NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 807/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se doplňují některá ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se zavádějí přechodná ustanovení
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (1), a zejména na čl. 2 odst. 3, čl. 14 odst. 5, čl. 16 odst. 5, čl. 19 odst. 8, čl. 22 odst. 3, čl. 28 odst. 10, čl. 28 odst. 11, čl. 29 odst. 6, čl. 30 odst. 8, čl. 33 odst. 4, čl. 34 odst. 5, čl. 35 odst. 10, čl. 36 odst. 5, čl. 45 odst. 6, čl. 47 odst. 6 a článek 89 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1305/2013 stanoví obecná pravidla podpory, kterou Unie poskytuje na rozvoj venkova prostřednictvím financování z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), čímž doplňuje obecná ustanovení o evropských strukturálních a investičních fondech obsažená v části II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (2). Měla by být přijata doplňující pravidla.
(2)
Členské státy by měly zavést a používat konkrétní podmínky pro přístup k podpoře v případě mladých zemědělců, kteří nezačínají působit jako jediný vedoucí zemědělského podniku. Pro zajištění rovného zacházení s příjemci bez ohledu na právní formu, již si zvolí pro zřízení svého zemědělského podniku, by mělo být stanoveno, že podmínky, za nichž lze právnickou osobu nebo jinou formu partnerství považovat za „mladého zemědělce“, by měly být rovnocenné podmínkám platným pro fyzickou osobu. Měla by být stanovena dostatečně dlouhá doba odkladu, která by mladým zemědělcům umožnila získat potřebnou kvalifikaci.
(3)
S cílem zajistit, že programy výměn pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěv těchto podniků podporované z EZFRV budou jasně vymezeny a odlišeny od podobných opatření v rámci jiných režimů Unie, a zároveň s cílem přihlédnout k rozmanitosti vnitrostátních situací by členské státy měly ve svých programech rozvoje venkova vymezit dobu trvání a obsah takových programů a návštěv. Obsah by měl být zaměřen na určité oblasti, které úzce souvisejí s plněním prioritních cílů Unie v oblasti rozvoje venkova.
(4)
Měla by být stanovena pravidla, která by upřesnila charakteristické prvky seskupení producentů a typů akcí, na něž lze získat podporu v rámci propagační složky opatření týkajícího se režimů jakosti, podmínky bránící narušení hospodářské soutěže a diskriminaci některých produktů a podmínky vyloučení obchodních značek ze získání podpory.
(5)
Podnikatelské plány podle čl. 19 odst. 4 nařízení (EU) č. 1305/2013 by měly obsahovat prvky, které budou dostačovat k posouzení splnění cílů vybrané operace. S cílem zajistit rovné zacházení s příjemci v celé Unii a usnadnit monitorování by měl být jako kritérium pro stanovení prahových hodnot podle čl. 19 odst. 4 uvedeného nařízení použit produkční potenciál zemědělského podniku.
(6)
Měly by být stanoveny minimální environmentální požadavky, které musí být splněny při zalesňování zemědělské půdy, aby se zajistilo, že nedojde k nežádoucímu zalesňování citlivých stanovišť, včetně oblastí se zemědělstvím vysoké přírodní hodnoty, a že bude zohledněna odolnost vůči změně klimatu. Na stanovištích Natura 2000 by zalesňování mělo být v souladu s cíli správy daného místa. Zvláštní pozornost by měla být věnována zvláštní potřebám ochrany životního prostředí v určitých lokalitách, např. prevenci eroze půdy. Měla by být stanovena přísnější opatření pro případy zalesňování vedoucího k vytvoření rozlehlejších lesů, aby se zohlednil dopad rozsahu takových operací na ekosystémy a zajistilo se, že budou splňovat cíle strategie zelené infrastruktury (3) a nové strategie EU v oblasti lesnictví (4).
(7)
Podmínky, které se vztahují k závazkům extenzifikace chovu hospodářských zvířat nebo chovu místních plemen, jejichž hospodářské využívání je ohroženo, a k ochraně rostlinných genetických zdrojů ohrožených genetickou erozí, by měly zajistit vymezení závazků v souladu s prioritami Unie v oblasti rozvoje venkova, zejména s potřebou zajistit ochranu krajiny a jejích prvků, přírodních zdrojů, včetně vody, půdy a genetické rozmanitosti.
(8)
Měly by být definovány činnosti, které mohou být způsobilé k získání podpory na ochranu a udržitelné využívání a rozvoj genetických zdrojů v zemědělství a na zachování a podporu genetických zdrojů v lesnictví.
(9)
S cílem zabránit dvojímu financování zemědělských postupů příznivých pro klima a životní prostředí a rovnocenných opatření uvedených v článku 43 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (5) a s cílem zabránit narušení hospodářské soutěže mezi zemědělci a zajistit řádné finanční řízení prostředků z EZFRV by mělo být stanoveno, že se od příslušných plateb odečtou dodatečné náklady a ušlé příjmy související s těmito postupy.
(10)
Měly by být vymezeny oblasti, v nichž by závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat zajistily vyšší standardy produkčních metod. Při tom by mělo být zajištěno, že se tyto závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat nebudou překrývat s běžnými zemědělskými postupy, zejména s očkováním za účelem prevence onemocnění.
(11)
Mělo by být upřesněno, na jaké krátké dodavatelské řetězce a místní trhy lze poskytovat podporu. S cílem umožnit jasné rozlišení krátkého dodavatelského řetězce od místního trhu by se jako kritérium pro vymezení krátkého dodavatelského řetězce měl používat počet zprostředkovatelů, zatímco pro vymezení místního trhu by se jako kritérium měla použít vzdálenost od zemědělského podniku stanovená v kilometrech s ohledem na konkrétní geografickou situaci dané oblasti, není-li stanoveno jiné přesvědčivé kritérium. Spolupráce malých hospodářských subjektů by měla být jasně zaměřena na překonání obecných nevýhod způsobených roztříštěností ve venkovských oblastech. Měla by proto být omezena na mikropodniky a na fyzické osoby, které se v době podání žádosti o podporu chystají založit mikropodnik. S cílem zajistit koherentní přístup k provádění opatření spolupráce by se v rámci tohoto opatření měla podporovat pouze propagační činnost související s krátkými dodavatelskými řetězci a místními trhy.
(12)
S cílem zajistit zachování příspěvků souvisejících s úroky z komerčních půjček sjednaných vzájemnými fondy podle čl. 38 odst. 3 písm. b) a čl. 39 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 1305/2013 na přiměřené úrovni by měly tyto komerční půjčky trvat minimálně jeden rok a maximálně pět let.
(13)
S cílem zajistit účinné využívání prostředků z EZFRV by měly být z podpory vyňaty některé druhy výdajů souvisejících s leasingovými smlouvami, například obchodní marže pronajímatele, náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění. Aby se přihlédlo k různým podmínkám financování a rozvoje zemědělského sektoru v jednotlivých členských státech a zároveň byla zajištěna řádná finanční správa prostředků z EZFRV, členské státy by měly být povinny stanovit ve svých programech rozvoje venkova podmínky, za nichž může být pro podporu způsobilé použité zařízení. V souladu s prioritami Unie v oblasti rozvoje venkova by měla být podpora z EZFRV poskytována pouze na investice do obnovitelných energií s vysokou mírou energetické účinnosti a vysokou úrovní environmentální výkonnosti. Členské státy by pro tento účel měly stanovit minimální kritéria energetické účinnosti. Členské státy by měly zajistit, aby byla splněna platná kritéria udržitelnosti pro bioenergii. Členské státy by měly rovněž podpořit přechod z první generace biopaliv na druhou a měly by podporovat větší produkci moderních biopaliv, které ve velké míře snižují emise skleníkových plynů a u nichž existuje nízké riziko nepřímé změny ve využívání půdy a které zároveň přímo nekonkurují zemědělské půdě určené pro trhy s potravinami a krmivy.
(14)
Měly by být stanoveny podmínky pro změnu nebo úpravu závazků v rámci opatření podle článků 28, 29, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 a měly by být vymezeny situace, za nichž nelze požadovat vrácení podpory. Mělo by být zajištěno, že změna nebo úprava závazků bude možná pouze v případě, že budou zachovány nebo posíleny environmentální cíle závazku.
(15)
Měla by být přijata opatření pro přechod z podpory na rozvoj venkova poskytované podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (6) nebo, v případě Chorvatska, nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (7) na podporu poskytovanou podle nařízení (EU) č. 1305/2013. S ohledem na skutečnost, že řada přechodných opatření pro rozvoj venkova již byla zavedena nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1310/2013 (8), mělo by toto nařízení stanovit podmínky, za nichž se výdaje související s opatřeními podle článků 52 a 63 nařízení (ES) č. 1698/2005 stávají způsobilými podle nařízení (EU) č. 1305/2013. Toto nařízení by mělo rovněž upravit termíny pro předkládání hodnocení ex post programů a jejich přehledu, aby se zohlednila přechodná ustanovení týkající se provádění programů z programového období 2007-2013 v roce 2014 zavedená článkem 1 nařízení (EU) č. 1310/2013.
(16)
Vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 1305/2013 nahrazuje nařízení (ES) č. 1698/2005, je vhodné zrušit prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1698/2005 stanovená v nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 (9). Nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být zrušeno.
(17)
S ohledem na skutečnost, že v době zveřejnění tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie již bude programové období 2014-2020 probíhat, je nezbytné stanovit co nejbližší lhůtu pro jeho vstup v platnost. Mělo by proto vstoupit v platnost dnem svého vyhlášení a být použitelné od prvního dne programového období 2014-2020, tedy od 1. ledna 2014,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBLAST PŮSOBNOSTI
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení stanoví:
1)
ustanovení, jimiž se doplňuje nařízení (EU) č. 1305/2013, pokud jde o:
a)
mladé zemědělce;
b)
výměny pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěvy těchto podniků;
c)
režimy jakosti - propagaci;
d)
rozvoj zemědělských podniků a podnikatelské činnosti;
e)
zalesňování a zakládání lesů;
f)
agroenvironmentálně-klimatické opatření;
g)
zachování genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví;
h)
zamezení dvojímu financování;
i)
dobré životní podmínky zvířat;
j)
spolupráci;
k)
komerční půjčky vzájemným fondům;
l)
investice;
m)
změnu nebo úpravu závazků;
n)
rozšířené nebo nové závazky;
2)
zvláštní přechodná pravidla upravující podmínky, za nichž podpora schválená Komisí na základě nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo, v případě Chorvatska, nařízení (ES) č. 1085/2006, může být začleněna do podpory poskytované podle nařízení (EU) č. 1305/2013, a to v případě Chorvatska včetně technické pomoci.
KAPITOLA II
USTANOVENÍ DOPLŇUJÍCÍ PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE OPATŘENÍ PRO ROZVOJ VENKOVA
Článek 2
Mladý zemědělec
1. Členské státy zavedou a uplatňují zvláštní podmínky pro přístup k podpoře v případě, že mladý zemědělec podle definice v čl. 2 odst. 1 písm. n) nařízení (EU) č. 1305/2013 nezačíná působit jako jediný vedoucí podniku bez ohledu na jeho právní formu. Tyto podmínky jsou rovnocenné podmínkám, které platí pro mladého zemědělce začínajícího působit jako jediný vedoucí podniku. Ve všech případech musí mladí zemědělci zemědělský podnik řídit.
2. Pokud se žádost o podporu týká podniku, který vlastní právnická osoba, mladý zemědělec ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. n) nařízení (EU) č. 1305/2013 vykonává účinnou a dlouhodobou kontrolu nad právnickou osobou, pokud jde o rozhodování související s řízením, zisky a finančními riziky. Pokud se na kapitálu nebo řízení této právnické osoby podílí několik fyzických osob, včetně osob, které nejsou mladým zemědělcem, musí být mladý zemědělec schopen vykonávat tuto účinnou a dlouhodobou kontrolu buď sám, nebo společně s jinými zemědělci.
Pokud má nad právnickou osobou výhradní nebo společnou kontrolu jiná právnická osoba, uplatní se požadavky stanovené v prvním pododstavci na veškeré fyzické osoby, které mají nad touto jinou právnickou osobou kontrolu.
3. Všechny prvky definice mladého zemědělce stanovené v čl. 2 odst. 1 písm. n) nařízení (EU) č. 1305/2013 musí být splněny v okamžiku podání žádosti o podporu podle uvedeného nařízení. Příjemci však může být poskytnuta doba odkladu, která není delší než 36 měsíců od data individuálního rozhodnutí o udělení podpory, pro splnění podmínek souvisejících se získáním profesních dovedností stanovených v programu rozvoje venkova.
Článek 3
Výměny pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěvy těchto podniků
Členské státy ve svých programech rozvoje venkova vymezí dobu trvání a obsah krátkodobých programů výměn pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěv těchto podniků podle čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013. Tyto programy a návštěvy se zaměří zejména na metody nebo technologie udržitelného zemědělství a lesnictví, diverzifikaci zemědělských podniků, zemědělské podniky zapojené do krátkých dodavatelských řetězců, rozvoj nových podnikatelských příležitostí a nových technologií a na zlepšení odolnosti lesů.
Článek 4
Režimy jakosti - propagace
1. Seskupeními producentů, která získávají podporu podle čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013, jsou bez ohledu na jejich právní formu subjekty, které sdružují hospodářské subjekty zapojené do režimů jakosti zemědělských produktů, bavlny nebo potravin podle čl. 16 odst. 1 uvedeného nařízení, pokud jde o konkrétní produkt, na nějž se vztahuje jeden z těchto režimů.
2. Druhy akcí, které jsou způsobilé pro poskytnutí podpory podle čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013, mají tyto charakteristiky:
a)
jejich cílem je motivovat spotřebitele ke koupi produktů, na něž se vztahuje režim jakosti zemědělských produktů, bavlny nebo potravin podle čl. 16 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013, přičemž je účast v tomto režimu podporována z programu rozvoje venkova, a
b)
upozorňují na specifické znaky nebo výhody daných produktů, zejména na jejich jakost, zvláštní metody produkce, vysokou úroveň životních podmínek zvířat a ohled na životní prostředí související s danými režimy jakosti.
3. Způsobilé akce nepobízejí spotřebitele ke koupi produktu z důvodu jeho konkrétního původu, s výjimkou produktů, na něž se vztahují režimy jakosti zavedené hlavou II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (10), kapitolou III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (11), kapitolou III nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 251/2014 (12) a oddílem 2 kapitoly I hlavy II části II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (13), pokud jde o víno. Původ produktu může být uveden, pokud je zmínka o původu ve vztahu k hlavnímu sdělení podřadná.
4. Podporu podle čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013 nelze poskytnout na informační a propagační akce týkající se obchodních značek.
Článek 5
Rozvoj zemědělských podniků a podnikatelské činnosti
1. Podnikatelský plán podle čl. 19 odst. 4 nařízení (EU) č. 1305/2013 popisuje přinejmenším:
a)
v případě podpory na zahájení podnikatelské činnosti mladých zemědělců:
i)
počáteční situaci zemědělského podniku,
ii)
průběžné a celkové cíle rozvoje činností zemědělského podniku,
iii)
podrobné informace o akcích, včetně akcí souvisejících s environmentální udržitelností a účinným využíváním zdrojů, které jsou potřebné pro rozvoj činností zemědělského podniku, jako jsou například investice, vzdělávání či poradenství;
b)
v případě podpory na zahájení nezemědělských činností ve venkovských oblastech:
i)
počáteční ekonomickou situaci fyzické osoby, mikropodnik, nebo malého podniku žádajícího o podporu,
ii)
průběžné a celkové cíle rozvoje nových činností dané osoby nebo zemědělského podniku, mikropodniku nebo malého podniku,
iii)
podrobné informace o akcích, které jsou potřebné pro rozvoj činností dané osoby nebo zemědělského podniku, mikropodniku nebo malého podniku, jako jsou například podrobné informace o investicích, vzdělávání či poradenství;
c)
v případě podpory na zahájení činnosti pro rozvoj malých zemědělských podniků:
i)
počáteční situaci zemědělského podniku a
ii)
podrobné informace o akcích, včetně akcí souvisejících s environmentální udržitelností a účinným využíváním zdrojů, které by mohly napomoci dosažení hospodářské životaschopnosti, jako jsou například investice, vzdělávání či spolupráce.
2. Členské státy vymezí prahové hodnoty podle čl. 19 odst. 4 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1305/2013 z hlediska produkčního potenciálu zemědělského podniku, měřeného jako standardní produkce podle definice v článku 5 nařízení Komise (ES) č. 1242/2008 (14) nebo rovnocenným způsobem.
Článek 6
Zalesňování a zakládání lesů
V souvislosti se zalesňováním a zakládáním lesů podle článku 22 nařízení (EU) č. 1305/2013 platí tyto minimální environmentální požadavky:
a)
výběr vysazovaných druhů, zalesňovaných ploch a metod zalesňování zabrání nežádoucímu zalesňování citlivých stanovišť, například rašelinišť a mokřadů, a negativním dopadům na oblasti s vysokou ekologickou hodnotou, včetně oblastí se zemědělstvím vysoké přírodní hodnoty. V lokalitách sítě Natura 2000 podle směrnice Rady 92/43/EHS (15) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (16) je povoleno pouze zalesňování, které je v souladu s cíli správy dané lokality a schválí ho příslušný orgán členského státu pověřený prováděním sítě Natura 2000;
b)
při výběru druhů, odrůd, ekotypů a původu stromů se přihlíží k potřebě odolnosti vůči změně klimatu a přírodním katastrofám a k biotickým, půdním a hydrologickým podmínkám dané oblasti a zároveň k potenciální invazní povaze druhů v místních podmínkách, jak jsou stanoveny členskými státy. Příjemce má povinnost chránit les a pečovat o něj přinejmenším po dobu, po niž je vyplácena prémie za ušlý příjem ze zemědělství a náklady na údržbu. Péče zahrnuje výchovu, případně probírku či pastvu v zájmu budoucího vývoje lesa, regulaci soutěže s bylinnou vegetací a prevenci nahromadění hořlavého podrostu. V případě rychle rostoucích druhů stanoví členské státy minimální a maximální dobu před pokácením. Minimální doba nesmí být kratší než 8 let a maximální doba nesmí být delší než 20 let;
c)
v případech, kdy v důsledku obtížných environmentálních nebo klimatických podmínek, včetně degradace životního prostředí, nelze očekávat, že výsadba víceletých druhů dřevin povede k vytvoření lesního porostu podle definice uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech, může členský stát příjemci povolit, aby zajistil a zachovával jiný dřevinný vegetační pokryv. Příjemce zajistí stejnou úroveň péče a ochrany jako v případě lesů;
d)
pokud zalesňování vede ke vzniku lesů, jejichž velikost překročí určitou prahovou hodnotu vymezenou členským státem, spočívá toto zalesnění:
i)
buď ve výlučné výsadbě ekologicky přizpůsobených druhů nebo druhů odolných vůči změně klimatu v dané biogeografické oblasti, které podle posouzení dopadů neohrožují biologickou rozmanitost a ekosystémové služby ani nemají nepříznivý vliv na lidské zdraví; nebo
ii)
v kombinaci druhů stromů zahrnující:
-
alespoň 10 % listnatých stromů na oblast;
-
nebo alespoň tři druhy nebo odrůdy, z nichž nejméně zastoupený/zastoupená pokryje alespoň 10 % oblasti.
Článek 7
Agroenvironmentálně-klimatické opatření
1. Závazky v rámci agroenvironmentálně-klimatického opatření podle článku 28 nařízení (EU) č. 1305/2013, jež se týkají extenzifikace chovu hospodářských zvířat, splňují alespoň tyto podmínky:
a)
celá pastevní plocha zemědělského podniku je spravována a obhospodařována tak, aby se předešlo nadměrnému či nedostatečnému spásání;
b)
intenzita chovu se vymezí s ohledem na všechna pasoucí se hospodářská zvířata v zemědělském podniku nebo, v případě závazku omezit výluh živin, na všechna zvířata chovaná v zemědělském podniku, která jsou pro daný závazek relevantní.
2. Závazky v rámci agroenvironmentálně-klimatického opatření podle článku 28 nařízení (EU) č. 1305/2013, jež se týkají chovu místních plemen, jejichž hospodářské využívání je ohroženo, nebo ochrany rostlinných genetických zdrojů ohrožených genetickou erozí, začleňují požadavek:
a)
chovat hospodářská zvířata místních plemen, která jsou geneticky přizpůsobená jednomu nebo několika tradičním produkčním systémům nebo životnímu prostředí v zemi a jejichž hospodářské využívání je ohroženo, nebo
b)
chránit rostlinné genetické zdroje, které jsou přirozeně přizpůsobené místním a regionálním podmínkám a které jsou ohroženy genetickou erozí.
Pro podporu jsou způsobilé tyto druhy hospodářských zvířat:
a)
skot;
b)
ovce;
c)
kozy;
d)
koňovití;
e)
prasata;
f)
ptáci.
3. Má se za to, že hospodářské využívání místních plemen je ohroženo, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
je prokázán počet chovných samic na vnitrostátní úrovni;
b)
počet a status ohrožení daných plemen je osvědčen řádně uznanou příslušnou vědeckou institucí;
c)
řádně uznaná příslušná technická instituce vede a aktualizuje plemennou knihu daného plemene;
d)
dotčené instituce mají nezbytné odborné a praktické znalosti k identifikaci zvířat ohrožených plemen.
Program pro rozvoj venkova obsahuje informace o způsobu plnění těchto podmínek.
4. Má se za to, že rostlinné genetické zdroje jsou ohroženy genetickou erozí, pokud program pro rozvoj venkova obsahuje dostatečné důkazy genetické eroze založené na vědeckých výsledcích a ukazatelích snížení výskytu krajových forem či původních místních odrůd, rozmanitosti jejich populace a případně změn zemědělských postupů převládajících na místní úrovni.
5. Činnosti, na něž se vztahuje druh agroenvironmentálně-klimatických závazků uvedený v odstavcích 1 až 4 tohoto článku, nejsou způsobilé k poskytnutí podpory podle čl. 28 odst. 9 nařízení (EU) č. 1305/2013.
Článek 8
Zachování genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví
1. Pro účely tohoto článku se použijí tyto definice:
a)
„zachováním in situ“ v zemědělství se rozumí zachování genetického materiálu v ekosystémech a na přirozených stanovištích a uchování a obnova životaschopných populací volně žijících druhů nebo plemen v jejich přirozeném prostředí a v případě domestikovaných živočišných plemen nebo vyšlechtěných rostlinných druhů v zemědělsky využívaném prostředí, kde se vyvinuly jejich charakteristické vlastnosti;
b)
„zachováním in situ“ v lesnictví se rozumí zachování genetického materiálu v ekosystémech a na přirozených stanovištích a uchování a obnova životaschopných populací druhů v jejich přirozeném prostředí;
c)
„zachováním v zemědělském nebo lesnickém podniku“ se rozumí zachování a rozvoj in situ na úrovni zemědělského nebo lesnického podniku;
d)
„zachováním ex situ“ se rozumí zachování genetického materiálu pro zemědělství nebo lesnictví mimo jeho přírodní stanoviště;
e)
„sbírkou ex situ“ se rozumí sbírka genetického materiálu pro zemědělství nebo lesnictví uchovávaného mimo jeho přírodní stanoviště.
2. Činnosti na zachování genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví způsobilé pro podporu podle čl. 28 odst. 9 a čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) č. 1305/2013 zahrnují:
a)
cílené akce: akce propagující zachování ex situ a in situ, charakterizaci, sběr a využití genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví, včetně internetových inventářů genetických zdrojů v současnosti zachovávaných in situ, včetně zachování v zemědělském nebo lesnickém podniku, sbírek ex situ a databází;
b)
koordinované akce: akce propagující výměnu informací o zachování, charakterizaci, sběru a využití genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví Unie mezi příslušnými organizacemi v členských státech;
c)
doprovodné akce: informační, naučné a poradenské akce zahrnující nevládní organizace a jiné příslušné zainteresované strany, vzdělávací kurzy a přípravu technických zpráv.
Článek 9
Zamezení dvojímu financování zemědělských postupů příznivých pro klima a životní prostředí a rovnocenných postupů
1. Pro účely podpory podle čl. 28 odst. 6, čl. 29 odst. 4 a čl. 30 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013 se při výpočtu takových plateb přihlíží pouze k dodatečným nákladům nebo ušlým příjmům souvisejícím se závazky, které překračují rozsah příslušných povinných postupů podle článku 43 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Je-li agroenvironmentálně-klimatický závazek podle článku 28 nařízení (EU) č. 1305/2013 týkající se postupů uvedených v příloze IX oddíle I bodech 3 a 4 a v příloze IX oddíle III bodu 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 a veškerých jiných postupů připojených k uvedené příloze oznámen podle pravidel čl. 43 odst. 8 nařízení (EU) č. 1307/2013 jako závazek, který je rovnocenný jednomu nebo několika postupům uvedeným v čl. 43 odst. 2 daného nařízení, pak se platba za agroenvironmentálně-klimatický závazek podle čl. 28 odst. 6 nařízení (EU) č. 1305/2013 sníží o paušální částku odpovídající části ekologické platby v členském státě nebo regionu u každého ekologizačního postupu podle čl. 43 odst. 12 písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 10
Dobré životní podmínky zvířat
Závazky týkající se dobrých životních podmínek zvířat, které jsou způsobilé k získání podpory podle článku 33 nařízení (EU) č. 1305/2013, zajistí vyšší úroveň produkčních metod v jedné z následujících oblastí:
a)
poskytování vody, krmiva a péče o zvířata v souladu s přirozenými potřebami chovu hospodářských zvířat;
b)
podmínky ustájení, například větší přidělený prostor, podlažní povrch, materiály používané k obohacení prostředí, přirozené světlo;
c)
přístup do venkovních prostor;
d)
postupy, které se vyhýbají mrzačení nebo kastraci zvířat, nebo ve zvláštních případech, kdy je mrzačení nebo kastrace považována za nutnou, postupy, při nichž se používají anestetika, analgetika a protizánětlivé léky či imunokastrace.
Článek 11
Spolupráce
1. Podpora na vytvoření a rozvoj krátkých dodavatelských řetězců podle čl. 35 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1305/2013 se týká pouze dodavatelských řetězců, které zahrnují nejvýš jednoho zprostředkovatele mezi zemědělcem a spotřebitelem.
2. Podpora na vytvoření a rozvoj místních trhů podle čl. 35 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1305/2013 se týká trhů, u nichž:
a)
je v programu pro rozvoj venkova stanoveno, v okruhu kolika kilometrů kolem zemědělského podniku, z něhož produkt pochází, musí proběhnout činnosti zpracování a prodeje konečnému spotřebiteli, nebo
b)
je v programu pro rozvoj venkova uvedena přesvědčivá alternativní definice.
3. Pro účely činností podporovaných podle čl. 35 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1305/2013 se „malým hospodářským subjektem“ rozumí mikropodnik podle definice v doporučení Komise 2003/361/ES (17) nebo fyzická osoba nezapojená do hospodářské činnosti v okamžiku uplatňování podpory.
4. Propagační činnosti podle čl. 35 odst. 2 písm. e) nařízení (EU) č. 1305/2013 jsou způsobilé k poskytnutí podpory pouze ve vztahu ke krátkému dodavatelskému řetězci a místním trhům splňujícím specifikace stanovené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku.
Článek 12
Komerční půjčky vzájemným fondům
Jestliže je zdrojem prostředků pro finanční kompenzaci placenou ze vzájemných fondů podle článků 38 a 39 nařízení (EU) č. 1305/2013 komerční půjčka, je doba trvání půjčky od jednoho roku do pěti let.
Článek 13
Investice
Pro účely článku 45 nařízení (EU) č. 1305/2013:
a)
v případě leasingu nejsou další náklady spojené s leasingovou smlouvou, jako např. obchodní marže pronajímatele, náklady na refinancování úroků, režijní a pojistné náklady, způsobilými výdaji;
b)
členské státy stanoví ve svých programech rozvoje venkova podmínky, za nichž lze nákup použitého zařízení považovat za způsobilé výdaje;
c)
členské státy vyžadují dodržování minimálních norem energetické účinnosti u podporovaných investic do infrastruktury pro energii z obnovitelných zdrojů, při nichž dochází ke spotřebě nebo produkci energie, pokud takové normy existují na vnitrostátní úrovni;
d)
investice do zařízení, jejichž primárním účelem je produkce elektrické energie z biomasy, nejsou způsobilé k získání podpory, není-li využito určité minimální procento tepelné energie stanovené členským státem;
e)
členské státy stanoví pro různé typy zařízení prahové hodnoty maximální míry obilovin a ostatních plodin s vysokým obsahem škrobu, cukru nebo oleje využívaných k produkci bioenergie, včetně biopaliv. Podpora projektům na výrobu bioenergie je omezena na bioenergii, která splňuje platná kritéria udržitelnosti stanovená v právních předpisech Unie, včetně čl. 17 odst. 2 až 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (18). Celkové posouzení této problematiky je zahrnuto do strategického posouzení vlivů na životní prostředí programu pro rozvoj venkova.
Článek 14
Změna nebo úprava závazků
1. Členské státy mohou povolit změnu jednoho závazku podle článků 28, 29, 33 nebo 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 na jiný závazek během doby jeho platnosti, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
a)
změna má významný přínos pro životní prostředí nebo dobré životní podmínky zvířat;
b)
změna výrazně posiluje stávající závazek;
c)
schválený program pro rozvoj venkova obsahuje dané závazky.
Nový závazek je přijat na celé období stanovené v příslušném opatření bez ohledu na dobu, po kterou již byl prováděn původní závazek.
2. Členské státy mohou povolit úpravu závazků podle článků 28, 29, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 během doby jejich platnosti, jestliže schválený program pro rozvoj venkova poskytuje možnost takové úpravy a jestliže je taková úprava řádně odůvodněná z hlediska dosažení cílů původního závazku.
Příjemce plní upravený závazek po zbývající dobu trvání původního závazku.
Úprava může mít rovněž podobu prodloužení doby trvání závazku.
Článek 15
Situace, v nichž se nevyžaduje vrácení podpory
1. Jestliže příjemce zvýší plochu zemědělského podniku během doby trvání závazku, který je podmínkou pro udělení podpory, mohou členské státy zajistit rozšíření závazku tak, aby se po zbytek období vztahoval na dodatečnou plochu, nebo mohou původní závazek nahradit novým. Totéž platí v případě, že se plocha, jíž se závazek týká, zvýší v rámci zemědělského podniku.
2. Závazek lze rozšířit na dodatečné plochy podle odstavce 1, pouze pokud:
a)
je to přínosné k dosažení cíle v oblasti životního prostředí, jehož se závazek týká;
b)
je to oprávněné vzhledem k povaze závazku, délce zbývajícího období a velikosti dodatečné plochy;
c)
nedojde ke snížení účinnosti kontrol zajišťujících dodržování podmínek pro udělení podpory.
Musí být dodrženo původní trvání závazku.
3. Nový závazek k náhradě původního závazku podle odstavce 1 lze přijmout za podmínky, že se týká celé dotčené plochy a že jeho podmínky nejsou méně náročné než podmínky původního závazku.
V případě nahrazení původního závazku novým se nový závazek přijímá na celé období uvedené v příslušném opatření bez ohledu na dobu, po kterou již byl původní závazek prováděn.
KAPITOLA III
PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 16
Způsobilost výdajů
1. Výdaje související s právními závazky příjemců přijatými během programového období 2007-2013 v rámci opatření podle článků 52 a 63 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou způsobilé pro poskytnutí příspěvku z EZFRV v programovém období 2014-2020, pokud jde o platby provedené:
a)
mezi 1. lednem 2014 a 31. prosincem 2015, pokud již byl vyčerpán finanční příděl na dané opatření příslušného programu přijatého podle nařízení (ES) č. 1698/2005;
b)
po 31. prosinci 2015.
2. Výdaje uvedené v odstavci 1 jsou způsobilé pro příspěvek z EZFRV v programovém období 2014-2020 za těchto podmínek:
a)
tyto výdaje jsou stanoveny v příslušném programu pro rozvoj venkova na programové období 2014-2020;
b)
použije se míra příspěvku z EZFRV na odpovídající opatření podle nařízení (EU) č. 1305/2013 stanovená v příloze I tohoto nařízení;
c)
členské státy zajistí jasnou identifikaci příslušných přechodných operací ve svých řídicích a kontrolních systémech.
Článek 17
Chorvatsko
1. Výdaje související s právními závazky Chorvatska vůči příjemcům, které byly přijaty v rámci nástroje předvstupní pomoci v oblasti zemědělství a rozvoje venkova (IPARD) u operací v rámci opatření uvedených v čl. 171 odst. 3 písm. b) a odst. 4 písm. a) a b) nařízení Komise (ES) č. 718/2007 (19), jsou způsobilé pro poskytnutí příspěvku z EZFRV v programovém období 2014-2020, pokud jde o platby provedené:
a)
mezi 1. lednem 2014 a 31. prosincem 2016, pokud již byl vyčerpán finanční příděl na dané opatření příslušného programu přijatého podle nařízení (ES) č. 718/2007;
b)
po 31. prosinci 2016.
2. Výdaje uvedené v odstavci 1 jsou způsobilé pro příspěvek z EZFRV v programovém období 2014-2020 za těchto podmínek:
a)
tyto výdaje jsou stanoveny v příslušném programu pro rozvoj venkova na programové období 2014-2020;
b)
použije se míra příspěvku z EZFRV na odpovídající opatření podle nařízení (EU) č. 1305/2013 stanovená v příloze II tohoto nařízení;
c)
Chorvatsko zajistí jasnou identifikaci příslušných přechodných operací ve svých řídicích a kontrolních systémech.
3. Výdaje vzniklé po 31. prosinci 2013 ve vztahu k operacím, které jsou nutné pro uzavření programu IPARD a hodnocení ex post podle článku 191 nařízení (ES) č. 718/2007, jsou v programovém období 2014-2020 způsobilé pro poskytnutí příspěvku z EZFRV ze složky technická pomoc, jestliže program obsahuje ustanovení o takových výdajích.
Článek 18
Hodnocení ex post
1. Zpráva o hodnocení ex post uvedená v čl. 86 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 se Komisi předloží do 31. prosince 2016.
2. Přehled hodnocení ex post uvedený v článku 87 nařízení (ES) č. 1698/2005 se dokončí nejpozději do 31. prosince 2017.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 19
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1974/2006 se zrušuje.
Nadále se použije na operace prováděné na základě programů schválených Komisí podle nařízení (ES) č. 1698/2005 před dnem 1. ledna 2014.
Článek 20
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2014.
REGOLAMENT TA’ DELEGA TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 807/2014
tal-11 ta’ Marzu 2014
li jissupplimenta r-Regolament (UE) Nru 1305/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar appoġġ għall-iżvilupp rurali mill-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FAEŻR) u li jintroduċi dispożizzjonijiet tranżitorji
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta’ Diċembru 2013 dwar appoġġ għall-iżvilupp rurali mill-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FAEŻR) u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1698/2005 (1), u b’mod partikolari l-Artikoli 2(3), 14(5), 16(5), 19(8), 22(3), 28(10), 28(11), 29(6), 30(8), 33(4), 34(5), 35(10), 36(5), 45(6), 47(6) u 89 tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 jistabbilixxi r-regoli ġenerali li jirregolaw l-appoġġ tal-Unjoni għall-iżvilupp rurali ffinanzjat mill-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (il-FAEŻR), li jikkumplimentaw id-dispożizzjonijiet komuni għall-Fondi Strutturali u ta’ Investiment Ewropej stabbiliti fit-Tieni Parti tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 tar-Regolament Ewropew u tal-Kunsill (2). Ir-regoli supplimentari għandhom jiġu stabbiliti.
(2)
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu u japplikaw kundizzjonijiet speċifiċi fir-rigward tal-aċċess għall-appoġġ għall-bdiewa żgħażagħ f’każ li ma jkunux qed jiġu stabbiliti bħala kap waħdieni tal-azjenda. Sabiex jiġi assigurat it-trattament indaqs tal-benefiċjarji irrispettivament mill-forma legali li biha jagħżlu li jiġu stabbiliti f’azjenda agrikola, għandu jiġi pprovdut li l-kundizzjonijiet li bihom persuna ġuridika jew forma oħra ta’ sħubija tista’ titqies bħala ‘bidwi żagħżugħ’ għandhom ikunu ekwivalenti għal dawk ta’ persuna fiżika. Għandu jkun ipprovdut perijodu ta’ konċessjoni, twil biżżejjed biex jippermetti lill-bdiewa żgħażagħ jiksbu l-kwalifiki meħtieġa.
(3)
Sabiex ikun assigurat li l-iskemi ta’ skambju fl-irziezet u l-foresti u ż-żjarat fl-irziezet u l-foresti appoġġati mill-FAEŻR ikunu definiti u demarkati b’mod ċar fir-rigward ta’ azzjonijiet simili taħt skemi oħra tal-Unjoni, filwaqt li fl-istess ħin titqies id-diversità tas-sitwazzjonijiet nazzjonali, l-Istati Membri għandhom jiddefinixxu d-durata u l-kontenut ta’ tali skemi u żjarat fil-progammi għall-iżvilupp rurali tagħhom. Dak il-kontenut għandu jiffoka fuq ċerti oqsma, marbutin mill-qrib mal-kisba tal-prijoritajiet tal-Unjoni għall-iżvilupp rurali.
(4)
Għandhom jiġu stabbiliti regoli li jispeċifikaw il-karatteristiċi ta’ gruppi ta’ produtturi u t-tipi ta’ azzjonijiet li jistgħu jirċievu appoġġ taħt il-komponent tal-promozzjoni tal-miżura dwar l-iskemi tal-kwalità, li jistabbilixxu l-kundizzjonijiet sabiex jiġu evitati t-tfixkil tal-kompetizzjoni u d-diskriminazzjoni kontra ċerti prodotti u li jeskludu l-marki kummerċjali mill-appoġġ.
(5)
Il-pjanijiet ta’ direzzjoni tan-negozju msemmija fl-Artikolu 19(4) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 għandhom jipprovdu elementi suffiċjenti sabiex jippermettu valutazzjoni tal-kisba tal-miri tal-operazzjoni magħżula. Sabiex jiġi assigurat trattament ugwali bejn il-benefiċjarji madwar l-Unjoni u sabiex jiġi faċilitat il-monitoraġġ, il-kriterju li għandu jintuża għall-istabbiliment tal-limiti msemmija fl-Artikolu 19(4) ta’ dak ir-Regolament għandu jkun il-potenzjal ta’ produzzjoni ta’ dik l-azjenda agrikola.
(6)
Għandhom jiġu stabbiliti rekwiżiti ambjentali massimi li magħhom trid tikkonforma l-afforestazzjoni tal-art agrikola, li jassiguraw li ma sseħħ l-ebda afforestazzjoni mhux xierqa ta’ ħabitats sensittivi fosthom żoni fejn issir biedja b’valur naturali għoli u li tiġi kkunsidrata l-ħtieġa tar-reżistenza għall-klima. F’siti kklassifikati bħala Natura 2000, l-afforestazzjoni għandha tkun konsistenti mal-għanijiet ta’ ġestjoni tas-siti kkonċernati. Fir-rigward ta’ siti partikolari, għandha tingħata attenzjoni speċjali lil ħtiġijiet ambjentali speċifiċi, bħal pereżempju l-prevenzjoni tal-erożjoni tal-ħamrija. Għandhom jiġu pprovduti regoli aktar stretti għall-operazzjonijiet ta’ afforestazzjoni li jwasslu għall-ħolqien ta’ foresti akbar sabiex jitqies l-impatt tal-iskala ta’ dawk l-operzzjonijiet fuq l-ekosistemi u sabiex jiġi żgurat li huma konformi mal-għanijiet tal-Istrateġija għall-Infrastruttura Ekoloġika (3) u mal-Istrateġija l-ġdida tal-UE dwar il-Foresti (4).
(7)
Il-kundizzjonijiet applikabbli għall-impenji sabiex tiġi estensifikata t-trobbija tal-bhejjem, biex jitrabbew rarez lokali fil-periklu li jintilfu għall-biedja u sabiex jiġu ppreservati riżorsi ġenetiċi tal-pjanti taħt theddida ta’ erożjoni ġenetika għandhom jassiguraw li l-impenji jkunu definiti skont il-prijoritajiet tal-Unjoni għall-iżvilupp rurali u b’mod partikolari l-ħtieġa li tiġi assigurata l-protezzjoni tal-pajsaġġ u l-karatteristiċi tiegħu, tar-riżorsi naturali fosthom l-ilma, tal-ħamrija u tad-diversità ġenetika.
(8)
Għandhom jiġu definiti l-operazzjonijiet li jistgħu jkunu eliġibbli għal appoġġ għall-konservazzjoni u l-użu u l-iżvilupp sostenibbli tar-riżorsi ġenetiċi fl-agrikoltura u l-konservazzjoni u l-promozzjoni tar-riżorsi ġenetiċi tal-foresti.
(9)
Sabiex jiġi eskluż il-finanzjament doppju tal-prattiċi agrikoli ta’ benefiċċju għall-klima u l-ambjent u prattiċi ekwivalenti msemmija fl-Artikolu 43 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5), sabiex jiġi evitat it-tfixkil tal-kompetizzjoni fost il-bdiewa u sabiex tiġi assigurata ġestjoni finanzjarja tajba tal-fondi tal-FAEŻR, għandu jiġi pprovdut li l-kostijiet addizzjonali u d-dħul mitluf b’riżultat ta’ dawk il-prattiċi għandhom jitnaqqsu mill-pagamenti rilevanti.
(10)
Għandhom jiġu definiti l-oqsma li fihom isiru impenji dwar il-benessri tal-annimali sabiex jiġu pprovduti standards imtejba tal-metodi ta’ produzzjoni. F’dan ir-rigward għandu jiġi evitat li dawk l-impenji dwar il-benessri tal-annimali jikkoinċidu ma’ prattiki standard tal-biedja u b’mod partikolari l-vaċċinazzjoni sabiex jiġu evitati l-patoloġiji.
(11)
Għandhom jiġu speċifikati l-ktajjen qosra tal-provvista u s-swieq lokali li fir-rigward tagħhom jista’ jingħata l-appoġġ. Sabiex ikun hemm demarkazzjoni ċara bejn it-tnejn, l-għadd tal-intermedjarji għandu jintuża bħala kriterju li jiddefinixxi l-ktajjen qosra tal-provvista filwaqt li d-distanza kilometrika mir-razzett, b’kont meħud tal-karatteristiċi ġeografiċi speċifiċi taż-żona kkonċernata, għandha tkun il-kriterju li jiddefinixxi s-swieq lokali, sakemm ma jiġix ippreżentat kriterju alternattiv konvinċenti. Il-kooperazzjoni bejn l-operaturi ż-żgħar għandha tkun iffukata b’mod ċar fuq l-għelbien tal-iżvantaġġi ġenerali kkawżati mill-frammentazzjoni f’żoni rurali. Għalhekk, għandha tkun limitata għal mikrointrapriżi u persuni fiżiċi li jkunu ser jibdew mikrointrapriża fil-mument tal-applikazzjoni għall-appoġġ. Sabiex ikun assigurat approċċ koerenti fl-implimentazzjoni tal-miżura ta’ kooperazzjoni, taħt dik il-miżura għandhom jiġu appoġġati biss attivitajiet ta’ promozzjoni relatati mal-ktajjen qosra tal-provvista u mas-swieq lokali.
(12)
Sabiex ikun assigurat li l-kontribuzzjonijiet relatati mal-imgħax fuq is-self kummerċjali meħud mill-fondi mutwi msemmija fl-Artikoli 38(3)(b) u 39(4)(b) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 jinżammu f’livell xieraq, il-perjodu minimu u massimu ta’ dan is-self kummerċjali għandu jkun ta’ bejn sena u ħames snin.
(13)
Sabiex ikun assigurat l-użu effiċjenti tar-riżorsi tal-FAEŻR, ċerti tipi ta’ nefqa marbuta ma’ kuntratti ta’ lokazzjoni, bħall-marġini tal-lokatur, l-ispejjeż ġenerali tal-kostijiet ta’ rifinanzjament u l-imposti tal-assigurazzjoni għandhom jiġu esklużi mill-appoġġ. Sabiex jitqiesu d-differenzi fil-kundizzjonijiet finanzjarji u ta’ żvilupp tas-settur agrikolu fl-Istati Membri, filwaqt li tiġi assigurata ġestjoni finanzjarja tajba tar-riżorsi tal-FAEŻR, fil-programmi għall-iżvilupp rurali tagħhom l-Istati Membri għandhom ikunu meħtieġa jiddefinixxu l-kundizzjonijiet li bihom it-tagħmir użat jista’ jkun eliġibbli għall-appoġġ. Skont il-prijoritajiet tal-Unjoni għall-iżvilupp rurali, għandhom jirċievu appoġġ mill-FAEŻR biss investimenti fl-enerġija rinnovabbli b’livell għoli ta’ effiċjenza enerġetika u b’livell għoli ta’ prestazzjoni ambjentali. Għal dak il-għan, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu kriterji minimi għall-effiċjenza enerġetika. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kriterji ta’ sostenibbiltà applikabbli għall-bijoenerġija jiġu ssodisfati. L-Istati Membri għandhom jappoġġjaw ukoll it-tranżizzjoni mill-bijokarburanti tal-ewwel ġenerazzjoni għal dawk tat-tieni ġenerazzjoni, u għandhom jinkoraġġixxu produzzjoni akbar ta’ bijokarburanti avvanzati, li jipprovdu ffrankar kbir ta’ gassijiet b’effett ta’ serra b’riskju baxx li jikkawżaw tibdil indirett fl-użu tal-art u li ma jikkompetux direttament għal art agrikola għas-swieq tal-ikel u tal-għalf.
(14)
Għandhom jiġu stabbiliti l-kundizzjonijiet applikabbli għall-konverżjoni jew l-aġġustament tal-impenji skont il-miżuri stipulati fl-Artikoli 28, 29, 33 u 34 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u għandhom jiġu definiti s-sitwazzjonijiet li fihom ma għandux ikun meħtieġ ir-rimborż tal-għajnuna. Għandu jiġi assigurat li l-konverżjoni jew l-aġġustament tal-impenji tkun possibbli biss meta l-għanijiet ambjentali tal-impenn ikunu salvagwardjati jew rinforzati.
(15)
Għandhom jiġu adottati dispożizzjonijiet għat-tranżizzjoni minn appoġġ għall-iżvilupp rurali skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1698/2005 (6) jew, fil-każ tal-Kroazja, ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1085/2006 (7), għal appoġġ skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013. Meta jitqies li numru ta’ dispożizzjonijiet tranżitorji diġà kienu introdotti mir-Regolament (UE) Nru 1310/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), dan ir-Regolament għandu jistabbilixxi l-kundizzjonijiet li bihom in-nefqa relatata mal-miżuri msemmija fl-Artikoli 52 u 63 tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005 issir eliġibbli skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013. Dan ir-Regolament għandu wkoll jaġġusta d-dati għas-sottomissjoni tal-valutazzjonijiet ex post tal-programmi u s-sommarju tagħhom, sabiex jitqiesu d-dispożizzjonijiet tranżitorji dwar l-implimentazzjoni fl-2014 ta’ programmi tal-perjodu ta’ programmazzjoni 2007-2013 introdotti bl-Artikolu 1 tar-Regolament (UE) Nru 1310/2013.
(16)
Billi r-Regolament (UE) Nru 1305/2013 jieħu post ir-Regolament (KE) Nru 1698/2005 huwa xieraq li jitħassru r-regoli ta’ implimentazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005 stabbiliti mir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1974/2006 (9). Ir-Regolament (KE) Nru 1974/2006 għandu għalhekk jitħassar.
(17)
Fid-dawl tal-fatt li fil-mument tal-pubblikazzjoni ta’ dan ir-Regolament f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, il-perjodu ta’ programmazzjoni 2014-2020 diġà jkun beda, huwa neċessarju li jitqassar kemm jista’ jkun possibbli d-dewmien għad-dħul fis-seħħ tiegħu. Għalhekk għandu jidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu u japplika mill-ewwel jum tal-perjodu ta’ programmazzjoni 2014-2020, fl-1 ta’ Jannar 2014,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
KAMP TA’ APPLIKAZZJONI
Artikolu 1
Kamp ta’ applikazzjoni
Dan ir-Regolament jistabbilixxi
(1)
dispożizzjonijiet li jissupplimentaw ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 fir-rigward ta’:
(a)
il-bdiewa żgħażagħ,
(b)
l-iskemi ta’ skambju u ż-żjarat fl-irziezet u l-foresti,
(c)
L-iskemi tal-kwalità - promozzjoni,
(d)
l-iżvilupp tal-irziezet u n-negozju,
(e)
l-afforestazzjoni u l-ħolqien ta’ msaġar,
(f)
l-agrikoltura-ambjent-klima,
(g)
il-konservazzjoni tar-riżorsi ġenetiċi fl-agrikoltura u fil-forestrija,
(h)
l-esklużjoni tal-finanzjament doppju,
(i)
il-benessri tal-annimali,
(j)
il-kooperazzjoni,
(k)
is-self kummerċjali għall-fondi mutwi,
(l)
l-investimenti,
(m)
il-konverżjoni jew l-aġġustament tal-impenji,
(n)
l-impenji estiżi jew ġodda;
(2)
regoli tranżitorji speċifiċi li jistabbilixxu l-kundizzjonijiet li bihom l-appoġġ approvat mill-Kummissjoni skont ir-Regolament (KE) Nru 1698/2005, jew, fil-każ tal-Kroazja, skont ir-Regolament (KE) Nru 1085/2006, jista’ jiġi integrat fl-appoġġ ipprovdut skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013, inkluż, fil-każ tal-Kroazja, għall-assistenza teknika.
KAPITOLU II
DISPOŻIZZJONIJIET LI JISSUPPLIMENTAW IR-REGOLI DWAR IL-MIŻURI GĦALL-IŻVILUPP RURALI
Artikolu 2
Il-bdiewa żgħażagħ
1. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu u japplikaw kundizzjonijiet speċifiċi għall-aċċess għall-appoġġ meta bidwi żagħżugħ kif definit fl-Artikolu 2(1)(n) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 ma jkunx qiegħed jistabbilixxi ruħu bħala kap waħdieni tal-azjenda, irrispettivament mill-forma legali tagħha. Dawk il-kundizzjonijiet għandhom ikunu ekwivalenti għal dawk meħtieġa minn bidwi żagħżugħ li jistabbilixxi ruħu bħala kap waħdieni ta’ azjenda. Fil-każijiet kollha, il-kontroll fuq l-azjenda għandu jinżamm mill-bdiewa żgħażagħ.
2. Fejn l-applikazzjoni għall-għajnuna tikkonċerna azjenda li tkun proprjetà ta’ persuna ġuridika, bidwi żagħżugħ fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 2(1)(n) tar- Regolament (UE) Nru 1305/2013 għandu jeżerċita kontroll effettiv u fit-tul fuq il-persuna ġuridika f’dak li jirrigwarda deċiżjonijiet relatati ma’ ġestjoni, benefiċċji u riskji finanzjarji. F’każijiet fejn diversi persuni fiżiċi, inkluż persuna li mhijiex bidwi żagħżugħ/persuni li mhumiex bdiewa żgħażagħ, ikollhom sehem fil-kapital jew fil-ġestjoni tal-persuna ġuridika, il-bidwi żagħżugħ għandu jkun kapaċi jeżerċita dan il-kontroll effettiv u fit-tul waħdu jew b’mod konġunt ma’ bdiewa oħra.
Fejn persuna ġuridika tkun ikkontrollata biss jew ikkontrollata b’mod konġunt minn persuna ġuridika oħra, ir-rekwiżiti stabbiliti fl-ewwel subparagrafu għandhom japplikaw għal kwalunkwe persuna fiżika li jkollha kontroll fuq il-persuna ġuridika l-oħra.
3. L-elementi kollha tad-definizzjoni ta’ bidwi żagħżugħ kif stabbilita fl-Artikolu 2(1)(n) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 iridu jiġu ssodisfati fil-mument tas-sottomissjoni ta’ applikazzjoni għall-appoġġ skont dak ir-Regolament. Madankollu, il-benefiċjarju jista’ jingħata perijodu ta’ konċessjoni li ma jaqbiżx 36 xahar mid-data tad-deċiżjoni individwali li jingħata l-appoġġ, sabiex jissodisfa l-kundizzjonijiet relatati mal-kisba tal-ħiliet okkupazzjonali speċifikati fil-programm għall-iżvilupp rurali.
Artikolu 3
L-iskemi ta’ skambju u ż-żjarat fl-irziezet u l-foresti
L-Istati Membri għandhom jiddefinixxu d-durata u l-kontenut tal-iskemi ta’ skambju ta’ terminu qasir dwar il-ġestjoni tal-irziezet u l-foresti u ż-żjarat fl-irziezet u l-foresti kif imsemmija fl-Artikolu 14(1) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 fil-programmi tagħhom għall-iżvilupp rurali. Skemi u żjarat bħal dawn għandhom jiffukaw, b’mod partikolari, fuq metodi u/jew teknoloġiji sostenibbli għall-biedja u l-forestrija, id-diversifikazzjoni tal-irziezet, l-irziezet li jipparteċipaw fi ktajjen qosra tal-provvista, l-iżvilupp ta’ opportunitajiet ġodda ta’ negozju u teknoloġiji ġodda, u fuq it-titjib tar-reżistenza tal-foresti.
Artikolu 4
L-iskemi tal-kwalità - promozzjoni
1. Gruppi ta’ produtturi li jirċievu appoġġ skont l-Artikolu 16(2) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 għandhom ikunu entitajiet, irrispettivament mill-forma ġuridika tagħhom, li jiġbru flimkien operaturi li jipparteċipaw fi skema tal-kwalità għal prodotti agrikoli, qoton jew oġġetti tal-ikel kif imsemmija fl-Artikolu 16(1) ta’ dak ir-Regolament, għal prodott speċifiku kopert minn waħda minn dawk l-iskemi.
2. It-tipi ta’ azzjonijiet eliġibbli għall-appoġġ skont l-Artikolu 16(2) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 għandhom ikollhom il-karatteristiċi li ġejjin:
(a)
ikunu ddisinjati sabiex iħajru lill-konsumaturi jixtru l-prodotti koperti minn skema tal-kwalità għal prodotti agrikoli, qoton jew oġġetti tal-ikel kif imsemmija fl-Artikolu 16(1) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013, li l-parteċipazzjoni fiha tirċievi appoġġ taħt il-programm għall-iżvilupp rurali; kif ukoll
(b)
jiġbdu l-attenzjoni għall-karatteristiċi jew il-vantaġġi speċifiċi tal-prodotti kkonċernati, b’mod partikolari l-kwalità, il-metodi speċifiċi tal-produzzjoni, l-istandards għoljin tal-benessri tal-annimali u r-rispett għall-ambjent, marbuta mal-iskema tal-kwalità kkonċernata.
3. L-azzjonijiet eliġibbli ma għandhomx iġiegħlu lill-konsumaturi jixtru prodott minħabba l-oriġini partikolari tiegħu, ħlief għall-prodotti koperti mill-iskemi tal-kwalità introdotti mit-Titolu II tar-Regolament (UE) Nru 1151/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10), mill-Kapitolu III tar-Regolament (KE) Nru 110/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11), mill-Kapitolu III tar-Regolament (UE) Nru 251/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12) u mis-Sezzjoni 2 tal-Kapitolu I tat-Titolu II tat-Tieni Parti tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13) fir-rigward tal-inbid. L-oriġini tal-prodott tista’ tkun indikata, bil-kundizzjoni li r-referenza għall-oriġini tkun subordinata għall-messaġġ prinċipali.
4. Ma għandu jingħata l-ebda appoġġ skont l-Artikolu 16(2) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 għal azzjonijiet ta’ informazzjoni u promozzjoni li jirrigwardaw ismijiet ta’ marki kummerċjali.
Artikolu 5
Żvilupp tal-irziezet u n-negozju
1. Il-pjan tan-negozju msemmi fl-Artikolu 19(4) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 għandu mill-inqas jiddeskrivi:
(a)
Fil-każ ta’ għajnuna tal-bidu lil bdiewa żgħażagħ:
(i)
is-sitwazzjoni inizjali tal-azjenda agrikola,
(ii)
l-għanijiet ewlenin u l-miri għall-iżvilupp tal-attivitajiet tal-azjenda agrikola,
(iii)
dettalji tal-azzjonijiet meħtieġa, inklużi dawk marbuta mas-sostenibbiltà ambjentali u l-effiċjenza tar-riżorsi, għall-iżvilupp tal-attivitajiet tal-azjenda agrikola, bħal investimenti, taħriġ u konsulenza;
(b)
Fil-każ ta’ għajnuna tal-bidu għal attivitajiet mhux agrikoli f’żoni rurali:
(i)
is-sitwazzjoni ekonomika inizjali tal-persuna jew tal-intrapriża mikro jew żgħira li tapplika għall-appoġġ;
(ii)
għanijiet ewlenin u miri għall-iżvilupp tal-attivitajiet il-ġodda tal-persuna jew tal-azjenda agrikola, jew tal-intrapriża mikro jew żgħira;
(iii)
dettalji tal-azzjonijiet meħtieġa għall-iżvilupp tal-attivitajiet tal-persuna, tal-azjenda agrikola jew tal-intrapriża mikro jew żgħira, bħal dettalji tal-investimenti, tat-taħriġ jew tal-konsulenza;
(c)
Fil-każ ta’ għajnuna tal-bidu għall-iżvilupp ta’ rziezet żgħar:
(i)
is-sitwazzjoni inizjali tal-azjenda agrikola, u
(ii)
dettalji tal-azzjonijiet meħtieġa, inklużi dawk marbuta mas-sostenibbiltà ambjentali u l-effiċjenza tar-riżorsi, li jistgħu jappoġġaw il-kisba tal-vijabilità ekonomika, bħal investimenti, taħriġ, kooperazzjoni.
2. L-Istati Membri għandhom jiddefinixxu l-limiti msemmija fit-tielet subparagrafu tal-Artikolu 19(4) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 f’termini tal-potenzjal ta’ produzzjoni tal-azjenda agrikola, imkejla bħala produzzjoni standard, kif definit fl-Artikolu 5 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1242/2008 (14), jew ekwivalenti.
Artikolu 6
Afforestazzjoni u l-ħolqien ta’ żoni msaġġra
Ir-rekwiżiti ambjentali minimi li ġejjin għandhom japplikaw fil-kuntest tal-miżura dwar l-afforestazzjoni u l-ħolqien ta’ msaġar li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 22 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013:
(a)
l-għażla tal-ispeċi li għandhom jitħawlu, taż-żoni u tal-metodi li għandhom jintużaw għandha tevita l-afforestazzjoni mhux xierqa ta’ ħabitats sensittivi bħall-artijiet mimlija pit u l-artijiet mistagħdra u l-effetti negattivi fuq żoni ta’ valur ekoloġiku għoli fosthom żoni fejn issir biedja b’valur naturali għoli. Fis-siti kklassifikati bħala Natura 2000 skont id-Direttiva tal-Kunsill 92/43/KEE (15) u d-Direttiva 2009/147/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16) għandha tiġi permessa biss afforestazzjoni li tkun konsistenti mal-għanijiet ta’ ġestjoni tas-siti kkonċernati u li jkun sar ftehim dwarha mal-awtorità tal-Istat Membru li tkun responsabbli għall-implimentazzjoni ta’ Natura 2000;
(b)
fl-għażla tal-ispeċji, tal-varjetajiet, tal-ekotipi u tal-provenjenzi tas-siġar għandhom jitqiesu l-ħtieġa għal reżiljenza għat-tibdil fil-klima u għal diżastri naturali, kif ukoll il-qagħda bijotika, pedoloġika u idroloġika taż-żona kkonċernata. Fl-għażla għandu jitqies ukoll il-karattru potenzjalment invażiv tal-ispeċi f’kundizzjonijiet lokali kif definit mill-Istati Membri. Il-benefiċjarju għandu jkun meħtieġ jipproteġi u jieħu ħsieb il-foresta tal-anqas matul il-perjodu li għalih jitħallas il-primjum għall-introjtu agrikolu mitluf u l-manutenzjoni. Dan għandu jinkludi l-indukrar, it-tnaqqija u r-ragħa kif ikun xieraq, fl-interess tal-iżvilupp ġejjieni tal-foresta u r-regolazzjoni tal-kompetizzjoni ma’ veġetazzjoni erbaċja u l-evitar tal-akkumulazzjoni ta’ materjal li jikber minn taħt suxxettibbli għan-nar. Fir-rigward ta’ speċi li jikbru malajr, l-Istati Membri għandhom jiddefinixxu ż-żmien minimu u massimu ta’ qabel il-qtugħ. Iż-żmien minimu ma għandux ikun ta’ anqas minn 8 snin u ż-żmien massimu ma għandux jaqbeż l-20 sena;
(c)
f’każijiet fejn, minħabba kundizzjonijiet ambjentali jew klimatiċi diffiċli, inkluża d-degradazzjoni ambjentali, it-tħawwil ta’ speċi msaġġra perenni ma jkunx jista’ jiġi mistenni li jwassal għall-istabbiliment ta’ kopertura forestali kif definita skont il-leġislazzjoni applikabbli, l-Istat Membru jista’ jippermetti lill-benefiċjarju li jistabbilixxi u jżomm kopertura msaġġra oħra ta’ veġetazzjoni. Il-benefiċjarju għandu jipprovdi l-istess livell ta’ kura u protezzjoni kif applikabbli għall-foresti;
(d)
fil-każ ta’ operazzjonijiet ta’ afforestazzjoni li jwasslu għall-ħolqien ta’ foresti li jkollhom daqs li jaqbeż ċertu limitu, li għandu jiġi definit mill-Istati Membri, l-operazzjoni għandha tikkonsisti minn:
(i)
it-tħawwil esklussiv ta’ speċi ekoloġikament addattati u/jew speċi reżistenti għat-tibdil fil-klima fiż-żona bijoġeografika kkonċernata, li ma jkunux instabu, permezz ta’ valutazzjoni tal-impatti, li jheddu l-bijodiversità u s-servizzi tal-ekosistema, jew li jkollhom impatt negattiv fuq is-saħħa tal-bniedem; jew
(ii)
taħlita ta’ speċi ta’ siġar li tinkludi:
-
mill-anqas 10 % ta’ siġar bil-weraq wiesa’ skont iż-żona, jew
-
minimu ta’ tliet speċijiet jew varjetajiet ta’ siġar, bl-anqas waħda abbundanti tifforma mill-anqas 10 % taż-żona.
Artikolu 7
Agroambjent - klima
1. L-impenji taħt il-miżura agroambjentali u tal-klima msemmija fl-Artikolu 28 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 biex tiġi estensifikata t-trobbija tal-bhejjem għandhom tal-anqas jikkonformaw mal-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
iż-żona kollha ta’ mergħa tal-azjenda għandha tiġi mmaniġġata u miżmuma sabiex tiġi evitata mergħa eċċessiva jew nieqsa;
(b)
għandha tiġi definita d-densità tal-bhejjem billi jitqiesu l-bhejjem kollha li jirgħu fir-razzett jew, fil-każ ta’ impenn biex tiġi limitata l-lissija tan-nutrijenti, il-bhejjem kollha miżmuma fir-razzett li jkunu rilevanti għall-impenn inkwistjoni.
2. L-impenji taħt il-miżura agroambjentali u tal-klima msemmija fl-Artikolu 28 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 biex jitrabbew razez lokali fil-periklu li jintilfu għall-biedja jew biex jiġu ppreservati riżorsi ġenetiċi tal-pjanti taħt theddida ta’ erożjoni ġenetika għandhom jeħtieġu:
(a)
it-trobbija ta’ annimali tal-irziezet ta’ razez lokali, addattati b’mod ġenetiku għal waħda jew aktar mis-sistemi tradizzjonali ta’ produzzjoni jew ambjenti fil-pajjiż, fil-periklu li jintilfu għall-biedja; jew
(b)
għall-preservazzjoni tar-riżorsi ġenetiċi tal-pjanti adattati għall-kundizzjonijiet lokali u reġjonali u li jinsabu mhedda bit-tgħawwir ġenetiku.
L-ispeċi ta’ annimali tal-irziezet li ġejjin għandhom ikunu eliġibbli għall-appoġġ:
(a)
baqar;
(b)
nagħaġ;
(c)
mogħoż;
(d)
żwiemel;
(e)
majjali;
(f)
tjur.
3. Ir-razez lokali għandhom jitqiesu li huma fil-periklu li jintilfu għall-biedja jekk jintlaħqu l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-għadd, fuq livell nazzjonali, ta’ bhejjem nisa kkonċernati tat-tnissil ikun iddikjarat;
(b)
dak l-għadd u l-istatus bħala fil-periklu, tar-razez elenkati, ikun iċċertifikat minn korp xjentifiku rilevanti debitament rikonoxxut;
(c)
korp tekniku rilevanti debitament rikonoxxut jirreġistra u jżomm aġġornat il-ktieb tal-merħla għar-razza;
(d)
il-korpi kkonċernati jkollhom il-ħiliet u l-għarfien neċessarji sabiex jidentifikaw l-annimali tar-razez fil-periklu.
L-informazzjoni dwar l-issodisfar ta’ dawk il-kundizzjonijiet għandha tiġi inkluża fil-programm għall-iżvilupp rurali.
4. Ir-riżorsi ġenetiċi tal-pjanti għandhom jitqiesu li qegħdin fil-periklu ta’ erożjoni ġenetika bil-kundizzjoni li fil-programm dwar l-iżvilupp rurali tiġi inkluża biżżejjed evidenza ta’ erożjoni ġenetika, ibbażata fuq riżultati xjentifiċi jew indikaturi għat-tnaqqis tar-razez lokali/varjetajiet lokali primittivi, id-diversità fil-popolazzjonijiet tagħhom u, fejn rilevanti, għat-tibdil fil-prattiċi agrikoli prevalenti fuq livell lokali.
5. L-attivitajiet koperti mit-tip ta’ impenji agroambjentali u tal-klima li hemm referenza għalihom fil-paragrafi 1 sa 4 ta’ dan l-Artikolu ma għandhomx ikunu eliġibbli għall-appoġġ skont l-Artikolu 28(9) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013.
Artikolu 8
Konservazzjoni tar-riżorsi ġenetiċi fl-agrikoltura u fil-forestrija
1. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
‘konservazzjoni in situ’ fl-agrikoltura tfisser il-konservazzjoni ta’ materjal ġenetiku fl-ekosistemi u l-ħabitats naturali u ż-żamma u l-irkupru ta’ popolazzjoni vijabbli ta’ speċi jew razez selvaġġi fl-ambjent naturali tagħhom u, fil-każ ta’ razez tal-annimali ddomestikati jew speċi ta’ pjanti kkultivati, fl-ambjent tat-trobbija fejn ikunu żviluppaw il-proprjetajiet distinti tagħhom;
(b)
‘konservazzjoni in situ’ fil-forestrija tfisser il-konservazzjoni ta’ materjal ġenetiku fl-ekosistemi u l-ħabitats naturali u ż-żamma u l-irkupru ta’ popolazzjoni vijabbli ta’ speċi fl-ambjent naturali tagħhom;
(c)
‘konservazzjoni fir-razzett jew f’azjenda fil-foresta’ tfisser il-konservazzjoni u l-iżvilupp fil-livell ta’ razzett jew ta’ azjenda fil-foresta;
(d)
‘konservazzjoni ex situ’ tfisser il-konservazzjoni ta’ materjal ġenetiku għall-agrikoltura jew il-forestrija barra mill-ħabitat naturali tiegħu;
(e)
‘ġbir ex situ’ tfisser il-ġbir ta’ materjal ġenetiku għall-agrikoltura jew il-forestrija miżmum barra mill-ħabitat naturali tiegħu.
2. L-operazzjonijiet għall-konservazzjoni tar-riżorsi ġenetiċi fl-agrikoltura u fil-forestrija li huma eliġibbli għall-appoġġ skont l-Artikoli 28(9) u 34(4) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 għandhom jinkludu dawn li ġejjin:
(a)
azzjonijiet li jippromwovu l-konservazzjoni, il-karatterizzazzjoni, il-ġbir u l-użu in situ u ex situ ta’ riżorsi ġenetiċi fl-agrikoltura u fil-forestrija, inklużi inventarji bbażati fuq l-Internet ta’ riżorsi ġenetiċi attwalment ikkonservati in situ, inkluża l-konservazzjoni fir-razzett jew f’impriża fil-foresta, ta’ kollezzjonijiet u bażijiet tad-dejta ex situ;
(b)
azzjonijiet li jippromwovu l-iskambju ta’ informazzjoni għall-konservazzjoni, il-karatterizzazzjoni, il-ġbir u l-użu ta’ riżorsi ġenetiċi fl-agrikoltura jew fil-forestrija tal-Unjoni, bejn organizzazzjonijiet kompetenti fl-Istati Membri;
(c)
azzjonijiet ta’ informazzjoni, disseminazzjoni u konsulenza li jinvolvu organizzazzjonijiet mhux governattivi u partijiet interessati rilevanti oħra, korsijiet ta’ taħriġ u l-preparazzjoni ta’ rapporti tekniċi.
Artikolu 9
Esklużjoni tal-finanzjament doppju ta’ prattiċi agrikoli ta’ benefiċċju għall-klima u l-ambjent u ta’ prattiċi ekwivalenti
1. Għall-finijiet tal-appoġġ skont l-Artikoli 28(6), 29(4) u 30(1) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013, il-kalkolu ta’ dawn il-pagamenti għandu jikkunsidra biss il-kostijiet addizzjonali u/jew l-introjtu mitluf marbut mal-impenji li jmorru lil hinn mill-prattiki obbligatorji rilevanti skont l-Artikolu 43 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
2. Meta impenn agroambjentali u tal-klima skont l-Artikolu 28 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 għal prattiki msemmija fil-punti 3 u 4 tat-Taqsima I u fil-punt 7 tat-Taqsima III tal-Anness IX tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, u għal prattiki oħra miżjuda ma’ dak l-Anness jiġi notifikat, skont ir-regoli tal-Artikolu 43(8) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, bħala ekwivalenti għal waħda jew aktar mill-prattiki stabbiliti skont l-Artikolu 43(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, il-pagament għall-impenn agroambjentali u tal-klima skont l-Artikolu 28(6) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 għandu jitnaqqas b’somma f’daqqa li tikkorrispondi għal parti mill-pagament għall-ekoloġizzazzjoni fl-Istat Membru jew fir-reġjun għal kull prattika ta’ ekoloġizzazzjoni kif stabbilit skont l-Artikolu 43(12)(c) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
Artikolu 10
Benessri tal-annimali
L-impenji dwar il-benessri tal-annimali li huma eliġibbli sabiex jirċievu appoġġ skont l-Artikolu 33 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 għandhom jipprovdu standards imtejba tal-metodi ta’ produzzjoni f’wieħed mill-oqsma li ġejjin:
(a)
l-ilma, l-għalf u t-trattament tal-annimali skont il-ħtiġijiet naturali tat-trobbija tal-annimali;
(b)
kundizzjonijiet ta’ akkomodazzjoni bħal konċessjonijiet għal aktar spazju, għal superfiċji ta’ art interna akbar, għal aktar materjali ta’ arrikkiment, u għal aktar dawl naturali;
(c)
aċċess għal barra;
(d)
prattiki fejn jiġu evitati l-mutilazzjoni u/jew il-kastrazzjoni tal-annimali, jew f’każijiet speċifiċi meta l-mutilazzjoni jew il-kastrazzjoni tal-annimali ikunu neċessarji, għandhom jintużaw metodi ta’ anestesija u ta’ analġeżija, kif ukoll mediċini kontra l-infjammazzjoni jew metodi ta’ immunokastrazzjoni.
Artikolu 11
Kooperazzjoni
1. L-appoġġ għall-istabbiliment u l-iżvilupp ta’ ktajjen qosra tal-provvista, kif imsemmija fl-Artikolu 35(2)(d) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 għandu jkopri biss ktajjen ta’ provvista li ma jinvolvux aktar minn intermedjarju wieħed bejn il-bidwi u l-konsumatur.
2. L-appoġġ għall-istabbiliment u l-iżvilupp tas-swieq lokali, kif imsemmija fl-Artikolu 35(2)(d) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 għandu jkopri swieq li għalihom:
(a)
il-programm għall-iżvilupp rurali jistabbilixxi raġġ kilometriku mir-razzett tal-oriġini tal-prodott, li fih iridu jitwettqu l-attivitajiet tal-ipproċessar u l-bejgħ lill-konsumatur finali; jew
(b)
il-programm għall-iżvilupp rurali jistabbilixxi definizzjoni alternattiva konvinċenti.
3. Għall-finijiet tal-operazzjonijiet appoġġati skont l-Artikolu 35(2)(c) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013, ‘operatur żgħir’ għandu jfisser mikrointrapriża kif definita fir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2003/361/KE (17), jew persuna fiżika li ma tkunx involuta f’attivitajiet ekonomiċi meta tapplika għall-appoġġ.
4. L-attivitajiet ta’ promozzjoni msemmija fl-Artikolu 35(2)(e) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 għandhom ikunu eliġibbli għall-appoġġ fir-rigward biss tal-ktajjen qosra tal-provvista u s-swieq lokali li jissodisfaw l-ispeċifikazzjonijiet imsemmija fil-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 12
Self kummerċjali għall-fondi mutwi
Fejn is-sors tal-fondi għall-kumpens finanzjarju li jrid jitħallas mill-fondi mutwi msemmija fl-Artikoli 38 u 39 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 tkun selfa kummerċjali, it-tul tas-selfa għandu jkun bejn sena u ħames snin.
Artikolu 13
Investimenti
Għall-finijiet tal-Artikolu 45 tar-Regolament (KEE) Nru 1305/2013:
(a)
fil-każ ta’ lokazzjoni, spejjeż oħra konnessi mal-kuntratt ta’ lokazzjoni, bħall-marġini tal-lokatur, il-kostijiet tar-rifinanzjament tal-imgħax, l-ispejjeż ġenerali u l-imposti tal-assigurazzjoni, ma għandhomx ikunu nefqa eliġibbli;
(b)
fil-programmi għall-iżvilupp rurali tagħhom l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-kundizzjonijiet li bihom ix-xiri ta’ tagħmir użat jista’ jitqies bħala nefqa eliġibbli;
(c)
l-Istati Membri għandhom jesiġu l-konformità mal-istandards minimi tal-effiċjenza enerġetika għall-investimenti appoġġati fl-infrastruttura tal-enerġija rinnovabbli, li jikkunsmaw jew jipproduċu l-enerġija, meta dawn l-istandards ikunu jeżistu fuq livell nazzjonali;
(d)
l-investimenti f’installazzjonijiet, li l-għan primarju tagħhom tkun il-produzzjoni tal-elettriku mill-bijomassa, ma għandhomx ikunu eliġibbli għall-appoġġ sakemm ma jintużax perċentwal minimu ta’ enerġija mis-sħana, li għandu jiġi determinat mill-Istati Membri;
(e)
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu limiti għall-proporzjonijiet massimi ta’ ċereali u għelejjel oħra rikki fil-lamtu, zokkor u għelejjel taż-żejt li jintużaw għall-produzzjoni tal-bijoenerġija, għal tipi differenti ta’ installazzjonijiet. L-appoġġ għal proġetti tal-bijoenerġija għandu jkun limitat għal bijoenerġija li tissodisfa l-kriterji ta’ sostenibbiltà applikabbli stabbiliti fil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni, inkluż fl-Artikolu 17(2) sa (6) tad- Direttiva 2009/28/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (18). F’dak il-kuntest, għandha tiġi inkluża valutazzjoni ġenerali fil-valutazzjoni ambjentali strateġika tal-programm għall-iżvilupp rurali.
Artikolu 14
Konverżjoni jew l-aġġustament tal-impenji
1. L-Istati Membri jistgħu jawtorizzaw li impenn skont l-Artikoli 28, 29, 33 jew 34 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 jiġi konvertit f’impenn ieħor matul il-perjodu tal-operazzjoni tiegħu, bil-kundizzjoni li jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-konverżjoni tkun ta’ benefiċċju sinifikanti għall-ambjent jew għall-benessri tal-annimali;
(b)
l-impenn eżistenti jkun imsaħħaħ biżżejjed;
(c)
il-programm approvat għall-iżvilupp rurali jkun jinkludi l-impenji kkonċernati.
Impenn ġdid għandu jittieħed għall-perjodu sħiħ speċifikat fil-miżura rilevanti irrispettivament miż-żmien li għalih diġà jkun ġie implimentat l-impenn oriġinali.
2. L-Istati Membri jistgħu jippermettu li impenji skont l-Artikoli 28, 29, 33 u 34 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 jiġu aġġustati matul id-durata li għaliha japplikaw, bil-kundizzjoni li l-programm għall-iżvilupp rurali approvat jipprovdi l-possibbiltà għal tali aġġustament u li l-aġġustament ikun iġġustifikat kif għandu jkun fir-rigward tal-kisba tal-għanijiet tal-impenn oriġinali.
Il-benefiċjarju għandu jwettaq l-impenn aġġustat għall-kumplament tad-durata tal-impenn oriġinali.
L-aġġustamenti jistgħu wkoll jieħdu l-forma ta’ estensjoni tad-durata tal-impenn.
Artikolu 15
Sitwazzjonijiet fejn ma jkun meħtieġ l-ebda rimborż
1. Meta benefiċjarju jżid l-erja tal-azjenda matul il-perjodu li matulu japplika l-impenn, mogħtija bħala kundizzjoni għall-għoti tal-appoġġ, l-Istati Membri jistgħu jipprovdu sabiex l-impenn jiġi estiż sabiex ikopri l-erja addizzjonali għall-bqija tal-perjodu tal-impenn, jew sabiex l-impenn oriġinali jiġi sostitwit b’wieħed ġdid. L-istess għandu jgħodd f’każijiet fejn l-erja koperta mill-impenn fi ħdan azjenda tiġi miżjuda.
2. Impenn jista’ jiġi estiż biex ikopri erja addizzjonali kif imsemmija fil-paragrafu 1 biss bil-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
jaqdi l-istess għan ambjentali segwit mill-impenn;
(b)
hija tkun ġustifikata f’termini tan-natura tal-impenn, it-tul tal-kumplament tal-perjodu u d-daqs taż-żona addizzjonali;
(c)
ma jxekkilx l-effikaċja tal-kontrolli sabiex tiġi assigurata l-konformità mal-kundizzjonijiet għall-għoti tal-appoġġ.
Għandha tiġi rispettata d-durata oriġinali tal-impenn.
3. Jista’ jittieħed impenn ġdid sabiex jissostitwixxi dak eżistenti kif imsemmi fil-paragrafu 1 bil-kundizzjoni li jkopri l-erja sħiħa kkonċernata u li t-termini tiegħu ma jkunux inqas esiġenti minn dawk tal-impenn oriġinali.
Meta l-impenn oriġinali jiġi sostitwit b’wieħed ġdid, l-impenn il-ġdid għandu jittieħed għall-perjodu sħiħ speċifikat fil-miżura rilevanti, irrispettivament mill-perjodu li għalih diġà jkun ġie implimentat l-impenn oriġinali.
IL-KAPITOLU III
DISPOŻIZZJONIJIET TRANŻITORJI
Artikolu 16
Eliġibbiltà tan-nefqa
1. In-nefqa relatata ma’ impenji legali fil-konfront tal-benefiċjarji, imwettqa matul il-perjodu ta’ programmazzjoni 2007-2013 taħt il-miżuri msemmija fl-Artikoli 52 u 63 tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005, għandha tkun eliġibbli għal kontribuzzjoni mill-FAEŻR fil-perjodu ta’ programmazzjoni 2014-2020 għall-pagamenti li jridu jsiru:
(a)
bejn l-1 ta’ Jannar 2014 u l-31 ta’ Diċembru 2015, jekk l-allokazzjoni finanzjarja għall-miżura kkonċernata tal-programm rispettiv adottat skont ir-Regolament (KE) Nru 1698/2005 diġà tkun intużat;
(b)
wara l-31 ta’ Diċembru 2015.
2. In-nefqa msemmija fil-paragrafu 1 għandha tkun eliġibbli għal kontribuzzjoni mill-FAEŻR fil-perijodu ta’ programmar bejn l-2014 u l-2020, soġġetta għall-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
tali nefqa tkun prevista fil-programm għall-iżvilupp rurali rispettiv għall-perjodu ta’ programmazzjoni 2014-2020;
(b)
għandha tapplika r-rata ta’ kontribuzzjoni tal-FAEŻR tal-miżura korrispondenti skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013, kif stabbilita fl-Anness I għal dan ir-Regolament;
(c)
l-Istati Membri jiżguraw li l-operazzjonijiet tranżitorji rilevanti jkunu identifikati b’mod ċar permezz tas-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll tagħhom.
Artikolu 17
Il-Kroazja
1. In-nefqa relatata ma’ impenji legali mill-Kroazja fil-konfront tal-benefiċjarji, imwettqa taħt il-programm tal-Istrument għal Assistenza ta’ Qabel l-Adeżjoni għall-Iżvilupp Rurali (IPARD), għal operazzjonijiet skont il-miżuri msemmija fl-Artikolu 171(3)(b) u (4)(a) u (b) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 718/2007 (19), għandha tkun eliġibbli għal kontribuzzjoni mill-FAEŻR fil-perjodu ta’ programmazzjoni 2014-2020 għall-pagamenti li jridu jsiru:
(a)
bejn l-1 ta’ Jannar 2014 u l-31 ta’ Diċembru 2016, jekk l-allokazzjoni finanzjarja għall-miżura kkonċernata tal-programm rispettiv adottat skont ir-Regolament (KE) Nru 718/2007 diġà tkun intużat;
(b)
wara l-31 ta’ Diċembru 2016.
2. In-nefqa msemmija fil-paragrafu 1 għandha tkun eliġibbli għal kontribuzzjoni mill-FAEŻR fil-perijodu ta’ programmar bejn l-2014 u l-2020, soġġetta għall-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
tali nefqa tkun prevista fil-programm għall-iżvilupp rurali rispettiv għall-perjodu ta’ programmazzjoni 2014-2020;
(b)
għandha tapplika r-rata ta’ kontribuzzjoni tal-FAEŻR tal-miżura korrispondenti skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013, kif stabbilita fl-Anness II ta’ dan ir-Regolament;
(c)
il-Kroazja tassigura li l-operazzjonijiet tranżitorji rilevanti jkunu identifikati b’mod ċar permezz tas-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll tagħha.
3. In-nefqa magħmula wara l-31 ta’ Diċembru 2013 b’rabta ma’ operazzjonijiet meħtieġa għall-għeluq tal-programm IPARD u l-evalwazzjoni ex post kif imsemmija fl-Artikolu 191 tar-Regolament (KE) Nru 718/2007 għandha tkun eliġibbli għall-appoġġ taħt il-FAEŻR skont il-komponent tal-assistenza teknika tal-programm fil-perjodu ta’ programmazzjoni 2014-2020, bil-kundizzjoni li l-programm ikun fih provvediment għal tali nefqa.
Artikolu 18
Evalwazzjoni ex post
1. Ir-rapport ta’ evalwazzjoni ex post imsemmi fl-Artikolu 86(5) tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005 għandu jiġi ppreżentat lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2016.
2. Is-sommarju tal-evalwazzjonijiet ex post imsemmi fl-Artikolu 87 tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005 għandu jitlesta sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2017.
KAPITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 19
Tħassir
Ir-Regolament (KE) Nru 1974/2006 huwa mħassar.
Għandu jkompli japplika għal operazzjonijiet implimentati skont programmi approvati mill-Kummissjoni skont ir-Regolament (KE) Nru 1698/2005 qabel l-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 20
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu jibda japplika mill-1 ta’ Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-11 ta’ Marzu 2014.