NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1071/2013
ze dne 24. září 2013
o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění)
(ECB/2013/33)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2531/98 ze dne 23. listopadu 1998 o uplatňování minimálních rezerv Evropskou centrální bankou (2), a zejména na čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 ze dne 19. listopadu 2008 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2008/32) (3) bylo podstatným způsobem změněno. Vzhledem k tomu, že je v něm třeba provést další změny, zejména s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (4), mělo by být v zájmu srozumitelnosti přepracováno.
(2)
Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje ke splnění svých úkolů sestavení konsolidované rozvahy sektoru měnových finančních institucí. Hlavním účelem těchto informací je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) ucelený statistický obraz měnového vývoje v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“), na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor. Tyto statistiky, které jsou založeny na úplném a stejnorodém sektoru měnových finančních institucí a souboru zpravodajských jednotek, obsahují údaje o agregovaných finančních aktivech a pasivech vyjádřených z hlediska stavů a transakcí a jsou pravidelně sestavovány. Dostatečně podrobné statistické údaje jsou rovněž nezbytné s cílem zajistit, aby měnové agregáty a protipoložky za eurozónu byly i nadále užitečné z analytického hlediska.
(3)
ECB je povinna v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 129 odst. 4 Smlouvy.
(4)
Článek 5.1 statutu ESCB vyžaduje, aby ECB pro zajištění úkolů ESCB shromažďovala ve spolupráci s národními centrálními bankami nezbytné statistické informace buď od příslušných vnitrostátních orgánů, nebo přímo od hospodářských subjektů. Článek 5.2 statutu ESCB stanoví, že úkoly popsané v článku 5.1 provádějí v rámci svých možností národní centrální banky.
(5)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci jejich referenčního souboru, a opravňuje ji, aby některé třídy zpravodajských jednotek plně nebo částečně zprostila statistické zpravodajské povinnosti. Čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.
(6)
Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby si členské státy samy řídily organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracovaly s ESCB s cílem zajistit plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.
(7)
Může být vhodné, aby národní centrální banky shromažďovaly od skutečného souboru zpravodajských jednotek statistické informace nutné ke splnění statistických požadavků ECB jako součást širšího zpravodajského systému, který jednotlivé národní centrální banky vytvářejí v rámci vlastních pravomocí v souladu s právními přepisy Unie, vnitrostátními právními předpisy nebo se zavedenou praxí, a který slouží též jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistických požadavků ECB. Takový postup může rovněž snížit zpravodajskou zátěž. Pro zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné informovat zpravodajské jednotky o tom, že se údaje shromažďují pro jiné statistické účely. V určitých případech může ECB využít statistické informace, které byly shromážděny pro tyto jiné účely, ke splnění svých požadavků.
(8)
Statistické požadavky jsou nejpodrobnější v případě protistran, které patří do sektoru držby peněz. Podrobné údaje jsou vyžadovány o: a) vkladech v členění podle subsektorů a splatnosti a dále podle měn s cílem umožnit důkladnější analýzu vývoje cizoměnových složek zahrnutých v měnovém agregátu M3 a usnadnit zjišťování míry zastupitelnosti mezi cizoměnovými složkami a eurovou složkou M3; b) úvěrech podle subsektorů, splatnosti, účelu, nového nastavení úrokové sazby a měny, neboť tyto údaje se považují za nezbytné pro účely měnové analýzy; c) pozicích vůči ostatním měnovým finančním institucím, pokud je to potřebné pro umožnění započtení zůstatků mezi měnovými finančními institucemi nebo pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv; d) pozicích vůči nerezidentům eurozóny (zbytku světa) u „vkladů s dohodnutou splatností nad dva roky“, „vkladů s výpovědní lhůtou delší než dva roky“ a „repo obchodů“ za účelem výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv, na který se uplatňuje kladná sazba minimálních rezerv; e) pozicích vůči zbytku světa, pokud jde o celkové vklady, za účelem sestavení vnějších protipoložek; f) vkladech a úvěrech vůči zbytku světa s původní lhůtou splatnosti do jednoho roku a nad jeden rok pro účely platební bilance a finančních účtů.
(9)
Pro účely shromažďování statistických informací o portfoliích cenných papírů měnových finančních institucí na základě nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1011/2012 ze dne 17. října 2012 o statistice držby cenných papírů (ECB/2012/24) (5) vykazují národní centrální banky čtvrtletně údaje podle jednotlivých cenných papírů. Národní centrální banky mohou sloučit požadavky na vykazování podle tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1011/2012 (ECB/2012/24), jestliže takový postup může minimalizovat zpravodajské zatížení úvěrových institucí. S cílem zmírnit zatížení správců fondů mohou národní centrální banky povolit, aby fondy peněžního trhu vykazovaly podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1073/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2013/38) (6).
(10)
ECB vypočítává finanční transakce jako rozdíl mezi stavovými pozicemi ke dnům na konci měsíce, ke kterým se sestavují výkazy, od nějž se odečte účinek změn, které vzniknou v důsledku jiných pohybů než transakcí. Požadavek na zpravodajské jednotky nezahrnuje změny směnných kurzů, které vypočítává ECB, nebo národní centrální banky po konzultaci s ECB, ze stavových údajů členěných podle jednotlivých měn, jež zpravodajské jednotky vykáží, ani úpravy z překlasifikace, které národní centrální banky shromažďují samy prostřednictvím různých již dostupných informačních zdrojů.
(11)
Článek 5 nařízení (ES) č. 2531/98 opravňuje ECB přijímat nařízení nebo rozhodnutí s cílem osvobodit instituce od povinnosti minimálních rezerv, vymezit způsoby, jak lze vyloučit nebo odečíst závazky vůči jiné instituci od základu pro stanovení minimálních rezerv, a stanovit rozdílné sazby minimálních rezerv pro určité kategorie závazků. Podle článku 6 nařízení (ES) č. 2531/98 má ECB právo shromažďovat od institucí informace potřebné k uplatňování povinnosti minimálních rezerv a právo ověřovat přesnost a kvalitu informací, které instituce poskytují jako doklad plnění povinnosti minimálních rezerv. S cílem snížit celkovou zpravodajskou zátěž je žádoucí, aby byly statistické údaje týkající se měsíční rozvahy používány pro pravidelný výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí podléhajících systému minimálních rezerv ECB v souladu s nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 ze dne 12. září 2003 o uplatňování minimálních rezerv (ECB/2003/9) (7).
(12)
Je potřebné stanovit zvláštní postupy, které se uplatní v případě fúzí týkajících se úvěrových institucí, s cílem vyjasnit povinnosti těchto institucí, pokud jde o povinnost minimálních rezerv.
(13)
ECB vyžaduje informace o sekuritizační činnosti měnových finančních institucí, aby mohla analyzovat vývoj úvěrů a půjček v eurozóně. Tyto informace též doplňují údaje vykazované podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1075/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (ECB/2013/40) (8).
(14)
Přestože se uznává, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), článek 5 statutu ESCB se vztahuje jak na členské státy eurozóny, tak na členské státy mimo eurozónu. V 17. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 se poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie vyplývá povinnost členských států mimo eurozónu přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která tyto členské státy považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(15)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(16)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
a)
„měnovou finanční institucí“ se rozumí rezidentský podnik, který náleží do některého z těchto sektorů:
1.
centrální banky a
2.
ostatní měnové finanční instituce, které zahrnují:
a)
instituce přijímající vklady:
i)
úvěrové instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky (9) a
ii)
instituce přijímající vklady jiné než úvěrové instituce, tj.:
-
ostatní finanční instituce, jež se zabývají převážně finančním zprostředkováním a jejichž předmětem podnikání je přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od institucionálních jednotek, nikoli pouze od měnových finančních institucí (stupeň nahraditelnosti mezi nástroji vydávanými ostatními měnovými finančními institucemi a vklady u úvěrových institucí určuje jejich klasifikaci jako měnových finančních institucí), a na vlastní účet (přinejmenším v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů, nebo
-
instituce elektronických peněz, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz, nebo
b)
fondy peněžního trhu v souladu s článkem 2;
b)
„zpravodajská jednotka“ a „rezident“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
c)
„příslušnou národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka členského státu eurozóny, ve kterém je měnová finanční instituce rezidentem;
d)
„účelová finanční společnost pro sekuritizaci“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40);
e)
„sekuritizací“ se rozumí transakce, která je buď: a) tradiční sekuritizací ve smyslu článku 4 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo b) sekuritizací ve smyslu článku 1 nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40), při níž dochází ke zcizení úvěrů, které jsou předmětem sekuritizace, ve prospěch účelové finanční společnosti pro sekuritizaci;
f)
„instituce elektronických peněz“ a „elektronické peníze“ mají stejný význam jako v čl. 2 odst. 1 a 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES (10);
g)
„snížením hodnoty“ se rozumí přímé snížení účetní hodnoty úvěru v rozvaze v důsledku jeho znehodnocení,
h)
„odpisem“ se rozumí snížení hodnoty v rozsahu celé účetní hodnoty úvěru, což vede k jeho odstranění z rozvahy;
i)
„správcem“ se rozumí měnová finanční instituce, která spravuje úvěry sloužící jako podkladová aktiva pro sekuritizaci nebo úvěry, které byly jinak převedeny, pokud jde o inkaso jistiny a úroků od dlužníků;
j)
„zcizením úvěru“ se rozumí ekonomický převod úvěru nebo souboru úvěrů zpravodajskou jednotkou na nabyvatele, a to buď převodem vlastnictví nebo přistoupením k pohledávce;
k)
„nabytím úvěru“ ekonomický převod úvěru nebo souboru úvěrů převodcem na zpravodajskou jednotku, přičemž tento převod je realizován buď převodem vlastnictví nebo přistoupením k pohledávce;
l)
„pozicemi uvnitř skupiny“ se rozumí pozice mezi institucemi přijímajícími vklady, které jsou rezidenty eurozóny a patří do téže skupiny, jež sestává z mateřské společnosti a všech jí přímo či nepřímo kontrolovaných členů skupiny, kteří jsou rezidenty eurozóny;
m)
„institucí ve zbytkové části“ se rozumí malá měnová finanční instituce, které byla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 1;
n)
„odúčtováním z rozvahy“ se rozumí odstranění úvěru nebo jeho části ze stavů vykázaných podle částí 2 a 3 přílohy I včetně jeho odstranění v důsledku uplatnění výjimky uvedené v čl. 9 odst. 4.
Článek 2
Identifikace fondů peněžního trhu
Za fondy peněžního trhu se považují ty subjekty kolektivního investování, které splňují všechna následující kritéria:
a)
jejich investičním cílem je uchování vlastního kapitálu v paritě a dosažení výnosu v souladu s úrokovými sazbami nástrojů peněžního trhu;
b)
investují do nástrojů peněžního trhu, jež splňují kritéria pro nástroje peněžního trhu vymezená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (11), nebo do vkladů u úvěrových institucí, popřípadě zajišťují, že likvidita a ocenění jejich investičního portfolia se hodnotí na rovnocenném základě;
c)
zajišťují, že nástroje peněžního trhu, do kterých investují, jsou vysoce kvalitní, tak jak stanoví správcovská společnost. Při posuzování kvality nástroje peněžního trhu se vezmou v úvahu zejména tyto faktory:
i)
úvěrová kvalita nástroje peněžního trhu,
ii)
povaha třídy aktiv, do níž nástroj peněžního trhu patří,
iii)
v případě strukturovaných finančních nástrojů operační riziko a riziko protistrany, které je se strukturovanou finanční transakcí spjato,
iv)
profil likvidity;
d)
zajišťují, že jejich portfolio má váženou průměrnou splatnost nepřekračující 6 měsíců a váženou průměrnou životnost nepřekračující 12 měsíců (v souladu s oddílem 2 v části 1 přílohy I);
e)
provádějí denní výpočet čisté hodnoty aktiv a výpočet hodnoty svých akcií/podílových listů a denně vydávají a odkupují akcie/podílové listy;
f)
investují pouze do cenných papírů, jejichž zbytková splatnost do právně závazného data odkupu nepřesahuje dva roky, za předpokladu, že doba do dalšího data nastavení úrokových sazeb nepřesahuje 397 dní, přičemž u cenných papírů s pohyblivou úrokovou sazbou by se sazba měla upravovat na sazbu peněžního trhu, nebo na index;
g)
investují do jiných subjektů kolektivního investování, pouze pokud splňují podmínky definice fondů peněžního trhu;
h)
přímo ani nepřímo se nevystavují riziku akcií či komodit, včetně prostřednictvím derivátů, a používají deriváty pouze v souladu s investiční strategií fondu na peněžním trhu. Deriváty, z nichž vyplývá měnové riziko, lze používat jen za účelem hedgingu. Investování do cenných papírů denominovaných v jiné než základní měně je dovoleno pouze za podmínky plného zajištění proti měnovému riziku;
i)
jejich čistá hodnota aktiv je buď stálá, nebo pohyblivá.
Článek 3
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek tvoří měnové finanční instituce, které jsou rezidenty na území členských států eurozóny (v souladu s částí 1 přílohy II).
2. Měnové finanční instituce ve skutečném souboru zpravodajských jednotek mají plnou statistickou zpravodajskou povinnost, pokud se na ně nevztahuje výjimka podle článku 9.
3. Subjekty, které splňují definici měnových finančních institucí, spadají do oblasti působnosti tohoto nařízení, i když jsou vyjmuty z oblasti působnosti nařízení (EU) č. 575/2013.
4. Pro účely shromažďování statistických informací o rezidentské příslušnosti držitelů akcií/podílových listů fondů peněžního trhu podle oddílu 5.7 části 2 přílohy I patří do skutečného souboru zpravodajských jednotek také ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů, pokud se na ně nevztahuje výjimka podle čl. 9 odst. 2 písm. c). Pro účely tohoto nařízení mohou národní centrální banky vytvořit a vést seznam ostatních finančních zprostředkovatelů, kteří tvoří součást skutečného souboru zpravodajských jednotek, v souladu se zásadami uvedenými v oddílu 5.7 části 2 přílohy I.
Článek 4
Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely
1. Výkonná rada vytváří a vede seznam měnových finančních institucí pro statistické účely s přihlédnutím k požadavkům na četnost a včasnost, které vyplývají z jeho použití v souvislosti se systémem minimálních rezerv ECB. Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely obsahuje údaj o tom, zda se na instituce vztahuje systém minimální rezerv ECB. Seznam měnových finančních institucí musí být aktuální, přesný, maximálně stejnorodý a pro statistické účely dostatečně stabilní.
2. Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely a jeho aktualizace zpřístupní národní centrální banky a ECB zpravodajským jednotkám vhodným způsobem, včetně elektronických prostředků, prostřednictvím internetu, nebo pokud o to zpravodajské jednotky požádají, v tištěné podobě.
3. Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely má pouze informativní povahu. Je-li však nejnovější dostupná verze seznamu nesprávná, ECB neuloží sankci subjektu, který řádně nesplnil statistickou zpravodajskou povinnost, pokud v dobré víře spoléhal na nesprávný seznam.
Článek 5
Statistická zpravodajská povinnost
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek vykazuje do národní centrální banky členského státu, ve kterém je měnová finanční instituce rezidentem: a) měsíční stavy vztahující se k rozvaze sestavované ke konci měsíce a b) měsíční agregované úpravy z přecenění. Agregované úpravy z přecenění se vykazují ve vztahu k odpisům a snížení hodnoty úvěrů a zahrnují změny ocenění cenných papírů. Další podrobnosti o určitých položkách rozvahy se vykazují čtvrtletně nebo ročně. Usnadňuje-li to proces vypracovávání údajů, mohou národní centrální banky čtvrtletní údaje shromažďovat měsíčně. Požadované statistické informace jsou uvedeny v příloze I.
2. Národní centrální banky mohou shromažďovat požadované statistické informace o cenných papírech vydaných a držených měnovými finančními institucemi podle jednotlivých cenných papírů, pokud lze údaje uvedené v odstavci 1 odvodit v souladu s minimálními statistickými standardy stanovenými v příloze IV.
3. Měnové finanční instituce vykazují v souladu s minimálními požadavky podle tabulky 1 A v části 4 přílohy I měsíční úpravy z přecenění ve vztahu k úplnému souboru údajů požadovaných ECB. Národní centrální banky mohou shromažďovat další údaje, které nejsou do minimálních požadavků zahrnuty. Tyto údaje se mohou vztahovat na členění uvedená v tabulce 1 A jiná než „minimální požadavky“.
4. ECB může dále požadovat vysvětlivky k úpravám v rámci „překlasifikace a ostatních úprav“, které shromažďují národní centrální banky.
5. ECB může uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou tímto nařízením, v souladu s rozhodnutím ECB/2010/10 ze dne 19. srpna 2010 o neplnění statistické zpravodajské povinnosti (12).
Článek 6
Doplňková statistická zpravodajská povinnost týkající se sekuritizace úvěrů a jiných převodů úvěrů
Měnové finanční instituce vykazují:
a)
v souladu s oddílem 2 části 5 přílohy I čistý tok sekuritizací úvěrů a jiných převodů úvěrů, které byly provedeny ve vykazovaném období;
b)
v souladu s oddílem 3 části 5 přílohy I zůstatky ke konci období a finanční transakce s výjimkou zcizení a nabytí úvěrů během příslušného období, pokud jde o sekuritizované a odúčtované úvěry, ve vztahu k nimž vystupuje měnová finanční instituce jako správce. Národní centrální banky mohou tuto zpravodajskou povinnost rozšířit na všechny odúčtované úvěry, které jsou spravovány měnovými finančními institucemi a které byly sekuritizovány nebo jinak převedeny;
c)
v souladu s oddílem 4 části 5 přílohy I zůstatky ke konci čtvrtletí týkající se všech úvěrů, ve vztahu k nimž vystupuje měnová finanční instituce jako správce v rámci sekuritizace;
d)
v souladu s oddílem 5 části 5 přílohy I zůstatky ke konci období týkající se úvěrů zcizených prostřednictvím sekuritizace, které nebyly odúčtovány z rozvahy, používá-li se mezinárodní účetní standard 39 (IAS 39), mezinárodní standard finančního vykazování (IFRS 9) nebo obdobná vnitrostátní účetní pravidla.
Článek 7
Lhůty
1. Národní centrální banky rozhodnou, kdy a s jakou periodicitou potřebují obdržet údaje od zpravodajských jednotek, aby mohly dodržet níže uvedené lhůty, přičemž tam, kde je to potřebné, přihlédnou k požadavkům ohledně lhůt v rámci systému minimálních rezerv ECB, a informují o tom zpravodajské jednotky.
2. Národní centrální banky předávají ECB měsíční statistiky do konce pracovní doby patnáctého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se vztahují.
3. Národní centrální banky předávají ECB čtvrtletní statistiky do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se vztahují.
Článek 8
Účetní pravidla pro účely statistického vykazování
1. Nestanoví-li toto nařízení jinak, jsou účetními pravidly, jež měnové finanční instituce používají pro účely vykazování podle tohoto nařízení, pravidla stanovená ve vnitrostátních předpisech provádějících směrnici Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (13), jakož i v ostatních platných mezinárodních standardech.
2. Vklady a úvěry se vykazují v zůstatkové hodnotě částky jistiny ke konci měsíce. Tato částka nezahrnuje odpisy a snížení hodnoty podle příslušných účetních postupů. Vklady a úvěry se nezapočítávají vůči jiným aktivům nebo pasivům.
3. Aniž jsou dotčeny účetní postupy a možnosti vzájemného započtení běžné v členských státech eurozóny, jsou veškerá finanční aktiva a pasiva pro statistické účely vykazována v hrubém vyjádření.
4. Za předpokladu, že tyto postupy pro vykazování používají všechny rezidentské zpravodajské jednotky, mohou národní centrální banky dovolit, aby se úvěry, k nimž se vytvářejí opravné položky, vykazovaly po započtení opravných položek (netto způsobem), a aby se úvěry nabyté za úplatu vykazovaly v ceně sjednané v okamžiku jejich nabytí.
Článek 9
Výjimky
1. Výjimku lze udělit malým měnovým finančním institucím, a to v následujících případech:
a)
národní centrální banky mohou udělit výjimku malým měnovým finančním institucím za předpokladu, že spojený příspěvek těchto institucí do národní rozvahy měnových finančních institucí podle stavů nepřesahuje 5 %;
b)
pokud jde o úvěrové instituce, výjimka uvedená v písmenu a) má za následek snížení statistické zpravodajské povinnosti úvěrových institucí, na něž se tato výjimka vztahuje, aniž by byly dotčeny požadavky týkající se výpočtu minimálních rezerv stanovené v příloze III;
c)
pokud jde o malé měnové finanční instituce, uplatňuje-li se výjimka uvedená v písmenu a), národní centrální banky nadále shromažďují alespoň údaje týkající se celkové bilanční sumy, a to přinejmenším s roční periodicitou, aby bylo možné sledovat spojený příspěvek institucí ve zbytkové části do národní rozvahy měnových finančních institucí;
d)
aniž je dotčeno ustanovení písmene a), mohou národní centrální banky udělit výjimku úvěrovým institucím, které nepožívají výhod režimu stanoveného v písmenech a) a b), přičemž taková výjimka má za následek omezení jejich zpravodajské povinnosti na požadavky uvedené v části 6 přílohy I, a to za předpokladu, že spojený příspěvek těchto úvěrových institucí do národní rozvahy měnových finančních institucí podle stavů nepřesahuje 10 % národní rozvahy měnových finančních institucí ani 1 % rozvahy měnových finančních institucí eurozóny;
e)
národní centrální banky včas kontrolují plnění podmínek uvedených v písmenech a) a d), aby mohly udělit nebo případně zrušit výjimku s účinností od počátku každého roku;
f)
malé měnové finanční instituce se mohou rozhodnout, že výjimky nevyužijí a že budou plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost.
2. Národní centrální banky mohou udělit výjimku fondům peněžního trhu, a to v následujících případech:
a)
Národní centrální banky mohou fondům peněžního trhu udělit výjimku ze statistické zpravodajské povinnosti uvedené v čl. 5 odst. 1 za předpokladu, že fondy peněžního trhu namísto toho vykazují rozvahové údaje podle článku 5 nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38), a pokud jsou splněny tyto podmínky:
i)
fondy peněžního trhu vykazují tyto údaje s měsíční periodicitou podle kombinované metody uvedené v příloze I nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) a v souladu se lhůtami stanovenými v článku 9 uvedeného nařízení, a
ii)
fondy peněžního trhu vykazují údaje o stavech akcií/podílových listů fondu peněžního trhu ke konci měsíce v souladu se lhůtami stanovenými v čl. 7 odst. 2;
b)
Národní centrální banky mohou fondům peněžního trhu rovněž udělit výjimku ze statistické zpravodajské povinnosti, pokud jde o poskytování údajů o:
i)
celkových pozicích 1) vkladů centrálních bank a institucí přijímajících vklady a úvěrů jim poskytnutých; 2) vkladů všech sektorů protistran kromě sektoru nefinančních podniků a úvěrů jim poskytnutých v členění podle původní splatnosti a 3) přeshraničních vkladů a úvěrů v rámci eurozóny v členění podle zemí a sektorů,
ii)
celkových naběhlých úrocích u úvěrů a vkladů,
iii)
pozicích aktiv a pasiv odděleně vůči sektoru pojišťovacích společností a sektoru penzijních fondů,
iv)
pozicích, úvěrech a vkladech uvnitř skupiny;
c)
Národní centrální banky mohou udělit výjimku ze statistické zpravodajské povinnosti, pokud se týká rezidentské příslušnosti držitelů akcií / podílových listů fondů peněžního trhu, za následujících podmínek:
i)
pokud jsou akcie / podílové listy fondů peněžního trhu vydány poprvé nebo pokud vývoj trhu vyžaduje změnu možnosti vykazování nebo kombinace těchto možností ve smyslu oddílu 5.7 písm. b) části 2 přílohy I, mohou národní centrální banky udělit výjimku na jeden rok, pokud jde o statistickou zpravodajskou povinnost uvedenou v oddílu 5.7 části 2 přílohy I, nebo
ii)
požadované statistické informace o rezidentské příslušnosti držitelů akcií / podílových listů fondů peněžního trhu jsou shromažďovány z jiných dostupných zdrojů podle oddílu 5.7 části 2 přílohy I. Národní centrální banky včas kontrolují plnění této podmínky, aby mohly udělit nebo případně zrušit tuto výjimku po dohodě s ECB s účinností od počátku každého roku.
3. Měnovým finančním institucím lze udělit výjimku ohledně úprav z přecenění v následujících případech:
a)
aniž je dotčen odstavec 1, mohou národní centrální banky udělit fondům peněžního trhu výjimku ohledně vykazování úprav z přecenění tak, že je povinnosti vykazovat úpravy z přecenění zcela zbaví;
b)
národní centrální banky mohou udělit výjimku, pokud jde o četnost a včasnost vykazování změn ocenění cenných papírů, a požadovat tyto údaje čtvrtletně a ve stejném termínu jako údaje o stavech vykazovaných čtvrtletně, pokud jsou splněny následující podmínky:
i)
zpravodajské jednotky, které používají různé metody oceňování, poskytnou národním centrálním bankám příslušné informace o provádění oceňování, včetně kvantitativních údajů o procentním složení držby těchto nástrojů, a
ii)
dojde-li k podstatné změně ocenění, jsou národní centrální banky oprávněny požadovat, aby jim zpravodajské jednotky poskytly dodatečné údaje za měsíc, ve kterém k takové změně došlo;
c)
národní centrální banky mohou úvěrovým institucím, které vykazují měsíční stavy cenných papírů podle jednotlivých cenných papírů, udělit výjimku ohledně vykazování změn ocenění cenných papírů, včetně jejich úplného vynětí z této zpravodajské povinnosti, pokud jsou splněny následující podmínky:
i)
vykazované informace zahrnují za každý cenný papír účetní hodnotu uvedenou v rozvaze a
ii)
v případě cenných papírů bez veřejných identifikačních kódů vykazované informace zahrnují údaje o kategorii nástrojů, splatnosti a emitentovi, jež dostačují alespoň k odvození členění, která jsou v části 5 přílohy I vymezena jako „minimální požadavky“.
4. Měnovým finančním institucím lze udělit výjimku ohledně statistického vykazování úvěrů, které jsou zcizeny prostřednictvím sekuritizace.
Měnovým finančním institucím, které používají mezinárodní účetní standard 39 (IAS 39), mezinárodní standard finančního vykazování 9 (IFRS 9) nebo obdobná vnitrostátní účetní pravidla, může jejich národní centrální banka povolit, aby ze stavů požadovaných podle částí 2 a 3 přílohy I vyloučily veškeré úvěry, které byly zcizeny prostřednictvím sekuritizace v souladu s vnitrostátními postupy za předpokladu, že takové postupy uplatňují všechny rezidentské měnové finanční instituce.
5. Národní centrální banky mohou měnovým finančním institucím udělit výjimku ohledně vykazování některých čtvrtletních stavů ve vztahu k členským státům mimo eurozónu.
Pokud údaje shromážděné na vyšší úrovni agregace ukazují, že pozice vůči protistranám, které jsou rezidenty v kterémkoli členském státě mimo eurozónu, nebo pozice vůči měně členského státu mimo eurozónu nejsou významné, může národní centrální banka rozhodnout, že nebude vykazování ve vztahu k takovému členskému státu vyžadovat. Národní centrální banka oznámí každé takové rozhodnutí svým zpravodajským jednotkám.
Článek 10
Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy
1. Zpravodajské jednotky plní statistickou zpravodajskou povinnost, která se na ně vztahuje, v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze IV.
2. Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se má řídit skutečný soubor zpravodajských jednotek v souladu s vnitrostátními požadavky. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu dodržování minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 11
Fúze, rozdělení a reorganizace
V případě fúze, rozdělení nebo jakékoli jiné reorganizace, která by mohla ovlivnit splnění statistické zpravodajské povinnosti, informuje dotčená zpravodajská jednotka příslušnou národní centrální banku, jakmile je záměr takovou operaci provést veřejně znám, a v přiměřené lhůtě před jejím uskutečněním, o postupech, které plánuje použít ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením.
Článek 12
Použití vykázaných statistických informací pro účely minimálních rezerv
1. Statistické informace vykázané úvěrovými institucemi podle tohoto nařízení používá každá úvěrová instituce k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv podle nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9). Každá úvěrová instituce použije tyto informace zejména k ověření toho, zda plní svou povinnost minimálních rezerv během udržovacího období.
2. Údaje pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv institucí ve zbytkové části pro tři udržovací období vycházejí z údajů ke konci čtvrtletí, které shromažďují národní centrální banky ve lhůtě 28 pracovních dnů následujících po skončení čtvrtletí, ke kterému se vztahují.
3. Zvláštní pravidla týkající se uplatňování systému minimálních rezerv ECB, která jsou stanovena v příloze III, mají v případě rozporu přednost před ustanoveními nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9).
4. S cílem usnadnit řízení likvidity ECB a úvěrových institucí se požadavky na minimální rezervy potvrzují nejpozději v první den udržovacího období; výjimečně však může úvěrovým institucím nastat potřeba vykázat opravy základu pro stanovení minimálních rezerv nebo výše minimálních rezerv, které již byly potvrzeny. Postupy pro potvrzení nebo uznání výše minimálních rezerv není nijak dotčena povinnost zpravodajských jednotek vždy vykazovat správné statistické údaje a co možná nejdříve opravit nesprávné statistické údaje, které již vykázaly.
Článek 13
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo nuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je tím dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Národní centrální banky vykonávají toto právo zejména tehdy, jestliže některá instituce, která je součástí skutečného souboru zpravodajských jednotek, neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy stanovené v příloze IV.
Článek 14
První vykazování
1. Podle tohoto nařízení se poprvé vykazují údaje za prosinec 2014.
2. Pokud se týče polí v tabulce 3 v části 3 přílohy I, jež odpovídají členským státům eurozóny, vykazují se podle tohoto nařízení poprvé první čtvrtletní údaje po datu, kdy tyto státy přijaly euro.
3. Pokud se týče polí v tabulkách 3 a 4 v části 3 přílohy I, jež odpovídají členským státům mimo eurozónu, vykazují se podle tohoto nařízení poprvé první čtvrtletní údaje po datu jejich přistoupení k Unii. Pokud příslušná národní centrální banka rozhodne, že nevýznamné údaje není třeba poprvé vykazovat s prvními čtvrtletními údaji po datu přistoupení příslušného členského státu nebo členských států k Unii, začnou se tyto údaje vykazovat po uplynutí dvanácti měsíců ode dne, kdy národní centrální banka informuje zpravodajské jednotky o povinnosti tyto údaje vykazovat.
Článek 15
Zrušení
1. Nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2015.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VI.
Článek 16
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 24. září 2013.
REGOLAMENT (UE) Nru 1071/2013 TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW
tal-24 ta’ Settembru 2013
dwar il-karta tal-bilanċ ikkonsolidata tas-settur tal-istituzzjonijiet finanzjarji monetarji (riformulazzjoni)
(BĊE/2013/33)
IL-KUNSILL GOVERNATTIV TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW,
Wara li kkunsidra l-Istatut tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew, u b’mod partikolari l-Artikolu 5 tiegħu,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98 tat-23 ta’ Novembru 1998 dwar il-ġbir ta’ tagħrif statistiku mill-Bank Ċentrali Ewropew (1), u b’mod partikolari l-Artikoli 5(1), 6(4) u 8 tiegħu,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2531/98 tat-23 ta’ Novembru 1998 li għandu x’jaqsam mal-applikazzjoni ta’ riżervi minimi tal-Bank Ċentrali Ewropew (2), u b’mod partikolari l-Artikolu 6(4) tiegħu
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 25/2009 tal-Bank Ċentrali Ewropew tad-19 ta’ Diċembru 2008 dwar il-karta tal-bilanċ tas-settur tal-istituzzjonijiet finanzjarji monetarji (ECB/2008/32) (3) ġie emendat b’mod sostanzjali. Peress illi jridu jsiru aktar emendi, b’mod partikolari fid-dawl tar-Regolament (UE) Nru 549/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ Mejju 2013 dwar is-sistema Ewropewa tal-kontijiet nazzjonali u reġjonali fl-Unjoni Ewropea (4), huwa għandu jkun riformulat fl-interessi taċ-ċarezza.
(2)
Is-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali (SEBĊ) teħtieġ għat-twettiq tal-kompiti tagħha l-produzzjoni ta’ karta tal-bilanċ ikkonsolidata tas-settur tal-istituzzjonijiet finanzjarji monetarji (IFM). L-iskop prinċipali ta’ din l-informazzjoni huwa li l-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) jingħata stampa statistika komprensiva tal-iżviluppi monetarji fl-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro (minn hawn ‘il quddiem “Stati Membri taż-żona tal-euro”) li għandhom jitqiesu bħala territorju ekonomiku wieħed. Din l-istatistika tkopri l-assi u l-passiv finanzjarju aggregat, bħala stokks u tranżazzjonijiet, fuq il-bażi ta’ settur tal-IFM u popolazzjoni li tirrapporta kompleti u omoġenji, u jiġu prodotti fuq bażi regolari. Dejta statistika f’dettall suffiċjenti hija wkoll meħtieġa biex tiggarantixxi l-utilità analitika kontinwa tal-aggregati monetarji taż-żona tal-euro u tal-kontrapartijiet.
(3)
Il-BĊE huwa mitlub, b’konformità mat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u skont il-kundizzjonijiet stipulati fl-Istatut tas-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew (minn hawn ‘il quddiem “Statut tas-SEBĊ”), li jagħmel regolamenti sa fejn hu neċessarju biex jimplimenta l-kompiti tas-SEBĊ kif definiti fl-Istatut tas-SEBĊ u f’xi każijiet kif stipulat fid-dispożizzjonijiet adottati mill-Kunsill bis-saħħa tal-Artikolu 129(4) tat-Trattat.
(4)
L-Artikolu 5.1 tal-Istatut tas-SEBĊ jitlob li l-BĊE, megħjun mill-banek ċentrali nazzjonali (BĊNi), jiġbor it-tagħrif statistiku meħtieġ jew mingħand l-awtoritajiet nazzjonali kompetenti jew direttament mingħand l-operaturi ekonomiċi sabiex huwa jkun jista’ jidħol għall-kompiti tas-SEBĊ. L-Artikolu 5.2 tal-Istatut tas-SEBĊ jistipula li l-BĊNi jwettqu, sa fejn huwa possibbli, il-kompiti deskritti fl-Artikolu 5.1.
(5)
L-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 jeħtieġ li l-BĊE jispeċifika l-popolazzjoni attwalment soġġetta għar-rapportar fil-limiti tal-popolazzjoni li tirrapporta ta’ referenza u jintitolah sabiex jeżenta totalment jew parzjalment klassijiet speċifiċi ta’ operaturi li jirrapportaw mill-obbligi ta’ rapportar statistiku tiegħu. L-Artikolu 6(4) jistipola illi l-BĊE jista’ jadotta regolamenti li jispeċifikaw il-kundizzjonijiet li taħthom jista’ jiġi eżerċitat id-dritt għall-verifika jew it-twettiq tal-ġbir obbligatorju ta’ tagħrif statistiku.
(6)
L-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98 jeżiġi li l-Istati Membri jorganizzaw ruħhom fil-qasam tal-istatistika u jikkooperaw bis-sħiħ mas-SEBĊ biex jiżguraw li jiġu sodisfatti l-obbligi li jirriżultaw mill-Artikolu 5 tal-Istatut tas-SEBĊ.
(7)
Jista’ jkun xieraq għal BĊNi li jiġbru mingħand il-popolazzjoni attwalment soġġetta għar-rapportar it-tagħrif statistiku neċessarju biex jiġu sodisfatti l-obbligi statistiċi tal-BĊE bħala parti minn qafas ta’ rappurtar statistiku usa’ li l-BĊNi jistabbilixxu taħt ir-responsabbiltà tagħhom stess skont il-liġi nazzjonali jew tal-Unjoni jew il-prattika stabbilita u li sservi ukoll għanijiet statistiċi oħrajn, sakemm ma jiġix mhedded it-twettiq tal-obbligi statistiċi tal-BĊE. Dan jista’ wkoll inaqqas il-piż tar-rappurtar. Sabiex titrawwem it-trasparenza, huwa xieraq, f’dawn il-każijiet, li l-operaturi li jirrapportaw jiġu informati li d-dejta tinġabar għat-twettiq ta’ skopijiet statistiċi oħrajn. F’każijiet speċifiċi, il-BĊE jista’ jistrieħ fuq tagħrif statistiku miġbur għal dawn l-iskopijiet l-oħra sabiex jitwettqu l-obbligi tiegħu.
(8)
L-obbligi statistiċi huma l-aktar dettaljati fejn il-kontrapartijiet huma parti mis-settur taż-żamma tal-flus. Dejta dettaljata hija mitluba dwar: (a) passiv tad-depożiti skont is-subsettur u l-maturità kklassifikati aktar skont il-munita sabiex tkun permessa analiżi aktar mill-qrib tal-iżviluppi fil-komponenti ta’ munita barranija inklużi fl-aggregat monetarju M3 u biex jiffaċilitaw l-investigazzjonijiet li jirrigwardaw il-grad ta’ sostitwibbiltà bejn il-munita barranija u l-komponenti denominati f’euro tal-M3; (b) self skont is-subsettur, il-maturità, l-iskop, l-iffissar mill-ġdid tar-rata tal-imgħax u l-munita, billi din l-informazzjoni hija meqjusa essenzjali għal skopijiet ta’ analiżi monetarja; (c) pożizzjonijiet fir-rigward ta’ IFM oħra safejn ikun meħtieġ li jitħalla jsir netting ta’ bilanċi bejn IFM jew biex tiġi kkalkolata l-bażi ta’ riżerva; (d) pożizzjonijiet fir-rigward ta’ residenti li mhumiex miż-żona tal-euro (bqija tad-dinja) għal ‘depożiti b’maturità miftiehma ta’ aktar minn sentejn’, ‘depożiti mifdija b’notifika ta’ aktar minn sentejn’ u ‘riakkwisti’ sabiex tiġi kkalkolata l-bażi ta’ riżerva soġġetti għall-proporzjon ta’ riżerva pożittiva; (e) pożizzjonijiet fir-rigward tal-bqija tad-dinja għat-total tal-passiv tad-depożiti ta’ responsabbiltajiet sabiex jiġu kkompilati l-kontrapartijiet esterni; (f) passiv ta’ depożiti u self fir-rigward tal-bqija tad-dinja b’maturità oriġinali ta’ inqas minn jew iktar minn sena għal skopijiet ta’ bilanċ ta’ pagamenti u kontijiet finanzjarji.
(9)
Għall-iskop ta’ ġbir ta’ tagħrif statistiku dwar il-portafolji ta’ titoli ta’ IFM, bis-saħħa tar-Regolament (UE) Nru 1011/2012 tal-Bank Ċentrali Ewropew tas-17 ta’ Ottubru 2012 dwar statistika fuq investimenti f’titoli (BĊE/2012/24) (5), il-BĊNi jirrapportaw kull trimestru fuq bażi ta’ titolu b’titolu. Il-BĊNi jistgħu jikkombinaw l-obbligi tar-rapportar f’dan ir-Regolament u fir-Regolament (UE) Nru 1011/2012 (BĊE/2012/24) fejn dan jista’ jimminimizza l-piż tar-rapportar fuq l-istituzzjonijet ta’ kreditu. Il-BĊNi jistgħu jħallu l-fondi tas-swieq tal-flus (MMFs), jirrapportaw skont ir-Regolament (UE) Nru 1073/2013 tal-Bank Ċentrali Ewropew tat-8 ta’ Ottubru 2013 dwar statistika dwar l-assi u l-passiv ta’ fondi ta’ investiment (BĊE/2013/38) (6) sabiex jitħaffef l-piż fuq il-maniġers tal-fondi.
(10)
Tranżazzjonijiet finanzjarji huma kkomputati mill-BĊE bħala d-differenza bejn il-pożizzjonijiet tal-istokks fid-dati tar-rappurtar tal-aħħar tax-xahar, li minnha jitneħħa l-effett tal-bidliet li jirriżultaw minħabba influwenzi li ma jkunux tranżazzjonijiet. L-obbligu indirizzat lill-operaturi li jirrapportaw ma tkoprix it-tibdil fir-rati tal-kambju, li huwa kkalkolat mill-BĊE, jew minn BĊNi wara li jikkonsultaw il-BĊE, minn dejta tal-istokk munita b’munita mogħtija mill-operaturi li jirrapportaw, jew l-aġġustamenti ta’ klassifikazzjoni mill-ġdid, li jinġabru mill-BĊNi stess permezz ta’ sorsi varji ta’ informazzjoni li huma diġà disponibbli.
(11)
L-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 2531/98 jagħti s-setgħa lill-BĊE li jadotta regolamenti jew deċiżjonijiet sabiex jeżenta istituzzjonijiet mill-ħtiġijiet ta’ riżerva minima, biex jispeċifika l-modalitajiet biex jeskludu jew inaqqsu l-passiv dovut lil xi istituzzjoni oħra mill-bażi ta’ riżerva, u biex jistabbilixxi proporzjonijiet ta’ riżerva differenti għal kategoriji speċifiċi ta’ passiv. Skont l-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 2531/98, il-BĊE għandu d-dritt li jiġbor it-tagħrif meħtieġ għall-applikazzjoni ta’ ħtiġijiet ta’ riżerva minima mingħand l-istituzzjonijiet, u biex jivverifika l-eżattezza u l-kwalità tat-tagħrif li jipprovdu l-istituzzjonijiet sabiex tintwera konformità mal-ħtiġijiet ta’ riżerva minima. Sabiex jitnaqqas il-piż totali tar-rappurtar totali, huwa mixtieq li jintuża t-tagħrif statistiku li għandu x’jaqsam mal-karta tal-bilanċ ta’ kull xahar għall-kalkolu regolari tal-bażi ta’ riżerva tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu soġġetti għas-sistema ta’ riżerva minima tal-BĊE, b’konformità mar-Regolament (KE) Nru 1745/2003 tal-Bank Ċentrali Ewropew tat-12 ta’ Settembru 2003 dwar l-applikazzjoni ta’ riżervi minimi (BĊE/2003/9) (7).
(12)
Hemm bżonn li jiġu ddeterminati proċeduri speċifiċi biex jiġu applikati fil-każ ta’ fużjonijiet li jinvolvu istituzzjonijiet ta’ kreditu sabiex jiġu kkjarifikati l-obbligi ta’ dawn l-istituzzjonijiet fir-rigward tal-ħtiġijiet ta’ riżerva.
(13)
Il-BĊE jitlob tagħrif dwar l-attivitajiet ta’ titolizzazzjoni ta’ IFM sabiex jinterpreta żviluppi fil-kreditu u fis-self fiż-żona tal-euro. Dan it-tagħrif jikkumplimenta wkoll it-tagħrif rapportat taħt ir-Regolament (UE) Nru 1075/2013 tal-Bank Ċentrali Ewropew tat-18 ta’ Ottubru 2013 dwar statistika fuq l-attiv u l-passiv ta’ korporazzjonijiet finanzjarji vettura involuti fi tranżazzjonijiet ta’ titolizzazzjoni (BĊE/2013/40) (8).
(14)
Filwaqt illi huwa rikonoxxut illi regolamenti adottati mill-BĊE bis-saħħa tal-Artikolu 34.1 tal-Istatut tas-SEBĊ ma jagħtu l-ebda dritt jew ma jimponu l-ebda obbligu fuq l-Istati Membri li l-munita tagħhom mhijiex l-euro (minn hawn ‘il quddiem “Stati Membri li mhumiex fiż-żona tal-euro”), l-Artikolu 5 tal-Istatut tas-SEBĊ japplika kemm lill-Istati Membri taż-żona tal-euro kif ukoll lil dawk li mhumiex fiż-żona tal-euro. Il-premessa 17 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 tirreferi għall-fatt illi l-Artikolu 5 tal-Istatut tas-SEBĊ, flimkien mal-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, timplika obbligu sabiex fil-livell nazzjonali jitfasslu u jiġu implimentati l-miżuri kollha illi l-Istati Membri li mhumiex fiż-żona tal-euro jqisu xierqa sabiex isir il-ġbir tat-tagħrif statistiku meħtieġ biex jitwettqu l-obbligi tar-rapportar statistiku u t-tħejjijiet f’waqthom fil-qasam tal-istatistika sabiex huma jsiru Stati Membri taż-żona tal-euro.
(15)
L-istandards għall-protezzjoni u l-użu ta’ tagħrif statistiku kunfidenzjali kif stipulat fl-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 għandhom japplikaw.
(16)
L-Artikolu 7(1) tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 jipprovdi li l-BĊE għandu s-setgħa li jimponi sanzjonijiet fuq l-operaturi li jirrapportaw li jonqsu milli jikkonformaw mal-obbligi ta’ rapportar statistiku stabbiliti fir-regolamenti jew fid-deċiżjonijiet tal-BĊE,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Definizzjonijiet
Għall-iskop ta’ dan ir-Regolament:
(a)
“istituzzjoni finanzjarja monetarja” (IFM) tfisser impriża residenti li tappartjeni lil xi wieħed mis-setturi li ġejjin:
1.
banek ċentrali; u
2.
IFM oħrajn, li jinkludu
(a)
korporazzjonijiet li jaċċettaw id-depożiti:
(i)
istituzzjonijiet ta’ kreditu kif definiti fl-Artikolu 4(1)(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-26 ta’ Ġunju 2013 dwar ir-rekwiżiti prudenzjali għall-istituzzjonijiet ta’ kreditu u d-ditti tal-investiment (9) u
(ii)
korporazzjonijiet li jaċċettaw id-depożiti minbarra istituzzjonijiet ta’ kreditu li huma:
-
istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn li huma prinċipalment impenjati fl-intermedjazzjoni finanzjarja u li n-negozju tagħhom huwa li jaċċettaw id-depożiti u/jew sostituti mill-qrib għad-depożiti mingħand unitajiet istituzzjonali, mhux biss mingħand IFM (il-grad ta’ sostitwibbiltà bejn l-istrumenti maħruġin minn IFM oħrajn u d-depożiti mqiegħda f’istituzzjonijiet ta’ kreditu għandu jiddetermina l-klassifikazzjoni tagħhom bħala IFM); u li f’isimhom, tal-anqas f’termini ekonomiċi, jagħtu self u/jew jagħmlu investimenti f’titoli; jew
-
dawk l-istituzzjonijiet ta’ flus elettroniċi li huma prinċipalment involuti f’intermedjazzjoni finanzjarja fil-forma ta’ ħruġ ta’ flus elettroniċi; jew
(b)
fondi tas-swieq tal-flus (MMFs) bis-saħħa tal-Artikolu 2;
(b)
“operatur li jirrapporta” u “residenti” għandhom l-istess tifsira kif iddefiniti fl-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98;
(c)
“BĊN relevanti” tfisser il-BĊN tal-Istat Membru taż-żona tal-euro li fih IFM hija residenti;
(d)
“korporazzjoni finanzjarja vettura (FVC)” għandha l-istess tifsira kif iddefinita fl-Artikolu 1 tar-Regolament (UE) Nru 1075/2013 (BĊE/2013/40);
(e)
“titolizzazzjoni” tfisser transazzjoni li hija jew: (a) titolizzazzjoni tradizzjonali kif iddefinita fl-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013; u/jew (b) titolizzazzjoni kif iddefinita fl-Artikolu 1 tar-Regolament (UE) Nru 1075/2013 (BĊE/2013/40), li tinvolvi ċ-ċessjoni ta’self li qiegħed titolizzat lil FVC;
(f)
“istituzzjoni ta’ flus elettroniċi” u “flus elettroniċi” għandhom l-istess tifsira kif iddefiniti fl-Artikolu 2(1) u (2) tad-Direttiva 2009/110/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10);
(g)
“tnaqqis fil-valur” tfisser it-tnaqqis dirett tal-ammont riportat tas-self fuq il-karta tal-bilanċ minħabba l-indeboliment tiegħu;
(h)
“kanċellazzjoni” tfisser tnaqqis fil-valur tal-ammont sħiħ riportat fis-self li jwassal għat-tneħħija tiegħu mill-karta tal-bilanċ;
(i)
“servizzjant” tfisser IFM li tiġġestixxi self sottostanti għal titolizzazzjoni jew self li ġie ttrasferit b’xi mod ieħor f’termini tal-ġbir ta’ kapitali u ta’ imgħax mingħand id-debituri;
(j)
“ċessjoni ta’ self” tfisser it-trasferiment ekonomiku ta’ self jew pul ta’ self mill-operatur li jirrapporta lil ċessjonarju, miksub jew permezz ta’ trasferiment ta’ sjieda jew b’sub-parteċipazzjoni;
(k)
“akkwist ta’ self” tfisser it-trasferiment ekonomiku ta’ self jew ġabra ta’ self mit-trasferitur lill-operatur li jirrapporta, miksub jew permezz ta’ trasferiment ta’ sjieda jew b’sub-parteċipazzjoni;
(l)
“pożizzjonijiet intra-grupp” tfisser pożizzjonijiet bejn korporazzjonijiet li jaċċettaw id-depożiti fiż-żona tal-euro li jappartjenu għall-istess grupp, li jikkonsisti minn korporazzjoni prinċipali u l-membri tal-grupp residenti fiż-żona tal-euro li huma kkontrollati minnha direttament jew indirettament;
(m)
“istituzzjoni tad-‘denb’ ” tfisser IFM żgħira li tkun ingħatat deroga bis-saħħa tal-Artikolu 9(1);
(n)
“irtirar tar-rikonoxximent” tfisser it-tneħħija ta’ self jew ta’ parti minnu mill-istokks irrappurtati b’konformità ma’ Partijiet 2 u 3 tal-Anness I, inkluż it-tneħħija tiegħu minħabba l-applikazzjoni ta’ deroga msemmija fl-Artikolu 9(4).
Artikolu 2
Identifikazzjoni ta’ MMFs
Impriżi ta’ investiment kollettiv li jikkonformaw ma’ dawn kollha li ġejjin jiġu ttrattati bħala MMFs, fejn huma:
(a)
isegwu l-għan tal-investiment li jinżamm il-kapital ta’ fond u jingħata rendiment skont ir-rati ta’ imgħax ta’ strumenti tas-suq tal-flus;
(b)
jinvestu fi strumenti tas-suq tal-flus li jikkonformaw mal-kriterji għall-istrumenti tas-suq tal-flus stipulati fid-Direttiva 2009/65/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Lulju 2009 dwar il-koordinazzjoni ta’ liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi fir-rigward tal-impriżi ta’ investiment kollettiv f’titoli trasferibbli (UCITS) (11), jew depożiti ma’ istituzzjonijiet ta’ kreditu jew, bħala alternattiva, jiżguraw illi l-likwidità u l-valutazzjoni tal-portafoll li jinvestu fih jiġu evalwati fuq bażi ekwivalenti;
(c)
jiżguraw illi l-istrumenti tas-suq tal-flus li jinvestu fihom ikunu ta’ kwalità għolja, kif determinat mill-kumpanija għall-ġestjoni. Il-kwalità ta’ strument tas-suq tal-flus għandha tiġi kkunsidrata, inter alia, fuq il-bażi tal-fatturi li ġejjin:
(i)
il-kwalità tal-kreditu tal-istrument tas-suq tal-flus;
(ii)
it-tip ta’ klassi tal-attiv irrappreżentat mill-istrument tas-suq tal-flus;
(iii)
għal strumenti finanzjarji strutturati, ir-riskju operattiv u tal-kontroparti inerenti fit-tranżazzjoni finanzjarja strutturata;
(iv)
il-profil tal-likwidità;
(d)
jiżguraw illi l-portafoll tagħhom ikollu maturità b’medja ppeżata (WAM - weighted average maturity) ta’ mhux aktar minn sitt xhur u tul tal-medja ppeżata (WAL - weighted average life) ta’ mhux aktar minn 12-il xahar (b’konformità mal-Anness I, Parti 1, Taqsima 2);
(e)
jipprovdu valur nett tal-assi (NAV) ta’ kuljum u kalkolu tal-prezz tal-ishma/unitajiet tagħhom, u sottoskrizzjoni u fidi ta’ ishma/unitajiet ta’ kuljum;
(f)
jillimitaw l-investiment fit-titoli għal dawk b’maturità residwa sad-data tal-fidi legali ta’ anqas minn jew ekwivalenti għal sentejn, sakemm iż-żmien li jkun baqa’ sad-data li jmiss li fiha tiġi iffissata mill-ġdid ir-rata ta’ imgħax ikun anqas minn jew ekwivalenti għal 397 jum filwaqt li t-titoli b’rata varjabbli għandhom jiġu ffissati mill-ġdid għal rata jew indiċi tas-suq tal-flus;
(g)
jillimitaw l-investiment f’impriżi ta’ investiment kollettiv oħrajn għal dawk li jikkonformaw mad-definizzjoni ta’ MMFs;
(h)
ma jesponux ruħhom direttament jew indirettament għall-ekwità jew komoditajiet, inkluż permezz ta’ derivattivi u li jużaw biss id-derivattivi skont l-istrateġija għall-investiment fis-suq tal-flus tal-fond. Derivattivi li jesponu l-kambju barrani jistgħu jintużaw biss għal skopijiet ta’ hedging. Investiment f’titoli li mhumiex f’munita bażi huwa permess sakemm l-iskopertura tal-munita tkun iħħeġġjata kollha;
(i)
għandhom NAV kostanti jew varjabbli.
Artikolu 3
Popolazzjoni attwali li tirapporta
1. Il-popolazzjoni attwali li tirrapporta għandha tikkonsisti fl-IFM residenti fit-territorju tal-Istati Membri taż-żona tal-euro (konformi ma’ Parti 1 ta’ Anness II).
2. L-IFM fil-popolazzjoni attwali li tirrapporta għandhom ikunu soġġetti għal obbligi ta’ rapportar statistiku komprensiv sakemm ma tapplikax deroga mogħtija bis-saħħa tal-Artikolu 9.
3. Entitajiet li jaqgħu taħt id-definizzjoni ta’ IFM għandhom jaqgħu fl-ambitu ta’ dan ir-Regolament anki jekk ikunu esklużi mill-iskop tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
4. Għall-iskop tal-ġbir ta’ tagħrif statistiku dwar ir-residenza tad-detenturi ta’ ishma/unitajiet ta’ MMF kif speċifikat fit-Taqsima 5.7 ta’ Parti 2 ta’ Anness I, il-popolazzjoni attwali li tirrapporta għandha tikkonsisti ukoll minn intermedjarji finanzjarji oħra minbarra korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni u fondi tal-pensjoni (“IFO”), mingħajr ħsara għal derogi skont l-Artikolu 9(2)(c). Għall-iskop ta’ dan ir-Regolament, il-BĊNi jistgħu jistabilixxu u jżommu lista ta’ IFO li jirrapportaw skont il-prinċipji stipulati fit-Taqsima 5.7 ta’ Parti 2 tal-Anness I.
Artikolu 4
Lista ta’ IFM għal skopijiet statistiċi
1. Il-Bord Eżekuttiv jistabbilixxi u jżomm lista tal-IFM għal skopijiet statistiċi, filwaqt li jqis obbligi fir-rigward tal-frekwenza u l-puntwalità li jirriżultaw mill-użu tiegħu fil-kuntest tas-sistema ta’ riżerva minima tal-BĊE. Il-lista tal-IFM għal skopijiet statistiċi għandha tinkludi nota dwar jekk humiex suġġetti għas-sistema ta’ riżerva minima tal-BĊE. Il-lista tal-IFM għandha tkun aġġornata, preċiża u omoġenja kemm jista’ jkun u stabbli biżżejjed għal skopijiet statistiċi.
2. Il-lista ta’ IFM għal skopijiet statistiċi u l-aġġornamenti tagħha għandhom isiru aċċessibbli mill-BĊNi u l-BĊE għall-operaturi li jirrapportaw b’mod xieraq, inkluż permezz ta’ mezzi elettroniċi, permezz tal-Internet jew, fuq talba tal-operaturi li jirrapportaw, fuq il-karta.
3. Il-lista ta’ IFM għal skopijiet statistiċi għandha tkun biss għal skopijiet ta’ tagħrif. Madankollu, jekk l-aħħar verżjoni aċċessibbli tal-lista ma tkunx korretta, il-BĊE ma għandux jimponi sanzjonijiet fuq xi entità li ma twettaqx sew l-obbligi tagħha tar-rapportar statistiku sakemm din tkun fdat in bona fede fuq il-lista mhux korretta.
Artikolu 5
Obbligi ta’ rapportar statistiku
1. Il-popolazzjoni attwalment soġġetta għar-rapportar għandha tirrapporta lill-BĊN tal-Istat Membru li fih hija residenti l-IFM: (a) stokks ta’ kull xahar li jirrigwardaw il-karta tal-bilanċ tal-aħħar tax-xahar; u (b) aġġustamenti fir-rivalutazzjoni aggregati ta’ kull xahar. Aġġustamenti fir-rivalutazzjoni aggregati għandhom jiġu rrapportati fir-rigward ta’ kanċellazzjoni ta’ self u tnaqqis fil-valur ta’ self li jikkorrispondi għas-self u li jkopri r-rivalutazzjoni tal-prezz ta’ titoli. Aktar dettalji dwar ċerti punti tat-tagħrif fil-karta tal-bilanċ għandhom jiġu rrapportati kull trimestru jew kull sena. Il-BĊNi jistgħu jiġbru d-dejta trimestrali fuq bażi ta’ kull xahar jekk dan jiffaċilita l-proċess tal-produzzjoni tad-dejta. It-tagħrif statistiku meħtieġ huwa speċifikat fl-Anness I.
2. Il-BĊNi jistgħu jiġbru t-tagħrif statistiku meħtieġ dwar titoli maħruġa u miżmuma mill-IFM fuq bażi ta’ titolu b’titolu, sakemm id-dejta msemmija fil-paragrafu 1 tkun tista’ tiġi derivata b’konformità mal-istandards statistiċi minimi speċifikati fl-Anness IV.
3. L-IFM għandhom jirrapportaw, skont l-obbligi minimi stipulati fit-Tabella 1 A tal-Parti 4 tal-Anness I, l-aġġustamenti ta’ rivalutazzjoni ta’ kull xahar fir-rigward tas-sett sħiħ tad-dejta mitlub mill-BĊE. Il-BĊNi jistgħu jiġbru dejta addizzjonali li mhijiex koperta mill-obbligi minimi. Din id-dejta addizzjonali tista’ tirreferi għat-tqassim imniżżel fit-Tabella 1 A li ma jkunx tal-“obbligi minimi”.
4. Il-BĊE jista’ jitlob ukoll tagħrif li jispjega l-aġġustamenti fir-“riklassifikazzjonijiet u aġġustamenti oħrajn” miġbura mill-BĊNi.
5. Il-BĊE jista’ jimponi sanzjonijiet fuq l-operaturi li jirrapportaw li jonqsu milli jikkonformaw mal-obbligi ta’ rapportar statistiku stabbiliti f’dan ir-Regolament skont id-Deċiżjoni BĊE/2010/10 tad-19 ta’ Awwissu 2010 dwar nuqqas ta’ konformità mar-rekwiżiti għar-rapportar tal-istatistika (12).
Artikolu 6
Obbligi ta’ rapportar statistiku addizzjonali għal titolizzazzjonijiet ta’ self u trasferimenti oħra ta’ self
L-IFM għandhom jirrapportaw dan li ġej:
(a)
il-fluss nett ta’ titolizzazzjonijiet ta’ self u trasferimenti oħra ta’ self imwettaq matul il-perijodu ta’ rapportar, b’konformità ma’ Taqsima 2 ta’ Parti 5 ta’ Anness I;
(b)
l-ammont pendenti fl-aħħar tal-perijodu u tranżazzjonijiet finanzjarji bl-esklużjoni ta’ tneħħija ta’ self u akkwisti matul il-perijodu relevanti fir-rigward ta’ self titolizzat u li jkun ġie rtirat ir-rikonoxximent li għalihom l-IFM tagħmilha ta’ servizzjatur b’konformità ma’ Taqsima 3 ta’ Parti 5 ta’ Anness I. Il-BĊNi jistgħu jestendu dawn l-obbligi ta’ rapportar lil self li jkun ġie rtirat ir-rikonoxximent tiegħu li jkun jingħata s-servizz minn IFM li jkun ġie titolizzat jew ittrasferit b’mod ieħor;
(c)
l-ammont pendenti fl-aħħar tat-trimestru fir-rigward tas-self kollu li għalih l-IFM jagħti s-servizz f’titolizzazzjoni, b’konformità ma’ Taqsima 4 ta’ Parti 5 ta’ Anness I;
(d)
meta jkunu qed japplikaw l-Istandard Internazzjonali ta’ Kontabilità 39 (IAS 39), l-Istandard Internazzjonali tar-Rapportar Finanzjarju 9 (IFRS 9) jew regoli simili nazzjonal ta’ kontabilità, l-ammont tal-aħħar tal-perijodu li jkun pendenti fir-rigward ta’ self allokat permezz ta’ titolizzazzjoni li ma jkunx ġie irtirat ir-rikonoxximent tagħha mill-karta tal-bilanċ, b’konformità ma Taqsima 5 ta’ Parti 5 tal-Anness I.
Artikolu 7
Tempestività
1. Il-BĊNi għandhom jiddeċiedu meta u b’liema perjodiċità jeħtieġu li jirċievu d-dejta mingħand l-operaturi li jirrapportaw sabiex jilħqu l-iskadenzi stipulati aktar ‘l isfel, billi jqisu, fejn relevanti, l-obbligi tat-tempestività tas-sistema ta’ riżerva minima tal-BĊE, u għandhom jinfurmaw lill-operaturi li jirrapportaw f’dan is-sens.
2. Il-BĊNi għandhom jittrażmettu l-istatistika ta’ kull xahar lill-BĊE sal-għeluq tan-negozju fil-15-il jum ta’ xogħol wara l-aħħar tax-xahar li għalih tirreferi.
3. Il-BĊNi għandhom jittrasmettu l-istatistika ta’ kull trimestru lill-BĊE sal-għeluq tan-negozju fit-28 jum ta’ xogħol wara l-aħħar tat-trimestru li għalih tirreferi.
Artikolu 8
Regoli ta’ kontabilità għal skopijiet ta’ rapportar statistiku
1. Sakemm mhuwiex ipprovdut mod ieħor f’dan ir-Regolament, ir-regoli tal-kontabiltà segwiti minn IFM għall-iskopijiet tar-rapportar skont dan ir-Regolament huma dawk stabbiliti fit-traspożizzjoni nazzjonali tad-Direttiva tal-Kunsill 86/635/KEE tat-8 ta’ Diċembru 1986 dwar il-kontijiet annwali u l-kontijiet konsolidati ta’ banek u istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn (13), kif ukoll f’ kull standard internazzjonali ieħor applikabbli.
2. Il-passiv tad-depożiti u s-self għandhom jiġu rrapportati skont l-ammont tal-kapital pendenti fl-aħħar tax-xahar. Kanċellazzjonijiet u tnaqqis fil-valur kif iddeterminati mill-prattiċi ta’ kontabilità relevanti għandhom jiġu esklużi minn dan l-ammont. Il-passiv tad-depożiti u s-self m’għandhomx ikunu nnettjati kontra kull attiv u passiv ieħor.
3. Mingħajr preġudizzju għall-prattiċi tal-kontabilità u l-arranġamenti ta’ netting l-aktar użati fl-Istati Membri fiż-żona tal-euro, l-attiv u l-passiv finanzjarju kollha għandhom jiġu rrapportati fuq bażi gross għal skopijiet statistiċi.
4. Il-BĊNi jistgħu jħallu r-rapportar ta’ self kopert wara li jitnaqqsu l-koperturi u r-rapportar ta’ self mixtri skont il-prezz miftiehem fil-ħin tal-akkwist tagħhom, sakemm dawn il-prattiċi tar-rapportar ikunu applikati mill-operaturi kollha residenti li jirrapportaw.
Artikolu 9
Derogi
1. Derogi jistgħu jingħataw lil IFM żgħar, kif ġej:
(a)
BĊNi jistgħu jagħtu derogi lil IFM żgħar, sakemm l-kontribuzzjoni kkombinata tagħhom għall-karta tal-bilanċ nazzjonali tal-IFM f’termini ta’ stokks ma jaqbiżx il-5 %;
(b)
fir-rigward ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu, id-derogi msemmija fil-punt (a) għandhom ikollhom l-effett li jnaqqsu l-obbligi tar-rapportar statistiku ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu li għalihom japplikaw dawn id-derogi mingħajr ħsara għall-obbligi ta’ kalkolu ta’ riżervi minimi kif stipulat fl-Anness III;
(c)
fir-rigward ta’ IFM żgħar, fejn tapplika deroga msemmija f’punt (a), il-BĊNi għandhom ikomplu, bħala minimu, jiġbru d-dejta relatata mal-karta tal-bilanċ totali tal-anqas ta’ kull sena sabiex il-kontribuzzjoni kkombinata lill-karta tal-bilanċ nazzjonali tal-IFM tal-istituzzjonijiet tad-“denb” tista’ tiġi mmonitorjata;
(d)
mingħajr ħsara għall-punt (a), il-BĊNi jistgħu jagħtu derogi lil istituzzjonijiet ta’ kreditu li ma jibbenefikawx mir-reġim stipulat fil-punti (a) u (b) bl-effett li jitnaqqsu l-obbligi tar-rapportar tagħhom għal dawk stipulati fil-Parti 6 tal-Anness I, sakemm il-kontribuzzjoni kkombinata tagħhom lill-karta tal-bilanċ nazzjonali tal-IFM f’termini ta’ stokk la taqbeż l-10 % tal-karta tal-bilanċ nazzjonali tal-IFM u lanqas il-1 % tal-karta tal-bilanċ taż-żona tal-euro tal-IFM;
(e)
Il-BĊNi għandhom jivverifikaw it-twettiq tal-kundizzjonijiet stipulati fil-punti (a) u (d) malajr sabiex jagħtu jew jirtiraw, jekk meħtieġ, xi deroga b’effett mill-bidu ta’ kull sena;
(f)
IFM żgħar jistgħu jagħżlu li ma jużawx id-derogi u li minflok iwettqu l-obbligi tar-rapportar kollha.
2. Derogi jistgħu jingħataw lil MMFs żgħar minn BĊNi, kif ġej:
(a)
BĊNi jistgħu jagħtu derogi lil MMFs mill-obbligi tar-rapportar statistiku stipulati fl-Artikolu 5(1) sakemm l-MMFs minflok jirrapportaw dejta tal-karta ta’ bilanċ b’konformità mal-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 1073/2013 (BĊE/2013/38), suġġett għall-obbligi li ġejjin:
(i)
MMFs jirrapportaw din id-dejta fuq bażi ta’ kull xahar skont l-“approċċ ikkombinat” stipulat fl-Anness I tar-Regolament (UE) Nru 1073/2013 (BĊE/2013/38) u b’konformità mal-obbligi tat-tempestività stipulati fl-Artikolu 9 tiegħu; u
(ii)
L-MMFs jirrapportaw dejta tal-istokk tal-aħħar tax-xahar dwar ishma/unitajiet tal-MMF b’konformità mal-obbligi tat-tempestività stipulati fl-Artikolu 7(2);
(b)
Il-BĊNi jistgħu wkoll jagħtu derogi lil MMFs mill-obbligi tar-rapportar statistiku li ġejjin:
(i)
li jipprovdu l-pożizzjonijiet totali għal: (1) depożiti ta’ self mogħti lil banek ċentrali u korporazzjonijiet li jaċċettaw id-depożiti; (2) depożiti ta’ u self mogħti lis-setturi kontroparti kollha minbarra s-settur tal-korporazzjonijiet mhux finanzjarji kkategorizati skont il-maturità oriġinali; u (3) depożiti u self transkonfinali fi ħdan iż-żona tal-euro kkategorizzati skont il-pajjiż u skont is-settur;
(ii)
li jipprovdu t-total tal-imgħax akkumulat għal self, u depożiti;
(iii)
li jipprovdu l-pożizzjonijiet tal-attiv u tal-passiv fir-rigward tas-setturi tal-korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni u tal-fondi tal-pensjonijiet separatament;
(iv)
li jipprovdu tagħrif dwar pożizzjonijiet intra-grupp, self u depożiti;
(ċ)
BĊNi jistgħu jagħtu derogi fir-rigward tal-obbligi tar-rapportar statistiku f’dak li jirrigwarda r-residenza tad-detenturi ta’ ishma/unitajiet tal-MMF:
(i)
fejn ishma/unitajiet tal-MMF jinħarġu għall-ewwel darba jew fejn żviluppi tas-suq jeħtieġu bidla fl-opzjoni tar-rapportar jew il-kombinazzjoni ta’ dawn, kif definit fit-Taqsima 5.7(b) ta’ Parti 2 tal-Anness I, il-BĊNi jistgħu jagħtu derogi, għal perijodu ta’ sena, fir-rigward tal-obbligi tar-rapportar statistiku stipulati fit-Taqsima 5.7 ta’ Parti 2 tal-Anness I; jew
(ii)
fejn it-tagħrif statistiku meħtieġ dwar ir-residenza tad-detenturi tal-ishma/unitajiet tal-MMF tinġabar minn sorsi oħrajn disponibbli b’konformità mat-Taqsima 5.7 ta’ Parti 2 tal-Anness I, il-BĊNi għandhom jivverifikaw it-twettiq ta’ din il-kundizzjoni malajr sabiex jagħtu jew jirtiraw, jekk meħtieġ, kull deroga b’effett mill-bidu ta’ kull sena, bi ftehim mal-BĊE.
3. Id-derogi jistgħu jingħataw lil IFM fir-rigward tar-rapportar ta’ aġġustamenti fir-rivalutazzjoni, kif ġej:
(a)
mingħajr ħsara għall-paragrafu 1, il-BĊNi jistgħu jagħtu derogi rigward ir-rapportar ta’ aġġustamenti fir-rivalutazzjoni lill-MMFs, filwaqt li jneħħu lill-MMFs kull obbligu li jirrapportaw l-aġġustamenti fir-rivalutazzjoni;
(b)
Il-BĊNi jistgħu jagħtu derogi fir-rigward tal-frekwenza u t-tempestività tar-rapportar ta’ rivalutazzjonijiet fil-prezz ta’ titoli u jitolbu din id-dejta fuq bażi trimestrali u bl-istess tempestività bħal tad-dejta tal-istokk irrapportata fuq bażi trimestrali, mingħajr ħsara għall-obbligi li ġejjin:
(i)
operaturi li jirrapportaw, li jużaw metodi ta’ valutazzjoni differenti, għandhom jipprovdu lill-BĊNi bit-tagħrif relevanti dwar il-prattiki ta’ valutazzjoni, inkluż l-indikazzjonijiet kwantitattivi fuq il-persentaġġ ta’ dawn l-istrumenti fit-titoli tagħhom; u
(ii)
fejn tkun seħħet rivalutazzjoni sostanzjali fil-prezz, il-BĊNi għandhom ikunu intitolati jitolbu lill-operaturi li jirrapportaw biex jipprovdu tagħrif addizzjonali fir-rigward tax-xahar li fih din seħħet;
(c)
Il-BĊNi jistgħu jagħtu derogi fir-rigward tar-rapportar tar-rivalutazzjonijiet fil-prezz ta’ titoli, inkluż l-għoti ta’ eżenzjoni sħiħa minn kull rapportar bħal dan, lil istituzzjonijiet ta’ kreditu li jirrapportaw l-istokks tat-titoli ta’ kull xahar fuq bażi ta’ titolu b’titolu, mingħajr ħsara għall-obbligi li ġejjin:
(i)
it-tagħrif irrapportat jinkludi, għal kull titolu, il-valur kontabbli tiegħu fuq il-karta tal-bilanċ; u
(ii)
għal titoli mingħajr kodiċijiet ta’ identifikazzjoni disponibbli pubblikament, it-tagħrif irrapportat jinkludi tagħrif dwar il-kategorija ta’ strumenti, il-maturità u l-emittent li huwa tal-anqas biżżejjed biex wieħed ikun jista’ jasal għall-kategorizzazzjonijiet iddefiniti bħala “obbligi minimi” fil-Parti 5 tal-Anness I.
4. Jistgħu jingħataw derogi lil IFM fir-rigward tar-rapportar statistiku ta’ self li huwa allokat permezz ta’ titolizzazzjoni.
IFM li japplikaw l-Istandard Internazzjonali ta’ Kontabilità 39 (IAS 39), l-Istandard Internazzjonali ta’ Rapportar Finanzjarju 9 (IFRS 9) jew regoli ta’ kontabilità nazzjonali simili jistgħu jkunu permessi mill-BĊN tagħhom sabiex jeskludu mill-istokks mitluba minn Partijiet 2 u 3 tal-Anness I kull self allokat permezz ta’ titolizzazzjoni skont il-prattika nazzjonali, sakemm din il-prattika tiġi applikata mill-IFM residenti kollha.
5. Il-BĊNi jistgħu jagħtu derogi lil IFM fir-rigward tar-rapportar ta’ ċerti stokks trimestrali relatati ma’ Stati Membri li mhumiex fiż-żona tal-euro.
Jekk il-figuri miġbura f’livell aktar għoli ta’ aggregazzjoni juru li l-pożizzjonijiet fil-konfront tal-kontrapartijiet residenti f’xi Stat Membru li mhuwiex fiż-żona tal-euro jew il-pożizzjonijiet fil-konfront tal-munita ta’ Stat Membru li mhuwiex fiż-żona tal-euro huma mingħajr importanza, BĊN jista’ jiddeċiedi li ma jitlobx rapportar fir-rigward ta’ dan l-Istat Membru. Il-BĊN għandu jinforma lill-operaturi li jirrapportaw tiegħu b’kull deċiżjoni bħal din.
Artikolu 10
Standards minimi u arranġamenti ta’ rapportar nazzjonali
1. L-operaturi li jirrapportaw għandhom jikkonformaw mal-obbligi tar-rapportar statistiku li għalihom huma suġġetti b’konformità mal-istandards minimi għat-trażmissjoni, il-preċiżjoni, il-konformità mal-kunċetti u r-reviżjonijiet speċifikati fl-Anness IV.
2. Il-BĊNi għandhom jiddefinixxu u jimplimentaw l-arranġamenti tar-rapportar li jridu jiġu segwiti mill-popolazzjoni attwali tar-rapportar b’konformità mal-ħtiġijiet nazzjonali. Il-BĊNi għandhom jiżguraw li dawn l-arranġamenti tar-rapportar jagħtu t-tagħrif statistiku meħtieġ u jippermettu verifika preċiża li jintlaħqu l-istandards minimi għat-trażmissjoni, il-preċiżjoni, il-konformità mal-kunċetti u r-reviżjonijiet kif speċifikat fl-Anness IV.
Artikolu 11
Fużjonijet, diviżjonijet u rijorganizzazzjonijiet
Fil-każ ta’ fużjoni, diviżjoni jew kull rijorganizzazzjoni oħra li tista’ taffettwa t-twettiq tal-obbligi statistiċi tiegħu, l-operatur li jirrapporta kkonċernat għandu jgħarraf lill-BĊN rilevanti, ladarba tkun saret pubblika l-intenzjoni li tiġi implimetata operazzjoni bħal din u f’ħin raġonevoli qabel ma tidħol fis-seħħ, bil-proċeduri ppjanati sabiex jitwettqu l-obbligi ta’ rapportar statistiku stipulati f’dan ir-Regolament.
Artikolu 12
Użu tat-tagħrif statistiku rrapportat għall-iskop ta’ riżervi minimi
1. It-tagħrif statistiku rrapportat minn istituzzjonijiet ta’ kreditu b’konformità ma’ dan ir-Regolament jintuża minn kull istituzzjoni ta’ kreditu biex tikkalkula l-bażi ta’ riżerva tagħha b’konformità mar-Regolament (KE) Nru 1745/2003 (BĊE/2003/9). B’mod partikolari, kull istituzzjoni ta’ kreditu għandha tuża dan it-tagħrif biex tivverifika t-twettiq tal-ħtieġa tagħha għal riżerva matul il-perijodu taż-żamma.
2. Id-dejta tal-bażi ta’ riżerva għall-istituzzjonijiet tad-“denb” għal tliet perijodi ta’ żamma ta’ riżerva għandha tkun ibbażata fud dejta tat-tmiem tat-trimestru miġbura mill-BĊNi fi żmien 28 jum ta’ xogħol wara t-tmiem tat-trimestru li għalih jirreferu.
3. Ir-regoli speċjali dwar l-applikazzjoni tas-sistema ta’ riżerva minima tal-BĊE stipulati fl-Anness III għandhom jipprevalu fuq kull dispożizzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1745/2003 (BĊE/2003/9) f’każ ta’ kunflitt.
4. Sabiex jiġi ffaċilitat l-immaniġġjar tal-likwidità tal-BĊE u tal-istituzzjonijet ta’ kreditu, il-ħtiġijiet ta’ riżerva għandhom jiġu kkonfermati sa mhux iktar tard mill-ewwel jum tal-perijodu taż-żamma; madankollu b’mod eċċezzjonali jista’ jkun meħtieġ li l-istituzzjonijet ta’ kreditu jirrapportaw reviżjonijet lill-bażi ta’ riżerva jew ħtiġijiet ta’ riżerva li jkunu ġew ikkonfermati. Il-proċeduri għal konferma jew ir-rikonoxximent tal-ħtiġijiet ta’ riżerva huma mingħajr ħsara għall-obbligu biex operaturi li jirrapportaw dejjem jirrapportaw tagħrif statistiku korrett u li jirrevedu, mill-aktar fis possibli, kull tagħrif statistiku mhux korrett li jkunu diġà rrapportaw.
Artikolu 13
Verifika u ġbir obbligatorju
Il-BĊNi għandhom jeżerċitaw id-dritt biex jivverifikaw jew jiġbru b’mod obbligatorju t-tagħrif li l-operaturi li jirrapportaw huma mitluba jagħtu bis-saħħa ta’ dan ir-Regolament, mingħajr ħsara għad-dritt tal-BĊE li jeżerċità dawn id-drittijiet huwa stess. B’mod partikolari, il-BĊNi għandhom jeżerċitaw dan id-dritt meta istituzzjoni inkluża fil-popolazzjoni attwalment soġġetta għar-rapportar ma tissodisfax l-istandards minimi tat-trażmissjoni, l-eżattezza, il-konformità mal-kunċetti u r-reviżjonijiet speċifikati fl-Anness IV.
Artikolu 14
L-ewwel rapportar
1. L-ewwel rapportar bis-saħħa ta’ dan ir-Regolament jibda bid-dejta għal Diċembru 2014.
2. L-ewwel rapportar skont dan ir-Regolament fir-rigward ta’ ċelloli li jikkorrispondu għall-Istati Membri taż-żona tal-euro fit-Tabella 3 ta’ Parti 3 ta’ Anness I għandu jibda bl-ewwel dejta trimestrali wara d-data li fiha jadottaw l-euro.
3. L-ewwel rapportar skont dan ir-Regolament fir-rigward ta’ ċelloli li jikkorrispondu għall-Istati Membri li mhumiex fiż-żona tal-euro fit-Tabelli 3 u 4 ta’ Parti 3 ta’ Anness I għandu jibda bl-ewwel dejta trimestrali wara d-data tad-dħul tagħhom fl-Unjoni. Jekk il-BĊN relevanti jiddeċiedi li ma jitlobx l-ewwel rapportar ta’ dejta mhux sinifikanti li tibda bl-ewwel dejta trimestrali wara d-data tad-dħul fl-Unjoni tal-Istat Membru jew Stati Membri relevanti, ir-rapportar jibda 12-il xahar wara li l-BĊN jinforma lill-operaturi li jirrapportaw li d-dejta hija meħtieġa.
Artikolu 15
Tħassir
1. Ir-Regolament (KE) Nru 25/2009 (BĊE/2008/32) huwa mħassar b’effett minn Jannar 2015.
2. Referenzi għar-Regolament imħassar għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal dan ir-Regolament u għandhom jinqraw b’konformità mat-tabella ta’ korrelazzjoni fl-Anness VI.
Artikolu 16
Dispożizzjoni finali
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-20 jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. Huwa għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2015.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri b’konformità mat-Trattati.
Magħmul fi Frankfurt am Main, l-24 ta’ Settembru 2013.