NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 502/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 990/2011 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „původní šetření“). Na základě šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých součástí jízdních kol pocházejících z ČLR. Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4). Aby jim bylo přiznáno osvobození od rozšířeného cla, musí výrobci jízdních kol v Unii dodržovat podmínky stanovené v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, a sice používat při montáži méně než 60 % čínských součástí jízdních kol nebo zajistit, aby přidaná hodnota všech součástí použitých při montáži přesáhla 25 %. Doposud bylo osvobození od cla přiznáno ve více než 250 případech.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla zůstat zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „pozměňující prozatímní přezkum“) Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) rozhodla o zvýšení platného antidumpingového cla na 48,5 %.
(4)
V návaznosti na přezkum opatření proti obcházení podle čl. 13 odst. 4 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 171/2008 (7) rozhodla zachovat rozšíření antidumpingového cla uloženého na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR na dovoz některých součástí jízdních kol z ČLR.
(5)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 (8) (dále jen „předchozí šetření“) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
2. Zahájení šetření z moci úřední
(6)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti, který skončil v říjnu 2011, měla Komise k dispozici důkazy, které ukazovaly, že pokud jde o dumping a újmu, okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření uložena, se zřejmě změnily a že tyto změny mohou být trvalé povahy.
(7)
Z důkazů prima facie, které měla Komise k dispozici, vyplývalo, že v lednu 2011 byl zrušen systém vývozních kvót, který se vztahoval na výrobce jízdních kol v ČLR a který bránil vyvážejícím výrobcům v tom, aby jim v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(8)
Navíc došlo k určitým změnám struktury výrobního odvětví Unie. Konkrétně několik výrobců v Unii přešlo od kompletního výrobního cyklu k (částečnému) montování s použitím dovážených dílů.
(9)
V důsledku rozšíření Evropské unie v letech 2004 a 2007 se odvětví jízdních kol v Unii rozrostlo o značný počet výrobců. Několik výrobců, kteří byli součástí výrobního odvětví Unie před těmito dvěma rozšířeními, navíc přesunulo své výrobní kapacity do nových členských států nebo v nich zřídilo nové výrobní závody. V důsledku toho se mohly změnit i náklady výrobního odvětví Unie.
(10)
A nakonec, při výpočtu současné úrovně pro odstranění újmy byla brána v úvahu jízdní kola vyrobená z oceli, zatímco většina jízdních kol se v současné době zřejmě vyrábí ze slitin hliníku.
(11)
Všechny tyto skutečnosti byly zřejmě dlouhodobé povahy, a proto opodstatňovaly potřebu přehodnotit zjištění o újmě a dumpingu.
(12)
Kromě toho rychle roste počet společností, které využívají systém osvobození od cla, přičemž tento systém od svého zavedení v roce 1997 nedoznal žádných úprav. Navíc systém sledování dovozu součástí osvobozených od antidumpingových opatření se stal velmi složitým a zatěžujícím, což by mohlo snižovat jeho efektivitu.
(13)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (9), zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie dne 9. března 2012, ohlásila zahájení z moci úřední prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR.
3. Souběžné šetření obcházení uložených opatření
(14)
Dne 25. září 2012 nařízením (EU) č. 875/2012 (10) zahájila Komise šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR dovozem jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, a o zavedení celní evidence tohoto dovozu („šetření obcházení opatření“).
(15)
V květnu 2013 Rada nařízením (EU) č. 501/2013 (11) („nařízení o obcházení“) rozšířila platná antidumpingová opatření uložená na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR na dovoz jízdních kol dovážených z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, neboť bylo zjištěno, že tento dovoz obchází opatření prostřednictvím překládky anebo montáže ve smyslu čl. 13 odst. 1 a 2 základního nařízení.
4. Souběžné antisubvenční šetření
(16)
Dne 27. dubna 2012 Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (12) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR do Unie (dále jen „antisubvenční šetření“).
(17)
V listopadu 2012 informovala Komise oznámením v Úředním věstníku Evropské unie (13), že závěry ze šetření obcházení lze použít v antisubvenčním šetření uvedeném v 14. a 15. bodě odůvodnění výše.
(18)
V květnu 2013 Komise rozhodnutím 2013/227/EU (14) zastavila antisubvenční šetření bez uložení opatření.
5. Strany dotčené šetřením
(19)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření známé výrobce v Unii, známé sdružení výrobců v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a sdružení čínských výrobců, zástupce dotčené země, známé dovozce a sdružení dovozců, známé výrobce součástí jízdních kol v Unii a jejich sdružení a známé sdružení uživatelů. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(20)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorky vybrat, byli všichni vyvážející výrobci a jejich známé sdružení, všichni výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli za období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(21)
Vzhledem k tomu, že zástupci dotčené země se Komisi při zahájení řízení nepřihlásili, obrátila se Komise přibližně na 70 čínských společností, které byly útvarům Komise známy již z předchozího šetření. V pozdější fázi, kdy bylo zahájeno antisubvenční šetření uvedené v 16. bodu odůvodnění, určila Komise zhruba 300 dalších čínských vyvážejících výrobců, kteří byli také kontaktováni v souvislosti s tímto prozatímním přezkumem.
(22)
Navzdory úsilí Komise o navázání spolupráce se přihlásilo pouze osm čínských skupin vyvážejících výrobců, z nichž pouze čtyři nahlásily údaje o vývozu do Unie v období přezkumného šetření (dále jen „období přezkumného šetření“), které je definováno v 37. bodě odůvodnění níže, a tyto údaje představovaly méně než 4 % celkového dovozu jízdních kol z ČLR v období přezkumného šetření.
(23)
Na základě výše uvedených skutečností bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(24)
Jak je uvedeno v 63., 64. a 131. bodě odůvodnění níže, u jedné skupiny čínských vývozců, Giant China, bylo opodstatněné použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Spolupráce čínských vyvážejících výrobců poklesla následně ještě více.
(25)
Jak je vysvětleno v 32. až 35. bodě odůvodnění níže, vzorek výrobců v Unii byl vybrán.
(26)
Jak je vysvětleno v 36. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že u dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
(27)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření, jmenovitě výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR, dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se sami přihlásili, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění níže, a známým výrobcům jízdních kol v Unii.
(28)
Odpovědi na dotazníky a další podání došly od čtyř skupin čínských vyvážejících výrobců a jejich zástupce, osmi výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho sdružení uživatelů a osmi sdružení výrobců v Unii, 53 výrobců součástí jízdních kol a jednoho sdružení výrobců součástí jízdních kol. Žádný z oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpověď na dotazník.
(29)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu, výsledné újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
a)
Výrobci jízdních kol v Unii
-
Accell Hunland, Maďarsko
-
Decathlon RGVS, Portugalsko
-
Denver srl, Itálie
-
SC Eurosport DHS, Rumunsko
-
Koninklijke Gazelle, Nizozemsko
-
Maxcom Ltd, Bulharsko
-
MIFA, Německo
-
Sprick Rowery, Polsko
b)
Výrobci součástí jízdních kol v Unii
-
Chimsport, Rumunsko
-
Telai Olagnero, Itálie
c)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.,
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.,
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.
(30)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by nemuselo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následujících společností:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mexico City, Mexiko
-
Bicicletas Magistroni, Mexico City, Mexiko
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Mexico.
(31)
Po poskytnutí základních údajů a úvah („poskytnutí informací“) některé strany tvrdily, že nedostaly dostatek času na vyjádření. V této souvislosti je třeba uvést, že stranám byl poskytnut dostatek času k připomínkám v souladu s čl. 20 odst. 5 základního nařízení. Toto tvrzení se proto zamítá.
6. Výběr vzorku výrobců v Unii
(32)
Komise v oznámení o zahájení šetření uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával z osmi společností známých ještě před zahájením šetření a vybraných z více než 380 výrobců v Unii zejména na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje, který může být přiměřeně přezkoumán v čase, který je k dispozici, přičemž se zohledňuje jejich zeměpisné rozložení. Vzorek pokrýval země s největším objemem výroby. U každé z těchto zemí patřily společnosti zařazené do vzorku k největším reprezentativním spolupracujícím výrobcům. Ve vzorku figurovaly také subjekty z největších spolupracujících skupin. Zvláštní pozornost byla v tomto případě věnována tomu, aby ve vzorku byl stejný počet společností ze starých a nových členských států.
(33)
Vzorek představoval kolem 25 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení šetření. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(34)
Některé zúčastněné strany vznesly námitky k výběru vzorku výrobců v Unii. Tvrdily, že: i) tento předběžný vzorek zahrnuje pouze určité právnické osoby, které patří do skupin společností ve spojení, a nikoli všechny právnické osoby, které tvoří úplný hospodářský subjekt vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření, a ii) návrh obsahuje společnost, která byla nedávno ve ztrátě, zatímco výrobci v Unii v tomto období prosperovali. Mimoto tvrdily, že tyto ztráty nesouvisely s dotčeným výrobkem.
(35)
Tyto argumenty byly zamítnuty z těchto důvodů: i) subjekty, jež patří do větších skupin a které vykonávaly činnost nezávisle na ostatních dceřiných společnostech téže skupiny, byly považovány za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, a proto nebylo nutné zkoumat celou skupinou na konsolidovaném základě, ii) dotyčná zúčastněná strana nedoložila své tvrzení, že společnost vybraná do vzorku, která údajně vykázala ztrátu, není reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. A konečně, ačkoli by vybraný vzorek měl být reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, vybrané společnosti nutně nemusí být stejnorodé. Tvrzení této strany bylo tudíž nutno zamítnout.
7. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(36)
Oznámení o zahájení šetření se zmiňovalo také o výběru vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Při zahájení šetření byli kontaktováni všichni známí dovozci, kteří nejsou ve spojení. Vzorek nebyl vybrán vzhledem k nízkému počtu odpovědí došlých v rámci postupu pro výběr vzorku. Všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili, byli vyzváni ke spolupráci a obdrželi dotazník. Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, na dotazník neopověděl ani dále v tomto šetření nespolupracoval.
8. Období šetření
(37)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(38)
Výrobkem, který je předmětem tohoto přezkumného šetření, jsou jízdní a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 8712 00 30 a ex 8712 00 70.
(39)
Stejně jako v předchozím šetření byla jízdní kola rozdělena do těchto kategorií:
-
A) kola ATB (terénní jízdní kola, včetně horských kol, s průměrem kol 24″ nebo 26″),
-
B) kola pro trekking, městská jízdní kola, hybridní kola, kola VTC a cestovní kola s průměrem kol 26″ nebo 28″,
-
C) sportovní kola pro mládež (BMX) a dětská kola s průměrem kol 16″ nebo 20″,
-
D) ostatní jízdní kola a jiná kola (s výjimkou jednokolek).
(40)
Všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Mimoto se na trhu Unie prodávají prostřednictvím obdobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy. Základní používání a využití jízdních kol je stejné, jízdní kola jsou do značné míry zaměnitelná, a modely různých kategorií si proto navzájem konkurují. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(41)
Jedna strana tvrdila, že různé typy jízdních kol mají značně odlišné vlastnosti a zamýšlená použití a rovněž výrazně odlišné ceny a z hlediska spotřebitelů nejsou tyto různé typy jízdních kol vzájemně zaměnitelné. Kromě toho bylo argumentováno tím, že ocelová a hliníková jízdní kola se nepovažují za zaměnitelná a že jejich ceny se rovněž liší.
(42)
Na podporu toho argumentu tato zúčastněná strana předložila studii o základních fyzických a technických vlastnostech a užití pěti různých typů výrobků, jakož i o jejich zaměnitelnosti. Je třeba poznamenat, že studie údajně vycházela z odpovědí 36 osob, avšak není jasné, jak byli tito respondenti vybráni. Dále se zdá, že byla zpracována zvlášť pro účely tohoto šetření. Studie neobsahuje žádné kvantifikovatelné údaje. Konstatuje se, že obsah této studie zjevně vychází z prohlášení zákazníků anebo výrobců jízdních kol, a nikoli z ověřitelných důkazů. Proto je reprezentativnost výsledků této studie diskutabilní.
(43)
Uvedená zúčastněná strana nepředložila na podporu svého tvrzení žádné další důkazy.
(44)
Šetření potvrdilo, že všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Zejména bylo zjištěno, že použití různých surovin nemělo vliv na základní vlastnosti kola. Ačkoli má ocel a hliník některé odlišné technické vlastnosti, jako je hmotnost, základní vlastnosti jízdních kol vyrobených z oceli a hliníku jsou podobné.
(45)
Dotyčná strana podobně nepodala žádný konkrétní důkaz, že jízdní kola z oceli na jedné straně a jízdní kola z hliníku na straně druhé měla skutečně odlišné základní fyzické a technické vlastnosti.
(46)
Pokud jde o zvláštní uplatnění, použití a vnímání spotřebitelů, toto šetření potvrdilo, že všechna jízdní kola mají stejné základní uplatnění a plní v podstatě stejnou funkci. I když je pravda, že různé kategorie jsou v zásadě určeny pro uspokojování různých požadavků koncových uživatelů, koncoví uživatelé obvykle využívají jízdní kolo v určité kategorii na různá použití.
(47)
Proto neexistuje žádná zřetelná dělicí čára mezi tím, jak koncoví uživatelé používají různé kategorie, a tím, jak je vnímají spotřebitelé.
(48)
Kromě toho sami výrobci v Unii často nerozlišují mezi koly v různých kategoriích z hlediska výroby, distribuce a účetnictví. Vlastně se všechny kategorie jízdních kol často vyrábí podobně.
(49)
Různé typy jízdních kol se prodávají na trhu Unie prostřednictvím podobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy.
(50)
Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(51)
Jedna strana upozornila na skutečnost, že toto šetření zahrnuje dva kódy KN, jak je uvedeno ve 38. bodě odůvodnění, zatímco předchozí šetření uvedené v 5. bodě odůvodnění se týkalo tří kódů KN, tj. ex 8712 00 10, 8712 00 30 a ex 8712 00 80. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ke změně kódů došlo kvůli změnám v kombinované nomenklatuře, jež vyplynuly z nařízení Komise (EU) č. 1006/2011 (15) s účinností od 1. ledna 2012.
(52)
V této souvislosti stejná strana tvrdila, že jízdní kola bez kuličkových ložisek a jízdní kola s kuličkovými ložisky by neměla být považována za jediný výrobek. Šetření však prokázalo, že jízdní kola s kuličkovými ložisky a jízdní kola bez kuličkových ložisek mají stejné technické vlastnosti a použití. Tato strana navíc nedoložila své tvrzení žádnými důkazy, a proto se toto tvrzení zamítá.
(53)
Tato strana mimoto tvrdila, že existuje významný rozdíl v průměrných dovozních cenách, jak je zaznamenal Eurostat, mezi oběma kódy KN, pod které spadá dotčený výrobek. V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že jak je uvedeno v 157. bodě odůvodnění níže, vzhledem k sortimentní skladbě může průměrná cena zaznamenaná Eurostatem sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů, avšak není použitelná, když se porovnávají prodejní ceny mezi různými zeměmi a Unií.
(54)
Po poskytnutí informací jedna strana zopakovala své tvrzení, že různé typy jízdních kol, jichž se týká toto šetření, nejsou obdobnými výrobky, a tvrdila, že předložila jednoznačné důkazy dokládající rozdíly v surovinách, fyzických vlastnostech, technických vlastnostech a konečném použití, které údajně existují mezi různými typy jízdních kol.
(55)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že jednoznačný důkaz, který tato strana podle ní předložila, je ve skutečnosti studie, kterou Komise zhodnotila v 42. bodě odůvodnění. Po řádném posouzení dospěla Komise k závěru, že reprezentativnost výsledků této studie je z důvodů uvedených v 42. bodě odůvodnění sporná.
(56)
Strany tvrdily, že dětská jízdní kola vymezená touto stranou jako jízdní kola s velikostí kol menší než 16 palců včetně by měla být vyloučena z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Tato tvrzení byla založena na předpokladu, že zejména délka používání a jednoduchost vlastností jasně odlišují tato kola od jiných typů kol, která jsou předmětem tohoto šetření.
(57)
Tato tvrzení však nebyla považována za dostatečná pro vyloučení jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně z definice dotčeného výrobku, jelikož nebyla doložena dostatečnými důkazy prokazujícími, že v tomto šetření lze vést jasnou dělicí čáru mezi jízdními koly s velikostí kola menší než 16 palců včetně a jinými typy jízdních kol, jichž se toto šetření týká. Naopak, bylo zjištěno, že základní fyzické a technické vlastnosti jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně, které jsou běžné u dotčeného výrobku - šlapacího dopravního prostředku poháněného lidskou silou s více než jedním kolem připojeným k rámu - jsou mnohem důležitější než případné rozdíly (tj. v podstatě velikost kola). Dále se zdálo, že výroba, prodejní kanály a služby spotřebitelům se zásadně neliší od jiných typů jízdních kol, které jsou předmětem šetření. Pouhá skutečnost, že jízdní kola s velikostí kola menší než 16 palců včetně tvoří zvláštní podskupinu v rámci dotčeného výrobku, neodůvodňuje jejich vyloučení z definice výrobku. Bylo zjištěno, že neexistuje jasná dělicí čára mezi jízdními koly s velikostí kola menší než 16 palců včetně a dotčeným výrobkem, ale že se spíše velmi překrývají, pokud jde o definici dotčeného výrobku, především v tom, že se jedná o šlapací dopravní prostředek na lidský pohon, který má více než jedno kolo a používá se především k dopravě a sportu. V tomto ohledu šetření ukázalo, že jeden ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců skutečně vyvážel do Unie jízdní kola s rozměrem kol 12 palců, která nebyla nutně považována za kola pro děti, ale byla to ve skutečnosti skládací kola pro dospělé, u nichž byla skladnost důležitou vlastností.
(58)
Žádost o vyloučení jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto zamítá.
2. Obdobný výrobek
(59)
Jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie, jízdní kola vyráběná a prodávaná na trhu ve srovnatelné zemi a jízdní kola dovážená na trh Unie a pocházející z ČLR mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné použití, a proto jsou považována za obdobná ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
1.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(60)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(61)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny, které původně spolupracovaly při šetření, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a zaslaly vyplněný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách.
(62)
U všech vyvážejících skupin, které původně spolupracovaly při šetření, si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a prověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených skupin.
(63)
Navzdory snaze Komise o získání požadovaných informací byla odpověď jedné skupiny, společnosti Giant China, považována za velmi nedostatečnou, neboť neobsahovala všechny požadované informace o struktuře skupiny.
(64)
Jak vyžaduje čl. 18 odst. 1 základního nařízení, byla Giant China informována o pravděpodobném použití dostupných údajů a byla vyzvána, aby předložila připomínky. Giant China však odmítla poskytnout Komisi nezbytné informace, a proto byl uplatněn čl. 18 odst. 1 základního nařízení a její žádost o zacházení jako v tržním hospodářství byla zamítnuta.
(65)
Šetření dále prokázalo, že žádné ze skupin čínských společností nelze přiznat zacházení jako v tržním hospodářství, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z těchto důvodů:
(66)
Žádná ze spolupracujících vyvážejících skupin neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavních surovinách (ocel a hliník). Náklady na ocel a hliník představují pro spolupracující vyvážející skupiny nejméně kolem 20 % až 25 % výrobních nákladů dotčeného výrobku. Mnoho společností je plně vertikálně integrovaných, což znamená, že nakupují hliníkové bloky nebo ocel k výrobě trubek, z nichž se vyrábějí rámy/vidlice a nakonec jízdní kola.
(67)
Z šetření vyplynulo, že tři spolupracující čínské skupiny vyvážejících výrobců získávaly ocel a hliník používané pro výrobu dotčeného výrobku na čínském domácím trhu.
(68)
Ceny se zakládají na kotaci hliníku na státem kontrolované Šanghajské burze neželezných kovů (dále jen „burza“ nebo „SHFE“). SHFE je uzavřená burza pro společnosti registrované v ČLR a čínské občany a je kontrolována státní komisí pro cenné papíry. Některá pravidla, jimiž se fungování burzy řídí, přispívají k nízké volatilitě a k cenám, které neodrážejí tržní hodnotu na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího dne obchodování, k obchodování dochází s malou frekvencí (do patnáctého dne každého měsíce), futures jsou omezeny na dobu dvanácti měsíců a transakční poplatky účtují jak burza, tak i makléři.
(69)
Navíc, co se týče transakcí na SHFE, fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho je SHFE platforma pouze pro fyzickou směnu (neprodávají se zde žádné deriváty), což čínský trh s hliníkem zcela izoluje. Arbitráž s celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou London Metals Exchange (dále jen „LME“) nebo jinými trhy je v důsledku toho prakticky nemožná a burza funguje v izolaci od ostatních světových trhů. Proto se nemůže konat arbitráž mezi těmito trhy. Během období přezkumného šetření byly spotové ceny surového hliníku na SHFE přibližně o 7 % nižší (bez DPH) ve srovnání s LME (rovněž bez DPH).
(70)
Stát rovněž zasahuje do mechanismů tvorby cen na SHFE, jelikož prostřednictvím Správy státních hmotných rezerv a dalších státních orgánů prodává i nakupuje surový hliník. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(71)
ČLR podporuje zpracování výrobků z hliníku částečným vracením DPH při vývozu mnoha výrobků z hliníku (u jízdních kol se vrací 15 %), v případě vývozu surového hliníku se však nevrací nic. Jde o pobídku pro čínské výrobní odvětví, aby hliník dále zpracovávalo, a má to přímý vliv na dostupnost a cenu surového hliníku na domácím trhu. Kromě toho bylo v rámci šetření prokázáno, že na surový hliník určený k vývozu se vztahuje 17 % daň, zatímco na vývoz jízdních kol se uplatňuje vývozní daň. To jen podporuje zjištění o zasahování čínského státu na domácím trhu hliníku. Tyto nástroje snižují domácí ceny, což vybízí domácí výrobní odvětví k výrobě hotových výrobků s obsahem hliníku (jako je dotčený výrobek) pro domácí a exportní trhy.
(72)
Další narušování obchodu ze strany čínského státu má podobu zásahů na trhu prováděných Správou státních hmotných rezerv („SRB“), která je součástí Komise pro národní rozvoj a reformy („NDRC“). Na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 začala Správa státních hmotných rezerv nakupovat zásoby surového hliníku od čínských hliníkových hutí s cílem stimulovat cenu této komodity. Jak uvádí Bloomberg (16), Správa státních hmotných rezerv prodávala surový hliník zpět na trh od začátku listopadu 2010. Tisková agentura Nová Čína informovala o hromadění zásob v prosinci 2008, přičemž vysvětlila, že prostřednictvím opatření zaměřeného na podporu cen je plánováno nashromáždit 300 000 tun hliníku za ceny, které jsou o 10 % vyšší než tržní cena (17). Plán hromadění zásob Správy státních hmotných rezerv spočíval v nákupu od několika čínských hutí, i když přibližně polovina měla být zakoupena od společnosti Aluminium Corporation of China Ltd. Z výše uvedeného vyplývá, že čínský stát má hlavní úlohu při stanovování cen surového hliníku a že do trhu zasahuje.
(73)
To, že výše popsaný státní zásah je jasně cílený, potvrzuje mimo jiné 12. pětiletý plán rozvoje pro hliník (na léta 2011-2015), ve kterém vláda ČLR výslovně uvádí svůj záměr „upravit daně a slevy z vývozní daně a ostatní ekonomické páky a důsledně kontrolovat celkovou částku expanze a vývozu surovin“. Tento plán je pokračováním politiky, která se projevovala již v předchozím plánu pro hliník. Kromě toho byly tyto plány prováděny po mnoho let a, jak bylo výše prokázáno, některá prováděcí opatření fungovala v průběhu období přezkumného šetření.
(74)
Četná státem vyvolaná zkreslení čínských cen surového hliníku tak ovlivňují ceny surovin. Kromě toho výrobcům tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají čínské ceny krátkodobých trhů (nebo SHFE). V průběhu období přezkumného šetření byly tyto ceny přibližně o 7 % nižší než ceny na světovém trhu. Teoreticky mohou čínské společnosti také nakupovat určitá množství za ceny na LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší, avšak opak není pro jiné než čínské hospodářské subjekty možný.
(75)
Dospělo se proto k závěru, že čínský trh s hliníkem je narušen vinou výrazných zásahů státu.
(76)
Zásahy čínského státu v odvětví oceli prokazuje skutečnost, že naprostou většinu velkých čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní kapacita a výkon jsou určovány různými pětiletými odvětvovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem (2011-2015) pro odvětví železa a oceli.
(77)
Stát také významně kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(78)
Antidumpingové šetření, které provedla Komise (18), potvrdilo význam státních zásahu také v specifickém odvětví trubek a dutých profilů, které jsou hlavními surovinami pro výrobu ocelových jízdních kol.
(79)
Dospělo se proto k závěru, že čínský trh s ocelí je narušen vinou výrazných zásahů státu.
(80)
Za takových okolností žádná ze společností nebyla schopna prokázat, že jejich obchodní rozhodnutí, pokud jde o získávání surovin, nepodléhají zásadním zásahům státu a že náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Z tohoto důvodu nemohly prokázat, že splňují kritérium č. 1.
(81)
Pokud jde o další čtyři kritéria, tři spolupracující čínští vyvážející výrobci byli schopni prokázat, že zbývající kritéria splnili.
(82)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně kritéria 1 a po konzultaci s poradním výborem byl učiněn závěr, že třem spolupracujícím čínským skupinám vyvážejících výrobců by mělo být zamítnuto zacházení jako v tržním hospodářství.
(83)
Komise dotčeným společnostem v ČLR a žadateli poskytla oficiálně výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
1.2 Připomínky zúčastněných stran
(84)
Po zpřístupnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství jedna společnost tvrdila, že nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství je založeno na čínském výrobní odvětví jízdních kol jako celku, nikoli na každé společnosti individuálně. V této souvislosti je třeba poznamenat, že ačkoliv Komise zhodnotila odvětví výroby oceli a hliníku v Číně, existuje jednoznačná souvislost mezi trhem s ocelí a hliníkem v ČLR a nákupem výrobků z oceli a hliníku jako suroviny pro spolupracující společnosti.
(85)
Kromě toho byla vznesena námitka, že nákladové zvýhodnění čínských výrobců jízdních kol týkající se oceli a hliníku je nevýznamné, neboť představuje pouze 1,4 % až 1,75 %, pokud se bere v úvahu, že surový hliník a ocel představují 20 % - 25 % nákladů na výrobu jízdních kol a že rozdíl v cenách na LME a SHFE činil 7 % během období přezkumného šetření.
(86)
V této souvislosti je třeba zdůraznit, že rozhodujícím faktorem analýzy je podíl surovin ve výrobních nákladech (což v tomto případě bylo významné, jelikož na ně připadalo nejméně 20 % - 25 % výrobních nákladů) a skutečnost, že trh surovin je v ČLR narušen. Přesný kvantitativní dopad zkreslení nákladů společnosti se nepovažuje za rozhodující faktor.
(87)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že v jiném šetření Komise provedla analýzu cen přímých surovin používaných při výrobě dotčeného výrobku, a nikoli ceny primární suroviny, a proto by v tomto případě Komise měla posoudit zásahy státu do cen přímé suroviny, tj. výlisků hliníkových slitin, spíše než surového hliníku, což je primární surovina.
(88)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že každé šetření analyzuje vlastní podstatu věci. Kromě toho skutečnost, že trh se surovým hliníkem je pod kontrolou státu, svědčí o tom, že ani trh s hliníkovými polotovary nefunguje v podmínkách tržního hospodářství, tj. nereaguje na nabídku a poptávku. Toto tvrzení proto bylo odmítnuto.
(89)
Uvádělo se rovněž, že rozdíl ceny surového hliníku mezi LME a SHFE nesmí vést k cenovému rozdílu ceny výlisků hliníkových slitin mezi příslušnými trhy a že je třeba zohlednit i takové faktory, jako je efektivita výroby, zbytková kapacita a náklady na splnění závazků v oblasti životního prostředí.
(90)
V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že nebyly předloženy žádné důkazy na podporu tohoto tvrzení. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy důkazy, Komise nemohla toto tvrzení analyzovat a ověřit, a proto bylo zamítnuto.
(91)
Dále bylo také tvrzeno, že když Komise ignorovala skutečnost, že existuje řada následných polotovarů, ignorovala tím skutečné vlastnosti a faktory, které se podílejí na tvorbě cen jízdních kol jako konečných výrobků. Jelikož se jízdní kolo prodává přímo konečnému spotřebiteli (na rozdíl od surového hliníku), cenu jízdních kol ovlivňují i jiné faktory, než je cena suroviny, např. zvláštní technické vlastnosti jízdního kola a poptávka spotřebitelů.
(92)
K těmto vlastnostem a faktorům však nebyly poskytnuty žádné konkrétní podrobnosti, jež by se měly zohlednit, a proto se k nim Komise nemůže vyjádřit.
(93)
Dále se tvrdilo, že Komise nesprávně zhodnotila zásady, podle nichž SHFE vykonává svou činnost. Byla vznesena námitka, že státní regulační orgán (CSRC) reguluje funkce SHFE podobně jako Autorité des marchés financiers („AMF“) ve Francii nebo Financial Services Autority („FSA“) ve Spojeném království a že úloha CSRC a zvláštních regulačních či dohledových opatření odpovídá zásadám skupiny G-20. V důsledku toho jsou závěry o zacházení jako v tržním hospodářství, které vycházejí z role CSRC a z působení a SHFE, neopodstatněné.
(94)
Je třeba poznamenat, že tato společnost nevzala v úvahu skutečnost, že zatímco FSA (19) a AMF (20) jsou nezávislé nevládní orgány, CSRC je útvar na úrovni ministerstva, který je přímo podřízen Státní radě (21). Státní rada je nejvyšším výkonným orgánem státní moci, jakož i nejvyšším orgánem státní správy (22). Jde o další příklad toho, že stát se aktivně podílí na regulaci trhu s hliníkem v ČLR. Pokud jde o dodržování zásad skupiny G-20, společnost pouze vydala prohlášení, aniž by ve skutečnosti vysvětlila zásady, na které se odkazuje. Proto byl tento argument odmítnut.
(95)
Jedna společnost navíc vyjádřila nesouhlas s hodnocením Komise, že arbitráž mezi celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou LME, nebo jinými trhy a cenami na SHFE je prakticky nemožná, a že SHFE tudíž funguje v izolaci od ostatních světových trhů.
(96)
Je třeba poznamenat, že to je v rozporu s rozdílem mezi cenami SHFE a LME, který společnost akceptovala po dobu, kdy byla cena na SHFE vyšší než ceny na LME, a přitom tvrdila, že v té době čínští výrobci platili za výrobky z hliníku více než výrobci v Unii.
(97)
Kromě toho tato společnost namítala, že od roku 2010 začala SHFE povolovat fyzické dodávky hliníku do celních skladů v zóně volného obchodu v Šanghaji. Z toho vyplývá, že toto tvrzení není v rozporu, nýbrž spíše potvrzuje názor Komise, že fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve skladu v ČLR, který schválila SHFE, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě.
(98)
Uvádělo se rovněž, že SHFE je termínovým trhem a termínové smlouvy na hliník byly obchodovány na SHFE od roku 1991, a proto je mylné hodnocení Komise, že na SHFE se neprodávají žádné deriváty.
(99)
SHFE je skutečně termínovým trhem. Nicméně termínové smlouvy (futures), s nimiž se obchoduje na SHFE, se vypořádávají fyzickým dodáním. Derivátových produktů bez fyzického dodání, tj. nikoli skutečně využitých, ale obchodovaných před jejich datem dodání, je však v ČLR málo, a SHFE je tedy jen platformou pro fyzickou směnu, která izoluje čínský trh s hliníkem.
(100)
Uvádělo se rovněž, že argumentace Komise týkající se účinků DPH nebo daňových opatření na ceny jízdních kol a opatření týkající se evidence surového hliníku je ekonomicky pochybná a nedostatečně odůvodněná.
(101)
Jelikož však společnost nevysvětlila, co v analýze Komise chybí, ani své tvrzení dále nedoložila, Komise se k němu nemohla vyjádřit.
(102)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že existují podobnosti mezi průmyslovou politiku v ČLR a politikami EU a že Komise neprokázala, že průmyslová politika v ČLR má nějaký přímý nebo významný dopad na rozhodnutí o vstupech, výrobě jízdních kol nebo odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol.
(103)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost neupřesnila, které politiky EU má na mysli, a proto se Komise k tomuto tvrzení nemůže vyjádřit. Kromě toho, pokud jde o prohlášení, že nebylo prokázáno, že průmyslová politika v ČLR má značný dopad na rozhodnutí o vstupech, výrobě nebo odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol, je třeba poznamenat, že existence pětiletého plánu v odvětví hliníku v ČLR, narušování cen hliníku, s nímž se obchoduje na samostatné burze, když hliník představuje 20-25 % celkových výrobních nákladů jízdního kola, svědčí o jasné souvislosti mezi průmyslovou politiku v ČLR a rozhodnutími o vstupech, výrobě a odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol.
(104)
Uvádělo se rovněž, že Komise porušila tříměsíční lhůtu stanovenou v základním nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že vinou velmi slabé spolupráce ze strany čínských vývozců Komise vyvinula nadměrné úsilí o lepší spolupráci tím, že se obrátila na velký počet dalších vývozců, o nichž se dozvěděla v pozdějších fázích šetření. Z toho důvodu nebylo možné učinit rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě. Kromě toho je třeba připomenout, že Tribunál (23) nedávno rozhodl, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijaté po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení samo o sobě nepostačuje k zrušení nařízení o uložení antidumpingových opatření. Rovněž je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl mezitím změněn s tím účinkem, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství pouze u podniků zařazených do vzorku a že takové rozhodnutí se obvykle přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření (24). Tato změna se vztahuje na všechna nová a dosud probíhající šetření, včetně tohoto. Rozhodnutí bylo učiněno ve lhůtě osmi měsíců ode dne zahájení šetření.
(105)
Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení týkající se porušení tříměsíční lhůty zamítá.
1.3 Žádost stran
(106)
Jedna strana požadovala, aby byly také analyzovány žádosti výrobců v ČLR, kteří přestali vyvážet do Unie, o zacházení jako v tržním hospodářství. Tvrdila, že tito výrobci zastavili vývoz do Unie pouze kvůli antidumpingovým clům platným od roku 2005.
(107)
V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že zjištění týkající se dumpingu a újmy se týkají období přezkumného šetření stanoveného v souladu s čl. 6 odst. 1 základního nařízení. To znamená, že údaje shromážděné od vyvážejících výrobců za účelem určení běžné hodnoty a vývozní ceny se striktně vztahují jen k tomuto období. Zacházení jako v tržním hospodářství je analyzováno v souvislosti s určováním běžné hodnoty u vyvážejících výrobců v ČLR, která se pak porovnává s vývozní cenou v témže období. Pokud vývozce během období přezkumného šetření dotčený výrobek nevyvážel, nelze vývozní cenu určit a nelze vypočítat dumpingové rozpětí. Není proto důvod zkoumat splnění kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství v případě výrobce, který nevyvážel dotčený výrobek během období přezkumného šetření. Je však třeba připomenout, že všichni vyvážející výrobci mají možnost zažádat o „prozatímní přezkum“, aby byla jejich situace přezkoumána podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, nebo vyvážející výrobci, kteří nevyváželi dotčený výrobek během období šetření, na jehož základě byla opatření přijata, mají možnost požádat o „přezkum nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení.
(108)
Kromě toho tato strana ve své žádosti rovněž zmínila rozsudek Soudního dvora ve věci Brosmann (25) a na tomto základě zřejmě naznačovala, že výrobcům v ČLR by mělo být umožněno podat formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, i když nevyváželi dotčený výrobek do Unie během stávajícího období šetření. Je třeba poznamenat, že tento rozsudek se netýká žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství podaných vyvážejícími výrobci, kteří nevyváželi během období šetření, a proto není v této souvislosti relevantní.
(109)
Tato žádost byla tedy zamítnuta.
(110)
Uvádělo se rovněž, že vývozní ceny společností nevyvážejících do Unie v období přezkumného šetření by se měly určit na základě čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. na jakémkoli jiném přiměřeném základě.
(111)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že z čl. 2 odst. 9 základního nařízení jednoznačně nevyplývá, že vývozní cena se určuje u výrobců dotčené země v případě, že do Unie nic nevyvezli. Naopak, čl. 2 odst. 9 základního nařízení se vztahuje na cenu nového prodeje dováženého výrobku, která se bere za základ pro určení vývozní ceny, a také se vztahuje na úpravy všech nákladů vynaložených za období mezi dovozem a novým prodejem, z čehož vyplývá, že k dovozu do Unie ve skutečnosti došlo. Výraz „na jakémkoli jiném přiměřeném základě“ v první větě tohoto ustanovení se týká zvláštních případů, ve kterých nelze použít předchozí v něm uvedené metody. To nemění nic na skutečnosti, že z tohoto článku vyplývá, že v průběhu období přezkumného šetření se uskutečnil dovoz do Unie.
1.4 Závěr
(112)
Na základě výše uvedených skutečností žádná z čínských skupin, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že všem těmto skupinám by mělo být zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto.
2. Individuální zacházení
(113)
Nařízením (EU) č. 765/2012 (26), které vstoupilo v platnost dnem 6. září 2012, Evropský parlament a Rada pozměnily čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Článek 2 nařízení (EU) č. 765/2012 stanoví, že se tato změna použije pouze na šetření zahájená po jeho vstupu v platnost. V důsledku toho, jelikož současné šetření bylo zahájeno dne 9. března 2012, se tato změna na toto šetření nevztahuje.
(114)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a podmínky prodeje byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takové, aby umožňovaly obcházení uložených opatření, jestliže pro vývozce platí různé celní sazby.
(115)
Tři spolupracující vývozní skupiny, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly též o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno. Na základě dostupných informací se dospělo k závěru, že všechny tři tyto skupiny v ČLR splnily všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(116)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(117)
V oznámení o zahájení šetření navrhla Komise pro tento účel Mexiko, které posloužilo jako srovnatelná země i při předchozím šetření týkajícím se ČLR.
(118)
Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země.
(119)
Jedna strana tvrdila, že Mexiko nepředstavuje nejlepší volbou srovnatelné země, ale že Tchaj-wan je lepší alternativa, vzhledem ke tomu, že Tchaj-wan je velkým výrobcem jízdních kol, má více společného s ČLR než Mexiko a pravděpodobně povede ke spolehlivějšímu výpočtu běžné hodnoty.
(120)
Komise se pokusila získat spolupráci 15 zemí, konkrétně v Bangladéše, Kambodže, Kanady, Indie, Indonésie, Malajsie, Mexika, Norska, Filipín, Šrí Lanky, Tchaj-wanu, Thajska, Tuniska, Turecka a Spojených států amerických.
(121)
Komise obdržela odpovědi na dotazník jen od tří mexických výrobců jízdních kol, kteří rovněž souhlasili s ověřením odpovědí ve svých prostorách. Žádné jiné společnosti ze všech oslovených zemí nespolupracovaly. Odbyt těchto tří výrobců na domácím trhu představuje více než 30 % mexického trhu, který se odhadoval na přibližně 1,7 milionu kusů v roce 2011. Bylo zjištěno, že více než 14 výrobců a několik dovozců působilo v konkurenčním prostředí. Jízdní kola dovážená v roce 2011 pocházela hlavně z ČLR (více než 60 %) a Tchaj-wanu (20 %). Tyto dovozy představovaly asi 5 % domácího trhu (zdroj: výroční zpráva ANAFABI mexického sdružení výrobců jízdních kol).
(122)
Profil mexického trhu, pokud jde o dotčený výrobek, počet příslušných hospodářských subjektů, konkurence na domácím trhu a charakteristiky výrobního procesu potvrdily, že Mexiko je i nadále vhodnou srovnatelnou zemí. Vzhledem k výše uvedenému bylo možné mexický trh považovat za reprezentativní a konkurenční. Proto byl učiněn závěr, že Mexiko je vhodná srovnatelná země.
3.2 Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(123)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(124)
Šetření prokázalo, že dotčený výrobek se prodával na mexickém domácím trhu v reprezentativním množství.
(125)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
(126)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období přezkumného šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(127)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představuje 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ziskových prodejů daného typu.
(128)
Šetření navíc neodhalilo žádný typ výrobku, při jehož prodeji nebylo dosaženo zisku.
4. Vývozní cena
(129)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(130)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej prvním nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
(131)
Jak je uvedeno v 63. a 64. bodě odůvodnění, skupina Giant China odmítla poskytnout útvarům Komise nezbytné informace o struktuře skupiny a základní informace (výroba, objem vývozu a ceny dotčeného výrobku do Unie) týkající se společností, které jsou součásti skupiny Jinshan Development and Construction Ltd group („Jinshan Group“) v období přezkumného šetření, jež se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v ČLR, a proto byl v souvislosti s vývozní cenou použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
(132)
Giant China zpochybnila použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení, a to jak v souvislosti s odmítnutím zacházení jako v tržním hospodářství, tak v souvislosti s použitím dostupných údajů pro výpočet vývozní ceny. Argumentovala tím, že informace požadované Komisí nejsou nutné pro výpočet dumpingového rozpětí. V tomto ohledu Giant China tvrdila, že informace požadované od Jinshan Group se sídlem v ČLR nejsou relevantní pro posouzení zacházení jako v tržním hospodářství nebo pro výpočet vývozní ceny, protože jen velmi nepřímo souvisí se skupinou Giant China a se společnostmi, které jsou s ní ve spojení (dále jen „Giant Group“).
(133)
Šetřením se však potvrdilo, že jedna z dceřiných společností Giant Group, která aktivně vyráběla a vyvážela dotčený výrobek do Unie v průběhu období přezkumného šetření, jmenovitě Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd (dále jen „GP“), byla ve spojení s Jinshan Group prostřednictvím podílového spoluvlastnictví, strukturálních a manažerských vazeb a že se tato skupina podílela na výrobě a prodeji dotčeného výrobku. Vzhledem k tomu, že od společností, které jsou součástmi Jinshan Group a které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v ČLR, nedošly odpovědi na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ani vyplněný antidumpingový dotazník, nebylo možné posoudit, do jaké míry měla výroba a prodej dotčeného výrobku skupinou Jinshan Group vliv na stanovení vývozní ceny, pokud jde o GP a následně o Giant jako celou skupinu. Nebylo možné dále prošetřit, zda byly splněny podmínky z čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Jelikož Giant China v tomto ohledu nespolupracovala, její tvrzení bylo nutno zamítnout.
(134)
Kromě toho skupina Giant China tvrdila, že při výpočtu individuálního dumpingového rozpětí vyvážejícího výrobce není třeba brát v úvahu cenové informace týkající se jiných vyvážejících výrobců, pokud skupiny Giant Group a Jinshan Group netvoří jeden subjekt z hlediska existujících těsných finančních, obchodních a řídicích vazeb.
(135)
Důkazy obsažené ve spisu podporují závěr, že GP a Jinshan Group jsou ve spojení a mají těsné vlastnické, strukturální a manažerské vazby. Dokud nebudou k dispozici úplné informace o všech stranách, které jsou ve spojení s GP, zejména o čínských vyvážejících výrobcích jízdních kol, kteří jsou dceřinými podniky skupiny Jinshan Group, není možné provést úplné a spolehlivé výpočty vývozní ceny, a tím určit individuální rozpětí pro GP a koneckonců ani pro Giant Group jako celek.
(136)
Bylo vzneseno tvrzení, že požadované informace znamenaly pro skupinu Giant China nepřiměřenou zátěž, a ta proto v šetření vystupovala, jak nejlépe uměla. V tomto ohledu je třeba uvést, že do připomínek ke konečným informacím nebyly předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly, že skupina Giant China vyvinula jakékoliv úsilí o shromáždění informací požadovaných v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a v antidumpingovém dotazníku o společnostech ve skupině Jinshan Group, které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku. V průběhu šetření skupina Giant China tvrdila, že není potřebné poskytnout požadované informace, avšak netvrdila, že získání těchto informací znamená nepřiměřenou zátěž. Giant China předložila důkazy o údajném úsilí pouze po poskytnutí konečných informací ve fázi, kdy už tyto informace byly neověřitelné. Nebylo je tedy již možno vzít v úvahu.
(137)
Giant China tvrdila, že v žádném případě neexistuje jakékoli riziko obcházení případných antidumpingových opatření, například přesouváním výroby mezi těmito dvěma skupinami, jelikož GP, jediné to spojení mezi oběma skupinami, ukončila v září 2011 veškerou činnost. V tomto ohledu je třeba uvést, že na konci období přezkumného šetření GP stále existovala jako právnická osoba / účetní jednotka, což rovněž potvrzuje Giant China. Proto mohla být výrobní činnost kdykoli v budoucnu obnovena, a tudíž není relevantní, že GP údajně ukončila veškerou činnost v září 2011. Kromě toho skupina Giant China tvrdila, že riziko obcházení bylo možné řešit jiným způsobem, tj. doložkou o monitorování uvedenou v 276. a 277. bodě odůvodnění níže. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že doložka o monitorování se vztahuje pouze na společnosti, které nejsou ve spojení, takže související rizika nejsou podobné povahy a nebylo možné použít stejné prostředky nápravy.
(138)
Kromě toho Giant China tvrdila, že se měla provést kontrola na místě v prostorách GP v ČLR za účelem kontroly výroby a prodeje GP po září 2011. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo považováno za relevantní, zda GP ukončila svoji činnost po září 2011. I kdyby tomu tak skutečně bylo, GP mohla znovu obnovit výrobu a prodej jízdních kol kdykoli a kontrola na místě by toto riziko nesnížila.
(139)
Kromě toho skupina Giant China poskytla určité důkazy o tom, že podíly skupiny Giant China ve společnosti GP byly prodány dne 30. března 2013. Je však třeba poznamenat, že k této transakci došlo po uplynutí období přezkumného šetření a ve spojitosti s pokročilým stadiem šetření, a tuto informaci nelze ověřit ani není v rámci tohoto šetření relevantní. Kdyby skupina Giant požádala o přezkum své situace po prodeji podílů, bylo možné to zvážit v příhodném čase v souladu s ustanoveními základního nařízení.
(140)
Ve stejném podání poskytla skupina Giant China další vysvětlení týkající se hodnocení Komise zdůvodňujícího použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Nebylo však takové, aby změnilo původní hodnocení Komise.
(141)
Závěry týkající se použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení v souvislosti se skupinou Giant se proto potvrzují.
5. Srovnání
(142)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Případně byly provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, slevy, úroveň obchodu, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy se tyto úpravy ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené důkazy.
6. Dumpingové rozpětí
6.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců
(143)
U třech spolupracujících společností byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty určené pro spolupracující mexické výrobce s váženým průměrem vývozních cen každé společnosti při vývozu do Unie, a to podle čl. 2 odst. 11 a odst. 12 základního nařízení.
(144)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
20,9 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
6.2 Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(145)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla velmi slabá, jak je uvedeno v 22. a 24. bodě odůvodnění, nelze zjištění u spolupracujících společností považovat za reprezentativní pro celou zemi. Proto není možné revidovat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR.
(146)
Proto celostátní dumpingové rozpětí zůstává nezměněno, tak jak bylo stanoveno nařízením (ES) č. 1095/2005, tzn. 48,5 %.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(147)
Odhaduje se, že obdobný výrobek vyrábí přibližně 380 známých výrobců v Unii. Kromě toho se přihlásilo šest vnitrostátních sdružení výrobců v Unii.
(148)
Ke stanovení celkové výroby v Unii, která v období přezkumného šetření činila přibližně 11 milionů jízdních kol, byly použity veškeré dostupné informace, včetně údajů získaných od výrobců v Unii a vnitrostátních sdružení, jakož i statistiky o výrobě, které má Komise k dispozici.
(149)
Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
(150)
Jak je uvedeno výše, vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců v Unii byl vybrán vzorek osmi výrobců v Unii, který představuje přibližně 25 % celkové výroby a prodeje obdobného výrobku výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku měli prospěch z režimu osvobození od cla, popsaného výše v 1. bodě odůvodnění.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(151)
Prodej výrobního odvětví Unie byl určen na základě údajů získaných od výrobců v odpovědích na formuláře pro výběr vzorku a informací od různých sdružení výrobců jízdních kol v Unii.
(152)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě prodeje uskutečněného celým výrobním odvětvím v Unii na trhu Unie podle odhadu uvedeného v 151. bodě odůvodnění s připočtením dovozu ze všech zemí podle údajů Eurostatu.
(153)
Celková spotřeba Unie klesla z 22 459 062 kusů v roce 2008 na 20 116 602 kusů v období přezkumného šetření, tj. o 10 % během posuzovaného období. Je to hlavně výsledek poklesu o 8 % mezi roky 2008 a 2009, zatímco poté spotřeba zůstala stabilní a pouze v období přezkumného šetření se mírně snížila (o 2 %). V roce 2009 byl trh ovlivněn zejména dopadem hospodářské krize a od té doby nebylo zaznamenáno jeho oživení. Další pokles v roce 2011 byl způsoben zejména stále opatrnými spotřebitelskými výdaji v současné hospodářské situaci.
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
2011
Objem (počet kusů)
+
Celkový dovoz
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+
Výroba v Unie prodaná na trhu Unie
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
=
Spotřeba
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Index (2008 = 100)
100
92
92
90
Zdroj:
Eurostat, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z ČLR
2.1 Objem dumpingového dovozu a podíl jízdních kol pocházejících z ČLR na trhu
(154)
Objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR byl zjištěn na základě statistických údajů, které poskytl Eurostat. Objem dovozu z ČLR prudce poklesl mezi roky 2008 a 2009 z 941 522 kusů na 597 339 kusů, tj. o 37 %. V roce 2010 se dovoz zvýšil, ale v období přezkumného šetření se opět snížil na 581 459 kusů. Výrazný pokles čínského dovozu se časově shodoval s hospodářskou krizí a od té doby nedošlo k jeho oživení. Během posuzovaného období poklesl čínský dovoz celkem o 38 %.
(155)
Čínský podíl na trhu se tedy snížil z 4,2 % v roce 2008 na 2,9 % v období přezkumného šetření. Pokles podílu na trhu byl částečně vyrovnán snížením spotřeby Unie.
(156)
Je však nutno zdůraznit, že na relativně nízký a klesající tržní podíl čínského dovozu je třeba nahlížet v souvislosti se zjištěními souběžně probíhajícího šetření namířeného proti obcházení předpisů, jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění výše (viz 223. a 224. bod odůvodnění níže).
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (v kusech)
941 522
597 339
627 120
581 459
Index (2008 = 100)
100
63
67
62
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Zdroj:
Eurostat
3. Ceny dotčeného dovozu
3.1 Vývoj cen
(157)
Jak stanoví nařízení (ES) č. 1095/2005, údaje Eurostatu lze použít pouze v omezeném rozsahu pro stanovení cenových trendů u dumpingových dovozů za období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, a to z těchto důvodů:
(158)
Dovozní ceny založené na údajích Eurostatu nezohledňují různé typy výrobku a podstatné cenové rozdíly mezi jednotlivými typy dotčeného výrobku. Průměrné ceny v jednotlivých zemích jsou výrazně ovlivněny skladbou sortimentu každé země. Když byl dovoz od spolupracujících vývozců porovnáván model po modelu, ukázalo se, že i v rámci stejného typu výrobku a stejného modelu existují podstatné cenové rozdíly, a to v závislosti na použitých součástech jízdních kol. Proto ceny zjištěné ve statistikách Eurostatu jsou i nadále nepřesvědčivé pro účely tohoto šetření. Dovozní ceny uváděné Eurostatem pro ČLR (níže uvedené ve formě indexu) mohou sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů, nelze je však použít k porovnání prodejních cen mezi různými zeměmi a Unií.
(159)
Podle údajů Eurostatu vážený průměr dovozních cen (níže uvedený ve formě indexu) z ČLR během posuzovaného období významně vzrostl, jak ukazuje tabulka 3. Bez znalosti toho, který druh jízdních kol byl dovezen z ČLR a zda došlo ke změně ve skladbě sortimentu z jednoho roku na druhý, však nelze učinit žádné závěry.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Ceny dovozu z ČLR
Index (2008 = 100)
100
173
217
214
Zdroj:
Eurostat
3.2 Cenové podbízení
(160)
Cenové podbízení ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců, u nichž byl zjištěn dumping, bylo vypočteno na základě jejich skutečné ověřené vývozní ceny (CIF na hranici Unie), a to jak s antidumpingovým clem, tak bez něj. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelům v Unii, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu. Během období přezkumného šetření bylo na základě různých typů výrobků definovaných v dotazníku zjištěno podbízení pouze u jednoho vyvážejícího výrobce, a dosahovalo 61 % bez antidumpingového cla a 44 % s antidumpingovým clem.
(161)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi slabá a zjištění u spolupracujících společností nebylo možné považovat za reprezentativní pro celou zemi, jakož i vzhledem k tomu, že průměrnou cenu ve statistikách Eurostatu nelze považovat za průkaznou, se mělo za to, že úrovně cenového podbízení, jak byly stanoveny během posledního přezkumu před pozbytím platnosti završeného nařízením (ES) č. 1095/2005 a uvedeného v 3. bodě odůvodnění, by se měly brát jako referenční při stanovení celostátního podbízení pro ČLR, neboť nebyly k dispozici žádné jiné spolehlivější informace, tj. 53 % po odečtení antidumpingového cla a 39 % s antidumpingovým clem.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(162)
Jak je uvedeno v 8., 9. a 10. bodě odůvodnění, toto šetření analyzovalo, zda došlo k takové změně situace výrobního odvětví Unie, která by opodstatňovala potřebu přehodnotit zjištění o újmě z pozměňujícího prozatímního přezkumu. Šetření potvrdilo, že: i) Vsouladu s celosvětovým trendem sestává výroba jízdních kol v Unii hlavně z vysokého podílu lidské práce při montáži součástí jízdních kol, navržených podle specifikací odběratelů a pocházejících z různých míst původu. ii) Šetření ukázalo, že aby snížilo náklady na výrobu, usiluje výrobní odvětví Unie o automatizaci a zefektivnění procesu montáže. Kromě toho někteří výrobci v Unii těží z relativně nižších nákladů na pracovní sílu ve střední a východní Evropě v porovnání s obdobím šetření v rámci pozměňujícího prozatímního šetření. Tento trend potvrzují statistiky, které má Komise k dispozici. iii) Šetření potvrdilo, že preferovanou surovinou je slitina hliníku, zatímco ocel zůstává hlavní surovinou pro levnější modely a dětská jízdní kola. Na pozadí těchto změn byla analyzována hospodářská situace výrobního odvětví Unie a výsledky jsou uvedeny dále.
(163)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(164)
Za účelem analýzy újmy byly ukazatele újmy zjištěny takto:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii u všech výrobců v Unii, a to na základě informací získaných od vnitrostátních sdružení výrobců v Unii a od jednotlivých výrobců v Unii. Tyto údaje byly, pokud to bylo možné, porovnány s celkovými informacemi získanými z příslušných oficiálních statistik.
-
Mikroekonomické ukazatele (zásoby, jednotkové prodejní ceny, výrobní náklady, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, investice a mzdy) byly posouzeny u výrobců z Unie zařazených do vzorku na základě informací, které předložili.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(165)
Během posuzovaného období se výroba výrobního odvětví Unie neustále snižovala, a to rychlejším tempem než spotřeba v Unii, jak vyplývá z tabulky 1 v 153. bodě odůvodnění. Výroba tak poklesla ze 13 541 244 kusů v roce 2008 na 11 026 646 kusů v období přezkumného šetření, což znamenalo pokles o 19 %.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Výroba
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Index (2008 = 100)
100
94
86
81
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
(166)
Výrobní kapacita se snížila o 5 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, což částečně zmírnilo účinky 19 % poklesu výroby na míru využití kapacit. Ta poklesla ve stejném období o 14 procentních bodů a v období přezkumného šetření dosahovala 74 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Výrobní kapacita
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Index (2008 = 100)
100
99
96
95
Využití kapacity (%)
86
82
77
74
Index (2008 = 100)
100
95
90
86
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
b) Objem prodeje
(167)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie klesal podobně jako spotřeba v Unii a vykázal pokles o 9 % za posuzované období z 12 441 446 kusů v roce 2008 na 11 276 240 kusů v období přezkumného šetření. Mezi lety 2009 a 2010 však prodej i nadále klesá, zatímco spotřeba zůstává stabilní, což se odráží ve ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2010, jak je patrno z tabulky 7 v 168. bodě odůvodnění níže. Objem prodeje v období přezkumného šetření se opět zvýšil, ale nedosáhl úrovně roku 2008.
Tabulka 6
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Index (2008 = 100)
100
93
88
91
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
c) Podíl na trhu
(168)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil z 55,4 % v roce 2008 na 56,1 % v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o 0,7 procentního bodu během období přezkumného šetření. Toto mírné zlepšení o 0,7 procentního bodu za posuzované období zahrnovalo značný pokles z 56,4 % v roce 2009 na 52,9 % v roce 2010. Celkový nárůst podílu výrobního odvětví Unie na trhu, a to na pozadí poklesu objemu prodeje (viz 167. bod odůvodnění výše), lze vysvětlit celkovým poklesem spotřeby (viz 153. bod odůvodnění).
Tabulka 7
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl na trhu Unie (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Index (2008 = 100)
100
102
96
101
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
d) Zaměstnanost a produktivita
(169)
Přímá zaměstnanost se snížila o 17 % z 14 197 zaměstnanců v roce 2008 na 11 783 během období přezkumného šetření. Tento pokles následoval po snížení objemu výroby.
(170)
V posuzovaném období poklesla produktivita celkem o 2 %. Pokles výroby v letech 2008 a 2009 v kombinaci se stálou zaměstnaností ve stejném období způsobil pokles produktivity v letech 2008 až 2009. Poté následoval růst produktivity mezi lety 2009 a 2010, což lze vysvětlit restrukturalizací odvětví a investicemi do účinnějších výrobních procesů ve stejném období. Další pokles objemu výroby v období přezkumného šetření doprovázený méně prudkým poklesem zaměstnanosti vyústil v další pokles produktivity v období přezkumného šetření.
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
14 197
14 147
12 067
11 783
Index (2008 = 100)
100
100
85
83
Produktivita (v ks/rok)
954
903
968
936
Index (2008 = 100)
100
95
102
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
e) Růst
(171)
V posuzovaném období se spotřeba snížila o 10 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal relativně stálý (rostl pouze mírně, tj. o + 0,7 procentního bodu v posuzovaném období, jak je uvedeno v 168. bodu odůvodnění. Smršťující se trh Unie svědčí o tom, že výrobci v Unii neměli příležitost těžit z případného růstu.
f) Velikost dumpingového rozpětí
(172)
Dumping z ČLR v období přezkumného šetření přetrvával, jak bylo vysvětleno v 143. až 145. bodě odůvodnění. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě v ČLR (viz 203. bod odůvodnění) a zjištěnému obcházení předpisů (viz 223. a 224. bod odůvodnění) nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
g) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(173)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Byl vyvozen závěr, že k předpokládanému překonání účinků minulého dumpingu výrobním odvětvím Unie nedošlo, jak ukazuje zejména trvale nízká ziskovost a nižší míra využití kapacity. Ozdravení výrobního odvětví Unie bránilo rovněž zjištěné obcházení opatření (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
h) Zásoby
(174)
Ke konci období přezkumného šetření měli výrobci v Unii v zásobách 517 977 jízdních kol, což je zhruba stejná úroveň jako v roce 2008, navzdory 25 % poklesu mezi rokem 2008 a 2009.
(175)
Někteří výrobci v Unii mají velmi omezené zásoby, jelikož prodali spřízněným společnostem v rámci své skupiny celou svou produkci. Kromě toho se zjistilo, že výrobci v Unii vyrábějí převážně na zakázku odběratelů. Vývoj zásob během posuzovaného období zkreslovaly všechny tyto faktory, a proto tento ukazatel nelze považovat za významný.
Tabulka 9
Zásoby
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Konečné zásoby
519 832
390 398
522 779
517 977
Index (2008 = 100)
100
75
101
100
Zdroj:
odpovědi na dotazník
i) Prodejní ceny a náklady
(176)
Průměrné prodejní ceny ze závodu v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, a to i přes zvýšení o 3 % v letech 2008 až 2009. Prodejní ceny v období přezkumného šetření opět klesly na úroveň roku 2008.
Tabulka 10
Jednotková prodejní cena v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotková prodejní cena v EU (v EUR)
144
149
146
144
Index (2008 = 100)
100
103
102
100
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(177)
Výrobní náklady byly vypočteny na základě váženého průměru všech typů obdobného výrobku vyráběného výrobci v Unii. Výrobní náklady se mírně zvýšily o 2 % během posuzovaného období, jak vyplývá z následující tabulky 11.
Tabulka 11
Jednotkové výrobní náklady
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/ks)
141
147
146
145
Index (2008 = 100)
100
104
103
102
Zdroj:
odpovědi na dotazník
j) Ziskovost
(178)
Úroveň ziskovosti byla stanovena na základě prodeje nezávislým odběratelům. Výrobní odvětví Unie dosáhlo mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření téměř prahu rentability. V posuzovaném období se ziskovost celkově zhoršovala z 1,9 % v roce 2008 na - 0,1 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost prodeje Unie (%)
1,9
1,6
0,3
-0,1
Index (2008 = 100)
100
100
98
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník
k) Investice a návratnost investic
(179)
Během posuzovaného období investice výrazně vzrostly o 16 % z 7 952 150 EUR v roce 2008 na 9 263 184 EUR během období přezkumného šetření. Je to odraz pokračujícího úsilí výrobního odvětví Unie o vyšší účinnost výrobního procesu a udržení konkurenceschopnosti.
(180)
Návratnost investic sledovala stejný trend jako ziskovost. V roce 2008 byla návratnost investic kladná (14 %), ale poklesla na - 1 % během období přezkumného šetření.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
2008
2009
2010
OPŠ
Investice (v tis. EUR)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Index (2008 = 100)
100
118
243
116
Návratnost investic (%)
14
11
2
-1
Zdroj:
odpovědi na dotazník
l) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(181)
Peněžní toky se pohybovaly podobně jako ziskovost, ale během posuzovaného období zůstaly v kladných číslech. V tabulce 14 níže je to vyjádřeno jako procento obratu.
(182)
Pouze výrobci v Unii, kteří byli součástí větších skupin, nehlásili žádné zvláštní problémy se získáváním kapitálu. Výrobci v Unii, kteří nebyli součástí větší skupiny, uváděli zvýšený tlak na svou likviditu spojený s nízkou ziskovostí a zhoršením obchodních podmínek jak ve vztazích s dodavateli, tak s odběrateli. Schopnost získat kapitál se dále zhoršovala neochotou bank financovat trh s jízdními koly v současných hospodářských podmínkách.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (%)
3,2
3,1
1,8
1,3
Index (2008 = 100)
100
97
99
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník
m) Mzdy
(183)
V posuzovaném období se mzdové náklady na jednoho zaměstnance udržely v zásadě na stejné úrovni, protože k nárůstu došlo pouze v roce 2009. Důvodem je především snížení počtu zaměstnanců na výplatních listinách podniků, které si ponechaly vyškolené zaměstnance, aby udržely efektivitu a kvalitu.
Tabulka 15
Mzdy
2008
2009
2010
OPŠ
Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
15 747
17 393
17 383
16 581
Index (2008 = 100)
100
110
110
105
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5. Závěr ohledně újmy
(184)
I přes platná opatření se většina ukazatelů újmy týkajících se výkonnosti výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Zejména makroekonomické ukazatele, jako je objem výroby (-19 %), výrobní kapacita (-5 %), míra využití kapacity (-14 %) a zaměstnanost (-17 %), se výrazně snížily. Kromě toho se v posuzovaném období zhoršily mikroekonomické ukazatele související se ziskem, přičemž ziskovost zaznamenala v období přezkumného šetření -0,1 %.
(185)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrobní odvětví Unie je i nadále nestabilní, vykazuje klesající zisky a v letech 2010 a v období přezkumného šetření se blížilo prahu rentability. Kromě toho veškeré možnosti dalšího růstu a dosahování zisku byly mařeny tlakem dumpingového dovozu z ČLR a dovozem, který obcházel opatření (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
(186)
Výrobnímu odvětví Unie se nicméně podařilo udržet, a dokonce o něco zvýšit svůj podíl na smršťujícím se trhu. Zvýšené investice během posuzovaného období (+ 16 %) svědčí o úsilí výrobního odvětví Unie udržet si konkurenceschopnost. To, spolu s nejnovějšími inovacemi výrobního odvětví Unie, popsanými v 248. bodě odůvodnění níže, ukazuje na jeho nosnou vitalitu a ekonomickou životaschopnost.
(187)
Na tomto základě byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla nadále působena podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení a zůstalo ve zranitelném stavu.
(188)
Po poskytnutí informací strany s odkazem na případ konzervovaných mandarinek (27) tvrdily, že Komise byla povinna podniknout kroky k nápravě nedostatku určitých informací způsobeného slabou spoluprací ze strany čínských vyvážejících výrobců, a jelikož tak neučinila, Komise porušila své procesní závazky vyplývající ze základního nařízení. Dále tyto strany navrhly použít čínské statistiky vývozu, kde jsou, na rozdíl od statistik Eurostatu, rozepsány hlavní druhy jízdních kol vyvážených na trh EU, anebo požádat vnitrostátní celní orgány největších dovážejících členských států, aby ve smyslu čl. 6 odst. 3 nebo 4 základního nařízení provedly analýzu různých druhů jízdních kol dovážených z ČLR.
(189)
Jak je uvedeno v 19. a 21. bodě odůvodnění, Komise oficiálně informovala o zahájení šetření známé vyvážející výrobce v ČLR, jedno sdružení čínských výrobců a zástupce dotčené země. Komise se obrátila na přibližně 70 čínských společností, které byly útvarům Komise známy již z předchozího šetření, a v pozdější fázi, kdy bylo zahájeno antisubvenční šetření uvedené v 16. bodě odůvodnění výše, Komise určila zhruba 300 dalších čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni také v souvislosti s tímto prozatímním přezkumem. Zástupci dotčené země byli navíc vyrozuměni při zahájení šetření, že v případě nedostatečné spolupráce ze strany vyvážejících výrobců může Komise založit svá zjištění na dostupných skutečnostech v souladu s článkem 18 základního nařízení. Bylo zdůrazněno, že zjištění založené na dostupných skutečnostech může být pro dotčenou stranu méně příznivé.
(190)
V kauze konzervovaných mandarinek soud analyzoval míru úsilí, které Komise měla vyvinout při získávání příslušných informací pro výpočet běžné hodnoty na základě ceny nebo podle početně zjištěné hodnoty od domácích výrobců ve třetí zemi s tržním hospodářstvím cestou spolupráce se subjekty na zjištěných potenciálních srovnatelných trzích.
(191)
V tomto šetření je nedostatek informací způsoben rozsáhlou nedostatečnou spoluprací stran, které jsou ve skutečnosti předmětem šetření. Jak je uvedeno v 186. bodě odůvodnění výše, strany byly opakovaně vyzývány ke spolupráci, avšak marně. Proto, na rozdíl od kauzy konzervovaných mandarinek, Komise aktivně a opakovaně usilovala o spolupráci zúčastněných stran. Paralela mezi případem konzervovaných mandarinek a tímto šetřením tedy není podložená.
(192)
Komise vyhodnotila užitečnost jiných zdrojů, včetně čínských vývozních statistik. Byl učiněn závěr, že jiné zdroje nejsou vhodné pro účely tohoto šetření s ohledem na skutečnost, že míra podrobností neumožnila výpočet nových rozpětí. Kromě toho bylo zjištěno, že čínské statistiky nejsou souladné se statistikami Eurostatu, protože například vykazují mnohem vyšší úroveň dovozu než údaje Eurostatu. Navrhované jiné zdroje proto nemohly být použity. Některé strany rovněž navrhovaly, aby Komise spolupracovala s vnitrostátními celními orgány největších dovážejících členských států, které měly provést analýzu různých kategorií výrobků dovážených z ČLR. V odpovědi na tento návrh se Komise domnívá, že, ačkoli je to prakticky nemožné, i kdyby byly takové údaje shromážděny, nemohly by zaplnit informační mezeru způsobenou nedostatečnou spoluprací. Důvodem je to, že zejména hloubka požadované analýzy by nemohla vycházet jednoduše jen z faktur, kde chybí relevantní popis typu výrobku s takovými podrobnostmi, které jsou nezbytné pro smysluplné srovnávání druhů výrobku.
(193)
Několik stran rovněž tvrdilo, že Komise neprovedla analýzu sortimentu dovážených výrobků z ČLR, aby získala objektivní srovnání dovozu s jízdními koly vyrobenými v Unii pro účely objektivního a spravedlivého srovnání při určování újmy způsobené Unii a cenového podbízení. Kromě toho strany uvedly, že Komise odkazovala na údaj o cenovém podbízení zjištěný v předchozím šetření uvedeném v 5. bodu odůvodnění výše, který byl vypočten na základě průměrných cen od Eurostatu bez znalosti skutečné skladby dovozu. Dále se uvádělo, že Komise se vůbec nesnažila stanovit, zda dovážené výrobky byly skutečně srovnatelné s jízdními koly vyrobenými v Unii, a proto je její analýza cenového podbízení u nespolupracujících výrobců chybná. Z těchto důvodů strany tvrdily, že je nutno učinit závěr, že Komise objektivně neposoudila a nepodala odpovídající vysvětlení svého zjištění, že výrobnímu odvětví Unie je nadále působena podstatná újma.
(194)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění, cenové podbízení ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců, u nichž byl zjištěn dumping, bylo vypočteno na základě jejich skutečné ověřené vývozní ceny (CIF s dodáním na hranice Unie), a to jak s antidumpingovým clem, tak bez něj, s přihlédnutím k sortimentní skladbě jejich vývozu během období přezkumného šetření. Avšak vzhledem k tomu, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi slabá a v důsledku toho, jak je uvedeno v 145. bodě odůvodnění, nemohla být zjištění týkající se spolupracujících čínských vyvážejících výrobců považována za reprezentativní pro ČLR jako celek, a úrovně cenového podbízení zjištěné v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu, jak je uveden 3. bodě odůvodnění, nebylo možné změnit.
(195)
Vzhledem k rozsáhlé nedostatečné spolupráci se Komise musela při stanovení celostátního dumpingu, cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy spolehnout na dostupné údaje. V této souvislosti Komise zvážila jiné zdroje informací, které však z důvodů uvedených v 192. až 194. bodě odůvodnění nebylo možné použít. Proto, jelikož neexistuje zjištění v opačném smyslu, celostátní dumping, cenové podbízení a úrovně pro odstranění újmy stanovené v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu, jak je uveden v 3. bodě odůvodnění, byly použity jako referenční pro účely tohoto šetření.
(196)
Potvrzuje se, že v rozporu s tvrzením stran byly jako referenční úrovně použity ty, které byly stanoveny v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ukončeného nařízením (ES) č. 1095/2005 uvedeným v 3. bodě odůvodnění výše, a nikoli ty, které byly stanoveny v rámci přezkumu před pozbytím platnosti uzavřeného prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011.
(197)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že Komise neprovedla analýzu údajných chyb vnitrostátních celních orgánů, což zmařilo objektivní srovnání čínských dovozních cen. Je třeba připomenout, že v současném šetření nemohlo být provedeno žádné smysluplné srovnání cen kvůli rozsáhlé nedostatečné spolupráci, a proto se za těchto okolností považuje toto tvrzení za bezpředmětné.
F. TRVALÝ CHARAKTER ZMĚNY OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU A ÚJMY
1. Dumping
(198)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zjišťovalo, zda došlo k podstatné změně okolností ohledně dumpingu a újmy a zda lze tyto změny odůvodněně považovat za změny trvalého charakteru.
(199)
Na tři spolupracující čínské vyvážející výrobce se v předchozím šetření vztahovalo zbytkové clo, zatímco v současném šetření jim byly vypočítány individuální celní sazby. Jak je uvedeno v 113. a 115. bodě odůvodnění, všichni tři vyvážející výrobci v ČLR splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Neexistují žádné informace ve spisu, které by nasvědčovaly, že situace spolupracujících vyvážejících výrobců by se mohla v dohledné době změnit.
(200)
Šetření kromě toho ukázalo, že čínský systém vývozních kvót, který se používal během pozměňujícího prozatímního přezkumu, vláda ČLR zrušila a jeho opětovné zavedení je nepravděpodobné, zejména také s ohledem na proexportní vládní politiku v odvětví jízdních kol, o níž se pojednává v 203. bodě odůvodnění. Šetření navíc neodhalilo žádný důkaz, že chování těchto tří společností v oblasti vývozních cen se v dohledné době zásadním způsobem změní.
(201)
Proto se má za to, že změněné okolnosti, na jejichž základě byla vypočtena dumpingová rozpětí pro tři spolupracující čínské vyvážející výrobce, mají trvalou povahu.
(202)
Pokud jde o celostátní clo pro ČLR, šetřením nebyly zjištěny žádné změny okolností a navrhuje se zachovat stejnou úroveň cla, jaká byla stanovena v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu.
(203)
Také se zkoumalo, zda již není zapotřebí zachovávat opatření za účelem vyrovnání účinků dumpingu. Podle sdružení čínských výrobců jízdních kol dosáhla celková výroba jízdních kol v ČLR v roce 2011 83 450 000 kusů a vykázala nárůst o 2,3 % ve srovnání s rokem 2010. Kromě toho je čínské výrobní odvětví jízdních kol nadále orientováno na vývoz. V roce 2011 tak ČLR vyvezla 55 720 000 jízdních kol neboli 67 % celkové výroby, což představuje pokles o 4,2 % proti roku 2010. Na domácím trhu se v roce 2011 prodalo přibližně 23 730 000 kusů. Nejdůležitějším výrobním regionem v ČLR je Tianjin, kde se v roce 2011 vyrobila asi polovina celkové produkce. Podle 12. pětiletého plánu rozvoje lehkého a textilního průmyslu v provincii Tianjin jsou nyní v tomto regionu ve výstavbě nové průmyslové parky se specializací na výrobu jízdních kol. Z toho vyplývá, že do roku 2015 by výrobní kapacita jízdních kol v oblasti Tianjin měla odhadem dosáhnout 55 milionů jízdních kol, což představuje zvýšení o 44 % ve srovnání s rokem 2011, přičemž přibližně polovina produkce půjde na vývoz (více než celková spotřeba jízdních kol v Unii v období přezkumného šetření).
(204)
Všechny tři spolupracující společnosti navíc vykázaly míru využití kapacity v období přezkumného šetření 72 % až 81 %. Extrapolací můžeme odhadnout volnou kapacitou čínského výrobního odvětví na více než 25 milionů jízdních kol, což je více než dvojnásobek celkové výroby výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření a o 24 % více než celková spotřeba Unie. Kromě toho, jelikož výroba jízdních kol je náročná na pracovní sílu, zdá se, že v důsledku velmi levné pracovní síly, která je v ČLR k dispozici, jsou čínští výrobci schopni vybudovat nové kapacity poměrně rychle.
(205)
V objemovém vyjádření je trh Unie druhým největším na světě, hned po čínském trhu, díky čemuž je Unie velmi atraktivní, pokud jde o potenciální poptávku.
(206)
Závěry ze šetření zaměřeného na obcházení uložených opatření (viz 14. bod odůvodnění) potvrzují, že trh Unie je i nadále atraktivním trhem pro čínské vyvážející výrobce a že při neexistenci opatření by s velkou pravděpodobností přesměrovali významný objem do Unie.
(207)
Kromě toho i další potenciální vývozní trhy důležité pro ČLR zavedly antidumpingová opatření (Kanada (28)) a tím se snižuje potenciál trhů třetích zemí, které jsou dostupné pro čínský dovoz bez cla.
(208)
Je třeba připomenout, že USA měly v minulosti domácí výrobu jízdních kol a měly zavedena antidumpingová cla vůči ČLR. Avšak po zrušení antidumpingových cel koncem devadesátých let se na trh USA masivně navalil čínský dovoz. Domácí produkce v následujících letech téměř vymizela. V roce 2011 se odhadovalo, že 99 % jízdních kol prodaných v USA bylo z dovozu; 93 % z ČLR a 6 % z Tchaj-wanu. Domácí výroba jízdních kol v USA se odhaduje přibližně na 56 000 kusů ročně při roční spotřebě přibližně 16 milionů jízdních kol. Celkový trh jízdních kol v USA (včetně prodeje jejich součástí a příslušenství) byl v roce 2011 oceňován na 6 miliard USD.
(209)
Závěrem lze konstatovat, že čínské odvětví jízdních kol je orientované na vývoz a preferuje nekalé cenové praktiky na mnoha trzích na celém světě. Kromě toho závěry šetření zaměřeného na obcházení opatření potvrdily trvalý zájem čínských vývozců o trh Unie. Toto chování navíc naznačuje, že pokud by byla opatření zrušena, stal by se trh Unie velmi pravděpodobně cílem levného čínského dovozu za účelem převzetí domácího trhu pod kontrolu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření je nadále nezbytné k vyrovnání dumpingu.
(210)
Po poskytnutí informací se objevilo tvrzení, že analýza přehlédla to, že růst výroby v ČLR je omezen dostupností pracovních sil a že ČLR přichází o svou výhodu levnějších nákladů práce ve prospěch jiných jihoasijských zemí, které mají uzavřeny preferenční obchodní dohody. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné toto tvrzení ověřit, a proto k němu nebylo přihlédnuto.
2. Újma
(211)
Pokud jde o důvody pro zahájení prozatímního přezkumu z moci úřední, šetření zkoumalo následující změny ve struktuře výrobního odvětví jízdních kol EU: i) přechod od kompletního výrobního cyklu k (částečnému) montování s použitím dovážených součástí, ii) změna výše nákladů v důsledku rozšíření, přemisťování a zřizování nových výrobních zařízení ve střední a východní Evropě, iii) spotřebitelským trendům odpovídající změna ve využití suroviny, tj. odklon od oceli a příklon k hliníkovým slitinám. V důsledku zjištění uvedených v 162. bodě odůvodnění popsaný vývoj stále probíhá a má globální charakter, a není proto pravděpodobné, že by se v dohledné době změnil.
(212)
Pokud jde o posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, vzhledem k již tak nestabilní situaci výrobního odvětví Unie, která je popsána v 184. až 187. bodě odůvodnění, je rovněž pravděpodobné, že výrobci v Unii nebudou moci odolat dalšímu cenovému tlaku, který by vyvíjel čínský dumpingový dovoz, a v důsledku toho budou nuceni opustit trh Unie, což povede ke ztrátě zaměstnanosti, investic, technologií a know-how (viz 247. a 248. bod odůvodnění). Lze proto vyvodit závěr, že je pravděpodobné, že újma potrvá i nadále, pokud by byla v tomto případě opatření zrušena.
(213)
Některé strany tvrdily, že výrobnímu odvětví Unie není způsobována významná újma, neboť z veřejně dostupných informací vyplývá, že jeho finanční situace je dobrá. Je třeba poznamenat, že finanční situace výrobního odvětví Unie je posuzována na základě informací shromážděných a ověřených během šetření od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. Toto hodnocení nemůže být nahrazeno veřejně dostupnými informacemi o některých výrobcích v Unii ani v případě, že mají údajně velkou výrobu a hodnotu odbytu. Závěry šetření analyzované v 162. až 187. bodě odůvodnění jsou proto v rozporu s informacemi, které dotyčné strany předložily. Proto byla jejich tvrzení shledána neopodstatněnými.
(214)
Uvádělo se rovněž, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo diskriminační, jelikož dovoz z dalších třetích zemí, zejména ze Šrí Lanky, je údajně dumpingový a způsobuje újmu, a přitom na dovoz z těchto zemí nejsou uplatňována antidumpingová opatření. V důsledku šetření zaměřeného proti obcházení uložených opatření byla antidumpingová opatření rozšířena na dovoz jízdních kol mimo jiné ze Šrí Lanky. Kromě toho nebyly předloženy důkazy o tom, že skuteční výrobci v dotčené zemi by se dopouštěli dumpingu. Proto bylo tvrzení této zúčastněné strany shledáno neopodstatněným a zamítnuto.
G. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(215)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, způsobena dotčenými dumpingovými dovozy. Byly rovněž prošetřeny jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu. Zejména byly analyzovány výsledky šetření zaměřeného proti obcházení uložených opatření.
2. Účinek dumpingového čínského dovozu
(216)
Čínský dovoz klesl v posuzovaném období a představoval v období přezkumného šetření 2,9 % podíl na trhu. Tento relativně nízký a snižující se podíl na trhu je třeba vnímat v kontextu obcházejícího dovozu z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
(217)
Jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že dovoz z ČLR se nadále významně cenově podbízí prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, čímž vytváří významný tlak na úroveň cen na trhu Unie.
(218)
Ve stejné době vykazovala většina ukazatelů újmy klesající tendenci, zejména pokud jde o výrobu (-19 %) a objem prodeje (-9 %), kapacitu (-5 %) a využití kapacity (-14 %).
(219)
Ziskovost výrobního odvětví Unie během posuzovaného období klesala a vinou čínského cenového tlaku se výrobní odvětví Unie přiblížilo prahové hodnotě rentability. V důsledku tohoto výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit ceny na ziskovou úroveň, aniž by přišlo o významný tržní podíl.
(220)
Proto byl učiněn závěr, že tlak vyvíjený dovozem jízdních kol za dumpingové ceny měl rozhodující vliv na současnou nestabilní hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(221)
Po poskytnutí informací se objevilo tvrzení, že význam klesající úrovně výroby a využití kapacity nebyl dostatečně zdůvodněn, zejména s ohledem na skutečnost, že pokles výroby prý nemá žádný vliv na ziskovost. Je třeba poznamenat, že všechny prvky újmy jsou pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie důležité, bez ohledu na to, zda mají v konkrétním případě vliv na úroveň ziskovosti. Jak je vysvětleno v 237. bodě odůvodnění, pokles ziskovosti a dalších ukazatelů zisku nebyl způsoben smršťujícím se trhem, ale lze jej přičíst pokračujícímu tlaku čínského dumpingového dovozu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(222)
Tatáž strana také tvrdila, že vývoj podílu čínského dovozu na trhu nebyl dostatečně analyzován, jelikož analýza nevysvětlila prudký pokles dovozu během posuzovaného období. Rovněž bylo namítáno, že analýza příčinných souvislostí nepřihlížela k rostoucím cenovým trendům tohoto vývozu. V reakci na tuto námitku je třeba připomenout, že na klesající objem dovozu z Číny je třeba nahlížet v kontextu závěrů souběžného šetření namířeného proti obcházení předpisů (viz 216. bod odůvodnění výše). Vývoj cen čínského dovozu zjištěný na základě údajů Eurostatu nemá smysl, protože nebere v úvahu vývoj cen dovozu čínských jízdních kol prostřednictvím obcházejících zemí. Z těchto důvodů bylo proto toto tvrzení zamítnuto.
3. Účinek dovozu obcházejícího uložená opatření
(223)
Jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění, šetření zaměřené proti obcházení uložených opatření zjistilo obcházení platných opatření vůči ČLR cestou montáže a překládky přes Indonésii, Malajsii, Šrí Lanku a Tunisko. Na základě těchto zjištění byl rozdíl mezi objemem dovozu z dotyčných zemí uváděným Eurostatem a objemem vývozu známých skutečných výrobců, tj. těch, kteří splnili podmínky pro osvobození od rozšířených opatření z důvodů uvedených v nařízení (EU) č. 501/2013, považován za dovoz, který obchází platná opatření („obcházející dovoz“).
(224)
V rámci analýzy příčinných souvislostí byl tento dovoz považován za skutečně pocházející z Číny, a proto by měl být zvažován společně s přímým dovozem z Číny. Na tomto základě dosáhl tedy takto zjištěný objem čínského dovozu 1 904 761 kusů v období přezkumného šetření. V roce 2008 činil dovoz 2 321 240 kusů. V roce 2009 klesl na 1 802 101 kusů, tj. o 22 % méně, a v roce 2010 vzrostl na takřka stejnou úroveň jako v roce 2008 a dosáhl 10,6 % podíl na trhu. Nakonec došlo v období přezkumného šetření k poklesu dovozu o 13 %, který tak dosáhl podílu na trhu ve výši 9,5 %. V průběhu posuzovaného období se objem dovozu snížil o 18 %. V souvislosti se smršťujícím se trhem (viz 153. bod odůvodnění) nevedl popsaný pokles objemu dovozu ke značné ztrátě podílu na trhu, neboť tento podíl se během posuzovaného období snížil pouze o 0,8 %. Jelikož není známa sortimentní skladba dovozu z ČLR a obcházejícího dovozu, nemá smysl porovnávat ceny tohoto dovozu s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
Tabulka 16
Dovoz z ČLR spolu s obcházejícím dovozem z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu (v kusech)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Index (2008 = 100)
100
78
95
82
Podíl na trhu (%)
10,3
8,8
10,6
9,5
Zdroj:
Eurostat
(225)
Po poskytnutí informací některé strany tvrdily, že analýza dopadu obcházejícího dovozu byla nedostatečná, protože vycházela výhradně z účinku na objem, a proto opomenula jakékoli srovnání cen na základě analýzy sortimentu výrobků. Tvrdilo se, že tato chybějící analýza je důsledkem procesní chyby, protože analýza sortimentu výrobků byla opomenuta navzdory spolupráci vyvážejících výrobců z dotčených zemí. Kromě toho se uvádělo, že dovoz z těchto zemí do Unie se týkal levných dětských či jiných jízdních kol, která nekonkurují jízdním kolům vyráběným v Unii. V reakci na tento argument je třeba poznamenat, že analýza sortimentní skladby nemohla být provedena z důvodů uvedených v 192. bodě odůvodnění. Obcházející dovoz tvořily většinou překládky a v těchto případech nebyly dostupné žádné informace o sortimentní skladbě výrobků. A konečně je třeba poznamenat, že podle zjištění výrobci v Unii produkovali výrobky ve všech segmentech; proto bylo tvrzení o údajném nekonkurujícím dovozu dětských a levných jízdních kol shledáno nepodloženým.
4. Účinek jiných činitelů
4.1 Dovoz z dalších třetích zemí
(226)
Celkový objem dovozu z jiných třetích zemí dosáhl 6 931 333 kusů v období přezkumného šetření. Tato úroveň dovozu odráží malý nárůst o 1 % v průběhu posuzovaného období.
(227)
Vzhledem k poklesu spotřeby v Unii si dovoz z jiných třetích zemí v podstatě zachoval podíl na trhu, který v období přezkumného šetření činil 34 %.
(228)
Tchaj-wan zůstal hlavní vyvážející zemí do Evropské unie s relativně konstantním podílem na trhu během posuzovaného období, který představoval 14 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(229)
Thajsko je druhým největším dovozcem do Unie. Jeho podíl na trhu se snížil o 2 procentní body během posuzovaného období, tj. klesl ze 7 % v roce 2008 na 5 % v období přezkumného šetření.
(230)
Jak je ovšem konstatováno v 157. bodě odůvodnění, ceny sledované Eurostatem nezohledňují rozdíly ve skladbě sortimentu mezi jednotlivými zeměmi, a proto uvádíme jen indexy udávající cenové trendy. Jelikož sortimentní skladba dovozu z dalších třetích zemí není známa, nemá smysl porovnávat ceny tohoto dovozu s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(231)
Je však třeba poznamenat, že pouze dovoz z Tchaj-wanu převyšuje objem čínského dovozu (se zahrnutím obcházejícího dovozu). V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dovoz jízdních kol z Tchaj-wanu je obvykle určen pro dražší segment trhu a že o opaku nebyly předloženy žádné důkazy. Proto byl učiněn závěr, že tento dovoz nelze považovat za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(232)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dovoz z ostatních třetích zemí se uskutečňoval za nižší ceny než čínský dovoz, a proto čínský dovoz nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Toto tvrzení nemohlo být přijato, protože průměrné dovozní ceny nemohly být stanoveny podle údajů Eurostatu z důvodů uvedených v 157. bodě odůvodnění, a proto na tomto základě nemohly být učiněny žádné závěry.
(233)
Další zúčastněná strana tvrdila, že dovoz ze třetích zemí, na který se od 1. ledna 2011 vztahuje systém všeobecných celních preferencí (GSP), se podle očekávání zvýší (Kambodža a Bangladéš). Dopad na dovozní ceny a množství a účinek na trh Unie však nelze hodnotit předem. Kromě toho nebyly k dispozici žádné informace o schopnosti těchto zemí zvýšit výrobní kapacitu a objem prodeje na trhu Unie. Proto na tomto základě nelze vyvodit žádný spolehlivý závěr a toto tvrzení muselo být odmítnuto.
(234)
Po poskytnutí informací strany tvrdily, že nebyla věnována dostatečná pozornost analýze dopadu dovozu z třetích zemí, které mají uzavřené preferenční obchodní dohody, neboť objem dovozu z těchto zemí byl údajně významný v porovnání s čínským dovozem a někdy také za výrazně nižší ceny. V této souvislosti je třeba připomenout, že ČLR je druhým největším dovozcem do Unie. Dovoz z jiných třetích zemí byl ve všech případech nižší než objem dovozu čínských jízdních kol. Proti těmto zemím rovněž nebylo vzneseno obvinění z dumpingu. Proto se dospělo k závěru, že dovoz z těchto zemí nemohl mít tak velký vliv, aby přerušil prokázanou příčinnou souvislost mezi velkým objemem dumpingového dovozu z ČLR, který se časově shodoval s přetrvávající podstatnou újmou výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
Tabulka 17
Dovoz z jiných třetích zemí (29)
2008
2009
2010
OPŠ
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Tchaj-wan
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Index
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
Thajsko
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Index
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Ostatní
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Index
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
Celkem
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Index
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
Zdroj:
Eurostat
4.2 Vývoj spotřeby
(235)
Jak je uvedeno v 153. bodě odůvodnění, od roku 2008 do období přezkumného šetření se spotřeba snížila o 10 %. Výrobní odvětví Unie si však udrželo, ba dokonce mírně zvýšilo svůj podíl na trhu (viz 168. bod odůvodnění). Proto smršťující se trh nemůže být příčinou újmy.
4.3 Hospodářská krize a klimatické podmínky
(236)
Některé strany tvrdily, že na nákupním chování spotřebitelů se v průběhu posuzovaného období negativně podepsaly převažující nepříznivé ekonomické podmínky v Unii. Uvádělo se rovněž, že špatné povětrnostní podmínky v Unii v roce 2011 měly přinejmenším částečný vliv na situaci výrobního odvětví Unie. Tyto faktory údajně způsobily celkový pokles spotřeby jízdních kol v Unii.
(237)
Šetření skutečně odhalilo pokles spotřeby Unie během posuzovaného období. Jak je však uvedeno v 234. bodě odůvodnění, smršťování trhu nelze považovat za zdroj újmy.
(238)
Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že výroba a zaměstnanost poklesly pouze v reakci na vývoj spotřeby, a nikoli v důsledku dumpingového dovozu. Jelikož však odvětví jízdních kol nemá vysoké fixní náklady, neměl pokles výroby dopad na ziskovost výrobního odvětví jízdních kol v Unii. Pokud jde o zaměstnanost, je to důsledek restrukturalizace výrobního odvětví Unie. V každém případě tento vývoj nevysvětluje negativní trendy ostatních ukazatelů újmy.
4.4 Nedumpingový dovoz
(239)
Nedumpingový dovoz jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce představoval zanedbatelné množství, tj. téměř 0 % celkového dovozu z ČLR, a tudíž nemohl mít zřetelný účinek na situaci výrobního odvětví Unie.
4.5 Elektrická jízdní kola
(240)
Bylo namítáno, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobil vývoj elektrických jízdních kol, která údajně nahrazovala dotčený výrobek. Vývoj elektrokol je však velmi nový a během období přezkumného šetření měl objem jejich prodeje jen marginální význam. Proto nemohla mít žádný vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
4.6 Účinek strukturálních změn
(241)
Po poskytnutí informací jedna strana namítala, že Komise v rámci své analýzy újmy a příčinných souvislostí neprovedla analýzu dopadu uznaných strukturálních změn trhu a výrobního odvětví Unie. Například bylo tvrzeno, že Komise se ve své analýze výrobních nákladů nezabývala dopadem přesunu výroby do východoevropských zemí. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že analýza trvalé povahy změn byla provedena (viz 162. bod odůvodnění) a byl učiněn závěr, že tyto změny jsou trvalé povahy (viz 211. bod odůvodnění). Z tohoto důvodu byla provedena nová analýza újmy na základě vzorku výrobců v Unii, kteří byli vybráni tak, aby odráželi strukturální změny. Má se proto za to, že dopad těchto změn byl v rámci analýzy újmy a příčinných souvislostí řádně zohledněn. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
4.7 Závěr
(242)
Navzdory klesající spotřebě Unie bylo zjištěno, že na trh Unie se dostává značný objem přímého nebo obcházejícího dumpingového dovozu čínských jízdních kol. Poměrně stabilní a významný tržní podíl tohoto dovozu v posuzovaném období se časově shodoval s obdobím přetrvávající hospodářské zranitelnosti výrobního odvětví Unie (viz 184. až 187. bod odůvodnění). Dochází se proto k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi dovozem z ČLR (přímý a obcházející) a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(243)
Byly zváženy další faktory, jako je dopad dovozu z ostatních třetích zemí, vývoj spotřeby, hospodářská krize a klimatické podmínky, nedumpingový dovoz, rozvoj elektrických jízdních kol. Žádný z těchto faktorů nebyl shledán dostatečně významný k tomu, aby přerušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a způsobenou podstatnou újmou.
(244)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
H. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(245)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda, a to i přes závěr o dumpingu působícím újmu, neexistují přesvědčivé důvody pro jednoznačný závěr, že by nebylo v zájmu Unie uložit antidumpingová opatření vůči dovozu z ČLR v sazbách stanovených níže (viz 279. bod odůvodnění).
(246)
Je nutno připomenout, že v původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že současné šetření je prozatímním přezkumem podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena, umožňuje navíc zhodnocení jakéhokoli nežádoucího dopadu na strany dotčené současnými antidumpingovými opatřeními.
(247)
Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, výrobců součástí jízdních kol, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a uživatelů.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(248)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví je stále nestabilní. Vzhledem ke značnému objemu dumpingového dovozu z ČLR a pravděpodobnému pokračování dumpingu a újmy je velmi pravděpodobné, že by výroba v Unii zanikla, pokud by byla opatření zrušena.
(249)
Výrobní odvětví Unie významně přispívá k technologickým inovacím a produkuje „spin-off“ výrobky, jako jsou např. nedávno vyvinutá motorizovaná dvoukolová vozítka (Segway) a elektrokola, které by bez výrobního odvětví v Unii nebyly ekonomicky rentabilní. Výrobní odvětví Unie navíc přispívá k plnění cílů v oblasti životního prostředí, jako je ekologizace dopravy a snižování emisí uhlíku.
(250)
Výrobní odvětví Unie je rovněž hybnou silou pro související odvětví, jako je výroba součástí jízdních kol, příslušenství jízdních kol a související služby. Celkově výrobní odvětví Unie vytváří na trhu Unie přímo i nepřímo 60 000 až 70 000 pracovních míst.
(251)
Výrobní odvětví Unie se pustilo do restrukturalizace, investovalo do inovací a tyto investice by se ztratily, pokud by výrobní odvětví Unie zaniklo. Naopak při zavedených opatřeních by bylo výrobní odvětví Unie schopno udržet, nebo dokonce zvýšit objem prodeje a tím dosáhnout potřebné návratnosti investic, která by mu umožnila nadále investovat do nových technologií a inovací.
(252)
Vzhledem k závěrům o situaci výrobního odvětví Unie, které jsou uvedeny v 184. až 187. bodě odůvodnění, lze očekávat, že bez opatření by se finanční situace výrobního odvětví Unie pravděpodobně výrazně zhoršila a v konečném důsledku by hrozilo riziko ukončení výroby. Proto jsou antidumpingová opatření v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem výrobců součástí jízdních kol
(253)
Během šetření se přihlásila evropská asociace výrobců součástí a příslušenství pro jízdní kola (COLIPED). Asociace COLIPED poskytla informace, že v Unii existuje přibližně 370 společností, které dodávají díly výrobcům jízdních kol a které zaměstnávají přibližně 16 000 osob. Dodavatelské odvětví je závislé na zachování výroby jízdních kol v Unii.
(254)
Pro opatření se vyslovilo 53 výrobců součástí jízdních kol. Tito výrobci představují 39 % z 1,2 miliardy EUR celkového odhadovaného obratu výrobního odvětví součástí jízdních kol. Výrobci součástí pro jízdní kola těží z rozšíření stávajících opatření na základní součásti jízdních kol (viz 1. bod odůvodnění). Stávající osvobození od cla (viz 1. bod odůvodnění) podněcuje místní výrobu součástí jízdních kol, a to omezením obsahu použitých čínských dílů jízdních kol na méně než 60 % celkové hodnoty. V důsledku zavedených opatření bylo výrobní odvětví Unie schopno rozvinout a investovat do nových projektů zaměřených na obnovení výroby některých základních součástí v Unii.
(255)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že bez opatření a po očekávaném uzavření výroby jízdních kol v Unii by negativní důsledky pocítilo i výrobní odvětví součástí jízdních kol v Unii, protože by přišlo o své odběratele. Vyvozuje se proto závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví součástí jízdních kol.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(256)
Evropská cyklistická federace (ECF), zastřešující organizace národních cyklistických sdružení v Evropě, podpořila pokračování platných antidumpingových opatření. ECF tvrdí, že místní výroba je v zájmu spotřebitelů, neboť zajišťuje jakost a bezpečnost, jakož i specializované služby zákazníkům.
(257)
ECF tvrdí, že zvýšení dovozu z ČLR by mělo negativní dopad na vysoce kvalitní bezpečnostní normy v Unii na úkor spotřebitele.
(258)
Dopad antidumpingových cel na ceny účtované spotřebitelům se odhaduje jako nevýznamný, jelikož většina výrobců jízdních kol v Unii působí v režimu osvobození vzhledem k tomu, že základní součásti jízdních kol lze dovážet z ČLR bezcelně až do výše 60 % celkové hodnoty použitých součástí.
(259)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dopad opatření na uživatele není významný. Jízdní kola z ČLR, stejně jako ze zemí bez opatření, jsou dodávána navzdory existenci opatření. Proto se dospělo k závěru, že antidumpingová opatření nemají významný nepříznivý dopad na uživatele v Unii.
(260)
Po poskytnutí informací jedna ze stran namítala, že analýza nebere v úvahu negativní dopad opatření na uživatele v podobě dodatečných nákladů vznikajících v důsledku opatření. Je třeba poznamenat, že ECF, která zastupuje spotřebitele, se vyslovila pro podporu opatření z důvodu kvality a bezpečnosti (viz 255. bod odůvodnění). Také díky systému osvobození již spotřebitelé využívají snížené ceny některých součástí jízdních kol (viz 257. bod odůvodnění). Toto tvrzení bylo proto shledáno nepodloženým.
5. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(261)
Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, v šetření nespolupracoval. Proto nebylo možné posoudit dopad opatření v průběhu období přezkumného šetření. Rovněž je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření není bránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod a zajistit, aby se dovoz neuskutečňoval za dumpingové ceny způsobující újmu.
(262)
Je třeba připomenout, že existují další zdroje dovozu a přibližně 45 % spotřeby jízdních kol jsou vlastně dovezená jízdní kola.
(263)
Jelikož dovoz se spravedlivými cenami bude mít nadále přístup na trh Unie a dovoz z třetích zemí bude rovněž pokračovat, je pravděpodobné, že tradiční předmět podnikání dovozců bude pokračovat, i kdyby byla zachována antidumpingová opatření vůči ČLR. Pozměněná antidumpingová opatření u třech spolupracujících vyvážejících výrobců by zvýšila možnosti dovozu z ČLR v 0 % nebo snížené sazbě. Proto se dospělo k závěru, že antidumpingová opatření nemají významný dopad na dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení.
6. Účinnost opatření
(264)
Jedna strana tvrdila, že opatření by nebyla účinná vzhledem k tomu, že újma pro výrobní odvětví Unie nadále přetrvává i po téměř 20 letech platnosti antidumpingových opatření. Je třeba poznamenat, že navzdory platným opatřením bylo potvrzeno, že čínští vyvážející výrobci obcházeli opatření prostřednictvím jiných třetích zemí, což zčásti vysvětluje situaci výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Tento argument se proto zamítá.
(265)
Po poskytnutí informací některé strany uvedly, že opatření, která existují již více než dvacet tři let, nejsou odůvodněná právními ani obchodněpolitickými důvody. V reakci na toto tvrzení je třeba uvést, že doba trvání opatření není nijak omezena, jestliže jsou splněny podmínky pro jejich uložení nebo zachování. Také v daném případě jsou opatření oprávněná, jelikož zjištění potvrdila existenci dumpingu působícího újmu. Kromě toho situaci výrobního odvětví Unie dále zhoršuje obcházení. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
7. Závěr
(266)
Zachování opatření na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR by jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a dodavatelů součástí jízdních kol v Unii. Umožní výrobnímu odvětví Unie růst a zlepšit svou finanční situaci způsobenou dumpingovým dovozem. Dovozci by navíc nebyli významně postiženi, protože jízdní kola z ČLR a ostatních třetích zemí za přiměřené ceny by byla i nadále dostupná na trhu. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie široce využívá stávající režim osvobození, byl vyvozen závěr, že stávající opatření nemají významný negativní dopad na uživatele/spotřebitele. Naproti tomu, pokud by opatření byla zrušena, výrobci jízdních kol v Unii by pravděpodobně zavřeli výrobu, což by ohrozilo rovněž existenci výrobců součástí jízdních kol v Unii.
(267)
S ohledem na výše uvedené byl učiněn závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření v sazbách uvedených v 279. bodu odůvodnění na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
I. NAVRHOVANÁ CLA
1. Úroveň pro odstranění újmy
(268)
S ohledem na závěry ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, platná opatření, která byla uložena prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011, by měla být zachována s výjimkou případů uvedených níže.
(269)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(270)
Úroveň uložených opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu způsobenou tímto dovozem bez překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu hodnoty cla potřebné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu bylo vzato v úvahu, že jakékoli opatření by mělo umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své výrobní náklady a celkově získalo zisk před zdaněním, jehož by výrobní odvětví tohoto typu přiměřeně dosáhlo v odvětví s běžnými podmínkami hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, prodejem obdobného výrobku v Unii. Ziskové rozpětí před zdaněním použité k tomuto výpočtu činilo 8 % obratu z prodeje jízdních kol. Jde o stejné rozpětí jako při předchozím šetření, protože nebylo zjištěno nic, co by nasvědčovalo potřebě tento podíl změnit.
(271)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla velmi slabá, jak je uvedeno v 22. a 24. bodě odůvodnění, nelze zjištění u spolupracujících společností považovat za reprezentativní pro celou zemi. V důsledku toho se celostátní rozpětí újmy beze změny zachovává tak, jak je stanoveno nařízením (ES) č. 1095/2005.
(272)
Pro dva spolupracující vývozce, u nichž byl zjištěn dumping, byla rozpětí újmy stanovena na základě jejich vlastních vývozních cen ve srovnání, na stejné úrovni obchodu, s neškodnými cenami odpovídajícího druhu výrobku výrobního odvětví Unie. Pro třetí společnost nebylo vypočteno rozpětí újmy, protože u ní dumping zjištěn nebyl. Pro společnost Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. nebylo zjištěno rozpětí újmy. U společnosti Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. však bylo zjištěno rozpětí újmy mnohem vyšší než dumpingové rozpětí.
(273)
Po poskytnutí informací jedna ze stran namítala, že 8 % cílový zisk byl stanoven v tržních podmínkách, které neodpovídají současné situaci, a že Komise nebyla schopna poskytnout odpovídající odůvodnění toho, proč je i nadále opodstatněný cílový zisk stanovený v předchozím šetření uvedeném v 5. bodu odůvodnění. Je třeba poznamenat, že v rámci stávajícího přezkumu nebylo zjištěno, že by se míra cílového zisku měla změnit. Dotyčná strana neposkytla žádný podložený výpočet alternativní úrovně cílového zisku, který se má použít. Tento argument se proto zamítá.
2. Konečná opatření
(274)
Co se týká tří spolupracujících čínských vyvážejících skupin, byly stanoveny individuální sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto skupin zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými skupinami, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou skupinou, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se skupinami konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(275)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (30) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(276)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období přezkumného šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(277)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se považuje za potřebné přijmout v tomto případě zvláštní opatření s cílem zajistit řádné použití těchto antidumpingových cel. Mezi tato zvláštní opatření patří: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovozy, k nimž není přiložena taková faktura, podléhají zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.
(278)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení uložených opatření. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(279)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení jsou celní sazby pro spolupracující vývozce stanoveny na úrovni dostatečné k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Pro společnosti Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd a Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd, vycházejí celní sazby z dumpingových rozpětí zjištěných při šetření, neboť byly nižší než rozpětí újmy. Pro společnost Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. bylo rozpětí újmy nižší než dumpingové rozpětí, a proto je clo stanovené na úrovni rozpětí újmy.
(280)
Individuální celní sazby vypočtené pro období přezkumného šetření by měly být stanoveny takto:
Společnost
Konečné clo
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
Všechny ostatní společnosti
48,5 %
(281)
Je třeba poznamenat, že podle čl. 2 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 71/97 se antidumpingové clo ve výši 48,5 % uložené tímto nařízením pro všechny ostatní společnosti (viz 279. bod odůvodnění) vztahuje rovněž na dovoz podstatných součástí jízdních kol pocházejících z ČLR podle jejich definice v článku 1 nařízení Rady (ES) č. 71/97,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz jízdních a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek) bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 30 a ex 8712 00 70 (kódy TARIC 8712007091 a 8712007099), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Konečné clo
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
B773
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
B774
Všechny ostatní společnosti
48,5 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Rozšíření antidumpingového cla uloženého na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých dílů jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě nařízení (ES) č. 71/97 se ponechává v platnosti.
Konečné antidumpingové clo uvedené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 71/97 je antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“ uložené v čl. 1 odst. 2.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (UE) Nru 502/2013
tad-29 ta’ Mejju 2013
li jemenda r-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill (UE) Nru 990/2011 li jimponi dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ roti li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina wara rieżami interim skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikoli 9(4) u 11(3), (5) u (6) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri fis-seħħ
(1)
Bir-Regolament (KEE) Nru 2474/93 (2), il-Kunsill impona dazju tal-antidumping definittiv ta’ 30,6 % fuq l-importazzjonijiet tar-roti li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ” jew “il-pajjiż konċernat”) (l-“investigazzjoni oriġinali”). Wara investigazzjoni kontra ċ-ċirkomvenzjoni skont l-Artikolu 13 tar-Regolament bażiku, dan id-dazju ġie estiż permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 71/97 (3) għall-importazzjonijiet ta’ ċertu komponenti tar-roti li joriġinaw mir-RPĊ. Barra minn hekk ġie deċiż li tinħoloq “skema ta’ eżenzjoni” abbażi tal-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku. Id-dettalji tal-iskema kienu previsti fir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 88/97 (4). Biex jirċievu eżenzjoni mid-dazju estiż il-produtturi tar-roti fl-Unjoni jridu jirrispettaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku, jiġifieri jirrispettaw proporzjon ta’ anqas minn 60 % komponenti tar-roti Ċiniżi fl-operat tagħhom jew iż-żieda ta’ valur ta’ aktar minn 25 % għall-komponenti kollha użati fl-operat. Sa issa ngħataw aktar minn 250 eżenzjoni.
(2)
Wara t-twettiq ta’ rieżami tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-Kunsill, permezz tar-Regolament (KE) Nru 1524/2000 (5), iddeċieda li l-miżuri msemmija hawn fuq għandhom jinżammu.
(3)
Wara t-twettiq ta’ rieżami interim skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku (“li jemenda r-rieżami interim”), il-Kunsill, permezz tar-Regolament (KE) Nru 1095/2005 (6), iddeċieda li jżid id-dazju tal-antidumping fis-seħħ għal 48,5 %.
(4)
Wara rieżami tal-miżuri kontra ċ-ċirkomvenzjoni skont l-Artikolu 13(4) u 11(3) tar-Regolament bażiku, il-Kunsill, permezz tar-Regolament (KE) Nru 171/2008 (7), iddeċida li jżomm l-estensjoni tad-dazju tal-antidumping impost fuq l-importazzjonijiet tar-roti li joriġinaw fir-RPĊ għall-importazzjonijiet ta’ ċertu komponenti tar-roti mir-RPĊ.
(5)
Wara t-twettiq ta’ rieżami tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-Kunsill, permezz tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 990/2011 (8) (l-“investigazzjoni preċedenti”), iddeċieda li l-miżuri msemmija hawn fuq għandhom jinżammu.
2. Ftuħ ta’ investigazzjoni ex-officio
(6)
Wara r-rieżami tal-iskadenza li sar f’Ottubru 2011, il-Kummissjoni kellha evidenza li indikat li, sa fejn huma konċernati d-dumping u l-ħsara, iċ-ċirkostanzi li fuq il-bażi tagħhom ġew imposti l-miżuri eżistenti setgħu nbidlu u li dawn il-bidliet jistgħu jkunu ta’ natura dewwiema.
(7)
L-evidenza prima facie li għandha l-Kummissjoni indikat li s-sistema tal-kwoti tal-esportazzjoni li tapplika għall-produtturi tar-roti fir-RPĊ, u li kienet ta’ ostaklu għall-produtturi esportaturi biex jingħataw trattament ta’ ekonomija tas-suq fir-rieżami interim ta’ emenda, ġiet abolita f’Jannar 2011.
(8)
Barra minn hekk, saru bidliet sinifikanti fl-istruttura tal-industrija tal-Unjoni. B’mod partikolari, bosta produtturi tal-Unjoni għaddew miċ-ċiklu komplut ta’ produzzjoni għal operazzjonijiet ta’ immuntar (parzjali) bl-użu ta’ komponenti importati.
(9)
Barra minn hekk, minħabba t-tkabbir tal-Unjoni Ewropea tal-2004 u l-2007, għadd sinifikanti ta’ produtturi ssieħbu fl-industrija tar-roti tal-Unjoni. Barra minn hekk, bosta produtturi li kienu parti mill-industrija tal-Unjoni qabel iż-żewġ rawnds ta’ tkabbir ċaqilqu l-faċilitajiet ta’ produzzjoni tagħhom jew stabbilixxew faċilitajiet ġodda fl-Istati Membri l-ġodda. B’riżultat ta’ dan, il-livell tal-kost tal-industrija tal-Unjoni seta’ nbidel.
(10)
Fl-aħħar nett, il-livell attwali tal-eliminazzjoni tal-ħsara ġie kkalkulat fuq il-bażi ta’ roti magħmulin mill-azzar, filwaqt li jidher li bħalissal-maġġoranza tar-roti huma magħmula minn ligi tal-aluminju.
(11)
Dawn l-iżviluppi kollha jidhru li huma ta’ natura dewwiema u għalhekk jiġġustifikaw il-ħtieġa ta’ rivalutazzjoni tas-sejbiet dwar il-ħsara u d-dumping.
(12)
Barra minn hekk, l-għadd ta’ kumpanniji li jibbenefikaw mill-iskema ta’ eżenzjoni qed jikber malajr, u l-iskema qatt ma ġiet adattata minn meta ddaħlet fl-1997. B’żieda ma’ dan, is-sistema ta’ monitoraġġ tal-importazzjonijiet tal-komponenti li huma eżentati mill-miżuri tal-antidumping saret kumplessa ħafna u tinvolvi ħafna xogħol, u dan jista’ jaffettwa ħażin l-effikaċja tagħha.
(13)
Wara li ddeterminat, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li hemm biżżejjed evidenza prima facie għall-ftuħ ta’ investigazzjoni skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni ħabbret permezz ta’ notifika (“Avviż ta’ ftuħ”) (9), pubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fid-9 ta’ Marzu 2012, il-bidu, fuq bażi ex officio, ta’ rieżami interim tal-miżuri tal-antidumping applikabbli għall-importazzjonijiet tar-roti li joriġinaw mir-RPĊ.
3. Investigazzjoni parallela ta’ kontra ċ-ċirkomvenzjoni
(14)
Fil-25 ta’ Settembru 2012, permezz tar-Regolament (UE) Nru 875/2012 (10), il-Kummissjoni fetħet investigazzjoni dwar il-possibbiltà ta’ ċirkomvenzjoni tal-miżuri tal-antidumping imposti mir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 990/2011 fuq importazzjonijiet ta’ roti li joriġinaw mir-RPĊ minn importazzjonijiet kunsinjati mill-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija, kemm jekk dikjarati li joriġinaw mill-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija u kemm jekk le, u li jagħmel tali importazzjonijiet soġġetti għal reġistrazzjoni (“investigazzjoni dwar iċ-ċirkomvenzjoni ta’ miżuri”).
(15)
F’Mejju 2013, il-Kunsill, permezz tar-Regolament (UE) Nru 501/2013 (11) (“Regolament ta’ kontra ċ-ċirkomvenzjoni”), estenda l-miżuri tal-antidumping fis-seħħ fuq l-importazzjonijiet tar-roti li joriġinaw mir-RPĊ għall-importazzjonijiet tar-roti kunsinjati mill-Indonesja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija, kemm jekk dikjarati li joriġinaw mill-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija u kemm jekk le, peress li dawn l-importazzjonijiet instabu li qed jiċċirkomvenzjonaw il-miżuri b’operazzjonijiet ta’ trasbord u/jew immuntar skont it-tifsira tal-Artikolu 13(1) u (2) tar-Regolament bażiku.
4. Investigazzjoni parallela kontra s-sussidji
(16)
Fis-27 ta’ April 2012, il-Kummissjoni ħabbret, b’avviż pubblikat f’Il-Ġurnal Ufficjali tal-Unjoni Ewropea (12), il-ftuħ ta’ proċedura tal-antidumping fir-rigward ta’ importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ roti li joriġinaw mir-RPĊ (“investigazzjoni kontra s-sussidji”).
(17)
F’Novembru 2012, il-Kummissjoni ħabbret, permezz ta’ avviż pubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (13), li s-sejbiet fl-investigazzjoni ta’ kontra ċ-ċirkomvenzjoni jistgħu jintużaw fl-investigazzjoni kontra s-sussidji msemmija fil-premessa (14) u (15).
(18)
F’Mejju 2013 il-Kummissjoni permezz tad-Deċiżjoni (2013/227/UE) (14), temmet l-investigazzjoni kontra s-sussidji mingħajr ma imponiet miżuri.
5. Partijiet konċernati mill-investigazzjoni
(19)
Il-Kummissjoni notifikat uffiċjalment lill-produtturi magħrufa tal-Unjoni, lill-assoċjazzjonijiet magħrufa tal-produtturi tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi magħrufa fir-RPĊ u lil assoċjazzjoni tal-produtturi Ċiniżi, lir-rappreżentanti tal-pajjiż konċernat, lill-importaturi magħrufa u l-assoċjazzjonijiet tal-importaturi, lill-produtturi magħrufa tal-komponenti tar-roti fl-Unjoni u lill-assoċjazzjonijiet tagħhom u lil assoċjazzjoni magħrufa tal-utenti dwar il-ftuħ tal-investigazzjoni. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u jitolbu seduta fil-limitu taż-żmien stipulat fl-Avviż tal-ftuħ.
(20)
Fid-dawl tal-għadd għoli ta’ produtturi esportaturi, produtturi tal-Unjoni u importaturi mhux relatati li kien jidher, fl-Avviż tal-ftuħ ġie previst it-teħid ta’ kampjun skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni hux se jkun meħtieġ, u jekk iva, biex tagħżel il-kampjuni, il-produtturi esportaturi kollha u l-assoċjazzjoni magħrufa tagħhom, u l-produtturi kollha tal-Unjoni u l-importaturi mhux relatati kollha ntalbu jippreżentaw irwieħhom mal-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fl-Avviż tal-ftuħ, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodott konċernat matul il-perijodu bejn l-1 ta’ Jannar 2011 u l-31 ta’ Diċembru 2011.
(21)
Peress li r-rappreżentanti tal-pajjiż konċernat ma preżentawx ruħhom mal-ftuħ, il-Kummissjoni kuntattjat madwar 70 kumpannija Ċiniża diġà magħrufa mas-servizzi tal-Kummissjoni mill-investigazzjoni preċedenti. Fi stadju aktar tard, meta l-investigazzjoni kontra s-sussidji msemmija fil-premessa (16) kienet bdiet, il-Kummissjoni identifikat madwar 300 produttur esportatur addizzjonali Ċiniżi li wkoll ġew ikkuntattjati fil-kuntest ta’ dan ir-rieżami interim.
(22)
Minkejja l-isforzi tal-Kummissjoni biex tinkiseb kooperazzjoni, tmien gruppi ta’ produtturi esportaturi Ċiniżi biss preżentaw irwieħhom, li minnhom erbgħa biss rappurtaw l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-perijodu tal-investigazzjoni ta’ rieżami (“PIR”), definiti fil-premessa (37) aktar ‘l isfel, li jirrappreżentaw inqas minn 4 % tal-importazzjonijiet totali mir-RPĊ ta’ roti matul il-PIR.
(23)
Abbażi ta’ dak ta’ hawn fuq ġie deċiż li t-teħid tal-kampjuni ma kienx meħtieġ għall-produtturi esportaturi fir-RPĊ.
(24)
Kif imsemmi fil-premessi (63) sa (64) u (131) hawn taħt, l-applikazzjoni tal-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku kienet iġġustifikata għal grupp esportatur Ċiniżi wieħed, Giant China. Konsegwentement, il-kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi Ċiniżi kompliet tonqos anki aktar.
(25)
Kif spjegat fil-premessi (32) sa (35) hawn taħt, intgħażel kampjun ta’ produtturi tal-Unjoni.
(26)
Kif spjegat fil-premessa (36) iktar ‘l isfel, ġie deċiż li t-teħid ta’ kampjun ma kienx meħtieġ għall-importaturi mhux relatati.
(27)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa li huma konċernati u lill-partijiet l-oħra kollha li talbu dan sal-iskadenzi stabbiliti fl-Avviż tal-ftuħ, jiġifieri produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, il-produtturi esportaturi li kooperaw fir-RPĊ, importaturi mhux relatati li preżentaw irwieħhom kif deskritt fil-premessa (36) iktar ‘l isfel u lill-produtturi magħrufa tal-komponenti tar-roti fl-Unjoni.
(28)
It-tweġibiet għall-kwestjonarji u sottomissjonijiet oħra waslu mingħand erba’ gruppi ta’ produtturi esportaturi Ċiniżi u mir-rappreżentant tagħhom, mit-tmien produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, minn assoċjazzjoni waħda tal-utenti u tmien assoċjazzjonijiet tal-produtturi tal-Unjoni, 53 produttur tal-komponenti tar-roti u assoċjazzjoni waħda tal-produtturi tal-komponenti tar-roti. Ħadd mill-importaturi mhux relatati kkuntattjati ma ressaq tweġiba għall-kwestjonarju.
(29)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset meħtieġa gћad-determinazzjoni tad-dumping, tal-ħsara li rriżultat, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni u wettqet verifiki fuq il-post fil-kumpanniji li ġejjin:
(a)
Produtturi tar-roti fl-Unjoni
-
Accell Hunland, l-Ungerija
-
Decathlon RGVS, il-Portugall
-
Denver srl, l-Italja
-
SC Eurosport DHS, ir-Rumanija
-
Koninklijke Gazelle, Il-Pajjiżi l-Baxxi
-
Maxcom Ltd, il-Bulgarija
-
MIFA, il-Ġermanja
-
Sprick Rowery, il-Polonja
(b)
Produtturi tal-komponenti tar-roti fl-Unjoni
-
Chimsport, ir-Rumanija
-
Telai Olagnero, l-Italja
(c)
Produtturi esportaturi fir-RPĊ
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.,
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.,
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.,
(30)
Fid-dawl tal-ħtieġa li jigi stabbilit valur normali għall-produtturi esportaturi fir-RPĊ li jista’ jkun li ma jingħatawx TES, saret żjara ta’ verifika biex jiġi stabbilit il-valur normali abbażi ta’ data minn pajjiż analogu, fil-post tal-kumpanniji li ġejjin:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mexico City, il-Messiku,
-
Bicicletas Magistroni, Mexico City, il-Messiku,
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, il-Messiku.
(31)
Wara l-iżvelar tal-fatti u tal-konsiderazzjonijiet essenzjali (“l-iżvelar”) xi partijiet argumentaw li ma ngħatax perijodu adegwat lill-partijiet biex jikkummentaw. F’dan ir-rigward huwa nnutat li l-partijiet ingħataw biżżejjed żmien biex jagħmlu l-kummenti tagħhom skont l-Artikolu 20(5) tar-Regolament bażiku. L-argument għalhekk ġie miċħud.
6. Teħid ta’ kampjun tal-Produtturi tal-Unjoni
(32)
Fl-Avviż ta’ ftuħ, il-Kummissjoni ħabbret li kienet għażlet provviżorjament kampjun ta’ produtturi mill-Unjoni. Dan il-kampjun kien jikkonsisti minn tmien kumpanniji, minn total ta’ iktar minn 380 produttur mill-Unjoni li kienu magħrufa qabel ma nfetħet l-investigazzjoni, magħżula b’mod partikolari fuq il-bażi tal-akbar volum rappreżentattiv ta’ produzzjoni u bejgħ li jista’ jiġi raġonevolment investigat fiż-żmien disponibbli filwaqt li titqies il-firxa ġeografika. Il-kampjun kopra l-akbar pajjiżi produtturi klassifikati skont il-volumi tal-produzzjoni. Għal kull wieħed minn dawn il-pajjiżi, il-kumpanniji inklużi fil-kampjun kienu fost l-akbar produtturi rappreżentattivi li kooperaw. Il-kampjun kopra wkoll entitajiet mill-akbar gruppi li kooperaw. F’dan il-każ ingħatat attenzjoni partikolari għal teħid ta’ kampjuni minn għadd ugwali ta’ kumpanniji mill-Istati Membri l-antiki u l-ġodda.
(33)
Il-kampjun rappreżenta aktar minn 25 % tat-total estimat tal-produzzjoni u l-bejgħ tal-Unjoni matul il-PIR. Il-partijiet interessati kienu mistiedna jikkonsultaw il-fajl u jikkummentaw dwar l-idonietà ta’ din l-għażla fi żmien 15-il ġurnata mid-data tal-pubblikazzjoni tal-Avviż tal-ftuħ. Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta ta’ smigħ.
(34)
Ċerti partijiet interessati qajmu oġġezzjonijiet dwar it-teħid tal-kampjun tal-produtturi mill-Unjoni. Huma argumentaw li: (i) il-kampjun proviżorju inkluda biss ċerti entitajiet ġuridiċi li jappartjenu għal gruppi ta’ kumpanniji relatati aktar milli l-entitajiet ġuridiċi kollha li jiffurmaw l-entità ekonomika sħiħa li tipproduċi l-prodott inkwistjoni; u (ii) il-proposta inkludiet kumpannija li riċentament kienet qed topera b’telf, filwaqt li l-produtturi tal-Unjoni kienu sejrin tajjeb matul dak il-perijodu. Barra minn dan,ġie affermat li dan it-telf ma kienx marbut mal-prodott konċernat.
(35)
Dawn l-argumenti ma ġewx aċċettati fuq il-bażi li ġejja: (i)L-entitajiet li jagħmlu parti minn gruppi akbar li nstabu li kienu joperaw indipendentement minn sussidjarji oħra tal-istess grupp tqiesu bħala rappreżentattivi tal-industrija tal-Unjoni u għalhekk ma kienx hemm il-ħtieġa li jiġi investigat il-grupp kollu fuq bażi konsolidata. (ii) Il-parti interessata konċernata ma ssostanzjatx l-argument tagħha li l-kumpannija magħżula fil-kampjun u li allegatament kellha telf fil-fatt ma kinitx rappreżentattiva tal-industrija tal-Unjoni. Fl-aħħar nett, filwaqt li l-kampjun magħżul għandu jkun rappreżentattiv tal-industrija tal-Unjoni, il-kumpanniji magħżula ma għandhomx bżonn ikunu bilfors omoġenji. L-argument ta’ din il-parti għalhekk kellu jiġi miċħud.
7. Teħid tal-kampjun tal-Importaturi Mhux Relatati
(36)
It-teħid tal-kampjun tal-importaturi mhux relatati wkoll kien previst fl-Avviż tal-Ftuħ. L-importaturi mhux relatati magħrufa kollha ġew ikkuntattjati mal-ftuħ. Minħabba l-għadd żgħir ta’ tweġibiet li waslu fil-qafas tal-eżerċizzju tat-teħid tal-kampjuni, ma ntgħażilx kampjun. L-importaturi mhux relatati kollha li ppreżentaw irwieħhom ġew mistiedna jikkooperaw u rċievew kwestjonarju. Ħadd mill-importaturi mhux relatati ma provda tweġiba għall-kwestjonarju, u lanqas ma kooperaw aktar fl-investigazzjoni attwali.
8. Perijodu ta’ investigazzjoni
(37)
L-investigazzjoni tad-dumping u l-ħsara kopriet il-perijodu bejn l-1 ta’ Jannar 2011 u l-31 ta’ Diċembru 2011 (“perijodu ta’ investigazzjoni ta’ rieżami” jew “PIR”). L-eżami tax-xejriet fil-kuntest tal-analiżi tal-ħsara kopra l-perijodu bejn Jannar 2008 sa tmiem il-PIR (il-“perijodu kunsidrat”).
B. PRODOTT KONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
1. Prodott konċernat
(38)
Il-prodott suġġett ta’ din l-investigazzjoni ta’ rieżami huwa r-roti u roti oħra (inklużi t-triċikli għall-ġarr tal-prodotti iżda esklużi l-uniċikli), mhux motorizzati (il-“prodott rieżaminat”) li joriġina mir-RPĊ, li attwalment jaqa’ taħt il-kodiċi NM 8712 00 30 u ex 8712 00 70
(39)
Bħal fl-investigazzjoni preċedenti, ir-roti ġew ikklassifikati fil-kategoriji li ġejjin:
-
(A) ATB (al-terrain bicycles - roti għal kull tip ta’ art inklużi roti tal-muntanja 24″ jew 26″),
-
(B) roti tat-trekking/tal-bliet/ibridi/VTC/touring 26″ jew 28″,
-
(C) roti tal-azzjoni tat-tfal (BMX) u tat-tfal 16″ jew 20″,
-
(D) roti/ċikletti oħra (esklużi uniċikli).
(40)
Kull tip ta’ rota kif definit hawn fuq għandha l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi. Barra minn hekk, jinbiegħu permezz ta’ kanali simili bħal bejjiegħa bl-imnut speċjalizzati, ktajjen ta’ ħwienet tal-isport u negozjanti bil-massa fis-suq tal-Unjoni. Billi l-applikazzjoni bażika u l-użu tar-roti huma identiċi, fil-biċċa l-kbira tagħhom huma interskambjabbli u għaldaqstant mudelli minn kategoriji differenti jikkompetu ma’ xulxin. Fuq din il-bażi, ġie konkluż li l-kategoriji kollha jifformaw prodott wieħed uniku.
(41)
Parti waħda argumentat li t-tipi differenti ta’ roti għandhom karatteristiċi u użi maħsuba differenti b’mod sinifikanti kif ukoll prezzijiet sinifikament differenti, filwaqt li mill-perspettiva tal-konsumaturi dawn it-tipi differenti ta’ roti mhumiex interskambjabbli. Barra minn hekk, kien argumentat li r-roti tal-azzar u tal-aluminju mhumiex ikkunsidrati bħala interskambjabbli u li l-prezzijiet tagħhom huma differenti wkoll.
(42)
Biex issostni l-argument tagħha, il-parti sottomettiet studju dwar il-karatteristiċi u l-użi bażiċi fiżiċi u tekniċi ta’ ħames tipi differenti ta’ prodotti kif ukoll l-interskambjabbiltà tagħhom. Għandu jiġi nnutat li l-istudju ngħad li kien ibbażat fuq it-tweġibiet ta’ 36 individvu, madankollu mhuwiex ċar kif intgħażlu r-rispondenti. Jidher ukoll li kien imħejji speċifikatament għal din l-investigazzjoni. L-istudju ma jinkludi l-ebda data kwantifikabbli. Ta’ min jinnota li l-kontenut ta’ dan l-istudju apparentement huwa bbażat fuq stqarrijiet ta’ konsumaturi u/jew produtturi tar-roti minflok fuq evidenza verifikabbli. Għalhekk, ir-rappreżentattività tar-riżultati ta’ dan l-istudju hija dubjuża.
(43)
Il-parti ma ġabitx aktar evidenza biex issostni l-argument tagħha.
(44)
L-investigazzjonijiet ikkonfermaw li t-tipi kollha ta’ roti kif definiti hawn fuq għandhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi u tekniċi. B’mod partikolari, instab li l-użu ta’ materja prima differenti ma kellux impatt fuq il-karatteristiċi bażiċi ta’ rota. Għalkemm l-azzar u l-aluminju għandhom xi karatteristiċi tekniċi differenti bħall-piż, il-karatteristiċi bażiċi tar-roti magħmula mill-azzar u l-aluminju jibqgħu simili.
(45)
Bl-istess mod, ma kien hemm l-ebda evidenza speċifika mogħtija mill-parti li roti magħmula mill-azzar fuq naħa u dawk magħmula mill-aluminju min-naħa l-oħra kellhom fil-fatt karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi differenti.
(46)
Rigward l-applikazzjoni speċifika, l-użu u l-perċezzjoni tal-konsumaturi, l-investigazzjoni attwali konfermat li r-roti kollha għandhom l-istess l-applikazzjonijiet bażiċi u essenzjalment iwettqu l-istess funzjoni. Filwaqt li huwa minnu li l-kategoriji differenti huma fil-prinċipju maħsuba biex jissodisfaw rekwiżiti ta’ utenti finali differenti, l-utenti finali regolarment jużaw rota ta’ kategorija partikolari għal varjetà ta’ użi.
(47)
Għalhekk ma hemm l-ebda linja ċara li taqsamhom ibbażata fuq l-użu tal-utenti finali u fuq il-perċezzjoni tal-konsumaturi tal-kategoriji differenti.
(48)
Barra minn hekk, il-produtturi tal-Unjoni nfushom ta’ spiss ma jagħmlux distinzjoni bejn ir-roti klassifikati f’kategoriji differenti fir-rigward tal-produzzjoni, id-distribuzzjoni u l-kontabbiltà. Fil-fatt, ta’ sikwit ikollhom proċessi ta’ produzzjoni simili għall-kategoriji kollha ta’ roti.
(49)
Barra minn hekk, ir-roti ta’ kategoriji varji jinbiegħu permezz ta’ kanali ta’ distribuzzjoni simili, bħal bejjiegħa bl-imnut speċjalizzati, ktajjen ta’ ħwienet tal-isport u negozjanti bil-massa fis-suq tal-Unjoni.
(50)
Fuq din il-bażi, ġie konkluż li l-kategoriji kollha jifformaw prodott wieħed uniku.
(51)
Parti waħda qajmet il-punt li l-investigazzjoni attwali tkopri żewġ kodiċijiet NM kif iddikjarat fil-premessa (38) filwaqt li fl-investigazzjoni preċedenti, kif iddikjarat fil-premessa (5) kopriet tliet kodiċijiet NM jiġifieri ex 8712 00 10, 8712 00 30 u ex 8712 00 80. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li t-tibdil tal-kodiċijiet sar minħabba emendi fin-Nomenklatura Magħquda imposti mir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1006/2011 li daħal fis-seħħ mill-1 ta’ Jannar 2012 (15).
(52)
F’dan il-kuntest, il-parti argumentat li r-roti mingħajr bolberings ma għandhomx jitqiesu bħala prodott uniku mar-roti bil-bolberings. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li r-roti bil-bolberings u r-roti mingħajr bolberings jikkondividu l-istess karatteristiċi tekniċi u użi. Barra minn hekk, il-parti ma ssostanzjat l-argument tagħha bl-ebda evidenza ta’ sostenn u għalhekk, l-argument ġie rrifjutat.
(53)
Barra minn dan, il-parti argumentat li hemm differenza sinifikanti fil-prezzijiet medji tal-importazzjoni kif irreġistrat fl-Eurostat bejn iż-żewġ kodiċijiet NM li jkopru l-prodott konċernat. F’dan ir-rigward, huwa enfasizzat li, kif iddikjarat fil-premessa (157) aktar ‘l isfel, minħabba taħlita ta’ prodotti l-prezz medju kif irreġistrat fl-Eurostat jista’ iservi biss ta’ indikatur tax-xejriet tal-prezzijiet, iżda mhuwiex utli meta jitqabblu l-prezzijiet tal-bejgħ bejn diversi pajjiżi u l-Unjoni.
(54)
Wara l-iżvelar waħda mill-partijiet tenniet l-argument tagħha li t-tipi differenti ta’ roti koperti mill-ambitu ta’ din l-investigazzjoni mhumiex prodotti simili u argumentat li kienet ippreżenta evidenza pożittiva b’sostenn tad-differenzi fil-materja prima, il-karatteristiċi fiżiċi, il-karatteristiċi teknoloġiċi u l-użi aħħarin li allegatament jeżistu fost id-diversi tip ta’ roti.
(55)
F’dan ir-rigward, għandu jiġi nnotat li l-evidenza pożittiva li l-parti qalet li kienet issottomettiet fil-fatt hija l-istudju vvalutat mill-Kummissjoni fil-premessa (42). Wara l-valutazzjoni dovuta, il-Kummissjoni kkonkludiet li r-rappreżentattività tar-riżultati ta’ dan l-istudju kienet dubjuża għar-raġunijiet imsemmija fil-premessa (42).
(56)
Il-partijiet qalu li r-roti tat-tfal definiti mill-parti bħala roti bid-daqs tar-rota ta’ anqas minn, u inkluż, 16-il pulzier għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni. Dawn l-argumenti kienu bbażati fuq is-suppożizzjoni, b’mod partikolari, li t-tul taż-żmien tal-użi u s-sempliċità fil-karatteristiċi jiddividu b’mod ċar lil dawn ir-roti minn tipi oħra ta’ roti li jaqgħu fl-ambitu tal-investigazzjoni attwali.
(57)
Madankollu, dawn l-argumenti tqiesu mhux biżżejjed biex jeskludu roti bid-daqs tar-rota ta’ inqas minn, u inklużi, 16-il pulzier mid-definizzjoni tal-prodott konċernat minħabba li ma kinux issostanzjati b’biżżejjed evidenza li turi li f’din l-investigazzjoni tista’ tinġibed linja ċara li tifred ir-roti bid-daqs tar-rota ta’ inqas minn, u inklużi, 16-il pulzier u tipi ta’ roti oħra fl-ambitu tal-investigazzjoni. Fil-fatt, instab bil-kontra li l-karatteristiċi fiżiċi u tekniċi essenzjali tar-roti bid-daqs tar-rota ta’ inqas minn, u inklużi, 16-il pulzier kienu l-istess bħal dawk tal-prodott konċernat - vettura potenzjata mill-bniedem, misjuqa bil-pedali li jkollha aktar minn rota waħda mehmuża mal-qafas - kienu ferm aktar importanti minn kwalunkwe differenza (jiġifieri essenzjalment id-daqs tar-rota). Barra minn hekk, deher li l-produzzjoni, il-kanali tal-bejgħ u s-servizz għall-konsumatur ma kinux fundamentalment differenti minn tipi ta’ roti oħra fl-investigazzjoni. Il-fatt biss li r-roti bid-daqs tar-rota ta’ inqas minn, u inklużi, 16-il pulzier jifformaw sottogrupp distint tal-prodott fl-ambitu tal-prodott konċernat ma jiġġustifikax l-esklużjoni mill-ambitu tal-prodott. Tabilħaqq, instab li ma hemmx linja ċara li tifred ir-roti bid-daqs tar-rota ta’ inqas minn, u inklużi 16-il pulzier u l-prodott konċernat, imma li, bil-maqlub, hemm koinċidenza kbira fir-rigward tad-definizzjoni tal-prodott konċernat, notevolment li huma vetturi potenzjati mill-bniedem, misjuqa bil-pedali li għandhom aktar minn rota waħda u essenzjalment użati għat-trasport u l-isport. F’dan ir-rigward, l-investigazzjoni żvelat li wieħed mill-produtturi esportaturi Ċiniżi li kooperaw kien fil-fatt qed jesporta lejn l-Unjoni roti bid-daqs tar-rota ta’ 12-il pulzier li ma tqisux neċessarjament roti għat-tfal iżda li kienu fil-fatt roti jingħalqu użati mill-adulti li għalihom il-ħażna kienet karatteristika importanti tar-roti.
(58)
Għalhekk it-talba biex ir-roti bid-daqs tar-rota ta’ inqas minn, u inklużi, 16-il pulzier jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott ta’ din l-investigazzjoni hija miċħuda.
2. Prodott simili
(59)
Ir-roti prodotti u mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, dawk prodotti u mibjugħa fis-suq tal-pajjiż analogu u dawk importati fis-suq tal-Unjoni u li joriġinaw mir-RPĊ għandhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi u tekniċi u l-istess użi u huma għalhekk meqjusal-istess skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. DUMPING
1. Trattament tal-Ekonomija tas-Suq
1.1. Valutazzjoni tat-TES
(60)
Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, fl-investigazzjonijiet tal-antidumping li jikkonċernaw importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ, il-valur normali għandu jiġi ddeterminat skont il-paragrafi 1 sa 6 tal-Artikolu msemmi għal dawk il-produtturi li nstabu li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku. Fil-qosor u għall-faċilità ta’ referenza biss, dawn il-kriterji ġew stabbiliti f’forma mqassra hawn taħt:
-
Id-deċiżjonijiet kummerċjali jsiru b’reazzjoni għas-sinjali tas-suq, mingħajr interferenza sinifikanti mill-Istat, u l-kostijiet jirriflettu l-valuri tas-suq;
-
L-intrapriżi jkollhom sett wieћed ċar ta’ rekords bażiċi tal-kontabbiltà li jiġu awditjati b’mod indipendenti skont l-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà (IAS) u li huma applikati gћall-iskopijiet kollha;
-
Ma hemm l-ebda distorsjoni sinifikanti li ntirtet mis-sistema preċedenti ta’ ekonomija mhux tas-suq;
-
Il-liġijiet dwar il-Falliment u l-Proprjetà jiżguraw l-istabbiltà u ċ-ċertezza ġuridika; kif ukoll
-
Il-konverżjonijiet tar-rati tal-kambju jitwettqu skont ir-rati tas-suq.
(61)
Fl-investigazzjoni attwali, il-gruppi esportaturi kollha li inizjalment kooperaw fl-investigazzjoni talbu TES skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku u wieġbu għall-formola tat-talba tat-TES sal-iskadenzi mogħtija.
(62)
Għall-gruppi esportaturi kollha li inizjalment kooperaw mal-investigazzjoni, il-Kummissjoni fittxet l-informazzjoni kollha li qieset meħtieġa u vverifikat l-informazzjoni li tressqet fit-talba għat-TES fil-bini tal-gruppi konċernati.
(63)
It-tweġiba ta’ grupp wieħed, Giant China, tqieset li kellha nuqqas sinifikanti peress li ma kinitx tinkludi l-informazzjoni kollha meħtieġa dwar l-istruttura tal-grupp, minkejja l-isforzi tal-Kummissjoni biex tikseb l-informazzjoni meħtieġa mill-grupp.
(64)
Kif meħtieġ mill-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku, Giant China ġie infurmat dwar il-probabbiltà tal-applikazzjoni tal-fatti disponibbli dwaru u ġie mistieden jikkummenta. Peress li Giant China, madankollu, irrifjuta li jipprovdi lill-Kummissjoni bl-informazzjoni meħtieġa, ġie applikat l-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku u t-talba għal TES ġiet irrifjutata.
(65)
Barra minn hekk, l-investigazzjoni żvelat li t-TES ma seta’ jingħata lill-ebda grupp ta’ kumpanniji Ċiniżi billi ħadd minnhom ma ssodisfa l-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku, għar-raġunijiet li ġejjin:
Kriterju 1
(66)
L-ebda grupp ta’ esportaturi li koopera ma seta’ juri li jissodisfa l-Kriterju 1 minħabba l-interferenza tal-Istat fid-deċiżjonijiet li jikkonċernaw il-materja prima prinċipali (azzar u aluminju). L-ispiża tal-azzar u l-aluminju għall-gruppi tal-esportaturi li kooperaw tirrappreżenta tal-inqas madwar 20 % sa 25 % tal-ispiża tal-produzzjoni tal-prodott konċernat. Ħafna kumpanniji huma kompletament integrati vertikalment, li jfisser li jixtru lingotti tal-aluminju jew tal-azzar biex jipproduċi tubi li mbagħad jintużaw biex jipproduċu frejms/frieket u finalment ir-roti.
(67)
L-investigazzjoni wriet li t-tliet gruppi ta’ produtturi esportaturi Ċiniżi li kooperaw akkwistaw l-azzar u l-aluminju użat għall-produzzjoni tal-prodott konċernat mis-suq domestiku Ċiniż.
(68)
Il-prezzijiet huma bbażati fuq il-kwotazzjoni tal-aluminju fis-suq tal-Kambju tal-Metalli mhux ferrużi ta’ Shanghai kontrollat mill-Istat (“il-Kambju” jew “SHFE”). L-SHFE huwa kambju miftuħ biss għall-kumpanniji reġistrati fiċ-Ċina u għaċ-ċittadini Ċiniżi u huwa kkontrollat mill-Kummissjoni Regolatorja tat-Titoli tal-Istat. Diversi regoli li jirregolaw il-funzjonament tal-Kambju jikkontribwixxu għall-volatilità u prezzijiet baxxi li ma jirriflettux il-valur fis-suq fis-SHFE: il-varjazzjonijiet ta’ kuljum fil-prezzijiet huma limitati għal 4 % fuq jew taħt il-prezz tas-saldu tal-jum ta’ negozju preċedenti, in-negozjar iseħħ fi frekwenza baxxa (sal-15-il jum ta’ kull xahar), il-kuntratti tal-futuri huma limitati għal tul ta’ żmien sa 12-il xahar, u jiġu imposti tariffi tat-tranżazzjonijiet kemm mill-Kambju kif ukoll mis-sensara.
(69)
Barra minn hekk, fir-rigward tat-tranżazzjonijiet tal-SHFE, il-konsenja fiżika tista’ ssir biss f’maħżen approvat fir-RPĊ, mhux kif isir fil-kambji internazzjonali, fejn il-konsenja tista’ ssir mad-dinja kollha. Barra minn hekk, peress li l-SHFE huwa pjattaforma għal skambji fiżiċi biss (ma jinbiegħux derivattivi), dan jiżola kompletament is-suq tal-aluminju Ċiniż. Bħala konsegwenza, l-arbitraġġ mal-punt ta’ referenza dinji, il-London Metals Exchange (“LME”) jew swieq oħra huwa prattikament impossibbli u l-kambju jiffunzjona f’iżolament minn swieq oħra madwar id-dinja. Għalhekk, ma jistax isir arbitraġġ bejn dawn is-swieq. Matul il-PIR il-prezzijiet primarji tal-aluminju kienu madwar 7 % inqas fl-SHFE (eskluża l-VAT) meta mqabbla mal-LME (wkoll eskluża l-VAT), imqabbla fuq bażi ta’ prezz spot.
(70)
L-Istat jinterferixxi wkoll fil-mekkaniżmi tal-iffissar tal-prezzijiet fl-SHFE peress li huwa kemm bejjiegħ kif ukoll xerrej, permezz tal-Uffiċċju tar-Riżerva tal-Istat u Korpi Statali oħrajn, tal-aluminju primarju. Barra minn hekk, l-Istat jiffissal-limiti tal-prezzijiet ta’ kuljum permezz tar-regoli tal-SHFE li ġew approvati mir-Regolatur tal-Istat, il-Kummissjoni Regolatorja tat-Titoli taċ-Ċina (is-“CSRC”).
(71)
Ir-RPĊ tgħin l-ipproċessar ta’ prodotti tal-aluminju billi tagħti rifużjoni parzjali tal-VAT fuq l-esportazzjoni ta’ ħafna prodotti tal-aluminju (għar-roti, ir-rata hija ta’ 15 %); fil-każ ta’ esportazzjonijiet ta’ aluminju primarju minflok, ma hemmx rifużjoni. Dan huwa inċentiv għall-industrija Ċiniża biex tkompli tipproċessa aluminju ulterjorment u għandu impatt dirett fuq id-disponibbiltà u l-prezz tal-aluminju primarju fis-suq domestiku. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-aluminju primarju għall-esportazzjoni huwa suġġett għal 17 % taxxa, filwaqt li ebda taxxa ta’ esportazzjoni mhi applikata fuq l-esportazzjonijiet tar-roti. Dan isaħħaħ is-sejba ta’ interferenza mill-Istat Ċiniż fis-suq domestiku ta’ aluminju. Dawn l-għodod għandhom impatt ‘l isfel fuq il-prezzijiet domestiċi li jinkoraġġixxi lill-industrija domestika timmanifattura oġġetti lesti li jinkorporaw aluminju (bħalma huwa l-prodott konċernat) kemm għas-suq domestiku kif ukoll għall-esportazzjoni.
(72)
Distorsjoni ulterjuri mill-Istat Ċiniż issir fil-forma ta’ interventi fis-suq mill-Uffiċċju tar-Riżerva tal-Istat (“SRB”) li huwa parti mill-Kummissjoni tar-Riforma tal-Iżvilupp Nazzjonali (“NDRC”). Fi tmiem l-2008 u fil-bidu tal-2009 l-SRB beda jixtri stokkijiet ta’ aluminju primarju mingħand il-funderiji tal-aluminju Ċiniżi, sabiex jistimula l-prezz tal-komodità. Il-SRB biegħ l-aluminju primarju lura fis-suq, bħal kif għamel fil-bidu ta’ Novembru 2010 kif rappurtat minn Bloomberg (16). L-Aġenzija tal-Aħbarijiet Xinhua rapportat il-miżuri tal-istokkjar f’Diċembru 2008, u spjegat li kien ippjanat li jiġu akkumulati 300 000 tunnellata aluminju bi prezzijiet li kienu 10 % ogħla mill-prezz tas-suq f’miżura mfassla biex togħlli l-prezzijiet (17). Il-pjan ta’ stokkjar tal-SRB involva x-xiri mingħand diversi funderiji Ċiniżi għalkemm madwar nofs l-ammont inxtara mingħand Aluminium Corporation of China Ltd. Dan juri kif l-Istat Ċiniż għandu rwol primarju fl-iffissar tal-prezzijiet tal-aluminju primarju u li jinterferixxi fis-suq.
(73)
Il-fatt li l-interferenza sinifikanti mill-Istat, kif deskritt hawn fuq, hija mmirata biċ-ċar, huwa fost l-oħrajn evidenzjat mit-12-il Pjan ta’ Żvilupp ta’ 5 Snin għall-Aluminju (2011-2015) li permezz tiegħu l-Gvern tar-RPĊ jistqarr espliċitament l-intenzjoni tiegħu li “jaġġusta t-taxxa u r-ribassi fuq it-taxxi tal-esportazzjoni u ingranaġġi ekonomiċi oħrajn, u jikkontrolla strettament l-ammont totali ta’ espansjoni u esportazzjonijiet ta’ prodotti primarji”. Dan il-pjan ikompli l-politika li kienet teżisti fil-Pjan għall-Aluminju ta’ qabel. Barra minn hekk dawn il-pjanijiet ġew implimentati għal ħafna snin u, kif muri hawn fuq, matul il-PIR kienu operattivi diversi miżuri implimentattivi.
(74)
Għalhekk id-distorsjonijiet multipli maħluqa mill-Istat fil-prezzijiet primarji tal-aluminju Ċiniż affettwaw il-prezzijiet tal-materja prima. Barra minn hekk, il-produtturi jgawdu minn vantaġġ permezz ta’ dawn id-distorsjonijiet, fis-sens li dawn normalment jixtru mis-suq Ċiniż minn fornituri lokali bl-użu tal-prezzijiet spot tas-suq Ċiniż (jew SHFE) bħala punt ta’ referenza. Matul il-PIR, dawn il-prezzijiet kienu madwar 7 % inqas mill-prezzijiet fis-suq dinji. Fit-teorija, il-kumpanniji Ċiniżi jistgħu wkoll jixtru ċerti kwantitajiet bil-prezzijiet tal-LME meta l-prezzijiet fis-suq Ċiniż ikunu ogħla bħala riżultat ta’ intervent mill-Istat - filwaqt li l-oppost mhux possibbli għal operaturi mhux Ċiniżi.
(75)
Għalhekk ġie konkluż li s-suq tal-aluminju Ċiniż jiġi mgħawweġ minħabba intervent sinifikanti mill-Istat.
(76)
L-interferenza mill-Istat Ċiniż fis-settur tal-azzar tidher mill-fatt li l-maġġoranza l-kbira tal-produtturi l-kbar tal-azzar Ċiniżi huma proprjetà tal-Istat u r-rata tal-kapaċità u l-produzzjoni tal-azzar huma influwenzati mid-diversi Pjanijiet Industrijali ta’ ħames snin, partikolarment dak attwali li huwa t-12-il Pjan ta’ Ħames Snin (2011-2015) għas-settur tal-ħadid u l-azzar.
(77)
L-Istat jeżerċita wkoll kontroll sinifikanti fuq is-suq tal-materji primi. Il-kokk (li flimkien mal-minerali tal-ħadid, huwa l-materja prima prinċipali fil-produzzjoni tal-azzar) huwa soġġett għal restrizzjonijiet kwantitattivi fuq l-esportazzjonijiet u għal dazju tal-esportazzjoni ta’ 40 %. Għalhekk jista’ jiġi konkluż li s-suq tal-azzar Ċiniż huwa mgħawweġ minħabba interferenza sinifikanti mill-Istat.
(78)
Investigazzjoni tal-antidumping li saret mill-Kummissjoni (18) kkonfermat l-importanza tal-intervent tal-Istat fis-settur speċifiku tal-pajpijiet u t-tubi wkoll, li huma l-materja prima ewlenija użati għall-produzzjoni tar-roti tal-azzar.
(79)
Għalhekk ġie konkluż li s-suq tal-azzar Ċiniż huwa mgħawweġ minħabba intervent sinifikanti mill-Istat.
(80)
Taħt tali ċirkostanzi, l-ebda kumpannija ma kienet f’pożizzjoni li tagħti prova li d-deċiżjonijiet kummerċjali tagħha fir-rigward tax-xiri tal-materja prima mhumiex soġġetti għal interferenza sinifikanti mill-Istat u li l-ispejjeż tal-inputs prinċipali jirriflettu sostanzjalment il-valuri tas-suq. Għalhekk, ma setgħux juru li jissodisfaw il-kriterju 1.
(81)
Dwar l-erba’ kriterji l-oħra, it-tliet produtturi esportaturi Ċiniżi li kooperaw kienu kapaċi juru li jissodisfaw il-bqija tal-kriterji.
(82)
Fid-dawl tas-sejbiet ta’ hawn fuq dwar il-kriterju 1, ġie kkunsidrat, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li t-TES għandu jiġi miċħud għat-tliet grupp ta’ produtturi esportaturi Ċiniżi li kooperaw.
(83)
Il-Kummissjoni żvelat uffiċjalment ir-riżultati tas-sejbiet tat-TES lill-kumpanniji konċernati fir-RPĊ u lill-ilmentatur. Huma kienu mogħtija opportunità wkoll biex iressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u biex jitolbu seduta jekk kien hemm raġunijiet partikolari li għandu jinstemgħu.
1.2. Kummenti mill-partijiet
(84)
Wara l-iżvelar tat-TES, kumpannija waħda argumentat li r-rifjut li tingħata TES kien ibbażat fuq l-industrija tar-roti Ċiniża kollha kemm hi, u mhux fuq bażi ta’ kumpannija individwali. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li għalkemm il-Kummissjoni għamlet valutazzjoni tas-setturi tal-azzar u l-aluminju fiċ-Ċina, hemm rabta ċara bejn is-swieq tal-azzar u tal-aluminju fir-RPĊ u x-xiri ta’ prodotti tal-azzar u tal-aluminju bħala materja prima mill-gruppi li kooperaw.
(85)
Barra minn hekk kien argumentat li l-vantaġġ fl-ispejjeż għall-produtturi tar-roti Ċiniżi fir-rigward tal-azzar u l-aluminju huwa insinifikanti peress li jirrappreżenta biss bejn 1,4 % u 1,75 % meta wieħed iqis li l-aluminju u l-azzar primarji jgħoddu għal 20 %-25 % tal-ispiża tal-produzzjoni tar-roti u li d-differenza fil-prezz bejn prezzijiet LME u dawk SHFE kienet ta’ 7 % matul il-PIR.
(86)
F’dan ir-rigward huwa enfasizzat li fattur prinċipali fl-analiżi huwa l-proporzjon ta’ materja prima fl-ispejjeż tal-produzzjoni (li f’dan il-każ kien sinifikanti peress li jammonta għal mill-inqas 20 %-25 % tal-ispejjeż tal-produzzjoni) u l-fatt li hemm distorsjoni tas-suq tal-materja prima fir-RPĊ. L-impatt kwantitattiv preċiż tad-distorsjoni fl-ispejjeż tal-kumpannija mhux meqjus bħala fattur deċiżiv.
(87)
Barra minn hekk, kien argumentat li f’investigazzjoni oħra l-Kummissjoni analizzat il-prezzijiet tal-materja prima diretta użata fil-produzzjoni tal-prodott konċernat u mhux il-prezz tal-materja prima primarja u, għalhekk, fil-każ attwali, il-Kummissjoni kellha tivvaluta l-interferenza tal-Istat fil-prezzijiet tal-materja prima diretta, jiġifieri l-estrużjoni tal-liga tal-aluminju, pjuttost milli l-aluminju primarju li huwa l-materja prima primarja.
(88)
F’dan ir-rigward huwa nnutat li kull investigazzjoni hija analizzata skont il-merti tagħha. Barra minn hekk, il-fatt li s-suq tal-aluminju primarju huwa kkontrollat mill-Istat jindika li lanqas is-suq tal-prodotti intermedjarji tal-aluminju ma jopera taħt kundizzjonijiet ta’ ekonomija tas-suq, jiġifieri billi jirrispondi għall-provvista u d-domanda. Għaldaqstant l-argument ġie rrifjutat.
(89)
Kien argumentat ukoll li kwalunkwe differenza fil-prezz tal-aluminju primarju bejn is-SHFE u l-LME ma setgħetx twassal għal differenza fil-prezz tal-estrazzjonijiet tal-liga tal-aluminju bejn is-swieq rispettivi, u li jeħtieġ li jitqiesu fatturi bħal fl-effiċjenza tal-produzzjoni, il-kapaċità residwa, u l-kost tal-obbligi ambjentali.
(90)
F’dan ir-rigward, huwa enfasizzat li ma tressqet l-ebda evidenza biex issostni din l-allegazzjoni. Fin-nuqqas ta’ evidenza ta’ sostenn, il-Kummissjoni ma kinitx f’pożizzjoni li tanalizza u tivverifika din l-allegazzjoni, li għalhekk kienet miċħuda.
(91)
Barra minn hekk, ġie argumentat li, billi jiġi injorat il-fatt li hemm għadd ta’ prodotti intermedjarji sussegwenti, il-Kummissjoni injorat il-karatteristiċi u l-fatturi reali għall-ipprezzar tal-prodotti finishing tar-roti. B’mod partikolari, peress li r-roti jinbiegħu direttament lill-konsumatur finali (mhux bħall-aluminju primarju), fatturi oħrajn apparti l-prezz tal-materja prima jiddeterminaw il-prezz tar-roti bħall-karatteristiċi tekniċi speċifiċi tar-rota u d-domanda tal-konsumaturi.
(92)
Madankollu, ma ngħatawx dettalji konkreti dwar dawn il-karatteristiċi u l-fatturi li għandhom jiġu kkunsidrati u għalhekk ma kienx possibbli għall-Kummissjoni li tikkummenta dwarhom.
(93)
Ġie allegat ukoll li l-Kummissjoni għamlet valutazzjoni żbaljata tal-prinċipji li topera taħthom is-SHFE. Kien argumentat li s-CSRC tirregola l-funzjonijiet tas-SHFE bl-istess mod, fost oħrajn, bħall-Autorité des marchés financiers (“AMF”) fi Franza jew il-Financial Services Authority (“FSA”) fir-Renju Unit u li r-rwol tas-CSRC u l-miżuri regolatorji/ta’ superviżjoni tagħha huma konsistenti mal-prinċipji tal-G-20. Bħala konsegwenza l-konklużjonijiet tat-TES li huma bbażati fuq ir-rwol tas-CSRC u l-operat tas-SHFE ma għandhomx mertu.
(94)
Huwa nnutat li l-kumpannija naqset milli tqis il-fatt li filwaqt li l-FSA (19) u l-AMF (20) huma korpi indipendenti mhux governattivi, is-CSRC hija unità fil-livell ta’ ministeru li topera direttament taħt il-Kunsill tal-Istat (21). Il-Kunsill tal-Istat huwa l-ogħla organu eżekuttiv tal-poter tal-Istat, kif ukoll l-ogħla organu tal-amministrazzjoni tal-Istat (22). Dan huwa eżempju ieħor tal-fatt li l-Istat huwa involut attivament fir-regolamentazzjoni fis-suq tal-aluminju fir-RPĊ. F’dak li jirrigwarda l-konformità mal-prinċipji tal-G-20, il-kumpannija pprovdiet sempliċi dikjarazzjoni, mingħajr ma verament spjegat il-prinċipji li qed tirreferi għalihom. L-argument għalhekk ġie miċħud.
(95)
Barra minn dan, kumpannija waħda ma qablitx mal-valutazzjoni tal-Kummissjoni li arbitraġġ bejn il-punt ta’ referiment dinji, il-LME, jew swieq oħra u l-prezzijiet tas-SHFE huwa prattikament impossibbli u li għalhekk is-SHFE tiffunzjona f’iżolament minn swieq oħra dinjin.
(96)
Huwa nnutat li dan jikkontradixxi aċċettazzjoni tal-kumpannija tad-differenza fil-prezz bejn is-SHFE u l-LME matul il-perijodu meta l-prezz tas-SHFE kien ogħla mill-prezzijiet tal-LME bl-argument li matul dak il-perijodu ta’ żmien il-produtturi Ċiniżi ħallsu aktar għall-prodotti tal-aluminju milli ħallsu l-produtturi tal-Unjoni.
(97)
Barra minn hekk, il-kumpannija argumentat li mill-2010 s-SHFE bdiet tippermetti l-konsenja fiżika ta’ aluminju f’imħażen liberi fiż-żona ta’ kummerċ ħieles ta’ Shanghai. Isegwi li din id-dikjarazzjoni ma tikkontradixxix, iżda pjuttost tikkonferma l-valutazzjoni tal-Kummissjoni li l-konsenji fiżiċi jistgħu jsiru biss f’maħżen fir-RPĊ li jkunu approvat mis-SHFE, mhux kif isir fil-kambji internazzjonali, fejn il-konsenja tista’ ssir mad-dinja kollha.
(98)
Kien argumentat ukoll li s-SHFE hija suq tal-futuri u li kuntratti tal-futuri tal-aluminju ilhom jiġu nnegozjati fis-SHFE sa mill-1991 u għalhekk il-valutazzjoni tal-Kummissjoni li fis-SHFE ma jinbigħux derivattivi hija ħażina.
(99)
Verament li s-SHFE hija suq tal-futuri. Madankollu, kuntratti tal-futuri nnegozjati fis-SHFE jiġu saldati permezz ta’ konsenja fiżika. Derivattivi tal-prodotti mingħajr konsenja fiżika, jiġifieri mhux realment eżerċitati imma nnegozjati qabel id-data tal-konsenja tagħhom, huma limitati fir-RPĊ u għalhekk is-SHFE hija sempliċiment pjattaforma għall-iskambji fiżiċi li tiżola s-suq tal-aluminju Ċiniż.
(100)
Kien argumentat ukoll li r-raġunament tal-Kummissjoni dwar l-effetti fuq l-ipprezzar tar-roti tal-VAT/miżuri tat-taxxa u miżuri tal-inventarju marbuta mal-aluminju primarju huma ekonomikament dubjużi u mhux iġġustifikati biżżejjed.
(101)
Madankollu, billi l-kumpannija ma spjegatx liema elementi l-Kummissjoni mhux qed tqis fl-analiżi tagħha, u lanqas ma kompliet tissostanzja dan l-argument, ma kienx possibbli għall-Kummissjoni li tikkummenta.
(102)
Barra minn hekk, kien argumentat li hemm similaritajiet bejn il-politika industrijali fir-RPĊ u l-politiki tal-UE u li l-Kummissjoni ma wrietx li l-politika industrijali fir-RPĊ għandha impatt dirett jew sinifikanti fuq id-deċiżjonijiet tal-input, il-produzzjoni tar-roti jew operat tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi Ċiniżi tar-roti.
(103)
F’dan ir-rigward huwa nnutat li ma kienx speċifikat għal liema politiki tal-UE l-kumpannija kienet qed tirreferi, u għaldaqstant il-Kummissjoni ma tistax tikkummenta dwar din l-allegazzjoni. Barra minn hekk, rigward id-dikjarazzjoni li ma kienx muri li l-politika industrijali tar-RPĊ għandha impatt sinifikanti fuq id-deċiżjonijiet tal-input, il-produzzjoni jew il-bejgħ tal-produtturi esportaturi Ċiniżi tar-roti, huwa nnutat li l-eżistenza ta’ Pjan ta’ 5 snin fis-settur tal-Aluminju fir-RPĊ, id-distorsjonijiet fil-prezz tal-aluminju li jiġi nnegozjat f’Kambju iżolat meta l-aluminju jirrappreżenta 20-25 % tal-ispejjeż totali tal-produzzjoni ta’ rota, jindika rabta ċara bejn il-politika industrijali fir-RPĊ u d-deċiżjonijiet tal-input, il-produzzjoni u l-bejgħ tal-produtturi esportaturi Ċiniżi tar-roti.
(104)
Kien argumentat ukoll li l-Kummissjoni kisret l-iskadenza ta’ tliet xhur speċifikata fir-Regolament bażiku. F’dan ir-rigward ta’ min jinnota li minħabba l-fatt li l-kooperazzjoni mill-esportaturi Ċiniżi kienet baxxa ħafna, il-Kummissjoni għamlet sforz addizzjonali biex tikseb aktar kooperazzjoni billi kkuntattjat għadd kbir ta’ esportaturi addizzjonali li ġew identifikati aktar tard fl-investigazzjoni. B’riżultat ta’ dan, ma kienx possibbli li ssir id-determinazzjoni tat-TES fil-perijodu stipulat. Madankollu, huwa mfakkar li l-Qorti Ġenerali (23) riċentament sabet li determinazzjoni ta’ TES li ma ssirx sal-iskadenza ta’ tliet xhur prevista fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku fiha nnifisha mhijiex biżżejjed biex twassal għal annullament ta’ regolament li jimponi miżuri antidumping. Huwa wkoll innotat li l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku sadanittant ġie emendat bl-effett li l-Kummissjoni għandha tagħmel biss determinazzjonijiet tat-TES fir-rigward tal-kumpanniji inklużi fil-kampjun u li tali determinazzjoni normalment għandha ssir fi żmien seba’ xhur, iżda fi kwalunkwe każ mhux aktar tard minn tmien xhur, wara l-ftuħ tal-investigazzjoni (24). Din l-emenda hija applikabbli għall-investigazzjonijiet ġodda u pendenti kollha, inkluż din. Id-determinazzjonijiet saru fi żmien tmien xhur mid-data tal-ftuħ.
(105)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, l-argument marbut mal-ksur tal-iskadenza ta’ tliet xhur qiegħed jiġi miċħud.
1.3. Talba tal-partijiet
(106)
Parti waħda talbet illi d-dikjarazzjonijiet tat-Trattament ta’ Ekonomija tas-Suq (“TES”) tal-produtturi fir-RPĊ li ma baqgħux jesportaw lejn l-Unjoni għandhom jiġu analizzati wkoll. Ġie allegat li dawk il-produtturi waqfu jesportaw lejn l-Unjoni unikament minħabba d-dazji tal-antidumping fis-seħħ mill-2005.
(107)
F’dan ir-rigward huwa enfasizzat li s-sejbiet fir-rigward tad-dumping u l-ħsara jirrigwardaw il-perijodu tal-investigazzjoni tar-rieżami (“PIR”) stabbilit skont l-Artikolu 6(1) tar-Regolament bażiku. Dan ifisser li d-data miġbura mingħand il-produtturi esportaturi bil-għan li jiġi stabbilit valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni wkoll tirrelata biss u strettament ma’ dak il-perijodu. L-analiżi tat-TES isir fil-kuntest tad-determinazzjoni tal-valur normali tal-produtturi esportaturi fir-RPĊ li mbagħad jiġi mqabbel mal-prezz tal-esportazzjoni matul l-istess perijodu. Jekk produttur ma esportax il-prodott konċernat matul il-PIR, l-ebda prezz tal-esportazzjoni ma jista’ jiġi stabbilit u l-ebda marġni ta’ dumping ma jista’ jiġi kkalkulat. Għalhekk, ma hemmx raġuni biex jiġi eżaminat it-TES ta’ produttur li ma esportax il-prodott konċernat matul il-PIR. Madankollu, huwa mfakkar li l-produtturi esportaturi kollha għandhom il-possibbiltà jitolbu “rieżami interim” biex is-sitwazzjoni tagħhom tiġi riveduta skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku jew, dawk il-produtturi esportaturi li ma esportawx il-prodott konċernat matul il-perijodu tal-investigazzjoni li fuqu kienu bbażati l-miżuri, għandhom il-possibbiltà jitolbu “rieżami għal esportatur ġdid” skont l-Artikolu 11(4) tal-istess Regolament.
(108)
Barra minn hekk, fit-talba tagħha, il-parti semmiet ukoll is-Sentenza Brosmann (25) tal-Qorti u deher li kienet qed timplika li fuq dik il-bażi, produtturi fir-RPĊ għandhom jitħallew jissottomettu formola ta’ dikjarazzjoni tat-TES anki jekk dawn ma esportawx il-prodott konċernat lejn l-Unjoni matul dan il-perijodu ta’ investigazzjoni. Ta’ min jinnota li s-sentenza ma tindirizzax is-sitwazzjoni tad-dikjarazzjonijiet tat-TES minn produtturi esportaturi li ma esportawx matul il-perijodu tal-investigazzjoni u għalhekk mhix rilevanti f’dan il-kuntest.
(109)
Għaldaqstant, din it-talba ma ntlaqatx.
(110)
Kien argumentat ukoll li l-prezzijiet tal-esportazzjoni għall-kumpanniji mingħajr esportazzjonijiet lejn l-Unjoni fil-PIR għandhom jiġu ddeterminati fuq il-bażi tal-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, jiġifieri fuq kwalunkwe bażi raġonevoli oħra.
(111)
F’dan ir-rigward ta’ min jinnota li l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku ma jimplikax pożittivament li għandu jinħadem prezz tal-esportazzjoni għall-produtturi tal-pajjiż konċernat f’każ li dawn ma esportaw l-ebda kwantità lejn l-Unjoni. Għall-kuntrarju, l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku jirreferi għal prezz tal-bejgħ mill-ġdid tal-prodott importat bħala bażi biex jinħadem il-prezz tal-esportazzjoni, u għal aġġustamenti għall-ispejjeż kollha mġarrba bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid, li jimplika li fil-fatt saru importazzjonijiet lejn l-Unjoni. Il-“kwalunkwe bażi raġonevoli” fl-ewwel sentenza ta’ din id-dispożizzjoni tirreferi għal każijiet speċifiċi fejn il-metodoloġiji preċedenti msemmija fiha ma jistgħux jiġu applikati. Dan ma jnaqqasx mill-fatt li l-Artikolu jimplika li matul il-PIR saru importazzjonijiet lejn l-Unjoni.
1.4. Konklużjoni
(112)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, l-ebda grupp Ċiniż li talab TES ma seta’ juri li ssodisfa l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament Bażiku. Għalhekk tqies li t-TES għandu jiġi miċħud għal dawn il-gruppi kollha.
2. Trattament Individwali
(113)
Permezz tar-Regolament (UE) Nru 765/2012 (26), li daħal fis-seħħ fis-6 ta’ Settembru 2012, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill emendaw l-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku. L-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 765/2012 stipula li l-emenda għandha tapplika biss għal investigazzjonijiet miftuħa wara d-dħul fis-seħħ tiegħu. Konsegwentement, billi l-investigazzjoni attwali nfetħet fid-9 ta’ Marzu 2012, l-emenda ma kinitx tapplika għal din l-investigazzjoni.
(114)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, jiġi stabbilit dazju għall-pajjiż kollu, f’każ li jiġi stabbilit, gћal dawk il-pajjiżi li jaqgћu taћt l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku, ћlief gћal dawk il-każijiet fejn il-kumpanniji jkunu kapaċi juru, skont l-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku, li l-prezzijiet u l-kwantitajiet tal-esportazzjonijiet tagћhom kif ukoll il-kundizzjonijiet u t-termini tal-bejgћ huma determinati b’mod ħieles, li r-rati tal-kambju jsiru skont ir-rati tas-suq, u li kwalunkwe interferenza mill-Istat ma tkunx tali li tippermetti ċ-ċirkomvenzjoni tal-miżuri jekk l-esportaturi jingћataw rati differenti ta’ dazju.
(115)
It-tliet gruppi ta’ esportaturi li kooperaw li talbu t-TES talbu wkoll trattament individwali f’każ li ma jingħatawx TES. Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, huwa stabbilit li t-tliet gruppi fir-RPĊ jissodisfaw ir-rekwiżiti kollha għal trattament individwali.
3. Valur normali
3.1. Pajjiż analogu
(116)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali gћall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx it-TES, gћandu jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet domestiċi jew tal-valur normali maħdum f’pajjiż analogu.
(117)
Għal dan il-għan, fl-Avviż tal-ftuħ il-Kummissjoni ssuġġerixxiet il-Messiku, li kien ukoll il-pajjiż analogu użat fl-investigazzjoni preċedenti fil-każ tal-RPĊ.
(118)
Il-partijiet interessati kollha ngħataw l-opportunità jikkummentaw dwar l-għażla tal-pajjiż analogu previst.
(119)
Parti waħda argumentat li l-Messiku ma jirrappreżentax l-aħjar għażla ta’ pajjiż analogu, iżda li t-Tajwan kien għażla aħjar minħabba l-fatt li t-Tajwan huwa produttur ewlieni tar-roti, kellu komunalità akbar mar-RPĊ mill-Messiku u li probabbilment iwassal għal valur normali aktar affidabbli.
(120)
Il-Kummissjoni ppruvat tikseb kooperazzjoni minn 15-il pajjiż, jiġifieri l-Bangladexx, il-Kanada, il-Kambodja, l-Indja, l-Indoneżja, il-Malasja, il-Messiku, in-Norveġja, il-Filippini, is-Sri Lanka, it-Tajwan, it-Tajlandja, it-Tuneżija, it-Turkija u l-Istati Uniti.
(121)
Il-Kummissjoni rċeviet tweġibiet għall-kwestjonarju mingħand tliet produtturi tar-roti Messikani biss, li aċċettaw ukoll verifika tat-tweġibiet tagħhom fuq il-post tagħhom. L-ebda kumpannija oħra minn l-ebda pajjiż ikkuntattjat ma kkooperat. Dawn it-tliet produtturi kellhom bejgħ domestiku li jirrappreżenta aktar minn 30 % tas-suq Messikan, li kien stmat li kien ta’ madwar 1,7 miljun unità fl-2011. Instab li aktar minn 14-il produttur u diversi importaturi kienu joperaw f’ambjent kompetittiv. L-importazzjonijiet tar-roti fl-2011 kienu joriġinaw prinċipalment mir-RPĊ (aktar minn 60 %) u mit-Tajwan (20 %). Dawn l-importazzjonijiet jirrappreżentaw xi 5 % tas-suq domestiku (sors: rapport annwali tal-ANAFABI, l-assoċjazzjoni tal-manufatturi tar-roti).
(122)
Il-profil tas-suq tal-Messiku għall-prodott konċernat, l-għadd ta’ operaturi, il-kompetizzjoni domestika u l-karatteristiċi tal-proċess tal-produzzjoni kkonfermaw li l-Messiku kien għadu pajjiż analogu xieraq. Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, is-suq Messikan jista’ jitqies bħala rappreżentattiv u kompetittiv. Kien konkluż li l-Messiku kien pajjiż analogu xieraq.
3.2. Determinazzjoni tal-valur normali fil-pajjiż analogu
(123)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali ġie stabbilit fuq il-bażi tal-informazzjoni verifikata li waslet mingħand il-produttur fil-pajjiż analogu kif tidher hawn taħt:
(124)
L-investigazzjoni wriet li l-prodott konċernat kien mibjugħ fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku Messikan.
(125)
Aktar minn hekk, ġie analizzat jekk jistax jitqies li qed jinbiegħ fil-proċess normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi għal kull tip ta’ prodott ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgħ bi profitt lil konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku matul il-PIR.
(126)
Meta l-volum tal-bejgħ ta’ tip ta’ prodott, mibjugħ bi prezz tal-bejgħ nett daqs jew iktar mill-ispiża kalkulata tal-produzzjoni, irrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum tal-bejgħ totali ta’ dak it-tip, u fejn il-prezz medju ppeżat ta’ dak it-tip kien daqs jew iktar mill-ispiża tal-produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku reali. Dan il-prezz ġie kkalkulat bħala l-medja ppeżata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu ta’ dan it-tip matul il-PIR, irrispettivament minn jekk il-bejgħ kienx bi profitt jew le.
(127)
Meta l-volum ta’ bejgħ bi profitt ta’ tip ta’ prodott irrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum totali ta’ bejgħ ta’ dan it-tip, jew meta l-prezz medju ppeżat ta’ dan it-tip kien inqas mill-ispiża tal-produzzjoni, il-valur normali ġie bbażat fuq il-prezz domestiku reali, kalkulat bħala medja ppeżata ta’ bejgħ bi profitt ta’ dak it-tip biss.
(128)
Barra minn hekk, l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda tip ta’ prodott fejn ma sar l-ebda bejgħ bi profitt.
4. Prezz tal-esportazzjoni
(129)
Fil-każijiet kollha fejn il-prodott konċernat kien esportat lil konsumaturi indipendenti fl-Unjoni, il-prezz tal-esportazzjoni kien stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, jiġifieri fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni realment imħallsa jew pagabbli.
(130)
F’każijiet fejn il-bejgħ sar permezz ta’ importatur jew negozjant relatat, il-prezzijiet tal-esportazzjoni nħaddmu skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku fuq il-bażi tal-prezzijiet ta’ bejgħ mill-ġdid ta’ dak l-importatur relatat lill-ewwel konsumaturi indipendenti fl-Unjoni. Twettqu aġġustamenti għall-ispejjeż kollha mġarrba bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid inkluż il-bejgħ, l-infiq ġenerali u amministrattivi u l-profitt. Fir-rigward tal-marġini ta’ profit, intuża l-profitt realizzat minn importatur/negozjant mhux relatat tal-prodott konċernat peress li l-profitt reali tal-importatur/negozjant relatat ma tqiesx affidabbli minħabba r-relazzjoni bejn il-produttur esportatur u l-importatur/negozjant relatat.
(131)
Kif imsemmi fil-premessi (63) u (64), Giant China rrifjutat li tipprovdi lis-servizzi tal-Kummissjoni bl-informazzjoni meħtieġa dwar l-istruttura tal-grupp u informazzjoni essenzjali dwar il-produzzjoni, il-volum tal-bejgħ u l-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-prodott konċernat lejn l-Unjoni fil-PIR tal-parti tal-kumpannija Jinshan Development and Construction Ltd group (‘Jinshan Group’) involuta fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott konċernat fir-RPĊ u konsegwentement, l-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku kien applikat fir-rigward tal-prezz tal-esportazzjoni.
(132)
Giant China kontestati l-applikazzjoni tal-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku kemm fir-rigward tar-rifjut tal-TES kif ukoll tal-applikazzjoni tal-fatti disponibbli għall-kalkoli tal-prezz tal-esportazzjoni. Argumenta li l-informazzjoni mitluba mill-Kummissjoni ma kinitx meħtieġa għall-kalkolu tal-marġini tad-dumping. F’dan ir-rigward, Giant China argumentat li l-informazzjoni mitluba mill-Jinshan Group li jinsab fir-RPĊ ma kinitx pertinenti għall-valutazzjoni tat-TES jew għall-kalkoli tal-prezz tal-esportazzjoni peress li kien relatat ma’ Giant China u l-kumpanniji relatati magħha (“Giant Group”) b’mod tassew indirett.
(133)
Madankollu, l-investigazzjoni konfermat li waħda mis-sussidjarji tal-Giant Group, ipproduċiet u esportat attivament il-prodott konċernat lejn l-Unjoni matul parti mill-PIR, jiġifieri Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd (“GP”), kienet relatata, permess ta’ ishma komuni, rabtiet strutturali u l-maniġment mal-Jinshan Group u li dan il-grupp kien involut fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott konċernat. Fin-nuqqas ta’ tweġiba għall-formola tat-talba tat-TES u għall-kwestjonarju tal-antidumping mill-parti tal-kumpanniji tal-Jinshan Group li kienu involuti fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott konċernat fir-RPĊ, ma setax jiġi vvalutat sa liema punt il-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott konċernat tal-Jinshan Group kellu impatt fuq id-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni fir-rigward tal-GP u bħala konsegwenza għal Giant bħala grupp sħiħ. Barra minn hekk ma setax jiġi investigat jekk il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku kinux issodisfati. Fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni f’dan ir-rigward, l-argumenti ta’ Giant China kellhom jiġu miċħuda.
(134)
Barra minn hekk, Giant China argumentat li ma hemmx bżonn li titqies l-informazzjoni dwar il-prezz relatata ma’ produtturi esportaturi oħra meta jiġi kkalkulat il-marġini individwali ta’ produttur esportatur sakemm Giant Group u Jinshan Group ma jiffurmawx entità waħda minħabba rabtiet eżistenti finanzjarji, kummerċjali u ta’ maniġment.
(135)
L-evidenza fil-fajl tappoġġja s-sejba li GP u Jinshan Group huma relatati u għandhom rabtiet mill-qrib fl-ishma, fl-istruttura u ta’ maniġment. Fin-nuqqas ta’ informazzjoni kompluta dwar il-partijiet kollha relatati ma’ GP, b’mod partikolari dwar produtturi esportaturi tar-roti Ċiniżi li huma sussidjarji ta’ Jinshan Group, huwa impossibbli li jitwettqu kalkoli sħaħ u affidabbli tal-prezz tal-esportazzjoni u għalhekk li jiġi stabbiliti marġini individwali għal GP u bħala konsegwenza għal Giant Group kollu kemm hu.
(136)
Ġie argumentat ukoll li l-informazzjoni mitluba qiegħdet piż mhux raġonevoli fuq Giant China u li din għamlet ħilitha kollha fl-investigazzjoni. F’dan ir-rigward għandu jiġi nnotat li l-ebda evidenza ma ġiet sottomessa, ħlief kummenti għall-iżvelar definittiv, li turi li Giant China għamlet xi sforzi biex tinġabar l-informazzjoni mitluba fil-formola tat-talba għat-TES u għall-kwestjonarju tal-antidumping għall-parti tal-kumpanniji ta’ Jinshan Group, involuti fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott konċernat. Matul l-investigazzjoni Giant China argumentat li ma kienx hemm bżonn tipprovdi l-informazzjoni mitluba iżda ma argumentatx li l-ksib ta’ din l-informazzjoni kien piż mhux raġonevoli. Giant China ressqet evidenza tal-isforzi allegati biss wara l-iżvelar finali, fi stadju fejn dik l-informazzjoni ma kinitx verifikabbli. Għalhekk ma setgħetx titqies aktar.
(137)
Giant China argumentat li fi kwalunkwe każ ma kienx hemm riskju ta’ ċirkomvenzjoni ta’ xi miżuri tal-antidumping potenzjali billi, pereżempju, il-produzzjoni tiġi spostata bejn iż-żewġ gruppi għax GP, l-unika rabta bejn iż-żewġ gruppi, waqqfet l-operazzjonijiet kollha f’Settembru 2011. F’dan ir-rigward, wieħed għandu jinnota li fi tmiem il-PIR, GP kienet għadha teżisti bħala entità kif konfermat ukoll minn Giant China. Għaldaqstant, l-attività ta’ produzzjoni setgħet terġa’ tibda fi kwalunkwe mument fil-ġejjieni u l-fatt li GP allegatament waqqfet l-operazzjonijiet kollha f’Settembru 2011 mhuwiex rilevanti. Barra minn hekk, Giant China argumentat li r-riskju ta’ ċirkomvenzjoni seta’ jiġi indirizzat b’mod differenti jiġifieri bil-klawżola ta’ monitoraġġ imsemmi fil-premessi (276) u (277) iktar ‘l isfel. F’dan ir-rigward, għandu jiġi nnotat li l-klawżola ta’ monitoraġġ tapplika biss għal kumpanniji mhux relatati, b’hekk ir-riskji involuti mhumiex ta’ natura simili u ma setgħux jiġu applikati l-istess rimedji.
(138)
Barra minn hekk, Giant China argumentat li kien messu sar l-kontroll fuq il-post fil-bini ta’ GP fir-RPĊ sabiex jiġu kkontrollati l-attivitajiet ta’ produzzjoni u bejgħ ta’ GP wara ta’ Settembru 2011. F’dan ir-rigward, għandu jiġi nnutat li ma kienx meqjus rilevanti jekk GP waqqfietx l-attivitajiet tagħha wara Settembru 2011. Tabilħaqq, anki jekk dan kien il-każ, GP setgħet reġgħet bdiet il-produzzjoni tar-roti u l-attivitajiet ta’ bejgħ tagħha f’kwalunkwe ħin u kontroll fuq il-post ma kienx ser inaqqas dan ir-riskju.
(139)
Barra minn hekk, Giant China sottomettiet xi evidenza li turi li l-ishma ta’ Gaint Group f’GP nbiegħu fit-30 ta’ Marzu 2013. Madankollu, għandu jiġi nnutat li din it-tranżazzjoni seħħet wara l-PIR u flimkien mal-istadju avvanzat tal-investigazzjoni, din l-informazzjoni ma tistax tiġi vverifikata u lanqas mhi pertinenti fil-qafas ta’ din l-investigazzjoni. F’dan ir-rigward, jekk Giant titlob rieżami tas-sitwazzjoni tagħha wara l-bejgħ tal-ishma, dan jista’ jiġi kkunsidrat fiż-żmien dovut skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku.
(140)
Fl-istess sottomissjoni Giant China pprovduti kjarifiki oħra għall-valutazzjoni tal-Kummissjoni li tiġġustifika l-applikazzjoni tal-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku. Madankollu, ma kinux tali li jbiddlu l-valutazzjoni inizjali tal-Kummissjoni.
(141)
Għalhekk, is-sejbiet li jikkonċernaw l-applikazzjoni tal-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku f’dak li għandu x’jaqsam ma’ Gaint Group huma kkonfermati.
5. Paragun
(142)
Il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tqabblu fuq bażi ex-works. Sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-paragunabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti, fejn kien xieraq, għal taxxi indiretti, skontijiet, livell ta’ kummerċ, trasport, assigurazzjoni, spejjeż tal-maniġġ u anċillari, ippakkjar, kreditu, imposti u kummissjonijiet bankarji fil-każijiet kollha fejn instab li kienu raġonevoli, preċiżi u sostnuti b’evidenza.
6. Marġini ta’ dumping
6.1. Għall-produtturi esportaturi li kooperaw
(143)
Għat-tliet kumpanniji li kooperaw, il-marġinijiet tad-dumping ġew stabbiliti billi tqabbel il-valur normali medju ppeżat stabbilit għall-produtturi Messikani li kooperaw mal-prezz tal-esportazzjoni medju ppeżat ta’ kull kumpannija lejn l-Unjoni, kif previst fl-Artikolu 2(11) u 2(12) tar-Regolament bażiku.
(144)
Il-marġinijiet tad-dumping, espressi bћala perċentwali tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma:
Kumpannija
Marġini ta’ dumping
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
20,9 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
6.2. Gћall-produtturi esportaturi l-oћra kollha
(145)
Jekk wieħed iqis li l-kooperazzjoni mir-RPĊ kienet baxxa ħafna kif intqal fil-premessi (22) u (24), is-sejbiet għall-kumpanniji li kooperaw ma jistgħux jitqiesu rappreżentattivi għall-pajjiż. Għalhekk, il-marġini tad-dumping għall-pajjiż kollu applikabbli għall-produtturi esportaturi l-oħra kollha fir-RPĊ ma jistax jiġi revedut.
(146)
Għaldaqstant, il-marġini tad-dumping għall-pajjiż qiegħda b’dan tiżamm l-istess kif stabbilit mir-Regolament (KE) Nru 1095/2005, jiġifieri 48,5 %.
D. DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
Produzzjoni tal-Unjoni u industrija tal-Unjoni
(147)
Il-prodott simili huwa stmat li jiġi mmanifatturat minn madwar 380 produttur magħruf fl-Unjoni. Barra minn hekk, ippreżentaw ruħhom sitt assoċjazzjonijiet nazzjonali tal-produtturi tal-Unjoni.
(148)
Intużat l-informazzjoni disponibbli kollha, inkluża data miġbura mill-produtturi tal-Unjoni u l-assoċjazzjonijiet nazzjonali, kif ukoll l-istatistika tal-produzzjoni disponibbli għand il-Kummissjoni biex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali fil-Unjoni, li ammontat għal madwar 11-il miljun rota fil-PIR.
(149)
Il-produtturi tal-Unjoni li jgħoddu għall-produzzjoni totali tal-Unjoni jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikoli 4(1) u 5(4) tar-Regolament bażiku u minn hawn ‘il quddiem se jissejħu “l-industrija tal-Unjoni”.
(150)
Kif indikat hawn fuq, minħabba l-għadd kbir ta’ produtturi tal-Unjoni li kooperaw intgħażel kampjun ta’ tmien produtturi mill-Unjoni, li jirrappreżenta madwar 25 % tal-produzzjoni u l-bejgħ totali tal-industrija tal-Unjoni tal-prodott simili fil-PIR. Il-produtturi kollha fil-kampjun tal-Unjoni kienu jibbenefikaw mill-iskema ta’ eżenzjoni deskritta fil-premessa (1) aktar ‘il fuq.
E. SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Konsum tal-Unjoni
(151)
Il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni ġie vvalutat abbażi tad-data miġbura mill-produtturi fit-tweġibatal-formoli tat-teħid tal-kampjun u d-data miġbura mid-diversi assoċjazzjonijiet tal-produtturi tar-roti fl-Unjoni.
(152)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-bejgħ tal-industrija kollha tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, kif stmat fil-premessa (151), flimkien mal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kollha, kif rappurtat mill-Eurostat.
(153)
Il-konsum totali tal-Unjoni naqas minn 22 459 062 unità fl-2008 għal 20 116 602 unità fil-PIR, jiġifieri b’10 % matul il-perijodu kunsidrat. Dan huwa prinċipalment riżultat ta’ tnaqqis ta’ 8 % bejn l-2008 u l-2009, filwaqt li wara dan il-konsum baqa’ stabbli u naqas biss bi ftit fil-PIR (bi 2 %). Fl-2009, is-suq kien partikolarment influwenzat mill-impatt tal-kriżi ekonomika u baqa’ ma rkuprax. Tnaqqis ulterjuri fl-2011 kien prinċipalment ikkawżat mill-fatt li fil-klima ekonomika attwali l-infiq tal-konsumaturi baqa’ kawt.
Tabella 1
Konsum
2008
2009
2010
2011
Volum (unitajiet)
+
Importazzjoni totali
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+
Produzzjoni tal-Unjoni mibjugħa fis-suq tal-Unjoni
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
=
Konsum
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Indiċi (2008 = 100)
100
92
92
90
Sors:
Eurostat, tweġibiet għall-kwestjonarji
2. Importazzjonijiet mir-RPĊ
2.1. Il-volumi ta’ importazzjonijiet iddampjati u s-sehem tas-suq tar-roti li joriġinaw mir-RPĊ
(154)
Il-volum ta’ importazzjonijiet tal-prodott konċernat li joriġina fir-RPĊ ġie stabbilit abbażi tal-informazzjoni statistika pprovduta mill-Eurostat. Il-volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ naqas drastikament bejn l-2008 u l-2009 minn 941 522 unità għal 597 339 unità rispettivament, jiġifieri bi 37 %. Fl-2010 l-importazzjonijiet kienu qegħdin jiżdiedu, iżda fil-PIR reġgħu naqsu fejn laħqu 581 459 unità. It-tnaqqis sinifikanti fl-importazzjonijiet Ċiniżi jikkoinċidi mal-kriżi ekonomika u minn dak iż-żmien baqa’ ma rkuprax. Kumplessivament, l-importazzjonijiet Ċiniżi naqsu bi 38 % matul il-perijodu kunsidrat.
(155)
Is-sehem Ċiniż mis-suq għalhekk naqas minn 4,2 % fl-2008 għal 2,9 % fil-PIR. It-tnaqqis fis-sehem mis-suq kien parzjalment paċut bit-tnaqqis tal-konsum fl-Unjoni.
(156)
Madankollu, għandu jiġi enfasizzat li s-sehem relattivament baxx u li għadu qed jonqos mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi irid jitqies fil-kuntest tas-sejbiet fl-investigazzjoni ta’ kontra ċ-ċirkomvenzjoni parallela fis-seħħ imsemmija fil-premessi (14) u (15) (ara l-premessi (223) u (224)).
Tabella 2
Importazzjonijiet mir-RPĊ
2008
2009
2010
RIP
Volum ta’ importazzjonijiet mill-pajjiż konċernat (unitajiet)
941 522
597 339
627 120
581 459
Indiċi (2008 = 100)
100
63
67
62
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż konċernat (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Sors:
Eurostat
3. Prezzijiet tal-importazzjonijiet konċernati
3.1. Evoluzzjoni tal-prezzijiet
(157)
Kif ġie stabbilit fir-Regolament (KE) Nru 1095/2005, id-data tal-Eurostat setgħet tintuża biss sa ċertu punt biex ikunu stabbiliti x-xejriet tal-prezz tal-importazzjonijiet iddampjati għall-perijodu bejn l-2008 u l-PIR għar-raġunijiet li ġejjin:
(158)
Il-prezzijiet tal-importazzjoni bbażati fuq id-data tal-Eurostat ma jikkunsidrawx it-tipi varji tal-prodott u d-differenzi sostanzjali tal-prezzijiet fost it-tipi varji tal-prodott konċernat. Il-prezzijiet medji għal kull pajjiż huma influwenzati sewwa mit-taħlita tal-prodott ta’ kull pajjiż. Barra minn dan, meta jsir tqabbil mudell b’mudell tal-importazzjonijiet minn esportaturi li kooperaw, jinstab li jeżistu differenzi sostanzjali fil-prezz li jiddependu fuq il-komponenti tar-roti anke fl-istess tipi u mudelli tal-istess prodott. Għalhekk, il-prezzijiet misjuba fl-Eurostat xorta waħda mhumiex konklużivi għall-fini ta’ din l-investigazzjoni. Il-prezzijiet tal-importazzjoni tal-Eurostat għall-RPĊ, minn hawn ‘il quddiem indikati b’indiċi, jistgħu jservu biss ta’ indikatur tax-xejriet tal-prezzijiet iżda mhumiex utli meta jitqabblu l-prezzijiet tal-bejgħ bejn diversi pajjiżi u l-Unjoni.
(159)
Skont id-data tal-Eurostat, il-medja ppeżata tal-prezzijiet ta’ importazzjoni, minn issa ‘l quddiem indikati b’indiċi, mir-RPĊ żdiedet b’mod sinifikanti matul il-perijodu meqjus kif jidher fit-Tabella 3. Madankollu, mingħajr ma jkun magħruf it-tip ta’ roti li kienu importati mir-RPĊ u jekk kienx hemm kwalunkwe bidla fit-taħlita tal-prodott minn sena għall-oħra, ma tista’ ssir l-ebda konklużjoni.
Tabella 3
Prezz tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
2008
2009
2010
RIP
Prezz tal-Importazzjonijiet mir-RPĊ
Indiċi (2008 = 100)
100
173
217
214
Sors:
Eurostat
3.2. Twaqqigħ tal-prezz
(160)
It-twaqqigħ tal-prezzijiet tal-produtturi esportaturi li kooperaw li nstabu li qed iwettqu dumping ġie kkalkulat fuq il-bażi tal-prezz reali verifikat tal-esportazzjoni tagħhom (CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni), kemm bid-dazju tal-antidumping kif ukoll mingħajru. Il-prezzijiet rilevanti tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kienu dawk għall-konsumaturi indipendenti fl-Unjoni, aġġustati fejn meħtieġ għal-livell ex-works. Matul il-PIR, abbażi tat-tipi differenti tal-prodott definiti fil-kwestjonarju, instab twaqqigħ għal wieħed biss mill-produtturi esportaturi li ammonta għal 61 % mingħajr id-dazju tal-antidumping u għal 44 % bid-dazju tal-antidumping.
(161)
Minħabba li l-kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi Ċiniżi kienet baxxa ħafna u s-sejbiet għall-kumpanniji li kkooperaw ma setgħux jitqiesu bħala rappreżentattivi għall-pajjiż, kif ukoll il-fatt li l-prezz medju tal-Eurostat ma setax jitqies konklussiv, kien ikkunsidrat li l-livelli ta’ twaqqigħ fil-prezz kif stabbilit matul l-aħħar rieżami tal-iskadenza mwettaq mir-Regolament (KE) Nru 1095/2005 imsemmi fil-premessa għandu jitqies bħala referenza meta jiġi stabbilit it-twaqqigħ għall-pajjiż kollu għar-RPĊ, billi ma kinitx disponibbli informazzjoni affidabbli oħra, jiġifieri 53 % wara t-tnaqqis tad-dazju tal-antidumping u 39 % bid-dazju.
4. Sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(162)
Kif indikat fil-premessi (8), (9), u (10), din l-investigazzjoni analizzat jekk kienx hemm tibdil fis-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni li jiġġustifika l-ħtieġa li jiġu vvalutati mill-ġdid is-sejbiet tal-ħsara tar-rieżami interim li jemenda. L-investigazzjoni konfermat li: (i) Minħabba x-xejra globali, il-produzzjoni tar-roti fl-Unjoni tikkonsisti primarjament f’xogħol intensiv ta’ mmuntar ta’ komponenti tar-roti li huma ddisinjati skont l-ispeċifikazzjonijiet tal-konsumaturi u mixtrija minn postijiet differenti. (ii) Sabiex jitnaqqsu l-ispejjeż tal-produzzjoni l-investigazzjoni wriet sforz kontinwu mill-industrija tal-Unjoni li tawtomatizza u tirrazzjonalizza l-proċess tal-immuntar. Barra minn hekk, xi produtturi tal-Unjoni bbenefikaw minn kost tax-xogħol relattivament orħos fiċ-Ċentru u l-Lvant tal-Ewropa meta mqabbel mal-perijodu ta’ investigazzjoni tar-rieżami interim li jemenda. L-istatistika tal-produzzjoni disponibbli għall-Kummissjoni tikkonferma din ix-xejra. (iii) L-investigazzjoni konfermat il-preferenza għal-liga tal-aluminju bħala materja prima, filwaqt li l-azzar baqa’ l-materja prima ewlenija għall-mudelli fin-naħa t’isfel tal-ispettru u għar-roti tat-tfal. Fid-dawl ta’ dawn il-bidliet is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni ġiet eżaminata kif deskritt hawn taħt.
(163)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċi rilevanti kollha li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(164)
Għall-fini tal-analiżi tal-ħsara, l-indikaturi tal-ħsara ġew stabbiliti kif ġej:
-
indikaturi makroekonomiċi (produzzjoni, kapaċità ta’ produzzjoni, użu tal-kapaċita, volum ta’ bejgħ, sehem mis-suq, impjiegi, produttività, tkabbir, daqs tal-marġini tad-dumping u rkupru mill-effetti tad-dumping tal-passat) ġew ivvalutati fuq il-livell tal-produzzjoni sħiħa fl-Unjoni għall-produtturi kollha tal-Unjoni, fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura mill-assoċjazzjonijiet nazzjonali tal-produtturi tal-Unjoni u produtturi individwali tal-Unjoni. Dawn il-fatturi ġew kontrovverifikati, meta possibbli, mal-informazzjoni kumplessiva pprovduta mill-istatistika uffiċjali rilevanti.
-
indikaturi mikroekonomiċi (stokkijiet, prezz tal-bejgћ tal-unità, kost tal-produzzjoni, fluss tal-flus, profitabbiltà, redditu fuq l-investimenti, kapaċità ta’ ġbir ta’ kapital, investimenti u pagi) ġew ivvalutati għall-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fuq il-bażi tal-informazzjoni li ssottomettew.
Indikaturi makroekonomiċi
(a) Produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(165)
Matul il-perijodu kunsidrat, il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset kontinwament u b’pass aktar mgħaġġel mill-konsum tal-Unjoni kif muri aktar ‘il fuq fit-tabella nru 1 fil-premessa (153). Għalhekk, il-produzzjoni naqset minn 13 541 244 unità fl-2008 għal 11 026 646 unità fil-PIR, li jirrifletti tnaqqis ta’ 19 %.
Tabella 4
Produzzjoni totali tal-Unjoni
2008
2009
2010
RIP
Volum (unitajiet)
Produzzjoni
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Indiċi (2008 = 100)
100
94
86
81
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, statistika uffiċjali rilevanti
(166)
Il-kapaċità tal-produzzjoni naqset b’5 % bejn l-2008 u l-PIR, li paċa parzjalment l-impatt tat-tnaqqis ta’ 19 % tal-produzzjoni fuq ir-rata tal-użu tal-kapaċità. Din tal-aħħar naqset b’14-il punt perċentwali matul l-istess perijodu, u laħqet 74 % fil-PIR.
Tabella 5
Kapaċità tal-produzzjoni u użu tal-kapaċità
2008
2009
2010
RIP
Volum (unitajiet)
Kapaċità ta’ produzzjoni
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Indiċi (2008 = 100)
100
99
96
95
Użu tal-kapaċità (%)
86
82
77
74
Indiċi (2008 = 100)
100
95
90
86
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, statistika uffiċjali rilevanti
(b) Volum tal-bejgħ
(167)
Kumplessivament, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni naqas b’mod simili bħall-konsum fl-Unjoni, bi tnaqqis ta’ 9 % matul il-perijodu kunsidrat, minn 12 441 446 unità fl-2008 għal 11 276 240 unità fil-PIR. Bejn l-2009 u l-2010 madankollu, il-bejgħ kompla jonqos filwaqt li l-konsum baqa’ stabbli, u dan ġie rifless fit-telf mis-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni fl-2010 kif jidher hawn taħt fit-Tabella 7 fil-premessa (168) aktar ‘l isfel. Fil-PIR il-volumi tal-bejgħ reġgħu żdiedu imma ma laħqux il-livell tagħhom tal-2008.
Tabella 6
Bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni
2008
2009
2010
RIP
Volum (unitajiet)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Indiċi (2008 = 100)
100
93
88
91
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, statistika uffiċjali rilevanti
(c) Sehem mis-suq
(168)
Is-sehem mis-suq li kellha l-industrija tal-Unjoni żdied minn 55,4 % fl-2008 għal 56,1 % fil-PIR, jiġifieri żieda ta’ 0,7 punti perċentwali matul il-PIR. Dan it-titjib żgħir ta’ 0,7 punti perċentwali matul il-perijodu kunsidrat inkluda tnaqqis sinifikanti minn 56,4 % fl-2009 għal 52,9 % fl-2010. Iż-żieda kumplessiva tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni, fl-isfond ta’ volumi tal-bejgħ li qed jonqsu (ara l-premessa (167)), tista’ tiġi spjegata mit-tnaqqis kumplessiv fil-konsum (ara l-premessa (153)).
Tabella 7
Sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni
2008
2009
2010
RIP
Sehem mis-suq tal-Unjoni (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Indiċi (2008 = 100)
100
102
96
101
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, statistika uffiċjali rilevanti
(d) Impjiegi u produttività
(169)
L-impjiegi diretti naqsu bi 17 %, minn 14 197 impjegat fl-2008 għal 11 783 matul il-PIR. Dan it-tnaqqis segwa t-tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni.
(170)
Kumplessivament, il-produzzjoni naqset bi 2 % matul il-perijodu kunsidrat. It-tnaqqis fil-produzzjoni bejn l-2008 u l-2009 flimkien mal-impjiegi kostanti matul l-istess perijodu kkawża tnaqqis fil-produttività bejn l-2008 u l-2009. Dan kien segwit b’żieda fil-produttività bejn l-2009 u l-2010, li tista’ tiġi spjegata mir-ristrutturar tal-industrija u l-investimenti fi proċessi tal-produzzjoni aktar effiċjenti matul l-istess perijodu. Aktar tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni fil-PIR flimkien ma’ tnaqqis inqas sostanzjali fl-impjiegi rriżulta fi tnaqqis ieħor fil-produttività fil-PIR.
Tabella 8
Impjieg u produttività totali tal-Unjoni
2008
2009
2010
RIP
Għadd ta’ impjegati
14 197
14 147
12 067
11 783
Indiċi (2008 = 100)
100
100
85
83
Produttività (unitajiet/sena)
954
903
968
936
Indiċi (2008 = 100)
100
95
102
98
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, statistika uffiċjali rilevanti
(e) Tkabbir
(171)
Matul il-perijodu kunsidrat il-konsum naqas b’10 %. Is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni baqa’ relattivament kostanti (b’żieda żgħira biss, jiġifieri bi + 0,7 punti perċentwali matul il-perijodu kunsidrat kif jidher fil-premessa (168)). It-tnaqqis fis-sehem mis-suq tal-Unjoni jindika li l-produtturi tal-Unjoni ma kellhom l-opportunità jibbenefikaw mill-ebda tkabbir.
(f) Daqs tal-marġni tad-dumping
(172)
Id-dumping mir-RPĊ kompla matul il-PIR kif spjegat fil-premessi (143) sa (145). Minħabba l-kapaċità żejda kbira fir-RPĊ (ara l-premessa (203)) u ċ-ċirkomvenzjoni li ġiet stabbilita (ara l-premessi (223) u (224)), l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġini reali tad-dumping ma jistax jitqies li hu negliġibbli.
(g) Irkupru minn dumping fil-passat
(173)
Ġie analizzat jekk l-industrija tal-Unjoni rkupratx mill-effetti ta’ dumping fil-passat. Ġie konkluż li l-irkupru mistenni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti tad-dumping fl-imgħoddi ma seħħx kif jidher, b’mod partikolari, mill-profittabbiltà persistentement baxxa u t-tnaqqis fl-użu tal-kapaċità. L-irkupru tal-industrija tal-Unjoni ġie wkoll imfixkel minn prassi ta’ ċirkomvenzjoni li ġew stabbiliti (ara l-premessa (223) u (224)).
Indikaturi mikroekonomiċi
(h) Stokkijiet
(174)
L-istokkijiet tar-roti għall-produtturi tal-Unjoni kienu ta’ 517 977 unità sa tmiem il-PIR, ġeneralment stabbli f’relazzjoni mal-livell tagħhom fl-2008 minkejja tnaqqis ta’ 25 % bejn l-2008 u l-2009.
(175)
Xi produtturi tal-Unjoni kellhom livelli ta’ stokkijiet limitati ħafna minħabba li kienu qed ibigħu l-produzzjoni kollha tagħhom lil kumpanniji relatati fil-grupp rispettiv tagħhom. Barra minn hekk, instab li l-produtturi tal-Unjoni jipproduċu l-aktar fuq ordnijiet tal-konsumaturi. L-iżvilupp tal-istokkijiet matul il-perijodu kunsidrat kien mgħawweġ minn dawn il-fatturi kollha u għalhekk dan l-indikatur ma jistax jitqies li huwa affidabbli.
Tabella 9
Stokkijiet
2008
2009
2010
RIP
Volum (unitajiet)
Stokkijiet tal-għeluq
519 832
390 398
522 779
517 977
Indiċi (2008 = 100)
100
75
101
100
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(i) Prezzijiet tal-bejgħ u spejjeż
(176)
Il-medja tal-prezz tal-bejgħ ex-works fl-Unjoni baqgħet stabbli matul il-perijodu kunsidrat minkejja żieda ta’ 3 % bejn l-2008 u l-2009. Il-prezz tal-bejgħ fil-PIR reġa’ naqas għal-livell tal-2008.
Tabella 10
Prezz tal-bejgћ ta’ unità fl-Unjoni
2008
2009
2010
RIP
Prezz tal-bejgħ ta’ unità fl-UE (EUR)
144
149
146
144
Indiċi (2008 = 100)
100
103
102
100
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(177)
L-ispejjeż tal-produzzjoni ġew ikkalkolati abbażi tal-medja ppeżata tat-tipi kollha tal-prodott simili prodott mill-produtturi fl-Unjoni. Il-kost tal-produzzjoni żdiedet ftit bi 2 % matul il-perijodu meqjus kif jidher fit-Tabella 11 iktar ‘l isfel.
Tabella 11
Spiża tal-produzzjoni ta’ unità
2008
2009
2010
RIP
Spiża tal-produzzjoni ta’ unità (EUR kull unità)
141
147
146
145
Indiċi (2008 = 100)
100
104
103
102
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(j) Profittabbiltà
(178)
Il-livelli ta’ profittabbiltà kienu stabbiliti fuq il-bażi tal-bejgħ lil konsumaturi mhux relatati. L-industrija tal-Unjoni kienet kważi f’sitwazzjoni ta’ punt ta’ ekwilibriju bejn l-2010 u l-PIR. Kumplessivament, il-profitabbiltà ddeterjorat matul il-perijodu kkunsidrat, u wriet tnaqqis minn 1,9 % fl-2008 għal -0,1 % fil-PIR.
Tabella 12
Profittabbiltà
2008
2009
2010
RIP
Profittabbiltà tal-bejgħ fl-Unjoni (%)
1,9
1,6
0,3
-0,1
Indiċi (2008 = 100)
100
100
98
98
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(k) Investimenti u redditu fuq l-investiment
(179)
L-investimenti żdiedu b’mod sinifikanti b’16 % matul il-perijodu kunsidrat, minn EUR 7 952 150 fl-2008 għal EUR 9 263 184 matul il-PIR. Dan jirrifletti l-isforzi kontinwi tal-industrija tal-Unjoni biex iżżid l-effiċjenza tal-proċess tal-produzzjoni u tibqa’ kompetittiva.
(180)
Ir-redditu fuq l-investiment segwa xejra simili bħal dik tal-profitabbiltà. Fl-2008 ir-redditu mill-investiment kien pożittiv (14 %) iżda naqas għal -1 % matul il-PIR.
Tabella 13
Investimenti u Redditu mill-Investiment
2008
2009
2010
RIP
Investimenti (EUR 000)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Indiċi (2008 = 100)
100
118
243
116
Redditu mill-investiment (%)
14
11
2
-1
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(l) Fluss tal-flus u l-kapaċità ta’ ġbir ta’ kapital
(181)
Il-fluss tal-flus segwa żvilupp simili bħall-profitabbiltà iżda baqa’ pożittiv matul il-perijodu kunsidrat. Jinsab espress fit-Tabella 14 aktar ‘l isfel bħala perċentwali tal-fatturat.
(182)
Il-produtturi tal-Unjoni li kienu parti minn gruppi ikbar biss ma rrappurtaw l-ebda problemi partikolari biex jiġbru kapital. Il-produtturi tal-Unjoni li ma kinux parti minn gruppi ikbar irrapportaw pressjoni akbar fuq is-sitwazzjoni tal-flus tagħhom marbuta mal-profittabbiltà baxxa u d-deterjorament tat-termini kummerċjali kemm tal-fornituri kif ukoll tal-konsumaturi. Il-kapaċità li jinġabar kapital kienet kompromessa aktar mir-riluttanza tal-banek li jiffinanzjaw is-suq tar-roti fil-klima ekonomika attwali.
Tabella 14
Fluss tal-flus
2008
2009
2010
RIP
Fluss tal-flus (%)
3,2
3,1
1,8
1,3
Indiċi (2008 = 100)
100
97
99
98
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(m) Pagi
(183)
Matul il-perijodu kunsidrat, l-ispiża tal-pagi għal kull impjegat baqgħet ġeneralment stabbli, b’żieda biss fl-2009. Dan huwa dovut l-aktar għall-impatt tat-tnaqqis tal-persunal mill-bilanċ tas-salarji tal-kumpanniji filwaqt li żammew l-impjegati mħarrġa biex iżommu l-effiċjenza u l-kwalità.
Tabella 15
Pagi
2008
2009
2010
RIP
Spiża tal-pagi għal kull impjegat (f’EUR)
15 747
17 393
17 383
16 581
Indiċi (2008 = 100)
100
110
110
105
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
5. Konklużjoni dwar il-ħsara
(184)
Minkejja l-miżuri fis-seħħ, il-maġġoranza tal-indikaturi tal-ħsara relatati mal-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni marru għall-agħar matul il-perijodu kunsidrat. B’mod partikolari, l-indikaturi makroekonomiċi bħall-volumi tal-produzzjoni (-19 %), il-kapaċità ta’ produzzjoni (-5 %), ir-rata tal-użu tal-kapaċità (-14 %) u l-impjiegi (-17 %) naqsu konsiderevolment. Barra minn hekk, l-indikaturi mikroekonomiċi relatati mal-profitt naqsu matul il-perijodu kunsidrat, b’profittabbiltà ta’ -0,1 % fil-PIR.
(185)
Dan ta’ hawn fuq juri li l-industrija tal-Unjoni baqgħet f’sitwazzjoni fraġli, bi profitti dejjem jonqsu u qrib sitwazzjoni ta’ punt ta’ ekwilibriju fl-2010 u l-PIR. Barra minn hekk, kwalunkwe possibbiltà ta’ aktar tkabbir u profitti ġiet mhedda mill-pressjoni tal-importazzjonijiet iddampjati mir-RPĊ u minn importazzjonijiet ta’ ċirkomvenzjoni (ara l-premessi (223) u (224)).
(186)
Minkejja dan, l-industrija tal-Unjoni rnexxielha żżomm u saħansitra żżid kemxejn is-sehem tagħha fis-suq f’suq li qiegħed jiċkien. Iż-żieda fl-investimenti matul il-perijodu kunsidrat (+ 16 %) turi l-isforzi tal-industrija tal-Unjoni biex tibqa’ kompetittiva. Dan flimkien mal-aħħar innovazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni deskritti fil-premessa (248) aktar ‘l isfel juri l-vitalità sottostanti u l-vijabbiltà ekonomika tagħha.
(187)
Fuq din il-bażi, huwa konkluż li l-industrija tal-Unjoni kompliet iġġarrab ħsara materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3 tar-Regolament bażiku u baqgħet f’sitwazzjoni vulnerabbli.
(188)
Wara l-iżvelar, xi partijiet argumentaw, billi semmew il-każ tal-Preserved Mandarins (27), li l-Kummissjoni kienet obbligata tieħu passi biex tirrimedja n-nuqqas ta’ ċerta informazzjoni minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi Ċiniżi u meta naqset milli tagħmel hekk il-Kummissjoni kisret l-obbligi proċedurali tagħha skont ir-Regolament bażiku. Aktar minn hekk il-partijiet issuġġerew li tintuża l-istatistika Ċiniża tal-esportazzjoni, li tikkategorizza it-tipi ewlenien ta’ roti esportati lejn is-suq tal-UE mhux bħall-Eurostat, jew biex l-awtoritajiet dogonali nazzjonali tal-ikbar Stati Membri importaturi skont l-Artikolu 6(3) jew (4) tar-Regolament bażiku jintalbu jwettqu analiżi tat-tipi differenti importati mir-RPĊ.
(189)
Kif imsemmi fil-premessi (19) u (20) il-Kummissjoni nnotifikat uffiċjalment lill-produtturi esportaturi magħrufa fir-RPĊ, lill-assoċjazzjoni tal-produtturi Ċiniżi u lir-rappreżentanti tal-pajjiż konċernat dwar il-ftuħ tal-investigazzjoni. Il-Kummissjoni kkuntattjat madwar 70 kumpannija Ċiniża li s-servizzi tal-Kummissjoni kienu diġà jafu bihom mill-investigazzjoni preċedenti u fi stadju aktar tard, meta bdiet l-investigazzjoni kontra s-sussidji msemmija fil-premessa (16), il-Kummissjoni identifikat madwar 300 produttur esportatur Ċiniżi addizzjonali li wkoll ġew ikkuntattjati fil-kuntest ta’ dan ir-rieżami interim. Barra minn hekk, ir-rappreżentanti tal-pajjiż konċernat kienu nnotifikati waqt il-ftuħ tal-investigazzjoni li fil-każ li ma jkunx hemm kooperazzjoni suffiċjenti min-naħa tal-produtturi esportaturi, il-Kummissjoni tista’ tibbaża s-sejbiet tagħha fuq il-fatti disponibbli, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Kien enfasizzat li sejba bbażata fuq il-fatti disponibbli tista’ tkun inqas vantaġġjuża għall-parti konċernata.
(190)
Fil-kawża tal-Preserved Mandarins l-element analizzat mill-Qorti kien il-grad tal-isforzi li l-Kummissjoni għandha tagħmel biex tikseb informazzjoni pertinenti dwar il-kalkolu tal-valur normali bbażat fuq il-prezz jew il-valur maħdum mill-produtturi domestiċi f’pajjiż terz b’ekonomija tas-suq billi tfittex kooperazzjoni minn swieq potenzjalment analogi identifikati.
(191)
Fl-investigazzjoni attwali, in-nuqqas ta’ informazzjoni huwa minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni estensiva mill-partijiet li huma realment soġġetti għall-investigazzjoni. Kif imsemmi fil-premessa 186 il-partijiet ġew ripetutament mistiedna jikkooperaw imma ma għamlux hekk. Għalhekk, bil-kontra tal-kawża tal-Preserved Mandarins il-Kummissjoni b’mod attiv u ripetutament fittxet kooperazzjoni mingħand il-partijiet konċernati. Il-parallel bejn il-kawża tal-Preserved Mandarins u l-investigazzjoni attwali għalhekk mhuwiex sostanzjat.
(192)
Il-Kummissjoni vvalutat l-utilità tas-sorsi l-oħra, inkluża l-istatistika tal-esportazzjoni Ċiniża. Ġie konkluż li sorsi alternattivi ma kinux xieraq għal din l-investigazzjoni minħabba l-fatt li l-livell ta’ dettalji ma kienx biżżejjed biex jippermettu kalkoli ta’ marġinijiet ġodda. Barra minn hekk, l-istatistika Ċiniża kienet ukoll inkumpatibbli mal-istatistika tal-Eurostat u kienet turi, pereżempju livell ta’ importazzjonijiet sinifikattivament ogħla minn dak rapportat fl-Eurostat. Is-sorsi alternattivi proposti għalhekk ma setgħux jintużaw. Xi partijiet issuġġerew ukoll li l-Kummissjoni tfittex kooperazzjoni mingħand l-awtoritajiet doganali nazzjonali tal-akbar Stati Membri biex twettaq analiżi tal-kategoriji differenti tal-prodott importati mir-RPĊ. Bi tweġiba għal dan l-argument, huwa meqjus li apparti l-impossibbiltà prattika, anki jekk kieku din id-data nġabret, ma setgħetx tissupplimenta l-laguna fl-informazzjoni kkawżata min-nuqqas ta’ kooperazzjoni. Dan għaliex, b’mod partikolari, il-livell tal-analiżi meħtieġ ma setax jiġi sempliċiment ibbażat fuq il-fatturi, li ma fihomx deskrizzjoni tat-tip ta’ prodott fil-livell ta’ dettall neċessarju għall-komparabbiltà sinifikanti tat-tip ta’ prodott.
(193)
Bosta partijiet argumentaw ukoll li l-Kummissjoni ma għamlitx analiżi tat-taħlita tal-prodott tal-importazzjonijiet mir-RPĊ, sabiex tagħmel paragun ġust tal-importazzjonijiet ma’ roti prodotti fl-Unjoni għall-finijiet li jsir paragun oġġettiv u ġust fid-determinazzjoni tagħha tal-ħsara tat-twaqqigħ tal-prezz. Barra dan il-partijiet argumentaw li l-Kummissjoni semmiet iċ-ċifra tat-twaqqigħ tal-prezz determinata fl-investigazzjoni preċedenti msemmija fil-Premessa (5) li kienet ġiet ikkalkulata b’referenza għall-prezzijiet medji mill-Eurostat, mingħajr ma kienet magħrufa l-kompożizzjoni reali tal-importazzjonijiet. Barra minn hekk kien argumentat li l-Kummissjoni ma għamlitx sforz biex tiddetermina jekk il-prodotti importati kinux fil-fatt komparabbli mar-roti prodott fl-Unjoni u, għalhekk, l-analiżi tat-twaqqigħ tal-prezz tal-Kummissjoni fir-rigward tal-produtturi li ma kooperawx hija difettuża. Għal dawn ir-raġunijiet, il-partijiet argumentaw li irid ukoll jiġi konkluż li l-Kummissjoni kienet naqset milli tagħmel valutazzjoni oġġettiva u spjegazzjoni adegwata dwar id-determinazzjoni tagħha li l-industrija tal-Unjoni għadha tbati ħsara materjali.
(194)
F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li kif imsemmi fil-premessa (160) li t-twaqqigħ tal-prezzijiet tal-produtturi esportaturi li kooperaw li nstabu li qed iwettqu d-dumping ġie kkalkulat fuq il-bażi tal-prezz tal-esportazzjoni reali verifikat tagħhom (CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni), kemm bid-dazju tal-antidumping, kif ukoll mingħajru, meta wieħed iqis it-taħlita tal-prodott tal-esportazzjonijiet tagħhom matul il-PIR. Madankollu, peress li l-produtturi esportaturi Ċiniżi li kooperaw kienu ftit wisq u, konsegwentement, is-sejbiet tal-produtturi esportaturi Ċiniżi li koperaw ma setgħux jitqiesu rappreżentattivi tar-RPĊ kollha kif imsemmi fil-premessa (145), il-livelli tat-twaqqigħ tal-prezz kif stabbiliti fir-rieżami interim li temenda imsemmi fil-premessa (3) ma setgħux jiġi mmodifikati.
(195)
Fid-dawl tan-nuqqas estensiv ta’ kooperazzjoni l-Kummissjoni kellha tiddependi fuq il-fatti disponibbli għad-determinazzjoni tad-dumping, it-twaqqigħ tal-prezzijiet u l-livelli tal-eliminazzjoni tal-ħsara għall-pajjiż kollu. F’dan il-kuntest il-Kummissjoni qieset sorsi alternattivi ta’ informazzjoni li għar-raġunijiet imsemmija fil-premessi (192) sa (194) aktar ‘il fuq ma setgħux jintużaw. Għalhekk, fin-nuqqas ta’ sejbiet kontradittorji, il-livelli tad-dumping għall-pajjiż kollu, it-twaqqiegħ tal-prezzijiet u l-eliminazzjoni tal-ħsara stabbiliti fir-rieżami interim li jamenda msemmi fil-premessa (3) ittieħdu bħala referenza għall-fini ta’ din l-investigazzjoni.
(196)
Huwa kkonfermat li għall-kuntrarju tal-argument tal-partijiet il-livelli ta’ referenza użati kienu dawk stabbiliti matul ir-rieażmi tal-iskadenza mwettaq bir-Regolament (KE) Nru 1095/2005 imsemmi fil-premessa (3) u mhux dawk stabbiliti fir-rieżami tal-iskadenza mwettaq mir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 990/2011.
(197)
Barra minn hekk, kien argumentat li l-Kummissjoni naqset milli tanalizza l-iżbalji doganali nazzjonali preteżi li jimpedixxu paragun ġust tal-prezzijiet tal-importazzjoni Ċiniżi. Huwa mfakkar li l-ebda paragun tal-prezz sinifikanti ma seta’ jitwettaq fl-investigazzjoni attwali minħabba n-nuqqas estensiv ta’ kooperazzjoni, għalhekk, taħt dawn iċ-ċirkostanzi, l-argument tqies irrilevanti.
F. NATURA DEWWIEMA TA’ ĊIRKUSTANZI MIBDULA U PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI TA’ DUMPING U ĦSARA
1. Dumping
(198)
Skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, kien analizzat jekk iċ-ċirkostanzi rigward id-dumping u l-ħsara nbiddlux sinifikattivament, u jekk din il-bidla jistax raġonevolment jingħadd li hija ta’ natura dewwiema.
(199)
It-tliet produtturi esportaturi Ċiniżi li kooperaw ġew soġġetti għar-rata ta’ dazju reżidwu fl-investigazzjoni preċedenti filwaqt li fl-investigazzjoni attwali ġew ikkalkulati rati ta’ dazju individwali għalihom. Kif imsemmi fil-premessi (113) u (115), it-tliet produtturi esportaturi fir-RPĊ issodisfaw ir-rekwiżiti kollha għal trattament individwali. Ma kien hemm l-ebda informazzjoni fil-fajl li turi li s-sitwazzjoni tal-produtturi esportaturi li kooperaw konċernati tista’ tinbidel fil-futur prevedibbli.
(200)
Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li s-sistema Ċiniża tal-kwoti tal-esportazzjoni applikabbli matul ir-rieżami interim li jemenda ġiet abolita mill-Gvern tar-RPĊ u x’aktarx mhux se tiġi riinstallata, b’mod partikolari wkoll minħabba li l-politiki tal-gvern għas-settur tar-roti huma orjentati lejn l-esportazzjoni kif indirizzati fil-premessa (203). Barra minn hekk, l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda evidenza li l-imġiba tal-prezz tal-esportazzjoni ta’ dawn it-tliet kumpanniji se tinbidel b’mod sinifikanti fil-futur prevedibbli.
(201)
Għalhekk, huwa meqjus li ċ-ċirkostanzi mibdula li wasslu għall-marġinijiet tad-dumping ikkalkolati għat-tliet produtturi esportaturi Ċiniżi li kooperaw huma ta’ natura dewwiema.
(202)
Rigward id-dazju għall-pajjiż kollu għar-RPĊ, l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda ċirkostanza mibdula u huwa propost li jinżamm l-istess livell ta’ dazju kif stabbilit matul ir-rieżami interim li jemenda.
(203)
Ġie eżaminat ukoll jekk it-tkomplija tal-impożizzjoni tal-miżura għadhiex aktar meħtieġa biex jiġi paċut id-dumping. Skont l-Assoċjazzjoni Ċiniża tar-Roti, il-produzzjoni totali ta’ roti mill-RPĊ laħqet it-83,45 miljun unità fl-2011, żieda ta’ 2,3 % meta mqabbel mal-2010. Barra minn hekk, l-industrija tar-roti Ċiniża baqgħet orjentata lejn l-esportazzjoni. Għalhekk fl-2011, ir-RPĊ esportat 55,72 miljun rota jew 67 % tal-produzzjoni totali, tnaqqis ta’ 4,2 % mill-2010. Il-bejgħ domestiku kien madwar 23,73 miljun unità fl-2011. L-aktar reġjun importanti ta’ produzzjoni fir-RPĊ huwa Tianjin li produċa madwar nofs il-produzzjoni totali fl-2011. Skont il-Pjan tal-Muniċipju ta’ Tianjin għall-Iżvilupp tal-Industrija tat-Tessuti u l-Industrija Leġġera għat-12-il pjan ta’ ħames snin, f’din iż-żona qed jiġu żviluppati oqsma industrijali ġodda speċjalizzati fil-produzzjoni tar-roti. Minn dan isegwi li sal-2015 il-kapaċità tal-produzzjoni tar-roti fiż-żona ta’ Tianjin hija stmata li tlaħħaq il-55 miljun rota, żieda ta’ 44 % meta mqabbla mal-2011 filwaqt li madwar nofs il-produzzjoni se tkun għall-esportazzjoni (iżjed mill-konsum totali ta’ roti fl-Unjoni fil-PIR).
(204)
Barra minn hekk, it-tliet kumpanniji li kooperaw irrappurtaw rata ta’ użu tal-kapaċità ta’ bejn 72 % u 81 % matul il-PIR. Permezz tal-estrapolazzjoni, nistgħu nistmaw kapaċità żejda tal-industrija Ċiniża ta’ aktar minn 25 miljun rota, li hija aktar mid-doppju tal-produzzjoni totali tal-industrija tal-Unjoni matul il-PIR u 24 % ogħla mill-konsum totali tal-Unjoni. Barra minn hekk, minħabba li l-produzzjoni tar-roti tirrikjedi ħafna ħaddiema, jidher li minħabba forza tax-xogħol sinifikattivament irħisa disponibbli fir-RPĊ, il-produtturi Ċiniżi huma kapaċi jibnu kapaċità ġdida pjuttost malajr.
(205)
Barra minn hekk, f’termini ta’ volum, is-suq tal-Unjoni huwa t-tieni l-akbar fid-dinja, wara s-suq Ċiniż u dan jagħmel lill-Unjoni attraenti ħafna f’termini ta’ potenzjal ta’ domanda.
(206)
Is-sejbiet fl-investigazzjoni ta’ kontra ċ-ċirkomvenzjoni (ara l-premessa (14)(14)) tikkonferma li s-suq tal-Unjoni għadu suq attraenti għall-produtturi esportaturi Ċiniżi u li fin-nuqqas ta’ miżuri x’aktarx li jerġgħu jimmiraw volumi sinifikanti lejn l-Unjoni.
(207)
Barra minn hekk, swieq tal-esportazzjoni importanti potenzjali oħra għar-RPĊ għandhom fis-seħħ miżuri tal-antidumping (il-Kanada (28)) li qed inaqqsu l-potenzjal tas-swieq ta’ pajjiżi terzi disponibbli għall-esportazzjonijiet Ċiniżi mingħajr dazji.
(208)
Huwa mfakkar li fl-imgħoddi l-Istati Uniti kellhom produzzjoni domestika tar-roti u kellhom dazji tal-antidumping fis-seħħ kontra l-RPĊ. Madankollu, wara li d-dazji tal-antidumping ġew revokati fl-aħħar tad-disgħinijiet (90s), fis-suq tal-Istati Uniti daħlu importazzjonijiet Ċiniżi b’mod massiv. Il-produzzjoni domestika kważi spiċċat għal kollox fis-snin ta’ wara. Fl-2011 ġie stmat li 99 % tar-roti mibjugħa fl-Istati Uniti kienu importati; 93 % mir-RPĊ u 6 % mit-Tajwan. Il-produzzjoni domestika tar-roti fl-Istati Uniti hija stmata għal madwar 56 000 unità fis-sena b’konsum annwali ta’ madwar 16-il miljun rota. Is-suq totali tar-roti tal-Istati Uniti (inkluż il-bejgħ tal-komponenti u l-aċċessorji relatati) kien ivvalutat għal USD 6 biljun fl-2011.
(209)
Bħala konklużjoni, l-industrija Ċiniża tar-roti hija orjentata lejn l-esportazzjoni bi preċedent ta’ mġiba inġusta fl-ipprezzar f’diversi swieq madwar id-dinja. Barra minn hekk, is-sejbiet fl-investigazzjoni ta’ kontra ċ-ċirkomvenzjoni konfermaw li l-interess tal-esportaturi Ċiniżi fis-suq tal-Unjoni kompla. Barra minn hekk, din l-imġiba tissuġġerixxi li jekk il-miżuri jiġu revokati, is-suq tal-Unjoni wisq probabbli jkunu fil-mira ta’ importazzjonijiet Ċiniżi bi prezz baxx bil-ħsieb li jiddominaw is-suq domestiku. Għalhekk jista’ jiġi konkluż li t-tkomplija tal-impożizzjoni tal-miżuri għadha meħtieġa biex tpaċi d-dumping.
(210)
Wara l-iżvelar kien argumentat li l-analiżi injorat il-fatt li t-tkabbir fil-produzzjoni fir-RPĊ qed jiġi ristrett mid-disponibbiltà ta’ ħaddiema u li r-RPĊ qed titlef il-vantaġġ fil-kost lavorattiv tagħha minħabba pajjiżi sud-Asjatiċi oħra li joperaw taħt ftehimiet kummerċjali preferenzjali. Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kooperazzjoni l-argument ma kienx verifikabbli u għalhekk twarrab.
2. Ħsara
(211)
F’dak li għandu x’jaqsam mar-raġunijiet għal ftuħ tar-rieżami interim ex officio, l-investigazzjoni eżaminat dawn il-bidliet fl-istruttura tal-industrija tar-roti tal-UE: (i) bidla minn ċiklu komplut ta’ produzzjoni għal operazzjonijiet ta’ mmuntar (parzjali) bl-użu ta’ komponenti importati; (ii) bidla fil-livell tal-ispejjeż minħabba t-tkabbir u r-rilokazzjoni u t-twaqqif ta’ faċilitajiet ġodda tal-produzzjoni fiċ-Ċentru u l-Lvant tal-Ewropa; (iii) żieda fil-bidla fl-użu ta’ materja prima minn azzar għal liga b’segwitu tax-xejriet tal-konsumaturi. Bħala riżultat tas-sejbiet spjegati fil-premessa (162), l-iżviluppi kollha msemmija aktar ‘il fuq għadhom għaddejjin u huma ta’ natura globali u għalhekk mhuwiex probabbli li jinbidlu fil-futur prevedibbli.
(212)
Rigward il-valutazzjoni tal-probabbiltà tal-kontinwazzjoni tal-ħsara, minħabba s-sitwazzjoni diġà fraġli tal-industrija tal-Unjoni, deskritta fil-premessi (184) sa (187), huwa wkoll probabbli li l-produtturi tal-Unjoni mhux se jkunu kapaċi jirreżistu għall-pressjoni ulterjuri tal-prezzijiet li tkun eżerċitata mill-importazzjonijiet iddampjati Ċiniżi u bħala konsegwenza se jkunu sfurzati joħorġu fis-suq tal-Unjoni bil-konsegwenza ta’ telf ta’ impjieg u investimenti, teknoloġija u kompetenzi (ara l-premessi (247) u (248)). Għalhekk jista’ jiġi konkluż li f’dan il-każ hemm probabbiltà li l-ħsara tkompli jekk jiġu revokati l-miżuri.
Kummenti mill-partijiet
(213)
Xi partijiet argumentaw li l-industrija tal-Unjoni mhijiex qiegħda ġġarrab ħsara materjali peress li l-informazzjoni disponibbli għall-pubbliku tissuġġerixxi li s-sitwazzjoni finanzjarja tagħha hija tajba. Għandu jiġi nnutat li s-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni hija vvalutata fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura u vverifikata matul l-investigazzjoni minn kampjun rappreżentattiv ta’ produtturi tal-Unjoni. Din il-valutazzjoni ma tistax tiġi ssostitwita b’informazzjoni disponibbli għall-pubbliku relatata ma’ xi produtturi tal-Unjoni anki jekk il-valur tal-produzzjoni u l-bejgħ tagħhom allegatament huwa kbir. Għalhekk, is-sejbiet tal-investigazzjoni analizzati fil-premessi (162) sa (187) jikkontradixxu l-informazzjoni sottomessa minn dawn il-partijiet. Għalhekk, l-argumenti tagħhom tqiesu li kienu bla fundament.
(214)
Kien argumentat ukoll li l-kontinwazzjoni tal-miżuri tal-antidumping kontra r-RPĊ tkun diskriminatorja peress li importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra li allegatament huma ddampjati u jikkawżaw ħsara, b’mod partikolari mis-Sri Lanka, mhux qed jittieħdu miżuri tal-antidumping kontrihom. Bħala riżultat tal-investigazzjoni kontra ċ-ċirkomvenzjoni, il-miżuri tal-antidumping ġew estiżi għal importazzjonijiet ta’ roti, fost l-oħrajn mis-Sri Lanka. Barra minn hekk, ma tressqet l-ebda evidenza li turi li l-produtturi ġenwini fil-pajjiż konċernat kienu qed jiddampjaw. Għalhekk, l-argument mill-parti tqies bħala wieħed bla bażi u ma ġiex aċċettat.
G. KAWŻALITÀ
1. Introduzzjoni
(215)
Skont l-Artikolu 3(6) u (7) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk il-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Komunità kinitx ikkawżata mill-importazzjonijiet iddampjati konċernati. Fatturi magħrufin oħra minn barra l-importazzjonijiet iddampjati, li setgħu fl-istess ħin għamlu ħsara lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati wkoll biex ikun żgurat li l-ħsara possibbli kkawżata minn dawn il-fatturi ma tiġix attribwita lill-importazzjonijiet iddampjati. B’mod partikolari ġew analizzati r-riżultati tal-investigazzjoni kontra ċ-ċirkomvenzjoni.
2. Effett tal-importazzjonijiet iddampjati Ċiniżi
(216)
L-importazzjonijiet Ċiniżi naqsu matul il-perijodu kunsidrat, u rrappreżentaw 2,9 % mis-sehem tas-suq fil-PIR. Dan is-sehem mis-suq relattivament baxx u li qed jonqos għandu jitqies fil-kuntest tal-importazzjonijiet ta’ ċirkomvenzjoni mill-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija (ara l-premessa (223) u (224))
(217)
Kif imsemmi fil-premessa (160), ġie konkluż li l-importazzjoni mir-RPĊ baqgħu jitwaqqgħu b’mod sinifikanti taħt il-prezz tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, u b’hekk ipoġġu pressjoni sinifikanti fuq il-livell tal-prezz fis-suq tal-Unjoni.
(218)
Fl-istess ħin, ħafna mill-indikaturi tal-ħsara wrew xejra ta’ tnaqqis, b’mod partikolari fil-produzzjoni (- 19 %) u l-volum tal-bejgħ (- 9 %), il-kapaċità (- 5 %) u l-użu tal-kapacità (- 14 %).
(219)
Il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni naqset matul il-perijodu kunsidrat bl-industrija tal-Unjoni qrib il-punt tal-ekwilibriju anke minħabba l-pressjoni tal-prezzijiet Ċiniżi. Minħabba dan, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tgħolli l-prezzijiet għal livelli ta’ profitt mingħajr ma titlef sehem sinifikanti mis-suq.
(220)
Huwa għalhekk konkluż li l-pressjoni eżerċitata mill-importazzjonijiet ta’ roti bi prezzijiet iddampjati kellhom impatt deċiżiv fuq is-sitwazzjoni ekonomika vulnerabbli attwali tal-industrija tal-Unjoni.
(221)
Wara l-iżvelar kien argumentat li r-rilevanza tat-tnaqqis fil-livelli tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità ma kinetx ġustifikata b’mod adegwat, b’mod partikolari, fid-dawl tal-fatt li t-tnaqqis fil-produzzjoni kien ikkunsidrat li ma kellu l-ebda impatt fuq il-profittabbiltà. Huwa nnutat li l-elementi kollha tal-ħsara huma rilevanti għall-valutazzjoni tas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni kemm jekk ikollhom jew jekk ma jkollhomx impatt fuq il-livelli ta’ profittabbiltà fil-każ partikolari. Kif spjegat fil-premessa (237) it-tnaqqis fil-profittabbiltà u ta’ indikaturi oħra tal-profittabbiltà relatati ma kienx ikkawżat mit-tiċkin tas-suq iżda jista’ jiġi attribwit għall-pressjoni kontinwata tal-importazzjonijiet iddampjati Ċiniżi. L-argument għalhekk ġie miċħud.
(222)
L-istess parti argumentat ukoll li l-evoluzzjoni tas-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi ma kinetx analizzata adegwatament għax l-analiżi ma indirizzatx it-tnaqqis drastiku fl-importazzjonijiet matul il-perijodu kkunsidrat. Ġie wkoll argumentat li l-analiżi tal-kawżalità naqset milli tqis ix-xejriet tal-prezz dejjem jiżdied ta’ dawn l-esportazzjonijiet. Bħala tweġiba għal dan l-argument huwa mfakkar li t-tnaqqis fil-volum tal-importazzjonijiet Ċiniżi jridu jitqiesu fil-kuntest tas-sejbiet tal-investigazzjoni parallela ta’ kontra ċ-ċirkomvenzjoni (ara l-premessa (216)). Ix-xejra tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi stabbilita fuq il-bażi tal-Eurostat mhijiex sinifikanti peress li ma tqisx l-iżvilupp tal-prezz tal-importazzjonijiet ta’ roti Ċiniżi permezz tal-pajjiżi ta’ cirkomvenzjoni. Għalhekk l-argument ġie miċħud fuq din il-bażi.
3. Effett ta’ importazzjonijiet ta’ ċirkomvenzjoni
(223)
Kif imsemmi fil-premessa (15), l-investigazzjoni kontra ċ-ċirkomvenzjoni stabbilixxiet ċirkomvenzjoni tal-miżuri fis-seħħ kontra r-RPĊ b’operazzjoni ta’ mmuntar u trasbord vija l-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija. Abbażi ta’ dawn is-sejbiet, id-differenza bejn il-volumi tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi konċernati rapportati fl-Eurostat u l-volumi esportati minn produtturi ġenwini magħrufa, jiġifieri dawk li jikkwalifikaw għal eżenzjoni mill-miżuri estiżi għar-raġunijiet stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 501/2013 ġew ikkunsidrati bħala importazzjonijiet ta’ ċirkomvenzjoni tal-miżuri fis-seħħ (“importazzjonijiet ta’ ċirkomvenzjoni”).
(224)
Fil-kuntest tal-analiżi tal-kawżalità, dawn l-importazzjonijiet tqiesu bħala li effettivament joriġinaw miċ-Ċina u għalhekk għandhom jitqiesu flimkien mal-importazzjonijiet diretti miċ-Ċina. Fuq din il-bażi, il-volum stabbilit tal-importazzjonijiet Ċiniżi laħaq 1 904 761 unità fil-PIR. Fl-2008, l-importazzjonijiet laħqu 2 321 240 unità. Fl-2009 naqsu għal 1 802 101 unità, jiġifieri bi 22 % u fl-2010 żdiedu għal kważi l-istess livelli tal-2008, u laħqu 10,6 % ta’ sehem mis-suq. Finalment, l-importazzjonijiet reġgħu naqsu fil-PIR bi 13 %, u laħqu sehem mis-suq ta’ 9,5 %. Matul il-perijodu kunsidrat, il-volumi tal-importazzjonijiet naqsu bi 18 %. Fil-kuntest ta’ suq li qed jiċkien (ara l-premessa (153)), it-tnaqqis deskritt fil-volumi tal-importazzjonijiet ma rriżultax f’telf sinifikanti mis-sehem tas-suq minħabba li tal-aħħar naqas biss b’0,8 % matul il-perijodu kunsidrat. Billi t-taħlita tal-prodotti tal-importazzjonijiet mir-RPĊ u l-importazzjonijiet ta’ ċirkomvenzjoni mhumiex magħrufa, ma jagħmilx sens li jitqabblu l-prezzijiet ta’ dawn l-importazzjonijiet ma’ dawk tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni.
Tabella 16
Importazzjonijiet mir-RPĊ flimkien ma’ importazzjonijiet ta’ ċirkomvenzjoni mill-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija
2008
2009
2010
RIP
Volum ta’ importazzjonijiet (unitajiet)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Indiċi (2008 = 100)
100
78
95
82
Sehem mis-suq (%)
10,3
8,8
10,6
9,5
Sors:
Eurostat
(225)
Wara l-iżvelar xi partijiet argumentaw li l-analiżi tal-impatt tal-importazzjonijiet ta’ ċirkomvenzjoni kienet difettuża għax kienet ibbażata biss fuq l-effetti tal-volum u għalhekk kienet nieqsa minn kwalunkwe tqabbil tal-prezzijiet ibbażat fuq analiżi tat-taħlita tal-prodott. Ġie allegat li dan in-nuqqas ta’ analiżi kien riżultat ta’ nuqqas proċedurali minħabba li l-analiżi tat-taħlita tal-prodott tħalliet barra minkejja l-kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi mill-pajjiżi konċernati. Barra minn hekk, kien allegat li l-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi lejn l-Unjoni kien jikkonċerna roti rħas tat-tfal jew roti oħra li ma jikkompetux mar-roti prodotti fl-Unjoni. Bħala tweġiba għal dan l-argument, huwa nnutat li l-analiżi tat-taħlita tal-prodott ma setgħetx titwettaq għar-raġunijiet spjegati fil-premessa (192). Barra minn hekk, il-maġġoranza tal-importazzjonijiet ta’ ċirkomvenzjoni kienu trażbordi f’każijiet li għalihom ma kinitx disponibbli informazzjoni dwar it-taħlita tal-prodott. Fl-aħħar nett, ta’ min jinnota li nstab li l-produtturi tal-Unjoni jipproduċu s-segmenti kollha tal-prodotti; għalhekk, l-argument dwar l-allegati l-importazzjonijiet ta’ roti tat-tfal u ta’ roti rħas li ma joffrux kompetizzjoni nstab li ma kienx sostanzjat.
4. Effett ta’ fatturi oħra
4.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
(226)
Importazzjonijiet totali minn pajjiżi terzi oħra kienu jammontaw għal 6 931 333 unità matul il-PIR. Dan il-livell ta’ importazzjonijiet irrifletta żieda żgħira ta’ 1 % matul il-perijodu kunsidrat.
(227)
Minħabba tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni, is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra baqa’ pjuttost stabbli, u laħaq 34 % fil-PIR.
(228)
It-Tajwan baqa’ l-pajjiż ewlieni tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni b’sehem mis-suq relattivament kostanti tul il-perijodu kunsidrat u li jirrappreżenta 14 % tal-konsum tal-Unjoni matul il-PIR.
(229)
It-Tajlandja huwa t-tieni l-akbar pajjiż esportatur fl-Unjoni. Is-sehem fis-suq tiegħu naqas b’2 punti perċentwali matul il-perijodu kunsidrat, jiġifieri minn 7 % fl-2008 għal 5 % fil-PIR.
(230)
Kif ingħad fil-premessa (157), il-prezzijiet fl-Eurostat ma jikkunsidrawx it-taħlit tal-prodotti varji minn kull pajjiż u għalhekk jintużaw indiċijiet biss biex jindikaw ix-xejriet tal-prezzijiet. Billi t-taħlita tal-prodotti tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra mhijiex magħrufa, ma jagħmilx sens li jitqabblu l-prezzijiet ta’ dawn l-importazzjonijiet ma’ dawk tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni.
(231)
Madankollu, ta’ min jinnota li l-importazzjonijiet mit-Tajwan biss jaqbżu l-volum tal-importazzjonijiet Ċiniżi (importazzjonijiet ta’ ċirkomvenzjoni inklużi). F’dan ir-rigward, għandu jiġi nnutat li l-importazzjonijiet tar-roti mit-Tajwan huma ġeneralment immirati lejn in-naħa għolja tal-ispettru tas-suq u ma tressqet l-ebda evidenza bil-kuntrarju. Għalhekk huwa konkluż li dawn l-importazzjonijiet ma jistgħux jitqiesu bħala kawża ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni.
(232)
Bosta partijiet argumentaw li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra saru bi prezzijiet aktar baxxi minn dawk tal-importazzjonijiet Ċiniżi u għalhekk l-importazzjonijiet Ċiniżi ma kkawżawx il-ħsara materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni. Dan l-argument ma setax jiġi aċċettat minħabba li l-prezzijiet medji tal-importazzjoni ma jistgħux jiġu ddeterminati fuq il-bażi tal-Eurostat għar-raġunijiet spjegati fil-premessa (157) u għalhekk ma setgħetx toħroġ konklużjoni fuq din il-bażi.
(233)
Parti oħra argumentat li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi soġġetti għas-Sistema ta’ Preferenzi Ġeneralizzati (SPĠ) mill-1 ta’ Jannar 2011 ‘il quddiem huma mistennija jiżdiedu (il-Kambodja u l-Bangladexx). Madankollu, l-impatt fuq il-prezzijiet tal-importazzjoni u l-kwantitajiet u l-effett fuq is-suq tal-Unjoni ma jistgħux jiġu evalwati a priori. Barra minn hekk, ebda informazzjoni ma kienet disponibbli dwar il-ħila ta’ dawn il-pajjiżi li jżidu l-kapaċità ta’ produzzjoni u l-volum ta’ bejgħ fis-suq tal-Unjoni. Għalhekk, l-ebda konklużjoni soda ma tista’ toħroġ fuq din il-bażi u dan l-argument kellu jiġi rrifjutat.
(234)
Wara l-iżvelar il-partijiet argumentaw li l-analiżi tal-impatt tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi bi ftehimiet kummerċjali preferenzjali ma kinetx indirizzata kif xieraq peress li ngħad li l-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi kienu sinifikanti f’termini ta’ volumi meta mqabbla mal-importazzjonijiet Ċiniżi u xi wħud minnhom ukoll bi prezzijiet sinifikattivament orħos. F’dan il-kuntest huwa mfakkar li r-RPĊ hija t-tieni l-akbar importatur fl-Unjoni. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra kienu kollha inqas mill-volumi tal-importazzjonijiet tar-roti Ċiniżi. Ukoll, l-ebda allegazzjoni ta’ dumping ma tressqu kontra dawn il-pajjiżi. Għalhekk, ġie konkluż li l-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi terzi ma setgħux ikollhom impatt b’tali mod li tkisser ir-rabta kawżali stabbilita bejn il-volumi kbar ta’ importazzjonijiet iddampjati miċ-Ċina li seħħu fl-istess żmien meta kienet qed tkompli l-ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni. L-argument ġie miċħud għal dawn ir-raġunijiet.
Tabella 17
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn (*)
2008
2009
2010
RIP
Unitajiet
Sehem mis-suq
Prezz
EUR/unità
Unitajiet
Sehem mis-suq
Prezz
EUR/unità
Unitajiet
Sehem mis-suq
Prezz
EUR/unità
Unitajiet
Sehem mis-suq
Prezz
EUR/unità
It-Tajwan
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Indiċjati
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
It-Tajlandja
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Indiċjati
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Oħrajn
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Indiċjati
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
Total
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Indiċjati
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
4.2. Żvilupp tal-konsum
(235)
Kif imsemmi fil-premessa (153), mill-2008 sal-PIR, il-konsum naqas b’10 %. Madankollu, l-industrija tal-Unjoni żammet u anke żiedet daqsxejn is-sehem mis-suq tagħha (ara l-premessa (168)). Għalhekk, is-suq li qed jiċkien ma jistax ikun sors ta’ ħsara.
4.3. Kriżi ekonomika u kundizzjonijiet klimatiċi
(236)
Xi partijiet argumentaw li l-kundizzjonijiet ekonomiċi negattivi prevalenti fl-Unjoni kellhom impatt fuq l-imġiba tax-xiri tal-konsumaturi matul il-perijodu kunsidrat. Ġie argumentat ukoll li l-kundizzjonijiet ħżiena tat-temp fl-Unjoni fl-2011 kellhom, tal-anqas effett parzjali fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Dawn il-fatturi allegatament irriżultaw fi tnaqqis kumplessiv fil-konsum tar-roti fl-Unjoni.
(237)
Fil-fatt l-investigazzjoni verament żvelat tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni matul il-perijodu kunsidrat. Madankollu, kif imsemmi fil-premessa (234), it-tiċkin tas-suq ma jistax jiġi kkunsidrat bħala sors ta’ ħsara.
(238)
Dawn il-partijiet argumentaw ukoll li l-produzzjoni u l-impjieg naqsu biss biex isegwu x-xejra tal-konsum u mhux minħabba l-importazzjonijiet iddampjati. Madankollu, peress li l-industrija tar-roti ma għandhiex spejjeż fissi għolja, it-tnaqqis fil-produzzjoni ma kellux impatt fuq il-profittabbiltà tal-industrija tar-roti tal-Unjoni. Fir-rigward tal-impjiegi dan seħħ minħabba l-proċess ta’ ristrutturar li sar mill-industrija tal-Unjoni. Fi kwalunkwe każ dan l-iżvilupp ma jispjegax ix-xejriet negattivi għal indikaturi oħra ta’ ħsara.
4.4. Importazzjonijiet mhux iddampjati
(239)
L-importazzjonijiet mhux iddampjati minn produttur esportatur li kkoopera rrappreżentaw kwantitajiet negliġibbli, jiġifieri qrib iż-0 % tal-importazzjonijiet totali mir-RPĊ u għalhekk dawn ma setgħux ikollhom effett distingwibbli fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
4.5. Roti elettriċi
(240)
Kien argumentat li l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni kienet ikkawżata mill-iżvilupp ta’ roti elettriċi li allegatament kienu qegħdin jissostitwixxu l-prodott konċernat. Madankollu, l-iżvilupp tar-roti elettriċi huwa riċenti ħafna u rappreżenta biss il-volum ta’ bejgħ marġinali matul il-PIR. Għalhekk, ma setax kellhom impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
4.6. L-effett tal-bidliet strutturali
(241)
Wara l-iżvelar waħda mill-partijiet argumentat li l-Kummissjoni naqset milli tanalizza l-impatt ta’ bidliet strutturali rikonoxxuti tas-suq u tal-industrija tal-Unjoni fl-analiżi tagħha tal-ħsara u tal-kawżalità. Bħala eżempju kien argumentat li l-Kummissjoni naqset milli tindirizza l-impatt tal-fatt li l-produzzjoni resqet lejn il-pajjiżi tal-Lvant tal-Ewropa fl-analiżi tagħha tal-ispiża tal-produzzjoni. Bi tweġiba ta’ dan l-argument, ta’ min jinnota li saret l-analiżi tan-natura dewwiema tal-bidliet (ara l-premessa (162)) u ġie konkluż li l-bidliet huma ta’ natura dewwiema (ara l-premessa (211)). Għal din ir-raġuni, twettqet analiżi ġdida tal-ħsara fuq il-bażi ta’ kampjun ta’ produtturi tal-Unjoni magħżul biex jirrifletti l-bidliet strutturali. Għalhekk, huwa meqjus li l-impatt ta’ dawn il-bidliet tqis kif xieraq fl-analiżi tal-ħsara u l-kawżalità. L-argument għalhekk ġie miċħud.
4.7. Konklużjoni
(242)
Minkejja t-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni, instab li kienu qed jidħlu fis-suq tal-Unjoni volumi sostanzjali ta’ importazzjonijiet diretti jew ta’ ċirkomvenzjoni ta’ roti Ċiniżi ddampjati. Is-sehem sinifikanti mis-suq pjuttost stabbli ta’ dawn l-importazzjonijiet matul il-perijodu kunsidrat ħabat ma’ perijodu ta’ vulnerabbiltà ekonomika kontinwa għall-industrija tal-Unjoni (ara l-premessi (184) sa (187)). Ġie konkluż, għalhekk, li hemm rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet mir-RPĊ (diretti u ta’ ċirvomkenzjoni) u l-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(243)
Ġew ikkunsidrati fatturi oħra bħall-impatt tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, l-iżvilupp tal-konsum, il-kriżi ekonomika u l-kondizzjonijiet klimatiċi, l-importazzjonijiet mhux iddampjati, l-iżvilupp tar-roti elettroniċi. L-ebda minn dawn il-fatturi ma nstab sinifikanti biżżejjed biex jikser ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet Ċiniżi ddampjati u l-ħsara materjali mġarrba.
(244)
Abbażi tal-analiżi ta’ hawn fuq, li għamlet distinzjoni xierqa u sseparat l-effetti tal-fatturi kollha magħrufin dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti ta’ ħsara tal-importazzjonijiet iddampjati, ġie konkluż li l-importazzjonijiet iddampjati mir-RPĊ flimkien mal-importazzjonijiet ta’ ċirkomvenzjoni kkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
H. INTERESS TAL-UNJONI
1. Introduzzjoni
(245)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni dwar l-iddampjar ta’ ħsara, kinux jeżistu raġunijiet superjuri biex jiġi konkluż b’mod ċar li ma jkunx fl-interess tal-Unjoni li jiġu imposti l-miżuri tal-antidumping kontra l-importazzjonijiet mir-RPĊ bir-rati stipulati aktar ‘l isfel (ara l-premessa (279)).
(246)
Għandu jiġi mfakkar li, fl-investigazzjonijiet preċedenti, l-adozzjoni ta’ miżuri ma kinitx ikkunsidrata li tmur kontra l-interess tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-fatt li din l-investigazzjoni hija rieżami interim skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, u għalhekk tanalizza sitwazzjoni li fiha l-miżuri tal-antidumping diġà kienu fis-seħħ, jippermetti l-valutazzjoni ta’ kwalunkwe impatt negattiv mhux dovut fuq il-partijiet konċernati mill-miżuri tal-antidumping attwali.
(247)
Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq l-apprezzament tal-bosta interessi involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni, il-produtturi tal-komponenti tar-roti, l-importaturi mhux relatati u l-utenti.
2. Interess tal-industrija tal-Unjoni
(248)
L-investigazzjoni wriet li l-industrija għadha f’sitwazzjoni fraġili. Minħabba l-volum sostanzjali ta’ importazzjonijiet iddampjati mir-RPĊ u l-probabbiltà li d-dumping u l-ħsara jissuktaw, hemm probabbiltà qawwija li l-produzzjoni tal-Unjoni tista’ tinqered jekk il-miżuri jiġu revokati.
(249)
L-industrija tal-Unjoni tikkontribwixxi b’mod sinifikanti għall-innovazzjoni teknoloġika u l-ispin-offs, bħalma huma l-EPACs (Electronically Power Assisted Cycles - Roti Assistiti Elettronikament b’Mutur) u r-roti elettroniċi, li ġew żviluppati reċentement u li ma jistgħux ikunu ekonomikament vijabbli mingħajr ma jkun hemm industrija tar-roti fl-Unjoni. Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni tikkontribwixxi lejn l-għanijiet ambjentali bħat-titjib ekoloġiku tat-trasport u d-dekarbonizzazzjoni.
(250)
L-industrija tal-Unjoni hija wkoll il-mutur għal industriji relatati, bħall-produzzjoni tal-komponenti tar-roti, l-aċċessorji tar-roti u servizzi relatati. B’kollox l-industrija tal-Unjoni tiġġenera direttament u indirettament bejn 60 000 u 70 000 impjieg fis-suq tal-Unjoni.
(251)
L-industrija tal-Unjoni għamlet sforzi biex tirristruttura u investiet fl-innovazzjoni, li jintilfu kemm-il darba l-industrija tal-Unjoni tispiċċa. Għall-kuntrarju, bil-miżuri fis-seħħ, l-industrija tal-Unjoni għandha tkun kapaċi żżomm u saħansitra żżid il-volum tal-bejgħ u b’hekk tiġġenera r-redditu meħtieġ mill-investimenti li jippermettilha tkompli tirriinvesti f’teknoloġiji ġodda u l-innovazzjoni.
(252)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni kif stabbilit fil-premessi (184) sa (187), wieħed jista’ jistenna li mingħajr miżuri s-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni x’aktarx li tiddeterjora b’mod sinifikanti u fl-aħħar mill-aħħar tirriskja l-għeluq tal-produzzjoni. Għalhekk, il-miżuri tal-antidumping huma fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
3. Interess tal-produtturi tal-komponenti tar-roti
(253)
L-Assoċjazzjoni tal-Produtturi tal-Komponenti tar-Roti (COLIPED) ippreżentat lilha nnifisha matul l-investigazzjoni. Il-COLIPED ipprovdiet informazzjoni li hemm madwar 370 kumpannija fl-Unjoni, li jissupplixxu komponenti lill-produtturi tar-roti u li jimpjegaw madwar 16 000 ruħ. L-industrija tal-forniment tiddependi fuq il-kontinwazzjoni tal-produzzjoni tar-roti fl-Unjoni.
(254)
53 produttur ta’ komponenti tar-roti ppreżentaw ruħhom favur il-miżuri, u dawn jirrappreżentaw 39 % tal-EUR 1,2 biljun estimati tal-fatturat totali tal-industrija tal-komponenti tar-rota. Il-produtturi tal-komponenti tar-roti qed jibbenefikaw mill-estensjoni tal-miżuri eżistenti għall-komponenti essenzjali tar-roti (ara l-premessa (1)). L-iskema ta’ eżenzjoni eżistenti (ara l-premessa (1)) tinkoraġġixxi l-produzzjoni lokali tal-komponenti tar-roti billi tillimita l-kontenut ta’ komponenti tar-roti Ċiniżi użati għal anqas minn 60 % tal-valur totali. Minħabba l-miżuri fis-seħħ, l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi tiżviluppa u tinvesti fi proġetti ġodda bil-għan li terġa’ tibda l-produzzjoni ta’ ċerti komponenti essenzjali fl-Unjoni.
(255)
F’dan ir-rigward, instab li mingħajr il-miżuri u bl-għeluq mistenni tal-produzzjoni tar-roti fl-Unjoni, l-industrija tal-komponenti tar-roti fl-Unjoni wkoll se tbati konsegwenzi negattivi għaliex se titlef il-konsumaturi tagħha. Għaldaqstant qed jiġi konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri tal-antidumping tkun fl-interess tal-industrija tal-komponenti tar-roti.
4. Interess tal-utenti/konsumaturi
(256)
Il-Federazzjoni Ewropea taċ-Ċiklisti (ECF), federazzjoni li tkopri l-assoċjazzjonijiet nazzjonali taċ-ċiklisti fl-Ewropa, appoġġjat l-issuktar tal-miżuri tal-antidumping fis-seħħ. L-ECF argumentat li l-produzzjoni lokali hija fl-interess tal-konsumaturi minħabba li tiżgura l-kwalità u s-sikurezza kif ukoll servizzi speċjalizzati għall-konsumaturi.
(257)
L-ECF argumentat li żieda fl-importazzjonijiet mir-RPĊ jkollha impatt negattiv fuq l-istandards għolja ta’ kwalità u sikurezza fl-Unjoni bi żvantaġġ għall-konsumaturi.
(258)
L-impatt tad-dazji tal-antidumping fuq il-prezz għall-konsumatur huwa stmat li ma jkunx sinifikanti minħabba li l-maġġoranza tal-produtturi tar-roti tal-Unjoni joperaw taħt l-iskema tal-eżenzjoni filwaqt li l-komponenti essenzjali tar-roti jistgħu jiġu importati mir-RPĊ mingħajr ebda dazju sa 60 % tal-valur totali tal-komponenti użati.
(259)
Ta’ min ifakkar li, fl-investigazzjoni preċedenti, instab li l-impatt tal-miżuri ma jkunx sinifikanti għall-utenti/konsumaturi. Minkejja l-eżistenza tal-miżuri, hija disponibbli provvista ta’ roti mill-RPĊ, kif ukoll minn pajjiżi mingħajr miżuri. Qiegħed għalhekk jiġi konkluż li l-miżuri tal-antidumping ma għandhomx impatt negattiv sinifikanti fuq l-utenti fl-Unjoni.
(260)
Wara l-iżvelar waħda mill-partijiet argumentat li l-analiżi naqset milli tqis l-impatt negattiv tal-miżuri fuq l-utenti fil-forma ta’ spejjeż addizzjonali kkawżati mill-miżuri. Huwa nnutat li l-ECF li tirrappreżenta lill-konsumaturi ppreżentat ruħha b’appoġġ għall-miżuri għall-raġunijiet ta’ kwalità u sikurezza (ara l-premessa (255)). Ukoll, bis-saħħa tal-iskema tal-eżenzjonijiet il-konsumaturi diġà jibbenefikaw minn prezz imnaqqas għal ċerti komponenti tar-roti (ara l-premessa (257)). Għalhekk, ġie konkluż li dan l-argument mhux sostenibbli.
5. Interess ta’ importaturi mhux relatati
(261)
Ħadd mill-importaturi mhux relatati ma kkoopera fl-investigazzjoni. Għalhekk, ma kienx possibbli li ssir valutazzjoni tal-impatt tal-miżuri matul il-PIR. Ta’ min ifakkar ukoll li l-għan tal-miżuri tal-antidumping mhuwiex li jwaqqaf l-importazzjonijiet, iżda li jġib lura kummerċ ġust u jiżgura li l-importazzjonijiet ma jsirux bi prezzijiet ta’ ħsara u ddampjati.
(262)
Huwa mfakkar li hemm sorsi oħra ta’ importazzjonijiet u madwar 45 % tal-konsum tar-roti huma fil-fatt ta’ roti importati.
(263)
Peress li l-importazzjonijiet bi prezz ġust mir-RPĊ xorta jitħallew jidħlu fis-suq tal-Unjoni, u billi l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi se jkomplu wkoll, x’aktarx li n-negozju tradizzjonali tal-importaturi jkompli anke jekk il-miżuri tal-antidumping fir-rigward tar-RPĊ jinżammu fis-seħħ. Il-miżuri emendati tal-antidumping għat-tliet produtturi esportaturi li kooperaw iżidu l-possibbiltajiet tal-importazzjoni mir-RPĊ b’0 % jew b’rata mnaqqsa. Qiegħed għalhekk jiġi konkluż li l-miżuri tal-antidumping ma għandhomx impatt sinifikanti fuq l-importaturi mhux relatati fl-Unjoni.
6. Effikaċja tal-miżuri
(264)
Parti waħda argumentat li l-miżuri ma jkunux effikaċi minħabba li l-industrija tal-Unjoni għadha qed issofri ħsara minkejja li l-miżuri tal-antidumping ilhom fis-seħħ għal kważi 20 sena. Ta’ min jinnota li minkejja l-miżuri fis-seħħ, ġie kkonfermat li l-produtturi esportaturi Ċiniżi kienu qed jiċċirkomvenzjonaw il-miżuri permezz ta’ pajjiżi terzi oħra u dan jispjega tal-inqas parzjalment is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni matul il-PIR. Għalhekk, dan l-argument ma ntlaqax.
(265)
Wara l-iżvelar xi partijiet argumentaw li l-miżuri eżistenti għal aktar minn tlieta u għoxrin sena la huma ġustifikati abbażi ġuridika u lanqas ta’ politika kummerċjali. Bi tweġiba għal dan l-argument, huwa nnutat li l-ebda limiti ta’ żmien ma jirrestrinġu t-tul ta’ żmien tal-miżuri sakemm il-kondizzjonijiet tal-impożizzjoni jew iż-żamma tagħhom jiġu ssodisfati. Barra minn hekk, f’dan il-każ il-miżuri huma ġustifikati peress li s-sejbiet ikkonfermaw l-eżistenza ta’ dumping li jagħmel il-ħsara. Barra minn hekk, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni hija mdgħajfa ulterjorament minħabba ċ-ċirkomvenzjoni. Għalhekk, dan l-argument ma ntlaqax.
7. Konklużjoni
(266)
L-issoktar tal-miżuri fuq l-importazzjonijiet tar-roti li joriġinaw fir-RPĊ jkun b’mod ċar fl-interess tal-industrija tal-Unjoni u l-fornituri tal-komponenti tar-roti tal-Unjoni. Dan se jippermetti lill-industrija tal-Unjoni tikber u ttejjeb is-sitwazzjoni tagħha kkawżata mill-importazzjoniet iddampjati. Barra minn hekk, l-importaturi ma jkunx affettwati sostanzjalment billi roti bi prezz ġust mir-RPĊ u pajjiżi terzi oħra xorta waħda jkunu disponibbli fis-suq. Ukoll, minħabba l-użu estensiv mill-industrija tal-Unjoni tal-iskema ta’ eżenzjoni eżistenti, ġie konkluż li l-miżuri eżistenti ma kellhom l-ebda impatt negattiv sinifikanti fuq l-utenti/konsumaturi. Għall-kuntrarju, jekk il-miżuri jiġu rrevokati, il-produtturi tar-roti tal-Unjoni x’aktarx jagħlqu l-produzzjoni u b’hekk tiġi wkoll mhedda l-eżistenza tal-produtturi tal-komponenti tar-roti tal-Unjoni.
(267)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż li abbażi tal-informazzjoni disponibbli li tikkonċerna l-interess tal-Unjoni, ma hemmx raġuni sinifikanti kontra l-impożizzjoni tal-miżuri bir-rati indikati (279) fuq l-importazzjonijiet tal-prodott konċernat li joriġina mir-RPĊ.
I. DAZJI PROPOSTI
1. Livell ta’ tneħħija tal-ħsara
(268)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa fir-rigward tad-dumping, il-ħsara li tirriżulta u l-interess tal-Unjoni, il-miżuri eżistenti, kif imposti permezz tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 990/2011 għandhom jinżammu fis-seħħ ħlief kif stipulat hawn taħt.
(269)
Sabiex jiġi stabbilit il-livell ta’ dawn il-miżuri, ġew ikkunsidrati l-marġnijiet tad-dumping misjuba u l-ammont ta’ dazju neċessarju sabiex tiġi eliminata l-ħsara mġarrba mill-produtturi tal-Unjoni.
(270)
Il-miżuri għandhom jiġu imposti fuq livell suffiċjenti sabiex jelimina l-ħsara kkawżata mill-importazzjonijiet inkwistjoni mingħajr ma jinqabeż il-marġini tad-dumping misjub. Meta ġie kkalkulat l-ammont ta’ dazju meħtieġ sabiex jitneħħew l-effetti tad-dumping li jagħmel ħsara, tqies li kwalunkwe miżura għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb kumplessivament profitt qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur f’kondizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet iddampjati, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni. Il-marġini tal-profitt qabel it-taxxa użat għal dan il-kalkolu kien ta’ 8 % tal-fatturat mill-bejgħ ta’ roti. Huwa l-istess bħal fl-investigazzjoni preċedenti billi ma nstabet ebda indikazzjoni li din ir-rata għandha tinbidel.
(271)
Jekk wieħed iqis li l-kooperazzjoni mir-RPĊ kienet baxxa ħafna kif intqal fil-premessi (22) u (24), is-sejbiet għall-kumpanniji li kooperaw ma jistgħux jitqiesu rappreżentattivi għall-pajjiż. Għaldaqstant, il-marġini tal-ħsara għall-pajjiż kollu qiegħed b’dan jinżamm l-istess kif stabbilit mir-Regolament (UE) Nru 1095/2005.
(272)
Għaż-żewġ esportaturi li kkooperaw, li nstabu li qed jiddampjaw, il-marġnijiet tal-ħsara ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjonijiet tagħhom stess meta mqabbla, fl-istess livell ta’ kummerċ, mal-prezzijiet mhux ta’ ħsara tal-industrija tal-Unjoni għat-tip ta’ prodott korrispondenti. Ma ġiex ikkalkolat marġini ta’ ħsara għat-tielet kumpannija, li nstab li ma kinitx qed tiddampja. Għal Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd., ma ġiex identifikat marġini ta’ ħsara. Madankollu, marġini ta’ ħsara sostanzjali ogħla mill-marġini tad-dumping instab għal Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
(273)
Wara l-iżvelar waħda mill-partijiet argumentat li l-mira ta’ 8 % profitt kienet iffissata b’kundizzjonijiet tas-suq li ma jikkorrispondux mas-sitwazzjoni attwali u l-Kummissjoni naqset milli tipprovdi raġunament adegwat biex tiġġustifika għaliex il-profitt fil-mira determinat fl-investigazzjoni ta’ qabel imsemmija fil-premessa (5) għadha ġġustifikata. Ta’ min jinnota li ma nstabet l-ebda indikazzjoni fir-rieżami attwali li r-rata tal-profitt fil-mira għandha tinbidel. Il-parti inkwistjoni ma ressqet l-ebda kalkolu sostanzjat ta’ mira alternattiva għal-livell ta’ profitt li għandu jintuża. Għalhekk, dan l-argument ma ntlaqax.
2. Miżuri definittivi
(274)
Fir-rigward tat-tliet gruppi esportaturi Ċiniżi li kooperaw, ir-rati tad-dazju tal-antidumping tal-kumpanniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet ta’ din l-investigazzjoni. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni li nstabet matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpanniji. Dawn ir-rati tad-dazju (b’kuntrast mad-dazju għall-pajjiż kollu applikabbli għall-“kumpanniji l-oħra kollha”) għalhekk huma esklussivament applikabbli għall-importazzjonijiet tal-prodotti li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u manifatturati minn dawn il-kumpanniji u għalhekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati manifatturati minn kwalunkwe kumpannija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpanniji l-oħra kollha”.
(275)
Kwalunkwe talba li titlob l-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati ta’ dazju tal-antidumping gћal kumpanniji individwali (pereż. wara bdil fl-isem tal-entità jew wara li jiġu stabbiliti entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgћ) gћandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (29) bl-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari fir-rigward ta’ kwalunkwe bidla fl-attivitajiet tal-kumpannija marbuta mal-produzzjoni, mal-bejgћ domestiku u tal-esportazzjoni assoċjati, pereżempju, ma’ dik il-bidla fl-isem jew ma’ dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgћ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament se jiġi emendat kif meħtieġ billi tiġi aġġornata l-lista tal-kumpanniji li jibbenefikaw mir-rati tad-dazju individwali.
(276)
Sabiex jiġi żgurat l-infurzar tajjeb tad-dazju tal-antidumping, il-livell ta’ dazju reżidwali ma għandux jiġi applikat għall-produtturi esportaturi li ma kooperawx biss iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PIR.
(277)
Sabiex jiġu mminimizzati r-riskji ta’ ċirkomvenzjoni minħabba d-differenza għolja fir-rati tad-dazju, huwa kkunsidrat li huma meħtieġa miżuri speċjali f’dan il-każ biex tiġi żgurata l-applikazzjoni tajba tad-dazji tal-antidumping. Dawn il-miżuri speċjali jinkludu dan li ġej: Il-preżentazzjoni lill-awtoritajiet Doganali tal-Istati Membri ta’ fattura kummerċjali valida, li għandha tikkonforma mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness ta’ dan ir-Regolament. L-importazzjonijiet li ma jkunux akkumpanjati b’fattura bħal din gћandhom ikunu suġġetti gћad-dazju reżidwu tal-antidumping li japplika gћall-produtturi esportaturi l-oћrajn kollha.
(278)
Jekk l-esportazzjonijiet minn waħda mill-kumpanniji li jibbenefikaw minn rati aktar baxxi ta’ dazju individwali jiżdiedu b’mod sinifikanti fil-volum wara l-impożizzjoni tal-miżuri konċernati, tali żieda fil-volum tista’ titqies bћala li tikkostitwixxi fiha nnifisha bidla fix-xejra tal-kummerċ minħabba l-impożizzjoni ta’ miżuri skont it-tifsira tal-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku. Fit-tali ċirkostanzi u ladarba jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet, tista’ tibda investigazzjoni kontra ċ-ċirkomvenzjoni. Din l-investigazzjoni tista’, fost l-oħrajn, teżamina l-ћtieġa għat-tneћћija tar-rati tad-dazju individwali u għall-impożizzjoni konsegwenti ta’ dazju għall-pajjiż kollu.
(279)
Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, ir-rati tad-dazju għall-esportaturi li kooperaw huma stabbiliti fil-livell xieraq biex titneħħa l-ħsara lill-industrija tal-Unjoni. Għal Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd u Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd ir-rati tad-dazju huma bbażati fuq marġinijiet ta’ dumping stabbiliti mill-investigazzjoni peress li kienu iżjed baxxi mill-marġinijiet ta’ ħsara. Għal Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. il-marġini tal-ħsara kien aktar baxx mill-marġini tad-dumping, għalhekk id-dazju ġie stabbilit fil-livell tal-marġini ta’ ħsara.
(280)
Ir-rati tad-dazju individwali kalkulati għall-PIR għandhom ikunu kif ġej:
Kumpannija
Dazju definittiv
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
Il-kumpanniji l-oħra kollha
48,5 %
(281)
Qed jiġi nnutat li skont l-Artikolu 2(1) tar-Regolament (KE) Nru 71/97, id-dazju tal-antidumping ta’ 48,5 % impost fuq il-kumpanniji l-oħra kollha b’dan ir-Regolament (ara l-premessa (279)) japplika wkoll għall-importazzjonijiet ta’ komponenti essenzjali tar-roti, kif definit fl-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 71/97, li joriġinaw mir-RPĊ,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju tal-antidumping definittiv qiegħed b’dan jiġi impost fuq l-importazzjonijiet ta’ roti u ċikletti oħra (inklużi triċikli għall-ġarr tal-prodotti, iżda esklużi l-uniċkli), mhux motorizzati, li jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM 8712 00 30 u ex 8712 00 70 (kodiċi TARIC 8712007091 u 8712007099), u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju tal-antidumping definittiv applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u manifatturati mill-kumpanniji elenkati hawn taħt għandha tkun din li ġejja:
Kumpannija
Dazju definittiv
Kodiċi Addizzjonali TARIC
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
B773
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
B774
Il-kumpanniji l-oħra kollha
48,5 %
B999
3. L-applikazzjoni tar-rati individwali tad-dazju speċifikati gћall-kumpanniji msemmija fil-paragrafu 2 tkun bil-kundizzjoni li tiġi ppreżentata lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri fattura kummerċjali valida, li tkun konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness. Jekk din il-fattura ma tiġix ippreżentata japplika d-dazju applikabbli għall-“kumpanniji l-oħra kollha”.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
L-estensjoni tad-dazju tal-antidumping impost fuq l-importazzjonijiet ta’ roti li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina għall-importazzjonijiet ta’ ċerti komponenti tar-roti li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina bir-Regolament (KE) Nru 71/97, qiegħda b’dan tinżamm fis-seħħ.
Id-dazju tal-antidumping definittiv imsemmi fl-Artikolu 2(1) tar-Regolament (KE) Nru 71/97 għandu jkun id-dazju tal-antidumping għall-“kumpanniji l-oħra kollha” impost bl-Artikolu 1(2).
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, id-29 ta’ Mejju 2013.