ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 472/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014
o Evropském roku pro rozvoj (2015)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 209 a čl. 210 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 10. prosince 2013 (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Hlavním cílem politiky rozvojové spolupráce je zmírňování chudoby a v konečném důsledku její vymýcení, jak je stanoveno v článku 21 Smlouvy o Evropské unii a v článku 208 Smlouvy o fungování Evropské unie. Celosvětový boj proti chudobě pomůže rovněž vybudovat stabilnější, mírumilovnější a spravedlivější svět s větší mírou prosperity, který by odrážel vzájemnou závislost bohatších a chudších zemí.
(2)
Jak je uvedeno v usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. října 2012 nazvaném „Agenda pro změnu: budoucnost rozvojové politiky EU“, podstatou rozvojové spolupráce je rovněž podpora všech stránek lidského rozvoje a naplňování potřeb lidí ve všech směrech, včetně kulturního rozměru.
(3)
Unie poskytuje pomoc v oblasti rozvojové spolupráce od roku 1957 a je nyní největším dárcem oficiální rozvojové pomoci na světě.
(4)
Lisabonská smlouva pevně ukotvila rozvojovou politiku v rámci vnější činnosti Unie, aby podpořila zájem Unie na vytvoření stabilního a prosperujícího světa. Rozvojová politika pomáhá řešit také další globální výzvy a přispívá k plnění strategie Evropa 2020, uvedené ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“.
(5)
Unie zaujímá vedoucí postavení při vytváření a provádění koncepce soudržnosti politik ve prospěch rozvoje, která je zaměřena na posílení součinnosti mezi politikami, jež se pomoci bezprostředně netýkají, a rozvojovými cíli, s cílem zajistit, aby politiky Unie podporovaly potřeby rozvojových zemí související s rozvojem nebo přinejmenším aby nebyly v rozporu s cílem vymýtit chudobu.
(6)
V roce 2000 se mezinárodní společenství zavázalo, že do roku 2015 uskuteční konkrétní kroky v boji proti chudobě, a to přijetím rozvojových cílů tisíciletí, jež byly schváleny Unií a členskými státy.
(7)
Ve společném prohlášení Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise o rozvojové politice Evropské unie: „Evropský konsenzus“ (3), který i nadále tvoří nejkomplexnější základ rozvojové spolupráce Unie, se Unie vyzývá, aby pomáhala posilovat úlohu nových členských států jakožto nových dárců.
(8)
Náš svět prošel v posledních letech obrovskými změnami, včetně výrazných globálních posunů v hospodářské a politické rovnováze. Na světovou scénu vstoupili noví aktéři, včetně soukromých a jiných nestátních subjektů. I když většina celosvětového hrubého domácího produktu připadá na rozvinuté a rychle se rozvíjející ekonomiky, rychle se rozvíjející země se stávají nejdůležitější hybnou silou celosvětového růstu a již nyní mají výrazný vliv na světovou ekonomiku.
(9)
Životně důležitá je v rychle se měnícím světě kontinuita podpory rozvojové spolupráce. Přibližně 1,3 miliardy lidí stále ještě žije v extrémní příjmové chudobě a potřeby pro lidský rozvoj mnoha dalších nejsou dosud uspokojeny. Téměř všude na světě se prohloubily nerovnosti v rámci jednotlivých zemí. Přirozené životní prostředí se ocitá pod stále vyšším tlakem a důsledky změny klimatu obzvláště těžce dopadají na rozvojové země. Tyto problémy jsou univerzální a vzájemně spolu souvisejí, proto je musí řešit všechny země společně.
(10)
Byly zahájeny diskuse o rámci na období po roce 2015: v návaznosti na sdělení Komise ze dne 13. října 2011 nazvané „Zvýšení dopadu rozvojové politiky EU: Agenda pro změnu“ a na závěry Rady ze dne 14. května 2012 týkající se Agendy pro změnu, která již vedly k zásadní změně orientace rozvojové politiky Unie, Komise vyjádřila svůj názor ve sdělení ze dne 27. února 2013 nazvaném „Důstojný život pro všechny: skoncovat s chudobou a umožnit světu udržitelnou budoucnost“, a ve svých závěrech ze dne 25. června 2013 Rada přijala „Souhrnný rámec na období po roce 2015“, jejichž cílem je vyřešit nedostatky stávajícího rámce pro rozvoj a stanovit společný postup pro vytvoření zastřešujícího mezinárodního rámce, jenž by řešil tematiku vymýcení chudoby společně s problémy týkajícími se udržitelnosti.
(11)
Rok 2015 by měl být symbolickým a zároveň rozhodujícím rokem, neboť je posledním rokem pro dosažení společně dohodnutých rozvojových cílů tisíciletí, a nabízí tedy jedinečnou příležitost zhodnotit mezinárodní závazky. Rok 2015 bude rovněž rokem, ve kterém by měla být přijata zásadní mezinárodní rozhodnutí o rámci pro rozvoj, který má v příštích desetiletích nahradit rámec pro rozvojové cíle tisíciletí.
(12)
Rok 2015 je vhodným rokem k předložení výsledků rozvojové politiky Unie, kterých bylo dosaženo v návaznosti na uplatnění zásad stanovených ve sdělení Komise o Agendě pro změnu.
(13)
Rok 2015 bude také rokem, během kterého se v členských státech uskuteční důležité mezinárodní události, jako je Světová výstava „Nasytit planetu - energie pro život“ v Miláně, jež budou představovat zvláštní příležitost k diskuzi o celosvětové rozvojové politice a k uskutečnění rozsáhlého informování veřejnosti o udržitelném rozvoji a s ním spojených otázkách.
(14)
Ve svém usnesení o Agendě o změně vyzval Evropský parlament Komisi, aby vyhlásila rok 2015 Evropským rokem pro rozvoj, a vyjádřil naději, že takové opatření zvýší viditelnost rozvojové spolupráce.
(15)
Rok 2015 by měl tedy být vyhlášen Evropským rokem pro rozvoj (dále jen „evropský rok“) s cílem zvýšit povědomí veřejnosti o stávající orientaci rozvojové politiky Unie. Je třeba přinést informace o tom, jak může Unie hledící za své hranice pomoci se zajištěním celosvětové udržitelnosti. V tomto kontextu je třeba více hovořit o celosvětové vzájemné závislosti a o tom, že rozvoj je víc než pouhá pomoc.
(16)
Klíčem k zajištění úspěšného dopadu činnosti Unie v oblasti rozvoje je míra podpory veřejnosti, politické podpory a účinného a účelného vynakládání veřejných prostředků za účelem dosažení výsledků v oblasti rozvoje. Evropský rok by proto měl být příležitostí ke zvyšování informovanosti, mimo jiné i prostřednictvím veřejné politické diskuze a vzdělávání o otázkách rozvoje, podnětem k větší aktivitě v této oblasti a k výměně osvědčených postupů mezi členskými státy, místními a regionálními orgány, občanskou společností, soukromým sektorem, sociálními partnery a mezinárodními subjekty a organizacemi, které se zabývají problematikou rozvoje. Měl by pomoci soustředit politickou pozornost na tuto problematiku a mobilizovat všechny zúčastněné strany, aby se prosadila a podpořila další opatření a iniciativy na úrovni Unie a členských států ve spolupráci s příjemci rozvojové pomoci a jejich zástupci.
(17)
V rámci evropského roku by se měla zvýšit informovanost o všech formách diskriminace na základě pohlaví, kterým čelí ženy a dívky v různých regionech, zejména pokud jde o přístup ke vzdělání, k pracovním příležitostem a k systémům zdravotnictví a o nucené sňatky, sexuální vykořisťování, mrzačení pohlavních orgánů a jiné podobné praktiky.
(18)
Ze zvláštního průzkumu Eurobarometr č. 392 zveřejněného v říjnu 2012 a nazvaného „Globální solidarita: Evropané a rozvojová pomoc“ vyplynulo, že pomoc lidem v partnerských zemích se u občanů Unie těší silné podpoře ve výši 85 %. Jak se uvádí v tomto průzkumu, navzdory současné hospodářské situaci se více než šest občanů z deseti domnívá, že by mělo dojít ke zvýšení pomoci poskytované osobám v partnerských zemích. Zároveň z tohoto průzkumu jasně vyplynulo, že lidé toho o rozvojové spolupráci Unie mnoho nevědí; toto zjištění implikuje potřebu lepší komunikace s lidmi.
(19)
Účinná koordinace aktivit všech partnerů působících na úrovni Unie a na celostátní, regionální a místní úrovni je condicio sine qua non skutečně účinného evropského roku. Při prosazování rozvojové politiky Unie hrají v tomto případě obzvláště důležitou roli místní a regionální partneři.
(20)
Různorodé vnitrostátní socioekonomické a kulturní kontexty a citlivé otázky vyžadují, aby se činnosti v rámci evropského roku decentralizovaly na vnitrostátní úroveň, a to v souladu s článkem 58 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (4). Stanovení priorit na vnitrostátní úrovni by však mělo být koordinováno spolu s Komisí s cílem zajistit soulad se strategickými cíli evropského roku. Pro zajištění synergického působení a úspěšný průběh evropského roku je důležitá v prvé řadě pečlivá koordinace činnosti Komise a členských států.
(21)
Účast na financovaných činnostech evropského roku by měla být kromě členských států umožněna i kandidátským zemím, na něž se vztahuje předvstupní strategie, a to v souladu se všeobecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí na programech Unie, jež jsou stanoveny v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích Rady přidružení. Je třeba podporovat koordinaci s vnitrostátními opatřeními, zejména s vnitrostátními programy pro rozvojové vzdělávání a zvyšování informovanosti. Míra a forma zapojení do evropského roku by měla být na zvážení každého členského státu.
(22)
Měla by být zajištěna soudržnost a doplňkovost s dalšími právními předpisy a akcemi Unie, zejména s nástrojem pro rozvojovou spolupráci zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (5), včetně programu pro rozvojové vzdělávání a zvyšování informovanosti, s Evropským rozvojovým fondem, evropským nástrojem sousedství zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (6) a s dalšími nástroji Unie pro financování vnější činnosti, které mají význam pro rozvojovou politiku.
(23)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případně správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(24)
Aby bylo možné optimalizovat účinnost a účelnost akcí plánovaných na evropský rok, je důležité, aby byl soubor přípravných akcí proveden v roce 2014.
(25)
Komise již přijala nejrůznější opatření na podporu politik rozvoje a ke zvýšení informovanosti občanů o rozvojové spolupráci. Pro účely evropského roku by se tato stávající opatření měla využívat co nejvíce.
(26)
Primární odpovědnost za zvyšování povědomí občanů o problematice rozvoje leží na členských státech. Akce na úrovni Unie doplňuje iniciativy přijímané na celostátní, regionální a místní úrovni, jak je zdůrazněno v politickém prohlášení nazvaném „Partnerství pro komunikaci o Evropě“, které dne 22. října 2008 podepsal Evropský parlament, Rada a Komise.
(27)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, vzhledem k potřebě mnohostranných partnerství, nadnárodní výměny informací, zvyšování povědomí o této problematice napříč Unií a šíření osvědčených postupů, ale spíše jich, z důvodu rozsahu evropského roku, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Rok 2015 se vyhlašuje „Evropským rokem pro rozvoj“ (dále jen „evropský rok“).
Motto evropského roku zní „Náš svět, naše důstojnost, naše budoucnost“.
Článek 2
Cíle
Cílem evropského roku je:
a)
informovat občany Unie o rozvojové spolupráci Unie a členských států a zdůraznit přitom výsledky, jichž Unie jakožto globální aktér spolu s členskými státy dosáhla a v jejichž dosahování bude v souladu s nejnovějšími jednáními o zastřešujícím rámci na období po roce 2015 pokračovat;
b)
podporovat přímé zapojení, kritické myšlení a aktivní zájem občanů Unie a zúčastněných stran o rozvojovou spolupráci, mimo jiné i o vytváření a provádění politik a
c)
zvýšit informovanost o přínosech rozvojové spolupráce Unie nejen z hlediska příjemců rozvojové pomoci Unie, ale také občanů Unie, a dospět k širšímu pochopení provázanosti politik v oblasti rozvoje, a podpořit mezi občany v Evropě a občany v rozvojových zemích smysl pro společnou odpovědnost, solidaritu a příležitosti v měnícím se a stále více vzájemně provázaném světě.
Článek 3
Opatření
1. Opatření přijatá k dosažení cílů evropského roku zahrnují tato opatření, která mohou být organizována na úrovni Unie a na celostátní, regionální nebo místní úrovni, jak je uvedeno v příloze tohoto rozhodnutí, a v souladu s čl. 6 odst. 5 v partnerských zemích:
a)
sdělovací kampaně za účelem šíření klíčových sdělení zaměřené na širokou veřejnost i na konkrétnější cílové skupiny, zejména na mladé lidi a další klíčové cílové skupiny, a to i prostřednictvím sociálních médií;
b)
pořádání konferencí, akcí a iniciativ ve spolupráci se všemi příslušnými zúčastněnými stranami s cílem podpořit aktivní účast a diskusi a zvýšit informovanost na všech úrovních;
c)
konkrétní opatření v členských státech zaměřená na podporu cílů evropského roku, zejména prostřednictvím vzdělávání o otázkách rozvoje, výměny informací a sdílení zkušeností a osvědčených postupů mezi celostátními, regionálními, místními správami a jinými organizacemi, a
d)
provádění studií a průzkumů a šíření jejich výsledků.
2. Komise může označit další opatření jako přínosná pro cíle evropského roku a umožnit, aby odkazy na evropský rok a jeho motto mohly být použity k propagaci těchto opatření za podmínky, že budou přispívat k dosažení těchto cílů.
Článek 4
Koordinace s členskými státy
1. Komise vyzve členské státy, aby každý z nich jmenoval svého národního koordinátora pověřeného organizací účasti tohoto členského státu na evropském roce. Členské státy informují o takovém jmenování Komisi.
2. Národní koordinátoři v úzké spolupráci s Komisí konzultují a spolupracují s celou řadou příslušných zúčastněných stran, včetně občanské společnosti a soukromého sektoru, vnitrostátních parlamentů, sociálních partnerů a případně vnitrostátních agentur, a to na federální nebo nižší správní úrovni, včetně regionálních a místních orgánů, případně s příslušnými přidruženými zámořskými zeměmi a územími, nebo s kontaktními místy pro příslušné programy Unie.
3. Komise vyzve členské státy, aby jí do 1. září 2014 předložily svůj pracovní program, v němž budou uvedeny podrobnosti o vnitrostátních činnostech plánovaných na evropský rok v souladu s cíli evropského roku a s podrobnostmi o opatřeních uvedenými v příloze.
4. Před schválením pracovních programů Komise ověří, jak je stanoveno v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (7), že navrhovaná opatření jsou v souladu s cíli evropského roku.
Článek 5
Účast
Činností v rámci evropského roku, které mají být financovány z rozpočtu Unie, se mohou účastnit členské státy a kandidátské země, na něž se vztahuje předvstupní strategie, v souladu se všeobecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí na programech Unie, jež jsou stanoveny v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích Rady přidružení.
Článek 6
Koordinace na úrovni Unie a provádění
1. Komise provádí toto rozhodnutí na úrovni Unie, zejména prostřednictvím přijetí nezbytných rozhodnutí o financování v souladu s nařízeními zřizujícími nástroje pro financování vnější činnosti, která se týkají dotčených akcí, tedy nástroj pro rozvojovou spolupráci, evropský nástroj pro demokracii a lidská práva ve světě zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 235/2014 (8), evropský nástroj sousedství, nástroj přispívající ke stabilitě a míru zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 (9), nástroj předvstupní pomoci zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (10) a nástroj partnerství pro spolupráci se třetími zeměmi zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (11) (dále jen „nástroje pro financování vnější činnosti“).
2. Komise spolu s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) úzce spolupracuje s Evropským parlamentem, Radou a členskými státy, Evropským hospodářským a sociálním výborem, Výborem regionů a s orgány a sdruženími působícími na úrovni Unie v oblasti problematiky rozvoje.
3. Komise uspořádá zasedání národních koordinátorů s cílem koordinovat provádění evropského roku a vyměňovat informace o jeho provádění na úrovni Unie a členských států. Komise může pozvat zástupce občanské společnosti a regionálních a místních orgánů a členy Evropského parlamentu, aby se těchto zasedání účastnili jako pozorovatelé.
4. Komise uspořádá zasedání všech příslušných zúčastněných stran zapojených do rozvojové spolupráce Unie, které jí budou nápomocny při provádění evropského roku na úrovni Unie. Na tato zasedání jsou zváni národní koordinátoři.
5. Komise zajistí, aby se téma evropského roku stalo prioritou sdělovacích činností jejích zastoupení v členských státech a delegací EU v partnerských zemích. Pokud jde o jejich účast na činnostech souvisejících s evropským rokem, a to bez ohledu na to, zda probíhají v Unii, nebo ve třetích zemích, je podpora rozvojovým partnerům ve třetích zemích poskytována prostřednictvím delegací EU a zámořské země a území jsou podporovány příslušnou institucionální cestou.
6. ESVČ a delegace EU učiní z evropského roku nedílnou součást své současné informační a sdělovací činnosti.
Článek 7
Soudržnost a doplňkovost
V souladu s nařízeními zřizujícími nástroje pro financování vnější činnosti, která se týkají dotčených akcí, Komise zajistí, aby opatření stanovená v tomto rozhodnutí byla v souladu s ostatními unijními, celostátními a regionálními opatřeními, která přispívají k dosažení cílů evropského roku, a aby v plné míře doplňovala stávající unijní, celostátní a regionální opatření.
Článek 8
Zvláštní ustanovení o finanční a nefinanční podpoře
1. Celounijní opatření uvedená v části A přílohy vedou k zadávání veřejných zakázek nebo udělování grantů financovaných Unií v souladu s hlavou V a VI nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Celounijní opatření uvedená v části B přílohy mohou být spolufinancována Unií.
3. Komise může postupem uvedeným v části C přílohy poskytnout spolufinancování každému národnímu koordinátorovi.
4. Je-li to vhodné, mohou být stávající programy, které přispívají k podpoře rozvoje, použity k podpoře evropského roku, a to aniž jsou dotčeny jejich cíle a rozpočty. Ve vnitrostátních pracovních programech lze rovněž zohlednit mimořádné úsilí členských států při řízení akcí a činnosti v oblasti mezinárodního rozvoje.
5. Komise může poskytnout nefinanční podporu činnostem prováděným veřejnými a soukromými organizacemi, které jsou v souladu s čl. 3 odst. 2.
6. Aby byla opatření způsobilá pro financování podle tohoto rozhodnutí, musejí účinně využívat veřejné zdroje, musejí přinášet přidanou hodnotu a musejí být orientována na výsledky.
Článek 9
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí finanční zájmy Unie chráněny preventivními opatřeními proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami a inspekcemi, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět audit na základě kontroly veškerých dokladů a kontrol a inspekcí na místě u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů, poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie na základě tohoto rozhodnutí.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) je oprávněn provádět vyšetřování včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (13) s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie, pokud jde o grantovou dohodu, rozhodnutí o grantu nebo smlouvu, které jsou financovány podle tohoto rozhodnutí.
Článek 10
Podávání zpráv a hodnocení
Do 31. prosince 2016 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení opatření stanovených v tomto rozhodnutí, aby bylo možné zvážit vhodné návazné kroky.
Článek 11
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
DEĊIŻJONI Nru 472/2014/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-16 ta' April 2014
dwar is-Sena Ewropea għall-Iżvilupp (2015)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 209 u l-Artikolu 210(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att leġiżlattiv lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropewtal-10 ta' Diċembru 2013 (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
It-tnaqqis tal-faqar u fl-aħħar mill-aħħar il-qerda tiegħu huma l-għan ewlieni tal-politika ta' kooperazzjoni għall-iżvilupp, kif stabbilit fl-Artikolu 21 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE) u fl-Artikolu 208 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Il-ġlieda kontra l-faqar globali tgħin ukoll biex tinbena dinja aktar stabbli, aktar paċifika, b'aktar ġid u aktar ġusta, li tirrifletti l-interdipendenza bejn pajjiżi aktar sinjuri u aktar foqra.
(2)
Kif jingħad fir-riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew tat-23 ta' Ottubru 2012 bl-isem “Aġenda għall-Bidla: il-Futur tal-politika tal-iżvilupp tal-UE”, il-kooperazzjoni għall-iżvilupp tikkonsisti wkoll fil-promozzjoni tal-iżvilupp tal-bniedem u l-progress tal-bnedmin fid-dimensjonijiet kollha tagħhom, inkluża d-dimensjoni kulturali.
(3)
L-Unjoni ilha tipprovdi għajnuna għall-kooperazzjoni għall-iżvilupp mill-1957 u issa hija l-akbar donatur tal-għajnuna uffiċjali għall-Iżvilupp fid-dinja.
(4)
It-Trattat ta' Lisbona integra fis-sod il-politika għall-iżvilupp fl-azzjoni esterna tal-Unjoni b'appoġġ għall-interess li għandha l-Unjoni f'dinja stabbli u b'aktar ġid. Il-politika għall-iżvilupp tgħin ukoll biex jiġu indirizzati sfidi globali oħrajn u tikkontribwixxi għall-Istrateġija Ewropa 2020, stipulata fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-3 ta' Marzu 2010 bl-isem “Ewropa 2020, strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv”.
(5)
L-Unjoni ilha fuq quddiem fil-formulazzjoni u l-implimentazzjoni tal-kunċett ta' koerenza fil-politika għall-iżvilupp, li għandha l-għan li ssaħħaħ is-sinerġiji u tnaqqas il-kontradizzjonijiet bejn politiki mhux ta' għajnuna u l-għanijiet ta' żvilupp, sabiex tiżgura li l-politiki tal-Unjoni jappoġġjaw il-ħtiġijiet tal-iżvilupp tal-pajjiżi li qed jiżviluppaw, jew għall-inqas ma jmorrux kontra l-għan tal-eliminazzjoni tal-faqar.
(6)
Fl-2000, il-komunità internazzjonali ntrabtet li tieħu passi konkreti sal-2015 fil-ġlieda kontra l-faqar, bl-adozzjoni tal-Għanijiet ta' Żvilupp tal-Millennju (MDGs), li ġew aċċettati mill-Unjoni u l-Istati Membri.
(7)
Id-dikjarazzjoni konġunta mill-Kunsill u r-rappreżentanti tal-gvernijiet tal-Istati Membri mlaqqgħin fil-Kunsill, il-Parlament Ewropew u l-Kummissjoni dwar il-Politika ta' Żvilupp tal-Unjoni Ewropea: “Il-Kunsens Ewropew” (3), u li jibqa' l-bażi l-aktar komprensiva għall-kooperazzjoni tal-iżvilupp tal-Unjoni, jappella lill-Unjoni biex tgħin fit-tisħiħ tar-rwol ta' Stati Membri ġodda bħala donaturi ġodda.
(8)
Id-dinja għaddiet minn bidla enormi fis-snin riċenti, inklużi bidliet fix-xejriet li jaffettwaw l-ekonomija globali u l-bilanċ politiku. Fix-xena globali tfaċċaw atturi ġodda, inklużi atturi privati u oħrajn mhux governattivi. Fil-biċċa l-kbira tar-reġjuni fid-dinja żdiedu l-inugwaljanzi bejn il-pajjiżi. Filwaqt li ekonomiji żviluppati u emerġenti huma responsabbli għall-biċċa l-kbira tal-prodott gross domestiku globali, dawn tal-aħħar issa saru l-ixpruni ewlenin tat-tkabbir globali u diġà għandhom impatt sinifikanti fuq l-ekonomija dinjija.
(9)
Huwa vitali appoġġ kontinwu fil-kooperazzjoni għall-iżvilupp f'dinja li qed tinbidel malajr. Madwar 1,3 biljun ruħ għadhom jgħixu f'faqar estrem u l-ħtiġijiet ta' żvilupp uman ta' ħafna aktar għadhom mhux qed jiġu sodisfatti. L-ambjent naturali jinsab taħt pressjoni li dejjem tiżdied u l-pajjiżi li qed jiżviluppaw huma affettwati b'mod partikularment qawwi mill-effetti tat-tibdil fil-klima. Dawk l-isfidi huma universali u marbutin ma' xulxin u jeħtieġ li jiġu indirizzati flimkien mill-pajjiżi kollha.
(10)
Bdew id-diskussjonijiet dwar il-qafas għal wara l-2015: fuq il-bażi tal-komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-13 ta' Ottubru 2011 bl-isem “Inżidu l-impatt tal-Politika tal-UE għall-Iżvilupp: Aġenda għall-Bidla” u l-Konklużjonijiet tal-Kunsill tal-14 ta' Mejju 2012 dwar l-Aġenda għall-Bidla, li diġà wasslu għal orjentament ġdid maġġuri tal-politika tal-Unjoni dwar l-iżvilupp, il-Kummissjoni Ewropea fissret il-fehmiet tagħha fil-komunikazzjoni tagħha tas-27 ta' Frar 2013 bl-isem: “Ħajja diċenti għal kulħadd, neqirdu l-faqar u nagħtu lid-dinja futur sostenibbli”u fil-konklużjonijiet tiegħu tal-25 ta' Ġunju 2013 il-Kunsill adotta “L-Aġenda Ġenerali ta' Wara l-2015”, bil-għan li jiġu indirizzati n-nuqqasijiet fil-qafas ta' żvilupp li jeżisti bħalissa, u li jiġi stabbilit approċċ komuni sabiex jinġiebu flimkien il-qerda tal-faqar u tħassib dwar is-sostenibbilità f'qafas internazzjonali ġenerali.
(11)
Is-sena 2015 għandha tkun emblematika u kruċjali, peress li hija l-aħħar sena biex jintlaħqu l-MDGs, li dwarhom kien hemm qbil kollettiv, u b'hekk tingħata opportunità unika biex jiġu evalwati l-impenji internazzjonali. Is-sena 2015 se tkun ukoll is-sena li fiha għandhom jittieħdu deċiżjonijiet internazzjonali ewlenin dwar il-qafas għall-iżvilupp li se jieħu post il-qafas tal-MDG tul id-deċennji li ġejjin.
(12)
Is-sena 2015 hija s-sena xierqa biex matulha jiġu ppreżentati r-riżultati tal-politika għall-iżvilupp tal-Unjoni wara l-implimentazzjoni tal-prinċipji li jinsabu fil-komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar Aġenda għall-Bidla.
(13)
Is-sena 2015 se tkun ukoll is-sena li matulha jseħħu avvenimenti internazzjonali importanti fl-Istati Membri, bħall-Wirja Universali “Ikel għall-Pjaneta: Enerġija għall-Ħajja” f'Milan, li se tagħti opportunità speċjali biex jiġu diskussi l-politiki għall-iżvilupp globali u biex jitwettqu attivitajiet pubbliċi ta' komunikazzjoni estensivi dwar l-iżvilupp sostenibbli u kwistjonijiet relatati.
(14)
Fir-riżoluzzjoni tiegħu dwar Aġenda għall-Bidla, il-Parlament Ewropew stieden lill-Kummissjoni biex tiddikjara s-sena 2015 bħala s-Sena Ewropea għall-Iżvilupp, u esprima t-tama tiegħu li dan jista' jgħolli l-profil tal-kooperazzjoni għall-iżvilupp.
(15)
Is-sena 2015 għandha għalhekk tiġi nominata Sena Ewropea għall-Iżvilupp (“is-Sena Ewropea”) sabiex tipprovdi opportunità f'waqtha biex titqajjem kuxjenza fost il-pubbliku inġenerali dwar l-orjentazzjoni attwali tal-politika tal-Unjoni dwar l-iżvilupp. Hija meħtieġa informazzjoni dwar kif Unjoni li tħares 'il barra tista' tgħin biex tiżgura sostenibbiltà globali. Dan jinkludi t-tqajjim tal-għarfien dwar l-interdipendenza globali u li jintwera li l-iżvilupp huwa aktar minn sempliċiment għajnuna.
(16)
Ta' importanza essenzjali għall-impatt pożittiv tal-azzjoni tal-Unjoni għall-iżvilupp hija sa liema livell hija tgawdi minn appoġġ popolari u politiku wiesa' u tagħti prova tal-użu effettiv u effiċjenti tal-fondi pubbliċi biex jinkisbu riżultati għall-iżvilupp. Is-Sena Ewropea għandha, għalhekk, isservi ta' katalist biex titqajjem kuxjenza, inkluż permezz ta' dibattitu politiku pubbliku u l-edukazzjoni għall-iżvilupp, biex tinħoloq enerġija dinamika u għall-iskambju tal-aħjar prassi bejn l-Istati Membri, l-awtoritajiet lokali u reġjonali, is-soċjetà ċivili, is-settur privat, is-sħab soċjali u l-entitajiet internazzjonali u l-organizzazzjonijiet involuti fi kwistjonijiet tal-iżvilupp. Hija għandha tgħin biex tiġi ffukata l-attenzjoni politika u biex jiġi mmobilizzat kull min hu kkonċernat sabiex jiġu promossi azzjonijiet u inizjattivi ulterjuri kemm f'livell tal-Unjoni kif ukoll f'dak tal-Istati Membri, flimkien mal-benefiċjarji tal-għajnuna għall-iżvilupp u r-rappreżentanti tagħhom.
(17)
Is-Sena Ewropea għandha tqajjem kuxjenza dwar kull forma ta' diskriminazzjoni bbażata fuq is-sess li jiffaċċjaw in-nisa u t-tfajliet f'bosta reġjuni, partikolarment f'termini ta' aċċess għall-edukazzjoni, l-impjiegi u s-sistemi tal-kura tas-saħħa kif ukoll iż-żwieġ sfurzat, l-isfruttament sesswali u l-mutilazzjoni ġenitali u prattiki ħżiena oħra.
(18)
L-Ewrobarometru Speċjali 392 bl-isem “Solidarjetà li twassal madwar id-Dinja: l-Ewropej u l-għajnuna għall-iżvilupp”, ippubblikat f'Ottubru 2012, wera li 85 % taċ-ċittadini tal-Unjoni kienu favur li tingħata għajnuna lil nies f'pajjiżi sħab. Kif jingħad fir-rapport, minkejja l-klima ekonomika attwali, aktar minn sitta minn kull għaxar ċittadini jaħsbu li l-għajnuna għan-nies fil-pajjiżi sħab għandha tiżdied. Fl-istess ħin, dak ir-rapport wera b'mod ċar li hemm nuqqas ta' għarfien dwar il-kooperazzjoni għall-iżvilupp tal-Unjoni, fatt li jindika l-ħtieġa ta' komunikazzjoni aħjar.
(19)
Il-koordinazzjoni effiċjenti bejn is-sħab kollha li jikkontribwixxu fil-livell tal-Unjoni, nazzjonali, reġjonali u lokali hija prerekwiżit fundamentali għal Sena Ewropea effettiva. Is-sħab lokali u reġjonali f'dan il-każ għandhom rwol partikolari fil-promozzjoni tal-politika għall-iżvilupp tal-Unjoni.
(20)
Il-kuntesti u s-sensitivitajiet nazzjonali soċjoekonomiċi u kulturali diversi jirrikjedu li xi attivitajiet tas-Sena Ewropea jkunu deċentralizzati fil-livell nazzjonali, skont l-Artikolu 58 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4). Madankollu, l-iffissar tal-prijoritajiet politiċi fil-livell nazzjonali għandu jiġi kkoordinat mal-Kummissjoni bil-ħsieb li tkun iggarantita l-konsistenza mal-għanijiet strateġiċi tas-Sena Ewropea. Il-koordinazzjoni mill-qrib bejn l-attivitajiet tal-Kummissjoni u dawk tal-Istati Membri hija ta' importanza kbira sabiex jinħolqu sinerġiji u s-Sena Ewropea tkun suċċess.
(21)
Minbarra l-Istati Memrbi, il-parteċipazzjoni fl-attivitajiet li għandhom jiġu ffinanzjati fil-qafas tas-Sena Ewropea għandha tkun miftuħa għall-pajjiżi kandidati li jibbenefikaw minn strateġija ta' qabel l-adeżjoni, skont il-prinċipji ġenerali u t-termini u l-kundizzjonijiet ġenerali għall-parteċipazzjoni ta' dawk il-pajjiżi fi programmi tal-Unjoni stabbiliti fil-ftehimiet qafas rispettivi u f'deċiżjonijiet tal-Kunsill ta' Assoċjazzjoni. Għandha tiġi inkoraġġuta l-koordinazzjoni mal-miżuri nazzjonali, b'mod partikolari mal-programmi nazzjonali ta' Edukazzjoni u Sensibilizzazzjoni għall-Iżvilupp (DEAR). Il-livell u l-forma ta' involviment fis-Sena Ewropea għandu jibqa' fid-diskrezzjoni ta' kull Stat Membru.
(22)
Għandha tiġi żgurata konsistenza u kumplimentarjetà ma' leġiżlazzjoni u azzjonijiet tal-Unjoni, b'mod partikolari l-Istrument ta' Kooperazzjoni għall-Iżvilupp stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 233/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) inkluż il-programm DEAR, il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp, l-Istrument Ewropew ta' Viċinat u Sħubija stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 232/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) u strumenti oħra tal-Unjoni għall-finanzjament ta' azzjoni esterna, fejn ikunu rilevanti għall-politika tal-iżvilupp.
(23)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jiġu mħarsa permezz ta' miżuri proporzjonali tul iċ-ċiklu tal-infiq kollu kemm hu, li jinkludi l-prevenzjoni, il-kxif u l-investigazzjoni ta' irregolaritajiet, l-irkupru ta' fondi mitlufa, imħallsa meta ma kinux dovuti jew użati b'mod ħażin u, fejn xieraq, pieni amministrattivi u finanzjarji skont ir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
(24)
Sabiex l-attivitajiiet maħsuba għas-Sena Ewropea jkunu kemm jista' jkun effettivi u effiċjenti, huwa importanti li titwettaq sensiela ta' azzjonijiet preparatorji fl-2014.
(25)
Il-Kummissjoni diġà ħadet bosta miżuri li jippromwovu politiki ta' żvilupp u li jinfurmaw liċ-ċittadini tal-Unjoni dwar il-kooperazzjoni għall-iżvilupp tagħha. Dawk il-miżuri eżistenti għandhom jintużaw kemm jista' jkun għas-Sena Ewropea.
(26)
Ir-responsabbiltà primarja biex jitqajjem l-għarfien taċ-ċittadini fi kwistjonijiet ta' żvilupp tinsab f'idejn l-Istati Membri. L-azzjoni fil-livell tal-Unjoni tikkomplementa u tissuplimenta l-azzjonijiet meħuda fil-livell nazzjonali, reġjonali u lokali, kif enfasizzat fid-dikjarazzjoni politika ffirmata fit-22 ta' Ottubru 2008 mill-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni bl-isem “Nikkomunikaw l-Ewropa fi Sħubija”.
(27)
Peress li l-għanijiet ta' din id-Deċiżjoni ma jistgħux jinkisbu b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri minħabba l-ħtieġa ta' sħubiji multilaterali, ta' skambju transnazzjonali ta' informazzjoni u tas-sensibilizzazzjoni u t-tixrid ta' prassi tajba madwar l-Unjoni kollha, iżda jistgħu pjuttost, minħabba l-iskala tas-Sena Ewropea jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri skont il-prinċipju ta' sussidjarjetà, kif stabbilit fl-Artikolu 5 TUE. Skont il-prinċipju ta' proporzjonalità, kif stabbilit fl-istess Artikolu, din id-deċiżjoni ma tmurx lilhinn minn dak li hu meħtieġ biex jintlaħqu dawk l-għanijiet,
ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Suġġett
Is-sena 2015 għandha tiġi ddikjarata bħala “Is-Sena Ewropea għall-Iżvilupp” (“Is-Sena Ewropea”).
Il-motto tas-Sena Ewropea għandu jkun “Id-dinja tagħna, id-dinjità tagħna, il-ġejjieni tagħna”.
Artikolu 2
Għanijiet
L-għanijiet tas-Sena Ewropea għandhom ikunu:
(a)
li ċ-ċittadini tal-Unjoni jiġu infurmati dwar il-kooperazzjoni għall-iżvilupp tal-Unjoni u tal-Istati Membri, b'enfasi fuq ir-riżultati li l-Unjoni, b'ħidma flimkien mal-Istati Membri, kisbet bħala attur globali u li se tkompli tagħmel dan f'konformità mad-diskussjonijiet l-aktar riċenti dwar il-qafas ġenerali ta' wara l-2015;
(b)
li jitrawwem involviment dirett, ħsieb kritiku u interess attiv taċ-ċittadini u l-partijiet interessati tal-Unjoni fil-kooperazzjoni għall-iżvilupp, inkluż fit-tfassil u l-implimentazzjoni tal-politika; kif ukoll
(c)
li jitqajjem għarfien dwar il-benefiċċji tal-kooperazzjoni għall-iżvilupp tal-Unjoni mhux biss għall-benefiċjarji tal-assistenza għall-iżvilupp tal-Unjoni iżda wkoll għaċ-ċittadini tal-Unjoni u li jinkiseb fehim usa' tal-koerenza tal-politika għall-iżvilupp, kif ukoll biex jitrawwem, fost iċ-ċittadini fl-Ewropa u n-nies f'pajjiżi li qed jiżviluppaw, sens ta' responsabbiltà konġunta, solidarjetà u opportunità f'dinja li dejjem qed tinbidel u ssir dejjem aktar indipendenti.
Artikolu 3
Miżuri
1. Il-miżuri meħuda sabiex jinkisbu l-għanijiet tas-Sena Ewropea għandhom jinkludu l-miżuri li ġejjin, li jistgħu jkunu organizzati fil-livelli tal-Unjoni, nazzjonali, reġjonali jew lokali, kif jingħad fl-Anness, u ma' pajjiżi sħab, skont l-Artikolu 6(5):
(a)
kampanji ta' komunikazzjoni biex jinxterdu l-messaġġi ewlenin immirati lejn il-pubbliku ġenerali u lejn udjenzi aktar speċifiċi, b'mod partikolari żgħażagħ u gruppi oħra fil-mira ewlenin, inkluż permezz tal-mezzi ta' komunikazzjoni soċjali;
(b)
l-organizzazzjoni ta' konferenzi, avvenimenti u inizjattivi mal-partijiet interessati rilevanti kollha, illi tiġi promossal-parteċipazzjoni attiva u d-dibattitu, u biex titqajjem kuxjenza fil-livelli kollha;
(c)
jittieħdu miżuri konkreti fl-Istati Membri mmirati lejn il-promozzjoni tal-għanijiet tas-Sena Ewropea, b'mod partikolari permezz tal-edukazzjoni għall-iżvilupp, l-iskambju ta' informazzjoni u l-kondiviżjoni tal-esperjenza u l-prassi tajba fost amministrazzjonijiet nazzjonali, reġjonali jew lokali, u organizzazzjonijiet oħra; u
(d)
it-twettiq ta' studji u stħarriġ u t-tixrid tar-riżultati tagħhom.
2. Il-Kummissjoni tista' tidentifika miżuri oħrajn li jikkontribwixxu għall-għanijiet tas-Sena Ewropea u tista' tippermetti li l-isem tas-Sena Ewropea u l-motto jintużaw fil-promozzjoni ta' dawk il-miżuri sakemm dawn ikunu jikkontribwixxu biex jinkisbu dawk l-għanijiet.
Artikolu 4
Il-koordinazzjoni mal-Istati Membri
1. Il-Kummissjoni għandha tistieden lill-Istati Membri biex kull wieħed minnhom jaħtar koordinatur nazzjonali responsabbli għall-organizzazzjoni tas-sehem ta' dak l-Istat Membru fis-Sena Ewropea. L-Istati Membrigħandhom jinformaw lill-Kummissjoni bi kwalunkwe ħatra bħal din.
2. Il-koordinaturi nazzjonali, f'koordinazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni, għandhom jikkonsultaw u jikkooperaw ma' firxa wiesgħa ta' partijiet interessati, inklużi s-soċjetà ċivili u s-settur privat, il-parlamenti nazzjonali, is-sħab soċjali, u, fejn xieraq, aġenziji nazzjonali, l-Istat federali jew il-livell tal-gvern subnazzjonali, inklużi l-awtoritajiet reġjonali u lokali u fejn applikabbli pajjiżi u territorji extra-Ewropej assoċjati jew punti ta' kuntatt għall-programmi rilevanti tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tistieden lill-Istati Membri biex jibagħtulha, sal-1 ta' Settembru 2014, il-programm ta' ħidma tagħhom, li għandu jippreżenta d-dettalji dwar l-attivitajiet nazzjonali ippjanati għas-Sena Ewropea, skont l-għanijiet tas-Sena Ewropea u d-dettalji tal-miżuri li jinsabu fl-Anness.
4. Qabel ma tapprova l-programmi ta' ħidma, il-Kummissjoni għandha tivverifika li dawk l-attivitajiet jikkonformaw, f'konformità mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 u r-Regolament ta' Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 1268/2012 (7), mal-għanijiet tas-Sena Ewropea.
Artikolu 5
Parteċipazzjoni
Il-parteċipazzjoni fl-attivitajiet tas-Sena Ewropea li għandhom jiġu ffinanzjati mill-baġit tal-Unjoni għandha tkun miftuħa għall-Istati Membri u l-pajjiżi kandidati li jkunu qed jibbenefikaw minn strateġija ta' qabel l-adeżjoni, bi qbil mal-prinċipji ġenerali u t-termini u l-kundizzjonijiet ġenerali għall-parteċipazzjoni ta' dawk il-pajjiżi fi programmi tal-Unjoni stabbiliti fil-ftehimiet qafas rispettivi u f'deċiżjonijiet tal-Kunsill ta' Assoċjazzjoni.
Artikolu 6
Il-koordinazzjoni fil-livell tal-Unjoni u l-implimentazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha timplimenta din id-Deċiżjoni fil-livell tal-Unjoni, partikolarment billi taddotta d-deċiżjonijiet ta' finanzjament meħtieġa skont ir-Regolamenti li jistabbilixxu l-istrumenti għall-finanzjament tal-azzjoni esterna rilevanti għall-azzjonijiet ikkonċernati, jiġifieri l-Istrument ta' Finanzjament tal-Kooperazzjoni għall-Iżvilupp, l-Istrument Ewropew għad-Demokrazija u għad-Drittijiet tal-Bniedem għall-perjodu 2014-2020, kif stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 235/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), l-Istrument Ewropew tal-Viċinat, l-Istrument li jikkontribwixxi għall-Istabbiltà u l-Paċi, kif stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 230/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9), l-Istrument għall-Assistenza ta' Qabel l-Adeżjoni, kif stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 231/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10), u l-Istrument ta' Sħubija għall-kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi, kif stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 234/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11) (“l-istrumenti għall finanzjament ta' azzjoni esterna”).
2. Il-Kummissjoni flimkien mas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (SEAE) għandha tikkoopera mill-qrib mal-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Istati Membri, il-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew, il-Kumitat tar-Reġjuni u l-korpi u l-assoċjazzjonijiet attivi fi kwistjonijiet ta' żvilupp fil-livell tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni torganizza laqgħat tal-koordinaturi nazzjonali biex tikkoordina l-implimentazzjoni tas-Sena Ewropea u biex isir skambju tat-tagħrif dwar l-implimentazzjoni fil-livell tal-Unjoni u dak nazzjonali. Il-Kummissjoni tista' tistieden rappreżentanti tas-soċjetà ċivili u tal-awtoritajiet reġjonali u lokali kif ukoll membri tal-Parlament Ewropew biex jattendu għal dawk il-laqgħat bħala osservaturi.
4. Il-Kummissjoni għandha torganizza laqgħat tal-partijiet interessati rilevanti kollha involuti fil-kooperazzjoni għall-iżvilupp tal-Unjoni biex jassistuha fl-implimentazzjoni tas-Sena Ewropea fil-livell tal-Unjoni. Il-koordinaturi nazzjonali għandhom ikunu mistiedna għal dawk il-laqgħat.
5. Il-Kummissjoni għandha tagħmel is-Sena Ewropea prijorità fl-attivitajiet ta' komunikazzjoni tar-Rappreżentanzi tagħha fl-Istati Membri u d-Delegazzjonijiet tal-UE f'pajjiżi sħab. Bil-għan li jipparteċipaw f'attivitajiet relatati mas-Sena Ewropea, kemm jekk dawk l-attivitajiet isiru fl-Unjoni u kemm jekk isiru fil-pajjiżi terzi, sħab fl-iżvilupp f'pajjiżi terzi għandhom ikunu appoġġjati minn Delegazzjonijiet tal-UE filwaqt li l-pajjiżi u territorji extra-Ewropej għandhom ikunu appoġġjati permezz ta' kanali istituzzjonali xierqa.
6. Is-SEAE u d-Delegazzjonijiet tal-UE għandhom jagħmlu s-Sena Ewropea parti integrali mill-attivitajiet ta' informazzjoni u komunikazzjoni li jkunu għaddejjin.
Artikolu 7
Konsistenza u kumplimentarjetà
Skont ir-Regolamenti li jistabbilixxu l-istrumenti għall-finanzjament ta' azzjoni esterna rilevanti għall-azzjonijiet ikkonċernati, il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-miżuri previsti f'din id-Deċiżjoni jkunu konsistenti ma' kwalunkwe miżuri oħrajn tal-Unjoni, nazzjonali u reġjonali li jgħinu fil-kisba tal-għanijiet tas-Sena Ewropea, u jkunu jikkomplementaw bis-sħiħ il-miżuri eżistenti tal-Unjoni, nazzjonali u reġjonali.
Artikolu 8
Dispożizzjonijiet speċifiċi dwar sostenn finanzjarju u mhux finanzjarju
1. Il-miżuri li min-natura tagħhom huma mifruxa mal-Unjoni kollha, u li huma msemmija fil-Parti A tal-Anness, għandhom iwasslu għal proċedura ta' sejħa għall-offerti jew għal għotjiet iffinanzjati mill-Unjoni skont it-Titoli V u VI tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
2. Il-miżuri li jkunu min-natura tagħhom mifruxa mal-Unjoni kollha, imsemmija fil-Parti B tal-Anness, jistgħu jiġu kofinanzjati mill-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni tista' tagħti kofinanzjament lil kull koordinatur nazzjonali skont il-proċedura stabbilita fil-Parti C tal-Anness.
4. Fejn xieraq, u bla ħsara għall-għanijiet u l-baġit tagħhom, il-programmi eżistenti li jikkontribwixxu għall-promozzjoni tal-iżvilupp jistgħu jsostnu s-Sena Ewropea. Barra minn hekk, l-isforzi eċċezzjonali mill-Istati Membri fil-ġestjoni ta' avvenimenti internazzjonali relatati mal-iżvilupp jew ħidmiet internazzjonali għall-iżvilupp jistgħu jiġu kkunsidrati wkoll fil-programmi ta' ħidma nazzjonali.
5. Il-Kummissjoni tista' tagħti appoġġ mhux finanzjarju għal attivitajiet li jsiru minn organizzazzjonijiet pubbliċi u privati u li jkunu konformi mal-Artikolu 3(2).
6. Biex il-miżuri jitqiesu bħala eliġibbli għall-finanzjament taħt din id-Deċiżjoni huma għandhom ikunu rekwiżiti li jagħmlu użu effettiv ta' nfiq pubbliku, biex jagħtu valur miżjud, u jkunu orjentati lejn ir-riżultati.
Artikolu 9
Il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu miżuri xierqa sabiex tiżgura li, meta jiġu implimentati azzjonijiet iffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jiġu mħarsa bl-applikazzjoni ta' miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra, b'verifiki u spezzjonijiet effettivi u, jekk jiġu skoperti irregolaritajiet, bl-irkupru tal-ammonti li jkunu tħallsu mingħajr ma kienu dovuti u, fejn xieraq, b'penalitajiet amministrattivi u finanzjarji effikaċi, proporzjonali u dissważivi.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandu jkollhom is-setgħa tal-awditjar, abbażi ta' dokumenti u kontrolli u spezzjonijiet fuq il-post, fuq il-benefiċjarji tal-għotjiet, il-kuntratturi u s-sottokuntratturi kollha, li rċevew fondi tal-Unjoni taħt din id-Deċiżjoni.
3. L-Uffiċċju Ewropew ta' Kontra l-Frodi (OLAF) jista' jwettaq investigazzjonijiet, inklużi kontrolli u spezzjonijiet fuq il-post, skont id-dispożizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (12) u fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 883/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13) bil-għan li jiġi stabbilit jekk kienx hemm frodi, korruzzjoni jew xi attività illegali oħra li taffettwa l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b'konnessjoni ma' xi ftehim jew deċiżjoni ta' għotja jew ta' xi kuntratt iffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni.
Artikolu 10
Rappurtar u valutazzjoni
Sal-31 ta' Diċembru 2016, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni dwar l-implimentazzjoni, ir-riżultati u l-valutazzjoni ġenerali tal-miżuri previsti f'din id-Deċiżjoni sabiex tipprepara azzjoni ta' segwitu xierqa.
Artikolu 11
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Strasburgu, is-16 ta' April 2014.