SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2014/28/EU
ze dne 26. února 2014
o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání výbušnin pro civilní použití na trh a dozoru nad nimi (přepracované znění)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice Rady 93/15/EHS ze dne 5. dubna 1993 o harmonizaci předpisů týkajících se uvádění na trh a dozoru nad výbušninami pro civilní použití (3) byla podstatně změněna (4). Vzhledem k tomu, že je třeba provést další změny, měla by být uvedená směrnice z důvodu přehlednosti přepracována.
(2)
V této směrnici je nutno upřesnit, že určité předměty byly podle doporučení OSN pro přepravu nebezpečných věcí identifikovány jako pyrotechnické výrobky nebo střelivo, a nespadají tudíž do oblasti působnosti této směrnice. Směrnice Komise 2004/57/ES ze dne 23. dubna 2004 o identifikaci pyrotechnických předmětů a některého střeliva pro účely směrnice Rady 93/15/EHS o harmonizaci předpisů týkajících se uvádění na trh a dozoru nad výbušninami pro civilní použití (5) by tedy měla být zrušena.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 ze dne 9. července 2008, kterým se stanoví požadavky na akreditaci a dozor nad trhem týkající se uvádění výrobků na trh (6), stanoví pravidla pro akreditaci subjektů posuzování shody, rámec pro dozor nad trhem s výrobky a pro kontroly výrobků ze třetích zemí a obecné zásady označení CE.
(4)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 768/2008/ES ze dne 9. července 2008 o společném rámci pro uvádění výrobků na trh (7) stanoví společné zásady a referenční ustanovení, jež se mají použít napříč odvětvovými právními předpisy s cílem poskytnout ucelený základ pro revizi nebo přepracování uvedených právních předpisů. Směrnice 93/15/EHS by tedy měla být upravena tak, aby byla v souladu s uvedeným rozhodnutím.
(5)
Bezpečnost během skladování se řídí směrnicí Rady 96/82/ES ze dne 9. prosince 1996 o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek (8), která stanoví bezpečnostní požadavky na zařízení, ve kterých se nacházejí výbušné látky. Bezpečnost výbušnin během přepravy je upravena mezinárodními úmluvami a dohodami, mezi něž rovněž patří doporučení OSN pro přepravu nebezpečných věcí. Tyto aspekty by tudíž neměly být zahrnuty do působnosti této směrnice.
(6)
Pyrotechnické výrobky vyžadují vhodná opatření pro zajištění ochrany konečných uživatelů a bezpečnosti veřejnosti. Na pyrotechnické výrobky se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/29/EU ze dne 12. června 2013 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání pyrotechnických výrobků na trh (9). Proto by se tato směrnice na pyrotechnické výrobky neměla vztahovat.
(7)
Oblast působnosti této směrnice by měla zahrnovat střelivo, avšak pouze pokud jde o pravidla kontroly předávání a souvisejících činností. Vzhledem k tomu, že střelivo je předáváno za podobných podmínek jako u zbraní, je nutno předávání střeliva podřídit podobným ustanovením, jako jsou ustanovení vztahující se na zbraně, jak je stanoví směrnice Rady 91/477/EHS ze dne 18. června 1991 o kontrole nabývání a držení zbraní (10).
(8)
Tato směrnice by se měla vztahovat na všechny formy dodávání výbušnin, včetně prodeje na dálku.
(9)
Definice výbušnin, na něž se vztahuje tato směrnice, by měla být založena na definici těchto výrobků v doporučeních OSN pro přepravu nebezpečných věcí.
(10)
Pro zajištění volného pohybu výbušnin je třeba harmonizovat právní předpisy týkající se dodávání výbušnin na trh.
(11)
Odpovědnost za soulad výbušnin s touto směrnicí by měly nést hospodářské subjekty podle své úlohy v dodavatelském řetězci, aby byla zajištěna vysoká úroveň ochrany veřejných zájmů, jako je zdraví a bezpečnost osob a veřejná bezpečnost, jakož i spravedlivá hospodářská soutěž na trhu Unie.
(12)
Všechny hospodářské subjekty zapojené do dodavatelského a distribučního řetězce by měly přijmout vhodná opatření, která zajistí, aby na trh dodávaly pouze výbušniny, které jsou ve shodě s touto směrnicí. Je nezbytné stanovit jasné a přiměřené rozdělení povinností odpovídající úloze jednotlivých hospodářských subjektů v dodavatelském a distribučním řetězci.
(13)
Pro usnadnění komunikace mezi hospodářskými subjekty, orgány dozoru nad trhem a konečnými uživateli by měly členské státy podněcovat hospodářské subjekty k tomu, aby kromě poštovní adresy uváděly také adresu webových stránek.
(14)
Vzhledem k tomu, že výrobce zná podrobně proces navrhování a výroby, má nejlepší možnosti provést postup posuzování shody. Posuzování shody by tedy mělo zůstat výhradně povinností výrobce.
(15)
Je nezbytné zajistit, aby výbušniny ze třetích zemí vstupující na trh Unie byly v souladu s touto směrnicí, a zejména aby je jejich výrobci podrobili řádným postupům posuzování shody. Mělo by být proto stanoveno, že dovozci mají zajistit, aby výbušniny, které uvádějí na trh, byly v souladu s požadavky této směrnice a aby na trh neuváděli výbušniny, které s těmito požadavky v souladu nejsou či které představují riziko. Mělo by být rovněž stanoveno, že dovozci mají zajistit, aby byly provedeny postupy posuzování shody a aby označení výbušnin a dokumentace vypracovaná výrobci byly k dispozici ke kontrole prováděné příslušnými vnitrostátními orgány.
(16)
Distributor dodává výbušninu na trh poté, co ji na trh uvedl výrobce nebo dovozce, a měl by jednat s náležitou péčí, aby zajistil, že jeho nakládání s danou výbušninou neovlivní nepříznivě její soulad.
(17)
Každý hospodářský subjekt, který buď uvede výbušninu na trh pod svým jménem nebo ochrannou známkou, nebo ji upraví tak, že to může ovlivnit soulad s touto směrnicí, by měl být považován za výrobce a měl by převzít povinnosti výrobce.
(18)
Vzhledem k tomu, že jsou distributoři a dovozci blízko trhu, měli by být zapojeni do úkolů dozoru nad trhem, které provádějí příslušné vnitrostátní orgány, a měli by být připraveni aktivně se zúčastnit a poskytovat těmto orgánům všechny nezbytné informace týkající se dotčené výbušniny.
(19)
Mají-li být ve všech etapách dodavatelského řetězce uchovány přesné a úplné záznamy týkající se výbušnin, je důležitá jednoznačná identifikace výbušnin. To by umožnilo identifikovat a zpětně vysledovat výbušninu od místa, kde byla vyrobena, přes místo uvedení na trh až po jejího konečného uživatele a užití, čímž by se zabránilo zneužívání a krádežím a orgánům pro vymáhání právních předpisů pomohlo sledovat původ ztracených nebo ukradených výbušnin. Účinný systém zpětné vysledovatelnosti také usnadňuje orgánům dozoru nad trhem jejich úkol vysledovat hospodářské subjekty, které dodaly na trh nevyhovující výbušniny. Pokud hospodářské subjekty uchovávají informace podle této směrnice pro účely identifikace jiných hospodářských subjektů, neměly by mít povinnost aktualizovat tyto informace o jiných hospodářských subjektech, které jim dodaly výbušninu nebo kterým dodaly výbušninu.
(20)
Ve snaze chránit zdraví a bezpečnost osob, majetek a životní prostředí by se ustanovení této směrnice týkající se dodávání na trh měla omezit na stanovení základních požadavků na bezpečnost výbušnin. Aby se usnadnilo posuzování shody s těmito požadavky, je nezbytné stanovit předpoklad shody pro výbušniny, které jsou ve shodě s harmonizovanými normami přijatými v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci (11) za účelem stanovení podrobných technických specifikací těchto požadavků.
(21)
Nařízení (EU) č. 1025/2012 stanoví postup pro námitky proti harmonizovaným normám, pokud tyto normy nesplňují v plné míře požadavky této směrnice.
(22)
Ve snaze umožnit hospodářským subjektům prokázat a příslušným orgánům zajistit, že výbušniny dodávané na trh splňují základní bezpečnostní požadavky, je nezbytné stanovit postupy posuzování shody. Rozhodnutí č. 768/2008/ES stanoví moduly postupů posuzování shody od nejmírnějšího po nejpřísnější podle míry souvisejícího rizika a požadované úrovně bezpečnosti. Pro účely zajištění souladu mezi odvětvími, jakož i s cílem vyhnout se ad hoc variantám by postupy posuzování shody měly být zvoleny z těchto modulů. S ohledem na své specifické vlastnosti a související rizika by výbušniny měly být vždy v rámci posuzování shody ověřeny třetí stranou.
(23)
Výrobci by měli vypracovat EU prohlášení o shodě, ve kterém poskytnou informace požadované podle této směrnice o shodě výbušniny s touto směrnicí a ostatními příslušnými harmonizačními právními předpisy Unie.
(24)
Aby byl zajištěn skutečný přístup k informacím pro účely dozoru nad trhem, měly by být informace, které jsou nutné ke zjištění všech příslušných aktů Unie, dostupné v jediném EU prohlášení o shodě. Za účelem snížení administrativní zátěže hospodářských subjektů může mít toto jediné EU prohlášení o shodě podobu složky tvořené příslušnými jednotlivými prohlášeními o shodě.
(25)
Označení CE, které vyjadřuje shodu výbušniny, je viditelným výsledkem celého postupu zahrnujícího posuzování shody v širším smyslu. Obecné zásady, kterými se označení CE řídí, jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 765/2008. V této směrnici by měla být stanovena pravidla týkající se umisťování označení CE.
(26)
Postupy posuzování shody stanovené v této směrnici vyžadují zapojení subjektů posuzování shody, které členské státy oznámily Komisi.
(27)
Zkušenosti ukázaly, že kritéria stanovená ve směrnici 93/15/EHS, jež musí subjekty posuzování shody splnit, aby mohly být oznámeny Komisi, nedostačují k zajištění toho, aby tyto subjekty vykonávaly svou činnost na stejně vysoké úrovni výkonnosti v celé Unii. Je však nezbytné, aby všechny oznámené subjekty vykonávaly své povinnosti na stejné úrovni a za podmínek rovné hospodářské soutěže. K tomu je třeba stanovit povinné požadavky na subjekty posuzování shody, které si přejí být oznámeny za účelem poskytování služeb posuzování shody.
(28)
Za účelem zajištění jednotné úrovně kvality posuzování shody je také nutné stanovit požadavky, které musí splnit oznamující orgány a ostatní subjekty zapojené do posuzování, oznamování a kontroly oznámených subjektů.
(29)
Pokud subjekt posuzování shody prokáže, že splňuje kritéria stanovená harmonizovanými normami, mělo by se předpokládat, že splňuje příslušné požadavky stanovené v této směrnici.
(30)
Systém stanovený v této směrnici by měl být doplněn akreditačním systémem stanoveným v nařízení (ES) č. 765/2008. Vzhledem k tomu, že akreditace je základním prostředkem ověřování způsobilosti subjektů posuzování shody, měla by být rovněž používána pro účely oznamování.
(31)
Transparentní akreditaci stanovenou v nařízení (ES) č. 765/2008, zajišťující nezbytnou míru důvěry v certifikáty shody, by měly vnitrostátní veřejné orgány v Unii považovat za přednostní způsob prokázání odborné způsobilosti subjektů posuzování shody. Vnitrostátní orgány se však mohou domnívat, že mají vhodné prostředky, aby toto hodnocení prováděly samy. V takovém případě by měly za účelem zajištění odpovídající úrovně důvěryhodnosti hodnocení prováděných jinými vnitrostátními orgány poskytnout Komisi a ostatním členským státům potřebné doklady, které prokazují, že hodnocené subjekty posuzování shody splňují příslušné regulační požadavky.
(32)
Subjekty posuzování shody často zadávají část svých činností souvisejících s posuzováním shody subdodavatelům nebo dceřiným společnostem. V zájmu zachování úrovně ochrany požadované pro výbušniny, které mají být uvedeny na trh Unie, je nezbytné, aby subdodavatelé a dceřiné společnosti provádějící posuzování shody splňovali při plnění úkolů posuzování shody stejné požadavky jako oznámené subjekty. Je proto důležité, aby se posuzování způsobilosti a výkonnosti subjektů posuzování shody, jež mají být oznámeny, a kontrola oznámených subjektů týkaly rovněž činností, které vykonávají subdodavatelé a dceřiné společnosti.
(33)
Je nezbytné zvýšit účinnost a transparentnost postupu oznamování, a zejména ho přizpůsobit novým technologiím a umožnit tak oznamování on-line.
(34)
Vzhledem k tomu, že oznámené subjekty mohou své služby nabízet na území celé Unie, je vhodné dát ostatním členským státům a Komisi možnost vznést námitky týkající se oznámeného subjektu. Je proto důležité stanovit dobu, během níž bude možné vyjasnit veškeré pochyby nebo obavy týkající se způsobilosti subjektů posuzování shody, dříve než začnou fungovat jako oznámené subjekty.
(35)
Z důvodu konkurenceschopnosti je zásadně důležité, aby oznámené subjekty používaly postupy posuzování shody, aniž by zbytečně zatěžovaly hospodářské subjekty. Ze stejného důvodu a v zájmu zajištění rovného zacházení s hospodářskými subjekty je třeba zajistit jednotné technické používání postupů posuzování shody. Toho lze nejlépe dosáhnout vhodnou koordinací a spoluprací mezi oznámenými subjekty.
(36)
V zájmu právní jistoty je nezbytné objasnit, že se na výbušniny vztahují pravidla týkající se dozoru nad trhem Unie a kontroly výrobků vstupujících na trh Unie stanovená v nařízení (ES) č. 765/2008. Tato směrnice by neměla členským státům bránit, aby si samy zvolily příslušné orgány, které tyto úkoly budou provádět.
(37)
Členské státy by měly přijmout veškerá vhodná opatření k zajištění toho, aby výbušniny mohly být uváděny na trh pouze za podmínky, že - jsou-li řádně skladovány a použity k určenému účelu nebo jsou použity způsobem, který lze rozumně předvídat - neohrožují zdraví a bezpečnost osob. Neplnění základních bezpečnostních požadavků stanovených v této směrnici by se u výbušnin mělo posuzovat pouze za podmínek používání, které lze rozumně předvídat, tedy používání, které může vyplývat z dovoleného a snadno předvídatelného lidského chování.
(38)
Stávající systém by měl být doplněn postupem, na jehož základě jsou zúčastněné strany informovány o plánovaných opatřeních, pokud jde o výbušniny představující riziko pro zdraví nebo bezpečnost osob nebo pro majetek nebo životní prostředí. Tento postup by měl rovněž orgánům dozoru nad trhem umožnit, aby ve spolupráci s příslušnými hospodářskými subjekty začaly jednat co nejdříve, pokud jde o uvedené výbušniny.
(39)
Pokud členské státy a Komise souhlasí, že opatření přijaté členským státem je důvodné, neměl by se vyžadovat žádný další zásah Komise, kromě případů, kdy lze nesoulad s právními předpisy přisuzovat nedostatkům v harmonizované normě.
(40)
Členským státům by v případech vážného ohrožení veřejné bezpečnosti nebo útoku na veřejnou bezpečnost v důsledku nezákonného držení nebo používání výbušnin nebo střeliva za určitých podmínek mělo být povoleno odchýlit se od této směrnice, pokud jde o předávání výbušnin a střeliva, aby se zabránilo tomuto nezákonnému držení nebo používání.
(41)
Je nutné vytvořit mechanismy správní spolupráce mezi příslušnými orgány členských států. Příslušné orgány by proto měly svůj přístup založit na nařízení Rady (ES) č. 515/97 ze dne 13. března 1997 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních nebo zemědělských předpisů (12).
(42)
Tato směrnice by se neměla dotýkat pravomoci členských států přijímat opatření nutná pro zabránění nezákonnému obchodu s výbušninami a střelivem.
(43)
Za účelem dosažení cílů této směrnice by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o opatření Unie, jimiž se tato směrnice přizpůsobuje doporučením OSN pro přepravu nebezpečných věcí. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(44)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení této směrnice by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (13).
(45)
Pro přijímání prováděcích aktů požadujících, aby oznamující členský stát přijal nezbytná nápravná opatření ve vztahu k oznámeným subjektům, které nesplňují nebo již nesplňují požadavky pro své oznámení, by se měl použít poradní postup.
(46)
Pro přijímání prováděcích aktů, kterými se stanoví praktické aspekty provozu systému jednoznačné identifikace a zpětné vysledovatelnosti výbušnin, a při stanovení technických opatření pro uplatňování ustanovení o předávání výbušnin, zejména vzorového dokumentu, který se má používat, by se měl použít přezkumný postup.
(47)
Přezkumný postup by měl být rovněž použit při přijímání prováděcích aktů týkajících se výbušnin, které jsou v souladu s právními předpisy, avšak představují riziko pro zdraví nebo bezpečnost osob nebo pro ochranu jiného veřejného zájmu.
(48)
Je-li to nezbytné v závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech týkajících se výbušnin, které jsou v souladu s právními předpisy, avšak představují riziko pro zdraví nebo bezpečnost osob nebo pro majetek či životní prostředí, měla by Komise přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty.
(49)
V souladu se zavedenými postupy může výbor zřízený touto směrnicí užitečným způsobem projednávat záležitosti týkající se uplatňování této směrnice, které v souladu s jeho jednacím řádem vznese předseda výboru nebo zástupce členského státu.
(50)
Pokud jsou projednávány záležitosti týkající se této směrnice, které nesouvisejí s jejím prováděním nebo dodržováním, to znamená v rámci odborné skupiny Komise, měly by být Evropskému parlamentu v souladu se zavedenými postupy poskytnuty úplné informace a podklady a případně by měl být Evropský parlament přizván k účasti na těchto zasedáních.
(51)
Komise by měla prostřednictvím prováděcích aktů a vzhledem k jejich zvláštní povaze bez použití nařízení (EU) č. 182/2011 rozhodnout, zda jsou opatření přijatá členskými státy ohledně nevyhovujících výbušnin důvodná, či nikoliv.
(52)
Členské státy by měly stanovit sankce za porušení vnitrostátních právních předpisů přijatých na základě této směrnice a zajistit jejich uplatňování. Tyto sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující.
(53)
Je nezbytné stanovit rozumná přechodná opatření, která umožní dodávat na trh výbušniny, které již byly uvedeny na trh v souladu se směrnicí 93/15/EHS přede dnem nabytí účinnosti vnitrostátních předpisů provádějících tuto směrnici, aniž by bylo nutné splňovat další požadavky na výrobky. Distributoři by proto měli být oprávněni dodávat výbušniny, které byly uvedeny na trh, konkrétně zásoby nacházející se již v distribučním řetězci, přede dnem nabytí účinnosti vnitrostátních předpisů provádějících tuto směrnici, i po nabytí účinnosti vnitrostátních předpisů.
(54)
Jelikož cíle této směrnice, totiž zajistit, aby výbušniny na trhu splňovaly požadavky na vysokou úroveň ochrany zdraví a bezpečnosti a jiných veřejných zájmů, a zároveň zaručit fungování vnitřního trhu, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu jeho rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(55)
Povinnost provést tuto směrnici ve vnitrostátním právu by se měla omezovat na ustanovení, která v porovnání s předchozími směrnicemi představují věcnou změnu. Povinnost provést ve vnitrostátním právu nezměněná ustanovení vyplývá z předchozích směrnic.
(56)
Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení ve vnitrostátním právu a dne použitelnosti směrnic uvedených v části B přílohy V,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
KAPITOLA 1
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnosti
1. Tato směrnice se vztahuje na výbušniny pro civilní použití.
2. Tato směrnice se nevztahuje na:
a)
výbušniny, včetně střeliva, které jsou podle vnitrostátních právních předpisů určeny pro ozbrojené síly nebo policii;
b)
pyrotechnické výrobky spadající do působnosti směrnice 2013/29/EU;
c)
střelivo, s výjimkou článků 12, 13 a 14.
Příloha I obsahuje demonstrativní seznam pyrotechnických výrobků uvedených v písmenu b) tohoto odstavce a střeliva uvedeného v čl. 2 bodě 2, které byly jako takové identifikovány v souladu s doporučeními OSN pro přepravu nebezpečných věcí.
3. Tato směrnice nebrání členským státům, aby vnitrostátními právními předpisy označily jako výbušniny některé látky, na které se nevztahuje tato směrnice.
Článek 2
Definice
Pro účely této směrnice se rozumí:
1)
„výbušninami“ látky a předměty, které jsou považovány za výbušniny v doporučeních OSN pro přepravu nebezpečných věcí a jsou zařazeny do třídy 1 těchto doporučení;
2)
„střelivem“ náboje s hnacími náplněmi nebo bez nich a slepé náboje používané v ručních a jiných střelných zbraních a dělostřelectvem;
3)
„bezpečností“ ochrana před nehodami a v případě selhání prevence omezení jejich následků;
4)
„zabezpečením“ ochrana před protiprávním použitím a použitím v rozporu s veřejným pořádkem;
5)
„schválením“ rozhodnutí přijaté za účelem povolení zamýšleného předání výbušnin v rámci Unie;
6)
„předáním“ každý fyzický pohyb výbušnin v Unii, s výjimkou pohybu uvnitř jednoho místa;
7)
„dodáním na trh“ dodání výbušniny k distribuci nebo použití na trhu Unie v rámci obchodní činnosti, ať už za úplatu, nebo bezplatně;
8)
„uvedením na trh“ první dodání výbušniny na trh Unie;
9)
„výrobcem“ fyzická nebo právnická osoba, která vyrábí výbušninu nebo si nechává výbušninu navrhnout nebo vyrobit a tuto výbušninu uvádí na trh pod svým jménem nebo ochrannou známkou nebo ji používá pro vlastní potřebu;
10)
„zplnomocněným zástupcem“ fyzická nebo právnická osoba usazená v Unii, která byla písemně pověřena výrobcem, aby jednala jeho jménem při plnění konkrétních úkolů;
11)
„dovozcem“ fyzická nebo právnická osoba usazená v Unii, která uvádí na trh Unie výbušninu ze třetí země;
12)
„distributorem“ fyzická nebo právnická osoba v dodavatelském řetězci, jiná než výrobce nebo dovozce, která dodává výbušninu na trh;
13)
„hospodářskými subjekty“ výrobce, zplnomocněný zástupce, dovozce, distributor a fyzická nebo právnická osoba, která se zabývá skladováním, používáním, předáváním, dovozem nebo vývozem výbušnin nebo obchodem s nimi;
14)
„obchodníkem“ fyzická nebo právnická osoba, která se zcela nebo zčásti zabývá výrobou, výměnou, pronajímáním, opravou nebo konverzí střelných zbraní a střeliva nebo obchodem s nimi;
15)
„technickou specifikací“ dokument, který předepisuje technické požadavky, které má výbušnina splňovat;
16)
„harmonizovanou normou“ harmonizovaná norma ve smyslu čl. 2 bodu 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1025/2012;
17)
„akreditací“ akreditace ve smyslu čl. 2 bodu 10 nařízení (ES) č. 765/2008;
18)
„vnitrostátním akreditačním orgánem“ vnitrostátní akreditační orgán ve smyslu čl. 2 bodu 11 nařízení (ES) č. 765/2008;
19)
„posuzováním shody“ postup k prokázání, zda byly splněny základní požadavky této směrnice týkající se bezpečnosti výbušniny;
20)
„subjektem posuzování shody“ subjekt, který vykonává činnosti posuzování shody, včetně kalibrace, zkoušení, certifikace a inspekce;
21)
„stažením z oběhu“ opatření, jehož cílem je navrácení výbušniny, která byla již zpřístupněna konečnému uživateli;
22)
„stažením z trhu“ opatření, jehož cílem je zabránit, aby byla výbušnina, která se nachází v dodavatelském řetězci, dodána na trh;
23)
„harmonizačními právními předpisy Unie“ veškeré právní předpisy Unie harmonizující podmínky uvádění výrobků na trh;
24)
„označením CE“ označení, kterým výrobce vyjadřuje, že výbušnina je ve shodě s příslušnými požadavky stanovenými v harmonizačních právních předpisech Unie, které upravují jeho umisťování.
Článek 3
Volný pohyb
Členské státy nesmějí zakazovat, omezovat ani bránit v dodávání na trh výbušnin, které splňují požadavky této směrnice.
Článek 4
Dodávání na trh
Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby výbušniny mohly být dodávány na trh pouze tehdy, pokud splňují požadavky této směrnice.
KAPITOLA 2
POVINNOSTI HOSPODÁŘSKÝCH SUBJEKTŮ
Článek 5
Povinnosti výrobců
1. Při uvádění svých výbušnin na trh nebo při jejich používání pro vlastní potřebu výrobci zajistí, aby tyto výbušniny byly navrženy a vyrobeny v souladu se základními bezpečnostními požadavky stanovenými v příloze II.
2. Výrobci vypracují technickou dokumentaci uvedenou v příloze III a zajistí provedení příslušného postupu posuzování shody uvedeného v článku 20.
Byl-li soulad výbušniny s příslušnými požadavky takovým postupem prokázán, vypracují výrobci EU prohlášení o shodě a umístí označení CE.
3. Výrobci uchovávají technickou dokumentaci a EU prohlášení o shodě po dobu deseti let od uvedení výbušniny na trh.
4. Výrobci zajistí, aby byly zavedeny postupy, díky nimž sériová výroba zůstane ve shodě s touto směrnicí. Je třeba patřičně přihlédnout ke změnám návrhu nebo parametrů výbušniny a změnám harmonizovaných norem nebo jiných technických specifikací, na jejichž základě se prohlašuje shoda výbušniny.
5. Výrobci zajistí, aby výbušniny, které uvedli na trh, byly opatřeny jednoznačnou identifikací v souladu se systémem jednoznačné identifikace a zpětné vysledovatelnosti výbušnin stanoveným v článku 15. U výbušnin, které jsou z tohoto systému vyloučeny, výrobci:
a)
zajistí, aby bylo na výbušninách, které uvedli na trh, uvedeno číslo typu či dávky nebo sériové číslo nebo jiný prvek umožňující jejich identifikaci, nebo v případech, kdy to velikost, tvar nebo provedení výbušniny neumožňuje, aby byly požadované informace uvedeny na obalu nebo v dokladu přiloženém k výbušnině;
b)
uvedou na výbušnině, nebo není-li to možné, na jejím obalu nebo v dokladu přiloženém k výbušnině své jméno, zapsaný obchodní název nebo zapsanou ochrannou známku a poštovní adresu, na níž je lze kontaktovat. Adresa musí uvádět jediné místo, na kterém lze výrobce kontaktovat. Kontaktní údaje se uvádějí v jazyce snadno srozumitelném konečným uživatelům a orgánům dozoru nad trhem.
6. Výrobci zajistí, aby byly k výbušninám, které uvedli na trh, přiloženy návody a bezpečnostní informace v jazyce snadno srozumitelném konečným uživatelům, který určí dotčený členský stát. Tyto návody a bezpečnostní informace a jakákoli označení musí být jasné, srozumitelné a snadno pochopitelné.
7. Výrobci, kteří se domnívají nebo mají důvod se domnívat, že výbušnina, kterou uvedli na trh, není ve shodě s touto směrnicí, přijmou okamžitě nápravná opatření, jež jsou nezbytná k uvedení výbušniny do shody, nebo v případě potřeby k jejímu stažení z trhu nebo z oběhu. Dále, pokud výbušnina představuje riziko, informují o tom výrobci neprodleně příslušné vnitrostátní orgány členských států, v nichž výbušninu dodali na trh, a uvedou podrobnosti, zejména o nesouladu a o přijatých nápravných opatřeních.
8. Výrobci poskytnou příslušnému vnitrostátnímu orgánu na základě jeho odůvodněné žádosti všechny informace a dokumentaci v papírové nebo elektronické podobě, které jsou nezbytné k prokázání shody výbušniny s touto směrnicí, v jazyce snadno srozumitelném tomuto orgánu. Spolupracují s tímto orgánem na jeho žádost při činnostech, jejichž cílem je vyloučit rizika vyvolaná výbušninami, které uvedli na trh.
Článek 6
Zplnomocnění zástupci
1. Výrobce může písemným pověřením jmenovat zplnomocněného zástupce.
Povinnosti stanovené v čl. 5 odst. 1 a povinnost vypracovat technickou dokumentaci stanovená v čl. 5 odst. 2 nesmí být součástí pověření zplnomocněného zástupce.
2. Zplnomocněný zástupce vykonává úkoly stanovené v pověření, které obdržel od výrobce. Pověření musí zplnomocněnému zástupci umožňovat alespoň:
a)
uchovávat EU prohlášení o shodě a technickou dokumentaci pro potřeby vnitrostátních orgánů dozoru nad trhem po dobu deseti let od uvedení výbušniny na trh;
b)
poskytnout příslušnému vnitrostátnímu orgánu na základě jeho odůvodněné žádosti všechny informace a dokumentaci nezbytné k prokázání shody výbušniny;
c)
spolupracovat s příslušnými vnitrostátními orgány na jejich žádost při činnostech, jejichž cílem je vyloučit rizika vyvolaná výbušninami, na které se vztahuje jeho pověření.
Článek 7
Povinnosti dovozců
1. Dovozci mohou uvádět na trh pouze výbušniny, které jsou v souladu s právními předpisy.
2. Před uvedením výbušniny na trh dovozci zajistí, aby výrobce provedl příslušný postup posuzování shody uvedený v článku 20. Zajistí, aby výrobce vypracoval technickou dokumentaci, aby výbušnina nesla označení CE, aby k ní byly přiloženy požadované doklady a aby výrobce splnil požadavky stanovené v čl. 5 odst. 5.
Domnívá-li se dovozce nebo má-li důvod se domnívat, že výbušnina není ve shodě se základními bezpečnostními požadavky stanovenými v příloze II, nesmí uvést výbušninu na trh, dokud nebude uvedena do shody. Dále, pokud výbušnina představuje riziko, musí o tom být výrobce i orgány dozoru nad trhem dovozcem informováni.
3. Dovozci uvedou na výbušnině, nebo není-li to možné, na jejím obalu nebo v dokladu přiloženém k výbušnině své jméno, zapsaný obchodní název nebo zapsanou ochrannou známku a poštovní adresu, na níž je lze kontaktovat. Kontaktní údaje se uvádějí v jazyce snadno srozumitelném konečným uživatelům a orgánům dozoru nad trhem.
4. Dovozci zajistí, aby byly k výbušnině přiloženy návody a bezpečnostní informace v jazyce snadno srozumitelném konečným uživatelům, který určí dotčený členský stát.
5. Dovozci zajistí, aby v době, kdy nesou za výbušninu odpovědnost, skladovací a přepravní podmínky neohrožovaly její soulad se základními bezpečnostními požadavky stanovenými v příloze II.
6. Dovozci, kteří se domnívají nebo mají důvod se domnívat, že výbušnina, kterou uvedli na trh, není ve shodě s touto směrnicí, přijmou okamžitě nezbytná nápravná opatření k uvedení této výbušniny do shody, nebo v případě potřeby k jejímu stažení z trhu nebo z oběhu. Dále, pokud výbušnina představuje riziko, informují o tom dovozci neprodleně příslušné vnitrostátní orgány členských států, v nichž výbušninu dodali na trh, a uvedou podrobnosti, zejména o nesouladu a o přijatých nápravných opatřeních.
7. Dovozci po dobu deseti let od uvedení výbušniny na trh uchovávají kopii EU prohlášení o shodě pro potřeby orgánů dozoru nad trhem a zajišťují, že těmto orgánům může být na požádání předložena technická dokumentace.
8. Dovozci poskytnou příslušnému vnitrostátnímu orgánu na základě jeho odůvodněné žádosti všechny informace a dokumentaci v papírové nebo elektronické podobě, které jsou nezbytné k prokázání shody výbušniny, v jazyce snadno srozumitelném tomuto orgánu. Spolupracují s tímto orgánem na jeho žádost při činnostech, jejichž cílem je vyloučit rizika vyvolaná výbušninami, které uvedli na trh.
Článek 8
Povinnosti distributorů
1. Při dodávání výbušniny na trh distributoři jednají s řádnou péčí, pokud jde o požadavky této směrnice.
2. Před dodáním výbušniny na trh distributoři ověří, zda nese označení CE, zda jsou k ní přiloženy požadované doklady a návody a bezpečnostní informace v jazyce, kterému koneční uživatelé v členském státě, v němž má být výbušnina dodána na trh, snadno rozumějí, a zda výrobce a dovozce splnili příslušné požadavky stanovené v čl. 5 odst. 5 a v čl. 7 odst. 3.
Domnívá-li se distributor nebo má-li důvod se domnívat, že výbušnina není ve shodě se základními bezpečnostními požadavky stanovenými v příloze II, nesmí dodat výbušninu na trh, dokud nebude uvedena do shody. Dále, pokud výbušnina představuje riziko, informuje o tom distributor výrobce nebo dovozce, jakož i orgány dozoru nad trhem.
3. Distributoři zajistí, aby v době, kdy nesou za výbušninu odpovědnost, skladovací a přepravní podmínky neohrožovaly její soulad se základními bezpečnostními požadavky stanovenými v příloze II.
4. Distributoři, kteří se domnívají nebo mají důvod se domnívat, že výbušnina, kterou dodali na trh, není ve shodě s touto směrnicí, zajistí, aby byla přijata nezbytná nápravná opatření k uvedení této výbušniny do shody nebo v případě potřeby k jejímu stažení z trhu nebo z oběhu. Dále, pokud výbušnina představuje riziko, informují o tom distributoři neprodleně příslušné vnitrostátní orgány členských států, v nichž výbušninu dodali na trh, a uvedou podrobnosti, zejména o nesouladu a o přijatých nápravných opatřeních.
5. Distributoři poskytnou příslušnému vnitrostátnímu orgánu na základě jeho odůvodněné žádosti všechny informace a dokumentaci v papírové nebo elektronické podobě, které jsou nezbytné k prokázání shody výbušniny. Spolupracují s tímto orgánem na jeho žádost při činnostech, jejichž cílem je vyloučit rizika vyvolaná výbušninami, které dodali na trh.
Článek 9
Případy, kdy se povinnosti výrobců vztahují na dovozce a distributory
Dovozce nebo distributor je pro účely této směrnice považován za výrobce a vztahují se na něj povinnosti výrobce podle článku 5, pokud uvede výbušninu na trh pod svým jménem nebo ochrannou známkou nebo pokud upraví výbušninu, jež byla na trh již uvedena, takovým způsobem, který může ovlivnit její soulad s touto směrnicí.
Článek 10
Identifikace hospodářských subjektů
Pro výbušniny, na něž se nevztahuje systém stanovený v článku 15, musí hospodářské subjekty na žádost orgánů dozoru nad trhem identifikovat:
a)
každý hospodářský subjekt, který jim dodal výbušninu;
b)
každý hospodářský subjekt, kterému dodaly výbušninu.
Hospodářské subjekty musí být schopny poskytnout informace uvedené v prvním pododstavci po dobu deseti let poté, co jim byla výbušnina dodána, a po dobu deseti let poté, co výbušninu dodaly.
KAPITOLA 3
USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE ZABEZPEČENÍ
Článek 11
Předávání výbušnin
1. Výbušniny lze předávat pouze v souladu s odstavci 2 až 8.
2. Povolení k předání výbušnin obdrží příjemce od příslušného orgánu v členském státě příjemce. Příslušný orgán ověří, zda je příjemce zákonně oprávněn k nabývání výbušnin a zda vlastní nezbytné licence nebo povolení. Jakýkoli tranzit výbušnin přes území členského státu oznámí hospodářský subjekt odpovědný za předání příslušným orgánům členského státu tranzitu a musí předem obdržet souhlas členského státu tranzitu.
3. Pokud má členský stát za to, že existuje problém týkající se ověření oprávnění k nabývání výbušnin podle odstavce 2, předá dostupné informace Komisi, která o záležitosti informuje ostatní členské státy.
4. Pokud příslušný orgán v členském státě příjemce předání povolí, vydá příjemci doklad o povolení k předání, který obsahuje všechny informace uvedené v odstavci 5. Tento doklad provází výbušniny až do stanoveného místa určení. Doklad musí být kdykoliv na požádání předložen příslušným orgánům. Příjemce uchovává kopii daného dokladu, kterou na požádání předloží příslušnému orgánu v členském státě příjemce.
5. Pokud předání výbušnin vyžaduje zvláštní dozor, aby byly splněny zvláštní bezpečnostní požadavky na území nebo na části území členského státu, příjemce před zahájením předání poskytne příslušnému orgánu v členském státě příjemce tyto informace:
a)
jména a adresy dotčených hospodářských subjektů;
b)
počet a množství předávaných výbušnin;
c)
úplný popis daných výbušnin a způsobu identifikace, včetně identifikačního čísla OSN;
d)
budou-li výbušniny uvedeny na trh, informace o splnění podmínek pro uvedení na trh;
e)
způsob předání a přepravní trasa;
f)
předpokládané datum odeslání a příchodu;
g)
přesná místa vstupu a výstupu z členských států, pokud je to zapotřebí.
Informace uvedené v prvním pododstavci písm. a) musí být dostatečně podrobné, aby příslušné orgány mohly hospodářské subjekty kontaktovat a ověřit, zda mají oprávnění k převzetí zásilky.
Příslušný orgán v členském státě příjemce přezkoumá podmínky, za kterých se má předání uskutečnit, zvláště s ohledem na zvláštní bezpečnostní požadavky. Pokud jsou zvláštní bezpečnostní požadavky splněny, vydá příslušné povolení k předání. V případě tranzitu přes území jiných členských států informace o předání přezkoumají a schválí tyto členské státy.
6. Pokud má příslušný orgán členského státu za to, že zvláštní bezpečnostní požadavky uvedené v odstavci 4 a 5 nejsou nezbytné, mohou být výbušniny předány na jeho území nebo na části jeho území bez předchozího poskytnutí informací ve smyslu odstavce 5. Příslušný orgán členského státu příjemce pak vydá povolení k předání, které platí po určitou dobu a které může být odůvodněným rozhodnutím pozastaveno nebo zrušeno. Doklad uvedený v odstavci 4, který provází výbušniny až do místa určení, se vztahuje pouze k uvedenému povolení k předání.
7. Aniž jsou dotčeny obvyklé kontroly, které provádí na svém území členský stát místa odeslání, předloží příjemci a dotčené hospodářské subjekty na požádání příslušným orgánům členského státu místa odeslání a tranzitních členských států veškeré relevantní informace o předání výbušnin, které mají k dispozici.
8. Žádný hospodářský subjekt nesmí předat výbušniny, jestliže příjemce neobdržel potřebná povolení k předání na základě odstavců 2, 4, 5 a 6.
Článek 12
Předávání střeliva
1. Střelivo smí být předáno z jednoho členského státu do jiného pouze postupem stanoveným v odstavcích 2 až 5. Tyto odstavce se rovněž týkají předávání při zásilkovém prodeji střeliva.
2. Pokud je střelivo předáváno do jiného členského státu, sdělí dotyčná osoba před každým odesláním členskému státu, ve kterém se toto střelivo nachází:
a)
jméno a adresu osoby prodávající nebo předávající střelivo a osoby kupující nebo nabývající střelivo, případně vlastníka;
b)
adresu, na kterou bude střelivo odesláno nebo přepraveno;
c)
množství střeliva, které bude odesláno nebo přepraveno;
d)
údaje umožňující identifikaci střeliva a rovněž údaj, že střelivo prošlo kontrolou podle Úmluvy ze dne 1. července 1969 o vzájemném uznávání ověřovacích značek ručních palných zbraní;
e)
způsoby předání;
f)
datum odeslání a předpokládané datum příchodu.
Informace uvedené v prvním pododstavci písm. e) a f) nemusí být uvedeny v případě předávání mezi obchodníky. Členský stát přezkoumá podmínky, za kterých se má předání uskutečnit, a to zvláště s ohledem na bezpečnost. Když členský stát povolí toto předání, vydá licenci obsahující veškeré údaje podle prvního pododstavce. Tato licence provází střelivo až do místa určení. Musí být předložena, kdykoliv o to příslušné orgány členských států požádají.
3. Každý členský stát může udělit obchodníkům povolení k předávání střeliva ze svého území obchodníkovi usazenému v jiném členském státě bez předběžného povolení uvedeného v odstavci 2. Za tímto účelem vydá povolení platné po dobu tří let, které může být kdykoliv pozastaveno nebo zrušeno odůvodněným rozhodnutím. Doklad odvolávající se na toto povolení doprovází střelivo až do místa určení. Musí být předložen, kdykoliv o to příslušné orgány členských států požádají.
Před předáním sdělí obchodník orgánům členského státu, z něhož se přeprava má uskutečnit, všechny údaje uvedené v odst. 2 prvním pododstavci.
4. Každý členský stát poskytne ostatním členským státům seznam střeliva, jehož předávání na jeho území může být povoleno bez jeho předběžného souhlasu.
Tyto seznamy střeliva se sdělí obchodníkům, kteří postupem podle odstavce 3 získali povolení k předávání střeliva bez předběžného povolení.
5. Každý členský stát sdělí členským státům, do nichž se přeprava uskutečnila, všechny užitečné informace o konečných předáních střeliva, které má k dispozici.
Všechny informace, které členské státy získají v souladu s odstavci 2 a 3, sdělí nejpozději v době předání členskému státu místa určení a případným tranzitním členským státům.
Článek 13
Odchylky z důvodu bezpečnosti
V případě vážného ohrožení veřejné bezpečnosti nebo útoku na ni v důsledku nezákonného držení nebo používání výbušnin nebo střeliva může členský stát přijmout veškerá nezbytná opatření pro předávání výbušnin nebo střeliva odchylně od čl. 11 odst. 2, 4, 5 a 6 a článku 12, aby tomuto nezákonnému držení nebo používání zabránil.
Opatření uvedená v prvním pododstavci musí respektovat zásadu přiměřenosti. Nesmějí být prostředky svévolné diskriminace ani skrytým omezením obchodu mezi členskými státy.
Každý členský stát, který přijme tato opatření, je neprodleně oznámí Komisi. Komise o tom uvědomí ostatní členské státy.
Článek 14
Výměna informací
1. Členské státy vytvoří informační sítě pro výměnu informací za účelem provádění článků 11 a 12. Oznámí ostatním členským státům a Komisi vnitrostátní orgány odpovědné za předávání a přijímání informací a za uplatnění postupů popsaných v uvedených článcích.
Členské státy uchovávají k dispozici ostatním členským států a Komisi aktualizované informace o hospodářských subjektech, které vlastní licence a povolení podle článku 16.
2. Při provádění této směrnice se nařízení (ES) č. 515/97, a zejména požadavky na důvěrnost informací stanovené v tomto nařízení, uplatňuje obdobně.
Článek 15
Identifikace a zpětná vysledovatelnost výbušnin
1. Hospodářské subjekty dodržují jednotný systém jednoznačné identifikace a zpětné vysledovatelnosti výbušnin, který zohledňuje jejich velikost, tvar nebo provedení, s výjimkou případů, kdy není nutné umístit na výbušninu jednoznačnou identifikaci, neboť nebezpečí s ní spojené je nízké vzhledem k jejím vlastnostem a faktorům, jako je nízký detonační účinek, její způsoby použití a nízké riziko v oblasti zabezpečení, které výbušnina představuje z důvodu malých potenciálních dopadů v případě zneužití.
Systém se nevztahuje na výbušniny přepravené a doručené bez obalu nebo v čerpacích vozidlech pro jejich přímé nabití vývrtu nebo výbušniny vyrobené na místě odstřelu a výbušniny, které jsou nabity hned po výrobě (výroba na místě - in situ).
2. Uvedený systém zajistí sběr a uchovávání údajů, kde je to možné i elektronicky, které umožní jednoznačnou identifikaci a zpětnou vysledovatelnost výbušniny, jakož i umístění jednoznačné identifikace na výbušninu nebo její obal, která umožní přístup k těmto údajům. Tyto údaje se týkají jednoznačné identifikace výbušniny, včetně jejího umístění v době, kdy je v držení hospodářských subjektů, a údajů o totožnosti hospodářských subjektů.
3. Údaje uvedené v odstavci 2 musí být pravidelně testovány a chráněny proti náhodnému nebo svévolnému poškození nebo zničení. Uchovávají se po dobu deseti let po zaznamenané transakci nebo v případě, že výbušniny byly použity nebo zneškodněny, po dobu deseti let po jejich použití nebo zneškodnění, i když hospodářský subjekt ukončil činnost. Tyto údaje musí být na požádání příslušných orgánů okamžitě k dispozici.
4. Komise může přijmout prováděcí akty, kterými:
a)
stanoví praktické aspekty fungování systému jednoznačné identifikace a zpětné vysledovatelnosti uvedeného v odstavci 1, který zohledňuje velikost, tvar a provedení výbušnin, zejména formát a strukturu jednoznačné identifikace, jak stanoví odstavec 2;
b)
identifikuje případy uvedené v odstavci 1, v nichž není z důvodu nízkého stupně nebezpečí, které výbušnina představuje, nutné, aby hospodářské subjekty dodržovaly systém jednoznačné identifikace a zpětné vysledovatelnosti ve smyslu uvedeného odstavce.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 49 odst. 3.
Článek 16
Licence nebo povolení
Hospodářské subjekty musí mít licenci nebo povolení, které je opravňuje zabývat se výrobou, skladováním, používáním, dovozem, vývozem nebo předáváním výbušnin nebo obchodováním s nimi.
První pododstavec se nevztahuje na zaměstnance hospodářského subjektu majícího licenci nebo povolení.
Článek 17
Vydání licence na výrobní činnosti
Jestliže členský stát vydá licenci nebo povolení uvedené v článku 16 k výrobě výbušnin, prověří zejména, zda jsou odpovědné hospodářské subjekty schopny plnit technické závazky, které převzaly.
Článek 18
Zabavení
Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby umožnil příslušným orgánům zabavit jakoukoliv výbušninu, jestliže existuje dostatek důkazů, že tato výbušnina bude nezákonně získána, použita nebo obchodována.
KAPITOLA 4
SHODA VÝBUŠNIN
Článek 19
Předpoklad shody výbušnin
Předpokládá se, že výbušniny, které jsou ve shodě s harmonizovanými normami nebo jejich částmi, na něž byly zveřejněny odkazy v Úředním věstníku Evropské unie, jsou ve shodě se základními bezpečnostními požadavky stanovenými v příloze II, na které se tyto normy nebo jejich části vztahují.
Článek 20
Postupy posuzování shody
K posouzení shody výbušnin postupuje výrobce podle jednoho z těchto postupů uvedených v příloze III:
a)
EU přezkoušení typu (modul B) a podle volby výrobce jeden z těchto postupů:
i)
shoda s typem založená na interním řízení výroby a kontrolách výrobků pod dohledem v náhodně zvolených intervalech (modul C2),
ii)
shoda s typem založená na zabezpečování kvality výrobního procesu (modul D),
iii)
shoda s typem založená na zabezpečování kvality výrobků (modul E),
iv)
shoda s typem založená na ověřování výrobků (modul F);
b)
shoda založená na ověřování každého jednotlivého výrobku (modul G).
Článek 21
EU prohlášení o shodě
1. EU prohlášení o shodě potvrzuje, že bylo prokázáno splnění základních bezpečnostních požadavků stanovených v příloze II.
2. EU prohlášení o shodě se vypracuje podle vzoru uvedeného v příloze IV, obsahuje prvky stanovené v příslušných modulech uvedených v příloze III a je průběžně aktualizováno. Přeloží se do jazyka nebo jazyků požadovaných členským státem, v němž se výbušnina uvádí nebo dodává na trh.
3. Pokud se na výbušninu vztahuje více než jeden akt Unie vyžadující EU prohlášení o shodě, vypracuje se jediné EU prohlášení o shodě pro všechny tyto akty Unie. Dané akty Unie musí být v tomto prohlášení uvedeny včetně odkazů na jejich vyhlášení.
4. Vypracováním EU prohlášení o shodě přebírá výrobce odpovědnost za soulad výbušniny s požadavky stanovenými v této směrnici.
Článek 22
Obecné zásady označení CE
Označení CE podléhá obecným zásadám stanoveným v článku 30 nařízení (ES) č. 765/2008.
Článek 23
Pravidla a podmínky umisťování označení CE
1. Označení CE se viditelně, čitelně a nesmazatelně umístí na výbušninu. Pokud to vzhledem k povaze výbušniny není možné nebo odůvodněné, umístí se na obal a průvodní dokumenty.
2. Označení CE se umístí před uvedením výbušniny na trh.
3. Za označením CE následuje identifikační číslo oznámeného subjektu, je-li tento subjekt zapojen do kontrolní fáze výroby.
Identifikační číslo oznámeného subjektu umístí sám subjekt nebo je umístí podle jeho pokynů výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce.
4. Za označením CE, případně za identifikačním číslem oznámeného subjektu může následovat jakákoli jiná značka označující zvláštní riziko nebo použití.
5. V případě výbušnin vyrobených pro vlastní použití, výbušnin přepravených a doručených bez obalu nebo v čerpacích vozidlech pro jejich přímé nabití vývrtu a výbušnin vyrobených na místě odstřelu, které jsou nabity hned po výrobě (výroba na místě - in situ), se označení CE umístí na průvodní dokumenty.
6. Členské státy při zajišťování řádného uplatňování režimu označování CE vycházejí ze stávajících mechanismů a přijmou vhodná opatření v případě nesprávného použití tohoto označení.
KAPITOLA 5
OZNAMOVÁNÍ SUBJEKTŮ POSUZOVÁNÍ SHODY
Článek 24
Oznámení
Členské státy oznámí Komisi a ostatním členským státům subjekty, které jsou oprávněny vykonávat jako třetí strany úkoly posuzování shody podle této směrnice.
Článek 25
Oznamující orgány
1. Členské státy určí oznamující orgán odpovědný za vytvoření a provádění nezbytných postupů pro posuzování a oznamování subjektů posuzování shody a kontrolu oznámených subjektů, včetně souladu s článkem 30.
2. Členské státy mohou rozhodnout o tom, že posuzování a kontrolu uvedené v odstavci 1 bude provádět vnitrostátní akreditační orgán ve smyslu nařízení (ES) č. 765/2008 a v souladu s ním.
Článek 26
Požadavky na oznamující orgány
1. Oznamující orgán musí být zřízen takovým způsobem, aby nedošlo k žádnému střetu zájmů se subjekty posuzování shody.
2. Oznamující orgán musí být organizován a fungovat tak, aby zabezpečil objektivitu a nestrannost svých činností.
3. Oznamující orgán musí být organizován takovým způsobem, aby každé rozhodnutí týkající se oznámení subjektu posuzování shody bylo přijato příslušnými osobami jinými než osobami, které provedly posouzení.
4. Oznamující orgán nesmí nabízet ani poskytovat žádné činnosti, které provádějí subjekty posuzování shody, a nesmí poskytovat poradenské služby na komerčním či konkurenčním základě.
5. Oznamující orgán musí zachovávat důvěrnost informací, které obdržel.
6. Oznamující orgán musí mít k dispozici dostatečný počet odborně způsobilých pracovníků, aby mohl řádně vykonávat své úkoly.
Článek 27
Informační povinnost oznamujících orgánů
Členské státy informují Komisi o svých postupech posuzování a oznamování subjektů posuzování shody a kontrolu oznámených subjektů a o veškerých změnách týkajících se těchto postupů.
Komise tyto informace zveřejní.
Článek 28
Požadavky na oznámené subjekty
1. Pro účely oznámení musí subjekt posuzování shody splňovat požadavky stanovené v odstavcích 2 až 11.
2. Subjekt posuzování shody musí být zřízen podle vnitrostátních právních předpisů členského státu a mít právní subjektivitu.
3. Subjekt posuzování shody musí být třetí stranou nezávislou na organizaci nebo výbušnině, které posuzuje.
4. Subjekt posuzování shody, jeho nejvyšší vedení a pracovníci odpovědní za vykonávání úkolů posuzování shody nesmějí být osobami, které navrhují, vyrábějí, dodávají, instalují, nakupují, vlastní, používají nebo udržují výbušniny, ani zástupci jakékoli z těchto stran. To nevylučuje používání výbušnin, které jsou nezbytné pro činnost subjektu posuzování shody, ani používání výbušnin k osobním účelům.
Subjekt posuzování shody, jeho nejvyšší vedení a pracovníci odpovědní za vykonávání úkolů posuzování shody se nesmějí přímo podílet na navrhování, výrobě nebo konstrukci, uvádění na trh, instalaci, používání ani údržbě výbušnin ani nesmějí zastupovat strany, které se těmito činnostmi zabývají. Nesmějí vykonávat žádnou činnost, která by mohla ohrozit jejich nezávislý úsudek nebo důvěryhodnost ve vztahu k činnostem posuzování shody, pro něž byly tyto osoby oznámeny. To platí zejména pro poradenské služby.
Subjekty posuzování shody zajistí, aby činnosti jejich dceřiných společností nebo subdodavatelů neohrožovaly důvěrnost, objektivitu a nestrannost jejich činností posuzování shody.
5. Subjekt posuzování shody a jeho pracovníci vykonávají činnosti posuzování shody na nejvyšší úrovni profesionální důvěryhodnosti a požadované odborné způsobilosti v konkrétní oblasti a nesmějí být vystaveni žádným tlakům a podnětům, zejména finančním, které by mohly ovlivnit jejich úsudek nebo výsledky jejich činností posuzování shody, zejména ze strany osob nebo skupin osob, které mají na výsledcích těchto činností zájem.
6. Subjekt posuzování shody musí být způsobilý vykonávat všechny úkoly posuzování shody, které tomuto subjektu ukládá příloha III a pro něž byl oznámen, ať již tyto úkoly vykonává subjekt posuzování shody sám nebo jsou vykonávány jeho jménem a na jeho odpovědnost.
Subjekt posuzování shody musí mít vždy a pro každý postup posuzování shody a pro každý druh nebo kategorii výbušnin, pro něž byl oznámen, k dispozici nezbytné:
a)
pracovníky s odbornými znalostmi a dostatečnými zkušenostmi potřebnými k plnění úkolů posuzování shody;
b)
popisy postupů, podle nichž je posuzování shody prováděno, aby byla zajištěna transparentnost těchto postupů a možnost jejich zopakování; musí mít zavedenu náležitou politiku a postupy pro rozlišení mezi úkoly, jež vykonává jako oznámený subjekt, a dalšími činnostmi;
c)
postupy pro výkon činností, jež řádně zohledňují velikost a strukturu podniku, odvětví, v němž působí, míru složitosti dané technologie výrobku a hromadnou nebo sériovou povahu výrobního procesu.
Subjekt posuzování shody musí mít prostředky nezbytné k řádnému plnění technických a administrativních úkolů spojených s činnostmi posuzování shody a musí mít přístup k veškerému potřebnému vybavení nebo zařízení.
7. Pracovníci odpovědní za vykonávání úkolů posuzování shody musí:
a)
mít dobrou technickou a odbornou přípravu zahrnující všechny činnosti posuzování shody, pro něž byl subjekt posuzování shody oznámen;
b)
mít uspokojivou znalost požadavků souvisejících s posuzováním, které provádějí, a odpovídající pravomoc toto posuzování provádět;
c)
mít náležité znalosti základních bezpečnostních požadavků stanovených v příloze II, příslušných harmonizovaných norem a příslušných ustanovení harmonizačních právních předpisů Unie a vnitrostátních právních předpisů a rozumět jim;
d)
být schopni vypracovávat certifikáty, záznamy, zprávy a protokoly prokazující, že byla provedena posouzení.
8. Musí být zaručena nestrannost subjektu posuzování shody, jeho nejvyššího vedení a pracovníků odpovědných za vykonávání úkolů posuzování shody.
Odměňování nejvyššího vedení a pracovníků subjektu posuzování shody odpovědných za vykonávání úkolů posuzování shody nesmí záviset na počtu provedených posouzení ani na výsledcích těchto posouzení.
9. Subjekty posuzování shody uzavřou pojištění odpovědnosti za škodu, pokud tuto odpovědnost nepřevzal stát v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo pokud není za posuzování shody přímo odpovědný sám členský stát.
10. Pracovníci subjektu posuzování shody jsou povinni zachovávat služební tajemství, pokud jde o veškeré informace, které obdrželi při plnění svých úkolů podle přílohy III nebo podle jakéhokoli ustanovení vnitrostátních právních předpisů, kterým se tato příloha provádí, s výjimkou styku s příslušnými orgány členského státu, v němž vykonávají svou činnost. Důvěrné obchodní informace musí být chráněny.
11. Subjekty posuzování shody se podílejí na příslušných normalizačních činnostech a na činnostech koordinační skupiny oznámených subjektů zřízené podle příslušných harmonizačních právních předpisů Unie nebo zajistí, aby byli jejich pracovníci odpovědní za vykonávání úkolů posuzování shody o těchto činnostech informováni, a řídí se rozhodnutími a jinými dokumenty, které mají povahu všeobecných pokynů a které jsou výsledkem práce této skupiny.
Článek 29
Předpoklad shody subjektů posuzování shody
Pokud subjekt posuzování shody prokáže svou shodu s kritérii stanovenými v příslušných harmonizovaných normách nebo jejich částech, na něž byly zveřejněny odkazy v Úředním věstníku Evropské unie, předpokládá se, že splňuje požadavky stanovené v článku 28 v rozsahu, v němž se harmonizované normy na tyto požadavky vztahují.
Článek 30
Dceřiné společnosti oznámených subjektů a zadávání subdodávek
1. Pokud oznámený subjekt zadá konkrétní úkoly týkající se posuzování shody subdodavateli nebo dceřiné společnosti, zajistí, aby subdodavatel nebo dceřiná společnost splňovali požadavky stanovené v článku 28, a informuje o tom oznamující orgán.
2. Oznámené subjekty nesou plnou odpovědnost za úkoly provedené subdodavateli nebo dceřinými společnostmi bez ohledu na to, kde jsou tito subdodavatelé nebo dceřiné společnosti usazeni.
3. Činnosti lze zadat subdodavateli nebo dceřiné společnosti pouze se souhlasem zákazníka.
4. Oznámené subjekty uchovávají pro potřebu oznamujícího orgánu příslušné doklady týkající se posouzení kvalifikací subdodavatele nebo dceřiné společnosti a práce provedené subdodavatelem nebo dceřinou společností podle přílohy III.
Článek 31
Žádost o oznámení
1. Subjekt posuzování shody podává žádost o oznámení oznamujícímu orgánu členského státu, v němž je usazen.
2. Součástí žádosti o oznámení je popis činností posuzování shody, modulu nebo modulů posuzování shody a výbušniny nebo výbušnin, pro něž se subjekt prohlašuje za způsobilý, jakož i osvědčení o akreditaci, pokud existuje, vydané vnitrostátním akreditačním orgánem, které potvrzuje, že subjekt posuzování shody splňuje požadavky stanovené v článku 28.
3. Nemůže-li dotčený subjekt posuzování shody předložit osvědčení o akreditaci, poskytne oznamujícímu orgánu veškeré doklady nezbytné k ověření, uznání a pravidelné kontrole svého souladu s požadavky stanovenými v článku 28.
Článek 32
Postup oznamování
1. Oznamující orgány mohou oznámit pouze subjekty posuzování shody, které splňují požadavky stanovené v článku 28.
2. K oznámení Komisi a ostatním členským státům využijí elektronický nástroj pro oznamování vyvinutý a spravovaný Komisí.
3. Oznámení musí obsahovat veškeré podrobnosti o dotčených činnostech posuzování shody, modulu nebo modulech posuzování shody a výbušnině nebo výbušninách a příslušné potvrzení o způsobilosti.
4. Pokud se oznámení nezakládá na osvědčení o akreditaci uvedeném v čl. 31 odst. 2, poskytne oznamující orgán Komisi a ostatním členským státům podklady, které prokazují způsobilost subjektu posuzování shody, a informace o zavedených opatřeních k zajištění toho, aby byl subjekt pravidelně kontrolován a i v budoucnu splňoval požadavky stanovené v článku 28.
5. Dotčený subjekt může vykonávat činnosti oznámeného subjektu pouze tehdy, pokud Komise nebo ostatní členské státy proti tomu nevznesly námitky do dvou týdnů po oznámení, pokud se použije osvědčení o akreditaci, nebo do dvou měsíců po oznámení, pokud se akreditace nepoužije.
Pouze takový subjekt se pro účely této směrnice považuje za oznámený subjekt.
6. Oznamující orgán oznámí Komisi a ostatním členským státům jakékoli následné významné změny v oznámení.
Článek 33
Identifikační čísla a seznamy oznámených subjektů
1. Komise oznámenému subjektu přidělí identifikační číslo.
Přidělí mu jediné číslo i v případě, že je subjekt oznámen podle několika aktů Unie.
2. Komise zveřejní seznam subjektů oznámených podle této směrnice, včetně identifikačních čísel, která jim byla přidělena, a činností, pro něž byly oznámeny.
Komise zajistí, aby byl tento seznam průběžně aktualizován.
Článek 34
Změny v oznámeních
1. Pokud oznamující orgán zjistí nebo je upozorněn na to, že oznámený subjekt již nesplňuje požadavky stanovené v článku 28 nebo neplní své povinnosti, omezí, pozastaví nebo případně zruší oznámení podle toho, jak je neplnění těchto požadavků nebo povinností závažné. Informuje o tom neprodleně Komisi a ostatní členské státy.
2. V případě omezení, pozastavení nebo zrušení oznámení nebo v případě, že oznámený subjekt ukončil svou činnost, zajistí oznamující členský stát, aby byly spisy tohoto subjektu buď zpracovány jiným oznámeným subjektem, nebo byly k dispozici příslušným oznamujícím orgánům a orgánům dozoru nad trhem na vyžádání.
Článek 35
Zpochybnění způsobilosti oznámených subjektů
1. Komise vyšetří všechny případy, v nichž má pochybnosti nebo je upozorněna na pochybnosti o způsobilosti oznámeného subjektu nebo o tom, zda oznámený subjekt nadále splňuje požadavky a povinnosti, které jsou mu uloženy.
2. Oznamující členský stát předloží Komisi na vyžádání všechny informace týkající se podkladů pro oznámení nebo zachování způsobilosti dotčeného oznámeného subjektu.
3. Komise zajistí, aby se se všemi citlivými informacemi získanými v průběhu tohoto šetření nakládalo jako s důvěrnými.
4. Pokud Komise zjistí, že oznámený subjekt nesplňuje nebo přestal splňovat požadavky pro své oznámení, přijme prováděcí akt, jímž požádá oznamující členský stát, aby přijal nezbytná nápravná opatření, včetně případného zrušení oznámení.
Tento prováděcí akt se přijme poradním postupem podle čl. 49 odst. 2.
Článek 36
Povinnosti týkající se činnosti oznámených subjektů
1. Oznámené subjekty provádějí posuzování shody v souladu s postupy posuzování shody stanovenými v příloze III.
2. Posuzování shody se provádí přiměřeným způsobem, aby se zabránilo zbytečné zátěži hospodářských subjektů. Subjekty posuzování shody při výkonu své činnosti řádně zohlední velikost a strukturu podniku, odvětví, v němž působí, míru složitosti dané technologie výrobku a hromadnou nebo sériovou povahu výrobního procesu.
Tyto subjekty musí ovšem dodržovat míru přísnosti a úroveň ochrany, jež jsou vyžadovány, aby byla výbušnina v souladu s touto směrnicí.
3. Pokud oznámený subjekt zjistí, že výrobce nesplnil základní bezpečnostní požadavky stanovené v příloze II nebo v odpovídajících harmonizovaných normách nebo jiných technických specifikacích, vyžaduje po výrobci, aby přijal vhodná nápravná opatření, a nevydá certifikát shody.
4. Pokud v průběhu kontroly shody po vydání certifikátu oznámený subjekt zjistí, že výbušnina již nesplňuje požadavky, vyžaduje po výrobci, aby přijal vhodná nápravná opatření, a v případě nutnosti certifikát pozastaví nebo odejme.
5. Pokud nejsou nápravná opatření přijata nebo pokud nemají požadovaný účinek, oznámený subjekt příslušné certifikáty podle potřeby omezí, pozastaví nebo odejme.
Článek 37
Odvolání proti rozhodnutím oznámených subjektů
Členské státy zajistí, aby bylo možné se proti rozhodnutím oznámených subjektů odvolat.
Článek 38
Informační povinnost oznámených subjektů
1. Oznámené subjekty informují oznamující orgán:
a)
o každém zamítnutí, omezení, pozastavení platnosti nebo odnětí certifikátu;
b)
o všech okolnostech majících vliv na působnost nebo podmínky oznámení;
c)
o každé žádosti o informace o činnostech posuzování shody, kterou obdržely od orgánů dozoru nad trhem;
d)
na vyžádání o činnostech posuzování shody vykonaných v působnosti jejich oznámení a o jakékoli jiné vykonané činnosti, včetně přeshraničních činností a zadávání subdodávek.
2. Oznámené subjekty poskytnou ostatním subjektům oznámeným podle této směrnice, které vykonávají obdobné činnosti posuzování shody a zabývají se stejnými výbušninami, příslušné informace o otázkách týkajících se negativních, a na požádání i pozitivních výsledků posuzování shody.
Článek 39
Výměna zkušeností
Komise organizačně zabezpečuje výměnu zkušeností mezi orgány členských států, které jsou odpovědné za politiku oznamování.
Článek 40
Koordinace oznámených subjektů
Komise zajistí zavedení a řádné provádění vhodné koordinace a spolupráce mezi subjekty oznámenými podle této směrnice ve formě odvětvové skupiny oznámených subjektů.
Členské státy zajistí, aby se jimi oznámené subjekty účastnily na práci této skupiny, a to přímo nebo prostřednictvím určených zástupců.
KAPITOLA 6
DOZOR NAD TRHEM UNIE, KONTROLA VÝBUŠNIN VSTUPUJÍCÍCH NA TRH UNIE A OCHRANNÝ POSTUP UNIE
Článek 41
Dozor nad trhem Unie a kontrola výbušnin vstupujících na trh Unie
Na výbušniny se použijí články 16 až 29 nařízení (ES) č. 765/2008.
Členské státy přijmou veškerá vhodná opatření, kterými zajistí, aby výbušniny mohly být uvedeny na trh pouze tehdy, pokud - jsou-li řádně skladovány a použity k určenému účelu - neohrožují zdraví a bezpečnost osob.
Článek 42
Postup nakládání s výbušninami představujícími riziko na vnitrostátní úrovni
1. Pokud orgány dozoru nad trhem jednoho členského státu mají dostatečné důvody domnívat se, že výbušnina představuje riziko pro zdraví nebo bezpečnost osob, majetek nebo životní prostředí, provedou hodnocení, zda dotčená výbušnina splňuje všechny příslušné požadavky stanovené touto směrnicí. Příslušné hospodářské subjekty za tímto účelem spolupracují v nezbytné míře s orgány dozoru nad trhem.
Pokud v průběhu hodnocení uvedeného v prvním pododstavci orgány dozoru nad trhem zjistí, že výbušnina nesplňuje požadavky stanovené touto směrnicí, neprodleně vyžadují po příslušném hospodářském subjektu, aby přijal všechna vhodná nápravná opatření k uvedení výbušniny do souladu s těmito požadavky, nebo k jejímu stažení z trhu nebo z oběhu ve lhůtě, kterou mohou stanovit a která je přiměřená povaze rizika.
Orgány dozoru nad trhem informují příslušný oznámený subjekt.
Na opatření uvedená v druhém pododstavci tohoto odstavce se použije článek 21 nařízení (ES) č. 765/2008.
2. Domnívají-li se orgány dozoru nad trhem, že se nesoulad netýká pouze území daného členského státu, informují Komisi a ostatní členské státy o výsledcích hodnocení a o opatřeních, která má hospodářský subjekt na jejich žádost přijmout.
3. Hospodářský subjekt zajistí, aby byla přijata všechna vhodná nápravná opatření ohledně všech dotčených výbušnin, které dodal na trh v celé Unii.
4. Pokud příslušný hospodářský subjekt ve lhůtě uvedené v odst. 1 druhém pododstavci nepřijme přiměřená nápravná opatření, přijmou orgány dozoru nad trhem všechna vhodná předběžná opatření s cílem zakázat nebo omezit dodávání výbušniny na trh daného členského státu nebo ji stáhnout z trhu nebo z oběhu.
O takových opatřeních orgány dozoru nad trhem neprodleně informují Komisi a ostatní členské státy.
5. Součástí informací uvedených v odst. 4 druhém pododstavci jsou všechny dostupné podrobnosti, zejména údaje nezbytné pro identifikaci nevyhovujících výbušnin, údaje o původu výbušnin, povaze nesouladu a souvisejícího rizika, povaze a době trvání opatření přijatých na vnitrostátní úrovni a údaje o stanovisku příslušného hospodářského subjektu. Orgány dozoru nad trhem zejména uvedou, zda je důvodem nesouladu některý z těchto nedostatků:
a)
výbušnina nesplňuje požadavky týkající se zdraví nebo bezpečnosti osob nebo požadavky týkající se ochrany majetku nebo životního prostředí; nebo
b)
nedostatky v harmonizovaných normách uvedených v článku 19, které jsou základem pro předpoklad shody.
6. Členské státy jiné než členský stát, který zahájil postup podle tohoto článku, neprodleně informují Komisi a ostatní členské státy o veškerých opatřeních, která přijaly, a o všech doplňujících údajích o nesouladu dotčené výbušniny, které mají k dispozici, a v případě nesouhlasu s přijatým vnitrostátním opatřením o svých námitkách.
7. Pokud do tří měsíců od přijetí informací uvedených v odstavci 4 druhém pododstavci žádný členský stát ani Komise nevznese námitku proti předběžnému opatření přijatému členským státem, považuje se uvedené opatření za důvodné.
8. Členské státy zajistí, aby byla v souvislosti s dotčenou výbušninou neprodleně přijata vhodná omezující opatření, jako je stažení této výbušniny z trhu.
Článek 43
Ochranný postup Unie
1. Pokud jsou po ukončení postupu stanoveného v čl. 42 odst. 3 a 4 vzneseny námitky proti opatření přijatému členským státem nebo pokud se Komise domnívá, že je vnitrostátní opatření v rozporu s právními předpisy Unie, zahájí Komise neprodleně konzultace s členskými státy a příslušným hospodářským subjektem nebo subjekty a provede hodnocení vnitrostátního opatření. Na základě výsledků tohoto hodnocení Komise přijme prováděcí akt, kterým rozhodne, zda je vnitrostátní opatření důvodné, či nikoli.
Rozhodnutí Komise je určeno všem členským státům; Komise ho neprodleně sdělí členským státům a příslušnému hospodářskému subjektu nebo subjektům.
2. Pokud je vnitrostátní opatření považováno za důvodné, všechny členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby byla nevyhovující výbušnina stažena z jejich trhu, a informují o tom Komisi. Je-li vnitrostátní opatření považováno za nedůvodné, dotčený členský stát toto opatření zruší.
3. Pokud je vnitrostátní opatření považováno za důvodné a je-li nesoulad výbušniny přisuzován nedostatkům v harmonizovaných normách, jak je uvedeno v čl. 42 odst. 5 písm. b) této směrnice, použije Komise postup stanovený v článku 11 nařízení (EU) č. 1025/2012.
Článek 44
Výbušniny, jež jsou v souladu, ale přesto představují riziko
1. Pokud členský stát po provedení hodnocení podle čl. 42 odst. 1 zjistí, že ačkoli je výbušnina v souladu s touto směrnicí, představuje riziko pro zdraví nebo bezpečnost osob nebo pro majetek či životní prostředí, musí po příslušném hospodářském subjektu vyžadovat, aby přijal všechna vhodná opatření k zajištění toho, aby dotčená výbušnina, pokud byla uvedena na trh, dále nepředstavovala toto riziko, nebo aby ji stáhl z trhu nebo z oběhu ve lhůtě, kterou může členský stát stanovit a která je přiměřená povaze rizika.
2. Hospodářský subjekt zajistí, aby byla přijata nápravná opatření ohledně všech dotčených výbušnin, které dodal na trh v celé Unii.
3. Členský stát neprodleně informuje Komisi a ostatní členské státy. Informace musí obsahovat všechny dostupné podrobnosti, zejména údaje nezbytné pro identifikaci dotčené výbušniny, údaje o jejím původu a dodavatelském řetězci, údaje o povaze souvisejícího rizika a údaje o povaze a době trvání opatření přijatých na vnitrostátní úrovni.
4. Komise neprodleně zahájí konzultace s členskými státy a s příslušným hospodářským subjektem nebo subjekty a provede hodnocení přijatých vnitrostátních opatření. Na základě výsledků tohoto hodnocení Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodne, zda je vnitrostátní opatření důvodné, či nikoli, a v případě nutnosti navrhne vhodná opatření.
Prováděcí akty uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce se přijímají přezkumným postupem podle čl. 49 odst. 3.
V závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech týkajících se ochrany zdraví a bezpečnosti osob nebo ochrany majetku či životního prostředí přijme Komise postupem podle čl. 49 odst. 4 okamžitě použitelné prováděcí akty.
5. Rozhodnutí Komise je určeno všem členským státům; Komise ho neprodleně sdělí členským státům a příslušnému hospodářskému subjektu nebo subjektům.
Článek 45
Formální nesoulad
1. Aniž je dotčen článek 42, členský stát vyžaduje po příslušném hospodářském subjektu, aby odstranil nesoulad, pokud zjistí jeden z následujících nedostatků:
a)
označení CE bylo umístěno v rozporu s článkem 30 nařízení (ES) č. 765/2008 nebo článkem 23 této směrnice;
b)
označení CE nebylo umístěno;
c)
identifikační číslo oznámeného subjektu zapojeného do kontrolní fáze výroby bylo umístěno v rozporu s článkem 23 nebo nebylo umístěno;
d)
EU prohlášení o shodě nebylo vypracováno;
e)
EU prohlášení o shodě nebylo vypracováno správně;
f)
technická dokumentace chybí nebo je neúplná;
g)
informace uvedené v čl. 5 odst. 5 nebo čl. 7 odst. 3 chybějí, nebo jsou nesprávné nebo neúplné;
h)
nebyl splněn jiný administrativní požadavek uvedený v článku 5 nebo článku 7.
2. Pokud nesoulad uvedený v odstavci 1 nadále trvá, členský stát přijme všechna vhodná opatření a omezí nebo zakáže dodávání výbušniny na trh nebo zajistí, aby byla stažena z oběhu nebo z trhu.
KAPITOLA 7
PŘENESENÉ A PROVÁDĚCÍ PRAVOMOCI A VÝBOR
Článek 46
Přenesená pravomoc
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 47, kterými aktualizuje přílohu I s cílem sladit ji s doporučeními OSN pro přepravu nebezpečných věcí.
Článek 47
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 46 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 18. dubna 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 46 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 46 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 48
Prováděcí akty
Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví technická ujednání pro uplatňování článku 11, zejména vzorový dokument, který se bude používat.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 49 odst. 3.
Článek 49
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro výbušniny pro civilní použití. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.
5. Komise konzultuje s výborem všechny otázky, pro něž se podle nařízení (EU) č. 1025/2012 či jakéhokoli jiného právního předpisu Unie vyžadují konzultace s odborníky z odvětví.
Výbor může mimoto projednávat jakékoli další otázky týkající se uplatňování této směrnice, které vznese jeho předseda nebo zástupce některého členského státu v souladu s jednacím řádem tohoto výboru.
KAPITOLA 8
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 50
Sankce
Členské státy stanoví sankce za porušení vnitrostátních právních předpisů, které byly přijaty na základě této směrnice, hospodářskými subjekty a přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění jejich uplatňování. Takto stanovené sankce mohou zahrnovat trestněprávní sankce za závažná porušení.
Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
Článek 51
Přechodná ustanovení
1. Členské státy nesmějí bránit dodávání na trh výbušnin, na které se vztahuje směrnice 93/15/EHS a které jsou s uvedenou směrnicí ve shodě a byly uvedeny na trh před 20. dubnem 2016.
2. Osvědčení vydaná podle směrnice 93/15/EHS zůstávají v platnosti podle této směrnice.
3. Směrnice Komise 2008/43/ES ze dne 4. dubna 2008, kterou se podle této směrnice 93/15/EHS zřizuje systém pro identifikaci a sledovatelnost výbušnin pro civilní použití (14), zůstává v platnosti, dokud nebude nahrazena opatřeními přijatými na základě článku 15 této směrnice.
Článek 52
Provedení
1. Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s čl. 2 body 2, 7 až 13 a 15 až 24, články 3 až 10, čl. 14 odst. 1, články 15 a 16, čl. 20 písm. a) bodem i), články 21 až 27, čl. 28 odst. 1 až 4, 6, 7, 10 a 11, články 29 až 45, 50 a 51 a s přílohami III a IV do 19. dubna 2016. Znění těchto předpisů sdělí neprodleně Komisi.
Použijí tyto předpisy ode dne 20. dubna 2016.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Musí rovněž obsahovat prohlášení, že odkazy ve stávajících právních a správních předpisech na směrnici zrušenou touto směrnicí se považují za odkazy na tuto směrnici. Způsob odkazu a znění prohlášení si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 53
Zrušení
Směrnice 93/15/EHS ve znění nařízení uvedených v části A přílohy V a směrnice 2004/57/ES se zrušují s účinkem ode dne 20. dubna 2016, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení ve vnitrostátním právu a dne použitelnosti směrnic uvedených v části B přílohy V.
Odkazy na zrušené směrnice se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VI.
Článek 54
Vstup v platnost a použitelnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1, čl. 2 body 1, 3 až 6 a 14, články 11, 12 a 13, čl. 14 odst. 2, články 17 až 19, čl. 20 písm. a) body ii) až iv) a písm. b), čl. 28 odst. 5, 8 a 9, články 46, 47, 48 a 49 a přílohy I, II, V a VI se použijí ode dne 20. dubna 2016.
Článek 55
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 26. února 2014.
DIRETTIVA 2014/28/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-26 ta’ Frar 2014
dwar l-armonizzazzjoni tal-liġijiet tal-Istati Membri relatati mad-disponibbiltà fis-suq u s-superviżjoni ta’ splussivi ċivili (riformulazzjoni)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 114 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Europea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Id-Direttiva tal-Kunsill 93/15/KEE tal-5 ta’ April 1993 dwar l-armonizzazzjoni tad-dispożizzjonijiet dwar id-dħul fis-suq u s-superviżjoni ta’ splussivi għall-użu ċivili (3) ġiet emendata sostanzjalment (4). Billi huma meħtieġa aktar emendi, fl-interess taċ-ċarezza, din id-Direttiva għandha tiġi riformulata.
(2)
Hu neċessarju li jkun kjarifikat f’din id-Direttiva li ċerti oġġetti ġew identifikati skont ir-rakkomandazzjonijiet tan-Nazzjonijiet Uniti dwar it-trasport ta’ beni perikolużi bħala oġġetti pirotekniċi jew munizzjon, u b’hekk ma jidħlux il-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva. Id-Direttiva tal-Kummissjoni 2004/57/KE tat-23 ta’ April 2004 dwar l-identifikazzjoni ta’ affarijiet pirotekniċi u ċertu munizzjon għall-iskopijiet tad-Direttiva tal-Kunsill 93/15/KEE dwar l-armonizzazzjoni tad-dispożizzjonijiet li għandhom x’jaqsmu mat-tqegħid fis-suq u s-sorveljar ta’ splussiv għall-użu taċ-ċivil (5), li bħalissa fiha lista ta’ dawn l-oġġetti, għandha għalhekk tiġi abrogata.
(3)
Ir-Regolament (KE) Nru 765/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-9 ta’ Lulju 2008 li jistabbilixxi r-rekwiżiti għall-akkreditament u għas-sorveljanza tas-suq relatati mal-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti (6) jistipula regoli dwar l-akkreditazzjoni tal-korpi tal-valutazzjoni tal-konformità, jipprovdi qafas għas-sorveljanza tas-suq u l-kontrolli ta’ prodotti minn pajjiżi terzi, u jistabbilixxi l-prinċipji ġenerali tal-marka CE.
(4)
Id-Deċiżjoni Nru 768/2008/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-9 ta’ Lulju 2008 dwar qafas komuni għall-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti (7) tistipula prinċipji komuni u dispożizzjonijiet ta’ referenza intenzjonati biex japplikaw għal leġislazzjoni settorali sabiex jipprovdu bażi koerenti għat-tfassil, ir-reviżjoni jew ir-riformulazzjonijiet ta’ dik il-leġislazzjoni. Id-Direttiva 93/15/KEE għandha għalhekk tkun adattata għal dik id-Deċiżjoni.
(5)
Is-sigurtà matul il-ħżin hija koperta bid-Direttiva tal-Kunsill 96/82/KE tad-9 ta’ Diċembru 1996 dwar il-kontroll ta’ perikli ta’ aċċidenti kbar fl-użu ta’ sustanzi perikolużi (8) li tistabbilixxi rekwiżiti ta’ sikurezza għall-istabbilimenti fejn ikun hemm preżenti splussivi. Is-sikurezza ta’ splussivi waqt it-trasport hija regolata minn konvenzjonijiet u ftehimiet internazzjonali inklużi r- ir-rakkomandazzjonijiet tan-Nazzjonijiet Uniti dwar it-trasport ta’ merkanzija perikoluża. Għalhekk dawn l-aspetti ma għandhomx jaqgħu taħt l-ambitu ta’ din id-Direttiva.
(6)
Il-merkanzija piroteknika teħtieġ miżuri xierqa sabiex tiġi żgurata l-protezzjoni tal-utenti aħħarin u s-sikurezza tal-pubbliku. L-oġġetti pirotekniċi huma koperti bid-Direttiva 2013/29/UE tal-Parlament Ewropew u l-Kunsill tat-12 ta’ Ġunju 2013 dwar l-armonizzazzjoni tal-liġijiet tal-Istati Membri relatati mat-tqegħid fis-suq ta’ oġġetti pirotekniċi (9). Din id-Direttiva għalhekk tapplika għal splussivi.
(7)
Il-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva għandu jkopri l-munizzjon, iżda biss fir-rigward tar-regoli li jirregolaw il-kontrolli fuq it-trasferimenti u l-arranġamenti assoċjati. Billi, minħabba li l-munizzjon huwa trasferit taħt kundizzjonijiet simili għal dawk li taħthom jiġu trasferiti l-armi, it-trasferimenti tal-munizzjon għandhom ikunu regolati b’dispożizzjonijiet bħal dawk applikabbli għall-armi, kif stipulat fid-Direttiva 91/477/KEE tat-18 ta’ Ġunju 1991 dwar il-kontroll tal-akkwist u l-pussess tal-armi (10).
(8)
Din id-Direttiva għandha tapplika għall-forom kollha ta’ provvista, inkluż il-bejgħ mill-bogħod.
(9)
Id-deskrizzjoni tal- isplussivi koperti b’din id-Direttiva għandha tkun bbażata fuq id-deskrizzjoni ta’ dawn il-prodotti kif stipulat fir-rakkomandazzjonijiet tan-Nazzjonijiet Uniti dwar it-trasport ta’ oġġetti perikolużi.
(10)
Biex jiġi żgurat il-moviment liberu tal-isplussivi huwa neċessarju li jiġu armonizzati l- liġijiet relatati mad- disponibbiltà tal-isplussivi fis-suq.
(11)
L-operaturi ekonomiċi għandhom ikunu responsabbli għall-konformità tal-isplussivi ma’ din id-Direttiva, fir-rigward tar-rwoli rispettivi tagħhom fil-katina ta’ forniment, sabiex jiżguraw livell għoli ta’ protezzjoni tal-interessi pubbliċi, bħalma huma s-saħħa u s-sigurtà tal-persuni u s-sigurtà pubblika u biex jiggarantixxu kompetizzjoni ġusta fis-suq tal-Unjoni.
(12)
L-operaturi ekonomiċi kollha li jintervjenu fil-katina tal-provvista u tad-distribuzzjoni għandhom jieħdu l-miżuri xierqa biex jiżguraw li jagħmlu disponibbli fis-suq dawk l-isplussivi biss li jkunu konformi ma’ din id-Direttiva. Jeħtieġ li tkun prevista distribuzzjoni ċara u proporzjonata tal-obbligi li jikkorrispondu mar-rwol ta’ kull operatur ekonomiku fil-proċess tal-katina tal-forniment u tad-distribuzzjoni.
(13)
Sabiex tkun faċilitata l-komunikazzjoni bejn l-operaturi ekonomiċi, l-awtoritajiet ta’ sorveljanza tas-suq u l-utenti finali, l-Istati Membri għandhom jinkoraġġixxu lill-operaturi ekonomiċi jinkludu indirizz tal-websajt flimkien mal-indirizz postali.
(14)
Il-manifattur, li jkollu konoxxenza dettaljata tad-disinn u tal-proċess tal-produzzjoni, huwa fl-aħjar pożizzjoni li jesegwixxi l-proċedura ta’ valutazzjoni tal-konformità. Il-valutazzjoni tal-konformità għalhekk għandha tibqa’ l-obbligu tal-manifattur biss.
(15)
Jeħtieġ li jkun żgurat li l-isplussivi minn pajjiżi terzi li jidħlu fl-Unjoni jkunu konformi ma’ din id-Direttiva, u b’mod partikolari li l-manifatturi jkunu għamlu l-proċeduri ta’ valutazzjoni tal-konformità xierqa fir-rigward ta’ dawk l-isplussivi. Għalhekk għandha ssir dispożizzjoni għall-importaturi biex ikun żgurat li l-isplussivi li jqiegħdu fis-suq ikunu konformi mar-rekwiżiti ta’ din id-Direttiva u biex dawn ma jqiegħdux fis-suq splussivi li ma jikkonformawx ma’ dawn ir-rekwiżiti jew li jippreżentaw xi riskju. Għandha ssir ukoll dispożizzjoni għall-importaturi biex ikun żgurat li jkunu saru l-proċeduri tal-valutazzjoni tal-konformità u li l-marki tal-isplussivi u d-dokumentazzjoni magħmulin mill-manifatturi jkunu disponibbli għall-ispezzjoni mill-awtoritajiet kompetenti nazzjonali ta’ sorveljanza.
(16)
Id-distributur jagħmel disponibbli splussivi fis-suq wara li dan ikun tqiegħed fis-suq mill-manifattur jew mill-importatur, u għandu jaġixxi bil-kura dovuta sabiex jiżgura li t-trattament tiegħu tal-isplussivi min-naħa tiegħu ma jolqotx ħażin il-konformità tal-isplussivi.
(17)
Kull operatur ekonomiku li jqiegħed splussiv f’ismu jew bit-trade mark tiegħu jew jimmodifika splussiv b’mod li dan jista’ jinċidi fuq il-konformità ma’ din id-Direttiva, għandu jitqies bħala manifattur u għandu jassumi l-obbligi tal-manifattur.
(18)
Id-distributuri u l-importaturi, minħabba li huma qrib tas-suq, għandhom ikunu involuti fix-xogħol tas-sorveljanza tas-suq li jsir minn awtoritajiet nazzjonali kompetenti, u għandhom jitħejjew biex jipparteċipaw b’mod attiv, billi jagħtu lil dawk l-awtoritajiet l-informazzjoni kollha neċessarja dwar l-isplussiv ikkonċernat.
(19)
L-identifikazzjoni unika tal-isplussivi hija essenzjali biex ikunu jistgħu jinġabru rekords preċiżi u kompleti tal-isplussivi fl-istadji kollha tal-katina tal-provvista. Dan għandu jippermetti li splussiv ikun jista’ jiġi identifikat u traċċat mis-sit tal-produzzjoni u t-tqegħid tiegħu fis-suq sal-utent aħħari u l-użu tiegħu, bil-għan li jiġi prevenut l-użu ħażin u s-serq u biex l-awtoritajiet tal-infurzar tal-liġi jingħataw għajnuna biex jittraċċaw l-oriġini ta’ splussivi mitlufin jew misruqin. Sistema effiċjenti ta’ traċċabbiltà tħaffef ix-xogħol tal-awtoritajiet tas-sorveljanza tas-suq biex jittraċċaw lil operaturi ekonomiċi li jkunu għamlu disponibbli fis-suq splussivi mhux konformi. Meta tinżamm l-informazzjoni meħtieġa taħt din id-Direttiva għall-identifikazzjoni ta’ operaturi ekonomiċi, l-operaturi ekonomiċi m’għandhomx ikunu mitluba li jaġġornaw din l-informazzjoni fir-rigward ta’ operaturi ekonomiċi oħra li jkunu għaddewlhom splussiv jew ta’ dawk li lilhom għaddew splussiv.
(20)
Id-dispożizzjonijiet ta’ din id-Direttiva li jirrigwardaw it-tqegħid fis-suq, għandhom ikunu limitati għall-espressjoni tar-rekwiżiti essenzjali tas-sigurtà għall-isplussivi, sabiex ikunu protetti saħħet in-nies u s-sigurtà tagħhom, il-proprjetà u l-ambjent. Sabiex tiġi ffaċilitata l-valutazzjoni tal-konformità ma’ dawk ir-rekwiżiti huwa neċessarju li tiġi prevista preżunzjoni tal-konformità għall-isplussivi li jkunu f’konformità mal-istandards armonizzati adottati skont ir-Regolament (UE) Nru 1025/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Ottubru 2012 dwar l-Istandardizzazzjoni Ewropea (11) għall-finijiet tal-espressjoni ta’ speċifikazzjonijiet tekniċi dettaljati ta’ dawk ir-rekwiżiti.
(21)
Ir-Regolament (UE) Nru 1025/2012 jipprovdi għal proċedura għal oġġezzjonijiet kontra standards armonizzati meta dawk l-istandards ma jissodisfawx kompletament ir-rekwiżiti ta’ din id-Direttiva.
(22)
Sabiex l-operaturi ekonomiċi jkunu jistgħu juru, u biex l-awtoritajiet kompetenti jkunu jistgħu jiżguraw, li l-isplussivi li jsiru disponibbli fis-suq huma konformi mar-rekwiżiti tas-sigurtà essenzjali, hemm bżonn li jkun provdut għal proċeduri ta’ valutazzjoni tal-konformità. Id-Deċiżjoni Nru 768/2008/KE tistabbilixxi moduli għal proċeduri ta’ valutazzjoni tal-konformità li jinkludu proċeduri mill-anqas sal-aktar stretti, fi proporzjon mal-livell ta’ riskju involut u l-livell ta’ sikurezza meħtieġa. Sabiex tkun żgurata l-koerenza intersettorjali u biex ikunu evitati varjanti ad hoc, il-proċeduri dwar il-valutazzjoni tal-konformità għandhom jintgħażlu minn fost dawk il-moduli. Minħabba l-karatteristiċi speċifiċi tagħhom u l-perikoli involuti, l-isplussivi dejjem għandhom jiġu sottomessi għal valutazzjoni tal-konformità minn parti terza.
(23)
Il-manifatturi għandhom jimlew dikjarazzjoni tal-konformità tal-UE biex jipprovdu informazzjoni meħtieġa taħt din id-Direttiva dwar il-konformità tal-isplussiv ma’ din id-Direttiva u ta’ leġislazzjoni tal-Unjoni rilevanti oħra tal-armonizzazzjoni.
(24)
Biex jiġi żgurat aċċess effettiv għal informazzjoni għall-iskop tas-sorveljanza tas-suq, l-informazzjoni mitluba biex ikunu identifikati l-atti applikabbli kollha tal-Unjoni għandha tkun disponibbli f’dikjarazzjoni unika tal-konformità tal-UE. Sabiex jitnaqqas il-piż amministrattiv fuq l-operaturi ekonomiċi, dik id-dikjarazzjoni unika tal-konformità tal-UE tista’ tkun dossier magħmul minn dikjarazzjonijiet rilevanti individwali tal-konformità.
(25)
Il-marka CE, li tindika l-konformità ta’ splussiv, hija l-konsegwenza viżibbli ta’ proċess sħiħ li jinkludi l-valutazzjoni tal-konformità f’sens wiesa’. Prinċipji ġenerali li jirregolaw il-marka CE huma stipulati fir-Regolament (KE) Nru 765/2008. Regoli li jirregolaw it-twaħħil tal-marka CE għandhom jiġu stipulati f’din id-Direttiva.
(26)
Il-proċeduri ta’ valutazzjoni tal-konformità stabbiliti f’din id-Direttiva jirrikjedu l-intervent tal-korpi ta’ valutazzjoni tal-konformità, li jiġu notifikati mill-Istati Membri lill-Kummissjoni.
(27)
L-esperjenza wriet li l-kriterji stabbiliti fid-Direttiva 93/15/KEE li korpi tal-valutazzjoni tal-konformità għandhom josservaw biex ikunu notifikati lill-Kummissjoni mhumiex suffiċjenti biex jiżguraw livell uniformi għoli ta’ operat ta’ korpi notifikati fl-Unjoni Ewropea kollha. Iżda huwa essenzjali li l-korpi kollha notifikati jwettqu l-funzjonijiet tagħhom fuq l-istess livell u skont kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni ġusta. Dan jitlob li jkunu stabbiliti rekwiżiti obbligatorji għall-korpi ta’ valutazzjoni tal-konformità li jixtiequ li jkunu notifikati sabiex jagħtu servizzi ta’ valutazzjoni tal-konformità.
(28)
Sabiex ikun żgurat livell konsistenti tal-kwalità tal-valutazzjoni tal-konformità jeħtieġ ukoll li jkunu ffissati rekwiżiti għall-awtoritajiet li jinnotifikaw u korpi oħra involuti fil-valutazzjoni, fin-notifika u l-monitoraġġ tal-korpi notifikati.
(29)
Jekk xi korp ta’ valutazzjoni juri konformità mal-kriterji stipulati fl-istandards tal-armonizzazzjoni, għandha tiġi preżunta l-konformità mar-rekwiżiti korrispondenti stabbiliti f’din id-Direttiva.
(30)
Is-sistema stabbilita f’din id-Direttiva għandha tkun ikkomplementata mis-sistema ta’ akkreditament kif prevista fir-Regolament (KE) Nru 765/2008. Billi l-akkreditazzjoni hija mezz essenzjali ta’ verifika tal-kompetenza ta’ korpi tal-valutazzjoni tal-konformità, għandha tintuża wkoll għal finijiet ta’ notifika.
(31)
L-akkreditazzjoni trasparenti kif prevista fir-Regolament (KE) Nru 765/2008, li tiżgura l-livell neċessarju ta’ fiduċja fiċ-ċertifikati tal-konformità, għandha tkun ikkunsidrata mill-awtoritajiet pubbliċi nazzjonali fl-Unjoni kollha bħala l-mezz preferut li juri l-kompetenza teknika tal-korpi tal-valutazzjoni tal-konformità. Madankollu, l-awtoritajiet nazzjonali jistgħu jqisu li għandhom f’idejhom il-mezzi xierqa biex jagħmlu dik il-valutazzjoni huma stess. F’dawn il-każijiet, sabiex ikun żgurat livell xieraq ta’ kredibbiltà tal-valutazzjonijiet eżegwiti minn awtoritajiet nazzjonali oħra, huma għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra l-evidenza dokumentarja meħtieġa li turi l-konformità tal-korpi ta’ valutazzjoni tal-konformità li jiġu evalwati, mar-rekwiżiti regolatorji rilevanti.
(32)
Il-korpi ta’ valutazzjoni tal-konformità sikwit jagħtu b’subappalt partijiet mix-xogħol tagħhom konness mal-valutazzjoni tal-konformità jew jgħadduh lil sussidjarju. Biex ikun salvagwardjat livell għoli ta’ protezzjoni meħtieġ biex l-isplussivijitqiegħdu fis-suq tal-Unjoni, huwa essenzjali li s-subappaltaturi tal-valutazzjoni tal-konformità u s-sussidjarji jissodisfaw l-istess rekwiżiti bħall-korpi notifikati fir-rigward tat-twettiq ta’ kompiti ta’ valutazzjoni tal-konformità. Għalhekk huwa importanti li l-valutazzjoni tal-kompetenza u l-prestazzjoni ta’ korpi tal-valutazzjoni tal-konformità li trid tiġi notifikata u l-monitoraġġ ta’ korpi notifikati jkopru wkoll l-attivitajiet mwettqa minn subappaltaturi u sussidjarji.
(33)
Jeħtieġ li jiżdiedu l-effiċjenza u t-trasparenza tal-proċedura tan-notifika u b’mod partikolari, li tiġi adattata għal teknoloġiji ġodda biex tkun tista’ ssir notifika onlajn.
(34)
Ladarba korpi notifikati jistgħu joffru s-servizzi tagħhom fit-territorju kollu tal-Unjoni, huwa xieraq li Stati Membri oħra u l-Kummissjoni jingħataw l-opportunità li jagħmlu oġġezzjonijiet fir-rigward tal-korp notifikat. Huwa, għalhekk importanti li jkun previst perjodu li matulu kull dubju jew tħassib dwar il-kompetenza tal-korpi ta’ valutazzjoni tal-konformità jkunu jistgħu jiġu kkjarifikati qabel ma jibdew jaħdmu bħala korpi notifikati.
(35)
Fl-interessi tal-kompetittività huwa kruċjali li l-korpi notifikati japplikaw il-proċeduri ta’ valutazzjoni tal-konformità mingħajr ma joħolqu xi piż bla bżonn għall-operaturi ekonomiċi. Għall-istess raġuni u biex ikun żgurat trattament ugwali ta’ operaturi ekonomiċi, għandha tkun żgurata l-konsistenza fl-applikazzjoni teknika tal-moduli. Dak jista’ jsir l-aħjar permezz ta’ koordinazzzjoni u kooperazzjoni xierqa bejn korpi notifikati.
(36)
Sabiex tkun żgurata ċ-ċertezza legali, hemm bżonn li jkun iċċarat li r-regoli dwar is-sorveljanza tas-suq tal-Unjoni u l-kontroll tal-prodotti li jidħlu fl-Unjoni previsti fir-Regolament (KE) Nru 765/2008 japplikaw għall-isplussivi. Din id-Direttiva ma għandhiex ma tħallix Stati Membri milli jagħżlu l-awtoritajiet kompetenti li jwettqu dawn il-ħidmiet.
(37)
L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri xierqa kollha biex jiżguraw li l-isplussivi jistgħu jitqiegħdu fis-suq biss jekk, meta jkunu maħżuna kif suppost u użati għall-għan li huma maħsuba għalih, jew skont kundizzjonijiet ta’ użu li jistgħu jkunu previsti b’mod raġonevoli, huma ma jkunux ta’ periklu għas-saħħa u għas-sikurezza tal-persuni. L-isplussivi għandhom ikunu kkunsidrati bħala mhux konformi mar-rekwiżiti essenzjali tas-sikurezza stabbiliti f’din id-Direttiva biss skont kundizzjonijiet ta’ użu li jistgħu jkunu previsti b’mod raġonevoli, jiġifieri meta dan l-użu jista’ jirriżulta minn imġiba umana legali u faċilment prevedibbli.
(38)
Is-sistema eżistenti għandha tkun supplimentata bi proċedura li skontha l-partijiet interessati jiġu informati b’miżuri maħsubin biex jittieħdu fir-rigward ta’ splussivi li jippreżentaw riskju għas-saħħa jew is-sigurtà ta’ persuni, jew għall-proprjetà jew l-ambjent. Għandha tippermetti wkoll lill-awtoritajiet tas-sorveljanza tas-suq, b’kooperazzjoni mal-operaturi ekonomiċi rilevanti, li jaġixxu fi stadju minn qabel dwar dawk l-isplussivi.
(39)
Meta l-Istati Membri u l-Kummissjoni jaqblu dwar il-ġustifikazzjoni ta’ miżura meħuda minn Stat Membru, ma jkunx hemm il-ħtieġa li l-Kummissjoni jkollha tinvolvi lilha nnifisha aktar, ħlief meta n-nuqqas ta’ konformità jkun jista’ jiġi attribwit lin-nuqqasijiet f’xi standard armonizzat.
(40)
Fil-każ ta’ theddida għal, jew ta’ attakk serju fuq, is-sigurtà pubblika b’riżultat tal-pussess jew l-użu illegali ta’ splussivi jew munizzjon l-Istati Membri għandhom jitħallew jidderogaw, taħt ċerti kundizzjonijiet, minn din id-Direttiva fir-rigward tat-trasferiment ta’ splussivi u munizzjon sabiex jiġu prevenuti tali pussess u użu illegali.
(41)
Hu essenzjali li jitwaqqfu mekkaniżmi ta’ kooperazzjoni amministrattiva bejn l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri. Għaldaqstant, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jibbażaw il-metodi tagħhom fuq ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 515/97 tat-13 ta’ Marzu 1997 dwar l-għajnuna komuni bejn l-awtoritajiet amministrattivi tal-Istati Membri u l-kooperazzjoni bejn dawn tal-aħħar u l-Kummissjoni sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni korretta tal-liġi doganali jew tal-kwistjonijiet agrikoli (12).
(42)
Din id-Direttiva ma għandhiex taffettwa s-setgħat tal-Istati Membri li jieħdu miżuri bl-iskop li ma jħallux li jkun hemm suq illegali tal-isplussivi u tal-munizzjon.
(43)
Sabiex jintlaħqu l-għanijiet ta’ din id-Direttiva, is-setgħa li jiġu adottati l-atti skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni fir-rigward ta’ miżuri tal-Unjoni li jirrigwardaw l-adattament ta’ din id-Direttiva għar-rakkomandazzjonijiet tan-Nazzjonijiet Uniti dwar it-trasport ta’ oġġetti perikolużi. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa fil-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell ta’ esperti. Il-Kummissjoni, meta tkun qed tħejji u tfassal atti ddelegati, għandha tiżgura trażmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(44)
Sabiex jiġi żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ din id-Direttiva, is-setgħat ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu kkonferiti lill-Kummissjoni. Dawn is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (13).
(45)
Il-proċedura konsultattiva għandha tintuża għall-adozzjoni ta’ atti ta’ implimentazzjoni li jitolbu l-Istat Membru tan-notifika jieħu miżuri korrettivi fir-rigward ta’ korpi notifikati li ma jissodisfawx jew m’għadhomx jissodisfaw ir-rekwiżiti għan-notifikazzjoni tagħhom.
(46)
Il-proċedura tal-eżaminar għandha tintuża għall-adozzjoni tal-atti ta’ implimentazzjoni sabiex jiġu stabbiliti l-arranġament prattiċi għall-operazzjoni tas-sistema għall-identifikazzjoni u t-traċċabbiltà tal-isplussivi, kif ukoll għall-għemil ta’ arranġamenti tekniċi għall-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet dwar it-trasferiment ta’ splussivi, b’mod partikolari l-mudell tad-dokument li għandu jintuża.
(47)
Il-proċedura ta’ eżami għandha wkoll tintuża għall-adozzjoni tal-atti ta’ implimentazzjoni fir-rigward ta’ splussivi konformi li jippreżentaw riskju għas-saħħa jew għas-sikurezza tal-persuni u ta’ aspetti oħra tal-protezzjoni tal-interess pubbliku.
(48)
Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni applikabbli immedjatament meta, f’każijiet debitament ġustifikati relatati ma’ splussivi konformi li jippreżentaw riskju għas-saħħa jew għas-sikurezza tal-persuni, jew għall-proprjetà jew l-ambjent, dan ikun meħtieġ għal raġunijiet imperattivi ta’ urġenza.
(49)
F’konformitá mal-prattika stabbilita, il-kumitat imwaqqaf minn din id-Direttiva jista’ jkollu rwol utli fl-eżaminar ta’ kwistjonijiet dwar l-applikazzjoni ta’ din id-Direttiva mqajma jew mill-president tagħha jew minn rappreżentant ta’ Stat Membru skont ir-regoli ta’ proċedura tiegħu.
(50)
Meta kwistjonijiet relatati ma’ din id-Direttiva, ħlief għall-implimentazzjoni jew il-ksur tagħha, ikunu qed jiġu eżaminati, jiġifieri fi grupp ta’ esperti tal-Kummissjoni, il-Parlament Ewropew għandu, f’konformità mal-prattika eżistenti, jirċievi informazzjoni u dokumentazzjoni sħiħa u, fejn opportun, stedina biex jattendi għal dawn il-laqgħat.
(51)
Il-Kummissjoni għandha, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni u, minħabba n-natura speċjali tagħhom, waqt li taġixxi mingħajr l-applikazzjoni tar-Regolament (UE) Nru 182/2011, tiddetermina jekk il-miżuri meħuda mill-Istati Membri fir-rigward ta’ splussivi li ma jkunux konformi humiex ġustifikati jew le.
(52)
Huwa meħtieġ li l-Istati Membri jistabbilixxu regoli dwar il-penali applikabbli għall-ksur tad-dispożizzjonijiet tal-liġi nazzjonali adottati skont din id-Direttiva u jiżguraw li dawn ir-regoli jiġu infurzati. Huwa meħtieġ li l-penali stipulati jkunu effettivi, proporzjonati u dissważivi.
(53)
Hemm bżonn li jkunu previsti arranġamenti tranżitorji raġonevoli li jippermettu li jagħmlu disponibbli fis-suq, mingħajr il-ħtieġa ta’ konformità ma’ rekwiżiti addizzjonali tal-prodott ta’ splussivi li kienu diġà tqiegħdu fis-suq taħt id-Direttiva 93/15/KEE qabel id-data ta’ applikazzjoni ta’ miżuri nazzjonali li jittrasponu din id-Direttiva. Id-distributuri għandhom, għalhekk, ikunu jistgħu jfornu splussivi li tqiegħdu fis-suq, jiġifieri stokk li diġà jinsab fil-katina tad-distribuzzjoni, qabel id-data ta’ applikazzjoni ta’ miżuri nazzjonali li jittrasponu din id-Direttiva.
(54)
Ladarba l-għan ta’ din id-Direttiva jiġifieri li jkun żgurat li l-isplussivi tekniċi fis-suq jissodisfaw rekwiżiti li jipprevedu livell għoli ta’ protezzjoni ta’ saħħa u sigurtà u interessi pubbliċi oħra, waqt li jiggarantixxi l-funzjonament tas-suq intern, ma jistax jinkiseb suffiċjentement mill-Istati Membri iżda jista’, saħansitra, minħabba l-iskala u l-effetti tiegħu, jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjon, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, f’konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà, kif imsemmi fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F’konformità mal-prinċipju ta’ proporzjonalità, kif stabbilit f’dak Artikolu, din id-Direttiva ma tmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkiseb dak l-għan.
(55)
L-obbligu tat-traspożizzjoni ta’ din id-Direttiva fil-liġi nazzjonali għandu jkun limitat għal dawk id-dispożizzjonijiet li jirrappreżentaw emenda sostantiva meta mqabbla mad-Direttiva preċedenti. L-obbligu li d-dispożizzjonijiet li ma nbidlux jiġu trasposti ġie mid-Direttivi preċedenti.
(56)
Din id-Direttiva għandha tkun bla ħsara għall-obbligi tal-Istati Membri dwar il-limiti ta’ żmien għat-trażpożizzjoni fil-liġi nazzjonali u d-dati ta’ applikazzjoni tad-Direttivi stabbiliti fl-Anness V, Parti B,
ADOTTAW DIN ID-DIRETTIVA:
KAPITOLU 1
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Kamp ta’ applikazzjoni
1. Din id-Direttiva tapplika għal isplussivi għall-użu ċivili.
2. Din id-Direttiva ma tapplikax għal:
(a)
l-isplussivi, inkluża l-munizzjon, intenzjonati għall-użu, skont il-liġi nazzjonali, mill-forzi armati jew mill-pulizija;
(b)
l-isplussivi li jaqgħu fl-ambitu tad-Direttiva 2013/29/UE;
(c)
munizzjon, ħlief kif hemm dispost fl-Artikoli 12, 13 u 14.
L-Anness I fih elenku mhux esawstiv ta’ oġġetti pirotekniċi u munizzjon li hemm riferiment għalihom fil-punt (b) ta’ dan il-paragrafu u fil-punt 2 tal-Artikolu 2 rispettivament identifikati skont ir-rakkomandazzjonijiet tan-Nazzjonijiet Uniti dwar it-trasport tal-oġġetti perikolużi.
3. Din id-Direttiva ma għandhiex ma tħallix li l-Istati Membri jiddikjaraw ċerti sustanzi mhux koperti b’din id-Direttiva bħala splussivi taħt il-liġijiet jew ir-regolamenti nazzjonali.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ din id-Direttiva, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“splussivi” tfisser il-materjali u l-merkanzija meqjusa splussivi fir-rakkomandazzjonijiet tan-Nazzjonijiet Uniti dwar it-trasport ta’ merkanzija perikoluża u li taqa’ fil-Klassi 1 ta’ dawk ir-rakkomandazzjonijiet;
(2)
“munizzjon” tfisser projettili bil-karigi propulsivi jew mingħajrhom u munizzjon in bjank użat f’armi tan-nar li jistgħu jinġarru minn persuna, armi tan-nar oħrajn u artilleriji;
(3)
“sikurezza” tfisser il-prevenzjoni ta’ aċċidenti u, meta l-prevenzjoni ma taħdimx, il-limitazzjoni tal-effetti tagħhom;
(4)
“sigurtà” tfisser il-prevenzjoni tal-użu kontra l-liġi u l-ordni;
(5)
“approvazzjoni” tfisser id-deċiżjoni meħuda sabiex jitħallew it-trasferimenti maħsuba tal-isplussivi fl-Unjoni;
(6)
“trasferiment” tfisser kull ċaqliq fiżiku ta’ splussivi fl-Unjoni bl-eċċezzjoni ta’ ċaqliq fl-istess post;
(7)
“tagħmel disponibbli fis-suq” tfisser kwalunkwe provvista ta’ splussivi għad-distribuzzjoni jew l-użu fis-suq tal-Unjoni tul attività kummerċjali kemm jekk issir bi ħlas kif ukoll jekk tkun mingħajr ħlas;
(8)
“tqegħid fis-suq” tfisser l-ewwel darba li jsir disponibbli splussiv fis-suq tal-Unjoni;
(9)
“manifattur” tfisser persuna fiżika jew ġuridika li timmanifattura splussiv, jew li tqabbad lil min ifassal jew jimmanifattura tali oġġett, u jikkumerċjalizza dak l-isplussiv taħt isimha jew bit-trade mark tagħha jew jużak għall-iskopijiet tiegħu stess;
(10)
“rappreżentant awtorizzat” tfisser kwalunkwe persuna fiżika jew ġuridika stabbilita fl-Unjoni li tkun irċeviet mandat bil-miktub mingħand il-manifattur sabiex taġixxi f’ismu relattivament għal kompiti speċifiċi;
(11)
“importatur” tfisser kull persuna fiżika jew ġuridika stabbilita fl-Unjoni li tqiegħed splussiv, minn pajjiż terz, fis-suq tal-Unjoni;
(12)
“distributur” tfisser kull persuna fiżika jew ġuridika fil-katina ta’ provvista barra l-manifattur jew l-importatur, li tagħmel splussiv disponibbli fis-suq;
(13)
“operaturi ekonomiċi” tfisser il-manifattur, ir-rappreżentant awtorizzat, l-importatur, id-distributur u kull persuna naturali jew legali li twettaq il-ħażna, l-użu, it-trasferiment, l-importazzjoni, l-esportazzjoni jew il-kummerċ tal-isplussivi;
(14)
“negozjant” tfisser kull persuna naturali jew legali li x-xogħol tagħha, kollu kemm hu jew biċċa minnu jikkonsisti fil-manifattura, il-kummerċ, il-bdil, il-kiri, it-tiswija jew il-konverżjoni ta’ armi tan-nar u munizzjon;
(15)
“speċifikazzjoni teknika” tfisser dokument li jistipula r-rekwiżiti tekniċi li jridu jiġu sodisfatti minn splussiv;
(16)
“standard armonizzat” tfisser standard armonizzat kif definit fl-Artikolu 2(1)(c) tar-Regolament (UE) Nru 1025/2012;
(17)
“akkreditazzjoni” tfisser akkreditazzjoni kif definita fil-punt 10 tal-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 765/2008;
(18)
“korp nazzjonali tal-akkreditazzjoni” tfisser korp tal-akkreditazzjoni kif definit fil-punt 11 tal-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 765/2008;
(19)
“valutazzjoni tal-konformità” tfisser il-proċess li juri jekk ir-rekwiżiti speċifikati ta’ din id-Direttiva relatati ma’ splussiv ġewx sodisfatti;
(20)
“korp tal-valutazzjoni tal-konformità” tfisser korp li jwettaq attivitajiet ta’ valutazzjoni tal-konformità inklużi l-kalibrazzjoni, l-ittestjar, l-attestazzjoni u l-ispezzjoni;
(21)
“teħid lura” tfisser kull miżura maħsuba biex jittieħed lura splussiv li jkun diġà sar disponibbli għall-utent aħħari;
(22)
“irtirar” tfisser kull miżura maħsuba biex ma tħallix li splussiv fil-katina tal-provvista jsir disponibbli fis-suq;
(23)
“leġislazzjoni tal-Unjoni dwar l-armonizzazzjoni” tfisser kull leġislazzjoni tal-Unjoni li tarmonizza l-kundizzjonijiet għall-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti;
(24)
“marka CE” tfisser marka li permezz tagħha l-manifattur jindika li l-isplussiv huwa konformi mar-rekwiżiti applikabbli stabbiliti fil-leġislazzjoni ta’ armonizzazzjoni tal-Unjoni li tipprovdi għat-twaħħil tagħha.
L-Artikolu 3
Moviment liberu
L-Istati Membri ma għandhomx jipprojbixxu, jirrestrinġu jew ifixklu milli jkunu disponibbli fis-suq l-isplussivi li jissodisfaw il-kundizzjonijiet ta’ din id-Direttiva.
Artikolu 4
Disponibbiltà fis-suq
L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri neċessarji kollha sabiex jiżguraw li l-isplussivi jistgħu jsiru disponibbli fis-suq biss jekk jissodisfaw ir-rekwiżiti ta’ din id-Direttiva.
KAPITOLU 2
OBBLIGI TAL-OPERATURI EKONOMIĊI
Artikolu 5
Obbligi tal-manifatturi
1. Meta jqiegħdu l-isplussivi tagħhom fis-suq jew meta jużawhom għall-iskopijiet tagħhom stess il-manifatturi għandhom jiżguraw li tfasslu u ġew immanifatturati skont ir-rekwiżiti essenzjali tas-sikurezza stabbiliti fl-Anness II.
2. Il-manifatturi għandhom ifasslu d-dokumentazzjoni teknika msemmija fl-Anness III u jiżguraw li ssir il-proċedura rilevanti tal-valutazzjoni tal-konformità msemmija fl-Artikolu 20.
Meta jkun intwera permezz ta’ dik il-proċedura li l-isplussiv huwa konformi mar-rekwiżiti applikabbli, il-manifatturi għandhom ifasslu dikjarazzjoni tal-konformità tal-KE u jwaħħlu l-marka CE.
3. Il-manifatturi għandhom iżommu d-dokumentazzjoni teknika u d-dikjarazzjoni tal-konformità tal-UE għal 10 snin wara li l-isplussiv ikun tqiegħed fis-suq.
4. Il-manifatturi għandhom jaraw li jkollhom f’posthom proċeduri biex il-produzzjoni ta’ serje tibqa’ konformi ma’ din id-Direttiva. Għandhom jitqiesu b’mod suffiċjenti dawk it-tibdiliet fid-disinn jew il-karatteristiċi u t-tibdiliet fl-istandards armonizzati jew fi speċifikazzjonijiet tekniċi oħra li b’referenza għalihom tiġi dikjarata l-konformità ta’ splussiv.
5. Il-manifatturi għandhom jiżguraw li l-isplussivi li jkun qiegħdu fis-suq ikollhom identifikazzjoni unika skont is-sistema ta’ identifikazzjoni u traċċabilità tal-isplussivi li jippreskrivi l-Artikolu 15. Għall-isplussivi esklużi minn dik is-sistema, il-manifatturi:
(a)
jiżguraw li l-isplussivi li jkunu qiegħdu fis-suq ikollhom it-tip, il-partita u n-numru tas-serje jew kull element ieħor biex ikunu jistgħu jiġu identifikati, jew, jekk id-daqs żgħir, il-forma jew id-disinn tal-isplussiv ma jippermettix dan, li l-informazzjoni meħtieġa tingħata fuq l-ippakkjar jew f’dokument li jakkumpanja l-isplussiv;
(b)
jindikaw fuq l-isplussiv isimhom, l-isem kummerċjali reġistrat jew it-trade mark reġistrata tagħhom u l-indirizz postali fejn ikunu jistgħu jiġu kkuntattati jew, jekk dan ma jkunx possibbli, fuq l-ippakkjar tiegħu jew f’dokument li jakkumpanja l-isplussiv. L-indirizz għandu jindika punt uniku fejn jista’ jiġi kkuntattat il-manifattur. Id-dettalji ta’ kuntatt għandhom ikunu b’lingwa li tinftiehem faċilment mill-utenti finali u mill-awtoritajiet tas-sorveljanza tas-suq.
6. Il-manifatturi għandhom jiżguraw li l-isplussivi li jkunu qiegħdu fis-suq ikunu akkumpanjati minn istruzzjonijiet u informazzjoni ta’ sikurezza provduti b’lingwa li tkun tista’ tinftiehem faċilment mill-utenti finali oħra, skont kif jiġi determinat mill-Istat Membru konċernat. Dawn l-istruzzjonijiet u informazzjoni ta’ sikurezza kif ukoll kull tip ta’ ttikkettar għandhom ikunu ċari, jistgħu jinftiehmu u intelliġibbli.
7. Il-manifatturi li jqisu jew li jkollhom raġuni biex jemmnu li splussiv li jkunu qiegħdu fis-suq mhuwiex konformi ma’ din id-Direttiva għandhom minnufih jieħdu l-miżuri korrettivi meħtieġa biex dak l-isplussiv isir konformi, jirtirawh jew jiġbruh lura, jekk dan ikun xieraq. Barra minn hekk, meta l-isplussiv jippreżenta riskju, il-manifatturi għandhom jinfurmaw minnufih lill-awtoritajiet nazzjonali kompetenti tal-Istati Membri fejn huma jkunu għamlu l-isplussiv disponibbli fis-suq għal dan il-għan, billi jagħtu d-dettalji, b’mod partikolari, dwar in-nuqqas tal-konformità u dwar kull miżura korrettiva meħuda.
8. Il-manifatturi għandhom, wara talba raġunata minn awtorità kompetenti nazzjonali, jipprovduha bl-informazzjoni u d-dokumentazzjoni kollha neċessarja fuq karta jew elettronikament biex juru l-konformità tal-isplussiv ma’ din id-Direttiva, b’lingwa li tkun tista’ tinftiehem faċilment minn dik l-awtorità. Huma għandhom jikkooperaw ma’ dik l-awtorità, wara talba tagħha, fir-rigward ta’ kull azzjoni meħuda biex jiġu eliminati r-riskji preżentati mill-isplussivi li huma jkunu qiegħdu fis-suq.
Artikolu 6
Rappreżentanti awtorizzati
1. Il-manifatturi jistgħu, b’mandat bil-miktub, jaħtru rappreżentant awtorizzat.
L-obbligi stabbiliti fl-Artikolu 5(1) u l-obbligu tat-tfassil tad-dokumentazzjoni teknika li hemm riferiment għaliha fl-Artikolu 5(2) ma għandhomx jiffurmaw parti mill-mandat tar-rappreżentant awtorizzat.
2. Rappreżentant awtorizzat għandu jwettaq il-kompiti speċifikati fil-mandat li jirċievi mingħand il-manifattur. Il-mandat għandu jippermetti lir-rappreżentant awtorizzat għall-inqas li jagħmel dan li ġej:
(a)
iżomm id-dikjarazzjoni tal-UE tal-konformità u d-dokumentazzjoni teknika għad-dispożizzjoni tal-awtoritajiet nazzjonali tas-sorveljanza tas-suq għal 10 snin wara li l-isplussiv ikun tqiegħed fis-suq;
(b)
fuq talba raġunata minn awtorità nazzjonali kompetenti, huwa għandu jipprovdi dik l-awtorità bl-informazzjoni u d-dokumentazzjoni kollha meħtieġa biex tintwera l-konformità ta’ splussiv;
(c)
jikkoopera mal-awtoritajiet nazzjonali kompetenti, fuq talba tagħhom, fir-rigward ta’ kull azzjoni meħuda biex jiġu eliminati riskji preżentati mill-isplussivi koperti mill-mandat tar-rappreżentant awtorizzat.
Artikolu 7
Obbligi tal-importaturi
1. L-importaturi għandhom iqiegħdu fis-suq biss dawk l-isplussivi li jkunu konformi.
2. Qabel ma jqiegħdu splussiv fis-suq, l-importaturi għandhom jiżguraw li tkun tlestiet mill-manifattur il-proċedura xierqa tal-valutazzjoni tal-konformità li hemm riferiment għaliha fl-Artikolu 20. Għandhom jiżguraw li l-manifattur ikun fassal id-dokumentazzjoni teknika, li l-isplussiv ikollu l-marka CE u jkollu miegħu d-dokumenti rikjesti u li l-manifattur ikun issodisfa r-rekwiżitistabbiliti fl-Artikoli 5(5).
Meta importatur iqis jew ikollu raġuni biex jemmen li splussiv ma jkunx konformi mar-rekwiżiti essenzjali tas-sikurezza stabbiliti fl-Anness II, dan ma għandux iqiegħed l-isplussiv fis-suq sakemm dan ikun sar konformi. Barra minn hekk, meta l-isplussiv jippreżenta riskju, l-importatur għandu jinforma lill-manifattur u lill-awtoritajiet tas-sorveljanza tas-suq dwar dan.
3. L-importaturi, fuq l-isplussiv, għandhom jindikaw isimhom, l-isem kummerċjali reġistrat jew it-trade mark reġistrata tagħhom u l-indirizz postali fejn ikunu jistgħu jiġu kkuntattati dwar il-prodott jew, jekk dan ma jkunx possibbli, fuq l-ippakkjar tiegħu jew f’dokument li jakkumpanja l-isplussiv. Id-dettalji ta’ kuntatt għandhom ikunu b’lingwa li tinftiehem faċilment mill-utenti finali u mill-awtoritajiet tas-sorveljanza tas-suq.
4. L-importaturi għandhom jiżguraw li l-isplussiv ikun akkumpanjat minn istruzzjonijiet u informazzjoni ta’ sikurezza provduti b’lingwa li tkun tista’ tinftiehem faċilment mill-utenti finali oħra, skont kif jiġi determinat mill-Istat Membru konċernat.
5. L-importaturi għandhom jiżguraw li, filwaqt li l-isplussiv ikun taħt ir-responsabbiltà tagħhom, il-kundizzjonijiet ta’ ħżin jew trasport tiegħu ma jippreġudikawx il-konformità tiegħu mar-rekwiżiti essenzjali ta’ sikurezza stabbiliti fl-Anness II.
6. L-importaturi li jqisu jew li jkollhom raġuni biex jemmnu li splussiv li jkunu qiegħdu fis-suq mhuwiex konformi ma’ din id-Direttiva għandhom minnufih jieħdu l-miżuri korrettivi meħtieġa biex dak l-isplussiv isir konformi, jirtirawh jew jiġbruh lura, jekk dan ikun xieraq. Barra minn hekk, meta l-isplussiv jippreżenta riskju, l-importaturi għandhom jinformaw minnufih lill-awtoritajiet nazzjonali kompetenti tal-Istati Membri fejn huma jkunu għamlu l-isplussiv disponibbli fis-suq għal dan il-għan, billi jagħtu d-dettalji, b’mod partikolari, dwar in-nuqqas tal-konformità u dwar kull miżura korrettiva meħuda.
7. Importaturi, għal 10 snin wara li l-isplussiv ikun tqiegħed fis-suq, għandhom iżommu kopja tad-dikjarazzjoni tal-konformità tal-KE għad-dispożizzjoni tal-awtoritajiet tas-sorveljanza tas-suq u jiżguraw li d-dokumentazzjoni teknika tkun disponibbli għal dawk l-awtoritajiet jekk jitolbuha.
8. L-importaturi għandhom, wara talba raġunata minn awtorità kompetenti nazzjonali, jipprovduha bl-informazzjoni u d-dokumentazzjoni kollha neċessarja fuq karta jew f’forma elettronika biex juru l-konformità tal-isplussiv, b’lingwa li tkun tista’ tinftiehem faċilment minn dik l-awtorità kompetenti nazzjonali. Huma għandhom jikkooperaw ma’ dik l-awtorità, wara talba tagħha, fir-rigward ta’ kull azzjoni meħuda biex jiġu eliminati r-riskji preżentati mill-isplussivi li huma jkunu qiegħdu fis-suq.
Artikolu 8
Obbligi tal-distributuri
1. Meta jagħmlu splussiv disponibbli fis-suq, id-distributuri għandhom jaġixxu bl-attenzjoni dovuta b’rabta mar-rekwiżiti ta’ din id-Direttiva.
2. Qabel ma jagħmlu splussiv disponibbli fis-suq, id-distributuri għandhom jivverifikaw li l-isplussiv ikollu l-marka CE, li jkun akkumpanjat mid-dokumenti meħtieġa u minn istruzzjonijiet u informazzjoni ta’ sikurezza b’lingwa li tkun tista’ tinftiehem faċilment mill-konsumaturi u minn utenti finali oħra fl-Istat Membru fejn ikun se jiġi magħmul disponibbli fis-suq l-isplussiv, u li l-manifattur u l-importatur ikunu ssodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 5(5) u l-Artikolu 7(3) rispettivament.
Meta distributur iqis jew ikollu raġuni biex jemmen li l-isplussiv ma jkunx konformi mar-rekwiżiti essenzjali tas-sikurezza stabbiliti fl-Anness II, dan ma għandux jagħmel disponibbli l-isplussiv fis-suq sakemm dan ikun sar konformi. Barra minn hekk, meta l-isplussiv jippreżenta riskju, id-distributur għandu jinforma lill-manifattur jew lill-importatur kif ukoll lill-awtoritajiet ta’ sorveljanza tas-suq dwar dan.
3. Id-distributuri għandhom jiżguraw li, filwaqt li l-isplussiv ikun taħt ir-responsabbiltà tagħhom, il-kundizzjonijiet ta’ ħżin jew trasport tiegħu ma jippreġudikawx il-konformità tiegħu mar-rekwiżiti essenzjali ta’ sikurezza stabbiliti fl-Anness II.
4. Id-distributuri li jqisu jew li jkollhom raġuni biex jemmnu li l-isplussiv li jkunu għamlu disponibbli fis-suq ma jkunux konformi ma’ din id-Direttiva, għandhom jiżguraw li jittieħdu l-miżuri korrettivi meħtieġa biex l-isplussiv isir konformi, jirtirawh jew jiġbruh lura, jekk dan ikun xieraq. Barra minn hekk, meta l-isplussiv jippreżenta riskju, id-distributuri għandhom jinfurmaw minnufih lill-awtoritajiet nazzjonali kompetenti tal-Istati Membri fejn huma jkunu għamlu l-isplussiv disponibbli fis-suq għal dan il-għan, billi jagħtu d-dettalji, b’mod partikolari, dwar in-nuqqas tal-konformità u dwar kull miżura korrettiva meħuda.
5. Id-distributuri għandhom, wara talba raġunata mill-awtorità kompetenti nazzjonali, jipprovduha bl-informazzjoni u d-dokumentazzjoni kollha neċessarja fuq karta jew f’forma elettronika biex juru l-konformità ta’ splussiv. Dawn għandhom jikkooperaw ma’ dik l-awtorità, wara talba tagħha, fir-rigward ta’ kull azzjoni meħuda biex jiġu eliminati r-riskji ppreżentati mill-isplussivi li huma jkunu għamlu disponibbli fis-suq.
Artikolu 9
Każijiet meta l-obbligi tal-manifatturi japplikaw għall-importaturi u d-distributuri
Importatur jew distributur għandu jitqies bħala manifattur għall-finijiet ta’ din id-Direttiva u għandu jkun suġġett għall-obbligi tal-manifattur skont l-Artikolu 5, meta jkun qiegħed splussiv fis-suq taħt ismu jew it-trade mark tiegħu, jew jimmodifika splussiv li diġà jkun tqiegħed fis-suq b’tali mod li jista’ jaffettwa l-konformità ma’ din id-Direttiva.
Artikolu 10
Identifikazzjoni ta’ operaturi ekonomiċi
Għall-isplussivi mhux koperti mis-sistema stipulata fl-Artikolu 15, l-operaturi ekonomiċi għandhom, wara li ssir talba, jidentifikaw dan li ġej lill-awtoritajiet ta’ sorveljanza tas-suq:
(a)
kull operatur ekonomiku li jkun ipprovdihom bi splussiv;
(b)
kull operatur ekonomiku li lilu jkunu pprovdew splussiv.
L-operaturi ekonomiċi għandhom ikunu kapaċi jippreżentaw l-informazzjoni msemmija fl-ewwel paragrafu għal 10 snin wara li jkunu ġew ipprovduti bl-isplussiv u għal 10 snin wara li jkunu pprovdew l-isplussiv.
KAPITOLU 3
DISPOŻIZZJONIJIET TA’ SIGURTÀ
Artikolu 11
Trasferiment tal-Isplussiv
1. L-isplussivi jistgħu jiġu trasferiti biss skont il-paragrafi minn 2 sa 8.
2. L-approvazzjoni għat-trasferimenti ta’ splussivi għandha tinkiseb mill-persuna li tirċievi l-kunsinna mingħand l-awtorità kompetenti fl-Istat Membru tal-konsenjatarju. L-awtorità kompetenti għandha tivverifika li l-persuna li tirċievi l-kunsinna hija awtorizzata legalment li takkwista l-isplussivi u li għandha l-liċenzji jew l-awtorizzazzjonijiet meħtieġa. L-operatur ekonomiku responsabbli għat-trasferiment jinnotifika lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat(i) Membru(i) dwar kwalunkwe moviment tal-isplussivi mill-Istat Membru kkonċernat u għandha tikseb approvazzjoni minn qabel tal-Istat(i) Membru(i) ikkonċernat(i).
3. Meta Stat Membri jaħseb li hemm problema fir-rigward tal-verifika tad-dritt tal-akkwist tal-isplussivi msemmija fil-paragrafu 2, dak l-Istat Membru għandu jibgħat l-informazzjoni disponibbli lill-Kummissjoni li għandha tinforma lill-Istati Membri l-oħra b’dan.
4. Meta l-awtorità kompetenti fl-Istat Membru tal-konsenjatarju tapprova trasferiment, għandha toħroġ lill-persuna li qed tirċievi l-kunsinna dokument li jinkludi l-informazzjoni kollha msemmija fil-paragrafu 5. Dak id-dokument jakkumpanja l-isplussivi sakemm jaslu fid-destinazzjoni dikjarata tagħhom. Jiġi preżentat fuq it-talba tal-awtoritajiet kompetenti relevanti. Kopja ta’ dak id-dokument għandha tinżamm mill-konsenjatarju tal-kunsinna li għandha tippreżentaha, fuq talba, għall-eżami mill-awtorità kompetenti fl-Istat Membru tal-konsenjatarju.
5. Meta t-trasferimenti ta’ splussivi għandhom jiġu speċifikament sorveljati sabiex jitħarsu l-ħtiġiet speċjali ta’ sigurtà fit-territorju jew f’parti mit-territorju ta’ Stat Membru, qabel it-trasferiment, l-informazzjoni li ġejja għandha tingħata mill-persuna li qed tirċievi l-kunsinna lill-awtorità kompetenti li qed tirċievi fl-Istat Membru tal-konsenjatarju:
(a)
l-ismijiet u l-indirizzi tal-operaturi ekonomiċi konċernati;
(b)
in-numru u l-ammont tal-isplussivi li qed jiġu trasferiti;
(c)
deskrizzjoni sħiħa tal-isplussivi inkwestjoni u l-mezzi ta’ identifikazzjoni, inkluż in-numru ta’ identifikazzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti;
(d)
meta l-isplussivi jkunu se jitqiegħdu fis-suq, l-informazzjoni dwar il-konformità mal-kundizzjonijiet għat-tqegħid fis-suq;
(e)
il-mezz tat-trasferiment u l-itinerarju;
(f)
id-dati mistennija tat-tluq u tal-wasla;
(g)
meta hu meħtieġ, il-punti preċiżi tad-dħul u tal-ħruġ mill-Istati Membri.
L-informazzjoni msemmija fil-punt (a) tal-ewwel sottoparagrafu għandha tkun dettaljata biżżejjed sabiex l-awtoritajiet kompetenti l jkunu jistgħu jikkuntattjaw lill-operaturi ekonomiċi u sabiex tkun tista’ tinkiseb il-konferma li l-operaturi ekonomiċi kkonċernati jkun intitolati jirċievu l-kunsinna.
L-awtorità kompetenti fl-Istat Membru tal-konsenjatarju għandhom jeżaminaw il-kundizzjonijiet li taħthom iseħħu t-trasferimenti, b’attenzjoni partikolari għall-ħtiġijiet speċjali tas-sigurtà. Jekk il-ħtiġijiet speċjali ta’ sigurtà jitħarsu, l-approvazzjoni għat-trasferimenti għandha tingħata. Fil-każ ta’ tranżitu fit-territorju ta’ Stati Membri oħra, dawk l-Istati Membri għandhom bl-istess mod jeżaminaw u japprovaw il-partikolaritajiet dwar it-trasferiment.
6. Meta l-awtorità kompetenti ta’ Stat Membru taħseb li ħtiġijiet speċjali ta’ sigurtà msemmija fil-paragrafi 4 u 5 mhumiex meħtieġa, l-isplussivi jistgħu jiġu trasferiti fit-territorju tagħhom jew f’parti minnu mingħajr il-provvista minn qabel ta’ informazzjoni skont it-tifsira tal-paragrafu 5. L-awtorità kompetenti fl-Istat Membru tal-konsenjatarju għandha mbagħad tagħti l-approvazzjoni għal żmien fiss, li jista’ jiġi mħassar jew irtirat fuq il-bażi ta’ ġustifikazzjoni raġunata. Id-dokument imsemmi fil-paragrafu 4, li jakkumpanja l-isplussivi sakemm jaslu fid-destinazzjoni tagħhom, jirreferi unikament għal dik l-approvazzjoni.
7. Mingħajr preġudizzju għall-verifiki normali li l-Istat Membri tat-tluq għandu jwettaq fit-territorju tiegħu, fuq it-talba tal-awtoritajiet kompetenti konċernati, il-persuni li jirċievi l-kunsinna u l-operaturi ekonomiċi konċernati għandhom jibagħtu lill-awtoritajiet tal-Istat Membri tat-tluq u lil dawk tal-Istat Membru ta’ tranżitu l-informazzjoni kollha relevanti li jipposjedu dwar it-trasferiment tal-isplussivi.
8. L-ebda operatur ekonomiku ma jista’ jittrasferixxi l-isplussivi ħlief jekk il-persuna li qed tirċievi l-kunsinna tkun kisbet l-awtorizzazzjonijiet meħtieġa għat-trasferiment skont il-paragrafi 2, 4, 5 u 6.
Artikolu 12
Trasferiment tal-munizzjoni
1. Il-munizzjon jista’ jiġi trasferit minn Stat Membru għal ieħor biss skont il-proċedura stipulata fil-paragrafi minn 2 sa 5. Dawk il-paragrafi japplikaw ukoll għal trasferimenti ta’ munizzjon taħt bejgħ bil-posta.
2. Meta munizzjon għandu jiġi trasferit għal Stat Membru ieħor il-persuna konċernata għandha, qabel kull dispaċċ, tikkomunika lill-Istat Membru li fih ikun jinsab il-munizzjon:
(a)
l-ismijiet u l-indirizzi tal-persuna li qed tbigħ jew tagħmel it-trasferiment tal-munizzjon, tal-persuna li qed tixtri jew takkwista l-munizzjon u, meta xieraq, tas-sid;
(b)
l-indirizz fejn il-munizzjon għandu jiġi kunsinnat jew trasportat;
(c)
l-ammont ta’ munizzjon li għandu jiġi kunsinnat jew trasportat;
(d)
tagħrif li jagħmilha possibbli li l-munizzjoni jiġi identifikat kif ukoll indikazzjoni li l-munizzjon ikun għadda minn verifiki skont il-Konvenzjoni tal-1 ta’ Lulju 1969 dwar ir-Rikonoxximent Reċiproku ta’ Marki ta’ Prova fuq Armi Żgħar;
(e)
il-mezz tat-trasferiment;
(f)
id-data tat-tluq u d-data smata tal-wasla.
L-informazzjoni msemmija fil-punti (e) u (f) tal-ewwel sottoparagrafu ma għandhiex il-ħtieġa li tiġi supplimentata fil-każ ta’ trasferiment bejn bejjiegħa. L-Istat Membru għandu jeżamina l-kundizzjonijiet li taħthom it-trasferiment għandu jitwettaq, b’mod partikolari fir-rigward tas-sigurtà. Meta l-Istat Membru jawtorizza dak it-trasferiment għandu joħroġ liċenzja li jkun fiha l-partikolaritajiet kollha msemmija fl-ewwel subparagrafu. Dik il-liċenzja għandha takkumpanja l-munizzjon sakemm dan jasal fid-destinazzjoni tiegħu. Tiġi preżentata kull meta l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri hekk jeħtieġu.
3. Kull Stat Membru jista’ jagħti lill-bejjiegħa d-dritt li jwettqu trasferimenti ta’ munizzjon mit-territorju tiegħu għal bejjiegħ stabbilit fi Stat Membru ieħor mingħajr l-awtorizzazzjoni minn qabel imsemmija fil-paragrafu 2. Għal dan il-għan għandu joħroġ awtorizzazzjoni valida għal tliet snin li tista’ f’kull żmien tiġi sospiża jew imħassra b’deċiżjoni raġunata. Dokument li jirreferi għal dik l-awtorizzazzjoni jakkumpanja l-munizzjon sakemm dan jasal fid-destinazzjoni tiegħu. Tiġi preżentata kull meta l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri hekk jeħtieġu.
Qabel it-twettiq tat-trasferiment, il-bejjiegħ għandu jikkomunika lill-awtoritajiet tal-Istat Membru li minnu jkun sejjer jitwettaq it-trasferiment bil-partikolaritajiet kollha elenkati fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 2.
4. Kull Stat Membru għandu jipprovdi lill-Istati Membri l-oħra lista tal-munizzjon li t-trasferiment tiegħu għat-territorju tiegħu jista’ jiġi awtorizzat mingħajr il-kunsens tiegħu minn qabel.
Dawn il-listi ta’ munizzjon għandhom jiġu kkomunikati lill-bejjiegħa li jkunu kisbu l-approvazzjoni għat-trasferiment tal-munizzjon mingħajr awtorizzazzjoni minn qabel f’konformità mal-proċedura stipulata fil-paragrafu 3.
5. Kull Stat Membru għandu jikkomunika l-informazzjoni utli kollha disponibbli dwar it-trasferimenti definittivi ta’ munizzjon lill-Istat Membru, li għat-territorju tiegħu jkun sar it-transfer.
L-informazzjoni kollha li l-Istati Membri jirċievu skont il-paragrafi 2 u 3 għandha tiġi kkomunikata, mhux aktar tard miż-żmien tat-trasferimenti relevanti, lill-Istati Membri ta’ destinazzjoni u, meta xieraq, mhux aktar tard miż-żmien tat-trasferiment lill-Istat Membru ta’ tranżitu.
Artikolu 13
Derogi ta’ sigurtà
B’deroga mill-Artikoli 11(2), (4), (5) u (6) u mill-Artikolu 12, Stat Membru, fil-każ ta’ theddida serja għal, jew attakki fuq is-sigurtà pubblika b’riżultat tal-pussess jew l-użu illegali ta’ splussivi jew ta’ munizzjon, jista’ jieħu l-miżuri kollha meħtieġa dwar it-trasferimenti ta’ splussivi jew ta’ munizzjon sabiex jipprevjeni dan il-pussess jew użu illegali.
Il-miżuri msemmija fl-ewwel paragrafu għandhom jirrispettaw il-prinċipju tal-proporzjonalità. Ma jikkostitwixxux mezz ta’ diskriminazzjoni arbitrarja u lanqas restrizzjoni moħbija għall-kummerċ bejn l-Istati Membri.
Kull Stat Membru li jadotta dawk il-miżuri jinnotifika lill-Kummissjoni dwarhom minnufih. Il-Kummissjoni tinforma lill-Istati Membri l-oħra dwarhom.
Artikolu 14
Skambju ta’ informazzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu netwerks ta’ skambju ta’ informazzjoni għall-implimentazzjoni tal-Artikoli 11 u 12. Għandhom jinnotifikaw lill-Istati Membri l-oħra u lill-Kummissjoni dwar l-awtoritajiet nazzjonali responsabbli għall-għoti u għar-riċeviment ta’ informazzjoni u għall-applikazzjoni tal-proċeduri msemmija f’dawk l-Artikoli.
L-Istati Membri għandhom iżommu għad-dispożizzjoni tal-Istati Membri l-oħra u tal-Kummissjoni informazzjoni informazzjoni aġġornata dwar operaturi ekonomiċi li jkollhom liċenzji jew awtorizzazzjonijiet kif imsemmi fl-Artikolu 16.
2. Għall-għan tal-implimentazzjoni ta’ din id-Direttiva, ir-Regolament (KE) Nru 515/97, b’mod partikolari r-rekwiżiti tiegħu dwar il-kunfidenzjalità, għandhom japplikaw mutatis mutandis.
Artikolu 15
Identifikazzjoni u traċċabilità tal-isplussivi
1. L-operaturi ekonomiċi jaderixxu ma’ sistema uniformi għall-identifikazzjoni unika u t-traċċabilità tal-isplussivi, li tqis id-daqs, il-forma jew id-disinn tagħhom, ħlief meta ma jkunx neċessarju li titqiegħed identifikazzjoni uniku fuq l-isplussiv minħabba fil-livell baxx tiegħu ta’ periklu, abbażi tal-karatteristiċi tiegħu u ta’ fatturi bħalma huma l-effetti detonanti baxxi tiegħu, l-użi tiegħu u r-riskju baxx għas-sigurtà li juri minħabba fl-effetti potenzjali baxxi tal-użu ħażin.
Is-sistema ma tapplikax għal splussivi trasportati u kkunsinnati mhux impakkettati jew fi trakkijiet bil-pompa għall-ħatt dirett tagħhom fil-fornelli tal-mina, jew splussivi mmanifatturati fis-siti tal-blasting, li jitgħabbew immedjatament wara li jiġu mmanifatturati (l-hekk imsejħa produzzjoni in situ).
2. Dik is-sistema tiddisponi għall-ġbir u l-ħżin tad-data, inkluż meta jkun xieraq b’mezzi elettroniċi, li tkun tippermetti l-identifikazzjoni unika u t-traċċabilità tal-isplussiv kif ukoll għat-tqegħid ta’ identifikazzjoni unika fuq l-isplussiv u/jew l-impakkettar tiegħu li tkun tippermetti aċċess għal dik id-data. Din id-data torbot mal-identifikazzjoni unika tal-isplussiv, inkluż fejn ikun waqt li jkun fil-pussess tal-operaturi ekonomiċi u l-identità ta’ dawk l-operaturi ekonomiċi.
3. Id-data msemmija fil-paragrafu 2 tkun ittestjata f’intervalli regolari u protetta kontra l-ħsara jew il-qirda aċċidentali jew malizzjuża. Din id-data tinħażen għal 10 snin wara t-tmiem tas-sena kalendarja li fiha twettqet it-transazzjoni jew, fejn l-isplussivi jkunu ntużaw jew tneħħew, għaxar snin wara l-użu u t-tneħħija tagħhom, ukoll jekk l-operatur ekonomiku ma jkunx għadu jopera Għandhom ikunu minnufih disponibbli fuq it-talba tal-awtoritajiet kompetenti.
4. Il-Kummissjoni tista’ tadotta att ta’ implimentazzjoni:
(a)
li jistabbilixxu l-arranġamenti prattiċi għat-tħaddim tas-sistema ta’ identifikazzjoni unika u traċċabilità li hemm riferiment għaliha fil-paragrafu 1, billi jitqiesu d-daqs, il-forma jew id-disinn tal-isplussivi, b’mod partikolari l-format u l-istruttura tal-identifikazzjoni unika, kif hemm provdut għalih fil-paragrafu 2;
(b)
li jidentifikaw il-każijiet li hemm riferiment għalihom fil-paragrafu 1 meta mhux neċessarju, minħabba fil-livell baxx ta’ periklu ta’ splussiv, għall-operaturi ekonomiċi li jaderixxu għal sistema għall-identifikazzjoni unika u traċċabilità fit-tifsira ta’ dak il-paragrafu.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 49(3).
Artikolu 16
Liċenzja jew awtorizzazzjoni
L-operaturi ekonomiċi għandu jkollhom liċenzja jew awtorizzazzjoni li tintitolahom jinvolvu ruħhom fil-manifattura, il-ħażna, l-użu, l-importazzjoni, l-esportazzjoni, it-trasferiment jew il-kummerċjalizzazzjoni tal-isplussivi.
L-ewwel paragrafu ma għandux japplika għall-impjegati ta’ operatur ekonomiku li jkollu liċenzja jew awtorizzazzjoni.
Artikolu 17
Ħruġ ta’ liċenzji għall-attivitajiet ta’ manifattura
Meta Stat Membru joħroġ liċenzja jew awtorizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 16 għall-manifattura tal-isplussivi, għandu jivverifika b’mod partikolari li l-operaturi ekonomiċi responsabbli huma kapaċi li jħarsu l-impenn tekniku li jidħlu għalih.
Artikolu 18
Sekwestru
Kull Stat Membru għandu jadotta l-miżuri meħtieġa sabiex l-awtoritajiet kompetenti jkunu jistgħu jikkonfiskaw kull splussiv jekk ikun hemm biżżejjed provi li l-isplussiv ikun sejjer jiġi akkwistat, użat jew negozjat illegalment.
KAPITOLU 4
KONFORMITÀ TAL-ISPLUSSIV
Artikolu 19
Preżunzjoni tal-konformità tal-isplussivi
L-isplussivi li jkunu konformi ma’ standards armonizzati jew partijiet minnhom, li r-referenzi tagħhom li jkunu ġew ippubblikati f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, għandhom ikunu preżunti konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness II koperti minn dawk l-istandards jew partijiet minnhom.
Artikolu 20
Proċeduri ta’ valutazzjoni tal-konformità
Għall-valutazzjoni tal-konformità ta’ splussivi, il-manifattur għandu jsegwi waħda mill-proċeduri li ġejjin msemmija fl-Anness III:
(a)
eżami tat-tip UE (il-Modulu B), u, skont kif jagħżel il-manifattur, waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
il-konformità mat-tip ibbażat fuq il-kontroll tal-produzzjoni interna flimkien mal-iċċekkjar tas-superviżjoni tal-prodott f’intervalli bl-addoċċ (il-Modulu C2);
(ii)
il-konformità tat-tip ibbażata fuq l-assigurazzjoni tal-kwalità tal-proċess tal-produzzjoni (il-Modulu D);
(iii)
il-konformità mat-tip ibbażata fuq l-assigurazzjoni tal-kwalità tal-prodott (il-Modulu E);
(iv)
il-konformità mat-tip ibbażata fuq il-verifika tal-prodott (il-Modulu F);
(b)
il-konformità bbażata fuq il- verifika tal-unità (il-Modulu G);
Artikolu 21
Dikjarazzjoni tal-konformità tal-UE
1. Id-dikjarazzjoni tal-konformità tal-UE għandha tiddikjara li l-osservanza tar-rekwiżiti ta’ sikurezza speċifikati fl-Anness II intweriet.
2. Id-dikjarazzjoni tal-konformità tal-UE għandu jkollha l-istruttura tal-mudell stabbilita fl-Anness IV, għandu jkollha l-elementi speċifikati fil-moduli rilevanti stabbiliti fl-Anness III u għandha tiġi aġġornata kontinwament. Għandha tiġi tradotta fil-lingwa jew lingwi meħtieġa mill-Istat Membru fejn jitqiegħed fis-suq jew isir disponibbli l-isplussiv.
3. Meta splussiv ikun suġġett għal aktar minn att wieħed tal-Unjoni li jesiġi dikjarazzjoni tal-UE tal-konformità, għandha titfassal dikjarazzjoni tal-konformità tal-UE unika fir-rigward ta’ tali atti kollha tal-Unjoni. Dik id-dikjarazzjoni għandu jkollha l-identifikazzjoni tal-atti tal-Unjoni kkonċernati inklużi r-referenzi tal-pubblikazzjoni tagħhom.
4. Meta jfassal id-dikjarazzjoni tal-konformità tal-UE, il-manifattur ikun qed jassumi r-responsabbiltà għall-konformità tal-isplussiv mar-rekwiżiti stabbiliti f’din id-Direttiva.
Artikolu 22
Prinċipji ġenerali tal-marka CE
Il-marka CE għandha tkun suġġetta għall-prinċipji ġenerali stabbiliti fl-Artiklu 30 tar-Regolament (KE) Nru 765/2008.
Artikolu 23
Regoli u kundizzjonjiet għat-twaħħil tal-marka CE
1. Il-marka CE għandha titwaħħal b’mod viżibbli, leġibbli u indelibbli fuq l-isplussivi. Meta dan ma jkunx possibbli jew in-natura tal-isplussiv ma tistħoqqilhiex, din għandha titwaħħal fuq il-pakkett u d-dokument li jakkumpanjaw l-oġġett.
2. Il-marka CE għandha titwaħħal qabel ma l-isplussiv jitqiegħed fis-suq.
3. Taħt il-marka CE għandu jkun hemm in-numru ta’ identifikazzjoni tal-korp notifikat, meta dak il-korp ikun involut fil-fażi ta’ kontroll tal-produzzjoni.
In-numru ta’ identifikazzjoni tal-korp notifikat għandu jitwaħħal mill-korp innifsu, jew skont l-istruzzjonijiet tagħha, mill-manifattur jew r-rappreżentant awtorizzat tiegħu.
4. Taħt il-marka CE u, meta jkun applikabbli, in-numru ta’ identifikazzjoni tal-korp notifikat jista’ jkun hemm kwalunkwe marka li tindika riskju jew użu speċjali.
5. Il-marka CE titwaħħal fuq id-dokumenti li jakkumpannja splussivi mmanifatturati għal użu personali, splussivi trasportati jew ikkunsinnati mingħajr imballaġġ jew fi trakkijiet bil-pompa għall-ħatt dirett tagħhom fil-fornelli tal-mina, u splussivi mmanifatturati fis-siti tal-blasting, li jitgħabbew immedjatament wara li jiġu mmanifatturati (l-hekk imsejħa produzzjoni in situ).
6. L-Istati Membri għandhom jibnu fuq il-mekkaniżmi eżistenti biex jiżguraw l-applikazzjoni korretta tas-sistema tal-immarkar CE u għandhom jieħdu azzjoni xierqa fil-każ ta’ użu mhux korrett ta’ dak l-immarkar.
KAPITOLU 5
NOTIFIKA TA’ KORPI TA’ VALUTAZZJONI TAL-KONFORMITÀ
Artikolu 24
Notifika
L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra b’korpi awtorizzati sabiex iwettqu l-kompiti tal-valutazzjoni tal-konformità tal-parti terza skont din id-Direttiva.
Artikolu 25
Awtoritajiet tan-notifika
1. Stati Membri għandhom jaħtru awtorità ta’ notifika li tkun responsabbli biex tistabbilixxi u tesegwixxi l-proċeduri meħtieġa għall-valutazzjoni u n-notifika ta’ korpi tal-valutazzjoni tal-konformità u għall-monitoraġġ ta’ korpi notifikati, inklużi l-konformità tad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 30.
2. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li l-valutazzjoni u l-monitoraġġ imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom isiru minn korp nazzjonali ta’ akkreditazzjoni skont it-tifsira tar-Regolament (KE) Nru 765/2008 u b’konformità miegħu.
Artikolu 26
Rekwiżiti marbuta mal-awtoritajiet tan-notifika
1. L-awtorità tan-notifika għandha tiġi stabbilita b’mod li ma jkunx hemm konflitti ta’ interess ma’ korpi ta’ valutazzjoni tal-konformità.
2. L-awtorità tan-notifika għandha tkun organizzata u titmexxa b’mod li jkunu salvagwardjati l-oġġettività u l-imparzjalità tal-attivitajiet tagħha.
3. L-awtorità tan-notifika għandha tkun organizzata b’tali mod li kull deċiżjoni relatata man-notifika tal-korp ta’ valutazzjoni tal-konformità tittieħed minn persuni kompetenti differenti minn dawk li jkunu għamlu l-valutazzjoni.
4. L-awtorità tan-notifika ma għandhiex toffri jew tipprovdi kwalunkwe attivitajiet li jsiru minn korpi tal-valutazzjoni tal-konformità, jew servizzi ta’ konsulenza fuq bażi kummerċjali jew kompetittiva.
5. L-awtorità tan-notifika għandha tissalvagwardja l-kunfidenzjalità tal-informazzjoni miksuba.
6. L-awtorità tan-notifika għandu jkollha numru suffiċjenti ta’ persunal kompetenti għad-dispożizzjoni tagħha biex jitwettqu korrettament il-kompiti tagħha.
Artikolu 27
Obbligu ta’ informazzjoni tal-awtoritajiet tan-notifika
L-Istati Membri għandhom jinformaw lill-Kummissjoni dwar il-proċeduri tagħhom għall-valutazzjoni u n-notifika ta’ korpi tal-valutazzjoni tal-konformità u dwar il-monitoraġġ ta’ korpi tan-notifika, u dwar kull bdil li jkun hemm f’dan il-qasam.
Il-Kummissjoni għandha tagħmel dik l-informazzjoni disponibbli għall-pubbliku.
Artikolu 28
Rekwiżiti marbuta mal-korpi notifikati
1. Għall-finijiet tan-notifika, kull korp tal-valutazzjoni tal-konformità għandu jissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi minn 2 sa 11.
2. Il-korp ta’ valutazzjoni tal-konformità għandu jkun stabbilit skont il-liġi nazzjonali ta’ Stat Membru u għandu jkollu personalità ġuridika.
3. Korp tal-valutazzjoni tal-konformità għandu jkun korp terz indipendenti mill-organizzazzjoni jew mill-isplussiv li jevalwa.
4. Korp ta’ valutazzjoni tal-konformità, l-ogħla livell tal-ġestjoni tiegħu u l-persunal responsabbli biex iwettaq il-kompiti ta’ valutazzjoni tal-konformità ma għandhomx ikunu d-disinjaturi, il-manifatturi, il-fornituri, l-installaturi, ix-xerrejja, is-sidien, l-utenti jew dawk li jagħmlu l-manutenzjoni tal-isplussivi lanqas ir-rappreżentant ta’ xi wieħed minn dawk il-partijiet. Dan ma għandux jeskludi l-użu ta’ splussivi li huma meħtieġa għall-operazzjonijiet tal-korp tal-valutazzjoni tal-konformità jew l-użu ta’ splussivi għal skopijiet personali.
Il-korp tal-valutazzjoni tal-konformità, l-ogħla livell tal-ġestjoni tiegħu jew il-persunal responsabbli biex iwettaq il-kompiti ta’ valutazzjoni tal-konformità ma għandhomx ikunu direttament involuti fid-disinn, manifattura jew kostruzzjoni, kummerċjalizzazzjoni, installazzjoni, użu jew manutenzjoni ta’ splussivi, lanqas ma għandhom jirrappreżentaw lill-partijiet li jwettqu dawk l-attivitajiet. Huma ma għandhom jieħdu sehem fl-ebda attività li tista’ toħloq kunflitt mal-indipendenza tal-ġudizzju jew l-integrità tagħhom b’rabta mal-attivitajiet tal-valutazzjoni tal-konformità li għalihom huma jkunu notifikati. Dan japplika b’mod partikolari għas-servizzi ta’ konsulenza.
Il-korpi tal-valutazzjoni tal-konformità għandhom jiżguraw li l-attivitajiet tas-sussidjarji jew is-sottokuntratturi tagħhom ma jaffettwawx il-kunfidenzjalità, l-oġġettività jew l-imparzjalità tal-attivitajiet tal-valutazzjoni tal-konformità tagħhom.
5. Il-korpi tal-valutazzjoni tal-konformità u l-persunal tagħhom għandhom iwettqu l-attivitajiet tal-valutazzjoni tal-konformità bl-ogħla livell ta’ integrità professjonali u l-kompetenza teknika meħtieġa fil-qasam speċifiku u għandhom ikunu ħielsa minn kull pressjoni u tentazzjonijiet, partikolarment finanzjarji, li jistgħu jinfluwenzaw il-ġudizzju tagħhom jew ir-riżultati tal-attivitajiet tal-valutazzjoni tal-konformità tagħhom, speċjalment fir-rigward ta’ persuni jew gruppi ta’ persuni b’interess fir-riżultati ta’ dawk l-attivitajiet.
6. Il-korp ta’ valutazzjoni tal-konformità għandu jkun kapaċi jwettaq il-kompiti kollha ta’ valutazzjoni tal-konformità assenjati lilu permezz tal-Anness III u li fir-rigward tagħhom ikun ġie notifikat, kemm jekk dawk il-kompiti jsiru mill-korp stess ta’ valutazzjoni tal-konformità kif ukoll jekk f’ismu u taħt ir-responsabbiltà tiegħu.
F’kull żmien u għal kull proċedura ta’ valutazzjoni tal-konformità u għal kull tip jew kategorija ta’ splussivi li fir-rigward tagħhom ikun notifikat, il-korp ta’ valutazzjoni tal-konformità għandu jkollu għad-dispożizzjoni tiegħu il-neċessitajiet li ġejjin:
(a)
persunal b’għarfien tekniku u esperjenza suffiċjenti u xierqa biex iwettaq il-kompiti ta’ valutazzjoni tal-konformità;
(b)
deskrizzjonijiet ta’ proċeduri li f’konformità magħhom titwettaq l-valutazzjoni tal-konformità, waqt li jiġu żgurati t-trasparenza u l-kapaċità ta’ riproduzzjoni ta’ dawk il-proċeduri. Huwa għandu jkollu l-politika u l-proċeduri xierqa fis-seħħ li jiddistingwu bejn il-kompiti li jwettaq bħala korp notifikat u attivitajiet oħra;
(c)
proċeduri għat-twettiq tal-attivitajiet li jqisu d-daqs tal-impriża, is-settur li fih jopera, l-istruttura tiegħu, il-grad ta’ kumplessità tat-teknoloġija tal-prodott konċernat u n-natura ta’ massa jew ta’ serje tal-proċess ta’ produzzjoni.
Korp tal-valutazzjoni tal-konformità għandu jkollu l-mezzi neċessarji biex iwettaq il-kompiti tekniċi u amministrattivi konnessi mal-attivitajiet tal-valutazzjoni tal-konformità b’mod xieraq u għandu jkollu aċċess għat-tagħmir u l-faċilitajiet kollha meħtieġa.
7. Il-persunal responsabbli biex iwettaq il-kompiti tal-valutazzjoni tal-konformità għandu jkollu dawn li ġejjin:
(a)
taħriġ tekniku u vokazzjonali sod li jkopri l-attivitajiet kollha tal-valutazzjoni tal-konformità li għalih il-korp tal-valutazzjoni tal-konformità jkun ġie notifikat;
(b)
għarfien sodisfaċenti tar-rekwiżiti tal-valutazzjonijiet li jsiru minnu u awtorità adegwata biex jagħmel dawk il-valutazzjonijiet;
(c)
konoxxenza adegwata u apprezzament tar-rekwiżiti essenzjali tas-sigurtà, stabbiliti fl-Anness II, tal-istandards armonizzati applikabbli u tad-dispożizzjonijiet rilevanti tal-leġislazzjoni tal-Unjoni rilevanti ta’ armonizzazzjoni u tal-leġislazzjoni nazzjonali;
(d)
il-kapaċità meħtieġa biex ifassal ċertifikati, rekords u rapporti li juru li l-valutazzjonijiet ikunu saru.
8. Għandha tkun garantita l-imparzjalità tal-korpi tal-valutazzjoni tal-konformità, tal-ogħla livell tal-ġestjoni tagħhom u tal-persunal responsabbli biex iwettaq il-kompiti ta’ valutazzjoni tal-konformità.
Ir-rimunerazzjoni ta’ dawk fl-ogħla livell tal-ġestjoni u tal-persunal responsabbli biex iwettaq il-kompiti ta’ valutazzjoni tal-konformità ta’ korp ta’ valutazzjoni tal-konformità ma għandhiex tiddipendi fuq l-għadd ta’ valutazzjonijiet li jsiru jew fuq ir-riżultati ta’ dawk il-valutazzjonijiet.
9. Il-korp tal-valutazzjoni tal-konformità għandu jipprovdi għal polza ta’ assigurazzjoni ta’ responsabbiltà sakemm l-Istat ma jassumix r-responsabbiltà skont il-liġi nazzjonali, jew sakemm l-Istat Membru nnifsu ma jkunx direttament responsabbli għall-valutazzjoni tal-konformità.
10. Il-persunal ta’ korp tal-valutazzjoni tal-konformità għandu josserva s-segretezza professjonali fir-rigward tal-informazzjoni kollha miksuba meta jkunu qed iwettqu x-xogħlijiet tagħhom skont l-Anness III jew skont kull dispożizzjoni tal-liġi nazzjonali li ddaħħal lil dak l-Artikolu fis-seħħ, ħlief fir-rigward tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru li fih l-attivitajiet ikunu qed isiru. Id-drittijiet proprjetarji għandhom jitħarsu.
11. Il-korpi tal-valutazzjoni tal-konformità għandhom jipparteċipaw fi, jew jiżguraw li l-persunal responsabbli tagħhom biex iwettaq il-kompiti ta’ valutazzjoni tal-konformità jkun mgħarraf dwar, l-attivitajiet ta’ standardizzazzjoni rilevanti u l-attivitajiet tal-grupp ta’ koordinazzjoni tal-korp notifikat stabbilit skont il-leġizlazzjoni tal-Unjoni rilevanti ta’ armonizzazzjoni u għandhom japplikaw bħala gwida ġenerali d-deċiżjonijiet amministrattivi u d-dokumenti prodotti bħala riżultat tax-xogħol ta’ dak il-grupp.
Artikolu 29
Preżunzjoni tal-korpi ta’ valutazzjoni tal-konformità
Meta korp tal-valutazzjoni tal-konformità juri l-konformità tiegħu mal-kriterji stabbiliti fl-istandards armonizzati rilevanti jew partijiet minnhom, li r-referenzi tagħhom ikunu ġew ippubblikati f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, dan għandu jkun preżunt konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 28 sakemm l-istandards armonizzati applikabbli jkopru dawk ir-rekwiżiti.
Artikolu 30
Sussidjarji ta’ korpi notifikati u subappaltar
1. Meta korp notifikat jagħti b’sottokuntratt xogħlijiet speċifiċi li jkollhom x’jaqsmu mal-valutazzjoni tal-konformità jew iqabbad sussidjarju, huwa għandu jiżgura li s-sottokuntrattur jew is-sussidjarju jissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 28 u għandu jinforma lill-awtorità tan-notifika dwar dan.
2. Il-korpi notifikati għandhom jerfgħu r-responsabbiltà kollha tal-kompiti li jkunu twettqu mis-sottokuntratturi jew mis-sussidjarji kull fejn dawn ikunu stabbiliti.
3. L-attivitajiet jistgħu jingħataw b’sottokuntratt jew imwettqa minn sussidjarju biss meta jkun hemm il-qbil tal-klijent.
4. Korpi nnotifikati għandhom iżommu għad-dispożizzjoni tal-awtorità tan-notifika d-dokumenti rilevanti dwar l-valutazzjoni tal-kwalifiki tas-sottokuntratturi jew tas-sussidjarju u tax-xogħol li jkun sar minnhom skont l-Anness III.
Artikolu 31
Applikazzjoni għal notifika
1. Il-korp tal-valutazzjoni tal-konformità għandu jippreżenta applikazzjoni għal notifika lill-awtorità tan-notifika tal-Istat Membru fejn ikun stabbilit.
2. L-applikazzjoni għal notifika għandha tkun akkumpanjata minn deskrizzjoni tal-attivitajiet ta’ valutazzjoni tal-konformità, tal-modulu jew moduli tal-valutazzjoni tal-konformità u tal-isplussiv jew l-isplussivi li għalihom il-korp jiddikjara lilu nnifsu kompetenti, kif ukoll minn ċertifikat ta’ akkreditament, jekk ikun hemm wieħed eżistenti, maħruġ minn korp nazzjonali ta’ akkreditament li jafferma li l-korp ta’ valutazzjoni tal-konformità jissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 28.
3. Jekk il-korp tal-valutazzjoni tal-konformità kkonċernat ma jistax jipprovdi ċertifikat ta’ akkreditazzjoni, dan għandu jipprovdi lill-awtorità tan-notifika bl-evidenza dokumentata kollha meħtieġa għall-verifika, ir-rikonoxximent u l-monitoraġġ regolari tal-konformità tiegħu mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 28.
Artikolu 32
Proċedura tan-notifika
1. L-awtoritajiet tan-notifika jistgħu jinnotifikaw biss lill-korpi tal-valutazzjoni tal-konformità li jkunu ssodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 28.
2. Huma għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħrajn bl-użu tal-mezz elettroniku ta’ notifika żviluppat u ġestit mill-Kummissjoni.
3. In-notifika għandha tinkludi d-dettalji kollha dwar l-attivitajiet ta’ valutazzjoni tal-konformità, tal-modulu jew moduli tal-valutazzjoni tal-konformità u tal-isplussiv jew l-isplussivi kkonċernati u tal-affermazzjoni rilevanti tal-kompetenza.
4. Meta notifika ma tkunx ibbażata fuq ċertifikat ta’ akkreditazzjoni kif imsemmi fl-Artikolu 31(2), l-awtorità ta’ notifika għandha tipprovdi lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra b’evidenza dokumentata li tafferma l-kompetenza tal-korp tal-valutazzjoni tal-konformità kif ukoll l-arranġamenti li saru biex ikun żgurat li dak il-korp ikun eżaminat b’mod regolari u jkompli jissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 28.
5. Il-korp ikkonċernat jista’ jwettaq l-attivitajiet ta’ korp notifikat biss jekk ma jkunx hemm oġġezzjonijiet mill-Kummissjoni jew mill-Istati Membri l-oħra fi żmien ġimagħtejn minn notifika meta jkun intuża ċertifikat ta’ akkreditazzjoni jew fi żmien xahrejn minn notifika meta ma tkunx intużat akkreditazzjoni.
Korp bħal dan biss għandu jitqies bħala korp notifikat għall-finijiet ta’ din id-Direttiva.
6. L-awtorità tan-notifika għandha tinnotifika lill-Kummissjoni u l-Istati Membri l-oħra dwar kull tibdil rilevanti sussegwenti fin-notifika.
Artikolu 33
Numri ta’ identifikazzjoni u listi ta’ korpi notifikati
1. Il-Kummissjoni għandha tassenja numru ta’ identifikazzjoni lil korp notifikat.
Hi għandha tassenja numru wieħed bħal dan, anki fil-każ meta l-korp ikun notifikat skont diversi atti tal-Unjoni.
2. Il-Kummissjoni għandha tqiegħed għad-dispożizzjoni tal-pubbliku l-lista tal-korpi notifikati taħt id-Direttiva, inklużi n-numri ta’ identifikazzjoni li kienu assenjati lilhom u l-attivitajiet li għalihom ikunu ġew notifikati.
Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-lista tinżamm aġġornata.
Artikolu 34
Tibdil fin-notifika
1. Meta awtorità tan-notifika taċċerta ruħha jew tkun informata li korp notifikat ma jkunx għadu konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 28, jew li jkun qed jonqos milli jaqdi l-obbligi tiegħu, l-awtorità tan-notifika għandha tillimita, tissospendi jew tirtira n-notifika kif xieraq, skont kemm ikun gravi n-nuqqas fir-rigward tar-rekwiżiti jew tal-obbligi li jridu jiġu sodisfatti. Huwa għandu immedjatament jinforma lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra dwar dan.
2. Fil-każ li tiġi limitata, sospiża jew irtirata n-notifika, jew meta l-korp notifikat ma jkunx għadu attiv, l-Istat Membru tan-notifika għandu jieħu l-passi meħtieġa biex jiżgura li l-fajls ta’ dak il-korp jiġu pproċessati minn korp notifikat ieħor jew jinżammu disponibbli għall-awtorità tan-notifika u għall-awtorità tas-sorveljanza tas-suq li jkunu responsabbli, suġġetti għat-talba tagħhom.
Artikolu 35
Kontestazzjoni tal-kompetenza ta’ korpi notifikati
1. Il-Kummissjoni għandha tinvestiga l-każijiet kollha meta jkollha dubju jew issir taf b’dubju dwar il-kompetenza ta’ korp notifikat jew jekk korp notifikat għadux jissodisfa r-rekwiżiti u r-responsabbiltajiet li jkollu.
2. L-Istat Membru notifikant għandu jipprovdi lill-Kummissjoni, wara talba, bl-informazzjoni kollha relatata mal-bażi għan-notifika jew il-manutenzjoni tal-kompetenza tal-korp notifikat ikkonċernat.
3. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-informazzjoni kollha sensittiva miksuba matul l-investigazzjonijiet tagħha tinżamm kunfidenzjali.
4. Meta l-Kummissjoni taċċerta ruħha li korp notifikat ma jissodisfax, jew ma jkunx għadu jissodisfa r-rekwiżiti għan-notifika tiegħu, din għandha tadotta att ta’ implimentazzjoni li jitlob lill-Istat Membru tan-notifika sabiex jieħu l-miżuri korrettivi meħtieġa, inkluż l-irtirar tan-notifika jekk dan ikun meħtieġ.
Dak l-att ta’ implimentazzjoni għandu jiġi adottat skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 49(2).
Artikolu 36
Obbligi operattivi tal-korpi notifikati
1. Il-korpi notifikati għandhom jagħmlu l-valutazzjonijiet tal-konformità skont il-proċedura ta’ valutazzjoni tal-konformità stabbilita fl-Anness III.
2. Il-valutazzjonijiet tal-konformità għandhom isiru b’mod proporzjonat, billi jiġu evitati piżijiet bla bżonn għall-operaturi ekonomiċi. Il-korpi ta’ valutazzjoni tal-konformità għandhom iwettqu l-attivitajiet tagħhom billi jieħdu kont debitu tad-daqs tal-impriża, is-settur li fiha hija topera, l-istruttura tagħha, il-livell ta’ kumplessità tat-teknoloġija tal-prodott ikkonċernat u tan-natura massiva jew serjali tal-proċess ta’ produzzjoni.
B’dan il-mod huma għandhom madankollu jirrispettaw il-grad ta’ rigorożità u l-livell ta’ protezzjoni rikjest biex l-isplussiv ikun konformi ma’ din id-Direttiva.
3. Meta korp notifikat isib li rekwiżiti stabbiliti fl-Anness II jew standards armonizzati korrispondenti jew speċifikazzjonijiet tekniċi oħra ma ġewx sodisfatti mill-manifattur, huwa għandu jeżiġi mingħand il-manifattur li dan jieħu miżuri korrettivi adegwati u ma għandux joħroġ ċertifikat tal-konformità.
4. Meta, waqt li jkun qiegħed isir monitoraġġ tal-konformità wara l-ħruġ ta’ ċertifikat, korp notifikat isib li l-isplussiv ma jkunx għadu konformi, il-korp notifikat għandu jeżiġi mingħand il-manifattur li dan jieħu miżuri korrettivi xierqa u għandu jissospendi jew jirtira ċ-ċertifikat tiegħu jekk ikun meħtieġ.
5. Meta ma jittieħdux miżuri korrettivi jew meta dawn ma jkollhomx l-effett meħtieġ, il-korp notifikat għandu jillimita, jissospendi jew jirtira kull ċertifikat, kif xieraq.
Artikolu 37
Appell kontra deċiżjonijiet tal-korpi notifikati
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkun hemm disponibbli proċedura ta’ appell kontra d-deċiżjonijiet tal-korpi notifikati
Artikolu 38
Obbligu ta’ informazzjoni tal-awtoritajiet notifikati
1. Il-korpi notifikati għandhom jinformaw lill-awtorità tan-notifika dwar dan li ġej:
(a)
kull rifjut, restrizzjoni, sospensjoni jew irtirar ta’ ċertifikat;
(b)
kull ċirkustanza li jkollha effett fuq l-ambitu jew l-kundizzjonijiet għan-notifika;
(c)
kull talba għal informazzjoni li huma jkunu rċevew minn awtoritajiet tas-sorveljanza tas-suq rigward attivitajiet tal-valutazzjoni tal-konformità;
(d)
wara talba, l-attivitajiet tal-valutazzjoni tal-konformità li jsiru fl-ambitu tan-notifika tagħhom u kwalunkwe attività oħra li twettqet, inklużi attivitajiet transkonfinali u sottokuntrattar.
2. Il-korpi notifikati għandhom jipprovdu lill-korpi l-oħrajn notifikati taħt din id-Direttiva li jwettqu attivitajiet simili ta’ valutazzjoni tal-konformità u jkopru l-istess splussivi bl-informazzjoni rilevanti dwar kwistjonijiet marbuta mar-riżultati negattivi u, wara talba, mar-riżultati pożittivi tal-valutazzjoni tal-konformità.
Artikolu 39
Skambju ta’ esperjenza
Il-Kummissjoni għandha tipprovdi għall-organizzazzjoni ta’ skambji ta’ esperjenza bejn l-awtoritajiet nazzjonali tal-Istati Membri responsabbli mill-politika tan-notifiki.
Artikolu 40
Koordinazzjoni ta’ korpi notifikati
Il-Kummissjoni għandha tiżgura li jkun hemm koordinazzjoni u kooperazzjoni xierqa bejn korpi notifikati taħt din id-Direttiva u li dawn isiru kif xieraq f’forma ta’ grupp settorjali ta’ korpi notifikati.
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-korpi notifikati minnhom jieħdu sehem fix-xogħol ta’ dak il-grupp, b’mod dirett jew permezz ta’ rappreżentanti nominati.
KAPITOLU 6
SORVELJANZA TAS-SUQ TAL-UNJONI, KONTROLL TAL-ISPLUSSIVI LI JIDĦLU FIS-SUQ TAL-UNJONI U PROĊEDURA TA’ SALVAGWARDJA TAL-UNJONI
Artikolu 41
Is-sorveljanza tas-suq tal-Unjoni u l-kontroll tal-isplussivi li jidħlu fis-suq tal-Unjoni
L-Artikoli 16 u 29 tar-Regolament (KE) Nru 765/2008 għandhom japplikaw għall-isplussivi.
L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri adegwati kollha sabiex jiżguraw li l-isplussivi, jistgħu jitqiegħdu fis-suq biss jekk, meta jkunu korrettament maħżuna u użati għall-għan li huma jkunu maħsuba għalih, huma ma jkunux ta’ periklu għas-saħħa jew għas-sikurezza tal-persuni.
Artikolu 42
Proċedura għat-trattament tal-isplussivi li jippreżentaw riskju fil-livell nazzjonali
1. Meta l-awtoritajiet tas-sorveljanza tas-suq ta’ Stat Membru wieħed għandhom raġunijiet suffiċjenti sabiex jemmnu li xi splussiv jippreżenta riskju għas-saħħa jew is-sikurezza tal-persuni, jew għall-proprjetà jew tal-ambjent, huma għandhom jagħmlu evalwazzjoni fir-rigward tal-isplussiv konċernat li jkopri r-rekwiżiti rilevanti kollha stabbiliti f’din id-Direttiva. L-operaturi ekonomiċi rilevanti għandhom jikkooperaw skont kif ikun meħtieġ mal-awtoritajiet tas-sorveljanza tas-suq għal dak il-għan.
Meta, matul l-evalwazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu, l-awtoritajiet tas-sorveljanza tas-suq isibu li l-isplussiv ma jkunx konformi mar-rekwiżiti stabbiliti f’din id-Direttiva, huma għandhom mingħajr dewmien jeżiġu li l-operatur ekonomiku rilevanti jieħu l-azzjonijiet korrettivi kollha xierqa biex l-isplussiv isir konformi ma’ dawk ir-rekwiżiti, li jirtira l-isplussiv mis-suq jew li jieħdu lura fi żmien raġonevoli li jkun jaqbel man-natura tar-riskju, skont kif jistabbilixxu.
L-awtoritajiet ta’ sorveljanza tas-suq għandhom jinfurmaw lill-korp notifikat rilevanti kif meħtieġ.
L-Artikolu 21 tar-Regolament (KE) Nru 765/2008 għandu japplika għall-miżuri msemmija fit-tieni subparagrafu ta’ dan il-paragrafu.
2. Meta l-awtoritajiet ta’ sorveljanza tas-suq iqisu li n-nuqqas ta’ konformità mhuwiex ristrett biss għat-territorju nazzjonali tagħhom, dawn għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra dwar ir-riżultati tal-evalwazzjoni u dwar l-azzjonijiet li huma rabtu lill-operatur li jieħu.
3. L-operatur ekonomiku għandu jiżgura li jittieħdu l-azzjonijiet korrettivi xierqa kollha fir-rigward tal-isplussivi kollha konċernati li huwa jkun għamel disponibbli fis-suq fl-Unjoni kollha.
4. Meta l-operatur ekonomiku rilevanti ma jiħux azzjoni korrettiva adegwata fil-perjodu ta’ żmien imsemmi fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1, l-awtoritajiet tas-sorveljanza tas-suq għandhom jieħdu l-miżuri provviżorji xierqa kollha biex jipprojbixxu jew jirrestrinġu l-isplussivi milli jsiru disponibbli fis-suq nazzjonali tagħhom, biex l-isplussiv jiġi irtirat minn dak is-suq jew biex dan jittieħed lura.
L-awtoritajiet tas-sorveljanza tas-suq għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra, mingħajr dewmien, dwar dawk il-miżuri.
5. L-informazzjoni msemmija fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 4 għandha tinkludi d-dettalji disponibbli kollha, partikolarment id-dejta neċessarja għall-identifikazzjoni tal-isplussiv li mhux konformi, l-oriġini tal-isplussiv, in-natura tal-allegat nuqqas ta’ konformità u r-riskju involut, in-natura u t-tul ta’ żmien tal-miżuri nazzjonali li jkunu ttieħdu u l-argumenti mressqa mill-operatur ekonomiku rilevanti. B’mod partikolari, l-awtoritajiet tas-sorveljanza tas-suq għandhom jindikaw jekk in-nuqqas ta’ konformità jkunx dovut għal xi waħda mir-raġunijiet li ġejjin:
(a)
in-nuqqas tal-isplussiv li jissodisfa r-rekwiżiti relatati mas-saħħa jew is-sikurezza ta’ persuni jew mal-protezzjoni tal-proprjetà jew l-ambjent; jew
(b)
nuqqasijiet fl-istandards armonizzati msemmija fl-Artikolu 19 li jikkonferixxu preżunzjoni tal-konformità.
6. L-Istati Membri, barra mill-Istat Membru li jkun beda l-proċedura skont dan l-Artikolu, għandhom, mingħajr dewmien, jgħarrfu lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra b’kull miżura adottata u kull informazzjoni addizzjonali fuq in-nuqqas tal-konformità tal-isplussiv kkonċernat għad-dispożizzjoni tagħhom, u, jekk ma jkunx hemm qbil fuq il-miżura nazzjonali adottata, dwar l-oġġezzjonijiet tagħhom.
7. Meta, fi żmien tliet xhur mir-riċezzjoni tal-informazzjoni msemmija fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 4, ma tkun saret ebda oġġezzjoni minn xi Stat Membru jew mill-Kummissjoni fuq miżura provviżorja meħuda minn Stat Membru, dik il-miżura għandha titqies li tkun ġustifikata.
8. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jittieħdu miżuri restrittivi adegwati fir-rigward tal-isplussiv kkonċernat, bħall-irtirar tal-isplussiv mis-suq, mingħajr dewmien.
Artikolu 43
Proċedura ta’ salvagwardja tal-Unjoni
1. Jekk wara t-tlestija tal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 42(3) u (4), jittressqu oġġezzjonijiet kontra l-miżuri meħuda minn Stat Membru, jew meta l-Kummissjoni tikkunsidra li miżuri bħal dawn imorru kontra l-leġislazzjoni tal-Unjoni, il-Kummissjoni għandha, mingħajr dewmien, tidħol f’konsultazzjoni mal-Istati Membri u l-operatur(i) ekonomiku/ekonomiċi rilevanti u għandha tevalwa l-miżura nazzjonali. Abbażi tar-riżultati ta’ dik l-evalwazzjoni, il-Kummissjoni għandha tadotta att ta’ implimentazzjoni li jiddetermina jekk il-miżura nazzjonali hijiex ġustifikata jew le.
Il-Kummissjoni għandha tindirizza d-deċiżjoni tagħha lill-Istati Membri kollha u għandha tikkomunikaha minnufih lilhom u lill-operatur jew operaturi ekonomiċi rilevanti.
2. Jekk miżura nazzjonali tkun ikkunsidrata ġustifikata, l-Istati Membri kollha għandhom jieħdu l-miżuri neċessarji sabiex jiżguraw li l-isplussiv li jikkonformax jiġi rtirat mis-suq nazzjonali tagħhom u għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni kif inhu xieraq. Jekk il-miżura nazzjonali titqies li mhix ġustifikata, l-Istat Membru konċernat għandu jirtira dik il-miżura.
3. Meta l-miżura nazzjonali titqies ġustifikata u n-nuqqas ta’ konformità tal-isplussiv jinstab kien minħabba xi nuqqas fl-istandards armonizzati msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 42(5) ta’ din id-Direttiva, il-Kummissjoni għandha tapplika l-proċedura stipulata fl-Artikolu 11 tar-Regolament (UE) Nru 1025/2012.
Artikolu 44
Splussivi konformi li jippreżentaw riskju
1. Meta Stat Membru, wara li jkun wettaq valutazzjoni taħt l-Artikolu 42(1), isib li, għalkemm l-isplussiv ikun konformi ma’ din id-Direttiva, ikun jippreżenta riskju għas-saħħa jew is-sikurezza tal-persuni jew għall-proprjetà jew tal-ambjent, huwa għandu jeżiġi li l-operatur ekonomiku rilevanti jieħu l-miżuri xierqa kollha biex jiżgura li l-isplussiv konċernat, meta jitqiegħed fis-suq, ma jippreżentax aktar dak ir-riskju jew jirtira l-isplussiv jew jieħdu lura mis-suq fi żmien perjodu raġonevoli li jkun jaqbel man-natura tar-riskju, skont kif hu jistabbilixxi.
2. L-operatur ekonomiku għandu jiżgura li tittieħed azzjoni korrettiva fir-rigward tal-isplussivi kollha li huwa jkun għamel disponibbli fis-suq fl-Unjoni kollha.
3. L-Istat Membru għandu jgħarraf minnufih lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħrajn. Dik l-informazzjoni għandha tinkludi d-dettalji kollha disponibbli, partikolarment id-dejta meħtieġa għall-identifikazzjoni tal-isplussiv ikkonċernat, l-oriġini u l-katina ta’ provvista tal-isplussiv, in-natura tar-riskju involut u n-natura u t-tul ta’ żmien tal-miżuri nazzjonali meħuda.
4. Il-Kummissjoni għandha, mingħajr dewmien, tidħol f’konsultazzjoni mal-Istati Membri u mal-operatur jew operaturi ekonomiċi rilevanti u għandha tevalwa l-miżuri nazzjonali meħuda. Abbażi tar-riżultati ta’ dik l-evalwazzjoni, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi, permezz tal-atti ta’ implimentazzjoni, jekk il-miżura nazzjonali tkunx ġustifikata jew le, u meta jkun meħtieġ, tipproponi miżuri adegwati.
L-atti ta’ implimentazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 49(3).
Għal raġunijiet indispensabbli ġġustifikati ta’ urġenza relatati mal-protezzjoni tas-saħħa u s-sikurezza tal-persuni, jew mal-protezzjoni tal-proprjetà jew tal-ambjent, il-Kummissjoni għandha tadotta minnufih atti ta’ implimentazzjoni applikabbli skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 49(4).
5. Il-Kummissjoni għandha tindirizza d-deċiżjoni tagħha lill-Istati Membri kollha u għandha tikkomunikaha minnufih lilhom u lill-operatur jew operaturi ekonomiċi rilevanti.
Artikolu 45
Nuqqas ta’ konformità formali
1. Bla ħsara għall-Artikolu 42, meta Stat Membru jasal għal xi waħda mill-konklużjonijiet li ġejjin, huwa għandu jeżiġi li l-operatur ekonomiku rilevanti jwaqqaf in-nuqqas fir-rigward tal-konformità kkonċernata:
(a)
il-marka CE tkun twaħħlet bi ksur tal-Artikolu 30 tar-Regolament (KE) Nru 765/2008 jew tal-Artikolu 23 ta’ din id-Direttiva;
(b)
il-marka CE ma tkunx twaħħlet;
(c)
in-numru ta’ identifikazzjoni tal-korp notifikat, meta dak il-korp hu involut fil-fażi ta’ kontroll tal-produzzjoni, ikun twaħħal bi ksur tal-Artikolu 23 jew ma jkunx twaħħal;
(d)
id-dikjarazzjoni tal-konformità tal-UE ma tkunx saret;
(e)
id-dikjarazzjoni tal-konformità tal-UE ma tkunx saret b’mod korrett;
(f)
id-dokumentazzjoni teknika ma tkunx disponibbli jew ma tkunx kompleta;
(g)
l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 5(5) jew fl-Artikolu 7(3) hi nieqsa, falza jew inkompleta;
(h)
kwalunkwe rekwiżit amministrattiv ieħor previst fl-Artikolu 5 jew fl-Artikolu 7 ma jkunx sodisfatt.
2. Meta jippersisti n-nuqqas ta’ konformità msemmi fil-paragrafu 1, l-Istat Membru konċernat għandu jieħu l-miżuri xierqa kollha biex jillimita jew jipprojbixxi li l-isplussiv Isir disponibbli fis-suq jew jiżgura li dan jittieħed lura jew jiġi irtirat mis-suq.
KAPITOLU 7
SETGĦAT DELEGATI U TA’ IMPLIMENTAZZJONI U L-KUMITAT
Artikolu 46
Setgħa delegata
Il-Kummissjoni għandu tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 47 biex taġġorna l-Anness I sabiex dan jiġi allinjat mar-rakkomandazzjonijiet tan-Nazzjonijiet Uniti dwar it-trasport ta’ prodotti perikolużi
Artikolu 47
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati hija mogħtija lill-Kummissjoni suġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati msemmija fl-Artikolu 46 hija mogħtija lill-Kummissjoni għal ħames snin mit-18 ta’ April 2014. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport fir-rigward tad-delega ta’ setgħa mhux iktar tard minn disa’ xhur qabel it-tmiem tal-perijodu ta’ [X] snin. Id-delega ta’ setgħa għandha tiġi estiża awtomatikament għal perijodi ta’ żmien identiċi, ħlief jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill joġġezzjonaw għal tali estensjoni mhux iktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta’ kull perijodu
3. Id-delega tas-setgħa imsemmija fl-Artikolu 46 tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni li tirrevoka għandha ttemm id-delega ta’ setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha ssir effettiva fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fih. Ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikolu 46 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġix espressa oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien perijodu ta’ xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b’ xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 48
Atti ta’ implimentazzjoni
Il-Kummissjoni tadotta atti ta’ implimentazzjoni li tistipula l-arranġamenti tekniċi għall-applikazzjoni tal-Artikolu 11, b’mod partikolari d-dokument li għandu jintuża bħala mudell.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 49(3).
Artikolu 49
Il-proċedura tal-kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita mill-Kumitat għall-Isplussivi. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat fit-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
4. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 8 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011, flimkien mal-Artikolu 5 tiegħu.
5. Il-kumitat għandu jiġi kkonsultat mill-Kummissjoni dwar kwalunkwe materja li għaliha hija meħtieġa konsultazzjoni ta’ esperti settorjali mir-Regolament (UE) Nru 1025/2012 jew meħtieġa minn xi leġislazzjoni oħra tal-Unjoni.
Il-kumitat, barra minn hekk, jista’ jeżamina kwalunkwe kwistjoni oħra li tikkonċerna l-applikazzjoni ta’ dan id-Direttiva mqajma jew mill-president tiegħu jew minn rappreżentant ta’ Stat Membru taħt ir-regoli ta’ proċedura tiegħu.
KAPITOLU 8
DISPOŻIZZJONIJIET TRANŻITORJI U FINALI
Artikolu 50
Penali
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu r-regoli dwar il-penali applikabbli għall-ksur minn operaturi ekonomiċi tad-dispożizzjonijiet tal-liġi nazzjonali adottati skont din id-Direttiva u għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa kollha sabiex jiżguraw li dawn jiddaħħlu fis-seħħ. Tali regoli jistgħu jinkludu penali kriminali għal ksur serju.
Il-penali previsti għandhom ikunu effettivi, proporzjonati u disswasivi.
Artikolu 51
Dispożizzjonijeit tranżitorji
1. L-Istati Membri ma għandhomx jimpedixxu d-disponibbiltà fis-suq tal-isplussivi koperti mid-Direttiva 93/15/KEE, li huma f’konformità ma’ dik id-Direttiva u li tqiegħdu fis-suq qabel l-20 ta’ April 2016.
2. Iċ-ċertifikati maħruġin taħt id-Direttiva 93/15/KEE għandhom ikunu validi taħt din id-Direttiva.
3. Sa ma tiġi sostitwita minn miżuri adottati skont it-termini tal-Artikolu 15 ta’ din id-Direttiva, id-Direttiva tal-Kummissjoni 2008/43/KE tal-4 ta’ April 2008 li twaqqaf, skont id-Direttiva tal-Kunsill 93/15/KEE, sistema għall-identifikazzjoni u t-traċċabilità tal-isplussivi għall-użi (14) ċivili tibqa’ tapplika.
Artikolu 52
Traspożizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jadottaw u jippubblikaw, sad-19 ta’ April 2016, il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa għall-konformità mal-punti 2, 7 sa 13 u 15 sa 24 tal-Artikolu 2, Artikoli 3 sa 10, Artikolu 14(1), Artikoli 15 u 16, punt (i) ta’ punt (a) tal-Artikolu 20, Artikoli 21 sa 27, Artikolu 28(1) sa (4), (6), (7), (10) u (11), Artikoli 29 sa 45, 50 u 51 u Annessi III u IV. l-. Huma għandhom jikkomunikaw it-test ta’ dawk il-miżuri lill-Kummissjoni.
Huma għandhom japplikaw dawk il-miżuri mill-20 ta’ April 2016.
Meta l-Istati Membri jadottaw dawk il-miżuri, dawn għandu jkollhom referenza għal din id-Direttiva jew ikunu akkumpanjati minn tali referenza fl-okkażjoni tal-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. Dawn għandhom jinkludu dikjarazzjoni li r-referenzi tal-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi eżistenti tad-Direttiva mħassra b’din id-Direttiva għandhom jitqiesu bħala referenzi għal din id-Direttiva. L-Istati Membri għandhom jiddeterminaw kif issir tali riferenza u kif għandha tiġi fformulata dik id-dikjarazzjoni.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test tad-dispożizzjonijiet ewlenin tal-liġi nazzjonali li huma jadottaw fil-qasam kopert b’din id-Direttiva.
Artikolu 53
Tħassir
Id-Direttiva 93/15/KEE kif emendata mir-Regolamenti elenkati fl-Anness V, Parti A, u d-Direttiva 2004/57/KE huma mħassra b’effett mill-20 ta’ April 2016 bla ħsara għall-obbligi tal-Istati Membri dwar il-limiti ta’ żmien għat-trażpożizzjoni fil-liġi nazzjonali u l-applikazzjoni tad-Direttivi stabbiliti fl-Anness V, Parti B,
Ir-referenzi għad-Direttivi revokati għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal din id-Direttiva u għandhom jinqraw skont it-tabella ta’ korrelazzjoni fl-Anness VI.
Artikolu 54
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1, punti 1, 3 sa 6 u 14 tal-Artikolu 2, l-Artikoli 11, 12 u 13, l-Artikolu 14(2), l-Artikoli 17 sa 19, punti (ii) sa (iv) tal-punt (a) u punt (b) tal-Artikolu 20, l-Artikolu 28(5), (8) u (9), l-Artikoli 46, 47, 48 u 49 u l-Annessi I, II, V u VI għandhom japplikaw mill-20 ta’ April 2016.
Artikolu 55
Destinatarji
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Strasburgu, is-26 ta’ Frar 2014.