PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 17. září 2013,
kterým se zamítá poskytnutí odchylky od rozhodnutí Rady 2001/822/ES, pokud jde o pravidla původu pro cukr z Curaçaa
(oznámeno pod číslem C(2013) 5826)
(2013/460/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (1), a zejména na článek 37 přílohy III uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Příloha III rozhodnutí 2001/822/ES se týká definice pojmu „původní produkty“ a způsobů správní spolupráce. Článek 37 uvedeného rozhodnutí stanoví, že odchylky od těchto pravidel původu mohou být přijaty, jsou-li odůvodněny rozvojem stávajících odvětví nebo vznikem nových v dané zemi nebo na daném území.
(2)
Podle ustanovení čl. 5 odst. 1 písm. g), j), k) a o) přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES se částečné nebo úplné mletí cukru, prosévání a plnění do pytlů považují za operace, které jsou nedostatečné k tomu, aby produktu udělily status původu.
(3)
Podle ustanovení čl. 6 odst. 4 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES se kumulace AKT/ES-ZZÚ pro všechny produkty z cukru zařazené do kapitoly 17 HS postupně zruší a množství, pro která se taková kumulace připouští, se postupně snižují. V rámci procesu postupného rušení bylo jako uvedené množství stanoveno nula tun, což nakonec vedlo k zákazu takové kumulace ke dni 1. ledna 2011.
(4)
V roce 2002 požádalo Nizozemsko o odchylku od pravidla původu pro produkty v odvětví cukru kódů KN 1701 11 90, 1701 99 10 a 1701 91 00 zpracovávané na Nizozemských Antilách v ročním množství 3 000 tun. Této žádosti bylo vyhověno a odchylka skončila dne 31. prosince 2007.
(5)
V roce 2009 předložilo Nizozemsko žádost o prodloužení odchylky poskytnuté v roce 2002 a tato žádost byla rozhodnutím Komise 2009/699/ES (2) zamítnuta. Uvedené rozhodnutí však vyhovělo nové žádosti o odchylku zahrnuté v žádosti o prodloužení, a to v mezích množství, pro která byly Nizozemským Antilám v letech 2009 a 2010 přiděleny dovozní licence na cukr.
(6)
V roce 2010 Nizozemsko požádalo o novou odchylku, pokud jde o produkty v odvětví cukru zpracovávané na Nizozemských Antilách v letech 2011 až 2013. Rozhodnutím Komise 2011/47/EU (3) byla odchylka povolena v souladu s čl. 37 odst. 1, 3 a 7 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES a za určitých podmínek stanovených za účelem vyvážení oprávněných zájmů subjektů ze zámořských zemí a území (ZZÚ) a cílů společné organizace trhu Unie pro cukr. U produktů, pro které byla povolena odchylka, bylo prováděno reálné zpracování na Nizozemských Antilách a hodnota přidaná k surovému cukru na Nizozemských Antilách byla považována za nejméně 45 % hodnoty konečného produktu.
(7)
Rozhodnutí 2011/47/EU vysvětlilo, že postupné rušení kumulace původu AKT/ES-ZZÚ, pokud jde o cukr, jak je stanoveno v čl. 6 odst. 4 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES, ukazuje, že Unie má v úmyslu zaměřit obchodní preference na hospodářskou činnost, která udržitelným způsobem přispívá k rozvoji ZZÚ a zároveň náležitě zohledňuje odvětví cukru v Unii. Tato zásada byla uplatněna pro účely stanovení množství, pro která byla rozhodnutím 2011/47/EU povolena odchylka. Žádost předložená v roce 2010 rovněž uváděla, že společnost v Curaçau, která využívala předchozí odchylky, má v úmyslu diverzifikovat svou činnost směrem od výroby cukru, což si vyžaduje další odchylku. Množství určená pro odchylku byla proto postupně rušena (5 000 tun na rok 2011, 3 000 tun na rok 2012 a 1 500 tun na rok 2013).
(8)
V žádosti předložené v roce 2010 Nizozemsko zdůraznilo, že uvedená společnost v Curaçau, která využívala předchozí odchylky, má v úmyslu diverzifikovat výrobu a produkovat směsi a „biocukr“, jež jsou určeny pro zřetelně odlišné trhy, než produkty v odvětví cukru, na něž se vztahuje žádost podaná v roce 2010. Odchylka vyžádaná v roce 2010 byla třeba k získání nezbytného kapitálu pro investice nutné pro tuto diverzifikaci. Při povolení odchylky rozhodnutím 2011/47/EU se proto očekávalo, že tato odchylka vygeneruje nezbytné výnosy k financování zmíněných investic do diverzifikace produktů a činností, takže společnost využívající odchylku již o další nebude muset žádat.
(9)
Dne 11. února 2013 požádalo Nizozemsko jménem vlády Curaçaa o novou odchylku od pravidel původu stanovených v příloze III rozhodnutí 2001/822/ES na období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013, kdy končí platnost rozhodnutí 2001/822/ES. Žádost se vztahuje na celkové roční množství 5 500 tun produktů v odvětví cukru kódu KN 1701 14 90, označených jako „biocukr“, pocházejících ze třetích zemí a zpracovávaných v Curaçau na vývoz do Unie.
(10)
Nizozemsko tuto žádost dne 17. dubna 2013 oficiálně stáhlo, protože zpracování popsané v žádosti již není prováděno na Nizozemských Antilách. Společnost v Curaçau přesunula část své činnosti zpracování cukru, zejména výrobu kostkového cukru ze surového třtinového cukru v balení pro maloobchodní prodej, do Belgie, odkud v současnosti zásobuje supermarkety v Nizozemsku. Svou zbývající výrobní linku přeorientovala na prosévání, čištění, mletí a jednoduché mísení cukru z ekologické produkce a jeho balení do pytlů o 1 000 kg pro dopravu.
(11)
Dne 17. dubna 2013 předložilo Nizozemsko druhou žádost o odchylku pro 5 000 tun produktů v odvětví cukru, označených jako surový třtinový cukr z ekologické produkce, kódu KN 1701 14 90, na období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013. Nizozemsko objasnilo, že z diskuse s orgány Curaçaa vyšlo najevo, že množství, pro která byla rozhodnutím 2011/47/EU povolena odchylka na rok 2013, nebudou dostatečná k tomu, aby společnost zpracovávající cukr v Curaçau pokračovala v činnosti.
(12)
Druhá žádost byla odůvodněna zejména novou situací dotčené společnosti, která změnila svou obchodní činnost na zpracování třtinového cukru z ekologické produkce, změnou na světovém trhu s cukrem, jelikož se EU stala čistým dovozcem cukru, skutečností, že hodnota přidaná k surovinám ze třetí země je vyšší než 45 % ceny ze závodu konečného produktu, a vytvořením přímých a nepřímých pracovních míst v Curaçau. Ve dnech 14. a 28. června 2013 Nizozemsko poskytlo dodatečné informace na podporu své žádosti ze dne 17. dubna 2013.
(13)
Dopisem ze dne 16. července 2013 Komise požádala, aby nizozemské orgány vzaly na vědomí posouzení žádosti ze strany Komise a její záměr doporučit zamítnutí žádosti. Komise rovněž požádala, aby nizozemské orgány toto hodnocení předaly společnosti, jíž se odchylka může týkat, aby Nizozemsko i dotčená společnost mohly upozornit na faktické nebo právní otázky potenciálně související se žádostí předtím, než Komise přijme své konečné rozhodnutí. Lhůta pro odpověď byla stanovena na 25. červenec 2013. Odpověď nizozemských orgánů byla obdržena dne 24. července 2013.
(14)
Podle čl. 37 odst. 7 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES se poskytne odchylka, pokud přidaná hodnota nepůvodních produktů použitých v dotyčné ZZÚ činí nejméně 45 % hodnoty konečného produktu, za předpokladu, že tato odchylka nezpůsobí vážnou újmu hospodářskému odvětví Unie nebo jednoho z členských států.
(15)
Informace obdržené od společnosti v Curaçau, které předalo Nizozemsko, týkající se výpočtu hodnoty vytvořené v roce 2013 v Curaçau v případě výroby „třtinového cukru z ekologické produkce“, uvádějí hodnotu přidanou zpracováním 5 000 tun „biocukru“. Společnost rovněž uvedla kupní cenu za jednu tunu surového „biocukru“ pocházejícího ze třetích zemí a cenu ze závodu, za niž se jedna tuna „biocukru“ prodává. Podle společnosti tato čísla dokládají přidanou hodnotu 52 % v porovnání s cenou ze závodu. Podle stejných informací by výroba 1 500 tun „biocukru“ vytvořila přidanou hodnotu 88 % v porovnání s cenou ze závodu.
(16)
Informace obdržené od společnosti, které předalo Nizozemsko, týkající se výpočtu hodnoty vytvořené k 1. lednu 2013 v Curaçau v případě výroby „hnědého krystalového cukru“, uvádějí hodnotu přidanou opracováním a zpracováním 5 500 tun „hnědého krystalového cukru“. Tam, kde je nejvyšší dostupná přidaná hodnota na tunu „hnědého krystalového cukru“ považována za realistickou, činí přidaná hodnota v porovnání s cenou ze závodu přibližně 52,4 %. Operace zpracování prováděné u „biocukru“ však zahrnují menší objem zpracování než u „krystalového cukru“ v balení pro maloobchodní prodej. Přidaná hodnota spojená s těmito operacemi a skutečné náklady na zpracování tedy mohou být nižší pouze u „biocukru“ baleného v pytlích o 1 000 kg pro dopravu, nikoli u „hnědého krystalového cukru“ v balení pro maloobchodní prodej.
(17)
Podle zprávy „Global Sugar Outlook - 2013 Report“ (4) činí výrobní náklady na třtinový cukr v Brazílii, která je nejkonkurenceschopnějším regionem pro produkci cukru na světě, 224,7 USD za tunu na výrobu třtiny a 95 USD za tunu na zpracování třtiny na surový cukr. Celkové náklady, včetně administrativních nákladů, činí 367,8 USD za tunu, což při směnném kurzu 1 EUR = 1,3 USD představuje 283 EUR za tunu surového třtinového cukru. S ohledem na zemědělské a zpracovatelské operace zahrnuté ve výrobě surového cukru z třtiny se zdá nepravděpodobné, že by náklady na pouhé čištění, mletí a balení třtinového cukru z ekologické produkce, jež jsou jen zlomkem výrobního procesu, byly vyšší. Při použití hodnoty 283 EUR za tunu jako reálných výrobních nákladů pro výpočet přidané hodnoty vytvořené čištěním, mletím a balením surového třtinového cukru z ekologické produkce v dotyčné společnosti v Curaçau činí cena ze závodu 1 020,19 EUR za tunu a přidaná hodnota v porovnání s cenou ze závodu představuje pouze 32,2 %.
(18)
V simulaci srovnatelných nákladů v 17. bodě odůvodnění by přidaná hodnota nedosáhla 45 %. Je proto nereálné, že by takovou přidanou hodnotu mohla dotyčná společnost v Curaçau vytvořit jednoduchým zpracováním. Namísto toho je třeba dospět k závěru, že údaje předložené Komisi obsahují jiné režijní náklady a zisky, které nepředstavují částky, z nichž mají prospěch obyvatelé Curaçaa.
(19)
Podle čl. 37 odst. 3 písm. c) přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES by posuzování žádostí o odchylky mělo zohlednit případy, kdy lze jasně prokázat, že pravidla původu by mohla odrazovat od významných investic v některém z odvětví a kde by odchylka ve prospěch uskutečnění investičního programu umožnila plnit tato pravidla po etapách.
(20)
Postupné zrušení kumulace původu AKT/ZZÚ-ES pro cukr ke dni 1. ledna 2011 bylo společnosti v Curaçau předem známo a měla dostatek času na přípravu a diverzifikaci směrem k výrobě produktů, které odchylku nevyžadují.
(21)
V době od roku 2009 do roku 2013 měla společnost v Curaçau prospěch z odchylek, které jí pomáhaly generovat nezbytné výnosy pro investice do diverzifikace směrem k výrobě produktů, které nevyžadují odchylku od pravidel původu. Podle informací získaných od této společnosti byly investice v roce 2009 velmi nízké a v letech 2010 až 2012 nebyly realizovány žádné investice. Odchylky tak pouze napomohly zachování stávající činnosti společnosti v Curaçau, aniž by udržitelným způsobem přispěly k rozvoji stávajícího odvětví nebo k vytvoření nového. Dá se proto pochybovat o tom, že by nová odchylka společnost povzbudila k novým investicím.
(22)
Aby bylo možné cukerné směsi čísla HS 2106, obsahující pektin nebo kasein, považovat za pocházející z Curaçaa, což by jim umožnilo preferenční přístup do Unie, nesmí hodnota nepůvodního cukru používaného při výrobě konečného produktu překročit 30 % ceny produktu ze závodu. I pro diverzifikaci směrem k produkci takových směsí, kterou navrhuje v současné žádosti, by společnost musela požádat o odchylku, aby mohla dodržet pravidla původu.
(23)
Podle čl. 37 odst. 3 písm. b) přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES by posuzování žádostí o odchylky mělo zohlednit případy, kdy by používání stávajících pravidel původu značně postihlo schopnost stávajícího odvětví ZZÚ pokračovat ve vývozu do Unie, se zvláštním ohledem na případy, které by mohly vyústit v ukončení jeho činnosti.
(24)
Komise vypracovává bilanci za účelem analýzy trhu s cukrem a zjištění, zda jsou zásoby cukru dostatečné, zda je třeba dodatečný objem cukru nebo zda je třeba cukr z trhu odebrat v zájmu zachování cenové hladiny blízké referenční ceně. Tato bilance kontinuálně vykazuje množství 50 000 až 60 000 tun cukru dováženého s plným clem.
(25)
Na produkty z cukru kódu KN 1701 14 90 je v Unii je uplatňováno clo ve výši 419 EUR za tunu. Vzhledem k tomu, že světová tržní cena zahrnující náklady na rafinaci dosahuje u bílého cukru obchodovaného na londýnské termínové burze přibližně 380 EUR na tunu a k tomu, že se uplatňuje clo ve výši 419 EUR za tunu, cena tohoto cukru by po dodání do Unie s úhradou cla dosahovala nejméně 800 EUR za tunu. Podle informací členských států poskytnutých v souladu s článkem 9 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (5) dosahuje průměrná cena takových produktů v odvětví cukru vyrobených v Unii přibližně 725 EUR za tunu. Za těchto podmínek je nepravděpodobné, že by tyto produkty v odvětví cukru bylo možné se ziskem dovážet do Unie, pokud by nešlo o prémiový cukr typu cukru z ekologické produkce nebo cukru fair trade, jenž se prodává za mnohem vyšší ceny než ostatní produkty z odvětví cukru.
(26)
Je proto pravděpodobné, že podstatnou část dovozu do Unie s plnými celními sazbami představuje cukr z ekologické produkce nebo cukr fair trade, jelikož takový cukr lze v maloobchodním sektoru prodat až za 3 000 EUR za tunu. Objem dovozu třtinového cukru z ekologické produkce do Unie s plným clem ukazuje, že vývozci cukru z celého světa jsou na současném trhu schopni přežít.
(27)
Přičteme-li k nákupní ceně surového cukru sdělené společností 283 EUR za tunu jako realistické výrobní náklady pro výpočet přidané hodnoty z mletí a balení surového třtinového cukru z ekologické produkce ve společnosti z Curaçaa, ziskové rozpětí a náklady na dopravu sdělené společností a dovozní cla, která mají být uhrazena v Unii, měla by být společnost z Curaçaa stále schopna vyvážet „biocukr“ do Unie nákladově efektivním způsobem, aniž by musela využívat odchylky, která dovozce do Unie osvobodí od placení platných dovozních cel. Výši prodejní ceny za tunu „biocukru“ pro kupujícího v Nizozemsku, uvedenou v žádosti Nizozemska, lze navíc považovat za dostatečnou ke kompenzaci dopadů uplatněného plného cla.
(28)
Jako subjekt ze ZZÚ společnost z Curaçaa zpracovávající produkty z odvětví cukru vstupuje na světový trh a má možnost vyvážet své produkty do kterékoli části světa, včetně Unie. Společnost proto lze srovnávat s ostatními hospodářskými subjekty na celém světě provádějícími stejnou činnost. Konkrétně náklady na přepravu ze ZZÚ do Unie, které podle informací získaných od společnosti činí 42,59 EUR za tunu, nestavějí společnost z Curaçaa do nevýhodné pozice v soutěži s ostatními subjekty na trhu, protože společnost může své produkty prodávat na trzích, které jsou jejímu místu podnikání blíže než Unie.
(29)
Vývoz cukru, melasy a medu představuje pouze 6 % celkového vývozu zboží z Curaçaa, s výjimkou ropných produktů. Činnosti odbavení kontejnerů v souvislosti s dovozem a vývozem produktů v odvětví cukru představují pouze 2 % všech činností odbavení kontejnerů spojených s dovozem a vývozem. Přínos tohoto vývozu k rozvoji dotyčného území je tedy malý.
(30)
Co se týče zaměstnanosti, očekává se, že odchylka by vytvořila 10 nových pracovních míst, což je nepřiměřeně málo ve srovnání s požadovaným navýšením objemu výroby. Kromě toho očekávaných 10 vytvořených nových pracovních míst je méně než 20 pracovních míst, jež byla zrušena v době mezi žádostí z roku 2010, kdy Nizozemsko uvedlo, že ve společnosti z Curaçaa pracuje 35 osob, a druhou žádostí z roku 2013, v níž se uvádí, že ve společnosti pracuje 15 osob.
(31)
Dopad zamítnutí nové odchylky požadované dne 17. dubna 2013 by byl minimální. Zamítnutí by společnosti ani nebránilo pokračovat ve vývozu produktů z odvětví cukru do Unie, ani by neodrazovalo od investic do cukerného odvětví v Curaçau, protože ziskové rozpětí by bylo stále dostatečné k umožnění investic, a to i v případě, že je v Unii hrazena plná celní sazba.
(32)
Vzhledem k tomu není požadovaná odchylka odůvodněna s ohledem na čl. 37 odst. 1, odst. 3 písm. b) a c) a odst. 7 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES.
(33)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Žádost o odchylku od rozhodnutí 2001/822/ES týkající se pravidel původu pro cukr z Curaçaa, předložená Nizozemskem dne 17. dubna 2013 a doplněná ve dnech 14. a 28. června 2013, se zamítá.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 17. září 2013.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-17 ta’ Settembru 2013
li tirrifjuta li tagħti deroga mid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2001/822/KE fejn jidħlu r-regoli tal-oriġini għaz-zokkor minn Curaçao
(notifikata bid-dokument C(2013) 5826)
(2013/460/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2001/822/KE tas-27 ta’ Novembru 2001 dwar l-assoċjazzjoni tal-pajjiżi u t-territorji lil hinn mill-baħar mal-Komunità Ewropea (“Deċiżjoni dwar Assoċjazzjoni lil hinn mill-baħar”) (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 37 tal-Anness III tagħha,
Billi:
IR-REGOLI TA’ ORIĠINI STIPULATI FL-ANNESS III TAD-DEĊIŻJONI 2001/822/KE
(1)
L-Anness III tad-Deċiżjoni 2001/822/KE jikkonċerna d-definizzjoni tal-kunċett ta’ “prodotti oriġinanti” u l-metodi ta’ koperazzjoni amministrattiva L-Artikolu 37 tiegħu jistipula li d-derogi minn dawk ir-regoli ta’ oriġini jistgħu jiġu adottati fejn ikun ġustifikat bl-iżvilupp ta’ industriji eżistenti jew il-ħolqien ta’ industriji ġodda f’pajjiż jew territorju.
(2)
Il-punti (g), (j), (k) u (o) tal-paragrafu 1 tal-Artikolu 5 tal-Anness III tad-Deċiżjoni 2001/822/KE, jipprovdu li t-tħin parzjali jew totali taz-zokkor, is-separazzjoni u t-tqegħid f’boroż huma kkunsidrati operazzjonijiet li mhumiex biżżejjed biex jingħatalhom l-istatus ta’ prodotti oriġinanti.
(3)
Il-paragrafu 4 tal-Artikolu 6 tal-Anness III għad-Deċiżjoni 2001/822/KE jipprevedi li l-kumulazzjoni ACP/EC-OCT għall-prodotti taz-zokkor kollha kklassifikati fil-Kapitolu 17 tas-SA titneħħa f’fażijiet u jnaqqas il-kwantitajiet li għalihom tali kumulazzjoni hija progressivament permessa. Billi tiffissal-kwantità fil-livell ta’ żero tunnellati, it-tneħħija gradwali fl-aħħar nett wasslet għall-projbizzjoni ta’ tali kumulazzjoni mill-1 ta’ Jannar 2011.
DEROGI PREĊEDENTI MOGĦTIJA LILL-ANTILLI OLANDIŻI GĦAL PRODOTTI TAZ-ZOKKOR
(4)
Fl-2002, il-Pajjiżi l-Baxxi talbu deroga mir-regola tal-oriġini fil-każ ta’ prodotti taz-zokkor li jaqgħu fil-kodiċijiet NM 1701 11 90, 1701 99 10 u 1701 91 00 ipproċessata fl-Antilli Olandiżi għal kwantità annwali ta’ 3 000 tunnellata. Dik it-talba kienet mogħtija u d-deroga ntemmet fil-31 ta’ Diċembru 2007.
(5)
Fl-2009, il-Pajjiżi l-Baxxi ressqu talba għal estensjoni tad-deroga mogħtija fl-2002, liema talba ġiet miċħuda b’Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2009/699/KE (2). Madankollu, dik id-Deċiżjoni approvat talba ġdida għal deroga inkluża fit-talba għal estensjoni, fil-limiti tal-kwantitajiet li għalihom ġew allokati l-liċenzji ta’ importazzjoni taz-zokkor lill-Antilli Olandiżi fl-2009 u fl-2010.
(6)
Fl-2010, il-Pajjiżi l-Baxxi talbu deroga ġdida fir-rigward ta’ prodotti taz-zokkor ipproċessati fl-Antilli Olandiżi għall-perjodu mill-2011 sal-2013. Bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2011/47/UE (3) id-deroga ngħatat skont il-paragrafi 1, 3 u 7 tal-Artikolu 37 tal-Anness III tad-Deċiżjoni 2001/822/KE u taħt ċerti kondizzjonijiet, li l-għan tagħhom kien li jibbilanċjaw l-interessi leġittimi tal-operaturi tal-Pajjiżi u t-Territorji extra-Ewropej (PTEE) mal-objettivi tal-Unjoni tal-organizzazzjoni tas-suq komuni għaz-zokkor. Il-prodotti li għalihom ingħatat id-deroga kienu soġġetti għal attivitajiet ta’ pproċessar reali fl-Antilli Olandiżi u l-valur miżjud maz-zokkor mhux raffinat fl-Antilli Olandiżi kien ikkunsidrat li jkun tal-inqas 45 % tal-valur tal-prodott finali.
(7)
Id-Deċiżjoni 2011/47/UE spjegat li t-tneħħija gradwali tal-kumulazzjoni ta’ oriġini ACP/EC-OCT rigward iz-zokkor, kif previst fil-paragrafu 4 tal-Artikolu 6 tal-Anness III tad-Deċiżjoni 2001/822/KE, uriet li kien il-ħsieb tal-Unjoni li tiffoka l-preferenzi kummerċjali fuq l-attività ekonomika li tikkontribwixxi b’mod sostenibbli għall-iżvilupp tal-PTEE filwaqt li tikkunsidra s-settur taz-zokkor tal-Unjoni. Dan il-prinċipju ġie applikat bil-għan li jiddetermina l-kwantitajiet li għalihom ingħatat id-deroga permezz tad-Deċiżjoni 2011/47/UE. It-talba ppreżentata fl-2010 indikat ukoll li l-kumpanija f’Curaçao li tibbenefika mid-derogi preċedenti kellha l-għan li tiddiversifika lil hinn mill-produzzjoni taz-zokkor li teħtieġ aktar deroga. Għalhekk l-ammonti għad-deroga tneħħew gradwalment (5 000 tunnellata għall-2011, 3 000 tunnellata għall-2012 u 1 500 tunnellata għall-2013).
(8)
Fit-talba mressqa fl-2010, il-Pajjiżi l-Baxxi enfasizzaw li l-kumpanija f’Curaçao, li tibbenefika minn derogi preċedenti, kellha l-għan li tiddiversifika fil-produzzjoni ta’ taħlit u “zokkor bijo” li t-tnejn li huma jindirizzaw distintivament swieq differenti minn tal-prodotti taz-zokkor kopert minn din it-talba mressqa fl-2010. Kien meħtieġ li d-deroga mitluba fl-2010 tikseb il-kapital neċessarju għall-investimenti meħtieġa għal diversifikazzjoni bħal din. Konsegwentement, bl-għotja tad-deroga permezz tad-Deċiżjoni 2011/47/UE, kien mistenni li d-deroga għandha tiġġenera d-dħul meħtieġ biex tiffinanzja dawn l-investimenti fid-diversifikazzjoni ta’ prodotti u attivitajiet, sabiex il-kumpanija li tibbenefika mid-deroga ma jkollhiex għalfejn titlob aktar derogi.
L-EWWEL TALBA MRESSQA FL-2013 GĦAL DEROGA GĦALL-PRODOTTI TAZ-ZOKKOR
(9)
Fil-11 ta’ Frar 2013, il-Pajjiżi l-Baxxi talbu f’isem l-Antilli Olandiżi deroga ġdida mir-regoli ta’ oriġini stipulati fl-Anness III tad-Deċiżjoni 2001/822/KE għall-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2013 sal-31 ta’ Diċembru 2013, data tal-iskadenza tad-Deċiżjoni 2001/822/KE. It-talba tkopri kwantità annwali totali ta’ 5 500 tunnellata ta’ prodotti taz-zokkor tal-kodiċi NM 1701 14 90, deskritti bħala “zokkor bijo”, li joriġinaw f’pajjiżi terzi u li jiġu pproċessati f’Curaçao għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(10)
Din it-talba ġiet irtirata uffiċjalment mill-Pajjiżi l-Baxxi fis-17 ta’ April 2013 minħabba li l-attivitajiet ta’ pproċessar deskritti fit-talba ma kinux għadhomx jitwettqu fl-Antilli Olandiżi. Il-kumpanija f’Curaçao kienet ċaqalqet parti mill-attivitajiet tal-ipproċessar taz-zokkor tagħha, b’mod partikolari l-produzzjoni ta’ ċangaturi taz-zokkor manifatturati minn zokkor tal-kannamieli mhux raffinat, ippakkjat għall-bejgħ bl-imnut, għall-Belġju minn fejn hija attwalment tforni s-supermarkets fil-Pajjiżi l-Baxxi. Hija orjentat mill-ġdid il-linja tal-produzzjoni li kien fadlilha lejn is-separazzjoni, it-tindif, it-tħin u t-taħlit sempliċi ta’ zokkor organiku u l-ippakkjar tiegħu f’boroż ta’ 1 000 kg għat-trasport.
IT-TIENI TALBA MRESSQA FL-2013 GĦAL DEROGA GĦALL-PRODOTTI TAZ-ZOKKOR
(11)
Fis-17 ta’ April 2013, il-Pajjiżi l-Baxxi ssottomettew it-tieni talba għal deroga għal 5 000 tunnellata ta’ prodotti taz-zokkor, deskritti bħala zokkor organiku tal-kannamieli mhux maħdum tal-kodiċi NM 1701 14 90, għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2013 u jintemm fil-31 ta’ Diċembru 2013. Il-Pajjiżi l-Baxxi spjegaw li minn diskussjonijiet mal-awtoritajiet ta’ Curaçao kien jidher li l-kwantitajiet li għalihom ingħatat id-deroga għall-2013 bid-Deċiżjoni 2011/47/UE mhux se jkunu biżżejjed biex jitkomplew l-attivitajiet tal-kumpanija li tieħu ħsieb l-ipproċessar taz-zokkor f’Curaçao.
(12)
It-tieni talba kienet prinċipalment motivata minn bidla fiċ-ċirkostanzi fil-kumpanija involuta, minħabba li l-kumpanija kienet biddlet l-attività tan-negozju tagħha lejn l-ipproċessar ta’ zokkor organiku tal-kannamieli, bidla fis-suq dinji taz-zokkor, peress li l-UE saret importatur nett taz-zokkor, il-fatt li l-valur miżjud lill-materja prima tal-pajjiżi terzi kienet aktar minn 45 % tal-prezz mill-fabbrika tal-prodott finali, u l-ħolqien ta’ impjiegi diretti u indiretti f’Curaçao. Fl-14 ta’ Ġunju 2013 u t-28 ta’ Ġunju 2013, il-Pajjiżi l-Baxxi pprovdew informazzjoni addizzjonali biex isostnu t-talba tagħham tas-17 ta’ April 2013.
(13)
Bl-ittra tas-16 ta’ Lulju 2013, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Olandiżi jinnutaw il-valutazzjoni tal-Kummissjoni tat-talba u l-intenzjoni tagħha li tirrakkomanda li t-talba tiġi miċħuda. Il-Kummissjoni talbet ukoll li l-awtoritajiet Olandiżi jittrażmettu din il-valutazzjoni lill-kumpanija potenzjalment ikkonċernata mid-deroga biex tippermetti lill-Pajjiżi l-Baxxi u lill-kumpanija kkonċernata jqajmu kwalunkwe kwistjonijiet ta’ fatt jew liġi li jistgħu jikkonċernaw it-talba qabel ma l-Kummissjoni tilħaq id-deċiżjoni finali tagħha. Il-limitu taż-żmien għat-tweġiba ġie stabbilit għall-25 ta’ Lulju 2013. It-tweġiba waslet mill-awtoritajiet Olandiżi fl-24 ta’ Lulju 2013.
IL-VALUR MIŻJUD FUQ PRODOTTI MHUX ORIĠINANTI UŻATI
(14)
Il-paragrafu 7 tal-Artikolu 37 tal-Anness III tad-Deċiżjoni 2001/822/KE jipprovdi li d-derogi jingħataw fejn il-valur miżjud mal-prodotti mhux oriġinanti użati fil-PTEE kkonċernat huwa mill-inqas 45 % tal-valur tal-prodott lest, dejjem jekk id-deroga mhix tali li tikkawża ħsara serja lil settur ekonomiku tal-Komunità jew wieħed jew aktar mill-Istati Membri.
(15)
L-informazzjoni rċevuta mill-kumpanija f’Curaçao, kif ikkomunikata mill-Pajjiżi l-Baxxi, dwar il-kalkolu tal-valur iġġenerat f’Curaçao għall-produzzjoni ta’ “zokkor tal-kannamieli bijo” fl-2013 jindika l-valur miżjud mill-ipproċessar ta’ 5 000 tunnellata ta’ “zokkor bijo”. Il-kumpanija indikat ukoll il-prezz tax-xiri għal tunnellata waħda ta’ “zokkor bijo” mhux raffinat li joriġina f’pajjiżi terzi u l-prezz mill-fabbrika li bih tinbiegħ tunnellata “zokkor bijo”. Skont il-kumpanija, dawn iċ-ċifri jiġġeneraw valur miżjud fir-rigward tal-prezz mill-fabbrika ta’ 52 %. Skont l-istess informazzjoni l-produzzjoni ta’ 1 500 tunnellata ta’ “zokkor bijo” għandha tiġġenera valur miżjud fir-rigward tal-prezz mill-fabbrika ta’ 88 %.
(16)
L-informazzjoni rċevuta mill-kumpanija, kif mibgħuta mill-Pajjiżi l-Baxxi, rigward il-kalkolu tal-valur iġġenerat f’Curaçao għal “zokkor kristallizzat ismar” fl-1 ta’ Jannar 2013, tindika l-valur miżjud permezz tax-xogħol u l-ipproċessar ta’ 5 500 tunnellata ta’ “zokkor kristallizzat ismar”. Fejn l-ogħla valur miżjud disponibbli għal kull tunnellata ta’ “zokkor kristallizzat ismar” huwa meqjus bħala realistiku, il-valur miżjud fir-rigward tal-prezz mill-fabbrika jammonta għal madwar 52,4 %. Madankollu, l-operazzjonijiet tal-ipproċessar imwettqa fuq “zokkor bijo” jinvolvu inqas ipproċessar miz-“zokkor kristallizzat” ippakkjat għall-bejgħ bl-imnut. Il-valur miżjud inerenti f’dawk l-operazzjonijiet u l-ispejjeż tal-ipproċessar attwali jistgħu għalhekk ikunu aktar baxxi għal “zokkor bijo” ppakkjat f’boroż ta’ 1 000 kg għat-trasport milli għaz-“zokkor kristallizzat ismar” ippakkjat għall-bejgħ bl-imnut.
(17)
Skont ir-“Rapport 2013 - Perspettiva Globali taz-Zokkor” (4) l-ispiża tal-produzzjoni taz-zokkor tal-kannamieli fil-Brażil, li huwa l-aktar reġjun kompetittiv għall-produzzjoni taz-zokkor fid-dinja jammonta għal USD 224,7 għal kull tunnellata għall-produzzjoni tal-kannamieli u USD 95 għal kull tunnellata għall-ipproċessar tal-kannamieli f’zokkor mhux maħdum. L-ispejjeż totali, inklużi l-ispejjeż amministrattivi, huma USD 367,8 għal kull tunnellata jew, b’rata tal-kambju ta’ EUR 1 = USD 1,3, EUR 283 għal kull tunnellata zokkor tal-kannamieli mhux maħdum. B’kunsiderazzjoni tal-biedja u l-operazzjonijiet tal-ipproċessar involuti fil-produzzjoni ta’ zokkor mhux maħdum tal-kannamieli, jidher improbabbli li l-ispejjeż għal sempliċiment tindif, tħin u ppakkjar ta’ zokkor organiku tal-kannamieli, li tikkostitwixxi biss frazzjoni tal-proċess ta’ produzzjoni, ikun ogħla. Meta wieħed iqis EUR 283 għal kull tunnellata bħala spejjeż realistiċi tal-produzzjoni għall-kalkolu tal-valur miżjud għat-tindif, it-tħin u l-ippakkjar ta’ zokkor organiku mhux maħdum tal-kannamieli fil-kumpanija f’Curaçao, il-prezz mill-fabbrika jkun jammonta għal EUR 1 020,19 għal kull tunnellata u l-valur miżjud fir-rigward tal-prezz mill-fabbrika jammonta għal sempliċiment 32,2 %.
(18)
Fis-simulazzjoni ta’ spejjeż komparabbli fil-Premessa 17, il-valur miżjud ma jilħaqx il-45 %. Għalhekk huwa realistiku li valur miżjud bħal dan jista’ jinkiseb mill-kumpanija f’Curaçao li twettaq ipproċessar sempliċi. Minflok, iċ-ċifri trażmessi lill-Kummissjoni jkollhom jitqiesu bħala li jinkludu komponenti u qligħ ġenerali li ma jikkostitwixxux ammonti li jikkontribwixxu għall-benefiċċju tal-popolazzjoni f’Curaçao.
L-INVESTIMENT FL-INDUSTRIJA EŻISTENTI FL-ANTILLI OLANDIŻI BIEX JIPPERMETTI LI R-REGOLI TAL-ORIĠINI GĦAZ-ZOKKOR JIĠU SSODISFATI
(19)
Skont il-punt (c) tal-paragrafu 3, tal-Artikolu 37 tal-Anness III tad-Deċiżjoni 2001/822/KE, l-eżami ta’ talbiet għal derogi għandhom iqisu każijiet fejn ikun jista’ jintwera b’mod ċar li investiment sinifikanti f’industrija jistgħu jiġu skoraġġuti permezz tar-regoli tal-oriġini u fejn deroga li tiffavorixxi r-realizzazzjoni tal-programm ta’ investiment tippermetti li dawn ir-regoli jiġu ssodisfati fi stadji.
(20)
It-tneħħija gradwali ta’ kumulazzjoni ta’ oriġini AKP/PTEE-KE għaz-zokkor fl-1 ta’ Jannar 2011 kienet magħrufa bil-quddiem mill-kumpanija f’Curaçao u kellha biżżejjed żmien biex tħejji lilha nnifisha u tiddiversifika lejn il-produzzjoni ta’ prodotti li ma jkunux jeħtieġu deroga.
(21)
Matul il-perjodu mill-2009 sal-2013 il-kumpanija f’Curaçao bbenefikat minn derogi li jgħinu biex jiġi ġġenerat id-dħul meħtieġ għall-investiment fid-diversifikazzjoni lejn il-produzzjoni ta’ prodotti li ma jeħtiġux deroga mir-regoli ta’ oriġini. Skont it-tagħrif li wasal mingħand il-kumpanija, l-investimenti kienu baxxi ħafna fl-2009, u ma saru l-ebda investimenti bejn l-2010 u l-2012. Id-derogi għalhekk għenu biss biex jinżammu l-attivitajiet attwali tal-kumpanija f’Curaçao mingħajr ma kkontribwixxew b’mod sostenibbli għall-iżvilupp ta’ industrija eżistenti jew il-ħolqien ta’ waħda ġdida. Għalhekk huwa dubjuż li deroga ġdida tinkoraġġixxi lill-kumpanija biex tagħmel investimenti ġodda.
(22)
Sabiex it-taħlitiet ta’ zokkor ta’ HS 2106, li fihom il-pektin jew il-kaseina, li għandhom jiġu kkunsidrati bħala li joriġinaw minn Curaçao biex b’hekk jibbenefikaw minn aċċess preferenzjali fl-Unjoni, il-valur ta’ zokkor mhux oriġinanti użat fil-manifattura tal-prodott finali ma jistax jaqbeż it-30 % tal-prezz tal-prodott mill-fabbrika. Bid-diversifikazzjoni lejn il-produzzjoni ta’ tali taħlitiet, kif propost fit-talba attwali, il-kumpanija xorta waħda meħtieġa tapplika għal deroga sabiex tkun tista’ tikkonforma mar-regoli ta’ oriġini.
IL-ĦILA TAL-INDUSTRIJA EŻISTENTI FL-ANTILLI OLANDIŻI LI TKOMPLI L-ESPORTAZZJONIJIET TAZ-ZOKKOR LEJN L-UNJONI
(23)
Skont il-punt (b) tal-paragrafu 3 tal-Artikolu 37 tal-Anness III tad-Deċiżjoni 2001/822/KE, l-eżami ta’ talbiet għal derogi għandhom iqisu każijiet fejn l-applikazzjoni tar-regoli tal-oriġini eżistenti se jaffettwaw b’mod sinifikanti l-kapaċità tal-industrija eżistenti fil-PTEE li tissokta bl-esportazzjoni tagħha lejn l-Unjoni, b’referenza partikolari għall-każijiet meta dan ikun jista’ jwassal għall-waqfien tal-attivitajiet tagħha.
(24)
Il-Kummissjoni żżomm karta tal-bilanċ sabiex tanalizza is-suq taz-zokkor u biex tara jekk il-ħażniet taz-zokkor humiex biżżejjed, kemm jekk ikun meħtieġ zokkor addizzjonali jew jekk xi zokkor ikun irid jitneħħa mis-suq sabiex jinżamm livell ta’ prezz viċin il-prezz ta’ referenza. Dik il-karta tal-bilanċ kontinwament turi kwantità ta’ bejn 50 000 u 60 000 tunnellata zokkor li jiġu importati b’dazju sħiħ.
(25)
Għal prodotti taz-zokkor tal-kodiċi NM 1701 14 90, fl-Unjoni tapplika tariffa doganali ta’ EUR 419 għal kull tunnellata. Meta jitqies li l-prezz tas-suq dinji għaz-zokkor abjad, li jinkludi l-ispejjeż għar-raffinar, innegozjat fil-London Futures Exchange huwa ta’ madwar EUR 380 għal kull tunnellata u japplika dazju doganali ta’ EUR 419 għal kull tunnellata, il-prezz ta’ dan iz-zokkor ikun mill-inqas EUR 800 għal kull tunnellata meta kkonsenjata fl-Unjoni bid-dazji mħallsa. Il-prezz medju ta’ dawn il-prodotti taz-zokkor immanifatturati fl-Unjoni kif ikkomunikat mill-Istati Membri skont l-Artikolu 9 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 (5) huwa ta’ madwar EUR 725 kull tunnellata. Taħt tali kondizzjonijiet dawn il-prodotti taz-zokkor x’aktarx li ma jiġux importati bi profitt fl-Unjoni sakemm ma jkunx zokkor ta’ livell għoli bħal dak organiku jew zokkor tal-kummerċ ġust, li jinbiegħ bi prezz ħafna iktar għoli minn prodotti oħrajn taz-zokkor.
(26)
Għalhekk huwa probabbli li parti sostanzjali mill-importazzjonijiet fl-Unjoni b’dazju tad-dwana sħiħ ikunu organiċi jew tal-kummerċ ġust peress li zokkor ta’ dan it-tip jista’ jinbiegħ għal sa EUR 3 000 għal kull tunnellata fis-settur tal-bejgħ bl-imnut. Il-volum tal-importazzjonijiet ta’ zokkor organiku tal-kannamieli b’dazju sħiħ fl-Unjoni juri li esportaturi taz-zokkor madwar id-dinja qegħdin jissoppravvivu fis-suq attwali.
(27)
Biż-żieda mal-prezz tax-xiri taz-zokkor mhux maħdum kif ikkomunikat mill-kumpanija, EUR 283 għal kull tunnellata bħala spiża realistika tal-produzzjoni għall-kalkolu tal-valur miżjud għat-tħin u l-ippakkjar ta’ zokkor organiku mhux maħdum tal-kannamieli fil-kumpanija f’Curaçao, il-marġni ta’ qligħ u l-ispejjeż tat-tbaħħir kif ikkomunikat mill-kumpanija u d-dazju fuq l-importazzjoni li jkollu jitħallas fl-Unjoni, il-kumpanija f’Curaçao għandha tibqa’ xorta f’pożizzjoni li tesporta “zokkor bijo” lejn l-Unjoni b’mod kosteffettiv mingħajr ma jkollha toqgħod fuq deroga li se teżenta lill-importatur fl-Unjoni mill-ħlas ta’ dazji fuq l-importazzjoni applikabbli. Barra minn hekk, il-livell tal-prezz tal-bejgħ għal kull tunnellata ta’ “zokkor bijo” lix-xerrej fil-Pajjiżi l-Baxxi kif indikat mit-talba tal-Pajjiżi l-Baxxi jista’ jitqies li hu suffiċjenti biex ipatti għall-impatt tal-applikazzjoni ta’ dazju tad-dwana sħiħ.
(28)
Bħala operatur PTEE, il-kumpanija f’Curaçao li twettaq l-attivitajiet ta’ pproċessar fuq il-prodotti taz-zokkor qed tqiegħed lilha nnifisha fuq is-suq dinji u hija libera li tesporta l-prodotti tagħha lejn kwalunkwe parti tad-dinja, inkluża l-Unjoni. Dik il-kumpanija għalhekk tista’ titqabbel ma’ operaturi oħra madwar id-dinja kollha li jwettqu l-istess attività. B’mod partikolari, il-livell tal-ispejjeż tat-trasport mill-PTEE lejn l-Unjoni, li skont it-tagħrif miksub mill-kumpanija jammonta għal EUR 42,59 għal kull tunnellata ma jpoġġix lill-kumpanija f’Curaçao f’pożizzjoni żvantaġġata meta tikkompeti ma’ atturi oħra fis-suq għaliex il-kumpannija hija libera li tbigħ il-prodotti tagħha lil swieq li huma eqreb lejn il-post ta’ operazzjoni mill-Unjoni.
(29)
L-esportazzjonijiet taz-zokkor, għasel iswed u għasel jirrappreżentaw biss 6 % tal-esportazzjoni totali ta’ merkanzija minn Curaçao, ħlief prodotti taż-żejt. L-attivitajiet ta’ ġestjoni tal-kontejners relatata mal-importazzjoni u l-esportazzjoni ta’ prodotti taz-zokkor jirrappreżentaw biss 2 % tat-total tal-attivitajiet ta’ ġestjoni tal-kontejners marbuta mal-importazzjoni u mal-esportazzjoni. Il-kontribut ta’ dawn l-esportazzjonijiet lejn l-iżvilupp tat-territorju tista’ biss tkun żgħira, fl-aħjar każ.
(30)
F’termini ta’ impjiegi, huwa mistenni li d-deroga toħloq 10 impjiegi addizzjonali li huwa sproporzjonatament baxx meta mqabbel maż-żieda mitluba fil-volum tal-produzzjoni. B’mod partikolari, dawn l-10 impjiegi addizzjonali li huma mistennija li jinħolqu huma inqas mill-20 impjieg mitluf minn mindu saret it-talba fl-2010, fejn il-Pajjiżi l-Baxxi indikaw li 35 persuna kienu jaħdmu fil-kumpanija f’Curaçao, u t-tieni talba tal-2013 li tiddikjara li 15-il persuna kienu jaħdmu fil-kumpanija.
KONKLUŻJONI
(31)
L-impatt tar-rifjut tad-deroga l-ġdida mitluba fis-17 ta’ April 2013 se jkun minimu. Rifjut la mhu se jfixkel il-kumpanija fit-tkomplija tal-esportazzjonijiet tagħha ta’ prodotti taz-zokkor lejn l-Unjoni u lanqas mhu se jkollu effett deterrenti fuq l-investiment fl-industrija taz-zokkor f’Curaçao għaliex il-marġni ta’ profitt xorta jkun biżżejjed biex jiffaċilita l-investimenti, anke meta fl-Unjoni titħallas ir-rata ta’ dazju sħiħa.
(32)
Bħala riżultat, id-deroga mitluba mhix ġustifikata fir-rigward tal-paragrafu 1, il-punti (b) u (c) tal-paragrafu 3 u l-paragrafu 7 tal-Artikolu 37 tal-Anness III tad-Deċiżjoni 2001/822/KE.
(33)
Il-miżuri stipulati f’din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat tal-Kodiċi Doganali,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
It-talba mressqa fis-17 ta’ April 2013 mill-Pajjiżi l-Baxxi, u li tlestiet fl-14 u fit-28 ta’ Ġunju 2013, għal deroga mid-Deċiżjoni 2001/822/KE fejn jidħlu r-regoli tal-oriġini għaz-zokkor minn Curaçao, hija b’dan miċħuda.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Settembru 2013.