SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2014/95/EU
ze dne 22. října 2014,
kterou se mění směrnice 2013/34/EU, pokud jde o uvádění nefinančních informací a informací týkajících se rozmanitosti některými velkými podniky a skupinami
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 50 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise ve svém sdělení nazvaném „Akt o jednotném trhu - Dvanáct nástrojů k podnícení hospodářského růstu a posílení důvěry - 'Společně pro nový růst'“ přijatém dne 13. dubna 2011 vymezila potřebu docílit úrovně transparentnosti sociálních a environmentálních informací poskytovaných podniky ve všech odvětvích, která by byla srovnatelně vysoká, ve všech členských státech. To je plně v souladu s možností, aby členské státy vyžadovaly podle potřeby další zlepšení transparentnosti nefinančních informací podniků, což je ve své podstatě nepřetržité úsilí.
(2)
Potřebu zlepšit uvádění sociálních a environmentálních informací podniky předložením legislativního návrhu v této oblasti zopakovala Komise ve sdělení nazvaném „Obnovená strategie EU pro sociální odpovědnost podniků na období 2011-2014“, které bylo přijato dne 25. října 2011.
(3)
Evropský parlament ve svých usneseních ze dne 6. února 2013 nazvaných „Sociální odpovědnost podniků: řádné, transparentní a odpovědné obchodní chování a udržitelný růst“ a „Sociální odpovědnost podniků: podpora zájmů společnosti a cesta k udržitelné obnově podporující začlenění“ uznal, že je důležité, aby podniky zveřejňovaly informace o udržitelnosti, například o sociálních a environmentálních faktorech, s cílem zjistit rizika udržitelnosti a zvýšit důvěru investorů a spotřebitelů. Uvádění nefinančních informací je totiž zásadním krokem pro zvládnutí změny vedoucí k udržitelnému světovému hospodářství, které spojuje dlouhodobou ziskovost se sociální spravedlností a ochranou životního prostředí. Uvádění nefinančních informací v této souvislosti umožňuje měřit, sledovat a řídit výkonnost podniků a jejich dopad na společnost. Evropský parlament tedy vyzval Komisi, aby předložila legislativní návrh na uvádění nefinančních informací podniky, který poskytne velkou flexibilitu s cílem zohlednit mnohorozměrnou povahu sociální odpovědnosti podniků a rozmanitost politik sociální odpovědnosti podniků, které podniky provádějí, společně s dostatečnou mírou srovnatelnosti tak, aby byly uspokojeny potřeby investorů a dalších zúčastněných stran a také potřeba umožnit spotřebitelům snadný přístup k informacím o dopadu podniků na společnost.
(4)
Koordinace vnitrostátních právních předpisů týkajících se uvádění nefinančních informací některými velkými podniky je důležitá pro zájmy podniků, akcionářů i jiných zúčastněných stran. Koordinace je v těchto oblastech nezbytná, neboť většina z těchto podniků působí ve více než jednom členském státě.
(5)
Je rovněž třeba stanovit určitý minimální právní požadavek, pokud jde o rozsah informací, které by měly podniky v celé Unii zpřístupnit veřejnosti a orgánům. Podniky spadající do oblasti působnosti této směrnice by měly poskytnout věrný a komplexní přehled o svých politikách, výsledcích a rizicích.
(6)
Aby se zvýšila soudržnost a srovnatelnost uváděných nefinančních informací v celé Unii, měly by některé velké podniky vypracovávat přehled nefinančních informací obsahující informace týkající se alespoň environmentálních, sociálních a zaměstnaneckých otázek, dodržování lidských práv a boje proti korupci a úplatkářství. Tento přehled by měl zahrnovat popis politik, výsledků a rizik týkajících se těchto otázek a měl by být zahrnut do zprávy vedení daného podniku. Přehled nefinančních informací by měl obsahovat i informace o postupech náležité péče uplatňovaných podnikem, zejména s ohledem na jeho dodavatelské a subdodavatelské řetězce v relevantních a přiměřených případech, s cílem odhalit existující a potenciální nepříznivé dopady, předcházet jim a zmírňovat je. Členské státy by měly mít možnost osvobodit podniky, na něž se vztahuje tato směrnice, od povinnosti vypracovávat přehled nefinančních informací, pokud podniky předkládají samostatnou zprávu, jež je sestavována za stejné účetní období a obsahuje stejné informace.
(7)
Přehled nefinančních informací, jejž jsou podniky povinny vypracovávat, by měl obsahovat, pokud jde o záležitosti související s životním prostředím, podrobnosti o současných a předvídatelných dopadech působení podniku na životní prostředí a případně na zdraví a bezpečnost, využívání obnovitelných a neobnovitelných zdrojů energie, emise skleníkových plynů, využívání vodních zdrojů a znečištění ovzduší. Pokud jde o sociální a zaměstnanecké záležitosti, mohou se informace poskytované v přehledu týkat opatření k zajištění rovnosti pohlaví, provádění základních úmluv Mezinárodní organizace práce, pracovních podmínek, sociálního dialogu, dodržování práva zaměstnanců na informace a konzultace, dodržování práv odborů, zdraví a bezpečnosti při práci a dialogu s místními společenstvími a opatření k zajištění ochrany a rozvoje těchto společenství. Co se týče lidských práv a boje proti korupci a úplatkářství, mohl by přehled nefinančních informací obsahovat informace o předcházení porušování lidských práv nebo o nástrojích pro boj proti korupci a úplatkářství.
(8)
Podniky, na něž se vztahuje tato směrnice, by měly poskytovat odpovídající informace týkající se záležitostí, které by mohly nejpravděpodobněji přivodit vznik hlavních rizik s vážnými dopady, spolu s riziky, která již existují. Závažnost těchto dopadů by měla být posouzena z hlediska jejich rozsahu a významu. Riziko nepříznivých dopadů může být způsobeno činností samotných podniků nebo může být spojeno s jejich působením a v relevantních a přiměřených případech s jejich produkty, službami a obchodními vztahy, včetně vztahů s dodavatelskými a subdodavatelskými řetězci. To by nemělo vést k přílišnému nárůstu administrativní zátěže pro malé a střední podniky.
(9)
Při poskytování těchto informací by podniky, na něž se vztahuje tato směrnice, mohly vycházet z vnitrostátních rámců, unijních rámců, jako je systém pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS), nebo mezinárodních rámců, jako je úmluva OSN „Global Compact“, obecné zásady v oblasti podnikání a lidských práv, které provádějí rámec OSN „Chránit, dodržovat a napravovat“, směrnice Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) pro nadnárodní společnosti, norma Mezinárodní organizace pro normalizaci ISO 26000, tripartitní deklarace Mezinárodní organizace práce o zásadách pro nadnárodní společnosti a sociální politiku, globální iniciativa pro podávání zpráv („Global Reporting Initiative“) nebo jiné uznávané mezinárodní rámce.
(10)
Členské státy by měly zajistit zavedení vhodných a účinných mechanismů, které zaručí, aby podniky uváděly nefinanční informace v souladu s touto směrnicí. Za tímto účelem by členské státy měly zajistit, aby byly zavedeny účinné vnitrostátní postupy, které umožní vymáhat dodržování povinností stanovených touto směrnicí, a aby těchto postupů mohly využívat všechny fyzické i právnické osoby, které mají v souladu s vnitrostátním právem oprávněný zájem na tom, aby bylo zajištěno dodržování ustanovení této směrnice.
(11)
Odstavec 47 závěrečného dokumentu konference OSN Rio+20 nazvané „Budoucnost, jakou chceme,“ uznává význam podávání zpráv podniků o udržitelnosti a vyzývá podniky, aby případně zvážily zahrnutí informací o udržitelnosti do svého cyklu podávání zpráv. Rovněž vyzývá průmysl, zainteresované vlády a příslušné zúčastněné strany, aby za podpory systému OSN případně vypracovaly modely osvědčených postupů a s ohledem na zkušenosti stávajících rámců zjednodušily začlenění finančních a nefinančních informací.
(12)
Přístup investorů k nefinančním informacím je krokem k dosažení cíle stanoveného v rámci Plánu pro Evropu účinněji využívající zdroje, podle kterého mají být do roku 2020 zavedeny tržní a politické pobídky, které odměňují investice podniků do účinného využívání zdrojů.
(13)
Evropská rada ve svých závěrech ze dnů 24. a 25. března 2011 vyzvala ke snížení celkové regulační zátěže na evropské a vnitrostátní úrovni, zejména pro malé a střední podniky, a navrhla opatření ke zvýšení produktivity, zatímco cílem strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění je zlepšit podnikatelské prostředí pro malé a střední podniky a podpořit jejich internacionalizaci. Proto by se v souladu se zásadou „zelenou malým a středním podnikům“ měly nové požadavky na uvádění informací vztahovat pouze na některé velké podniky a skupiny.
(14)
Rozsah těchto požadavků na uvádění nefinančních informací by měl být vymezen ve vztahu k průměrnému počtu zaměstnanců, bilanční sumě a čistému obratu. Malé a střední podniky by měly být osvobozeny od dalších požadavků a povinnost uvádět přehled nefinančních informací by se měla vztahovat pouze na ty velké podniky, které jsou subjekty veřejného zájmu, a na ty subjekty veřejného zájmu, které jsou mateřským podnikem velké skupiny, v obou případech pokud jejich průměrný počet zaměstnanců přesahuje 500, a to v případě skupiny na konsolidovaném základě. To by nemělo bránit členským státům, aby vyžadovaly uvádění nefinančních informací od podniků a skupin jiných než podniky, na které se vztahuje tato směrnice.
(15)
Mnoho podniků, které spadají do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (3), je členy skupin podniků. Konsolidované zprávy vedení podniku by měly být sestavovány tak, aby informace týkající se těchto skupin podniků mohly být předány členům a třetím stranám. Vnitrostátní právní předpisy týkající se konsolidovaných zpráv vedení podniku by proto měly být koordinovány, aby se docílilo srovnatelnosti a soudržnosti informací, jež by měly podniky v Unii zveřejňovat.
(16)
Statutární auditoři a auditorské společnosti by měli pouze ověřit, zda byly přehled nefinančních informací nebo samostatná zpráva vypracovány. Kromě toho by členské státy měly mít možnost požadovat, aby byly informace obsažené v přehledu nefinančních informací nebo v samostatné zprávě ověřeny nezávislým poskytovatelem ověřovacích služeb.
(17)
S cílem usnadnit uvádění nefinančních informací podniky by Komise měla vypracovat nezávazné pokyny, včetně obecných a odvětvových nefinančních klíčových ukazatelů výkonnosti. Komise by měla vzít v úvahu stávající osvědčené postupy, mezinárodní vývoj a výsledky souvisejících iniciativ Unie. Komise by měla vést odpovídající konzultace, a to i s příslušnými zúčastněnými stranami. Při odkazech na environmentální aspekty by Komise měla zahrnout přinejmenším využívání půdy, vodních zdrojů, emise skleníkových plynů a využívání materiálů.
(18)
Rozmanitost pravomocí a stanovisek členů správních, řídících a dozorčích orgánů podniků usnadňuje dobré porozumění podnikové organizaci a záležitostem dotyčného podniku. Umožňuje členům těchto orgánů konstruktivně zpochybňovat rozhodnutí řídících pracovníků a být otevřenější vůči inovativním myšlenkám, čímž se zamezí podobnosti názorů členů známé jako jev „skupinového myšlení“. Přispívá tak k účinnému dohledu nad řídícími pracovníky a úspěšné správě a řízení podniku. Z tohoto důvodu je důležité zvýšit transparentnost, pokud jde o uplatňovanou politiku rozmanitosti. Tím by byl trh informován o postupech správy a řízení podniků, a mohl by tak na podniky vytvářet nepřímý tlak, aby posílily rozmanitost v rámci svých řídících a dozorčích orgánů.
(19)
Povinnost uvádět politiky rozmanitosti pro správní, řídící a dozorčí orgány, pokud jde o takové aspekty, jako jsou například věk, pohlaví, vzdělání nebo profesní zkušenosti, by se měla vztahovat pouze na některé velké podniky. Uvádění politiky rozmanitosti by mělo být součástí výkazu o správě a řízení podniku, jak je stanoveno v článku 20 směrnice 2013/34/EU. Pokud se neuplatňuje žádná politika rozmanitosti, neměla by existovat povinnost ji zavést, ale ve výkazu o správě a řízení podniku by mělo být jasně vysvětleno, proč tomu tak je.
(20)
Byly vzaty na vědomí iniciativy na úrovni Unie, včetně podávání zpráv podle jednotlivých zemí v několika odvětvích, a také odkazy Evropské rady uvedené v jejích závěrech ze dnů 22. května a 19. a 20. prosince 2013 na podávání zpráv podle jednotlivých zemí ze strany velkých podniků a skupin, obdobná ustanovení ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (4) a mezinárodní úsilí o zvýšení transparentnosti v oblasti finančního výkaznictví. V rámci vrcholných schůzek skupin G8 a G20 byla OECD požádána, aby vypracovala standardizovaný vzor pro podávání zpráv pro nadnárodní podniky, jimiž by podávaly daňovým orgánům zprávy o svých ziscích a daňových platbách po celém světě. Tento vývoj doplňují návrhy obsažené v této směrnici jako vhodná opatření pro dané účely.
(21)
Jelikož cíle této směrnice, totiž zvýšit relevantnost, soudržnost a srovnatelnost informací uváděných některými velkými podniky a skupinami v Unii, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle.
(22)
Tato směrnice dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, včetně práva na svobodu podnikání, respektování soukromého života a ochranu osobních údajů. Tato směrnice musí být provedena v souladu s těmito právy a zásadami.
(23)
Směrnice 2013/34/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Změny směrnice 2013/34/EU
Směrnice 2013/34/EU se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 19a
Přehled nefinančních informací
1. Velké podniky, které jsou subjekty veřejného zájmu a které k rozvahovému dni překročí kritérium průměrného počtu 500 zaměstnanců za účetní období, zahrnou do zprávy vedení podniku přehled nefinančních informací obsahující v rozsahu potřebném k pochopení vývoje podniku, jeho výkonnosti a postavení a dopadů jeho činnosti informace týkající se alespoň environmentálních, sociálních a zaměstnaneckých otázek, dodržování lidských práv a boje proti korupci a úplatkářství, včetně:
a)
stručného popisu obchodního modelu podniku;
b)
popisu politik, jež podnik ve vztahu k těmto otázkám sleduje, včetně uplatňovaných postupů náležité péče;
c)
výsledků těchto politik;
d)
hlavních rizik souvisejících s těmito otázkami, jež jsou spojeny s operacemi podniku, včetně, je-li to relevantní a přiměřené, jeho obchodních vztahů, produktů nebo služeb, které by mohly mít nepříznivé dopady v těchto oblastech, a způsobu, jakým podnik tato rizika řídí;
e)
nefinančních klíčových ukazatelů výkonnosti, které se vztahují k příslušné podnikatelské činnosti.
Pokud podnik nesleduje politiky ve vztahu k jedné nebo více z těchto otázek, poskytne přehled nefinančních informací jasné a odůvodněné vysvětlení, proč je nesleduje.
Přehled nefinančních informací uvedený v prvním pododstavci obsahuje případně také odkazy na částky vykazované v roční účetní závěrce a další komentář k nim.
Členské státy mohou povolit, aby byly informace týkající se budoucího vývoje nebo záležitostí, které se právě projednávají, vynechány, a to ve výjimečných případech, kdy by podle řádně odůvodněného stanoviska členů správních, řídících a dozorčích orgánů, jednajících v mezích pravomocí, které jim svěřuje vnitrostátní právo, a majících za toto stanovisko kolektivní odpovědnost, uvedení těchto informací výrazně poškodilo obchodní postavení daného podniku, neznemožňuje-li ovšem jejich vynechání objektivní a vyvážené pochopení vývoje podniku, jeho výkonnosti a postavení a dopadu jeho činnosti.
Při ukládání požadavku na uvádění informací podle prvního pododstavce členské státy stanoví, že podniky mohou vycházet z vnitrostátních, unijních nebo mezinárodních rámců; pokud tak podniky učiní, upřesní, ze kterých rámců vycházely.
2. Pokud podniky plní povinnost stanovenou v odstavci 1, má se za to, že splnily povinnost týkající se analýzy nefinančních informací stanovenou v čl. 19 odst. 1 třetím pododstavci.
3. Podnik, který je dceřiným podnikem, je osvobozen od povinnosti stanovené v odstavci 1, jestliže jsou on sám a jeho případné dceřiné podniky zahrnuty do konsolidované zprávy vedení podniku nebo samostatné zprávy jiného podniku, která je vypracována v souladu s článkem 29 a s tímto článkem.
4. Pokud podnik vypracovává za stejné účetní období samostatnou zprávu, ať již vycházející z vnitrostátních, unijních nebo mezinárodních rámců či nikoli, která obsahuje informace požadované pro přehled nefinančních informací stanovené v odstavci 1, mohou ho členské státy osvobodit od povinnosti vypracovat přehled nefinančních informací stanovený v odstavci 1, je-li tato samostatná zpráva:
a)
zveřejněna společně se zprávou vedení podniku v souladu s článkem 30; nebo
b)
zpřístupněna veřejnosti v přiměřené době, která nesmí překročit šest měsíců od rozvahového dne, na internetových stránkách podniku a je na ni ve zprávě vedení podniku uveden odkaz.
Odstavec 2 se použije na podniky vypracovávající samostatnou zprávu podle prvního pododstavce tohoto odstavce obdobně.
5. Členské státy zajistí, aby statutární auditor nebo auditorská společnost ověřili, zda byl vypracován přehled nefinančních informací podle odstavce 1 nebo samostatná zpráva podle odstavce 4.
6. Členské státy mohou požadovat, aby byly informace obsažené v přehledu nefinančních informací podle odstavce 1 nebo v samostatné zprávě podle odstavce 4 ověřeny nezávislým poskytovatelem ověřovacích služeb.“
2)
Článek 20 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„g)
popis politiky rozmanitosti uplatňované na správní, řídící a dozorčí orgány podniku s ohledem na aspekty, jako jsou například věk, pohlaví, vzdělání nebo profesní zkušenosti, cíle této politiky rozmanitosti, způsob jejího provádění a její výsledky ve vykazovaném období. Pokud není žádná taková politika uplatňována, obsahuje výkaz vysvětlení, proč tomu tak je.“
;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Statutární auditor nebo auditorská společnost vyjádří názor v souladu s čl. 34 odst. 1 druhým pododstavcem na informace vypracované podle odst. 1 písm. c) a d) tohoto článku a ověří, že byly poskytnuty informace uvedené v odst. 1 písm. a), b), e), f) a g) tohoto článku.“
;
c)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Členské státy mohou osvobodit podniky uvedené v odstavci 1, které emitovaly pouze cenné papíry jiné než akcie přijaté k obchodování na regulovaném trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES, od použití odst. 1 písm. a), b), e), f) a g) tohoto článku, pokud tyto podniky neemitovaly akcie, se kterými se obchoduje v mnohostranném systému obchodování ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 15 směrnice 2004/39/ES.“
;
d)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„5. Bez ohledu na článek 40 se odst. 1 písm. g) tohoto článku nevztahuje na malé a střední podniky.“
3)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 29a
Konsolidovaný přehled nefinančních informací
1. Subjekty veřejného zájmu, které jsou mateřskými podniky velké skupiny, jež k rozvahovému dni překročí na konsolidovaném základě kritérium průměrného počtu 500 zaměstnanců za účetní období, zahrnou do konsolidované zprávy vedení podniku konsolidovaný přehled nefinančních informací obsahující v rozsahu nezbytném pro pochopení vývoje skupiny, její výkonnosti a postavení a dopadů její činnosti informace týkající se alespoň environmentálních, sociálních a zaměstnaneckých otázek, dodržování lidských práv a boje proti korupci a úplatkářství, včetně:
a)
stručného popisu obchodního modelu skupiny;
b)
popisu politik, jež skupina ve vztahu k těmto otázkám sleduje, včetně uplatňovaných postupů náležité péče;
c)
výsledků těchto politik;
d)
hlavních rizik souvisejících s těmito otázkami, jež jsou spojené s operacemi skupiny, včetně, je-li to relevantní a přiměřené, jejích obchodních vztahů, produktů nebo služeb, které by mohly mít nepříznivé dopady v těchto oblastech, a způsobu, jakým skupina tato rizika řídí;
e)
nefinančních klíčových ukazatelů výkonnosti, které se vztahují k příslušné podnikatelské činnosti.
Pokud skupina nesleduje politiky ve vztahu k jedné nebo více z těchto otázek, poskytne konsolidovaný přehled nefinančních informací jasné a odůvodněné vysvětlení, proč je nesleduje.
Konsolidovaný přehled nefinančních informací uvedený v prvním pododstavci obsahuje případně také odkazy na částky vykazované v konsolidované účetní závěrce a další komentář k nim.
Členské státy mohou povolit, aby byly informace týkající se budoucího vývoje nebo záležitostí, které se právě projednávají, vynechány, a to ve výjimečných případech, kdy by podle řádně odůvodněného stanoviska členů správních, řídících a dozorčích orgánů, jednajících v mezích pravomocí, které jim svěřuje vnitrostátní právo, a majících za toto stanovisko kolektivní odpovědnost, uvedení těchto informací výrazně poškodilo obchodní postavení dané skupiny, neznemožňuje-li ovšem jejich vynechání objektivní a vyvážené pochopení vývoje skupiny, její výkonnosti a postavení a dopadů její činnosti.
Při ukládání požadavku na uvádění informací podle prvního pododstavce členské státy stanoví, že mateřský podnik může vycházet z vnitrostátních, unijních nebo mezinárodních rámců; pokud tak mateřský podnik učiní, upřesní, ze kterých rámců vycházel.
2. Pokud mateřský podnik plní povinnost stanovenou v odstavci 1, má se za to, že splnil povinnost týkající se analýzy nefinančních informací stanovenou v čl. 19 odst. 1 třetím pododstavci a v článku 29.
3. Mateřský podnik, který je zároveň dceřiným podnikem, je osvobozen od povinnosti stanovené v odstavci 1, jestliže jsou on sám a jeho dceřiné podniky zahrnuty do konsolidované zprávy vedení podniku nebo samostatné zprávy jiného podniku, která je vypracována v souladu s článkem 29 a s tímto článkem.
4. Pokud mateřský podnik vypracovává za stejné účetní období samostatnou zprávu odkazující na celou skupinu, ať již vycházející z vnitrostátních, unijních nebo mezinárodních rámců či nikoli, která obsahuje informace požadované pro konsolidovaný přehled nefinančních informací stanovený v odstavci 1, mohou ho členské státy osvobodit od povinnosti vypracovat konsolidovaný přehled nefinančních informací stanovený v odstavci 1, je-li tato samostatná zpráva:
a)
zveřejněna společně s konsolidovanou zprávou vedení podniku v souladu s článkem 30; nebo
b)
zpřístupněna veřejnosti v přiměřené době, která nesmí překročit šest měsíců od rozvahového dne, na internetových stránkách mateřského podniku a je na ni v konsolidované zprávě vedení podniku uveden odkaz.
Odstavec 2 se použije na podniky vypracovávající samostatnou zprávu podle prvního pododstavce tohoto odstavce obdobně.
5. Členské státy zajistí, aby statutární auditor nebo auditorská společnost ověřili, zda byl vypracován konsolidovaný přehled nefinančních informací podle odstavce 1 nebo samostatná zpráva podle odstavce 4.
6. Členské státy mohou požadovat, aby byly informace obsažené v konsolidovaném přehledu nefinančních informací podle odstavce 1 nebo v samostatné zprávě podle odstavce 4 ověřeny nezávislým poskytovatelem ověřovacích služeb.“
4)
V článku 33 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Členské státy zajistí, aby členové správních, řídících a dozorčích orgánů podniku jednající v mezích pravomocí, které jim svěřuje vnitrostátní právo, měli kolektivní povinnost zajistit, aby
a)
roční účetní závěrka, zpráva vedení podniku, výkaz o správě a řízení podniku, pokud jsou předkládány samostatně, a zpráva uvedená v čl. 19a odst. 4; a
b)
konsolidovaná účetní závěrka, konsolidovaná zpráva vedení podniku, konsolidovaný výkaz o správě a řízení podniku, pokud jsou předkládány samostatně, a zpráva uvedená v čl. 29a odst. 4
byly vypracovány a zveřejněny v souladu s požadavky této směrnice a případně s mezinárodními účetními standardy přijatými podle nařízení (ES) č. 1606/2002.“
5)
V článku 34 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„3. Tento článek se nevztahuje na přehled nefinančních informací uvedený v čl. 19a odst. 1, na konsolidovaný přehled nefinančních informací uvedený v čl. 29a odst. 1 ani na samostatné zprávy uvedené v čl. 19a odst. 4 a čl. 29a odst. 4.“
6)
V článku 48 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Ve zprávě se také s přihlédnutím k vývoji v OECD a k výsledkům souvisejících evropských iniciativ zváží možnost zavedení povinnosti pro velké podniky, aby každoročně vydaly zprávu podle jednotlivých zemí za každý členský stát a třetí zemi, v nichž podniky působí, která by obsahovala přinejmenším informace o dosažených ziscích, o zaplacených daních ze zisku a o obdržených veřejných podporách.“
Článek 2
Pokyny pro vypracovávání zpráv
Komise vypracuje nezávazné pokyny k metodice vypracování zpráv obsahujících nefinanční informace, včetně nefinančních klíčových ukazatelů výkonnosti, a to obecných i odvětvových, s cílem usnadnit relevantní, užitečné a srovnatelné uvádění nefinančních informací podniky. Komise přitom konzultuje s příslušnými zúčastněnými stranami.
Komise zveřejní tyto pokyny do 6. prosince 2016.
Článek 3
Přezkum
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování této směrnice týkající se mimo jiné její oblasti působnosti, zejména pokud jde o velké nekotované podniky, její účinnosti a úrovně poskytnutých pokynů a metod. Tuto zprávu, případně provázenou legislativními návrhy, zveřejní do 6. prosince 2018.
Článek 4
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 6. prosince 2016. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Členské státy stanoví, že se předpisy uvedené v prvním pododstavci použijí na všechny podniky v oblasti působnosti článku 1 pro účetní období počínající dne 1. ledna 2017 nebo v průběhu kalendářního roku 2017.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 5
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 6
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 22. října 2014.
DIRETTIVA 2014/95/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-22 ta' Ottubru 2014
li temenda d-Direttiva 2013/34/UE fir-rigward tad-divulgazzjoni ta' informazzjoni mhux finanzjarja u dwar id-diversità minn ċerti impriżi u gruppi kbar
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 50(1) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Fil-Komunikazzjoni tagħha bit-titolu “l-Att dwar is-Suq Uniku Tnax-il xprun sabiex jiġi stimulat it-tkabbir u r-rinfurzar tal-fiduċja, ‘Flimkien għal tkabbir ġdid’”, adottata fit-13 ta' April 2011, il-Kummissjoni identifikat il-bżonn li żżid sal-istess livell għoli tul l-Istati Membri kollha t-trasparenza tal-informazzjoni soċjali u ambjentali pprovduta minn impriżi fis-setturi kollha. Dan huwa konsistenti għall-aħħar mal-possibilità li l-Istati Membri jirrikjedu, jekk ikun xieraq, titjib ulterjuri tat-trasparenza ta' informazzjoni mhux finanzjarja tal-impriżi, li, min-natura stess tagħha, hija sforz kontinwu.
(2)
Il-bżonn li titjieb id-divulgazzjoni tal-informazzjoni ambjentali u soċjali min-naħa tal-impriżi, billi tiġi ppreżenta proposta leġiżlattiva f'dan il-qasam, kienet imtennija fil-komunikazzjoni mill-Kummissjoni bit-titolu “Strateġija rinnovata tal-UE għall-2011-14 għar-Responsabilità Soċjali Korporattiva” adottata fil-25 ta' Ottubru 2011.
(3)
Fir-riżoluzzjonijiet tiegħu tas-6 ta' Frar 2013 dwar, rispettivament, “ir-Responsabilità soċjali korporattiva: imġiba kummerċjali responsabbli u trasparenti u tkabbir sostenibbli” u “Ir-Responsabilità soċjali korporattiva: il-promozzjoni tal-interessi tas-soċjetà u rotta lejn l-irkupru sostenibbli u inklużiv” il-Parlament Ewropew għaraf l-importanza li n-negozji jiddivulgaw informazzjoni dwar is-sostenibblità bħal fatturi soċjali u ambjentali, bil-għan li jiġu identifikati r-riskji għas-sostenibbiltà u tiżdied il-fiduċja bejn l-investitur u l-konsumatur. Tabilħaqq, id-divulgazzjoni ta' informazzjoni mhux finanzjarja hija essenzjali għall-ġestjoni tat-tibdil lejn ekonomija globali sostenibbli, billi tikkombina l-profitabilità fuq terminu twil mal-ġustizzja soċjali u l-ħarsien tal-ambjent. F'dan il-kuntest, id-divulgazzjoni ta' informazzjoni mhux finanzjarja tgħin biex il-prestazzjoni tal-impriżi u l-impatt tagħhom fuq is-soċjetà jitkejlu, jiġu mmoniterjati u mmaniġġjati. Għaldaqstant, il-Parlament Ewropew talab lill-Kummissjoni tressaq proposta leġiżlattiva dwar id-divulgazzjoni ta' informazzjoni mhux finanzjarja mill-impriżi li tippermetti flessibilità kbira ta' azzjoni, sabiex titqies in-natura multidimensjonali tar-responsabilità soċjali korporattiva (CSR) u d-diversità tal-politiki dwar is-CSR implimentati min-negozji, akkumpanjata minn livell suffiċjenti ta' kumparabilità biex jiġu ssodisfati l-ħtiġijiet tal-investituri u ta' partijiet interessati oħra kif ukoll il-ħtieġa li l-konsumaturi jingħataw aċċess faċli għall-informazzjoni dwar l-impatt tan-negozji fuq is-soċjetà.
(4)
Il-koordinazzjoni ta' dispożizzjonijiet nazzjonali dwar id-divulgazzjoni ta' informazzjoni mhux finanzjarja fir-rigward ta' ċerti impriżi kbar hija ta' importanza għall-interessi tal-impriżi, l-azzjonisti u partijiet interessati oħra lkoll. Il-koordinazzjoni hija meħtieġa f'dawk l-oqsma peress li l-biċċa l-kbira ta' dawk l-impriżi joperaw f'aktar minn Stat Membru wieħed.
(5)
Huwa wkoll meħtieġ li jiġi stabbilit ċertu rekwiżit ġuridiku minimu fir-rigward tal-ammont ta' informazzjoni li għandha tkun disponibbli għall-pubbliku u għall-awtoritajiet mill-impriżi madwar l-Unjoni. L-impriżi suġġetti għal din id-Direttiva għandhom jagħtu stampa ġusta u komprensiva tal-politiki, l-eżiti, u r-riskji tagħhom.
(6)
Sabiex jissaħħu l-konsistenza u l-komparabbiltà ta' informazzjoni mhux finanzjarja divulgata madwar l-Unjoni, ċerti impriżi kbar għandhom iħejju dikjarazzjoni mhux finanzjarja li jkun fiha informazzjoni relatata tal-anqas ma' kwistjonijiet ambjentali, kwistjonijiet soċjali u relatati mal-ħaddiema, ir-rispett tad-drittijiet tal-bniedem, u kwistjonijiet kontra l-korruzzjoni u t-tixħim. Din id-dikjarazzjoni għandha tinkludi deskrizzjoni tal-politiki, l-eżiti, u r-riskji relatati ma' dawk il-kwistjonijiet u għandha tkun inkluża fir-rapport tal-ġestjoni tal-impriża kkonċernata. Id-dikjarazzjoni mhux finanzjarja għandha tinkludi wkoll informazzjoni dwar il-proċessi tad-diliġenza dovuta implimentati mill-impriża, anki, meta jkun rilevanti u proporzjonat, fir-rigward tal-ktajjen ta' forniment u ta' subkuntrattar tagħha, sabiex l-impatti negattivi eżistenti u potenzjali jiġu identifikati, ipprevenuti u mrażżna. L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jeżentaw lill-impriżi li huma soġġetti għal din id-Direttiva mill-obbligu li jħejju dikjarazzjoni mhux finanzjarja meta jingħata rapport separat li jikkorrispondi għall-istess sena finanzjarja u li jkopri l-istess kontenut.
(7)
Meta l-intraprizi jkunu meħtieġa jħejju dikjarazzjoni mhux finanzjarja, dik id-dikjarazzjoni għandu jkun fiha, fir-rigward ta' kwistjonijiet ambjentali, dettalji dwar l-impatti attwali u prevedibbli tal-operazzjonijiet tal-impriża fuq l-ambjent, u, jekk ikun il-każ, dwar is-saħħa u s-sikurezza, l-użu tal-enerġija rinnovabbli u/jew mhux rinnovabbli, l-emissjonijiet ta' gassijiet b'effett ta' serra, l-użu tal-ilma u t-tniġġis tal-arja. Fir-rigward ta' kwistjonijiet soċjali u dawk relatati mal-ħaddiema, l-informazzjoni provduta fid-dikjarazzjoni tista' tirrigwarda l-azzjonijiet meħuda biex jiggarantixxu l-ugwaljanza bejn is-sessi, l-implimentazzjoni tal-konvenzjonijiet fundamentali tal-Organizzazzjoni Internazzjonali tax-Xogħol, il-kundizzjonijiet tax-xogħol, id-djalogu soċjali, ir-rispett tad-dritt tal-ħaddiema li jkunu mgħarrfa u kkonsultati, ir-rispett għad-drittijiet tat-trejdjunjins, is-saħħa u s-sikurezza fuq ix-xogħol u d-djalogu mal-komunitajiet lokali, u/jew l-azzjonijiet meħuda biex jiżguraw il-ħarsien u l-iżvilupp ta' dawk il-komunitajiet. Fir-rigward tad-drittijiet tal-bniedem, u l-ġlieda kontra l-korruzzjoni u t-tixħim, id-dikjarazzjoni mhux finanzjarja tista' tinkludi informazzjoni dwar il-prevenzjoni tal-abbużi tad-drittijiet tal-bniedem u/jew dwar l-instrumenti fis-seħħ biex jiġu miġġielda l-korruzzjoni u t-tixħim.
(8)
L-impriżi li huma soġġetti għal din id-Direttiva għandhom jipprovdu informazzjoni adegwata fir-rigward ta' kwistjonijiet li juru ċar li huma l-aktar li jistgħu jwasslu għall-materjalizzazzjoni tar-riskji prinċipali ta' impatti severi, flimkien ma' dawk li diġà mmaterjalizzaw. Is-severità ta' tali impatti għandha titkejjel skont l-iskala u l-gravità tagħhom. Ir-riskji ta' impatt negattiv jistgħu jirriżultaw mill-attività tal-impriża nnifisha jew inkella jistgħu jkunu marbuta mal-operazzjonijiet tagħha, u fejn ikun rilevanti u proporzjonat, mal-prodotti, is-servizzi jew ir-rabtiet ta' negozju tagħha, inkluż ma' ktajjen ta' forniment jew ta' sottokuntratturi. Dan m'għandux iwassal għal piżijiet amministrattivi addizzjonali għal impriżi żgħar u ta' daqs medju.
(9)
Biex jipprovdu din l-informazzjoni, l-impriżi li huma soġġetti għal din id-Direttiva jistgħu jiddependu fuq oqfsa nazzjonali, oqfsa bbażati fl-Unjoni bħall-Iskema ta' Ġestjoni u Awditjar Ekoloġiċi (EMAS), jew oqfsa internazzjonali bħall-Impatt Globali tan-Nazzjonijiet Uniti (NU), il-Prinċipji Gwida dwar in-Negozju u d-Drittijiet tal-Bniedem li jimplimentaw il-Qafas tan-NU “Ipproteġi, Irrispetta u Rrimedja”, l-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni u l-Iżvilupp Ekonomiku (OECD), il-Linji Gwida għal Impriżi Multinazzjonali, l-Organizzazzjoni Internazzjonali għall-Istandardizzazzjoni ISO 26000, id-Dikjarazzjoni Tripartitika tal-Organizzazzjoni Internazzjonali tax-Xogħol dwar il-prinċipji li jikkonċernaw l-impriżi multinazzjonali u l-politika soċjali, l-Inizjattiva Globali ta' Rappurtar, jew oqfsa internazzjonali rikonoxxuti oħrajn.
(10)
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkun hemm fis-seħħ mekkaniżmi adegwati u effettivi sabiex tiġi żgurata d-divulgazzjoni ta' informazzjoni mhux finanzjarja mill-impriżi b'konformità ma' din id-Direttiva. Għal dan il-għan, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkun hemm fis-seħħ proċeduri nazzjonali effettivi biex tiġi infurzata l-konformità mal-obbligi stabbiliti f'din id-Direttiva, u li dawn il-proċeduri jkunu disponibbli għall-persuni u l-entitajiet ġuridiċi kollha li jkollhom interess leġittimu, b'konformità mal-liġi nazzjonali, biex jiżguraw li d-dispożizzjonijiet ta' din id-Direttiva jiġu rrispettati.
(11)
Il-Paragrafu 47 tad-dokument tal-eżitu tal-Konferenza tan-Nazzjonijiet Uniti Rio +20, intitolat “Il-Futur li Rridu”, jirrikonoxxi l-importanza ta' rappurtar korporattiv dwar is-sostenibbiltà u jinkorġġixxi lill-impriżi, fejn xieraq, biex jikkunsidraw l-integrazzjoni ta' informazzjoni sostenibbli fiċ-ċiklu ta' rappurtar tagħhom. Huwa jinkoraġġixxi wkoll lill-industrija, lill-gvernijiet interessati u lill-partijiet interessati rilevanti, bl-appoġġ tas-sistema tan-Nazzjonijiet Uniti, kif xieraq, biex jiżviluppaw mudelli tal-aħjar prattika u jiffaċilitaw l-azzjoni għall-integrazzjoni tal-informazzjoni finanzjarja u mhux finanzjarja billi jitqiesu l-esperjenzi minn oqfsa diġà eżistenti.
(12)
L-aċċess tal-investituri għall-informazzjoni mhux finanzjarja huwa pass fid-direzzjoni tad-dħul fis-seħħ sal-2020 ta' inċentivi tas-suq u tal-politika li jippremjaw l-investimenti tan-negozji fl-effiċjenza, skont il-Pjan Direzzjonali għal Ewropa Effiċjenti fir-Riżorsi.
(13)
Il-Kunsill Ewropew, fil-konklużjonijiet tiegħu, tal-24 u l-25 ta' Marzu 2011 talab li jitnaqqas il-piż regolatorju kumplessiv, partikolarment għall-impriżi ż-żgħar u ta' daqs medju (“SMEs”), fuq livell Ewropew u nazzjonali u ssuġġerixxa miżuri biex tiżdied il-produttività, filwaqt li l-Istrateġija Ewropa 2020 għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv għandha l-għan li ttejjeb l-ambjent tan-negozju għall-SMEs u li tippromwovi l-internazzjonalizzazzjoni tagħhom. Għalhekk, skont il-prinċipju “Aħseb l-Ewwel fiż-Żgħir”, ir-rekwiżiti l-ġodda ta' divulgazzjoni għandhom japplikaw biss għal ċerti impriżi kbar u gruppi.
(14)
L-ambitu ta' dawk ir-rekwiżiti ta' divulgazzjoni mhux finanzjarji għandu jkun definit b'referenza għall-medja tal-għadd ta' impjegati, it-total tal-karta tal-bilanċ u l-fatturat nett. L-SMEs għandhom ikunu eżentati minn rekwiżiti addizzjonali, u l-obbligu li jiddivulgaw dikjarazzjoni mhux finanzjarja għandu japplika biss għal dawk l-impriżi l-kbar li jkunu entitajiet ta' interess pubbliku u għal dawk l-entitajiet ta' interess pubbliku li huma l-impriżi prinċipali ta' grupp kbir, li f'kull każ ikollhom għadd medju ta' impjegati li jaqbeż il-500, fil-każ ta' grupp fuq bażi konsolidata. Dan m'għandux jipprevjeni lill-Istati Membri milli jirrikjedu d-divulgazzjoni tal-informazzjoni mhux finanzjarja mill-impriżi u gruppi li mhumiex impriżi li jkunu soġġetti għal din id-Direttiva.
(15)
Bosta impriżi li jaqgħu fi ħdan l-ambitu tad-Direttiva 2013/34/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) huma membri ta' gruppi ta' impriżi. Għandhom jitħejjew rapporti ta' ġestjoni kkonsolidati sabiex l-informazzjoni dwar dawn il-gruppi ta' impriżi tkun tista' tingħata lil membri u lil partijiet terzi. Id-dritt nazzjonali li jirregola r-rapporti ta' ġestjoni kkonsolidati għandu għalhekk jiġi kkoordinat sabiex jintlaħqu l-għanijiet ta' komparabbiltà u konsistenza tal-informazzjoni li l-impriżi għandhom jippubblikaw fl-Unjoni.
(16)
L-awdituri statutorji u d-ditti tal-awdituri għandhom jivverifikaw biss li tkun ġiet ippreżentata d-dikjarazzjoni mhux finanzjarja jew ir-rapport separat Barra minn hekk, għandu jkun possibbli wkoll li l-Istati Membri jirrikjedu li l-informazzjoni inkluża fid-dikjarazzjoni mhux finanzjarja jew fir-rapport separat tkun verifikata minn fornitur indipendenti ta' servizzi ta' assigurazzjoni.
(17)
Bil-għan li tiġi ffaċilitata d-divulgazzjoni ta' informazzjoni mhux finanzjarja minn impriżi, il-Kummissjoni għandha tħejji linji gwida mhux vinkolanti, inklużi indikaturi prinċipali tal-prestazzjoni mhux finanzjarji ġenerali u settorjali. Il-Kummissjoni għandha tqis l-aħjar prattiki attwali, l-iżviluppi internazzjonali u r-riżultati ta' inizjattivi relatati tal-Unjoni. Il-Kummissjoni għandha twettaq konsultazzjonijiet xierqa inkluż mal-partijiet interessati rilevanti. Fir-rigward tal-aspetti ambjentali, il-Kummissjoni għandha tal-anqas tkopri l-użu tal-art, l-użu tal-ilma, l-emissjonijiet tal-gassijiet b'effett ta' serra u l-użu ta' materjali.
(18)
Id-diversità tal-kompetenzi u l-fehmiet tal-membri tal-korpi amministrattivi, maniġerjali u superviżorji ta' impriżi tiffaċilita fehim tajjeb tal-organizzazzjoni u l-kwistjonijiet tan-negozju tal-impriża kkonċernata. Hija tippermetti lill-membri ta' dawk il-korpi biex jisfidaw b'mod kostruttiv id-deċiżjonijiet tal-maniġment u biex ikunu aktar miftuħa għal ideat innovattivi, li jindirizzaw is-similarità tal-fehmiet tal-membri, magħrufa wkoll bħala l-fenomenu “raġunar fi grupp”. Hija tikkontribwixxi għalhekk għas-sorveljanza effettiva tal-immaniġġjar u l-governanza b'suċċess tal-impriża. Għalhekk, huwa importanti li tittejjeb it-trasparenza rigward il-politika tad-diversità applikata. Din għandha tinforma lis-suq dwar prattiki ta' governanza korporattiva u għalhekk tpoġġi pressjoni indiretta fuq l-impriżi biex ikollhom bordijiet aktar diversifikati.
(19)
L-obbligu ta' divulgazzjoni tal-politiki fir-rigward tad-diversità għal korpi amministrattivi, maniġerjali u superviżorji fir-rigward ta' aspetti bħalma huma, pereżempju, l-età, is-sess, jew l-isfond edukattiv u professjonali għandhom japplikaw biss għal ċerti impriżi kbar. Id-divulgazzjoni tal-politika dwar id-diversità għandha tkun parti mid-dikjarazzjoni ta' governanza korporattiva, kif stipulat fl-Artikolu 20 tad-Direttiva 2013/34/UE. Jekk ma tkun applikata l-ebda politika tad-diversità, m'għandu jkun hemm l-ebda obbligu li tiddaħħal waħda fis-seħħ, iżda d-dikjarazzjoni ta' governanza korporattiva għandha tinkludi spjega ċara għalfejn dan hu l-każ.
(20)
Ittieħdet nota tal-inizjattivi fil-livell tal-Unjoni, inkluż ir-rappurtar pajjiż b'pajjiż għal diversi setturi, kif ukoll ir-riferenzi magħmula mill-Kunsill Ewropew, fil-konklużjonijiet tiegħu tat-22 ta' Mejju 2013 u tad-19 u l-20 ta' Diċembru 2013, għar-rappurtar pajjiż b'pajjiż minn kumpaniji u gruppi kbar, dispożizzjonijiet simili fid-Direttiva 2013/36/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4), u l-isforzi internazzjonali biex tittejjeb it-trasparenza fir-rappurtar finanzjarju. Fil-kuntest tal-G8 u tal-G20, l-OECD intalbet tfassal mudell standardizzat ta' rappurtar biex l-impriżi multinazzjonali jirrapportaw lill-awtoritajiet tat-taxxa dwar fejn jagħmlu l-profitti tagħhom u fejn iħallsu t-taxxa madwar id-dinja. Dawn l-iżviluppi jikkumplimentaw il-proposti f'din id-Direttiva, u huma miżuri adegwati għall-finijiet rispettivi tagħhom.
(21)
Peress li l-objettiv ta' din id-Direttiva, jiġifieri li żżid ir-rilevanza, il-konsistenza u l-komparabbiltà ta' informazzjoni divulgata minn ċerti impriżi u gruppi kbar fl-Unjoni, ma jistax jintlaħaq b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri, iżda pjuttost jista', minħabba l-impatt tiegħu, jintlaħaq aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri, skont il-prinċipju ta' sussidjarjetà kif stipulat fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f'dak l-Artikolu, din id-Direttiva ma tmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ biex jintlaħaq dak l-objettiv.
(22)
Din id-Direttiva tirrispetta d-drittijiet fundamentali u tosserva l-prinċipji rikonoxxuti b'mod partikolari mill-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea, inkluż il-libertà li wieħed ikollu negozju, ir-rispett għall-ħajja privata u l-protezzjoni tad-data personali. Din id-Direttiva għandha tiġi implimentata f'konformità ma' dawk id-drittijiet u prinċipji.
(23)
Id-Direttiva 2013/34/UE għandha għalhekk tiġi emendata konsegwentement,
ADOTTAW DIN ID-DIRETTIVA:
Artikolu 1
Emendi għad-Direttiva 2013/34/UE
Id-Direttiva 2013/34/UE hija emendata kif ġej:
(1)
Għandu jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 19a
Dikjarazzjoni mhux finanzjarja
1. L-impriżi kbar li huma entitajiet ta' interess pubbliku li fid-dati tal-karta tal-bilanċ tagħhom jaqbżu l-kriterju tal-għadd medju ta' 500 impjegat matul is-sena finanzjarja għandhom jinkludu fir-rapport ta' ġestjoni dikjarazzjoni mhux finanzjarja li jkun fiha informazzjoni sa fejn ikun meħtieġ għall-fehim tal-iżvilupp, il-prestazzjoni u l-pożizzjoni tal-impriża u tal-impatt tal-attività tagħha, relatata tal-anqas ma' kwistjonijiet ambjentali, soċjali u tal-impjegati, ir-rispett tad-drittijiet tal-bniedem, kwistjonijiet kontra l-korruzzjoni u t-tixħim, inklużi:
(a)
deskrizzjoni qasira tal-mudell tan-negozju tal-impriża;
(b)
deskrizzjoni tal-politiki segwiti mill-impriża fir-rigward ta' dawk il-kwistjonijiet, inklużi l-proċessi ta' diliġenza dovuta implimentati;
(c)
l-eżitu ta' dawk il-politiki;
(d)
ir-riskji prinċipali relatati ma' dawk il-kwistjonijiet marbuta mal-operazzjonijiet tal-impriża inklużi, fejn ikun rilevanti u proporzjonat, ir-relazzjonijiet kummerċjali, il-prodotti jew is-servizzi tagħha li x'aktarx jikkawżaw impatti negattivi fuq dawk l-oqsma, u kif l-impriża timmaniġġja dawk ir-riskji;
(e)
indikaturi prinċipali tal-prestazzjoni ta' natura mhux finanzjarja rilevanti għan-negozju partikolari.
Meta l-impriża ma ssegwix politiki fir-rigward ta' waħda jew aktar minn dawk il-kwistjonijiet, id-dikjarazzjoni mhux finanzjarja għandha tipprovdi spjegazzjoni ċara u motivata għaliex ma tagħmilx dan.
Id-dikjarazzjoni mhux finanzjarja msemmija fl-ewwel subparagrafu għandha, fejn xieraq, tinkludi referenzi għall-ammonti rrappurtati fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali, u spjegazzjonijiet addizzjonali dwarhom.
L-Istati Membri jistgħu jippermettu li titħalla barra informazzjoni relatata ma' żviluppi imminenti jew kwistjonijiet li jkunu qed jiġu nnegozjati f'każijiet straordinarji meta, fil-fehma debitament ġustifikata tal-membri tal-korpi amministrattivi, maniġerjali u superviżorji, li jaġixxu fil-limiti tal-kompetenzi mogħtija lilhom mil-liġi nazzjonali u li jkollhom responsabilità kollettiva għal dik l-opinjoni, id-divulgazzjoni ta' tali informazzjoni tippreġudika serjament il-pożizzjoni kummerċjali tal-impriża, sakemm tali ommissjoni ma tipprevenix fehim ġust u bbilanċjat tal-iżvilupp, il-prestazzjoni u l-pożizzjoni tal-impriża u tal-impatt tal-attività tagħha.
Meta jeħtieġu l-iżvelar tal-informazzjonimsemmija fl-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri għandhom jipprovdu li l-impriżi jistgħu jimxu fuq oqfsa nazzjonali, ibbażati fl-Unjoni jew internazzjonali u, jekk jagħmlu hekk, l-impriżi għandhom jispeċifikaw fuq liema oqfsa mxew.
2. Impriżi li jissodisfaw l-obbligi stipulati fil-paragrafu 1 għandhom jitqiesu li ssodisfaw l-obbligu relatat mal-analiżi tal-informazzjoni mhux finanzjarja stipulat fit-tielet subparagrafu tal-Artikolu 19(1).
3. Impriża, li tkun impriża sussidjarja, għandha tiġi eżentata mill-obbligu stabbilit fil-paragrafu 1, jekk dik l-impriża u l-impriżi sussidjarji tagħha jkunu inklużi fir-rapport ta' ġestjoni kkonsolidat jew ir-rapport separat ta' impriża oħra, imfassal skont l-Artikolu 29 u dan l-Artikolu.
4. Meta impriża tħejji rapport separat li jikkorrispondi għall-istess sena finanzjarja irrispettivament minn jekk tibbażax ruħha jew le fuq oqfsa nazzjonali, ibbażati fl-Unjoni jew internazzjonali u li jkopri l-informazzjoni meħtieġa għad-dikjarazzjoni mhux finanzjarja prevista fil-paragrafu 1, l-Istati Membri jistgħu jeżentaw lil dik l-impriża mill-obbligu li tħejji d-dikjarazzjoni mhux finanzjarja stabbilita fil-paragrafu 1, sakemm tali rapport separat:
(a)
jiġi ppubblikat flimkien mar-rapport ta' ġestjoni b'konformità mal-Artikolu 30; jew
(b)
ikun pubblikament disponibbli f'perjodu ta' żmien raġonevoli, li ma jaqbiżx sitt xhur wara d-data tal-karta tal-bilanċ, fuq il-websajt tal-impriża, u jkun hemm referenza għaliha fir-rapport ta' ġestjoni.
Il-paragrafu 2 għandu japplika mutatis mutandis għal impriżi li qed iħejju rapport separat kif imsemmi fil-ewwel subparagrafu ta' dan il-paragrafu.
5. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awditur statutorju jew id-ditta tal-awditjar jivverifikaw jekk ikunx ġew ipprovduti d-dikjarazzjoni mhux finanzjarja msemmija fil-paragrafu 1 jew ir-rapport separat imsemmi fil-paragrafu 4.
6. L-Istati Membri jistgħu jirrikjedu li l-informazzjoni fid-dikjarazzjoni mhux finanzjarja msemmija fil-paragrafu 1 jew fir-rapport separat imsemmi fil-paragrafu 4 jiġu vverifikati minn fornitur indipendenti ta' servizzi ta' assigurazzjoni.”
.
(2)
L-Artikolu 20 huwa emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 1, jiżdied il-punt li ġej:
“(g)
deskrizzjoni tal-politika dwar id-diversità applikata fir-rigward tal-korpi amministrattivi, maniġerjali u superviżorji tal-impriża fir-rigward ta' aspetti bħalma huma, pereżempju, l-età, is-sess, jew l-isfond edukattiv u professjonali, l-għanijiet ta' dik il-politika dwar id-diversità, kif ġiet implimentata u r-riżultati fil-perjodu tar-rappurtar. Jekk ma tiġi applikata l-ebda tali politika, id-dikjarazzjoni għandha tinkludi spjegazzjoni dwar għalfejn dan hu l-każ.”
:
(b)
il-paragrafu 3 huwa sostitwit b'dan li ġej:
“3. L-awditur statutorju jew id-ditta tal-verifika għandhom jesprimu opinjoni skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 34(1) rigward l-informazzjoni ppreparata skont il-punti (c) u (d) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu u għandhom jivverifikaw li tkun ġiet ipprovduta l-informazzjoni msemmija fil-punti (a), (b), (e), (f) u (g) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu.”
;
(c)
il-paragrafu 4 huwa sostitwit b'dan li ġej:
“4. L-Istati Membri jistgħu jeżentaw lill-impriżi msemmija fil-paragrafu 1 li jkunu ħarġu biss titoli li mhumiex ishma ammessi għan-negozjar f'suq regolat fis-sens tal-punt (14) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2004/39/KE mill-applikazzjoni tal-punti (a), (b), (e), (f) u (g) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, sakemm dawn l-impriżi ma jkunux ħarġu ishma li jkunu nnegozjati f'faċilità multilaterali tan-negozjar fis-sens tal-punt (15) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2004/39/KE.”
;
(d)
għandu jiżdied il-paragrafu li ġej:
“5. Minkejja l-Artikolu 40, il-punt (g) tal-paragrafu 1 m'għandux japplika għal impriżi żgħar u ta' daqs medju.”
.
(3)
Għandu jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 29a
Dikjarazzjoni mhux finanzjarja kkonsolidata
1. L-entitajiet ta' interess pubbliku li huma kumpaniji prinċipali ta' grupp kbir li fid-dati tal-karta tal-bilanċ, fuq bażi kkonsolidata, jaqbeż il-kriterju tal-għadd medju ta' 500 impjegat matul is-sena finanzjarja għandhom jinkludu fir-rapport ta' ġestjoni kkonsolidat dikjarazzjoni mhux finanzjarja kkonsolidata li jkun fiha informazzjoni sa fejn ikun meħtieġ għall-fehim tal-iżvilupp, il-prestazzjoni u l-pożizzjoni tal-grupp u tal-impatt tal-attività tiegħu, relatata tal-anqas ma' kwistjonijiet ambjentali, soċjali u tal-impjegati, ir-rispett tad-drittijiet tal-bniedem, kwistjonijiet kontra l-korruzzjoni u t-tixħim, inklużi:
(a)
deskrizzjoni qasira tal-mudell tan-negozju tal-grupp;
(b)
deskrizzjoni tal-politiki segwiti mill-grupp fir-rigward ta' dawk il-kwistjonijiet, inklużi l-proċessi ta' dileġenza dovuta implimentati;
(c)
l-eżitu ta' dawk il-politiki;
(d)
ir-riskji prinċipali relatati ma' dawk il-kwistjonijiet marbuta mal-operazzjonijiet tal-grupp inklużi, fejn ikun rilevanti u proporzjonat, ir-relazzjonijiet kummerċjali, il-prodotti jew is-servizzi tiegħu li x'aktarx jikkawżaw impatti negattivi fuq dawk l-oqsma, u kif il-grupp jimmaniġġja dawk ir-riskji;
(e)
l-indikaturi prinċipali tal-prestazzjoni mhux finanzjarji relevanti għan-negozju partikolari.
Meta l-grupp ma jsegwix politiki fir-rigward ta' waħda jew aktar minn dawk il-kwistjonijiet, id-dikjarazzjoni mhux finanzjarja kkonsolidata għandha tipprovdi spjegazzjoni ċara u motivata għaliex ma jagħmilx dan.
Id-dikjarazzjoni mhux finanzjarja kkonsolidata imsemmija fl-ewwel subparagrafu għandha, fejn xieraq, tinkludi referenzi għall-ammonti rrappurtati fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati, u spjegazzjonijiet addizzjonali dwarhom.
L-Istati Membri jistgħu jippermettu li titħalla barra informazzjoni relatata ma' żviluppi imminenti jew kwistjonijiet li jkunu qed jiġu nnegozjati f'każijiet straordinarji meta, fil-fehma debitament ġustifikata tal-membri tal-korpi amministrattivi, maniġerjali u superviżorji, li jaġixxu fil-limiti tal-kompetenzi mogħtija lilhom mil-liġi nazzjonali u li jkollhom responsabilità kollettiva għal dik l-opinjoni, id-divulgazzjoni ta' tali informazzjoni tippreġudika serjament il-pożizzjoni kummerċjali tal-grupp, sakemm tali ommissjoni ma tipprevenix fehim ġust u bbilanċjat tal-iżvilupp, il-prestazzjoni u l-pożizzjoni tal-grupp u tal-impatt tal-attività tiegħu.
Meta jeħtieġu l-iżvelar tal-informazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri għandhom jipprovdu li l-impriża prinċipali tista' timxi fuq oqfsa nazzjonali, ibbażati fl-Unjoni jew internazzjonali u, jekk tagħmel hekk, l-impriża prinċipali għandha tispeċifika fuq liema oqfsa mxiet.
2. Impriża prinċipali li tissodisfa l-obbligi stipulati fil-paragrafu 1 għandha titqies li tissodisfa l-obbligu relatat mal-analiżi tal-informazzjoni mhux finanzjarja stipulat fit-tielet subparagrafu tal-Artikolu 19(1) u fl-Artikolu 29.
3. Impriża prinċipali li hija wkoll impriża sussidjarja għandha tkun eżentata mill-obbligi stabbiliti fil-paragrafu 1, jekk dik l-impriża prinċipali eżentata u s-sussidjarji tagħha huma inklużi fir-rapport ta' ġestjoni kkonsolidat jew fir-rapport separat ta' impriża oħra mfassal skont l-Artikolu 29 u dan l-Artikolu.
4. Meta impriża prinċipali tħejji rapport separat li jikkorrispondi għall-istess sena finanzjarja, li jirreferi għall-grupp kollu, irrispettivament jekk tużax oqfsa nazzjonali, ibbażati fl-Unjoni jew internazzjonali u li jkopri l-informazzjoni meħtieġa għad-dikjarazzjoni mhux finanzjarja kkonsolidata kif previst fil-paragrafu 1, l-Istati Membri jistgħu jeżentaw lil dik l-impriża prinċipali mill-obbligu li tħejji d-dikjarazzjoni mhux finanzjarja kkonsolidata stabbilita fil-paragrafu 1, sakemm tali rapport separat:
(a)
jiġi ppubblikat flimkien mar-rapport ta' ġestjoni kkonsolidat b'konformità mal-Artikolu 30; jew
(b)
ikun pubblikament disponibbli f'perjodu ta' żmien raġonevoli, li m'għandux jaqbeż is-sitt xhur wara d-data tal-karta tal-bilanċ, fuq il-websajt tal-impriża prinċipali, u jkun hemm referenza għaliha fir-rapport ta' ġestjoni kkonsolidat.
Il-paragrafu 2 għandu japplika mutatis mutandis għal impriżi li qed iħejju rapport separat kif imsemmi fil-ewwel subparagrafu ta' dan il-paragrafu.
5. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awditur statutorju jew id-ditta tal-awditjar jivverifikaw jekk ikunx ġew ipprovduti d-dikjarazzjoni mhux finanzjarja kkonsolidata msemmija fil-paragrafu 1 jew ir-rapport separat imsemmi fil-paragrafu 4.
6. L-Istati Membri jistgħu jirrikjedu li l-informazzjoni fid-dikjarazzjoni mhux finanzjarja kkonsolidata msemmija fil-paragrafu 1 jew fir-rapport separat imsemmi fil-paragrafu 4 jiġu vverifikati minn fornitur indipendenti ta' servizzi ta' assigurazzjoni.”
.
(4)
Fl-Artikolu 33, il-paragrafu 1 huwa sostitwit b'dan li ġej:
“1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-membri tal-korpi amministrattivi, ta' tmexxija u ta' sorveljanza ta' impriża, waqt li jaġixxu fil-limiti tal-kompetenzi assenjati lilhom mil-liġi nazzjonali, ikollhom ir-responsabbiltà kollettiva li jiżguraw li:
(a)
id-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali, ir-rapport ta' ġestjoni, id-dikjarazzjoni ta' governanza korporattiva, meta dawn jiġu pprovduti separatament, u r-rapport imsemmi fl-Artikolu 19a(4); u
(b)
id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati, ir-rapport ta' ġestjoni kkonsolidat, id-dikjarazzjoni ta' governanza korporattiva kkonsolidata, meta dawn jiġu pprovduti separatament, u r-rapport imsemmi fl-Artikolu 29a(4),
jitħejjew u jiġu ppubblikati b'konformità mar-rekwiżiti ta' din id-Direttiva u, fejn applikabbli, mal-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà adottati skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002.”
.
(5)
Fl-Artikolu 34, għandu jiżdied il-paragrafu li ġej:
“3. Dan l-Artikolu m'għandux japplika għad-dikjarazzjoni mhux finanzjarja msemmija fl-Artikolu 19a(1) u d-dikjarazzjoni mhux finanzjarja kkonsolidata msemmija fl-Artikolu 29a(1) jew ir-rapporti separati msemmija fl-Artikoli 19a(4) u 29a(4).”
.
(6)
Fl-Artikolu 48, il-paragrafu li ġej għandu jiddaħħal qabel l-aħħar paragrafu:
“Ir-rapport għandu jikkunsidra wkoll, filwaqt li jitqiesu l-iżviluppi fl-OECD u r-riżultati ta' inizjattivi Ewropej relatati, il-possibilità li jiġi introdott obbligu li jirrikjedi li l-impriżi kbar jipproduċu fuq bażi annwali, rapport pajjiż b'pajjiż għal kull Stat Membru u pajjiż terz li joperaw fih, li, bħala minimu, ikun fih informazzjoni dwar il-profitti magħmula, it-taxxi mħallsa fuq il-profitti u s-sussidji pubbliċi riċevuti.”
.
Artikolu 2
Gwida dwar ir-rapportar
Il-Kummissjoni għandha tħejji linji gwida mhux vinkolanti dwar il-metodoloġija għar-rapportar tal-informazzjoni mhux finanzjarja, inklużi indikaturi prinċipali tal-prestazzjoni ta' natura mhux finanzjarja, li jkunu ġenerali u settorjali, bl-għan li tiffaċilita d-divulgazzjoni relevanti, utli u komparabbli ta' informazzjoni mhux finanzjarja minn impriżi. Meta tagħmel dan, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta l-partijiet interessati relevanti.
Il-Kummissjoni għandha tippubblika l-linji gwida sa sas-6 ta' Diċembru 2016.
Artikolu 3
Reviżjoni
Il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni ta' din id-Direttiva, inklużi, fost aspetti oħra, il-kamp ta' applikazzjoni tagħha, b'mod partikolari fir-rigward ta' impriżi kbar mhux kwotati fil-Borża, l-effettività tagħha u l-livell ta' gwida u metodi pprovduti. Ir-rapport għandu jiġi ppubblikat sa sas-6 ta' Diċembru 2018, u għandu jkun akkumpanjat, jekk dan ikun xieraq, minn proposti leġiżlattivi.
Artikolu 4
Traspożizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi neċessarji biex jikkonformaw ma' din id-Direttiva sa sas-6 ta' Diċembru 2016. Huma għandhom jinfurmaw il-Kummissjoni minnufih.
L-Istati Membri għandhom jipprovdu li d-dispożizzjonijiet li hemm referenza għalihom fl-ewwel subparagrafu japplikaw għall-impriżi kollha li jaqgħu taħt il-kamp ta' applikazzjoni tal-Artikolu 1 għas-sena finanzjarja li tibda fl-1 ta' Jannar 2017, jew matul is-sena finanzjarja 2017.
Meta l-Istati Membri jadottaw dawk id-dispożizzjonijiet, dawn għandhom jirreferu għal din id-Direttiva jew ikunu akkumpanjati minn tali referenza fl-okkażżjoni tal-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. Il-metodi kif issir tali referenza għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test tad-dispożizzjonijiet ewlenin tal-liġi nazzjonali li huma jadottaw fil-qasam kopert minn din id-Direttiva.
Artikolu 5
Dħul fis-seħħ
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 6
Destinatarji
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Strasburgu, it-22 ta' Ottubru 2014.