NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 232/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se zřizuje evropský nástroj sousedství
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 209 odst. 1 a čl. 212 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Toto nařízení zřizuje evropský nástroj sousedství jako jeden z nástrojů přímo podporujících vnější politiky Evropské unie. Nahrazuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 (4), jež pozbylo platnosti dne 31. prosince 2013.
(2)
Článek 8 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že Unie má rozvíjet se zeměmi ve svém sousedství výsadní vztahy s cílem vytvořit prostor prosperity a dobrých sousedských vztahů, založený na hodnotách Unie a vyznačující se úzkými a mírovými vztahy spočívajícími na spolupráci.
(3)
V rámci evropské politiky sousedství nabízí Unie zemím v sousedství privilegovaný vztah na základě vzájemných závazků k vyznávání a podpoře hodnot demokracie a lidských práv, právního státu, řádné správy věcí veřejných, zásad tržní ekonomiky a udržitelného rozvoje podporujícího začlenění. Tato politika dále ve vhodných případech stanoví rámec pro větší mobilitu a intenzivnější mezilidské kontakty, zejména prostřednictvím dohod o zjednodušení vízového režimu a o zpětném přebírání osob a v jednotlivých případech prostřednictvím uvolnění vízové povinnosti.
(4)
Evropská politika sousedství od svého zavedení posílila vztahy s partnerskými zeměmi a přináší hmatatelný prospěch Unii i jejím partnerům, včetně zahájení regionálních iniciativ a podpory demokratizace evropského sousedství. Řada významných událostí v evropském sousedství vyvolala komplexní strategický přezkum evropské politiky sousedství v roce 2011. Revize obsahuje mimo jiné větší podporu partnerů, kteří jsou odhodláni budovat demokratickou společnost a provádět reformy, v souladu se pobídkovým přístupem (zásada „více za více“) a s principem vzájemné odpovědnosti, dále partnerství se společností a diferencovanější a individuální přístup k jednotlivým partnerským zemím. Toto nařízení by mělo stanovit jasné vazby mezi rámcem evropské politiky sousedství a podporou, která má být podle nástroje zavedeného tímto nařízením poskytována.
(5)
Toto nařízení by mělo podporovat provádění politických iniciativ, které přispívají k utváření evropské politiky sousedství: Východního partnerství mezi Unií a jejími východními sousedy, Partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu a Unie pro Středomoří v jižním sousedství. Všechny tyto iniciativy jsou strategicky důležité a představují stejně významné politické rámce pro prohlubování vztahů s partnerskými zeměmi i vztahů mezi nimi na základě zásady vzájemné odpovědnosti, společné odpovědnosti a závazků. Toto nařízení by mělo podporovat také uskutečňování regionální spolupráce v celém evropském sousedství, mimo jiné v rámci politiky Severní dimenze nebo černomořské synergie, a vnějších aspektů příslušných makroregionálních strategií, zejména pak v případě přeshraniční spolupráce.
(6)
Do plnění cílů tohoto nařízení by s ohledem na jejich významnou úlohu měli být vhodným způsobem zapojeni partneři při vnější činnosti, včetně organizací občanské společnosti a místních orgánů, pokud jde o přípravu podpory Unie a její poskytování a monitorování. Toto nařízení by mělo rovněž přispět k tomu, aby organizace občanské společnosti byly lépe schopny zajistit skutečnou odpovědnost domácích aktérů za své jednání i odpovědnost na místní úrovni a hrát úlohu plnohodnotných činitelů v demokratizačním procesu.
(7)
Toto nařízení uznává zvláštní postavení Ruské federace jako souseda Unie i jako strategického partnera v regionu.
(8)
Podpora podle tohoto nařízení i z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) by se měla poskytovat na programy přeshraniční spolupráce mezi členskými státy na jedné straně a partnerskými zeměmi nebo Ruskou federací na straně druhé („dalšími zeměmi účastnícími se přeshraniční spolupráce“), které jsou realizovány podél vnějších hranic Unie s cílem napomáhat jednak integrovanému a udržitelnému regionálnímu rozvoji a spolupráci mezi sousedními hraničními oblastmi, jednak harmonické územní integraci napříč Unií a se sousedními zeměmi. K zajištění účinného provádění přeshraniční spolupráce je ve vhodných případech důležité harmonizovat postupy s postupy v rámci evropské územní spolupráce.
(9)
Důležité je také podporovat a usnadňovat spolupráci mezi Unií, jejími partnery a dalšími zúčastněnými zeměmi k jejich vzájemnému prospěchu, především prostřednictvím co nejlepší a nejúčinnější koordinace poskytnutých zdrojů a sdružování příspěvků z vnitřních a vnějších nástrojů rozpočtu Unie, zejména pak ku prospěchu projektů přeshraniční spolupráce a regionální spolupráce, infrastrukturních projektů v zájmu Unie, které zahrnují země v sousedství, a jiných oblastí spolupráce.
(10)
Přeshraniční spolupráce by se měly moci účastnit také územní jednotky podél hranic, které náležejí zemím Evropského hospodářského prostoru (EHP), a příslušné územní jednotky příjemců uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (5). Zapojení zemí EHP do programů přeshraniční spolupráce by se mělo i nadále zakládat na jejich vlastních zdrojích.
(11)
Očekává se, že členské státy, partnerské země a další země účastnící se přeshraniční a regionální spolupráce budou tuto spolupráci spolufinancovat. Země se tak budou s programy lépe ztotožňovat, zvýší se finanční zdroje dostupné pro programy a usnadní se zapojení místních zúčastněných stran.
(12)
Za účelem sjednocení terminologie používané v tomto nařízení s terminologií evropské územní spolupráce by se měly prováděcí dokumenty pro programy přeshraniční spolupráce nazývat společnými operačními programy.
(13)
Podpora, jež bude poskytována sousedním zemím v rámci vytyčeném evropskou politikou sousedství, by měla být v souladu s cíli a zásadami vnějších politik Unie, zejména její rozvojové politiky a společné zahraniční a bezpečnostní politiky Unie. Měla by být rovněž zajištěna soudržnost s vnějšími rozměry vnitřních politik a nástrojů Unie.
(14)
Unie by měla usilovat o co nejúčinnější využití dostupných zdrojů k optimalizaci dopadu své vnější činnosti. Toho by mělo být dosahováno soudržností a doplňkovostí nástrojů Unie pro vnější činnost, jakož i vytvářením synergie mezi evropským nástrojem sousedství, ostatními nástroji Unie pro financování vnější činnosti a dalšími politikami Unie. To by mělo dále vést ke vzájemnému posílení programů navržených na základě nástrojů pro financování vnější činnosti.
(15)
Z hlediska vztahů se středomořskými sousedy ze severní Afriky má význam společná strategie EU-Afrika.
(16)
Unie a její členské státy by měly zlepšit soudržnost, účinnost a doplňkovost svých politik spolupráce se sousedními zeměmi. Aby se zajistilo, že spolupráce Unie a spolupráce členských států se bude vzájemně doplňovat a posilovat, je vhodné zajistit společné programování, k němuž by se mělo přistupovat vždy, když to bude možné a relevantní. Přitom by měla být zajištěna náležitá spolupráce a koordinace s dalšími dárci mimo Unii.
(17)
Podpora Unie podle tohoto nařízení by měla být v zásadě v souladu s příslušnými státními či místními strategiemi a opatřeními partnerských zemí a případně i se strategiemi a opatřeními Ruské federace.
(18)
Komise by měla usilovat o to, aby se s dostupnými zdroji nakládalo co nejúčinněji, a to využíváním finančních nástrojů s pákovým efektem. Ten by se mohl zvýšit, pokud by se umožnilo jednorázově a opakovaně využívat prostředků investovaných a vytvořených finančními nástroji.
(19)
Jedním z největších problémů, kterým Unie čelí, je boj se změnou klimatu a v tomto ohledu jsou zapotřebí naléhavá opatření na mezinárodní úrovni. V souladu se záměrem formulovaným ve sdělení Komise ze dne 29. června 2011 nazvaným „Rozpočet - Evropa 2020“ zvýšit podíl prostředků, jež jsou v rozpočtu Unie vyhrazeny na výdaje související s klimatem, alespoň na 20 %, by toto nařízení mělo ke splnění tohoto cíle přispět.
(20)
K zabezpečení Unie v oblasti energetiky a zdrojů přispěje stabilní rámec spolupráce se sousedními zeměmi v této oblasti, který bude v souladu s pravidly Unie týkajícími se vnitřního trhu.
(21)
Průřezovými cíli všech opatření přijatých podle tohoto nařízení jsou rovnost žen a mužů, práva příslušníků menšin a boj proti diskriminaci a nerovnostem.
(22)
Unie je odhodlána podporovat ve vztazích se svými partnery z celého světa důstojnou práci a sociální spravedlnost, jakož i ratifikaci a skutečné provádění mezinárodně uznaných pracovních norem, včetně vymýcení dětské práce, a vícestranných dohod v oblasti životního prostředí.
(23)
Toto nařízení stanoví finanční krytí na celou dobu své použitelnosti, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (6).
(24)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případně ukládání sankcí. Tato opatření by měla být prováděna v souladu s platnými dohodami uzavřenými s mezinárodními organizacemi a třetími zeměmi.
(25)
Za účelem uzpůsobení podpory Unie podle tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny seznamu priorit podpory Unie podle tohoto nařízení a finančních přídělů podle druhu programu. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(26)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci.
(27)
Prováděcí pravomoci týkající se víceletých jednotných rámců podpory, jiných programových dokumentů a prováděcích pravidel obsahujících konkrétní ustanovení k provádění přeshraniční spolupráce by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(28)
Při přijímání těchto prováděcích aktů by se s ohledem na jejich povahu, zejména jejich politické zaměření a finanční dopady, měl v zásadě použít přezkumný postup, s výjimkou opatření malého finančního rozsahu.
(29)
Společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (8).
(30)
Organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost stanoví rozhodnutí Rady 2010/427/EU (9).
(31)
V zemích evropského sousedství, kde je jedním z klíčových politických cílů sblížení s pravidly a standardy Unie, je Unie nejlépe schopna podporu podle tohoto nařízení poskytnout. Určitá specifická podpora může být poskytována pouze na úrovni Unie. K úspěšnému provedení reforem v zemích evropského sousedství a k prosazování všeobecně platných hodnot v evropském sousedství mohou přispět i zkušenosti členských států s transformací.
(32)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu jeho rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(33)
Je vhodné uvést dobu použitelnosti tohoto nařízení do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (10). Proto by se toto nařízení mělo použít od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
CÍLE A ZÁSADY
Článek 1
Obecný cíl a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se zavádí evropský nástroj sousedství s cílem pokročit při vytváření prostoru společné prosperity a dobrých sousedských vztahů, jehož součástí bude Unie a země a území uvedené v příloze I (dále jen „partnerské země“), vytvořením zvláštních vztahů založených na spolupráci, míru a bezpečnosti, vzájemné odpovědnosti a společné oddanosti všeobecně platným hodnotám demokracie, právního státu a dodržování lidských práv v souladu se Smlouvou o Evropské unii.
2. Podpora Unie podle tohoto nařízení se využívá ku prospěchu partnerských zemí a oblastí zapojených do přeshraniční spolupráce. Může se rovněž využívat ke společnému prospěchu Unie a partnerských zemí.
3. Finanční podpora podle tohoto nařízení se může rovněž používat k tomu, aby se Ruské federaci umožnila účast v přeshraniční spolupráci, regionální spolupráci s účastí Unie a příslušných programech pro více zemí, včetně spolupráce v oblasti vzdělávání, zejména výměn studentů.
4. Unie prostřednictvím dialogu a spolupráce se třetími zeměmi a v souladu se zásadami mezinárodního práva podporuje, rozvíjí a upevňuje hodnoty svobody, demokracie, univerzálnosti a nedělitelnosti lidských práv a základních svobod a jejich dodržování, jakož i zásady rovnosti a právního státu, na nichž je založena. Financování podle tohoto nařízení musí být proto prováděno v souladu s uvedenými hodnotami a zásadami, jakož i se závazky Unie podle mezinárodního práva s přihlédnutím k příslušným politikám a postojům Unie.
Článek 2
Specifické cíle podpory Unie
1. Podpora Unie podle tohoto nařízení se zaměřuje na podporování posílené politické spolupráce, pevné a udržitelné demokracie, postupné hospodářské integrace a posíleného partnerství se společností mezi Unií a partnerskými zeměmi, zejména pak provádění dohod o partnerství a spolupráci, dohod o přidružení nebo jiných stávajících a budoucích dohod, jakož i společně sjednaných akčních plánů nebo rovnocenných dokumentů.
2. Podpora Unie podle tohoto nařízení se soustřeďuje zejména na:
a)
podporu lidských práv a základních svobod, právního státu, zásad rovnosti a boje proti všem formám diskriminace, na zavádění pevné a udržitelné demokracie, na podporu řádné správy věcí veřejných a boje proti korupci, na posilování institucionálních kapacit na všech úrovních a budování prosperující občanské společnosti včetně sociálních partnerů;
b)
dosažení postupné integrace do vnitřního trhu Unie a posílené odvětvové a meziodvětvové spolupráce, mimo jiné prostřednictvím sbližování a sjednocování právních a správních předpisů s předpisy Unie a dalšími příslušnými mezinárodními standardy, a lepšího přístupu na trh, mimo jiné prostřednictvím prohloubených a komplexních zón volného obchodu, souvisejícího budování institucí a investic, zejména do propojování;
c)
vytváření podmínek pro lepší organizaci legální migrace a podporu řádně řízené mobility osob, pro provádění stávajících nebo budoucích dohod uzavřených v souladu s globálním přístupem k migraci a mobilitě a pro podporu mezilidských kontaktů, zejména pokud jde o kulturní, vzdělávací, profesní či sportovní činnosti;
d)
podporu inteligentního, udržitelného a všestranného rozvoje podporujícího začlenění; snižování chudoby, mimo jiné prostřednictvím rozvoje soukromého sektoru, a snižování sociálního vyloučení; podporu budování kapacit v oblasti vědy, vzdělávání, především vysokoškolského, technologií, výzkumu a inovací; podporu vnitřní hospodářské, sociální a územní soudržnosti; podporu rozvoje venkova; podporu veřejného zdraví; a podporu ochrany životního prostředí, opatření v oblasti klimatu a odolnosti vůči pohromám;
e)
podporu budování důvěry, dobrých sousedských vztahů a dalších opatření všestranně přispívajících k bezpečnosti a předcházení konfliktům, včetně dlouhotrvajících, a jejich řešení;
f)
podporu spolupráce na úrovni subregionů, regionů a celého evropského sousedství a podporu přeshraniční spolupráce.
3. Dosahování specifických cílů uvedených v odstavcích 1 a 2 se měří především pomocí příslušných pravidelných zpráv Unie o provádění evropské politiky sousedství, v případě odst. 2 písm. a), d) a e) pomocí příslušných ukazatelů stanovených mezinárodními organizacemi a jinými významnými subjekty, v případě odst. 2 písm. b), c) a d) se posuzuje případně rozsah přejímání právního rámce Unie partnerskými zeměmi a v případě odst. 2 písm. c) a f) se zvažuje počet příslušných dohod a opatření v oblasti spolupráce.
Ukazatele používané k měření dosažení specifických cílů musí být předem vymezené, jasné, transparentní, případně určené jednotlivým zemím a měřitelné a patří mezi ně mimo jiné náležitě monitorované demokratické volby, dodržování lidských práv a základních svobod, nezávislé soudnictví, spolupráce ve věcech spravedlnosti, svobody a bezpečnosti, úroveň korupce, obchodní toky, rovnost žen a mužů a ukazatele umožňující měření vnitřních hospodářských rozdílů včetně míry zaměstnanosti.
4. Podporu Unie podle tohoto nařízení lze využívat i v jiných relevantních oblastech, je-li to v souladu s celkovými cíli evropské politiky sousedství.
Článek 3
Politický rámec
1. Zastřešující politický rámec tohoto nařízení pro programování a provádění podpory Unie podle tohoto nařízení vytvářejí, při respektování zásady vlastní odpovědnosti, dohody o partnerství a spolupráci, dohody o přidružení a jiné stávající nebo budoucí dohody o navázání vztahů s partnerskými zeměmi, příslušná sdělení Komise, závěry Evropské rady a závěry Rady, jakož i příslušná prohlášení z vrcholných schůzek nebo závěry ministerských zasedání s partnerskými zeměmi evropské politiky sousedství, mimo jiné v kontextu Východního partnerství a Unie pro Středomoří, a rovněž příslušná usnesení Evropského parlamentu.
2. Hlavním referenčním rámcem pro stanovení priorit pro podporu Unie podle tohoto nařízení a pro posuzování pokroku podle čl. 2 odst. 3 jsou akční plány nebo jiné rovnocenné společně dohodnuté dokumenty jako programy přidružení mezi partnerskými zeměmi a Unií na dvoustranném a mnohostranném základě, v příslušných případech rovněž v rámci Východního partnerství a jižního rozměru evropské politiky sousedství.
3. V případech, kdy žádné dohody uvedené v odstavci 1 mezi Unií a partnerskými zeměmi neexistují, lze podporu Unie podle tohoto nařízení poskytnout, pokud se ukáže, že je užitečná k naplňování cílů politiky Unie; tato podpora se pak programuje na základě těchto cílů s přihlédnutím k potřebám dotčené země.
Článek 4
Diferenciace, partnerství a spolufinancování
1. Podpora Unie podle tohoto nařízení poskytovaná jednotlivým partnerským zemím v souladu s čl. 6. odst. 1 písm. a) je založena na pobídkách, je diferencovaná co do formy a příslušných částek a bere v úvahu všechny níže uvedené prvky, jež u dané partnerské země zohledňují její:
a)
potřeby na základě ukazatelů, jako jsou například počet obyvatel a úroveň rozvoje;
b)
odhodlání naplňovat vzájemně dohodnuté cíle v oblasti politických, hospodářských a sociálních reforem a pokrok při jejich provádění;
c)
odhodlání vybudovat pevnou a udržitelnou demokracii a pokrok v tomto procesu;
d)
partnerství s Unií, včetně úrovně jejích ambicí pro toto partnerství;
e)
schopnost využívat podporu Unie podle tohoto nařízení a potenciální dopad této podpory.
Tato podpora se zohlední ve víceletých programových dokumentech uvedených v článku 7.
2. Po přijetí programových dokumentů uvedených v článku 7 a aniž jsou dotčeny ostatní prvky uvedené v odstavci 1 tohoto článku, se podíl dostupných zdrojů nabídnutých partnerským zemím upraví především s ohledem na jejich pokrok při budování a konsolidaci pevné a udržitelné demokracie a při naplňování dohodnutých cílů v oblasti politických, hospodářských a sociálních reforem v souladu s motivačním přístupem.
U zastřešujících programů pro více zemí se tento podíl stanoví s ohledem na pokrok, jehož partnerské země dosáhly při budování pevné a udržitelné demokracie, mimo jiné i s přihlédnutím k jejich pokroku při plnění dohodnutých cílů reforem, které k budování demokracie přispívají.
Pokrok partnerských zemí je pravidelně vyhodnocován, zejména prostřednictvím zpráv o pokroku v oblasti evropské politiky sousedství, které informují i o vývoji v porovnání s předchozími roky.
V případě závažných nebo přetrvávajících nedostatků je možné podporu znovu zvážit.
3. Motivační přístup se nevztahuje na podporu občanské společnosti, mezilidských kontaktů včetně spolupráce mezi místními orgány, podporu zlepšení situace v oblasti lidských práv nebo podpůrná opatření v souvislosti s krizí. Tuto podporu lze v případě závažných nebo přetrvávajících nedostatků zvýšit.
4. Motivační přístup podle tohoto nařízení je předmětem pravidelné výměny názorů v Evropském parlamentu a v Radě.
5. Podpora Unie podle tohoto nařízení se v zásadě stanovuje v partnerství s příjemci. V rámci tohoto partnerství jsou do přípravy, provádění a monitorování podpory Unie podle potřeby zapojeny tyto zúčastněné strany:
a)
státní a místní orgány a
b)
organizace občanské společnosti,
mimo jiné prostřednictvím konzultací a včasného přístupu k příslušným informacím, jež jim umožní plnit v tomto procesu smysluplnou úlohu.
6. Podporu Unie podle tohoto nařízení v zásadě spolufinancují partnerské země a jiné zúčastněné země z veřejných finančních prostředků, příspěvků příjemců nebo jiných zdrojů. Od požadavků na spolufinancování lze upustit v řádně odůvodněných případech a pokud je to nezbytné pro podporu rozvoje občanské společnosti a nestátních subjektů, zejména malých organizací občanské společnosti, aniž je tím dotčeno plnění ostatních podmínek stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11).
Článek 5
Soudržnost a koordinace dárců
1. Při provádění tohoto nařízení se zajistí soudržnost se všemi oblastmi vnější činnosti Unie, jakož i s dalšími příslušnými politikami Unie. Za tímto účelem musí být opatření financovaná podle tohoto nařízení, včetně opatření řízených Evropskou investiční bankou (EIB), založena na dokumentech týkajících se politiky spolupráce a popsaných v čl. 3 odst. 1 a 2 a také na konkrétních zájmech, politických prioritách a strategiích Unie. Tato opatření musí respektovat závazky vyplývající z mnohostranných dohod a mezinárodních úmluv, jichž jsou Unie a partnerské země stranami.
2. Unie, členské státy a EIB zajistí soudržnost mezi podporou poskytovanou podle tohoto nařízení a jinou podporou poskytovanou Unií, členskými státy a evropskými finančními institucemi.
3. Unie a členské státy koordinují své programy podpory, aby se zvýšila účinnost a efektivita poskytování podpory a politického dialogu a předešlo dvojímu financování, v souladu se zavedenými zásadami pro posilování operativní koordinace v oblasti vnější podpory a pro harmonizaci politik a postupů. Koordinace zahrnuje pravidelné konzultace a časté výměny příslušných informací v jednotlivých fázích cyklu podpory, zejména přímo na místě. Vždy, když je to možné a vhodné, provádí se společné programování. Pokud toho nelze dosáhnout, zváží se jiný postup, například delegovaná spolupráce nebo ujednání o přenosu, aby tak byla zajištěna co nejvyšší míra koordinace.
Komise informuje o společném programování s členskými státy ve zprávě uvedené v článku 17 nařízení (EU) č. 236/2014 a v případech, kdy společné programování nebylo zajištěno v plném rozsahu, připojí doporučení.
4. Unie ve spolupráci s členskými státy činí nezbytné kroky, včetně konzultací v počáteční fázi programového procesu, s cílem zajistit doplňkovost, řádnou koordinaci a spolupráci s mnohostrannými a regionálními organizacemi a subjekty, včetně evropských finančních institucí, mezinárodních finančních institucí, agentur, fondů a programů OSN, soukromých a politických nadací a dárců mimo Unii.
5. Dokumenty uvedené v čl. 7 odst. 2 a 3 rovněž v co nejvyšší míře informují o činnostech jiných dárců v Unii.
HLAVA II
ORIENTAČNÍ PROGRAMOVÁNÍ A PŘIDĚLOVÁNÍ PROSTŘEDKŮ
Článek 6
Druhy programů
1. Podpora Unie podle tohoto nařízení se programuje prostřednictvím:
a)
dvoustranných programů týkajících se podpory Unie jedné partnerské zemi;
b)
programů pro více zemí zaměřených na problémy, jež jsou společné všem nebo několika partnerským zemím, a to na základě priorit Východního partnerství a jižního rozměru evropské politiky sousedství a s přihlédnutím k činnostem prováděným v kontextu Unie pro Středomoří, a na regionální a subregionální spolupráci, především mezi dvěma nebo více partnerskými zeměmi, mimo jiné i v rámci Severní dimenze a černomořské synergie. V souladu s čl. 1 odst. 3 může být zapojena i Ruská federace;
c)
programů přeshraniční spolupráce zaměřených na spolupráci mezi jedním či více členskými státy na jedné straně a jednou či více partnerskými zeměmi nebo Ruskou federací (dále jen „další země účastnící se přeshraniční spolupráce“) na straně druhé, která probíhá podél sdílené části vnější hranice Unie.
2. Priority pro podporu Unie podle tohoto nařízení jsou uvedeny v příloze II.
3. Podpora Unie podle tohoto nařízení se provádí v souladu s nařízením (EU) č. 236/2014 a v případě programů uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení rovněž v souladu s prováděcími pravidly obsahujícími specifická ustanovení o provádění přeshraniční spolupráce uvedené v článku 12 tohoto nařízení.
Článek 7
Programování a orientační přidělování prostředků na orientační programy pro jednotlivé země a pro více zemí
1. Orientační finanční příděly na programy pro jednotlivé země se určí na základě kritérií stanovených v čl. 4 odst. 1.
2. Pro země, pro něž existují dokumenty uvedené v čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení, se přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014 přijme komplexní víceletý jednotný rámec podpory. Tento rámec:
a)
posoudí pokrok, jehož bylo dosaženo ve vztahu k politickému rámci, a plnění dříve dohodnutých cílů a zhodnotí situaci, pokud jde o vztahy mezi Unií a dotyčnou partnerskou zemí, včetně míry ambicí partnerství této země s Unií;
b)
stanoví cíle a priority pro podporu Unie, vybrané převážně z cílů a priorit stanovených v dokumentech uvedených v čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení a ve strategiích či plánech partnerských zemí, jsou-li tyto strategie nebo plány v souladu s celkovým politickým rámcem a z pravidelného hodnocení Unie u nich vyplynulo, že podporu potřebují;
c)
uvede očekávané výsledky a
d)
stanoví orientační výši financování rozčleněného podle priorit.
Orientační finanční příděly pro každý jednotný rámec podpory se uvádějí formou rozpětí maximálně ve výši 20 % těchto přídělů.
Doba platnosti jednotného rámce podpory v zásadě odpovídá době platnosti příslušného dokumentu uvedeného v čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení.
3. Pro země, pro něž dokumenty uvedené v čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení neexistují, se přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014 přijme komplexní programový dokument včetně strategie a víceletého orientačního programu. Tento dokument:
a)
vymezí strategii pro reakci Unie na základě rozboru situace v dotyčné zemi, jejích vztahů s Unií a strategií či plánů partnerských zemí, jsou-li tyto strategie nebo plány v souladu s celkovým politickým rámcem;
b)
stanoví cíle a priority pro podporu Unie;
c)
uvede očekávané výsledky a
d)
stanoví orientační výši financování rozčleněného podle priorit.
Související orientační finanční příděly se uvádějí formou rozpětí maximálně ve výši 20 % těchto přídělů. Programový dokument platí pro odpovídající víceleté období.
4. U programů pro více zemí se přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014 přijme komplexní programový dokument včetně strategie a víceletého orientačního programu. Tento dokument:
a)
vymezí cíle a priority pro podporu Unie v daném regionu či subregionu a zohlední případné priority, o nichž bylo rozhodnuto v rámci Východního partnerství nebo Unie pro Středomoří;
b)
uvede očekávané výsledky a
c)
stanoví orientační výši financování rozčleněného podle priorit.
Orientační finanční příděly na programy pro více zemí se určí na základě transparentních a objektivních kritérií.
Programový dokument platí pro odpovídající víceleté období.
5. Dokumenty jednotného rámce podpory se v případě potřeby přezkoumají, mimo jiné s ohledem na příslušné pravidelné zprávy Unie a s přihlédnutím k činnosti společných subjektů zřízených podle dohod s partnerskými zeměmi, a mohou být revidovány přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014. Programové dokumenty uvedené v odstavcích 3 a 4 tohoto článku se přezkoumají v polovině období nebo vždy v případě potřeby a mohou být revidovány týmž postupem.
6. Pro snadnější uplatňování motivačního přístupu uvedeného v čl. 4 odst. 2 se prostředky ve výši přibližně 10 % finančního krytí stanoveného v čl. 17 odst. 1, které doplní finanční příděly pro jednotlivé země uvedené v čl. 7 odst. 2 a 3, přidělí na zastřešující programy pro více zemí. V příslušných rozhodnutích Komise o zřízení těchto zastřešujících programů se přesně stanoví země, které mohou tyto příděly obdržet, přičemž o skutečných přídělech se rozhodne na základě pokroku při budování pevné a udržitelné demokracie a při naplňování dohodnutých cílů reforem, které k dosažení tohoto cíle přispívají.
7. Je-li-to zapotřebí k účinnějšímu provádění opatření ke společnému prospěchu Unie i partnerských zemí v oblastech, jako je nadnárodní spolupráce a propojování, lze financování podle tohoto nařízení sloučit s financováním, na které se vztahují jiná příslušná nařízení Unie zřizující finanční nástroje. V takovém případě Komise rozhodne, který soubor pravidel se má jako jediný použít k provádění.
8. Do programového procesu jsou zapojeny členské státy v souladu s čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014. Obzvláště úzce se zapojí ty členské státy a jiní dárci, kteří se zavázali, že budou svou podporu programovat společně s Unií. V programových dokumentech může být také případně stanoven jejich příspěvek.
9. Pokud se členské státy a jiní dárci zavázali ke společnému programování své podpory, mohou být jednotný rámec podpory a programové dokumenty uvedené v odstavcích 3 a 4 nahrazeny společným víceletým programovým dokumentem, který musí splňovat požadavky stanovené v uvedených odstavcích.
10. V případě krizí či ohrožení demokracie, právního státu nebo lidských práv a základních svobod nebo v případě přírodních či člověkem způsobených katastrof mohou být programové dokumenty podrobeny přezkumu ad hoc. Tento nouzový přezkum zajistí zachování soudržnosti mezi politikami Unie, podporou Unie poskytovanou podle tohoto nařízení a podporou poskytovanou podle jiných nástrojů Unie pro financování vnější činnosti. Nouzový přezkum může vést k přijetí revidovaných programových dokumentů. V takovém případě Komise zašle revidované programové dokumenty do jednoho měsíce od jejich přijetí pro informaci Evropskému parlamentu a Radě.
11. Při veškerém programování nebo přezkumech programů probíhajících po zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období uvedené v článku 17 nařízení (EU) č. 236/2014 (dále jen „zpráva o přezkumu v polovině období“) se zohlední její výsledky, zjištění a závěry.
HLAVA III
PŘESHRANIČNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 8
Zeměpisná způsobilost
1. Programy přeshraniční spolupráce uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. c) lze zavést:
a)
pro pozemní hranice v územních jednotkách odpovídajících úrovni 3 v klasifikaci územních statistických jednotek (NUTS) nebo rovnocenné úrovni podél pozemních hranic mezi členskými státy a dalšími zeměmi účastnícími se přeshraniční spolupráce, aniž jsou dotčeny případné úpravy nutné pro zajištění soudržnosti a návaznosti opatření v oblasti spolupráce a v souladu s čl. 9 odst. 4;
b)
pro námořní hranice v územních jednotkách odpovídajících úrovni NUTS 3 nebo rovnocenné úrovni podél námořních hranic mezi členskými státy a dalšími zeměmi účastnícími se přeshraniční spolupráce, pokud jsou od sebe vzdálené nejvíce 150 km, aniž jsou dotčeny případné úpravy nutné pro zajištění soudržnosti a návaznosti opatření v oblasti spolupráce;
c)
v přímořských oblastech v pobřežních územních jednotkách odpovídajících úrovni NUTS 2 nebo rovnocenné úrovni, jež leží u moře společného členským státům a dalším zemím účastnícím se přeshraniční spolupráce.
2. V zájmu zajištění návaznosti stávajících režimů spolupráce a v jiných odůvodněných případech a s cílem přispět k cílům programu lze povolit, aby se přeshraniční spolupráce účastnily i územní jednotky, jež přiléhají k jednotkám uvedeným v odstavci 1. Podmínky, za nichž se tyto přilehlé územní jednotky mohou spolupráce účastnit, se stanoví ve společných operačních programech.
3. V řádně odůvodněných případech se do přeshraniční spolupráce mohou zapojit i významná společenská, hospodářská či kulturní střediska v členských státech nebo v dalších zemích účastnících se přeshraniční spolupráce, která ke způsobilým územním jednotkám nepřiléhají, pokud jejich účast přispěje k cílům stanoveným v programovém dokumentu. Podmínky, za nichž se tato střediska mohou spolupráce účastnit, se stanoví ve společných operačních programech.
4. Při zavádění programů podle odst. 1 písm. b) může Komise po dohodě s účastníky navrhnout, aby se zeměpisná způsobilost rozšířila na celou územní jednotku úrovně NUTS 2, na jejímž území se nachází územní jednotka úrovně NUTS 3.
5. Při přeshraniční spolupráci se usiluje o soudržnost s cíli stávajících a budoucích makroregionálních strategií.
Článek 9
Programování a přidělování prostředků na přeshraniční spolupráci
1. Připraví se programový dokument, jehož účelem je vymezit:
a)
strategické cíle, které má přeshraniční spolupráce sledovat, a priority a očekávané výsledky této spolupráce;
b)
seznam společných operačních programů, které budou zavedeny;
c)
orientační rozčlenění zdrojů mezi programy týkající se pozemních a námořních hranic uvedené v čl. 8 odst. 1 písm. a) a b) a programy pro přímořské oblasti uvedené v čl. 8 odst. 1 písm. c);
d)
orientační víceleté příděly pro jednotlivé společné operační programy;
e)
územní jednotky, jež jsou způsobilé k účasti v jednotlivých společných operačních programech, a územní jednotky a střediska uvedené v čl. 8 odst. 2, 3 a 4;
f)
orientační příděl určený na podporu horizontálních opatření k budování kapacit, popřípadě na podporu vytváření sítí a výměny zkušeností mezi programy;
g)
příspěvky do nadnárodních programů zřízených podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (12), na nichž se podílejí partnerské země nebo Ruská federace.
Programový dokument se vztahuje na období sedmi let a Komise ho přijme přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014. Přezkoumá se v polovině období nebo vždy v případě potřeby a může být revidován týmž postupem.
2. Společné operační programy jsou spolufinancovány z EFRR. Celková výše příspěvku z EFRR se určí podle čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) č. 1299/2013. Použití tohoto příspěvku se řídí tímto nařízením.
3. Společné operační programy mohou být používány ke spolufinancování z nástroje předvstupní pomoci (NPP II), zřízeného nařízením (EU) č. 236/2014, pokud se jich účastní příjemci uvedení v příloze I uvedeného nařízení. Použití tohoto spolufinancování se řídí tímto nařízením.
4. Orientační příděly finančních prostředků na společné operační programy jsou založeny na objektivních kritériích, zejména počtu obyvatel ve způsobilých územních jednotkách vymezených v čl. 8 odst. 1 písm. a), b) a c). Při určování orientačních přídělů je možné provést úpravy, aby se zohlednila potřeba vyváženosti mezi příspěvky z EFRR a příspěvky poskytovanými podle tohoto nařízení, jakož i další faktory ovlivňující intenzitu spolupráce, jako jsou zvláštní rysy hraničních oblastí a jejich schopnost, pokud jde o správu a schopnost využití podpory Unie.
Článek 10
Společné operační programy
1. Přeshraniční spolupráce se provádí prostřednictvím víceletých společných operačních programů, které se týkají spolupráce na jedné či více hranicích a zahrnují víceletá opatření, která jsou zaměřena na jednotný soubor priorit a mohou se provádět za podpory Unie. Společné operační programy vycházejí z programového dokumentu uvedeného v čl. 9 odst. 1. Jejich součástí je souhrnný popis řídicích a kontrolních systémů, který se týká prvků uvedených v čl. 11 odst. 2 a v čl. 12 odst. 2.
2. Společné operační programy pro pozemní a námořní hranice se stanoví pro každou hranici na vhodné územní úrovni a zahrnují způsobilé územní jednotky náležející jednomu nebo více členským státům a jedné nebo více z dalších zemí účastnících se přeshraniční spolupráce.
3. Společné operační programy v přímořských oblastech jsou mnohostranné, zavádějí se na vhodné územní úrovni a zahrnují způsobilé územní jednotky, které leží u moře společného několika zúčastněným zemím, mezi nimi nejméně jednomu členskému státu a jedné další zemi účastnící se přeshraniční spolupráce. Mohou zahrnovat dvojstranné činnosti podporující spolupráci mezi jedním členským státem a jednou z dalších zemí účastnících se přeshraniční spolupráce.
4. Zúčastněné země do jednoho roku od schválení programového dokumentu uvedeného v čl. 9 odst. 1 a po přijetí prováděcích pravidel obsahujících specifická ustanovení o provádění přeshraniční spolupráce společně předloží Komisi návrhy společných operačních programů. Komise ve lhůtě stanovené v prováděcích pravidlech přijme každý společný operační program po posouzení jeho souladu s tímto nařízením, programovým dokumentem a prováděcími pravidly. Komise společné operační programy do jednoho měsíce od jejich přijetí předloží pro informaci Evropskému parlamentu a členským státům.
5. Oblasti jiných zemí, než jsou členské státy nebo další země účastnící se přeshraniční spolupráce, které přiléhají ke způsobilým oblastem vymezeným v čl. 8 odst. 1 písm. a) a b) nebo leží při společném moři, kde se zavádí společný operační program, mohou být do společného operačního programu zahrnuty a přijímat podporu Unie podle tohoto nařízení za podmínek stanovených v programovém dokumentu uvedeném v čl. 9 odst. 1.
6. Komise a zúčastněné země přijmou vhodná opatření, aby zajistily, aby se programy přeshraniční spolupráce, zejména programy pro přímořské oblasti, zavedené podle tohoto nařízení a programy nadnárodní spolupráce zavedené podle nařízení (EU) č. 1299/2013, jež mají částečně shodnou zeměpisnou působnost, plně doplňovaly a vzájemně posilovaly.
7. Společné operační programy mohou být z podnětu zúčastněných zemí nebo Komise revidovány například z důvodu:
a)
změn v prioritách spolupráce nebo socioekonomického vývoje,
b)
výsledků v provádění dotčených opatření a výsledků monitorovacího a hodnotícího procesu,
c)
potřeby upravit částky dostupných finančních prostředků a přerozdělit zdroje.
8. Do konce kalendářního roku následujícího po roce, v němž byly společné operační programy přijaty, uzavře Komise s dalšími zeměmi účastnícími se přeshraniční spolupráce dohodu o financování. Tato dohoda musí obsahovat právní ustanovení nezbytná pro provádění společných operačních programů a mohou ji spolupodepsat i ostatní zúčastněné země a řídící orgán uvedený v čl. 12 odst. 2 písm. c) nebo hostitelská země, v níž má řídící orgán sídlo.
V případě potřeby uzavřou zúčastněné země a řídící orgán dohodu, například ve formě memoranda o porozumění, v níž stanoví dotčeným zemím konkrétní finanční povinnosti a způsoby provádění programu, včetně jejich řídicích a správních úkolů a odpovědnosti.
9. Společný operační program týkající se více než jedné z dalších zemí účastnících se přeshraniční spolupráce se zavede tehdy, pokud alespoň jedna z těchto zemí podepíše dohodu o financování. Další země účastnící se přeshraniční spolupráce, na které se zavedený program vztahuje, se mohou k programu kdykoli připojit tím, že podepíší dohodu o financování.
10. Jestliže se zúčastněná země rozhodne společný operační program spolufinancovat, v tomto programu se jasně stanoví postupy a nezbytné ochranné mechanismy týkající se auditu, poskytování, využívání a monitorování tohoto spolufinancování. Související dohodu o financování podepíšou všechny zúčastněné země a řídící orgán společného operačního programu nebo hostitelská země, v níž má řídící orgán sídlo.
11. Společné operační programy mohou rovněž stanovit finanční příspěvek z nástrojů a do finančních nástrojů, který by mohl být s výhradou pravidel platných pro tyto nástroje kombinován s granty, pokud se tím přispěje k dosažení priorit těchto programů.
12. Podle zásady partnerství zúčastněné země a případně i jejich místní orgány vyberou společně pro podporu Unie činnosti, jež jsou v souladu s prioritami a opatřeními společného operačního programu.
13. Ve zvláštních a řádně odůvodněných případech, kdy
a)
společný operační program není možné předložit v důsledku problémů vzniklých ve vztazích mezi zúčastněnými zeměmi nebo mezi Unií a některou z dalších zemí účastnících se přeshraniční spolupráce;
b)
společný operační program není možné provádět v důsledku problémů vzniklých ve vztazích mezi zúčastněnými zeměmi;
c)
zúčastněné země nepředloží společný operační program Komisi do 30. června 2017; nebo
d)
žádná z dalších zemí účastnících se přeshraniční spolupráce a uvedených v programu nepodepíše do konce roku následujícího po přijetí programu příslušnou dohodu o financování,
učiní Komise po konzultacích s dotčeným členským státem nebo státy kroky nezbytné k tomu, aby mohl tento dotčený členský stát nebo státy využít příspěvku z EFRR na společný operační program podle čl. 4 odst. 7 a 8 nařízení (EU) č. 1299/2013.
14. Rozpočtové závazky na činnosti nebo programy v rámci přeshraniční spolupráce, které trvají déle než jeden rozpočtový rok, mohou být rozděleny na roční splátky v průběhu několika let.
Článek 11
Řízení společných operačních programů
1. Společné operační programy se obvykle provádějí ve sdíleném řízení s členskými státy. Zúčastněné země však mohou navrhnout provádění v nepřímém řízení subjektem uvedeným v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 v souladu s prováděcími pravidly uvedenými v čl. 12 odst. 2 tohoto nařízení.
2. Komise se na základě dostupných informací ujistí, že daný členský stát v případě sdíleného řízení nebo další země účastnící se přeshraniční spolupráce nebo mezinárodní organizace v případě nepřímého řízení zavedly a provozují systémy řízení a kontroly, které jsou v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, tímto nařízením a prováděcími pravidly k němu uvedenými v čl. 12 odst. 2 tohoto nařízení.
Dotčené členské státy, další země účastnící se přeshraniční spolupráce a mezinárodní organizace zajistí účinné fungování svých systémů řízení a kontroly, legalitu a správnost uskutečněných operací a dodržování zásady řádného finančního řízení. Odpovídají za řízení a kontrolu programů.
Komise může vyžadovat, aby daný členský stát nebo další země účastnící se přeshraniční spolupráce nebo mezinárodní organizace prošetřovaly stížnosti podané Komisi v souvislosti s výběrem či prováděním operací podporovaných podle této hlavy nebo v souvislosti s fungováním systému řízení a kontroly.
3. Aby se mohlo odpovídajícím způsobem připravit provádění společných operačních programů, jsou výdaje vynaložené po předložení těchto programů Komisi způsobilé ode dne 1. ledna 2014.
4. Je-li způsobilost omezena v souladu s čl. 8 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2014, je subjekt uvedený v odstavci 1 tohoto článku, který může vydávat výzvy k předkládání návrhů a nabídek, v souladu s čl. 8 odst. 2 a čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014 oprávněn přijímat žadatele a uchazeče z nezpůsobilých zemí jakožto způsobilé uchazeče nebo přijímat zboží nezpůsobilého původu.
Článek 12
Prováděcí pravidla pro přeshraniční spolupráci
1. Prováděcí pravidla, jež stanoví konkrétní ustanovení k provedení této hlavy, se přijmou přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014.
2. Prováděcí pravidla zahrnují podrobná ustanovení týkající se mimo jiné těchto otázek:
a)
míry a způsobů spolufinancování;
b)
obsahu, přípravy, změn a uzavírání společných operačních programů;
c)
úlohy a funkce struktur programu, například společného monitorovacího výboru, řídícího orgánu a jeho společného technického sekretariátu včetně jejich postavení, účinné identifikace, odpovědnosti a povinností, popisu systémů řízení a kontroly a podmínek upravujících technické a finanční řízení podpory Unie včetně způsobilosti výdajů;
d)
postupů pro zpětné získání prostředků ve všech zúčastněných zemích;
e)
monitorování a hodnocení;
f)
propagačních a informačních činností;
g)
sdíleného a nepřímého řízení podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 236/2014.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 13
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14 měnící přílohu II. Komise zejména do 31. března 2018 přijme akt v přenesené pravomoci, kterým se příloha II mění v návaznosti na zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období a na základě doporučení v ní obsažených.
Článek 14
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 13 je svěřena Komisi do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 13 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 13 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 15
Výbor
Komisi je nápomocen Výbor pro evropský nástroj sousedství. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 16
Účast třetích zemí, na které se nevztahuje článek 1
1. V řádně odůvodněných případech a k zajištění soudržnosti a účinnosti financování Unie nebo na podporu regionální či nadregionální spolupráce může Komise v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 236/2014 v jednotlivých případech rozhodnout o rozšíření způsobilosti určitých opatření na země, území a oblasti, jež by jinak nebyly pro financování způsobilé.
Do postupů provádějících taková opatření se bez ohledu na čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 236/2014 mohou zapojit fyzické a právnické osoby z dotyčných zemí, území a oblastí.
2. Možnosti uvedené v odstavci 1 tohoto článku mohou být stanoveny v programových dokumentech uvedených v článku 7.
Článek 17
Finanční krytí
1. Finanční krytí pro provádění tohoto nařízení na období 2014-2020 činí 15 432 634 000 EUR v běžných cenách. Až 5 % z finančního krytí se přidělí na programy přeshraniční spolupráce uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. c).
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
3. V souladu s čl. 18 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 (13) se z různých nástrojů pro financování vnější činnosti, totiž nástroje pro rozvojovou spolupráci, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (14), evropského nástroje sousedství, nástroje předvstupní pomoci (NPP II), zřízeného nařízením (EU) č. 231/2014, a nástroje partnerství, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (15), přiděluje orientační částka ve výši 1 680 000 000 EUR na opatření v oblasti mobility ve vzdělávání do partnerských zemí nebo z partnerských zemí ve smyslu nařízení (EU) č. 1288/2013 a na spolupráci a politický dialog s orgány, institucemi a organizacemi z těchto zemí. Použití těchto finančních prostředků se řídí nařízením (EU) č. 1288/2013.
Finanční prostředky se poskytnou ve dvou víceletých přídělech, z nichž první se bude vztahovat na první čtyři roky, druhý pak na tři zbývající roky. S přidělením těchto finančních prostředků počítá programování stanovené v tomto nařízení v souladu se zjištěnými potřebami a prioritami dotčených zemí. V případě závažných nepředvídaných okolností nebo významných politických změn mohou být tyto příděly přehodnoceny v souladu s prioritami vnější činnosti Unie.
Článek 18
Evropská služba pro vnější činnost
Toto nařízení se uplatňuje v souladu s rozhodnutím 2010/427/EU.
Článek 19
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. března 2014.
REGOLAMENT (UE) Nru 232/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-11 ta' Marzu 2014
li jistabbilixxi Strument Ewropew tal-Viċinat
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikoli 209(1) u 212(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-Istrument Ewropew tal-Viċinat (ENI) bħala wieħed mill-istrumenti li jipprovdu appoġġ dirett għall-politika esterna tal-Unjoni Ewropea. Huwa jieħu post ir-Regolament (KE) Nru 1638/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) li skada fil-31 ta' Diċembru 2013.
(2)
L-Artikolu 8 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE) jipprovdi li l-Unjoni għandha tiżviluppa relazzjoni privileġġjata mal-pajjiżi ġirien tagħha, bil-ħsieb li tistabbilixxi żona ta' prosperità u ta' relazzjonijiet tajbin bejn il-ġirien, ibbażata fuq il-valuri ta' l-Unjoni u karatterizzata minn relazzjonijiet mill-qrib u paċifiċi li jserrħu fuq il-kooperazzjoni.
(3)
Taħt il-Politika Ewropea tal-Viċinat (PEV), l-Unjoni toffri lill-pajjiżi Ewropej tal-Viċinat relazzjoni privileġġata, li tibni fuq impenn reċiproku għal u l-promozzjoni tal-valuri tad-demokrazija u d-drittijiet tal-bniedem, l-istat tad-dritt, il-governanza tajba u l-prinċipji ta' ekonomija tas-suq u l-iżvilupp sostenibbli u inklużiv. Hija [il-Politika Ewropea tal-Viċinat] tipprovdi wkoll, fejn adatt, qafas għat-tisħiħ tal-mobbiltà u l-kuntatti fost il-persuni, partikolarment permezz tal-faċilitazzjoni tal-viżi u l-ftehimiet ta' riammissjoni, u, skont il-każ, permezz tal-liberalizzazzjoni tal-viżi.
(4)
Mit-tnedija tagħha 'l hawn, il-PEV saħħet ir-relazzjonijiet ma' pajjiżi sħab u ġabet benefiċċji tanġibbli kemm għall-Unjoni kif ukoll għal sħabha, inkluża t-tnedija tal-inizjattivi reġjonali u l-appoġġ għad-demokratizzazzjoni fil-Viċinat Ewropew. Għadd ta' żviluppi ewlenin fil-Viċinat Ewropew taw spunt għal reviżjoni strateġika komprensivatal- PEV fl-2011. Ir-reviżjoni tipprevedi, fost l-oħrajn, appoġġ akbar għas-sħab impenjati li jibnu soċjetajiet demokratiċi u li jwettqu riformi f'konformità mal-approċċ ibbażat fuq l-inċentivi (“aktar għal aktar”) u l-prinċipju ta' “responsabbiltà reċiproka”, sħubija mas-soċjetajiet u approċċ aktar differenzjat u mfassal apposta lejn il-pajjiżi sħab individwali. Dan ir-Regolament għandu jistabbilixxi rabtiet ċari bejn il-qafas tal-PEV u l-appoġġ li għandu jingħata taħt dan ir-Regolament.
(5)
Dan ir-Regolament għandu jappoġġa l-implimentazzjoni ta' inizjattivi politiċi li fasslu l-PEV: is-Sħubija tal-Lvant bejn l-Unjoni u l-ġirien tal-lvant tagħha, is-Sħubija għad-Demokrazija u l-Prosperità Kondiviża u l-Unjoni għall-Mediterran fil-viċinat tan-nofsinhar. Dawk l-inizjattivi huma kollha strateġikament importanti u joffru oqfsa politiċi ta' importanza ugwali għall-approfondiment tar-relazzjonijiet mal-pajjiżi sħab u fosthom, ibbażati fuq il-prinċipji ta' responsabbiltà reċiproka, sjieda u responsabbiltà kondiviżi. Dan ir-Regolament għandu jappoġġa wkoll l-implimentazzjoni tal-kooperazzjoni reġjonali fil-Viċinat Ewropew kollu, fost l-oħrajn fil-qafas tal-politika tad-Dimensjoni tat-Tramuntana jew is-Sinerġija tal-Baħar l-Iswed, kif ukoll, primarjament fil-każ tal-kooperazzjoni transkonfinali, l-aspetti esterni tal-istrateġiji makroreġjonali.
(6)
L-objettivi ta' dan ir-Regolament għandhom ikunu segwiti bl-involviment xieraq tal-imsieħba ta' azzjoni esterna, inklużi organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili u awtoritajiet lokali, fit-tħejjija, l-implimentazzjoni u l-monitoraġġ tal-appoġġ tal-Unjoni, minħabba l-importanza tar-rwoli tagħhom. Dan ir-Regolament għandu jappoġġja wkoll it-tisħiħ tal-kapaċità ta' organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili biex jiggarantixxu responsabbiltà domestika effettiva u sjieda lokali, u biex ikollhom rwol sħiħ fil-proċess ta' demokratizzazzjoni.
(7)
Dan ir-Regolament jirrikonoxxi l-istatus speċifiku tal-Federazzjoni Russa kemm bħala ġar tal-Unjoni kif ukoll bħala sieħeb strateġiku fir-reġjun.
(8)
L-appoġġ kemm taħt dan ir-Regolament kif ukoll il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali (FEŻR) għandu jiġi pprovdut għall-programmi ta' kooperazzjoni transkonfinali bejn l-Istati Membri, minn naħa waħda, u l-pajjiżi sħab u/jew il-Federazzjoni Russa, min-naħa l-oħra (“pajjiżi oħrajn li jipparteċipaw fil-kooperazzjoni transkonfinali”) fuq il-fruntieri esterni tal-Unjoni Ewropea sabiex jiġu promossi l-iżvilupp reġjonali integrat u sostenibbli u l-kooperazzjoni bejn reġjuni ġirien li għandhom fruntieri komuni u integrazzjoni territorjali armonjuża fl-Unjoni kollha u mal-pajjiżi ġirien. Biex tiġi żgurata implimentazzjoni effiċjenti tal-kooperazzjoni transkonfinali, huwa importanti li l-proċeduri jiġu armonizzati ma' dawk fil-kuntest tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea, fejn applikabbli.
(9)
Barra minn hekk, huwa importanti li tiġi promossa u ffaċilitata kooperazzjoni bejn -Unjoni u sħabha u pajjiżi parteċipanti oħrajn, għall-benefiċċju komuni tagħhom partikolarment permezz tal-aħjar koordinazzjoni u l-koordinazzjoni l-aktar effettiva tar-riżorsi pprovduti u l-ġbir ta' kontribuzzjonijiet minn strumenti interni u esterni tal-baġit tal-Unjoni, b'mod partikolari għall-benefiċċju tal-kooperazzjoni transkonfinali u proġetti ta' kooperazzjoni reġjonali, proġetti infrastrutturali ta' interess għall-Unjoni li jinvolvu lill-pajjiżi ġirien, u oqsma oħrajn ta' kooperazzjoni.
(10)
L-unitajiet territorjali tul il-fruntieri li jappartjenu lill-pajjiżi taż-Żona Ekonomika Ewropea (ŻEE) u l-unitajiet territorjali rilevanti fil-benefiċjarji elenkati fl-Anness I tar-Regolament (UE) Nru 231/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) għandhom ukoll ikunu jistgħu jipparteċipaw fil-kooperazzjoni transkonfinali. Il-parteċipazzjoni tal-pajjiżi taż-ŻEE fil-programmi ta' kooperazzjoni transkonfinali għandha tibqa' tkun bbażata fuq ir-riżorsi proprji tagħhom.
(11)
Huwa previst li l-Istati Membri, il-pajjiżi sħab u pajjiżi parteċipanti oħra li jieħdu sehem fil-kooperazzjoni transkonfinali u fil-kooperazzjoni reġjonali jipprovdu kofinanzjament. Dan ser isaħħaħ is-sjieda mill-pajjiżi, iżid ir-riżorsi finanzjarji għad-dispożizzjoni tal-programmi u jiffaċilita l-parteċipazzjoni ta' partijiet interessati lokali.
(12)
Għall-fini tal-armonizzazzjoni tat-terminoloġija użata f'dan ir-Regolament ma' dik tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea, id-dokumenti ta' implimentazzjoni għal programmi ta' kooperazzjoni transkonfinali għandhom jissejħu programmi operazzjonali konġunti.
(13)
L-appoġġ li għandu jingħata lill-pajjiżi ġirien fi ħdan il-qafas stabbilit permezz tal-PEV għandu jkun koerenti mal-objettivi u l-prinċipji tal-politiki esterni tal-Unjoni u, b'mod partikolari, il-politika ta' żvilupp tagħha u l-politika estera u ta' sigurtà komuni. Għandha tiġi żgurata wkoll il-koerenza mad-dimensjonijiet esterni tal-politiki u l-istrumenti interni tal-Unjoni.
(14)
L-Unjoni għandha tfittex li tikseb l-aktar użu effiċjenti mir-riżorsi disponibbli sabiex tottimizza l-impatt tal-azzjoni esterna tagħha. Dak għandu jinkiseb permezz ta' koerenza u komplementarjetà bejn l-istrumenti għall-azzjoni esterna tal-Unjoni, kif ukoll il-ħolqien ta' sinerġiji bejn l-ENI, strumenti oħra tal-Unjoni għall-finanzjament tal-azzjoni esterna u politiki oħra tal-Unjoni. Dan għandu jinvolvi wkoll it-tisħiħ reċiproku tal-programmi ppjanati taħt l-istrumenti għall-finanzjament tal-azzjoni esterna.
(15)
L-Istrateġija Konġunta UE-Afrika hi ta' rilevanza għar-relazzjonijiet mal-ġirien Mediterranji mill-Afrika ta' Fuq.
(16)
L-Unjoni u l-Istati Membri tagħha għandhom itejbu l-koerenza, l-effettività u l-komplementarjetà tal-politiki rispettivi tagħhom dwar il-kooperazzjoni mal-pajjiżi ġirien. Sabiex ikun żgurat li l-kooperazzjoni tal-Unjoni u dik tal-Istati Membri jikkomplementaw u jsaħħu lil xulxin, jixraq li tkun prevista programmazzjoni konġunta, li għandha tkun implimentata kull meta jkun possibbli u rilevanti. Għandhom jiġu żgurati wkoll kooperazzjoni u koordinazzjoni xierqa ma' donaturi oħra li mhumiex tal-Unjoni.
(17)
L-appoġġ tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament għandu fil-prinċipju jiġi allinjat mal-strateġiji u l-miżuri nazzjonali jew lokali korrispondenti tal-pajjiżi sħab u, fejn rilevanti, ma' dawk tal-Federazzjoni Russa wkoll.
(18)
Il-Kummissjoni għandha tfittex li tikseb l-aktar użu effiċjenti tar-riżorsi disponibbli billi tuża l-istrumenti finanzjarji b'effett ta' lieva. Tali effett jista' jiżdied jekk il-fondi investiti u ġġenerati minn strumenti finanzjarji ikunu jistgħu jintużaw u jintużaw mill-ġdid.
(19)
Il-ġlieda kontra t-tibdil fil-klima hi waħda mill-isfidi l-kbar li qed tiffaċċja l-Unjoni u hija meħtieġa azzjoni internazzjonali urġenti. F'konformità mal-intenzjoni ddikjarata fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tad-29 ta' Ġunju 2011 intitolata ’Baġit għall-Ewropa 2020’ li jiżdied il-proporzjon tal-baġit tal-Unjoni relatat mal-klima għal mill-inqas 20 %, dan ir-Regolament għandu jikkontribwixxi biex dak il-għan jintlaħaq.
(20)
Qafas stabbli għall-kooperazzjoni mal-pajjiżi ġirien fil-qasam tal-enerġija u r-riżorsi, konsistenti mar-regoli tal-Unjoni dwar is-suq intern, jikkontribwixxi għat-tisħiħ tas-sigurtà tal-Unjoni f'dak il-qasam.
(21)
L-ugwaljanza bejn is-sessi, id-drittijiet ta' persuni li jagħmlu parti minn minoranzi u l-ġlieda kontra d-diskriminazzjoni u l-inugwaljanzi huma objettivi trasversali fl-azzjonijiet meħuda skont dan ir-Regolament.
(22)
F'relazzjonijiet ma' sħabha fid-dinja kollha, l-Unjoni hija impenjata li tippromwovi xogħol deċenti u ġustizzja soċjali, u r-ratifika u l-implimentazzjoni effettiva tal-istandards tax-xogħol rikonoxxuti internazzjonalment, inkluż l-eradikazzjoni tat-tħaddim tat-tfal, u l-ftehimiet ambjentali multilaterali.
(23)
Dan ir-Regolament jistabbilixxi pakkett finanzjarju għall-perijodu tal-applikazzjoni tiegħu, li għandu jikkostitwixxi l-ammont ta' referenza primarja, fis-sens tal-punt 17 tal-Ftehim Interistituzzjonali tat-2 ta' Diċembru 2013 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja, dwar il-kooperazzjoni f'materji ta' baġit u dwar il-ġestjoni finanzjarja tajba, għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill matul il-proċedura baġitarja annwali.
(24)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jiġu protetti permezz ta' miżuri proporzjonati matul iċ-ċiklu tal-infiq kollu, inkluż il-prevenzjoni, is-sejba u l-investigazzjoni ta' irregolaritajiet, l-irkupru ta' fondi mitlufa, imħallsa bi żball jew użati b'mod mhux korrett u, fejn adatt, l-impożizzjoni ta' pieni. Dawk il-miżuri għandhom jitwettqu f'konformità mal-ftehimiet applikabbli konklużi ma' organizzazzjonijiet internazzjonali u pajjiżi terzi.
(25)
Sabiex jiġi adattat l-appoġġ tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament, is-setgħa li jiġu adottati atti skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-emenda tal-prijoritajiet għall-appoġġ tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament u l-allokazzjonijiet finanzjarji għal kull tip ta' programm. Huwa ta' importanza partikolari li l-Kummissjoni tagħmel konsultazzjonijiet xierqa tul il-ħidma ta' tħejjija tagħha, anke fil-livell ta' esperti. Il-Kummissjoni, meta tkun qed tħejji u tfassal l-atti delegati, għandha tiżgura trażmissjoni simultanja, f'waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(26)
Sabiex jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, is-setgħat tal-implimentazzjoni għandhom jingħataw lill-Kummissjoni.
(27)
Is-setgħat ta' implimentazzjoni relatati mal-oqfsa ta' appoġġ uniku pluriennali, mad-dokumenti oħra ta' programmazzjoni u regoli ta' implimentazzjoni li jistabbilixxu dispożizzjonijiet speċifiċi għall-implimentazzjoni tal-kooperazzjoni transkonfinali għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6).
(28)
Il-proċedura ta' eżami għandha fil-prinċipju tintuża għall-adozzjoni ta' tali atti ta' implimentazzjoni, minħabba n-natura ta' dawk l-atti ta' implimentazzjoni, b'mod partikolari tal-orjentazzjoni tal-politika tagħhom jew l-implikazzjonijiet finanzjarji tagħhom, ħlief fil-każ ta' miżuri fuq skala finanzjarja żgħira.
(29)
Ir-regoli u l-proċeduri komuni għall-implimentazzjoni tal-istrumenti tal-Unjoni għall-azzjoni esterna. Ir-Regolament (UE) Nru 236/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7).
(30)
L-organizzazzjoni u l-funzjonament tas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (SEAE) huma stabbiliti fid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/427/UE (8).
(31)
Fil-pajjiżi Ewropej tal-Viċinat, fejn l-allinjament mar-regoli u l-istandards tal-Unjoni huwa wieħed mill-objettivi ta' politika ewlenin, l-Unjoni hija fl-aħjar pożizzjoni biex twassal l-appoġġ tagħha taħt dan ir-Regolament. Ċertu appoġġ speċifiku jista' jingħata biss fil-livell tal-Unjoni. L-esperjenza tat-transizzjoni tal-Istati Membri tal-UE tista' tikkontribwixxi wkoll għas-suċċess tar-riformi fil-pajjiżi Ewropej tal-Viċinat u għall-promozzjoni ta' valuri universali fil-Viċinat Ewropew.
(32)
Peress li l-objettivi ta' dan ir-Regolament ma jistgħux jinkisbu b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri iżda jistgħu pjuttost, minħabba l-iskala u l-effetti tal-azzjoni, jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri, f'konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 TUE. F'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkisbu dawk l-objettivi.
(33)
Huwa xieraq li l-perijodu tal-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament jiġi allinjat ma' dak tar-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (9). Għalhekk, dan ir-Regolament għandu japplika sal-31 ta' Diċembru 2020,
ADDOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
TITOLU I
OBJETTIVI U PRINĊIPJI
Artikolu 1
Objettiv ġenerali u ambitu
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-Istrument Ewropew tal-Viċinat (ENI) bil-għan li jsir aktar progress lejn żona ta' prosperità kondiviża u ta' relazzjonijiet tajba bejn il-ġirien li tinvolvi lill-Unjoni u l-pajjiżi u t-territorji elenkati fl-Anness I (“il-pajjiżi sħab”) permezz tal-iżvilupp ta' relazzjoni speċjali bbażata fuq il-kooperazzjoni, il-paċi u s-sigurtà, ir-responsabbiltà reċiproka u impenn kondiviż lejn il-valuri universali tad-demokrazija, l-istat tad-dritt u r-rispett għad-drittijiet tal-bniedem, f'konformità mat-TUE.
2. L-appoġġ tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament għandu jintuża għall-benefiċċju tal-pajjiżi sħab u r-reġjuni involuti fil-kooperazzjoni transkonfinali. Dan jista' jintuża wkoll għall-benefiċċju komuni tal-Unjoni u l-pajjiżi sħab.
3. L-appoġġ tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament jista' jintuża wkoll bil-għan li jippermetti lill-Federazzjoni Russa tipparteċipa fil-kooperazzjoni transkonfinali u fil-kooperazzjoni reġjonali bil-parteċipazzjoni tal-UE u fi programmi rilevanti għal diversi pajjiżi, inkluż fil-kooperazzjoni rigward l-edukazzjoni, b'mod partikolari l-iskambji tal-istudenti.
4. L-Unjoni tippromwovi, tiżviluppa u tikkonsolida l-valuri tal-libertà, id-demokrazija, l-universalità u l-indiviżibbiltà ta' u r-rispett għal, id-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali, u l-prinċipji ta' ugwaljanza u l-istat tad-dritt, li fuqhom ġiet ibbażata l-Unjoni, permezz ta' djalogu u kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi u f'konformità mal-prinċipji tad-dritt internazzjonali. Għaldaqstant, il-finanzjament skont dan ir-Regolament għandu jikkonforma ma' dawk il-valuri u l-prinċipji, kif ukoll mal-impenji tal-Unjoni skont id-dritt internazzjonali, b'kont meħud tal-politiki u l-pożizzjonijiet rilevanti tal-UE.
Artikolu 2
Objettivi speċifiċi tal-appoġġ tal-Unjoni
1. L-appoġġ tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament għandu jiffoka fuq il-promozzjoni ta' kooperazzjoni politika mtejba, demokrazija profonda u sostenibbli, integrazzjoni ekonomika progressiva u sħubija msaħħa mas-soċjetajiet bejn l-Unjoni u l-pajjiżi sħab u, b'mod partikolari, l-implimentazzjoni ta' ftehimiet ta' sħubija u kooperazzjoni, ftehimiet ta' assoċjazzjoni jew ftehimiet oħrajn eżistenti u futuri, u pjanijiet ta' azzjoni maqbula b'mod konġunt jew dokumenti ekwivalenti.
2. L-appoġġ tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament għandu jimmira b'mod partikolari:
(a)
il-promozzjoni tad-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali, l-istat tad-dritt, il-prinċipji tal-ugwaljanza u l-ġlieda kontra d-diskriminazzjoni fil-forom kollha tagħha, l-istabbiliment ta' demokrazija profonda u sostenibbli, il-promozzjoni ta' governanza tajba, il-ġlieda kontra l-korruzzjoni, it-tisħiħ tal-kapaċità istituzzjonali fil-livelli kollha u l-iżvilupp ta' soċjetà ċivili ta' suċċess inklużi l-imsieħba soċjali;
(b)
il-kisba ta' integrazzjoni progressiva fis-suq intern tal-Unjoni u kooperazzjoni settorjali u transsettorjali mtejba inkluż permezz tal-approssimazzjoni leġislattiva u l-konverġenza regolatorja lejn standards tal-Unjoni u oħrajn internazzjonali rilevanti u aċċess aħjar għas-suq inkluż permezz ta' oqsma profondi u komprensivi ta' kummerċ ħieles, il-bini ta' istituzzjonijiet u investimenti relatati, partikolarment fl-interkonnessjonijiet;
(c)
il-ħolqien ta' kondizzjonijiet għal titjib fl-organizzazzjoni tal-migrazzjoni legali u l-promozzjoni ta' mobbiltà ta' persuni ġestita tajjeb, għall-implimentazzjoni ta' ftehimiet eżistenti jew futuri konklużi f'konformità mal-Approċċ Globali għall-Migrazzjoni u l-Mobbilità, u għall-promozzjoni ta' kuntatti fost il-persuni, b'mod partikolari b'rabta ma' attivitajiet kulturali, edukattivi, professjonali u sportivi;
(d)
appoġġ għal żvilupp intelliġenti, sostenibbli u inklużiv fl-aspetti kollha; it-tnaqqis tal-faqar, inkluż permezz tal-iżvilupp tas-settur privat u t-tnaqqis tal-esklużjoni soċjali; il-promozzjoni tat-tisħiħ tal-kapaċitajiet fix-xjenza, l-edukazzjoni u b'mod partikolari l-edukazzjoni għolja, it-teknoloġija, ir-riċerka u l-innovazzjoni; il-promozzjoni ta' koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali interna; it-trawwim tal-iżvilupp rurali; is-saħħa pubblika; u s-sostenn tal-protezzjoni ambjentali, l-azzjoni klimatika u r-reżiljenza għad-diżastri;
(e)
il-promozzjoni ta' bini tal-fiduċja, relazzjonijiet tajbin fost il-ġirien u miżuri oħrajn li jikkontribwixxu għas-sigurtà fil-forom kollha tagħha u l-prevenzjoni u r-riżoluzzjoni tat-tilwim, inklużi l-konflitti fit-tul;
(f)
it-titjib tal-kollaborazzjoni subreġjonali, reġjonali u fil-Viċinat Ewropew kollu kif ukoll tal-kooperazzjoni transkonfinali.
3. Il-kisba tal-objettivi speċifiċi stabbiliti fil-paragrafi 1 u 2 għandha tiġi mkejla, partikolarment, bl-użu tar-rapporti perjodiċi rilevanti tal-Unjoni dwar l-implimentazzjoni tal-PEV; għall-punti (a), (d) u (e) tal-paragrafu 2, l-indikaturi rilevanti stabbiliti minn organizzazzjonijiet internazzjonali u entitajiet rilevanti oħra; għall-punti (b), (c) u (d) tal-paragrafu 2, sa liema punt ġie applikat il-qafas regolatorju tal-Unjoni mill-pajjiżi sħab, skont kif ikun il-każ; u għall-punti (c) u (f) tal-paragrafu 2, in-numru ta' ftehimiet u azzjonijiet ta' kooperazzjoni rilevanti.
L-indikaturi użati biex titkejjel il-kisba tal-objettivi speċifiċi għandhom ikunu predefiniti, ċari, trasparenti u, fejn adatt, speċifiċi għall-pajjiżi u li jistgħu jitkejlu, u għandhom jinkludu, fost l-oħrajn, elezzjonijiet demokratiċi mmonitorjati adegwatament, rispett għad-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali, ġudikatura indipendenti, kooperazzjoni fir-rigward ta' kwistjonijiet marbutin mal-ġustizzja, il-libertà u s-sigurtà, il-livell ta' korruzzjoni, flussi kummerċjali, ugwaljanza bejn is-sessi u indikaturi li jippermettu li jiġu mkejla d-differenzi ekonomiċi interni, inklużi l-livelli ta' impjieg.
4. L-appoġġ tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament jista' jintuża wkoll f'oqsma rilevanti oħra meta dan ikun konsistenti mal-objettivi ġenerali tal-PEV.
Artikolu 3
Qafas ta' politika
1. Il-ftehimiet ta' sħubija u kooperazzjoni, il-ftehimiet ta' assoċjazzjoni u ftehimiet oħra eżistenti jew futuri li jistabbilixxu relazzjoni mal-pajjiżi sħab, komunikazzjonijiet korrispondenti tal-Kummissjoni, konklużjonijiet tal-Kunsill Ewropew, u konklużjonijiet tal-Kunsill, kif ukoll dikjarazzjonijiet rilevanti ta' summits jew konklużjonijiet ta' laqgħat ministerjali mal-pajjiżi sħab tal-PEV inkluż fil-kuntest tas-Sħubija tal-Lvant u l-Unjoni għall-Mediterran, u wkoll riżoluzzjonijiet rilevanti tal-Parlament Ewropew, għandhom, filwaqt li jirrispettaw il-prinċipju ta' sjieda, għandhom jikkostitwixxu l-qafas ta' politika ġenerali ta' dan ir-Regolament għall-programmazzjoni u l-implimentazzjoni tal-appoġġ tal-Unjoni skont dan ir-Regolament.
2. Il-punti ewlenin ta' referenza sabiex jiġu stabbiliti l-prijoritajiet għall-appoġġ tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament u għall-valutazzjoni tal-progress kif imsemmi fl-Artikolu 2(3) għandhom ikunu: il-pjani ta' azzjoni jew dokumenti ekwivalenti oħra maqbula b'mod konġunt bħall-aġendi ta' assoċjazzjoni bejn il-pajjiżi sħab u l-Unjoni f'formati bilaterali u multilaterali, inkluż, kif rilevanti, fis-Sħubija tal-Lvant u d-dimensjoni tan-nofsinhar tal-PEV.
3. Fejn ma jkunx hemm ftehimiet, kif stabbilit fil-paragrafu 1, bejn l-Unjoni u l-pajjiżi sħab, l-appoġġ tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament jista' jingħata meta jirriżulta li jkun utli sabiex jintlaħqu l-objettivi tal-politika tal-Unjoni, u għandu jiġi pprogrammat abbażi ta' tali objettivi, b'kont meħud tal-ħtiġijiet tal-pajjiż ikkonċernat.
Artikolu 4
Differenzjazzjoni, sħubija u kofinanzjament
1. L-appoġġ tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament pprovdut lil kull pajjiż sieħeb skont il-punt (a) tal-Artikolu 6(1) għandu jkun ibbażat fuq inċentivi u differenzjat fil-forma u l-ammonti, filwaqt li jqis l-elementi kollha elenkati hawn taħt, li jirriflettu l-elementi li ġejjin tal-pajjiż sieħeb:
(a)
il-ħtiġijiet tal-pajjiż sieħeb, bl-użu ta' indikaturi bħall-popolazzjoni u l-livell ta' żvilupp;
(b)
l-impenn lejn u l-progress fl-implimentazzjoni ta' objettivi ta' riforma politika, ekonomika u soċjali maqbula reċiprokament;
(c)
l-impenn tiegħu lejn il-bini ta' demokrazija profonda u sostenibbli u l-progress li jsir fih;
(d)
is-sħubija mal-Unjoni, inkluż il-livell ta' ambizzjoni għal dik is-sħubija;
(e)
il-kapaċità ta' assorbiment u l-impatt potenzjali tal-appoġġ tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament.
Tali appoġġ għandu jiġi rifless fid-dokumenti ta' programmazzjoni pluriennali msemmija fl-Artikolu 7.
2. Wara l-adozzjoni tad-dokumenti ta' programmazzjoni speċifikati fl-Artikolu 7, u mingħajr preġudizzju għall-elementi l-oħra deskritti fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, is-sehem ta' riżorsi disponibbli offruti lill-pajjiżi sħab għandu jiġi adattat primarjament skont il-progress li jagħmlu fil-bini u l-konsolidazzjoni ta' demokrazija profonda u sostenibbli u fl-implimentazzjoni ta' objettivi ta' riforma politika, ekonomika u soċjali maqbula, f'konformità mal-approċċ ibbażat fuq l-inċentivi.
Għall-programmi umbrella għal diversi pajjiżi, dak is-sehem għandu jkun iddeterminat skont il-progress magħmul mill-pajjiżi sħab fil-bini ta' demokrazija profonda u sostenibbli, filwaqt li jitqies ukoll il-progress tagħhom fl-implimentazzjoni ta' objettivi ta' riforma maqbula li jikkontribwixxu għall-kisba dik il-mira.
Il-progress tal-pajjiżi sħab għandu jiġi vvalutat regolarment, b'mod partikolari permezz ta' rapporti ta' progress tal-PEV li jinkludu x-xejriet meta mqabbla mas-snin preċedenti.
L-appoġġ jista' jiġi kkunsidrat mill-ġdid fil-każ ta' rigressjoni serja jew persistenti.
3. Dan l-approċċ ibbażat fuq l-inċentivi m'għandux japplika għall-appoġġ tas-soċjetà ċivili, il-kuntatti bejn il-persuni, inkluż il-kooperazzjoni fost l-awtoritajiet lokali, l-appoġġ għat-titjib tad-drittijiet tal-bniedem, jew miżuri ta' appoġġ marbutin ma' kriżijiet. Fil-każ ta' rigressjoni serja jew persistenti, dan l-appoġġ jista' jiżdied.
4. L-approċċ ibbażat fuq l-inċentivi taħt dan ir-Regolament għandu jkun is-suġġett ta' skambju regolari ta' fehmiet fil-Parlament Ewropew u fil-Kunsill.
5. L-appoġġ tal-Unjoni skont dan ir-Regolament għandu, fil-prinċipju, jiġi stabbilit fi sħubija mal-benefiċjarji. Dik is-sħubija għandha tinvolvi, kif xieraq, lill-partijiet interessati li ġejjin fit-tħejjija, l-implimentazzjoni u l-monitoraġġ tal-appoġġ tal-Unjoni:
(a)
l-awtoritajiet nazzjonali u lokali; u
(b)
l-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili,
inkluż permezz ta' konsultazzjoni u l-aċċess f'waqtu għall-informazzjoni rilevanti li jippermettulhom li jkollhom rwol sinifikanti f'dak il-proċess.
6. L-appoġġ tal-Unjoni skont dan ir-Regolament għandu, fil-prinċipju, ikun kofinanzjat mill-pajjiżi sħab u pajjiżi parteċipanti oħrajn permezz ta' fondi pubbliċi, kontribuzzjonijiet mill-benefiċjarji jew sorsi oħrajn. Tista' ssir deroga mir-rekwiżiti ta' kofinanzjament f'każijiet debitament ġustifikati u fejn meħtieġa sabiex jiġi sostnut l-iżvilupp tas-soċjetà ċivili u ta' atturi mhux statali, speċjalment organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili fuq skala żgħira, mingħajr preġudizzju għall-konformità ma' kondizzjonijiet oħrajn stabbiliti fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10).
Artikolu 5
Koerenza u koordinazzjoni tad-donaturi
1. Fl-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, għandha tiġi żgurata koerenza mal-oqsma kollha tal-azzjoni esterna tal-Unjoni kif ukoll ma' politiki rilevanti oħrajn tal-Unjoni. Għal dak il-għan, il-miżuri ffinanzjati skont dan ir-Regolament, inklużi dawk ġestiti mill-Bank Ewropew tal-Investiment (BEI), għandhom ikunu bbażati fuq id-dokumenti tal-politika ta' kooperazzjoni msemmija fl-Artikolu 3(1) u (2) kif ukoll fuq l-interessi speċifiċi, il-prijoritajiet tal-politika u l-istrateġiji tal-Unjoni. Tali miżuri għandhom jirrispettaw l-impenji skont il-ftehimiet multilaterali u l-konvenzjonijiet internazzjonali li l-Unjoni u l-pajjiżi sħab jagħmlu parti minnhom.
2. L-Unjoni, l-Istati Membri u l-BEI għandhom jiżguraw il-koerenza bejn l-appoġġ ipprovdut skont dan ir-Regolament u appoġġ ieħor ipprovdut mill-Unjoni, l-Istati Membri u l-istituzzjonijiet finanzjarji Ewropej.
3. L-Unjoni u l-Istati Membri għandhom jikkoordinaw il-programmi ta' appoġġ rispettivi tagħhom bil-għan li jżidu l-effikaċja u l-effiċjenza rigward l-għoti tal-appoġġ u d-djalogu politiku u l-prevenzjoni tad-duplikazzjoni tal-finanzjament, f'konformità mal-prinċipji stabbiliti għat-tisħiħ tal-koordinament operazzjonali fil-qasam tal-appoġġ estern u għall-armonizzazzjoni tal-politiki u l-proċeduri. Il-koordinament għandu jinvolvi konsultazzjonijiet regolari u skambji frekwenti ta' informazzjoni rilevanti matul il-fażijiet differenti taċ-ċiklu ta' appoġġ, b'mod partikolari fil-livell tal-qasam ikkonċernat. Il-programmazzjoni konġunta għandha tiġi implimentata kull meta jkun possibbli u rilevanti. Meta dan ma jkunx jista' jinkiseb, għandhom jiġu kkunsidrati arranġamenti oħrajn, bħal kooperazzjoni ddelegata u arranġamenti rigward it-trasferiment, bl-għan li jiġi żgurat l-ogħla livell ta' koordinazzjoni.
Il-Kummissjoni għandha tirrapporta dwar il-programmazzjoni konġunta mal-Istati Membri fir-rapport imsemmi fl-Artikolu 17 tar-Regolament (UE) Nru 236/2014, u għandha tinkludi rakkomandazzjonijiet fil-każijiet, fejn il-programmazzjoni konġunta ma tkunx intlaħqet kompletament.
4. L-Unjoni għandha, flimkien mal-Istati Membri, tieħu l-passi meħtieġa, inklużi konsultazzjonijiet fi stadju bikri tal-proċess ta' programmazzjoni, biex tiżgura komplementarjetà, koordinazzjoni u kooperazzjoni tajba ma' organizzazzjonijiet u entitajiet multilaterali u reġjonali, inkluż istituzzjonijiet finanzjarji Ewropej, istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali, aġenziji, fondi u programmi tan-Nazzjonijiet Uniti, fondazzjonijiet privati u politiċi u donaturi mhux tal-Unjoni.
5. Id-dokumenti msemmija fl-Artikolu 7(2) u (3) għandhom ukoll, sa fejn possibbli, jirreferu għall-attivitajiet ta' donaturi oħra tal-Unjoni.
TITOLU II
PROGRAMMAZZJONI INDIKATTIVA U ALLOKAZZJONI TA' FONDI
Artikolu 6
Tipi ta' programmi
1. L-appoġġ tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament għandu jkun ipprogrammat permezz ta':
(a)
programmi bilaterali li jkopru l-appoġġ tal-Unjoni għal pajjiż sieħeb wieħed;
(b)
programmi għal diversi pajjiżi li jindirizzaw sfidi komuni għall-pajjiżi sħab kollha jew għadd minnhom, abbażi tal-prijoritajiet tas-Sħubija tal-Lvant u d-dimensjoni tan-nofsinhar tal-PEV u b'kont meħud tal-ħidma mwettqa fil-kuntest tal-Unjoni għall-Mediterran, u kooperazzjoni reġjonali u subreġjonali, primarjament bejn żewġ pajjiżi sħab jew aktar, inkluż ukoll fil-qafas tad-Dimensjoni tat-Tramuntana u s-Sinerġija tal-Baħar l-Iswed. Din tista' tinvolvi l-Federazzjoni Russa f'konformità mal-Artikolu 1(3);
(c)
programmi ta' kooperazzjoni transkonfinali li jindirizzaw il-kooperazzjoni bejn Stat Membru wieħed jew aktar minn naħa waħda u pajjiż sieħeb wieħed jew aktar u/jew il-Federazzjoni Russa (’pajjiżi oħrajn li jipparteċipaw fil-kooperazzjoni transkonfinali’) min-naħa l-oħra li jseħħu fil-parti kondiviża tagħhom tal-fruntiera esterna tal-Unjoni.
2. Il-prijoritajiet għall-appoġġ tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament jinsabu fl-Anness II.
3. L-appoġġ tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament għandu jiġi implimentat f'konformità mar-Regolament (UE) Nru 236/2014 u, għall-programmi msemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 6(1) ta' dan ir-Regolament, f'konformità wkoll mar-regoli ta' implimentazzjoni li jistabbilixxu dispożizzjonijiet speċifiċi għall-implimentazzjoni tal-kooperazzjoni transkonfinali kif imsemmi fl-Artikolu 12 ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 7
Programmazzjoni u allokazzjoni indikattiva ta' fondi għal programmi indikattivi għall-pajjiż jew għal għadd ta' pajjiżi
1. L-allokazzjonijiet finanzjarji indikattivi għall-programmi għall-pajjiżi għandhom jiġu ddeterminati abbażi tal-kriterji li jinsabu fl-Artikoli 4(1).
2. Għall-pajjiżi li għalihom jeżistu d-dokumenti msemmija fl-Artikolu 3(2) ta' dan ir-Regolament, ser ikun adottat qafas ta' appoġġ uniku pluriennali komprensiv f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 16(3) (UE) Nru 236/2014. Dak il-qafas għandu:
(a)
jirrevedi l-progress li jkun sar rigward il-qafas ta' politika u l-kisba ta' objettivi maqbula minn qabel u jieħu kont tas-sitwazzjoni attwali fir-rigward ta' relazzjonijiet bejn l-Unjoni u l-pajjiż sieħeb, inkluż il-livell ta' ambizzjoni għas-sħubija tal-pajjiż sieħeb mal-Unjoni;
(b)
jistabbilixxi l-objettivi u l-prijoritajiet għall-appoġġ tal-Unjoni, primarjament magħżula minn dawk inklużi fid-dokumenti msemmija fl-Artikolu 3(2) ta' dan ir-Regolament u fl-istrateġiji jew il-pjanijiet tal-pajjiżi sħab fejn dawk l-istrateġiji jew pjani jkunu konsistenti mal-qafas politiku ġenerali, u li għalihom il-valutazzjoni regolari tal-Unjoni tkun uriet il-ħtieġa għal appoġġ;
(c)
jindika r-riżultati mistennija; u
(d)
jistabbilixxi l-livell indikattiv ta' finanzjament, imqassam skont il-prijorità.
L-allokazzjonijiet finanzjarji indikattivi għal kull qafas ta' appoġġ uniku għandhom jingħataw fil-forma ta' firxa ta' mhux aktar minn 20 % ta' dawk l-allokazzjonijiet.
Id-durata ta' qafas ta' appoġġ uniku għandha fil-prinċipju tikkorrispondi għad-durata tad-dokument rilevanti msemmi fl-Artikolu 3(2) ta' dan ir-Regolament.
3. Għall-pajjiżi li għalihom ma jkunux jeżistu d-dokumenti msemmija fl-Artikolu 3(2) ta' dan ir-Regolament, ser jiġi adottat dokument komprensiv ta' programmazzjoni li jinkludi strateġija u programm indikattiv pluriennali f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 16(3) tar-Regolament (UE) Nru 236/2014. Id-dokument għandu:
(a)
jiddefinixxi strateġija għar-rispons tal-Unjoni fuq il-bażi ta' analiżi tas-sitwazzjoni tal-pajjiż ikkonċernat, tar-relazzjonijiet tiegħu mal-Unjoni, u tal-istrateġiji jew il-pjanijiet tal-pajjiżi sħab fejn dawk l-istrateġiji jew pjani jkunu konsistenti mal-qafas globali tal-politika;
(b)
jistabbilixxi l-objettivi u l-prijoritajiet għall-appoġġ tal-Unjoni;
(c)
jindika r-riżultati mistennija; u
(d)
jistabbilixxi l-livell indikattiv ta' finanzjament, imqassam skont il-prijorità.
L-allokazzjonijiet finanzjarji indikattivi ta' akkumpanjament għandhom jingħataw fil-forma ta' firxa ta' mhux aktar minn 20 % ta' dawk l-allokazzjonijiet. Id-dokument ta' programmazzjoni għandu jkun ta' tul pluriennali adatt.
4. Għal programmi għal diversi pajjiżi, għandu jiġi adottat dokument komprensiv ta' programmazzjoni li jinkludi strateġija u programm indikattiv pluriennali f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 16(3) tar-Regolament (UE) Nru 236/2014. Huwa għandu:
(a)
jistabbilixxi l-objettivi u l-prijoritajiet għall-appoġġ tal-Unjoni lejn ir-reġjun jew is-subreġjun, filwaqt li jirrifletti fejn ikun applikabbli l-prijoritajiet deċiżi fil-qafas tas-Sħubija tal-Lvant jew tal-Unjoni għall-Mediterran;
(b)
jindika r-riżultati mistennija; u
(c)
jistabbilixxi l-livell indikattiv ta' finanzjament, imqassam skont il-prijorità.
L-allokazzjonijiet finanzjarji indikattivi għall-programmi għal diversi pajjiżi għandhom jiġu ddeterminati abbażi ta' kriterji trasparenti u oġġettivi.
Id-dokument ta' programmazzjoni għandu jkollu tul pluriennali adegwat.
5. Id-dokumenti tal-qafas ta' appoġġ uniku għandhom jiġu eżaminati fejn meħtieġ, inkluż fid-dawl tar-rapporti perjodiċi rilevanti tal-UE u filwaqt li jittieħed kont tal-ħidma tal-korpi konġunti stabbiliti skont il-ftehimiet mal-pajjiżi sħab, u jistgħu jiġu riveduti f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 16(3) tar-Regolament (UE) Nru 236/2014. Id-dokumenti ta' programmazzjoni msemmija fil-paragrafi 3 u 4 ta' dan l-Artikolu għandhom ikunu eżaminati f'nofs il-perijodu tagħhom jew kull meta jkun meħtieġ, u jistgħu jkunu riveduti f'konformità mal-istess proċedura.
6. Biex tiġi ffaċilitata l-implimentazzjoni tal-approċċ ibbażat fuq l-inċentivi msemmi fl-Artikolu 4(2), ammont fil-limiti ta'approssimament 10 % tal-pakkett finanzjarju stabbilit fl-Artikolu 17(1) għandu jiġi allokat lill-programmi umbrella għal diversi pajjiżi li ser jissupplimentaw l-allokazzjonijiet finanzjarji għall-pajjiżi msemmijin fl-Artikolu 7(2) u (3). Id-deċiżjonijiet rilevanti tal-Kummissjoni li jistabbilixxu dawk il-programmi umbrella għandhom jispeċifikaw il-pajjiżi li jistgħu jirċievu l-allokazzjonijiet, fejn l-allokazzjonijiet effettivi jiġu deċiżi sussegwentement abbażi tal-progress li jkun sar lejn demokrazija profonda u sostenibbli u l-implimentazzjoni ta' objettivi ta' riforma maqbula li jikkontribwixxu għall-kisba ta' dak il-għan.
7. Meta jkun meħtieġ li jiġu implimentati b'mod aktar effettiv miżuri għall-benefiċċju komuni tal-Unjoni u l-pajjiżi sħab, f'oqsma bħall-kooperazzjoni transnazzjonali u l-interkonnessjonijiet, il-finanzjament skont dan ir-Regolament jista' jinġabar flimkien mal-finanzjament taħt Regolamenti rilevanti oħra tal-Unjoni. F'dik l-eventwalità, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar liema sett uniku ta' regoli għandu japplika għall-implimentazzjoni.
8. L-Istati Membri għandhom jiġu involuti fil-proċess ta' programmazzjoni, f'konformità mal-Artikolu 16(3) tar-Regolament Nru 236/2014. Dawk l-Istati Membri u donaturi oħra li impenjaw ruħhom li jipprogrammaw b'mod konġunt l-appoġġ tagħhom mal-Unjoni għandhom jiġu involuti partikolarment mill-qrib. Id-dokumenti ta' programmazzjoni jistgħu jkopru wkoll il-kontribut tagħhom, kif adatt.
9. Fejn l-Istati Membri u donaturi oħra jkunu impenjaw ruħhom li jipprogrammaw l-appoġġ tagħhom b'mod konġunt, dokument ta' programmazzjoni pluriennali konġunt jista' jissostitwixxi l-qafas ta' appoġġ uniku u d-dokumenti ta' programmazzjoni msemmija fil-paragrafi 3 u 4, bil-kondizzjoni li dan jissodisfa r-rekwiżiti msemmija f'dawk il-paragrafi.
10. F'każ ta' kriżijiet jew theddid għad-demokrazija, l-istat tad-dritt jew id-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali, jew ta' diżastri naturali jew ikkawżati mill-bniedem, tista' titwettaq analiżi ad hoc tad-dokumenti ta' programmazzjoni. Tali analiżi ta' emerġenza għandha tiżgura li tinżamm koerenza bejn il-politiki tal-Unjoni, l-appoġġ tal-Unjoni pprovdut taħt dan ir-Regolament u l-appoġġ ipprovdut taħt strumenti oħra tal-Unjoni għall-finanzjament tal-azzjoni esterna. Analiżi ta' emerġenza tista' twassal għall-adozzjoni tad-dokumenti ta' programmazzjoni riveduti. F'dik l-eventwalità, il-Kummissjoni għandha tibgħat id-dokumenti ta' programmazzjoni riveduti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill għall-informazzjoni fi żmien xahar mill-adozzjoni tagħhom.
11. Kwalunkwe programmazzjoni jew reviżjonijiet ta' programmi li ssir wara l-pubblikazzjoni tar-rapport ta' reviżjoni ta' nofs it-terminu msemmi fl-Artikolu 17 tar-Regolament (UE) Nru 236/2014 għandu jieħu kont tar-riżultati, is-sejbiet u l-konklużjonijiet ta' dak ir-rapport.
TITOLU III
KOOPERAZZJONI TRANSKONFINALI
Artikolu 8
Eliġibbiltà ġeografika
1. Il-programmi ta' kooperazzjoni transkonfinali msemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 6(1) jistgħu jiġu stabbiliti:
(a)
għall-fruntieri fuq l-art li jkopru l-unitajiet territorjali li jikkorrispondu għal-livell 3 tal-Klassifikazzjoni komuni ta' unitajiet territorjali għall-istatistika (NUTS) jew ekwivalenti tul il-fruntieri fuq l-art bejn l-Istati Membri u l-pajjiżi l-oħrajn li qed jipparteċipaw fil-kooperazzjoni transkonfinali, mingħajr preġudizzju għal aġġustamenti potenzjali meħtieġa sabiex jiġu żgurati l-koerenza u l-kontinwità tal-azzjoni ta' kooperazzjoni, u f'konformità mal-Artikolu 9(4);
(b)
għall-fruntieri marittimi li jkopru l-unitajiet territorjali li jikkorrispondu għal-livell 3 tan-NUTS jew ekwivalenti tul il-fruntieri marittimi bejn l-Istati Membri u l-pajjiżi l-oħrajn li qed jipparteċipaw fil-kooperazzjoni transkonfinali, mifruda b'mhux iktar minn 150 km, mingħajr preġudizzju għal aġġustamenti potenzjali meħtieġa sabiex jiġu żgurati l-koerenza u l-kontinwità tal-azzjoni ta' kooperazzjoni;
(c)
madwar baċir tal-baħar li jkopri l-unitajiet territorjali kostali li jikkorrispondu għal-livell 2 tan-NUTS jew ekwivalenti li jħarsu lejn baċir tal-baħar komuni għall-Istati Membri u l-pajjiżi l-oħrajn li qed jipparteċipaw fil-kooperazzjoni transkonfinali.
2. Sabiex tiġi żgurata l-kontinwità tal-iskemi ta' kooperazzjoni eżistenti u f'każijiet oħrajn iġġustifikati, u bil-ħsieb li jsir kontribut għall-objettivi tal-programm, l-unitajiet territorjali li jmissu ma' dawk imsemmija fil-paragrafu 1 jistgħu jitħallew jipparteċipaw fil-kooperazzjoni transkonfinali. Il-kondizzjonijiet li skonthom ir-reġjuni li jmissu jistgħu jipparteċipaw fil-kooperazzjoni għandhom jiġu stipulati fil-programmi operazzjonali konġunti.
3. F'każijiet debitament ġustifikati, ċentri maġġuri soċjali, ekonomiċi jew kulturali fl-Istati Membri jew f'pajjiżi oħrajn li qed jipparteċipaw fil-kooperazzjoni transkonfinali li ma jkunux imissu ma' unitajiet territorjali eliġibbli jistgħu jiġu inklużi bil-kondizzjoni li tali parteċipazzjoni tikkontribwixxi għall-objettivi stabbiliti fid-dokument ta' programmazzjoni. Il-kondizzjonijiet li skonthom tali ċentri jistgħu jipparteċipaw fil-kooperazzjoni għandhom jiġu stipulati fil-programmi operazzjonali konġunti.
4. Meta jiġu stabbiliti programmi skont il-punt (b) tal-paragrafu 1, il-Kummissjoni tista', bi qbil mal-parteċipanti, tipproponi li l-eliġibbiltà ġeografika tiġi estiża għall-unità territorjali kollha tal-livell 2 tan-NUTS li fiż-żona tagħha tkun tinstab l-unità territorjali tal-livell 3 tan-NUTS.
5. Il-kooperazzjoni transkonfinali għandu jkollha l-objettiv li tkun koerenti mal-għanijiet tal-istrateġiji makroreġjonali eżistenti u futuri.
Artikolu 9
Programmazzjoni u allokazzjoni ta' fondi għall-kooperazzjoni transkonfinali
1. Għandu jitħejja dokument ta' programmazzjoni bil-għan li jiddefinixxi dawn li ġejjin:
(a)
l-objettivi strateġiċi li għandhom jiġu segwiti permezz tal-kooperazzjoni transkonfinali, u l-prijoritajiet u r-riżultati mistennija ta' dik il-kooperazzjoni;
(b)
il-lista ta' programmi operazzjonali konġunti li għandhom jiġu stabbiliti;
(c)
it-tqassim indikattiv ta' riżorsi bejn il-programmi tal-fruntieri tal-art u dawk marittimi msemmija fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 8(1) u l-programmi tal-baċir tal-baħar imsemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 8(1);
(d)
l-allokazzjonijiet pluriennali indikattivi għal kull programm operazzjonali konġunt;
(e)
l-unitajiet territorjali eliġibbli biex jipparteċipaw f'kull waħda mill-programmi operazzjonali konġunti, u l-unitajiet reġjonali u ċ-ċentri indikati fl-Artikolu 8(2), (3) u (4);
(f)
l-allokazzjoni indikattiva b'appoġġ, kif adatt, għal azzjonijiet orizzontali għat-tisħiħ tal-kapaċitajiet, in-netwerking u l-iskambju tal-esperjenzi fost il-programmi;
(g)
il-kontribuzzjonijiet għall-programmi transkonfinali stabbiliti skont ir-Regolament (UE) Nru 1299/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11), li fihom jipparteċipaw il-pajjiżi sħab u/jew il-Federazzjoni Russa.
Id-dokument ta' programmazzjoni għandu jkopri perijodu ta' seba' snin u għandu jiġi adottat mill-Kummissjoni f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 16(3) tar-Regolament(UE) Nru 236/2014. Dan għandu jiġi eżaminat f'nofs il-perijodu jew kull meta jkun meħtieġ u jista' jiġu rrivedut f'konformità ma' dik il-proċedura.
2. Il-programmi operazzjonali konġunti għandhom ikunu kkofinanzjati permezz tal-FEŻR. L-ammont globali tal-kontribuzzjoni mill-FEŻR għandu jiġi ddeterminat skont l-Artikolu 4(4) tar-Regolament (UE) Nru 1299/2013. Dan ir-Regolament għandu japplika għall-użu ta' dik il-kontribuzzjoni.
3. L-Istrument għall-Assistenza ta' Qabel l-Adeżjoni (IPA II), kif stabbilit mir-Regolament (UE) Nru 236/2014 jista' jintuża biex jikkofinanzja l-programmi operazzjonali konġunti li fihom jipparteċipaw il-benefiċjarji elenkati fl-Anness I ta' dak ir-Regolament. Dan ir-Regolament għandu japplika għall-użu ta' dak il-kofinanzjament.
4. L-allokazzjonijiet indikattivi tal-fondi għal programmi operazzjonali konġunti għandhom ikunu bbażati fuq kriterji oġġettivi, b'mod partikolari il-popolazzjoni tal-unitajiet territorjali eliġibbli kif definiti fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 8(1). Meta jkunu ddeterminati l-allokazzjonijiet indikattivi, jistgħu jsiru aġġustamenti biex jirriflettu l-ħtieġa għal bilanċ bejn il-kontribuzzjonijiet mill-FEŻR u l-kontribuzzjonijiet ipprovduti taħt dan ir-Regolament, kif ukoll fatturi oħra li jaffettwaw l-intensità tal-kooperazzjoni, bħall-karatteristiċi speċifiċi ta' żoni fuq il-fruntiera u l-kapaċità tagħhom biex jamministraw u jassorbu l-appoġġ tal-Unjoni.
Artikolu 10
Programmi operazzjonali konġunti
1. Il-kooperazzjoni transkonfinali għandha tkun implimentata permezz tal-programmi operazzjonali konġunti pluriennali li jkopru l-kooperazzjoni għal fruntiera jew grupp ta' fruntieri u li jinkludu miżuri pluriennali li jsegwu sett konsistenti ta' prijoritajiet u li jistgħu jiġu implimentati bl-appoġġ tal-Unjoni. Il-programmi operazzjonali konġunti għandhom ikunu bbażati fuq d-dokument ta' programmazzjoni imsemmi fl-Artikolu 9(1). Dawn għandhom jinkludu deskrizzjoni fil-qosor tas-sistemi ta' ġestjoni u kontroll li jkopru l-elementi msemmija fl-Artikolu 11(2) u fl-Artikolu 12(2).
2. Il-programmi operazzjonali konġunti għal fruntieri tal-art u dawk marittimi għandhom ikunu stabbiliti għal kull fruntiera fil-livell territorjali adatt u għandhom jinkludu unitajiet territorjali eliġibbli li jappartjenu Stat Membru wieħed jew aktar u għal pajjiż wieħed jew aktar oħrajn li qed jipparteċipaw fil-kooperazzjoni transkonfinali.
3. Il-programmi operazzjonali konġunti madwar il-baċiri tal-baħar għandhom ikunu multilaterali, stabbiliti fil-livell territorjali adatt, u għandhom jinkludu unitajiet territorjali eliġibbli li jħarsu lejn baċir tal-baħar komuni li jagħmel parti minn diversi pajjiżi parteċipanti, inklużi mill-inqas Stat Membru wieħed u pajjiż wieħed ieħor li jipparteċipa fil-kooperazzjoni transkonfinali. Dawn jistgħu jinkludu attivitajiet bilaterali li jappoġġaw il-koperazzjoni bejn Stat Membru wieħed u pajjiż wieħed ieħor li jipparteċipa fil-kooperazzjoni transkonfinali.
4. Fi żmien sena mill-approvazzjoni tad-dokument ta' programmazzjoni msemmi fl-Artikolu 9(1), u wara l-adozzjoni tar-regoli ta' implimentazzjoni li jistabbilixxu dispożizzjonijiet speċifiċi għall-implimentazzjoni tal-kooperazzjoni transkonfinali, il-pajjiżi parteċipanti għandhom jippreżentaw b'mod konġunt proposti għal programmi operazzjonali konġunti lill-Kummissjoni. Il-Kummissjoni għandha, fi skadenza stabbilita fir-regoli ta' implimentazzjoni, tadotta kull programm operazzjonali konġunt wara li tivvaluta l-konsistenza tiegħu ma' dan ir-Regolament, mad-dokument ta' programmazzjoni u mar-regoli ta' implimentazzjoni. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta programmi operazzjonali konġunti lill-Parlament Ewropew u lill-Istati Membri għall-informazzjoni fi żmien xahar mill-adozzjoni ta' dawk il-programmi.
5. Ir-reġjuni f'pajjiżi minbarra l-Istati Membri jew pajjiżi oħrajn li qed jipparteċipaw fil-kooperazzjoni transkonfinali, li jmissu ma' reġjuni eliġibbli kif definit fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 8(1) jew li jħarsu lejn baċir tal-baħar komuni fejn ikun qiegħed jiġi stabbilit programm operazzjonali konġunt jistgħu jiġu koperti permezz ta' programm operazzjonali konġunt u jistgħu jibbenefikaw minn appoġġ tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament skont il-kondizzjonijiet stipulati fid-dokument ta' programmazzjoni msemmi fl-Artikolu 9(1).
6. Il-Kummissjoni u l-pajjiżi parteċipanti għandhom jieħdu l-miżuri adatti biex jiżguraw li l-programmi ta' kooperazzjoni transkonfinali, b'mod partikolari għall-baċiri tal-baħar, stabbiliti skont dan ir-Regolament u l-programmi ta' kooperazzjoni transnazzjonali stabbiliti taħt ir-Regolament (UE) Nru 1299/2013 li jkollhom kopertura ġeografika li tikkoinċidi parzjalment ikunu totalment komplementari u jsaħħu lil xulxin.
7. Il-programmi operazzjonali konġunti jistgħu jiġu riveduti fuq l-inizjattiva tal-pajjiżi parteċipanti jew tal-Kummissjoni għal raġunijiet bħal:
(a)
bidliet fil-prijoritajiet ta' kooperazzjoni jew żviluppi soċjoekonomiċi;
(b)
riżultati ta' implimentazzjoni tal-miżuri kkonċernati u dawk prodotti mill-proċess ta' monitoraġġ u evalwazzjoni;
(c)
il-ħtieġa ta' aġġustament tal-ammonti tal-fondi disponibbli u ta' riallokazzjoni tar-riżorsi.
8. Sa tmiem is-sena kalendarja wara s-sena tal-adozzjoni ta' programmi operazzjonali konġunti, il-Kummissjoni għandha tikkonkludi ftehim ta' finanzjament mal-pajjiżi l-oħrajn li qed jipparteċipaw fil-kooperazzjoni transkonfinali. Dak il-ftehim ta' finanzjament għandu jinkludi d-dispożizzjonijiet legali meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-programm operazzjonali konġunt u jista' jiġi ffirmat konġuntament minn pajjiżi parteċipanti oħrajn u mill-awtorità ta' ġestjoni msemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 12(2) jew mill-pajjiż li jospita l-awtorità ta' ġestjoni.
Fejn meħtieġ, għandu jiġi konkluż ftehim, pereżempju fil-forma ta' memorandum ta' qbil, bejn il-pajjiżi parteċipanti u l-awtorità ta' ġestjoni biex jiġu stabbiliti r-responsabbiltajiet finanzjarji speċifiċi u l-modalitajiet ta' implimentazzjoni tal-programm tal-pajjiżi kkonċernati, inkluż il-kompiti u r-responsabbiltajiet ta' ġestjoni u ta' amministrazzjoni tagħhom.
9. Programm operazzjonali konġunt li jkun jinvolvi aktar minn pajjiż wieħed ieħor li jipparteċipa fil-kooperazzjoni transkonfinali jiġi stabbilit jekk mill-inqas pajjiż ieħor li jipparteċipa fil-kooperazzjoni transkonfinali jiffirma l-ftehim ta' finanzjament. Pajjiżi oħrajn li qed jipparteċipaw fil-kooperazzjoni transkonfinali koperti permezz ta' programm stabbilit jistgħu jissieħbu fil-programm fi kwalunkwe mument billi jiffirmaw il-ftehim ta' finanzjament.
10. Jekk pajjiż parteċipanti jimpenja ruħu li jikkofinanzja programm operazzjonali konġunt, dak il-programm għandu jiċċara l-arranġamenti u s-salvagwardji meħtieġa għall-awditjar, il-provvista, l-użu u l-monitoraġġ tal-kofinanzjament. Il-ftehim ta' finanzjament relatat għandu jiġi ffirmat mill-pajjiżi parteċipanti kollha u l-awtorità ta' ġestjoni tal-programm operazzjonali konġunt jew mill-pajjiż li jospita l-awtorità ta' ġestjoni.
11. Il-programmi operazzjonali konġunti jistgħu wkoll jipprovdu kontribuzzjoni finanzjarja minn u għal strumenti finanzjarji li magħhom jistgħu jiġu kkombinati għotjiet, soġġett għar-regoli ta' dawk l-istrumenti, dment li dan jikkontribwixxi għall-kisba ta' dawk il-prijoritajiet tal-programmi.
12. Filwaqt li jsegwu l-prinċipju tas-sħubija, il-pajjiżi parteċipanti u l-awtoritajiet lokali tagħhom, fejn applikabbli, għandhom jagħżlu b'mod konġunt azzjonijiet għall-appoġġ tal-Unjoni li jkunu konsistenti mal-prijoritajiet u l-miżuri ta' programm operazzjonali konġunt.
13. F'każijiet speċifiċi u debitament ġustifikati, fejn:
(a)
programm operazzjonali konġunt ma jkunx jista' jiġi ppreżentat minħabba problemi li jirriżultaw minn relazzjonijiet bejn il-pajjiżi parteċipanti jew bejn l-Unjoni u pajjiż ieħor li jipparteċipa fil-kooperazzjoni transkonfinali;
(b)
programm operazzjonali konġunt ma jkunx jista' jiġi implimentat minħabba problemi li jirriżultaw minn relazzjonijiet bejn il-pajjiżi parteċipanti;
(c)
il-pajjiżi parteċipanti ma jkunux ippreżentaw lill-Kummissjoni programm operazzjonali konġunt sat-30 ta' Ġunju 2017; jew
(d)
ebda wieħed mill-pajjiżi l-oħrajn li qed jipparteċipaw fil-kooperazzjoni transkonfinali fil-programm ma jkun iffirma l-ftehim ta' finanzjament rilevanti sa tmiem is-sena wara l-adozzjoni tal-programm,
il-Kummissjoni għandha tieħu l-passi meħtieġa, wara konsultazzjonijiet mal-Istat jew Stati Membri konċernati, biex tippermetti li l-Istat jew l-Istati Membri kkonċernati jużaw il-kontribuzzjoni mill-FEŻR għall-programm operazzjonali konġunt skont l-Artikolu 4(7) u (8) tar-Regolament (UE) Nru 1299/2013.
14. L-impenji baġitarji għal azzjonijiet jew programmi tal-kooperazzjoni transkonfinali li jestendu għal aktar minn sena finanzjarja jistgħu jitqassmu fuq diversi snin f'pagamenti annwali.
Artikolu 11
Ġestjoni tal-programmi operazzjonali konġunti
1. Il-programmi operazzjonali konġunti normalment għandhom ikunu implimentati b'ġestjoni kondiviża mal-Istati Membri. Madankollu, il-pajjiżi parteċipanti jistgħu jipproponu l-implimentazzjoni b'ġestjoni indiretta, minn entità elenkata fir-Regolament u (UE, Euratom) Nru 966/2012 f'konformità mar-regoli ta' implimentazzjoni msemmija fl-Artikolu 12(2) ta' dan ir-Regolament.
2. Il-Kummissjoni għandha tissodisfa lilha nnifisha fuq il-bażi ta' informazzjoni disponibbli li l-Istat Membru fil-każ ta' ġestjoni kondiviża, jew il-pajjiż l-ieħor li jipparteċipa fil-kooperazzjoni transkonfinali jew l-organizzazzjoni internazzjonali fil-każ ta' ġestjoni indiretta, tkun stabbilixxiet u topera sistemi ta' ġestjoni u kontroll li jkunu konformi mar-Regolament(UE, Euratom) Nru 966/2012, ma' dan ir-Regolament, u mar-regoli ta' implimentazzjoni tiegħu msemmija fl-Artikolu 12(2) ta' dan ir-Regolament.
L-Istati Membri, pajjiżi oħrajn li qed jipparteċipaw fil-kooperazzjoni transkonfinali u l-organizzazzjonijiet internazzjonali kkonċernati għandhom jiżguraw il-funzjonament effettiv tas-sistema ta' ġestjoni u kontroll tagħhom, il-legalità u r-regolarità tat-transazzjonijiet sottostanti u l-osservanza tal-prinċipju ta' ġestjoni finanzjarja fis-sod. Huma għandhom ikunu responsabbli għall-ġestjoni u l-kontroll tal-programmi.
Il-Kummissjoni tista' teħtieġ li l-Istat Membru jew il-pajjiż l-ieħor li jipparteċipa fil-kooperazzjoni transkonfinali jew l-organizzazzjoni internazzjonali kkonċernati jeżamina l-ilment imressaq lill-Kummissjoni dwar l-għażla jew l-implimentazzjoni tal-attivitajiet appoġġati taħt dan it-Titolu jew il-funzjonament tas-sistema ta' ġestjoni u kontroll.
3. Sabiex jippermettu li programmi operazzjonali konġunti jippreparaw b'mod adatt għall-implimentazzjoni, l-infiq li jsir wara li programm operazzjonali konġunt jiġi ppreżentat lill-Kummissjoni għandu jkun eliġibbli mill-1 ta' Jannar 2014.
4. Fejn l-eliġibbiltà tkun ristretta f'konformità mal-Artikolu 8(7) tar-Regolament (UE) Nru 236/2014, l-entità msemmija fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, li tista' tniedi sejħiet għal proposti u offerti, għandha tkun intitolata li taċċetta bħala eliġibbli offerenti, applikanti u kandidati minn pajjiżi li mhumiex eliġibbli, jew oġġetti minn oriġini mhux eliġibbli, f'konformità mal-Artikolu 8(2) u l-Artikolu 9(3) tar-Regolament (UE) Nru 236/2014.
Artikolu 12
Regoli ta' implimentazzjoni għall-kooperazzjoni transkonfinali
1. Għandhom jiġu adottati regoli ta' implimentazzjoni li jistabbilixxu dispożizzjonijiet speċifiċi għall-implimentazzjoni ta' dan it-Titolu f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 16(3) tar-Regolament (UE) Nru 236/2014.
2. Kwistjonijiet koperti mir-regoli ta' implimentazzjoni għandhom jinkludu dispożizzjonijiet dettaljati, inter alia dwar:
(a)
ir-rata u l-metodi ta' kofinanzjament;
(b)
il-kontenut, it-tħejjija, il-modifika u l-għeluq ta' programmi operazzjonali konġunti;
(c)
ir-rwol u l-funzjonament tal-istrutturi tal-programm, eż. il-kumitat konġunt ta' monitoraġġ, l-awtorità ta' ġestjoni u s-segretarjat tekniku konġunt tagħha, inklużi kumitati permanenti tagħhom, l-identifikazzjoni effettiva, il-kontabbiltà u r-responsabbiltà, ideskrizzjoni tas-sistemi ta' ġestjoni u kontroll, u l-kondizzjonijiet li jirregolaw il-ġestjoni teknika u finanzjarja tal-appoġġ tal-Unjoni, inkluż l-eliġibbiltà tal-infiq;
(d)
il-proċeduri ta' rkupru fil-pajjiżi parteċipanti kollha;
(e)
il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni;
(f)
l-attivitajiet ta' viżibbiltà u informazzjoni;
(g)
il-ġestjoni kondiviża u indiretta imsemmija fl-Artikolu 6(2) tar-Regolament (UE) Nru 236/2014.
TITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 13
Delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti ddelegati f'konformità mal-Artikolu 14 biex jiġi emendat l-Anness II. B'mod partikolari, wara l-pubblikazzjoni tar-rapport ta' reviżjoni ta' nofs it-terminu, u bbażati fuq ir-rakkomandazzjonijiet li jinsabu f'dak ir-rapport, il-Kummissjoni għandha tadotta att iddelegat li jemenda l-Anness II sal-31 ta' Marzu 2018.
Artikolu 14
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa li tadotta atti ddelegati hija konferita fuq il-Kummissjoni soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa ta' adozzjoni ta' atti ddelegati msemmijin fl-Artikolu 13 għandha tiġi kkonferita lill-Kummissjoni sal-31 ta' Diċembru 2020.
3. Id-delega ta' setgħa msemmija fl-Artikolu 13 tista' tiġi rrevokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta' revoka għandha ttemm id-delega ta' setgħa speċifikata f'dik id-deċiżjoni. Hija għandha tidħol fis-seħħ il-jum ta' wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f'data aktar tard speċifikata fiha. Din ma għandha taffettwa l-validità ta' ebda att iddelegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikolu 13 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma jkunx hemm oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien xahrejn min-notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta' dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhux ser joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b'xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 15
Kumitat
Il-Kummissjoni għandha tkun assistita mill-Kumitat tal-Istrument Ewropew ta' Viċinat. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat fit-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 16
Parteċipazzjoni minn pajjiż terz mhux kopert mill-Artikolu 1
1. F'ċirkostanzi debitament iġġustifikati u sabiex tiżgura l-koerenza u l-effettività tal-finanzjament tal-Unjoni jew biex trawwem il-kooperazzjoni reġjonali jew transreġjonali, il-Kummissjoni tista' tiddeċiedi, skont il-każ, li testendi l-eliġibbiltà ta' azzjonijiet speċifiċi f'konformità mal-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 236/2014 lil pajjiżi, territorji u reġjuni li ma jkunux altrimenti eliġibbli għall-finanzjament.
Minkejja l-Artikolu 8(1) tar-Regolament (UE) Nru 236/2014, persuni fiżiċi u dawk ġuridiċi minn pajjiżi, territorji u reġjuni kkonċernati jistgħu jipparteċipaw fil-proċeduri li jimplimentaw tali azzjonijiet.
2. Fid-dokumenti ta' programmazzjoni msemmija fl-Artikolu 7 tista' tiġi prevista l-possibbiltà msemmija fil-paragrafu 1.
Artikolu 17
Pakkett finanzjarju
1. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament għall-perijodu mill-2014 sal-2020 għandu jkun ta' EUR 15 432 634 000 fi prezzijiet attwali. Sa 5 % tal-pakkett finanzjarju għandu jiġi allokat lill-programmi ta' kooperazzjoni transkonfinali msemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 6(1).
2. L-approprjazzjonijiet annwali għandhom jiġu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill fil-limiti tal-qafas finanzjarju pluriennali.
3. F'konformità mal-Artikolu 18(4) tar-Regolament (UE) Nru 1288/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12), ammont indikattiv ta' EUR 1 680 000 000 mid-diversi strumenti għall-finanzjament tal-azzjoni esterna, jiġifieri l-Istrument tal-Kooperazzjoni għall-Iżvilupp, stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 233/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13), l-ENI, l-Istrument għall-Assistenza ta' Qabel l-Adeżjoni (IPA II), stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 231/2014 u l-Istrument ta' Sħubija, stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 234/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (14), għandu jiġi allokat għall-azzjonijiet li jirrigwardaw il-mobbiltà fit-tagħlim lejn jew minn pajjiżi sħab fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 1288/2013 u għal kooperazzjoni u djalogu politiku ma' awtoritajiet, istituzzjonijiet u organizzazzjonijiet minn dawk il-pajjiżi. Ir-Regolament (UE) Nru 1288/2013 għandu japplika għall-użu ta' dawk il-fondi.
Il-finanzjament għandu jsir disponibbli permezz ta' żewġ allokazzjonijiet pluriennali li jkopru biss l-ewwel erba' snin u t-tliet snin li jkun fadal, rispettivament. L-allokazzjoni ta' dak ak il-finanzjament għandha tkun riflessa fil-programmazzjoni indikattiva pluriennali prevista f'dan ir-Regolament, f'konformità mal-ħtiġijiet u l-prijoritajiet identifikati tal-pajjiżi kkonċernati. L-allokazzjonijiet jistgħu jiġu riveduti fl-eventwalità ta' ċirkostanzi imprevisti jew tibdiliet politiċi importanti konformement mal-prijoritajiet tal-azzjoni esterna tal-Unjoni.
Artikolu 18
Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna
Dan ir-Regolament għandu japplika f'konformità mad-Deċiżjoni Nru 2010/427/UE.
Artikolu 19
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta' wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-11 ta' Marzu 2014.