NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 418/2013
ze dne 3. května 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) („oznámení o zahájení řízení“) informovala dne 10. srpna 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie (dále též „dotčená země“) do Evropské unie (dále jen „antidumpingové řízení“).
(2)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) Komise téhož dne informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie, a zahájila zvláštní šetření (dále jen „antisubvenční řízení“).
(3)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 28. června 2012 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) („žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých drátů z nerezavějící oceli v Evropské unii (dále jen „Unie“). Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, kterou tento dumping působí, jež byly považovány za dostačující pro zahájení šetření.
1.2 Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení šetření oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, známé dovozce a uživatele a indické orgány.
(5)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají ke slyšení zvláštní důvody, byly vyslechnuty.
(6)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii účastnících se řízení a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách Komise v oznámení o zahájení řízení oznámila, že se rozhodla přiměřeně omezit počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, kteří budou podrobeni šetření, a to prostřednictvím výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního řízení.
1.2.1 Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(7)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčené zemi požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby poskytli informace určené v oznámení o zahájení řízení.
(8)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem osmnáct vyvážejících výrobců, z nichž někteří patří do stejné skupiny, a sedm z nich požádalo o individuální zjišťování v případě, že nebudou zařazeni do vzorku. Patnáct těchto spolupracujících společností nahlásilo vývoz drátů z nerezavějící oceli do Unie během období šetření. Vzorek byl proto vybrán na základě informací poskytnutých těmito patnácti vyvážejícími výrobci.
(9)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek sestával ze dvou samostatných společností a jedné skupiny složené ze čtyř společností ve spojení; společnosti ve vzorku společně představovaly více než 63 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(10)
Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru reprezentativního vzorku. K výběru vzorku nebyly podány žádné připomínky.
(11)
Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzorek byl omezen na přiměřený počet společností, který bylo možno ve stanovené lhůtě prošetřit. Společnosti, jež byly předmětem tohoto šetření, jsou uvedeny 19. bodě odůvodnění.
(12)
Jak bylo mimoto uvedeno v 8. bodě odůvodnění, bylo původně obdrženo sedm žádostí o individuální zjišťování. Z tohoto důvodu se usuzovalo, že by v této fázi individuální zjišťování znamenalo neúměrné zatížení a bránilo by včasnému dokončení šetření.
(13)
Žádosti vývozců, kteří ve stanovených lhůtách poskytli potřebné informace, však budou přezkoumány v dalším průběhu šetření.
1.2.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení řízení Komise oznámila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek původně sestával z pěti výrobců, o nichž bylo před zahájením šetření Komisi známo, že v Unii vyrábějí dráty z nerezavějící oceli. Komise vzorek vybrala na základě prodeje, objemu výroby a zeměpisné polohy. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. K navrhovanému vzorku nebyly obdrženy žádné připomínky. Analýza odpovědí na dotazník ukázala, že jeden vybraný výrobce v Unii má společnost ve spojení, která se rovněž zabývá výrobou a prodejem drátů z nerezavějící oceli. Tato společnost ve spojení byla proto rovněž zařazena do vzorku. Uvedených šest výrobců v Unii zařazených do vzorku představovalo 46,5 % celkové odhadované výroby v Unii. Má se za to, že vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
1.2.3 Výběr vzorku dovozců
(15)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení poskytli informace.
(16)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem devět dovozců, kteří nejsou ve spojení. Komise na základě nejvyššího objemu dovozu do Unie vybrala vzorek tří společností, které představovaly 23,8 % indického dovozu do Unie během období šetření. Dva výrobci zařazení do vzorku však neposkytli odpověď na dotazník. V této fázi šetření nebylo proto možno výběr vzorku použít a v dalším průběhu šetření budou dovozci znovu požádáni o spolupráci.
1.2.4 Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(17)
Dotazníky byly zaslány třem vyvážejícím výrobcům v Indii (jejich skupinám) zařazeným do vzorku a vyvážejícím výrobcům, kteří požádali o individuální zjišťování, šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, třem dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří byli zařazeni do vzorku, a devíti známým uživatelům.
(18)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří vyvážejících výrobců v Indii (jejich skupin) zařazených do vzorku a rovněž od dvou vyvážejících výrobců, kteří požádali o individuální zjišťování, šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho dovozce, který není ve spojení, a tří uživatelů.
(19)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, újmy způsobené tímto dumpingem a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Německo
-
Inoxfil S.A., Igualada, Španělsko
-
Rodacciai SPA, Milán, Itálie
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Itálie
-
skupina Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francie
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Německo
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Tháné, Maháráštra
-
skupina Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
-
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
-
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
1.3 Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem jsou dráty z nerezavějící oceli obsahující:
-
2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu,
-
méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiné než dráty obsahující 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99, pocházející z Indie.
(22)
Jedna strana uvedla, že existují tzv. „vysoce technické“ typy výrobku, které se liší od ostatních typů dotčeného výrobku vyráběných v Indii, avšak rovněž v Unii. Tato strana rovněž tvrdila, že na rozdíl od většiny typů vyvážených z Indie do Unie nejsou tyto technické typy běžnými komoditami, nýbrž představují specifické typy výrobku vyráběné pro zvláštní užití v určitých jakostních třídách oceli a s určitými průměry, a stávající šetření by se na ně proto nemělo vztahovat.
(23)
V této fázi se zdá, že definice výrobku pokrývá i tyto technické typy a že tyto technické typy mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako ostatní typy dotčeného výrobku. Mimoto se zdá, že tyto typy vyrábějí rovněž výrobci v Unii, a proto tyto technické typy spadají do působnosti stávajícího šetření.
2.2 Obdobný výrobek
(24)
Šetření ukázalo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie a prodávaný na trhu Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Předběžně se proto tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Úvod
(25)
Během inspekcí na místě v prostorách tří indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a následné analýzy shromážděných informací bylo zjištěno, že všichni z nich poskytli některé informace, které nelze považovat za spolehlivé.
(26)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce Komise zjistila, že náklady uvedené v jeho odpovědi na dotazník nebyly v souladu a nemohly být odsouhlaseny s náklady vykázanými v interním účetním systému výrobce.
(27)
Vyvážející výrobce tvrdil, že zjištěné rozdíly mezi náklady nahlášenými Komisi a náklady zjištěnými v interním účetním systému během inspekce na místě byly způsobeny chybami při evidenci transakcí a rozdíly v účetních metodách, zejména co se týká spotřeby surovin. Vyvážející výrobce uvedl, že údaje v interním účetním systému nejsou spolehlivé a pro účely šetření by se neměly použít. Ačkoli vyvážející výrobce používá stejný účetní systém po dobu několika let, tvrdil, že by Komise měla ve své analýze vycházet z nákladů uvedených v odpovědi na dotazník, a nikoli údajů o nákladech, které jsou obsaženy v interním účetním systému společnosti.
(28)
Je třeba podotknout, že ačkoli údaje obsažené v interním účetním systému byly v souladu s auditovanými finančními výkazy poskytnutými vyvážejícím výrobcem, během inspekce na místě nebylo možné provést odsouhlasení, a tudíž zjistit souvislost mezi nákladovými tabulkami vyhotovenými výslovně pro účely tohoto šetření a údaji obsaženými v interním účetním systému. V souladu s článkem 18 základního nařízení se proto usuzovalo, že by se pro účely tohoto antidumpingového šetření měly použít údaje zjištěné v účetním systému vyvážejícího výrobce.
(29)
Z tohoto důvodu Komise prozatímně upravila údaje o nákladech, které zmíněný vyvážející výrobce poskytl ve své odpovědi na dotazník, pomocí údajů dostupných v jeho interním účetním systému.
(30)
V případě druhého vyvážejícího výrobce Komise zjistila, že nákupy a spotřeba surovin nahlášené Komisi v odpovědi na dotazník nebyly doloženy údaji zjištěnými v systému výrobce pro řízení zásob. Zejména se ukázalo, že rozdělení podle jakostních tříd oceli se v těchto dvou zdrojích liší. Komise podotýká, že jakostní třída oceli je klíčovým faktorem při určování nákladů konečného produktu. Nespolehlivé informace o jakostní třídě oceli by mohly vážně zkreslit výpočty nákladů a prodejních cen jednotlivých typů výrobků, a mohly by proto být zavádějící.
(31)
Vyvážející výrobce však uvedl, že počítačové soubory obsahující údaje o nákupech surovin, které Komise získala během inspekce na místě, nebyly úplné, jelikož jiná oddělení ve společnosti uskutečnila dodatečné nákupy surovin, tyto nákupy však nebyly vykázány a zahrnuty v počítačových souborech získaných během inspekce na místě a přezkoumaných Komisí. Vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že zjištěné rozdíly v množství jednotlivých jakostních tříd oceli byly zapříčiněny skutečností, že některé jakostní třídy oceli se částečně překrývaly s jinými a že některé části výrobního procesu není možné sledovat na úrovni jednotlivých jakostních tříd oceli.
(32)
Komise však podotýká, že výše uvedená tvrzení společnosti týkající se dodatečných nákupů surovin nepostačují k vysvětlení zjištěných rozdílů na úrovni jednotlivých jakostních tříd oceli. Komise rovněž podotýká, že společnost tvrdila, že není možné přesné sledování podle jednotlivých jakostních tříd oceli ve všech fázích výrobního procesu. Toto tvrzení dále narušuje spolehlivost celého systému vykazování jakostních tříd oceli. Poskytnuté informace o jakostních třídách oceli je nutné považovat předběžně za zavádějící.
(33)
Komise se domnívá, že nahlášené rozdělení surovin podle jakostních tříd oceli není spolehlivé a nemělo by se prozatím brát v potaz a že by zjištění měla v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. Kvůli nespolehlivosti celého systému vykazování nebylo možné učinit zjištění na základě nahlášených jakostních tříd oceli. Při výpočtu celkového dumpingového rozpětí u všech výrobků byla proto použita celková spotřeba veškerých surovin bez přihlédnutí k rozdělení podle jakostních tříd oceli.
(34)
V případě třetího vyvážejícího výrobce Komise během inspekce na místě zjistila, že toky surovin uvedené v odpovědi na dotazník nejsou v souladu s údaji obsaženými v účetním systému výrobce. Zdálo se, že se v těchto dvou zdrojích liší rozdělení podle jakostních tříd oceli.
(35)
Vyvážející výrobce sice připustil určité chyby ve své odpovědi na dotazník, tvrdil však, že rozdíly v celkovém množství surovin lze odsouhlasit s přihlédnutím ke změnám zásob. Společnost však také tvrdila, že částečně se překrývající jakostní třídy oceli znemožňují přesné odsouhlasení podle jednotlivých jakostních tříd oceli. Toto tvrzení dále narušuje spolehlivost celého systému vykazování jakostních tříd oceli. Poskytnuté informace o jakostních třídách oceli je nutno považovat za zavádějící.
(36)
Komise se domnívá, že nahlášené rozdělení surovin podle jakostních tříd oceli není spolehlivé a nemělo by se prozatím brát v potaz a že by zjištění měla v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. Kvůli nespolehlivosti celého systému vykazování nebylo možné učinit zjištění na základě nahlášených jakostních tříd oceli. Při výpočtu celkového dumpingového rozpětí u všech výrobků byla proto použita celková spotřeba všech surovin bez přihlédnutí k rozdělení podle jakostních tříd oceli.
(37)
Každý vyvážející výrobce obdržel individuální dopis uvádějící konkrétní a podrobné důvody, kvůli nimž se usuzovalo, že některé údaje uvedené v odpovědi na dotazník nelze uznat. Vyvážející výrobci byli rovněž informováni o tom, že Komise hodlá prozatímní zjištění založit na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(38)
Všem třem vyvážejícím výrobcům byla dána možnost se vyjádřit a požádat o slyšení a všichni tři byli vyslechnuti. Tito vyvážející výrobci podali rovněž písemné připomínky ohledně možného použití článku 18 základního nařízení. Navzdory vysvětlením získaným od společností nebylo možné objasnit uspokojivě výše popsané problémy, které vedly k nahrazení některých poskytnutých informací dostupnými údaji.
3.2 Běžná hodnota
(39)
Pro stanovení běžné hodnoty Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda byl obdobný výrobek prodáván nezávislým zákazníkům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že celkový prodej obdobného výrobku ze strany každého výrobce zařazeného do vzorku na domácím trhu byl reprezentativní.
(40)
Pro výrobce zařazené do vzorku s celkovým reprezentativním domácím prodejem poté Komise určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(41)
Jak je však objasněno v oddíle 3.1, u dvou vyvážejících výrobců bylo popsané srovnání provedeno na základě veškerých výrobků místo zvláštního srovnání podle jednotlivých typů výrobku.
(42)
U každého typu výrobku prodávaného výrobci zařazenými do vzorku na domácím trhu, u něhož bylo zjištěno, že je totožný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, se zkoumalo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaný na domácím trhu nezávislým zákazníkům během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu totožného nebo srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie.
(43)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých výrobců zařazených do vzorku mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým zákazníkům na domácím trhu v období šetření.
(44)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu během období šetření bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(45)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku, který se uskutečnil v období šetření.
(46)
Pokud byly všechny typy výrobku prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(47)
Pokud neexistoval žádný prodej obdobného výrobku v běžném obchodním styku nebo pokud nebyl tento typ výrobku prodáván na domácím trhu v reprezentativním množství, vypočítala Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(48)
Běžná hodnota byla vypočítána připočtením vážených průměrných prodejních, správních a režijních nákladů a váženého průměru zisku dosaženého vyvážejícími výrobci při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku v období šetření k průměrným výrobním nákladům během období šetření, které byly v případě potřeby upraveny. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před použitím v testu týkajícím se běžného obchodního styku a při početním určování běžné hodnoty upraveny, jak je objasněno v oddíle 3.1.
(49)
Každá společnost obdrží své podrobné individuální výpočty použité k určení běžných hodnot a bude mít možnost se k nim vyjádřit.
3.3 Vývozní cena
(50)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým zákazníkům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.
(51)
Pokud byl dotčený výrobek vyvážen přímo pro nezávislé zákazníky v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(52)
Jestliže se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé dále prodán nezávislým zákazníkům v Unii. V těchto případech byly provedeny úpravy u všech nákladů vzniklých v období mezi dovozem a dalším prodejem, včetně cel a daní a rovněž prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady dovozce ve spojení a přiměřené ziskové rozpětí bylo stanoveno na základě ziskového rozpětí dosaženého nezávislým dovozcem dotčeného výrobku.
3.4 Srovnání
(53)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(54)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, námořní přepravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením, úvěry, slevami a provizemi, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen.
3.5 Dumpingová rozpětí
(56)
Jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12, byla pro každou společnost zařazenou do vzorku vážená průměrná běžná hodnota stanovená pro obdobný výrobek srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku.
(57)
V souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení nebylo kvůli použití článku 18 základního nařízení na všechny tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku možné stanovit u spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazení do vzorku, dumpingové rozpětí na základě průměrného dumpingového rozpětí pro společnosti zařazené do vzorku.
(58)
V tomto případě se považovalo za vhodné určit předběžně dumpingové rozpětí použitelné na spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku na základě jejich vývozní ceny zjištěné podle dovozních statistik Eurostatu a průměrné běžné hodnoty stanovené pro indické výrobce zařazené do vzorku, jestliže průměrná běžná hodnota nebyla dotčena použitím článku 18 základního nařízení.
(59)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí vypočítané pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na 28,0 %.
(60)
Co se týká všech ostatních vyvážejících výrobců v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Za tímto účelem se porovnal celkový objem vývozu uvedený v odpovědích na dotazník k výběru vzorku a celkový dovoz z Indie odvozený z dovozních statistik Eurostatu. Jelikož úroveň spolupráce byla vysoká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí zjištěného u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(61)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 32,3 %.
(62)
Na základě toho činí prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:
(v %)
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Raajratna Metal Industries
32,3
Skupina Venus
30,4
Viraj Profiles
24,4
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
28,0
Všechny ostatní společnosti
32,3
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1 Výrobní odvětví Unie
(63)
Obdobný výrobek vyrábělo 27 výrobců v Unii. Mělo se za to, že tito výrobci tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
4.2 Výroba v Unii
(64)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, například informace uvedené v podnětu, údaje získané od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a odpovědi na dotazník poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(65)
Je třeba uvést, že v definici výrobního odvětví Unie je zařazen rovněž výrobce v Unii, který je ve spojení s indickým vyvážejícím výrobcem a který vyjádřil nesouhlas se zahájením šetření.
(66)
Na tomto základě se celková výroba v Unii v období šetření odhadovala přibližně na 139 141 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby ostatních výrobců v Unii, kteří se při šetření nepřihlásili.
4.3 Výběr vzorků výrobců v Unii
(67)
Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, do vzorku bylo zařazeno šest výrobců v Unii představujících 46,5 % odhadované celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
5. ÚJMA
5.1 Spotřeba v Unii
(68)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a celkového dovozu. Rok 2009 se vyznačoval nebývale vysokými cenami niklu, hlavní suroviny používané při výrobě dotčeného výrobku a obdobného výrobku, a celosvětovými negativními dopady finanční krize, což ve zmíněném roce společně vedlo k obzvláště nízké úrovni spotřeby v Unii. Situace na trhu se však zlepšila, jak ukazuje následující tabulka, a spotřeba v Unii mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla o 50 %.
2009
2010
2011
Období šetření
Spotřeba (v tunách)
131 436
187 280
196 476
197 327
Index (2009 = 100)
100
142
149
150
Zdroj:
Eurostat, podnět a odpovědi na dotazník
5.2 Dovoz z dotčené země do Unie
5.2.1 Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(69)
V posuzovaném období se dumpingový dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyvíjel s ohledem na objem a podíl na trhu takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem
16 847
29 053
36 720
35 398
Index (2009 = 100)
100
172
218
210
Podíl na trhu (v %)
12,8
15,5
18,7
17,9
Index (2009 = 100)
100
121
146
140
Zdroj:
Eurostat, podnět a odpovědi na dotazník
(70)
Objem dovozu z Indie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 110 %. Nárůst byl obzvláště silný mezi rokem 2009 a 2010, kdy dovoz z Indie vzrostl o 72 %, přičemž spotřeba v Unii vzrostla o 42 %. Ačkoli se spotřeba mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšila pouze o 5 %, objem dovozu z Indie v témže období dále významně vzrostl, a sice o 22 %.
(71)
Podíl dumpingového dovozu z Indie na trhu v posuzovaném období významně vzrostl, a sice o 40 %.
5.2.2 Ceny dovozu a cenové podbízení
(72)
Jak bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, jedna strana vyjádřila obavy ohledně skutečnosti, že antidumpingový dotazník neumožňoval rozlišit určité typy dotčeného výrobku, které jsou podle jejího názoru odlišné.
(73)
Tato obava byla v dotazníku odstraněna rozšířením škály tzv. kontrolních čísel výrobku (PCN) tak, aby bylo při šetření možné jednoznačně identifikovat příslušné typy, zejména za účelem srovnání cen. V této fázi bylo při šetření zjištěno, že indičtí vyvážející výrobci vyváželi pouze omezené množství těchto vysoce technických typů. Podotýká se však, že změny PCN zajistily, že ceny určitých typů výrobku byly přímo srovnány s cenami podobných typů výrobku.
(74)
Následující tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu:
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná cena (v EUR/t)
2 372
2 801
3 246
3 196
Index (2009 = 100)
100
118
137
135
Zdroj:
Eurostat a odpovědi na dotazník
(75)
Průměrná cena dovozu z Indie se v posuzovaném období zvýšila o 35 %, byla však nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v témže období (viz 93. bod odůvodnění). To vysvětluje prudký nárůst objemu dovozu a významné zvýšení podílu indických vývozců na trhu v témže období, konkrétně o 40 %.
(76)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované zákazníkům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dumpingového dovozu účtovanými indickými výrobci zařazenými do vzorku prvnímu nezávislému zákazníkovi na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(77)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení u dumpingového dovozu z dotčené země na trhu Unie ve výši 15 %. Nižší ceny dumpingového dovozu v porovnání s cenami Unie v posuzovaném období objasňují významný nárůst objemu indického dovozu a vysoký podíl dovozu z Indie na trhu mezi rokem 2009 a obdobím šetření.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1 Předběžné poznámky
(78)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení bylo v rámci zkoumání dopadu dumpingového dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie provedeno posouzení veškerých hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.
(79)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, pro posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(80)
Za účelem analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými faktory újmy. V tomto ohledu je hospodářská situace výrobního odvětví Unie posouzena na základě a) makroekonomických ukazatelů, a to ukazatelů jako výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, pro něž byly údaje shromážděny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a na základě b) mikroekonomických ukazatelů, a to ukazatelů jako průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál, zásoby a náklady práce, pro něž byly údaje shromážděny na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(81)
Je třeba uvést, že ke stanovení makroekonomických ukazatelů byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů získaných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, a zejména údaje týkající se výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku.
(82)
Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve svých odpovědích na dotazník.
5.3.2 Makroekonomické ukazatele
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(83)
Tendence týkající se výroby v Unii, výrobní kapacity a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
105 646
140 363
138 795
139 141
Index (2009 = 100)
100
133
131
132
Výrobní kapacita (v tunách)
244 236
246 324
245 922
246 599
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity (v %)
43
57
56
56
Index (2009 = 100)
100
132
130
130
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(84)
Výroba v Unii v posuzovaném období vzrostla o 32 %, což do jisté míry odráželo pozitivní vývoj spotřeby. Mezi rokem 2010 a obdobím šetření však objem výroby stagnoval.
(85)
Zatímco se využití kapacity zlepšilo a v posuzovaném období vzrostlo o 13 procentních bodů, výrobní kapacita byla v posuzovaném období v zásadě stálá.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
(86)
Tendence týkající se objemů prodeje, podílu na trhu a růstu se v posuzovaném období vyvíjely takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
88 796
124 641
124 007
124 217
Index (2009 = 100)
100
140
140
140
Podíl na trhu (v %)
67,6
66,6
63,1
62,9
Index (2009 = 100)
100
98
93
93
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(87)
Po značném nárůstu mezi rokem 2009 a 2010 v souvislosti se zvyšující se spotřebou objem prodeje zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, oslabil, a netěžil z trvalého růstu poptávky (4,9 % mezi rokem 2010 a 2011). To se odráží rovněž ve stoupající tendenci u stavu zásob na konci roku, který v posuzovaném období vzrostl celkem o 41 %, jak je uvedeno ve 100. bodě odůvodnění.
(88)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mimoto v posuzovaném období snížil o 4,7 procentního bodu, a to navzdory silnému růstu spotřeby o 50 %.
(89)
Jak je uvedeno v 68. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšila o 50 %, přičemž objem dumpingového dovozu v témže období významně vzrostl o 110 %, jak je zmíněno v 70. bodě odůvodnění. Růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl proto částečně absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii v témže období vzrostl o 40 %. To prokazuje, že kvůli zvyšujícímu se podílu dumpingového dovozu na trhu nemohlo výrobní odvětví Unie plně využít růst spotřeby v Unii.
c) Zaměstnanost a produktivita
(90)
Navzdory složité finanční situaci popsané níže v 94.-99. bodě odůvodnění byla v posuzovaném období zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie poměrně stálá. Vzhledem k vyššímu objemu výroby (viz 84. bod odůvodnění), vzrostla v témže období produktivita, měřená jako objem výroby v tunách na jednoho zaměstnance za rok, o 30 %, což naznačuje, že výrobní odvětví Unie vyvíjelo značné úsilí o zvýšení efektivnosti.
2009
2010
2011
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 726
1 687
1 729
1 747
Index (2009 = 100)
100
98
100
101
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
61
83
80
80
Index (2009 = 100)
100
136
131
130
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
d) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(91)
Výše uvedená dumpingová rozpětí u tří indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jsou vyšší než nepatrná (viz 62. bod odůvodnění). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem týkajícím se odvětví dotčeného výrobku, objemu, podílu na trhu a cen dumpingového dovozu z Indie nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
(92)
Připomíná se, že v roce 1999 byla na dotčený výrobek uložena dumpingová a antisubvenční opatření (4). Vzhledem k časovému odstupu mezi skončením platnosti opatření, která byla zavedena v roce 1999, a stávajícím šetřením však nejsou k dispozici žádné údaje, jež by umožnily posoudit účinky dřívějšího dumpingu. Šetření každopádně nepřineslo žádné důkazy, že výrobní odvětví dosud překonává účinky dřívějšího dumpingu.
5.3.3 Mikroekonomické ukazatele
a) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(93)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení, v posuzovaném období vzrostly o 34 %. Tento nárůst odráží celkový růst nákladů na suroviny, k němuž v tomto výrobním odvětví došlo v témže období. V roce 2011 a během období šetření se výrobcům v Unii podařilo zvýšit ceny pouze mírně za účelem uhrazení rostoucích výrobních nákladů, což postačovalo k zachování ziskovosti v roce 2011 mírně nad 1 % a v období šetření na hranici rentability. Jak prokazují údaje obsažené ve výše uvedené tabulce, ani významné zvýšení prodejní ceny neumožnilo výrobnímu odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně zisku.
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro zákazníky, kteří nejsou ve spojení
2 988
3 833
4 185
4 018
Index (2009 = 100)
100
128
140
134
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Index (2009 = 100)
100
111
117
113
Zdroj:
odpovědi na dotazník
b) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(94)
V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii zákazníkům, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Peněžní tok (v EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investice (v EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Index (2009 = 100)
100
181
98
89
Návratnost investic (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(95)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 byli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve ztrátě, v roce 2010 se však začali zotavovat v souladu se zvýšením spotřeby o 50 %, jak bylo popsáno v 68. bodě odůvodnění. I když se ziskovost mírně zvýšila, úrovně zisku ve výši 0,2 % značně zaostávaly za přiměřenou úrovní ziskovosti v odvětví oceli. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno na 5 %, jelikož se usuzovalo, že odpovídá rozpětí, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu v odvětví výrobku, který je předmětem šetření, za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii, jak uvedlo výrobní odvětví Unie. Toto 5% ziskové rozpětí před zdaněním se mimoto považovalo za odpovídající minimum v jiném šetření týkajícím se podobných výrobků v témže odvětví.
(96)
V období šetření se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo dosáhnout hranice rentability; cenový tlak, který vyvíjel dumpingový dovoz, jim však znemožňoval přizpůsobit ceny nákladům, a tudíž dosáhnout uspokojivých výsledků. Tuto situaci vysvětluje rovněž skutečnost, že se výrobek, který je předmětem šetření, považoval za běžnou komoditu, a ceny jsou tudíž hlavním faktorem, jimž se řídí výběr zákazníků.
(97)
Peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, který byl vypočítán na základě obchodních transakcí, byl až do roku 2010 záporný. Ačkoli se v roce 2011 zlepšil, mezi rokem 2011 a obdobím šetření klesl o 34 %.
(98)
Vývoj ziskovosti a peněžního toku v posuzovaném období omezil schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku investovat do své činnosti a narušil jejich rozvoj. V důsledku toho byla omezena schopnost výrobců v Unii získávat kapitál a financovat náklady. Ačkoli se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo uskutečnit v roce 2010 určité investice související s obdobným výrobkem, tyto se poté snížily, zejména během období šetření, kdy v porovnání s úrovněmi v roce 2010 klesly o 51 %. Ačkoli návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic, byla v roce 2011 kladná, v období šetření se významně snížila o 5,9 procentního bodu a dosáhla nízké úrovně ve výši 0,8 %.
(99)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že finanční výsledky výrobců v Unii zařazených do vzorku byly během období šetření poněkud nejisté.
c) Zásoby
(100)
Výše zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období zvýšila o 41 %; jejich nárůst se časově shoduje se ztrátou podílu na trhu, zejména během období šetření.
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
4 395
5 289
5 469
6 214
Index (2009 = 100)
100
120
124
141
Zdroj:
odpovědi na dotazník
d) Náklady práce
(101)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období mírně zvýšily, nepředstavují proto rozhodující faktor nárůstu výrobních nákladů.
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Index (2009 = 100)
100
109
107
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5.4 Závěr ohledně újmy
(102)
Šetřením bylo prokázáno, že výrobní odvětví Unie nemělo plně prospěch z růstu spotřeby v posuzovaném období, a zejména v období šetření. Zpočátku, mezi rokem 2009 a 2010, se většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie do značné míry zlepšila, posléze však jejich hospodářská situace stagnovala, či se dokonce zhoršila.
(103)
V kontextu rostoucího trhu se některé ukazatele, například výroba a objem prodeje výrobního odvětví Unie, mezi rokem 2009 a 2010 významně zvýšily, od roku 2010 však zaznamenaly oslabení. K této situaci došlo navzdory trvalému růstu spotřeby.
(104)
Ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, investice a ziskovost, byly mimoto významně ovlivněny cenovým tlakem na trhu Unie, zejména v období šetření. Mezi rokem 2009 a 2010 nebylo výrobní odvětví Unie s to zvýšit dostatečně své ceny, aby mohlo uhradit výrobní náklady. Ziskovost se mezi rokem 2009 a 2011 zlepšovala a v roce 2011 dosáhlo výrobní odvětví mírného zisku ve výši 1,4 %, v období šetření se však ziskovost začala opět zhoršovat a dosáhla pouze hranice rentability. To znamená, že byla omezena rovněž schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál a zotavit se.
(105)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžně závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Úvod
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
6.2 Účinek dumpingového dovozu
(107)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila o 50 % a že současně se objem dovozu pocházejícího z Indie více než zdvojnásobil. Nárůst dumpingového dovozu se na druhé straně časově shodoval s poklesem objemu prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
(108)
Co se týká cenového tlaku na trhu Unie v posuzovaném období, bylo zjištěno, že průměrné ceny dovozu z Indie byly trvale nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. V důsledku nižších cen v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie v období šetření v průměru o 15 % vzrostl podíl indického dumpingového dovozu na trhu od roku 2009 do období šetření o 40 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 4,7 procentního bodu (z 67,6 % v roce 2009 na 62,9 % v období šetření). Úbytek podílu na trhu ukazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo využít vyšší spotřebu pouze v omezeném rozsahu.
(109)
Vzhledem k rostoucím výrobním nákladům se výrobní odvětví Unie pokoušelo zvýšit jednotkovou cenu účtovanou zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění. Kvůli cenovému tlaku, který vyvíjel rostoucí objem dumpingového indického dovozu, jak bylo uvedeno výše, nebylo zvýšení ceny dostatečné k uhrazení rostoucích nákladů, takže výrobní odvětví Unie nebylo s to dosáhnout uspokojivých úrovní zisku, jež lze považovat za nezbytné pro toto konkrétní výrobní odvětví.
(110)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že prudký nárůst dumpingového dovozu z Indie s cenami, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, hrál rozhodující úlohu v podstatné újmě, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena.
6.3 Účinek jiných činitelů
6.3.1 Dovoz ze třetích zemí
Země
2009
2010
2011
Období šetření
Čínská lidová republika (ČLR)
Objem (v tunách)
8 129
10 853
14 360
16 403
Index (2009 = 100)
100
134
177
202
Podíl na trhu (v %)
6,2
5,8
7,3
8,3
Index (2009 = 100)
100
94
118
134
Průměrná cena
1 914
2 607
2 835
2 508
Index (2009 = 100)
100
136
148
131
Švýcarsko
Objem (v tunách)
8 094
10 700
9 187
9 115
Index (2009 = 100)
100
132
113
113
Podíl na trhu (v %)
6,2
5,7
4,7
4,6
Index (2009 = 100)
100
93
75
75
Průměrná cena
3 423
4 063
4 475
4 360
Index (2009 = 100)
100
119
131
127
Korejská republika
Objem (v tunách)
4 900
6 775
6 355
6 266
Index (2009 = 100)
100
138
130
128
Podíl na trhu (v %)
3,7
3,6
3,2
3,2
Index (2009 = 100)
100
97
87
85
Průměrná cena
3 717
4 165
4 761
4 627
Index (2009 = 100)
100
112
128
124
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě Indie
Objem (v tunách)
25 793
33 586
35 749
37 712
Index (2009 = 100)
100
130
139
146
Podíl na trhu (v %)
19,6
17,9
18,2
19,1
Index (2009 = 100)
100
91
93
97
Průměrná cena
3 609
4 214
4 748
4 483
Index (2009 = 100)
100
117
132
124
(111)
Kromě dumpingového dovozu z Indie, který představoval 48 % veškerého dovozu na trh Unie během období šetření, existovaly rovněž další zdroje dovozu, včetně Čínské lidové republiky, Koreje a Švýcarska, jež bylo nutné v rámci příčinné souvislosti přezkoumat.
(112)
Šetřením bylo prokázáno, že během posuzovaného období, a zejména v období šetření byly průměrné prodejní ceny korejských a švýcarských vyvážejících výrobců vyšší než prodejní ceny indických vyvážejících výrobců a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Jejich podíl na trhu se mimoto v období šetření snížil o 0,5 resp. 1,6 procentního bodu.
(113)
Průměrná cena dovozu z Čínské lidové republiky byla nižší než úroveň cen výrobního odvětví Unie a podíl této země na trhu vykazoval v posuzovaném období rostoucí tendenci. Šetření však prokázalo, že sortimentní skladba čínského dovozu je jiná a že čínské výrobky nesoutěží přímo s výrobky výrobního odvětví Unie nebo s výrobky pocházejícími z Indie. Usuzovalo se proto, že čínský vývoz nemohl mít významný dopad na hlavní typy výrobku prodávané výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Případný dopad dovozu z Číny na újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byl proto minimální.
(114)
Jeden vyvážející výrobce však uvedl, že by do tohoto šetření měl být zahrnut dovoz drátů z nerezavějící oceli z Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Švýcarska.
(115)
Kromě výše uvedených skutečností a úvah je třeba uvést, že ve fázi zahájení řízení nebyly a dosud nejsou k dispozici žádné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, které by odůvodňovaly zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu pocházejícího z výše zmíněných zemí. I kdyby existovaly důkazy odůvodňující šetření týkající se ostatního dovozu, rozdílné zacházení, které spočívá v zahájení antidumpingového řízení týkajícího se pouze indického dovozu, by se nepovažovalo za diskriminační. Tvrzení, že by tyto země měly být zahrnuty do šetření, proto není opodstatněné a mělo by být zamítnuto.
(116)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že vývoz ze třetích zemí nepřispěl významně k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
6.3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(117)
Celkový vývoz dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie představoval v období šetření 8,5 % celkové výroby. Tento obraz odráží situace ve vývozu zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku, jejichž vývoz v období šetření představoval 7 % výroby a ceny vývozu byly v témže období o 36 % vyšší než cena na trhu EU. Na základě těchto skutečností lze vyvodit závěr, že vývozní činnost výrobního odvětví Unie nemohla být možnou příčinou podstatné újmy.
6.3.3 Hospodářská krize a ceny surovin
(118)
Jak bylo uvedeno v 68. bodě odůvodnění, v roce 2009 byla spotřeba obzvláště nízká kvůli mimořádně vysoké ceně niklu a dopadům hospodářské krize. Tato situace jistě vysvětluje obzvláště špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie v roce 2009. Je však třeba uvést, že v situaci rostoucí spotřeby od roku 2010 je výkonnost levného dumpingového dovozu v protikladu s výkonností výrobního odvětví Unie.
(119)
Šetřením bylo prokázáno, že i během celkového hospodářského oživování se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít rostoucí spotřebu a v průběhu celého posuzovaného období přicházelo o podíly na trhu, zatímco dumpingový indický vývoz získal větší podíl na trhu.
(120)
Ačkoli hospodářská krize a zvýšení cen surovin mohly přispět k nedostatečné výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze celkově mít za to, že měly takový dopad, aby narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v období šetření.
6.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(121)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období došlo k významnému nárůstu objemu dumpingového dovozu pocházejícího z Indie a jeho podílu na trhu (o 110 % resp. 40 %). Také bylo zjištěno, že ceny tohoto dovozu byly trvale nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, a to zejména v období šetření (v průměru o 15 %).
(122)
Uvedený růst objemu dumpingového dovozu z Indie a jeho podílu na trhu se časově shodoval se slabou finanční situací výrobního odvětví Unie, zejména od roku 2010. Navzdory rostoucí spotřebě nedokázalo výrobní odvětví Unie přenést v uspokojivé výši vyšší výrobní náklady na své zákazníky, a finanční ukazatele, jako je ziskovost, peněžní tok a investice, byly proto na nízkých úrovních.
(123)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indie a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(124)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1 Obecné poznámky
(125)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému zjištění dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
7.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(126)
Výrobní odvětví Unie tvoří 27 známých výrobců, kteří představují veškerou výrobu obdobného výrobku v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou obdobného výrobku v období šetření přímo zaměstnávali více než 1 747 osob.
(127)
Jeden výrobce v Unii představující relativně malý podíl výroby v Unii, který měl společnost ve spojení v Indii, vyjádřil nesouhlas se zahájením šetření. Jak bylo uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, tento výrobce rovněž tvrdil, že by neměly být zahrnuty vysoce technické výrobky a že uložení stejných opatření na tento typ výrobku není v zájmu Unie.
(128)
Jak bylo uvedeno v 72. bodě odůvodnění, tato obava byla v dotazníku odstraněna rozšířením PCN, jež v šetření jednoznačně určují tyto typy. V této fázi však bylo šetřením zjištěno, že se šetření vztahovalo na vysoce technické výrobky a že indičtí vyvážející výrobci vyváželi pouze omezené množství těchto typů výrobku. Obavy, které vyjádřil tento výrobce, se proto nepovažovaly za opodstatněné a jeho tvrzení bylo zamítnuto.
(129)
Bylo zjištěno, že dumpingový dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Připomíná se, že se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít plně rostoucí spotřebu a finanční situace výrobního odvětví Unie byla nejistá.
(130)
Předpokládá se, že uložením antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku výrobním nákladům.
(131)
Lze rovněž očekávat, že uložení opatření výrobnímu odvětví Unie umožní získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v posuzovaném období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci. Uložení opatření výrobnímu odvětví umožní zachovat a dále zvýšit jeho úsilí o nákladovou efektivnost.
(132)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k dalšímu úbytku podílu na trhu a že by se ziskovost výrobního odvětví Unie zhoršila.
(133)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření na dovoz pocházející z Indie bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3 Zájem uživatelů
(134)
Dotazníky byly zaslány devíti uživatelům v Unii. Na dotazníky odpověděli pouze tři uživatelé představující přibližně 6 % celkového dovozu dotčeného výrobku z Indie během období šetření. Tito uživatelé působí v odvětví zpracování potravin, včetně komerčních kuchyní a zařízení společného stravování, v odvětví domácích spotřebičů a automobilovém průmyslu.
(135)
Nákupy z Indie tvořily v průměru přibližně 67 % jejich celkových nákupů dotčeného výrobku a Indie představovala výhradní zdroj dodávek pouze pro jednoho uživatele. V období šetření představoval průměrný procentní podíl obratu zahrnujícího dotčený výrobek 54 % jejich celkového obratu.
(136)
Šetřením bylo prokázáno, že v období šetření byla průměrná ziskovost všech spolupracujících uživatelů v odvětvích, která používají dotčený výrobek, vyšší než 9 % obratu.
(137)
Pravděpodobný vliv navrhovaných opatření byl posouzen na základě obdržených odpovědí uživatelů na dotazník a celkového trhu Unie pro dotčený výrobek a obdobný výrobek. Za předpokladu, že na trhu Unie nastane ta nejméně příznivá situace, tj. že zvýšení cen nebude možné přenést na distribuční řetězec a že uživatelé budou v Indii nadále pořizovat dřívější množství, by dopad cla na ziskovost uživatelů znamenal snížení přibližně o 1,2 procentního bodu.
(138)
Je nutno podotknout, že jeden uživatel zastával k šetření neutrální postoj, jelikož se domníval, že uložení opatření nebude mít žádný významný účinek na tržní ceny, poněvadž případné vyšší ceny by absorbovali distributoři.
(139)
Jiný uživatel vyjádřil obavy, že by případné uložení opatření postihlo rovněž určité typy výrobku, které se již v Unii nevyrábějí. Šetření však prokázalo, že se typy výrobku, které uvedl zmíněný uživatel, v Unii stále vyrábějí a že poptávka po těchto typech jakostních tříd nerezavějící oceli není významná. Mimoto je třeba zmínit, že v posuzovaném období nevyužívali výrobci v Unii plně svou výrobní kapacitu, a proto by v případě vyšší poptávky bylo možno výrobu odpovídajícím způsobem zvýšit.
(140)
Je nutno podotknout, že jelikož je dotčený výrobek standardizovaný, pokud jde o odvětví a užití, mohou uživatelé snadno změnit své zdroje dodávek, co se týká jakosti nebo ceny výrobku. Uložení opatření by nemělo vylučovat možnost dovozu dotčeného výrobku z jiných zemí a ani z Indie, jakmile budou odstraněny rušivé účinky způsobené dumpingem.
(141)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem lze mít za to, že i když opatření uložená na indický dovoz budou mít na některé uživatele pravděpodobně nepříznivější dopad než na jiné, celkový dopad na uživatele bude omezený.
7.4 Zájem dovozců
(142)
Spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, byla omezená. Informace pro výběr vzorku poskytlo devět dovozců, spolupracoval však pouze jeden z nich. Na tuto společnost připadalo přibližně 7 % celkového dovozu z Indie během období šetření. Společnost vyjádřila nesouhlas s uložením opatření, jelikož Indie je jejím zdaleka nejdůležitějším dodavatelem. Ačkoli by uložení opatření mělo negativní dopad na její ziskovost v důsledku vyšších nákladů, měla by být dovážející společnost schopna přenést vyšší náklady alespoň částečně na své zákazníky.
(143)
Dovozci by mimoto mohli přejít na jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie a ostatních vyvážejících zemí.
(144)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření nebude mít na zájem dovozců významný negativní dopad.
7.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(145)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Indie.
(146)
Při posouzení celkového dopadu antidumpingových opatření na trh Unie se mimoto zdá, že kladné dopady, zejména na výrobní odvětví Unie, převažují nad možnými negativními dopady na ostatní omezenější skupiny.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(147)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
8.1 Úroveň pro odstranění újmy
(148)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(149)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii.
(150)
Úroveň pro odstranění újmy byla proto vypočtena na základě srovnání vážené průměrné ceny dumpingového dovozu stanovené pro účely výpočtu cenového podbízení v 77. bodě odůvodnění a ceny výrobního odvětví Unie za obdobný výrobek, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla stanovena připočtením přiměřené úrovně zisku k výrobním nákladům. Cílové rozpětí zisku bylo prozatímně stanoveno ve výši 5 %, jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění.
(151)
Veškeré rozdíly zjištěné tímto porovnáním byly poté vyjádřeny jako procento průměrné celkové dovozní ceny CIF, viz 154. bod odůvodnění.
8.2 Prozatímní opatření
(152)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie uložit prozatímní antidumpingová cla, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(153)
Co se týká souběžného antisubvenčního šetření, podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (5), nesmí být na jeden výrobek uloženo současně antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence. Všechny programy subvencování, jimiž se zabývá nařízení o uložení prozatímních antisubvenčních opatření (6), se týkají vývozních subvencí. Příslušné sazby prozatímního antidumpingového cla u dotčených spolupracujících výrobců jsou proto odpovídajícím způsobem upraveny.
(154)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby prozatímního antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí újmy, dumpingových rozpětí a sazeb vyrovnávacího cla. Navrhované antidumpingové clo proto činí:
(v %)
Společnost
Rozpětí újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba vyrovnávacího cla
Prozatímní antidumpingové clo
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Skupina Venus
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
24,0
28,0
3,8
20,2
Všechny ostatní společnosti
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(156)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být zaslány Komisi (7) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společnosti, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(157)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
9. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(158)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz drátů z nerezavějící oceli obsahujících:
-
2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu,
-
méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiné než dráty obsahující 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99, pocházejících z Indie.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Raajratna, Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
22,9
B776
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Tháné, Maháráštra
24,4
B780
Společnosti uvedené v příloze
20,2
B781
Všechny ostatní společnosti
27,8
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, písemně sdělit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se dotčené strany mohou ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost vyjádřit k jeho uplatňování.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 418/2013
tat-3 ta’ Mejju 2013
li jimponi dazju proviżorju antidumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Il-bidu
(1)
Fit-10 ta’ Awwissu 2012, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) ħabbret, b’notifika ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“notifika tal-inizjazzjoni”), li l-inizjazzjoni ta’ proċediment antidumping fir-rigward tal-importazzjoni fl-Unjoni Ewropea (“l-Unjoni”) ta’ ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja (“il-pajjiż ikkonċernat”).
(2)
Fl-istess jum, il-Kummissjoni ddikjarat, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3), il-bidu ta’ proċedura antidumping fir-rigward ta’ importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja u bdiet investigazzjoni separata (“il-proċedura anti-sussidju”).
(3)
Il-proċedura amti-dumping ġiet inizjata wara ilment ippreżentat fit-28 ta’ Ġunju 2012 mill-Federazzjoni Ewropea tal-Industriji tal-Ħadid u l-Azzar (Eurofer) (“il-kwerelant”) f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw proporzjon kbir, f’dan il-każ ta’ aktar minn 50 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ dumping tal-prodott imsemmi u tad-dannu materjali li jirriżulta minnu, li kien ikkunsidrat biżżejjed sabiex ikun iġġustifikat il-bidu ta’ investigazzjoni.
1.2. Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(4)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-kwerelant, lil produtturi magħrufa oħrajn tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi magħrufa, lill-importaturi u lill-utenti magħrufa, u lill-awtoritajiet Indjani dwar l-inizjazzjoni tal-proċediment.
(5)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jispjegaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika ta’ bidu. Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(6)
Fid-dawl tal-għadd kbir ta’ produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, lill-importaturi mhux relatati u produtturi tal-Unjoni involuti f’dan il-proċediment u biex tlesti l-investigazzjoni fil-limiti ta’ żmien statutorji, il-Kummissjoni ħabbret fin-notifika ta’ inizjazzjoni li hi ddeċidiet li tillimita għal għadd raġonevoli l-produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, lill-importaturi mhux relatati u produtturi tal-Unjoni li se jkunu investigati billi jagħżlu kampjun skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku (dan il-proċess jissejjaħ ukoll “teħid ta’ kampjuni”).
1.2.1. It-teħid ta’ kampjuni ta’ produtturi esportaturi
(7)
Biex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid tal-kampjuni kienx meħtieġ u jekk inhu hekk, biex tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi, l-importaturi u l-produtturi tal-Unjoni ntalbu jiddikjaraw ruħhom mal-Kummissjoni u jipprovdu informazzjoni speċifikata fin-notifika ta’ inizjajzzjoni.
(8)
B’kollox, 18-il produttur esportatur, uħud jappartjenu għall-istess grupp, ipprovdew l-informazzjoni mitluba, qablu li jkunu inklużi fil-kampjun u 7 minnhom talbu għal eżami individwali fil-każ li ma jkunux inklużi fil-kampjun. Ħmistax minn dawk il-kumpaniji li kkooperaw irrapurtaw esportazzjonijiet ta’ wajers tal-azzar inossidabbli lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Għalhekk, il-kampjun intgħażel abbażi tal-informazzjoni li taw dawn il ħmistax-il produtturi esportaturi.
(9)
Skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ibbażat fuq l-ikbar volum rappreżentattiv ta’ esportazzjonijiet tal-prodott lill-Unjoni li jista’ jkun investigat b’mod raġonevoli fil-ħin disponibbli. Il-kampjun magħżul ikkonsista f’żewġ kumpaniji individwali u grupp wieħed ta’ kumpaniji li kien jikkonsisti f’erba’ kumpaniji relatati, li flimkien jirrappreżentaw aktar minn 63 % tal-volum totali ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat.
(10)
Skont l-Artikolu 17 (2) tar-Regolament bażiku, il-produtturi esportaturi kollha magħrufa kkonċernati u l-awtoritajiet tal-pajjiż ikkonċernat ġew ikkonsultati dwar l-għażla ta’ kampjun rappreżentattiv. Ma sarux kummenti dwar l-għażla tal-kampjun.
(11)
Kif imsemmi fil-premessa (9) hawn fuq, il-kampjun kien limitat għal għadd raġonevoli ta’ kumpaniji li jistgħu jkunu investigati fiż-żmien disponibbli. Il-kumpaniji investigati għall-iskop tal-investigazzjoni huma elenkati fil-premessa (19) hawn isfel.
(12)
Barra minn hekk, kif imsemmi fil-premessa (8) hawn fuq, inizjalment 7 talbiet għal eżaminazzjoni individwali ġew sottomessi. Għalhekk kien ikkunsidrat f’dan l-istadju li eżaminar individwali jkun ta’ piż żejjed mhux ġustifikat u jimpedixxi t-twettiq fil-ħin tal-investigazzjoni.
(13)
Madankollu, it-talbiet li saru mill-esportaturi li ressqu l-informazzjoni meħtieġa fil-limiti taż-żmien se jiġu eżaminati fil-bqija tal-investigazzjoni.
1.2.2. It-teħid ta’ kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni
(14)
Fin-notifika ta’ inizjazzjoni, il-Kummissjoni ħabbret li kienet għażlet proviżorjament kampjun ta’ produtturi tal-Unjoni. Dan il-kampjun inizjalment kien jikkonsisti f’ħames produtturi li kienu magħrufa lill-Kummissjoni qabel ma ngħata bidu għal din l-investigazzjoni li jiġu prodotti wajers tal-azzar inossidabbli fl-Unjoni. Il-Kummissjoni għażlet il-kampjun abbażi tal-bejgħ, il-volum tal-produzzjoni u l-pożizzjoni ġeografika. Fin-notifika ta’ inizjazzjoni l-partijiet interessati ġew mistiedna wkoll iressqu l-fehmiet tagħhom dwar il-kampjun proviżorju. Ma wasal l-ebda kumment dwar il-kampjun propost. L-analiżi tat-tweġibiet għall-kwestjonarju wriet li produttur wieħed tal-Unjoni magħżul kellu kumpanija relatata involuta wkoll fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-fili tal-azzar inossidabbli. Din il-kumpanija relatata kienet għalhekk inkluża wkoll fil-kampjun. B’hekk, is-sitt produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun jammontaw għal 46.5 % tal-produzzjoni totali stmata tal-Unjoni. Il-kampjun jitqies li hu rappreżentattiv tal-industrija tal-Unjoni.
1.2.3. Teħid ta’ kampjuni tal-importaturi
(15)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk hux se jkun neċessarju t-teħid ta’ kampjuni u, jekk iva, tagħżel kampjun, l-importaturi kollha mhux relatati kienu mitluba jidentifikaw ruħhom mal-Kummissjoni u jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-notifika ta’ inizjazzjoni.
(16)
B’kollox disa’ importaturi mhux relatati ppreżentaw l-informazzjoni mitluba u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ tliet kumpaniji li jammontaw għal 23,8 % tal-importazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni matul il-Perjodu ta’ Investigazzjoni fuq il-bażi tal-akbar volum ta’ importazzjonijiet fl-Unjoni. Madankollu, żewġ importaturi magħżula fil-kampjun ma ppreżentawx it-tweġibiet għall-kwestjonarju. Għalhekk, it-teħid ta’ kampjuni f’dan l-istadju tal-investigazzjoni ma setax jiġi applikat u l-kooperazzjoni se terġa tiġi mitluba mill-importaturi fil-bqija tal-investigazzjoni.
1.2.4. It-tweġibiet għall-kwestjonarju u ż-żjarat ta’ verifika
(17)
Intbagħtu kwestjonarji lil tliet (gruppi ta’) produtturi esportaturi fil-kampjun fl-Indja u lill-produtturi esportaturi li talbu eżami individwali, għas-sitt produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, lit-tliet importaturi mhux relatati inklużi fil-kampjun u lil disa’ utenti magħrufa.
(18)
Waslu tweġibiet għall-kwestjonarju mingħand it-tliet (gruppi ta’) produtturi esportaturi fil-kampjun fl-Indja kif ukoll minn tnejn minn dawk il-produtturi esportaturi li kienu talbu eżami individwali, is-sitt produtturi tal-Unjoni magħżula għall-kampjun, importatur wieħed mhux relatat u tliet utenti.
(19)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha pprovduta mill-partijiet interessati u li qieset meħtieġa għal determinazzjoni proviżorja tad-dumping, id-dannu li rriżulta u l-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-partijiet li ġejjin:
Produtturi tal-Unjoni:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, il-Ġermanja;
-
Inoxfil S.A., Igualada, Spanja;
-
Rodacciai SPA, Milano, l-Italja;
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, l-Italja;
-
Ugitech Group:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Franza;
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, il-Ġermanja.
Produtturi esportaturi fl-Indja:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat;
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra;
-
Venus group:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra;
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra;
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra.
1.3. Il-perjodu ta’ investigazzjoni u l-perjodu kkunsidrat
(20)
L-investigazzjoni tad-dumping u d-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2011 sal-31 ta’ Marzu 2012 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew il-“PI”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti gћall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(21)
Il-prodott ikkonċernat huwa wajer tal-azzar inossidabbli li fih skont il-piż:
-
2,5 % jew iktar tal-piż tiegħu huwa nikil, ħlief wajer li fih 28 % jew iktar imma mhux iktar minn 31 % tal-piż tiegħu huwa nikil u 20 % jew iktar imma mhux iktar minn 22 % tal-piż tiegħu huwa kromju,
-
inqas minn 2,5 % tal-piż tiegħu huwa nikil, ħlief wajer li 13 % jew iktar imma mhux iktar minn 25 % tal-piż tiegħu huwa kromju u 3,5 % jew iktar imma mhux iktar minn 6 % tal-piż tiegħu huwa aluminju
li bħalissa jaqa’ taħt il-kodiċi NM 7223 00 19 u 7223 00 99 u li joriġina fl-Indja.
(22)
Parti waħda sostniet li jeżistu tipi ta’ prodotti hekk imsejħa “tekniċi ħafna “ li huma differenti minn tipi oħra ta’ prodott ikkonċernat prodott fl-Indja imma wkoll fl-Unjoni. Huma allegaw ukoll li kuntrarjament għall-parti l-kbira ta’ tipi esportati mill-Indja lejn l-Unjoni, it-tipi tekniċi mhumiex komoditajiet iżda tipi ta’ prodotti speċifiċi prodotti għal użi speċifiċi f’ċerti gradi stell u ċerti d-dijametri u m’għandhomx ikunu koperti mill-investigazzjoni.
(23)
F’dan l-istadju, jidher li t-tipi tekniċi kienu parti mid-definizzjoni tal-prodott u għandhom karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi simili meta mqabbla ma’ tipi oħra tal-prodott ikkonċernat. Barra minn hekk, jidher li dawn it-tipi huma prodotti wkoll minn produtturi tal-Unjoni, u għalhekk dawn it-tipi huma koperti mill-ambitu tal-investigazzjoni.
2.2. Il-prodott simili
(24)
L-investigazzjoni li l-prodott ikkonċernat u l-prodott immanifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku tal-Indja, kif ukoll il-prodott immanifatturat mill-industrija tal-Unjoni u mibjugħ fis-suq tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użi. Għalhekk huma proviżorjament meqjusal-istess skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. DUMPING
3.1. Introduzzjoni
(25)
Matul iż-żjarat ta’ verifika fil-postijiet tat-tliet produtturi Indjani fil-kampjun li jesportaw u l-analiżi sussegwenti tal-informazzjoni miġbura, instab li lkoll kienu ssottomettew xi informazzjoni li ma setgħux jiġu meqjusa bħala affidabbli.
(26)
Fil-każ ta’ produttur esportatur wieħed, il-Kummissjoni kienet sabet li l-ispejjeż rrapurtati fit-tweġiba tagħha tal-kwestjonarju ma kinitx konformi u ma setgħux jiġu rrikonċiljati mal-ispejjeż rrappurtati fis-sistema interna ta’ kontabbiltà tal-produttur.
(27)
Il-produttur esportatur allega li d-differenzi osservati bejn l-ispejjeż irrapurtati lill-Kummissjoni u l-ispejjeż li nstabu fis-sistema tal-kontabbiltà interna matul iż-żjara ta’ verifika kienu dovuti għal żbalji fir-reġistrazzjoni tat-tranżazzjonijiet u għal differenzi fil-metodi ta’ kontabilità, b’mod partikolari fir-rigward tal-konsum tal-materja prima. Il-produttur esportatur argumenta li d-dejta fis-sistema tal-kontabbiltà interna ma kinitx affidabbli u m’għandhix tintuża għall-iskopijiet tal-investigazzjoni. Għalkemm il-produttur esportatur ilu juża l-istess sistema ta’ kontabilità għal diversi snin, huwa stqarr li l-Kummissjoni għandha tibbaża l-analiżi tagħha fuq l-ispejjeż rrapurtati fit-tweġiba għall-kwestjonarju, mhux fuq id-dejta tal-ispiża li tkun tinsab f’sistema tal-kontabilità interna tal-kumpanija.
(28)
Ta’ min jinnota li, filwaqt li d-dejta li hemm fis-sistema tal-kontabbiltà interna kienet konsistenti mar-rapporti finanzjarji awditjati provduti mill-produttur esportatur, ma kienx possibbli li jiġi stabbilit matul iż-żjara ta’ verifika r-rikonċiljazzjoni u għalhekk ir-rabta bejn it-tabelli tal-ispejjeż speċifikament ippreparati għal din l-investigazzjoni u d-dejta li kien hemm fis-sistema interna ta’ kontabbiltà. Għalhekk, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, huwa kkunsidrat li l-informazzjoni misjuba fis-sistema tal-kontabilità tal-produttur esportatur għandha tintuża għall-għan ta’ din l-investigazzjoni dwar l-antidumping.
(29)
Għal din ir-raġuni, il-Kummissjoni proviżorjament aġġustat id-dejta dwar l-ispejjeż ipprovduta mill-produttur esportatur imsemmi fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju billi użat fatti disponibbli fis-sistema interna ta’ kontabbiltà.
(30)
Fil-każ tat-tieni produttur esportatur, il-Kummissjoni sabet li x-xiri u l-konsum tal-materja prima rrappurtati lill-Kummissjoni fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju ma kinux appoġġati mid-dejta li tinsab fis-sistema ta’ ġestjoni tal-inventarji tal-produttur. B’mod partikolari, jidher li d-distribuzzjoni għal kull tip ta’ azzar kienet differenti fiż-żewġ sorsi. Il-Kummissjoni tinnota li l-grad tal-azzar huwa fattur ewlieni fid-determinazzjoni tal-ispiża tal-prodott finali. Informazzjoni mhux ta’ min wieħed joqgħod fuqha dwar il-grad tal-azzar tista’ tgħawweġ serjament il-kalkoli tal-ispejjeż u l-prezzijiet tal-bejgħ ta’ tipi ta’ prodott individwali u għalhekk tista’ tkun qarrieqa.
(31)
Il-produttur esportatur iddikjara madankollu li fajls kompjuterizzati li fihom xiri ta’ materja prima miġbura mill-Kummissjoni matul iż-żjara ta’ verifika ma kinux kompluti, minħabba li l-akkwist addizzjonali tal-materja prima kien saret minn unitajiet oħra fil-kumpanija, iżda dawk ix-xiri ma kinux ġew rappurtati u ma kinux inklużi fil-fajls kompjuterizzati miġbura matul iż-żjara ta’ verifika u eżaminati mill-Kummissjoni. Barra minn hekk, il-produttur esportatur sostna li d-diskrepanzi osservati fil-kwantitajiet ta’ gradi tal-azzar kienu minħabba l-fatt li xi gradi tal-azzar kienu parzjalment sovrapposti ma’ xulxin u li xi partijiet tal-proċess ta’ produzzjoni ma kienux traċċabbli fuq il-livell ta’ gradi individwali tal-azzar.
(32)
Il-Kummissjoni madankollu tinnota li d-dikjarazzjoni ta’ hawn fuq li saru mill-kumpanija relatata ma’ xiri ta’ materja prima addizzjonali mhumiex biżżejjed biex jispjegaw id-diskrepanzi osservati fil-livell ta’ gradi individwali tal-azzar. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-kumpanija allegat li mhuwiex possibbli li jsir rintraċċar eżatt mill-gradi tal-azzar individwali fl-istadji kollha tal-proċess ta’ produzzjoni. Dan l-argument jkompli jdgħajjef l-affidabilità tas-sistema ta’ rappurtar ta’ gradi tal-azzar kollha kemm hi. L-informazzjoni mogħtija dwar gradi tal-azzar għandha tkun proviżorjament ikkunsidrata qarrieqa.
(33)
Il-Kummissjoni tqis li d-distribuzzjoni rrappurtata ta’ materja prima skont il-grad tal-azzar mhijiex affidabbli u għandha tkun proviżorjament mhux meqjusa u li d-determinazzjonijiet għandu isiru abbażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Minħabba n-nuqqas ta’ affidabilità tas-sistema ta’ rappurtar kollha kemm hi, ma kienx possibbli li jsiru d-determinazzjonijiet abbażi ta’ kwalunkwe wieħed mill-gradi tal-azzar irrappurtati. Għalhekk il-konsum totali tal-materja prima kollha meħuda bħala entità sħiħa, mingħajr ma tikkunsidra tqassim skont il-grad tal-azzar, intuża fil-kalkolu ta’ marġni ta’ dumping globali għall-prodotti kollha.
(34)
Fil-każ tat-tielet produttur esportatur, il-Kummissjoni sabet matul iż-żjara ta’ verifika li l-flussi ta’ materja prima rrappurtata fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju ma kinux konsistenti mad-dejta li tinsab fis-sistema ta’ kontabilità tal-produttur. Jidher li d-distribuzzjoni għal kull grad ta’ azzar kienet differenti fiż-żewġ sorsi.
(35)
Il-produttur esportatur, filwaqt li ammetta xi żbalji fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju, allega li d-differenzi fil-kwantitajiet globali tal-materja prima setgħu jiġu rrikonċiljati billi jitqiesu l-bidliet fl-inventarji. Madankollu, il-kumpanija allegat ukoll li gradi tal-azzar sovraponenti jagħmluha impossibbli li wieħed jagħmel rikonċiljazzjoni eżatta għal kull grad tal-azzar individwali. Dan l-argument jkompli jdgħajjef l-affidabilità tas-sistema ta’ rappurtar ta’ gradi tal-azzar kollha kemm hi. L-informazzjoni mogħtija dwar gradi tal-azzar għandha tkun proviżorjament ikkunsidrata qarrieqa.
(36)
Il-Kummissjoni tqis li d-distribuzzjoni rrappurtata ta’ materja prima skont il-grad tal-azzar mhijiex affidabbli u għandha tkun proviżorjament mhux meqjusa u li d-determinazzjonijiet għandhom isiru abbażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Minħabba n-nuqqas ta’ affidabilità tas-sistema ta’ rappurtar kollha kemm hi, ma kienx possibbli li jsiru d-determinazzjonijiet abbażi ta’ kwalunkwe wieħed mill-gradi tal-azzar irrappurtati. Għalhekk il-konsum totali tal-materja prima kollha meħuda bħala entità sħiħa, mingħajr ma tikkunsidra tqassim skont il-grad tal-azzar, intuża fil-kalkolu ta’ marġni ta’ dumping globali għall-prodotti kollha.
(37)
Kull produttur esportatur irċieva ittra individwali li tispjega r-raġunijiet speċifiċi u dettaljati għalfejn kien meqjus li xi dejta pprovduta fit-tweġiba għall-kwestjonarju ma setgħetx tiġi aċċettata. Kienu infurmati ukoll li l-Kummissjoni kellha l-ħsieb tagħmel sejbiet proviżorji fuq il-bażi ta’ fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(38)
It-tliet produtturi esportaturi kollha ngħataw l-opportunità li jikkummentaw u talbu seduti li ngħatawlhom. Huma pprovdew ukoll l-osservazzjonijiet tagħhom rigward tal-applikazzjoni possibbli tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku bil-miktub. Minkejja l-ispjegazzjonijiet miksuba mill-kumpaniji, ma setgħux b’mod sodisfaċenti jiċċaraw il-kwistjonijiet deskritti hawn fuq, u li wasslu għal sostituzzjoni ta’ xi ftit mid- dejta mill-aħjar fatti disponibbli.
3.2. Il-valur normali
(39)
Għad-determinazzjoni tal-valur normali, il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat għal kull produttur esportatur fil-kampjun jekk il-volum totali tal-bejgħ domestiku tal-prodott simili lill-klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv, jiġifieri jekk il-volum totali ta’ dan il-bejgħ irrappreżentax mill-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-PI skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-Kummissjoni sabet li l-bejgħ globali minn kull produttur esportatur tal-prodott simili fuq is-suq domestiku kien rappreżentattiv.
(40)
Il-Kummissjoni sussegwentement identifikat għall-produtturi fil-kampjun li għandhom bejgħ domestiku rappreżentattiv b’mod ġenerali dawk it-tipi ta’ prodott mibjugħa fis-suq domestiku li kienu identiċi jew direttament komparabbli mat-tipi mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(41)
Madankollu, kif ġie spjegat fit-taqsima 3.1, għal tnejn mill-produtturi esportaturi l-paraguni deskritti hawn taħt saru fuq il-bażi tat-total tal-prodotti kollha, minflok ma sar tqabbil bejn tipi ta’ prodott individwali separatament.
(42)
Għal kull tip ta’ prodott mibjugħ minn produttur esportatur fis-suq domestiku tiegħu u misjub li huwa identiku jew komparabbli mat-tip ta’ prodott mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, ġie stabbilit jekk il-bejgħ domestiku kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-finijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari kien meqjus suffiċjentement rappreżentattiv meta l-volum totali ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ fis-suq domestiku lil klijenti indipendenti matul il-PI rrappreżenta mill-inqas 5 % tal-ammont totali tat-tip ta’ prodott identiku jew kumparabbli mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(43)
Il-Kummissjoni sussegwentement eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull kumpanija fil-kampjun jistax ikun ikkunsidrat bħala mibjugħ fl-andament ordinarju ta’ kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgћ bi qligħ lill-klijenti indipendenti fis-suq domestiku matul il-PI.
(44)
Fejn il-volum tal-bejgħ ta’ tip ta’ prodott, mibjugħ bi prezz tal-bejgħ nett ugwali għal jew iżjed mill-ispiża kkalkolata tal-produzzjoni, kien jirrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum tal-bejgħ totali ta’ dak it-tip, u fejn il-prezz medju mwieżen ta’ dak it-tip kien ugwali għal jew ogħla mill-ispiża tal-produzzjoni, il-valur normali ġie bbażat fuq il-prezz domestiku reali, kalkolat bħala medja mwieżna tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu ta’ dak it-tip magħmul matul il-PI, irrespettivament minn jekk dan il-bejgħ kien jew ma kienx profitabbli.
(45)
Meta l-ammont ta’ bejgħ bi qligħ kien jirrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum ta’ bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew meta l-prezz medju mwieżen ta’ dak it-tip kien inqas mill-kost ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, ikkalkulat bħala prezz medju mwieżen tal-bejgħ domestiku bi qligħ biss ta’ dak it-tip magħmul matul il-PI.
(46)
Fejn it-tipi tal-prodotti kienu nbiegħu kollha b’telf, kien ikkunsidrat li dawn ma kinux inbiegħu f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ.
(47)
Fejn ma kienx hemm bejgħ ta’ tipi ta’ prodott simili f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ jew fejn tip ta’ prodott ma nbiegħhax fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku, il-Kummissjoni użat valur normali maħdum, skont l-Artikolu 2(3) u (6) tar-Regolament bażiku.
(48)
Il-valur normali ġie maħdum billi żdiedet l-ispiża medja tal-produzzjoni matul il-perjodu ta’ investigazzjoni, aġġustata fejn meħtieġ, il-medja mwieżna tal-ispejjeż tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi (“SG&A”) imġarrba u l-profitt medju kkalkulat realizzati mill-produtturi esportaturi fil-kampjun fuq il-bejgħ domestiku tal-prodott simili, matul l-andament ordinarju tal-kummerċ, waqt il-perjodu tal-investigazzjoni, fejn meħtieġ, b’mod partikolari kif spjegat fit-taqsima 3.1 hawn fuq, l-ispiża tal-produzzjoni u l-ispejjeż SG&A ġew aġġustati, qabel ma ntużaw f’sitwazzjoni normali ta’ test ta’ kummerċ u fil-kalkolu tal-valur normali.
(49)
Kull kumpanija tirċievi l-kalkoli dettaljati individwali tagħha użati biex jiddeterminaw valuri normali tagħhom u se jingħataw l-opportunità li jikkummentaw.
3.3. Il-prezz tal-esportazzjoni
(50)
Il-produtturi esportaturi fil-kampjun esportaw lejn l-Unjoni jew b’mod dirett lil konsumaturi indipendenti jew permezz tal-kumpaniji relatati.
(51)
Fejn il-prodott ikkonċernat ġie esportat direttament lill-klijenti indipendenti fl-Unjoni, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, jiġifieri fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni effettivament imħallsa jew li jistgħu jitħallsu.
(52)
Minħabba li l-bejgħ bl-esportazzjoni lejn l-Unjoni sar permezz ta’ kumpanija tal-kummerċ relatata fl-Iran, il-prezz ta’ esportazzjoni ġie stabbilit skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, jiġifieri abbażi tal-prezz li fih il-prodott importat l-ewwel ġie mibjuh lil konsumaturi indipendenti fl-Unjoni. F’dawn il-każijiet, saru aġġustamenti għall-ispejjeż kollha li saru bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid, inkluż l-infiq SG&A, u għall-profitti. L-ispejjez SG&A tal-importatur relatat stess intużaw u marġni ta’ qligħ raġonevoli ġie stabbilit fuq il-bażi tal-marġni tal-qligħ miksub minn importatur indipendenti tal-prodott ikkonċernat.
3.4. Tqabbil
(53)
Il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni taż-żewġ produtturi esportaturi tqabblu fuq bażi ta’ kif joħroġ mill-fabbrika.
(54)
Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(55)
Fuq din il-bażi, saru aġġustamenti għal trasport, spejjeż ta’ ġarr ta’ merkanzija bil-baħar u ta’ assigurazzjoni, spejjeż ta’ tqandil, tagħbija u spejjeż anċillari, spejjeż tal-ippakkjar, spejjeż tal-kreditu, skontijiet u kummissjonijiet fejn pprovati li jaffettwaw l-paragunabilità tal-prezzijiet.
3.5. Il-marġnijiet tad-dumping
(56)
Kif previst bl-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, għal kull kumpanija l-valur normali medju b’piż differenzjat stabbilit għal kull tip ta’ prodott tqabbel mal-medja diferenzjata tal-prezz ta’ esportazzjoni ta’ kull tip ta’ prodott korrispondenti.
(57)
Skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 9(6) tar-Regolament bażiku, minħabba l-applikazzjoni tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku għat-tliet produtturi esportaturi fil-kampjun, il-marġni ta’ dumping tal-produtturi esportaturi li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun ma setgħux jiġu stabbiliti fuq il-bażi tal-medja tal-marġni ta’ dumping tal-kumpaniji fil-kampjun.
(58)
F’dan il-każ, kien meqjus xieraq li tiġi stabbilita l-marġni tad-dumping applikabbli għall-produtturi esportaturi li mhumiex inklużi fil-kampjun u li kkooperaw abbażi tal-prezz ta’ esportazzjoni tagħhom, stabbilit fuq il-bażi tal-istatistika dwar l-importazzjonijiet tal-Eurostat, u l-medja tal-valur normali stabbilit għal produtturi Indjani li ttieħdu mil-kampjun sakemm il-valur normali medju ma kinx affettwat bl-applikazzjoni tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(59)
Fuq din il-bażi, il-marġini ta’ dumping ikkalkulat għall-kumpaniji li kkooperaw mhux inkluzi fil-kampjun kien stabbilit proviżorjament għal 28,0 %.
(60)
Fir-rigward tal-produtturi esportaturi l-oħrajn kollha fl-Indja, il-Kummissjoni l-ewwel stabbiliet il-livell ta’ kooperazzjoni. Għal dan l-għan, sar tqabbil magħmul bejn il-kwantitajiet ta’ esportazzjoni totali indikati fir-risposti ta’ teħid ta’ kampjuni u mal-importazzjonijiet totali mill-Indja kif jirriżulta mill-istatistiċi ta’ importazzjoni tal-Eurostat. Minħabba l-livell għoli ta’ koperazzjoni, il-marġni ta’ dumping residwu ġie stabbilit fil-livell tal-għola marġni ta’ dumping għal produtturi ta’ esportazzjoni fil-kampjun.
(61)
Fuq din il-bażi, il-livell nazzjonali ta’ dumping kien stabbilit proviżorjament għal 32,3 %.
(62)
Fuq din il-bażi, il-marġni medji proviżorji mwieżna ta’ dumping, espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
(f’%)
Kumpanija
Marġni ta’ dumping proviżorju
Raajratna Metal Industries
32,3 %
Venus group
30,4 %
Viraj Profiles
24,4 %
Kumpaniji li kkoperaw li ma kinux fil-kampjun
28,0 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
32,3 %
4. INDUSTRIJA TAL-UNJONI
4.1. Industrija tal-Unjoni
(63)
Il-prodott simili kien manifatturat minn 27 produtturi tal-Unjoni. Għalhekk dawn huma meqjusin li jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku u għandhom minn hawn ‘il quddiem jissejħu “l-industrija tal-Unjoni”.
4.2. Produzzjoni tal-Unjoni
(64)
L-informazzjoni kollha disponibbli rigward l-industrija tal-Unjoni, bħall-informazzjoni ppreżentata fl-ilment, id-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni u t-tweġibiet vverifikati tal-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni għall-perjodu investigat.
(65)
Ta’ min isemmi li produttur wieħed tal-Unjoni relatat ma’ produttur esportatur Indjan u li oppona l-bidu ta’ din l-investigazzjoni huwa wkoll inkluż fid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(66)
Fuq din il-bażi, il-produzzjoni tal-Unjoni totali ġiet stmata għal madwar 139 141 tunnellata waqt il-PI. Din iċ-ċifra tinkludi l-produzzjoni tal-produtturi kollha tal-Unjoni li ppreżentaw ruħhom u l-volum stmat tal-produzzjoni tal-bqija tal-produtturi tal-Unjoni, li ma resqux fl-investigazzjoni.
4.3. It-teħid ta’ kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni
(67)
Kif indikat fil-premessa (14) hawn fuq sitt produtturi tal-Unjoni kienu inklużi fil-kampjun li jirrappreżentaw 46.5 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni stmata tal-prodott simili.
5. DANNU
5.1. Il-konsum tal-Unjoni
(68)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volumi totali tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u t-total tal-importazzjonijiet. Is-sena 2009 kienet ikkaratterizzata minn prezzijiet għoljin bla preċedent tan-nikil, il-materja prima ewlenija użata biex tipproduċi l-prodott ikkonċernat u l-prodott simili, u l-effetti negattivi globali tal-kriżi finanzjarja, li flimkien wasslu għal livell partikolarment baxx tal-konsum tal-Unjoni f’dik is-sena. Madankollu, is-sitwazzjoni tas-suq tjiebet, kif muri fit-tabella t’hawn taħt u l-konsum tal-Unjoni żdied b’ 50 % bejn l-2009 u l-PI.
2009
2010
2011
PI
Konsum (f’tunnellati)
131 436
187 280
196 476
197 327
Indiċi (2009 = 100)
100
142
149
150
Sors:
Eurostat, tweġibiet dwar ilmenti u għall-kwestjonarju.
5.2. Importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat
5.2.1. Volum u sehem mis-suq tal-importazzjonijiet ikkonċernati
(69)
Matul il-perjodu kkunsidrat l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping lejn l-Unjoni mill-produtturi esportaturi li kkooperaw instab li żviluppaw f’termini ta’ volum u ta’ sehem mis-suq kif ġej:
2009
2010
2011
PI
Volum
16 847
29 053
36 720
35 398
Indiċi (2009 = 100)
100
172
218
210
Sehem tas-suq
12,8 %
15,5 %
18,7 %
17,9 %
Indiċi (2009 = 100)
100
121
146
140
Sors:
Eurostat, tweġibiet dwar ilmenti u għall-kwestjonarju.
(70)
L-importazzjonijiet mill-Indja żdiedu b’mod sinifikanti b’110 % matul il-perjodu kkunsidrat. Iż-żieda kienet partikolarment evidenti bejn l-2009 u l-2010 meta l-importazzjonijiet mill-Indja żdiedu bi 72 % u meta l-konsum tal-Unjoni żdied bi 42 %. Madankollu, filwaqt li l-konsum żdied biss b’5 % bejn l-2010 u l-PI, il-volum tal-importazzjoni mill-Indja kompla jiżdied b’mod sinifikanti bi 22 % fl-istess perjodu.
(71)
Is-sehem fis-suq tal-prodotti ddampjati mill-Indja żdied b’mod sinifikanti b’ 40 % matul il-perjodu kkunsidrat.
5.2.2. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet u t-twaqqigħ tal-prezz
(72)
Kif spjegat hawn fuq fil-premessa (22) parti waħda esprimiet tħassib dwar il-fatt li l-kwestjonarju kontra d-dumping ma ppermettietx li ssir distinzjoni b’mod partikolari ċerti tipi tal-prodott ikkonċernat, li fil-fehma tagħhom huma differenti.
(73)
Dan it-tħassib kien indirizzat fil-kwestjonarju billi tkabbru l-hekk imsejħa numri ta’ kontroll tal-prodott (PCN) sabiex jiġu identifikati b’mod ċar it-tipi rilevanti fl-investigazzjoni b’mod partikolari għall-eżerċizzju ta’ tqabbil tal-prezzijiet. F’dan l-istadju, l-investigazzjoni wriet li produtturi Indjani li jesportaw esportaw biss kwantitajiet limitati ħafna ta’ dawn it-tipi tekniċi ħafna. Madankollu, huwa osservat li l-bidliet li saru fil-PCN żguraw li l-prezzijiet ta’ ċerti tipi ta’ prodotti ġew imqabbla direttament mal-prezzijiet ta’ tipi ta’ prodotti simili.
(74)
It-tabella ta’ hawn taħt turi l-prezz medju tal-importazzjonijiet iddumpjati:
2009
2010
2011
PI
Prezz medju (f’EUR/tunnellata)
2 372
2 801
3 246
3 196
Indiċi (2009 = 100)
100
118
137
135
Sors:
Eurostat u r-risposti tal-kwestjonarji
(75)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjoni mill-Indja żdiedu b’ 35 % matul il-perjodu kkunsidrat, iżda dawn baqgħu taħt il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni matul l-istess perjodu (ara l-premessa (93) hawn taħt). Dan jispjega ż-żieda fil-volum tal-importazzjoni u ż-żieda sinifikanti b’ 40 % fis-sehem tas-suq miżmum mill-esportaturi Indjani fl-istess perjodu.
(76)
Sabiex jiġi ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PI, il-prezzijiet tal-bejgħ b’medja mwieżna għal kull tip ta’ prodott tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun mitluba lill-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, u aġġustati għal livell ex-works, tqabblu mal-prezzijiet b’medja peżata korrispondenti tal-importazzjonijiet mill-produtturi Indjani li kkooperaw lejn l-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbilit fuq bażi CIF, b’aġġustamenti adegwati għal-kosti ta’ wara l-importazzjoni.
(77)
Ir-riżultat tat-tqabbil, meta espress bħala perċentwali tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun matul il-PI, wera marġni ta’ twaqqigħ b’medja peżata ta’ 15 % mill-importazzjonijiet iddumpjati mill-pajjiż ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni. Il-prezzijiet aktar baxxi tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping meta mqabbla ma’ dawk tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat, jispjegaw iż-żieda sinifikanti fl-volum ta’ importazzjoni Indjan u fis-sehem tas-suq miżmum mill-importazzjonijiet mill-Indja bejn l-2009 u l-PI.
5.3. Il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
5.3.1. Kummenti preliminari
(78)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi evalwazzjoni tal-fatturi ekonomiċi kollha li influwenzaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkonċernat.
(79)
Kif imsemmi fil-premessa (14), it-teħid ta’ kampjuni intuża għall-eżami tad-dannu possibbilment imġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(80)
Għall-iskop tal-analiżi tad-dannu, il-Kummissjoni għamlet distinzjoni bejn indikaturi tad-dannu makroekonomiċi u mikroekonomiċi. F’dan ir-rigward, is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni hija vvalutata abbażi ta’ (a) indikaturi makroekonomiċi, jiġifieri l-indikaturi bħalma huma produzzjoni, kapaċità ta’ produzzjoni, utilizzazzjoni tal-kapaċità, volum tal-bejgħ, sehem fis-suq u tkabbir, impjiegi, produttività, id-daqs tal-marġni tad-dumping attwali u l-irkupru minn dumping tal-passat, li għalihom id-dejta kienet miġbura fil-livell tal-industrija totali tal-Unjoni u fuq il-bażi ta’ (b) indikaturi mikroekonomiċi, jiġifieri indikaturi bħall-prezzijiet medji tal-unità, il-kost tal-unità, il-profittabilità, il-likwidità, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li jżidu l-kapital, il-ħażniet u l-ispejjeż tax-xogħol, li għalihom id-dejta kienet miġbura fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(81)
Ta’ min isemmi li l-informazzjoni kollha disponibbli rigward l-industrija tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni ppreżentata fl-ilment, id-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni, u t-tweġibiet vverifikati tal-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni għall-perjodu kkunsidrat.
(82)
L-indikaturi mikroekonomiċi ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-informazzjoni ipprovduta mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun fir-risposti tagħhom tal-kwestjonarju.
5.3.2. Indikaturi makroekonomiċi
(a) Produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u utilizzazzjoni tal-kapaċità
(83)
Ix-xejriet għall-produzzjoni tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
2009
2010
2011
PI
Volum tal-produzzjoni (tunnellati)
105 646
140 363
138 795
139 141
Indiċi (2009 = 100)
100
133
131
132
Il-kapaċità tal-produzzjoni (tunnellata)
244 236
246 324
245 922
246 599
Indiċi (2009 = 100)
100
101
101
101
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità (%)
43
57
56
56
Indiċi (2009 = 100)
100
132
130
130
Sors:
L-ilment, it-tweġibiet għall-kwestjonarju
(84)
Il-produzzjoni tal-Unjoni żdiedet bi 32 % matul il-perjodu meqjus li jirrifletti sa ċertu punt l-evoluzzjoni pożittiva tal-konsum. Il-volumi tal-produzzjoni, madankollu, staġnaw bejn l-2010 u l-PI.
(85)
Filwaqt li l-kapaċità ta’ utilizzazzjoni tjiebet u żdiedet bi 13-il punt perċentwali matul il-perjodu meqjus, il-kapaċità ta’ produzzjoni baqgħet fundamentalment stabbli matul il-perjodu kkunsidrat.
(b) Volum ta’ bejgħ, sehem mis-suq u tkabbir
(86)
Ix-xejriet rigward il-volumi tal-bejgħ, is-sehem mis-suq u t-tkabbir żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
2009
2010
2011
PI
Volum ta’ bejgħ (tunnellati)
88 796
124 641
124 007
124 217
Indiċi (2009 = 100)
100
140
140
140
Sehem tas-suq (%)
67,6
66,6
63,1
62,9
Indiċi (2009 = 100)
100
98
93
93
Sors:
L-ilment, it-tweġibiet għall-kwestjonarju.
(87)
Wara żieda konsiderevoli bejn l-2009 u l-2010, fil-kuntest ta’ żieda fil-konsum, il-volum ta’ bejgħ lil klijenti mhux relatati naqas u ma bbenefikax miż-żieda kontinwa fid-domanda (4,9 % punti perċentwali bejn l-2010 u l-2011). Dan huwa rifless ukoll fix-xejra ‘l fuq tal-ħażniet tal-għeluq, li żdiedu b’ 41 % matul il-perjodu kkunsidrat kif muri fil-premessa (100) hawn taħt.
(88)
Barra minn hekk, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’ 4,7 punti perċentwali matul il-perjodu meqjus minkejja din iż-żieda kostanti ta’ 50 % fil-konsum.
(89)
Kif indikat fil-premessa (68) hawn fuq, il-konsum tal-Unjoni kien qiegħed jiżdied b’50 % bejn l-2009 u l-PI, filwaqt li l-importazzjonijiet soġġetti għal dumping żdied b’mod sinifikanti, b’110 % matul l-istess perjodu, kif indikat fil-premessa (70) hawn fuq. It-tkabbir sħiħ tas-suq tal-Unjoni bejn l-2009 u l-PI għalhekk ġie parzjalment assorbit mill-importazzjonijiet soġġetti għal dumping, filwaqt li l-bejgħ tal-Unjoni tal-industrija tal-Unjoni żdied b’40 % matul l-istess perjodu. Dan juri li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika bis-sħiħ mit-tkabbir fil-konsum tal-Unjoni minħabba ż-żieda fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(c) L-impjiegi u l-produttività
(90)
Minkejja s-sitwazzjoni finanzjarja diffiċli deskritta fil-premessi (94)-(99), l-impjieg tal-industrija tal-Unjoni baqa’ relattivament stabbli matul il-perjodu kkunsidrat. Meta wieħed iqis iż-żieda fil-volum ta’ produzzjoni (ara l-premessa (84) hawn fuq), il-produttività kif imkejla bħala l-produzzjoni f’tunnellati għal kull persuna impjegata għal kull sena żdiedet bi 30 % matul l-istess perjodu li jissuġġerixxu li l-industrija tal-Unjoni għamlet sforzi sinifikanti biex ittejjeb l-effiċjenza tagħha.
2009
2010
2011
PI
In-numru ta’ impjegati
1 726
1 687
1 729
1 747
Indiċi (2009 = 100)
100
98
100
101
Produttività (unità/impjegat)
61
83
80
80
Indiċi (2009 = 100)
100
136
131
130
Sors:
L-ilment, it-tweġibiet għall-kwestjonarju
(d) Id-daqs tal-marġni ta’ dumping attwali u l-irkupru minn dumping fil-passat
(91)
Il-marġini tad-dumping ta’ tliet produtturi Indjani fil-kampjun li jesportaw huma ogħla mil-livell de minimis (ara l-premessa (62) hawn fuq). Meta jitqies is-settur tal-prodott ikkonċernat, il-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping mill-Indja, diskussi hawn fuq, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġini reali tad-dumping ma jistax jitqies li huwa negliġibbli.
(92)
Huwa mfakkar li fl-1999 ġew imposti miżuri antidumping u kontra s-sussidju (4) dwar il-prodott ikkonċernat. Madankollu, minħabba ż-żmien li għadda bejn l-iskadenza tal-miżuri li ġew introdotti fl-1999 u l-investigazzjoni attwali, ma hemm l-ebda dejta disponibbli biex jiġi evalwat l-effett ta’ dumping fil-passat. L-investigazzjoni fi kwalunkwe każ ma ressqitx prova li l-industrija għadha qed tirkupra minn prassi preċedenti ta’ dumping.
5.3.3. Indikaturi mikroekonomiċi
a) Prezzijiet tal-bejgħ medji għal kull unità fuq is-suq tal-Unjoni u l-ispiża tal-produzzjoni
(93)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni żdied bi 34 % matul il-perijodu kkunsidrat. Iż-żieda tirrifletti ż-żieda ġenerali fil-prezz tal-materja prima esperjenzata mill-industrija matul l-istess perjodu. Fl-2011 u matul il-PI il-produtturi tal-Unjoni setgħu iżidu biss moderatament il-prezzijiet biex ikopru ż-żieda fl-ispejjeż tal-produzzjoni, biżżieejd biex iżommu l-profittabilità kemm kemm ‘il fuq minn 1 % fl-2011 u f’bilanċ kemm kemm pożittiv fil-PI. Għalhekk, kif jidher fit-tabella hawn fuq, anki żieda sinifikanti fil-prezz tal-bejgħ ma ppermettietx lill-industrija tal-Unjoni tikseb livell raġonevoli ta’ profitt.
2009
2010
2011
PI
Prezz tal-bejgħ ta’ unità medju fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati
2 988
3 833
4 185
4 018
Indiċi (2009 = 100)
100
128
140
134
Spiża tal-unità tal-produzzjoni (EUR/tunnellata)
3 542
3 931
4 127
4 011
Indiċi (2009 = 100)
100
111
117
113
Sors:
Risposti għall-kwestjonarju
b) Il-profittabilità, il-likwidità, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li żżid il-kapital.
(94)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-likwidità tal-produtturi tal-Unjoni, l-investiment, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbilità li jiżdied il-kapital żviluppaw kif ġej:
2009
2010
2011
PI
Profittabilità tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tal-fatturat tal-bejgħ)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Likwidità (EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investimenti (EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Indiċi (2009 = 100)
100
181
98
89
Redditu mill-investimenti (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Sors:
Risposti għall-kwestjonarju.
(95)
Il-profitabilità tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampju ġiet stabbilita billi l-profitt nett qabel it-taxxa mill-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati ġie espress bħala perċentwal tal-fatturat ta’ dan il-bejgħ. Fl-2009, il-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun kienu qed jagħmlu telf iżda bdew jirkupraw fl-2010 b’konformità maż-żieda b’50 % fil-konsum kif deskritt fil-premessa (68) hawn fuq. Madankollu, anke jekk il-qligħ żdied bi ftit, il-livelli tal-profitti għal 0,2 % kienu għadhom ferm taħt livell raġonevoli ta’ profittabilità fis-settur tal-azzar. Fil-fatt, il-marġini ta’ profitt immirat ġie proviżorjament stabbilit għal 5 %, għaliex huwa meqjus li jikkorrispondi għall-marġni li tista’ tinkiseb b’mod raġonevoli minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur tal-prodott investigat f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma oġġetti ta’ dumping, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni kif indikat mill-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk dan il-5 % ikun marġini ta’ profitt ta’ qabel it-taxxa li kien ikkunsidrat bħala minimu xieraq f’investigazzjoni oħra f’prodotti simili fl-istess settur.
(96)
Matul il-PI l-produtturi tal-Unjoni irnexxilhom saħansitra jilħqu l-punt ta’ ekwilibriju; madankollu, il-pressjoni fuq il-prezzijiet eżerċitata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping ma ħallewhomx li jallinjaw il-prezzijiet tagħhom ma’ spejjeż u għalhekk biex ikun hemm riżultati sodisfaċenti. Din is-sitwazzjoni hija wkoll spjegata mill-fatt li l-prodott li qed jiġi investigat huwa meqjus bħala komodità u għalhekk il-prezzijiet huma l-fattur prinċipali li jaffettwa l-għażliet tal-klijent.
(97)
Il-likwidità, li hija l-ħila tal-industrija li tiffinanzja l-attivitajiet tagħha stess u li kien ikkalkulat abbażi tal-operazzjonijiet, kien negattiv sal-2010. Għalkemm tjieb fl-2011, naqas b’ 34 % bejn l-2011 u l-PI.
(98)
L-evoluzzjoni tal-profittabilità u l-likwidità matul il-perjodu kkunsidrat illimitat l-abilità tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun li jinvestu fl-attivitajiet tagħhom u dgħajjef l-iżvilupp tagħhhom. B’konsegwenza ta’ dan l-abilità tal-produtturi tal-Unjoni biex iżidu l-kapital u biex jiffinanzjaw l-ispejjż ġiet imxekkla. Għalkemm il-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun irnexxielhom jagħmlu xi investimenti relatati mal-prodott simili fl-2010, dawn naqsu minn hemm ‘il quddiem u b’mod partikolari matul l-IP meta naqsu b’ 51 % meta mqabbla mal-livelli tal-2010. Barra minn hekk, anke jekk ir-redditu fuq l-investiment, espress bħala l-profitt f’perċentwali tal-valur nett deprezzat tal-investimenti, sar pożittiv fl-2011, naqas b’mod konsiderevoli, b’ 5,9 punti perċentwali matul l-IP, u laħaq livell baxx ta’ 0,8 %.
(99)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, jista’ jiġi konkluż li l-prestazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun baqa’ pjuttost fraġili matul il-PI.
c) Ħażniet
(100)
Il-livell tal-ħażniet tal-industrija tal-Unjoni żdied b’41 % matul il-perjodu kkunsidrat. iż-żjieda kkoinċidiet ma’ telf fis-sehem mis-suq, b’mod partikolari matul il-PI.
2009
2010
2011
PI
Il-ħażniet tal-egħluq (tunnellata)
4 395
5 289
5 469
6 214
Indiċi (2009 = 100)
100
120
124
141
Sors:
Risposti għall-kwestjonarju.
d) L-ispejjeż tax-xogħol
(101)
Il-medja tal-ispejjeż tax-xogħol tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żdied b’mod modest matul il-perjodu kkunsidrat għalhekk ma jirrappreżentawx fattur determinanti fiż-żieda fl-ispiża ta’ produzzjoni.
2009
2010
2011
PI
Nefqa medja tax-xogħol għal kull impjegat (EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Indiċi (2009 = 100)
100
109
107
104
Sors:
Risposti għall-kwestjonarju.
5.4. Il-konklużjoni dwar id-dannu
(102)
l-investigazzjoni uriet li l-industrija tal-Unjoni ma bbenefikatx bis-sħiħ miż-żieda fil-konsum matul il-perijodu kkunsidrat u b’mod partikolari matul il-PI. Inizjalment, bejn l-2009 u l-2010, il-parti l-kbira tal-indikaturi tad-dannu li jikkaratterizzaw l-industrija tal-Unjoni ġeneralment tjiebet iżda, sussegwentement, is-sitwazzjoni ekonomika tagħha jew staġnat jew saħansitra marret għall-agħar.
(103)
Fil-fatt, fil-kuntest ta’ suq li qed jikber u jissaħħaħ, ċerti indikaturi bħalma huma l-produzzjoni u l-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’mod sinifikanti bejn l-2009 u l-2010 iżda mbagħad irreġistraw tnaqqis mill-2010 ‘l quddiem. Din is-sitwazzjoni seħħet minkejja żieda kontinwa fil-konsum.
(104)
Barra minn hekk, l-indikaturi tad-dannu relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni bħal-likwidità, l-investiment u l-profitabilità ġew affettwati b’mod serju mill-pressjoni fuq il-prezzijiet li ppredomina fis-suq tal-Unjoni, b’mod partikolari, matul il-PI. L-industrija tal-Unjoni ma setgħetx iżżid il-prezzijiet tagħha biżżejjed sabiex tkopri l-ispejjeż tagħha ta’ produzzjoni bejn l-2009 u l-2010. Il-profittabbiltà kienet qed titjib bejn l-2009 u l-2011 billi tagħmel profitt żgħir ta’ 1,4 % fl-2011; madankollu, hija reġgħet bdiet tiddeterjora matul il-PI meta laħqet biss livell ta’ ekwilibriju. Dan ifisser li l-abilità tal-industrija tal-Unjoni biex issib il-kapital u biex tinvesti ġiet imxekkla wkoll.
(105)
Fid-dawl ta’ dak li ssemma, huwa konkluż proviżorjament li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali fis-sens tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
6. KAWŻALITÀ
6.1. Introduzzjoni
(106)
Skont l-Artikolu 3(6) u (7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet li kienu oġġett ta’ dumping mill-Indja kkawżawx dannu lill-industrija tal-Unjoni sa tali punt li jkun jista’ jiġi kklassifikat bħala materjali. Il-fatturi magħrufa minbarra l-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping, li fl-istess ħin jistgħu jkunu qegħdin jikkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati ukoll sabiex jiġi żgurat li dannu possibbli kkawżat minn dawn il-fatturi l-oħra ma jkunx ġie attribwit lill-importazzjonijiet li huma oġġetti ta’ dumping.
6.2. L-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(107)
L-investigazzjoni wriet li l-konsum tal-Unjoni żdied b’50 % matul il-perjodu kkunsidrat u fl-istess ħin il-volum tal-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Indja żdied aktar mid-doppju. Min-naħa l-oħra, iż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping ikkoinċidiet ma’ tnaqqis fil-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil partijiet mhux relatati bejn l-2010 u l-PI.
(108)
Fir-rigward tal-pressjoni tal-prezz prevalenti fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat, instab li l-prezzijiet medji tal-importazzjoni mill-Indja baqgħu kostantement aktar baxxi mill-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Bit-twaqqigħ tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’medja ta’ 15 % matul il-PI, importazzjonijiet Indjani li huma l-oġġett ta’ dumping żiedu s-sehem tas-suq tagħhom minn l-2009 u l-PI b’ 40 %, filwaqt li s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’ 4,7 punti perċentwali (minn 67,6 % fl-2009 għal 62,9 % fil-PI). It-telf fis-sehem tas-suq juri li l-industrija tal-Unjoni setgħet tibbenefika miż-żieda fil-konsum biss sa ċertu punt.
(109)
Minħabba l-ispiża ta’ produzzjoni li dejjem tiżdied, l-industrija tal-Unjoni ppruvat iżżid il-prezz tal-unità lil klijenti mhux relatati kif muri fil-premessa (93) hawn fuq. Madankollu, minħabba l-pressjoni fuq il-prezzijiet ikkawżata mill-ammonti li qed jiżdiedu ta’ importazzjonijiet Indjani li huma l-oġġett ta’ dumping kif iddikjarat hawn fuq, iż-żieda fil-prezz ma kinitx biżżejjed biex issostni l-ispejjeż dejjem jiżdiedu, għalhekk l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tilħaq livelli ta’ profitt sodisfaċenti li jistgħu jkunu meqjusa bħala meħtieġa għal din l-industrija partikolari.
(110)
Abbażi ta’ li ntqal hawn fuq, il-konklużjoni hija li ż-żieda tal-importazzjonijiet li huma oġġetti ta’ dumping mill-Indja bi prezzijiet li b’mod kostanti waqqgħu dawk tal-industrija tal-Unjoni kellhom rwol determinanti fid-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
6.3. L-effett ta’ fatturi oħrajn
6.3.1. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
Pajjiż
2009
2010
2011
PI
Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (Ir-RPĊ)
Volum (tunnellati)
8 129
10 853
14 360
16 403
Indiċi (2009 = 100)
100
134
177
202
Sehem mis-suq (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Indiċi (2009 = 100)
100
94
118
134
Prezz medju
1 914
2 607
2 835
2 508
Indiċi (2009 = 100)
100
136
148
131
L-Isvizzera
Volum (tunnellati)
8 094
10 700
9 187
9 115
Indiċi (2009 = 100)
100
132
113
113
Sehem mis-suq (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Indiċi (2009 = 100)
100
93
75
75
Prezz medju
3 423
4 063
4 475
4 360
Indiċi (2009 = 100)
100
119
131
127
Ir-Repubblika tal-Korea
Volum (tunnellati)
4 900
6 775
6 355
6 266
Indiċi (2009 = 100)
100
138
130
128
Sehem mis-suq (%)
3,7 %
3,6 %
3,2 %
3,2 %
Indiċi (2009 = 100)
100
97
87
85
Prezz medju
3 717
4 165
4 761
4 627
Indiċi (2009 = 100)
100
112
128
124
Total tal-pajjiżi terzi kollha għajr l-Indja
Volum (tunnellati)
25 793
33 586
35 749
37 712
Indiċi (2009 = 100)
100
130
139
146
Sehem mis-suq (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Indiċi (2009 = 100)
100
91
93
97
Prezz medju
3 609
4 214
4 748
4 483
Indiċi (2009 = 100)
100
117
132
124
(111)
Apparti mill-importazzjonijiet mill-Indja li jikkostitwixxu 48 % tal-importazzjonijiet kollha fis-suq tal-Unjoni matul il-PI, kien hemm sorsi oħra ta’ importazzjonijiet, inkluża r-Repubblika Popolari taċ-Ċina, il-Korea u l-Isvizzera, li kellhom jiġu eżaminati fil-kuntest ta’ din ir-rabta kawżali.
(112)
L-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi Koreani u Svizzeri baqgħu ogħla mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi Indjani u dawk tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat u, b’mod partikolari, matul il-PI. Barra minn hekk, is-sehem tas-suq tagħhom żdied b’ 0.5 u 1.6 punti perċentwali rispettivament matul il-PI.
(113)
Il-prezz medju mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina kien taħt il-livell tal-prezz tal-industrija tal-Unjoni u s-sehem tas-suq ta’ dak il-pajjiż wera xejra li qed tiżdied waqt il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li t-taħlita tal-prodott irrappreżentat mill-importazzjonijiet Ċiniżi huwa differenti u li l-prodotti Ċiniżi ma kinux f’kompetizzjoni diretta ma’ dawk tal-industrija tal-Unjoni jew dawk ta’ oriġini Indjana. Għalhekk tqies li l-esportazzjonijiet Ċiniżi ma setgħux ikollhom impatt sinifikanti fuq it-tipi ta’ prodotti ewlenin mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Għalhekk, kwalunkwe effett li l-importazzjonijiet miċ-Ċina seta’ kellu fuq id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien wieħed minimu.
(114)
Barra minn hekk, produttur esportatur iddikjara li l-importazzjonijiet ta’ wajers tal-azzar inossidabbli mir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina, ir-Repubblika tal-Korea u l-Isvizzera kellhom jiġu inklużi fl-ambitu ta’ din l-investigazzjoni.
(115)
Minbarra l-fatti u l-kunsiderazzjonijiet mogħtija hawn fuq, ta’ min jinnota li, fl-istadju tal-inizjazzjoni u sa issa, ma hemm l-ebda evidenza ta’ dumping, dannu u jew rabta kawżali jew li kienu jiġġustifikaw il-bidu ta’ proċediment antidumping fir-rigward ta’ importazzjonijiet li joriġinaw fil-pajjiżi msemmija hawn fuq. Barra minn hekk, anke jekk ikun hemm evidenza li tiġġustifika l-investigazzjoni ta’ importazzjonijiet oħra, differenza fit-trattament li jikkonsisti fil-ftuħ ta’ proċediment antidumping kontra l-importazzjonijiet Indjani biss mhux se jikkwalifika bħala diskriminatorju. L-affermazzjoni li dawn il-pajjiżi kellhom jiġu inklużi fl-ambitu tal-investigazzjoni għalhekk hija bla bażi u qed tiġi miċħuda.
(116)
Fuq il-bażi ta’ hawn fuq, huwa konkluż li l-esportazzjonijiet minn pajjiżi terzi ma kkontribwewx b’mod sinifikanti għad-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
6.3.2. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(117)
L-esportazzjonijiet totali tal-prodott ikkonċernat mill-industrija tal-Unjoni kienu jirrappreżentaw 8,5 % tal-produzzjoni totali fil-PI. Din is-sitwazzjoni hija riflessa minn esportazzjonijiet lil klijenti mhux relatati mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun li l-esportazzjonijiet tagħhom irrappreżentaw 7 % tal-produzzjoni fl-IP u l-prezzijiet kienu 36 % ogħla minn dawk fis-suq tal-UE fl-istess perjodu. Abbażi ta’ dan, jista’ jiġi konkluż li l-attività tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tkun il-kawża potenzjali ta’ dannu materjali.
6.3.3. Il-kriżi ekonomika u l-prezzijiet tal-materja prima
(118)
Kif imsemmi fil-premessa (68)hawn fuq, il-konsum fl-2009 kien partikolarment baxx minħabba l-livell tal-prezzijiet għolja eċċezzjonali ta’ nikil u l-effetti tal-kriżi ekonomika. Din is-sitwazzjoni ċertament tispjega b’mod partikolari l-istat finanzjarju ħażin tal-industrija tal-Unjoni fl-2009. Madankollu, ta’ min jinnota li f’sitwazzjoni ta’ konsum li qed jiżdied mill-2010 ‘il quddiem, il-prestazzjonijiet ta’ importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping bi prezz baxx huma f’kuntrast ma’ dawk tal-industrija tal-Unjoni.
(119)
L-investigazzjoni wriet li anke matul l-irkupru ekonomiku ġenerali, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika miż-żieda fil-konsum u kienet qed titlef fis-sehem tas-suq matul il-perjodu meqjus, filwaqt li l-esportazzjonijiet Indjani li huma l-oġġett ta’ dumping kisbu aktar sehem mis-suq.
(120)
Għaldaqstant, minkejja li l-kriżi ekonomika setgħet ikkontribwiet għall-prestazzjoni fqira tal-industrija tal-Unjoni, b’mod ġenerali, ma jistax jiġi kkunsidrat li din kellha impatt tant li tkisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u s-sitwazzjoni ta’ dannu materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni, b’mod partikolari, matul il-PI.
6.4. Il-konklużjoni dwar il-kawżalità
(121)
Intwera li kien hemm żieda sostanzjali fil-volum u fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping li joriġinaw miill-Indja fil-perjodu kkunsidrat (b’110 % u 40 % rispettivament). B’żieda ma’ dan, instab li dawn l-importazzjonijiet kienu b’mod kostanti qed iwaqqgħu l-prezzijiet mitluba mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u, b’mod partikolari, matul il-PI (fuq medja b’15 %).
(122)
Din iż-żieda fil-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Indja li huma l-oġġett ta’ dumping, seħħet fl-istess żmien meta kien hemm żvilupp kajman fis-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni b’mod partikolari mill-2010. Għalhekk, minkejja l-irkupru tal-konsum, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tgħaddi ż-żieda fl-ispiża tal-produzzjoni għall-klijent tagħha għal livell sodisfaċenti u konsegwentement indikaturi finanzjarji bħall-profitabilità, il-likwidità u l-investiment baqgħu f’livelli baxxi.
(123)
L-eżami tal-fatturi l-oħra magħrufa li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni żvela li dawn il-fatturi mhumiex tali li jkissru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Indja u d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
(124)
Fuq il-bażi tal-analiżi ta’ hawn fuq, li ddistingwiet u sseparat l-effetti tal-fatturi kollha magħrufa fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, huwa konkluż b’mod proviżorju li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Indja kkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
7. L-INTERESS TAL-UNJONI
7.1. Kunsiderazzjonijiet ġenerali
(125)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk, minkejja s-sejba proviżorja ta’ dumping li jikkawża dannu, jeżistu raġunijiet b’saħħithom biex jiġi konkluż li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri f’dan il-każ partikolari. L-analiżi tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq l-apprezzament tal-bosta interessi involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi u tal-utenti.
7.2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(126)
L-industrija tal-Unjoni bħala entità sħiħa hija magħmula minn 27 produttur magħrufa li jirrappreżentaw il-produzzjoni kollha tal-prodott simili. Il-produtturi jinsabu fi Stati Membri differenti tal-Unjoni, u jimpjegaw direttament 1 747 persuna b’rabta mal-prodott simili matul il-PI.
(127)
Produttur wieħed tal-Unjoni, li jirrappreżenta sehem relattivament żgħir tal-produzzjoni tal-Unjoni u li għandu kumpanija relatata fl-Indja oppona l-bidu tal-investigazzjoni. Kif imsemmi fil-premessa (22), gie argumentat ukoll li dawn il-prodotti tekniċi ħafna m’għandhomx ikunu koperti u li ma kienx fl-interess tal-Unjoni li timponi l-istess miżuri fuq dan it-tip ta’ prodott.
(128)
Kif imsemmi fil-premessa (72) dan it-tħassib kien indirizzat fil-kwestjonarju billi jkabbru l-PCN li jidentifikati b’mod ċar dawn it-tipi fl-investigazzjoni. Madankollu, f’dan l-istadju, l-investigazzjoni wriet li prodotti tekniċi ħafna kienu koperti mill-investigazzjoni u li produtturi Indjani li jesportaw esportaw biss kwantitajiet limitati ta’ dawn it-tipi ta’ prodotti. Għalhekk, it-tħassib espress minn dan il-produttur ma kinux ikkunsidrati bħala ġustifikati u t-talba tiegħu ġiet irrifjutata.
(129)
Ġie stabbilit li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali kkawżata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Indja. Ta’ min ifakkar li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika bis-sħiħ miż-żieda fil-konsum u l-qagħda finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni baqgħet fraġli.
(130)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ dażji antidumping għandha trodd lura kundizzjonijiet kummerċjali ġusti fis-suq tal-Unjoni, li tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tallinja l-prezzijiet tal-prodott simili mal-ispejjeż tal-produzzjoni.
(131)
Jista’ jkun mistenni wkoll li l-impożizzjoni ta’ miżuri proviżorji għandhom jippermettu lill-industrija tal-Unjoni tirkupra tal-anqas parti mis-sehem mis-suq mitluf matul il-perjodu kkunsidrat, b’impatt pożittiv fuq il-profittabilità tagħha u l-qagħda finanzjarja tagħha b’mod ġenerali. -impożizzjoni ta’ miżuri tippermetti li l-industrija żżomm u tiżviluppa aktar l-isforzi tagħha biex tkun kost effiċjenti.
(132)
Jekk il-miżuri ma jiġux imposti, huwa mistenni aktar telf fis-sehem mis-suq u l-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni tibqa’ sejra lura.
(133)
Għaldaqstant, ġie konkluż b’mod proviżorju li l-impożizzjoni ta’ dazji antidumping minn importazzjonijiet li joriġinaw fl-Indja tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
7.3. L-interess tal-utenti
(134)
Kwestjonarji ntbagħtu lil disa’ utenti fl-Unjoni. Tlieta biss wieġbu għall-kwestjonarju li jirrappreżenta madwar 6 % tal-importazzjonijiet totali mill-Indja tal-prodott ikkonċernat matul il-PI. Dawn huma preżenti fis-setturi li jirrigwardaw l-ipproċessar tal-ikel inklużi kċejjen kummerċjali u catering, tagħmir tad-dar, l-industrija tal-karozzi.
(135)
Fuq medja, ix-xiri mill-Indja kkostitwixxa madwar 67 % tax-xiri totali tagħhom tal-prodott ikkonċernat, u l-Indja rrappreżenta is-sors ta’ provista esklussiva biss għal utent wieħed. Matul il-PI, il-medja perċentwali tal-fatturat li jinkorpora l-prodott ikkonċernat irrappreżenta 54 % tal-fatturat totali tagħhom.
(136)
L-investigazzjoni wriet li, matul il-PI, il-profitabilità medja tal-utenti li kkooperaw kollha fis-setturi li jużaw il-prodott ikkonċernat kienet ogħla minn 9 % fuq il-fatturat.
(137)
L-effett probabbli tal-miżuri proposti ġiet ivvalutata abbażi tar-risposti għall-kwestjonarju li waslu mingħand l-utenti u s-suq totali tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat u l-prodott simili. Jekk wieħed jassumi li l-agħar xenarju għas-suq tal-Unjoni, jiġifieri li l-ebda żieda fil-prezz ma tista’ tkun mgħoddija lill-katina ta’ distribuzzjoni u li l-utenti jkollhom ikomplu jixtru mill-Indja f’volumi preċedenti, l-impatt tad-dazju fuq il-profitabilità tal-utenti ikun ifisser tnaqqis ta’ madwar 1,2 punti perċentwali.
(138)
Għandu jiġi nnutat li utent wieħed kellu pożizzjoni newtrali fir-rigward tal-investigazzjoni miħabba li jqis li l-impożizzjoni ta’ miżuri ma jkollha l-ebda effett sinifikanti fuq il-prezzijiet tas-suq billi ż-żieda potenzjali fil-prezz tiġi assorbita mid-distributuri.
(139)
Utent ieħor esprima tħassib li, jekk ikunu imposti, miżuri jolqtu ukoll ċerti tipi ta’ prodotti li m’għadhomx prodotti fl-Unjoni. L-investigazzjoni wriet, madankollu li t-tipi ta’ prodotti msemmija minn dan l-utent għadhom prodotti fl-Unjoni u li d-domanda ta’ dawk it-tipi ta’ gradi ta’ azzar inossidabbli mhijiex sinifikanti. Barra minn hekk, ta’ min jinnota li l-produtturi tal-Unjoni ma pproduċewx bil-kapaċità sħiħa tagħhom matul il-perjodu kkunsidrat, u għalhekk jekk id-domanda tiżdied il-produzzjoni tista’ ssegwi skont dan.
(140)
Ta’ min jinnota li billi l-prodott ikkonċernat huwa standardizzat f’termini ta’ settur u l-użu, l-utenti jistgħu faċilment ibiddlu s-sorsi tal-provista tagħhom fejn il-kwalità tal-prodott, jew il-prezz huma kkonċernati. L-impożizzjoni ta’ miżuri m’għandhiex tipprekludi l-possibbiltà ta’ importazzjoni tal-prodott ikkonċernat minn pajjiżi oħra u anke mill-Indja ladarba l-effetti li jgħawġu l-kummerċ minħabba dumping jiġu eliminati.
(141)
Meta jiġi kkunsidrat dan li ntqal hawn fuq, anki jekk xi utenti x’aktarx se jiġu affettwati aktar minn oħrajn b’mod negattiv bil-miżuri fuq l-importazzjonijiet mill-Indja, l-impatt ġenerali fuq l-utenti huwa kkunsidrat bħala wieħed limitat.
7.4. L-interess tal-importaturi
(142)
Kooperazzjoni limitata inkisbet minn importaturi mhux relatati. Disa’ importaturi pprovdew it-tagħrif għat-teħid ta’ kampjuni, iżda wieħed biss ikkoopera. Din il-kumpanija rrappreżentat madwar 7 % tal-importazzjonijiet totali mill-Indja matul il-PI. Il-kumpanija topponi l-impożizzjoni tal-miżuri billi l-Indja hija bil-bosta l-aktar fornitur importanti tagħha. Għalkemm l-impożizzjoni tal-miżuri jkollha impatt negattiv fuq il-profitabilità tagħha minħabba spejjeż ogħla li jiġu mġarrba, il-kumpanija ta’ importazzjoni għandha tkun f’pożizzjoni li tgħaddi mill-inqas parti miż-żieda fl-ispiża lil konsumaturi tagħha.
(143)
Barra minn hekk, l-importaturi jistgħu jibdlu għal sorsi oħra inklużi l-industrija tal-Unjoni u pajjiżi esportaturi oħra.
(144)
Abbażi ta’ dan, huwa proviżorjament konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping proviżorji mhux se jkollha effetti negattivi sostanzjali fuq l-interess tal-importaturi.
7.5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(145)
Fid-dawl ta’ dak t’hawn fuq, ġie proviżorjament konkluż li ġeneralment, abbażi tat-tagħrif disponibbli li jikkonċerna l-interess tal-Unjoni, m’hemm l-ebda raġunijiet sinifikanti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri proviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Indja.
(146)
Barra minn hekk, meta wieħed iqis l-impatt globali tal-miżuri antidumping fuq is-suq tal-Unjoni, l-effetti pożittivi, b’mod partikolari fuq l-industrija tal-Unjoni jidhru li jegħlbu l-impatti negattivi potenzjali fuq il-grupp ta’ interess l-ieħor aktar limitat.
8. PROPOSTA GĦALL-MIŻURI PROVIŻORJI ANTIDUMPING
(147)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li ntlaħqu fir-rigward tad-dumping, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri antidumping proviżorji sabiex ma jiġix ikkawżat aktar dannu lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
8.1. Il-livell ta’ tneħħija tad-dannu
(148)
Sabiex jiġi determinat il-livell ta’ dawn il-miżuri, għandha tingħata kunsiderazzjoni lill-marġnijiet tad-dumping li nstabu u l-ammont ta’ dazju neċessarju sabiex jiġi eliminat id-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni.
(149)
Meta kien qed jiġi kkalkulat l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jitneħħew l-effetti tad-dumping ta’ dannu, tqies li kwalunkwe miżura li tittieħed għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb profitt qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni.
(150)
Għalhekk, il-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu ġie kkalkulat abbażi ta’ paragun tal-prezz medju peżat tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, kif stabbilit għall-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz fil-premessa (77) hawn fuq, u l-prezz mhux dannuż tal-prodott simili gћall-industrija tal-Unjoni. Il-prezz mhux dannuż ġie stabbilit billi ġie miżjud mal-ispiża tal-produzzjoni livell raġonevoli ta’ profitt. Il-marġini ta’ profitt ta’ mira ġie proviżorjament stabbilit għal 5 % kif iddikjarat fil-premessa (95).
(151)
Kwalunkwe differenza li rriżultat minn dan it-tqabbil imbagħad ġiet espress bħala perċentwal tal-valur medju tal-importazzjoni CIF totali ara l-premessa (154).
8.2. Miżuri proviżorji
(152)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi, huwa meqjus li, skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, għandhom jiġu imposti dazji proviżorji antidumping fir-rigward tal-importazzjonijiet li joriġinaw mill-India fil-livell tal-marġini l-aktar baxxi ta’ dumping u dannu, skont ir-regola tal-anqas dazju.
(153)
F’dak li jirrigwarda l-investigazzjoni dwar l-antidumping, f’konformità mal-Artikolu 14(1), it-tieni subparagrafu tar-Regolament bażiku u l-Artikolu 24(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tat-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (5) l-ebda prodott m’għandu jkun suġġett kemm għal dazji antidumping kif ukoll għal dazji kompensatorji għall-iskop ta’ trattament tal-istess sitwazzjoni unika maħluqa minn dumping u minn sussidju tal-esportazzjoni. L-iskemi ta’ sussidju kollha indirizzata f’Regolament proviżorju kontra s-sussidju (6) jirreferu għal sussidju tal-esportazzjoni. Ir-rati proviżorji relevanti ta’ dażji antidumping tal-produtturi li jikkooperaw ikkonċernati huma għalhekk aġġustati kif suppost.
(154)
Fuq il-bażi ta’ dak ta’ hawn fuq, ir-rati proviżorji tad-dazji antidumping ġew stabbiliti permezz tat-tqabbil tal-marġni tat-tneħħija tad-dannu, il-marġni tad-dumping u r-rati ta’ dazju ta’ kontrobilanċ. Għaldaqstant, id-dazji proviżorji antidumping huma kif ġej:
(f’%)
Kumpanija
Marġini tad-dannu
Il-marġni tad-dumping
Rata ta’ dazju kompensatorju
Id-dazju proviżorju antidumping
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Venus group
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Kumpaniji li kooperaw mhux inklużi fil-kampjun
24,0
28,0
3,8
20,2
Il-kumpaniji l-oħra kollha
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Ir-rati tad-dazju antidumping ta’ kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni preżenti. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta’ dazju (għall-kuntrarju tad-dazju mal-pajjiż kollu applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”) huma għalhekk applikabbli esklużivament għal importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-Indja u prodotti mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati manifatturati minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenifikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
(156)
Kwalunkwe pretensjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati ta’ dazju antidumping tal-kumpanniji individwali (eż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (7) flimkien mal-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe bidla fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, bejgħ domestiku u esportat assoċjat, per eżempju, ma’ dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni jew tal-bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament se jiġi emendat skont il-każ billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jgawdu mir-rati tad-dazju individwali.
(157)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju antidumping, il-livell ta’ dazju residwali mhux biss għandu japplika għall-produtturi esportaturi li ma kkoperawx iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
9. DISPOŻIZZJONI FINALI
(158)
Fl-interessi ta’ amministrazzjoni tajba, gћandu jiġi ffissat perjodu li fih il-partijiet interessati li ppreżentaw ruħom fil-limitu ta’ żmien speċifikat fl-avviż tal-bidu jkunu jistgћu jagћtu l-opinjonijiet tagћhom bil-miktub u jitolbu smigћ. Barra minn hekk, għandu jingħad li s-sejbiet dwar l-impożizzjoni ta’ dazji antidumping għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma proviżorji u jistgħu jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-finijiet ta’ kwalunkwe sejbiet definittivi.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju proviżorju antidumping huwa b’dan impost fuq importazzjonijiet ta’ wajers tal-azzar inossidabbli li:
-
2,5 % jew iktar tal-piż tiegħu huwa nikil, ħlief wajer li fih 28 % jew iktar imma mhux iktar minn 31 % tal-piż tiegħu huwa nikil u 20 % jew iktar imma mhux iktar minn 22 % tal-piż tiegħu huwa kromju,
-
inqas minn 2,5 % tal-piż tiegħu huwa nikil, ħlief fil li 13 % jew iktar imma mhux iktar minn 25 % tal-piż tiegħu huwa kromju u 3,5 % jew iktar imma mhux iktar minn 6 % tal-piż tiegħu huwa aluminju,
li bħalissa jaqa’ taħt il-kodiċi NM 7223 00 19 u 7223 00 99 u li joriġina fl-Indja.
2. Ir-rati tad-dazju proviżorju antidumping applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u manifatturat mill-kumpaniji hawn taħt se tkun:
Kumpanija
Dazju (%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
24,4
B780
Il-kumpaniji elenkati fl-Anness
20,2
B781
Il-kumpaniji l-oħra kollha
27,8
B999
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għall-provista ta’ titolu ekwivalenti għall-ammont tad-dazju proviżorju.
4. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazju doganali.
Artikolu 2
1. Bla ħsara gћall-Artikolu 20 tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgћu jagħmlu talba għall-iżvelar tal-fatti u tal-konsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagћhom ġie adottat dan ir-Regolament, jagћtu fehmiethom bil-miktub u japplikaw biex jinstemgћu oralment mill-Kummissjoni fi żmien xahar mid-data tad-dћul fis-seћћ ta dan ir-Regolament.
2. Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw fuq l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-3 ta’ Mejju 2013.