NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2015/61
ze dne 10. října 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o požadavek na úvěrové instituce týkající se krytí likvidity
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1) a zejména na článek 460 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V průběhu rané „likviditní fáze“ finanční krize, která začala v roce 2007, mnohé úvěrové instituce sice udržovaly přiměřenou úroveň kapitálu, avšak pociťovaly značné potíže, jelikož nedokázaly obezřetně řídit své riziko likvidity. Některé úvěrové instituce se staly nadměrně závislými na krátkodobém financování, které při vypuknutí krize rychle vyschlo. Takové úvěrové instituce pak byly zranitelné vůči likviditním požadavkům, protože nedržely dostatečný objem likvidních aktiv, aby mohly splnit požadavky na výběr (odtok) finančních prostředků v průběhu krizového období. Úvěrové instituce byly posléze nuceny zbavovat se aktiv za velmi nízké ceny, což vytvořilo samovolně se roztáčející spirálu poklesu cen a nedostatek důvěry v trh, která přerostla v krizích solventnosti. Nakonec se mnohé úvěrové společnosti staly nadměrně závislými na poskytování likvidity ze strany centrálních bank a musely být zachráněny injekcemi velkého množství finančních prostředků ze státní pokladny. Stalo se tak zjevným, že je nezbytné vypracovat podrobný požadavek krytí likvidity, jehož cílem by mělo být zamezit tomuto riziku tím, že se sníží závislost úvěrových institucí na krátkodobém financování a na likviditě poskytované centrálnímu bankami a zvýší se jejich odolnost proti náhlým likviditním šokům.
(2)
Ustanovení čl. 412 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 stanoví pro úvěrové instituce požadavek krytí likvidity vyjádřený v obecné rovině jako povinnost držet „likvidní aktiva, přičemž součet hodnot těchto aktiv pokrývá odtok likvidity minus přítok likvidity za krizových podmínek“. Podle článku 460 nařízení (EU) č. 575/2013 je Komise zmocněna podrobně rozvést uvedený obecný požadavek na likviditu a okolnosti, za jakých musí příslušné orgány nařídit úvěrovým institucím konkrétní úrovně přítoku a odtoku s cílem pokrýt konkrétní rizika, kterým jsou tyto úvěrové instituce vystaveny. V souladu se 101. bodem odůvodnění nařízení (EU) č. 575/2013 by tato pravidla měla být srovnatelná s ukazatelem krytí likvidity stanoveným v mezinárodním rámci pro měření, standardy a sledování rizika likvidity vypracovaném Basilejským výborem pro bankovní dohled a zohledňovat specifické podmínky v Unii a v členských státech. Až do splnění požadavků na krytí likvidity ode dne 1. ledna 2018 by členské státy měly být schopny uplatňovat požadavek krytí likvidity pro úvěrové instituce až do výše 100 % v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
(3)
V souladu s likviditními standardy Basilejského výboru pro bankovní dohled by měla být přijata pravidla, jež definují požadavek krytí likvidity jako poměr mezi rezervou „likvidních aktiv“ úvěrové instituce a jejím „čistýmodtokem likvidity“ v průběhu krizového období 30 kalendářních dnů. Čistý odtok likvidity by měl být vypočítán odečtením přítoku likvidity úvěrové instituce od jejího odtoku likvidity. Ukazatel krytí likvidity by měl být vyjádřen v procentech a jeho minimální úroveň, až bude požadavek krytí likvidity proveden v plném rozsahu, by měla být stanovena ve výši 100 %, jež ukazuje, že úvěrová instituce drží dostatek likvidních aktiv, aby mohla splnit svůj čistý odtok likvidity během 30denního krizového období. V průběhu tohoto období by úvěrová instituce měla být schopna rychle převést svá likvidní aktiva na hotovost, aniž by se musela uchýlit k likviditním prostředkům ústřední banky nebo k veřejným finančním prostředkům, což může vést k tomu, že její ukazatel krytí likvidity dočasně klesne pod úroveň 100 %. Pokud by se tak stalo nebo kdykoli lze očekávat, že se tak stane, měla by úvěrová instituce splnit konkrétní požadavky stanovené v článku 414 nařízení (EU) č. 575/2013 za účelem včasného obnovení svého ukazatele krytí likvidity na minimální požadované úrovni.
(4)
Jako „likvidní aktiva“ pro účely rezerv úvěrových institucí v oblasti likvidity by měla být vymezena pouze volně převoditelná aktiva, která lze rychle převést na hotovost na soukromých trzích v krátké lhůtě a bez významné ztráty jejich hodnoty. V souladu s částí šestou nařízení (EU) č. 575/2013 a v souladu s klasifikací likvidních aktiv vypracovanou Basilejským výborem pro bankovní dohled by příslušná pravidla měla rozlišovat mezi aktivy s velmi vysokou likviditou a velmi vysokou úvěrovou kvalitou neboli aktivy úrovně 1 a aktivy s vysokou likviditou a vysokou úvěrovou kvalitou neboli aktivy úrovně 2. Aktiva úrovně 2 by měla být dále rozčleněna na aktiva úrovně 2 A a úrovně 2B. Úvěrové instituce by měly držet přiměřeně diverzifikovanou rezervu likvidních aktiv zohledňující jejich relativní likviditu a úvěrovou kvalitu. Každá úroveň a podúroveň by tudíž měla podléhat konkrétním požadavkům týkajícím se srážek při ocenění a limitů celkové rezervy a případně by měly být uplatňovány diferencované požadavky na jednotlivé úrovně nebo podúrovně a na jednotlivé kategorie likvidních aktiv na stejné úrovni nebo podúrovni, které by měly být tím přísnější, čím nižší je jejich zařazení z hlediska likvidity.
(5)
Na likvidní aktiva by měly být uplatňovány určité obecné a provozní požadavky s cílem zajistit, aby je bylo možno v krátké lhůtě převést na hotovost, případně s určitými výjimkami pro určená aktiva úrovně 1. Tyto požadavky by měly stanovit, že likvidní aktiva by měla být držena mimo jakékoli překážky bránící nakládání s nimi, mělo by být snadné je oceňovat a měla by být kotována na uznaných burzách nebo obchodovatelná v aktivním prodeji nebo na repo trzích. Měly by také zajistit, aby funkce řízení likvidity v úvěrové instituci měla k jejím likvidním aktivům kdykoli přístup a měla je pod kontrolou a aby aktiva tvořící rezervu v oblasti likvidity byla přiměřeně diverzifikována. Diverzifikace je důležitá pro zajištění toho, aby schopnost úvěrové instituce rychle se zbavit likvidních aktiv bez významné ztráty jejich hodnoty nebyla ohrožena v důsledku citlivosti těchto aktiv vůči obecnému rizikovému faktoru. Od úvěrových institucí by rovněž mělo být vyžadováno, aby zajistily soulad mezi měnovou denominací svých likvidních aktiv a jejich čistým odtokem likvidity, aby se předešlo tomu, že přílišný měnový nesoulad ohrozí jejich schopnost použít v krizovém období svou rezervu v oblasti likvidity k pokrytí odtoku likvidity v konkrétní měně.
(6)
V souladu s doporučeními Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA), jež obsahovala jeho zpráva ze dne 20. prosince 2013 vypracovaná podle čl. 509 odst. 3 a 5 nařízení (EU) č. 575/2013, by všem druhům dluhopisů, které emitovaly nebo za které se zaručily ústřední vlády a centrální banky členských států, jakož i dluhopisům, které emitovaly nebo za které se zaručily nadnárodní instituce, měla být přidělena úroveň 1. Jak podotkl orgán EBA, z hlediska dohledu existují silné argumenty pro to, aby nedocházelo k rozlišování mezi jednotlivými členskými státy, neboť vyjmutí některých státních dluhopisů z úrovně 1 by vytvořilo pobídky investovat do jiných státních dluhopisů v rámci Unie, což by vedlo k roztříštěnosti vnitřního trhu a ke zvýšení rizika přenosu nákazy mezi úvěrovými institucemi a jejich ústředními vládami („vztah mezi bankou a ústřední vládou“) v době krize. Pokud jde o třetí země, do úrovně 1 by měly být zařazeny expozice vůči centrálním bankám a ústředním vládám, kterým je podle pravidel úvěrového rizika obsažených v části třetí hlavě II nařízení (EU) č. 575/2013 přidělena riziková váha 0 %, jak stanoví standard Basilejského výboru pro bankovní dohled. Expozice vůči regionálním vládám, místním orgánům a subjektům veřejného sektoru by měly být zařazeny do úrovně 1 pouze tehdy, pokud jsou posuzovány jako expozice vůči jejich ústřední vládě, a ty podle týchž pravidel pro úvěrové riziko mají rizikovou váhu 0 %. Do téže úrovně by měly být zařazeny expozice vůči mezinárodním rozvojovým bankám a mezinárodním organizacím, kterým je přidělena riziková váha 0 %. Vzhledem k velmi vysoké likviditě a velmi vysoké úvěrové kvalitě, kterou tyto aktiva vykazují, mělo by být úvěrovým institucím umožněno je držet v jejich rezervách v neomezené výši a neměly by podléhat srážkám při ocenění ani požadavkům na diverzifikaci.
(7)
Aktiva emitovaná úvěrovými institucemi by zpravidla neměla být uznána za likvidní aktiva, avšak zacházení na úrovni 1 by mělo být přiznáno bankovním aktivům podporovaným vládami členských států, jako jsou podpůrné banky a věřitelé v státním vlastnictví, a také aktivům soukromých bank s výslovnou státní zárukou. Tato aktiva soukromých bank se státní zárukou představují dědictví finanční krize, které by mělo být postupně odstraněno, a jako likvidní aktiva by tudíž měla být způsobilá pouze bankovní aktiva s vládní zárukou, která byla poskytnuta nebo přislíbena před datem 30. června 2014. Podobně s prioritními dluhopisy emitované určitými určenými společnostmi spravujícími aktiva určitých členských států by se mělo zacházet jako s aktivy úrovně 1 a měly bypodléhat stejným požadavkům, jaké se uplatňují na expozice vůči ústřední vládě jejich příslušného členského státu, avšak pouze s časově omezeným účinkem.
(8)
Kryté dluhopisy jsou dluhové nástroje emitované úvěrovými institucemi a zajištěné krycím portfoliem aktiv, které typicky tvoří hypoteční úvěry nebo dluhopisy veřejného sektoru, u nichž mají investoři přednostní nárok v případě selhání. Jejich zajištěná povaha a určité další bezpečnostní prvky, jako je požadavek, aby emitent nahrazoval ohrožená aktiva v krycím portfoliu a udržoval toto krycí portfolio v hodnotě vyšší, než je jmenovitá hodnota dluhopisů („požadavek krytí aktivy“), přispěly k tomu, že z dluhopisů se staly poměrně výnosné nástroje s poměrně nízkým rizikem, které mají klíčový význam z hlediska financování na hypotečních trzích většiny členských států. V určitých členských státech emise nesplacených krytých dluhopisů převyšuje souhrn nesplacených státních dluhopisů. Zejména určité kryté dluhopisy se stupněm úvěrové kvality 1 v období od 1. ledna 2008 do 30. června 2012, které analyzoval ve své zprávě orgán EBA, vykazovaly vynikající likviditu. Orgán EBA nicméně doporučil, aby byly tyto kryté dluhopisy ve shodě se standardy Basilejského výboru pro bankovní dohled posuzovány jako aktiva úrovně 2 A. S ohledem na výše uvedené úvahy ohledně jejich úvěrové kvality, schopnosti likvidity a významu pro financování trhů Unie je však vhodné, aby tyto kryté dluhopisy se stupněm úvěrové kvality 1 byly posuzovány jako aktiva úrovně 1. Aby se předešlo rizikům nadměrné koncentrace a na rozdíl od jiných aktiv úrovně 1 by držení krytých dluhopisů stupně úvěrové kvality 1 v rezervě v oblasti likvidity mělo podléhat limitu 70 % z celkové rezervy, nejméně 7 % srážce při ocenění a požadavku na diverzifikaci.
(9)
Kryté dluhopisy se stupněm úvěrové kvality 2 by měly být uznány jako aktiva úrovně 2 A podléhající stejnému limitu (40 %) a srážce při ocenění (15 %), které jsou použitelné pro jiná likvidní aktiva této úrovně. Lze to odůvodnit na základě dostupných tržních údajů, ze kterých vyplývá, že kryté dluhopisy se stupněm úvěrové kvality 2 vykázaly větší likviditu než jiná srovnatelná aktiva úrovně 2 A a 2B, jako jsou cenné papíry zajištěné rezidenčními nemovitostmi (RMBS) se stupněm úvěrové kvality 1. Povolení toho, aby se tyto kryté dluhopisy považovaly za likvidní aktiva pro účely rezervy v oblasti likvidity, by kromě toho přispělo k diverzifikaci souboru dostupných aktiv v rámci této rezervy a předešlo by zbytečnému rozlišování a náhlým změnám v chování („cliff effect“) vůči nim a krytým dluhopisům se stupněm úvěrové kvality 1. Je však třeba poznamenat, že významná část těchto krytých dluhopisů byla zařazena do stupně úvěrové kvality 2 v důsledku snížení ratingu ústřední vlády členského státu, ve kterém byl usazen jejich emitent. Vyplynulo to ze zavedení stropu pro danou zemi typicky zahrnutého do metodik ratingových společností, který určuje, že finanční nástroje nesmí mít úvěrové hodnocení vyšší, než je určitá úroveň ve vztahu k ratingovému hodnocení příslušné země. Stropy pro dané země vylučovaly kryté dluhopisy emitované v uvedených členských zemích z dosažení stupně úvěrové kvality 1, a to bez ohledu na jejich úvěrovou kvalitu, což na druhé straně snižovalo jejich likviditu v porovnání s krytými dluhopisy obdobné kvality emitovanými v členských státech, jejichž ratingové hodnocení sníženo nebylo. Trhy financování v Unii se v důsledku toho staly značně roztříštěnými, což zdůrazňuje potřebu najít vhodnou alternativu k externím ratingovým hodnocením jako jedno z kritérií v obezřetnostní regulaci pro klasifikaci likvidity a úvěrového rizika krytých dluhopisů a dalších kategorií aktiv. V souladu s čl. 39b odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 (2) o ratingových agenturách musí Komise do 31. prosince 2015 podat zprávu o alternativních nástrojích k ratingům, a to s cílem odstranit všechny odkazy na ratingy v právních předpisech Unie pro regulatorní účely do 1. ledna 2020.
(10)
Pokud jde o cenné papíry zajištěné aktivy (ABS), orgán EBA v souladu se svými vlastními empirickými poznatky a se standardem Basilejského výboru pro bankovní dohled doporučil, aby za aktiva úrovně 2B, podléhající srážce při ocenění ve výši 25 %, byly uznány pouze cenné papíry zajištěné rezidenčními nemovitostmi s úrovní úvěrové kvality 1. Je vhodné odchýlit se i od tohoto doporučení a rozšířit způsobilost pro úroveň 2B na určité cenné papíry zajištěné aktivy, podporované jinými aktivy. Rozšíření okruhu způsobilých podkategorií aktiv by zvýšilo diverzifikaci v rámci rezervy v oblasti likvidity a usnadnilo by financování reálné ekonomiky. Protože navíc z dostupných tržních údajů vyplývá nízká korelace mezi cennými papíry zajištěnými aktivy a jinými likvidními aktivy, jako jsou státní dluhopisy, došlo by k oslabení vztahu mezi bankami a ústřední vládou a snížila by se roztříštěnost vnitřního trhu. Kromě toho existují důkazy o tom, že investoři mají sklon v obdobích finanční nestability hromadit kvalitní cenné papíry zajištěné aktivy s krátkou váženou průměrnou životností a vysokým předčasným splacením, neboť je lze rychle převést na hotovost a lze se na ně spolehnout jako na bezpečný zdroj likvidity. To je zejména případ cenných papírů zajištěných aktivy, podporovaných úvěry a leasingem na financování motorových vozidel („cenné papíry zajištěné aktivy spojenými s automobilovými úvěry“),které v období 2007-2012 vykazovaly cenovou volatilitu a průměrná rozpětí srovnatelné s cennými papíry zajištěnými rezidenčními nemovitostmi. Srovnatelně dobrou úroveň likvidity vykazovaly také určité segmenty cenných papírů zajištěných aktivy spojenými se spotřebitelskými úvěry, jako např. kreditní karty. A konečně, povolení cenných papírů zajištěných aktivy, podporovaných aktivy z reálné ekonomiky, jako jsou aktiva uvedená výše a úvěry malým a středním podnikům, v rezervě v oblasti likvidity by mohlo vyslat pozitivní signál investorům v souvislosti s těmito aktivy. Příslušná pravidla by proto měla jako aktiva úrovně 2B uznat cenné papíry zajištěné aktivy, které jsou podporovány hypotečními úvěry na obytné nemovitosti, ale i automobilovými úvěry, spotřebitelskými úvěry a úvěry malým a středním podnikům. V zájmu zajištění integrity a funkčnosti rezervy v oblasti likvidity by však jejich způsobilost měla podléhat určitým požadavkům na vysokou kvalitu odpovídajícím kritériím uplatňovaným na jednoduché, transparentní a standardizované sekuritizace, které jsou obsaženy v jiných právních předpisech pro finanční odvětví. Zejména u RMBS by požadavky na vysokou kvalitu měly zahrnovat dodržování určitých poměrů výše úvěru k hodnotě nemovitosti nebo výše úvěru k výši příjmu, ale tyto poměry by se neměly vztahovat na RMBS emitované před dnem účinnosti požadavku na krytí likvidity. S ohledem na nižší likviditu zaznamenanou u cenných papírů zajištěných aktivy spojenými se spotřebitelskými úvěry a s úvěry pro malé a střední podniky v porovnání s cennými papíry zajištěnými rezidenčními nemovitostmi a cennými papíry zajištěnými aktivy spojenými s automobilovými půjčkami by měly cenné papíry zajištěné aktivy spojenými se spotřebitelskými úvěry a s úvěry pro malé a střední podniky podléhat vyšší srážce při ocenění (35 %). Všechny cenné papíry zajištěné aktivy by stejně jako jiná aktiva úrovně 2B měly podléhat celkovému limitu ve výši 15 % rezervy v oblasti likvidity a požadavku na diverzifikaci.
(11)
Pravidla týkající se klasifikace, požadavků, limitů a srážek při ocenění pro ostatní aktiva úrovně 2 A a 2B by měla být úzce sladěna s doporučeními Basilejského výboru pro bankovní dohled a orgánu EBA. Na druhé straně akcie a podílové jednotky v subjektech kolektivního investování by měly být posuzovány jako likvidní aktiva stejné úrovně a stejné kategorie jako podkladová aktiva daného subjektu kolektivního investování.
(12)
Je také vhodné při určování ukazatele krytí likvidity zohlednit centralizované řízení likvidity v rámci kooperativních sítí a sítí institucionálních systémů ochrany, pokud ústřední instituce nebo subjekt má obdobnou úlohu jako centrální banka, protože členové sítě typicky nemají přímý přístup k centrální bance. Příslušná pravidla by proto měla uznat jako likvidní aktiva vklady na viděnou, které mají členové sítě u ústřední instituce, a další financování likvidity, které je jim dostupné od ústřední instituce. Na vklady, které se nepovažují za likvidní aktiva, by se měly vztahovat preferenční sazby odtoku povolené pro provozní vklady.
(13)
Sazba odtoku pro stabilní retailové vklady by měla být stanovena jako míra selhání 5 %, avšak všem úvěrovým institucím zapojeným do systému pojištění vkladů v členském státě, který splňuje určitá přísná kritéria, by měla být povolena preferenční odtoková sazba 3 %. Za prvé by mělo být zohledněno, jak členské státy provádějí směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU (3) o systémech pojištění vkladů. Za druhé, systém členského státu by měl splňovat konkrétní požadavky týkající se lhůty pro výplatu, financování ex ante a přístupu k dodatečným finančním prostředkům v případě velké poptávky po jeho rezervách. A konečně, uplatnění preferenční 3 % sazby by mělo podléhat předchozímu souhlasu ze strany Komise, který by měl být udělován pouze tehdy, pokud je Komise přesvědčena, že systém pojištění vkladů daného členského státu splňuje výše uvedená kritéria a že neexistují naléhavé obavy ohledně fungování vnitřního trhu retailových vkladů. 3 % preferenční sazba pro stabilní retailové vklady by každopádně neměla být použitelná před datem 1. ledna 2019.
(14)
Úvěrové instituce by měly být schopny určit jiné retailové vklady s vyšší mírou výběrů. Příslušná pravidla vycházející z pokynů orgánu EBA pro retailové vklady s různým odtokem by měly stanovit kritéria pro určení takových retailových vkladů na základě jejich specifických rysů, a sice velikosti celkového vkladu, povahy vkladu, odměny, pravděpodobnosti výběru a toho, zda má vkladatel bydliště v daném státě, či nikoli.
(15)
Nelze předpokládat, že se úvěrovým institucím vždy dostane od jiných podniků náležejících do stejné skupiny nebo do stejného institucionálního systému ochrany podpory likvidity, pokud se budou nacházet v situaci, kdy by obtížně dostály svým platebním závazkům. Pokud však v souladu s články 8 nebo 10 nařízení (EU) č. 575/2013 nebylo upuštěno od uplatňování ukazatele krytí likvidity na individuální úrovni, toky likvidity mezi dvěma úvěrovými institucemi, které jsou součástí stejné skupiny nebo stejného institucionálního systému ochrany, by v zásadě měly obdržet symetrické sazby přítoku a odtoku, aby se zabránilo ztrátě likvidity na vnitřním trhu, za předpokladu, kdy byly zavedeny všechny nezbytné záruky a pouze s předchozím souhlasemdotčených příslušných orgánů. Na přeshraniční toky by takové preferenční zacházení mělo být uplatňováno pouze na základě dalších objektivních kritérií včetně nízkého profilu rizika likvidity u poskytovatele a příjemce.
(16)
Aby se předešlo tomu, že se úvěrové instituce při plnění svého ukazatele krytí likvidity budou spoléhat výhradně na předpokládaný přítok, a také aby se zajistila minimální úroveň držení likvidních aktiv, měla by výše přítoku, který lze započítat proti odtoku, být omezena na 75 % celkového očekávaného odtoku. Vzhledem k existenci specializovaných obchodních modelů by však měly být povoleny určité výjimky z tohoto limitu, úplné či částečné, aby se zohlednila zásada proporcionality a s výhradou předchozího souhlasu příslušných orgánů. Ty by měly zahrnovat výjimku pro toky uvnitř skupiny a uvnitř institucionálního systému ochrany a pro úvěrové instituce specializované na procházející hypoteční úvěry nebo na leasing a faktoring. Rovněž úvěrovým institucím specializovaným na financování za účelem pořízení motorových vozidel nebo na spotřebitelské úvěry by mělo být povoleno uplatnit vyšší limit ve výši 90 % rezervy v oblasti likvidity. Tyto výjimky by měly být dostupné na individuální i konsolidované úrovni, avšak pouze při splnění určitých kritérií.
(17)
Ukazatel krytí likvidity by se měl vztahovat na úvěrové instituce na individuálním i konsolidovaném základě, pokud příslušné orgány neupustí od uplatnění na individuálním základě v souladu s články 8 nebo 10 nařízení (EU) č. 575/2013. Požadavky krytí likvidity použitelné ve třetích zemích by měly zohledňovat konsolidaci dceřiných podniků v těchto zemích. Pravidla pro konsolidaci v Unii by tudíž neměla umožňovat příznivější zacházení s likvidními aktivy, odtoky nebo odtoky likvidity dceřiných podniků ve třetích zemích, než jakého se jim dostává podle vnitrostátních právních předpisů těchto třetích zemí.
(18)
V souladu s čl. 508 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 musí Komise nejpozději do 31. prosince 2015 předložit spolutvůrcům právních předpisů zprávu o tom, zda a jak by se požadavek krytí likvidity stanovený v hlavě šesté uvedeného nařízení měl uplatňovat na investiční podniky. Do doby, než uvedené ustanovení začne platit, měly by investiční podniky i nadále podléhat vnitrostátním právním předpisům členských států týkajících se požadavků na krytí likvidity. Investiční podniky by však měly podléhat ukazateli krytí likvidity, který stanoví toto nařízení, na konsolidovaném základě, pokud jsou součástí bankovních skupin.
(19)
Úvěrové instituce jsou povinny podávat svým příslušným orgánům zprávy o požadavku krytí likvidity, podrobně rozvedené v tomto nařízení, v souladu s článkem 415 nařízení (EU) č. 575/2013.
(20)
Aby se úvěrovým institucím poskytl dostatek času pro splnění podrobného požadavku krytí likvidity v plném rozsahu, měl by být zaváděn postupně v souladu s lhůtami stanovenými v čl. 460 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, počínaje od minimální úrovně 60 % od 1. října 2015 která se bude zvyšovat až na 100 % od 1. ledna 2018,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
UKAZATEL KRYTÍ LIKVIDITY
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla, jež podrobně rozvádějí požadavek krytí likvidity stanovený v čl. 412 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013.
Článek 2
Oblast působnosti a uplatňování
1. Toto nařízení se vztahuje na úvěrové instituce, nad kterými je vykonáván dohled podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (4).
2. Úvěrové instituce plní toto nařízení na individuálním základě v souladu s čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013. Příslušné orgány mohou zcela nebo částečně upustit od uplatňování tohoto nařízení na úvěrovou instituci na individuálním základě v souladu s články 8 a 10 nařízení (EU) č. 575/2013 za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené níže.
3. Pokud je jedna nebo více úvěrových institucí ve skupině, mateřská instituce v EU, instituce kontrolovaná mateřskou finanční holdingovou společností v EU nebo instituce kontrolovaná mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v EU uplatňuje povinnosti stanovené v tomto nařízení na konsolidovaném základě v souladu s čl. 11 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 a v souladu se všemi následujícími ustanoveními:
a)
aktiva třetích zemí, která splňují požadavky stanovené v hlavě II a která jsou držena dceřiným podnikem ve třetí zemi, se nepovažují za likvidní aktiva pro konsolidované účely, pokud nejsou považována za likvidní aktiva podle vnitrostátních právních předpisů třetí země, jež stanoví požadavek krytí likvidity;
b)
odtok likvidity v dceřiném podniku ve třetí zemi, na který se podle vnitrostátních právních předpisů této třetí země, jež stanoví požadavek krytí likvidity, vztahují vyšší sazby než ty, které jsou stanovena v hlavě III, podléhá konsolidaci v souladu s těmito vyššími sazbami stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech třetí země;
c)
odtok likvidity v dceřiném podniku ve třetí zemi, na který se podle vnitrostátních právních předpisů této třetí země, jež stanoví požadavek krytí likvidity, vztahují nižší sazby než ty, které jsou stanoveny v hlavě III, podléhá konsolidaci v souladu s těmito nižšími sazbami stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech třetí země;
d)
na investiční podniky ve skupině se vztahuje článek 4 tohoto nařízení na konsolidovaném základě a článek 412 nařízení (EU) č. 575/2013 v souvislosti s definicí likvidních aktiv a odtoku a přítoku likvidity jak pro individuální, tak pro konsolidované účely. Na investiční podniky jiné než stanovené v tomto písmeni se až do stanovení požadavku ohledně ukazatele krytí likvidity v souladu s článkem 508 nařízení (EU) č. 575/2013 i nadále vztahuje podrobný požadavek ukazatele krytí likvidity pro investiční podniky stanovený ve vnitrostátních předpisech členských států;
e)
na konsolidované úrovni se výše přítoku plynoucího ze specializované úvěrové instituce uvedené v čl. 33 odst. 3 a 4 uznává pouze do výše odtoků plynoucích ze stejné instituce.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„aktivy úrovně 1“ aktiva, která jsou velmi vysoce likvidní a mají velmi vysokou úvěrovou kvalitu podle čl. 416 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (EU) č. 575/2013;
2)
„aktivy úrovně 2“ aktiva, která jsou vysoce likvidní a mají vysokou úvěrovou kvalitu podle čl. 416 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (EU) č. 575/2013. Aktiva úrovně 2 se dále dělí na aktiva úrovně 2 A a aktiva úrovně 2B v souladu s částí II kapitolou 2 tohoto nařízení;
3)
„rezervou v oblasti likvidity“ výše likvidních aktiv, kterou úvěrová instituce drží v souladu s hlavou II tohoto nařízení;
4)
„vykazovací měnou“ měna, ve které likviditní položky uvedené v části šesté hlavě II a III nařízení (EU) č. 575/2013 musejí být vykazovány příslušnému orgánu v souladu s čl. 415 odst. 1 uvedeného nařízení;
5)
„požadavkem krytí likvidity“ poměr mezi aktivy a závazky určený za účelem úvěrového posílení v souvislosti s krytými dluhopisy podle vnitrostátních právních předpisů členského státu nebo třetí země;
6)
„malými a středními podniky“ mikropodniky, malé a střední podniky vymezené v doporučení Komise 2003/361/ES (5);
7)
„čistým odtokem likvidity“ částka, která je výsledkem odečtení přítoku likvidity úvěrové instituce od jejího odtoku likvidity v souladu s hlavou III tohoto nařízení;
8)
„retailovými vklady“ závazek vůči fyzické osobě nebo malému a střednímu podniku, pokud lze tento malý a střední podnik považovat za kategorii retailových expozic v rámci standardizovaného přístupu nebo přístupu založeného na interním ratingu (přístup IRB) pro úvěrové riziko, nebo závazek vůči společnosti způsobilé pro zacházení stanovené v čl. 153 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013, a pokud celkové vklady takových malých a středních podniků nebo společnosti v rámci skupiny nepřekročí 1 milion EUR;
9)
„finančním zákazníkem“ zákazník, který vykonává jednu nebo více činností uvedených v příloze I směrnice 2013/36/EU jako svou hlavní činnost nebo působí jako některý z těchto subjektů:
a)
úvěrová instituce;
b)
investiční podnik:
c)
finanční instituce;
d)
sekuritizační jednotka pro speciální účel;
e)
subjekt kolektivního investování;
f)
neotevřený investiční program;
g)
pojišťovna;
h)
zajišťovna;
i)
finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost;
10)
„soukromou investiční společností“ podnik nebo svěřenství, jejichž vlastníkem nebo uživatelem je fyzická osoba nebo skupina úzce propojených fyzických osob, které byly zřízeny pro výhradní účel správy majetku vlastníků a které nevykonávají žádnou jinou obchodní, průmyslovou nebo pracovní činnost. Účel soukromé investiční společnosti může zahrnovat jiné podpůrné činnosti, jako je oddělení aktiv vlastníků od korporátních aktiv, usnadnění převodu aktiv v rámci rodiny nebo prevenci rozdělení aktiv po úmrtí člena rodiny, za předpokladu, že tyto činnosti jsou spojeny s hlavním účelem správy majetku vlastníků;
11)
„krizí“ náhlé nebo prudké zhoršení solventnosti nebo likvidity úvěrové instituce vyvolané změnami tržních podmínek nebo idiosynkratickými faktory, v jejichž důsledku může existovat významné riziko, že úvěrová instituce v následujících 30 kalendářních dnech nebude schopna dostát svým závazkům podle jejich splatnosti;
12)
„maržovými úvěry“ kolateralizované úvěry poskytované zákazníkům za účelem zaujetí obchodních pozic s využitím páky.
Článek 4
Ukazatel krytí likvidity
1. Podrobný požadavek krytí likvidity v souladu s čl. 412 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 se rovná poměru mezi rezervou v oblasti likvidity úvěrové instituce a jejím čistým odtokem likvidity v průběhu krizového období 30 kalendářních dnů a vyjadřuje se v procentech. Úvěrové instituce vypočítají svůj ukazatel krytí likvidity podle tohoto vzorce:
2. Úvěrové instituce zachovávají ukazatel krytí likvidity ve výši nejméně 100 %.
3. Odchylně od odstavce 2 mohou úvěrové instituce svá likvidní aktiva zpeněžit ke krytí svého čistého odtoku likvidity v krizových obdobích, a to i v případě, kdy takové použití likvidních aktiv může v těchto obdobích vést k poklesu jejich ukazatele krytí likvidity pod 100 %.
4. Pokud a kdykoli ukazatel krytí likvidity úvěrové investice klesne nebo lze důvodně očekávat, že klesne pod 100 %, uplatní se požadavek stanovený v článku 414 nařízení (EU) č. 575/2013. Dokud se ukazatel krytí likvidity znovu nevrátí na úroveň uvedenou v odstavci 2, podávají úvěrové instituce příslušnému orgánu zprávy o svém ukazateli krytí likvidity v souladu s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 680/2014 (6).
5. Úvěrové instituce vypočítávají a sledují svůj ukazatel krytí likvidity ve vykazované měně a v každé měně podléhající samostatnému oznamování v souladu s čl. 415 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a stejně tak i své závazky ve vykazované měně. Úvěrové instituce podávají svému příslušnému orgánu zprávy o svém ukazateli krytí likvidity v souladu s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 680/2014.
Článek 5
Krizové scénáře pro účely ukazatele krytí likvidity
Následující scénáře lze považovat za ukazatele toho, za jakých okolností lze mít za to, že úvěrová instituce je v krizi:
a)
výběr významné části jejích retailových vkladů;
b)
částečná nebo úplná ztráta schopnosti nezajištěného mezibankovního financování, včetně velkých komerčních vkladů a jiných zdrojů podmíněného financování, jako jsou přijaté závazné či nezávazné přísliby likvidity nebo úvěrové linky;
c)
částečná nebo úplná ztráta zajištěného krátkodobého financování;
d)
další odtok likvidity v důsledku snížení úvěrového ratingu až o tři stupně;
e)
zvýšená volatilita trhu, která ovlivňuje hodnotu kolaterálu nebo jeho kvalitu nebo vytváří dodatečnou potřebu kolaterálu;
f)
neplánované čerpání likvidity a úvěrových příslibů;
g)
potenciální závazek zpětně odkoupit dluh nebo dodržet mimosmluvní závazky.
HLAVA II
REZERVA V OBLASTI LIKVIDITY
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 6
Složení rezervy v oblasti likvidity
Aby byla způsobilá tvořit součást rezervy úvěrové instituce v oblasti likvidity, musí likvidní aktiva být v souladu s každým z následujících požadavků:
a)
splňovat obecné požadavky stanovené v článku 7;
b)
splňovat provozní požadavky stanovené v článku 8;
c)
splňovat příslušná kritéria způsobilosti pro jejich zařazení jako aktivum úrovně 1 nebo aktivum úrovně 2 v souladu s kapitolou 2.
Článek 7
Obecné požadavky na likvidní aktiva
1. Aby mohla být považována za likvidní, musí aktiva úvěrové instituce být v souladu s odstavci 2 až 6.
2. Aktiva jsou majetkem, právem, nárokem nebo podílem drženým úvěrovou institucí a musí být prosta jakéhokoli zatížení. Pro tyto účely se aktivum považuje za nezatížené, pokud úvěrová instituce nepodléhá jakémukoli právnímu, smluvnímu, regulačnímu nebo jinému omezení, které by jí bránilo ho zlikvidovat, prodat, převést, postoupit nebo, obecně řečeno, zbavit se tohoto aktiva v aktivním přímém prodeji nebo prostřednictvím repa v následujících 30 kalendářních dnech. Za nezatížená se považují tato aktiva:
a)
aktiva zahrnutá do seskupení, která jsou k dispozici, aby byla okamžitě použita jako kolaterál k získání dodatečného financování v rámci závazných, avšak dosud nefinancovaných úvěrových linek, které jsou úvěrové instituci k dispozici. To zahrnuje aktiva uložená úvěrovou institucí u ústřední instituce v rámci kooperativní sítě nebo institucionálního systému ochrany. Úvěrové instituce předpokládají, že aktiva v seskupení jsou zatížena, v pořadí rostoucí likvidity na základě klasifikace likvidity stanovené v kapitole 2, počínaje aktivy nezpůsobilými pro rezervu v oblasti likvidity;
b)
aktiva, jež úvěrová instituce obdržela jako kolaterál za účelem snížení úvěrového rizika v rámci reverzního repa nebo transakcí s financováním cenných papírů a jimiž úvěrová instituce může disponovat.
3. Aktiva neemitovala samotná úvěrová instituce, její mateřský podnik jiný než subjekt veřejného sektoru, který není úvěrovou institucí, její dceřiný podnik nebo jiný dceřiný podnik jejího mateřského podniku ani sekuritizační jednotka pro speciální účel, se kterou je tato úvěrová instituce úzce propojena;
4. Aktiva nesmí být emitována některým z následujících subjektů:
a)
jinou úvěrovou institucí, pokud emitent není subjektem veřejného sektoru uvedeným v čl. 10 odst. 1 písm. c) a čl. 11 odst. 1 písm. a) a b), aktivum není krytým dluhopisem uvedeným v čl. 10 odst. 1 písm. f) a čl. 11 odst. 1 písm. c) a d) nebo aktivum nepatří do kategorie popsané v čl. 10 odst. 1 písm. e);
b)
investičním podnikem;
c)
pojišťovnou;
d)
zajišťovnou;
e)
finanční holdingovou společností;
f)
smíšenou finanční holdingovou společností.
g)
jakýmkoli jiným subjektem, který vykonává jednu nebo více z činností uvedených v příloze I ke směrnici 2013/36/EU. Pro účely tohoto článku se sekuritizační jednotky pro speciální účel nepovažují za subjekty podle tohoto písmene.
5. Hodnotu aktiv musí být možné určit na základě široce přístupných a snadno dostupných tržních cen. Nejsou-li tržní ceny k dispozici, hodnotu aktiv musí být možné určit na základě vzorce, který je snadné vypočítat, který používá veřejně dostupné vstupy a nezávisí ve značné míře na předpokladech.
6. Aktiva musí být kotována na uznané burze nebo být obchodovatelná v aktivním přímém prodeji nebo prostřednictvím prostého repa na všeobecně uznávaných repo trzích. Tato kritéria se posoudí pro každý trh zvlášť. Aktivum přijaté k obchodování v organizovaném obchodním místě, které není uznanou burzou, buď v členském státě, nebo ve třetí zemi, se považují za likvidní pouze tehdy, pokud dané obchodní místo poskytuje aktivní a rozsáhlý trh pro přímý prodej aktiv. Úvěrová instituce zohlední následující aspekty jako minimální kritéria pro posouzení toho, zda obchodní místo poskytuje aktivní a rozsáhlý trh pro účely tohoto odstavce:
a)
historickou zkušenost ohledně šířky a hloubky trhu prokázanou nízkým rozptylem nabídky a poptávky, vysokým objemem obchodování a velkým počtem a rozmanitostí účastníků trhu;
b)
existenci spolehlivé tržní infrastruktury.
7. Požadavky stanovené v odstavcích 5 a 6 se nevztahují na:
a)
bankovky a mince podle čl. 10 odst. 1 písm. a);
b)
expozice vůči centrálním bankám podle čl. 10 odst. 1 písm. b) a d) a čl. 11 odst. 1 písm. b);
c)
závazný likviditní příslib s omezeným použitím podle čl. 12 odst. 1 písm. d);
d)
vklady a jiné finanční prostředky v kooperativních sítích a institucionálních systémech ochrany podle článku 16.
Článek 8
Provozní požadavky
1. Úvěrové instituce musí mít zavedeny zásady a omezení k zajištění toho, aby držení likvidních aktiv, jež tvoří jejich rezervu v oblasti likvidity, zůstávala vždy vhodně diverzifikována. Pro tyto účely úvěrové instituce zohlední rozsah diverzifikace mezi různými kategoriemi likvidních aktiv a v rámci téže kategorie likvidních aktiv podle kapitoly 2 této hlavy a veškeré další příslušné faktory týkající se diverzifikace, jako je druh emitentů, protistran nebo zeměpisná oblast těchto emitentů a protistran.
Příslušné orgány mohou zavést konkrétní omezení nebo konkrétní požadavky na držení likvidních aktiv úvěrovými institucemi s cílem zajistit soulad s požadavkem stanoveným v tomto odstavci. Jakékoli takové omezení nebo požadavek se však nesmí týkat:
a)
následujících kategorií aktiv úrovně 1:
i)
bankovek a mincí podle čl. 10 odst. 1 písm. a);
ii)
expozic vůči centrálním bankám podle čl. 10 odst. 1 písm. b) a d);
iii)
aktiv představujících pohledávky vůči mezinárodním rozvojovým bankám a mezinárodním organizacím podle čl. 10 odst. 1 písm. g) nebo aktiv jimi zaručených;
b)
kategorií aktiv úrovně 1 představujících pohledávky vůči ústředním či regionálním vládám, místním orgánům nebo subjektům veřejného sektoru podle čl. 10 odst. 1 písm. c) a d) a aktiv jimi zaručených, za předpokladu, že úvěrová instituce drží příslušné aktivum ke krytí čistého odtoku likvidity v krizovém období vzniklého v měně členského státu nebo třetí země nebo že aktivum je emitováno ústředními či regionálními vládami, místními orgány nebo subjekty veřejného sektoru domovského členského státu této úvěrové instituce;
c)
závazného likviditního příslibu s omezeným použitím podle čl. 12 odst. 1 písm. d).
2. Úvěrové instituce musí mít snadný přístup ke svým držením likvidních aktiv a být schopny je zpeněžit kdykoli během krizového období 30 kalendářních dnů v přímém prodeji nebo prostřednictvím repa na všeobecně uznávaných repo trzích. Likvidní aktivum se považuje za snadno přístupné pro úvěrovou instituci, pokud neexistují žádné právní ani praktické překážky bránící tomu, aby úvěrová instituce mohla takové aktivum včas zpeněžit.
Aktiva použitá k úvěrovému posílení při strukturovaných transakcích nebo ke krytí provozních nákladů úvěrové instituce nelze považovat za snadno přístupná pro úvěrovou instituci.
Aktiva držená ve třetí zemi, kde existují omezení jejich volné převoditelnosti, se považují za snadno přístupná pouze tehdy, pokud úvěrová instituce používá tato aktiva k vyrovnání odtoku likvidity v této třetí zemi. Aktiva držená v nepřevoditelné měně se považují za snadno přístupná pouze tehdy, pokud úvěrová instituce používá tato aktiva k vyrovnání odtoku likvidity v této měně.
3. Úvěrové instituce zajistí, aby jejich likvidní aktiva byly pod kontrolou zvláštní funkce řízení likvidity v rámci úvěrové instituce. Soulad s tímto požadavkem se prokazuje příslušným orgánům některým z těchto způsobů:
a)
umístěním likvidních aktiv do odděleného seskupení řízeného přímo funkcí pro likviditu a s jediným záměrem použít je jako zdroj podmíněných finančních prostředků, a to i během krizových období;
b)
zavedením interních systémů a kontrolních opatření s cílem zajistit funkci řízení likvidity účinnou kontrolu, aby bylo možné držení likvidních aktiv zpeněžit kdykoli v krizovém období 30 kalendářních dnů a získat přístup k podmíněným finančním prostředkům, aniž by to bylo v přímém rozporu s jakoukoli stávající obchodní činností nebo strategiemi v oblasti řízení rizik. Aktivum se nezahrne do rezervy v oblasti likvidity zejména tehdy, pokud by jeho prodej bez náhrady v průběhu krizového období 30 kalendářních dnů odstranil zajištění, což by vytvořilo otevřenou rizikovou pozici přesahující vnitřní limity úvěrové instituce;
c)
kombinaci možností a) a b) za předpokladu, že příslušný orgán považuje takovou kombinaci za přijatelnou.
4. Úvěrové instituce musí pravidelně, nejméně jednou ročně zpeněžit dostatečně reprezentativní vzorek svých držení likvidních aktiv prostřednictvím přímého prodeje nebo prostého repa na všeobecně uznávaném repo trhu. Úvěrové instituce vypracují strategie pro nakládání se vzorky likvidních aktiv, které jsou přiměřené pro to, aby se:
a)
vyzkoušel přístup těchto aktiv na trh a jejich použitelnost;
b)
prověřilo, že postupy úvěrové instituce pro včasné zpeněžení aktiv jsou účinné;
c)
minimalizovalo riziko vyslání negativního signálu trhu v důsledku toto, že úvěrová instituce zpeněží svá aktiva v krizových obdobích.
Požadavek stanovený v prvním pododstavci se nevztahuje na aktiva úrovně 1 podle článku 10, která nejsou krytými dluhopisy s velmi kvalitním zajištěním, na závazné likviditní přísliby s omezeným použitím podle čl. 12 odst. 1 písm. d) ani na vklady a jiné financování likvidity v kooperativních sítích a institucionálních systémech ochrany podle článku 16.
5. Požadavek stanovený v odstavci 2 nebrání úvěrovým institucím zajišťovat tržní riziko spojené s jejich likvidními aktivy, za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
úvěrová instituce zavede vhodná interní opatření v souladu s odstavci 2 a 3, aby tato aktiva byla i nadále snadno dostupná pro funkci řízení likvidity a pod její kontrolou;
b)
při ocenění příslušného aktiva v souladu s článkem 9 se zohlední čistý odtok a přítok likvidity, ke kterému by došlo v případě předčasného uzavření zajišťovacího vztahu.
6. Úvěrové instituce zajistí, aby měnová denominace jejich likvidních aktiv odpovídala struktuře jejich čistého odtoku likvidity podle jednotlivých měn. Příslušné orgány však v případě potřeby mohou požadovat, aby úvěrové instituce omezily nesoulad měn stanovením limitů pro podíl čistého odtoku likvidity v měně, jakého může být dosaženo v krizovém období držením likvidních aktiv, jež nejsou denominovány v této měně. Toto omezení lze uplatnit pouze na vykazovací měnu nebo měnu, která může podléhat samostatnému oznamování v souladu s čl. 415 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013. Při určování úrovně jakéhokoli omezení ohledně nesouladu měn, které může být uplatněno v souladu s tímto odstavcem, musí příslušné orgány přihlédnout přinejmenším k:
a)
tomu, zda úvěrová instituce je schopna učinit kterýkoli z následujících kroků:
i)
použít likvidní aktiva k vytvoření likvidity v měně a v jurisdikci, ve které vzniká čistý odtok likvidity;
ii)
provést měnový swap a získat prostředky na devizových trzích za krizových podmínek odpovídajících krizovému období 30 kalendářních dnů stanovenému v článku 4;
iii)
převést přebytek likvidity z jedné měny do druhé a mezi jurisdikcemi a právními subjekty v rámci své skupiny za krizových podmínek odpovídajících krizovému období 30 kalendářních dnů stanovenému v článku 4;
b)
dopadu náhlých, nepříznivých pohybů směnných kurzů na stávající pozice, které jsou v nesouladu, a na účinnost jakýchkoli existujících devizových zajištění.
Na jakékoli omezení týkající se nesouladu měn uložené v souladu s tímto odstavcem se pohlíží jako na zvláštní požadavek na likviditu podle článku 105 směrnice 2013/36/EU.
Článek 9
Oceňování likvidních aktiv
Pro účely výpočtu svého ukazatele krytí likvidity úvěrová instituce použije tržní hodnotu svých likvidních aktiv. Tržní hodnota likvidních aktiv se sníží v souladu se srážkami při ocenění stanovenými v kapitole 2 a případně v souladu s čl. 8 odst. 5 písm. b).
KAPITOLA 2
Likvidní aktiva
Článek 10
Aktiva úrovně 1
1. Aktiva úrovně 1 zahrnují pouze aktiva spadající do jedné nebo více z následujících kategorií a splňující v každém případě zde stanovená kritéria způsobilosti:
a)
mince a bankovky;
b)
tyto expozice vůči centrálním bankám:
i)
aktiva představující pohledávky vůči Evropské centrální bance (ECB) nebo vůči centrální bance členského státu nebo záruky vystavené těmito bankami;
ii)
aktiva představující pohledávky vůči centrálním bankám třetích zemí nebo záruky vystavené těmito bankami za předpokladu, že expozicím vůči této centrální bance nebo její ústřední vládě bylo přiděleno úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou (ECAI), které má přinejmenším stupeň úvěrové kvality 1 v souladu s čl. 114 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013;
iii)
rezervy držené danou úvěrovou institucí v centrální bance uvedené v bodech i) a ii) za předpokladu, že tato úvěrová instituce má povoleno čerpat tyto rezervy kdykoli během zátěžových období a že v dohodě mezi dotčeným příslušným orgánem a ECB nebo centrální bankou byly stanoveny podmínky pro takové čerpání;
c)
aktiva představující pohledávky vůči následujícím centrálním nebo regionálním vládám, místním orgánům nebo subjektům veřejného sektoru nebo záruky jimi vystavené:
i)
ústřední vláda členského státu;
ii)
ústřední vláda třetí země za předpokladu, že jí bylo přiděleno úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, které má přinejmenším stupeň úvěrové kvality 1 v souladu s čl. 114 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013;
iii)
regionální vlády nebo místní orgány v členském státě, za předpokladu, že expozice vůči nim jsou posuzovány jako expozice vůči ústřední vládě tohoto členského státu v souladu s čl. 115 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013;
iv)
regionální vlády nebo místní orgány ve třetí zemi typu uvedeného v bodě ii) za předpokladu, že expozice vůči nim jsou posuzovány jako expozice vůči ústřední vládě této třetí země v souladu s čl. 115 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013;
v)
subjekty veřejného sektoru za předpokladu, že expozice vůči nim jsou posuzovány jako expozice vůči ústřední vládě členského státu nebo vůči jedné z regionálních vlád nebo jednomu z místních orgánů uvedených v bodě iii) v souladu s čl. 116 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013;
d)
aktiva představující pohledávky vůči ústřední vládě nebo centrální bance třetí země nebo záruky vystavené ústřední vládou nebo centrální bankou třetí země, které nebyl přidělen stupeň úvěrové kvality 1 v úvěrovém hodnocení vypracovaném určenou externí ratingovou agenturou v souladu s čl. 114 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, za předpokladu, že v tomto případě může úvěrová instituce uznat toto aktivum jako aktivum úrovně 1 pouze za účelem krytí čistého odtoku likvidity v krizovém období, k němuž dojde ve stejné měně, ve které je denominováno toto aktivum.
Pokud toto aktivum není denominováno v národní měně dané třetí země, může úvěrová instituce uznat toto aktivum jako aktivum úrovně 1 až do výše krizového čistého odtoku likvidity této úvěrové instituce v této cizí měně odpovídající jeho operacím v jurisdikci, ve které bylo přijato riziko likvidity;
e)
aktiva emitovaná úvěrovými institucemi, která splňují alespoň jeden z těchto dvou požadavků:
i)
emitentem je úvěrová instituce registrovaná nebo založená ústřední vládou členského státu nebo regionální vládou nebo místním orgánem v členském státě, tato vláda nebo místní orgán má právní povinnost chránit ekonomickou základnu této úvěrové instituce a zachovávat její finanční životaschopnost po celou dobu její existence a jakékoli expozice vůči této regionální vládě nebo případně vůči místnímu orgánu jsou posuzovány jako expozice vůči ústřední vládě daného členského státu v souladu s čl. 115 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013;
ii)
daná úvěrová instituce je příjemcem podpůrných úvěrů, což je pro účely tohoto článku chápáno jako každá úvěrová instituce, jejímž účelem je prosazovat cíle veřejné politiky Unie nebo ústřední či regionální vlády nebo místního orgánu v členském státě převážně prostřednictvím poskytování podpůrných úvěrů na nesoutěžním, neziskovém základě, za předpokladu, že nejméně 90 % úvěrů, které poskytuje, je přímo nebo nepřímo zaručeno ústřední či regionální vládou nebo místním orgánem a že jakékoli expozice vůči této regionální vládě nebo případně místnímu orgánu jsou posuzovány jako expozice vůči ústřední vládě členského státu v souladu s čl. 115 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013;
f)
expozice ve formě krytých dluhopisů mimořádně vysoké kvality, které musí splňovat všechny tyto požadavky:
i)
jedná se o dluhopisy podle čl. 52 odst. 4 směrnice 2009/65/ES nebo splňují požadavky, aby byly způsobilé pro zacházení stanovené v čl. 129 odst. 4 nebo 5 nařízení (EU) č. 575/2013;
ii)
expozice vůči institucím v krycím portfoliu splňují podmínky stanovené v čl. 129 odst. 1 písm. c) a v čl. 129 odst. 1 posledním pododstavci nařízení (EU) č. 575/2013;
iii)
úvěrová instituce investující do těchto krytých dluhopisů i emitent splňují požadavek transparentnosti podle čl. 129 odst. 7 nařízení (EU) č. 575/2013;
iv)
velikost jejich emise činí nejméně 500 milionů EUR (nebo ekvivalentní částku v národní měně);
v)
těmto krytým dluhopisům bylo přiděleno úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, které má přinejmenším stupeň úvěrové kvality 1 v souladu s čl. 129 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013, rovnocenný stupeň úvěrové kvality v případě krátkodobého úvěrového hodnocení nebo, pokud úvěrové hodnocení neexistuje, byla jim přidělena riziková váha 10 % v souladu s čl. 129 odst. 5 uvedeného nařízení;
vi)
krycí portfolio vždy splňuje požadavek krytí aktivy, které je nejméně o 2 % vyšší než částka požadovaná pro splnění pohledávek spojených s těmito krytými dluhopisy;
g)
aktiva představující pohledávky vůči mezinárodním rozvojovým bankám a mezinárodním organizacím uvedeným v čl. 117 odst. 2 a v článku 118 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo představující záruky vystavené těmito bankami a organizacemi.
2. Tržní hodnota krytých dluhopisů s mimořádně vysokou kvalitou uvedených v odst. 1 písm. f) podléhá srážce nejméně o 7 %. Kromě případů stanovených v čl. 15 odst. 2 písm. a) nebo b) v souvislosti s akciemi a podílovými jednotkami v subjektech kolektivního investování se nevyžadují žádné srážky z hodnoty ostatních aktiv úrovně 1.
Článek 11
Aktiva úrovně 2 A
1. Aktiva úrovně 2 A zahrnují pouze aktiva spadající do jedné nebo více z následujících kategorií a splňující v každém případě zde stanovená kritéria způsobilosti:
a)
aktiva představující pohledávky vůči regionálním vládám, místním orgánům nebo subjektům veřejného sektoru v členském státě nebo jimi zaručená aktiva, kde expozicím vůči nim je přidělena riziková váha 20 % v souladu s čl. 115 odst. 1 a 5 a případně s čl. 116 odst. 1, 2 a 3 nařízení (EU) č. 575/2013;
b)
aktiva představující pohledávky vůči ústřední vládě nebo centrální bance třetí země nebo vůči regionální vládě, místnímu orgánu nebo subjektu veřejného sektoru ve třetí zemi nebo jimi zaručená aktiva, za předpokladu, že jim je přidělena riziková váha 20 % v souladu s čl. 114 odst. 2, případně s články 115 nebo 116 nařízení (EU) č. 575/2013;
c)
expozice ve formě krytých dluhopisů s kvalitním zajištěním, které musí splňovat všechny tyto požadavky:
i)
jedná se o dluhopisy podle čl. 52 odst. 4 směrnice 2009/65/ES nebo splňují požadavky, aby byly způsobilé pro zacházení stanovené v čl. 129 odst. 4 nebo 5 nařízení (EU) č. 575/2013;
ii)
expozice vůči institucím v krycím portfoliu splňují podmínky stanovené v čl. 129 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 575/2013;
iii)
úvěrová instituce investující do těchto krytých dluhopisů i emitent splňují požadavek transparentnosti stanovený v čl. 129 odst. 7 nařízení (EU) č. 575/2013;
iv)
velikost jejich emise činí nejméně 250 milionů EUR (nebo ekvivalentní částku v národní měně);
v)
těmto krytým dluhopisům bylo přiděleno úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, které má přinejmenším stupeň úvěrové kvality 2 v souladu s čl. 129 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013, rovnocenný stupeň úvěrové kvality v případě krátkodobého úvěrového hodnocení nebo, pokud úvěrové hodnocení neexistuje, jim byla přidělena riziková váha 20 % v souladu s čl. 129 odst. 5 uvedeného nařízení;
vi)
krycí portfolio vždy splňuje požadavek krytí aktivy, které je nejméně o 7 % vyšší než částka požadovaná pro splnění pohledávek spojených s těmito krytými dluhopisy. Pokud však kryté dluhopisy se stupněm úvěrové kvality 1 úvěrového hodnocení nesplňují minimální velikost emise pro kryté dluhopisy s mimořádně vysokou kvalitou v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. f) bodu iv), avšak splňují požadavky na vysoce kvalitní kryté dluhopisy stanovené v bodech i), ii), iii) a iv), podléhají místo toho požadavku krytí aktivy, který je vyšší nejméně o 2 % než částka požadovaná pro splnění pohledávek spojených s těmito krytými dluhopisy.
d)
expozice ve formě krytých dluhopisů vydaných úvěrovými institucemi ve třetích zemích, které musí splňovat všechny tyto požadavky:
i)
jsou to kryté dluhopisy v souladu s vnitrostátními právními předpisy dané třetí země, které je musí definovat jako dluhové cenné papíry vydané úvěrovými institucemi nebo dceřiným podnikem plně vlastněným úvěrovou institucí, která danou emisi zaručuje, a zajištěné krycím portfoliem aktiv, vůči němuž může držitel dluhopisů uplatnit přímý nárok na přednostní splacení jistiny a úroků v případě selhání emitenta;
ii)
emitent a kryté dluhopisy podle vnitrostátních právních předpisů podléhají v dané třetí zemi zvláštnímu veřejnému dohledu, jehož cílem je chránit držitele dluhopisů, a podmínky dohledu a regulační podmínky, které jsou v této třetí zemi uplatňovány, musí být přinejmenším rovnocenné podmínkám uplatňovaným v Unii;
iii)
kryté dluhopisy jsou zajištěny seskupením aktiv jednoho nebo více druhů popsaných v čl. 129 odst. 1 písm. b), písm. d) bodě i), písm. f) bodě i) nebo písm. g) nařízení (EU) č. 575/2013. Pokud toto seskupení obsahuje úvěry zajištěné nemovitostmi, musí být splněny požadavky uvedené v článcích 208 a v čl. 229 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013;
iv)
expozice vůči institucím v krycím portfoliu splňují podmínky stanovené v čl. 129 odst. 1 písm. c) a v čl. 129 odst. 1 posledním pododstavci nařízení (EU) č. 575/2013;
v)
úvěrová instituce investující do těchto krytých dluhopisů i emitent splňují požadavek transparentnosti stanovený v čl. 129 odst. 7 nařízení (EU) č. 575/2013;
vi)
těmto krytým dluhopisům bylo přiděleno úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, které má přinejmenším stupeň úvěrové kvality 1 v souladu s čl. 129 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013, rovnocenný stupeň úvěrové kvality v případě krátkodobého úvěrového hodnocení nebo, pokud úvěrové hodnocení neexistuje, byla jim přidělena riziková váha 10 % v souladu s čl. 129 odst. 5 uvedeného nařízení; a
vii)
krycí portfolio vždy splňuje požadavek krytí aktivy, které je nejméně o 7 % vyšší než částka požadovaná pro splnění pohledávek spojených s těmito krytými dluhopisy. Pokud však velikost emise krytých dluhopisů činí alespoň 500 milionů EUR (nebo ekvivalentní částku v národní měně), podléhá místo toho podléhat požadavku na krytí aktiv ve výši nejméně 2 %;
e)
korporátní dluhové cenné papíry, které splňují tyto požadavky:
i)
bylo jim přiděleno úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, které má přinejmenším stupeň úvěrové kvality 1 v souladu s článkem 122 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo rovnocenný stupeň úvěrové kvality v případě krátkodobého úvěrového hodnocení.
ii)
velikost emise těchto cenných papírů činí nejméně 250 milionů EUR (nebo ekvivalent v národní měně);
iii)
maximální doba splatnosti cenných papírů v okamžiku emise je 10 let;
2. Tržní hodnota každého z aktiv úrovně 2 A podléhá srážce nejméně o 15 %.
Článek 12
Aktiva úrovně 2B
1. Aktiva úrovně 2B zahrnují pouze aktiva spadající do jedné nebo více z následujících kategorií a splňující v každém případě zde stanovená kritéria způsobilosti:
a)
expozice ve formě cenných papírů zajištěných aktivy, které splňují požadavky stanovené v článku 13;
b)
korporátní dluhové cenné papíry, které splňují tyto požadavky:
i)
obdržely úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, které má přinejmenším stupeň úvěrové kvality 3 v souladu s článkem 122 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo rovnocenný stupeň úvěrové kvality v případě krátkodobého úvěrového hodnocení;
ii)
velikost emise těchto cenných papírů činí nejméně 250 milionů EUR (nebo ekvivalent v národní měně);
iii)
maximální doba splatnosti cenných papírů v okamžiku emise je 10 let;
c)
akcie, za předpokladu, že splňují tyto požadavky:
i)
tvoří součást hlavního akciového indexu v členském státě nebo ve třetí zemi, který byl určen jako takový pro účely tohoto písmene příslušným orgánem členského státu nebo příslušným veřejným orgánem ve třetí zemi. Neexistuje-li žádné rozhodnutí příslušného orgánu nebo veřejného orgánu ohledně hlavních akciových indexů, úvěrová instituce považuje za takový akciový index složený z vedoucích společností v příslušné jurisdikci;
ii)
jsou denominovány v měně domovského členského státu úvěrové instituce, nebo pokud jsou denominovány v jiné měně, se považují za aktiva úrovně 2B pouze do výše, která pokrývá čistý odtok likvidity v krizovém období v této měně nebo v jurisdikci, kde je přijato riziko likvidity; a
iii)
jsou prokazatelně spolehlivým zdrojem likvidity kdykoli, a to i v krizových obdobích. Tento požadavek se považuje za splněný, pokud úroveň poklesu ceny dané akcie na burze během krizového období na trhu v trvání 30 kalendářních dnů nepřesáhne 40 % nebo nárůst její srážky při ocenění nepřesáhne 40 procentních bodů; a
d)
závazné likviditní přísliby s omezeným použitím, které mohou být poskytnuty Evropskou centrální bankou, centrální bankou členského státu nebo centrální bankou třetí země za předpokladu, že jsou splněny požadavky stanovené v článku 14;
e)
expozice v podobě vysoce kvalitních krytých dluhopisů, které splňují všechny tyto požadavky:
i)
jedná se o dluhopisy, jež jsou uvedeny v čl. 52 odst. 4 směrnice 2009/65/ES, nebo jež splňují požadavky způsobilosti pro zacházení uvedené v čl. 129 odst. 4 nebo 5 nařízení (EU) č. 575/2013;
ii)
úvěrová instituce, která do krytých dluhopisů investuje, splňuje požadavek na transparentnost stanovený v čl. 129 odst. 7 nařízení (EU) č. 575/2013;
iii)
emitent krytých dluhopisů zpřístupní pro investory informace uvedené v čl. 129 odst. 7 písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013 alespoň jednou za čtvrt roku;
iv)
velikost jejich emise činí nejméně 250 milionů EUR (nebo ekvivalent v národní měně);
v)
kryté dluhopisy jsou zajištěny výlučně aktivy uvedenými v čl. 129 odst. 1 písm. a), písm. d) bod i) a písm. e) nařízení (EU) č. 575/2013;
vi)
soubor podkladových aktiv sestává výlučně z expozic, jež se v souvislosti s úvěrovým rizikem kvalifikují pro 35 % nebo nižší rizikovou váhu podle článku 125 nařízení (EU) č. 575/2013;
vii)
krycí portfolio vždy splňuje požadavek krytí aktivy, které je nejméně o 10 % vyšší než částka požadovaná pro splnění pohledávek spojených s těmito krytými dluhopisy;
viii)
emitující úvěrová instituce musí každý měsíc veřejně oznamovat, že krycí portfolio splňuje požadavek na pokrytí 10 % aktiv;
f)
v případě úvěrových institucí, které v souladu se svými stanovami nemohou z náboženských důvodů držet úročená aktiva, neúročená aktiva představující pohledávky vůči centrálním bankám nebo ústřední vládě nebo centrální bance třetí země nebo vůči regionální vládě, místnímu orgánu nebo subjektu veřejného sektoru ve třetí zemi nebo záruky vystavené uvedenými subjekty, pokud uvedená aktiva obdržela od určené externí ratingové agentury rating úvěrové kvality alespoň stupně 5 v souladu s článkem 114 nařízení (EU) č. 575/2013, nebo rovnocenný stupeň úvěrové kvality v případě krátkodobého úvěrového ratingu.
2. Tržní cena každého aktiva úrovně 2B podléhá srážce při ocenění nejméně v této výši:
a)
použitelné srážce stanovené v čl. 13 odst. 14 pro sekuritizace úrovně 2B;
b)
srážce ve výši 50 % pro korporátní dluhové cenné papíry podle odst. 1 písm. b);
c)
srážce ve výši 50 % pro akcie podle odst. 1 písm. c);
d)
srážce ve výši 30 % pro programy nebo emise krytých dluhopisů uvedených v odst. 1 písm. e);
e)
srážce ve výši 50 % pro neúročená aktiva uvedená v odst. 1 písm. f).
3. V případě úvěrových institucí, které v souladu se svými stanovami nemohou z náboženských důvodů držet úročená aktiva, může příslušný orgán povolit odchylku od odst. 1 písm. b) bodů ii) a iii) tohoto článku, pokud existují důkazy nedostatečné dostupnosti neúročených aktiv, která tyto požadavky splňují, a dotyčná neúročená aktiva jsou adekvátně likvidní na soukromých trzích.
Při rozhodování o tom, zda jsou neúročená aktiva adekvátně likvidní pro účely prvního pododstavce, příslušný orgán zohlední tyto faktory:
a)
dostupná data v souvislosti s jejich tržní likviditou, včetně objemů obchodování, pozorovaného rozpětí mezi nabídkou a poptávkou, volatility cen a cenového dopadu; a
b)
další faktory relevantní pro jejich likviditu, včetně důkazů z minulosti ohledně šířky a hloubky trhu s uvedenými neúročenými aktivy, počtu a rozmanitosti účastníků trhu a přítomnosti robustní tržní infrastruktury.
Článek 13
Sekuritizace úrovně 2B
1. Expozice ve formě cenných papírů zajištěných aktivy podle čl. 12 odst. 1 písm. a) se považují za sekuritizace úrovně 2B, pokud splňují kritéria stanovená v odstavcích 2 až 14.
2. Sekuritizovaná pozice a expozice, které jsou podkladem pro tuto pozici, musí splňovat všechny následující požadavky:
a)
dané pozici bylo přiděleno úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, které má přinejmenším stupeň úvěrové kvality 1 v souladu s články 251 až 261 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo rovnocenný stupeň úvěrové kvality v případě krátkodobého úvěrového hodnocení;
b)
je to pozice v sekuritizované tranši nebo tranších s nejvyšší předností a tento nejvyšší stupeň přednosti má v průběhu celé transakce. Pro tyto účely se tranše považuje za tranši nejvyšší úrovně, pokud po doručení výzvy k předčasnému splacení („enforcement notice“) a případně výzvy k urychlenému splacení („acceleration notice“) není tato tranše podřízena jiným tranším stejné sekuritizační transakce nebo sekuritizačního systému, pokud jde o obdržení plateb jistiny a úroků, přičemž se nezohledňují splatné částky vyplývající z úrokových či měnových derivátů, poplatky či jiné obdobné platby v souladu s článkem 261 nařízení (EU) č. 575/2013;
c)
podkladové expozice byly získány sekuritizační jednotkou pro speciální účel ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 66 nařízení (EU) č. 575/2013 způsobem, který je vymahatelný vůči jakékoli třetí straně, a jsou mimo dosah prodejce (původce, sponzora nebo původního věřitele) a jeho věřitelů, a to i v případě platební neschopnosti prodejce;
d)
převod podkladových expozic na sekuritizační jednotku pro speciální účel nesmí podléhat jakýmkoli přísným ustanovením o zpětném získání („claw-back“ v jurisdikci, kde je zaregistrován prodejce (původce, sponzor nebo původní věřitel). To zahrnuje mimo jiné ustanovení, podle kterých může likvidátor prodejce (původce, sponzora nebo původního věřitele) rozhodnout o neplatnosti prodeje podkladových expozic z pouhého důvodu, že k prodeji došlo v určitém období před úpadkem prodejce, nebo ustanovení, kdy sekuritizační jednotka pro zvláštní účel může takovémuto zneplatnění zabránit, jen prokáže-li, že jí úpadek prodejce nebyl v okamžiku prodeje znám;
e)
správa podkladových expozic se řídí dohodou o obsluze, která obsahuje ustanovení o kontinuitě obsluhy zaručující, že selhání nebo platební neschopnost obsluhovatele nepovede k ukončení obsluhy;
f)
dokumentace, kterou se řídí sekuritizace, obsahuje ustanovení o kontinuitě zaručující přinejmenším nahrazení protistran u derivátů a případně zajišťovatelů likvidity v případě jejich selhání či platební neschopnosti;
g)
sekuritizovaná pozice je kryta souborem homogenních podkladových expozic, které všechny patří pouze do jedné z následujících podkategorií, nebo souborem homogenních podkladových expozic, ve kterém jsou společně obsaženy úvěry na obytné nemovitosti uvedené v bodech i) a ii):
i)
úvěry na obytné nemovitosti zajištěné prvořadým zástavním právem poskytnuté fyzickým osobám za účelem pořízení nemovitosti k jejich trvalému bydlení za předpokladu, že je splněna jedna ze dvou následujících podmínek:
-
úvěry ve skupině v průměru splňují požadavek na poměr výše úvěru k hodnotě nemovitosti stanovený v čl. 129 odst. 1 písm. d) bodu i) nařízení (EU) č. 575/2013;
-
ve vnitrostátním právním předpisu členského státu původu úvěrů se stanoví limit poměru výše úvěru k výši příjmu, který se vztahuje na částku, kterou si dlužník může půjčit v rámci úvěru na obytnou nemovitost, a daný členský stát tento předpis oznámil Komisi a orgánu EBA. Limit poměru výše úvěru k výši příjmu se vypočítává na základě ročního hrubého příjmu dlužníka, přičemž je třeba vzít v úvahu daňové povinnosti a další závazky dlužníka a riziko změn úrokové sazby během doby trvání úvěru. V případě každého úvěru ve skupině na obytnou nemovitost procentní podíl hrubého příjmu dlužníka, který lze vynaložit na splácení úvěru (úroků, jistiny a poplatků), nepřesahuje 45 %;
ii)
plně zajištěné úvěry na obytné nemovitosti uvedené v čl. 129 odst. 1 písm. e) nařízení (EU) č. 575/2013, za předpokladu, že tyto úvěry splňují požadavek na úroveň zajištění stanovený v uvedeném ustanovení a požadavek průměrného poměru úvěru k hodnotě nemovitosti stanovený v čl. 129 odst. 1 písm. d) bodě i) nařízení (EU) č. 575/2013;
iii)
komerční úvěry, pronájmy a úvěrové přísliby poskytnuté podnikům usazeným v členském státě na financování kapitálových výdajů nebo obchodních operací jiných než pořízení nebo výstavba obchodní nemovitosti, za předpokladu, že nejméně 80 % dlužníků v rámci tohoto souboru z hlediska zůstatku portfolia v okamžiku emise sekuritizace jsou malé a střední podniky a že žádný z dlužníků není institucí definovanou v čl. 4 odst. 1 bodě 3 nařízení (EU) č. 575/2013;
iv)
automobilové úvěry či leasing poskytnuté dlužníkům nebo nájemcům usazeným či se sídlem v členském státě. Ty pro tyto účely zahrnují úvěry či leasing pro financování motorových vozidel nebo přípojných vozidel definovaných v čl. 3 bodech 11 a 12 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES, zemědělských nebo lesnických traktorů uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/37/ES, motocyklů nebo motorových tříkolek definovaných v čl. 1 odst. 2 písm. b) a c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/24/ES nebo pásových vozidel uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. c) směrnice 2007/46/ES. Takovéto úvěry či leasing mohou zahrnovat doplňkové produkty týkající se pojištění a služeb nebo dodatečné součásti vozidel a v případě leasingu zůstatkovou hodnotu vozidel pronajatých formou leasingu. Všechny půjčky a případy leasingu v souboru jsou kryty přednostní pohledávkou nebo zástavním právem k vozidlu nebo vhodnou zárukou ve prospěch sekuritizační jednotky pro speciální účel, jako je ustanovení o zachování vlastnického práva;
v)
úvěry a úvěrové přísliby poskytnuté fyzickým osobám s bydlištěm v členském státě pro účely osobní a rodinné spotřeby a spotřeby domácnosti.
h)
daná pozice není v resekuritizaci ve smyslu čl. 4 odst. 1 63 nařízení (EU) č. 575/2013 ani syntetické sekuritizaci ve smyslu čl. 242 odst. 11 uvedeného nařízení;
i)
podkladové expozice neobsahují převoditelné finanční nástroje ani deriváty, s výjimkou finančních nástrojů vydaných samotnou sekuritizační jednotkou pro speciální účel nebo jinými stranami v rámci dané sekuritizační struktury a derivátů používaných výhradně pro zajištění měnového rizika a úrokového rizika;
j)
v okamžik emise sekuritizace nebo při jejím začlenění do souboru podkladových expozic kdykoli po emisi podkladové expozice neobsahují žádné expozice vůči rizikovým dlužníkům (nebo případně rizikovým ručitelům), přičemž rizikovým dlužníkem (nebo rizikovým ručitelem) je dlužník (nebo ručitel), který:
i)
vyhlásil úpadek, dohodl se se svými věřiteli na odepsání nebo restrukturalizaci dluhu nebo soud udělil jeho věřitelům právo vymáhat hmotné škody vzniklé v důsledku neprovedení splátky, a to v době tří let před datem vzniku dluhu;
ii)
je veden v úředním rejstříku osob s nepříznivou úvěrovou historií;
iii)
má úvěrové hodnocení vypracované externí ratingovou agenturou nebo má úvěrové ohodnocení, z něhož vyplývá značné riziko, že smluvně dohodnuté splátky nebudou provedeny, ve srovnání s průměrným dlužníkem u úvěrů tohoto druhu v příslušné jurisdikci.
k)
v okamžik emise sekuritizace nebo při jejím začlenění do souboru podkladových expozic kdykoli po emisi podkladové expozice neobsahují žádné expozice v selhání ve smyslu čl. 178 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013.
3. Splácení sekuritizovaných pozic nesmí být strukturováno tak, aby převážně záviselo na prodeji aktiv zajišťujících podkladové expozice. Toto ustanovení však nebrání následnému obnovování nebo refinancování těchto expozic.
4. Struktura sekuritizační transakce musí být v souladu s následujícími požadavky:
a)
pokud byla sekuritizovaná pozice stanovena bez revolvingového období, nebo revolvingové období uplynulo, a pokud byla doručena výzva k předčasnému splacení nebo výzva k urychlenému splacení, příjem jistiny z podkladových expozic se předá držitelům sekuritizovaných pozic prostřednictvím postupné amortizace sekuritizovaných pozic a v sekuritizační jednotce pro speciální účel nebude v každý den platby zachycena žádná významná částka v hotovosti;
b)
pokud byla sekuritizovaná pozice stanovena s revolvingovým obdobím, transakční dokumentace stanoví vhodné události pro předčasné splacení, což musí obsahovat přinejmenším všechny následující prvky:
i)
zhoršení úvěrové kvality podkladových expozic;
ii)
nepodaří se vytvořit dostatečné nové podkladové expozice s alespoň obdobnou úvěrovou kvalitou;
iii)
dojde k události související s platební neschopností u původce nebo obsluhovatele.
5. V okamžik emise sekuritizace musí již dlužníci (nebo případně ručitelé) mít splacenu alespoň jednu splátku, s výjimkou případů, kdy je sekuritizace kryta úvěrovými přísliby uvedenými v odst. 2 písm. g) bodě v).
6. V případě sekuritizací, kdy podkladovými expozicemi jsou úvěry na obytné nemovitosti uvedené v odst. 2 písm. g) bodě i) nebo ii), soubor úvěrů nesmí obsahovat žádný úvěr, který byl nabízen a uzavřen s tím, že žadatel o úvěr nebo případně zprostředkovatelé byli uvědoměni, že poskytnuté informace nemusí být věřitelem ověřovány.
7. V případě sekuritizací, kdy podkladovými expozicemi jsou úvěry na obytné nemovitosti uvedené v odst. 2 písm. h) bodě i) nebo ii), posouzení úvěruschopnosti dlužníka musí splňovat požadavky stanovené v čl. 18 odst. 1 až 4, odst. 5 písm. a) a odst. 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/17/EU (7) nebo rovnocenné požadavky ve třetích zemích.
8. V případě sekuritizací, kdy podkladovými expozicemi jsou automobilové úvěry a leasing a spotřebitelské úvěry a úvěrové přísliby uvedené v odst. 2 písm. g) bodě iv) a v), posouzení úvěruschopnosti dlužníka musí splňovat požadavky stanovené v článku 8 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/48/ES (8).
9. Pokud je původce, sponzor nebo původní věřitel sekuritizace usazen v Unii, dodržuje požadavky stanovené v části páté nařízení (EU) č. 575/2013 a zveřejňuje v souladu s článkem 8b nařízení (ES) č. 1060/2009 informace o úvěrové kvalitě a výkonnosti podkladových expozic, struktuře transakce, peněžních tocích a jakémkoliv kolaterálu zajišťujícím expozice, jakož i jakékoliv informace, které jsou potřebné pro to, aby investoři mohli provádět komplexní a řádně podložené zátěžové testy. Pokud je původce, sponzor nebo původní věřitel usazen mimo Unii, jsou stávajícím a potenciálním investorům a regulačním orgánům při emisi sekuritizace a poté pravidelně zpřístupňovány komplexní údaje o úvěrech v souladu se standardy všeobecně přijatými účastníky trhu.
10. Podkladové expozice nesmějí pocházet od úvěrové instituce držící sekuritizovanou pozici ve své rezervě v oblasti likvidity, jejího dceřiného podniku, jejího mateřského podniku, dceřiného podniku jejího mateřského podniku ani od jiného podniku úzce propojeného s touto úvěrovou institucí.
11. Velikost emise tranše činí nejméně 100 milionů EUR (nebo ekvivalentní hodnotu v národní měně).
12. Zbývající vážená průměrná životnost tranše musí být 5 let nebo méně, což se vypočítá buď pomocí předpokladu ocenění transakce při předčasném splacení, nebo pomocí konstantní sazby 20 % u předčasného splacení, podle toho, co je nižší, přičemž úvěrová instituce předpokládá, že splátka je provedena v první povolený den splátky.
13. Původcem expozic, které tvoří základ pro sekuritizaci, musí být instituce vymezená v čl. 4 odst. 33 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo podnik, jehož hlavní činností je vykonávat jednu nebo více činností uvedených v bodech 2 až 12 a v bodě 15 přílohy I směrnice 2013/36/EU.
14. Tržní cena sekuritizací úrovně 2B podléhá srážce při ocenění nejméně v následující výši:
a)
25 % pro sekuritizace zajištěné podkategoriemi aktiv uvedenými v odst. 2 písm. g) bodech i), ii) a iv);
b)
35 % pro sekuritizace podporované podkategoriemi aktiv uvedenými v odst. 2 písm. g) bodech iii) a v).
Článek 14
Závazné likviditní přísliby s omezeným použitím
K tomu, aby mohly být považovány za aktiva úrovně 2B, musí závazné likviditní přísliby s omezeným použitím, které může poskytnout centrální banka podle čl. 12 odst. 1 písm. d), splňovat všechna následující kritéria:
a)
v nekrizovém období podléhá tento příslib provizi za poskytnutí stanovenému z celkové výše příslibu, což představuje přinejmenším vyšší z následujících hodnot:
i)
75 bazických bodů ročně; nebo
ii)
nejméně o 25 bazických bodů ročně více, než činí rozdíl mezi výnosem z aktiv použitých k zajištění příslibu a výnosem z reprezentativního portfolia likvidních aktiv, po úpravě o jakékoli podstatné rozdíly v úvěrovém riziku.
V krizovém období může centrální banka provizi za poskytnutí popsanou v prvním pododstavci tohoto písmene snížit za předpokladu, že jsou splněny minimální požadavky vztahující se na likviditní přísliby při alternativních likviditních přístupech v souladu s článkem 19;
b)
příslib je zajištěn nezatíženými aktivy takového druhu, který stanoví centrální banka. Aktiva poskytnutá jako kolaterál musí splňovat veškerá následující kritéria:
i)
jsou držena v podobě, která usnadňuje jejich rychlý převod na centrální banku v případě, že příslib je vypovězen;
ii)
jejich hodnota po srážce při ocenění uplatněné centrální bankou je dostatečná, aby pokryla celou výši příslibu;
iii)
nezapočítávají se jako likvidní aktiva pro účely rezervy úvěrové instituce v oblasti likvidity;
c)
příslib je slučitelný s rámcem pro politiku vůči protistranám, který má centrální banka;
d)
doba poskytnutí příslibu překračuje krizové období 30 kalendářních dnů uvedené v článku 4;
e)
centrální banka příslib nezruší před jeho smluvní splatností a nebude přijato žádné další úvěrové rozhodnutí, dokud dotčená úvěrová instituce bude i nadále hodnocena jako solventní;
f)
existují formální zásady zveřejněné centrální bankou, v nichž je oznámeno její rozhodnutí poskytovat závazné likviditní přísliby s omezeným použitím, podmínky pro poskytování takových příslibů a druh úvěrových institucí, které jsou způsobilé požádat o tyto přísliby.
Článek 15
Subjekty kolektivního investování
1. Akcie nebo podílové jednotky v subjektech kolektivního investování se považují za likvidní aktiva stejné úrovně jako likvidní podkladová aktiva dotyčného subjektu, a to až do absolutní výše 500 milionů EUR (nebo ekvivalentní částky v národní měně) pro každou úvěrovou instituci na individuálním základě, za předpokladu, že:
a)
jsou dodrženy požadavky uvedené čl. 132 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013;
b)
subjekt kolektivního investování investuje pouze do likvidních aktiv a likvidních derivátů, v případě derivátů pouze v míře nezbytné pro snížení úrokové sazby, měnového nebo úrokového rizika v portfoliu.
2. Úvěrové instituce uplatní následující minimální srážky z hodnoty svých akcií nebo podílových jednotek v subjektech kolektivního investování, v závislosti na kategorii likvidních podkladových aktiv:
a)
0 % pro mince a bankovky a expozice vůči centrálním bankám podle čl. 10 odst. 1 písm. b);
b)
5 % pro aktiva úrovně 1 jiná než kryté dluhopisy s velmi kvalitním zajištěním;
c)
12 % pro kryté dluhopisy s mimořádně vysokou kvalitou podle čl. 10 odst. 1 písm. f);
d)
20 % pro aktiva úrovně 2 A;
e)
30 % pro sekuritizace úrovně 2B zajištěné podkategoriemi aktiv uvedenými v odst. 13 odst. 2 písm. g) bodech i), ii) a iv);
f)
35 % pro kryté dluhopisy úrovně 2B uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. e);
g)
40 % pro sekuritizace úrovně 2B zajištěné podkategoriemi aktiv uvedenými v odst. 13 odst. 2 písm. g) bodech iii) a v); a
h)
55 % pro korporátní dluhové cenné papíry úrovně 2B uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. b), akcie uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. c) a neúročená aktiva uvedená v čl. 12 odst. 1 písm. f).
3. Přístup podle odstavce 2 se uplatní takto:
a)
pokud je úvěrová instituce obeznámena s podkladovými expozicemi subjektu kolektivního investování, může na základě toho těmto podkladovým expozicím přidělit příslušnou srážku při ocenění v souladu s odstavcem 2;
b)
pokud není úvěrová instituce obeznámena s podkladovými expozicemi subjektu kolektivního investování, musí předpokládat, že tento subjekt kolektivního investování investuje v maximální výši, kterou má povolenu podle svého oprávnění, ve vzestupném pořadí do likvidních aktiv tak, jak jsou rozčleněna pro účely odstavce 2, počínaje od aktiv uvedených v odst. 2 písm. g) a dokud nedosáhne maximálního limitu pro celkové investice. Stejný přístup se uplatní pro určení úrovně likvidity podkladových aktiv, pokud není úvěrová instituce obeznámena s podkladovými expozicemi subjektu kolektivního investování.
4. Úvěrové instituce vypracují spolehlivé metodiky a postupy pro výpočet a vykazování tržní hodnoty a srážek při ocenění akcií nebo podílových jednotek v subjektech kolektivního investování. Pokud expozice není pro úvěrovou instituci dostatečně významná, aby vypracovávala své vlastní metodiky, a za předpokladu, že příslušný orgán se v každém jednotlivém případě přesvědčí, že tato podmínka byla splněna, může se úvěrová instituce při výpočtu a vykazování srážek při ocenění akcií nebo podílových jednotek v subjektech kolektivního investování spolehnout pouze na tyto třetí strany:
a)
depozitáře subjektu kolektivního investování za předpokladu, že subjekt kolektivního investování investuje výhradně do cenných papírů a ukládá všechny cenné papíry do tohoto depozitáře; nebo
b)
v případě jiných subjektů kolektivního investování správcovské společnosti subjektu kolektivního investování za předpokladu, že tato správcovská společnost splňuje kritéria stanovená v čl. 132 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013.
5. Pokud úvěrová instituce není v souladu s požadavky stanovenými v odstavci 4 tohoto článku týkajícími se akcií nebo podílových jednotek v subjektu kolektivního investování, přestane je v souladu s článkem 18 uznávat jako likvidní aktiva pro účely tohoto nařízení.
Článek 16
Vklady a jiné financování v kooperativních sítích a institucionálních systémech ochrany
1. Pokud úvěrová instituce patří do institucionálního systému ochrany typu uvedeného v čl. 113 odst. 7 nařízení (EU) č. 575/2013, do sítě, která by byla způsobilá pro výjimku stanovenou v článku 10 uvedeného nařízení nebo do kooperativní sítě v členském státě, se vklady na viděnou, které úvěrová instituce udržuje v ústřední instituci, se zachází jako s likvidními aktivy v souladu s jedním z těchto ustanovení:
a)
pokud v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo právně závaznými dokumenty upravujícími tento systém nebo tuto síť je ústřední instituce povinna držet vklady nebo je investovat do likvidních aktiv stanovené úrovně nebo kategorie, zachází se s těmito vklady jako s likvidními aktivy stejné úrovně nebo kategorie v souladu s tímto nařízením;
b)
pokud není ústřední instituce povinna vklady držet nebo je investovat do likvidních aktiv stanovené úrovně nebo kategorie, zachází se s těmito vklady jako s aktivy úrovně 2B v souladu s tímto nařízením a jejich nesplacená částka podléhá srážce při ocenění ve výši nejméně 25 %.
2. Pokud podle právních předpisů členského státu nebo právně závazných dokumentů upravujících jednu ze sítí nebo jeden ze systémů popsaných v odstavci 1 má úvěrová instituce do 30 kalendářních dnů přístup k likviditnímu financování od ústřední instituce nebo od jiné instituce v rámci stejné sítě nebo stejného systému, zachází se s takovým financováním jako s aktivem úrovně 2B v té míře, v jaké není toto financování zajištěno likvidními aktivy stanovené úrovně nebo kategorie. Na závaznou výši jistiny likviditního financování se uplatní srážka při ocenění ve výši nejméně 25 %.
Článek 17
Složení rezervy v oblasti likvidity podle úrovně aktiv
1. Úvěrové instituce vždy dodržují následující požadavky týkající se složení jejich rezervy v oblasti likvidity:
a)
nejméně 60 % rezervy v oblasti likvidity mají tvořit aktiva úrovně 1;
b)
nejméně 30 % rezervy v oblasti likvidity mají tvořit aktiva úrovně 1 bez krytých dluhopisů s mimořádně vysokou kvalitou podle čl. 10 odst. 1 písm. f);
c)
nejvýše 15 % rezervy v oblasti likvidity může být drženo v aktivech úrovně 2B.
2. Požadavky stanovené v odstavci 1 se uplatní po úpravě o dopad zajištěných transakcí financování, zajištěných úvěrových transakcí a kolaterálových swapů s použitím likvidních aktiv na zásobu likvidních aktiv, pokud mají tyto transakce splatnost do 30 kalendářních dnů, po odečtení jakýchkoli použitelných srážek při ocenění a za předpokladu, že úvěrová instituce dodržuje provozní požadavky stanovené v článku 8.
3. Složení své rezervy v oblasti likvidity určí úvěrové instituce v souladu se vzorci stanovenými v příloze I tohoto nařízení.
Článek 18
Porušení požadavků
1. Pokud likvidní aktivum přestane splňovat použitelné obecné požadavky stanovené v článku 7, provozní požadavky stanovené v čl. 8 odst. 2 nebo jakákoli použitelná kritéria způsobilosti stanovená v této kapitole, přestane ho úvěrová instituce nejpozději do 30 kalendářních dnů od data, kde k porušení požadavků došlo, uznávat jako likvidní aktivum.
2. Odstavec 1 se použije na akcie nebo podílové jednotky v subjektu kolektivního investování, který přestane splňovat požadavky na způsobilost pouze tehdy, pokud nepřesahují 10 % celkových aktiv subjektu kolektivního investování.
Článek 19
Alternativní likviditní přístupy
1. Pokud jsou likvidní aktiva v dané měně nedostačující pro to, aby úvěrové instituce mohly splnit ukazatel krytí likvidity stanovený v článku 4, použije se jedno z následujících ustanovení:
a)
na tuto měnu se nepoužije požadavek týkající se měnového souladu stanovený v čl. 8 odst. 6;
b)
úvěrová instituce může chybějící likvidní aktiva pokrýt v měně, ve které má úvěrové přísliby od centrální banky v členském státě nebo ve třetí zemi této měny, za předpokladu, že příslib splňuje všechny následující požadavky:
i)
je smluvně neodvolatelně vázán na následujících 30 kalendářních dnů;
ii)
jeho cena je stanovena s poplatkem, který je splatný bez ohledu na to, v jaké výši a zda bylo z tohoto příslibu čerpáno;
iii)
tento poplatek je stanoven v takové výši, že čistý výnos z aktiv použitý pro zajištění příslibu nesmí být vyšší než čistý výnos z reprezentativního portfolia likviditních aktiv, po úpravě o jakékoli podstatné rozdíly v úvěrovém riziku;
c)
pokud je nedostatek aktiv úrovně 1, avšak je dostatek aktiv úrovně 2 A, může úvěrová instituce v rezervě v oblasti likvidity držet dodatečná aktiva úrovně 2 A a horní limity podle úrovně aktiv stanovené v článku 17 se považují za změněné odpovídajícím způsobem. Tato dodatečná aktiva úrovně 2 A podléhají srážce při ocenění ve výši rovnající se nejméně 20 %. Veškerá aktiva úrovně 2B držená úvěrovou institucí i nadále podléhají srážkám při ocenění použitelným v každém jednotlivém případě v souladu s touto kapitolou.
2. Odchylky stanovené v odstavci 1 použijí úvěrové instituce v nepřímé úměře k dostupnosti příslušných likvidních aktiv. Pro použití tohoto článku úvěrové instituce posoudí své potřeby v likviditě, přičemž zohlední svou schopnost snížit prostřednictvím řádného řízení likvidity potřebu těchto likvidních aktiv a držení těchto aktiv jinými účastníky na trhu.
3. Měny, které mohou být zvýhodněny odchylkami stanovenými v odstavci 1 a rozsah, v jakém může být na danou měnu celkově uplatněna jedna nebo více odchylek, se určí prováděcím nařízením, které má Komise přijmout v souladu s čl. 419 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013.
4. Podrobné podmínky pro použití odchylek stanovených v odst. 1 písm. a) a b) se určí aktem v přenesené pravomoci, který má Komise přijmout v souladu s čl. 419 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013.
HLAVA III
ODTOK A PŘÍTOK LIKVIDITY
KAPITOLA 1
Čistý odtok likvidity
Článek 20
Definice čistého odtoku likvidity
1. Čistý odtok likvidity je součet položek odtoku likvidity v písmenu a) snížený o součet přítoku likvidity v písmenu b), avšak nesmí být záporný, a vypočítá se takto:
a)
součet položek odtoku likvidity vymezených v kapitole 2;
b)
součet položek přítoku likvidity vymezených v kapitole 3, který se vypočte takto:
i)
součet položek přítoku likvidity vymezených v kapitole 3, vypočítaný takto: i) přítoky vyjmuté z limitu uvedeného v čl. 33 odst. 2 a 3;
ii)
nižší z položek přítoku uvedených v čl. 33 odst. 4 a 90 % položek odtoku podle písmene a) snížených o vyňaté položky přítoku likvidity v čl. 33 odst. 2 a 3, avšak výsledek nesmí být záporný;
iii)
nižší z jiných položek přítoku, než které jsou uvedeny v čl. 33 odst. 2, 3 a 4, a 75 % položek odtoku likvidity podle písmene a) snížených o vyňaté položky přítoku v čl. 33 odst. 2 a 3 a položky přítoku v čl. 33 odst. 4 vyděleno koeficientem 0,9, aby se umožnil účinek limitu 90 %, avšak výsledek nesmí být záporný.
2. Přítok a odtok likvidity se posuzuje za krizové období 30 kalendářních dnů za předpokladu kombinovaného idiosynkratického a krizového tržního scénáře uvedeného v článku 5.
3. Výpočet stanovený v odstavci 1 se provede podle vzorce stanoveného v příloze II.
Článek 21
Požadavky pro posuzování účinku kolaterálu přijatého v derivátových transakcích
Úvěrové instituce vypočítají očekávaný odtok a přítok likvidity za období 30 kalendářních dnů pro kontrakty uvedené v příloze II nařízení (EU) č. 575/2013 na základě čisté hodnoty podle jednotlivých protistran podléhajících uzavření dvoustranných smluv o započtení v souladu s článkem 295 uvedeného nařízení. Pro účely tohoto článku se za čistou hodnotu považuje odtok a přítok bez kolaterálu, který je přijat nebo má být přijat, za předpokladu, že se tento kolaterál považuje za likvidní aktivum podle hlavy II tohoto nařízení. Peněžní přítok a odtok vyplývající z devizových derivátových transakcí, které zahrnují úplné výměny jistin na simultánním základě (nebo v rámci téhož dne), se vypočítají na základě čisté hodnoty, i když se na uvedené transakce nevztahuje dvoustranná dohoda o započtení.
KAPITOLA 2
Odtok likvidity
Článek 22
Definice odtoku likvidity
1. Odtok likvidity se vypočítá vynásobením nevyplacených zůstatků různých kategorií nebo druhů závazků a podrozvahových závazků sazbami, při kterých se očekává, že tyto závazky vyprší nebo budou vyčerpány, jak je uvedeno v této kapitole.
2. Odtok likvidity podle odstavce 1 zahrnuje následující položky, v každém jednotlivém případě vynásobené příslušnou sazbou odtoku:
a)
aktuální nezaplacenou částku za stabilní retailové vklady a ostatní retailové vklady podle článků 24, 25 a 26;
b)
stávající nezaplacenou částku za ostatní závazky, které dosáhnou splatnosti a které mohou být vyžádány emitentem nebo poskytovatelem financování nebo jsou spojeny s očekáváním poskytovatele financování, že úvěrová instituce splatí závazek v průběhu následujících 30 kalendářních dnů, určenou podle článků 27 a 28;
c)
dodatečný odtok určený podle článku 30;
d)
maximální částku, kterou lze čerpat v průběhu následujících 30 kalendářních dnů ze závazných nevyčerpaných úvěrových a likviditních příslibů, určenou podle článku 31;
e)
dodatečný odtok, který je vymezen v posouzení podle článku 23.
Článek 23
Dodatečný odtok likvidity za ostatní produkty a služeb
1. Úvěrové instituce pravidelně posuzují pravděpodobnost a potenciální objem odtoku likvidity v průběhu následujících 30 kalendářních dnů, pokud jde o produkty nebo služby, které nejsou uvedeny v článcích 27 až 31 a které úvěrové instituce nabízejí nebo financují nebo které by potenciální kupující považovali za související s těmito úvěrovými institucemi. Tyto produkty nebo služby mimo jiné zahrnují odtok likvidity vyplývající z jakýchkoli smluvních opatření uvedených v článku 429 a v příloze I nařízení (EU) č. 575/2013, jako jsou:
a)
jiné podrozvahové a podmíněné závazky financovat včetně mimo jiné nevyužitých příslibů financování;
b)
nevyčerpané úvěry a zálohové platby profesionálním protistranám;
c)
sjednané, ale dosud nevyčerpané hypoteční úvěry;
d)
kreditní karty;
e)
přečerpání;
f)
plánovaný odtok související s obnovením nebo poskytnutím nových retailových nebo mezibankovních úvěrů;
g)
plánované platby z derivátů;
h)
produkty související s podrozvahovým financováním obchodu.
2. Odtok uvedený v odstavci 1 se posuzuje za předpokladu kombinované idiosynkratické krize a krize postihující celý trh podle článku 5. Pro toto posouzení úvěrové instituce zejména zohlední podstatné poškození pověsti, které by mohlo být výsledkem neposkytnutí podpory likvidity těmto produktům nebo službám. Instituce podávají nejméně jednou ročně příslušným orgánům zprávy o těch produktech a službách, u nichž jsou pravděpodobnost realizace a potenciální objem odtoku likvidity uvedený v odstavci 1 podstatné, a příslušné orgány určí odtok, který jim má být přiřazen. Příslušné orgány mohou uplatnit sazbu odtoku až do výše 5 % pro produkty související s podrozvahovým financováním obchodu uvedené v článku 429 a příloze I nařízení (EU) č. 575/2013.
3. Příslušné orgány podávají nejméně jednou ročně zprávu orgánu EBA o druzích produktů nebo služeb, pro které na základě zpráv úvěrových institucí určily odtok, a v této zprávě rovněž vysvětlí metodiku použitou k určení odtoku.
Článek 24
Odtok stabilních retailových vkladů
1. Pokud nejsou splněna kritéria pro stanovení vyšší sazby odtoku podle čl. 25 odst. 2, 3 nebo 5, objem retailových vkladů krytých systémem pojištění vkladů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES (9) nebo podle směrnice 2014/49/EU nebo rovnocenným systémem pojištění vkladů ve třetí zemi se považuje za stabilní a vynásobí se sazbou 5 %, pokud je vklad:
a)
součástí vzniklého vztahu, který činí výběr vysoce nepravděpodobným; nebo
b)
je držen na transakčním účtu.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) se retailový vklad považuje za součást vzniklého vztahu, splňuje-li vkladatel alespoň jedno z těchto kritérií:
a)
má s úvěrovou institucí aktivní smluvní vztah v trvání nejméně 12 měsíců;
b)
má s úvěrovou institucí výpůjční vztah na úvěry na obytné nemovitosti či jiné dlouhodobé úvěry;
c)
má u úvěrové instituce alespoň jeden aktivní produkt jiný než úvěr.
3. Pro účely odst. 1 písm. b) se retailový vklad považuje za držený na transakčním účtu, jsou-li na uvedený účet pravidelně připisovány, případně z něj pravidelně odepisovány platy, příjem nebo transakce.
4. Odchylně od odstavce 1 mohou příslušné orgány od 1. ledna 2019 povolit, aby úvěrové instituce sazbou ve výši 3 % vynásobily objem stabilních retailových vkladů uvedených v odstavci 1, které jsou kryty systémem pojištění vkladů podle směrnice 2014/49/EU až do maximální výše 100 000 EUR stanovené v čl. 6 odst. 1 uvedené směrnice, za předpokladu, že Komise potvrdila, že tento úředně uznaný systém pojištění vkladů splňuje všechna tato kritéria:
a)
systém pojištění vkladů má dostupné finanční prostředky uvedené v článku 10 směrnice 2014/49/EU, získané předem z příspěvků placených členy alespoň jednou ročně;
b)
systém pojištění vkladů má přiměřené prostředky zaručující snadný přístup k dodatečnému financování v případě velkých požadavků na jeho rezervy, včetně přístupu k mimořádným příspěvkům od členských úvěrových institucí a přiměřených opatření alternativního financování za účelem získání krátkodobých finančních prostředků od veřejných nebo soukromých třetích stran;
c)
systém pojištění vkladů zaručuje lhůtu pro výplatu v délce sedmi pracovních dnů, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 1 směrnice 2014/49/EU, od data použití sazby odtoku ve výši 3 %.
5. Příslušné orgány poskytnou povolení podle odstavce 4 až po obdržení předchozího souhlasu od Komise. O takový souhlas se žádá prostřednictvím odůvodněného oznámení, které obsahuje důkazy o tom, že v průběhu každého zaznamenaného krizového období odpovídajícího scénářům uvedeným v článku 5 by míra výběrů stabilních retailových vkladů byla nižší než 3 %. Odůvodněné oznámení musí být Komisi předloženo nejpozději tři měsíce před datem, od kterého se požaduje povolení. Komise posoudí soulad dotyčného systému pojištění vkladů s podmínkami stanovenými v čl. 4 písm. a), b) a c). Pokud jsou tyto podmínky splněny, Komise žádost příslušného orgánu týkající se udělení povolení schválí, jestliže neexistují pádné důvody pro neudělení souhlasu vzhledem k fungování vnitřního trhu retailových vkladů. Sazbu odtoku ve výši 3 % jsou oprávněny použít všechny úvěrové instituce zapojené do takového schváleného systému pojištění vkladů. Komise si vyžádá stanovisko orgánu EBA ohledně souladu dotyčného systému pojištění vkladů s podmínkami stanovenými v čl. 4 písm. a), b) a c).
6. Příslušný orgán může povolit, aby úvěrové instituce sazbou ve výši 3 % vynásobily objem retailových vkladů, které jsou kryty systémem pojištění vkladů ve třetí zemi rovnocenným systému uvedenému v odstavci 1, jestliže třetí země toto zacházení povolí.
Článek 25
Odtok jiných retailových vkladů
1. Úvěrové instituce vynásobí sazbou ve výši 10 % jiné retailové vklady včetně té části retailových vkladů, na kterou se nevztahuje článek 24, pokud neplatí podmínky stanovené v odstavci 2.
2. Jiné retailové vklady podléhají vyšší sazbě odtoku, kterou úvěrová instituce určí podle odstavce 3, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
celkový zůstatek vkladů zahrnující vkladové účty všech klientů v úvěrové instituci nebo skupině je vyšší než 500 000 EUR;
b)
vklad je na účtu přístupném pouze po internetu;
c)
vklad je úročen sazbou, která splňuje kteroukoli z těchto podmínek:
i)
úroková sazba je výrazně vyšší než průměrná sazba pro obdobné retailové produkty;
ii)
její výnos je odvozen od výnosu z indexu trhu nebo souboru indexů trhu;
iii)
její výnos je odvozen od jakékoli jiné tržní proměnné než od pohyblivé úrokové sazby;
d)
vklad byl původně veden jako termínovaný vklad s dobou splatnosti do 30 kalendářních dnů nebo má vklad výpovědní lhůtu kratší než 30 kalendářních dnů v souladu se smluvními podmínkami, přičemž neběží o vklady způsobilé k zacházení stanovenému v odstavci 4;
e)
v případě úvěrových institucí usazených v Unii má vkladatel bydliště ve třetí zemi nebo je vklad denominován v jiné měně než v EUR nebo národní měně členského státu. V případě úvěrových institucí nebo poboček ve třetích zemích vkladatel nemá bydliště v této třetí zemi nebo vklad je denominován v jiné měně než v národní měně této třetí země.
3. Úvěrové instituce použijí vyšší sazbu odtoku, která se určí takto:
a)
pokud retailové vklady splňují kritérium uvedené v odst. 2 písm. a) nebo dvě z kritérií uvedených v odst. 2 písm. b) až e), použije se sazba odtoku ve výši 10 % až 15 %;
b)
pokud retailové vklady splňují odst. 2 písm. a) a alespoň jedno další kritérium podle odstavce 2, anebo tří či více kritérií z odstavce 2, použije se sazba odtoku ve výši 15 % až 20 %.
Na základě individuálního posouzení mohou příslušné orgány použít vyšší sazbu odtoku, pokud je to odůvodněné s ohledem na konkrétní okolnosti úvěrové instituce. Úvěrové instituce mohou použít pro retailové vklady sazby odtoku uvedené v odst. 3 písm. b), pokud posouzení podle odstavce 2 nebylo provedeno nebo není dokončeno.
4. Úvěrové instituce mohou z výpočtu odtoku vyjmout určité jasně vymezené kategorie retailových vkladů pod podmínkou, že úvěrová instituce v každém případě přísně uplatňuje následující podmínky na celou kategorii daných vkladů, pokud nelze výjimku odůvodnit na základě případů finančních nesnází vkladatele:
a)
vkladateli není povoleno vklad vybrat v průběhu 30 kalendářních dnů; nebo
b)
v případě předčasného výběru v průběhu 30 kalendářních dnů musí vkladatel zaplatit sankci, která zahrnuje ztrátu úroku za období mezi datem výběru a datem smluvní splatnosti plus významnou sankci a která nemusí být vyšší než úrok za období mezi datem vkladu a datem výběru.
Jestliže část vkladu uvedeného v prvním pododstavci lze vybrat bez takové sankce, zachází se pouze s touto částí jako se vkladem na požádání a se zbylým zůstatkem se zachází jako s termínovaným vkladem podle tohoto odstavce. Sazba odtoku ve výši 100 % se použije na zrušené vklady se zůstatkovou splatností kratší než 30 kalendářních dnů, a pokud bylo plnění dohodnuto s jinou úvěrovou institucí.
5. Odchylně od odstavců 1 až 4 a od článku 24 vynásobí úvěrové instituce retailové vklady, které přijaly ve třetí zemi, vyšší procentní sazbou odtoku, pokud takovou procentní sazbu stanoví vnitrostátní právní předpisy stanovící požadavky na likviditu v této třetí zemi.
Článek 26
Odtok se vzájemně závislým přítokem
S předchozím souhlasem příslušného úřadu mohou úvěrové instituce vypočítat odtok likvidity snížený o vzájemně závislý přítok, který splňuje všechny tyto podmínky:
a)
vzájemně závislý přítok je přímo spojen s odtokem a není zohledněn ve výpočtu přítoku likvidity podle kapitoly 3;
b)
vzájemně závislý přítok je vyžadován podle právního, regulačního nebo smluvního závazku;
c)
vzájemně závislý přítok splňuje jednu z těchto podmínek:
i)
vzniká povinně před odtokem;
ii)
úvěrová instituce jej obdrží v rámci 10 dnů a je zaručen ústřední vládou členského státu;
Článek 27
Odtok provozních vkladů
1. Úvěrové instituce vynásobí koeficientem ve výši 25 % závazky vyplývající z vkladů, které jsou drženy takto:
a)
vkladatelem s cílem získat od úvěrové instituce clearing, služby úschovy, správy hotovosti nebo jiné srovnatelné služby v rámci zavedeného operačního vztahu;
b)
v kontextu společného sdílení úkolů v rámci institucionálního systému ochrany, který splňuje požadavky čl. 113 odst. 7 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo v rámci skupiny kooperativních úvěrových institucí trvale přidružených k ústřednímu subjektu, která splňuje požadavky čl. 113 odst. 6 uvedeného nařízení, nebo jako právní nebo smluvně stanovený vklad jiné úvěrové instituce, která je členem téhož institucionálního systému ochrany nebo kooperativní sítě, za předpokladu, že tyto vklady nejsou považovány za likvidní aktiva vkládající úvěrové instituce uvedená v odstavci 3 a v článku 16;
c)
vkladatelem v rámci jiného zavedeného operačního vztahu, než který je uveden v písmeni a);
d)
vkladatelem za účelem využívání služeb hotovostního clearingu a služeb ústřední instituce a v případě, že dotyčná úvěrová instituce je součástí sítí nebo systémů uvedených v článku 16.
2. Odchylně od odstavce 1 vynásobí úvěrové instituce sazbou ve výši 5 % část závazků vyplývajících z vkladů uvedených v odst. 1 písm. a), která je kryta systémem pojištění vkladů podle směrnice 94/19/ES nebo směrnice 2014/49/EU nebo rovnocenný systém pojištění vkladů ve třetí zemi.
3. Vklady úvěrových institucí u ústřední instituce, které jsou považovány za likvidní aktiva vkládající úvěrové instituce podle článku 16, se vynásobí 100 % sazbou odtoku této ústřední úvěrové instituce uplatněnou na objem těchto likvidních aktiv po srážce při ocenění. Tato likvidní aktiva se nezohledňují za účelem krytí jiného odtoku likvidity, než který je uveden v první větě tohoto odstavce a nezohledňují se pro účely výpočtů složení zbývající rezervy v oblasti likvidity podle článku 17 pro ústřední instituci na individuální úrovni.
4. Clearing, služby úschovy, správy hotovosti a jiné srovnatelné služby uvedené v odst. 1 písm. a) a d) se vztahují pouze na dané služby v rozsahu, ve kterém jsou poskytovány v rámci zavedených vztahů, které jsou pro vkladatele kriticky důležité. Vklady uvedené v odst. 1 písm. a), c) a d) musí mít významná právní nebo provozní omezení, která činí nepravděpodobnými značné výběry v průběhu 30 kalendářních dnů. S finančními prostředky nad rámec těch, které jsou nezbytné pro poskytování provozních služeb, se zachází jako s neprovozními vklady.
5. Se vklady pocházejícími z korespondenčního bankovnictví nebo z poskytování makléřských služeb se nezachází jako s provozním vkladem a přidělí se jim sazba odtoku ve výši 100 %.
6. Aby bylo možné určit vklady uvedené v odst. 1 písm. c), úvěrová instituce učiní závěr, že existuje zavedený operační vztah s nefinančním zákazníkem, s výjimkou termínovaných vkladů, spořicích vkladů a makléřských vkladů, pokud jdou splněna všechna tato kritéria:
a)
odměna stanovená za vedení účtu je nejméně o pět bazických bodů nižší než převládající sazba pro komerční vklady se srovnatelnými charakteristikami, avšak nemusí být záporná;
b)
vklad je držen na zvlášť k tomu určených účtech a úročen tak, že nevytváří ekonomické pobídky pro to, aby vkladatel udržoval na účtu finanční prostředky ve větší výši, než jakou vyžaduje provozní vztah;
c)
podstatné transakce se pravidelně odepisují a připisují na příslušný účet;
d)
je splněno jedno z těchto kritérií:
i)
vztah s vkladatelem existuje nejméně 24 měsíců;
ii)
vklad je používán nejméně pro dvě aktivní služby. Tyto služby mohou zahrnovat přímý nebo nepřímý přístup k vnitrostátním nebo mezinárodním platebním službám, obchodování s cennými papíry nebo depozitním službám.
Pouze s tou částí vkladu se zachází jako s provozním vkladem, která je nezbytná pro využívání služeb, jejichž je vklad vedlejším produktem. Se vším nad rámec toho se zachází jako s neprovozním vkladem.
Článek 28
Odtok z jiných závazků
1. Úvěrové instituce vynásobí sazbou ve výši 40 % závazky vyplývající z vkladů klientů, kteří nejsou finančními zákazníky, ústředních vlád, centrálních bank, mezinárodních rozvojových bank, subjektů veřejného sektoru, úvěrových sdružení povolených příslušným orgánem, soukromých investičních podniků nebo klientů, kteří jsou depozitními makléři, v rozsahu, ve kterém nespadají do působnosti článku 27.
Odchylně od prvního pododstavce, pokud jsou závazky uvedené v uvedeném pododstavci kryty systémem pojištění vkladů podle směrnice 94/19/ES nebo podle nařízení 2014/49/EU nebo rovnocenným systémem pojištění vkladů ve třetí zemi, vynásobí se sazbou 20 %.
2. Úvěrové instituce vynásobí sazbou 0 % závazky vyplývající z vlastních provozních nákladů dané instituce.
3. Úvěrové instituce vynásobí závazky vyplývající ze zajištěných úvěrových transakcí a transakcí na kapitálovém trhu se splatností do 30 kalendářních dnů vymezených v čl. 192 bodu 2 a 3 nařízení (EU) č. 575/2013:
a)
sazbou ve výši 0 % v případě zajištění aktivy, která lze považovat za aktiva úrovně 1 podle článku 10, s výjimkou krytých dluhopisů s mimořádně vysokou kvalitou podle čl. 10 odst. 1 písm. f) nebo je-li věřitelem centrální banka;
b)
sazbou ve výši 7 % v případě zajištění aktivy, která lze považovat za kryté dluhopisy s mimořádně vysokou kvalitou podle čl. 10 odst. 1 písm. f);
c)
sazbou ve výši 15 % v případě zajištění aktivy, která lze považovat za aktiva úrovně 2 A podle článku 11;
d)
sazbou ve výši 25 %:
i)
v případě zajištění aktivy uvedenými v čl. 13 odst. 2 písm. g) bodech i), ii) nebo iv)
ii)
v případě zajištění aktivy, která nelze považovat za likvidní aktiva podle článků 10 a 11 a věřitelem je ústřední vláda, subjekt veřejného sektoru členského státu nebo třetí země, ve které byla daná úvěrová instituce povolena nebo v ní zřídila pobočku, nebo mezinárodní rozvojová banka. Subjekty veřejného sektoru, se kterými je takto zacházeno, se omezí na ty, které mají rizikovou váhu 20 % nebo nižší podle čl. 116 odst. 4 a 5 nařízení (EU) č. 575/2013;
e)
sazbou ve výši 35 % v případě zajištění podkategoriemi aktiv uvedenými v čl. 13 odst. 2 písm. g) bodech iii) nebo v);
f)
sazbou ve výši 50 % v případě zajištění:
i)
korporátními dluhovými cennými papíry, které lze považovat za aktiva úrovně 2B podle čl. 12 odst. 1 písm. b);
ii)
akciemi, které lze považovat za aktiva úrovně 2B podle čl. 12 odst. 1 písm. c);
g)
sazbou ve výši 100 % v případě zajištění aktivy, která nelze považovat za likvidní aktiva podle hlavy II, s výjimkou transakcí, na které se vztahuje písm. d) bod ii) tohoto odstavce nebo je-li věřitelem centrální banka.
4. Kolaterálové swapy splatné do příštích 30 dnů vedou k odtoku ve výši, o kterou hodnota likvidity aktiv vypůjčených přesahuje hodnotu likvidity aktiv zapůjčených, pokud protistranou není centrální banka, kdy se použije sazba odtoku 0 %.
5. Vyrovnávací rezervy, které jsou drženy na oddělených účtech a souvisejí s režimy ochrany klientů uloženými vnitrostátními regulačními orgány, se posuzují jako přítoky podle článku 32 a ze zásoby likvidních aktiv jsou vyjmuty.
6. Úvěrové instituce použijí sazbu odtoku ve výši 100 % na všechny pokladniční poukázky, dluhopisy a jiné dluhové cenné papíry vydané danou úvěrovou institucí, pokud není dluhopis prodáván výhradně na retailovém trhu a držen na retailovém účtu, kdy lze s těmito nástroji zacházet jako s příslušnou kategorií retailových vkladů. Lze stanovit omezení, jako např. že tyto nástroje nesmí nakupovat a držet jiné strany než retailoví zákazníci.
Článek 29
Odtok ve skupině nebo v institucionálním systému ochrany
1. Odchylně od článku 31 mohou příslušné orgány na základě individuálního posouzení povolit uplatnění nižší sazby odtoku pro nevyčerpané úvěrové nebo likviditní přísliby, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
existují důvody k očekávání nižšího odtoku i v případě kombinované tržní a idiosynkratické krize poskytovatele;
b)
protistranou je mateřský nebo dceřiný podnik dané úvěrové instituce nebo jiný dceřiný podnik téhož mateřského podniku nebo spojený s danou institucí vztahem ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS (10) nebo člen téhož institucionálního systému ochrany podle čl. 113 odst. 7 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo ústřední instituce nebo subjekt přidružený k síti či kooperativní skupině uvedené v článku 10 uvedeného nařízení;
c)
nižší sazba odtoku není nižší než sazba přítoku uplatněná protistranou;
d)
úvěrová instituce a protistrana jsou usazeny ve stejném členském státě.
2. Příslušné orgány mohou upustit od podmínky stanovené v odst. 1 písm. d), pokud se použije čl. 20 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 575/2013. V tom případě musí být splněna tato další kritéria:
a)
poskytovatel a příjemce likvidity musí vykazovat nízký profil rizika likvidity;
b)
existují právně závazné dohody a závazky mezi subjekty ve skupině, pokud jde o nevyčerpanou úvěrovou nebo likviditní linku;
c)
profil rizika likvidity příjemce likvidity musí být náležitě zohledněn v řízení rizika likvidity poskytovatele likvidity;
Pokud je povoleno uplatnit takovou nižší sazbu odtoku, příslušný orgán informuje orgán EBA o výsledku postupu podle čl. 20 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 575/2013. Plnění podmínek pro určení takového nižšího odtoku příslušný orgán pravidelně přezkoumává.
Článek 30
Dodatečný odtok
1. Jiný kolaterál než hotovost a než aktiva uvedená v článku 10, který úvěrová instituce složí v souvislosti s kontrakty uvedenými v příloze II nařízení (EU) č. 575/2013 a s úvěrovými deriváty, podléhá dodatečnému odtoku ve výši 20 %.
Kolaterál v aktivech uvedených v čl. 10 odst. 1 písm. f), který úvěrová instituce složí v souvislosti s kontrakty uvedenými v příloze II nařízení (EU) č. 575/2013 a s úvěrovými deriváty, podléhá dodatečnému odtoku ve výši 10 %.
2. Úvěrové instituce vypočítají a oznámí příslušným orgánům dodatečný odtok pro veškeré uzavřené smlouvy, podle jejichž smluvních podmínek dochází během 30 kalendářních dnů v důsledku podstatného zhoršení úvěrové kvality úvěrové instituce k dodatečnému odtoku likvidity nebo ke vzniku dodatečných potřeb kolaterálu. Úvěrové instituce oznámí tento odtok příslušným orgánům nejpozději při předložení zpráv podle článku 415 nařízení (EU) č. 575/2013. Pokud příslušné orgány považují takový odtok za podstatný ve vztahu k možnému odtoku likvidity úvěrové instituce, požadují, aby úvěrová instituce doplnila dodatečný odtok u těchto smluv odpovídající dodatečným potřebám kolaterálu nebo odtoku hotovosti v důsledku podstatného zhoršení úvěrové kvality úvěrové instituce, které odpovídá snížení externího úvěrového hodnocení o tři stupně. Úvěrová instituce na tento dodatečný kolaterál nebo odtok hotovosti použije sazbu odtoku ve výši 100 %. Úvěrová instituce rozsah tohoto podstatného zhoršení pravidelně přezkoumává s ohledem na relevantní aspekty smluv, které uzavřela, a výsledek svého přezkumu oznámí příslušným orgánům.
3. Úvěrová instituce doplňuje dodatečný odtok odpovídající potřebám kolaterálu, který by byl výsledkem dopadu nepříznivého tržního scénáře na derivátové transakce úvěrové instituce, na její transakce financování a jiné smlouvy, jestliže jsou podstatné. Tento výpočet se provede v souladu s aktem v přenesené pravomoci, který má Komise přijmout podle čl. 423 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013.
4. Úvěrové instituce zohlední odtok a přítok očekávaný během 30 kalendářních dnů v souvislosti s kontrakty uvedenými v příloze II nařízení (EU) č. 575/2013 na základě čisté hodnoty podle článku 21. V případě čistého odtoku vynásobí úvěrová instituce výsledek sazbou odtoku ve výši 100 %. Úvěrové instituce vyloučí z tohoto výpočtu ty požadavky na likviditu, které by vyplynuly z uplatnění odstavců 1, 2 a 3.
5. Úvěrová instituce doplní dodatečný odtok odpovídající 100 % tržní hodnoty cenných papírů nebo ostatních aktiv prodaných nedávno, které budou doručeny v průběhu 30 kalendářních dnů, pokud nedrží cenné papíry k doručení nebo si je nepůjčila za podmínek, které vyžadují jejich navrácení až po uplynutí 30 kalendářních dnů, a cenné papíry nejsou součástí jejích likvidních aktiv. Je-li krátká pozice zajištěna transakcemi s financováním kolateralizovaných cenných papírů, předpokládá úvěrová instituce, že tyto krátké pozice budou drženy v průběhu celého období 30 kalendářních dnů a obdrží odtok 0 %.
6. Úvěrová instituce doplní dodatečný odtok odpovídající 100 %:
a)
přebytečného kolaterálu drženého úvěrovou institucí, o který může na základě smlouvy příslušná protistrana kdykoli požádat;
b)
kolaterálu, který má být složen protistraně do 30 kalendářních dnů;
c)
kolaterálu odpovídajícího aktivům, která lze považovat za likvidní aktiva pro účely hlavy II a která lze nahradit aktivy odpovídajícími aktivům, která nelze považovat za likvidní aktiva pro účely hlavy II, bez souhlasu úvěrové instituce.
7. Vklady přijaté jako kolaterál se nepovažují za závazky pro účely článku 27 nebo 29, ale v příslušných případech podléhají ustanovením odstavců 1 až 6 tohoto článku.
8. Úvěrové instituce předpokládají odtok ve výši 100 % u ztráty vyplývající z financování cenných papírů zajištěných aktivy, krytých dluhopisů a jiných strukturovaných nástrojů financování splatných do 30 kalendářních dnů, pokud se jedná o nástroje emitované samotnou úvěrovou institucí nebo účelovými subjekty nebo se jedná o jednotky pro speciální účel sponzorované úvěrovou institucí.
9. Úvěrové instituce předpokládají odtok ve výši 100 % pro ztrátu vyplývající z financování obchodních cenných papírů zajištěných aktivy, účelových společností („conduits“), investičních cenných papírů a jiných takových nástrojů financování. Tato 100 % sazba odtoku se uplatní na splatnou částku nebo na výši aktiv, která by potenciálně mohla vrácena nebo u kterých může být požadována likvidita.
10. U té části programů financování, na kterou se vztahují odstavce 8 a 9, úvěrové instituce, které jsou poskytovateli s nimi souvisejících likviditních příslibů, nemusejí splatný nástroj financování a likviditní příslib pro konsolidované programy započítávat dvakrát.
11. U aktiv vypůjčených bez zajištění a splatných do 30 kalendářních dnů se předpokládá, že budou vyplacena v plné výši, což povede k 100 % odtoku likvidních aktiv, pokud úvěrová instituce nedrží tyto cenné papíry a pokud netvoří součást její rezervy v oblasti likvidity.
12. V souvislosti s poskytováním makléřských služeb, pokud úvěrová instituce financuje aktiva jednoho klienta pomocí interního zápočtu vůči krátkým prodejům jiného klienta, takové transakce podléhají odtoku ve výši 50 % pro podmíněné závazky, jelikož v případě výběrů klientů může být úvěrová instituce povinna najít dodatečné zdroje financování, aby tyto pozice pokryla.
Článek 31
Odtok z úvěrových a likviditních příslibů
1. Pro účely tohoto článku se za likviditní příslib považuje jakýkoli závazný, nevyčerpaný záložní příslib, který by byl využit k refinancování dluhových závazků zákazníka v situacích, kdy není takový zákazník schopen konvertovat tento dluh na finančních trzích. Jeho výše se vypočítá jako výše dluhu emitovaného zákazníkem, která dosud nebyla splacena a je splatná během 30 kalendářních dnů a která je tímto příslibem limitována. Část likviditního příslibu zajišťující dluh, který není splatná během 30 kalendářních dnů, se vyjme z působnosti definice příslibu. Jakákoli další kapacita příslibu se posuzuje jako závazný úvěrový příslib s příslušnou mírou čerpání stanovenou v tomto článku. Obecné nástroje pro poskytování provozního kapitálu podnikům se nebudou považovat za likviditní přísliby, nýbrž za úvěrové přísliby.
2. Úvěrové instituce vypočítají odtok pro úvěrové a likviditní přísliby tak, že vynásobí částku úvěrových a likvidních příslibů odpovídajícími sazbami odtoku stanovenými v odstavcích 3 až 5. Odtok ze závazných úvěrových a likviditních příslibů se určí jako procentní podíl z maximální částky, která může být čerpána během 30 kalendářních dnů, bez jakéhokoli požadavku na likviditu, jenž by byl použitelný podle článku 23 na podrozvahové položky týkající se financování obchodu, a bez veškerého kolaterálu, který úvěrové instituci je nebo bude poskytnut, oceněného podle článku 9, za předpokladu, že tento kolaterál splňuje všechny tyto podmínky:
a)
může být úvěrovou institucí opětovně použit nebo hypotečně zatížen;
b)
je držen ve formě likvidních aktiv, ale není uznán jako součást rezervy v oblasti likvidity; a
c)
není tvořen aktivy emitovanými protistranou příslibu nebo jedním z jejích přidružených subjektů.
Pokud má úvěrová instituce k dispozici nezbytné informace, maximální částka, kterou lze čerpat v rámci úvěrových a likviditních příslibů, se určí jako maximální částka, která by mohla být čerpána, pokud by vlastní závazky protistrany byly splatné během 30 kalendářních dnů nebo pokud by měl být během tohoto období dodržen předem stanovený smluvní harmonogram čerpání.
3. Maximální částka, kterou lze čerpat ze závazných nevyčerpaných úvěrových a likviditních příslibů během následujících 30 kalendářních dnů, se vynásobí sazbou 5 %, pokud je lze považovat za kategorii expozic z retailových vkladů.
4. Maximální částka, kterou lze čerpat ze závazných nevyčerpaných úvěrových příslibů v průběhu 30 kalendářních dnů, se vynásobí sazbou 10 %, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
nelze je považovat za kategorii expozic z retailových vkladů;
b)
byly poskytnuty klientům, kteří nejsou finančními zákazníky, včetně nefinančních podniků, ústředních vlád, centrálních bank, mezinárodních rozvojových bank a subjektů veřejného sektoru;
c)
nebyly poskytnuty za účelem nahrazení finančních prostředků klienta v situacích, kdy není možné, aby získal finanční požadavky na finančních trzích.
5. Maximální částka, kterou lze čerpat ze závazných nevyčerpaných likviditních příslibů během následujících 30 kalendářních dnů, se vynásobí sazbou ve výši 30 %, pokud splňují podmínky uvedené v odst. 4 písm. a) a b), a sazbou výši 40 %, pokud jsou poskytnuty soukromým investičním podnikům.
6. Závazná nevyčerpaná částka likviditního příslibu, který byl poskytnut sekuritizačním jednotkám pro speciální účel s cílem umožnit jim nákup jiných aktiv než cenných papírů od klientů, kteří nejsou finančními zákazníky, se vynásobí sazbou ve výši 10 % v takovém rozsahu, v jakém přesahuje objem aktiv nakupovaných v dané době od klientů a pokud maximální částka, kterou lze čerpat, je smluvně omezena na objem aktiv v dané době nakupovaných.
7. Ústřední instituce systému nebo sítě uvedených v článku 16 vynásobí sazbou odtoku ve výši 75 % financování likvidity přislíbené členské úvěrové instituci, pokud tato členská úvěrová instituce může s tímto financováním likvidity zacházet jako s likvidním aktivem podle čl. 16 odst. 2. 75 % sazba odtoku se uplatní na závaznou výši jistiny likviditního financování.
8. Úvěrová instituce vynásobí maximální částku, kterou lze čerpat z jiných závazných nevyčerpaných úvěrových a likviditních příslibů v průběhu 30 kalendářních dnů, odpovídající sazbou odtoku takto:
a)
sazbou 40 % v případě úvěrových a likviditních příslibů poskytnutých úvěrovým institucím a úvěrových příslibů poskytnutých jiným regulovaným finančním institucím včetně pojišťoven a investičních podniků, subjektů kolektivního investování nebo neotevřeného investičního programu;
b)
sazbou 100 % v případě likviditních příslibů, které úvěrová instituce poskytla jiným sekuritizačním jednotkám pro speciální účel, než které jsou uvedeny v odstavci 6, a v případě ujednání, v rámci kterých se po instituci požaduje, aby nakoupila aktiva od sekuritizační jednotky pro speciální účel nebo si je s ní vyměnila;
c)
sazbou 100 % v případě úvěrových a likviditních příslibů poskytnutých finančním zákazníkům neuvedeným v písm. a) a b) a v odstavcích 1 až 7.
9. Odchylně od odstavců 1 až 8 mohou úvěrové instituce, které byly zřízeny a jsou financovány ústřední nebo regionální vládou alespoň jednoho členského státu, uplatňovat postupy stanovené v odstavcích 3 a 4 v případě úvěrových a likviditních příslibů, které jsou poskytovány podpůrným věřitelům za výhradním účelem přímo nebo nepřímo financových podpůrných úvěrů, za předpokladu, že tyto úvěry splňují požadavky pro sazby odtoku uvedené v odstavcích 3 a 4.
Jsou-li tyto podpůrné úvěry poskytovány jako průchozí úvěry prostřednictvím jiné úvěrové instituce jakožto zprostředkovatele, mohou úvěrové instituce odchylně od čl. 32 odst. 3 písm. g) uplatňovat symetrický přítok a odtok.
Podpůrné úvěry uvedené v tomto odstavci jsou k dispozici pouze osobám, které nejsou finančními zákazníky, na nekonkurenční, neziskové bázi za účelem podpory cílů veřejné politiky Unie nebo ústřední nebo regionální vlády daného členského státu. Čerpání takových příslibů je možné pouze v návaznosti na přiměřeně očekávanou poptávku po podpůrných úvěrech a až do částky takové poptávky, za předpokladu, že jsou následně podány zprávy o využití poskytnutých finančních prostředků.
10. Úvěrové instituce vynásobí sazbou 100 % veškeré odtoky likvidity vyplývající z jiných závazků splatných do 30 kalendářních dnů, než jsou závazky uvedené v článcích 23 až 31.
KAPITOLA 3
Přítok likvidity
Článek 32
Přítok
1. Přítok likvidity se posuzuje za období 30 kalendářních dnů. Obsahuje pouze smluvní přítok z expozic, které nejsou po splatnosti a u kterých instituce nemá důvod v průběhu daných 30 dní očekávat neplnění.
2. Přítoku likvidity se udělí sazba přítoku ve výši 100 %, včetně zejména následujících přítoků:
a)
peněžní částky splatné od ústředních bank a finančních zákazníků. Pokud jde o finanční zákazníky, sazbě přítoku ve výši 100 % podléhá zejména přítok z těchto transakcí:
i)
cenné papíry se splatností do 30 kalendářních dnů;
ii)
transakce financování obchodu uvedené v čl. 162 odst. 3 druhém pododstavci písm. b) nařízení (EU) č. 575/2013 se zbytkovou splatností kratší než 30 kalendářních dnů;
b)
peněžní částky splatné z pozic v kapitálových nástrojích zahrnutých do hlavního indexu, pokud se likvidní aktiva nezapočítávají dvojmo. Tyto peněžní částky zahrnují peněžní částky smluvně splatné do 30 kalendářních dnů, jako jsou dividendy vyplácené v hotovosti z těchto hlavních indexů, a peněžní hotovost splatnou z takových prodaných, ale dosud nezaplacených akciových nástrojů, pokud nejsou uznány jako likvidní aktiva v souladu s hlavou III.
3. Odchylně od odstavce 2 se na přítok stanovený v tomto odstavci vztahují tyto požadavky:
a)
peněžní částky splatné od nefinančních zákazníků za účelem platby jistiny se sníží o 50 % jejich hodnoty nebo o smluvní závazky vůči těmto zákazníkům poskytnout jim financování, podle toho, co je vyšší. Pro účely tohoto písmene nefinanční zákazníci zahrnují podniky, ústřední vlády, mezinárodní rozvojové banky a subjekty veřejného sektoru; Odchylně mohou úvěrové instituce, které obdržely příslib uvedený v čl. 31 odst. 9 za účelem toho, aby mohly poskytovat podpůrné úvěry konečnému příjemci, nebo obdržely obdobný příslib od mezinárodní rozvojové banky nebo subjektu veřejného sektoru, zohlednit přítok až do výše odtoku, kterou uplatňují na odpovídající příslib poskytovat tyto podpůrné úvěry.
b)
peněžní částky splatné ze zajištěných půjček a transakcí na kapitálovém trhu, jak jsou definovány v čl. 192 bodech 2 a 3 nařízení (EU) č. 575/2013, zajištěné likvidními aktivy se nezohlední až do výše hodnoty těchto likvidních aktivsnížené o srážky při ocenění použitelné podle hlavy II. Peněžní částky splatné z ostatní hodnoty nebo pokud jsou zajištěné aktivy, které se nepovažují za likvidní aktiva podle hlavy II, se zohlední v plné výši. Není povolen přítok, pokud je kolaterál použit na zajištění krátké pozice podle čl. 30 odst. 5;
c)
peněžní částky splatné z maržových úvěrů se smluvní splatností poskytnutých oproti kolaterálu tvořenému nelikvidními aktivy mohou obdržet sazbu přítoku ve výši 50 %. Takový přítok lze zohlednit pouze tehdy, pokud úvěrová instituce nepoužívá kolaterál, který původně obdržela v rámci zajištění úvěrů, k zajištění jakýchkoli krátkých pozic;
d)
splatné peněžní částky, se kterými úvěrová instituce, která je dluží, zachází podle článku 27, s výjimkou vkladů u ústředních institucí uvedených v čl. 27 odst. 3, se vynásobí odpovídající symetrickou sazbou přítoku. Pokud odpovídající sazbu není možné zjistit, použije se sazba přítoku ve výši 5 %;
e)
kolaterálové swapy splatné do 30 kalendářních dnů vedou k přítoku ve výši, o kterou hodnota likvidity aktiv zapůjčených přesahuje hodnotu likvidity aktiv vypůjčených;
f)
pokud se kolaterál přijatý v reverzních repo operacích, vypůjčené cenné papíry nebo kolaterálové swapy, které jsou splatné v 30denním horizontu, použijí k rehypotekaci a k zajištění krátkých pozic, které je možné prodloužit na dobu delší než 30 dnů, předpokládá úvěrová instituce, že tato reverzní repa nebo ujednání o výpůjčce cenných papírů budou obnovena a nepovedou k jakémukoli přítoku hotovosti s ohledem na její potřebu pokračovat v zajišťování této krátké pozice nebo ve zpětném odkupu příslušných cenných papírů. Krátké pozice zahrnují případy, kdy na svém účtu aktiv a závazků („matched book“) úvěrová instituce v rámci své obchodní nebo zajišťovací strategie prodala nedávno cenný papír v přímém prodeji, a případy, kdy úvěrová instituce je krátká v určitém cenném papíru na svém účtu repo operací („matched repo book“), na určité dané období si cenný papír vypůjčila a na delší období jej zapůjčila;
g)
jakékoli nevyčerpané úvěrové nebo likviditní přísliby a jakékoli další přísliby přijaté od jiných subjektů, než jsou centrální banky a subjekty uvedené v článku 34, se nezohlední. Závazné nevyčerpané likviditní přísliby od centrálních bank, které jsou uznány jako likvidní aktiva podle článku 14, se nezohlední jako přítok;
h)
peněžní částky splatné z cenných papírů emitovaných samotnou úvěrovou institucí nebo přidruženým subjektem se zohlední na základě čisté hodnoty a se sazbou přítoku uplatněnou na základě sazby přítoku použitelné podle tohoto článku pro podkladové aktivum;
i)
aktiva s neurčeným datem ukončení smlouvy se zohlední v míře 20 % přítoku za předpokladu, že úvěrová instituce může na základě smlouvy odstoupit nebo požadovat platbu v průběhu 30 dnů.
4. Ustanovení odst. 3 písm. a) se nepoužije na peněžní částky splatné ze zajištěných půjček a transakcí na kapitálovém trhu, jak jsou definovány v čl. 192 bodech 2 a 3 nařízení (EU) č. 575/2013, které jsou zajištěny likvidními aktivy podle hlavy II, jak je uvedeno v odst. 3 písm. b). Přítok od uvolnění rezerv držených na oddělených účtech v souladu s regulačními požadavky na ochranu obchodních aktiv zákazníků se zohlední v plné výši za předpokladu, že tyto oddělené rezervy jsou drženy v likvidních aktivech definovaných v hlavě II.
5. Odtok a přítok očekávaný během 30 kalendářních dnů z kontraktů uvedených v příloze II nařízení (EU) č. 575/2013 se započítá na základě čisté hodnoty podle článku 21 a vynásobí se sazbou 100 % v případě čistého přítoku.
6. Úvěrové instituce nezohlední jakýkoli jiný přítok z likvidních aktiv uvedených v hlavě II než splatné platby z aktiv, které nejsou zohledněny v tržní hodnotě daného aktiva.
7. Úvěrové instituce nezohlední přítok z jakýchkoli nových závazků, které přijmou.
8. Úvěrové instituce zohledňují přítok likvidity, který obdrží ve třetích zemích, kde existují omezení převodu, nebo který je denominován v nesměnitelných měnách, pouze v rozsahu, v jakém odpovídá odtoku v dané třetí zemi nebo v dané měně.
Článek 33
Limit pro přítok
1. Úvěrové instituce omezí uznání přítoku likvidity na 75 % celkového odtoku likvidity vymezeného v kapitole 2, pokud není konkrétní přítok vyjmut podle odstavců 2, 3 nebo 4.
2. Na základě předchozího souhlasu příslušného orgánu může úvěrová instituce plně nebo částečně vyjmout z limitu uvedeného v odstavci 1 tento přítok likvidity:
a)
přítok, pokud je poskytovatel mateřským nebo dceřiným podnikem úvěrové instituce nebo jiným dceřiným podnikem stejného mateřského podniku nebo je s danou úvěrovou institucí vztahem ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS;
b)
přítok z vkladů uložených u jiných úvěrových institucí v rámci skupiny subjektů, se kterými lze zacházet podle čl. 113 odst. 6 nebo 7 nařízení (EU) č. 575/2013;
c)
přítok uvedený v článku 26 včetně přítoku z úvěrů spojených s financováním hypotečních úvěrů nebo z podpůrných úvěrů uvedených v čl. 31 odst. 9 nebo úvěrů od mezinárodní rozvojové banky nebo subjektu veřejného sektoru, které úvěrová instituce zprostředkovala.
3. S předchozím souhlasem příslušného orgánu mohou být specializované úvěrové instituce z limitu pro přítok vyjmuty, pokud jejich hlavní činností jsou leasingové a faktoringové služby, s výjimkou činností popsaných v odstavci 4, a pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 5.
4. S předchozím souhlasem příslušného orgánu mohou úvěrové instituce podléhat limitu pro přítok ve výši 90 %, pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 5 a pokud je jejich hlavní činností:
a)
financování za účelem pořízení motorových vozidel;
b)
spotřebitelské úvěry, jak jsou definovány ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/48/ES o spotřebitelských úvěrech.
5. Úvěrové instituce uvedené v odstavci 3 mohou být z limitu pro přítok vyjmuty a úvěrové instituce uvedené v odstavci 4 mohou uplatnit vyšší limit 90 %, pokud splňují tyto podmínky:
a)
jejich obchodní činnosti vykazují nižší profil rizika likvidity vzhledem k těmto faktorům:
i)
časový harmonogram přítoku odpovídá časovému harmonogramu odtoku;
ii)
na individuální úrovni úvěrová instituce není ve významné míře financována z retailových vkladů;
a)
na individuální úrovni podíl jejich hlavních činností uvedených v odstavci 3 nebo 4 na celkové rozvaze přesahuje 80 %;
b)
poskytnuté výjimky jsou zveřejněny ve výročních zprávách.
Příslušné orgány informují orgán EBA o tom, které specializované úvěrové instituce byly vyjmuty nebo podléhají vyššímu limitu, spolu s odůvodněním. Orgán EBA zveřejní a vede seznam specializovaných úvěrových institucí, které byly vyjmuty nebo podléhají vyššímu limitu. Orgán EBA si může vyžádat podpůrnou dokumentaci.
6. Výjimky stanovené v odstavcích 2, 3 a 4 po jejich schválení příslušným orgánem mohou být uplatněny na individuálním i na konsolidovaném základě podle čl. 2 odst. 3 písm. e).
7. Úvěrové instituce určí výši čistého odtoku likvidity v rámci uplatňování limitu přítoku podle vzorce stanoveného v příloze II tohoto nařízení.
Článek 34
Přítok ve skupině nebo v institucionálním systému ochrany
1. Odchylně od čl. 32 odst. 3 písm. g) mohou příslušné orgány na základě individuálního posouzení povolit uplatnění vyšší sazby přítoku pro nevyčerpané úvěrové nebo likviditní přísliby, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
existují důvody k očekávání vyššího přítoku i v případě kombinované tržní a idiosynkratické krize poskytovatele;
b)
protistranou je mateřský nebo dceřiný podnik dané úvěrové instituce nebo jiný dceřiný podnik téhož mateřského podniku nebo spojený s danou úvěrovou institucí vztahem ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS nebo člen téhož institucionálního systému ochrany podle čl. 113 odst. 7 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo ústřední instituce nebo subjekt přidružený k síti nebo kooperativní skupině uvedené v článku 10 uvedeného nařízení;
c)
pokud je sazba přítoku vyšší než 40 %, protistrana odchylně od článku 31 uplatňuje odpovídající symetrickou sazbu odtoku;
d)
úvěrová instituce a protistrana jsou usazeny ve stejném členském státě.
2. Pokud jsou úvěrová instituce a úvěrová instituce, která je protistranou, usazeny v různých členských státech, mohou příslušné orgány upustit od podmínky stanovené v odst. 1 písm. d), pokud spolu s kritérii uvedenými v odstavci 1 jsou splněna následující další objektivní kritéria a) až c):
a)
poskytovatel a příjemce likvidity vykazují nízký profil rizika likvidity;
b)
existují právně závazné dohody a přísliby mezi subjekty ve skupině, pokud jde o úvěrovou nebo likviditní linku;
c)
profil rizika likvidity příjemce likvidity je náležitě zohledněn v řízení rizika likvidity poskytovatele likvidity.
Příslušné orgány spolupracují a vzájemně projednávají relevantní otázky v souladu s čl. 20 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 575/2013, aby určily, zda jsou splněna další kritéria stanovená v tomto odstavci.
3. Pokud jsou další kritéria stanovená v odstavci 2 splněna, je povoleno, aby příslušný orgán příjemce likvidity uplatnil preferenční sazbu přítoku až do výše 40 %. Souhlas obou příslušných orgánů je však vyžadován pro jakoukoli preferenční sazbu vyšší než 40 %, která se uplatní na symetrickém základě.
Pokud je povoleno uplatnění preferenční sazby přítoku vyšší než 40 %, příslušné orgány o výsledku postupu uvedeného v odstavci 2 informují orgán EBA. Příslušné orgány pravidelně přezkoumávají, zda podmínky takového vyššího odtoku jsou i nadále plněny.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 35
Zachování právních účinků bankovních aktiv zaručených členskými státy
1. Aktiva emitovaná úvěrovými institucemi, na které poskytla záruku ústřední vláda členského státu, se považují za aktiva úrovně 1 pouze tehdy, pokud záruka:
a)
byla poskytnuta nebo přislíbena v maximální výši před datem 30. června 2014;
b)
je přímá, výslovná, neodvolatelná a bezpodmínečná a pokrývá neschopnost splácet jistinu a úrok podle splatnosti.
2. Pokud je ručitelem regionální vláda nebo místní orgán v členském státě, zaručené aktivum se považuje za aktivum úrovně 1 pouze tehdy, pokud expozice vůči takové regionální vládě nebo místnímu orgánu jsou posuzovány jako expozice vůči jejich ústřední vládě v souladu s čl. 115 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 a pokud záruka splňuje požadavky stanovené v odstavci 1.
3. Aktiva uvedená v odstavcích 1 a 2 se i nadále považují za aktiva úrovně 1, dokud záruka zůstává v platnosti ve vztahu k příslušnému emitentovi nebo případně vůči jeho aktivům, čas od času vyměňovaným nebo nahrazovaným. Pokud se výše záruky ve prospěch emitenta nebo jeho aktiv zvýší kdykoli po datu 30. června 2014, aktiva se považují za likvidní aktiva do maximální výše záruky, která byla poskytnuta před uvedeným datem.
4. Aktiva uvedená v tomto článku podléhají stejným požadavkům použitelným podle tohoto nařízení na aktiva úrovně 1, která představují pohledávky vůči ústředním nebo regionálním vládám, místním orgánům nebo subjektům veřejného sektoru podle čl. 10 odst. 1 písm. c), nebo aktiva jimi zaručená.
5. Pokud se na úvěrovou instituci nebo její aktiva vztahuje záruční systém, považuje se za záruku pro účely tohoto článku tento celý systém.
Článek 36
Přechodná ustanovení o agenturách pro správu znehodnocených aktiv zřízených členskými státy
1. Prioritní dluhopisy, které emitovaly následující agentury pro správu znehodnocených aktiv zřízené členskými státy, se považují za aktiva úrovně 1 do 31. prosince 2023:
a)
v Irsku National Asset Management Agency (NAMA);
b)
ve Španělsku Sociedad de Gestión de Activos Procedentes de la Reestructuración Bancaria, S.A. (SAREB);
c)
ve Slovinsku Společnost pro správu bankovních aktiv zřízená podle zákona o opatřeních Slovinské republiky pro posílení stability bank (MSSBA).
2. Aktiva uvedená v odstavci 1 podléhají stejným požadavkům použitelným podle tohoto nařízení na aktiva úrovně 1, která představují pohledávky vůči ústředním nebo regionálním vládám, místním orgánům nebo subjektům veřejného sektoru podle čl. 10 odst. 1 písm. c), nebo aktiva jimi zaručená.
Článek 37
Přechodná ustanovení pro sekuritizace zajištěné úvěry na obytné nemovitosti
1. Odchylně od článku 13 se sekuritizace emitované před 1. říjnem 2015 v případě, že podkladovými expozicemi jsou úvěry na obytné nemovitosti podle čl. 13 odst. 2 písm. g) bodu i), považují za aktiva úrovně 2B, pokud splňují všechny požadavky uvedené v článku 13 kromě požadavků na poměr výše úvěru k hodnotě nemovitosti nebo na poměr výše úvěru k výši příjmu stanovené v uvedeném čl. 13 odst. 2 písm. g) bodu i).
2. Odchylně od článku 13 se sekuritizace emitované po 1. říjnu 2015 v případě, že podkladovými expozicemi jsou úvěry na obytné nemovitosti podle čl. 13 odst. 2 písm. g) bodu i), které nesplňují požadavky na průměrnou výši poměru úvěru k hodnotě nemovitosti nebo na poměr výše úvěru k výši příjmu stanovené v uvedeném bodu, považují za aktiva úrovně 2B do 1. října 2025 za předpokladu, že podkladové expozice zahrnují úvěry na obytné nemovitosti, na které se v okamžiku jejich poskytnutí nevztahovaly vnitrostátní právní předpisy upravující limity poměru výše úvěru k k výši příjmu a že tyto úvěry na obytné nemovitosti byly poskytnuty kdykoli před 1. říjnem 2015.
Článek 38
Přechodné ustanovení o zavedení ukazatele krytí likvidity
1. V souladu s čl. 460 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 se zavede ukazatel krytí likvidity stanovený v článku 4 takto:
a)
60 % požadavku krytí likvidity od 1. října 2015;
b)
70 % od 1. ledna 2016;
c)
80 % od 1. ledna 2017;
d)
100 % od 1. ledna 2018.
2. V souladu s čl. 412 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 mohou členské státy nebo příslušné orgány požadovat, aby úvěrové instituce s vnitrostátním povolením nebo podskupiny takových úvěrových institucí plnily vyšší požadavek krytí likvidity až do úrovně 100 %, dokud nebude plně zaveden minimální standard ve výši 100 % v souladu s tímto nařízením.
Článek 39
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. října 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. října 2014.
REGOLAMENT TA' DELEGA TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/61
tal-10 ta' Ottubru 2014
li jissupplimenta r-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill rigward ir-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità għall-Istituzzjonijiet ta' Kreditu
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (1) tas-26 ta' Ġunju 2013 dwar ir-rekwiżiti prudenzjali għall-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment u li jemenda r-Regolament (UE) Nru 648/2012, u b'mod partikolari l-Artikolu 460 tiegħu,
Billi:
(1)
Kmieni fil-“fażi ta' likwidità” tal-kriżi finanzjarja li bdiet fl-2007, ħafna istituzzjonijiet ta' kreditu, minkejja li żammew livelli xierqa ta' kapital, esperjenzaw diffikultajiet sinifikanti minħabba li ma kinux ikkontrollaw ir-riskju tal-likwidità tagħhom b'mod prudenti. Ċerti istituzzjonijiet ta' kreditu saru dipendenti wisq fuq il-finanzjament fuq terminu qasir li malajr spiċċa mal-feġġa tal-kriżi. Imbagħad, istituzzjonijiet ta' kreditu bħal dawn saru vulnerabbli għad-domanda ta' likwidità minħabba li ma kellhomx volum biżżejjed ta' assi likwidi biex jilħqu d-domanda għall-ġbid tal-fondi (flussi ta' ħruġ) waqt il-perjodu ta' tensjoni. L-istituzzjonijiet ta' kreditu mbagħad kienu mġiegħla jillikwidaw l-assi f'bejgħ bl-għaġġla li ħoloq spirall 'l isfel awtorinfurzanti fil-prezz u nuqqas ta' fiduċja fis-suq li wasslu għall-kriżi ta' solvenza. Fl-aħħar mill-aħħar, ħafna istituzzjonijiet ta' kreditu saru dipendenti wisq fuq l-għoti tal-likwidità mill-banek ċentrali u kellhom jingħataw salvataġġ finanzjarju bl-injezzjoni ta' ammont enormi ta' fondi mill-fondi pubbliċi. Għaldaqstant, deher biċ-ċar li kien hemm bżonn li jiġi żviluppat rekwiżit ta' likwidità ddettaljat, li l-għan tiegħu jkun li jiġi evitat dan ir-riskju billi l-istituzzjonijiet ta' kreditu jsiru inqas dipendenti fuq il-finanzjament fuq terminu qasir u l-għoti ta' likwidità mill-banek ċentrali u aktar reżiljenti għal xokkijiet tal-likwidità mhux mistennijin.
(2)
L-Artikolu 412(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 jimponi rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità fuq l-istituzzjonijiet ta' kreditu fformulat b'termini ġenerali bħala obbligu biex jinżammu “assi likwidi, li s-somma tal-valuri tagħhom tkopri l-ħruġ ta' likwidità imnaqqas mid-dħul tal-likwidità f'kondizzjonijiet ta' stress”. Skont l-Artikolu 460 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, il-Kummissjoni għandha s-setgħa tispeċifika fid-dettall dan ir-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità u ċ-ċirkostanzi li fihom l-awtoritajiet kompetenti jridu jimponu livelli speċifiċi ta' flussi ta' dħul u ħruġ fuq l-istituzzjonijiet ta' keditu sabiex ikopru r-riskji speċifiċi li jkunu esposti għalihom. F'konformità mal-Premessa 101 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, ir-regoli jkunu paragunabbli mal-proporzjon ta' kopertura tal-likwidità stipulat fil-qafas internazzjonali għall-kejl tar-riskju tal-likwidità, l-istandards u l-monitoraġġ tal-Kumitat ta' Basel dwar is-Superviżjoni Bankarja (“BCBS”), b'kunsiderazzjoni tal-ispeċifiċitajiet tal-Unjoni u dawk nazzjonali. Sakemm issir l-implimentazzjoni sħiħa tar-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità mill-1 ta' Jannar 2018, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu japplikaw rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità li jlaħħaq sa 100 % għall-istituzzjonijiet ta' kreditu f'konformità mal-liġi nazzjonali.
(3)
F'konformità mal-istandards tal-likwidità tal-BCBS, għandhom jiġu adottati regoli biex ir-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità jiġi ddefinit bħala proporzjon tar-riżerva ta' “assi likwidi” ta' istituzzjoni ta' kreditu meta mqabbel mal-“flussi ta' ħruġ netti tal-likwidità” tul perjodu ta' tensjoni ta' 30 jum tal-kalendarju. Il-“flussi ta' ħruġ netti tal-likwidità” għandhom jiġu kkalkolati bit-tnaqqis tal-flussi ta' dħul tal-likwidità tal-istituzzjoni ta' kreditu mill-flussi ta' ħruġ tal-likwidità. Il-proporzjon ta' kopertura tal-likwidità għandu jingħata bħala perċentwal u jiġi stabbilit f'livell minimu ta' 100 %, meta jiġi implimentat kompletament, li juri li istituzzjoni ta' kreditu jkollha biżżejjed assi likwidi biex tilħaq il-flussi ta' ħruġ netti tal-likwidità tul perjodu ta' tensjoni ta' 30 jum. Tul perjodu bħal dan, istituzzjoni ta' kreditu għandha tkun tista' ssarraf malajr l-assi likwidi tagħha fi flus kontanti mingħajr rikors għal-likwidità ta' bank ċentrali jew għall-fondi pubbliċi, li jista' jwassal biex il-proporzjon ta' kopertura tal-likwidità tagħha jaqa' temporanjament taħt il-livell ta' 100 %. Jekk jiġri hekk jew jekk ikun mistenni li jiġri hekk f'xi waqt, l-istituzzjonijiet ta' kreditu għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti speċifiċi stipulati fl-Artikolu 414 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 għar-restituzzjoni fil-ħin tal-proporzjon ta' kopertura tal-likwidità tagħhom għal-livell minimu.
(4)
Huma biss l-assi li jistgħu jiġu ttrasferiti b'mod ħieles li jistgħu jissarrfu malajr fi flus kontanti fis-swieq privati fi żmien qasir u mingħajr telf sinifikanti fil-valur li għandhom jiġu ddefiniti bħala “assi likwidi” għall-finijiet tar-riżervi ta' likwidità tal-istituzzjonijiet ta' kreditu. B'konsistenza mal-Parti Sitta tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u l-valutazzjoni tal-assi likwidi mill-BCBS, regoli xierqa għandhom jiddinstingwu bejn assi li huma ta' likwidità u ta' kwalità tal-kreditu għoljin jew assi tal-livell 1, u assi ta' likwidità u ta' kwalità tal-kreditu għoljin jew assi tal-livell 2. Dawn tal-aħħar għandhom jerġgħu jinqasmu f'assi ta' livell 2 A u 2B. L-istituzzjonijiet ta' kreditu għandu jkollhom riżerva diversifikata b'mod adegwat ta' assi likwidi, filwaqt li tittieħed inkonsiderazzjoni l-likwidità u l-kwalità tal-kreditu relattivi tagħhom. Għaldaqstant, kull livell u sublivell għandhom ikunu soġġetti għal rekwiżiti speċifiċi fuq it-telf impost u l-limiti tar-riżerva ġenerali u, fejn ikun xieraq, għandhom jiġu applikati rekwiżiti differenzjati bejn il-livelli jew is-sublivelli u bejn il-kategoriji tal-assi likwidi fl-istess livell jew sublivell, li għandhom ikunu aktar stretti aktar ma tkun baxxa l-klassifikazzjoni tal-likwidità tagħhom.
(5)
Ċerti rekwiżiti ġenerali u operattivi għandhom jiġu applikati għall-assi likwidi biex jiżguraw li dawn ikunu jistgħu jissarrfu fi flus kontanti fi żmien qasir, soġġetti għal xi eċċezzjonijiet għall-assi speċifikati tal-livell 1, skont kif ikun adegwat. Dawn ir-rekwiżiti għandhom jispeċifikaw li l-assi likwidi għandhom jinżammu ħielsa minn kwalunkwe ostakolu li jipprevjeni ċ-ċessjoni tagħhom, jiġu vvalutati faċilment u elenkati f'kambji rikonoxxuti jew negozjabbli fi swieq ta' bejgħ attiv jew swieq ta' riakkwist. Għandhom jiżguraw ukoll li l-funzjoni ta' ġestjoni tal-likwidità tal-istituzzjoni ta' kreditu jkollha aċċess u kontroll tal-assi likwidi tagħha f'kull ħin u li l-assi li jikkostitwixxu r-riżerva ta' likwidità jkunu ddiversifikati kif xieraq. Id-diversifikazzjoni hija importanti biex jiġi żgurat li l-abbiltà ta' istituzzjoni ta' kreditu li tillikwida l-assi likwidi b'mod rapidu mingħajr telf sinifikanti fil-valur ma tkunx imxekkla minn dawk l-assi li jkunu vulnerabbli għal fattur ta' riskju komuni. L-istituzzjonijiet ta' kreditu għandhom jintalbu wkoll jiżguraw il-konsistenza tad-denominazzjoni tal-munita tal-assi likwidi tagħhom u l-flussi ta' ħruġ netti tal-likwidità tagħhom, sabiex jipprevjenu milli spariġġ eċċessiv tal-muniti jtellfilhom il-ħila li jużaw ir-riżerva ta' likwidità tagħhom ħalli jilħqu l-flussi ta' ħruġ tal-likwidità f'munita speċifika f'perjodu ta' tensjoni.
(6)
F'konformità mar-rakkomandazzjonijiet magħmulin mill-Awtorità Bankarja Ewropea (EBA) fir-rapport tagħha tal-20 ta' Diċembru 2013, imħejji skont l-Artikolu 509(3) u (5) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, it-tipi kollha ta' bonds maħruġin jew iggarantiti mill-gvernijiet ċentrali tal-Istati Membri u l-banek ċentrali kif ukoll dawk maħruġin jew iggarantiti minn istituzzjonijiet supranazzjonali għandhom jingħataw status ta' livell 1. Kif osservat l-EBA, jeżistu argumenti superviżorji b'saħħithom biex ma ssirx diskriminazzjoni bejn id-diversi Stati Membri minħabba li l-esklużjoni ta' xi bonds sovrani mil-livell 1 toħloq inċentivi biex isiru investimenti f'bonds sovrani oħrajn fl-Unjoni, u dan jirriżulta fil-frammentazzjoni tas-suq intern u jżid ir-riskju ta' kontaġju reċiproku fi kriżi bejn l-istituzzjonijiet ta' kreditu u l-emittenti sovrani tagħhom (“in-nexus sovran-bankarju” ). Fir-rigward ta' pajjiżi terzi, l-istatus ta' livell 1 għandu jingħata lill-iskoperturi għall-banek ċentrali u l-emittenti sovrani li jiġu assenjati piż tar-riskju ta' 0 % skont ir-regoli dwar ir-riskju tal-kreditu fit-Titolu II tal-Parti 3 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, kif inhu stipulat fl-istandard tal-BCBS. L-iskoperturi għall-gvernijiet reġjonali, l-awtoritajiet lokali u l-entitajiet tas-settur pubbliku għandhom jingħataw status tal-livell 1 biss meta dawn jiġu trattati bħala skoperturi għall-gvern ċentrali tagħhom u dan tal-aħħar jibbenefika minn piż tar-riskju ta' 0 % f'konformità mal-istess regoli dwar ir-riskju ta' kreditu. L-istess status għandu japplika għal skoperturi għall-banek ta' żvilupp multilaterali u għall-organizzazzjonijiet internazzjonali b'piż tar-riskju ta' 0 %. Minħabba l-likwidità u l-kwalità tal-kreditu għoljin ħafna murija minn dawn l-assi, l-istituzzjonijiet ta' kreditu għandhom ikunu jistgħu jżommuhom fir-riżervi tagħhom mingħajr limitu u dawn ma għandhomx ikunu soġġetti għal telf impost jew rekwiżit ta' diversifikazzjoni.
(7)
B'mod ġenerali, l-assi maħruġin mill-istituzzjonijiet ta' kreditu ġeneralment ma għandhomx jiġu rikonoxxuti bħala assi likwidi, iżda għandu jingħata trattament ta' livell 1 lil assi bankarji sostnuti mill-gvernijiet tal-Istati Membri, bħal mutwanti promozzjonali u tal-gvern kif ukoll assi bankarji privati b'garanzija Statali espliċita. Dawn tal-aħħar huma konsegwenza tal-kriżi finanzjarja u għandhom jiġu eliminati b'mod gradwali, u b'hekk ikunu biss l-assi bankarji b'garanzija tal-gvern mogħtija jew impenjati qabel it-30 ta' Ġunju 2014 li għandhom ikunu eliġibbli bħala assi likwidi. B'mod simili, bonds superjuri maħruġin minn ċerti aġenziji ta' ġestjoni tal-assi speċifikati ta' ċerti Stati Membri għandhom jiġu trattati bħala assi ta' livell 1 soġġetti għall-istess rekwiżiti applikabbli għall-iskoperturi għall-gvern ċentrali tal-Istat Membru rispettiv tagħhom iżda biss b'effett għal żmien limitat.
(8)
Il-bonds koperti huma strumenti ta' dejn maħruġin mill-istituzzjonijiet ta' kreditu u assigurati minn pula ta' kopertura ta' assi li tipikament jikkonsistu minn self ipotekarju jew dejn tas-settur pubbliku li għalih l-investituri jkollhom prestensjoni preferenzjali f'każ ta' inadempjenza. L-għamla ggarantita tagħhom u ċerti karatteristiċi ta' sigurtà addizzjonali, bħar-rekwiżit fuq l-emittent biex jissostitwixxi l-assi danneġġati fil-pula ta' kopertura u jżomm il-pula ta' kopertura b'valur li jaqbeż il-valur nominali tal-bonds (“ir-rekwiżit ta' kopertura tal-assi”), ikkontribwixxew biex jagħmlu l-bonds koperti strumenti ta' qligħ b'riskju baxx bi rwol ewlieni ta' finanzjament fis-swieq ipotekarji ta' ħafna mill-Istati Membri. F'ċerti Stati Membri l-ħruġ ta' bonds koperti pendenti jaqbeż il-pula ta' bonds tal-gvern pendenti. Ċerti bonds koperti tal-iskala 1 tal-kwalità kreditizja, b'mod partikolari, kellhom prestazzjoni likwida eċċellenti tul il-perjodu ta' bejn l-1 ta' Jannar 2008 u t-30 ta' Ġunju 2012 analizzat mill-EBA fir-rapport tagħha. Minkejja dan, l-EBA rrakomandat li dawn il-bonds koperti jiġu trattati bħala assi tal-livell 2 A biex ikun hemm allinjament mal-istandards tal-BCBS. Madankollu, fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet li saru hawn fuq dwar il-kwalità tal-kreditu u l-prestazzjoni u r-rwol tal-likwidità tagħhom fis-swieq ta' finanzjament tal-Unjoni, xieraq li dawn il-bonds koperti tal-iskala 1 tal-kwalità kreditizja jiġu trattati bħala assi ta' livell 1. Sabiex jiġu evitati riskji ta' konċentrazzjoni eċċessiva u b'differenza minn assi oħrajn ta' livell 1, il-parteċipazzjoni tal-bonds koperti tal-iskala 1 tal-kwalità kreditizja fir-riżerva ta' likwidità għandha tkun issuġġetta għal limitu massimu ta' 70 % tar-riżerva totali, għal telf impost minimu ta' 7 % u għar-rekwiżit ta' diversifikazzjoni.
(9)
Il-bonds koperti tal-iskala 2 tal-kwalità kreditizja għandhom jiġu rikonoxxuti bħala assi tal-livell 2 A soġġetti għall-istess limitu massimu (40 %) u l-istess telf impost (15 %) applikabbli għal assi likwidi oħra ta' dan il-livell. Dan jista' jiġi ġġustifikat fuq il-bażi tad-dejta tas-suq disponibbli li tindika li l-bonds koperti tal-iskala 2 tal-kwalità kreditizja urew aktar likwidità minn assi oħrajn paragunabbli ta' livell 2 A u 2B, bħal pereżempju titoli abbażi ta' ipoteki residenzjali (“RMBSs”) tal-iskala 1 tal-kwalità kreditizja. Barra minn hekk, meta dawn il-bonds koperti jitħallew jikkwalifikaw bħala riżerva ta' likwidità, dawn jikkontribwixxu għal diversifikazzjoni tal-pula tal-assi disponibbli fir-riżerva u jevitaw id-diskriminazzjoni żejda jew l-effett ta' preċipizju bejnhom u bejn il-bonds koperti tal-iskala 1 tal-kwalità kreditizja. Madankollu, għandu jiġi nnutat li sehem sinifikanti minn dawn il-bonds koperti saru tal-iskala 2 tal-kwalità kreditizja bħala riżultat tad-deklassifikazzjoni tal-gvern ċentrali tal-Istati Membri fejn kien stabbilit l-emittent. Dan irrifletta l-limitu massimu tal-pajjiż tipikament inkluż fil-metodoloġiji tal-aġenziji tal-klassifikazzjoni li jistabbilixxi li l-istrumenti finanzjarji ma jistgħux jiġu kklassifikati jekk jaqbżu ċertu livell relattiv meta mqabbel mal-klassifikazzjoni sovrana rispettiva tagħhom. Għaldaqstant, il-limiti massimi tal-pajjiż eskludew il-bonds koperti maħruġin f'dawn l-Istati Membri milli jilħqu l-iskala 1 tal-kwalità kreditizja, irrispettivament mill-kwalità tal-kreditu tagħhom, għax mbagħad naqsitilhom il-likwidità tagħhom meta mqabblin ma' bonds koperti ta' kwalità simili maħruġin minn Stati Membri li ma ġewx deklassifikati. Is-swieq ta' finanzjament fl-Unjoni, bħala riżultat, ifframmentaw wisq ruħhom, u dan jenfasizza l-ħtieġa li tinstab alternattiva xierqa għal klassifikazzjonijiet esterni bħala wieħed mill-kriterji tar-regolamentazzjoni prudenzjali, li tikklassifika r-riskju tal-likwidità u tal-kreditu tal-bonds koperti u ta' kategoriji oħra ta' assi. Skont l-Artikolu 39b(1) tar-Regolament (UE) Nru 1060/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (2) dwar l-aġenziji li jikklassifikaw il-kreditu, il-Kummissjoni trid tippreżenta rapport sal-31 ta' Diċembru 2015 dwar għodod alternattivi għall-klassifikazzjoni tal-kreditu, bil-ħsieb li jitħassru r-referenzi kollha għall-klassifikazzjonijiet tal-kreditu fil-liġi tal-Unjoni għal finijiet regolatorji sal-1 ta' Jannar 2020.
(10)
B'rabta mat-titoli abbażi tal-assi (“ABS”), u b'konsistenza mas-sejbiet empiriċi tagħha stess u mal-istandard tal-BCBS, l-EBA kienet irrakkomandat li l-RMBSs tal-iskala 1 tal-kwalità kreditizja għandhom jiġu rikonoxxuti bħala assi tal-livell 2B, soġġetti għal telf impost ta' 25 %. Xieraq ukoll li jkun hemm devjazzjoni minn din ir-rakkomandazzjoni u li l-eliġibbiltà tal-livell 2B tiġi estiża għal ċerti ABSs garantiti b'assi oħrajn. Firxa usa' ta' subkategoriji eliġibbli ta' assi żżid id-diversifikazzjoni fir-riżerva ta' likwidità u tiffaċilita l-finanzjament tal-ekonomija reali. Barra minn hekk, billi d-dejta tas-suq disponibbli tindika korrelazzjoni baxxa bejn l-ABSs u assi likwidi oħrajn bħal bonds tal-gvern, jiddgħajjef in-nexus sovran-bankarju u tiġi mmitigata l-frammentazzjoni fis-suq intern. Barra minn hekk, hemm evidenza li l-investituri għandhom it-tendenza li jaħżnu ABSs ta' kwalità għolja b'ħajja medja ponderata qasira u prepagamenti għoljin waqt il-perjodi ta' instabbiltà finanzjarja, peress li dawn malajr jissarrfu fi flus kontanti u wieħed jista' jiddependi fuqhom bħala sors sigur ta' likwidità. Dan huwa l-każ partikolarment għall-ABSs abbażi ta' self u lokazzjonijiet għall-finanzjament ta' vetturi (“ABSs għal self għal karozzi”), li wrew volatilità fil-prezz u firxiet medji paragunabbli mal-RMBSs tul il-perjodu ta' bejn l-2007 u l-2012. Anki ċerti taqsimiet tal-ABSs ta' kreditu lill-konsumatur, bħall-karti ta' kreditu, urew livelli tajbin u paragunabbli ta' likwidità. Fl-aħħar nett, jekk jiġu permessi l-ABSs garantiti b'assi tal-ekonomija reali, bħal dawk li ssemmew diġà u s-self lill-SMEs, dawn jistgħu jikkontribwixxu għat-tkabbir ekonomiku peress li dan jibgħat sinjal pożittiv lill-investituri fir-rigward ta' dawn l-assi. Għalhekk, ir-regoli xierqa għandhom jirrikonoxxu l-ABSs iggarantiti mhux biss minn self ipotekarju residenzjali, iżda anki minn self għal karozzi, kreditu tal-konsumatur u self lill-SMEs bħala assi tal-livell 2B. Madankollu biex jinżammu l-integrità u l-funzjonalità tar-riżerva ta' likwidità, l-eliġibbiltà tagħhom għandha tkun soġġetta għal ċerti rekwiżiti ta' kwalità għolja li jkunu konsistenti mal-kriterji li għandhom jiġu applikati għal titoli sempliċi, trasparenti u standardizzati f'leġiżlazzjonijiet settorjali finanzjarji oħrajn. B'mod partikolari għall-RMBSs, rekwiżiti ta' kwalità għolja għandhom ikunu konformi ma' ċerti proporzjonijiet bejn il-valur tas-self u dak tal-garanzija jew bejn il-valur tas-self u dak tal-introjtu, iżda dawn il-proporzjonijiet ma għandhomx japplikaw għal RMBS maħruġa qabel id-data ta' meta bdiet tapplika l-applikazzjoni tar-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità. Biex tiġi kkunsidrata l-inqas likwidità għolja osservata fil-kreditu tal-konsumatur u s-self lill-SMEs, l-ABSs relattivi għall-RMBSs u l-ABSs għal self għal karozzi, dawk tal-ewwel għandhom ikunu soġġetti għal telf impost ogħla (35 %). L-ABSs kollha għandhom ikunu suġġetti, bħal assi oħrajn tal-livell 2B, għal-limitu massimu ġenerali ta' 15 % tar-riżerva ta' likwidità u għal rekwiżit ta' diversifikazzjoni.
(11)
Ir-regoli b'rabta mal-klassifikazzjoni, ir-rekwiżiti, il-limiti massimi u t-telf impost għall-assi li jifdal ta' livell 2 A u 2B għandhom ikunu allinjati mill-qrib mar-rakkomandazzjonijiet tal-BCBS u l-EBA. L-ishma u l-unitajiet f'impriżi ta' investiment kollettiv (“CIU”), min-naħa l-oħra, għandhom jiġu trattati bħala assi likwidi tal-istess livell u kategorija bħall-assi sottostanti għall-impriża kollettiva.
(12)
Xieraq ukoll li fid-determinazzjoni tal-proporzjon tal-kopertura tal-likwidità tiġi kkunsidrata l-ġestjoni ċentralizzata tal-likwidità f'netwerks ta' skemi ta' protezzjoni kooperattiva u istituzzjonali fejn l-istituzzjoni jew il-korp ċentrali jkollhom rwol li jixbah lil ta' bank ċentrali minħabba li l-membri tan-netwerk, tipikament, ma jkollhomx aċċess dirett għal dawn tal-aħħar. Għalhekk, regoli xierqa għandhom jirrikonoxxu bħala assi likwidi d-depożiti ta' domanda li jsiru mill-membri tan-netwerk fi ħdan istituzzjoni ċentrali u fondi ta' likwidità oħrajn disponibbli għal dawk mill-istituzzjoni ċentrali. Id-depożiti li ma jikkwalifikawx bħala assi likwidi għandhom jibbenefikaw mir-rati tal-flussi ta' ħruġ preferenzjali permessi għad-depożiti operattivi.
(13)
Ir-rata tal-fluss ta' ħruġ għal depożiti stabbli fil-livell ta' konsumatur għandha tkun stabbilita b'rata ta' inadempjenza ta' 5 %, iżda għandha tkun permessa rata tal-fluss ta' ħruġ preferenzjali ta' 3 % għall-istituzzjonijiet ta' kreditu kollha affiljati ma' skema ta' garanzija tad-depożiti fi Stat Membru li jissodisfa ċerti kriterji stretti. L-ewwel nett, għandha tittieħed inkonsiderazzjoni l-implimentazzjoni tad-Direttiva dwar l-Iskema ta' Garanziji tad-Depożiti 2014/49/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) mill-Istati Membri. It-tieni nett, l-iskema ta' Stat Membru għandha tikkonforma mar-rekwiżiti speċifiċi marbutin mal-perjodu ta' ripagament, finanzjament ex-ante u aċċess għal mezzi finanzjarji addizzjonali fil-każ ta' dipendenza kbira fuq ir-riżervi tiegħu. Fl-aħħar nett, l-applikazzjoni tar-rata preferenzjali ta' 3 % għandha tkun soġġetta għal approvazzjoni minn qabel tal-Kummissjoni, li għandha tingħata biss meta l-Kummissjoni tkun sodisfatta li l-iskema ta' garanzija tad-depożiti tal-Istat Membru tkun konformi mal-kriterji li ssemmew hawn fuq u li ma jkunx hemm tħassib prevalenti dwar il-funzjonament tas-suq intern għad-depożiti fil-livell ta' konsumatur. Fi kwalunkwe każ, ir-rata preferenzjali ta' 3 % għal depożiti stabbli fil-livell ta' konsumatur ma għandhiex tkun applikabbli qabel l-1 ta' Jannar 2019.
(14)
L-istituzzjonijiet ta' kreditu għandhom ikunu jistgħu jidentifikaw depożiti fil-livell ta' konsumatur oħrajn soġġetti għal rati ta' likwidazzjoni ogħla. Regoli xierqa bbażati fuq il-Linji Gwida tal-EBA dwar id-depożiti fil-livell ta' konsumatur soġġetti għal flussi ta' ħruġ differenti għandhom jistipulaw il-kriterji biex jiġu identifikati dawk id-depożiti fil-livell ta' konsumatur fuq il-bażi tal-karatteristiċi speċjali tagħhom, jiġifieri d-daqs tad-depożitu totali, l-għamla tad-depożitu, ir-remunerazzjoni, il-probabbiltà ta' ġbid u jekk id-depożitant ikunx resident jew le.
(15)
Wieħed ma jistax jassumi li l-istituzzjonijiet ta' kreditu dejjem ser jirċievu appoġġ ta' likwidità minn impriżi oħrajn li jappartjenu fl-istess grupp jew l-istess skema ta' protezzjoni istituzzjonali meta jaffaċċjaw diffikultajiet biex jissodisfaw l-obbligi ta' pagament tagħhom. Madankollu, meta ma tingħata l-ebda eżenzjoni għall-applikazzjoni tal-proporzjon tal-kopertura tal-likwidità fil-livell individwali skont l-Artikoli 8 jew 10 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, il-flussi ta' likwidità bejn żewġ istituzzjonijiet ta' kreditu li jappartjenu fl-istess grupp jew l-istess skema ta' protezzjoni istituzzjonali għandhom, fil-prinċipju, jirċievu rati simmetriċi tal-flussi ta' dħul u ta' ħruġ sabiex jiġi evitat it-telf ta' likwidità fis-suq intern, diment li jkunu implimentati s-salvagwardji neċessarji kollha u dan biss bl-approvazzjoni minn qabel tal-awtoritajiet kompetenti involuti. Trattament preferenzjali bħal dan għandu jingħata biss għal flussi transfruntieri fuq il-bażi tal-kriterji oġġettivi addizzjonali, inkluż il-profil ta' riskju tal-likwidità baxx tal-fornitur u r-riċevitur.
(16)
Sabiex jiġi evitat milli l-istituzzjonijiet ta' kreditu jkunu dipendenti esklussivament fuq flussi ta' dħul antiċipati biex jissodisfaw il-proporzjon ta' kopertura tal-likwidià tagħhom, u anki biex jiżguraw livell minimu ta' parteċipazzjoni ta' assi likwidi, l-ammont ta' flussi ta' dħul li jistgħu jikkumpensaw għall-ħruġ għandu jkun limitat għal massimu ta' 75 % tal-flussi ta' ħruġ totali mistennija. Madankollu, b'kunsiderazzjoni tal-eżistenza ta' mudelli tan-negozju speċjalizzati, ċerti eżenzjonijiet għal dan il-limitu massimu, li jkunu sħaħ jew parzjali, għandhom ikunu permessi biex jagħtu effett lill-prinċipju tal-proporzjonalità u soġġetti għall-approvazzjoni minn qabel tal-awtoritajiet kompetenti. Dan għandu jinkludi eżenzjoni għall-flussi tal-iskema ta' protezzjoni ta' bejn il-gruppi u bejn l-istituzzjonijiet u l-istituzzjonijiet ta' kreditu speċjalizzati f'self ipotekarju ttrasferit jew f'lokazzjoni u fatturament. Barra minn hekk, l-istituzzjonijiet ta' kreditu speċjalizzati fil-finanzjament għax-xiri ta' vetturi jew f'self ta' kreditu lill-konsumaturi għandhom jingħataw permess li japplikaw limitu massimu ogħla ta' 90 %. Dawn l-eżenzjonijiet għandhom ikunu disponibbli kemm fil-livell individwali kif ukoll f'dak ikkonsolidat, iżda biss meta jintlaħqu ċerti kriterji.
(17)
Il-proporzjon ta' kopertura tal-likwidità għandu japplika għall-istituzzjonijiet ta' kreditu kemm fuq bażi individwali kif ukoll fuq dik ikkonsolidata, sakemm l-awtoritajiet kompetenti ma jirrinunzjawx għall-applikazzjoni fuq bażi individwali skont l-Artikoli 8 jew 10 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013. Il-konsolidazzjoni ta' impriżi sussidjarji f'pajjiżi terzi għandha tikkunsidra r-rekwiżiti ta' kopertura tal-likwidità applikabbli f'dawn il-pajjiżi. Konsegwentement, ir-regoli ta' konsolidazzjoni fl-Unjoni ma għandhomx jagħtu trattament aktar favorevoli lil assi likwidi, flussi ta' ħruġ jew ta' dħul tal-likwidità f'impriżi sussidjarji ta' pajjiżi terzi minn dak li jkun disponibbli skont il-liġi nazzjonali ta' dawn il-pajjiżi terzi.
(18)
F'konformità mal-Artikolu 508(2) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, il-Kummissjoni trid tippreżenta rapport lill-koleġiżlaturi, mhux aktar tard mill-31 ta' Diċembru 2015, dwar jekk u kif ir-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità stipulat fil-Parti Sitta għandu japplika għad-ditti tal-investiment. Sakemm tibda tapplika din id-dispożizzjoni, id-ditti tal-investiment għandhom jibqgħu soġġetti għal-liġi nazzjonali tal-Istati Membri dwar ir-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità. Madankollu, id-ditti tal-investiment għandhom ikunu soġġetti għall-proporzjon ta' kopertura tal-likwidità stipulat f'dan ir-Regolament fuq bażi kkonsolidata, meta dawn jiffurmaw parti minn gruppi bankarji.
(19)
L-istituzzjonijiet ta' kreditu huma mitlubin jirrapportaw ir-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità lill-awtoritajiet kompetenti tagħhom, kif inhu speċifikat fid-dettall f'dan ir-Regolament skont l-Artikolu 415 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
(20)
Sabiex l-istituzzjonijiet ta' kreditu jingħataw biżżejjed żmien biex jikkonformaw kompletament mar-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità, l-introduzzjoni tiegħu għandha ssir b'mod gradwali skont l-iskeda ta' żmien stabbilita fl-Artikolu 460(2) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, u tibda b'minimu ta' 60 % mill-1 ta' Ottubru 2015 u titla' għal 100 % fl-1 ta' Jannar 2018.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
TITOLU I
IL-PROPORZJON TA' KOPERTURA TAL-LIKWIDITÀ
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi regoli li jispeċifikaw fid-dettall ir-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità previst fl-Artikolu 412(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
Artikolu 2
Kamp ta' applikazzjoni u applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament japplika għall-istituzzjonijiet ta' kreditu ssorveljati skont id-Direttiva 2013/36/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4).
2. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jikkonformaw ma' dan ir-Regolament fuq bażi individwali f'konformità mal-Artikolu 6(4) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirrinunzjaw kompletament jew parzjalment għall-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament fuq bażi individwali b'rabta ma' istituzzjoni ta' kreditu skont l-Artikoli 8 u 10 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, sakemm il-kundizzjonijiet stipulati fihom jintlaħqu.
3. Meta grupp jinkludi istituzzjoni ta' kreditu waħda jew aktar, l-istituzzjoni prinċipali tal-UE, l-istituzzjoni kkontrollata minn kumpanija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew l-istituzzjoni kkontrollata minn kumpanija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE, japplikaw l-obbligi stipulati f'dan ir-Regolament fuq bażi kkonsolidata skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u d-dispożizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-assi ta' pajjiżi terzi li jissodisfaw ir-rekwiżiti stipulati fit-Titolu II u li jkunu miżmumin minn impriża sussidjarja f'pajjiż terz ma jkunux rikonoxxuti bħala assi likwidi għal finijiet ikkonsolidati meta dawn ma jikkwalifikawx bħala assi likwidi skont il-liġi nazzjonali tal-pajjiż terz li jistabbilixxi r-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità;
(b)
il-flussi ta' ħruġ tal-likwidità f'impriża sussidjarja f'pajjiż terz li, skont il-liġi nazzjonali ta' dak il-pajjiż terz li jistabbilixxi r-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità, ikunu soġġetti għal perċentwali ogħla minn dawk speċifikati fit-Titolu III, ikunu soġġetti għal konsolidazzjoni skont ir-rati speċifikati fil-liġi nazzjonali tal-pajjiż terz;
(c)
il-flussi ta' dħul tal-likwidità f'impriża sussidjarja f'pajjiż terz li, skont il-liġi nazzjonali ta' dak il-pajjiż terz li jistabbilixxi r-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità, ikunu soġġetti għal perċentwali inqas minn dawk speċifikati fit-Titolu III, ikunu soġġetti għal konsolidazzjoni skont ir-rati inqas speċifikati fil-liġi nazzjonali tal-pajjiż terz;
(d)
id-ditti tal-investiment fil-grupp ikunu soġġetti għall-Artikolu 4 ta' dan ir-Regolament fuq bażi kkonsolidata u għall-Artikolu 412 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 b'rabta mad-definizzjoni tal-assi likwidi, il-flussi ta' ħruġ u l-flussi ta' dħul tal-likwidità kemm għal finijiet individwali kif ukoll dawk ikkonsolidati. Minbarra kif speċifikat f'dan il-punt, id-ditti tal-investiment jibqgħu soġġetti għar-rekwiżit iddettaljat tal-proporzjon ta' kopertura tal-likwidità għad-ditti tal-investiment kif inhu stipulat fil-liġi nazzjonali tal-Istati Membri fin-nuqqas tal-ispeċifikazzjoni ta' rekwiżit ta' proporzjon ta' kopertura tal-likwidità f'konformità mal-Artikolu 508 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(e)
f'livell ikkonsolidat l-ammont ta' flussi ta' dħul li jirriżultaw minn istituzzjoni ta' kreditu msemmija fl-Artikolu 33, fil-paragrafi (3) u (4), jiġu rikonoxxuti biss sal-ammont tal-flussi ta' ħruġ li jirriżultaw mill-istess impriża.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“assi ta' livell 1” tfisser assi ta' likwidità u kwalità ta' kreditu għoljin ħafna kif inhu msemmi fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 416(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(2)
“assi ta' livell 2” tfisser assi ta' likwidità u kwalità ta' kreditu għoljin ħafna kif inhu msemmi fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 416(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013. L-assi ta' livell 2 jerġgħu jinqasmu f'assi ta' livell 2 A u 2B f'konformità mal-Kapitolu 2 tat-Titolu II ta' dan ir-Regolament;
(3)
“riżervi ta' likwidità” tfisser l-ammont ta' assi likwidi li istituzzjoni ta' kreditu jkollha f'konformità mat-Titolu II ta' dan ir-Regolament;
(4)
“munita tar-rapportar” tfisser il-munita li fiha l-entrati tal-likwidità msemmijin fit-Titoli II u III tal-Parti Sitta tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 iridu jiġu rrapportati lill-awtorità kompetenti f'konformità mal-Artikolu 415(1) ta' dan ir-Regolament;
(5)
“rekwiżit ta' kopertura tal-assi” tfisser il-proporzjon tal-assi meta mqabblin mar-responsabbiltajiet kif iddeterminat għall-finijiet ta' titjib tal-kreditu b'rabta mal-bonds koperti mil-liġi nazzjonali ta' Stat Membru jew pajjiż terz;
(6)
“SME” tfisser impriża mikro, żgħira u ta' daqs medju kif inhu ddefinit fir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2003/361/KE (5);
(7)
“flussi ta' ħruġ netti tal-likwidità” tfisser l-ammont li jirriżulta mit-tnaqqis tal-flussi ta' dħul tal-likwidità ta' istituzzjoni ta' kreditu mill-ħruġ tal-likwidità tagħha f'konformità mat-Titolu III ta' dan ir-Regolament;
(8)
“depożiti fil-livell ta' konsumatur” tfisser ir-responsabbiltà lejn persuna fiżika jew lejn SME, meta l-SME tikkwalifika għall-klassi ta' skoperturi fil-livell tal-konsumatur skont l-approċċi standardizzati jew tal-IRB għar-riskju tal-kreditu, jew ir-responsabbiltà lejn kumpanija li tkun eliġibbli għat-trattament stipulat fl-Artikolu 153(4) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, u meta d-depożiti aggregati minn SME jew kumpanija bħal din fuq bażi ta' grupp ma jaqbżux il-EUR 1 miljun;
(9)
“klijent finanzjarju” tfisser klijent li jwettaq waħda jew aktar mill-attivitajiet elenkati fl-Anness I tad-Direttiva 2013/36/UE bħala n-negozju prinċipali tiegħu, jew ikun waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
istituzzjoni ta' kreditu;
(b)
ditta tal-investiment;
(c)
istituzzjoni finanzjarja;
(d)
veikolu bi skop speċjali ta' titolizzazzjoni (“SSPE”);
(e)
impriża ta' investiment kollettiv (“CIU”);
(f)
skema ta' investiment limitat;
(g)
impriża tal-assigurazzjoni;
(h)
impriża tar-riassigurazzjoni;
(i)
kumpanija azzjonarja finanzjarja jew kumpanija azzjonarja finanzjarja mħallta;
(10)
“kumpanija ta' investiment personali” (“PIC”) tfisser impriża jew fond li s-sid tiegħu jew is-sid benefiċjaru tagħhom, rispettivament, ikun persuna fiżika jew grupp ta' persuni fiżiċi li jiġu minn xulxin mill-qrib, li twaqqfu bl-għan uniku ta' ġestjoni tal-ġid tas-sidien u li ma jwettqu ebda attività kummerċjali, industrijali jew professjonali oħra. L-għan tal-PIC jista' jinkludi attivitajiet anċillari oħrajn bħal segregazzjoni tal-assi tas-sidien mill-assi korporattivi, tħaffif tat-trażmissjoni tal-assi f'familja jew il-prevenzjoni ta' qsim fl-assi wara l-mewt ta' membru tal-familja, diment li dawn ikunu marbutin mal-għan prinċipali tal-ġestjoni tal-ġid tas-sidien;
(11)
“stress” tfisser deterjorament f'daqqa jew gravi fil-pożizzjoni ta' solvenza jew ta' likwidità ta' istituzzjoni ta' kreditu minħabba bidliet fil-kundizzjonijiet tas-suq jew fatturi idjosinkratiċi li b'riżultat tagħhom jista' jkun hemm riskju sinifikanti li l-istituzzjoni ta' kreditu ma tibqax kapaċi twettaq l-impenji tagħha peress li jkunu dovuti fit-30 jum tal-kalendarju li jkun imiss;
(12)
“self ta' marġini” tfisser self kollateralizzat estiż lill-klijenti biex jieħdu pożizzjonijiet ta' nnegozjar ingranati.
Artikolu 4
Il-proporzjon ta' kopertura tal-likwidità
1. Ir-rekwiżit iddettaljat ta' kopertura tal-likwidità f'konformità mal-Artikolu 412(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 jkun l-istess bħall-proporzjon tar-riżerva ta' likwidità ta' istituzzjoni ta' kreditu meta mqabbel mal-flussi ta' ħruġ netti tal-likwidità tul il-perjodu ta' tensjoni ta' 30 jum tal-kalendarju u jingħata bħala perċentwal. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jikkalkulaw il-proporzjon ta' kopertura tal-likwidità tagħhom bl-użu tal-formula ta' hawn taħt:
2. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jżommu proporzjon ta' kopertura tal-likwidità tal-inqas ta' 100 %.
3. B'deroga mill-paragrafu 2, l-istituzzjonijiet ta' kreditu jistgħu jimmonetizzaw l-assi likwidi tagħhom biex ikopru l-flussi ta' ħruġ netti tal-likwidità tagħhom tul il-perjodi ta' tensjoni, anki jekk it-tali użu ta' assi likwidi jista' jwassal biex il-proporzjon tal-kopertura tal-likwidità jaqa' taħt il-100 % waqt perjodi bħal dawn.
4. Meta fi kwalunkwe ħin il-proporzjon tal-kopertura tal-likwidità jaqa' jew ikun raġonevolment mistenni li jaqa' taħt il-100 %, japplika r-rekwiżit stipulat fl-Artikolu 414 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013. Sakemm il-proporzjon ta' kopertura tal-likwidità jerġa' lura għal-livell imsemmi fil-paragrafu 2, l-istituzzjoni ta' kreditu għandha tirrapporta l-proporzjon ta' kopertura tal-likwidità lill-awtorità kompetenti f'konformità mar-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 680/2014 (6).
5. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jikkalkulaw u jissorveljaw il-proporzjon ta' kopertura tal-likwidità tagħhom fil-munita tar-rapportar u f'kull waħda mill-muniti soġġetti għal rapportar separat f'konformità mal-Artikolu 415(2) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, kif ukoll għar-responsabbiltajiet fil-munita tar-rapportar. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jirrapportaw il-proporzjon ta' kopertura tal-likwidità lill-awtorità kompetenti tagħhom f'konformità mar-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 680/2014.
Artikolu 5
Xenarji ta' stress għall-finijiet tal-proporzjon tal-kopertura tal-likwidità
Ix-xenarji li ġejjin jistgħu jitqiesu bħala indikaturi taċ-ċirkostanzi li fihom istituzzjoni ta' kreditu tista' titqies li tkun soġġetta għal stress:
(a)
meta sseħħ likwidazzjoni ta' proporzjon sinifikanti tad-depożiti fil-livell ta' konsumatur tagħha;
(b)
telf parzjali jew totali tal-kapaċità ta' finanzjament bl-ingrossa mhux iggarantit, inklużi depożiti bl-ingrossa u sorsi oħrajn ta' finanzjament ta' kontinġenza bħal likwidità jew linji ta' kreditu riċevuti impenjati jew mhux impenjati;
(c)
telf parzjali jew totali ta' finanzjament fuq terminu qasir iggarantit;
(d)
flussi ta' ħruġ tal-likwidità addizzjonali bħala riżultat ta' deklassifikazzjoni tal-kreditu sa tliet livelli;
(e)
volatilità miżjuda tas-suq li taffettwa l-valur tal-kollateral jew il-kwalità tiegħu jew li toħloq bżonnijiet kollaterali addizzjonali;
(f)
prelevamenti mhux skedati minn faċilitajiet ta' likwidità u ta' kreditu;
(g)
obbligu potenzjali ta' xiri lura tad-dejn jew it-twettiq ta' obbligi mhux kuntrattwali.
TITOLU II
IR-RIŻERVA TA' LIKWIDITÀ
KAPITOLU 1
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 6
L-għamla tar-riżerva ta' likwidità
Sabiex ikunu eliġibbli biex jiffurmaw parti mir-riżerva ta' likwidità ta' istituzzjoni ta' kreditu, l-assi likwidi għandhom jikkonformaw ma' kull wieħed minn dawn ir-rekwiżiti:
(a)
ir-rekwiżiti ġenerali stipulati fl-Artikolu 7;
(b)
ir-rekwiżiti operazzjonali stipulati fl-Artikolu 8;
(c)
il-kriterji ta' eliġibbiltà rispettivi għall-klassifikazzjoni tagħhom bħala assi ta' livell 1 jew 2 f'konformità mal-Kapitolu 2.
Artikolu 7
Rekwiżiti ġenerali għall-assi likwidi
1. Sabiex jikkwalifikaw bħala assi likwidi, l-assi ta' istituzzjoni ta' kreditu għandhom jikkonformaw mal-paragrafi 2 sa 6.
2. L-assi għandhom ikunu proprjetà, dritt, intitolament jew interess miżmum minn istituzzjoni ta' kreditu u ħielsa minn kull gravami. Għal dawn il-finijiet, assi jitqies li ma jkunx gravat meta l-istituzzjoni ta' kreditu ma tkun suġġetta għall-ebda restrizzjoni legali, kuntrattwali, regolatorja jew restrizzjoni oħra li żżommha milli tillikwida, tbigħ, tittrasferixxi, tassenja jew, b'mod ġenerali, iċċedi tali ass permezz ta' bejgħ dirett attiv jew ftehim ta' riakkwist fi żmien it-30 jum tal-kalendarju li jkun imiss. L-assi li ġejjin ma jitqisux gravati:
(a)
assi inklużi f'pula li jkunu disponibbli għal użu immedjat bħala kollateral biex jinkiseb finanzjament addizzjonali taħt linji ta' kreditu impenjati iżda li għadhom mhumiex iffinanzjati, disponibbli għall-istituzzjoni ta' kreditu. Dan jinkludi l-assi mqegħdin minn istituzzjoni ta' kreditu mal-istituzzjoni ċentrali f'netwerk kooperattiv jew skema ta' protezzjoni istituzzjonali. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jassumu li l-assi fil-pula huma aggravati f'ordni ta' likwidità li tiżdied abbażi tal-klassifikazzjoni tal-likwidità stabbilita fil-Kapitolu 2, li tibda mill-assi li mhumiex eliġibbli għar-riżerva ta' likwidità;
(b)
assi li l-istituzzjoni ta' kreditu tkun irċeviet bħala kollateral għall-finijiet ta' mitigazzjoni tar-riskju f'riakkwist invers jew titoli li jiffinanzjaw it-tranżazzjonijiet u li l-istituzzjoni ta' kreditu tista' ċċedihom.
3. L-assi ma jkunux nħarġu mill-istituzzjoni ta' kreditu nnifisha, l-impriża prinċipali tagħha, sakemm ma tkunx entità tas-settur pubbliku li ma tkunx istituzzjoni ta' kreditu, is-sussidjarja tagħha jew sussidjarja oħra tal-impriża prinċipali tagħha jew minn entità bi skop speċjali ta' titolizzazzjoni li l-istituzzjoni ta' kreditu jkollha rabtiet mill-qrib magħha;
4. L-assi ma jkunux nħarġu minn xi waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
istituzzjoni ta' kreditu oħra, sakemm l-emittent ma jkunx entità tas-settur pubbliku msemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 10(1) u fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 11(1), l-assi jkun bond kopert imsemmi fil-punt (f) tal-Artikolu 10(1) u l-punti (c) u (d) tal-Artikolu 11(1) jew l-ass jappartjeni għall-kategorija deskritta fil-punt (e) tal-Artikolu 10(1);
(b)
ditta tal-investiment;
(c)
impriża tal-assigurazzjoni;
(d)
impriża tar-riassigurazzjoni;
(e)
kumpanija azzjonarja finanzjarja;
(f)
kumpanija azzjonarja finanzjarja mħallta;
(g)
kwalunkwe entità oħra li twettaq waħda jew aktar mill-attivitajiet elenkati fl-Anness I tad-Direttiva 2013/36/UE. Għall-finijiet ta' dan l-Artikolu, l-SSPEs jitqiesu li mhumiex inklużi mal-entitajiet imsemmijin f'dan il-punt.
5. Il-valur tal-assi jkun jista' jiġi ddeterminat fuq il-bażi ta' prezzijiet tas-suq li jixterdu b'mod wiesa' u li jkunu disponibbli faċilment. Fin-nuqqas ta' prezzijiet tas-suq, il-valur tal-assi jrid ikun jista' jiġi ddeterminat abbażi ta' formula li tkun faċilment kalkolabbli u li tuża l-inputs disponibbli pubblikament u li ma tkunx dipendenti wisq fuq suppożizzjonijiet qawwija.
6. L-assi għandhom ikunu elenkati fuq kambju rikonoxxut jew negozjabbli permezz ta' tranżazzjoni ta' riakkwist sempliċi fi swieq ta' riakkwist ġeneralment aċċettati. Dawn il-kriterji jiġu vvalutati b'mod separat għal kull suq. Assi ammess biex jiġi nnegozjat f'post organizzat li ma jkunx kambju rikonoxxut, fi Stat Membru jew f'pajjiż terz, jitqies bħala likwidu biss fejn il-post ta' nnegozjar jipprovdi suq attiv u mdaqqas għall-bejgħ dirett tal-assi. L-istituzzjoni ta' kreditu tqis dawn li ġejjin bħala l-kriterji minimi biex tivvaluta jekk post ta' nnegozjar jipprovdix suq attiv u mdaqqas għall-finijiet ta' dan il-paragrafu:
(a)
evidenza storika tal-wisgħa u l-fond tas-suq kif muri mill-firxiet baxxi bejn it-talba u l-offerta, volum għoli ta' nnegozjar u għadd kbir u varjat ta' parteċipanti tas-suq;
(b)
il-preżenza ta' infrastruttura soda tas-suq.
7. Ir-rekwiżiti stipulati fil-paragrafi 5 u 6 ma japplikawx għal:
(a)
karti tal-flus u muniti msemmijin fil-punt (a) tal-Artikolu 10(1);
(b)
l-iskoperturi għall-banek ċentrali msemmijin fil-punti (b) u (d) tal-Artikolu 10(1) u fil-punt (b) tal-Artikolu 11(1);
(c)
il-faċilità ta' likwidità impenjata b'użu ristrett imsemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 12(1);
(d)
id-depożiti u finanzjament ieħor f'netwerks kooperattivi u skemi ta' protezzjoni istituzzjonali msemmijin fl-Artikolu 16.
Artikolu 8
Rekwiżiti operazzjonali
1. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jkollhom politiki u limiti fis-seħħ biex jiżguraw li l-investimenti ta' assi likwidi li jikkostitwixxu r-riżerva ta' likwidità tagħhom jibqgħu ddiversifikati b'mod adegwat f'kull ħin. Għal dan l-għan, l-istituzzjonijiet ta' kreditu jieħdu inkonsiderazzjoni l-firxa tad-diversifikazzjoni bejn id-diversi kategoriji ta' assi likwidi u fi ħdan l-istess kategorija ta' assi likwidi msemmijin fil-Kapitolu 2 ta' dan it-Titolu u kwalunkwe fattur ta' diversifikazzjoni ieħor, bħat-tipi ta' emittenti, il-kontropartijiet jew il-pożizzjoni ġeografika ta' dawn l-emittenti u l-kontropartijiet.
L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jimponu restrizzjonijiet jew rekwiżiti speċifiċi fuq l-investimenti ta' assi likwidi minn istituzzjoni ta' kreditu biex jiżguraw konformità mar-rekwiżiti stipulati f'dan il-paragrafu. Madankollu, kull restrizzjoni jew rekwiżit bħal dawn ma għandhomx japplikaw għal:
(a)
il-kategoriji li ġejjin ta' assi tal-livell 1:
(i)
karti tal-flus u muniti msemmijin fl-Artikolu 10(1)(a);
(ii)
skoperturi għall-banek ċentrali kif inhu msemmi fl-Artikoli 10(1)(b) u (d);
(iii)
assi li jirrappreżentaw pretensjonijiet fuq jew iggarantiti minn banek ta' żvilupp multilaterali u minn organizzazzjonijiet internazzjonali msemmijin fl-Artikolu 10(1)(g);
(b)
il-kategoriji ta' assi tal-livell 1 jirrappreżentaw pretensjonijiet fuq jew iggarantiti mill-gvernijiet ċentrali jew reġjonali, mill-awtoritajiet lokali jew mill-entitajiet tas-settur pubbliku msemmijin fl-Artikolu 10(1)(c) u (d), diment li l-istituzzjoni ta' kreditu jkollha l-assi relevanti biex tkopri l-flussi tal-ħruġ netti tal-likwidità taħt kundizzjonijiet ta' stress fil-munita tal-Istat Membru jew tal-pajjiż terz, jew l-assi jkun maħruġ mill-gvernijiet ċentrali jew reġjonali, mill-awtoritajiet lokali jew mill-entitajiet tas-settur pubbliku tal-Istat Membru tad-domiċilju tal-istituzzjoni ta' kreditu;
(c)
il-faċilità ta' likwidità impenjata b'użu ristrett imsemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 12(1).
2. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jkollhom aċċess faċli għall-investimenti tagħhom ta' assi likwidi u għandhom ikunu jistgħu jimmonetizzawhom fi kwalunkwe ħin tul il-perjodu ta' tensjoni ta' 30 jum tal-kalendarju permezz ta' bejgħ dirett jew ftehim ta' riakkwist fi swieq ta' riakkwist ġeneralment aċċettati. Assi likwidu jitqies bħala aċċessibbli faċilment għal istituzzjoni ta' kreditu meta ma jkunx hemm ostakoli legali jew prattiċi sabiex l-istituzzjoni ta' kreditu tkun tista' timmonetizza t-tali assi fil-ħin.
L-assi użati biex jipprovdu titjib fil-kreditu fi tranżazzjonijiet strutturati jew biex ikopru l-kostijiet operattivi tal-istituzzjonijiet ta' kreditu ma jitqisux bħala aċċessibbli faċilment għal istituzzjoni ta' kreditu.
L-assi miżmumin f'pajjiż terz fejn ikun hemm restrizzjonijiet fuq it-trasferibbiltà ħielsa tagħhom għandhom jitqiesu bħala faċilment aċċessibbli biss diment li l-istituzzjoni ta' kreditu tuża dawk l-assi biex tilħaq il-flussi ta' ħruġ tal-likwidità f'dak il-pajjiż terz. L-assi li jinżammu f'munita mhux konvertibbli għandhom jitqiesu faċilment aċċessibbli biss diment li l-istituzzjoni ta' kreditu tuża dawk l-assi biex tilħaq il-flussi ta' ħruġ tal-likwidità f'dik il-munita.
3. L-istituzzjonijiet ta' kreditu għandhom jiżguraw li l-assi likwidi tagħhom ikunu kkontrollati minn funzjoni ta' ġestjoni tal-likwidità speċifika fl-istituzzjoni ta' kreditu. Il-konformità ma' dan ir-rekwiżit għandha tintwera lill-awtorità kompetenti billi:
(a)
tqiegħed l-assi likwidi f'pula separata taħt il-ġestjoni diretta tal-funzjoni tal-likwidità u bl-intenzjoni unika li tużahom bħala sors ta' fondi kontinġenti, inkluż waqt perjodi ta' tensjoni;
(b)
timplimenta sistemi u kontrolli interni li jagħtu lill-funzjoni ta' ġestjoni tal-likwidità kontroll operattiv effettiv biex timmonetizza l-holdings ta' assi likwidi fi kwalunke ħin fil-perjodu ta' tensjoni ta' 30 jum tal-kalendarju u biex ikun hemm aċċess għall-fondi ta' kontinġenza mingħajr ma jkun hemm kunflitt dirett ma' strateġiji tan-negozju jew ta' ġestjoni tar-riskji eżistenti. B'mod partikolari, assi ma għandux jiġi inkluż fir-riżerva ta' likwidità meta l-bejgħ tiegħu mingħajr sostituzzjoni tul il-perjodu ta' tensjoni ta' 30 jum tal-kalendarju jneħħi ħeġġ li joħloq pożizzjoni ta' riskju miftuħa li tisboq il-limiti interni tal-istituzzjoni ta' kreditu;
(c)
ikun hemm taħlita ta' għażliet (a) u (b), diment li l-awtorità kompetenti tkun qieset it-tali taħlita aċċettabbli.
4. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jimmonetizzaw regolarment, u tal-anqas darba f'sena, kampjun rappreżentattiv biżżejjed tal-investimenti tal-assi likwidi tagħhom permezz ta' bejgħ dirett jew ta' ftehim ta' riakkwist sempliċi f'suq tar-riakkwist ġeneralment aċċettat. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jiżviluppaw strateġiji biex iċedu kampjuni ta' assi likwidi li jkunu adattati biex:
(a)
jittestjaw l-aċċess għas-suq għal dawn l-assi u l-użu tagħhom;
(b)
jiċċekkjaw li l-proċeduri tal-istituzzjoni ta' kreditu għall-monetizzazzjoni f'waqtha tal-assi jkunu effettivi;
(c)
jimminimizzaw ir-riskju li jibagħtu sinjal negattiv lis-suq bħala riżultat tal-monetizzazzjoni tal-assi mill-istituzzjoni ta' kreditu waqt il-perjodi ta' tensjoni.
Ir-rekwiżit stipulat fl-ewwel subparagrafu ma japplikax għall-assi ta' livell 1 imsemmijin fl-Artikolu 10, ħlief bonds koperti ta' kwalità għolja ħafna, għall-faċilità ta' likwidità impenjata b'użu ristrett imsemmija fis-sottoparagrafu (d) tal-Artikolu 12(1) jew għad-depożiti u finanzjament ieħor ta' likwidità f'netwerks kooperattivi u skemi ta' protezzjoni istituzzjonali msemmijin fl-Artikolu 16.
5. Ir-rekwiżit stipulat fil-paragrafu 2 ma jżommx lill-istituzzjonijiet ta' kreditu milli jiħħeġġjaw ir-riskju tas-suq assoċjat mal-assi likwidi tagħhom diment li jkunu ssodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni ta' kreditu timplimenta l-ftehimiet interni xierqa skont il-paragrafi 2 u 3 biex tiżgura li dawn l-assi jkomplu jkunu disponibbli faċilment u jkunu kkontrollati mill-funzjoni ta' ġestjoni tal-likwidità;
(b)
il-flussi ta' ħruġ u dħul netti tal-likwidità li jirriżultaw fl-għeluq kmieni ta' ħeġġ jiġu kkunsidrati fil-valutazzjoni tal-assi relevanti skont l-Artikolu 9.
6. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jiżguraw li d-denominazzjoni tal-munita tal-assi likwidi tagħhom tkun konsistenti mad-distribuzzjoni skont il-munita tal-flussi ta' ħruġ netti tal-likwidità tagħhom. Madankollu, fejn ikun xieraq, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirrikjedu li l-istituzzjonijiet ta' kreditu jirrestrinġu l-ispariġġ bejn il-muniti billi jistabbilixxu limiti fuq il-proporzjon tal-flussi ta' ħruġ netti tal-likwidità f'munita li tista' tintlaħaq waqt perjodu ta' tensjoni biż-żamma ta' assi likwidi mhux iddenominati f'din il-munita. Dik ir-restrizzjoni tista' tiġi applikata biss għall-munita tar-rapportar jew munita li tista' tiġi soġġetta għal rapportar separat skont l-Artikolu 415(2) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013. Fid-determinazzjoni tal-livell ta' kwalunkwe restrizzjoni fuq spariġġ bejn il-muniti li tista' tiġi applikata skont dan il-paragrafu, l-awtoritajiet kompetenti jikkunsidraw tal-inqas:
(a)
jekk l-istituzzjoni ta' kreditu jkollhiex il-ħila li twettaq kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
tuża l-assi likwidi biex tiġġenera likwidità fil-munita u l-ġurisdizzjoni li fihom jirriżultaw il-flussi ta' ħruġ netti tal-likwidità;
(ii)
tagħmel swap tal-muniti u tiġbor fondi fi swieq ta' muniti barranin waqt li jkun hemm kundizzjonijiet ta' tensjoni f'konformità mal-perjodu ta' tensjoni ta' 30 jum tal-kalendarju stipulat fl-Artikolu 4;
(iii)
tittrasferixxi eċċess ta' likwidità minn munita għal oħra u bejn il-ġurisdizzjonijiet u l-entitajiet legali fil-grupp tagħha waqt li jkun hemm kundizzjonijiet ta' stress f'konformità mal-perjodu ta' tensjoni ta' 30 jum tal-kalendarju stipulat fl-Artikolu 4;
(b)
l-impatt ta' movimenti mhux mistennija u ħżiena fir-rata tal-kambju fuq pożizzjonijiet ta' spariġġ eżistenti u fuq l-effettività ta' kwalunkwe ħeġġ ta' skambju barrani li hemm fis-seħħ.
Kull restrizzjoni fuq l-ispariġġ bejn il-muniti, imposta skont dan il-paragrafu, titqies li tikkostitwixxi rekwiżit ta' likwidità speċifiku kif msemmi fl-Artikolu 105 tad-Direttiva 2013/36/UE.
Artikolu 9
Valutazzjoni tal-Assi Likwidi
Għall-finijiet tal-kalkolu tal-proporzjon ta' kopertura tal-likwidità tagħha, istituzzjoni ta' kreditu tuża l-valur tas-suq tal-assi likwidi tagħha. Il-valur tas-suq tal-assi likwidi jitnaqqas skont it-telf impost stipulat fil-Kapitolu 2 u skont l-Artikolu 8(5)(b), fejn ikun applikabbli.
KAPITOLU 2
Assi Likwidi
Artikolu 10
Assi ta' livell 1
1. L-assi ta' livell 1 jinkludu biss assi li jaqgħu taħt waħda jew aktar mill-kategoriji li ġejjin u li f'kull każ jissodisfaw il-kriterji tal-eliġibbiltà stipulati fihom:
(a)
muniti u karti tal-flus;
(b)
l-iskoperturi li ġejjin għall-banek ċentrali:
(i)
assi li jirrappreżentaw pretensjonijiet fuq jew iggarantiti mill-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) jew bank ċentrali ta' Stat Membru;
(ii)
assi li jirrappreżentaw pretensjonijiet fuq jew iggarantiti mill-banek ċentrali ta' pajjiżi terzi, diment li l-iskoperturi għall-bank ċentrali jew għall-gvern ċentrali tiegħu jkunu assenjati valutazzjoni tal-kreditu minn istituzzjoni esterna tal-valutazzjoni tal-kreditu nominata (ECAI) li tal-anqas ikollha kwalità tal-kreditu tal-iskala 1 skont l-Artikolu 114(2) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(iii)
riżervi miżmumin mill-istituzzjoni ta' kreditu f'bank ċentrali msemmi fil-punti (i) u (ii) diment li din l-istituzzjoni ta' kreditu jkollha permess tirtira t-tali riżervi fi kwalunkwe ħin waqt il-perjodi ta' tensjoni u l-kundizzjonijiet għat-tali prelevament ikunu ġew speċifikati fi ftehim bejn l-awtorità kompetenti relevanti u l-BĊE jew il-bank ċentrali;
(c)
l-assi li jirrappreżentaw pretensjonijiet fuq jew iggarantiti mill-gvernijiet ċentrali jew reġjonali, l-awtoritajiet lokali jew l-entitajiet tas-settur pubbliku li ġejjin:
(i)
il-gvern ċentrali ta' Stat Membru;
(ii)
il-gvern ċentrali ta' pajjiż terz, diment li jiġi assenjat valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata li tal-inqas ikollha kwalità tal-kreditu tal-iskala 1 skont l-Artikolu 114(2) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(iii)
il-gvernijiet reġjonali jew l-awtoritajiet lokali fi Stat Membru, diment li jkunu trattati bħala skoperturi għall-gvern ċentrali tal-Istat Membru skont l-Artikolu 115(2) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(iv)
gvernijiet reġjonali jew awtoritajiet lokali f'pajjiż terz tat-tip imsemmi fil-punt (ii), diment li jkunu trattati bħala skoperturi għall-gvern ċentrali tal-pajjiż terz f'konformità mal-Artikolu 115(4) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(v)
entitajiet tas-settur pubbliku, diment li jkunu trattati bħala skoperturi għall-gvern ċentrali ta' Stat Membru jew għal wieħed mill-gvernijiet reġjonali jew l-awtoritajiet lokali msemmijin fil-punt (iii) skont il-paragrafu 4 tal-Artikolu 116 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(d)
l-assi li jirrappreżentaw pretensjonijiet fuq jew iggarantiti mill-gvern ċentrali jew minn bank ċentrali ta' pajjiż terz li ma jkunx assenjat valutazzjoni tal-kreditu tal-iskala 1 tal-kwalità kreditizja minn ECAI nominata skont l-Artikolu 114(2) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, diment li f'dan il-każ l-istituzzjoni ta' kreditu tkun tista' tirrikonoxxi biss l-assi bħala ta' livell 1 biex tkopri l-flussi ta' ħruġ netti tal-likwidità taħt kundizzjonijiet ta' stress fl-istess munita li fiha jkun iddenominat l-assi.
Meta l-assi ma jkunx iddenominat fil-munita domestika tal-pajjiż terz, l-istituzzjoni ta' kreditu tista' tirrikonoxxi l-assi biss bħala ta' livell 1 sal-ammont tal-flussi ta' ħruġ netti tal-likwidità taħt kundizzjonijiet ta' stress tal-istituzzjoni ta' kreditu f'dik il-munita barranija li tikkorrispondi għall-operazzjonijiet tagħha fil-ġurisdizzjoni fejn jkun qed jittieħed ir-riskju tal-likwidità;
(e)
l-assi maħruġin mill-istituzzjonijiet ta' kreditu li jissodisfaw tal-inqas wieħed minn dawn iż-żewġ rekwiżiti:
(i)
l-emittent ikun istituzzjoni ta' kreditu inkorporata jew stabbilita mill-gvern ċentrali ta' Stat Membru jew mill-gvern reġjonali jew l-awtorità lokali fi Stat Membru, il-gvern jew l-awtorità lokali jkollha l-obbligu legali li tipproteġi l-bażi ekonomika tal-istituzzjoni ta' kreditu u li żżomm il-vijabbiltà finanzjarja tagħha tul il-ħajja tagħha u kwalunkwe skopertura għal dak il-gvern reġjonali jew awtorità lokali, kif ikun applikabbli, tiġi trattata bħala skopertura għall-gvern ċentrali tal-Istat Membru skont l-Artikolu 115(2) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(ii)
l-istituzzjoni ta' kreditu tkun mutwant promozzjonali li, għall-finijiet ta' dan l-Artikolu, tinftiehem bħala kwalunkwe istituzzjoni ta' kreditu li l-għan tagħha jkun li tmexxi 'l quddiem l-objettivi tal-politika pubblika tal-Unjoni jew tal-gvern ċentrali jew reġjonali jew ta' awtorità lokali fi Stat Membru primarjament permezz tal-għoti ta' self promozzjonali fuq bażi mhux kompetittiva u mhux bi profitt, sakemm tal-inqas 90 % tas-self li tagħti jkun direttament jew indirettament iggarantit mill-gvern ċentrali jew reġjonali jew minn awtorità lokali u li kwalunkwe skopertura għall-gvern ċentrali jew awtorità lokali, kif ikun applikabbli, tkun trattata bħala skopertura għall-gvern ċentrali tal-Istat Membru skont l-Artikolu 115(2) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(f)
skoperturi f'forma ta' bonds koperti ta' kwalità għolja ħafna, li għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti kollha li ġejjin:
(i)
ikunu bonds kif inhu msemmi fl-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE jew jissodisfaw ir-rekwiżiti biex ikunu eliġibbli għat-trattament stipulat fl-Artikolu 129(4) jew (5) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(ii)
l-iskoperturi għall-istituzzjonijiet fil-pula ta' kopertura jissodisfaw il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 129(1)(c) u fl-Artikolu 129(1) fl-aħħar sottoparagrafu tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(iii)
l-istituzzjoni ta' kreditu li tinvesti fil-bonds koperti u l-emittent jissodisfaw r-rekwiżiti ta' trasparenza msemmijin fl-Artikolu 129(7) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(iv)
id-daqs tal-ħruġ tagħhom ikun tal-anqas ta' EUR 500 miljun (jew l-ammont ekwivalenti fil-munita domestika);
(v)
il-bonds koperti jkunu assenjati valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata li tal-inqas ikollha l-iskala 1 tal-kwalità kreditizja f'konformità mal-Artikolu 129(4) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-iskala tal-kwalità kreditizja ekwivalenti f'każ ta' valutazzjoni tal-kreditu ta' terminu qasir jew, fin-nuqqas ta' klassifiakzzjoni tal-kreditu, ikunu assenjati piż tar-riskju ta' 10 % f'konformità mal-Artikolu 129(5) ta' dan ir-Regolament;
(vi)
il-pula ta' kopertura tissodisfa f'kull ħin rekwiżit ta' kopertura tal-assi tal-anqas ta' 2 % aktar mill-ammont meħtieġ biex jiġu ssodisfati l-pretensjonijiet marbutin mal-bonds koperti;
(g)
l-assi li jirrappreżentaw pretensjonijiet fuq jew iggarantiti mill-banek ta' żvilupp multilaterali u l-organizzazzjonijiet internazzjonali msemmijin fl-Artikolu 117(2) u l-Artikolu 118, rispettivament, tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
2. Il-valur tas-suq ta' bonds koperti ta' kwalità għolja ħafna msemmijin fil-paragrafu 1(f) ikunu suġġetti għal telf impost tal-anqas ta' 7 %. Ħlief għal kif inhu speċifikat b'rabta mal-ishma u l-unitajiet fl-CIUs fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 15(2), ma jkunx hemm bżonn ta' telf impost fuq il-valur tal-assi li jifdal tal-livell 1.
Artikolu 11
Assi ta' livell 2 A
1. Assi ta' livell 2 A għandhom jinkludu biss assi li jaqgħu taħt waħda jew aktar mill-kategoriji li ġejjin u f'kull każ jissodisfaw il-kriterji ta' eliġibbiltà stabbiliti hawn:
(a)
l-assi li jirrappreżentaw pretensjonijiet fuq jew iggarantiti mill-gvernijiet reġjonali, l-awtoritajiet lokali jew l-entitajiet tas-settur pubbliku fi Stat Membru, meta l-iskoperturi għalihom ikunu assenjati piż tar-riskju ta' 20 % skont l-Artikolu 115(1) u (5) u l-Artikolu 116(1), (2) u (3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, kif ikun applikabbli;
(b)
l-assi li jirrappreżentaw pretensjonijiet fuq jew iggarantiti mill-gvern ċentrali jew mill-bank ċentrali ta' pajjiż terz jew minn gvern reġjonali, awtorità lokali jew entità tas-settur pubbliku f'pajjiż terz, diment li dawn ikunu assenjati piż tar-riskju ta' 20 % skont l-Artikoli 114(2), 115 jew 116 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, kif ikun applikabbli;
(c)
l-iskoperturi fil-forma ta' bonds koperti ta' kwalità għolja, li għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti kollha li ġejjin:
(i)
ikunu bonds kif inhu msemmi fl-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE jew jissodisfaw ir-rekwiżiti biex ikunu eliġibbli għat-trattament stipulat fl-Artikolu 129(4) jew (5) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(ii)
l-iskoperturi għall-istituzzjonijiet fil-pula ta' kopertura jissodisfaw il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 129(1)(c) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(iii)
l-istituzzjoni ta' kreditu li tinvesti fil-bonds koperti u l-emittent jissodisfaw r-rekwiżiti ta' trasparenza stipulati fl-Artikolu 129(7) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(iv)
id-daqs tal-ħruġ tagħhom ikun tal-anqas ta' EUR 250 miljun (jew l-ammont ekwivalenti fil-munita domestika);
(v)
il-bonds koperti jkunu assenjati valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata li tal-inqas ikollha l-iskala 2 tal-kwalità kreditizja f'konformità mal-Artikolu 129(4) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-iskala tal-kwalità kreditizja ekwivalenti f'każ ta' valutazzjoni tal-kreditu ta' terminu qasir jew, fin-nuqqas ta' klassifiakzzjoni tal-kreditu, ikunu assenjati piż tar-riskju ta' 20 % f'konformità mal-Artikolu 129(5) ta' dan ir-Regolament;
(vi)
il-pula ta' kopertura tissodisfa f'kull ħin rekwiżit ta' kopertura tal-assi tal-anqas ta' 7 % aktar mill-ammont meħtieġ biex jiġu ssodisfati l-pretensjonijiet marbutin mal-bonds koperti. Madankollu, meta l-bonds koperti b'valutazzjoni tal-kreditu tal-iskala 1 tal-kwalità kreditizja ma jissodisfawx id-daqs tal-ħruġ minimu għal bonds koperti ta' kwalità għolja ħafna skont il-punt (f)(iv) tal-Artikolu 10(1) iżda jissodisfaw ir-rekwiżiti għall-bonds koperti ta' kwalità għolja stipulati fil-punti (i), (ii), (iii) u (iv), dawn minflok ikunu soġġetti għar-rekwiżit minimu għall-kopertura tal-assi ta' 2 %;
(d)
l-iskoperturi fil-forma ta' bonds koperti minn istituzzjonijiet ta' kreditu ta' pajjiżi terzi, li jkunu jikkonformaw mar-rekwiżiti kollha li ġejjin:
(i)
ikunu bonds koperti skont il-liġi nazzjonali tal-pajjiż terz li għandha tiddefinixxihom bħala titoli tad-dejn maħruġin mill-istituzzjonijiet ta' kreditu, jew minn sussidjarja akkwiżita totalment minn istituzzjoni ta' kreditu li tiggarantixxi l-ħruġ, u ggarantiti minn pula ta' kopertura ta' assi, li fir-rigward tagħha d-detenturi tal-bonds ikollhom rikors dirett għar-ripagament ta' prinċipal u mgħax fuq bażi ta' prijorità f'każ ta' inadempjenza tal-emittent;
(ii)
l-emittent u l-bonds koperti huma soġġetti mil-liġi nazzjonali fil-pajjiż terz għal superviżjoni pubblika speċjali maħsuba biex tipproteġi lid-detenturi tal-bonds u l-arranġamenti superviżorji u regolatorji applikati fil-pajjiż terz iridu jkunu tal-anqas ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni;
(iii)
il-bonds koperti jkunu ggarantiti minn pula ta' assi ta' tip wieħed jew aktar deskritti fil-punti (b), (d)(i), (f)(i) jew (g) tal-Artikolu 129(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013. Meta l-pula tikkostitwixxi self iggarantit minn proprjetà immobbli, iridu jiġu ssodisfati r-rekwiżiti fl-Artikoli 208 u 229(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(iv)
l-iskoperturi għall-istituzzjonijiet fil-pula ta' kopertura jissodisfaw il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 129(1)(c) u fl-Artikolu 129(1) fl-aħħar sottoparagrafu tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(v)
l-istituzzjoni ta' kreditu li tinvesti fil-bonds koperti u l-emittent jissodisfaw r-rekwiżiti ta' trasparenza stipulati fl-Artikolu 129(7) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(vi)
il-bonds koperti jkunu assenjati valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata li tal-inqas ikollha l-iskala 1 tal-kwalità kreditizja f'konformità mal-Artikolu 129(4) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-iskala tal-kwalità kreditizja ekwivalenti f'każ ta' valutazzjoni tal-kreditu ta' terminu qasir jew, fin-nuqqas ta' klassifiakzzjoni tal-kreditu, ikunu assenjati piż tar-riskju ta' 10 % f'konformità mal-Artikolu 129(5) ta' dan ir-Regolament; u
(vii)
il-pula ta' kopertura tissodisfa f'kull ħin rekwiżit ta' kopertura tal-assi tal-anqas ta' 7 % aktar mill-ammont meħtieġ biex jiġu ssodisfati l-pretensjonijiet marbutin mal-bonds koperti. Madankollu, meta d-daqs tal-ħruġ ta' bonds koperti huwa ta' EUR 500 miljun (jew l-ammont ekwivalenti f'munita domestika) jew ogħla, dawn minflok ikunu soġġetti għar-rekwiżit minimu għall-kopertura tal-assi ta' 2 %;
(e)
titoli ta' dejn korporattiv li jissodisfaw ir-rekwiżiti kollha li ġejjin:
(i)
ikunu assenjati valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata li tal-inqas ikollha l-iskala 1 tal-kwalità kreditizja skont l-Artikolu 122 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 jew skala tal-kwalità kreditizja ekwivalenti f'każ ta' valutazzjoni tal-kreditu ta' terminu qasir;
(ii)
id-daqs ta' ħruġ tat-titoli huwa ta' mill-inqas EUR 250 miljun (jew l-ekwivalenti fil-munita domestika);
(iii)
iż-żmien massimu għall-maturità tat-titoli fil-ħin tal-ħruġ ikun ta' 10 snin;
2. Il-valur tas-suq ta' kull assi tal-livell 2 A jkun soġġett għal telf impost tal-inqas ta' 15 %.
Artikolu 12
Assi ta' livell 2B
1. Assi ta' livell 2B jinkludu biss assi li jaqgħu taħt waħda jew aktar mill-kategoriji li ġejjin u f'kull każ jissodisfaw il-kriterji ta' eliġibbiltà stabbiliti hawn:
(a)
skoperturi fil-forma ta' titoli garantiti b'assi li jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 13;
(b)
titoli ta' dejn korporattiv li jissodisfaw ir-rekwiżiti kollha li ġejjin:
(i)
ikunu rċivew klassifikazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata li hija mill-inqas ta' skala 3 tal-kwalità kreditizja skont l-Artikolu 122 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 jew l-iskala tal-kwalità kreditizja ekwivalenti fil-każ ta' klassifikazzjoni tal-kreditu ta' terminu qasir;
(ii)
id-daqs ta' ħruġ tat-titoli jkun ta' mill-inqas EUR 250 miljun (jew l-ekwivalenti fil-munita domestika);
(iii)
iż-żmien massimu għall-maturità tat-titoli fil-ħin tal-ħruġ ikun ta' 10 snin;
(c)
ishma, diment li dawn jissodisfaw ir-rekwiżiti kollha li ġejjin:
(i)
jiffurmaw parti minn indiċi ta' stokk maġġuri fi Stat Membru jew f'pajjiż terz, kif identifikati bħala tali għall-finijiet ta' dan il-punt mill-awtorità kompetenti ta' Stat Membru jew l-awtorità pubblika rilevanti f'pajjiż terz. Fin-nuqqas ta' kwalunkwe deċiżjoni mill-awtorità kompetenti jew l-awtorità pubblika fir-rigward tal-indiċi ta' stokks maġġuri, l-istituzzjonijiet ta' kreditu jqisu bħala tali l-indiċi ta' stokks magħmul minn kumpaniji ewlenin fil-ġurisdizzjoni rilevanti;
(ii)
jkunu denominati fil-munita tal-Istat Membru tad-domiċilju tal-istituzzjoni ta' kreditu jew, meta jkunu denominati f'munita differenti, jkunu jgħoddu bħala ta' livell 2B biss sal-ammont li jkopri l-flussi tal-ħruġ netti tal-likwidità f'dik il-munita jew fil-ġurisdizzjoni fejn jittieħed ir-riskju tal-likwidità;
(iii)
ikollhom rekord ippruvat bħala sors affidabbli ta' likwidità, inkluż matul perjodi ta' tensjoni. Dan ir-rekwiżit jitqies issodisfat meta l-livell ta' tnaqqis fil-prezz tal-istokk tas-sehem jew iż-żieda fit-telf impost tiegħu matul perjodu ta' tensjoni tas-suq ta' 30 jum tal-kalendarju ma jaqbżux l-40 % jew 40 punti perċentwali, rispettivament; u
(d)
faċilitajiet ta' likwidità impenjati ta' użu ristrett li jistgħu jiġu pprovduti mill-BĊE, minn bank ċentrali fi Stat Membru jew minn bank ċentrali ta' pajjiż terz, diment li jiġu ssodisfati r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 14;
(e)
l-iskoperturi fil-forma ta' bonds koperti ta' kwalità għolja li għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti kollha li ġejjin:
(i)
ikunu bonds kif inhu msemmi fl-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE jew jissodisfaw ir-rekwiżiti biex ikunu eliġibbli għat-trattament stipulat fl-Artikolu 129(4) jew (5) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(ii)
l-istituzzjoni ta' kreditu li tinvesti fil-bonds koperti tissodisfa r-rekwiżit ta' trasparenza stipulat fl-Artikolu 129(7) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(iii)
l-emittent tal-bonds koperti jagħmel diponibbli għall-investituri l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 129(7)(a) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 mill-inqas fuq bażi trimestrali;
(iv)
id-daqs tal-ħruġ tagħhom ikun tal-anqas ta' EUR 250 miljun (jew l-ammont ekwivalenti fil-munita domestika);
(v)
il-bonds koperti huma kollateralizzati esklussivament mill-assi msemmijin fil-punti (a), (d), (i) u (e) tal-Artikolu 129(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(vi)
il-grupp ta' assi sottostanti jikkonsisti esklussivament minn skoperturi li jikkwalifikaw għal piż tar-riskju ta' 35 % jew inqas, skont l-Artikolu 125 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 dwar ir-riskju ta' kreditu;
(vii)
il-pula ta' kopertura tissodisfa f'kull ħin rekwiżit ta' kopertura tal-assi tal-anqas ta' 10 % aktar mill-ammont meħtieġ biex jiġu ssodisfati l-pretensjonijiet marbutin mal-bonds koperti;
(viii)
l-istituzzjoni ta' kreditu emittenti trid ta' kull xahar turi pubblikament li l-pula ta' kopertura jilħqu ir-rekwiżit ta' 10 % tal-kopertura tal-assi;
(f)
għall-istituzzjonijiet ta' kreditu li skont l-istatuti tal-inkorporazzjoni ma jistax għal raġunijiet ta' osservanza reliġjuża jkollhom assi li jagħtu imgħax, ikun hemm assi li ma jagħtux imgħax li jikkostitwixxu ammont riċevibbli jew iggarantit minn banek ċentrali jew minn gvern ċentrali jew minn bank ċentrali ta' pajjiż terz jew minn gvern reġjonali, minn awtorità lokali jew minn entità tas-settur pubbliku f'pajjiż terz, dejjem jekk dawn l-assi jkollhom valutazzjoni tal-kreditu ta' mill-inqas skala 5 tal-kwalità kreditizja minn ECAI nominata skont l-Artikolu 114 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, jew skala ta' kwalità kreditizja ekwivalenti f'każ ta' valutazzjoni ta' kreditu ta' terminu qasir.
2. Il-valur tas-suq ta' kull wieħed mill-assi ta' livell 2B jkun soġġett għat-telf impost minimu li ġej:
(a)
it-telf impost applikabbli stabbilit fl-Artikolu 13(14) għal titolizzazzjonijiet ta' livell 2B;
(b)
telf impost ta' 50 % għal titoli ta' dejn korporattiv imsemmija fil-paragrafu (1)(b);
(c)
telf impost ta' 50 % għal ishma msemmija fil-paragrafu 1(c);
(d)
mat-30 % ta' telf impost għall-programmi ta' bonds koperti jew għall-ħruġ imsemmi fil-paragrafu (1)(e);
(e)
mal-50 % ta' telf impost għal assi li ma jagħtux imgħax msemmija fil-paragrafu 1(f).
3. Għall-istituzzjonijiet ta' kreditu li skont l-istatuti tal-inkorporazzjoni tagħhom ma jistax għal raġunijiet ta' osservanza reliġjuża ikollhom assi li jagħtu imgħax, l-awtorità kompetenti tista' tippermetti li ssir deroga mill-punti (ii) u (iii) tal-paragrafu 1(b) ta' dan l-Artikolu, dejjem jekk ikun hemm evidenza ta' nuqqas ta' disponibbiltà ta' assi li ma jagħtux imgħax li jissodisfaw dawn ir-rekwiżiti u li l-assi li ma jagħtux imgħax inkwistjoni huma biżżejjed likwidi fis-swieq privati.
Sabiex jiġi ddeterminat jekk l-assi li ma jħallux imgħax humiex biżżejjed likwidi għall-għanijiet tal-ewwel subparagrafu, l-awtorità kompetenti tikkunsidra l-fatturi li ġejjin:
(a)
id-dejta disponibbli rigward il-likwidità tagħhom fis-suq, inklużi l-volumi ta' negozjar, il-firxiet bejn it-talba u l-offerta osservati, il-volatilità tal-prezzijiet u l-impatt tal-prezzijiet; u
(b)
fatturi oħrajn rilevanti għal-likwidità tagħhom, inkluża informazzjoni storika dwar il-wisa' u l-profondità tas-suq għal dawk l-assi li ma jagħtux imgħax, l-għadd u d-diversità tal-parteċipanti fis-suq u l-preżenza ta' infrastruttura tas-suq robusta.
Artikolu 13
Titolizzazzjonijiet ta' livell 2B
1. Skoperturi fil-forma ta' titoli garantiti b'assi msemmija fl-Artikolu 12(1)(a) jikkwalifikaw bħala titolizzazzjonijiet ta' livell 2B meta jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fil-paragrafi minn 2 sa 14.
2. Il-pożizzjoni ta' titolizzazzjoni u tal-iskoperturi sottostanti għall-pożizzjoni jkunu jissodisfaw ir-rekwiżiti kollha li ġejjin:
(a)
il-pożizzjoni tiġi assenjata valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata li hija mill-inqas ta' skala 1 tal-kwalità kreditizja skont l-Artikoli 251 jew 261 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 jew ta' skala ekwivalenti tal-kwalità kreditizja fil-każ ta' valutazzjoni tal-kreditu ta' terminu qasir;
(b)
il-pożizzjoni hija fl-aktar segment jew segmenti ta' titolizzazzjoni superjuri u għandha l-ħin kollu l-ogħla livell ta' superjorità matul il-ħajja kontinwa tat-tranżazzjoni. Għal dawn il-finijiet, segment jitqies li jkun l-aktar superjuri meta wara l-għoti ta' avviż ta' infurzar u, fejn applikabbli, avviż ta' aċċelerazzjoni, is-segment ma jkunx subordinat għal segmenti oħrajn tal-istess tranżazzjoni ta' titolizzazzjoni jew skema fir-rigward tar-riċevuta ta' pagamenti prinċipali u tal-imgħax, mingħajr ma jitqiesu l-ammonti dovuti taħt kuntratti derivati minn rati tal-imgħax jew muniti, tariffi jew pagamenti oħrajn simili skont l-Artikolu 261 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(c)
l-iskoperturi sottostanti jkunu ġew akkwistati mill-SSPE skont l-Artikolu 4(1)(66) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 b'mod li jkunu infurzabbli kontra kull parti terza u ma jintlaħqux mill-bejjiegħ (oriġinatur, sponsor jew mutwanti oriġinali) u l-kredituri tagħhom, anke fil-każ ta' insolvenza tal-bejjiegħ;
(d)
it-trasferiment tal-iskoperturi sottostanti għall-SSPE ma jistgħux jiġu suġġetti għal xi dispożizzjoni ta' rkupru severa f'ġurisdizzjoni fejn il-bejjiegħ (oriġinatur, sponser jew mutwanti oriġinali) ikun inkorporat. Dan jinkludi iżda mhuwiex limitat għal dispożizzjonijiet li taħthom il-bejgħ tal-iskoperturi sottostanti jista' jiġi invalidat mil-likwidatur tal-bejjiegħ (oriġinatur, sponsor jew mutwanti oriġinali) unikament fuq il-bażi għax ġie konkluż f'ċertu perjodu qabel id-dikjarazzjoni tal-insolvenza tal-bejjiegħ jew fuq dispożizzjonijiet fejn l-SSPE tista' tipprevjeni invalidazzjoni bħal din biss jekk tista' tipprova li ma kinitx taf bl-insolvenza tal-bejjiegħ fil-ħin tal-bejgħ;
(e)
l-iskoperturi sottostanti għandhom l-amministrazzjoni tagħhom irregolata bi ftehim dwar servizzi li jinkludi dispożizzjonijiet dwar il-kontinwità tas-servizz, li jiżguraw bħala minimu li inadempjenza jew l-insolvenza tas-serviser ma tirriżultax fi tmiem is-servizz;
(f)
id-dokumentazzjoni li tirregola t-titolizzazzjoni tinkludi dispożizzjonijiet dwar kontinwità li jiżguraw, bħala minimu, is-sostituzzjoni tal-kontropartijiet derivattivi u tal-fornituri ta' likwidità malli jsiru inadempjenti jew insolventi, fejn applikabbli;
(g)
il-pożizzjoni ta' titolizzazzjoni hija sostnuta minn pula ta' skoperturi sottostanti omoġenji, li lkoll jappartjenu għal waħda biss mis-subkategoriji li ġejjin, jew minn pula ta' skoperturi sottostanti omoġenji li tikkombina s-self residenzjali msemmi fil-punti (i) u (ii):
(i)
self residenzjali garantit b'ipoteka tal-ewwel grad mogħtija lil individwi għall-akkwist tar-residenza prinċipali tagħhom, dejjem jekk waħda miż-żewġ kundizzjonijiet li ġejjin jintlaħqu:
-
is-self fil-pula jilħaq bħala medja r-rekwiżit tal-proporzjon bejn il-valur tas-self u dak tal-garanzija stabbilit fil-punt (i) tal-Artikolu 129(1)(d) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
-
il-liġi nazzjonali tal-Istat Membru minn fejn oriġina s-self tipprevedi limitu tal-proporzjon bejn il-valur tas-self u dak tal-introjtu fuq l-ammont li obbligant jista' jissellef f'self residenzjali, u dan l-Istat Membru jkun innotifika din il-liġi lill-Kummissjoni u lill-EBA. Il-limitu tal-proporzjon bejn il-valur tas-self u dak tal-introjtu huwa kkalkulat fuq l-introjtu gross annwali tal-obbligant, filwaqt li jitqiesu l-obbligi tat-taxxa u l-impenji l-oħra tal-obbligant, kif ukoll ir-riskju rigward il-bidliet fir-rati tal-imgħax matul il-perjodu tas-self. Għal kull self residenzjali fil-pula, il-perċentwal tal-introjtu gross tal-obbligant li jista' jintuża għas-servizz tas-self, inklużi l-imgħax, il-kapital u l-pagamenti ta' tariffi, ma jkunx jaqbeż il-45 %;
(ii)
self residenzjali garantit b'mod sħiħ imsemmi fl-Artikolu 129(1)(e) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, diment li s-self jissodisfa r-rekwiżiti ta' kollateralizzazzjoni stabbiliti f'dan il-paragrafu u r-rekwiżit tal-proporzjon medju bejn il-valur tas-self u dak tal-garanzija stabbilit fil-punt (i) tal-Artikolu 129(1)(d) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013
(iii)
self kummerċjali, lokazzjonijiet u faċilitajiet ta' kreditu għal impriżi stabbiliti fi Stat Membru biex jiffinanzjaw nefqiet kapitali jew operazzjonijiet ta' negozju minbarra l-akkwist jew l-iżvilupp ta' proprjetà immobbli kummerċjali, diment li mill-inqas 80 % tal-mutwatarji fil-pula f'termini ta' portafoll tal-bilanċ ikunu intrapriżi żgħar u medji fil-ħin tal-ħruġ tat-titolizzazzjoni, u ebda wieħed mill-mutwatarji ma jkun istituzzjoni kif ddefinit fl-Artikolu 4(1)(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(iv)
self għal karozzi u l-lokazzjonijiet tagħhom lil mutwatarji jew lokatarji stabbiliti jew residenti fi Stat Membru. Għal dawn il-finijiet, ikunu jinkludu self jew lokazzjonijiet għall-finanzjament ta' vetturi jew trejlers kif iddefinit fil-punti (11) u (12) tal-Artikolu 3 tad-Direttiva 2007/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tratturi agrikoli jew forestali kif imsemmi fid-Direttiva 2003/37/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, muturi jew triċikli bil-mutur kif iddefinit fil-punti (b) u (c) tal-Artikolu 1(2) tad-Direttiva 2002/24/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill jew vetturi bil-katina kif imsemmi fil-punt (c) tal-Artikolu 2(2) tad-Direttiva 2007/46/KE. Tali self jew lokazzjonijiet jistgħu jinkludu l-assigurazzjoni u prodotti ta' servizz anċillari jew partijiet addizzjonali tal-vettura, u fil-każ ta' lokazzjonijiet, il-valur residwu tal-vetturi mogħtija b'lokazzjoni. Is-self u l-lokazzjonijiet kollha fil-pula jkunu assigurati bi ħlas jew titolu tal-ogħla grad fuq il-vettura jew garanzija xierqa favur l-SSPE, bħal provvediment ta' ritenzjoni tat-titlu;
(v)
self u faċilitajiet ta' kreditu lil individwi residenti fi Stat Membru għal finijiet personali, familjari jew konsum domestiku.
(h)
il-pożizzjoni ma tkunx ta' rititolizzazzjoni jew ta' titolizzazzjoni sintetika kif imsemmi fl-Artikoli 4(63) u 242(11), rispettivament, tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(i)
l-iskoperturi sottostanti ma jinkludux l-istrumenti finanzjarji trasferibbli jew id-derivattivi, ħlief l-istrumenti finanzjarji maħruġa mill-SSPE stess jew minn partijiet oħrajn fi ħdan l-istruttura ta' titolizzazzjoni u d-derivattivi użati sabiex jipprovdu ħeġġ kontra r-riskju tal-valuta u r-riskju taċ-ċaqliq fir-rata tal-imgħax;
(j)
fil-ħin tal-ħruġ tat-titolizzazzjoni jew meta jkunu inkorporati fil-pula tal-iskoperturi sottostanti fi kwalunkwe ħin wara l-ħruġ, l-iskoperturi sottostanti ma jinkludux l-iskoperturi għall-obbliganti b'indeboliment fil-kreditu (jew fejn applikabbli, garanti b'indeboliment fil-kreditu), meta obbligant b'indeboliment fil-kreditu (jew il-garanti b'indeboliment fil-kreditu) ikun mutwatarju (jew garanti) li:
(i)
iddikjara falliment, ftiehem mal-kredituri tiegħu għat-tneħħija jew skedar mill-ġdid tad-dejn jew kellu qorti tiggarantixxi lill-kredituri tiegħu dritt ta' infurzar jew danni materjali bħala riżultat ta' pagament maqbuż fi żmien tliet snin qabel id-data ta' oriġinazzjoni;
(ii)
huwa fuq reġistru uffiċjali ta' persuni bi storja ta' kreditu avversa;
(iii)
ikollu valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI jew għandu punteġġ ta' kreditu li jindika riskju sinifikanti li l-pagamenti miftiehma fil-kuntratt mhux se jsiru apparagun tal-obbligant medju għal dan it-tip ta' self fil-ġurisdizzjoni rilevanti.
(k)
fil-ħin tal-ħruġ tat-titolizzazzjoni jew meta tkun inkorporata fil-pula tal-iskoperturi sottostanti fi kwalunkwe ħin wara l-ħruġ, l-iskoperturi sottostanti ma jinkludux skoperturi ta' inadempjenza skont l-Artikolu 178(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
3. Ir-ripagament tal-pożizzjonijiet ta' titolizzazzjoni ma jkunux ġew strutturati biex jiddependu, b'mod prevalenti, fuq il-bejgħ ta' assi li jassiguraw l-iskoperturi sottostanti. Madankollu, din id-dispożizzjoni ma twaqqafx tali skoperturi milli jkunu sussegwentement imġeddin jew iffinanzjati mill-ġdid.
4. L-istruttura tat-tranżazzjoni ta' titolizzazzjoni tkun konformi mar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
meta t-titolizzazzjoni tkun ġiet stabbilita mingħajr perjodu ċirkolanti jew il-perjodu ċirkolanti jkun intemm u meta jkun ingħata avviż ta' infurzar jew ta' tħaffif, ir-rikavati ta' prinċipal mill-iskoperturi sottostanti jingħaddu lid-detenturi tal-pożizzjonijiet ta' titolizzazzjoni permezz ta' amortizzazzjoni sekwenzjali tal-pożizzjonijiet ta' titolizzazzjoni u l-ebda ammont sostanzjali ta' flus kontanti ma jinqabad fl-SSPE f'kull data ta' pagament;
(b)
meta t-titolizzazzjoni tkun ġiet stabbilita b'perjodu ċirkolanti, id-dokumentazzjoni tat-tranżazzjoni tipprovdi għal avvenimenti xierqa ta' ammortizzazzjoni bikrija, li għandhom jinkludu bħala minimu dawn kollha li ġejjin:
(i)
degradazzjoni fil-kwalità kreditizja tal-iskoperturi sottostanti;
(ii)
nuqqas milli jiġu ġġenerati skoperturi sottostanti ġodda suffiċjenti ta' mill-inqas kwalità tal-kreditu simili;
(iii)
l-okkorrenza ta' avveniment relatat ma' insolvenza fir-rigward tal-oriġinatur jew tas-serviser;
5. Fil-ħin tal-ħruġ tat-titolizzazzjoni, il-mutwatarji (jew, fejn applikabbli, il-garanti) jkunu għamlu mill-inqas pagament wieħed, ħlief meta t-titolizzazzjoni hija sostnuta mill-faċilitajiet ta' kreditu msemmija fil-punt (g)(v) tal-paragrafu 2.
6. Fil-każ ta' titolizzazzjonijiet li fihom l-iskoperturi sottostanti huma self residenzjali msemmija fil-punti (g)(i) u (ii) tal-paragrafu 2, il-pula ta' self ma tkunx tinkludi xi self li kien kummerċjalizzat u sottoskritt fuq il-premessa li l-applikant għas-self jew, fejn applikabbli l-intermedjarji, saru jafu li l-informazzjoni pprovduta tista' ma tkunx ivverifikata mill-mutwanti.
7. Fil-każ ta' titolizzazzjonijiet li fihom l-iskoperturi sottostanti jkunu self residenzjali msemmi fil-punti (g)(i) u (ii) tal-paragrafu 2, il-valutazzjoni tal-affidabbiltà kreditizja tal-mutwatarju tkun tissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi minn 1 sa 4, 5(a), u 6 tal-Artikolu 18 tad-Direttiva 2014/17/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7) jew ir-rekwiżiti ekwivalenti f'pajjiżi terzi.
8. Fil-każ ta' titolizzazzjonijiet li fihom l-iskoperturi sottostanti huma s-self għal karozzi u l-lokazzjonijiet tagħhom, u s-self għall-konsumatur u l-faċilitajiet ta' kreditu msemmija fil-punti (g)(iv) u (v) tal-paragrafu 2, il-valutazzjoni tal-affidabbiltà kreditizja tal-mutwatarju tkun tissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 8 tad-Direttiva 2008/48/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8).
9. Meta l-oriġinatur, l-isponsor jew il-mutwanti oriġinali tat-titolizzazzjoni jkun stabbilit fl-Unjoni, dan jikkonforma mar-rekwiżiti stabbiliti fil-Parti Ħamsa tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u jiżvela informazzjoni, skont l-Artikolu 8b tar-Regolament (UE) Nru 1060/2009, dwar il-kwalità tal-kreditu u l-prestazzjoni tal-iskoperturi sottostanti, l-istruttura tat-tranżazzjoni, il-flussi tal-flus u kwalunkwe kollateral li jappoġġja l-iskoperturi kif ukoll kwalunkwe informazzjoni li hija neċessarja għall-investituri biex iwettqu testijiet tal-istress komprensivi u informattivi. Meta l-oriġinatur, l-isponsor jew il-mutwanti oriġinali jkunu stabbiliti barra l-Unjoni, dejta komprensiva dwar il-livell ta' self b'konformità ma' standards ġeneralment aċċettati mill-parteċipanti tas-suq issir disponibbli għal investituri eżistenti u potenzjali u għar-regolaturi tal-ħruġ, u fuq bażi regolari.
10. L-iskoperturi sottostanti ma jkunux oriġinaw mill-istituzzjoni ta' kreditu li żżomm il-pożizzjoni ta' titolizzazzjoni fir-riżerva ta' likwidità tagħha, fis-sussidjarja tagħha, fl-impriża prinċipali tagħha, fis-sussidjarja tal-impriża prinċipali tagħha jew fi kwalunkwe impriża oħra marbuta mill-qrib ma' din l-istituzzjoni ta' kreditu;
11. Id-daqs ta' ħruġ tas-segment jkun ta' mill-inqas EUR 100 miljun (jew l-ammont ekwivalenti fil-munita domestika).
12. Il-ħajja medja peżata li jifdal tas-segment tkun ta' 5 snin jew inqas, li tiġi kkalkolata billi jintuża l-inqas ammont tas-suppożizzjoni ta' ħlas bil-quddiem tal-ipprezzar tat-tranżazzjoni jew ta' rata kostanti ta' ħlas bil-quddiem ta' 20 %, li għaliha l-istituzzjoni ta' kreditu tassumi li s-sejħa hija eżerċitata fuq l-ewwel data msejħa permessa.
13. L-oriġinatur tal-iskoperturi sottostanti għat-titolizzazzjoni tkun istituzzjoni kif imsemmi fl-Artikolu 4(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 jew impriża li l-attività prinċipali tagħha hija li ssegwi waħda jew aktar mill-attivitajiet elenkati fil-punti 2 sa 12 u l-punt 15 tal-Anness I għad-Direttiva 2013/36/UE.
14. Il-valur tas-suq ta' titolizzazzjonijiet ta' livell 2B jkun soġġett għat-telf impost minimu li ġej:
(a)
25 % għal titolizzazzjonijiet garantiti mis-subkategoriji ta' assi msemmija fil-punti (g)(i), (ii) u (iv) tal-paragrafu 2;
(b)
35 % għal titolizzazzjonijiet garantiti mis-subkategoriji ta' assi msemmija fil-punti (g)(iii) u (v) tal-paragrafu 2.
Artikolu 14
Faċilitajiet ta' likwidità impenjati ta' użu ristrett
Sabiex jikkwalifikaw bħala assi ta' livell 2B, il-faċilitajiet ta' likwidità impenjati ta' użu ristrett li jistgħu jiġu pprovduti minn bank ċentrali kif imsemmi fil-paragrafu (1)(d) tal-Artikolu 12 ikunu jissodisfaw il-kriterji kollha li ġejjin:
(a)
matul perjodu mingħajr tensjoni, il-faċilità hija soġġetta għal tariffa ta' impenn fuq l-ammont totali impenjat li huwa mill-inqas l-ikbar minn dawn li ġejjin:
(i)
75 punt bażi fis-sena;
(ii)
mill-inqas 25 punt bażi fis-sena 'l fuq mid-differenza fir-rendiment fuq l-assi użati biex tiġi appoġġjata l-faċilità u r-rendiment fuq portafoll rappreżentattiv ta' assi likwidi, wara aġġustament għal kull differenza materjali fir-riskju ta' kreditu;
Matul perjodu ta' tensjoni, il-bank ċentrali jista' jnaqqas it-tariffa ta' impenn deskritta fl-ewwel subparagrafu ta' dan il-punt, diment li jkunu ssodisfati r-rekwiżiti minimi applikabbli għall-faċilitajiet ta' likwidità skont l-approċċi alternattivi ta' likwidità f'konformità mal-Artikolu 19;
(b)
il-faċilità tkun sostnuta minn assi mhux gravati ta' tip speċifikat mill-bank ċentrali. L-assi pprovduti bħala kollateral ikunu jissodisfaw il-kriterji kollha li ġejjin:
(i)
jinżammu f'forma li tiffaċilita t-trasferiment tagħhom fil-pront lill-bank ċentrali fl-eventwalità li l-faċilità tiġi msejħa;
(ii)
il-valur tagħhom wara t-telf impost kif applikat mill-bank ċentrali huwa biżżejjed biex ikopri l-ammont totali tal-faċilità;
(iii)
ma għandhomx jingħaddu bħala assi likwidi għall-finijiet ta' riżerva ta' likwidità tal-istituzzjoni ta' kreditu;
(c)
il-faċilità hija kompatibbli mal-qafas politiku tal-kontroparti tal-bank ċentrali;
(d)
it-terminu ta' impenn tal-faċilità jaqbeż il-perjodu ta' tensjoni ta' 30 jum tal-kalendarju msemmi fl-Artikolu 4;
(e)
il-faċilità mhix revokata mill-bank ċentrali qabel il-maturità kuntrattwali tagħha u ma tittieħed ebda deċiżjoni ulterjuri ta' kreditu sakemm l-istituzzjoni ta' kreditu kkonċernata tkompli tiġi evalwata bħala solvent;
(f)
ikun hemm politika formali ppubblikata mill-bank ċentrali li tiddikjara d-deċiżjoni tagħha li tagħti faċilitajiet ta' likwidità impenjati ta' użu ristrett, il-kundizzjonijiet li jirregolaw il-faċilità u t-tipi ta' istituzzjonijiet ta' kreditu li huma eliġibbli biex japplikaw għal dawn il-faċilitajiet.
Artikolu 15
CIUs
1. Ishma jew unitajiet f'impriżi ta' investiment kollettiv (“CIUs”) jikkwalifikaw bħala assi likwidi tal-istess livell bħall-assi likwidi sottostanti għall-impriża rilevanti sal-ammont assolut ta' EUR 500 miljun (jew l-ammont ekwivalenti fil-munita domestika) għal kull istituzzjoni ta' kreditu fuq bażi individwali, diment li:
(a)
tinżamm konformtià mar-rekwiżiti fl-Artikolu 132(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(b)
is-CIU tinvesti biss f'assi u derivattivi likwidi, fil-każ tal-aħħar sa fejn ikun neċessarju biss għall-mitigazzjoni tar-riskju ta' ċaqliq fir-rata tal-imgħax, tal-valuta jew ta' kreditu fil-portafoll.
2. L-istituzzjonijiet ta' kreditu japplikaw it-telf impost minimu li ġej għall-valur tal-ishma jew l-unitajiet tagħhom f'CIUs skont il-kategorija tal-assi likwidi sottostanti:
(a)
0 % għal muniti u karti tal-flus u skoperturi għal banek ċentrali msemmija fl-Artikolu 10(1)(b);
(b)
5 % għal assi ta' livell 1 għajr bonds koperti ta' kwalità għolja ħafna;
(c)
12 % għal bonds koperti ta' kwalità għolja ħafna msemmija fl-Artikolu 10(1)(f);
(d)
20 % għal assi ta' livell 2 A;
(e)
30 % għal titolizzazzjonijiet ta' livell 2B sostnuti mis-subkategoriji ta' assi msemmija fil-punti (i), (ii) u (iv) tal-Artikolu 13(2)(g);
(f)
35 % għal bonds koperti ta' livell 2B msemmija fl-Artikolu 12(1)e;
(g)
40 % għal titolizzazzjonijiet ta' livell 2B sostnuti mis-subkategoriji ta' assi msemmija fil-punti (iii) u (v) tal-Artikolu 13(2)(g); u
(h)
55 % għal titoli ta' dejn korporattiv ta' livell 2B msemmija fl-Artikolu 12(1)(b), l-ishma msemmija fl-Artikolu 12(1)(c) u l-assi li ma jagħtux imgħax imsemmija fl-Artikolu 12(1)(f).
3. L-approċċ imsemmi fil-paragrafu 2 ikun applikat kif ġej:
(a)
meta l-istituzzjoni ta' kreditu tkun taf bl-iskoperturi sottostanti tas-CIU, tista' tinvestiga dawk l-skoperturi sottostanti sabiex tassenjalhom it-telf impost xieraq skont il-paragrafu 2;
(b)
meta l-istituzzjoni ta' kreditu ma tkunx taf bl-iskoperturi sottostanti tas-CIU, tassumi li s-CIU tinvesti, sal-ammont massimu permess mill-mandat tagħha, f'ordni axxendenti f'assi likwidi kif inhuma kklassifikati għall-finijiet tal-paragrafu 2, li jibdew minn dawk imsemmija fil-punt (g) tal-paragrafu 2, sakemm jintlaħaq il-limitu massimu ta' investiment totali. L-istess approċċ jiġi applikat sabiex jiġi ddeterminat il-livell ta' likwidità tal-assi sottostanti fejn l-istituzzjoni ta' kreditu ma tkunx konxja mill-iskoperturi sottostanti tas-CIU.
4. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jiżviluppaw metodoloġiji u proċessi b'saħħithom biex jikkalkolaw u jirrapportaw il-valur tas-suq u t-telf impost għall-ishma jew unitajiet f'CIUs. Fejn l-iskopertura ma tkunx materjali biżżejjed għal istituzzjoni ta' kreditu biex tiżviluppa l-metodoloġiji tagħha stess u bil-kundizzjoni li, f'kull każ, l-awtorità kompetenti tkun sodisfatta li din il-kundizzjoni ġiet issodisfata, istituzzjoni ta' kreditu tista' sserraħ biss fuq il-partijiet terzi li ġejjin biex tikkalkola u tirrapporta t-telf impost għal ishma jew unitajiet f'CIUs:
(a)
l-istituzzjoni depożitarja tas-CIU, diment li s-CIU tinvesti b'mod esklussiv f'titoli u tiddepożita t-titoli kollha bħal dawn f'din l-istituzzjoni depożitarja;
(b)
għal CIUs oħra, il-kumpanija maniġerjali tas-CIU, diment li l-kumpanija maniġerjali tas-CIU tissodisfa r-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 132(3)(a) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
5. Meta istituzzjoni ta' kreditu tonqos milli tikkonforma mar-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafu 4 ta' dan l-Artikolu fir-rigward ta' ishma jew unitajiet f'CIU, din tieqaf milli tirrikonoxxihom bħala assi likwidi għall-finijiet ta' dan ir-Regolament f'konformità mal-Artikolu 18.
Artikolu 16
Depożiti u finanzjament ieħor f'netwerks kooperattivi u skemi ta' protezzjoni istituzzjonali
1. Meta istituzzjoni ta' kreditu tappartjeni għal skema ta' protezzjoni istituzzjonali tat-tip imsemmi fl-Artikolu 113(7) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, għal netwerk li jkun eliġibbli għat-tneħħija previst fl-Artikolu 10 ta' dan ir-Regolament jew għal netwerk kooperattiv fi Stat Membru, id-depożiti ta' domanda li l-istituzzjoni ta' kreditu żżomm mal-istituzzjoni ċentrali jiġu ttrattati bħala assi likwidi skont waħda mid-dispożizzjonijiet li ġejjin:
(a)
meta, skont il-liġi nazzjonali jew id-dokumenti legalment vinkolanti li jirregolaw l-iskema jew netwerk, l-istituzzjoni ċentrali hija obbligata li żżomm jew tinvesti d-depożiti f'assi likwidi ta' livell jew kategorija speċifikat/a, id-depożiti jiġu ttrattati bħala assi likwidi ta' dan l-istess livell jew kategorija skont dan ir-Regolament;
(b)
meta l-istituzzjoni ċentrali ma tkunx obbligata li żżomm jew tinvesti d-depożiti f'assi likwidi ta' livell jew kategorija speċifikat/a, id-depożiti jiġu ttrattati bħala assi ta' livell 2B skont dan ir-Regolament u l-ammont pendenti tagħhom jkun soġġett għal telf impost minimu ta' 25 %.
2. Meta skont il-liġi ta' Stat Membru jew id-dokumenti legalment vinkolanti li jirregolaw wieħed min-netwerks jew waħda mill-iskemi deskritti fil-paragrafu 1 l-istituzzjoni ta' kreditu jkollha aċċess fi żmien 30 jum tal-kalendarju għal finanzjament tal-likwidità mill-istituzzjoni ċentrali jew minn istituzzjoni oħra fl-istess netwerk jew skema, dan il-finanzjament jiġi ttrattat bħala ass ta' livell 2B sakemm ma jkunx kollateralizzat minn assi likwidi ta' livell jew kategorija speċifiċi. It-telf impost minimu ta' 25 % jiġi applikat għall-ammont kapitali impenjat tal-finanzjament tal-likwidità.
Artikolu 17
It-tiswir tar-riżerva ta' likwidità skont il-livell tal-assi
1. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jikkonformaw f'kull ħin mar-rekwiżiti li ġejjin dwar il-kompożizzjoni tar-riżerva ta' likwidità tagħhom:
(a)
minimu ta' 60 % tar-riżerva ta' likwidità jkun kompost minn assi ta' livell 1;
(b)
minimu ta' 30 % tar-riżerva ta' likwidità jkun kompost minn assi ta' livell 1 esklużi bonds koperti ta' kwalità għolja ħafna msemmija fl-Artikolu 10(1)(f);
(c)
massimu ta' 15 % tar-riżerva ta' likwidità jista' jinżamm f'assi ta' livell 2B.
2. Ir-rekwiżiti stipulati fil-paragrafu 1 jiġu applikati wara l-aġġustament għall-impatt fuq l-istokk tal-assi likwidi ta' finanzjament sikur, self garantit jew tranżazzjonijiet ta' swaps kollaterali li jużaw assi likwidi fejn dawn it-tranżazzjonijiet jimmaturaw fi żmien 30 jum tal-kalendarju, wara li jitnaqqas kull telf impost applikabbli u diment li l-istituzzjoni ta' kreditu tkun konformi mar-rekwiżiti operazzjonali stabbiliti fl-Artikolu 8.
3. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jiddeterminaw il-kompożizzjoni tar-riżerva ta' likwidità tagħhom skont il-formuli stabbiliti fl-Anness I għal dan ir-Regolament.
Artikolu 18
Ksur tar-rekwiżiti
1. Meta assi likwidu ma jibqax jikkonforma ma' xi rekwiżit ġenerali applikabbli stipulati fl-Artikolu 7, ir-rekwiżiti operazzjonali stabbiliti fl-Artikolu 8(2) jew kwalunkwe kriterju applikabbli ta' eliġibilità stipulat f'dan il-Kapitolu, l-istituzzjoni ta' kreditu tieqaf milli tirrikonoxxih bħala assi likwidu sa mhux aktar tard minn 30 jum tal-kalendarju mid-data ta' meta seħħ il-ksur tal-obbligu.
2. Il-paragrafu 1 japplika għal ishma jew unitajiet f'CIU li ma jibqgħux jissodisfaw ir-rekwiżiti ta' eliġibbiltà biss meta dawn ma jaqbżux l-10 % tal-assi totali tas-CIU.
Artikolu 19
Approċċi alternattivi ta' likwidità
1. Meta jkun hemm biżżejjed assi likwidi f'munita partikolari għall-istituzzjonijiet ta' kreditu biex jissodisfaw il-proporzjon tal-kopertura tal-likwidità stabbilit fl-Artikolu 4, tapplika waħda jew aktar mid-dispożizzjonijiet li ġejjin:
(a)
ir-rekwiżit dwar il-konsistenza tal-munita stabbilit fl-Artikolu 8(6) ma japplikax fir-rigward ta' din il-munita;
(b)
l-istituzzjoni ta' kreditu tista' tkopri d-defiċit tal-assi likwidi f'munita bil-faċilitajiet ta' kreditu mill-bank ċentrali fi Stat Membru jew pajjiż terz ta' din il-munita, diment li l-faċilità hija konformi mar-rekwiżiti kollha li ġejjin:
(i)
hija impenjata kuntrattwalment b'mod irrevokabbli għat-30 jum tal-kalendarju li jkun imiss;
(ii)
hija pprezzata b'tariffa li titħallas irrispettivament mill-ammont, jekk ikun hemm, prelevat kontra din il-faċilità;
(iii)
it-tariffa tiġi ffissata f'tali ammont li r-rendiment nett fuq l-assi użati biex tiġi żgurata l-faċilità ma jridx ikun ogħla mir-rendiment nett fuq portafoll rappreżentattiv ta' assi ta' likwidità, wara aġġustament għal kwalunkwe differenza materjali fir-riskju ta' kreditu.
(c)
meta jkun hemm defiċit ta' assi ta' livell 1 iżda jkun hemm biżżejjed assi ta' livell 2 A, l-istituzzjoni ta' kreditu tista' tippossjedi assi addizzjonali ta' livell 2 A fir-riżerva ta' likwidità u l-limiti massimi skont il-livell tal-assi stabbiliti fl-Artikolu 17 jitqiesu bħala emendati kif xieraq. Dawn l-assi addizzjonali ta' livell 2 A jkunu soġġetti għal telf impost minimu ekwivalenti għal 20 %. Kull assi ta' livell 2B miżmum mill-istituzzjoni ta' kreditu jibqa' soġġett għat-telf impost applikabbli għal kull każ skont dan il-Kapitolu.
2. L-istituzzjonijiet ta' kreditu japplikaw id-derogi previsti fil-paragrafu 1 fuq bażi proporzjonali b'mod invers fir-rigward tad-disponibbiltà tal-assi likwidi rilevanti. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jivvalutaw il-ħtiġijiet ta' likwidità tagħhom għall-applikazzjoni ta' dan l-Artikolu filwaqt li jqisu l-kapaċità tagħhom li jnaqqsu, permezz ta' ġestjoni tajba tal-likwidità, il-ħtieġa ta' dawn l-assi likwidi u ż-żamma ta' dawn l-assi minn parteċipanti oħrajn fis-suq.
3. Il-muniti li jistgħu jibbenefikaw mid-derogi stabbiliti fil-paragrafu 1 u l-punt sa fejn deroga waħda jew aktar jistgħu jkunu disponibbli totalment għal munita partikolari jkunu iddeterminati mir-regolament ta' implimentazzjoni li għandu jiġi adottat mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 419(4) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
4. Il-kundizzjonijiet dettaljati applikabbli għall-użu tad-derogi stabbiliti fil-paragrafu 1(a) u (b) jiġu ddeterminati mill-att delegat li jiġi adottat mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 419(5) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
TITOLU III
FLUSSI TA' ĦRUĠ U FLUSSI TA' DĦUL TAL-LIKWIDITÀ
KAPITOLU 1
Flussi ta' ħruġ netti tal-Likwidità
Artikolu 20
Definizzjoni ta' flussi ta' ħruġ netti tal-likwidità
1. Il-flussi ta' ħruġ netti tal-likwidità jkunu s-somma tal-flussi ta' ħruġ tal-likwidità fil-punt (a) mnaqqsa mis-somma tal-flussi ta' dħul tal-likwidità, iżda ma jkunux inqas minn żero, u jkunu kkalkulati kif ġej:
(a)
is-somma tal-flussi ta' ħruġ tal-likwidità kif definit fil-Kapitolu 2;
(b)
is-somma tal-flussi ta' dħul tal-likwidità kif definit fil-Kapitolu 3, ikkalkolata kif ġej:
(i)
il-flussi ta' dħul eżentati mil-limitu massimu kif imsemmi fl-Artikolu 33(2) u (3);
(ii)
il-fluss ta' dħul l-aktar baxx imsemmi fl-Artikolu 33(4) u 90 % tal-flussi ta' ħruġ msemmija f'(a) imnaqqsa bil-flussi eżentati ta' dħul fl-Artikolu 33(2) u (3), iżda mhux anqas minn żero;
(iii)
il-fluss ta' dħul l-aktar baxx minbarra dawk imsemmija fl-Artikolu 33(2), (3) u (4) u 75 % tal-flussi ta' ħruġ msemmijin f'(a) imnaqqsin bil-flussi eżentati ta' dħul fl-Artikolu 33(2) u (3) u l-flussi ta' dħul fl-Artikolu 33(4), diviżi b'0,9 li jippermetti l-effett ta' limitu massimu ta' 90 %, iżda ta' mhux inqas minn żero.
2. Il-flussi ta' dħul tal-likwidità u l-flussi ta' ħruġ tal-likwidità jiġu vvalutati fuq perjodu ta' tensjoni ta' 30 jum tal-kalendarju, bis-suppożizzjoni ta' xenarju ta' stress kombinat idjosinkratiku u fis-suq kollu kif imsemmi fl-Artikolu 5.
3. Il-kalkolu stabbilit fil-paragrafu 1 jsir skont il-formula stabbilita fl-Anness II.
Artikolu 21
Rekwiżiti għall-valutazzjoni tal-effett ta' kollateral riċevut f'tranżazzjonijiet ta' derivati
L-istituzzjonijiet ta' kreditu jikkalkolaw il-flussi ta' ħruġ u dħul tal-likwidità mistennija fuq perjodu ta' 30 jum tal-kalendarju għall-kuntratti elenkati fl-Anness II tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 fuq bażi netta mill-kontraparti soġġetta għall-eżistenza ta' ftehimiet bilaterali ta' netting skont l-Artikolu 295 ta' dan ir-Regolament. Għall-finijiet ta' dan l-Artikolu, il-bażi netta titqies li tkun in-nett tal-kollateral li jiġi riċevut diment li dan jikkwalifika bħala assi likwidu skont it-Titolu II ta' dan ir-Regolament. Il-fluss ta' ħruġ u l-fluss ta' dħul ta' likwidità li jirriżultaw minn tranżazzjonijiet derivattivi f'munita barranija li jinvolvu l-iskambju sħiħ tal-ammonti prinċipali b'mod simultanju (jew fl-istess jum) jiġu kkalkulati fuq bażi netta, anke meta dawn it-tranżazzjonijiet mhumiex koperti minn ftehim bilaterali ta' netting.
KAPITOLU 2
Flussi ta' ħruġ tal-likwidità
Artikolu 22
Definizzjoni ta' flussi ta' ħruġ tal-likwidità
1. Flussi ta' ħruġ tal-likwidità jiġu kkalkolati billi jiġu mmoltiplikati l-bilanċi pendenti ta' kategoriji jew tipi varji ta' obbligazzjonijiet u impenji li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ bir-rati li bihom huma mistennija li jiġu likwidati jew prelevati kif indikat f'dan il-Kapitolu.
2. Il-flussi ta' ħruġ tal-likwidità msemmija fil-paragrafu 1 jinkludu, li f'kull każ jiġi/jiġu mmultiplikat(i) bir-rata tal-fluss ta' ħruġ applikabbli:
(a)
l-ammont attwali pendenti għad-depożiti stabbli fil-livell tal-konsumatur u depożiti oħrajn fil-livell tal-konsumatur skont l-Artikoli 24, 25 u 26;
(b)
l-ammonti attwali pendenti ta' obbligazzjonijiet oħrajn li jsiru dovuti, li jistgħu jissejħu għall-ħlas mill-emittent jew mill-fornitur tal-finanzjament jew jinvolvu aspettattiva mill-fornitur tal-finanzjament li l-istituzzjoni ta' kreditu tkun trid tħallas lura l-obbligazzjoni matul it-30 jum tal-kalendarju li jkun imiss kif stipulat skont l-Artikoli 27 u 28;
(c)
il-flussi ta' ħruġ addizzjonali ddeterminati skont l-Artikolu 30;
(d)
l-ammont massimu li jista' jiġi pprelevat matul it-30 jum tal-kalendarju li jkun imiss minn faċilitajiet ta' kreditu u ta' likwidità impenjati mhux prelevati ddeterminati skont l-Artikolu 31;
(e)
il-flussi ta' ħruġ addizzjonali identifikati fil-valutazzjoni skont l-Artikolu 23.
Artikolu 23
Flussi ta' ħruġ addizzjonali tal-likwidità għal prodotti u servizzi oħra
1. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jivvalutaw b'mod regolari l-probabbiltà u l-volum potenzjali tal-flussi ta' ħruġ tal-likwidità matul 30 jum tal-kalendarju għal prodotti jew servizzi li mhumiex imsemmija fl-Artikoli minn 27 sa 31 u li huma joffru jew jisponsorjaw jew li akkwirenti potenzjali jikkunsidrawhom assoċjati magħhom. Dawn il-prodotti jew is-servizzi jinkludu, iżda ma jkunux limitati għal, flussi ta' ħruġ tal-likwidità li jirriżultaw minn kwalunkwe wieħed mill-arranġamenti kuntrattwali msemmija fl-Artikolu 429 u fl-Anness I tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, bħal:
(a)
obbligi oħrajn li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ jew obbligi ta' finanzjament kontinġenti, inklużi, iżda mhux limitati għal, faċilitajiet ta' fondi mhux impenjati,
(b)
avvanzi u self mhux prelevati lil kontropartijiet bl-ingrossa;
(c)
self ipotekarju li ġie miftiehem iżda li għadu mhux prelevat;
(d)
karti tal-kreditu;
(e)
self kurrenti;
(f)
flussi ta' ħruġ ippjanati relatati mat-tiġdid jew l-estensjoni ta' self ġdid għall-konsumaturi jew għall-operaturi;
(g)
ammonti pagabbli ta' derivati ppjanati;
(h)
prodotti relatati mal-finanzjament tal-kummerċ barra mill-karta tal-bilanċ.
2. Il-flussi ta' ħruġ imsemmija fil-paragrafu 1 jiġu vvalutati bis-suppożizzjoni ta' xenarju ta' stress kombinat idjosinkratiku u fis-suq kollu kif imsemmi fl-Artikolu 5. Għal din il-valutazzjoni, l-istituzzjonijiet ta' kreditu jikkunsidraw b'mod partikolari d-dannu materjali fir-reputazzjoni li jista' jirriżulta mill-fatt li ma jkunx ingħata appoġġ ta' likwidità lil tali prodotti jew servizzi. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jirrapportaw mill-inqas darba fis-sena lill-awtoritajiet kompetenti dawk il-prodotti u servizzi li għalihom il-probabbiltà u l-volum potenzjali ta' flussi ta' ħruġ tal-likwidità msemmija fil-paragrafu 1 huma materjali u l-awtoritajiet kompetenti jiddeterminaw il-flussi ta' ħruġ li għandhom jiġu assenjati. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu japplikaw rata tal-flussi ta' ħruġ sa 5 % għal prodotti relatati mal-finanzjament tal-kummerċ barra mill-karta tal-bilanċ kif imsemmi fl-Artikolu 429 u l-Anness I tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
3. L-awtoritajiet kompetenti, tal-inqas darba fis-sena, jagħtu rapport lill-EBA dwar it-tipi ta' prodotti jew servizzi li għalihom ikunu ddeterminaw flussi ta' ħruġ abbażi tar-rapporti mill-istituzzjonijiet ta' kreditu, u jinkludu f'dan ir-rapport spjegazzjoni tal-metodoloġija applikata sabiex jiġu ddeterminati l-flussi ta' ħruġ.
Artikolu 24
Flussi ta' ħruġ minn depożiti stabbli fil-livell tal-konsumatur
1. Sakemm il-kriterji għal rata ogħla tal-fluss ta' ħruġ skont l-Artikolu 25(2), (3) jew (5) ma jkunux issodisfati, l-ammont ta' depożiti fil-livell tal-konsumatur koperti minn skema ta' garanzija tad-depożiti skont id-Direttiva 94/19/KE jew id-Direttiva 2014/49/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9), jew skema ta' garanzija tad-depożiti ekwivalenti f'pajjiż terz, jitqiesu bħala stabbli, u jiġu mmoltiplikati b'5 % meta d-depożitu jkun jew:
(a)
parti minn relazzjoni stabbilita li tagħmel il-prelevament ferm improbabbli;
(b)
miżmum f'kont tranżazzjonali.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1(a) depożitu fil-livell tal-konsumatur jitqies li jkun parti minn relazzjoni stabbilita meta d-depożitant jissodisfa mill-inqas wieħed mill-kriterji li ġejjin:
(a)
ikollu relazzjoni kuntrattwali attiva mal-istituzzjoni ta' kreditu ta' mill-inqas 12-il xahar;
(b)
ikollu relazzjoni ta' self mal-istituzzjoni ta' kreditu għal self residenzjali jew self ieħor fit-tul;
(c)
ikollu mill-inqas prodott wieħed ieħor attiv, minbarra self, mal-istituzzjoni ta' kreditu.
3. Għall-finijiet tal-paragrafu 1(b), depożitu fil-livell tal-konsumatur jitqies miżmum f'kont tranżazzjonali meta s-salarji, l-introjtu jew it-tranżazzjonijiet huma regolarment ikkreditati u ddebitati rispettivament f'dan il-kont.
4. Permezz ta' deroga mill-paragrafu 1, mill-1 ta' Jannar 2019 l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jawtorizzaw lil istituzzjonijiet ta' kreditu biex jimmoltiplikaw bi 3 % l-ammont tad-depożiti stabbli fil-livell tal-konsumatur imsemmija fil-paragrafu 1 koperti minn skema ta' garanzija tad-depożiti skont id-Direttiva 2014/49/UE sa livell massimu ta' EUR 100 000 kif speċifikat fl-Artikolu 6(1) ta' din id-Direttiva, diment li l-Kummissjoni tkun ikkonfermat li l-iskema ta' garanzija tad-depożiti rikonoxxuta uffiċjalment tissodisfa l-kriterji li ġejjin:
(a)
l-iskema ta' garanzija tad-depożiti għandha mezzi finanzjarji disponibbli, kif imsemmi fl-Artikolu 10 tad-Direttiva 2014/49/UE, miżjuda ex ante mill-kontribuzzjonijiet magħmula mill-membri mill-inqas ta' kull sena;
(b)
l-iskema ta' garanzija tad-depożiti għandha mezzi adegwati li jiżguraw aċċess immedjat għal finanzjament addizzjonali fil-każ ta' sejħa kbira fuq ir-riżervi tagħha, inkluż aċċess għal kontribuzzjonijiet straordinarji minn istituzzjonijiet membri ta' kreditu u arranġamenti adegwati ta' finanzjament alternattiv sabiex jinkiseb finanzjament għal terminu qasir mill-pubbliku jew partijiet terzi privati;
(c)
l-iskema ta' garanzija tad-depożiti tiżgura perjodu ta' ripagament ta' sebat ijiem tax-xogħol kif imsemmi fl-Artikolu 8(1) tad-Direttiva 2014/49/UE mid-data tal-applikazzjoni tar-rata tal-fluss ta' ħruġ ta' 3 %.
5. L-awtoritajiet kompetenti jagħtu biss l-awtorizzazzjoni msemmija fil-paragrafu 4 wara li tkun inkisbet approvazzjoni minn qabel mill-Kummissjoni. Tali approvazzjoni tintalab permezz ta' notifika motivata, li tinkludi evidenza li r-rati ta' likwidazzjoni għal depożiti stabbli fil-livell tal-konsumatur jkunu taħt it-3 % matul kwalunkwe perjodu ta' tensjoni esperjenzat l-istess bħal tax-xenarji msemmija fl-Artikolu 5. In-notifika motivata tiġi ppreżentata lill-Kummissjoni mill-inqas tliet xhur qabel id-data li minnha tintalab l-awtorizzazzjoni. Il-Kummissjoni tivvaluta l-konformità tal-iskema rilevanti ta' garanzija tad-depożiti mal-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 4(a), (b) u (c). Meta jiġu ssodisfati dawn il-kundizzjonijiet, il-Kummissjoni tapprova t-talba tal-awtorità kompetenti li tagħti l-awtorizzazzjoni sakemm ma jeżistux raġunijiet imperattivi biex tinżamm l-approvazzjoni wara li jiġi kkunsidrat il-funzjonament tas-suq intern għad-depożiti fil-livell tal-konsumatur. L-istituzzjonijiet ta' kreditu kollha affiljati ma' tali skema approvata ta' garanzija tad-depożiti jkunu intitolati li japplikaw ir-rata tal-fluss ta' ħruġ ta' 3 %. Il-Kummissjoni titlob l-opinjoni tal-EBA dwar il-konformità tal-iskema rilevanti ta' garanzija tad-depożiti mal-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 4(a), (b) u (c).
6. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jistgħu jkunu awtorizzati mill-awtorità kompetenti tagħhom li jimmoltiplikaw bi 3 % l-ammont tad-depożiti fil-livell tal-konsumatur koperti minn skema ta' garanzija tad-depożiti f'pajjiż terz ekwivalenti għall-iskema msemmija fil-paragrafu 1 jekk il-pajjiż terz jippermetti dan it-trattament.
Artikolu 25
Flussi ta' ħruġ minn depożiti oħrajn fil-livell tal-konsumatur
1. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jimmoltiplikaw b'10 % depożiti oħrajn fil-livell tal-konsumatur, inkluża dik il-parti tad-depożiti fil-livell tal-konsumatur li mhijiex koperta mill-Artikolu 24, sakemm ma japplikawx il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 2.
2. Depożiti oħrajn fil-livell tal-konsumatur ikunu soġġetti għal rati ogħla ta' fluss ta' ħruġ, kif iddeterminat mill-istituzzjoni ta' kreditu, skont il-paragrafu 3, meta jintlaħqu l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-bilanċ totali tad-depożiti, inklużi l-kontijiet kollha tad-depożiti tal-klijent f'dik l-istituzzjoni ta' kreditu jew il-grupp, jaqbeż il-EUR 500 000;
(b)
id-depożitu jkun kont tal-Internet biss;
(c)
id-depożitu joffri rata tal-imgħax li tissodisfa kwalunkwe waħda mill-kundizzjonijiet li ġejjin:
(i)
ir-rata taqbeż b'mod sinifikanti r-rata medja għal prodotti simili għall-konsumatur;
(ii)
ir-redditu tagħha huwa derivat mir-redditu fuq indiċi tas-suq jew sett ta' indiċijiet;
(iii)
ir-redditu tagħha huwa derivat minn kwalunkwe varjabbli tas-suq għajr ir-rata tal-imgħax varjabbli;
(d)
oriġinarjament, id-depożitu tqiegħed għal terminu fiss b'data ta' skadenza li timmatura fil-perjodu ta' 30 jum tal-kalendarju jew id-depożitu jippreżenta perjodu ta' notifika fiss iqsar minn 30 jum tal-kalendarju, skont l-arranġamenti kuntrattwali, għajr dawk id-depożiti li jikkwalifikaw għat-trattament previst fil-paragrafu 4;
(e)
għal istituzzjonijiet ta' kreditu stabbiliti fl-Unjoni, il-depożitant huwa residenti f'pajjiż terz jew id-depożitu huwa denominat f'xi munita għajr l-euro jew il-munita domestika ta' Stat Membru. Għal istituzzjonijiet ta' kreditu jew fergħat f'pajjiżi terzi, id-depożitant mhuwiex residenti fil-pajjiż terz jew id-depożitu huwa denominat f'xi munita oħra għajr il-munita domestika tal-pajjiż terz;
3. L-istituzzjonijiet ta' kreditu japplikaw rata ogħla tal-fluss ta' ħruġ iddeterminata kif ġej:
(a)
meta d-depożiti fil-livell tal-konsumatur jissodisfaw il-kriterju fil-punt (a) jew tnejn mill-kriterji mill-punti minn (b) sa (e) tal-paragrafu 2, tiġi applikata r-rata tal-fluss ta' ħruġ ta' bejn 10 % u 15 %;
(b)
meta d-depożiti fil-livell tal-konsumatur jissodisfaw il-punt (a) tal-paragrafu 2 u mill-inqas kriterju ieħor imsemmi fil-paragrafu 2, jew tliet kriterji jew aktar mill-paragrafu 2, tiġi applikata r-rata tal-fluss ta' ħruġ ta' bejn 15 % u 20 %.
Fuq il-bażi ta' każ b'każ, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu japplikaw rata ogħla tal-fluss ta' ħruġ meta dan ikun iġġustifikat miċ-ċirkostanzi speċifiċi tal-istituzzjoni ta' kreditu. L-istituzzjonijiet ta' kreditu japplikaw ir-rata tal-fluss ta' ħruġ imsemmija fil-paragrafu 3(b) għal depożiti fil-livell tal-konsumatur meta l-valutazzjoni msemmija fil-paragrafu 2 ma tkunx twettqet jew ma tkunx tlestiet.
4. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jistgħu jeskludu mill-kalkolu tal-flussi ta' ħruġ ċerti kategoriji ċirkoskritti b'mod ċar ta' depożiti fil-livell tal-konsumatur sakemm f'kull każ l-istituzzjoni ta' kreditu tapplika b'mod rigoruż id-dispożizzjonijiet li ġejjin għall-kategorija sħiħa ta' dawn id-depożiti, għajr meta tkun tista' tiġi ġġustifikata eċċezzjoni fuq il-bażi ta' ċirkostanzi ta' diffikultà għad-depożitant:
(a)
għal 30 jum tal-kalendarju, id-depożitant ma jitħalliex jiġbed id-depożitu; jew
(b)
għal prelevamenti kmieni fi żmien 30 jum tal-kalendarju, id-depożitant irid iħallas penali li tinkludi t-telf ta' mgħax bejn id-data tal-prelevament u d-data tal-maturità kuntrattwali flimkien ma' penali materjali li m'għandhiex taqbeż l-imgħax dovut għaż-żmien li jkun għadda bejn id-data tad-depożitu u d-data tal-prelevament.
Jekk sehem mid-depożitu msemmi fl-ewwel subparagrafu jista' jiġi prelevat mingħajr ma tiġġarrab it-tali penali, dan is-sehem biss għandu jiġi ttrattat bħala depożitu ta' domanda u l-bilanċ li jifdal jiġi ttrattat bħala depożitu b'terminu kif imsemmi f'dan il-paragrafu. It-rata tal-fluss ta' ħruġ ta' 100 % tiġi applikata għad-depożiti kkanċellati b'maturità residwa ta' inqas minn 30 jum tal-kalendarju, u meta jkun intlaħaq ftehim għall-ħlas f'istituzzjoni ta' kreditu oħra.
5. B'deroga mill-paragrafi minn 1 sa 4 u l-Artikolu 24, l-istituzzjonijiet ta' kreditu jimmoltiplikaw depożiti fil-livell tal-konsumatur li jkunu ħadu f'pajjiżi terzi b'rata tal-fluss ta' ħruġ ta' perċentwal ogħla jekk tali perċentwal ikun previst mil-liġi nazzjonali li tistabbilixxi r-rekwiżiti ta' likwidità f'dan il-pajjiż terz.
Artikolu 26
Flussi ta' ħruġ bi flussi ta' dħul interdipendenti
Soġġett għal approvazzjoni minn qabel tal-awtorità kompetenti, l-istituzzjonijiet ta' kreditu jistgħu jikkalkolaw il-fluss ta' ħruġ nett tal-likwidità ta' fluss ta' dħul interdipendenti li jissodisfa l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-fluss ta' dħul interdipendenti huwa marbut direttament mal-fluss ta' ħruġ u ma jkunx ikkunsidrat fil-kalkolu tal-flussi ta' dħul tal-likwidità fil-Kapitolu 3;
(b)
il-fluss ta' dħul interdipendenti huwa meħtieġ skont impenn legali, regolatorju jew kuntrattwali;
(c)
il-fluss ta' dħul interdipendenti jissodisfa waħda mill-kundizzjonijiet li ġejjin:
(i)
jinħoloq bilfors qabel il-fluss ta' ħruġ;
(ii)
ikun riċevut fi żmien 10 ijiem u jkun iggarantit mill-gvern ċentrali ta' Stat Membru.
Artikolu 27
Flussi ta' ħruġ minn depożiti operazzjonali
1. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jimmoltiplikaw b'25 % l-obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn depożiti li jinżammu kif ġej:
(a)
mid-depożitant sabiex jinkisbu servizzi ta' kklerjar, kustodja jew ta' mmaniġjar tal-flus jew servizzi oħrajn komparabbli fil-kuntest ta' relazzjoni operazzjonali stabbilita mill-istituzzjoni ta' kreditu;
(b)
fil-kuntest ta' qsim ta' kompiti komuni fi ħdan skema ta' protezzjoni istituzzjonali li tissodisfa r-rekwiżiti tal-Artikolu 113(7) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 jew fi ħdan grupp ta' istituzzjonijiet ta' kreditu kooperattivi affiljati b'mod permanenti ma' korp ċentrali li jissodisfa r-rekwiżiti tal-Artikolu 113(6) ta' dan ir-Regolament, jew bħala depożitu legali jew stabbilit kuntrattwalment minn istituzzjoni ta' kreditu oħra li hija Membru tal-istess skema ta' protezzjoni istituzzjonali jew netwerk kooperattiv, diment li dawn id-depożiti mhumiex rikonoxxuti bħala assi likwidi għall-istituzzjoni ta' kreditu depożitanti kif imsemmi fil-paragrafu 3 u l-Artikolu 16;
(c)
mid-depożitant fil-kuntest ta' relazzjoni operazzjonali stabbilita għajr dik imsemmija f'punt (a);
(d)
mid-depożitant sabiex jinkisbu servizzi ta' kklerjar tal-flus u dawk ta' istituzzjonijiet ċentrali, u meta l-istituzzjoni ta' kreditu tkun tappartjeni għal wieħed min-netwerks jew waħda mill-iskemi msemmija fl-Artikolu 16.
2. B'deroga mill-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet ta' kreditu jimmoltiplikaw b'5 % is-sehem ta' obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn depożiti msemmija fil-paragrafu 1(a) li huwa kopert minn skema ta' garanzija tad-depożiti skont id-Direttiva 94/19/KE jew id-Direttiva 2014/49/UE jew skema ta' garanzija tad-depożiti ekwivalenti f'pajjiż terz.
3. Depożiti minn istituzzjonijiet ta' kreditu mqiegħda f'istituzzjoni ċentrali li jitqiesu bħala assi likwidi għall-istituzzjoni ta' kreditu depożitanti skont l-Artikolu 16 jiġu mmoltiplikati bir-rata tal-fluss ta' ħruġ ta' 100 % għall-istituzzjoni ċentrali fuq l-ammont ta' dawn l-assi likwidi wara t-telf impost. Dawn l-assi likwidi ma jingħaddux sabiex jiġu koperti l-flussi ta' ħruġ, ħlief il-fluss ta' ħruġ msemmi fl-ewwel sentenza ta' dan il-paragrafu, u ma jitqisux fil-kalkoli għat-tiswir ta' riżerva ta' likwidità li tibqa', skont l-Artikolu 17, għall-istituzzjoni ċentrali f'livell individwali.
4. Servizzi ta' kklerjar, kustodja jew ta' mmaniġjar tal-flus jew servizzi paragunabbli oħrajn imsemmija fil-punti (a) u (d) tal-paragrafu 1 ikopru biss dawk is-servizzi sakemm jingħataw fil-kuntest ta' relazzjoni stabbilita li hija ta' importanza kritika għad-depożitant. Depożiti msemmija fil-punti (a), (c) u (d) tal-paragrafu 1 jkollhom limitazzjonijiet legali jew operazzjonali sinifikanti li jagħmlu l-prelevamenti sinifikanti fi żmien 30 jum tal-kalendarju mhux probabbli. Fondi li jaqbżu dawk meħtieġa għall-forniment ta' servizzi operazzjonali jiġu ttrattati bħala depożiti mhux operazzjonali.
5. Depożiti li jirriżultaw minn relazzjoni bankarja korrispondenti jew mill-forniment ta' servizzi ta' senserija primarja ma jiġux ittrattati bħala depożitu operazzjonali u jirċievu rata tal-fluss ta' ħruġ ta' 100 %.
6. Sabiex jiġu identifikati d-depożiti msemmija fil-punt (c) tal-paragrafu 1, istituzzjoni ta' kreditu tqis li hemm relazzjoni operazzjonali stabbilita ma' klijent mhux finanzjarju, esklużi depożiti b'terminu, depożiti ta' tfaddil u depożiti b'senserija, fejn il-kriterji kollha li ġejjin ikunu ssodisfati:
(a)
ir-rimunerazzjoni tal-kont hija pprezzata mill-inqas b'5 punti bażi inqas mir-rata prevalenti għal depożiti bl-ingrossa b'karatteristiċi paragunabbli, iżda mhux bilfors ikunu negattivi;
(b)
id-depożitu jinżamm fil-kontijiet speċifikament magħżula u jiġi pprezzat mingħajr il-ħolqien ta' inċentivi ekonomiċi għad-depożitant, li jaqbżu lil dawk li huma meħtieġa għar-relazzjoni operazzjonali, sabiex iżomm fondi fid-depożitu;
(c)
tranżazzjonijiet materjali huma kkreditati u ddebitati fuq bażi frekwenti fuq il-kont ikkunsidrat;
(d)
huwa sodisfatt wieħed mill-kriterji li ġejjin:
(i)
ir-relazzjoni mad-depożitant ilha teżisti għal mill-inqas 24 xahar;
(ii)
id-depożitu huwa użat għall-minimu ta' żewġ (2) servizzi attivi. Dawn is-servizzi jistgħu jinkludu aċċess dirett jew indirett għal servizzi ta' pagament nazzjonali jew internazzjonali, titoli għan-negozjar jew servizzi depożitarji.
Hija biss dik il-parti tad-depożitu meħtieġa biex jintuża s-servizz li d-depożitu huwa prodott inċidentali tiegħu li tiġi ttrattata bħala depożitu operazzjonali. L-eċċess jiġi ttrattat bħala mhux operazzjonali.
Artikolu 28
Flussi ta' ħruġ minn obbligazzjonijiet oħrajn
1. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jimmoltiplikaw l-obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn depożiti minn klijenti li huma klijenti mhux finanzjarji, emittenti sovrani, banek ċentrali, banek multilaterali tal-iżvilupp, entitajiet tas-settur pubbliku, għaqdiet ta' kreditu awtorizzati minn awtorità kompetenti, kumpaniji ta' investiment personali jew minn klijenti li huma sensara tad-depożiti, diment li ma jaqgħux taħt l-Artikolu 27 b'40 %.
B'deroga mill-ewwel subparagrafu, meta l-obbligazzjonijiet imsemmija f'dan is-subparagrafu jkunu koperti minn skema ta' garanzija tad-depożiti skont id-Direttiva 94/19/KE jew id-Direttiva 2014/49/UE jew skema ta' garanzija tad-depożiti ekwivalenti f'pajjiż terz, jiġu mmoltiplikati b'20 %.
2. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jimmoltiplikaw l-obbligazzjonijiet li jirriżultaw mill-ispejjeż operazzjonali tal-istituzzjoni stess b'0 %.
3. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jimmoltiplikaw l-obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn tranżazzjonijiet ta' għoti ta' self garantit u dawk immotivati mis-swieq tal-kapital li jimmaturaw fi żmien 30 jum tal-kalendarju kif definit fl-Artikolu 192(2) u (3) tar-Regolament Nru 575/2013 bi:
(a)
0 % jekk huma kollateralizzati minn assi li jikkwalifikaw bħala assi ta' livell 1 skont l-Artikolu 10, bl-eċċezzjoni ta' bonds koperti ta' kwalità għolja ħafna msemmija fl-Artikolu 10(1)(f), jew jekk il-mutwanti huwa bank ċentrali;
(b)
7 % jekk huma kollateralizzati minn assi li jikkwalifikaw bħala bonds koperti ta' kwalità għolja ħafna msemmija fl-Artikolu 10(1)(f);
(c)
15 % jekk huma kollateralizzati minn assi li jikkwalifikaw bħala assi ta' livell 2 A skont l-Artikolu 11;
(d)
25 %:
(i)
jekk huma kollateralizzati mill-assi msemmija fil-punti (i), (ii) jew (iv) tal-Artikolu 13(2)(g);
(ii)
jekk huma kollateralizzati minn assi li ma jikkwalifikawx bħala assi likwidi skont l-Artikoli 10 u 11 u l-mutwanti huwa l-gvern ċentrali, entità tas-settur pubbliku tal-Istat Membru jew ta' pajjiż terz li fih l-istituzzjoni ta' kreditu kienet awtorizzata jew tkun stabbilixxiet fergħa, jew bank multilaterali tal-iżvilupp. Entitajiet tas-settur pubbliku li jirċievu dan it-trattament ikunu limitati għal dawk li jkollhom piż tar-riskju ta' 20 % jew inqas skont l-Artikolu 116(4) u (5) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(e)
35 % jekk ikunu kollateralizzati mis-subkategoriji ta' assi msemmija fil-punti (iii) jew (v) tal-Artikolu 13(2)(g);
(f)
50 % jekk huma kollateralizzati minn:
(i)
titoli ta' dejn korporattiv li jikkwalifikaw bħala assi ta' livell 2B skont l-Artikolu 12(1)(b);
(ii)
ishma li jkunu jikkwalifikaw bħala assi ta' livell 2B skont l-Artikolu 12(1)(c);
(g)
100 % fejn huma kollateralizzati minn assi li ma jkunux jikkwalifikaw bħala assi likwidi skont it-Titolu II, bl-eċċezzjoni ta' tranżazzjonijiet koperti mill-punt (d)(ii) ta' dan il-paragrafu jew jekk il-mutwanti jkun bank ċentrali.
4. Swaps kollaterali li jimmaturaw fit-30 jum li jkun imiss, ikunu jwasslu għal fluss ta' ħruġ għall-valur ta' likwidità żejjed tal-assi mislufa meta mqabbel mal-valur ta' likwidità tal-assi mogħtija b'self, dejjem jekk il-kontroparti ma tkunx bank ċentrali, f'liema każ japplika l-fluss ta' ħruġ ta' 0 %.
5. Il-bilanċi ta' tpaċija miżmuma f'kontijiet segregati relatati ma' reġimi għall-protezzjoni tal-klijent imposti mir-regolamenti nazzjonali jiġu ttrattati bħala flussi ta' ħruġ skont l-Artikolu 32 u jiġu esklużi mill-istokk tal-assi likwidi.
6. L-istituzzjonijiet ta' kreditu japplikaw ir-rata tal-fluss ta' ħruġ ta' 100 % għan-noti, bonds u titoli oħrajn ta' dejn kollha maħruġa mill-istituzzjoni ta' kreditu, sakemm il-bond ma jkunx mibjugħ b'mod esklussiv fis-suq tal-konsumatur u jinżamm f'kont fil-livell tal-konsumatur, f'liema każ dawn l-istrumenti jistgħu jkunu ttrattati bħala l-kategorija xierqa ta' depożiti fil-livell tal-konsumatur. Il-limitazzjonijiet jitqiegħdu b'tali mod li dawn l-istrumenti ma jistgħux jintraw u jinżammu minn partijiet oħrajn apparti l-klijenti konsumaturi.
Artikolu 29
Flussi ta' ħruġ fi ħdan grupp jew skema ta' protezzjoni istituzzjonali
1. Permezz ta' deroga mill-Artikolu 31, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jawtorizzaw l-applikazzjoni ta' rata inqas tal-fluss ta' ħruġ fuq il-bażi ta' każ b'każ għal faċilitajiet ta' kreditu jew ta' likwidità impenjati mhux prelevati meta jintlaħqu l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
ikun hemm raġunijiet sabiex wieħed jistenna fluss ta' ħruġ inqas anke taħt stress kombinat fis-suq u idjosinkratiku tal-fornitur;
(b)
il-kontroparti hija l-istituzzjoni prinċipali jew is-sussidjarja tal-istituzzjoni ta' kreditu jew sussidjarja oħra tal-istess istituzzjoni prinċipali jew marbuta mal-istituzzjoni permezz ta' relazzjoni skont l-Artikolu 12(1) tad-Direttiva 83/349/KEE (10) jew membru tal-istess skema ta' protezzjoni istituzzjonali msemmija fl-Artikolu 113(7) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 jew l-istituzzjoni ċentrali jew affiljat ta' netwerk jew grupp kooperattiv kif imsemmi fl-Artikolu 10 ta' dan ir-Regolament;
(c)
ir-rata inqas tal-fluss ta' ħruġ ma taqax taħt ir-rata tal-fluss ta' dħul applikata mill-kontroparti;
(d)
l-istituzzjoni ta' kreditu u l-kontroparti jkunu stabbiliti fl-istess Stat Membru.
2. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirrinunzjaw għall-kundizzjoni stabbilita fil-punt (d) tal-paragrafu 1 meta jkun applikat l-Artikolu 20(1)(b) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013. F'dan il-każ, il-kriterji oġġettivi addizzjonali li ġejjin iridu jiġu ssodisfati:
(a)
il-fornitur u r-riċevent tal-likwidità jippreżentaw profil baxx tar-riskju tal-likwidità;
(b)
ikun hemm ftehimiet u impenji legalment vinkolanti bejn l-entitajiet fil-grupp rigward il-linja ta' kreditu jew ta' likwidità mhux prelevati;
(c)
il-profil tar-riskju tal-likwidità tar-riċevent tal-likwidità jiġi kkunsidrat b'mod adegwat fil-ġestjoni tar-riskju tal-likwidità tal-fornitur tal-likwidità;
Meta jkun permess li tiġi applikata din ir-rata inqas tal-fluss ta' ħruġ, l-awtorità kompetenti tgħarraf lill-EBA dwar ir-riżultat tal-proċess imsemmi fl-Artikolu 20(1)(b) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013. L-awtorità kompetenti tirrieżamina regolarment jekk il-kundizzjonijiet għal dawn il-flussi ta' ħruġ inqas jintleħqux.
Artikolu 30
Flussi ta' ħruġ addizzjonali
1. Il-kollateral, għajr flus kontanti u assi msemmija fl-Artikolu 10, li jkun ddepożitat mill-istituzzjoni ta' kreditu għal kuntratti elenkati fl-Anness II tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u d-derivati ta' kreditu, jkunu soġġetti għall-fluss ta' ħruġ addizzjonali ta' 20 %.
Il-kollateral f'assi msemmija fl-Artikolu 10(1)(f) li huwa depożitat mill-istituzzjoni ta' kreditu għal kuntratti elenkati fl-Anness II tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u d-derivati ta' kreditu, jkunu soġġetti għall-fluss ta' ħruġ addizzjonali ta' 10 %.
2. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jikkalkolaw u jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti bi fluss ta' ħruġ addizzjonali għall-kuntratti kollha li jkunu daħlu għalihom fejn il-kundizzjonijiet kuntrattwali tagħhom iwasslu, fi żmien 30 jum tal-kalendarju u wara degradazzjoni materjali fil-kwalità kreditizja tal-istituzzjoni ta' kreditu, għal flussi ta' ħruġ tal-likwidità addizzjonali jew ħtiġijiet kollaterali. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti b'dan il-fluss ta' ħruġ sa mhux aktar tard mill-preżentazzjoni ta' dikjarazzjoni skont l-Artikolu 415 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013. Meta l-awtoritajiet kompetenti jikkunsidraw tali flussi ta' ħruġ materjali fir-rigward tal-flussi ta' ħruġ potenzjali tal-likwidità tal-istituzzjoni ta' kreditu, jesiġu li l-istituzzjoni ta' kreditu żżid fluss ta' ħruġ addizzjonali għal dawk il-kuntratti li jikkorrispondu għall-ħtiġijiet kollaterali addizzjonali jew għall-flussi ta' ħruġ ta' flus kontanti li jirriżultaw minn degradazzjoni materjali fil-kwalità kreditizja tal-istituzzjoni ta' kreditu li tikkorrispondi għal tnaqqis ta' tliet livelli fil-valutazzjoni tal-kreditu esterna tagħha. L-istituzzjoni ta' kreditu tapplika r-rata tal-fluss ta' ħruġ ta' 100 % għal dawn il-flussi ta' ħruġ kollaterali jew f'likwidità addizzjonali. L-istituzzjoni ta' kreditu regolarment tagħmel rieżami dwar il-firxa ta' din id-degradazzjoni materjali fid-dawl ta' dak li huwa rilevanti skont il-kuntratti li tkun daħlet għalihom, u tinnotifika r-riżultat tar-rieżami tagħha lill-awtoritajiet kompetenti.
3. L-istituzzjoni ta' kreditu żżid fluss ta' ħruġ addizzjonali li jikkorrispondi għall-bżonnijiet kollaterali li jkunu jirriżultaw mill-impatt ta' xenarju negattiv tas-suq fuq it-tranżazzjonijiet ta' derivati, tranżazzjonijiet ta' finanzjament u kuntratti oħrajn tal-istituzzjoni ta' kreditu jekk ikunu materjali. Dan il-kalkolu jsir skont l-att delegat li jiġi adottat mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 423(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
4. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jieħdu inkonsiderazzjoni flussi ta' ħruġ u dħul li jkunu mistennija fuq perjodu ta' 30 jum tal-kalendarju mill-kuntratti elenkati fl-Anness II tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 fuq bażi netta skont l-Artikolu 21. Fil-każ ta' fluss ta' ħruġ nett, l-istituzzjoni ta' kreditu timmoltiplika r-riżultat bir-rata tal-fluss ta' ħruġ ta' 100 %. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jeskludu minn tali kalkoli dawk ir-rekwiżiti ta' likwidità li jirriżultaw mill-applikazzjoni tal-paragrafi 1, 2 u 3.
5. L-istituzzjoni ta' kreditu żżid fluss ta' ħruġ addizzjonali li jikkorrispondi għal 100 % tal-valur tas-suq ta' titoli jew assi oħrajn mibjugħa bin-nieqes u li jiġu kkonsenjati fi żmien 30 jum tal-kalendarju sakemm l-istituzzjoni ta' kreditu ma tkunx is-sid tat-titoli li għandhom jiġu kkonsenjati jew li tkun isselfithom b'termini li jeħtieġu r-ritorn tagħhom biss wara 30 jum tal-kalendarju, u t-titoli ma jiffurmawx parti mill-assi likwidi tal-istituzzjonijiet ta' kreditu. Jekk il-pożizzjoni qasira qed tiġi koperta minn tranżazzjoni ta' finanzjament ta' titoli kollateralizzati, l-istituzzjoni ta' kreditu tassumi li l-pożizzjoni qasira se tinżamm matul il-perjodu ta' 30 jum tal-kalendarju u tirċievi l-fluss ta' ħruġ ta' 0 %.
6. L-istituzzjoni ta' kreditu żżid fluss ta' ħruġ addizzjonali li jikkorrispondi għal 100 %:
(a)
tal-kollateral eċċessiv li l-istituzzjoni ta' kreditu jkollha, li jista' jissejjaħ kuntrattwalment fi kwalunkwe ħin mill-kontroparti;
(b)
ta' kollateral li hu dovut li jrid jingħata lil kontroparti fi żmien 30 jum tal-kalendarju;
(c)
tal-kollateral li jikkorrispondi għal assi li jikkwalifikaw bħala assi likwidi għall-finijiet tat-Titolu II li jistgħu jiġu sostitwiti għall-assi li jikkorrispondu għal assi li ma jkunux jikkwalifikaw bħala assi likwidi għall-finijiet tat-Titolu II mingħajr il-kunsens tal-istituzzjoni ta' kreditu.
7. Depożiti riċevuti bħala kollateral ma jitqisux bħala obbligazzjonijiet għall-finijiet tal-Artikolu 27 jew 29 iżda jkunu soġġetti għad-dispożizzjonijiet tal-paragrafi 1 sa 6 ta' dan l-Artikolu fejn applikabbli.
8. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jassumu l-fluss ta' ħruġ ta' 100 % għal telf ta' finanzjament minn titoli garantiti b'assi, bonds koperti u strumenti oħrajn ta' finanzjament strutturati li jimmaturaw fi żmien 30 jum tal-kalendarju, meta dawn l-istrumenti jinħarġu mill-istituzzjoni ta' kreditu nnifisha jew minn strutturi jew SPVs sponsorjati minn istituzzjoni ta' kreditu.
9. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jassumu l-fluss ta' ħruġ ta' 100 % għal telf ta' finanzjament fuq karti kummerċjali, veikoli, veikoli ta' investiment tat-titoli garantiti b'assi u faċilitajiet oħrajn ta' finanzjament bħal dawn. Din ir-rata tal-fluss ta' ħruġ ta' 100 % tapplika għall-ammont maturat jew għall-ammont ta' assi li potenzjalment jistgħu jiġu rritornati jew għal-likwidità meħtieġa.
10. Għal dak il-porzjon ta' programmi ta' finanzjament taħt il-paragrafi 8 u 9, l-istituzzjonijiet ta' kreditu li huma fornituri ta' faċilitajiet ta' likwidità assoċjati m'għandhomx bżonn li jgħoddu darbtejn l-istrument ta' finanzjament maturat u l-faċilità ta' likwidità għall-programmi konsolidati.
11. Assi mislufa fuq bażi mhux assigurata u li jimmaturaw fi żmien 30 jum tal-kalendarju jitqiesu li jiġu likwidati bis-sħiħ, li jwasslu għal fluss ta' ħruġ ta' 100 % tal-assi likwidi sakemm l-istituzzjoni ta' kreditu ma tkunx sid it-titoli u sakemm ma jiffurmawx parti mir-riżerva ta' likwidità tal-istituzzjoni ta' kreditu.
12. Fir-rigward tal-forniment ta' servizzi ta' senserija primarja, meta istituzzjoni ta' kreditu tkun iffinanzjat l-assi ta' klijent wieħed billi nnettjathom internament kontra l-bejgħ bin-nieqes ta' klijent ieħor, tranżazzjonijiet bħal dawn ikunu soġġetti għal fluss ta' ħruġ ta' 50 % għall-obbligu kontinġenti, minħabba li fil-każ ta' prelevament mill-klijent, l-istituzzjoni ta' kreditu tista' tkun obbligata ssib sorsi addizzjonali ta' finanzjament biex tkopri dawn il-pożizzjonijiet.
Artikolu 31
Flussi ta' ħruġ minn faċilitajiet ta' kreditu u ta' likwidità
1. Għall-fini ta' dan l-Artikolu, faċilità ta' likwidità tinftiehem li tfisser kwalunkwe faċilità ta' riżerva impenjata u mhux prelevata li tintuża biex tiffinanzja mill-ġdid l-obbligi tad-dejn ta' klijent f'sitwazzjonijiet meta t-tali klijent ma jkunx jista' jġedded dak id-dejn fis-swieq finanzjarji. L-ammont tagħha jiġi kkalkolat bħala l-ammont tad-dejn maħruġ mill-klijent li jkun attwalment pendenti u li jimmatura fi żmien 30 jum tal-kalendarju li huwa b'garanzija ta' kontinġenza mill-faċilità. Is-sehem mill-faċilità ta' likwidità li qed isostni dejn li ma jimmaturax fi żmien 30 jum tal-kalendarju jiġi eskluż mill-iskop tad-definizzjoni tal-faċilità. Kwalunkwe kapaċità addizzjonali tal-faċilità tiġi ttrattata bħala faċilità ta' kreditu impenjata, bir-rata tal-ġbid ta' kreditu assoċjata kif speċifikata f'dan l-Artikolu. Faċilitajiet ġenerali ta' kapital imħaddem għal entitajiet korporattivi mhumiex se jiġu kklassifikati bħala faċilitajiet ta' likwidità, iżda bħala faċilitajiet ta' kreditu.
2. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jikkalkolaw il-flussi ta' ħruġ għall-faċilitajiet ta' kreditu u ta' likwidità billi jimmoltiplikaw l-ammont tal-faċilitajiet ta' kreditu u ta' likwidità bir-rati tal-flussi ta' ħruġ korrispondenti stabbiliti fil-paragrafi minn 3 sa 5. Flussi ta' ħruġ minn faċilitajiet ta' kreditu u ta' likwidità impenjati jiġu ddeterminati bħala perċentwali tal-ammont massimu li jista' jinġibed fi żmien 30 jum tal-kalendarju, netti minn kwalunkwe rekwiżit ta' likwidità li jkun applikabbli skont l-Artikolu 23 għall-elementi għall-finanzjament tal-kummerċ li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ u netti minn kwalunkwe kollateral disponibbli għall-istituzzjoni ta' kreditu u vvalutati skont l-Artikolu 9, diment li l-kollateral jissodisfa l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
jista' jerġa' jintuża jew jiġi ipotekat mill-istituzzjoni ta' kreditu;
(b)
jinżamm fil-forma ta' assi likwidi, iżda mhuwiex rikonoxxut bħala parti mir-riżerva ta' likwidità;
(c)
ma jikkonsistix f'assi maħruġa mill-kontroparti tal-faċilità jew waħda mill-entitajiet affiljati tagħha.
Jekk l-informazzjoni meħtieġa tkun disponibbli għall-istituzzjoni ta' kreditu, l-ammont massimu li jista' jinġibed għall-faċilitajiet ta' kreditu u ta' likwidità jiġi ddeterminat bħala l-ammont massimu li jista' jinġibed minħabba obbligi proprji tal-kontroparti jew minħabba l-iskeda kuntrattwali predefinita għall-ġbid ta' kreditu li jkun se jsir dovut fuq perjodu ta' 30 jum tal-kalendarju.
3. L-ammont massimu li jista' jinġibed minn faċilitajiet ta' kreditu impenjati mhux prelevati u faċilitajiet ta' likwidità impenjati mhux prelevati fi żmien it-30 jum tal-kalendarju li jkun imiss jiġi mmoltiplikat b'5 % jekk dawn jikkwalifikaw għall-klassi ta' skoperturi ta' depożitu fil-livell tal-konsumatur.
4. L-ammont massimu li jista' jinġibed minn faċilitajiet ta' kreditu impenjati mhux prelevati fi żmien 30 jum tal-kalendarju jiġi mmoltiplikat b'10 % meta dawn jissodisfaw il-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
ma jikkwalifikawx għall-klassi ta' skoperturi ta' depożitu fil-livell tal-konsumatur;
(b)
ikunu ġew ipprovduti lil klijenti li huma klijenti mhux finanzjarji, inklużi korporazzjonijiet mhux finanzjarji, emittenti sovrani, banek ċentrali, banek multilaterali tal-iżvilupp u entitajiet tas-settur pubbliku;
(c)
ma jkunux ġew ipprovduti għall-iskop li jiġi sostitwit il-finanzjament tal-klijent f'sitwazzjonijiet fejn il-klijent ma jkunx jista' jikseb ir-rekwiżiti ta' finanzjament fis-swieq finanzjarji.
5. L-ammont massimu li jista' jinġibed minn faċilitajiet ta' likwidità impenjati mhux prelevati fi żmien it-30 jum tal-kalendarju li jkun imiss jiġi mmoltiplikat bi 30 % fejn dawn jissodisfaw il-kundizzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 4 il-punti (a) u (b), u b'40 % meta dawn huma pprovduti lil kumpaniji ta' investiment personali.
6. L-ammont impenjat mhux prelevat ta' faċilità ta' likwidità li jkun ġie pprovdut lil SSPE bil-għan li jippermetti lit-tali SSPE tixtri assi, għajr it-titoli mingħand klijenti li mhumiex klijenti finanzjarji, jiġi mmoltiplikat b'10 % sal-punt li jaqbeż l-ammont ta' assi attwalment mixtrija mill-klijenti u meta l-ammont massimu li jista' jinġibed ikun kuntrattwalment limitat għall-ammont ta' assi attwalment mixtrija.
7. L-istituzzjoni ċentrali ta' skema jew netwerk imsemmija fl-Artikolu 16 timmoltiplika b'rata tal-fluss ta' ħruġ ta' 75 % il-finanzjament tal-likwidità impenjata lil istituzzjoni ta' kreditu membru fejn tali istituzzjoni ta' kreditu membru tista' tittratta l-finanzjament tal-likwidità bħala assi likwidu skont l-Artikolu 16(2). Ir-rata tal-fluss ta' ħruġ ta' 75 % tiġi applikata fuq l-ammont prinċipali impenjat tal-finanzjament tal-likwidità.
8. L-istituzzjoni ta' kreditu timmoltiplika l-ammont massimu li jista' jinġibed minn faċilitajiet ta' kreditu impenjati mhux prelevati u ta' likwidità impenjati mhux prelevati oħrajn fi żmien 30 jum tal-kalendarju bir-rata tal-fluss ta' ħruġ korrispondenti kif ġej:
(a)
40 % għall-faċilitajiet ta' kreditu u ta' likwidità estiżi għall-istituzzjonijiet ta' kreditu u għall-faċilitajiet ta' kreditu estiżi għal istituzzjonijiet irregolati finanzjarji oħrajn, inklużi impriżi ta' assigurazzjoni u ditti ta' investiment, CIUs jew skema ta' investiment limitat;
(b)
100 % għall-faċilitajiet ta' likwidità li l-istituzzjoni ta' kreditu tkun tat lil SSPEs ħlief dawk imsemmija fil-paragrafu 6 u għall-arranġamenti li bihom l-istituzzjoni hija meħtieġa li tixtri jew tpartat assi minn SSPE;
(c)
100 % għall-faċilitajiet ta' kreditu u ta' likwidità lil klijenti finanzjarji mhux imsemmija fil-punti (a) u (b) u l-paragrafi 1 sa 7.
9. Permezz ta' deroga mill-paragrafi 1 sa 8, istituzzjonijiet ta' kreditu li ġew stabbiliti u li huma sponsorjati mill-gvern ċentrali jew reġjonali ta' mill-inqas Stat Membru wieħed jistgħu japplikaw it-trattamenti stipulati fil-paragrafi 3 u 4 għall-faċilitajiet ta' kreditu u ta' likwidità li huma estiżi għal mutwanti promozzjonali għall-iskop uniku ta' finanzjament dirett jew indirett ta' self promozzjonali, diment li dan is-self jissodisfa r-rekwiżiti għar-rati tal-fluss ta' ħruġ imsemmija fil-paragrafi 3 u 4.
Permezz ta' deroga mill-Artikolu 32(3)(g), fejn dan is-self promozzjonali huwa estiż bħala self ittrasferit permezz ta' istituzzjoni ta' kreditu oħra li taġixxi bħala intermedjarju, l-istituzzjonijiet ta' kreditu jistgħu japplikaw fluss ta' dħul u fluss ta' ħruġ simetriku.
Is-self promozzjonali msemmi f'dan il-paragrafu jkun disponibbli biss għal persuni li mhumiex klijenti finanzjarji fuq bażi mhux kompetittiva, mingħajr skop ta' qligħ, sabiex jiġu promossi l-objettivi tal-politika pubblika tal-Unjoni jew tal-gvern ċentrali jew reġjonali ta' dak l-Istat Membru. Għandu jkun possibbli biss li jsir użu minn faċilitajiet bħal dawn wara t-talba raġonevolment mistennija għal self promozzjonali, u sal-ammont ta' din it-talba, diment li jkun hemm rapportar sussegwenti fuq l-użu tal-fondi mqassma.
10. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jimmoltiplikaw b'100 % kwalunkwe fluss ta' ħruġ tal-likwidità li jirriżulta minn obbligazzjonijiet li jsiru dovuti fi 30 jum tal-kalendarju, minbarra dawk imsemmija fl-Artikoli 23 sa 31.
KAPITOLU 3
Flussi ta' dħul tal-likwidità
Artikolu 32
Flussi ta' dħul
1. Il-flussi ta' dħul tal-likwidità jiġu vvalutati fuq perjodu ta' 30 jum tal-kalendarju. Ikunu jinkludu flussi ta' dħul kuntrattwali biss minn skoperturi li għadhom ma skadewx u li l-istituzzjoni ta' kreditu ma jkollha l-ebda raġuni għalfejn tistenna minnhom nuqqas ta' prestazzjoni fi żmien 30 jum tal-kalendarju.
2. Flussi ta' dħul tal-likwidità jirċievu r-rata tal-fluss ta' dħul ta' 100 %, inklużi b'mod partikolari dawn il-flussi ta' dħul:
(a)
flejjes dovuti minn banek ċentrali u klijenti finanzjarji. Fir-rigward ta' dawn tal-aħħar, flussi ta' dħul b'mod partikolari mit-tranżazzjonijiet li ġejjin jitqiesu bħala soġġetti għar-rata tal-fluss ta' dħul ta' 100 %:
(i)
titoli li jimmaturaw fi żmien 30 jum tal-kalendarju;
(ii)
tranżazzjonijiet ta' finanzjament tal-kummerċ imsemmija fil-punt (b) tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 162(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 b'maturità residwa ta' inqas minn 30 jum tal-kalendarju;
(b)
flejjes dovuti minn pożizzjonijiet f'indiċijiet prinċipali ta' strumenti ta' ekwità, diment li l-assi likwidi ma jingħaddux darbtejn. Dawn il-flejjes jinkludu flus dovuti kuntrattwalment fi żmien 30 jum tal-kalendarju, bħal dividendi fi flus kontanti minn tali indiċijiet prinċipali u flus kontanti dovuti minn tali strumenti ta' ekwità mibjugħa iżda li għadhom ma ġewx saldati, jekk ma jiġux rikonoxxuti bħala assi likwidi f'konformità mat-Titolu II;
3. B'deroga mill-paragrafu 2, il-flussi ta' dħul stipulati f'dan il-paragrafu jkunu soġġetti għar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
il-flejjes dovuti minn klijenti mhux finanzjarji jitnaqqsu għall-finijiet tal-pagament tal-kapital b'50 % tal-valur tagħhom jew b'impenji kuntrattwali għal dawn il-klijenti sabiex jiġi estiż il-finanzjament, skont liema minnhom ikun l-ogħla. Għall-finijiet ta' dan il-punt, il-klijenti mhux finanzjarji jinkludu korporazzjonijiet, emittenti sovrani, banek multilaterali tal-iżvilupp u entitajiet tas-settur pubbliku, b'deroga, l-istituzzjonijiet ta' kreditu li jkunu rċivew impenn imsemmi fl-Artikolu 31(9) sabiex ikunu jistgħu jagħtu self promozzjonali lil riċevent finali, jew ikunu rċevew impenn simili minn bank multilaterali tal-iżvilupp jew entità tas-settur pubbliku, jistgħu jirrikonoxxu fluss ta' dħul sal-ammont tal-fluss ta' ħruġ li huma japplikaw għall-impenn korrispondenti sabiex jestendu dan is-self promozzjonali.
(b)
il-flejjes dovuti minn tranżazzjonijiet ta' għoti ta' self garantit u dawk immotivati mis-swieq tal-kapital kif definit fil-punti (2) u (3) tal-Artikolu 192 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 kollateralizzati minn assi likwidi, ma jiġux ikkunsidrati sal-valur tal-assi likwidi nett tat-telf impost applikabbli skont it-Titolu II. Il-flejjes dovuti għall-valur li jifdal jew meta jkunu kollateralizzati minn assi li ma jikkwalifikawx bħala assi likwidi skont it-Titolu II jiġu kkunsidrati totalment. L-ebda fluss ta' dħul ma jkun permess jekk il-kollateral jintuża biex ikopri pożizzjoni qasira skont l-Artikolu 30(5);
(c)
il-flejjes dovuti minn self ta' marġini b'maturità kuntrattwali magħmul kontra kollateral ta' assi mhux likwidi jistgħu jirċievu r-rata tal-fluss ta' dħul ta' 50 %. Tali fluss ta' dħul jistgħu jiġu kkunsidrati biss jekk l-istituzzjoni ta' kreditu ma tkunx qed tuża l-kollateral li oriġinarjament irċeviet kontra s-self biex tkopri kwalunkwe pożizzjonijiet qosra;
(d)
il-flejjes dovuti li l-istituzzjoni ta' kreditu li għandha tagħti dawn il-flejjes tittratta skont l-Artikolu 27, bl-eċċezzjoni ta' depożiti fl-istituzzjoni ċentrali msemmija fl-Artikolu 27(3), ikunu mmoltiplikati b'rata tal-fluss ta' dħul simetriku korrispondenti. Fejn ir-rata korrispondenti ma tistax tiġi stabbilita, ir-rata tal-fluss ta' dħul ta' 5 % tiġi applikata;
(e)
swaps kollaterali li jimmaturaw fi żmien 30 jum tal-kalendarju jkunu jwasslu għal fluss ta' dħul għall-valur ta' likwidità żejjed tal-assi mogħtija b'self meta mqabbel mal-valur ta' likwidità tal-assi mislufa;
(f)
jekk il-kollateral miksub permezz ta' retroriakkwist, self ta' titoli, jew swaps kollaterali, li jimmatura fuq perjodu ta' 30 jum, huwa ipotekat mill-ġdid u użat biex ikopri pożizzjonijiet qosra li jistgħu jiġu estiżi għal aktar minn 30 jum, istituzzjoni ta' kreditu tassumi li tali arranġamenti ta' retroriakkwist jew self ta' titoli se jiġġeddu u mhux se jagħtu lok għal xi fluss ta' dħul ta' flus kontanti li jirriflettu l-ħtieġa tagħha li tkompli tkopri l-pożizzjoni qasira jew li terġa' tixtri t-titoli rilevanti. Pożizzjonijiet qosra jinkludu ż-żewġ każijiet fejn waqt il-ġestjoni tal-attiv u l-passiv, l-istituzzjoni ta' kreditu tkun biegħet direttament titolu b'pożizzjoni qasira bħala parti minn strateġija kummerċjali jew ta' ħħeġġjar, kif ukoll każijiet fejn l-istituzzjoni ta' kreditu hija f'pożizzjoni qasira fil-ġestjoni tal-attiv u l-passiv tar-riakkwist u tkun issellfet titolu għal perjodu partikolari u sellfet it-titolu għal perjodu itwal;
(g)
kwalunkwe faċilità ta' kreditu jew ta' likwidità mhux prelevati u kwalunkwe impenn ieħor riċevut minn entitajiet li mhumiex banek ċentrali u dawk imsemmija fl-Artikolu 34 ma jiġux kkunsidrati. Faċilitajiet ta' likwidità impenjati mhux prelevati mill-bank ċentrali li huma rikonoxxuti bħala assi likwidi skont l-Artikolu 14 ma jiġux kkunsidrati bħala fluss ta' dħul;
(h)
il-flejjes dovuti minn titoli maħruġa mill-istituzzjoni ta' kreditu nnifisha jew minn entità relatata jiġu kkunsidrati fuq bażi netta b'rata tal-fluss ta' dħul applikata fuq il-bażi tar-rata tal-fluss ta' dħul applikabbli għall-assi sottostanti skont dan l-Artikolu;
(i)
l-assi b'data ta' skadenza kuntrattwali indefinita jiġu kkunsidrati b'rata tal-fluss ta' dħul ta' 20 %, diment li l-kuntratt jippermetti lill-istituzzjoni ta' kreditu biex tirtira minn jew titlob pagament fi żmien 30 jum.
4. Il-punt (a) tal-paragrafu 3 ma japplikax għal flejjes dovuti minn self garantit u transazzjonijiet immotivati mis-swieq tal-kapital, kif stipulat fil-punti (2) u (3) tal-Artikolu 192 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, li jkunu kollateralizzati minn assi likwidi skont it-Titolu II kif imsemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 3. Il-flussi ta' dħul mir-rilaxx ta' bilanċi miżmuma f'kontijiet segregati skont ir-rekwiżiti regolatorji għall-protezzjoni ta' assi kurrenti ta' klijenti jiġu kkunsidrati b'mod sħiħ, dejjem jekk dawn il-bilanċi segregati jinżammu f'assi likwidi kif definit fit-Titolu II.
5. Flussi ta' ħruġ u dħul mistennija fuq perjodu ta' 30 jum tal-kalendarju mill-kuntratti elenkati fl-Anness II tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 jiġu kkalkolati fuq bażi netta kif imsemmi fl-Artikolu 21 u jiġu mmoltiplikati b'100 % fil-każ ta' fluss ta' dħul nett.
6. L-istituzzjonijiet ta' kreditu ma jikkunsidraw l-ebda fluss ta' dħul minn kwalunkwe wieħed mill-assi likwidi msemmija fit-Titolu II għajr il-pagamenti dovuti fuq assi li mhumiex riflessi fil-valur tas-suq tal-ass.
7. L-istituzzjonijiet ta' kreditu ma jikkunsidraw l-ebda fluss ta' dħul minn kull obbligu ġdid li jkunu daħlu għalih.
8. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jikkunsidraw flussi ta' dħul ta' likwidità li għandhom jirċievu f'pajjiżi terzi fejn hemm restrizzjonijiet fuq trasferimenti jew li jkunu denominati f'muniti mhux konvertibbli biss sakemm dawn jikkorrispondu għall-flussi ta' ħruġ rispettivament fil-pajjiż terz jew fil-munita inkwistjoni.
Artikolu 33
Limitu massimu fuq Flussi ta' dħul
1. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jillimitaw ir-rikonoxximent tal-flussi ta' dħul tal-likwidità sa 75 % tal-flussi ta' ħruġ totali tal-likwidità kif definit fil-Kapitolu 2 sakemm fluss ta' dħul speċifiku ma jkunx eżentat kif imsemmi fil-paragrafi 2, 3 jew 4.
2. Soġġett għal approvazzjoni minn qabel tal-awtorità kompetenti, l-istituzzjoni ta' kreditu tista' teżenta kompletament jew parzjalment mil-limitu massimu msemmi fil-paragrafu 1 l-flussi ta' dħul tal-likwidità li ġejjin:
(a)
flussi ta' dħul fejn il-fornitur huwa istituzzjoni prinċipali jew sussidjarja tal-istituzzjoni ta' kreditu jew sussidjarja oħra tal-istess istituzzjoni prinċipali jew marbuta mal-istituzzjoni ta' kreditu permezz ta' relazzjoni skont l-Artikolu 12(1) tad-Direttiva 83/349/KEE;
(b)
flussi ta' dħul minn depożiti li jkunu saru ma' istituzzjonijiet ta' kreditu oħrajn fi ħdan grupp ta' entitajiet li jikkwalifikaw għat-trattament stabbilit fl-Artikolu 113(6) jew (7) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(c)
flussi ta' dħul msemmija fl-Artikolu 26, inklużi flussi ta' dħul minn self relatat ma' self ipotekarju, jew self promozzjonali msemmi fl-Artikolu 31(9) jew minn bank multilaterali tal-iżvilupp jew entità tas-settur pubbliku li l-istituzzjoni ta' kreditu tkun ittrasferixxiet.
3. Soġġett għal approvazzjoni minn qabel tal-awtorità kompetenti, istituzzjonijiet ta' kreditu speċjalizzati jistgħu jiġu eżentati mil-limitu massimu fuq il-flussi ta' dħul meta l-attivitajiet ewlenin tagħhom ikunu n-negozju ta' lokazzjoni u fatturament, u mhux l-attivitajiet deskritti fil-paragrafu 4, u l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 5 jiġu ssodisfati.
4. Soġġett għal approvazzjoni minn qabel tal-awtorità kompetenti, istituzzjonijiet ta' kreditu speċjalizzati jistgħu jkunu soġġetti għal limitu massimu fuq flussi ta' dħul ta' 90 % meta l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 5 jiġu ssodisfati u l-attivitajiet ewlenin tagħhom jkunu dawn li ġejjin:
(a)
il-finanzjament għall-akkwist ta' vetturi;
(b)
kreditu għall-konsumatur kif definit fid-Direttiva 2008/48/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill.
5. L-istituzzjonijiet ta' kreditu msemmija fil-paragrafu 3 jistgħu jiġu eżentati mil-limitu massimu fuq flussi ta' dħul, u l-istituzzjonijiet ta' kreditu msemmija fil-paragrafu 4 jistgħu japplikaw limitu massimu ogħla ta' 90 % diment li dawn jissodisfaw il-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-attivitajiet ta' negozju juru profil baxx ta' riskju tal-likwidità, b'konsiderazzjoni għall-fatturi li ġejjin:
(i)
l-għażla tal-ħin tal-flussi ta' dħul ikun jaqbel mal-għażla tal-ħin tal-flussi ta' ħruġ;
(ii)
fil-livell individwali l-istituzzjoni ta' kreditu ma tkunx iffinanzjata b'mod sinifikanti minn depożiti fil-livell tal-konsumatur;
(b)
fil-livell individwali, il-proporzjon tal-attivitajiet ewlenin tagħhom kif imsemmi fil-paragrafu 3 jew 4 ikun jaqbeż it-80 % tal-karta tal-bilanċ totali;
(c)
id-derogi jkunu żvelati fir-rapporti annwal.
L-awtoritajiet kompetenti jgħarrfu lill-EBA dwar liema istituzzjonijiet ta' kreditu speċjalizzati ġew eżentati jew huma soġġetti għal limitu massimu ogħla flimkien ma' ġustifikazzjoni. L-EBA tippubblika u żżomm lista tal-istituzzjonijiet ta' kreditu speċjalizzati eżentati jew soġġetti għal limitu massimu ogħla. L-EBA tista' titlob dokumentazzjoni ta' sostenn.
6. L-eżenzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2, 3, 4, meta approvati mill-awtorità kompetenti, jistgħu jiġu applikati kemm fil-livelli individwali kif ukoll f'dawk konsolidati soġġetti għall-Artikolu 2(3)(e).
7. L-istituzzjonijiet ta' kreditu jiddeterminaw l-ammont tal-flussi ta' ħruġ netti tal-likwidità skont l-applikazzjoni tal-limitu fil-fluss ta' dħul, skont il-formula stabbilita fl-Anness II ta' dan ir-Regolament
Artikolu 34
Flussi ta' dħul fi ħdan grupp jew skema ta' protezzjoni istituzzjonali
1. Permezz ta' deroga mill-Artikolu 32(3)(g), l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jawtorizzaw l-applikazzjoni ta' rata ogħla tal-fluss ta' dħul fuq il-bażi ta' każ b'każ għal faċilitajiet ta' kreditu u ta' likwidità mhux prelevati meta l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin ikunu ssodisfati:
(a)
ikun hemm raġunijiet għaliex wieħed jistenna fluss ta' dħul ogħla anke taħt stress kombinat fis-suq u idjosinkratiku tal-fornitur;
(b)
il-kontroparti hija l-istituzzjoni prinċipali jew is-sussidjarja tal-istituzzjoni ta' kreditu jew sussidjarja oħra tal-istess istituzzjoni prinċipali jew marbuta mal-istituzzjoni ta' kreditu permezz ta' relazzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 12(1) tad-Direttiva 83/349/KEE jew membru tal-istess skema ta' protezzjoni istituzzjonali msemmija fl-Artikolu 113(7) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 jew l-istituzzjoni ċentrali jew affiljat ta' netwerk jew grupp kooperattiv kif imsemmi fl-Artikolu 10 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(c)
meta r-rata tal-fluss ta' dħul tkun taqbeż l-40 %, il-kontroparti tapplika rata tal-fluss ta' ħruġ simetrika korrispondenti, permezz ta' deroga mill-Artikolu 31;
(d)
l-istituzzjoni ta' kreditu u l-kontroparti jkunu stabbiliti fl-istess Stat Membru.
2. Meta l-istituzzjoni ta' kreditu u l-istituzzjoni ta' kreditu tal-kontroparti jkunu stabbiliti fi Stati Membri differenti, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirrinunzjaw għall-kundizzjoni stabbilita fil-punt (d) tal-paragrafu 1 meta, minbarra l-kriterji fil-paragrafu 1, ikunu ssodisfati l-kriterji oġġettivi addizzjonali li ġejjin (a) sa (c):
(a)
il-fornitur u r-riċevent tal-likwidità jippreżentaw profil baxx ta' riskju tal-likwidità;
(b)
ikun hemm ftehimiet u impenji legalment vinkolanti bejn l-entitajiet fil-grupp fir-rigward tal-linja ta' kreditu jew ta' likwidità;
(c)
il-profil tar-riskju tal-likwidità tar-riċevent tal-likwidità ikun ġie kkunsidrat b'mod adegwat fil-ġestjoni tar-riskju tal-likwidità tal-fornitur tal-likwidità.
L-awtoritajiet kompetenti jaħdmu flimkien u jikkonsultaw lil xulxin bis-sħiħ skont l-Artikolu 20(1)(b) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 sabiex jiddeterminaw jekk il-kriterji addizzjonali stabbiliti f'dan il-paragrafu jiġux issodisfati.
3. Meta jiġu ssodisfati l-kriterji addizzjonali stabbiliti fil-paragrafu 2, l-awtorità kompetenti tar-riċevent tal-likwidità titħalla tapplika rata tal-fluss ta' dħul preferenzjali ta' mhux aktar minn 40 %. Madankollu, l-approvazzjoni taż-żewġ awtoritajiet kompetenti tkun meħtieġa għal kwalunkwe rata preferenzjali ogħla minn 40 %, li tiġi applikata fuq bażi simetrika.
Meta tkun awtorizzata l-applikazzjoni ta' rata tal-fluss ta' dħul preferenzjali 'l fuq minn 40 %, l-awtoritajiet kompetenti jgħarrfu lill-EBA dwar ir-riżultat tal-proċess imsemmi fil-paragrafu 2. L-awtoritajiet kompetenti jirrieżaminaw regolarment li l-kundizzjonijiet ta' dawn il-flussi ta' dħul ogħla għadhom qed jiġu ssodisfati.
TITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 35
Il-klawżola ta' anterjorità għall-assi bankarji ggarantiti minn Stat Membru
1. Assi maħruġin minn istituzzjonijiet ta' kreditu li jibbenefikaw minn garanzija mill-gvern ċentrali ta' Stat Membru jikkwalifikaw biss bħala assi ta' livell 1 meta l-garanzija:
(a)
tkun ingħatat jew ġiet impenjata għal ammont massimu qabel it-30 ta' Ġunju 2014;
(b)
hija garanzija diretta, espliċita, irrevokabbli u inkundizzjonata u tkopri n-nuqqas ta' ħlas tal-kapital u tal-imgħax meta dovuti.
2. Meta l-garanti jkun gvern reġjonali jew awtorità lokali fi Stat Membru, l-assi garantit jikkwalifika bħala ta' livell 1 biss meta l-iskoperturi għal tali gvern reġjonali jew awtorità lokali jkunu ttrattati bħala skoperturi għall-gvern ċentrali tagħhom skont l-Artikolu 115(2) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u l-garanzija tikkonforma mar-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafu 1.
3. L-assi msemmija fil-paragrafi 1 u 2 jibqgħu jikkwalifikaw bħala assi ta' livell 1 sakemm il-garanzija tibqa' fis-seħħ b'rabta mal-emittent rilevanti jew l-assi tiegħu, kif applikabbli, kif emendata jew mibdula minn żmien għal żmien. Meta l-ammont ta' garanzija favur emittent jew l-assi tiegħu jiżdied fi kwalunkwe ħin wara t-30 ta' Ġunju 2014, l-assi jkunu jikkwalifikaw biss bħala assi likwidi sal-ammont massimu tal-garanzija li kien impenjat qabel din id-data.
4. L-assi imsemmija f'dan l-Artikolu jkunu soġġetti għall-istess rekwiżiti applikabbli skont dan ir-Regolament għall-assi ta' livell 1 li jirrappreżentaw pretensjonijiet fuq jew ikunu garantiti mill-gvernijiet ċentrali jew reġjonali, l-awtoritajiet lokali jew l-entitajiet tas-settur pubbliku msemmija fl-Artikolu 10(1)(c).
5. Meta istituzzjoni ta' kreditu jew l-assi tagħha jibbenefikaw minn skema ta' garanzija, l-iskema bħala ħaġa waħda titqies bħala garanzija għall-finijiet ta' dan l-Artikolu.
Artikolu 36
Dispożizzjoni transitorji għal aġenziji tal-ġestjoni tal-assi danneġġati sponsorjati minn Stat Membru
1. Il-bonds superjuri maħruġa mill-aġenziji tal-ġestjoni tal-assi danneġġati sponsorjati minn Stat Membru li ġejjin jikkwalifikaw bħala assi ta' livell 1 sal-31 ta' Diċembru 2023:
(a)
fl-Irlanda, in-National Asset Management Agency (NAMA);
(b)
fi Spanja, is-Sociedad de Gestión de Activos Procedentes de la Reestructuración Bancaria, SA. (SAREB);
(c)
fis-Slovenja, il-Bank Asset Management Company kif stabbilita skont l-Att dwar il-Miżuri tar-Repubblika tas-Slovenja sabiex Tissaħħaħ l-Istabbiltà tal-Banek (Measures of the Republic of Slovenia to Strengthen the Stability of Banks Act - MSSBA);
2. L-assi msemmija fil-paragrafu 1 ikunu soġġetti għall-istess rekwiżiti applikabbli skont dan ir-Regolament għall-assi ta' Livell 1 li jirrappreżentaw pretensjonijiet fuq jew ikunu garantiti mill-gvernijiet ċentrali jew reġjonali, l-awtoritajiet lokali jew l-entitajiet tas-settur pubbliku msemmija fl-Artikolu 10(1)(c).
Artikolu 37
Dispożizzjoni tranżitorja għal titolizzazzjonijiet sostnuti minn self residenzjali
1. B'deroga mill-Artikolu 13, titolizzazzjonijiet maħruġin qabel l-1 ta' Ottubru 2015, fejn l-iskoperturi sottostanti jkunu self residenzjali kif imsemmi fil-punt (g)(i) tal-Artikolu 13(2), jikkwalifikaw bħala assi ta' livell 2B jekk dawn jissodisfaw ir-rekwiżiti kollha stipulati fl-Artikolu 13 minbarra r-rekwiżiti tal-proporzjon bejn il-valur tas-self u dak tal-garanzija jew bejn il-valur tas-self u dak tal-introjtu stipulati f'dan il-punt (g)(i) tal-Artikolu 13(2).
2. B'deroga mill-Artikolu 13, titolizzazzjonijiet maħruġin wara l-1 ta' Ottubru 2015, fejn l-iskoperturi sottostanti jkunu self residenzjali kif imsemmi fil-punt (g)(i) tal-Artikolu 13(2) li ma jissodisfawx r-rekwiżiti medji tal-proporzjon bejn il-valur tas-self u dak tal-garanzija jew bejn il-valur tas-self u dak tal-introjtu stipulati f'dan il-punt, jikkwalifikaw bħala assi ta' livell 2B sal-1 ta' Ottubru 2025, dejjem jekk l-iskoperturi sottostanti jinkludu self residenzjali li ma kienx suġġett għal-liġi nazzjonali li tirregola l-limiti tal-proporzjon bejn il-valur tas-self u dak tal-introjtu fiż-żmien li kien ngħata, u dan is-self residenzjali ngħata f'xi żmien qabel l-1 ta' Ottubru 2015.
Artikolu 38
Dispożizzjoni transitorji għall-introduzzjoni tal-proporzjon tal-kopertura tal-likwidità
1. Skont l-Artikolu 460(2) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, il-proporzjon tal-kopertura tal-likwidità stabbilit fl-Artikolu 4 jiġi introdott kif ġej:
(a)
60 % tar-rekwiżit tal-kopertura tal-likwidità mill-1 ta' Ottubru 2015;
(b)
70 % mill-1 ta' Jannar 2016;
(c)
80 % mill-1 ta' Jannar 2017;
(d)
100 % mill-1 ta' Jannar 2018.
2. Skont l-Artikolu 412(5) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-Istati Membri jew l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jesiġu mill-istituzzjonijiet ta' kreditu awtorizzati domestikament jew mis-subsett ta' tali istituzzjonijiet ta' kreditu li jżommu rekwiżit ogħla ta' kopertura tal-likwidità, sa 100 %, sakemm jiġi introdott kompletament l-istandard minimu vinkolanti bir-rata ta' 100 % skont dan ir-Regolament.
Artikolu 39
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Japplika mill-1 ta' Ottubru 2015.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmula fi Brussell, l-10 ta' Ottubru 2014.