SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2013/39/EU
ze dne 12. srpna 2013,
kterou se mění směrnice 2000/60/ES a 2008/105/ES, pokud jde o prioritní látky v oblasti vodní politiky
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Znečišťování povrchových vod chemickými látkami představuje ohrožení vodního prostředí účinky, jako jsou například akutní a chronická toxicita u vodních organizmů, akumulace znečišťujících látek v ekosystému a úbytek stanovišť a biologické rozmanitosti, jakož i ohrožení lidského zdraví. Přednostně je třeba zjistit příčiny znečištění a řešit problematiku emisí znečišťujících látek přímo u zdroje, a to ekonomicky i environmentálně nejúčinnějším způsobem.
(2)
Podle druhé věty čl. 191 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má být politika Unie v oblasti životního prostředí založena na zásadách obezřetnosti a prevence, odvracení ohrožení životního prostředí především u zdroje a na zásadě „znečišťovatel platí“.
(3)
Čištění odpadních vod může být velmi nákladné. S cílem usnadnit levnější a nákladově efektivnější čištění by mohl být podporován vývoj inovativních technologií čištění vody.
(4)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (4), stanoví strategii proti znečišťování vod. Tato strategie zahrnuje určení prioritních látek mezi těmi, které na úrovni Unie představují významné riziko pro vodní prostředí nebo jeho prostřednictvím. Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2455/2001/ES ze dne 20. listopadu 2001, kterým se stanoví seznam prioritních látek v oblasti vodní politiky (5), stanoví první seznam 33 látek nebo skupin látek, které byly určeny jako prioritní látky na úrovni Unie pro zahrnutí do přílohy X směrnice 2000/60/ES.
(5)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/105/ES ze dne 16. prosince 2008 o normách environmentální kvality v oblasti vodní politiky (6) stanoví v souladu se směrnicí 2000/60/ES normy environmentální kvality (NEK) pro 33 prioritních látek uvedených v rozhodnutí č. 2455/2001/ES a pro osm dalších znečišťujících látek, které již byly na úrovni Unie regulovány.
(6)
V souladu s čl. 191 odst. 3 Smlouvy o fungování EU přihlédne Unie při přípravě politiky v oblasti životního prostředí k dostupným vědeckým a technickým údajům, podmínkám životního prostředí v různých regionech Unie, možnému prospěchu a nákladům plynoucím z činnosti nebo nečinnosti, jakož i k hospodářskému a sociálnímu rozvoji Unie jako celku a vyváženému rozvoji jejích regionů. Vědecké, environmentální a socioekonomické faktory, včetně faktorů týkajících se lidského zdraví, je třeba zohlednit i při přípravě nákladově efektivní a přiměřené politiky v oblasti prevence a kontroly chemického znečištění povrchových vod, a to i v rámci přezkumu seznamu prioritních látek v souladu s čl. 16 odst. 4 směrnice 2000/60/ES. Za tímto účelem je třeba důsledně uplatňovat zásadu, že znečišťovatel platí, která je základem směrnice 2000/60/ES.
(7)
Komise provedla přezkum seznamu prioritních látek v souladu s čl. 16 odst. 4 směrnice 2000/60/ES a s článkem 8 směrnice 2008/105/ES a dospěla k závěru, že je třeba změnit seznam prioritních látek stanovením nových látek pro prioritní opatření na úrovni Unie, stanovit NEK pro tyto nově určené látky, v závislosti na vědeckém pokroku revidovat NEK pro některé stávající látky a u některých stávajících i nově určených prioritních látek stanovit NEK pro biotu.
(8)
Přezkum seznamu prioritních látek byl podložen rozsáhlými konzultacemi s odborníky z útvarů Komise, členských států, zúčastněných stran a Vědeckého výboru pro zdravotní a environmentální rizika.
(9)
Revidované NEK pro stávající prioritní látky by měly být poprvé zohledněny v plánech povodí na období let 2015 až 2021. Nově určené prioritní látky a jejich NEK by měly být zohledněny při vytváření doplňujících monitorovacích programů a v předběžných programech opatření, které mají být předloženy do konce roku 2018. S cílem dosáhnout dobrého chemického stavu povrchových vod by revidované NEK pro existující prioritní látky měly být splněny do konce roku 2021 a NEK pro nově určené prioritní látky do konce roku 2027, aniž je tím dotčen čl. 4 odst. 4 až 9 směrnice 2000/60/ES, kde jsou zahrnuta mimo jiné ustanovení o prodloužení lhůty, v rámci níž musí být dosaženo dobrého chemického stavu povrchové vody, nebo o plnění méně přísných environmentálních cílů u konkrétních vodních útvarů z důvodů neúměrných nákladů nebo socioekonomických potřeb, a to za předpokladu, že nedojde k dalšímu zhoršení stavu dotčených vodních útvarů. Určení chemického stavu povrchových vod ve lhůtě do roku 2015 stanovené v článku 4 směrnice 2000/60/ES by proto mělo být založeno pouze na látkách a NEK stanovených ve směrnici 2008/105/ES v platném znění ke dni 13. ledna 2009, pokud tyto NEK nejsou přísnější než revidované NEK podle této směrnice, v kterémžto případě by se měly použít NEK revidované.
(10)
Od přijetí směrnice 2000/60/ES bylo přijato mnoho aktů Unie, které v souladu s čl. 16 odst. 6 uvedené směrnice stanoví omezování emisí jednotlivých prioritních látek. Mnoho opatření na ochranu životního prostředí navíc spadá do oblasti působnosti jiných platných předpisů práva Unie. Za předpokladu, že cílů, které stanoví čl. 16 odst. 1 směrnice 2000/60/ES, může být účinně dosaženo v rámci stávajících nástrojů, by měla být dána přednost provádění a revizi uvedených nástrojů před zaváděním nových opatření. Zařazením látky do přílohy X směrnice 2000/60/ES není dotčeno uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (7).
(11)
S cílem zlepšit koordinaci mezi směrnicí 2000/60/ES, nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek a o zřízení Evropské agentury pro chemické látky (8) a příslušnými odvětvovými právními předpisy je třeba prozkoumat případnou součinnost, aby bylo možné určit oblasti, kde by mohly být údaje získané při provádění směrnice 2000/60/ES použity na podporu registrace, hodnocení, povolování a omezování chemických látek a jiných příslušných postupů hodnocení látek, a naopak oblasti, kde by mohly být údaje nashromážděné pro účely hodnocení látek podle nařízení REACH a příslušných odvětvových právních předpisů použity na podporu provádění směrnice 2000/60/ES včetně rozdělení látek podle priority uvedeného v čl. 16 odst. 2 uvedené směrnice.
(12)
Postupného snižování znečištění způsobeného prioritními látkami a zastavení nebo postupného odstranění vypouštění, emisí a úniků prioritních nebezpečných látek, jak je požadované směrnicí 2000/60/ES, může být často nejhospodárněji dosaženo prostřednictvím opatření Unie pro jednotlivé látky u zdroje stanovených například již v nařízeních (ES) č. 1907/2006, (ES) č. 1107/2009, (EU) č. 528/2012 (9), nebo ve směrnicích 2001/82/ES (10), 2001/83/ES (11) či 2010/75/EU (12). Je proto třeba posílit soudržnost mezi těmito právními akty, směrnicí 2000/60/ES a dalšími příslušnými právními předpisy s cílem zajistit náležité uplatňování mechanismů omezování znečištění u zdroje. Pokud z výsledků pravidelného přezkumu přílohy X směrnice 2000/60/ES a dostupných údajů z monitorování vyplyne, že zavedená opatření na úrovni Unie nebo členského státu nejsou dostatečná k zajištění NEK u některých prioritních látek nebo k dosažení cíle spočívajícího v ukončení nebo v postupném ukončení používání některých prioritních nebezpečných látek, je třeba podniknout na úrovni Unie nebo členského státu přiměřené kroky za účelem dosažení cílů směrnice 2000/60/ES, přičemž se zohlední hodnocení rizik, analýza socioekonomických podmínek a nákladů a přínosů provedená podle příslušných právních předpisů, jakož i dostupnost alternativních látek.
(13)
Od okamžiku, kdy byly odvozeny NEK pro 33 prioritních látek uvedených v příloze X směrnice 2000/60/ES, byla dokončena řada hodnocení rizik podle nařízení Rady (EHS) č. 793/93 ze dne 23. března 1993 o hodnocení a kontrole rizik existujících látek (13), později nahrazeného nařízením (ES) č. 1907/2006. S cílem zajistit odpovídající úroveň ochrany a aktualizovat NEK v souladu s nejnovějšími vědeckými a technickými poznatky, pokud jde o rizika pro vodní prostředí nebo jeho prostřednictvím, je třeba revidovat NEK pro některé ze stávajících látek.
(14)
Pomocí postupů uvedených v čl. 16 odst. 2 směrnice 2000/60/ES byly určeny a podle priorit rozděleny další látky, které představují významné riziko pro vodní prostředí nebo jeho prostřednictvím na úrovni Unie, a měly by být zařazeny do seznamu prioritních látek. Při odvození NEK pro uvedené látky byly vzaty v úvahu nejnovější dostupné vědecké a technické informace.
(15)
Znečištění vody a půdy rezidui léčivých přípravků se stává novým ekologickým problémem. Při hodnocení a kontrole rizik, které léčivé přípravky představují pro vodní prostředí nebo jeho prostřednictvím, by se měla věnovat dostatečná pozornost cílům Unie v oblasti životního prostředí. V zájmu řešení daného problému by Komise měla provést studii rizik environmentálních dopadů léčivých přípravků a poskytnout analýzu relevance a efektivity stávajícího legislativního rámce, pokud jde o ochranu vodního prostředí a lidského zdraví prostřednictvím vodního prostředí.
(16)
Odvození NEK pro prioritní nebezpečné látky obvykle zahrnuje vyšší úroveň nejistoty, než je tomu v případě prioritních látek, ale NEK přesto stanoví referenční hodnotu k posouzení plnění cíle dobrého chemického stavu povrchových vod, jak je definován v čl. 2 bodu 24 a čl. 4 odst. 1 písm. a) bodech ii) a iii) směrnice 2000/60/ES. V zájmu zajištění odpovídající úrovně ochrany životního prostředí a lidského zdraví by však cílem mělo být zastavení nebo postupné odstranění vypouštění, emisí a úniků prioritních nebezpečných látek, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 1 písm. a) bodě iv) směrnice 2000/60/ES.
(17)
V posledních letech výrazně přibylo vědeckých poznatků o osudu a účincích znečišťujících látek ve vodě. Je známo více o tom, ve které složce vodního prostředí (vodě, sedimentu nebo biotě, dále jen „matrici“) je pravděpodobné, že se látka objeví, a tedy kde bude její koncentrace s největší pravděpodobností měřitelná. Některé značně hydrofobní látky se hromadí v biotě a ve vodě se stanovují obtížně, a to i za použití nejmodernějších analytických metod. Pro takové látky by měly být stanoveny NEK v biotě. Aby se však využilo monitorovací strategie členských států a aby bylo možné ji přizpůsobit místním podmínkám, měly by mít členské státy možnost použít NEK pro alternativní matrice (vodu, sedimenty nebo biotu) nebo případně alternativní biotické taxony, například korýše podkmene Crustacea, ryby v parafyletickém smyslu, třídu Cephalopoda nebo třídu Bivalvia (slávky a srdcovky), za předpokladu, že úroveň ochrany, kterou poskytuje NEK a monitorovací systém uplatňovaný členskými státy, bude stejná jako ta, kterou poskytují NEK a matrice stanovené v této směrnici.
(18)
Nové monitorovací postupy, jako jsou pasivní odběr vzorků a jiné nástroje, skýtají potenciál pro budoucí využití, a proto je třeba pracovat na jejich vývoji.
(19)
Směrnice Komise 2009/90/ES ze dne 31. července 2009, kterou se podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES stanoví technické specifikace chemické analýzy a monitorování stavu vod (14), zavádí minimální pracovní kritéria pro metody analýzy používané při monitorování stavu vod. Tato kritéria zajišťují smysluplné a relevantní informace z monitorování tím, že vyžadují použití analytických metod, které jsou dostatečně citlivé, aby zajistily, že jakékoli překročení NEK lze spolehlivě zjistit a změřit. Členské státy by měly mít povoleno použít jiné monitorovací matrice nebo biotické taxony než matrice nebo taxony uvedené v této směrnici pouze v případě, že použitá analytická metoda splňuje minimální pracovní kritéria stanovená v článku 4 směrnice 2009/90/ES pro příslušné NEK a matrice nebo biotické taxony, nebo je přinejmenším stejně účinná jako metoda, která je k dispozici pro NEK, a matrice nebo biotické taxony podle této směrnice.
(20)
Provádění této směrnice s sebou nese výzvy, jako jsou například různé možnosti řešení vědeckých, technických a praktických otázek a neúplnost monitorovacích metod, jakož i omezené lidské a finanční zdroje. Ve snaze vyřešit některé z těchto výzev by měl vývoj strategií monitorování a analytických metod podpořených odbornou činností skupin odborníků v rámci společné strategie provádění směrnice 2000/60/ES.
(21)
Perzistentní, bioakumulativní a toxické látky (látky PBT) a další látky, které se chovají jako látky PBT, lze desítky let nacházet ve vodním prostředí v množstvích, která představují významné riziko, a to i v případě, že byla přijata rozsáhlá opatření ke snížení nebo odstranění emisí těchto látek. Některé tyto látky jsou také schopné dálkového přenosu a jsou v životním prostředí široce rozšířené. Některé z těchto látek patří mezi stávající a nově určené prioritní nebezpečné látky. U některých z uvedených látek je prokázaná dlouhodobá přítomnost ve vodním prostředí na úrovni Unie, a tyto konkrétní látky proto vyžadují zvláštní pozornost, pokud jde o jejich vliv na znázorňování chemického stavu podle směrnice 2000/60/ES a pokud jde o požadavky na monitorování.
(22)
Pokud jde o znázorňování chemického stavu podle směrnice 2000/60/ES přílohy V oddílu 1.4.3, měly by mít členské státy možnost předkládat odděleně informace o vlivu, který mají na chemický stav látky, jež se chovají jako všudypřítomné látky PBT, aby bylo zjevné zlepšení jakosti vody dosažené u jiných látek. Povinná mapa zahrnující všechny látky by mohla být navíc doplněna o další mapy, přičemž některé by znázorňovaly látky, které se chovají jako všudypřítomné látky PBT, a další by odděleně znázorňovaly ostatní látky.
(23)
Monitorování by mělo být přizpůsobeno prostorovému a časovému rozsahu očekávaných rozdílů v koncentracích. Vzhledem k rozsáhlému výskytu a předpokládané dlouhé době přetrvávání v prostředí u látek, které se chovají jako všudypřítomné látky PBT, by členské státy měly mít možnost omezit počet monitorovacích míst nebo četnost monitorování těchto látek na minimální úroveň schopnou zajistit spolehlivou analýzu dlouhodobých trendů, pokud je k dispozici statisticky spolehlivý informační základ pro monitorování.
(24)
Zvláštní pozornost věnovaná látkám, které se chovají jako všudypřítomné látky PBT, nezbavuje Unii nebo členské státy povinnosti přijímat opatření ke snížení nebo odstranění vypouštění, emisí a úniků těchto látek nad rámec těch, která již byla přijata, a to i na mezinárodní úrovni, aby bylo dosaženo cílů stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. a) směrnice 2000/60/ES.
(25)
V čl. 10 odst. 3 směrnice 2000/60/ES se stanoví, že pokud jakostní cíl nebo norma kvality, které jsou stanoveny na základě uvedené směrnice, na základě směrnic uvedených v příloze IX směrnice 2000/60/ES, nebo na základě jakéhokoli jiného právního předpisu Unie, vyžadují přísnější podmínky, než které by vyplývaly z uplatnění čl. 10 odst. 2 uvedené směrnice, bude v souladu s tím stanoveno přísnější omezování emisí. Podobné ustanovení bylo rovněž zařazeno do článku 18 směrnice 2010/75/EU. Z těchto článků vyplývá, že omezování emisí stanovené právními předpisy uvedenými v čl. 10 odst. 2 směrnice 2000/60/ES by mělo být minimálním použitým omezením. Pokud takové kontroly nedokážou zajistit splnění NEK, například u látky chovající se jako všudypřítomná látka PTB, stejně tak by ale toto splnění nemohly zajistit ani přísnější podmínky, a to ani ve spojení s přísnějšími podmínkami pro jiné vypouštění, emise a úniky mající vliv na vodní útvar, nebylo by možné považovat tyto přísnější podmínky za nezbytné pro splnění dané NEK.
(26)
Pro hodnocení rizik, na základě kterých se určí nové prioritní látky, je zapotřebí vysoká kvalita údajů z monitorování a údaje o ekotoxikologických a toxikologických účincích látek. Údaje z monitorování získané od členských států se sice v posledních letech výrazně zlepšily, avšak nejsou vždy vhodné pro daný účel, pokud jde o jejich kvalitu a pokrytí Unie. Údaje z monitorování chybí zejména u mnoha nových znečišťujících látek, jež lze definovat jako znečišťující látky, které nejsou v současné době na úrovni Unie zahrnuty do běžných monitorovacích programů, ale které by mohly představovat značné riziko vyžadující regulaci těchto látek vzhledem k jejich možným ekotoxikologickým a toxikologickým účinkům a k jejich koncentracím v životním vodním prostředí.
(27)
Je zapotřebí zavést nový mechanismus, který by Komisi poskytoval cílené, vysoce kvalitní informace z monitorování o koncentracích látek ve vodním prostředí a byl by zaměřen na nové znečišťující látky a látky, u nichž nejsou dostupné údaje z monitorování dostatečně kvalitní pro účely hodnocení rizik. Nový mechanismus by měl usnadnit shromažďování těchto informací v povodích celé Unie a doplňovat údaje z monitorování z programů podle článků 5 a 8 směrnice 2000/60/ES a dalších spolehlivých zdrojů. V zájmu udržení nákladů na monitorování na přiměřené úrovni by se měl mechanismus zaměřit na omezený počet látek, které jsou dočasně zařazeny na seznam sledovaných látek, a na omezený počet monitorovacích míst, ale zároveň by měl poskytovat reprezentativní údaje, které jsou vhodné pro účely procesu stanovení prioritních látek na úrovni Unie. Tento seznam by měl být dynamický, s omezenou časovou platností, aby reagoval na nové informace o možných rizicích, které představují nové znečišťující látky, a zabránil monitorování látek po dobu delší, než je nezbytně nutné.
(28)
Aby se zjednodušilo a zefektivnilo povinné podávání zpráv členskými státy a zvýšila soudržnost s ostatními souvisejícími prvky vodního hospodářství, měly by být oznamovací povinnosti podle článku 3 směrnice 2008/105/ES sloučeny s celkovými požadavky na podávání zpráv podle článku 15 směrnice 2000/60/ES.
(29)
Pokud jde o znázornění chemického stavu v souladu s oddílem 1.4.3 přílohy V směrnice 2000/60/ES, členské státy by pro účely aktualizace programů opatření a plánů povodí prováděné v souladu s čl. 11 odst. 8 a s čl. 13 odst. 7 směrnice 2000/60/ES měly mít možnost předkládat odděleně informace o vlivu, který mají na chemický stav nově určené prioritní látky a stávající prioritní látky s revidovanými NEK, aby zavedení nových požadavků nebylo mylně pokládáno za ukazatel toho, že došlo ke zhoršení chemického stavu povrchových vod. Povinná mapa zahrnující všechny látky by mohla být navíc doplněna o další mapy, přičemž některé by znázorňovaly nově určené látky a stávající látky s revidovanými NEK a další by odděleně znázorňovaly ostatní látky.
(30)
Je důležité, aby veřejnosti byly včas poskytnuty environmentální informace o stavu povrchových vod v Unii a úspěšných výsledcích strategií snižování chemického znečištění. V zájmu zajištění lepšího přístupu a transparentnosti by měl být v každém členském státě zřízen centrální portál poskytující veřejnosti v elektronické podobě informace o plánech povodí a jejich přezkumech a aktualizacích.
(31)
Přijetím tohoto návrhu a předložením své zprávy Evropskému parlamentu a Radě Komise dokončila svůj první přezkum seznamu prioritních látek, jak to vyžaduje článek 8 směrnice 2008/105/ES. Zahrnoval i přezkum látek v příloze III uvedené směrnice, z nichž některé byly určeny k zařazení mezi prioritní látky. V současné době neexistuje dostatek podkladů pro zahrnutí ostatních látek uvedených v příloze III mezi prioritní látky. Možnost získat nové informace týkající se těchto látek znamená, že tyto látky nejsou vyloučeny z budoucího přezkumu, jak je tomu u ostatních látek, které byly ve stávajícím přezkumu posouzeny, ale nebyly zařazeny mezi prioritní látky. Příloha III směrnice 2008/105/ES je tedy zastaralá a měla by být zrušena. Článek 8 této směrnice by měl být odpovídajícím způsobem změněn, a to i pokud jde o lhůtu pro podávání zpráv Evropskému parlamentu a Radě.
(32)
Za účelem toho, aby bylo možné včas reagovat na příslušný technický a vědecký pokrok v oblasti působnosti této směrnice, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o aktualizaci metod pro uplatňování NEK stanovených ve směrnici. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(33)
Za účelem zlepšení informační základny pro budoucí určování prioritních látek, zejména pokud jde o nově se objevující znečišťující látky, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o vypracování a aktualizaci seznamu sledovaných látek. Kromě toho by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení této směrnice nebo formátů zpráv o údajích a informacích z monitorování podávaných Komisi. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (15).
(34)
Členské státy se v souladu se společným politickým prohlášením členských států a Komise o informativních dokumentech ze dne 28. září 2011 (16) zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu o jeden či více dokumentů s informacemi o vztahu mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu. V případě této směrnice považuje normotvůrce předložení těchto dokumentů za odůvodněné.
(35)
Jelikož cíle této směrnice, totiž dosažení dobrého chemického stavu povrchových vod stanovením NEK pro prioritní látky a některé další znečišťující látky, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu potřeby zachovat stejnou úroveň ochrany povrchových vod v celé Unii lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku tato směrnice nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(36)
Směrnice 2000/60/ES a 2008/105/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Směrnice 2000/60/ES se mění takto:
1)
V článku 16 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Komise přezkoumá přijatý seznam prioritních látek nejpozději do čtyř let ode dne vstupu této směrnice v platnost a poté alespoň každých šest let a předloží případné návrhy.“
2)
Příloha X se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I této směrnice.
Článek 2
Směrnice 2008/105/ES se mění takto:
1)
Článek 2 se nahrazuje tímto:
„Článek 2
Definice
Pro účely této směrnice se použijí definice uvedené v článku 2 směrnice 2000/60/ES a v článku 2 směrnice Komise 2009/90/ES ze dne 31. července 2009, kterou se podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES stanoví technické specifikace chemické analýzy a monitorování stavu vod (17).
Kromě toho se použijí tyto definice:
1)
„Matricí“ se rozumí složka vodního prostředí, jako je voda, sedimenty nebo biota.
2)
„Biotickým taxonem“ se rozumí vodní taxon odpovídající taxonomickému zařazení „podkmene“, „třídy“ nebo jejich ekvivalentu.
2)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
Normy environmentální kvality
1. Aniž je dotčen odstavec 1a, členské státy použijí pro útvary povrchových vod NEK stanovené v části A přílohy I a uplatňují tyto NEK v souladu s požadavky stanovenými v části B přílohy I.
1a. Aniž jsou dotčeny povinnosti vyplývající z této směrnice ve znění platném ke dni 13. ledna 2009 a zejména dosažení dobrého chemického stavu povrchových vod, pokud jde o látky a NEK v ní uvedené, členské státy uplatňují NEK stanovené v části A přílohy I, pokud jde o:
i)
látky uvedené pod čísly 2, 5, 15, 20, 22, 23, 28 v části A přílohy I, pro něž byly stanoveny revidované NEK s účinkem od 22. prosince 2015, s cílem dosáhnout dobrého chemického stavu povrchových vod u těchto látek do 22. prosince 2021, a to prostřednictvím programů opatření uvedených v plánech povodí z roku 2015 vypracovaných v souladu s čl. 13 odst. 7 směrnice 2000/60/ES, a
ii)
nově určené látky uvedené pod čísly 34 až 45 v části A přílohy I s účinkem od 22. prosince 2018 s cílem dosáhnout dobrého chemického stavu povrchových vod u těchto látek do 22. prosince 2027 a zamezit zhoršení chemického stavu v útvarech povrchových vod, pokud jde o tyto látky. Členské státy za tímto účelem do 22. prosince 2018 vypracují a předloží Komisi doplňující monitorovací program a předběžný program opatření vztahující se na dané látky. Konečný program opatření podle článku 11 směrnice 2000/60/ES se vypracuje do 22. prosince 2021 a měl by být proveden a plně funkční co nejdříve po tomto dni, avšak nejpozději do 22. prosince 2024.
Pokud jde o látky uvedené v bodech i) a ii) prvního pododstavce, použijí se obdobně ustanovení čl. 4 odst. 4 až 9 směrnice 2000/60/ES.
2. Pro látky uvedené pod čísly 5, 15, 16, 17, 21, 28, 34, 35, 37, 43 a 44 v části A přílohy I použijí členské státy NEK pro biotu stanovené v části A přílohy I.
Pro jiné látky než látky uvedené v prvním pododstavci použijí členské státy NEK pro vodu stanovené v části A přílohy I.
3. Členské státy se mohou v souvislosti s jednou nebo více kategoriemi povrchových vod rozhodnout použít NEK pro jinou matrici, než jaká je uvedena v odstavci 2, nebo případně pro biotické taxony jiné než uvedené v části A přílohy I.
Členské státy, které možnosti uvedené v prvním pododstavci využijí, použijí příslušné NEK stanovené v části A přílohy I, nebo pokud nejsou pro příslušnou matrici nebo biotický taxon zahrnuty NEK, zavedou takovou NEK, která zajistí přinejmenším stejnou úroveň ochrany jako NEK stanovené v části A přílohy I.
Členské státy mohou tuto možnost použít pouze v případě, že analytická metoda používaná pro zvolenou matrici nebo biotický taxon splňuje minimální pracovní kritéria stanovená v článku 4 směrnice 2009/90/ES. Nejsou-li daná kritéria splněna pro žádnou matrici, členské státy zajistí, aby monitorování bylo prováděno za použití nejlepších dostupných technik, které nevyžadují nadměrné náklady, a aby daná metoda analýzy byla přinejmenším stejně účinná jako metoda dostupná pro matrici uvedenou v odstavci 2 tohoto článku pro příslušnou látku.
3a. V případě, že z naměřených nebo odhadnutých koncentrací nebo emisí v životním prostředí při uplatnění NEK pro biotu nebo sediment je zjištěno potenciální riziko pro vodní prostředí nebo jeho prostřednictvím na základě akutní expozice, členské státy zajistí, aby bylo provedeno rovněž monitorování v povrchové vodě, a použijí NPK-NEK stanovené v části A přílohy I této směrnice, je-li tato NEK stanovena.
3b. Pokud se v souladu s článkem 5 směrnice 2009/90/ES vypočtená průměrná hodnota měření provedeného za použití nejlepších dostupných technik, které nevyžadují nadměrné náklady, označuje jako „menší než mezní hodnota kvantifikace“ a „mezní hodnota kvantifikace“ je i u takové techniky vyšší než NEK, výsledek pro tuto měřenou látku se nezohlední pro účely hodnocení celkového chemického stavu daného vodního útvaru.
4. Látky, pro které se používá NEK pro sedimenty nebo biotu sledují členské státy v příslušné matrici nejméně jednou ročně, nelze-li na základě technických znalostí a odborného úsudku odůvodnit jiný interval.
5. Členské státy zahrnou do aktualizovaných plánů povodí vypracovaných v souladu s čl. 13 odst. 7 směrnice 2000/60/ES tyto informace:
a)
tabulku mezních hodnot kvantifikace použitých analytických metod a informace o účinnosti těchto metod s ohledem na minimální pracovní kritéria stanovená v článku 4 směrnice 2009/90/ES;
b)
pro látky, u nichž byla použita možnost uvedená v odstavci 3 tohoto článku:
i)
důvody a východisko použití této možnosti,
ii)
případně stanovené alternativní NEK, podklady o tom, že tyto NEK zajistí přinejmenším stejnou úroveň ochrany jako NEK stanovené v části A přílohy I, včetně údajů a metodiky použité k jejich odvození, a kategorie povrchových vod, pro něž se uplatní,
iii)
pro srovnání s informacemi uvedenými v písm. a) tohoto odstavce hodnoty kvantifikace metod analýzy pro matrice uvedené v části A přílohy I této směrnice, včetně informací o účinnosti těchto metod s ohledem na minimální pracovní kritéria stanovená v článku 4 směrnice 2009/90/ES;
c)
odůvodnění četnosti monitorování uplatňovaného v souladu s odstavcem 4, pokud jsou monitorovací intervaly delší než 1 rok.
5a. Členské státy přijmou nezbytná opatření s cílem zajistit, aby aktualizované plány povodí vypracované v souladu s čl. 13 odst. 7 směrnice 2000/60/ES, které obsahují výsledky a účinky opatření přijatých s cílem zamezit chemickému znečištění povrchových vod, a dílčí zpráva, která popíše pokrok dosažený při provádění plánovaného programu opatření, podle čl. 15 odst. 3 směrnice 2000/60/ES byly prostřednictvím centrálního portálu v elektronické podobě přístupné veřejnosti v souladu s čl. 7 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí (18).
6. Členské státy na základě monitorování stavu vod prováděného v souladu s článkem 8 směrnice 2000/60/ES zajistí analýzu dlouhodobých trendů koncentrací prioritních látek uvedených na seznamu v části A přílohy I, které se mohou kumulovat v sedimentu nebo biotě, přičemž zejména zohlední látky označené čísly 2, 5, 6, 7, 12, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 26, 28, 30, 34, 35, 36, 37, 43 a 44 uvedené v části A přílohy I. V souladu s článkem 4 směrnice 2000/60/ES přijmou členské státy opatření, jejichž cílem je zajistit, aby se tyto koncentrace v sedimentu nebo příslušné biotě výrazně nezvyšovaly.
Členské státy určí četnost monitorování v sedimentu nebo v biotě tak, aby byl zajištěn dostatek údajů pro spolehlivou analýzu dlouhodobých trendů. Monitorování by mělo v zásadě probíhat každé tři roky, nelze-li na základě technických znalostí a odborného úsudku odůvodnit jiný interval.
7. Komise přezkoumá technický a vědecký pokrok, včetně závěru hodnocení rizik podle čl. 16 odst. 2 písm. a) a b) směrnice 2000/60/ES a informací týkajících se registrace látek zpřístupněných veřejnosti v souladu s článkem 119 nařízení (ES) č. 1907/2006, a v případě nutnosti navrhne revizi NEK stanovených v části A přílohy I této směrnice postupem podle článku 294 Smlouvy o fungování EU v souladu s časovým rozvrhem stanoveným v čl. 16 odst. 4 směrnice 2000/60/ES.
8. Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 s cílem přizpůsobit v případě potřeby bod 3 části B přílohy I této směrnice vývoji v oblasti vědy a techniky.
8a. S cílem usnadnit provádění tohoto článku musí být v rámci stávajícího procesu provádění směrnice 2000/60/ES a pokud možno do 22. prosince 2014 vypracovány technické pokyny pro strategie monitorování a metody analýzy látek, včetně odběru vzorků a monitorování bioty.
Pokyny zahrnují zejména:
a)
monitorování látek v biotě, jak je stanoveno v odstavcích 2 a 3 tohoto článku;
b)
v případě nově určených látek (uvedené pod čísly 34 až 45 v části A přílohy I) a látek, pro něž jsou stanoveny přísnější NEK (uvedené pod čísly 2, 5, 15, 20, 22, 23 a 28 v části A přílohy I), analytické metody splňující minimální pracovní kritéria stanovená v článku 4 směrnice 2009/90/ES.
8b. V případě látek, pro něž nebudou technické pokyny přijaty do 22. prosince 2014, se lhůta 22. prosince 2015 uvedená v odst. 1a bodě i) prodlouží do 22. prosince 2018, a lhůta 22. prosince 2021 stanovená v uvedeném bodu se prodlouží do 22. prosince 2027.
3)
Čl. 4 odst. 4 a čl. 5 odst. 6 se zrušují.
4)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 7a
Koordinace
1. U prioritních látek, které spadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1907/2006, (ES) č. 1107/2009 (19), (EU) č. 528/2012 (20) nebo směrnice 2010/75/EU (21), Komise v rámci pravidelného přezkumu přílohy X směrnice 2000/60/ES podle čl. 16 odst. 4 uvedené směrnice posoudí, zda jsou opatření, jež byla zavedena na úrovni Unie a členských států, dostačující k tomu, aby bylo dosaženo NEK pro prioritní látky a cíle spočívajícího v ukončení nebo postupného ukončení vypouštění, emisí a úniků prioritních nebezpečných látek v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) a čl. 16 odst. 6 směrnice 2000/60/ES.
2. Komise podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o výsledcích posouzení podle odstavce 1 tohoto článku v souladu s časovým plánem stanoveným v čl. 16 odst. 4 směrnice 2000/60/ES a doplní tuto zprávu případnými návrhy, mimo jiné na opatření za účelem omezování.
3. Pokud z výsledků uvedených ve zprávě vyplývá, že mohou být na úrovni Unie nebo členských států zapotřebí další opatření s cílem napomoci dodržování směrnice 2000/60/ES, pokud jde o konkrétní látku schválenou podle nařízení (ES) č. 1107/2009 nebo nařízení (EU) č. 528/2012, členské státy nebo Komise případně použijí s ohledem na tuto látku nebo výrobky obsahující tuto látku články 21 nebo 44 nařízení (ES) č. 1107/2009 nebo články 15 nebo 48 nařízení (EU) č. 528/2012.
V případě látek spadajících do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1907/2006 Komise případně zahájí postup uvedený v článku 59, 61 nebo 69 uvedeného nařízení.
Při uplatňování ustanovení nařízení uvedených v prvním a druhém pododstavci členské státy nebo Komise zohlední veškerá hodnocení rizik a analýzy socioekonomických podmínek a nákladů a přínosů vyžadované podle uvedených předpisů, a to i pokud jde o dostupnost alternativních látek.
5)
Články 8 až 9 se nahrazují tímto:
„Článek 8
Přezkum přílohy X směrnice 2000/60/ES
Komise sdělí výsledky pravidelného přezkumu přílohy X směrnice 2000/60/ES podle čl. 16 odst. 4 uvedené směrnice Evropskému parlamentu a Radě. Zprávu případně doplní legislativní návrhy na změnu přílohy X, mimo jiné zejména návrhy na identifikaci nových prioritních látek nebo prioritních nebezpečných látek nebo na identifikaci některých prioritních látek jako prioritních nebezpečných látek, a podle potřeby stanoví odpovídající NEK pro povrchové vody, sediment nebo biotu.
Článek 8a
Zvláštní ustanovení pro některé látky
1. Aniž jsou dotčeny požadavky přílohy V oddílu 1.4.3 směrnice 2000/60/ES, pokud jde o znázornění celkového chemického stavu a cíle a povinnosti stanovené v čl. 4 odst. 1 písm. a), čl. 11 odst. 3 písm. k) a čl. 16 odst. 6 uvedené směrnice, mohou členské státy v plánech povodí vypracovaných v souladu s článkem 13 uvedené směrnice vypracovat další mapy, které znázorňují informace ohledně chemického stavu odděleně pro jednu nebo více následujících látek odděleně od informací o zbylých látkách určených v části A přílohy I této směrnice:
a)
látky s čísly 5, 21, 28, 30, 35, 37, 43 a 44 (látky chovající se jako všudypřítomné PBT),
b)
látky s čísly 34 až 45 (nově určené látky),
c)
látky s čísly 2, 5, 15, 20, 22, 23 a 28 (látky, pro něž jsou stanoveny revidované, přísnější NEK).
Členské státy mohou rovněž pro látky uvedené v písmenech a) až c) prvního pododstavce v plánech povodí uvádět rozsah každé odchylky od NEK. Členské státy, které vypracují tyto další mapy, se snaží zajistit jejich vzájemnou porovnatelnost na úrovni povodí a na úrovni Unie.
2. Členské státy mohou monitorovat látky s čísly 5, 21, 28, 30, 35, 37, 43 a 44 v části A přílohy I méně intenzivně, než stanoví požadavky pro monitorování prioritních látek podle čl. 3 odst. 4 této směrnice a přílohy V směrnice 2000/60/ES, a to za předpokladu, že je takové monitorování reprezentativní a je k dispozici statisticky spolehlivý informační základ, pokud jde o přítomnost uvedených látek ve vodním prostředí. Monitorování by mělo v zásadě, v souladu s druhým pododstavcem čl. 3 odst. 6 této směrnice, probíhat každé tři roky, nelze-li na základě technických znalostí a odborného úsudku odůvodnit jiný interval.
Článek 8b
Seznam sledovaných látek
1. Komise stanoví seznam sledovaných látek, o nichž se shromažďují údaje z monitorování v rámci celé Unie na doplnění údajů, mimo jiné s údaji z analýz a přezkumů podle článku 5 a monitorovacích programů podle článku 8 směrnice 2000/60/ES, a to pro účely podpory budoucího rozdělování látek podle priority v souladu s čl. 16 odst. 2 uvedené směrnice.
První seznam sledovaných látek obsahuje vždy maximálně 10 látek nebo skupin látek a uvede pro každou látku matrici pro monitorování a případnou metodu analýzy, která nevyžaduje nadměrné náklady. S výhradou dostupnosti metod analýzy nevyžadujících nadměrné náklady se maximální počet látek nebo skupin látek, které může Komise doplnit do seznamu, zvýší o jednu při každé aktualizaci seznamu sledovaných látek podle odstavce 2 tohoto článku, a to do maximálního počtu 14. Tyto látky, které mají být zahrnuty do seznamu sledovaných látek, se vybírají z látek, které podle dostupných informací mohou představovat na úrovni Unie významné riziko pro vodní prostředí nebo jeho prostřednictvím a pro něž nejsou dostatečné údaje z monitorování.
Diklofenak (CAS 15307-79-6), 17-beta-estradiol (E2) (CAS 50-28-2) a 17-alfa-ethinylestradiol (EE2) (CAS 57-63-6) se zahrnou do prvního seznamu sledovaných látek s cílem shromáždit údaje z monitorování pro účely snazšího stanovení vhodných opatření s cílem řešit rizika, která uvedené látky představují.
Komise zohlední při výběru látek na seznam sledovaných látek všechny dostupné informace, včetně:
a)
výsledků nejaktuálnějšího pravidelného přezkumu přílohy X směrnice 2000/60/ES podle čl. 16 odst. 4 uvedené směrnice;
b)
výzkumných projektů;
c)
doporučení zúčastněných stran uvedených v čl. 16 odst. 5 směrnice 2000/60/ES;
d)
charakterizace správních povodí členských států podle článku 5 směrnice 2000/60/ES a výsledky monitorovacích programů podle článku 8 uvedené směrnice;
e)
informací o objemu výroby, způsobu používání, vnitřních vlastnostech (případně včetně velikosti částic), koncentracích v životním prostředí a dopadech na životní prostředí, včetně informací shromážděných v souladu se směrnicemi 98/8/ES, 2001/82/ES (22) a 2001/83/ES (23) a s nařízeními (ES) č. 1907/2006 a (ES) č. 1107/2009.
2. Komise vypracuje první seznam sledovaných látek uvedený v odstavci 1 do 14. září 2014 a poté jej každých 24 měsíců aktualizuje. Při aktualizaci seznamu sledovaných látek Komise z tohoto seznamu vyjme jakoukoli látku, pro niž lze hodnocení rizika, jak je uvedené v čl. 16 odst. 2 směrnice 2000/60/ES uzavřít bez dalších údajů z monitorování. Období nepřetržitého monitorování na základě seznamu sledovaných látek v případě jednotlivých látek nepřekročí čtyři roky.
3. Členské státy monitorují každou látku ze seznamu sledovaných látek na vybraných reprezentativních monitorovacích stanicích po dobu alespoň 12 měsíců. V případě prvního seznamu sledovaných látek započne období monitorování do 14. září 2015 nebo do šesti měsíců po vypracování tohoto seznamu, podle toho, co nastane později. Poté členské státy zahájí monitorování každé látky na následujících seznamech do 6 měsíců od jejího zařazení na seznam.
Každý členský stát si zvolí alespoň jednu monitorovací stanici, plus jednu navíc, pokud má více než jeden milion obyvatel, a další na základě své zeměpisné plochy v km2 vydělené 60 000 km2 (zaokrouhleno na nejbližší celé číslo) a další stanice podle počtu obyvatel vyděleného pěti miliony (zaokrouhleno na nejbližší celé číslo).
Při volbě reprezentativních monitorovacích stanic, četnosti monitorování a časového plánu pro každou látku zohlední členské státy způsoby použití a možný výskyt této látky. Četnost monitorování nesmí být menší než jednou za rok.
Pokud členský stát u konkrétní látky zajistí dostatečné, srovnatelné, reprezentativní a aktuální údaje z monitorování na základě stávajících monitorovacích programů nebo studií, může rozhodnout, že u této látky neprovede další monitorování v rámci mechanismu seznamu sledovaných látek, a to rovněž za podmínky, že monitorování příslušné látky probíhalo pomocí metodiky, která splňuje požadavky technických pokynů vypracovaných Komisí v souladu s čl. 8b odst. 5.
4. Členské státy podají Komisi zprávu o výsledcích monitorování prováděného podle odstavce 3. V případě prvního seznamu sledovaných látek se o výsledcích monitorování podá zpráva do 15 měsíců od 14. září 2015 nebo do 21 měsíců po vypracování tohoto seznamu, podle toho, co nastane později, a pak každých 12 měsíců, dokud je látka na seznamu vedena. V případě každé látky, která je zařazená na následujících seznamech, členské státy podají Komisi zprávu o výsledcích monitorování do 21 měsíců ode dne zařazení látky na seznam sledovaných látek, a pak každých 12 měsíců, dokud je látka na seznamu vedena. Zpráva zahrnuje informace o reprezentativnosti monitorovací stanice a strategii monitorování.
5. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví a aktualizuje seznam sledovaných látek podle odstavců 1 a 2. Může rovněž přijmout technické formáty pro zprávy o výsledcích monitorování a souvisejících informacích podávané Komisi. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 9 odst. 2.
Komise vypracuje pokyny, včetně technických specifikací, s cílem usnadnit monitorování látek ze seznamu sledovaných látek a vybízí se, aby podporovala koordinaci tohoto monitorování.
Článek 8c
Zvláštní ustanovení pro farmaceutické látky
Komise na základě čl. 16 odst. 9 směrnice 2000/60/ES a případně na základě výsledků studie z roku 2013 týkající se rizik, jež představují léčivé přípravky pro životní prostředí, a dalších příslušných studií a zpráv vypracuje pokud možno do dvou let od 13. září 2013 strategický přístup ke znečišťování vod farmaceutickými látkami. Tento strategický přístup případně zahrnuje návrhy umožňující v nezbytném rozsahu účinnější zohlednění dopadů léčiv na životní prostředí v rámci postupu pro uvádění léčivých přípravků na trh. V rámci tohoto strategického přístupu Komise případně do 14. září 2017 navrhne opatření určená k přijetí případně na úrovni Unie nebo členského státu, které řeší možné dopady farmaceutických látek na životní prostředí, zejména látek uvedených v čl. 8b odst. 1, a to s cílem omezit vypouštění, emise a úniky těchto látek do vodního prostředí, přičemž zohlední potřeby v oblasti veřejného zdraví a nákladovou efektivnost navrhovaných opatření.
Článek 9
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor zřízený podle čl. 21 odst. 1 směrnice 2000/60/ES. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (24).
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 9a
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 8 je svěřena Komisi na dobu šesti let ode dne 13. září 2013. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem příslušného šestiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 8 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 8 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
6)
Příloha I se mění takto:
a)
Část A se nahrazuje zněním uvedeným v příloze II této směrnice.
b)
Body 2 a 3 části B se nahrazují tímto:
„2.
Sloupce 6 a 7 tabulky: U každého daného útvaru povrchových vod použití NPK-NEK znamená, že naměřená koncentrace v každém reprezentativním monitorovacím místě ve vodním útvaru nepřekračuje dotyčnou normu.
V souladu s oddílem 1.3.4 přílohy V směrnice 2000/60/ES však mohou členské státy zavést statistické metody, jakou je například výpočet percentilu, aby byla zajištěna přijatelná míra správnosti a přesnosti pro stanovení souladu s NPK-NEK. Pokud tak členské státy učiní, řídí se tyto statistické metody prováděcími pravidly stanovenými přezkumným postupem podle čl. 9 odst. 2 této směrnice.
3.
NEK pro vodu stanovené v této příloze vyjádřeny jako celkové koncentrace v celém vzorku vody.
Odchylně od prvního pododstavce se v případě kadmia, olova, rtuti a niklu (dále jen „kovy“) NEK pro vodu vztahují ke koncentraci rozpuštěných látek, tj. k rozpuštěné fázi vzorku vody získané filtrací filtrem s otvory 0,45 μm nebo jinou rovnocennou předúpravou, nebo pokud je tak výslovně stanoveno, se vztahuje k biologicky dostupné koncentraci.
Členské státy mohou při posuzování výsledků monitorování vzhledem k příslušným NEK vzít v úvahu:
a)
přirozené koncentrace pozadí u kovů a jejich sloučenin, pokud takové koncentrace brání souladu s hodnotou příslušných NEK;
b)
tvrdost, pH, rozpuštěný organický uhlík nebo jiné parametry jakosti vody ovlivňující biologickou dostupnost kovů, přičemž biologicky dostupné koncentrace se určí pomocí vhodných modelů biologické dostupnosti.“
7)
Přílohy II a III se zrušují.
Článek 3
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 14. září 2015. Znění těchto předpisů neprodleně sdělí Komisi.
Předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 4
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 5
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 12. srpna 2013.
DIRETTIVA 2013/39/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-12 ta’ Awwissu 2013
li temenda d-Direttivi 2000/60/KE u 2008/105/KE rigward sustanzi prijoritarji fil-qasam tal-politika dwar l-ilma
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 192(1) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz ta’ att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
It-tniġġis kimiku tal-ilma tal-wiċċ jippreżenta theddida għall-ambjent akkwatiku, b’effetti bħal tossiċità akuta u kronika f’organiżmi akkwatiċi, akkumulazzjoni ta’ sustanzi li jniġġsu fl-ekosistema u telf ta’ ħabitats u bijodiversità, u jippreżenta wkoll theddida għas-saħħa tal-bniedem. Bħala kwistjoni ta’ prijorità, il-kawżi tat-tniġġis għandhom jiġu identifikati u l-emissjonijiet ta’ sustanzi li jniġġsu għandhom jiġu ttrattati fl-oriġini tagħhom, bl-aktar mod effettiv ekonomikament u ambjentalment.
(2)
Skont it-tieni sentenza tal-Artikolu 191(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), il-politika tal-Unjoni dwar l-ambjent għandha tkun ibbażata fuq il-prinċipju ta’ prekawzjoni u fuq il-prinċipji li azzjoni preventiva għandha tittieħed, li l-ħsara lill-ambjent għandha, bħala prijorità, tissewwa f’ras il-għajn u li min iniġġes għandu jħallas.
(3)
It-trattament tal-ilma mormi jista’ jkun proċess li jqum ħafna flus. Sabiex ikun faċilitat trattament irħas u aktar kosteffettiv, jista’ jiġi stimulat l-iżvilupp ta’ teknoloġiji innovattivi ta’ trattament tal-ilma.
(4)
Id-Direttiva 2000/60/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ Ottubru 2000 li tistabilixxi qafas għal azzjoni Komunitarja fil-qasam tal-politika tal-ilma (4) tistabbilixxi strateġija kontra t-tniġġis tal-ilma. Dik l-istrateġija tinvolvi l-identifikazzjoni ta’ sustanzi prijoritarji fost dawk li jippreżentaw riskju sinifikanti lill-ambjent akkwatiku fil-livell tal-Unjoni jew permezz tiegħu. Id-Deċiżjoni Nru 2455/2001/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta’ Novembru 2001 li tistabbilixxi l-lista ta’ sustanzi prijoritarji fil-qasam tal-politika tal-ilma (5) u tistabbilixxi l-ewwel lista ta’ 33 sustanza jew grupp ta’ sustanzi li ġew prijoritizzati fil-livell tal-Unjoni għall-inklużjoni fl-Anness X għad-Direttiva 2000/60/KE.
(5)
Id-Direttiva 2008/105/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Diċembru 2008 dwar standards ta’ kwalità ambjentali fil-qasam tal-politika tal-ilma (6) tistabbilixxi standards tal-kwalità ambjentali (EQS - environmental quality standards), f’konformità mad-Direttiva 2000/60/KE, għat-33 sustanza prijoritarja identifikati fid-Deċiżjoni Nru 2455/2001/KE u tmien sustanzi oħra li jniġġsu li kienu diġà ġew regolati fil-livell tal-Unjoni.
(6)
Skont l-Artikolu 191(3) TFUE, fil-preparazzjoni tagħha tal-politika dwar l-ambjent, l-Unjoni għandha tieħu inkonsiderazzjoni data xjentifika u teknika eżistenti, il-kondizzjonijiet ambjentali fir-reġjuni differenti tal-Unjoni, il-vantaġġi u l-piżijiet li jistgħu jirriżultaw minn azzjoni jew nuqqas ta’ azzjoni kif ukoll l-iżvilupp ekonomiku u soċjali tal-Unjoni inġenerali u l-iżvilupp bilanċjat tar-reġjuni tagħha. Għandhom jiġu kkunsidrati fatturi xjentifiċi, ambjentali u soċjoekonomiċi, inklużi konsiderazzjonijiet dwar is-saħħa tal-bniedem fl-iżvilupp ta’ politika kosteffettiva u proporzjonata dwar il-prevenzjoni u l-kontroll ta’ tniġġis kimiku tal-ilmijiet tal-wiċċ, inkluż fir-reviżjoni tal-lista ta’ sustanzi prijoritarji skont l-Artikolu 16(4) tad-Direttiva 2000/60/KE. Għal dan il-għan, il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” li hu abbażi tad-Direttiva 2000/60/KE għandu jiġi applikat b’mod konsistenti.
(7)
Il-Kummissjoni wettqet reviżjoni tal-lista ta’ sustanzi prijoritarji skont l-Artikolu 16(4) tad-Direttiva 2000/60/KE u l-Artikolu 8 tad-Direttiva 2008/105/KE u waslet għall-konklużjoni li huwa xieraq li temenda l-lista ta’ sustanzi prijoritarji permezz tal-identifikazzjoni ta’ sustanzi ġodda għal azzjoni prijoritarja fil-livell tal-Unjoni, filwaqt li tistabbilixxi EQS għal dawk is-sustanzi identifikati ġodda, tirrevedi l-EQS għal ċerti sustanzi eżistenti skont il-progress xjentifiku, u tistabbilixxi l-EQS tal-bijota għal ċerti sustanzi prijoritarji eżistenti u identifikati ġodda.
(8)
Ir-reviżjoni tal-lista ta’ sustanzi prijoritarji ġiet appoġġata minn konsultazzjoni estensiva mal-esperti mis-servizzi tal-Kummissjoni, l-Istati Membri, il-partijiet interessati u l-Kumitat Xjentifiku dwar is-Saħħa u r-Riskji Ambjentali.
(9)
L-EQS riveduti għal sustanzi ta’ prijorità eżistenti għandhom jiġu meqjusa għall-ewwel darba fil-pjani ta’ mmaniġġjar tal-baċini tax-xmajjar li jkopru l-perijodu 2015 sa 2021. Is-sustanzi prijoritarji li għadhom kif ġew identifikati u l-EQS tagħhom, għandhom jiġu meqjusa fl-istabbliment ta’ programmi ta’ monitoraġġ supplementari u fil-programmi preliminari ta’ miżuri li għandhom jiġu ppreżentati sal-aħħar tal-2018. Bil-għan li jinkiseb status kimiku tajjeb tal-ilma tal-wiċċ, l-EQS riveduti għal sustanzi prijoritarji għandhom jintlaħqu sal-aħħar tal-2021 u l-EQS għal sustanzi prijoritarji identifikati ġodda sal-aħħar tal-2027, mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 4(4) sa (9) tad-Direttiva 2000/60/KE, li jinkludi fost l-oħrajn dispożizzjonijiet għall-estenzjoni tal-iskadenza biex jintlaħaq status kimiku tajjeb tal-ilma tal-wiżż jew il-kisba ta’ objettivi ambjentali inqas riġidi għal korpi speċifiċi tal-ilma fuq il-bażi ta’ spejjeż sproporzjonati u/jew ħtiġijiet soċjoekonomiċi, dment li ma jkunx hemm aktar deterjorazzjoni fl-istatus tal-korpi tal-ilma affettwati. Għaldaqstant, id-determinazzjoni tal-istatus kimiku tal-ilma tal-wiċċ sal-iskadenza tal-2015 stipulata fl-Artikolu 4 tad-Direttiva 2000/60/KE għandha tkun ibbażata biss fuq is-sustanzi u l-EQS stabbiliti fid-Direttiva 2008/105/KE fil-verżjoni fis-seħħ fit-13 ta’ Jannar 2009 ħlief jekk dawk l-EQS ikunu iktar riġidi mill-EQS riveduti taħt din id-Direttiva, fejn f’dak il-każ għandhom jiġu applikati l-EQS riveduti.
(10)
Mill-adozzjoni tad-Direttiva 2000/60/KE, ġew adottati ħafna atti tal-Unjoni, f’konformità mal-Artikolu 16(6) ta’ dik id-Direttiva, li jikkostitwixxu miżuri ta’ kontroll tal-emissjonijiet għal sustanzi prijoritarji individwali. Barra minn hekk, ħafna miżuri ta’ protezzjoni ambjentali diġà jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni ta’ liġijiet eżistenti oħra tal-Unjoni. Fejn l-objettivi stipulati fl-Artikolu 16(1) tad-Direttiva 2000/60/KE jistgħu jinkisbu b’mod effettiv mill-istrumenti eżistenti, għandha tingħata prijorità għall-implimentazzjoni u r-reviżjoni tal-istrumenti eżistenti minflok l-istabbiliment ta’ miżuri ġodda. L-inklużjoni ta’ sustanza fl-Anness X għad-Direttiva 2000/60/KE hija mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1107/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ Ottubru 2009 dwar it-tqegħid fis-suq ta’ prodotti għall-protezzjoni tal-pjanti (7).
(11)
Sabiex tittejjeb il-koordinazzjoni aħjar bejn id-Direttiva 2000/60/KE, ir-Regolament (KE) Nru 1907/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2006 dwar ir-Reġistrazzjoni, il-Valutazzjoni, l-Awtorizzazzjoni u r-Restrizzjoni ta’ Sustanzi Kimiċi (REACH), li jistabbilixxi Aġenzija Ewropea għas-Sustanzi Kimiċi (8), u l-leġisltazzjoni settorjali rilevanti, għandhom jiġu esplorati sinerġiji potenzjali bil-għan li jiġu identifikati oqsma possibbli fejn data miġbura permezz tal-implimentazzjoni tad-Direttiva 2000/60/KE tista’ tintuża biex tappoġġa lir-REACH u proċeduri rilevanti oħra ta’ valutazzjoni tas-sustanzi u, min-naħa l-oħra, oqsma fejn data ġġenerata għall-fini ta’ valutazzjonijiet ta’ sustanzi taħt ir-REACH u leġislazzjoni settorjali rilevanti tista’ tintuża biex tiġi appoġġata l-implimentazzjoni tad-Direttiva 2000/60/KE, inkluż il-prijoritizzazzjoni deskritta fl-Artikolu 16(2) ta’ dik id-Direttiva.
(12)
It-tnaqqis progressiv tat-tniġġis mis-sustanzi prijoritarji u l-waqfien jew l-eliminazzjoni gradwali tar-rilaxxi, tal-emissjonijiet u tat-telf ta’ sustanzi perikolużi prijoritarji, kif meħtieġ mid-Direttiva 2000/60/KE, jistgħu spiss jinkisbu bl-aktar mod kosteffettiv permezz ta’ miżuri tal-Unjoni speċifiċi għas-sustanzi fis-sors pereżempju skont ir-Regolamenti (KE) Nru 1907/2006, (KE) Nru 1107/2009, (UE) Nru 528/2012 (9) jew id-Direttivi, 2001/82/KE (10), 2001/83/KE (11) jew 2010/75/UE (12). Għalhekk, għandha tissaħħaħ il-koerenza bejn dawk l-atti legali, id-Direttiva 2000/60/KE, u leġislazzjoni oħra rilevanti sabiex tiġi żgurata applikazzjoni xierqa ta’ mekkaniżmi ta’ kontroll mis-sors. Fejn l-eżitu tar-reviżjoni regolari tal-Anness X għad-Direttiva 2000/60/KE, u data ta’ monitoraġġ disponibbli, juru li l-miżuri fis-seħħ fil-livell tal-Unjoni jew l-Istat Membru mhumiex biżżejjed biex jinkisbu l-EQS għal ċerti sustanzi prijoritarji jew l-objettiv ta’ waqfien jew l-eliminazzjoni gradwali għal ċerti sustanzi perikolużi prijoritarji, għandha tittieħed azzjoni adatta fil-livell tal-Unjoni jew l-Istat Membru bil-għan li jinkisbu l-objettivi tad-Direttiva 2000/60/KE, b’kont meħud tal-evalwazzjonjiet tar-riskju, l-analiżi soċjoekonomika u dik tal-benefiċċji b’paragun mal-kost imwettqin skont il-leġislazzjoni rilevanti, kif ukoll id-disponibbiltà ta’ alternattivi.
(13)
Minn meta saret id-derivazzjoni tal-EQS għat-33 sustanza prijoritarja inklużi fl-Anness X għad-Direttiva 2000/60/KE, ġew konklużi għadd ta’ valutazzjonijiet tar-riskju skont ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 793/93 tat-23 ta’ Marzu 1993 dwar il-valutazzjoni u l-kontroll tar-riskji ta’ sustanzi eżistenti (13), sostitwit aktar tard bir-Regolament (KE) Nru 1907/2006. Sabiex jiġi żgurat livell adatt ta’ protezzjoni u jiġu aġġornati l-EQS skont l-aħħar għarfien xjentifiku u tekniku fir-rigward tar-riskji għall-ambjent akkwatiku jew permezz tiegħu, l-EQS għal uħud mis-sustanzi eżistenti għandhom jiġu riveduti.
(14)
Sustanzi addizzjonali li jimponu riskju sinifikanti għall-ambjent akkwatiku fil-livell tal-Unjoni jew permezz tiegħu ġew identifikati u prijoritizzati bl-użu tal-approċċi speċifikati fl-Artikolu 16(2) tad-Direttiva 2000/60/KE u għandhom jiżdiedu mal-lista tas-sustanzi prijoritarji. L-aħħar informazzjoni xjentifika u teknika disponibbli ġiet ikkunsidrata fid-derivazzjoni tal-EQS għal dawk is-sustanzi.
(15)
It-tniġġis tal-ilma u l-ħamrija b’residwi farmaċewtiċi huwa problema ambjentali emerġenti. Fl-evalwazzjoni u l-kontroll tar-riskju għall-ambjent akkwatiku, jew permezz tiegħu, mill-prodotti mediċinali, għandha tingħata attenzjoni adegwata lill-objettivi ambjentali tal-Unjoni. Sabiex jiġi indirizzat dak it-tħassib, il-Kummissjoni għandha tistudja r-riskji tal-effetti ambjentali mill-prodotti mediċinali u tipprovdi analiżi tar-rilevanza u l-effettività tal-qafas leġislattiv attwali għall-protezzjoni tal-ambjent akkwatiku u s-saħħa tal-bniedem permezz tal-ambjent akkwatiku.
(16)
Id-derivazzjoni tal-EQS għal sustanzi perikolużi prijoritarji normalment tinvolvi livelli ogħla ta’ inċertezza milli huwa l-każ għas-sustanzi prijoritarji, iżda l-EQS xorta jistabbilixxu parametru referenzjarju għall-valutazzjoni tal-konformità mal-objettiv ta’ stat kimiku tajjeb tal-ilma tal-wiċċ, kif definit fl-Artikolu 2(24) u l-punti (ii) u (iii) tal-punt (a) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2000/60/KE. Madankollu, sabiex jiġi żgurat livell adatt ta’ protezzjoni għall-ambjent u s-saħħa tal-bniedem, għandu jkun hemm ukoll il-mira, skont il-punt (iv) tal-punt (a) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2000/60/KE, tal-waqfien jew l-eliminazzjoni gradwali tal-emissjonijiet, ir-rilaxxi u t-telf ta’ sustanzi perikolużi prijoritarji.
(17)
L-għarfien xjentifiku dwar id-destin u l-effetti tas-sustanzi li jniġġsu fl-ilma evolva b’mod sinifikanti dawn l-aħħar snin. Jeżisti aktar għarfien dwar liema taqsima tal-ambjent akkwatiku (ilma, sediment jew bijota, minn hawn ‘il quddiem “matriċi”) huwa probabbli li fih tkun tinstab is-sustanza, u għalhekk fejn huwa l-aktar probabbli li l-konċentrazzjoni tagħha tkun tista’ titkejjel. Ċerti sustanzi idrofobiċi ħafna jakkumulaw fil-bijota u huwa diffiċli ħafna li jiġu skoperti fl-ilma inkluż bl-użu tat-tekniki analitiċi l-aktar avvanzati. Għal dawn is-sustanzi, l-EQS għandhom jiġu stabbiliti fil-bijota. Madankollu, sabiex jieħdu vantaġġ mill-istrateġija ta’ monitoraġġ tagħhom u jaddattawha għaċ-ċirkostanzi lokali tagħhom, l-Istati Membri għandu jkollhom il-flessibbiltà li japplikaw EQS għal matriċi alternattiva jew, fejn rilevanti, taxon tal-bijota alternattiv, pereżempju il-Krustaċji subfilu, ‘ħut’ parafilu, il-klassi taċ-Ċefalopodu jew il-klassi tal-Bivalvi (maskli u gandoffli), dment li l-livell ta’ protezzjoni offrut mill-EQS u s-sistema ta’ monitoraġġ applikata mill-istati Membri ikun tajjeb daqs dak ipprovdut mill-EQS u l-matriċi stabbiliti f’din id-Direttiva.
(18)
Metodi ġodda ta’ monitoraġġ bħat-teħid passiv ta’ kampjuni u għodod oħrajn juru potenzjal għal applikazzjoni futura, u l-iżvilupp tagħhom għandu għalhekk jissokta.
(19)
Id-Direttiva tal-Kummissjoni 2009/90/KE tal-31 ta’ Lulju 2009 li tistabbilixxi, skont id-Direttiva 2000/60/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, speċifikazzjonijiet tekniċi għall-analiżi u l-monitoraġġ kimiċi tal-istatus tal-ilma (14), tistabbilixxi kriterji ta’ prestazzjoni minimi għall-metodi analitiċi użati fil-monitoraġġ tal-istatus tal-ilma. Dawk il-kriterji jiżguraw informazzjoni ta’ monitoraġġ sinifikanti u rilevanti billi jitolbu l-użu ta’ metodi analitiċi li huma sensittivi biżżejjed biex jiżguraw li kwalunkwe eċċess tal-EQS jista’ jiġi skopert u mkejjel b’mod affidabbli. L-Istati Membri għandhom ikunu permessi jużaw matriċijiet ta’ monitoraġġ jew taxa tal-bijota minbarra dawk speċifikati permezz ta’ din id-Direttiva biss jekk il-metodu analitiku użat jissodisfa l-kriterji ta’ prestazzjoni minimi stabbiliti fl-Artikolu 4 tad-Direttiva 2009/90/KE għall-EQS u l-matriċi rilevanti jew taxon tal-bijota, jew għandu prestazzjoni tal-inqas tajjeb daqs il-metodu disponibbli għall-EQS u l-matriċi jew t-taxon tal-bijota speċifikati f’din id-Direttiva.
(20)
L-implimentazzjoni ta’ din id-Direttiva tinvolvi sfidi li jinkludu d-diversità ta’ soluzzjonijet possibbli għal mistoqsijiet xjentifiċi, tekniċi u prattiċi u l-iżvilupp inkomplet tal-metodi ta’ monitoraġġ, kif ukoll limitazzjonijiet fuq riżorsi umani u finanzjarji. Bħala għajnuna biex jiġu indirizzati xi wħud minn dawk l-isfidi, l-iżvilupp ta’ strateġiji u metodi analitiċi ta’ monitoraġġ għandu jiġi appoġġat minn ħidma teknika minn gruppi ta’ esperti taħt l-Istrateġija ta’ Implimentazzjoni Komuni għad-Direttiva 2000/60/KE.
(21)
Is-sustanzi persistenti, bijoakkumulattivi u tossiċi (PBTs) u sustanzi oħra perikolużi li jaġixxu bħall-PBTs jistgħu jinstabu għal deċennji fl-ambjent akkwatiku fil-livelli li jimponu riskju sinifikanti, minkejja li jkunu diġà ttieħdu miżuri estensivi għat-tnaqqis jew l-eliminazzjoni tal-emissjonijiet. Uħud huma kapaċi wkoll li jinġarru għal distanzi twal u jinstabu kullimkien fl-ambjent. Ħafna mit-tali sustanzi huma fost is-sustanzi perikolużi ta’ prijorità eżistenti u dawk identifikati ġodda. Għal xi wħud minn dawk is-sustanzi hemm evidenza li jkunu ilhom għal żmien twil kullimkien fl-ambjent akkwatiku fil-livell tal-Unjoni, u għalhekk dawk is-sustanzi partikolari jeħtieġu konsiderazzjoni speċjali fir-rigward tal-impatt tagħhom fuq il-preżentazzjoni tal-istatus kimiku skont id-Direttiva 2000/60/KE u fir-rigward tar-rekwiżiti ta’ monitoraġġ.
(22)
Rigward il-preżentazzjoni tal-istatus kimiku skont it-Taqsima 1.4.3 tal-Anness V għad-Direttiva 2000/60/KE, l-Istati Membri għandhom ikunu permessi jippreżentaw separatament l-impatt fuq l-istatus kimiku ta’ sustanzi li jaġixxu bħal PBTs li jinsabu kullimkien sabiex dak it-titjib fil-kwalità tal-ilma miksub fir-rigward ta’ sustanzi oħra ma jiġix oskurat. Minbarra l-mappa obbligatorja li tkopri s-sustanzi kollha, jistgħu jiġu pprovduti mapep addizzjonali li jkopru sustanzi li jaġixxu bħal PBTs li jinsabu kullimkien u li jkopru b’mod separat il-bqija tas-sustanzi.
(23)
Il-monitoraġġ għandu jiġi adattat għall-iskala spazjali u temporali tal-varjazzjoni mistennija fil-konċentrazzjonijiet. Minħabba d-distribuzzjoni wiesgħa u ż-żminijiet twal tal-irkupru mistennija għas-sustanzi li jaġixxu bħal PBTs li jinsabu kullimkien, l-Istati Membri għandhom ikunu permessi jnaqqsu n-numru ta’ siti ta’ monitoraġġ u/jew il-frekwenza tal-monitoraġġ għal dawk is-sustanzi għal-livell minimu suffiċjenti għal analiżi affidabbli tat-tendenza fuq perijodu ta’ żmien twil, dment li jkun disponibbli xenarju bażi ta’ monitoraġġ statistikament robust.
(24)
Il-konsiderazzjoni speċjali mogħtija lis-sustanzi li jaġixxu bħal PBTs li jinstabu kullimkien ma teżentax lill-Unjoni jew lill-Istati Membri milli jieħdu miżuri addizzjonali għal dawk diġà meħudin, inkluż fil-livell internazzjonali, għat-tnaqqis jew l-eliminazzjoni tal-emissjonijiet, ir-rilaxxi u t-telf ta’ dawk is-sustanzi biex jinkisbu l-objettivi stabbiliti fil-punt (a) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2000/60/KE.
(25)
Taħt l-Artikolu 10(3) tad-Direttiva 2000/60/KE fejn għan ta’ kwalità jew standard ta’ kwalità, imwaqqaf skont dik id-Direttiva, skont id-Direttivi elenkati fl-Anness IX għad-Direttiva 2000/60/KE, jew skont kwalunkwe leġislazzjoni oħra tal-Unjoni, jeħtieġ kondizzjonijiet aktar stretti minn dawk li jistgħu jirriżultaw mill-applikazzjoni tal-Artikolu 10(2) ta’ dik id-Direttiva, għandhom ikunu stabbiliti kif xieraq kontrolli ta’ emmissjoni aktar stretti. Dispożizzjoni simili ġiet inkluża wkoll fl-Artikolu 18 tad-Direttiva 2010/75/UE. Jirriżulta minn dawk l-Artikoli li l-kontrolli tal-emissjonijiet stabbiliti taħt il-leġislazzjoni elenkata fl-Artikolu 10(2) tad-Direttiva 2000/60/KE għandhom ikunu l-kontrolli minimi applikati. Fejn tali kontrolli ma jkunux jistgħu jiżguraw li l-EQS jiġu sodisfatti, per eżempju fil-każ ta’ sustanza li taġixxi bħal PBT li tinsab kullimkien, iżda lanqas il-kondizzjonijiet aktar stretti ma setgħu jagħmlu dan, inkluż flimkien ma’ kondizzjonijiet aktar stretti għal emissjonijiet, rilaxxi u telf oħrajn li jaffettwaw il-massa tal-ilma, tali kondizzjonijiet aktar stretti ma jistgħux jitqiesu bħala meħtieġa biex jiġi sodisfatt dak l-EQS.
(26)
Data ta’ monitoraġġ ta’ kwalità għolja, flimkien ma’ data dwar l-effetti ekotossikoloġiċi u tossikoloġiċi, huma meħtieġa għall-valutazzjonijiet tar-riskju li jappoġġaw l-għażla ta’ sustanzi ta’ prijorità ġodda. Id-data ta’ monitoraġġ miġbura mill-Istati Membri, għalkemm tjiebet b’mod sinifikanti matul l-aħħar snin, mhux dejjem hija adegwata għall-iskop f’termini ta’ kwalità u kopertura tal-Unjoni. Id-data ta’ monitoraġġ hija partikolarment nieqsa għal ħafna sustanzi li jniġġsu emerġenti, li jistgħu jiġu definiti bħala sustanzi li jniġġsu li fil-preżent mhumiex inklużi fil-programmi ta’ monitoraġġ ta’ rutina fil-livell tal-Unjoni iżda li jistgħu jirriżultaw f’riskju sinifikanti li jeħtieġ regolamentazzjoni, skont l-effetti ekotossikoloġiċi potenzjali u tossikoloġi tagħhom u l-livelli tagħhom fl-ambjent (akkwatiku).
(27)
Hemm bżonn ta’ mekkaniżmu ġdid biex jipprovdi lill-Kummissjoni b’informazzjoni ta’ monitoraġġ immirata u ta’ kwalità għolja dwar il-konċentrazzjoni tas-sustanzi fl-ambjent akkwatiku, b’attenzjoni fuq sustanzi li jniġġsu u sustanzi emerġenti li għalihom id-data ta’ monitoraġġ disponibbli mhijiex ta’ kwalità biżżejjed għall-fini tal-valutazzjoni tar-riskju. Il-mekkaniżmu l-ġdid għandu jiffaċilita l-ġbir ta’ dik l-informazzjoni fil-baċini tax-xmajjar kollha tal-Unjoni u jikkomplementa d-data ta’ monitoraġġ minn programmi taħt l-Artikoli 5 u 8 tad-Direttiva 2000/60/KE u sorsi affidabbli oħrajn. Sabiex l-ispejjeż ta’ monitoraġġ jinżammu f’livelli raġonevoli, il-mekkaniżmu għandu jiffoka fuq numru limitat ta’ sustanzi, inklużi temporanjament f’lista ta’ sorveljanza, u numru limitat ta’ siti ta’ monitoraġġ, iżda għandu jagħti data rappreżentattiva li hija xierqa għall-fini tal-proċess ta’ prijoritizzazzjoni tal-Unjoni. Il-lista għandha tkun dinamika u l-validità taż-żmien tagħha għandha tkun limitata, sabiex twieġeb għal informazzjoni ġdida dwar ir-riskji potenzjali imposti mis-sustanzi li jniġġsu emerġenti u tevita l-monitoraġġ ta’ sustanzi għal aktar żmien minn dak li hu neċessarju.
(28)
Sabiex jiġu simplifikati l-obbligi ta’ rappurtar għall-Istati Membri, u tiżdied il-koerenza ma’ aspetti relatati oħrajn tal-immaniġjar tal-ilma, ir-rekwiżiti ta’ notifika fl-Artikolu 3 tad-Direttiva 2008/105/KE għandhom jingħaqdu mal-obbligi ta’ rapportar ġenerali skont l-Artikolu 15 tad-Direttiva 2000/60/KE.
(29)
Fir-rigward tal-preżentazzjoni tal-istatus kimiku f’konformità mat-Taqsima 1.4.3 tal-Anness V tad-Direttiva 2000/60/KE, għall-finijiet tal-aġġornament tal-programmi ta’ miżuri u tal-pjani ta’ mmaniġġjar tal-baċini tax-xmajjar li għandhom jitwettqu f’konformità mal-Artikoli 11(8) u 13(7) tad-Direttiva 2000/60/KE rispettivament, l-Istati Membri għandhom ikunu permessi jippreżentaw separatament l-impatt fuq l-istatus kimiku ta’ sustanzi prijoritarji identifikati ġodda u ta’ sustanzi prijoritarji eżistenti b’EQS riveduti, sabiex l-introduzzjoni ta’ rekwiżiti ġodda ma titqisx erronjament bħala indikazzjoni ta’ deterjorament tal-istatus kimiku tal-ilmijiet tal-wiċċ. Minbarra l-mappa obbligatorja li tkopri s-sustanzi kollha, jistgħu jiġu pprovduti mapep addizzjonali li jkopru sustanzi identifikati ġodda u sustanzi eżistenti b’EQS rivedut, u li jkopru b’mod separat il-bqija tas-sustanzi.
(30)
Huwa importanti li informazzjoni u xierqa dwar l-istatus tal-ilmijiet tal-wiċċ tal-Unjoni Ewropea u dwar il-kisbiet tal-istrateġiji kontra t-tniġġis kimiku tiġi magħmula disponibbli lill-pubbliku f’waqtha. Bil-ħsieb li jissaħħu l-aċċessibilità u t-trasparenza, għandu jkun disponibbli elettronikament għall-pubbliku f’kull Stat Membru, portal ċentrali li jipprovdi informazzjoni dwar il-pjani ta’ mmaniġġjar tal-baċini tax-xmajjar u r-reviżjonijiet u l-aġġornamenti tagħhom.
(31)
Bl-adozzjoni ta’ din il-proposta u l-preżentazzjoni tar-rapport tagħha lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, il-Kummissjoni kkompletat l-ewwel reviżjoni tagħha tal-lista ta’ Sustanzi Prijoritarji kif meħtieġ bl-Artikolu 8 tad-Direttiva 2008/105/KE. Din inkludiet reviżjoni tas-sustanzi elenkati fl-Anness III għal dik id-Direttiva, li wħud minnhom ġew identifikati għall-prijoritizzazzjoni. Fil-preżent ma hemmx biżżejjed evidenza biex jiġu prijoritizzati s-sustanzi l-oħra elenkati fl-Anness III. Il-possibbiltà li informazzjoni ġdida dwar dawk is-sustanzi tista’ ssir disponibbli tfisser li dawn mhumiex esklużi mir-reviżjoni fil-ġejjieni, bħalma huwa l-każ għas-sustanzi l-oħra meqjusin iżda mhux prijoritizzati f’din ir-reviżjoni. Għalhekk, l-Anness III għad-Direttiva 2008/105/KE skada u għandu jiġi revokat. L-Artikolu 8 ta’ dik id-Direttiva għandu jiġi emendat kif xieraq, ukoll fir-rigward tad-data ta’ rappurtar lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(32)
Sabiex tirreaġġixxi għall-progress tekniku u xjentifiku rilevanti fil-qasam kopert minn din id-Direttiva mingħajr dewmien, is-setgħa li tadotta atti skont l-Artikolu 290 TFUE għandha tiġi delegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-aġġornament tal-metodi għall-applikazzjoni tal-EQS stabbiliti fid-Direttiva. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet adatti matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell tal-esperti. Meta tkun qed tipprepara u tfassal atti ddelegati, il-Kummissjoni għandha tiżgura trasmissjoni simultanja, f’waqtha u adatta tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(33)
Sabiex ikun hemm titjib fil-bażi ta’ informazzjoni għall-identifikazzjoni futura tas-sustanzi prijoritarji, b’mod partikolari fir-rigward tas-sustanzi li jniġġsu emerġenti, is-setgħat ta’ implimentazzjoni għandhom jingħataw lill-Kummissjoni fir-rigward tal-istabbiliment u l-aġġornament ta’ lista ta’ sorveljanza. Barra minn hekk, sabiex tiżgura kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ din id-Direttiva u għall-formats għar-rapportar lill-Kummissjoni tad-data u l-informazzjoni ta’ monitoraġġ, għandhom jiġu konferiti setgħat ta’ implimentazzjoni lill-Kummissjoni. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (15).
(34)
Skont id-Dikjarazzjoni Politika Konġunta tal-Istati Membri u l-Kummissjoni tat-28 ta’ Settembru 2011 dwar dokumenti ta’ spjegazzjoni (16), l-Istati Membri impenjaw ruħhom li, f’każijiet iġġustifikati, jakkumpanjaw in-notifika tal-miżuri ta’ traspożizzjoni tagħhom b’dokument wieħed jew aktar li jispjega r-relazzjoni bejn il-komponenti ta’ direttiva u l-partijiet korrispondenti tal-istrumenti tat-traspożizzjoni nazzjonali. Fir-rigward ta’ din id-Direttiva, il-leġiżlatur iqis it-trasmissjoni ta’ dokumenti bħal dawn bħala ġustifikata.
(35)
Minħabba li l-objettiv ta’ din id-Direttiva, jiġifieri l-kisba ta’ stat kimiku tajjeb tal-ilma tal-wiċċ billi jiġu stabbiliti EQS għas-sustanzi prijoritarji u ċerti sustanzi oħra li jniġġsu, ma jistax jintlaħaq b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri u jista’ għalhekk, minħabba l-ħtieġa li jinżamm l-istess livell ta’ protezzjoni tal-ilma tal-wiċċ fl-Unjoni kollha, jintlaħaq aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, skont il-prinċipju ta’ sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F’konformità mal-prinċipju ta’ proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, din id-Direttiva ma tmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jintlaħaq dak l-objettiv.
(36)
Għalhekk, id-Direttivi 2000/60/KE u 2008/105/KE għandhom jiġu emendati kif xieraq,
ADOTTAW DIN ID-DIRETTIVA:
Artikolu 1
Id-Direttiva 2000/60/KE hija emendata kif ġej:
1.
L-Artikolu 16(4) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“4. Il-Kummissjoni għandha tirrevedi l-lista adottata ta’ sustanzi prioritarji mhux aktar tard minn erba’ snin minn wara d-data tad-dħul fis-seħħ ta din id-Direttiva u mill-inqas kull sitt snin wara dik id-data, u tressaq proposti kif xieraq.”.
2.
L-Anness X huwa sostitwit bit-test stabbilit fl-Anness I għal din id-Direttiva.
Artikolu 2
Id-Direttiva 2008/105/KE hija emendata kif ġej:
1.
L-Artikolu 2 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 2
Definijizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ din id-Direttiva, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 2 tad-Direttiva 2000/60/KE u fl-Artikolu 2 tad-Direttiva tal-Kummissjoni 2009/90/KE tal-31 ta’ Lulju 2009 li tistipula, skont id-Direttiva 2000/60/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, speċifikazzjonijiet tekniċi għall-analiżi u l-monitoraġġ kimiċi tal-istat tal-ilma (*).
Barra minn hekk, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‘matriċi’ tfisser taqsima tal-ambjent akkwatiku, jiġifieri ilma, sediment jew bijota;
(2)
‘taxon tal-bijota’ tfisser taxon akkwatiku partikolari fil-klassifikazzjoni tassonomika ‘subfilu’, ‘klassi’ jew ekwivalenti għalihom.
(*) ĠU L 201, 1.8.2009, p. 36.”." 						
2.
L-Artikolu 3 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 3
Standards ta’ kwalità ambjentali
1. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 1a, l-Istati Membri għandhom japplikaw l-EQS stabbiliti fil-Parti A tal-Anness I għal korpi tal-ilma tal-wiċċ, u għandhom japplikaw dawk l-EQS skont ir-rekwiżiti stabbiliti fil-Parti B tal-Anness I.
1a. Mingħajr preġudizzju għall-obbligi li jirriżultaw skont din id-Direttiva fil-verżjoni fis-seħħ fit-13 ta’ Jannar 2009 u b’mod partikolari l-kisba ta’ status kimiku tajjeb tal-ilma tal-wiċċ fir-rigward tas-sustanzi u l-EQS elenkati fih, l-Istati Membri għandhom jimplimentaw l-EQS stabbiliti fil-Parti A tal-Anness I fir-rigward:
(i)
tas-sustanzi bin-numru 2, 5, 15, 20, 22, 23, 28 fil-Parti A tal-Anness I, li għalihom huma stabbiliti EQS riveduti, b’effett mit-22 ta’ Diċembru 2015 bil-għan li jinkiseb status kimiku tajjeb tal-ilma tal-wiċċ fir-rigward ta’ dawk is-sustanzi sat-22 ta’ Diċembru 2021 permezz ta’ programmi ta’ miżuri speċifikati fil-pjani ta’ mmaniġġjar tal-baċini tax-xmajjar tal-2015 prodotti skont l-Artikolu 13(7) tad-Direttiva 2000/60/KE, u
(ii)
tas-sustanzi li għadhom kif ġew identifikati bin-numru 34 sa 45 fil-Parti A tal-Anness I, b’effett mit-22 ta’ Diċembru 2018, bil-għan li jinkiseb stat kimiku tajjeb tal-ilma tal-wiċċ rigward dawk is-sustanzi sat-22 ta’ Diċembru 2027 u tiġi evitata d-deterjorazzjoni tal-istatus kimiku ta’ mases tal-ilma tal-wiċċ fir-rigward ta’ dawk is-sustanzi. Għaldaqstant, l-Istati Membri għandhom, sat-22 ta’ Diċembru 2018, jistabbilixxu u jippreżentaw lill-Kummissjoni programm ta’ monitoraġġ supplementari u programm preliminari ta’ miżuri li jkopru dawk is-sustanzi. Programm finali ta’ miżuri skont l-Artikolu 11 tad-Direttiva 2000/60/KE għandu jiġi stabbilit sat-22 ta’ Diċembru 2021 u għandu jiġi implimentat u jsir kompletament operazzjonali kemm jista’ jkun malajr wara dik id-data u mhux aktar tard mit-22 ta’ Diċembru 2024.
L-Artikolu 4 (4) sa (9) tad-Direttiva 2000/60/KE għandu japplika mutatis mutandis fir-rigward ta’ dawk is-sustanzi elenkati fil-punti (i) u (ii) tal-ewwel subparagrafu.
2. Għas-sustanzi bin-numru 5, 15, 16, 17, 21, 28, 34, 35, 37, 43 u 44 fil-Parti A tal-Anness I, l-Istati Membri għandhom japplikaw l-EQS tal-bijota stabbiliti fil-Parti A tal-Anness I.
Għas-sustanzi l-oħra ħlief dawk imsemmija fl-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri għandhom japplikaw l-EQS tal-ilma stabbiliti fil-Parti A tal-Anness I.
3. L-Istati Membri jistgħu jagħżlu, fir-rigward ta’ waħda mill-kategoriji tal-ilma tal-wiċċ jew aktar, li japplikaw EQS għal matriċi differenti minn dik speċifikata fil-paragrafu 2, jew, fejn rilevanti, għal taxa tal-bijota differenti minn dik speċifikata fil-Parti A tal-Anness I.
L-Istati Membri li jagħmlu użu mill-għażla msemmija fl-ewwel subparagrafu għandhom japplikaw l-EQS rilevanti stabbiliti fil-Parti A tal-Anness I jew, jekk l-ebda wieħed ma jkun inkluż għall-matriċi jew it-taxon tal-bijota, jistabbilixxu EQS li joffri mill-inqas l-istess livell ta’ protezzjoni bħall-EQS stabbilit fil-parti A tal-Anness I.
L-Istati Membri jistgħu jużaw l-għażla msemmija fl-ewwel subparagrafu biss fejn il-metodu ta’ analiżi użat għall-matriċi jew it-taxon tal-bijota magħżula jissodisfa l-kriterji minimi ta’ prestazzjoni stabbiliti fl-Artikolu 4 tad-Direttiva 2009/90/KE. Fejn dawk il-kriterji ma jiġu sodisfatti għall-ebda matriċi, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-monitoraġġ jitwettaq bl-użu tal-aħjar tekniki disponibbli li ma jinvolvux spejjeż eċċessivi u li l-metodu ta’ analiżi jaħdem tal-inqas tajjeb daqs dak disponibbli għall-matriċi speċifikata fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu għas-sustanza rilevanti.
3a. Fejn riskju potenzjali għall-ambjent akkwatiku jew permezz tiegħu mill-iskopertura akuta jkun ġie identifikat bħala riżultat ta’ konċentrazzjonijiet jew emissjonijiet ambjentali mkejla jew stmati jew emissjonijiet u fejn qed tiġi applikata EQS tal-bijota jew tas-sediment, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li monitoraġġ fl-ilma tal-wiċċ għandu jitwettaq ukoll u għandhom japplikaw l-MAC-EQS stipulat fil-parti A tal-Anness I għal din id-Direttiva, fejn tali EQS ikunu ġew stabbiliti.
3b. Jekk, skont l-Artikolu 5 tad-Direttiva tal-Kummissjoni 2009/90/KE, issir referenza għall-valur medju kkalkulat ta’ kejl, meta jitwettaq bl-użu tal-aħjar teknika disponibbli li ma tinvolvix spejjeż eċċessivi, bħala ‘anqas mil-limitu ta’ kwantifikazzjoni’, u l-‘limitu ta’ kwantifikazzjoni’ anki ta’ dik it-teknika jkun aktar mill-EQS, ir-riżultat għas-sustanza li tkun qed titkejjel ma għandux jitqies għall-finijiet tal-valutazzjoni tal-istatus kimiku ġenerali ta’ dik il-massa tal-ilma.
4. Għas-sustanzi li għalihom jiġi applikat EQS għas-sediment u/jew għall-bijota, l-Istati Membri għandhom jissorveljaw is-sustanza fil-matriċi rilevanti mill-inqas darba f’sena, sakemm l-għarfien tekniku u l-ġudizzju tal-esperti ma jiġġustifikax intervall ieħor.
5. L-Istati Membri għandhom jinkludu l-informazzjoni li ġejja fil-pjani ta’ mmaniġġjar tal-baċini tax-xmajjar aġġornati, prodotti skont l-Artikolu 13(7) tad-Direttiva 2000/60/KE:
(a)
tabella li tippreżenta l-limiti ta’ kwantifikazzjoni tal-metodi ta’ analiżi applikati, u l-informazzjoni dwar il-prestazzjoni ta’ dawk il-metodi relatata mal-kriterji ta’ prestazzjoni minima stabbiliti fl-Artikolu 4 tad-Direttiva 2009/90/KE;
(b)
għas-sustanzi li għalihom intużat l-alternattiva fil-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu:
(i)
ir-raġunijiet u l-bażi għall-użu ta’ dik l-alternattiva,
(ii)
fejn rilevanti, l-EQS alternattivi stabbiliti, evidenza li dawk l-EQS joffru tal-inqas l-istess livell ta’ protezzjoni bħall-EQS stabbiliti fil-Parti A tal-Anness I, inkluż id-data u l-metodoloġija użata għad-derivazzjoni tal-EQS, u l-kategoriji tal-ilma tal-wiċċ li japplikaw għalihom,
(iii)
għal paragun mal-informazzjoni msemmija fil-punt (a) ta’ dan il-paragrafu, il-limiti ta’ kwantifikazzjoni tal-metodi tal-analiżi għall-matriċi jew il-matriċijiet speċifikati fil-Parti A tal-Anness I għal din id-Direttiva, inkluż l-informazzjoni dwar il-prestazzjoni ta’ dawk il-metodi fir-rigward tal-kriterji ta’ prestazzjoni minima stabbiliti fl-Artikolu 4 tad-Direttiva 2009/90/KE;
(c)
ġustifikazzjoni għall-frekwenza tal-monitoraġġ applikata f’konformità mal-paragrafu 4, jekk l-intervalli ta’ monitoraġġ huma itwal minn sena.
5a. L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri neċessarji biex jiżguraw li l-pjanijiet ta’ mmaniġġjar tal-baċini tax-xmajjar aġġornati prodotti skont l-Artikolu 13(7) tad-Direttiva 2000/60/KE li fihom ir-riżultati u l-impatt tal-miżuri adottati biex jiġi evitat it-tniġġis tal-ilma tal-wiċċ, u r-rapport interim li jiddeskrivi l-progress fl-implimentazzjoni tal-programm ta’ miżuri ppjanat skont l-Artikolu 15(3) tad-Direttiva 2000/60/KE, huma pprovduti permezz ta’ portal ċentrali uniku li jkun aċċessibbli għall-pubbliku b’mod elettroniku skont l-Artikolu 7(1) tad-Direttiva 2003/4/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-28 ta’ Jannar 2003 dwar l-aċċess pubbliku għat-tagħrif ambjentali (**).
6. L-Istati Membri għandhom jagħmlu arranġamenti għall-analiżi tat-tendenza fit-tul tal-konċentrazzjonijiet ta’ dawk is-sustanzi prijoritarji elenkati fil-Parti A tal-Anness I li għandhom tendenza li jakkumulaw fis-sediment u/jew fil-bijota, b’kunsiderazzjoni partikolari tas-sustanzi bin-numru 2, 5, 6, 7, 12, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 26, 28, 30, 34, 35, 36, 37, 43 u 44 elenkati fil-Parti A tal-Anness I, abbażi tal-monitoraġġ tal-istatus tal-ilma tal-wiċċ mwettaq skont l-Artikolu 8 tad-Direttiva 2000/60/KE. L-Istati Membri għandhom jieħdu miżuri mmirati biex jiżguraw, soġġett għall-Artikolu 4 tad-Direttiva 2000/60/KE, li tali konċentrazzjonijiet ma jiżdidux b’mod sinifikanti fis-sediment u/jew fil-bijota rilevanti.
L-Istati Membri għandhom jiddeterminaw il-frekwenza ta’ monitoraġġ fis-sediment u/jew fil-bijota sabiex jipprovdu data suffiċjenti għal analiżi tat-tendenza affidabbli għall-perijodu fit-tul. Bħala linja gwida, il-monitoraġġ għandu jsir kull tliet snin, sakemm l-għarfien tekniku u l-ġudizzju espert ma jiġġustifikawx intervall ieħor.
7. Il-Kummissjoni għandha teżamina l-progress tekniku u xjentifiku, inkluża l-konklużjoni ta’ valutazzjonijiet tar-riskju kif imsemmija fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 16(2) tad-Direttiva 2000/60/KE u l-informazzjoni mir-reġistrazzjoni ta’ sustanzi li jsiru disponibbli pubblikament skont l-Artikolu 119 tar-Regolament (KE) Nru 1907/2006, u, jekk meħtieġ, tipproponi r-reviżjoni tal-EQS stabbiliti fil-Parti A tal-Anness I għal din id-Direttiva li jikkorrispondi mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 294 TFUE f’konformità mal-iskeda ta’ żmien prevista fl-Artikolu 16(4) tad-Direttiva 2000/60/KE.
8. Il-Kummissjoni għandha tingħata setgħa li tadotta atti delegati f’konformità mal-Artikolu 10 fejn meħtieġ biex il-punt 3 tal-Parti B tal-Anness I għal din id-Direttiva jiġi adattat għall-iżviluppi xjentifiċi u tekniċi.
8a. Sabiex tiġi ffaċilitata l-implimentazzjoni ta’ dan l-Artikolu għandhom jiġu żviluppati, sa fejn possibbli sat-22 ta’ Diċembru 2014, linji gwida tekniċi dwar l-istrateġiji ta’ monitoraġġ u l-metodi analitiċi għas-sustanzi, inkluż it-teħid ta’ kampjuni u l-monitoraġġ tal-bijota, bħala parti mill-proċess ta’ implimentazjoni eżistenti tad-Direttiva 2000/60/KE.
B’mod partikolari, il-linji gwida għandhom ikopru:
(a)
il-monitoraġġ ta’ sustanzi fil-bijota kif previst fil-paragrafi 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu;
(b)
fil-każ ta’ sustanzi li għadhom kif ġew identifikati (bin-numri 34 sa 45 fil-Parti A tal-Anness I) u sustanzi li għalihom huma stabbiliti EQSs aktar stretti (bin-numri 2, 5, 15, 20, 22, 23 u 28 fil-Parti A tal-Anness I), metodi analitiċi konformi mal-kriterji ta’ prestazzjoni minimi stabbiliti fl-Artikolu 4 tad-Direttiva 2009/90/KE.
8b. Fil-każ ta’ sustanzi li għalihom għadhom ma ġewx adottati linji gwida tekniċi sat-22 ta’ Diċembru 2014, l-iskadenza tat-22 ta’ Diċembru 2015 msemmija fil-punt (i) tal-paragrafu(1a) għandha tiġi estiża sat-22 ta’ Diċembru 2018 u l-iskadenza tat-22 ta’ Diċembru 2021 imsemmija f’dak il-punt għandha tiġi estiża sat-22 ta’ Diċembru 2027.
(**) ĠU L 41, 14.2.2003, p. 26.”." 						
3.
L-Artikolu 4(4) u l-Artikolu 5(6) jitħassru.
4.
Jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 7a
Koordinazzjoni
1. Għal sustanzi prijoritarji li jaqgħu fil-kamp tal-applikazzjoni tar-Regolamenti (KE) Nru 1907/2006, (KE) Nru 1107/2009 (***), (UE) Nru 528/2012 (****), jew id-Direttiva 2010/75/UE (*****), il-Kummissjoni għandha, bħala parti mir-reviżjoni regolari tal-Anness X għad-Direttiva 2000/60/KE skont l-Artikolu 16(4) ta’ dik id-Direttiva, tevalwa jekk il-miżuri fis-seħħ fil-livell tal-Unjoni u fil-livell tal-Istati Membri humiex biżżejjed biex jintlaħqu l-EQS għas-sustanzi prijoritarji u l-għan tal-waqfien jew l-eliminazzjoni gradwali tar-rilaxxi, tal-emissjonijiet u tat-telf ta’ sustanzi perikolużi prijoritarji skont il-punt (a) tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 16(6) tad-Direttiva 2000/60/KE.
2. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-eżitu tal-evalwazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu f’konformità mat-tabella stabbilita fl-Artikolu 16(4) tad-Direttiva 2000/60/KE u għandha takkumpanja r-rapport tagħha bi kwalunkwe proposti xierqa inkluż għal miżuri ta’ kontroll.
3. Meta r-riżultati tar-rapport juru li jistgħu jkunu neċessarji miżuri addizzjonali fil-livell tal-Unjoni jew tal-Istat Membru sabiex tiġi ffaċilitata l-konformità mad-Direttiva 2000/60/KE rigward sustanza partikolari approvata f’konformità mar-Regolament (KE) Nru 1107/2009 jew ir-Regolament (UE) Nr 528/2012, l-Istati Membri jew il-Kummissjoni għandhom japplikaw kif adegwat l-Artikoli 21 jew 44 tar-Regolament (KE) Nru 1107/2009 jew l-Artikoli 15 jew 48 tar-Regolament (UE) Nru 528/2012, kif xieraq, għal dik is-sustanza, jew prodotti li fihom dik is-sustanza.
Fil-każ ta’ sustanzi li jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1907/2006, il-Kummissjoni għandha tibda, fejn xieraq, il-proċedura msemmija fl-Artikoli 59, 61 jew 69 ta’ dak ir-Regolament.
Fl-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet tar-Regolamenti msemmija fl-ewwel u t-tieni subparagrafi, l-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jikkunsidraw kwalunkwe valutazzjonijiet ta’ riskju u analiżi soċjoekonomika jew tar-relazzjoni bejn in-nefqa u l-benefiċċju meħtieġa taħt dawk ir-Regolamenti, inkluż fir-rigward tad-disponibbiltà ta’ alternattivi.
(***) Regolament (KE) Nru 1107/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ Ottubru 2009 dwar it-tqegħid fis-suq ta’ prodotti għall-protezzjoni tal-pjanti (ĠU L 309, 24.11.2009, p. 1)." 						
(****) Regolament (UE) Nru 528/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-22 ta’ Mejju 2012 dwar it-tqegħid fis-suq u l-użu tal-prodotti bijoċidali (ĠU L 167, 27.6.2012, p. 1)." 						
(*****) Direttiva 2010/75/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Novembru 2010 dwar l-emissjonijiet industrijali (il-prevenzjoni u l-kontroll integrati tat-tniġġis) (ĠU L 334, 17.12.2010, p. 17).”." 						
5.
L-Artikoli 8 u 9 huma sostitwiti b’dan li ġej:
“Artikolu 8
Reviżjoni tal-Anness X għad-Direttiva 2000/60/KE
Il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-eżitu tar-reviżjoni regolari tal-Anness X għad-Direttiva 2000/60/KE prevista fl-Artikolu 16(4) ta’ dik id-Direttiva. Ir-rapport tal-Kummissjoni għandu jkun akkumpanjat, fejn xieraq, minn proposti leġislattivi biex l-Anness X jiġi emendat inkluż, b’mod partikolari, proposti għall-identifikazzjoni ta’ sustanzi prijoritarji jew sustanzi perikolużi prijoritarji ġodda jew għall-identifikazzjoni ta’ ċerti sustanzi prijoritarji bħala sustanzi perikolużi prijoritarji u għall-istabbiliment ta’ EQS korrispondenti għall-ilma tal-wiċċ, is-sediment jew il-bijota, kif xieraq.
Artikolu 8a
Dispożizzjonijiet speċifiċi għal ċerti sustanzi
1. Fil-pjanijiet ta’ mmaniġġjar tal-baċini tax-xmajjar prodotti f’konformità mal-Artikolu 13 tad-Direttiva 2000/60/KE, mingħajr preġudizzju għar-rekwiżiti tat-Taqsima 1.4.3 tal-Anness V tagħha rigward il-preżentazzjoni tal-istatus kimiku ġenerali u l-objettivi u l-obbligi stabbiliti fil-punt (a) tal-Artikolu 4(1), il-punt (k) tal-Artikolu 11(3) u l-Artikolu 16(6) ta’ dik id-Direttiva, l-Istati Membri jistgħu jipprovdu mapep addizzjonali li jippreżentaw informazzjoni dwar l-istatus kimiku għal xi wieħed jew aktar mis-sustanzi li ġejjin b’mod separat mill-informazzjoni għall-bqija tas-sustanzi identifikati fil-Parti A tal-Anness I għal din id-Direttiva:
(a)
sustanzi bin-numru 5, 21, 28, 30, 35, 37, 43 u 44 (sustanzi li jaġixxu bħal PBTs li jinsabu kullimkien),
(b)
sustanzi bin-numru 34 sa 45 (sustanzi identifikati reċentement),
(c)
sustanzi bin-numru 2, 5, 15, 20, 22, 23 u 28 (sustanzi li għalihom qegħdin jiġu stabbiliti EQS riveduti aktar stretti).
L-Istati Membri jistgħu jippreżentaw l-entita ta’ kwalunkwe devjazzjoni mill-valur tal-EQS għas-sustanzi imsemmijin fil-punti (a) sa (c) tal-ewwel subparagrafu fil-pjani ta’ mmaniġġjar tal-baċini tax-xmajjar. L-Istati Membri li jipprovdu tali mapep addizzjonali għandhom ifittxu li jiżguraw l-inter-komparabbiltà tagħhom fil-livell ta’ baċin ta’ xmara u dak tal-Unjoni.
2. L-Istati Membri jistgħu jissorveljaw is-sustanzi bin-numri 5, 21, 28, 30, 35, 37, 43 u 44 fil-Parti A tal-Anness I b’mod inqas intensiv minn dak meħtieġ għas-sustanzi prijoritarji f’konformità mal-Artikolu 3(4) ta’ din id-Direttiva u l-Anness V għad-Direttiva 2000/60/KE, dment li l-monitoraġġ ikun rappreżentattiv u tkun disponibbli linja bażi statistikament robusta rigward il-preżenza ta’ dawk is-sustanzi fl-ambjent akkwatiku. Bħala linja gwida, f’konformità mat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 3(6) ta’ din id-Direttiva, il-monitoraġġ għandu jsir kull tliet snin, dment li l-għarfien tekniku u l-ġudizzju espert ma jiġġustifikawx intervall ieħor.
Artikolu 8b
Lista ta’ sorveljanza
1. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi lista ta’ sorveljanza ta’ sustanzi li għalihom għandha tinġabar data ta’ monitoraġġ minn madwar l-Unjoni għall-finijiet ta’ appoġġ fil-ġejjieni ta’ eżerċizzji ta’ prijoritizzazzjoni f’konformità mal-Artikolu 16(2) tad-Direttiva 2000/60/KE, sabiex jikkumplimentaw data minn, fost l-oħrajn, analiżi u reviżjonijiet skont l-Artikolu 5 u programmi ta’ monitoraġġ skont l-Artikolu 8 ta’ dik id-Direttiva.
L-ewwel lista ta’ sorveljanza għandu jkun fiha mhux aktar minn 10 sustanzi jew gruppi ta’ sustanzi u għandha tindika l-matriċi ta’ monitoraġġ u l-metodu ta’ analiżi possibbli li ma jinvolvix spejjeż eċċessivi, għal kull sustanza. Soġġett għad-disponibbiltà ta’ metodi ta’ analiżi li ma jinvolvux spejjeż eċċessivi, l-għadd massimu ta’ sustanzi jew gruppi ta’ sustanzi li l-Kummissjoni tista’ tinkludi fil-lista għandu jiżdied b’wieħed għal kull aġġornament tal-lista skont il-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, sal-għadd massimu ta’ 14. Is-sustanzi li għandhom jiġu inklużi fil-lista ta’ sorveljanza għandhom jintgħażlu minn fost dawk li għalihom l-informazzjoni disponibbli tindika li jistgħu jikkawżaw riskju sinifikanti fil-livell tal-Unjoni għall-ambjent akkwatiku jew permezz tiegħu u li għalihom id-data ta’ monitoraġġ mhijiex biżżejjed.
Diclofenak (CAS 15307-79-6), 17-beta-estradiol (E2) (CAS 50-28-2) u 17-alpha-ethinylestradiol (EE2) (CAS 57-63-6) għandhom jiġu inklużi fl-ewwel lista ta’ sorveljanza sabiex tinġabar data ta’ monitoraġġ għall-finijiet li tiffaċilita d-determinazzjoni ta’ miżuri adatti biex jindirizzaw ir-riskju maħluq minn dawk is-sustanzi.
Fl-għażla tas-sustanzi għal-lista ta’ sorveljanza, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra l-informazzjoni kollha disponibbli inkluż:
(a)
ir-riżultati tar-reviżjoni regolari l-aktar reċenti tal-Anness X għad-Direttiva 2000/60/KE previsti fl-Artikolu 16(4) ta’ dik id-Direttiva,
(b)
proġetti ta’ riċerka,
(c)
rakkomandazzjonijiet mill-partijiet interessati msemmija fl-Artikolu 16(5) tad-Direttiva 2000/60/KE,
(d)
il-karatterizzazzjoni ta’ distretti ta’ baċini tax-xmajjar u r-riżultati ta’ programmi ta’ monitoraġġ tal-Istati Membri, skont l-Artikoli 5 u 8 tad-Direttiva 2000/60/KE rispettivament;
(e)
dwar il-volumi ta’ produzzjoni, ix-xejriet tal-użu, il-proprjetajiet intrinsiċi (inkluż, fejn rilevanti, id-daqs tal-partiċelli), il-konċentrazzjonijiet fl-ambjent u l-effetti, inkluża informazzjoni miġbura f’konformità mad-Direttivi 98/8/KE, 2001/82/KE (******) u 2001/83/KE (*******), u mar-Regolamenti (KE) Nru 1907/2006 u (KE) Nru 1107/2009.
2. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi l-ewwel lista ta’ sorveljanza kif imsemmija fil-paragrafu 1 sal-14 ta’ Settembru 2014 u għandha tiġi aġġornata kull 24 xahar minn dakinhar ‘il quddiem. Meta taġġorna l-lista ta’ sorveljanza, il-Kummissjoni għandha tneħħi kwalunkwe sustanza li għaliha tista’ tiġi konkluża valutazzjoni bbażata fuq ir-riskju msemmija fl-Artikolu 16(2) tad-Direttiva 2000/60/KE mingħajr data ta’ monitoraġġ addizzjonali. It-tul ta’ żmien ta’ perijodu ta’ monitoraġġ kontinwu ta’ lista ta’ sorveljanza għal kwalunkwe sustanza individwali m’għandux jaqbeż erba’ snin.
3. L-Istati Membri għandhom jissorveljaw kull sustanza fil-lista ta’ sorveljanza fi stazzjonijiet ta’ monitoraġġ rappreżentattivi magħżula fuq mill-inqas perijodu ta’ 12-il xahar. Għall-ewwel lista ta’ sorveljanza, il-perijodu ta’ monitoraġġ għandu jibda sal-14 ta’ Settembru 2015 jew fi żmien sitt xhur mill-istabbiliment tal-lista ta’ sorveljanza, liema waħda minnhom tkun l-aktar tard. Għal kull sustanza inkluża fuq il-listi sussegwenti, l-Istati Membri għandhom jibdew il-monitoraġġ fi żmien sitt xhur mill-inklużjoni tagħha fil-lista.
Kull Stat Membru għandu jagħżel mhux inqas minn stazzjonijiet ta’ monitoraġġ wieħed, iżid stazzjon wieħed jekk ikollu iżjed minn miljun abitant, iżid l-għadd ta’ stazzjonijiet daqs iż-żona ġeografika tiegħu f’ km2 diviża b’60 000 (imqarreb għall-eqreb numru sħiħ), u jżid ukoll l-għadd ta’ stazzjonijiet daqs il-popolazzjoni tiegħu meta diviża b’ħames miljuni(imqarreb għall-eqreb numru sħiħ).
Fl-għażla tal-istazzjonijiet ta’ monitoraġġ rappreżentattivi, il-frekwenza ta’ monitoraġġ u l-ħin għal kull sustanza, l-Istati Membri għandhom jikkunsidraw ix-xejriet tal-użu u l-okkorrenza possibbli tas-sustanza. Il-frekwenza ta’ monitoraġġ ma għandhiex tkun inqas minn darba fis-sena.
Fejn Stat Membru jipprovdi data ta’ monitoraġġ suffiċjenti, komparabbli, rappreżentattiva u reċenti għal sustanza partikolari mill-programmi jew studji ta’ monitoraġġ eżistenti, jista’ jiddeċiedi li ma jwettaqx monitoraġġ addizzjonali taħt il-mekkaniżmu tal-lista ta’ sorveljanza għal dik is-sustanza, dment ukoll li s-sustanza tkun ġiet sorveljata bl-użu ta’ metodoloġija li tissodisfa r-rekwiżiti tal-linji gwida tekniċi żviluppati mill-Kummissjoni f’konformità mal-Artikolu 8b(5).
4. L-Istati Membri għandhom jirrapportaw ir-riżultati tal-monitoraġġ imwettaq skont il-paragrafu 3 lill-Kummissjoni. Għall-ewwel lista ta’ sorveljanza, ir-riżultat tal-monitoraġġ għandu jkun rappurtat fi żmien 15-il xahar mill-14 ta’ Settembru 2015 jew fi żmien 21 xahar mill-istabbiliment tal-lista ta’ sorveljanza, liema taħbat l-iżjed tard, u kull 12-il xahar minn hemm ‘il quddiem sakemm is-sustanza tinżamm fuq il-lista. Għal kull sustanza inkluża f’listi sussegwenti, l-Istati Membri għandhom jirrapportaw ir-riżultati tal-monitoraġġ lill-Kummissjoni fi żmien 21 xahar mill-inklużjoni tas-sustanza fil-lista ta’ sorveljanza, u kull 12-il xahar minn hemm ‘il quddiem sakemm is-sustanza tinżamm fuq il-lista. Ir-rapport għandu jinkludi informazzjoni dwar ir-rappreżentattività tal-istazzjonijiet ta’ monitoraġġ u l-istrateġija ta’ monitoraġġ.
5. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu u jaġġornaw il-lista ta’ sorveljanza kif imsemmi fil-paragrafi 1 u 2. Hija tista’ tadotta wkoll formati tekniċi għar-rappurtar lill-Kummissjoni tar-riżultati ta’ monitoraġġ u l-informazzjoni relatata. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ analiżi msemmija fl-Artikolu 9(2).
Il-Kummissjoni għandha tiżviluppa linji gwida, inklużi speċifikazzjonijiet tekniċi, bil-ħsieb li tiffaċilita l-monitoraġġ tas-sustanzi fil-lista ta’ sorveljanza u hi mistiedna tippromwovi l-koordinazzjoni ta’ tali monitoraġġ.
Artikolu 8c
Dispożizzjonijiet speċifiċi għal sustanzi farmaċewtiċi
Skont l-Artikolu 16(9) tad-Direttiva 2000/60/KE, u fejn adatt abbażi tal-eżitu tal-istudju tagħha tal-2013 dwar ir-riskji kkawżati minn prodotti mediċinali fl-ambjent u ta’ studji u rapporti rilevanti oħrajn, il-Kummissjoni għandha, sa fejn possibbli fi żmien sentejn mit-13 ta’ Settembru 2013, u wara l-Komunikazzjoni ppjanata tagħha dwar il-kwistjoni, il-Kummissjoni għandha tiżviluppa approċċ strateġiku għat-tniġġis tal-ilma minn sustanzi farmaċewtiċi. Dak l-approċċ strateġiku għandu, fejn xieraq, jinkludi proposti li jippermettu, sa fejn meħtieġ, li jittieħed kont b’mod aktar effettiv tal-impatti ambjentali tal-mediċini fil-proċedura tat-tqegħid fis-suq ta’ prodotti mediċinali. Fil-qafas ta’ dak l-approċċ strateġiku il-Kummissjoni għandha, fejn xieraq, sal-14 ta’ Settembru 2017 tipproponi miżuri li għandhom jittieħdu fil-livell tal-Unjoni u/jew tal-Istat Membru, kif xieraq, biex jiġu indirizzati l-impatti possibbli fuq l-ambjent ta’ sustanzi farmaċewtiċi, b’mod partikolari dawk imsemmija fl-Artikolu 8b(1), bil-għan li jitnaqqsu r-rilaxxi, l-emissjonijiet u t-telf ta’ tali sustanzi fl-ambjent akkwatiku, b’kont meħud tal-ħtiġijiet ta’ saħħa pubblika u l-kost-effettività tal-miżuri proposti.
Artikolu 9
Proċedura ta’ kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tiġi assistita mill-Kumitat stabbilit skont l-Artikolu 21(1) tad-Direttiva 2000/60/KE. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (********).
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Meta l-Kumitat ma jagħti l-ebda opinjoni, il-Kummissjoni ma għandhiex tadotta l-abbozz tal-att ta’ implimentazzjoni u għandu japplika t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 9a
Twettiq tad-delega
1. Is-setgħa li jiġu adottati atti ddelegati qiegħda tingħata lill-Kummissjoni soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li jiġu adottati atti ddelegati msemmija fl-Artikolu 3(8) għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perijodu ta’ sitt snin mit-13 ta’ Settembru 2013.Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport rigward id-delega tas-setgħa sa mhux aktar tard minn disa’ xhur qabel ma jintemm il-perijodu ta’ sitt snin. Id-delega tas-setgħa għandha tiġi estiża awtomatikament għal perijodi ta’ żmien identiċi, dment li l-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jopponix tali estensjoni mhux aktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta’ kull perijodu.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 3(8) tista’ tkun revokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fih. Din ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att ddelegat diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikolu 3(8) għandu jidħol fis-seħħ biss meta ma jkun ġie espress l-ebda obbligu la lill-Parlament Ewropew u lanqas lill-Kunsill fi żmien xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament u lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta’ dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn li huma infurmaw lill-Kummissjoni li huma mhux se joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
(******) Direttiva 2001/82/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-6 ta’ Novembru 2001 dwar il-kodiċi tal-Komunità rigward il-prodotti mediċinali veterinarji (ĠU L 311, 28.11.2001, p. 1)." 						
(*******) Direttiva 2001/83/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-6 ta’ Novembru 2001 dwar il-kodiċi tal-Komunità li għandu x’jaqsam ma’ prodotti mediċinali għall-użu mill-bniedem (ĠU L 311, 28.11.2001, p. 67)." 						
(********) ĠU L 55, 28.2.2011, p. 13.”." 						
6.
L-Anness I huwa emendat kif ġej:
(a)
il-Parti A għandha tiġi sostitwita bit-test stabbilit fl-Anness II għal din id-Direttiva;
(b)
il-Punti 2 u 3 tal-Parti B huma sostitwiti b’dan li ġej:
“2.
Il-kolonni 6 u 7 tat-tabella: Għal kwalunkwe massa tal-ilma tal-wiċċ partikolari, l-applikazzjoni tal-MAC-EQS tfisser li l-konċentrazzjoni mkejla fi kwalunkwe punt ta’ monitoraġġ rappreżentattiv fil-massa tal-ilma, ma taqbiżx l-istandard.
Madankollu, f’konformità mat-Taqsima 1.3.4 tal-Anness V għad-Direttiva 2000/60/KE, l-Istati Membri jistgħu jintroduċu metodi ta’ statistika, bħal kalkolu perċentwali, sabiex jiġi żgurat livell aċċettabbli ta’ fiduċja u preċiżjoni għad-determinazzjoni ta’ konformità mal-MAC-EQS. Fejn l-Istati Membri jagħmlu hekk, dawn il-metodi ta’ statistika għandhom ikunu konformi mar-regoli dettaljati stabbiliti f’konformità mal-proċedura ta’ analiżi msemmija fl-Artikolu 9(2) ta’ din id-Direttiva.
3.
L-EQS tal-ilma stabbiliti f’dan l-Anness huma espressi bħala konċentrazzjonijiet totali fil-kampjun kollu tal-ilma.
B’deroga mill-ewwel subparagrafu, fil-każ tal-kadmju, iċ-ċomb, il-merkurju u n-nikil (minn hawn ‘il quddiem il-‘metalli’), l-EQS tal-ilma jirreferi għall-konċentrazzjoni maħlula, jiġifieri l-fażi maħlula ta’ kampjun tal-ilma miksuba b’filtrazzjoni permezz ta’ filter 0,45 μm jew kwalunkwe pretrattament ekwivalenti, jew, fejn ikun indikat speċifikament, għall-konċentrazzjoni bijodisponibbli.
L-Istati Membri jistgħu, fil-valutazzjoni tar-riżultati ta’ monitoraġġ kontra l-EQS rilevanti, jieħdu kont ta’:
(a)
konċentrazzjonijiet naturali tal-isfond għal metalli u l-komposti tagħhom fejn tali konċentrazzjonijiet jimpedixxu l-konformità mal-EQS rilevanti,
(b)
l-ammont ta’ ġebla fl-ilma, il-valur tal-pH tal-karbun organiku maħlul jew parametri oħra tal-kwalità tal-ilma li jaffettwaw il-bijodisponibbiltà tal-metalli, fejn il-konċentrazzjonijiet bijodisponibbli jiġu determinati bl-użu ta’ mudellar adegwat ta’ bijodisponibbiltà.”
7.
L-Annessi II u III għandhom jitħassru.
Artikolu 3
1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa sabiex jikkonformaw ma’ din id-Direttiva sa mhux aktar tard mill-14 ta’ Settembru 2015. Huma għandhom minnufih jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test ta’ dawn id-dispożizzjonijiet.
Meta l-Istati Membri jadottaw dawn id-dispożizzjonijiet, dawn għandhom jinkludu referenza għal din id-Direttiva jew tali referenza għandha takkumpanjahom meta jiġu pubblikati uffiċjalment. L-Istati Membri għandhom jiddeterminaw kif tali referenza għandha ssir.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test tad-dispożizzjonijiet ewlenin tal-liġi nazzjonali li huma jadottaw fil-qasam kopert b’din id-Direttiva.
Artikolu 4
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 5
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, it-12 ta’ Awwissu 2013.