ta' dawn l-attivitajiet huma regolati mill-Istat u li, għalhekk, l-attivitajiet imwettqa mill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa fil-forniment ta' assigurazzjoni tas-saħħa pubblika ma jistgħux jitqiesu bħala attività ekonomika minn impriżi li tillimita l-kompetizzjoni. Għalhekk, skont l-Uffiċċju ta' Kontra l-Monopolji, l-Att Slovakk dwar il-Kompetizzjoni ma japplikax għall-attivitajiet tal-kumpanniji tal-assigurazzjoni li jitwettqu fil-forniment ta' assigurazzjoni tas-saħħa pubblika. (36)
(72)
L-awtoritajiet Slovakki jispjegaw ukoll li fl-2011, il-Qorti Kostituzzjonali ddikjarat il-projbizzjoni fuq id-distribuzzjoni tal-profitti mill-2007 bħala mhux kostituzzjonali billi kienet tikser id-drittijiet kostituzzjonali Slovakki tas-sjieda, iżda li hija ma kinitx tal-istess fehma li l-Att dwar il-Kumpanniji tal-Assigurazzjoni tas-Saħħa kien jillimita l-prinċipji ta' ekonomija tas-suq. Huma jsemmu wkoll il-fatt li l-Qorti Kostituzzjonali osservat, f'dan ir-rigward, li leġislazzjoni dwar l-assigurazzjoni tas-saħħa li teskludi jew li tillimita b'mod sinifikanti l-impatt ta' strumenti ta' ekonomija tas-suq u b'hekk tillimita l-kompetizzjoni hija kostituzzjonalment aċċettabbli.
(73)
Minbarra l-asserzjoni tagħhom li l-attività tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fis-Slovakka ma taqax fi ħdan il-kamp ta' applikazzjoni tar-regoli tal-kompetizzjoni, l-awtoritajiet Slovakki jsostnu li l-miżuri ma jissodisfawx l-elementi l-oħra ta' għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat. F'dan il-kuntest, huma jsostnu li l-injezzjonijiet ta' kapital tal-2006 u tal-2009 ma kinux għajnuna billi rrispettaw il-prinċipju ta' investitur f'ekonomija tas-suq. Huma jiċħdu wkoll li kien hemm trattament diskriminatorju mhux ġustifikat fil-proċess ta' ħelsien mid-dejn minn Veriteľ u jsostnu li ma ngħata l-ebda sussidju lil VZP fl-2006, iżda pjuttost li din l-operazzjoni kienet tinvolvi pagament normali ta' obbligazzjonijiet eżistenti mhux disputati mill-Istat. L-awtoritajiet Slovakki jipprovdu aktar dettalji dwar it-trasferimenti ta' portafolji minn DZP għal VZP u ta' EZP għal SZP u jsostnu li anki dawk it-trasferimenti ma tawx lil SZP/VZP vantaġġ selettiv skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Fl-aħħar nett, huma jipprovdu wkoll aktar informazzjoni dwar ir-RES, b'mod partikolari billi jikkjarifikaw kif il-kontribuzzjonijiet kienu ridistribwiti (kull xahar u kull sena) fis-snin 2006 sal-2012, u jargumentaw li din il-miżura ma tikkwalifikax lanqas bħala għajnuna mill-Istat, billi tugwalizza r-riskji inklużi fis-sistema minħabba l-eżistenza ta' rati ta' kontribuzzjoni uniformi għall-gruppi kollha ta' persuni assigurati bi gradi differenti ta' riskju.
(74)
L-awtoritajiet Slovakki ddedikaw il-kummenti tagħhom għad-deċiżjoni ta' ftuħ biex jiddefendu il-pożizzjoni tagħhom li SZP/VZP, minħabba n-nuqqas ta' attività ekonomika, mhumiex impriżi u li l-miżuri huma konformi mal-prinċipju ta' investitur f'ekonomija tas-suq u ma jagħtux vantaġġ lil SZP/VZP u, għaldaqstant, ma jinvolvux għajnuna. Għalhekk, huma ma ħassew il-ħtieġa li jippreżentaw l-ebda argument dwar il-kompatibbiltà tal-allegati miżuri ta' għajnuna.
7. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURI
(75)
L-Artikolu 107, paragrafu 1 tat-TFUE jipprovdi li “[…] kull għajnuna, ta' kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta' riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta' distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.”
(76)
Fuq il-bażi ta' dik id-dispożizzjoni, ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat japplikaw biss meta l-benefiċjarju tal-miżura jkun “impriża”. Il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea (“QtĠ-UE”) tiddefinixxi impriża għall-finijiet tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat bħala kwalunkwe entità involuta f'attività ekonomika, irrispettivament mill-istatus legali tagħha jew il-mod kif tkun iffinanzjata. (37) Il-klassifikazzjoni ta' entità partikolari bħala impriża għalhekk tiddependi kompletament fuq in-natura ekonomika jew mhux ekonomika tal-attivitajiet tagħha.
(77)
Kif spjegat fid-deċiżjoni ta' ftuħ, il-mistoqsija dwar jekk il-miżuri mogħtija favur SZP/VZP jikkostitwux għajnuna mill-Istat għalhekk tiddependi fl-ewwel istanza fuq jekk u safejn SZP/VZP, meta joperaw fi ħdan is-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka, jaġixxux bħala impriżi minħabba li jistgħu jitqiesu li huma involuti f'attività ekonomika kif definita mill-każistika.
(78)
Skont il-QtĠ-UE, attività ekonomika hija kwalunkwe attività li tikkonsisti fl-offerta ta' prodotti u/jew servizzi f'suq partikolari. (38) F'dan il-kuntest, il-kwistjoni dwar jekk jeżistix suq għal ċerti servizzi tista' tiddependi fuq il-mod speċifiku kif dawk is-servizzi jkunu organizzati u mwettqa fl-Istat Membru kkonċernat. (39) Ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat japplikaw biss meta ċerta attività tiġi pprovduta f'ambjent tas-suq. In-natura ekonomika tal-istess tip ta' servizzi għalhekk tista' tvarja minn Stat Membru għall-ieħor. Barra minn hekk, minħabba għażliet politiċi jew żviluppi ekonomiċi, il-klassifikazzjoni ta' servizz partikolari tista' tinbidel maż-żmien. Dak li mhuwiex attività tas-suq illum jista' jsir hekk fil-ġejjieni, u viċi versa. (40)
(79)
Fir-rigward tal-forniment tal-kura tas-saħħa, il-kwalifika ta' skemi ta' kura tas-saħħa bħala li jinvolvu attività ekonomika tiddependi fuq l-ispeċifiċitajiet politiċi u ekonomiċi tagħhom u l-mod partikolari kif tali skemi jkunu stabbiliti u strutturati fl-Istat Membru kkonċernat. Bażikament, il-każistika tal-QtĠ-UE tiddistingwi bejn skemi bbażati fuq il-prinċipju tas-solidarjetà u skemi ekonomiċi. (41)
(80)
Il-każistika tal-QtĠ-UE tuża firxa ta' kriterji sabiex jiġi stabbilit jekk skema tas-sigurtà soċjali hijiex ibbażata fuq is-solidarjetà u għalhekk ma tinvolvix attività ekonomika. F'dan ir-rigward jistgħu jkunu rilevanti numru ta' fatturi: (i) jekk l-affiljazzjoni fl-iskema hijiex obbligatorja (42); (ii) jekk l-iskema għandhiex għan esklussivament soċjali (43); (iii) jekk l-iskema hijiex mingħajr skop ta' qligħ (44); (iv) jekk il-benefiċċji humiex indipendenti mill-kontribuzzjonijiet magħmula (45); (v) jekk l-ammont tal-benefiċċji mħallsa mhuwiex neċessarjament proporzjonat mal-qligħ tal-persuni assigurati (46); u (vi) jekk l-iskema hijiex sorveljata mill-Istat. (47)
(81)
B'kuntrast mal-iskemi bbażati fuq is-solidarjetà, l-iskemi ekonomiċi huma kkaratterizzati b'mod regolari minn: (i) sħubija fakultattiva (48); (ii) il-prinċipju tal-kapitalizzazzjoni - jiġifieri d-dipendenza tal-intitolamenti fuq il-kontribuzzjonijiet imħallsa u r-riżultati finanzjarji tal-iskema (49); (iii) in-natura tagħhom għal skop ta' profitt (50) u (iv) il-forniment ta' intitolamenti li huma supplimentari għal dawk taħt skema bażika. (51)
(82)
Ċerti skemi jgħaqqdu flimkien elementi taż-żewġ kategoriji (skemi bbażati fuq is-solidarjetà u skemi ekonomiċi) (52), biex hekk, sabiex tistabbilixxi jekk skema partikolari hijiex ta' natura ekonomika jew mhux ekonomika, il-Kummissjoni trid tivverifika l-preżenza u tiżen l-importanza rispettiva ta' kull wieħed mill-elementi differenti elenkati fiż-żewġ premessi għall-iskema ttrattata. (53)
(83)
Id-deċiżjoni finali dwar jekk il-forniment ta' servizzi tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fir-Repubblika Slovakka huwiex attività mhux ekonomika jew attività ekonomika għalhekk se tiddependi fuq analiżi dettaljata tal-mod speċifiku ta' kif dik l-attività tkun organizzata u mwettqa f'dak l-Istat Membru u għalhekk se tkun speċifika għas-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja f'dak l-Istat Membru. Huwa fid-dawl ta' dawn l-osservazzjonijiet ġenerali li l-Kummissjoni se tivvaluta jekk il-miżuri kkontestati li allegatament ġew mogħtija lil SZP/VZP jikkostitwux għajnuna mill-Istat bħala miżuri mogħtija lil “impriża” fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(84)
Numru ta' indikaturi jippuntaw lejn in-natura mhux ekonomika tas-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa Slovakka, b'mod partikolari fir-rigward tal-karatteristiċi soċjali u l-għanijiet tagħha, li jispikkaw b'mod predominanti fit-tħaddim ta' dik is-sistema, u li s-sistema hija bbażata ċentralment fuq il-prinċipju tas-solidarjetà.
(85)
L-ewwel nett, il-parteċipazzjoni fil-programm tal-assigurazzjoni tas-saħħa pubblika hija obbligatorja bil-liġi għall-biċċa l-kbira tal-popolazzjoni fir-Repubblika Slovakka u s-servizzi mediċi koperti bl-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja jiġu pprovduti irrispettivament mill-kontribuzzjonijiet imħallsa mill-persuna assigurata. Persuna assigurata hija libera li tagħżel kwalunkwe kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa u, bl-obbligu tar-reġistrazzjoni miftuħa, il-kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa magħżula ma tistax tirrifjuta l-assigurazzjoni lil dik il-persuna minħabba l-età, l-istat tas-saħħa jew ir-riskji ta' mard tiegħu. (54)
(86)
It-tieni, l-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka hija bbażata fuq kontribuzzjonijiet li huma stabbiliti bil-liġi b'mod proporzjonali mal-introjtu tal-persuna assigurata, pjuttost milli fuq ir-riskju assigurat (l-età, l-istatus tas-saħħa, ir-riskji ta' mard tal-persuna assigurata). Barra minn hekk, ma hemm l-ebda rabta diretta bejn l-ammont ta' kontribuzzjonijiet imħallsa mill-individwu fl-iskema u l-valur tal-benefiċċji riċevuti minn dak l-istess individwu mill-iskema. B'riżultat ta' dan, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni ma għandhom l-ebda possibbiltà li jinfluwenzaw l-ammont tal-kontribuzzjonijiet jew il-livell minimu ta' kopertura li għalih ikunu intitolati l-persuni assigurati billi dan kollu huwa stabbilit mil-leġislazzjoni nazzjonali.
(87)
It-tielet, il-persuni assigurati kollha huma ggarantiti bil-liġi li jirċievu l-istess livell bażiku ta' benefiċċji, li fil-fatt huwa għoli ħafna billi jkopri kważi l-proċeduri kollha tal-kura tas-saħħa pprovduti fir-Repubblika Slovakka, li jfisser li tista' tgħid il-kura tas-saħħa sħiħa hija pprovduta permezz tal-iskema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja. (55) L-iskema ta' ugwalizzazzjoni tar-riskju (RES) Slovakka tassigura li r-riskji tal-assigurazzjoni jiġu maqsuma u għalhekk issaħħaħ aktar is-solidarjetà. Barra minn hekk, is-sistema Slovakka timponi l-prinċipju tal-klassifikazzjoni tal-komunità, jiġifieri, l-assiguraturi mhumiex permessi li jiddifferenzjaw il-primjums skont ir-riskju tal-assigurazzjoni, filwaqt li l-ugwalizzazzjoni tar-riskju tikkumpensa parzjalment lill-assiguraturi li jkollhom profil demografiku aktar riskjuż fil-portafoll tagħhom permezz ta' ridistribuzzjoni tal-flus minn dawk l-assiguraturi li jħallsu benefiċċji anqas mill-medja għal dawk li jħallsu benefiċċji ogħla mill-medja lill-persuni assigurati tagħhom. (56)
(88)
Fl-aħħar nett, minbarra l-karatteristiċi soċjali u ta' solidarjetà kollha li ssemmew hawn fuq, il-Kummissjoni tfakkar li l-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka hija organizzata u titwettaq taħt qafas regolatorju b'saħħtu: l-istatus, id-drittijiet u l-obbligi tal-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa huma stabbiliti b'liġijiet li jistabbilixxu kundizzjonijiet dettaljati u huma joperaw soġġetti għal superviżjoni stretta mill-Istat. (57)
(89)
Fuq il-bażi ta' dawn il-karatteristiċi, il-Kummissjoni tikkonkludi li s-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa Slovakka mhijiex ta' natura ekonomika, u għalhekk SZP/VZP ma jistgħux jitqiesu li jikkwalifikaw bħala “impriża” fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. (58)
(90)
Il-Kummissjoni tirrikonoxxi li ċerti elementi tas-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka jistgħu jippuntaw lejn in-natura ekonomika tal-attivitajiet involuti f'dik is-sistema: (i) il-preżenza ta' diversi operaturi tal-assigurazzjoni (pubbliċi u privati) fis-settur tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakk, (ii) xi grad ta' kompetizzjoni bejn dawk l-assiguraturi tas-saħħa, li huma (iii) involuti f'attività għall-profitt, u (iv) il-fatt li l-attività tqieset li hija miftuħa għall-kompetizzjoni mill-Qorti Kostituzzjonali Slovakka. Madankollu, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-preżenza ta' dawk l-elementi ma tqajjimx dubji dwar il-konklużjoni tagħha li l-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fis-Slovakkja hija attività mhux ekonomika.
(91)
L-ewwel, il-Kummissjoni tinnota li l-fatt li hemm diversi operaturi (pubbliċi u privati) attivi fis-settur tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fih innifsu ma jagħtix natura ekonomika lill-attivitajiet tagħhom f'sistema fejn, kif spjegat fil-premessi (85) sa (87), il-karatteristiċi u l-għanijiet soċjali tas-sistema huma predominanti, il-prinċipju tas-solidarjetà huwa ċentrali għall-operazzjoni ta' dik is-sistema u s-superviżjoni mill-Istat hija stretta. Interpretazzjoni bħal din tagħti piż mhux xieraq lill-arranġamenti organizzattivi magħżula minn Stat Membru fit-tħaddim ta' parti mis-sistema tas-sigurtà soċjali tiegħu, pjuttost milli lis-sustanza tas-sistema inkwistjoni. (59)
(92)
It-tieni, mill-każistika tal-QtĠ-UE joħroġ li anki l-preżenza ta' possibbiltà ta' kompetizzjoni fis-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa u l-kompetizzjoni li fil-fatt isseħħ, anki jekk intiża mil-leġislatur u kkonfermata mill-ġudikatura, mhux neċessarjament tagħti natura ekonomika lill-attività inkwistjoni. Il-QtĠ-UE għamlitha ċara li sabiex tikkonkludi dwar in-natura ekonomika jew mhux ekonomika tal-attivitajiet f'sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa statutorja li, bħas-sistema Slovakka, tagħti xi spazju għall-kompetizzjoni, in-natura u l-grad ta' din il-kompetizzjoni, iċ-ċirkustanzi li fihom isseħħ u l-preżenza u l-piż tal-fatturi rilevanti l-oħra huma deċiżivi. (60) F'dan il-każ, it-tip ta' kompetizzjoni li hija l-aktar interessanti għall-konsumaturi - il-kompetizzjoni fil-prezzijiet fir-rigward tal-livell tal-kontribuzzjonijiet - hija eskluża billi l-assiguraturi tas-saħħa Slovakki ma jistgħux jimmodifikaw il-livell tal-kontribuzzjonijiet tal-persuni assigurati, li huma stabbiliti bil-liġi. Barra minn hekk, il-possibbiltà ta' kompetizzjoni dwar il-kwalità hija pjuttost limitata billi s-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka tipprevedi firxa wiesgħa ħafna ta' benefiċċji statutorji li huma ndaqs għall-persuni assigurati kollha, li ftit iħalli lok għall-assiguraturi biex jikkompetu għall-klijenti billi joffru intitolamenti (gratwiti) addizzjonali. L-assiguraturi tas-saħħa għalhekk ma għandhom l-ebda possibbiltà li jinfluwenzaw dawk il-benefiċċji statutorji u għalhekk mhumiex f'kompetizzjoni ma' xulxin jew fir-rigward tal-għoti tal-benefiċċji statutorji obbligatorji tal-kura tas-saħħa li tikkostitwixxi l-funzjoni prinċipali tagħhom.
(93)
It-tielet, il-Kummissjoni tqis li n-natura mhux ekonomika tal-attività tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja mhijiex affettwata mill-fatt li l-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa jinvolvu ruħhom f'kompetizzjoni għall-kwalità u kompetizzjoni għall-effiċjenza tal-akkwist billi jixtru l-kura tas-saħħa u servizzi relatati ta' kwalità tajba mingħand il-fornituri bi prezzijiet kompetittivi. B'dan il-mod, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni, permezz ta' attività li tista' tiġi separata mill-kuntratti tagħhom mal-persuni assigurati fi ħdan l-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja, jiksbu l-inputs neċessarji biex jaqdu r-rwol tagħhom fi ħdan dik is-sistema. Mill-każistika tal-QtĠ-UE joħroġ li jekk is-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja hija dovuta għall-karatteristiċi inerenti tagħha ta' natura mhux ekonomika, f'dak il-każ l-attività tal-akkwist tal-inputs neċessarji sabiex titħaddem din is-sistema hija wkoll ta' natura mhux ekonomika. (61)
(94)
Ir-raba', il-fatt li r-regolamentazzjoni tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fis-Slovakkja tippermetti lill-assiguraturi tas-saħħa li jagħmlu l-profitti u jqassmu parti mill-profitti lill-azzjonisti tagħhom ma jbiddilx in-natura mhux ekonomika tal-attivitajiet tagħhom billi dawn jitwettqu f'sistema li għandha preżenza b'saħħitha tal-karatteristiċi kollha hawn fuq imsemmija li jindikaw in-natura mhux ekonomika. Is-sempliċi fatt li l-assiguraturi tas-saħħa huma permessi li jagħmlu l-profitti u jqassmu parti mill-profitti ma jistax fih innifsu jdawwar il-predominanza tal-karatteristiċi u l-għanijiet soċjali tas-sistema, ir-rwol ċentrali tal-prinċipju tas-solidarjetà fiha u l-grad strett ta' regolamentazzjoni u sorveljanza mill-Istat li fih topera. Rigward ir-regolamentazzjoni mill-Istat, il-Kummissjoni tfakkar li l-possibbiltà li jsiru, jintużaw u jitqassmu l-profitti hija inkwadrata u limitata mill-obbligi legali imposti mill-Istat fuq il-kumpanniji tal-assigurazzjoni Slovakki, li huma maħsuba sabiex jassiguraw il-vijabbiltà u l-kontinwità tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja bl-għanijiet soċjali u ta' solidarjetà predominanti kollha tagħha. (62) Il-libertà li jsiru, jintużaw u jitqassmu l-profitti għalhekk hija konsiderevolment aktar limitata fis-settur tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka milli fis-setturi kummerċjali normali u hija soġġetta għall-kisba ta' għanijiet soċjali u ta' solidarjetà.
(95)
B'riżultat ta' dan, minħabba n-natura limitata tal-kompetizzjoni li kienet introdotta fis-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka (jiġifieri kompetizzjoni limitata biss għall-kwalità u l-ebda kompetizzjoni fil-prezzijiet) kif ukoll ir-restrizzjonijiet fuq il-mod kif jistgħu jsiru u jintużaw il-profitti, l-elementi tal-kompetizzjoni u l-orjentament lejn il-profitti li huma preżenti fis-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka ma jqajmux dubji dwar il-karatteristiċi soċjali, ta' solidarjetà u regolatorji predominanti li jindikaw in-natura mhux ekonomika tal-attivitajiet imwettqa mill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa f'dik is-sistema. Pjuttost, l-elementi ta' kompetizzjoni u l-orjentament lejn il-profitti li hemm preżenti fis-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka għandhom jitqiesu li jsegwu l-għan primarju li jinkoraġġixxu lill-kumpanniji tal-assigurazzjoni sabiex joperaw skont il-prinċipji ta' ġestjoni tajba fl-interess tal-funzjonament tajjeb ta' dik is-sistema tas-sigurtà soċjali, u b'hekk jikkontribwixxu sabiex jassiguraw li l-għanijiet soċjali u ta' solidarjetà ta' dik is-sistema jiġu milħuqa. (63)
(96)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tħoss li l-fatt li l-Qorti Kostituzzjonali Slovakka (fil-valutazzjoni ta' ksur possibbli tad-dritt ta' intrapriża skont il-Kostituzzjoni Slovakka) qieset is-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa Slovakka “inkluża fl-isfera tal-kompetizzjoni” ma jfissirx li din is-sistema tinvolvi attivitajiet ta' natura ekonomika skont it-tifsira tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat. Fil-fatt, f'dak il-każ il-Qorti Kostituzzjonali Slovakka kienet mitluba teżamina jekk il-projbizzjoni leġislattiva tal-2007 fuq id-distribuzzjoni tal-profitti mill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa kinitx kompatibbli mal-Kostituzzjoni Slovakka (ksur tad-dritt tas-sjieda, protezzjoni tal-proprjetà u d-dritt ta' intrapriża) u kompatibbli mal-Artikoli 18, 49, 54, 63 tat-Trattat. Il-Qorti Kostituzzjonali Slovakka ddeċidiet li din il-projbizzjoni kienet tikser il-Kostituzzjoni Slovakka, u li għalhekk ma kien hemm l-ebda raġuni biex tiddiskuti l-elementi sostantivi tar-regoli tas-suq intern tal-UE jew li tiddeċiedi dwar il-ksur tagħhom.
(97)
F'dan l-isfond, meta jitqiesu l-partikolaritajiet tal-każ kurrenti u l-preżenza u l-ponderazzjoni tal-indikaturi rilevanti, l-attività tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja kif organizzata u mwettqa fis-Slovakkja ma tistax titqies bħala attività ekonomika.
(98)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li SZP/VZP, bħala l-benefiċjarji tal-miżuri kkontestati, ma jistgħux jitqiesu bħala li jikkostitwixxu impriżi fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat u għalhekk dawk il-miżuri ma jwasslux għal għajnuna mill-Istat fis-sens ta' dik id-dispożizzjoni.
(99)
Għalhekk, m'hemmx bżonn li jiġu eżaminati l-kundizzjonijiet l-oħra għall-eżistenza ta' għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE u lanqas li tiġi valutata l-kompatibbiltà tal-miżuri kkontestati.
8. KONKLUŻJONI
(100)
Fid-dawl tal-konsiderazzjonijiet ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri kkontestati ma jikkostitwux għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-miżuri segwenti mogħtija mir-Repubblika Slovakka lil Spoločná zdravotná poisťovňa, a.s (SZP) u/jew Všeobecná zdravotná poisťovňa, a.s (VZP) ma jikkostitwux għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat:
(a)
iż-żieda kapitali ta' SKK 450 miljun li saret f'SZP bejn it-28 ta' Novembru 2005 u t-18 ta' Jannar 2006;
(b)
il-ħelsien mid-djun ta' SZP permezz ta' Veritel' a.s. mill-2003 sal-2006;
(c)
is-sussidju mogħti lil SZP mill-Ministeru tas-Saħħa fl-2006;
(d)
iż-żieda kapitali ta' EUR 65,1 miljun f'VZP fl-1 ta' Jannar 2010;
(e)
l-Iskema ta' Ugwalizzazzjoni tar-Riskju stabbilita bil-Parti 3 tal-Att Nru 580/2004; u
(f)
it-trasferiment tal-portafolji tal-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa likwidati, b'mod partikolari tal-kumpannija Družstevná zdravotná poisťovňa lil VZP u tal-kumpannija Európská zdravotná poisťovňa lil SZP.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Slovakka.
Magħmul fi Brussell, il-15 ta' Ottubru 2014.