NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 56/2013
ze dne 16. ledna 2013,
kterým se mění přílohy I a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1), a zejména na čl. 23 první odstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla prevence, tlumení a eradikace přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) u zvířat. Vztahuje se na produkci a uvádění živých zvířat a produktů živočišného původu na trh a v některých zvláštních případech na jejich vývoz.
(2)
V čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 999/2001 se stanoví, že zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci je zakázáno. V čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení se tento zákaz rozšiřuje na jiná zvířata než přežvýkavce a omezuje se, pokud jde o krmení těchto zvířat produkty živočišného původu, podle přílohy IV uvedeného nařízení.
(3)
Příloha IV nařízení (ES) č. 999/2001 rozšiřuje zákaz podle čl. 7 odst. 1 na krmení nepřežvýkavých farmových zvířat s výjimkou krmení masožravých kožešinových zvířat mimo jiné zpracovanými živočišnými bílkovinami. Odchylně a za zvláštních podmínek příloha IV povoluje krmení nepřežvýkavých farmových zvířat některými zpracovanými živočišnými bílkovinami.
(4)
Článek 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu) (2) zakazuje krmení suchozemských zvířat určitého druhu, jiných než kožešinových zvířat, zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl zvířat stejného druhu nebo jejich částí. Uvedený článek rovněž zakazuje krmení chovaných ryb zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl chovaných ryb stejného druhu nebo jejich částí.
(5)
Dne 16. července 2010 bylo přijato sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané Druhý plán boje proti přenosné spongiformní encefalopatii (TSE) - Strategický dokument o přenosné spongiformní encefalopatii na období 2010-2015 (3). Nastiňuje oblasti možných budoucích změn v oblasti právních předpisů EU týkajících se TSE. Zdůrazňuje rovněž, že jakýkoli přezkum pravidel týkajících se TSE by měl být založen v prvé řadě na vědeckých stanoviscích a technických postupech týkajících se tlumení nákazy a prosazování nových opatření.
(6)
Uvedené sdělení se mimo jiné zaměřuje na revizi stávajícího zákazu vztahujícího se na krmiva stanoveného v právních předpisech Unie. Na základě obsahu dvou vědeckých stanovisek vydaných vědeckou komisí pro biologická nebezpečí Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) dne 24. ledna 2007 (4) a dne 17. listopadu 2007 (5) uvedené sdělení uznává, že u nepřežvýkavých hospodářských zvířat v přirozených podmínkách nebyly zjištěny žádné případy TSE a že riziko přenosu bovinní spongiformní encefalopatie (BSE) z nepřežvýkavců na nepřežvýkavce je zanedbatelné, pokud se zabrání vnitrodruhové recyklaci. Sdělení tak dochází k závěru, že o zrušení zákazu používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivu pro nepřežvýkavce lze uvažovat, ale při zachování stávajícího zákazu vnitrodruhové recyklace a pouze tehdy, pokud by byl dostupný validovaný analytický způsob určování druhu zvířete, ze kterého pochází zpracované živočišné bílkoviny, a bylo by zavedeno oddělené nakládání se zpracovanými živočišnými bílkovinami různých druhů zvířat.
(7)
Dne 29. listopadu 2010 přijala Rada závěry k danému sdělení (6). Tyto závěry uznávají, že zákaz používání zpracované živočišné bílkoviny v krmivech pro hospodářská zvířata má zásadní význam pro předcházení šíření BSE prostřednictvím krmivového řetězce a hraje tudíž klíčovou úlohu v omezení výskytu této choroby u skotu. Tyto závěry navíc za předpoklad jakéhokoli možného znovuzavedení používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivech jiných druhů nepřežvýkavců považují dostupnost účinných a validovaných testů k rozlišování zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z různých živočišných druhů a pečlivou analýzu rizik případného zmírnění opatření, pokud jde o zdraví zvířat a veřejné zdraví.
(8)
Dne 9. prosince 2010 přijala vědecká komise pro biologická nebezpečí EFSA vědecké stanovisko k revizi kvantitativního posouzení rizika nákazy BSE ze zpracovaných živočišných bílkovin (7). Dospěla k závěru, že „na základě údajů o sledování BSE v Evropské unii za rok 2009 a za předpokladu 0,1 % kontaminace (limit detekce zpracovaných živočišných bílkovin v krmivech) zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců a podle modelu EFSA QRA PAP (kvantitativního posouzení rizika zpracovaných živočišných bílkovin) by se odhadovaná průměrná celková roční míra infekčnosti BSE v krmivech určených pro skot v Unii rovnala 0,2 násobku hodnoty 50 % orální infekční dávky pro skot“. Podle jejího odhadu „by to znamenalo, že lze v populaci skotu v Unii očekávat méně než jedno další zvíře nakažené BSE za rok v horní mezi spolehlivosti 95 %“.
(9)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. března 2011 o deficitu bílkovinných plodin v EU: jak vyřešit dlouhodobý problém? (8) vyzývá Komisi, aby Parlamentu a Radě předložila legislativní návrh s povolením využívat zpracované živočišné bílkoviny z jatečních odpadů na výrobu krmiva pro monogastrická zvířata (prasata a drůbež), jestliže složky pocházejí z masa, které bylo schváleno k lidské spotřebě, a jestliže se plně uplatňuje a kontroluje zákaz vnitrodruhové recyklace a nuceného kanibalismu.
(10)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2011 o právních předpisech EU v oblasti přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) a souvisejících kontrolách krmiv a potravin - provádění a výhled (9) podporuje, zejména s ohledem na stávající nedostatek bílkovin v Unii, návrh Komise na zrušení ustanovení právních předpisů Unie o zákazu krmení nepřežvýkavců zpracovanými živočišnými bílkovinami, a to pokud se tento krok bude vztahovat na nebýložravce a budou dodrženy určité podmínky.
(11)
Toto usnesení vyzývá k tomu, aby výrobní a sterilizační metody používané u zpracovaných živočišných bílkovin odpovídaly nejvyšším bezpečnostním normám a předpisům stanoveným v nařízení (ES) č. 1069/2009 a aby využívaly nejnovější a nejbezpečnější dostupné technologie. Vyzývá k tomu, aby zůstal v platnosti stávající zákaz vnitrodruhové recyklace, aby byly zcela odděleny kanály pro výrobu zpracovaných živočišných bílkovin z různých druhů a aby oddělení těchto výrobních kanálů bylo kontrolováno příslušnými orgány v členských státech a také Komisí. Navíc uvádí, že před provedením zrušení zákazu použití v krmivech budou jednotlivě pro každý druh zavedeny spolehlivé metody pro identifikaci druhového původu bílkovin v krmivech obsahujících zpracované živočišné bílkoviny, aby mohla být vyloučena vnitrodruhová recyklace a přítomnost zpracovaných živočišných bílkovin, a že bude zakázána výroba zpracovaných živočišných bílkovin z materiálů kategorie 1 či 2 a k výrobě zpracovaných živočišných bílkovin budou používány pouze materiály kategorie 3, které jsou vhodné k lidské spotřebě. Uvedené usnesení odmítá používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců i přežvýkavců v krmivech pro přežvýkavce.
(12)
Dne 9. března 2012 schválila referenční laboratoř Evropské unie pro živočišné proteiny v krmivech (EURL-AP) novou diagnostickou metodu založenou na DNA, která je schopna detekovat již velmi nízkou přítomnost materiálu z přežvýkavců v krmivech (10). Tuto metodu lze použít pro provádění pravidelných kontrol zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících zpracované živočišné bílkoviny s cílem ověřit, zda neobsahují bílkoviny pocházející z přežvýkavců.
(13)
V současné době neexistuje žádná validovaná diagnostická metoda schopná odhalit přítomnost materiálu pocházejícího z prasat nebo drůbeže v krmivech. Proto by v případě opětovného schválení používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z prasat v krmivu pro drůbež a používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z drůbeže v krmivu pro prasata nebylo možné kontrolovat správné dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace.
(14)
Produkce akvakultury nepředstavuje z hlediska dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace žádné riziko vzhledem k tomu, že se stávající požadavky na oddělenou manipulaci při používání rybí moučky v krmivech pro živočichy pocházející z akvakultury osvědčily.
(15)
S výjimkou rybí moučky a krmných směsí obsahujících rybí moučku, které jsou již pro krmení nepřežvýkavců povoleny, by proto měly být ke krmení živočichů pocházejících z akvakultury opětovně schváleny zpracované živočišné bílkoviny z nepřežvýkavců a krmiva obsahující tyto zpracované živočišné bílkoviny. Na odběr, přepravu a zpracování těchto výrobků by se měly vztahovat přísné požadavky, aby bylo zabráněno riziku křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců. Kromě toho by měly být prováděny pravidelné odběry vzorků a zkoušení zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících tyto zpracované živočišné bílkoviny za účelem ověření nepřítomnosti křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců.
(16)
Zákaz krmit živočichy pocházející z akvakultury zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců stanovený v příloze IV nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měl být zrušen. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie je vhodné nahradit celou přílohu IV přílohou IV uvedenou v příloze tohoto nařízení.
(17)
Bod 1 přílohy I nařízení (ES) č. 999/2001 odkazuje na definice krmiv a vedlejších produktů živočišného původu, které nejsou určeny k lidské spotřebě, uvedené v právních aktech Unie, které byly mezitím zrušeny. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie by tyto odkazy měly být nahrazeny odkazy na příslušné definice obsažené v platných právních aktech. Příloha I nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna v souladu s přílohou tohoto nařízení.
(18)
Jelikož členské státy a hospodářské subjekty v krmivářském odvětví potřebují dostatek času, aby přizpůsobily své kontrolní postupy novým požadavkům zavedeným tímto nařízením, nemělo by se toto nařízení použít bezprostředně po vstupu v platnost.
(19)
Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(20)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a IV nařízení (ES) č. 999/2001 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. června 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. ledna 2013.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 56/2013
tas-16 ta’ Jannar 2013
li jemenda l-Annessi I u IV tar-Regolament (KE) Nru 999/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li jistabblixxi regoli għall-prevenzjoni, kontroll u eradikazzjoni ta’ ċertu enċefalopatija sponġiformi li tinxtered
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 999/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-22 ta’ Mejju 2001 li jistabblixxi regoli għall-prevenzjoni, kontroll u eradikazzjoni ta’ ċertu enċefalopatija sponġiformi li tinxtered (1), u b’mod partikolari l-ewwel paragrafu tal-Artikolu 23 tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 999/2001 jistabbilixxi regoli għall-prevenzjoni, kontroll u eradikazzjoni ta’ ċertu enċefalopatija sponġiformi li tinxtered (TSEs) fl-annimali. Ir-Regolament japplika għall-produzzjoni u t-tqegħid fis-suq ta’ annimali ħajjin u ta’ prodotti li ġejjin mill-annimali u f’ċerti każijiet speċifiċi għall-esportazzjonijiet tagħhom.
(2)
L-Artikolu 7(1) tar-Regolament (KE) Nru 999/2001 jistipula li l-għalf lir-ruminanti bi proteina ġejja mill-annimali huwa pprojbit. L-Artikolu 7(2) ta’ dan ir-Regolament jestendi din il-projbizzjoni għal annimali oħrajn li mhumiex ruminanti u jillimita din il-projbizzjoni fejn jirrigwarda t-tagħlif ta’ dawn l-annimali bi prodotti ta’ oriġini mill-annimali, b’konformità mal-Anness IV ta’ dan ir-Regolament.
(3)
L-Anness IV tar-Regolament (KE) Nru 999/2001 jestendi l-projbizzjoni prevista fl-Artikolu 7(1) għat-tagħlif ta’, fost affarijiet oħra, proteini pproċessati tal-annimali (PAP), lil annimali mrobbija li mhumiex ruminanti, minbarra t-tagħlif lil annimali karnivori mrobbijin għall-pil. B’deroga, u f’kundizzjonijiet speċifiċi, l-Anness IV jawtorizza t-tagħlif ta’ annimali mrobbija li mhumiex ruminanti b’ċerta proteini pproċessati tal-annimali.
(4)
L-Artikolu 11 tar-Regolament (KE) Nru 1069/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ Ottubru 2009 li jistabbilixxi regoli tas-saħħa li jirrigwardaw prodotti sekondarji tal-annimali jew derivati minnhom mhux maħsuba għall-konsum mill-bniedem u li jħassar ir-Regolament (KE) Nru 1774/2002 (Regolament dwar prodotti sekondarji tal-annimali) (2) jipprojbixxi t-tagħlif ta’ annimali tal-art ta’ kull speċi, ħlief dawk l-annimali mrobbijin għall-pil, bil-proteini pproċessati ta’ annimali tal-istess speċi. Dan l-Artikolu jipprojbixxi wkoll t-tagħlif ta’ ħut imrobbi bi proteini pproċessati tal-annimali meħuda minn ħut jew partijiet tal-ġisem ta’ ħut tal-istess speċi.
(5)
Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill - It-Tieni Pjan Direzzjonali dwar it-TSE - Karta ta’ strateġija dwar l-Enċefalopatiji Sponġiformi li Tinxtered għall-2010-2015 (3) ġiet adottata fis-16 ta’ Lulju 2010. Din turi fil-qosor l-oqsma li fihom jista’ jsir tibdil possibbli fil-leġislazzjoni tal-Unjoni dwar TSEs. Tenfasizza wkoll li kull reviżjoni tar-regoli dwar it-TSEs għandha tkun immotivata primarjament minn parir xjentifiku u kwistjonijiet tekniċi marbutin mal-kontroll u mal-infurzar tal-miżuri l-ġodda.
(6)
Fost affarijiet oħra din il-Komunikazzjoni tindirizza r-reviżjoni tar-regoli attwali tal-projbizzjoni tat-tagħlif stabbiliti fil-leġislazzjoni tal-Unjoni. Abbażi tal-kontenut ta’ żewġ opinjonijiet xjentifiċi maħruġin mill-Bord dwar il-Perikli Bijoloġiċi (BIOHAZ) tal-Awtorità Ewropea dwar is-Sikurezza fl-Ikel (EFSA) fl-24 ta’ Jannar 2007 (4) u fl-17 ta’ Novembru 2007 (5) rispettivament, il-Komunikazzjoni tirrikonoxxi li l-ebda TSE ma ġiet identifikata li teżisti f’annimali li mhumiex ruminanti mrobbijin f’kundizzjonijiet naturali, u li r-riskju ta’ trażmissjoni ta’ enċefalopatija sponġiformi bovina (BSE) minn annimali mhux ruminanti għal annimali oħrajn mhux ruminanti huwa negliġibbli sakemm jiġi evitat ir-riċiklaġġ intra-speċi. B’konsegwenza ta’ dan, il-Komunikazzjoni tikkonkludi li t-tneħħija tal-projbizzjoni fuq l-użu ta’ proteini pproċessati tal-annimali minn annimali mhux ruminanti fl-għalf ta’ annimali mhux ruminanti tista’ tiġi kkunsidrata, iżda mingħajr it-tneħħija tal-projbizzjoni attwali dwar ir-riċiklaġġ intra-speċi u biss jekk ikun hemm disponibbli tekniki analitiċi vvalidati biex jiddeterminaw mil-liema speċi joriġinaw il-proteini pproċessati tal-annimali u jkun hemm trażmissjoni korretta ta’ proteini pproċessati tal-annimali minn speċijiet differenti.
(7)
Fid-29 ta’ Novembru 2010, il-Kunsill adotta l-konklużjonijiet dwar din il-Komunikazzjoni (6). Dawn il-konklużjonijiet jirrikonoxxu l-importanza fundamentali tal-projbizzjoni fuq l-użu tal-proteini pproċessati tal-annimali fl-għalf tal-annimali mrobbija fil-prevenzjoni tat-tixrid tal-BSE permezz tal-katina alimentari u b’hekk din għandha rwol ewlieni fit-tnaqqis tal-inċidenza ta’ din il-marda fil-popolazzjoni bovina. Barra minn hekk, dawn il-konklużjonijiet juru l-fehma li għandu jkun prerekwiżit ta’ kull introduzzjoni possibbli mill-ġdid tal-użu ta’ proteini pproċessati tal-annimali mhux ruminanti fl-għalf ta’ speċijiet oħrajn ta’ annimali mhux ruminanti li jkun hemm disponibbli testijiet effettivi u vvalidati li jiddistingwu bejn il-proteini pproċessati tal-annimali li joriġinaw minn speċi differenti u li saret analiżi bir-reqqa tar-riskji ta’ rilassament tar-regoli għas-saħħa tal-annimali u għas-saħħa pubblika.
(8)
Fid-9 ta’ Diċembru 2010, il-Bord BIOHAZ tal-EFSA adotta opinjoni xjentifika dwar ir-reviżjoni tal-istima kwantitattiva tar-riskju (QRA) tar-riskju ta’ BSE kkawżat mill-proteini pproċessati tal-annimali (PAPS) (7). Huwa kkonkluda wkoll li “abbażi tad-dejta tas-sorveljanza tal-2009 fuq il-BSE fl-Unjoni, jekk wieħed jassumi li hemm 0,1 % ta’ kontaminazzjoni (il-limitu għad-detezzjoni tal-proteini pproċessati tal-annimali fl-għalf) bi proteini pproċessati tal-annimali mhux ruminanti u skont il-mudell tal-istima kwantitattiva tar-riskju tal-proteini pproċessati tal-annimali, it-total tat-tagħbija medja stmata ta’ infettività bil-BSE li tista’ tidħol fl-għalf tal-bhejjem bovini kull sena fl-Unjoni jkun ekwivalenti għal 0,2 ta’ doża infettiva orali b’50 % għall-bhejjem bovini. Huwa kkalkolat li “dan ifisser li wieħed jistenna li jkun hemm inqas minn annimal wieħed żejjed infettat bil-BSE fis-sena fil-popolazzjoni tal-bhejjem bovini tal-Unjoni, b’ċertezza massima ta’ 95 %”.
(9)
Ir-riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew tat-8 ta’ Marzu 2011 dwar id-defiċit ta’ proteini fl-UE: x’soluzzjoni hemm għal problema li ilha teżisti? (8), tistieden lill-Kummissjoni tissottometti proposta leġiżlattiva lill-Parlament u lill-Kunsill li tawtorizza l-użu ta’ proteini pproċessati tal-annimali mill-intern tal-annimali għall-produzzjoni tal-għalf għall-annimali monogastriċi (ħnieżer u tjur), sakemm l-ingredjenti joriġinaw minn laħam li ġie approvat għall-konsum mill-bniedem, u li tiġi infurzata u kkontrollata l-projbizzjoni tar-riċiklaġġ bejn l-ispeċi u l-kannibaliżmu sfurzat.
(10)
Ir-riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew tas-6 ta’ Lulju 2011 dwar leġiżlazzjoni tal-UE dwar l-Enċefalopatiji Sponġiformi Trasmissibbli (TSE) u dwar kontrolli relatati tal-ikel u tal-għalf - implimentazzjoni u prospettiva (9), issostni, b’mod partikolari minħabba d-defiċit attwali ta’ proteini fl-Unjoni, l-intenzjoni tal-Kummissjoni li twarrab id-dispożizzjonijiet dwar il-projbizzjoni tat-tagħlif fil-leġislazzjoni tal-Unjoni li jipprojbixxu t-tagħlif ta’ proteini pproċessati tal-annimali lil annimali li mhumiex ruminanti, sakemm din tkun tapplika għal annimali li mhumiex erbivori, u skont ċerti kundizzjonijiet.
(11)
Din ir-riżoluzzjoni teħtieġ li l-metodi tal-produzzjoni u tal-isterilizzazzjoni użati għall-proteini pproċessati tal-annimali jikkonformaw mal-ogħla standards ta’ sikurezza u mar-regoli stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1069/2009 u li tintuża l-iżjed teknoloġija moderna u sikura. Hi teħtieġ li l-projbizzjonijiet attwali dwar ir-riċiklaġġ intra-speċi jibqgħu jseħħu, li l-mogħdijiet ta’ produzzjoni tal-proteini pproċessati tal-annimali dderivati minn speċijiet differenti jkunu separati kompletament, li s-separazzjoni ta’ dawn il-mogħdijiet ta’ produzzjoni jkunu kkontrollati mill-awtoritajiet kompetenti fl-Istati Membri u vverifikati mill-Kummissjoni. Barra minn hekk, hi tiddikjara li qabel ma tiġi implimentata t-tneħħija tal-projbizzjoni fuq it-tagħlif, ikun hemm stabbilit metodu speċifiku għall-ispeċijiet għall-identifikazzjoni tal-oriġini tal-ispeċi tal-proteina fl-għalf tal-annimali li fih il-proteini pproċessati tal-annimali biex jiġu esklużi r-riċiklaġġ intra-speċi u l-preżenza ta’ proteini pproċessati tal-annimali, li l-produzzjoni ta’ proteini pproċessati tal-annimali minn materjal tal-Kategorija 1 jew tal-Kategorija 2 tkun ipprojbita u li jkun użat biss materjal tal-Kategorija 3 li hu tajjeb għall-konsum mill-bniedem fil-produzzjoni tal-proteini pproċessati tal-annimali. Din ir-riżoluzzjoni tirrifjuta l-użu ta’ proteini pproċessati tal-annimali meħuda minn ruminanti jew minn annimali li mhumiex ruminanti fl-għalf tar-ruminanti.
(12)
Fid-9 ta’ Marzu 2012, il-Laboratorju ta’ Referenza tal-Unjoni Ewropea għall-Proteini tal-Annimali fil-prodotti tal-għalf (LRUE-PA) ivvalida metodu ġdid dijanjostiku bbażat fuq id-DNA li huwa kapaċi jidentifika livell baxx ħafna ta’ materjal ta’ oriġini mir-ruminanti li jista’ jkun preżenti fl-għalf (10). Dan il-metodu jista’ jintuża biex jitwettqu l-kontrolli ta’ rutina fuq il-proteini pproċessati tal-annimali u fuq l-għalf kompost li fih il-proteini pproċessati tal-annimali biex jiġi vverifikat li ma fihx proteini li joriġinaw mir-ruminanti.
(13)
Fil-preżent ma hemmx metodu dijanjostiku vvalidat li huwa kapaċi jidentifika l-preżenza ta’ materjal fl-għalf li jkun ġej mill-qżieqeż jew mit-tjur. Għal din ir-raġuni ma jkunx possibbli li tiġi kkontrollata l-implimentazzjoni korretta tal-projbizzjoni fuq ir-riċiklaġġ intra-speċi f’każ li jerġgħu jiġu awtorizzati l-użu ta’ proteini pproċessati tal-annimali ta’ oriġini mill-qżieqeż fl-għalf tat-tjur u l-użu ta’ proteini pproċessati tal-annimali ta’ oriġini mit-tjur fl-għalf tal-qżieqeż.
(14)
Il-produzzjoni tal-akkwakultura ma toħloqx tħassib rigward il-konformità mal-projbizzjoni fuq ir-riċiklaġġ intra-speċi billi r-rekwiżiti eżistenti ta’ mogħdijiet għall-użu tal-ħut mitħun fl-għalf tal-annimali tal-akkwakultura diġà wrew li huma effettivi.
(15)
Bl-eċċezzjoni tal-ħut mitħun u l-għalf kompost li fih il-ħut mitħun, li diġà huwa permess li jintużaw fit-tagħlif ta’ annimali mhux ruminanti, il-proteini pproċessati tal-annimali minn annimali mhux ruminanti u l-għalf li fih dawn il-proteini pproċessati tal-annimali għaldaqstant għandhom jiġu awtorizzati mill-ġdid għat-tagħlif ta’ annimali tal-akkwakultura. Għandhom japplikaw kundizzjonijiet stretti waqt il-ġbir, it-trasport u l-ipproċessar ta’ dawn il-prodotti biex ikun evitat kull riskju ta’ kontaminazzjoni minn prodott għal ieħor bil-proteina tar-ruminanti. Barra minn hekk għandhom isiru fuq bażi regolari l-kampjunar u l-analiżi tal-proteini pproċessati tal-annimali u tal-għalf kompost li fih il-proteini pproċessati tal-annimali biex ikun ivverifikat li ma hemmx kontaminazzjoni bejn prodott u ieħor bil-proteini tar-ruminanti.
(16)
Għaldaqstant, il-projbizzjoni fuq it-tagħlif ta’ annimali tal-akkwakultura bi proteini pproċessati minn annimali mhux ruminanti kif stabbilita fl-Anness IV tar-Regolament (KE) Nru 999/2001 għandha titħassar. Għall-fini taċ-ċarezza tal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni, jixraq li l-Anness IV kollu kemm hu jiġi sostitwit mill-Anness IV stabbilit fl-Anness ta’ dan ir-Regolament.
(17)
Il-Punt 1 tal-Anness I tar-Regolament (KE) Nru 999/2001 jirreferi għad-definizzjonijiet ta’ oġġetti tal-għalf u prodotti sekondarji tal-annimali li mhumiex maħsubin għall-konsum mill-bniedem stipulati f’atti legali tal-Unjoni li minn dak iż-żmien ‘l hawn ġew irrevokati. Għall-fini taċ-ċarezza tal-leġislazzjoni tal-Unjoni, dawn ir-referenzi għandhom jinbidlu b’referenzi għad-definizzjonijiet rispettivi li hemm fl-atti legali li qegħdin fis-seħħ. L-Anness I tar-Regolament (KE) Nru 999/2001 għalhekk għandu jiġi emendat skont l-Anness ta’ dan ir-Regolament.
(18)
Billi l-Istati Membri u l-operaturi ekonomiċi tas-settur tat-tagħlif jeħtieġu biżżejjed żmien biex jaddattaw il-proċeduri tagħhom tal-kontroll għar-rekwiżiti mdaħħlin minn dan ir-Regolament, dan ir-Regolament ma għandux ikun japplika minnufih wara li jidħol fis-seħħ.
(19)
Ir-Regolament (KE) Nru 999/2001 għandu għalhekk jiġi emendat kif meħtieġ.
(20)
Il-miżuri stipulati f’dan ir-Regolament huma konformi mal-opinjoni tal-Kumitat Permanenti dwar il-Katina Alimentari u s-Saħħa tal-Annimali,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
L-Annessi I u IV tar-Regolament (KE) Nru 999/2001 huma emendati skont l-Anness ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan għandu japplika mill-1 ta’ Ġunju 2013.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ Jannar 2013.