NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 907/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o platební agentury a další subjekty, finanční řízení, schválení účetní závěrky, jistoty a použití eura
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (1), a zejména na čl. 8 odst. 1, článek 40, čl. 46 odst. 1, 2, 3 a 4, čl. 53 odst. 3, čl. 57 odst. 1, čl. 66 odst. 3, čl. 79 odst. 2, čl. 106 odst. 5 a 6 a článek 120 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1306/2013 stanovuje základní ustanovení týkající se mimo jiné akreditace platebních agentur a koordinačních subjektů, povinností platebních agentur, pokud jde o veřejnou intervenci, finančního řízení a postupu schvalování, jistot a použití eura. V zájmu zajištění hladkého fungování nového právního rámce musí být přijata některá pravidla, která by doplnila ustanovení stanovená nařízením (EU) č. 1306/2013 v příslušných oblastech. Tato nová pravidla by měla nahradit stávající nařízení Komise (ES) č. 883/2006 (2), (ES) č. 884/2006 (3), (ES) č. 885/2006 (4), (ES) č. 1913/2006 (5), (EU) č. 1106/2010 (6) a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 282/2012 (7), jež byla založena na nařízeních Rady, která již byla nahrazena nařízením (EU) č. 1306/2013. V zájmu jasnosti a právní jistoty by nařízení (ES) č. 883/2006, (ES) č. 884/2006, (ES) č. 885/2006, (ES) č. 1913/2006, (EU) č. 1106/2010 a prováděcí nařízení (EU) č. 282/2012 měla být zrušena.
(2)
V souladu s článkem 7 nařízení (EU) č. 1306/2013 by platební agentury měly být akreditovány členskými státy pouze tehdy, pokud splňují určitá minimální kritéria stanovená na úrovni Unie. Tato kritéria by se měla týkat čtyř základních oblastí: vnitřního prostředí, kontrolních činností, informací a komunikace a sledování. Členské státy by měly mít volnou ruku při stanovování dodatečných akreditačních kritérií s cílem zohlednit zvláštní vlastnosti platební agentury. Navíc by měla být stanovena prováděcí pravidla, pokud jde o kritéria pro akreditaci koordinačních subjektů uvedených v čl. 7 odst. 4 nařízení (EU) č. 1306/2013.
(3)
Opatření týkající se veřejné intervence lze financovat pouze tehdy, pokud byly dotyčné výdaje uskutečněny platebními agenturami, které členské státy určí jako odpovědné za určité povinnosti vztahující se k veřejné intervenci. Výkon úkolů týkajících se zejména řízení a kontroly intervenčních opatření s výjimkou platby podpor však může být v souladu s čl. 7 odst. 1 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1306/2013 delegován. Mělo by také být možné, aby tyto úkoly plnilo více agentur. Je mimo jiné třeba stanovit, že řízení některých opatření veřejného skladování lze na odpovědnost platební agentury svěřit třetím veřejným nebo soukromým subjektům. V důsledku toho je vhodné upřesnit působnost platebních agentur v této oblasti, upřesnit jejich povinnosti a stanovit, za jakých podmínek a podle jakých pravidel může být veřejným subjektům nebo soukromým třetím osobám svěřeno řízení některých opatření veřejného skladování. V tomto případě je rovněž třeba stanovit, že dotyčné subjekty musí jednat v rámci smlouvy, na základě obecných povinností a obecných zásad, které by měly být stanoveny.
(4)
Právní předpisy Unie v odvětví zemědělství obsahují v případě EZZF lhůty pro platbu podpor příjemcům, které musí členské státy dodržovat. Platby provedené mimo tyto lhůty je třeba považovat za nezpůsobilé pro financování Unií, a nemohou tedy být předmětem úhrady Komise, jak je uvedeno v článku 40 nařízení (EU) č. 1306/2013. Z analýzy opožděných plateb podpory členskými státy je patrné, že celá řada z nich vzniká v důsledku doplňkových kontrol prováděných členskými státy v souvislosti se spornými žádostmi, opravnými prostředky a dalšími vnitrostátními právními spory. V souladu se zásadou proporcionality by mělo být v souvislosti s výdaji stanoveno paušální rozpětí, v rámci něhož se v těchto případech nebude provádět snížení měsíčních plateb. Aby byl finanční dopad přizpůsoben v poměru ke zpoždění, k němuž při platbě došlo, je navíc třeba při překročení tohoto paušálního rozpětí stanovit, že Komise poměrně sníží platby Unie podle velikosti zjištěného překročení lhůty pro platby. Jak je uvedeno v právních předpisech Unie v odvětví zemědělství, platba podpor před prvním možným termínem pro platby nemůže být ospravedlněna ze stejných důvodů jako platba po posledním možném termínu pro platby. Na tyto předčasné platby tedy nelze uplatnit poměrné snížení. Měla by však být stanovena výjimka pro případy, kdy právní předpisy Unie v odvětví zemědělství umožňují platbu zálohy do určité maximální výše.
(5)
Komise má zasílat platby členským státům v měsíčních nebo jiných pravidelných intervalech na základě výkazů výdajů, které jí tyto státy předají. Měla by však zohlednit příjmy získané platebními agenturami pro rozpočet Unie. Je tedy třeba stanovit podmínky, za nichž se mají provádět určitá vyrovnání mezi výdaji a příjmy uskutečněnými v rámci EZZF a EZFRV.
(6)
Není-li na začátku rozpočtového roku rozpočet Unie schválen, čl. 16 odst. 2 třetí pododstavec nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (8) stanoví, že platby lze uskutečňovat měsíčně podle kapitol až do výše jedné dvanáctiny prostředků schválených v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok. Aby byly dostupné prostředky mezi členské státy rozděleny spravedlivě, je třeba v tomto případě stanovit, že měsíční platby v rámci EZZF a průběžné platby v rámci EZFRV budou představovat určité procento z výkazů výdajů předaných každým členským státem a že zůstatek nevyplacený během jednoho měsíce bude opětovně přidělen v rozhodnutích Komise o dalších měsíčních nebo průběžných platbách.
(7)
Použitelné směnné kurzy by měly být stanoveny v závislosti na tom, zda v právních předpisech v různých odvětvích zemědělství je či není vymezena rozhodná skutečnost. Aby členské státy, které nepřijaly euro, nepoužívaly jiný směnný kurz při zaúčtování zinkasovaných příjmů nebo podpor vyplacených příjemcům v jiné měně než euro na straně jedné a při sestavování výkazu výdajů platební agenturou na straně druhé, je třeba stanovit, že dotčené členské státy použijí ve svých výkazech výdajů týkajících se EZZF stejný směnný kurz jako kurz použitý při obdržení příjmů nebo při platbách příjemcům. Kromě toho, aby se zjednodušily administrativní formality související se zpětnými získáními, která se týkají více operací, je třeba stanovit jednotný směnný kurz při zaúčtování těchto zpětných získání.
(8)
Aby mohla Komise ověřit, že členské státy dodržují svoji povinnost chránit finanční zájmy Unie, a zajistit účinné uplatňování postupu schvalování souladu uvedeného v článku 52 nařízení (EU) č. 1306/2013, měla by být stanovena ustanovení týkající se kritérií a metodiky pro provádění oprav. Měly by být definovány různé druhy oprav uvedené v článku 52 nařízení (EU) č. 1306/2013 a měly by být stanoveny zásady týkající se toho, jak budou při určování částek oprav zohledňovány okolnosti každého případu. Kromě toho by měla být stanovena pravidla týkající se toho, jak budou částky, které členské státy získaly zpět od příjemců, připisovány ve prospěch fondů.
(9)
Nařízení (EU) č. 1306/2013 se týká prověření obchodních dokumentů subjektů, které přijímají nebo provádějí platby, jež se přímo nebo nepřímo vztahují k systému financování EZZF, s cílem zjistit, zda byly transakce tvořící součást systému financování EZZF skutečně a řádně provedeny. Z provádění uvedeného nařízení je třeba vyloučit opatření, která jsou svou povahou nevhodná k následné kontrole formou prověření obchodních dokumentů, stejně jako opatření, která se týkají plateb, jež jsou buď spjaty s plochou, nebo nejsou spjaty s obchodními dokumenty, které je možné prověřit.
(10)
Mnohá ustanovení v nařízeních Unie týkajících se zemědělství vyžadují poskytnutí jistoty, aby byla zajištěna platba splatné částky, není-li splněna daná povinnost. Zkušenosti nicméně ukázaly, že tento požadavek je v praxi vykládán velmi rozdílnými způsoby. Aby se proto zabránilo nerovným podmínkám hospodářské soutěže, měly by být stanoveny podmínky platné pro tento požadavek.
(11)
Náklady na složení jistoty, které nese jak strana poskytující jistotu, tak příslušný orgán, mohou být neúměrné k výši částky, jejíž platba je jistotou zajišťována, pokud je tato částka nižší než určitá mezní hodnota. Příslušné orgány by tedy měly mít právo nevyžadovat jistotu na platbu částky nižší, než je tato mezní hodnota. Navíc je vhodné zplnomocnit příslušný orgán, aby nevyžadoval jistotu, pokud povaha osoby, u které je vyžadováno splnění povinnosti, činí uvedený požadavek zbytečným.
(12)
Příslušný orgán by měl mít právo nabídnutou jistotu odmítnout, pokud usoudí, že není dostatečná.
(13)
Nařízení (EU) č. 1306/2013 zpřísnilo pravidla vyžadující složení jistoty, aby byla zajištěna platba splatné částky, není-li splněna daná povinnost. Uvedený jednotný horizontální právní rámec by měl být doplněn jednotnými pravidly týkajícími se vyšší moci a propadnutí nebo uvolnění jistoty. Nařízení Komise (ES) č. 376/2008 (9) a nařízení Komise (ES) č. 612/2009 (10) obsahují pravidla týkající se uvolnění a propadnutí jistot v oblasti dovozních a vývozních licencí a v systému vývozních náhrad. V uvedených odvětvích by se rovněž měla používat nová pravidla stanovená tímto nařízením. V zájmu jasnosti a právní jistoty by měla být příslušná ustanovení v nařízeních (ES) č. 376/2008 a (ES) č. 612/2009 zrušena.
(14)
V prováděcím nařízení (EU) č. 282/2012 se rozlišovalo mezi zásadními, vedlejšími a podřízenými požadavky a jen omezený počet nařízení Komise se týká pouze zásadních požadavků. Nesplnění požadavku mělo za následek plné nebo částečné propadnutí jistoty kryjící tento požadavek na základě složitých metod výpočtu, které byly příčinou zmatku. Při současném zohlednění zásady proporcionality je třeba, aby zjednodušený přístup týkající se propadnutí odpovídal praktické situaci, v níž povinnost buď nebyla splněna, nebo nebyla splněna včas, nebo důkaz o splnění povinnosti nebyl předložen ve stanoveném časovém rámci.
(15)
Mnohá ustanovení v právních předpisech Unie v odvětví zemědělství stanoví, že poskytnutá jistota propadne, pokud je zajištěná povinnost porušena, aniž nějakým způsobem rozlišuje mezi stupni závažnosti tohoto porušení. V zájmu rovného zacházení je vhodné zavést rozlišení mezi důsledky porušení jednotlivých povinností. Ve zvláštních případech by se zejména měla stanovit možnost propadnutí pouze části jistoty.
(16)
Nemělo by se rozlišovat mezi důsledky nesplnění povinností na základě toho, zda byla nebo nebyla poskytnuta záloha. V důsledku toho by se jistoty, pro které byly poskytnuty zálohy, měly řídit zvláštními pravidly.
(17)
Je nutné stanovit rozhodné skutečnosti pro směnné kurzy pro různé situace, ke kterým dochází v rámci právních předpisů v různých odvětvích zemědělství, aniž jsou dotčeny zvláštní definice nebo výjimky stanovené v předpisech pro příslušná odvětví na základě kritérií uvedených v čl. 106 odst. 5 nařízení (EU) č. 1306/2013.
(18)
Pro všechny ceny či částky, které se mají stanovit v rámci obchodu se třetími zeměmi, je pro dosažení příslušného obchodního cíle nejvhodnější rozhodnou skutečností přijetí celního prohlášení. Totéž platí o vývozních náhradách a určování ceny ovoce a zeleniny při dovozu do Unie, na jejímž základě se dovážené produkty zařazují do společného celního sazebníku. Tato rozhodná skutečnost by tedy měla být přijata.
(19)
V případě produkčních náhrad je rozhodná skutečnost pro směnný kurz zpravidla spojena s vyřízením některých zvláštních formalit. V zájmu harmonizace pravidel by mělo být stanoveno, že rozhodnou skutečností je den, kdy jsou výrobky prohlášeny za dodané na požadované místo určení, pokud se takové místo určení požaduje, a ve všech ostatních případech den přijetí žádosti o platbu náhrady platební agenturou.
(20)
V případě podpory poskytnuté na množství produktu, který se uvádí na trh nebo má být použit zvláštním způsobem, je povinností, jež musí být pro účely poskytnutí podpory splněna, skutečnost, která zaručuje vhodné použití dotyčných produktů. Převzetí produktů příslušným hospodářským subjektem je předpokladem, který umožňuje příslušným orgánům provádět požadované kontroly nebo inspekce v účetnictví hospodářského subjektu a zaručuje jednotné zpracování souborů. Rozhodná skutečnost pro směnný kurz by tedy měla být stanovena ve vztahu k převzetí produktů.
(21)
V případě ostatních podpor udělovaných v odvětví zemědělství se situace může významně lišit. Podpory se nicméně vždy udělují na základě žádosti a ve lhůtách stanovených právními předpisy. Rozhodná skutečnost pro směnný kurz by v tomto případě proto měla být stanovena jako lhůta pro podání žádostí.
(22)
Pokud jde o podpory, podpůrná opatření a prémie v rámci odvětví vína, měla by být rozhodná skutečnost pro směnný kurz vázána podle situace na počáteční den hospodářského roku, dokončení některých úkonů nebo určité datum. Rozhodnou skutečnost, kterou je třeba vzít v úvahu, je tedy třeba přesně stanovit pro každou jednotlivou situaci.
(23)
Situace, které mají být pro stanovení rozhodné skutečnosti vzaty v úvahu, se v jednotlivých odvětvích velmi liší. Rozhodná skutečnost by tedy měla být stanovena v závislosti na konkrétní povaze jednotlivé situace a opatření, jež spadají do uvedených odvětví zemědělství, zejména v případě podpory v odvětví mléka a mléčných výrobků, projektu „Ovoce do škol“, odvětví cukru, opatření v oblasti propagace a některých opatření v rámci odvětví ovoce a zeleniny.
(24)
Pokud jde o částky strukturální nebo environmentální povahy podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (11) a částky schválené v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1698/2005 (12), jejichž platby jsou zajištěny prostřednictvím programů rozvoje venkova schválených na základě nařízení (EU) č. 1305/2013, částky se stanovují pro hospodářský rok nebo kalendářní rok. Obchodního cíle je tedy dosaženo, je-li rozhodná skutečnost stanovena na příslušný rok. Z těchto důvodů by rozhodná skutečnost měla být stanovena na 1. leden roku, v němž se rozhoduje o poskytnutí podpory.
(25)
Pokud jde o zálohy a jistoty, jsou částky, jež se mají zaplatit, a zaručené částky stanoveny v eurech v souladu s právními předpisy v různých odvětvích zemědělství. Směnný kurz, který se pro tyto částky použije, tedy musí být blízko ke dni platby zálohy nebo ke dni složení jistot. Pokud se používají jistoty, musí jejich částka umožnit pokrytí všech rizik, pro něž byly složeny. Za těchto okolností by vymezení rozhodné skutečnosti pro směnný kurz mělo vycházet buď ze dne, kdy je stanovena částka zálohy nebo je složena jistota, anebo dne, kdy je záloha nebo jistota zaplacena.
(26)
V souladu s nařízením Rady (ES) č. 1290/2005 (13) Komise automaticky zruší rozpočtový závazek na program rozvoje venkova na období 2007-2013, který nebyl použit, na konci druhého roku následujícího po roce, kdy byl rozpočtový závazek učiněn. Nařízením (EU) č. 1306/2013 se toto pravidlo mění tak, že rozpočtový závazek se automaticky zruší na konci třetího roku následujícího po roce, kdy byl rozpočtový závazek učiněn. V zájmu soudržnosti by se v programech rozvoje venkova na období 2007-2013 mělo i nadále používat pravidlo N+2 a v souvislosti s tím by mělo být vytvořeno přechodné pravidlo. Stejným způsobem by v rámci programů rozvoje venkova pro období 2007-2013 měly průběžné platby i nadále podléhat zohlednění celkové částky příspěvku z EZFRV poskytnuté na jednotlivé priority v rámci celého období, na něž se program vztahuje. Pro zajištění kontinuity řízení těchto programů je navíc třeba, aby tato přechodná pravidla platila od 1. ledna 2014,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PLATEBNÍ AGENTURY A DALŠÍ SUBJEKTY
Článek 1
Podmínky akreditace platebních agentur
1. Platební agentury uvedené v čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 provádějící řízení a kontrolu výdajů poskytují, pokud jde o platby, které provádějí, a o sdělování a uchovávání informací, dostatečné záruky, že:
a)
způsobilost žádostí a v rámci rozvoje venkova postup přidělování podpory, jakož i jejich soulad s pravidly Unie jsou před schválením platby kontrolovány;
b)
provedené platby jsou správně a plně zaúčtovány;
c)
jsou prováděny kontroly stanovené právními předpisy Unie;
d)
požadované dokumenty jsou předloženy ve lhůtách a ve formě stanovené pravidly Unie;
e)
dokumenty jsou přístupné a uchovávané tak, že je zaručena jejich úplnost, platnost a dohledatelnost v čase, a to včetně elektronických dokumentů ve smyslu pravidel Unie.
2. Členské státy akreditují jako platební agentury úřady nebo subjekty, které splňují podmínky stanovené v odstavci 1. Aby mohla být platební agentura akreditována, musí mít navíc organizační strukturu a systém vnitřní kontroly splňující kritéria stanovená v příloze I (dále jen „akreditační kritéria“) týkající se
a)
vnitřního prostředí;
b)
kontrolních činností;
c)
informace a komunikace;
d)
sledování.
Členské státy mohou stanovit další akreditační kritéria s cílem zohlednit velikost, povinnosti a jiné specifické vlastnosti platební agentury.
Článek 2
Podmínky akreditace koordinačních subjektů
1. Je-li akreditována více než jedna platební agentura, rozhodne v souladu s čl. 7 odst. 4 nařízení (EU) č. 1306/2013 dotčený členský stát prostřednictvím formálního aktu na ministerské úrovni o akreditaci koordinačního subjektu poté, co se ujistí, že organizační uspořádání uvedeného subjektu nabízí dostatečnou záruku toho, že je schopen plnit úkoly podle uvedeného článku.
2. Aby mohl být koordinační subjekt akreditován, musí mít fungující postupy zajišťující, že:
a)
výkazy pro Komisi vycházejí z informací z řádně schválených zdrojů;
b)
výkazy pro Komisi jsou před předáním náležitě schváleny;
c)
existuje náležitá auditní stopa podporující informace předávané Komisi;
d)
záznam o obdržených a předaných informacích je bezpečně uložen buď v papírové, nebo elektronické podobě.
Článek 3
Povinnosti platební agentury, pokud jde o veřejnou intervenci
1. Platební agentury uvedené v čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 zajišťují řízení a kontrolu operací spojených s intervenčními opatřeními veřejného skladování, za které jsou odpovědné, za podmínek stanovených v příloze II tohoto nařízení a případně v právních předpisech v různých odvětvích zemědělství, zejména na základě minimálních procentních podílů kontrol, které jsou v uvedené příloze stanoveny.
Z tohoto titulu mohou platební agentury své pravomoci delegovat na intervenční agentury, které splňují podmínky stanovené v oddílu 1.C přílohy I tohoto nařízení, nebo intervenovat prostřednictvím jiných platebních agentur.
2. Aniž je dotčena jejich celková odpovědnost, pokud jde o veřejné skladování, mohou platební agentury nebo intervenční agentury:
a)
svěřit řízení některých opatření veřejného skladování fyzickým nebo právnickým osobám zajišťujícím skladování intervenčních zemědělských produktů (dále jen „skladovatelům“);
b)
pověřit prováděním některých specifických úkolů stanovených v právních předpisech v různých odvětvích zemědělství fyzické nebo právnické osoby.
Jestliže platební agentury svěří řízení skladovatelům, jak je uvedeno prvním pododstavci písm. a), mělo by toto řízení být prováděno v rámci smluv o skladování na základě závazků a obecných zásad vymezených v příloze III.
3. Povinnosti platebních agentur v oblasti veřejného skladování jsou zejména tyto:
a)
vést skladové účetnictví a finanční účty pro každý produkt, který je předmětem intervenčního opatření veřejného skladování, a to na základě operací, které realizují od 1. října jednoho roku do 30. září roku následujícího (toto období se označuje jako „účetní období“);
b)
průběžně aktualizovat seznam skladovatelů, s nimiž uzavřely smlouvu v rámci veřejného skladování. Tento seznam musí obsahovat odkazy umožňující přesnou identifikaci všech skladovacích míst, jejich kapacitu, počet skladových hal, chladíren nebo sil, jejich plány a schémata;
c)
zpřístupnit Komisi vzorové smlouvy používané pro veřejné skladování, pravidla vytvořená pro převzetí a skladování produktů a pro vyskladnění produktů ze skladišť skladovatelů, jakož i pravidla pro odpovědnost skladovatelů;
d)
vést centralizované elektronické skladové účetnictví zásob zahrnující všechna skladovacích místa, všechny produkty, všechna množství a jakosti různých produktů, kde u každého z nich je uvedena hmotnost (popřípadě hrubá a čistá hmotnost) nebo objem;
e)
uskutečňovat všechny operace týkající se skladování, uchovávání, dopravy nebo přemísťování intervenčních produktů v souladu s předpisy Unie a v souladu s vnitrostátními předpisy, aniž je dotčena odpovědnost kupujících, ostatních platebních agentur zasahujících v rámci operace nebo jakýchkoli dalších osob v tomto ohledu pověřených;
f)
v průběhu celého roku provádět kontroly na místech, kde jsou skladovány intervenční produkty, v nepravidelných intervalech a bez předchozího varování. Není-li tím ohrožen účel kontroly, je však přípustné předchozí ohlášení, jehož lhůta musí být omezena na nezbytné minimum. Toto předchozí ohlášení nelze s výjimkou řádně odůvodněných případů provést dříve než 24 hodin před zahájením kontroly;
g)
provádět každoroční inventarizaci v souladu s článkem 4.
Pokud v některém členském státě zajišťuje správu účtů veřejného skladování u jednoho nebo více produktů více platebních agentur, konsoliduje se skladové účetnictví a finanční účty podle písmen a) a d) na úrovni členského státu předtím, než dojde k předání odpovídajících informací Komisi.
4. Platební agentury činí veškerá opatření, aby zaručily:
a)
že produkty, na které se vztahují intervenční opatření Unie, jsou správně uchovávány, pomocí kontrol jakosti skladovaných produktů prováděných alespoň jednou ročně;
b)
neporušenost intervenčních zásob.
5. Platební agentury neprodleně informují Komisi:
a)
o případech, ve kterých prodloužení doby skladování některého produktu může vést k jeho znehodnocení;
b)
o množstevních ztrátách nebo znehodnocení produktu v důsledku přírodních katastrof.
Pokud dojde k situacím uvedeným v prvním pododstavci písm. a) a b), Komise přijme vhodné rozhodnutí:
a)
pokud jde o situace uvedené v prvním pododstavci písm. a), opatření v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 229 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (14);
b)
pokud jde o situace uvedené v prvním pododstavci písm. b), opatření v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 116 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013.
6. Platební agentury nesou veškeré finanční důsledky špatného uchovávání produktů, které jsou předmětem intervenčních opatření Unie, zejména vzniknou-li v souvislosti s nevhodnými metodami skladování. Aniž je dotčena možnost uplatnění nároků vůči skladovatelům, nesou platební agentury finanční odpovědnost za nedodržení svých závazků nebo povinností.
7. Platební agentura trvale zpřístupňuje zástupcům Komise a osobám pověřeným Komisí účty veřejného skladování a všechny dokumenty, smlouvy a evidence vytvořené nebo obdržené v rámci intervence, a to buď elektronicky, nebo v sídle platební agentury.
Článek 4
Inventární soupis
1. Platební agentury pořizují v průběhu každého účetního období u každého produktu, který je předmětem intervence Unie, inventární soupis.
Výsledky tohoto inventárního soupisu srovnají s účetními údaji. Zjištěné množstevní rozdíly a částky vyplývající z rozdílů v jakosti odhalených při kontrolách se zaúčtovávají podle pravidel přijatých podle čl. 46 odst. 6 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. Pro účely odstavce 1 odpovídají chybějící množství vyplývající z normálních skladovacích operací rozdílu mezi teoretickými zásobami uvedenými v účetním inventárním soupisu na straně jedné a mezi fyzickými zásobami zjištěnými na základě inventárního soupisu podle odstavce 1 nebo účetními zásobami přetrvávajícími po vyčerpání fyzických zásob na skladě na straně druhé. Na tato chybějící množství se vztahují přípustné odchylky vymezené v příloze IV.
KAPITOLA II
FINANČNÍ ŘÍZENÍ
Článek 5
Nedodržení posledního možného termínu pro platby
1. Co se týče Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF), podle výjimek uvedených v čl. 40 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1306/2013 a v souladu se zásadou proporcionality jsou výdaje uskutečněné po uplynutí platební lhůty způsobilé pro financování Unií za podmínek stanovených v odstavcích 2 až 6 tohoto článku.
2. Jestliže výdaje uhrazené po uplynutí lhůty představují maximálně 5 % výdajů uhrazených s dodržením splatností a lhůt, žádné snížení měsíčních plateb se neuplatňuje.
Jestliže výdaje uhrazené po uplynutí lhůty přesahují hranici 5 %, snižuje se každý další výdaj uhrazený se zpožděním podle těchto pravidel:
a)
výdaje uhrazené v prvním měsíci následujícím po měsíci, v němž uplynula platební lhůta, se snižují o 10 %;
b)
výdaje uhrazené v druhém měsíci následujícím po měsíci, v němž uplynula platební lhůta, se snižují o 25 %;
c)
výdaje uhrazené v třetím měsíci následujícím po měsíci, v němž uplynula platební lhůta, se snižují o 45 %;
d)
výdaje uhrazené ve čtvrtém měsíci následujícím po měsíci, v němž uplynula platební lhůta, se snižují o 70 %;
e)
výdaje uhrazené po čtvrtém měsíci následujícím po měsíci, v němž uplynula platební lhůta, se snižují o 100 %.
3. Odchylně od odstavce 2 se pro přímé platby, na něž se vztahují stropy uvedené v článku 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (15), uplatňují tyto podmínky:
a)
pokud pro platby pro kalendářní rok N provedené nejpozději dne 15. října roku N+1 nebylo zcela vyčerpáno rozpětí podle odst. 2 prvního pododstavce a zbylá část tohoto rozpětí překračuje 2 %, snižuje se tato zbylá část na 2 %;
b)
přímé platby jiné než platby podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 (16) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 (17), pro kalendářní rok N-1 a dřívější provedené během rozpočtového roku N+1 po uplynutí platební lhůty jsou způsobilé pro financování z EZZF pouze v případě, kdy celková částka přímých plateb provedených v rámci rozpočtového roku N+1, popřípadě opravená na částky před úpravou uvedenou v článku 26 nařízení (EU) č. 1306/2013, nepřesáhne strop stanovený v příloze III nařízení (EU) č. 1307/2013 pro kalendářní rok N, v souladu s článkem 7 uvedeného nařízení;
c)
výdaje překračující limity uvedené v písm. a) nebo b) se sníží o 100 %.
Částky úhrad uvedené v čl. 26 odst. 5 nařízení (EU) č. 1306/2013 se pro ověření dodržování podmínky stanovené v prvním pododstavci písm. b) tohoto odstavce nezohledňují.
4. Komise použije jiné odstupňování, než jsou odstupňování stanovená v odstavcích 2 a 3, a/nebo nižší sazby pro snížení, popřípadě nulové sazby, jestliže se u některých opatření objeví zvláštní podmínky řízení, nebo když členské státy předloží oprávněná zdůvodnění.
Ustanovení prvního pododstavce se však neuplatní na výdaje překračující limit uvedený v odst. 3 písm. b).
5. Kontrola dodržování splatnosti se v rámci měsíčních plateb provádí během rozpočtového roku dvakrát:
a)
pro výdaje uhrazené do 31. července;
b)
pro výdaje uhrazené do 15. října.
Případná překročení, ke kterým dojde v srpnu, září a říjnu, jsou zohledněna v rozhodnutí o schválení účetní závěrky uvedeném v článku 51 nařízení (EU) č. 1306/2013.
6. Snížení podle uvedeného článku se použijí, aniž je tím dotčeno přijetí dalších rozhodnutí o schválení účetní závěrky, jak je uvedeno v článku 52 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 6
Nedodržení prvního možného termínu pro platby
Pokud jde o EZZF, pokud mohou členské státy zaplatit zálohu až do určité maximální výše před prvním možným termínem pro platby zakotveným v právních předpisech z jednotlivých odvětví zemědělství, považují se jakékoliv uhrazené výdaje překračující tuto maximální výši za výdaje uskutečněné před prvním možným termínem pro platby. V souladu s výjimkami uvedenými v čl. 40 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1306/2013 jsou však tyto výdaje způsobilé pro financování Unií po snížení o 10 %.
Článek 7
Vyrovnání platebními agenturami
1. V rozhodnutí o měsíčních platbách, které má být přijato podle čl. 18 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013, Komise uskuteční platbu zůstatku výdajů vykázaných každým členským státem, přičemž jsou tyto výdaje sníženy o částku účelově vázaných příjmů, které dotyčný členský stát zanesl do téhož výkazu výdajů. Toto vyrovnání odpovídá vybrání odpovídajících příjmů.
Položky závazků a položky plateb vytvořené účelově vázanými příjmy jsou uvolněny v okamžiku přidělení těchto příjmů do rozpočtových linií. Přidělení probíhá v momentě zaúčtování účelově vázaných příjmů, což je do dvou měsíců po přijetí výkazů předaných členskými státy v souladu s pravidly uvedenými v čl. 43 odst. 4 nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. Jestliže byly částky uvedené v čl. 43 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1306/2013 zadrženy před platbou podpory, které se týká nesrovnalost nebo nedbalost, jsou odečteny od odpovídajícího výdaje.
3. Částky příspěvků Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), které byly v rámci dotyčného programu rozvoje venkova zpětně získány od příjemců během každého referenčního období, se ve výkazu výdajů za uvedené období odečtou od částky, kterou má EZFRV uhradit.
4. Překračující nebo chybějící částky, které případně vyplynou ze schválení účetní závěrky provedeného v souladu s čl. 51 nařízení (EU) č. 1306/2013 a které mohou být znovu použity v rámci programu rozvoje venkova, se připočítávají k částce nebo se odečítají od částky příspěvku z EZFRV v prvním výkazu, který je sestaven po rozhodnutí o schválení účetní závěrky.
5. Financování z EZZF se rovná výdajům vypočítaným na základě informací oznámených platební agenturou po odečtení případných příjmů vyplývajících z intervenčních opatření potvrzených elektronickým systémem zavedeným Komisí a zahrnutých platební agenturou do výkazu výdajů.
Článek 8
Pozdní přijetí rozpočtu Unie
1. Pokud jde o EZZF, jestliže rozpočet Unie není schválen na začátku rozpočtového roku, jsou měsíční platby uvedené v článku 18 nařízení (EU) č. 1306/2013 poskytnuty ve výši procentní sazby z výkazů výdajů obdržených od každého členského státu, která je stanovena pro každou kapitolu výdajů, při dodržení mezí podle článku 16 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Komise zohlední zůstatek, který nebyl členským státům uhrazen, v rozhodnutích o následných úhradách.
2. Pokud jde o EZFRV, jestliže rozpočet Unie není schválen na začátku rozpočtového roku:
a)
průběžné platby uvedené v článku 36 nařízení (EU) č. 1306/2013 jsou poskytnuty poměrně k dostupným prostředkům ve výši procentní sazby z výkazů výdajů obdržených v rámci každého programu pro rozvoj venkova. Komise zohlední zůstatek, který nebyl členským státům uhrazen, v následných průběžných platbách;
b)
pokud jde o rozpočtové závazky uvedené v článku 33 nařízení (EU) č. 1306/2013, měly by první roční splátky po schválení programů na rozvoj venkova následovat v pořadí schválení uvedených programů. Prostředky na rozpočtové závazky pro následné roční splátky se přidělují v pořadí, v němž programy vyčerpaly své příslušné závazky. Komise může programům rozvoje venkova přidělit částečné roční závazky, pokud jsou dostupné prostředky na závazky omezené. Zbývající zůstatek pro tyto programy se přidělí na závazky, až budou k dispozici příslušné dodatečné prostředky.
Článek 9
Odklad měsíčních plateb
Poté, co Komise informuje příslušné členské státy, může členským státům odložit měsíční platby podle čl. 18 nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jí sdělení uvedená v čl. 102 odst. 1 písm. c) bodech i) a ii) uvedeného nařízení nejsou doručena včas nebo obsahují nesrovnalosti, které vyžadují dodatečná ověření.
Článek 10
Pozastavení plateb v případě pozdního předložení
1. Pozastavení plateb podle článku 42 nařízení (EU) č. 1306/2013 se uplatní v případě opatření uvedených v příloze V tohoto nařízení.
2. Pokud jde o výdaje v rámci EZZF, uplatní se tyto sazby pro pozastavení plateb:
a)
pokud výsledky kontrol nebyly zaslány do 15. října, 1 % z výdajů, k nimž nebyly včas zaslány příslušné informace;
b)
pokud výsledky kontrol nebyly zaslány do 1. prosince, 1,5 % z výdajů, k nimž nebyly včas zaslány příslušné informace.
3. Pokud jde o výdaje v rámci EZFRV, uplatní se tyto sazby pro pozastavení plateb:
a)
pokud výsledky kontrol nebyly zaslány do 15. října, 1 % z výdajů, k nimž nebyly včas zaslány příslušné informace;
b)
pokud výsledky kontrol nebyly zaslány do 15. ledna, 1,5 % z výdajů, k nimž nebyly včas zaslány příslušné informace.
Článek 11
Směnný kurz pro sestavování výkazů výdajů
1. V souladu s čl. 106 odst. 4 nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jde o EZZF, používají členské státy, které nepřijaly euro, pro sestavování svých výkazů výdajů stejný směnný kurz, který použily pro platby příjemcům nebo pro obdržené příjmy v souladu s kapitolou V a s právními předpisy v různých odvětvích zemědělství. Pro rozhodnutí o schválení účetní závěrky podle článků 51 a 52 nařízení (EU) č. 1306/2013 použijí členské státy první směnný kurz stanovený Evropskou centrální bankou po datu přijetí uvedených rozhodnutí.
V jiných případech, než které jsou uvedeny v prvním pododstavci, zejména pokud jde o propagační programy schválené podle nařízení Rady (ES) č. 3/2008 (18), o propagační opatření v odvětví vína a o operace, pro které právní předpisy v různých odvětvích zemědělství neurčily rozhodnou skutečnost, použije se předposlední směnný kurz stanovený Evropskou centrální bankou před měsícem, v rámci kterého byly výdaje a účelově vázané příjmy vykázány.
2. Pokud jde o programy rozvoje venkova, použijí členské státy, které nepatří do eurozóny, na vypracování svých výkazů výdajů v eurech u každé operace týkající se platby nebo zpětného získání předposlední směnný kurz stanovený Evropskou centrální bankou před měsícem, během kterého jsou operace zaznamenány do účtů platební agentury.
KAPITOLA III
SCHVÁLENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY A JINÉ KONTROLY
Článek 12
Kritéria a metodika provádění oprav v rámci schvalování souladu
1. Za účelem přijetí rozhodnutí podle čl. 52 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013, který upravuje částky, které mají být vyloučeny z financování Unií, rozlišuje Komise mezi částkami nebo jejich částmi označenými jako neoprávněně vynaložené částky a částkami, na jejichž stanovení byly použity opravy na základě extrapolace či paušální částky.
Aby Komise stanovila částky, které mohou být vyloučeny z financování Unií, použije v případě, že zjistí, že výdaje nebyly uskutečněny v souladu s právními předpisy Unie, a pokud jde o EZFRV, v souladu s platnými právními předpisy Unie a členských států, svá vlastní zjištění a zohlední informace získané od členských států během postupu schvalování souladu provedeného v souladu s článkem 52 nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. Komise založí rozhodnutí o vyloučení na určení neoprávněně vynaložených částek, pouze pokud tyto lze částky určit při vynaložení přiměřeného úsilí. Pokud Komise nemůže určit neoprávněně vynaložené částky při vynaložení přiměřeného úsilí, mohou členské státy ve lhůtách stanovených Komisí během postupu schvalování souladu předložit údaje týkající se ověřování uvedených částek na základě přezkoumání všech jednotlivých případů, u nichž mohl být zjištěn nesoulad. Ověřování se týká všech výdajů uskutečněných v rozporu s platnými právními předpisy a hrazených z rozpočtu Unie. Předložené údaje musí zahrnovat všechny jednotlivé částky, které jsou nezpůsobilé z důvodu uvedeného nesouladu.
3. Pokud není možné určit neoprávněně vynaložené částky v souladu s odstavcem 2, může Komise stanovit částky, které mají být vyloučeny, použitím oprav na základě extrapolace. Aby mohla Komise určit příslušné částky, mohou členské státy ve lhůtách stanovených Komisí během postupu schvalování souladu předložit výpočet částky, která má být vyloučena z financování Unií, na základě statistické extrapolace výsledků kontrol provedených na reprezentativním vzorku těchto případů. Vzorek se vybere ze souboru, u něhož lze očekávat zjištěný nesoulad.
4. Aby Komise zohlednila výsledky předložené členskými státy, jak je uvedeno v odstavcích 2 a 3, musí být schopna:
a)
posoudit metody určování nebo extrapolace, které členské státy jasně popíší;
b)
zkontrolovat reprezentativnost vzorku uvedeného v odstavci 3;
c)
zkontrolovat obsah a výsledky určování nebo extrapolace;
d)
získat dostatečné a odpovídající důkazní informace týkající se podkladových údajů.
5. Při uplatňování odstavce 3 mohou členské státy využít kontrolních statistik platebních agentur potvrzených certifikačním subjektem nebo posouzení vypracovaného takovým subjektem a týkajícího se míry chybovosti v souvislosti s jeho auditem uvedeným v článku 9 nařízení (EU) č. 1306/2013 za předpokladu, že:
a)
Komise je spokojena s prací certifikačních subjektů, a to jak z hlediska strategie auditu, tak obsahu, rozsahu a kvality vlastní auditní činnosti;
b)
rozsah práce certifikačních subjektů je v souladu s rozsahem příslušného šetření týkajícího se schvalování souladu, zejména s ohledem na opatření nebo režimy;
c)
byla při posuzování zohledněna výše sankcí, které měly být uplatněny.
6. Jestliže nejsou splněny podmínky pro stanovení částek, které mají být vyloučeny z financování Unií, jak je uvedeno v odstavcích 2 a 3, nebo je povaha případu taková, že částky, které mají být vyloučeny, nemohou být určeny na základě uvedených odstavců, použije Komise vhodné opravy na základě paušální částky, přičemž vezme v úvahu povahu a závažnost porušení pravidel a svůj vlastní odhad rizika finanční újmy, jež byla Unii způsobena.
Míra opravy na základě paušální částky se stanoví s přihlédnutím zejména k druhu nesouladu, který byl zjištěn. Proto se rozlišuje mezi nedostatky v klíčových kontrolách a v kontrolách pomocných, a sice takto:
a)
klíčovými kontrolami se rozumí správní kontroly a kontroly na místě nezbytné k určení způsobilosti podpory a příslušného uplatňování snížení a sankcí;
b)
pomocnými kontrolami se rozumí všechny ostatní správní operace potřebné ke správnému zpracování žádostí.
Pokud se v rámci téhož postupu schvalování souladu zjistí různé případy nesouladu, jež by měly jednotlivě za následek různé opravy na základě paušální částky, uplatní se pouze nejvyšší míra opravy na základě paušální částky.
7. Při stanovení míry opravy na základě paušální částky Komise zvláště zohlední následující okolnosti prokazující větší závažnost nedostatků, které odhalují větší riziko vzniku ztráty pro rozpočet Unie:
a)
jedna nebo více klíčových kontrol se neuplatňuje nebo se uplatňuje tak špatně nebo tak zřídka, že jsou při určování způsobilosti žádosti nebo při předcházení nesrovnalostem považovány za neúčinné; nebo
b)
zjistí se tři nebo více nedostatků v rámci stejného kontrolního systému; nebo
c)
zjistí se, že členský stát neuplatňuje kontrolní systém nebo že toto uplatňování trpí vážnými nedostatky, a existují důkazy o častých nesrovnalostech a nedbalosti v boji proti nedovoleným nebo podvodným postupům; nebo
d)
vůči uvedenému členskému státu již byla uplatněna oprava za podobné nedostatky ve stejném odvětví, zohlední se však opravná nebo kompenzační opatření, která již členský stát přijal.
8. Pokud členský stát předloží určité objektivní skutečnosti, které nesplňují požadavky stanovené v odstavcích 2 a 3 tohoto článku, ale které prokazují, že maximální ztráta pro fondy představuje nižší částku, než jaká by vyplývala z uplatnění navrhované paušální částky, použije Komise při rozhodování o částkách, které mají být vyloučeny z financování Unií podle článku 52 nařízení (EU) č. 1306/2013, nižší paušální částku.
9. Částky, které byly skutečně zpětně získány od příjemců a připsány fondu před příslušným datem a které Komise stanoví během postupu schvalování souladu, se odečtou od částky, kterou se Komise rozhodne vyloučit z financování Unií podle článku 52 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 13
Povinnost vyplývající z vymáhání neoprávněně vyplacených částek
Po dokončení vymáhání neoprávněně vyplacených částek uvedených v čl. 54 odst. 2 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1306/2013 členský stát:
a)
připíše EZZF padesát procent zpětně získaných částek po odečtení nákladů na zpětné získávání, jak je uvedeno v článku 55 druhém pododstavci uvedeného nařízení;
b)
připíše EZFRV padesát procent částek buď zpětně získaných po uzavření programu rozvoje venkova, nebo zpětně získaných před uzavřením programu, které však nemohly být opětovně přiděleny v souladu s článkem 56 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 14
Kontrola operací
Systém kontroly stanovený v hlavě V kapitole III nařízení (EU) č. 1306/2013 se neuplatní na opatření uvedená v příloze VI tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
JISTOTY
ODDÍL 1
Oblast působnosti a používání pojmů
Článek 15
Oblast působnosti
Tato kapitola se vztahuje na všechny případy, kdy právní předpisy z jednotlivých odvětví zemědělství stanoví jistotu, bez ohledu na to, zda je použit přímo pojem „jistota“.
Tato kapitola se nevztahuje na jistoty poskytnuté k zajištění platby dovozních a vývozních cel podle nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (19).
Článek 16
Pojmy používané v této kapitole
Pro účely této kapitoly se rozumí:
a)
„příslušným orgánem“ buď strana pověřená k přijetí jistoty, nebo strana pověřená k rozhodnutí podle příslušného nařízení, zda má být jistota uvolněna, nebo má propadnout;
b)
„blokovou jistotou“ jistota složená u příslušného orgánu, jejímž účelem je zajistit splnění více povinností;
c)
„příslušnou částí zajištěné částky“ část zajištěné částky odpovídající množství, pro které nebyl splněn požadavek.
ODDÍL 2
Požadavek jistoty
Článek 17
Odpovědná strana
Jistota se poskytuje stranou odpovědnou za platbu peněžní částky, nedojde-li ke splnění povinnosti, nebo jejím jménem.
Článek 18
Upuštění od požadavku jistoty
1. Příslušný orgán nemusí požadovat jistotu, je-li osoba odpovědná za plnění povinností:
a)
veřejnoprávní subjekt, který vykonává funkce orgánu veřejné moci; nebo
b)
soukromoprávní subjekt, který vykonává funkce uvedené v písmenu a) pod dohledem státu.
2. Příslušný orgán nemusí požadovat jistotu, pokud je výše zajištěné částky menší než 500 EUR. V takovém případě se dotyčná strana písemně zaváže k zaplacení částky ve stejné výši, jakou by činila jistota, pokud nesplní příslušnou povinnost.
Při uplatňování prvního pododstavce se hodnota jistoty vypočítá tak, aby v ní byly zahrnuty všechny příslušné povinnosti související se stejnou operací.
Článek 19
Podmínky vztahující se na jistoty
1. Příslušný orgán odmítne přijetí jistoty, kterou považuje za nepřiměřenou nebo nedostatečnou nebo takové, která neposkytuje krytí po dostatečně dlouhou dobu, nebo vyžaduje její nahrazení.
2. Při převodu hotovosti se jistota považuje za složenou až v okamžiku, kdy si je příslušný orgán jist, že má uvedenou částku k dispozici.
3. Šek s částkou, jejíž zaplacení zaručuje finanční instituce uznaná pro tento účel členským státem příslušného orgánu, se považuje za složení hotovosti. Příslušný orgán nemusí předložit tento šek k výplatě, dokud se neblíží konec lhůty, po kterou je za něj ručeno.
Jiný šek než šek podle prvního pododstavce představuje jistotu pouze tehdy, je-li si příslušný orgán jist, že má uvedenou částku k dispozici.
4. Všechny poplatky finančním institucím nese strana, která jistotu poskytuje.
5. Straně poskytující jistotu v hotovosti se nevyplácejí žádné úroky.
Článek 20
Použití eura
1. Jistoty se vyjadřují v eurech.
2. V případě, kdy je jistota přijata v členském státě, který nepřijal euro, se částka jistoty v eurech převádí na příslušnou národní měnu v souladu s ustanoveními kapitoly V. Závazek odpovídající jistotě a veškeré zadržené částky v případě nesrovnalostí nebo porušení pravidel se nadále stanoví v eurech.
Článek 21
Ručitel
1. Ručitel má oficiálně ohlášené místo pobytu v Unii nebo je zde usazen, a s výhradou ustanovení Smlouvy týkajících se volného pohybu služeb je schválen příslušným orgánem členského státu, ve kterém se jistota poskytuje. Ručitel se zavazuje písemnou zárukou.
2. Písemná záruka obsahuje alespoň:
a)
povinnost nebo v případě blokové jistoty druh(y) povinností, jejichž splnění je zajištěno zaplacením peněžní částky;
b)
nejvyšší částku, k jejímuž zaplacení se ručitel zavazuje;
c)
skutečnost, že ručitel se zavazuje společně a nerozdílně s osobou odpovědnou za splnění dané povinnosti zaplatit v mezích jistoty jakoukoli dlužnou částku do 30 dnů od žádosti příslušného orgánu, pokud jistota propadne.
3. Pokud již byla poskytnuta písemná bloková jistota, stanoví příslušný orgán postup, podle něhož se celá bloková jistota nebo její část přidělí na určitou konkrétní povinnost.
Článek 22
Uplatnění vyšší moci
Každá osoba odpovědná za povinnost krytou jistotou tvrdící, že nedodržení povinnosti je důsledkem vyšší moci, věrohodně prokáže příslušným orgánům, že se o případ vyšší moci jedná. Pokud příslušný orgán případ vyšší moci uzná, je povinnost zrušena výhradně za účelem uvolnění jistoty.
ODDÍL 3
Uvolnění a propadnutí jistot, které nejsou uvedeny v oddílu 4
Článek 23
Propadnutí jistot
1. Povinnost uvedená v čl. 66 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 týkající se provedení určitého úkonu nebo zdržení se určitého úkonu je zásadním požadavkem pro cíle nařízení, které ho stanoví.
2. Pokud povinnost není splněna a nebyla stanovena žádná lhůta pro její splnění, propadne jistota ve chvíli, kdy příslušný orgán zjistí, že nebyla splněna.
3. Pokud splnění povinnosti podléhá určité lhůtě a povinnost byla splněna po uplynutí této lhůty, jistota propadne.
V takovém případě propadne 10 % jistoty neprodleně a dále se uplatní dodatečný procentní podíl zbývajícího zůstatku takto:
a)
2 % za každý kalendářní den po uplynutí lhůty, pokud se povinnost týká dovozu produktů do třetí země;
b)
5 % za každý kalendářní den po uplynutí lhůty, pokud se povinnost týká produktů opouštějících celní území Unie.
4. Pokud je povinnost splněna včas a předložení důkazů o splnění podléhá pevně stanovené lhůtě, propadne jistota, kterou je povinnost kryta, za každý kalendářní den po uplynutí lhůty podle vzorce 0,2/stanovená lhůta ve dnech a s přihlédnutím k článku 25.
Pokud důkaz uvedený v prvním pododstavci spočívá v předložení použité nebo prošlé vývozní licence nebo v předložení důkazu o tom, že produkty opustily celní území Unie, propadá 15 % jistoty, pokud je uvedený důkaz předložen po uplynutí stanovené lhůty uvedené v prvním pododstavci, ale nejpozději 730. kalendářní den po uplynutí platnosti licence. Po uplynutí 730 kalendářních dnů propadá celá zbývající jistota.
Pokud důkaz uvedený v prvním pododstavci spočívá v předložení použité nebo prošlé vývozní licence se stanovením náhrady předem, propadá jistota takto:
a)
10 %, pokud je licence předložena v období mezi 61. a 90. kalendářním dnem po uplynutí doby platnosti licence;
b)
50 %, pokud je licence předložena v období mezi 91. a 120. kalendářním dnem po uplynutí doby platnosti licence;
c)
70 %, pokud je licence předložena v období mezi 121. a 150. kalendářním dnem po uplynutí doby platnosti licence;
d)
80 %, pokud je licence předložena v období mezi 151. a 180. kalendářním dnem po uplynutí doby platnosti licence;
e)
100 %, pokud je licence předložena po 180. kalendářním dni po uplynutí doby platnosti licence.
5. Částka jistoty, která má propadnout, se zaokrouhlí na nejbližší nižší celou částku v eurech nebo v příslušné národní měně.
Článek 24
Uvolnění jistot
1. Jakmile je příslušným způsobem stanoveným ve zvláštních předpisech Unie prokázáno, že povinnost byla dodržena, nebo jistota částečně propadla v souladu s čl. 66 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013 a článkem 23 tohoto nařízení, jistota nebo případně její zbývající část se neprodleně uvolní.
2. Jistota se na žádost částečně uvolní, pokud byl důkaz vyžadovaný k tomuto účelu poskytnut pro část množství produktu za předpokladu, že tato část není nižší než minimální množství uvedené v nařízení vyžadujícím jistotu nebo, pokud takové nařízení neexistuje, podle předpisů členských států.
3. Pokud pro předložení nezbytných důkazů k uvolnění jistoty není stanovena žádná lhůta, činí tato lhůta 365 kalendářních dnů od uplynutí lhůty pro dodržení povinnosti, pro kterou byla jistota složena. Není-li lhůta pro dodržení povinnosti stanovena, činí lhůta pro předložení důkazů 365 kalendářních dnů ode dne, kdy byly splněny všechny povinnosti.
Lhůta podle prvního pododstavce nesmí přesáhnout 1 095 kalendářních dnů ode dne, kdy byla jistota přidělena ke konkrétní povinnosti.
Článek 25
Prahové hodnoty
1. Celková propadlá částka nesmí překročit 100 % příslušné části zajištěné částky.
2. Příslušný orgán může upustit od propadnutí částky nižší než 100 EUR za podmínky, že jsou podobná pravidla pro srovnatelné případy stanovena vnitrostátními právními nebo správními předpisy.
ODDÍL 4
Jistoty vztahující se k zálohám
Článek 26
Oblast působnosti
Ustanovení tohoto oddílu se vztahují na všechny případy, kdy zvláštní předpisy Unie stanoví, že může být před splněním povinnosti související s obdržením podpory nebo výhody poskytnuta záloha.
Článek 27
Uvolnění jistot
1. Jistota se uvolní:
a)
buď pokud byl prokázán konečný nárok na částku představující zálohu;
b)
nebo pokud byla záloha zvýšená o částku stanovenou zvláštními předpisy Unie vrácena.
2. Jestliže lhůta k prokázání nároku na konečné poskytnutí zálohy uplyne, aniž byl uvedený důkaz předložen, použije příslušný orgán neprodleně postup pro propadnutí jistoty.
Pokud tak však stanoví zvláštní předpisy Unie, může být tento důkaz předložen i po uplynutí lhůty proti částečnému vrácení jistoty.
KAPITOLA V
POUŽITÍ EURA
Článek 28
Vývozní náhrady a obchod se třetími zeměmi
1. U částek týkajících se dovozů a vývozních dávek, které jsou v právních předpisech Unie v oblasti společné zemědělské politiky stanoveny v eurech a členskými státy použitelné v národní měně, se přepočítací koeficient výslovně rovná kurzu použitelnému podle čl. 18 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2913/92.
2. V případě vývozních náhrad stanovených v eurech a v případě cen a částek vyjádřených v eurech v rámci právních předpisů Unie v odvětví zemědělství, týkajících se obchodu se třetími zeměmi, je rozhodnou skutečností pro směnný kurz přijetí celního prohlášení.
3. Pro výpočet paušální dovozní hodnoty ovoce a zeleniny uvedené v čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 543/2011 (20) je pro účely určení vstupní ceny uvedené v čl. 137 odst. 1 uvedeného nařízení rozhodnou skutečností pro směnný kurz v případě reprezentativních cen používaných k výpočtu uvedené paušální hodnoty a částky snížení podle čl. 134 odst. 3 uvedeného nařízení den, k němuž se tyto reprezentativní ceny vztahují.
Článek 29
Produkční náhrady a zvláštní druhy podpory
1. V případě produkčních náhrad stanovených právními předpisy Unie v eurech je rozhodnou skutečností pro směnný kurz den prohlášení o tom, že produkty byly dodány na místo určení, které je případně vyžadováno uvedenými právními předpisy. V případě, že se takové místo určení nepožaduje, je rozhodnou skutečností přijetí žádosti o platbu náhrady platební agenturou.
2. Aniž jsou dotčeny články 30 až 33, je v případě podpory udělované v závislosti na množství produktu, který je uváděn na trh nebo určen ke zvláštnímu použití, rozhodnou skutečností pro směnný kurz první úkon, jímž je po převzetí produktů dotčeným hospodářským subjektem zajištěno jejich vhodné použití a jejž je povinné v zájmu udělení podpory provést.
3. V případě podpory soukromého skladování je rozhodnou skutečností pro směnný kurz první den období, na něž se vztahuje podpora podle téže smlouvy.
4. Pro jiné podpory, než které uvádějí odstavce 2 a 3 tohoto článku a články 30 a 31, je rozhodnou skutečností pro směnný kurz lhůta k podání žádostí.
Článek 30
Odvětví vína
1. Rozhodnou skutečností pro směnný kurz je první den hospodářského roku, v němž se poskytuje podpora na:
a)
restrukturalizaci a přeměnu vinic podle článku 46 nařízení (EU) č. 1308/2013;
b)
vytvoření vzájemných fondů podle článku 48 nařízení (EU) č. 1308/2013;
c)
pojištění sklizně podle článku 49 nařízení (EU) č. 1308/2013.
2. V případě podpor vyplácených na dobrovolnou nebo povinnou destilaci vedlejších produktů vinifikace podle článku 52 nařízení (EU) č. 1308/2013 je rozhodnou skutečností pro směnný kurz první den hospodářského roku, v němž je vedlejší produkt dodán.
3. V případě investic uvedených v článku 50 nařízení (EU) č. 1308/2013 a inovací v odvětví vína uvedených v článku 51 nařízení (EU) č. 1308/2013 je rozhodnou skutečností pro směnný kurz 1. leden roku, v jehož průběhu je přijato rozhodnutí o poskytnutí podpory.
4. V případě zelené sklizně podle článku 47 nařízení (EU) č. 1308/2013 je rozhodnou skutečností pro směnný kurz den, kdy zelená sklizeň proběhne.
Článek 31
Částky a platby v odvětví mléka a mléčných výrobků
1. V případě podpory pro poskytování některých mléčných výrobků žákům uvedené v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 657/2008 (21) je rozhodnou skutečností pro směnný kurz první den období, na něž se vztahuje žádost o podporu podle článku 11 uvedeného nařízení.
2. V případě platby dávky uvedené v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 595/2004 (22) je na dané dvanáctiměsíční období ve smyslu části II hlavy I kapitoly III nařízení Rady (EU) č. 1234/2007 (23) rozhodnou skutečností pro směnný kurz 1. duben, který následuje po příslušném období.
3. V případě dopravních nákladů uvedených v čl. 30 odst. 3 nařízení Komise (EU) č. 1272/2009 (24) je rozhodnou skutečností pro směnný kurz den obdržení platné nabídky příslušným orgánem.
Článek 32
Částky a platby podpory spojené s prováděním projektu Ovoce do škol
Pro podporu na poskytování ovoce a zeleniny, výrobků z ovoce, zeleniny a banánů dětem, uvedenou v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 288/2009 (25), je rozhodnou skutečností pro směnný kurz 1. leden předcházející období uvedenému v čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení.
Článek 33
Minimální cena cukrové řepy, dávka z přebytku a výrobní dávka v odvětví cukru
V případě výrobní dávky cukru, minimální ceny cukrové řepy a dávky z přebytku uvedených v daném pořadí v článcích 128, 135 a 142 nařízení (EU) č. 1308/2013 je rozhodnou skutečností pro směnný kurz 1. říjen hospodářského roku, k němuž se tyto ceny a částky vztahují nebo k němuž se vyplácejí.
Článek 34
Částky strukturální nebo environmentální povahy a režijní náklady operačních programů
1. V případě částek uvedených v příloze II nařízení (EU) č. 1305/2013, jakož i částek vztahujících se k opatřením schváleným podle nařízení (ES) č. 1698/2005, jejichž platby příjemcům jsou úkolem programů rozvoje venkova schválených podle nařízení (EU) č. 1305/2013, je rozhodnou skutečností pro směnný kurz den 1. ledna roku, v němž je přijato rozhodnutí o poskytnutí podpory.
Je-li však podle předpisů Unie platba částek uvedených v prvním pododstavci rozložena rovnoměrně na dobu několika let, je rozhodnou skutečností pro směnný kurz pro každou z ročních splátek 1. leden roku, k němuž je dotyčná splátka vyplacena.
2. V případě částek uvedených v příloze IX bodě 2 písm. a) prováděcího nařízení Komise (EU) č. 543/2011, jejichž účelem je uhradit režijní náklady týkající se jmenovitě provozních fondů nebo operačních programů uvedených v článcích 32 a 33 nařízení (EU) č. 1308/2013, je rozhodnou skutečností pro směnný kurz 1. leden roku, k němuž se tyto náklady vztahují.
Článek 35
Částky spojené se schválením poskytnutí vnitrostátní finanční podpory organizacím producentů v odvětví ovoce a zeleniny a s částečným uhrazením této vnitrostátní finanční podpory
1. V případě žádosti o schválení poskytnutí vnitrostátní finanční podpory podle článku 35 nařízení (EU) č. 1308/2013 je rozhodnou skutečností lhůta pro podání žádosti Komisi stanovená v čl. 92 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011.
2. V případě uhrazení vnitrostátní finanční podpory Unií podle článku 95 nařízení (EU) č. 543/2011 je rozhodnou skutečností pro směnný kurz lhůta, ve které organizace producentů v souladu s čl. 69 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 podají žádosti o podporu příslušným orgánům členských států.
Článek 36
Ostatní částky a ceny
V případě jiných cen nebo částek, než které jsou uvedeny v článcích 28 až 35, nebo částek spojených s těmito cenami, jež se v právních předpisech Unie vyjadřují v eurech nebo se v eurech vyjadřují v rámci nabídkového řízení, je rozhodnou skutečností den, jímž dochází k jednomu z těchto právních aktů:
a)
v případě koupí obdržení platné nabídky;
b)
v případě prodejů obdržení platné nabídky;
c)
v případě stažení z trhu produktů v odvětví ovoce a zeleniny den stažení z trhu;
d)
v případě nesklízení a zelené sklizně v odvětví ovoce a zeleniny den, kdy proběhne zelená sklizeň nebo nesklízení;
e)
v případě nákladů na dopravu, zpracování nebo veřejné skladování a částek přidělených na výzkum, které byly stanoveny v nabídkovém řízení, poslední den pro předložení nabídek;
f)
v případě zaznamenávání cen, částek nebo nabídek na trhu den, kdy je cena, částka nebo nabídka zaznamenána;
g)
v případě sankcí za nedodržení zemědělských právních předpisů den aktu, jímž příslušný orgán zjišťuje tuto skutečnost;
h)
v případě obratu nebo částek vztahujících se k objemu produkce začátek referenčního období stanoveného právními předpisy v odvětví zemědělství.
Článek 37
Platba záloh
V případě záloh je rozhodnou skutečností pro směnný kurz rozhodná skutečnost použitelná na cenu nebo částku, k níž se záloha vztahuje, pokud k této skutečnosti došlo do doby, než je vyplacena záloha, nebo v jiných případech den stanovení výše zálohy v eurech, nebo nedošlo-li k tomu, den výplaty zálohy. Rozhodná skutečnost pro směnný kurz se použije na zálohy, aniž je dotčeno použití rozhodné skutečnosti pro celkovou dotyčnou cenu nebo částku na tuto cenu či částku.
Článek 38
Jistoty
V případě jistot je rozhodnou skutečností pro směnný kurz den složení jistoty.
Použijí se však tyto výjimky:
a)
v případě jistot vztahujících se k zálohám je rozhodnou skutečností pro směnný kurz rozhodná skutečnost vymezená pro částku zálohy v případě, že k této skutečnosti došlo do doby, než je složena jistota;
b)
v případě jistot vztahujících se k předložení nabídek je rozhodnou skutečností pro směnný kurz den předložení nabídky;
c)
v případě jistot vztahujících se k provedení nabídek je rozhodnou skutečností pro směnný kurz den uzávěrky nabídkového řízení.
Článek 39
Kontrola operací
Částky v eurech uváděné v hlavě V kapitole III nařízení (EU) č. 1306/2013 se podle potřeby přepočítávají na národní měny za použití směnných kurzů platných k prvnímu pracovnímu dni roku, ve kterém začíná kontrolní období, a zveřejněných v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.
Článek 40
Určení směnného kurzu
Pokud je rozhodná skutečnost stanovena podle právních předpisů Unie, je směnným kurzem, jenž se má použít, kurz naposledy stanovený Evropskou centrální bankou (ECB) před prvním dnem měsíce, kdy k rozhodné skutečnosti došlo.
V těchto případech je však směnným kurzem, jenž se má použít:
a)
v případech uvedených v čl. 28 odst. 2 tohoto nařízení, v nichž je rozhodnou skutečností pro směnný kurz přijetí celního prohlášení, kurz uvedený v čl. 18 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92;
b)
v případě intervenčních výdajů uskutečněných v souvislosti s veřejným skladováním kurz vyplývající z použití čl. 3 odst. 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014 (26);
c)
v případě minimální ceny cukrové řepy uvedené v článku 33 tohoto nařízení průměrný kurz stanovený Evropskou centrální bankou (ECB) na měsíc předcházející rozhodné skutečnosti.
KAPITOLA VI
Závěrečné ustanovení
Článek 41
Přechodná ustanovení
1. Pokud platební agentura akreditovaná v souladu s nařízením (EU) č. 1290/2005 přijme odpovědnost za výdaje, za něž předtím odpovědnost nenesla, je v souvislosti s novými odpovědnostmi akreditována do 1. ledna 2015.
2. Opatření uvedená v příloze nařízení (ES) č. 1106/2010 nepodléhají systému kontroly stanovenému v hlavě V kapitole III nařízení (EU) č. 1306/2013 za účelem kontroly týkající se výdajů před rozpočtovým rokem 2014.
3. Pokud se ve zvláštních právních předpisech odkazuje na zásadní, vedlejší nebo podřízené požadavky podle prováděcího nařízení Komise (EU) č. 282/2012, použije se čl. 23 odst. 2, 3 a 4 tohoto nařízení.
4. Pro programy rozvoje venkova uvedené v článku 15 nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 platí, že:
a)
ustanovení čl. 38 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 se použijí pro rozpočtové závazky, které nebyly použity do 31. prosince druhého roku následujícího po roce, kdy byl rozpočtový závazek učiněn. V článku 38 uvedeného nařízení se odkazy na rok N+3 považují za odkazy na rok N+2;
b)
průběžné platby provedené Komisí, jak je uvedeno v čl. 36 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013, nesmí překročit celkovou částku příspěvku z EZFRV poskytnutou na jednotlivé priority v rámci celého období, na něž se příslušný program vztahuje;
c)
pro účely uplatňování článků 37 a 38 nařízení (EU) č. 1306/2013 je konečným datem způsobilosti výdajů datum stanovené v čl. 71 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005.
5. Pro účely uplatňování čl. 54 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1306/2013 se v případech, které byly nebo budou oznámeny Komisi za rozpočtové roky 2013 a 2014 podle čl. 6 písm. h) nařízení Komise (ES) č. 885/2006, rozpočtový rok prvotního zjištění nesrovnalosti ve smyslu článku 35 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 nadále zohledňuje. V případech, kdy prvotní zjištění nesrovnalosti správním orgánem nebo soudem neproběhlo před 16. říjnem 2014, se použijí ustanovení čl. 54 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Pokud jde o EZFRV, pro účely schvalování účetních závěrek v souladu s článkem 51 nařízení (EU) č. 1306/2013 se použijí ustanovení čl. 54 odst. 2 uvedeného nařízení počínaje schvalováním účetních závěrek za rozpočtový rok 2014.
Článek 42
Změna nařízení (ES) č. 376/2008
Ustanovení čl. 34 odst. 6 a 7 nařízení Komise (ES) č. 376/2008 se zrušují.
Tato ustanovení se však nadále použijí pro jistoty, které byly platně složeny podle uvedeného nařízení před vstupem tohoto nařízení v platnost.
Článek 43
Změna nařízení (ES) č. 612/2009
Ustanovení čl. 47 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 612/2009 se zrušují.
Tato ustanovení se však nadále použijí pro jistoty, které byly platně složeny podle uvedeného nařízení před vstupem tohoto nařízení v platnost.
Článek 44
Zrušení
Zrušují se nařízení (ES) č. 883/2006, (ES) č. 884/2006, (ES) č. 885/2006, (ES) č. 1913/2006, (EU) č. 1106/2010 a prováděcí nařízení (EU) č. 282/2012.
V tomto ohledu se však stanoví, že:
a)
ustanovení prováděcího nařízení (EU) č. 282/2012 se nadále použijí pro jistoty, které byly platně složeny podle uvedeného nařízení před vstupem tohoto nařízení v platnost;
b)
článek 4 nařízení (ES) č. 883/2006 se nadále použije pro výdaje uskutečněné do 15. října 2014;
c)
článek 11 a kapitola III nařízení (ES) č. 885/2006 se nadále použijí do 31. prosince 2014.
Článek 45
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ustanovení čl. 41 odst. 4 se použijí od 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2014.
REGOLAMENT TA’ DELEGA TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 907/2014
tal-11 ta’ Marzu 2014
li jissupplimenta r-Regolament (UE) Nru 1306/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill rigward l-aġenziji tal-pagamenti u korpi oħra, il-ġestjoni finanzjarja, l-approvazzjoni tal-kontijiet, il-garanziji u l-użu tal-euro
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 1306/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta’ Diċembru 2013 dwar il-finanzjament, il-ġestjoni u l-monitoraġġ tal-politika agrikola komuni u li jħassar ir-Regolamenti tal-Kunsill (KEE) Nru 352/78, (KE) Nru 165/94, (KE) Nru 2799/98, (KE) Nru 814/2000, (KE) Nru 1290/2005 u (KE) Nru 485/2008 (1), u b’mod partikolari l-Artikoli 8(1), 40, 46(1), 46(2), 46(3), 46(4), 53(3), 57(1), 66(3), 79(2), 106(5) u (6) u 120 tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (UE) Nru 1306/2013 stabbilixxa d-dispożizzjonijiet bażiċi li jikkonċernaw, fost oħrajn, l-akkreditazzjoni tal-aġenziji tal-pagamenti u tal-korpi ta’ koordinazzjoni, l-obbligi tal-aġenziji tal-pagamenti rigward l-intervent pubbliku, il-ġestjoni finanzjarja u l-proċeduri ta’ approvazzjoni, il-garanziji u l-użu tal-euro. Biex ikun żgurat il-funzjonament bla xkiel tal-qafas legali l-ġdid, iridu jiġu adottati ċerti regoli biex jissupplimentaw id-dispożizzjonijiet stipulati fir-Regolament (UE) Nru 1306/2013 fl-oqsma kkonċernati. Ir-regoli l-ġodda għandhom jieħdu post ir-Regolamenti tal-Kummissjoni eżistenti (KE) Nru 883/2006 (2), (KE) Nru 884/2006 (3), (KE) Nru 885/2006 (4), (KE) Nru 1913/2006 (5), (UE) Nru 1106/2010 (6), ir-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 282/2012 (7), li kienu bbażati fuq Regolamenti tal-Kunsill li diġà ġew sostitwiti bir-Regolament (UE) Nru 1306/2013. Għal raġunijiet ta’ ċarezza u ċertezza legali, ir-Regolamenti (KE) Nru 883/2006, (KE) Nru 884/2006, (KE) Nru 885/2006, (KE) Nru 1913/2006, (UE) Nru 1106/2010 u r-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 282/2012 għandhom jiġu revokati.
(2)
Skont l-Artikolu 7 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 l-aġenziji tal-pagamenti għandhom jiġu akkreditati mill-Istati Membri biss jekk jikkonformaw ma’ ċerti kriterji minimi stabbiliti fil-livell tal-Unjoni. Dawk il-kriterji għandhom ikopru erba’ oqsma ġenerali: l-ambjent intern, l-attivitajiet ta’ kontroll, l-informazzjoni u l-komunikazzjoni, u l-monitoraġġ. L-Istati Membri għandhom ikunu liberi li jistabbilixxu kriterji ta’ akkreditazzjoni addizzjonali li jqisu kull karatteristika speċifika ta’ aġenzija tal-pagamenti. Barra minn hekk, għandhom jiġu stabbiliti regoli rigward il-kriterji għall-akkreditazzjoni tal-korpi ta’ koordinazzjoni msemmija fl-Artikolu 7(4) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
(3)
Il-miżuri ta’ intervent pubbliku jistgħu jiġu ffinanzjati biss jekk in-nefqa kkonċernata tiġġarrab mill-aġenziji tal-pagamenti maħturin bħala responsabbli minn ċerti obbligi li jikkonċernaw l-intervent pubbliku mill-Istati Membri. Madankollu, it-twettiq tax-xogħol marbut, b’mod partikolari, mal-amministrazzjoni u l-verifika tal-miżuri ta’ intervent, minbarra l-ħlas tal-għajnuna, jista’ jiġi ddelegat skont it-tieni sottoparagrafu tal-Artikolu 7(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013. Għandu jkun possibbli wkoll li jwettqu dan ix-xogħol diversi aġenziji tal-pagamenti. Għandu jiġi stabbilit ukoll li l-ġestjoni ta’ ċerti miżuri ta’ ħżin pubbliku tiġi fdata lil partijiet terzi, kemm korpi pubbliċi kif ukoll privati, taħt ir-responsabbiltà tal-aġenzija tal-pagamenti. Għalhekk jixraq li jiġi speċifikat l-ambitu tar-responsabbiltà tal-aġenziji tal-pagamenti f’dan il-kuntest, li jiġu speċifikati l-obbligi tagħhom u jiġi ddeterminat taħt liema kundizzjonijiet u skont liema regoli tista’ tiġi fdata l-ġestjoni ta’ ċerti miżuri ta’ ħżin pubbliku lil partijiet terzi, li jkunu korpi pubbliċi jew privati. F’dan il-każ, għandu jiġi stipulat li l-korpi konċernati għandhom jaġixxu taħt kuntratt fuq il-bażi tal-obbligi ġenerali u l-prinċipji li għandhom jiġu ddefiniti.
(4)
Il-leġiżlazzjoni agrikola tal-Unjoni, għall-FAEG, tinkludi perjodi għall-ħlas tal-għajnuniet lill-benefiċjarji li għandhom jitħarsu mill-Istati Membri. Il-pagamenti kollha mwettqa barra dawk il-perjodi, għandhom jitqiesu bħala pagamenti mhux eliġibbli għall-Unjoni, u għalhekk ma jistgħux ikunu rimborzati mill-Kummissjoni, kif previst fl-Artikolu 40 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013. L-analiżi tal-pagamenti ta’ għajnuna tardivi mill-Istati Membri wriet li għadd minn dawn saru minħabba verifiki addizzjonali mill-Istati Membri, marbutin ma’ talbiet kontroversjali, ma’ appelli u ma’ tilwimiet legali nazzjonali oħrajn. Bi qbil mal-prinċipju tal-proporzjonalità, għandu jiġi stabbilit marġini fiss marbut mal-infiq, li sakemm jinżammu l-limiti tiegħu, ma għandux ikun hemm tnaqqis fil-pagamenti fix-xahar għal dawn il-każijiet. Barra minn hekk, ladarba dan il-marġini jinqabeż, biex jiġi aġġustat l-impatt finanzjarju bi proporzjon mad-dewmien imġarrab fil-pagament, għandha ssir dispożizzjoni biex il-Kummissjoni tkun tista’ tnaqqas il-pagamenti proporzjonalment skont il-perjodu ta’ dewmien tal-pagament irreġistrat. Il-ħlas ta’ għajnuniet qabel l-ewwel data possibbli tal-pagament, kif stipulat fil-leġiżlazzjoni agrikola tal-Unjoni, ma jistax jiġi ġġustifikat bl-istess raġunament bħall-ħlas wara l-aħħar data possibbli għall-pagament. Għaldaqstant, ma għandux ikun previst tnaqqis proporzjonali għal dawn il-pagamenti bikrin. Madankollu għandu jkun hemm stipulata eċċezzjoni għall-każijiet fejn il-leġiżlazzjoni agrikola tal-Unjoni tipprevedi l-ħlas ta’ avvanz sa ċertu ammont massimu.
(5)
Il-Kummissjoni għandha tagħmel il-pagamenti ta’ kull xahar jew f’intervalli regolari oħrajn lill-Istati Membri abbażi tad-dikjarazzjonijiet tal-infiq mibgħuta minn dawn tal-aħħar. Madankollu, għandha tqis id-dħul tal-pagamenti f’isem il-baġit tal-Unjoni li jirċievu l-aġenziji. Għalhekk għandhom jiġu stabbiliti l-kundizzjonijiet li taħthom għandhom jiġu kkumpensati ċerti tipi ta’ nfiq u dħul imwettqa skont l-FAEG u l-FAEŻR.
(6)
Jekk il-baġit tal-Unjoni ma jkunx ġie adottat sal-bidu tas-sena finanzjarja, skont it-tielet sottoparagrafu tal-Artikolu 16(2) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), il-pagamenti jistgħu jsiru kull xahar għal kull kapitolu sa massimu ta’ wieħed minn tnax tal-approprjazzjonijiet allokati fil-kapitolu inkwistjoni tas-sena finanzjarja preċedenti. Biex l-approprjazzonijiet disponibbli jiġu allokati b’mod ġust fost l-Istati Membri, għandha ssir dispożizzjoni għall-pagamenti ta’ kull xahar skont l-FAEG u l-pagamenti interim skont il-FAEŻR li f’dan il-każ għandhom isiru bħala perċentwal tad-dikjarazzjonijiet tal-infiq sottomessi minn kull Stat Membru u għall-bilanċ li ma jintużax f’xahar partikolari li għandu jiġi riallokat fid-deċiżjonijiet tal-Kummissjoni dwar pagamenti ta’ kull xahar jew interim sussegwenti.
(7)
Ir-rati tal-kambju applikabbli għandhom jiġu stabbilti skont jekk ġiex iddefinit avveniment operattiv jew le fil-leġiżlazzjoni agrikola settorjali. Biex tiġi evitata l-applikazzjoni, mill-Istati Membri li ma jiffurmawx parti miż-żona tal-euro, ta’ rati tal-kambju differenti fil-kontijiet ta’ dħul irċevut jew tal-għajnuna mħallsa lill-benefiċjarji f’munita differenti mill-euro, minn naħa waħda, u d-dikjarazzjoni tan-nefqa ppreparata mill-aġenzija tal-pagamenti, min-naħa l-oħra, l-Istati Membri kkonċernati għandhom japplikaw l-istess rata tal-kambju fid-dikjarazzjonijiet tagħhom ta’ nfiq skont l-FAEG bħal dik użata meta jiġbru dan id-dħul jew jagħmlu dawn il-pagamenti lill-benefiċjarji. Barra minn hekk, biex jiġu ssimplifikati l-formalitajiet amministrattivi fir-rigward tal-irkupru għal aktar minn operazzjoni waħda, għandha tiġi applikata rata tal-kambju unika meta dawn l-irkupri jiddaħħlu fil-kontijiet.
(8)
Biex il-Kummissjoni tkun tista’ tħares l-interessi finanzjarji tal-Unjoni u biex tkun żgurata applikazzjoni effiċjenti tal-proċedura tal-approvazzjoni tal-konformità stipulata fl-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013. għandhom jiġu stabbiliti d-dispożizzjonijiet dwar il-kriterji u l-metodoloġija li jridu jiġu applikati għall-korrezzjonijiet. It-tipi diversi ta’ korrezzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għandhom jiġu ddefiniti u għandhom jiġu stabbiliti l-prinċipji dwar kif se jitqiesu ċ-ċirkostanzi ta’ kull każ biex l-ammonti tal-korrezzjonijiet jiġu ddefiniti. Barra minn hekk, għandhom jiġu stabbiliti r-regoli dwar kif se jiġu kkreditati lill-fondi l-irkupri li l-Istati Membri jieħdu mingħand il-benefiċjarji.
(9)
Ir-Regolament (UE) Nru 1306/2013 jittratta l-iskrutinju tad-dokumenti kummerċjali ta’ dawk l-entitajiet li jirċievu jew iħallsu l-pagamenti li jkollhom x’jaqsmu direttament jew indirettament mas-sistema tal-iffinanzjar tal-Fond Agrikolu Ewropew ta’ Garanzija (FAEG), sabiex jiġi aċċertat jekk it-tranżazzjonijiet li jiffurmaw parti mis-sistema ta’ ffinanzjar mill-FAEG ikunux attwalment twettqu u ġew eżegwiti b’mod korrett. Jixraq li mill-applikazzjoni ta’ dak ir-Regolament jitħallew barra l-miżuri li fin-natura tagħhom mhumiex addattati għall-verifiki ex post bħala skrutinju tad-dokumenti kummerċjali, kif ukoll dawk il-miżuri li huma kkonċernati bil-pagamenti li jkunu marbutin ma’ qasam jew mhux marbutin ma’ dokumenti kummerċjali li jistgħu jiġu ssuġġettati għal skrutinju.
(10)
Diversi dispożizzjonijiet fir-regolamenti agrikoli tal-Unjoni jeħtieġu li tingħata garanzija biex jiġi żgurat il-pagament ta’ somma dovuta jekk ma jiġix sodisfatt obbligu. Madankollu, l-esperjenza wriet li dan ir-rekwiżit fil-prattika huwa interpretat b’modi ferm differenti. Għalhekk, biex jiġu evitati kundizzjonijiet kompetittivi mhux ugwali, għandhom jiġu stabbiliti l-kundizzjonijiet li japplikaw għal dak ir-rekwiżit.
(11)
L-ispejjeż imġarrba fid-depożitu ta’ garanzija, kemm mill-parti li tagħti l-garanzija kif ukoll mill-awtorità kompetenti, jistgħu jkunu sproporzjonati għas-somma li tkun qed tiggarantixxi l-ħlas tagħha l-garanzija jekk dik is-somma tkun taħt ċertu limitu. Għaldaqstant l-awtoritajiet kompetenti għandu jkollhom id-dritt li jneħħu dan ir-rekwiżit ta’ garanzija għall-ħlas ta’ somma taħt dak il-limitu. Barra minn hekk, l-awtorità kompetenti għandha tingħata s-setgħa li tneħħi r-rekwiżit ta’ garanzija fejn minħabba n-natura tal-persuna li trid tissodisfa l-obbligi dak ir-rekwiżit ikun żejjed.
(12)
Awtorità kompetenti għandu jkollha d-dritt li tirrifjuta garanzija li hija tqisha li mhix sodisfaċenti.
(13)
Ir-Regolament (UE) Nru 1306/2013 saħħaħ ir-regoli li jeżiġu li tiġi ddepożitata garanzija biex ikun żgurat il-ħlas ta’ somma dovuta f’każ li ma jitħarisx obbligu. Dak il-qafas legali orizzontali għandu jiġi ssupplimentat b’regoli orizzontali dwar il-force majeure, dwar iċ-ċediment jew ir-rilaxx tal-garanzija. Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 376/2008 (9) u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 612/2009 (10) jittrattaw ir-regoli dwar ir-rilaxx u ċ-ċediment tal-garanziji fil-qasam tal-liċenzji tal-importazzjoni u tal-esportazzjoni u fil-qasam tas-sistema tar-rifużjonijiet fuq l-esportazzjoni. Ir-regoli l-ġodda li jingħataw f’dan ir-Regolament għandhom japplikaw ukoll f’dawn is-setturi. Bil-għan ta’ ċarezza u ċertezza legali, id-dispożizzjonijiet rilevanti fir-Regolamenti (KE) Nru 376/2008 u (KE) Nru 612/2009 għandhom jitħassru.
(14)
Bir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 282/2012, saret distinzjoni bejn ir-rekwiżiti primarji, sekondarji u subordinati, filwaqt li għadd limitat ta’ Regolamenti tal-Kummissjoni jirreferu biss għar-rekwiżiti primarji. Il-garanzija li tkopri rekwiżit speċifiku kienet tiċċeda kompletament jew b’mod proporzjonali jekk dan ma kienx sodisfatt, b’metodi ta’ kalkolazzjoni kkumplikati li kienu jikkawżaw il-konfużjoni. Filwaqt li jiġi rrispettat il-prinċipju tal-proporzjonalità, aproċċ aktar sempliċi għaċ-ċediment għandu jibqa’ jżomm mas-sitwazzjoni prattika li fiha obbligu ma jkunx ġie rispettat, jew mhux rispettat fil-ħin, jew fejn ma jkunux tressqu provi fil-ħin stabbilit, li l-obbligu ġie rispettat.
(15)
Diversi dispożizzjonijiet fil-leġiżlazzjoni agrikola tal-Unjoni jistipulaw li l-garanzija mogħtija għandha tiġi ċeduta jekk jinkiser xi obbligu garantit, mingħajr ma ssir ebda distinzjoni bejn it-tipi ta’ ksur. Fl-interessi tal-ekwità, għandha ssir distinzjoni bejn il-konsegwenzi tal-ksur ta’ obbligi differenti. B’mod partikolari, għandha ssir dispożizzjoni, biex tiġi ċeduta parti biss mil-garanzija f’każijiet speċjali.
(16)
Ma għandha ssir l-ebda distinzjoni bejn il-konsegwenzi ta’ nuqqas li jiġi sodisfatt obbligu abbażi ta’ jekk ikunx sar ħlas bil-quddiem jew le. Għaldaqstant, il-garanziji mogħtija għall-ħlasijiet bil-quddiem għandhom jiġu koperti minn regoli separati.
(17)
L-avvenimenti operattivi għar-rati tal-kambju applikabbli għas-sitwazzjonijiet differenti li jistgħu jinqalgħu fil-qafas tal-leġiżlazzjoni agrikola settorjali għandhom jiġu stabbiliti, mingħajr ħsara għal kwalunkwe definizzjoni jew eżenzjoni speċifika stipulata fir-regoli għas-setturi kkonċernati fuq il-bażi tal-kriterji msemmija fl-Artikolu 106(5) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
(18)
Fir-rigward tal-prezzijiet jew l-ammonti kollha li għandhom jiġu stabbiliti fil-qafas tal-kummerċ ma’ pajjiżi terzi, l-aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni tad-dwana hija l-avveniment operattiv l-aktar xieraq għall-kisba tal-għan kummerċjali kkonċernat. L-istess japplika għar-rifużjonijiet fuq l-esportazzjoni u għad-determinazzjoni tal-prezz tad-dħul tal-frott u l-ħxejjex fl-Unjoni, li fuq il-bażi tagħhom il-prodotti jiġu kklassifikati fit-Tariffa Komuni Doganali. Dan l-avveniment operattiv għalhekk għandu jiġi adottat.
(19)
Għar-rifużjonijiet fuq il-produzzjoni, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju huwa bħala regola ġenerali marbut mat-twettiq ta’ ċerti formalitajiet speċifiċi. Biex jiġu armonizzati r-regoli, għandu jiġi stabbilit li l-avveniment operattiv huwa d-data li fiha l-prodotti jiġu ddikjarati li laħqu d-destinazzjoni mixtieqa, fejn din id-destinazzjoni hija mixtieqa, u fil-każijiet l-oħra kollha hija l-aċċettazzjoni tal-applikazzjoni għall-ħlas tar-rifużjoni mill-aġenzija tal-pagamenti.
(20)
Għall-għajnuna mogħtija permezz ta’ kwantità ta’ prodott kummerċjalizzat jew li għandu jintuża f’mod speċifiku, l-obbligu li jrid ikun hemm konformità miegħu għall-finijiet tal-għoti tal-għajnuna huwa avveniment li jiggarantixxi l-użu xieraq tal-prodotti kkonċernati. Ix-xiri tal-prodotti mill-operatur ikkonċernat huwa prerekwiżit li jippermetti lill-awtoritajiet kompetenti li jwettqu l-kontrolli jew l-ispezzjonijiet meħtieġa fuq il-kontijiet tal-operatur u li jiggarantixxi trattament uniformi tal-fajls. L-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għalhekk għandu jiġi stabbilit fir-rigward tax-xiri tal-prodotti.
(21)
Għal għajnuna oħra mogħtija fis-settur agrikolu, is-sitwazzjonijiet jistgħu jvarjaw ħafna. Madankollu, din l-għajnuna tingħata dejjem fuq il-bażi ta’ applikazzjoni u fi żmien id-dati tal-iskadenza stabbiliti bil-leġiżlazzjoni. L-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju f’dan il-każ għalhekk għandu jiġi stabbiliti bħala d-data tal-iskadenza għas-sottomissjoni tal-applikazzjonijiet.
(22)
Rigward is-sostenn, l-għajnuniet u l-primjums fis-settur tal-inbid, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun marbut, skont il-każ, mad-data tal-bidu tas-sena tal-inbid, mat-tlestija ta’ ċerti operazzjonijiet jew ma’ data speċifika. L-avveniment operattiv li għandu jitqies għalhekk għandu jkun speċifikat għal kull sitwazzjoni.
(23)
Is-sitwazzjonijiet li jitqiesu għall-finijiet tad-determinazzjoni tal-avveniment operattiv huma differenti ħafna minn settur għal ieħor. Għalhekk, l-avveniment operattiv għandu jiġi stipulat skont in-natura speċifika ta’ kull sitwazzjoni u miżura koperta minn dawk is-setturi agrikoli, b’mod partikolari għall-għajnuna fis-settur tal-ħalib u tal-prodotti tal-ħalib, għall-għajnuna tal-Iskema tal-Frott għall-Iskejjel, fis-settur taz-zokkor, l-għajnuna tal-miżuri ta’ promozzjoni, għal għadd ta’ miżuri fis-settur tal-frott u l-ħaxix.
(24)
Rigward l-ammonti li jkunu għal għanijiet strutturali jew ambjentali, kif imsemmi fir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11), u ammonti approvati b’konformità mar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1698/2005 (12), li l-pagamenti tagħhom huma żgurati mill-programmi ta’ żvilupp rurali approvati skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013, l-ammonti jiġu stabbiliti għal sena tas-suq jew sena kalendarja. L-għan kummerċjali għalhekk jinkiseb jekk l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju jiġi stabbilit għas-sena kkonċernata. Fuq il-bażi ta’ dan, l-avveniment operattiv għandu jiġi stabbilit għall-1 ta’ Jannar tas-sena li fiha tittieħed id-deċiżjoni li tingħata għajnuna.
(25)
Fil-każ ta’ ħlasijiet bil-quddiem u garanziji, l-ammonti li jridu jitħallsu jew l-ammonti garantiti huma stabbiliti f’euro skont il-leġiżlazzjoni settorjali agrikola. Ir-rata tal-kambju applikabbli għal dawn l-ammonti għalhekk għandha tkun viċin tad-data li fiha jingħata l-ħlas bil-quddiem jew tad-data li fiha jiġu depożitati l-garanziji. Jekk jintużaw il-garanziji, l-ammont ta’ dawk il-garanziji għandu jkopri wkoll ir-riskji kollha li ġew stabbiliti għalihom. L-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju f’dawn iċ-ċirkostanzi għandu jiġi ddefinit jew abbażi tal-ġurnata li fiha l-ammont tal-ħlas bil-quddiem jiġi stabbilit, jew li fih tiġi depożitata l-garanzija, jew id-data li fiha dawn jitħallsu.
(26)
B’konformità mar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1290/2005 (13), id-diżimpenn awtomatiku ta’ impenn fil-baġit fuq programm ta’ żvilupp rurali għall-perjodu 2007-2013 li ma ntużax jitwettaq mill-Kummissjoni fi tmiem it-tieni sena wara dik ta’ meta jkun sar l-impenn fil-baġit. Ir-Regolament (UE) Nru 1306/2013 biddel ir-regola billi stipula id-diżimpenn awtomatiku fi tmiem it-tielet sena wara dik ta’ meta jkun sar l-impenn fil-baġit. Għall-konsistenza, għall-programmi ta’ żvilupp rurali tal-perjodu 2007-2013 għandha tkompli tapplika r-regola ta’ N+2, u għandha tiġi stipulata regola tranżizzjonali skont dan. Bl-istess mod, għall-programmi ta’ żvilupp rurali tal-perjodu 2007-2013, il-pagamenti interim għandhom jibqgħu jkunu soġġetti għar-rispett tal-kontribuzzjoni sħiħa tal-FAEŻR lejn kull prijorità għall-perjodu kollu kopert mill-programm ikkonċernat. Barra minn hekk, biex tkun żgurata l-kontinwità fil-ġestjoni ta’ dawk il-programmi, dawn ir-regoli tranżizzjonali għandhom japplikaw mill-1 ta’ Jannar 2014,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
L-AĠENZIJI TAL-PAGAMENTI U KORPI OĦRAJN
Artikolu 1
Il-kundizzjonijiet għall-akkreditazzjoni tal-aġenziji tal-pagamenti
1. L-aġenziji tal-pagamenti li jwettqu l-ġestjoni u l-kontroll tal-infiq, kif iddefinit fl-Artikolu 7(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għandhom jipprovdu, fir-rigward tal-pagamenti li jsiru minnhom u fir-rigward tal-komunikazzjoni u ż-żamma tal-informazzjoni, biżżejjed garanziji li:
(a)
l-eliġibbiltà tat-talbiet u, fil-qafas tal-iżvilupp rurali, il-proċedura għall-allokazzjoni tal-għajnuna, kif ukoll il-konformità tagħhom mar-regoli tal-Unjoni jiġu vverifikati qabel ma jiġi awtorizzat il-pagament;
(b)
jinżammu kontijiet preċiżi u eżawrjenti tal-pagamenti li jkunu saru;
(c)
isiru l-verifiki stabbiliti mil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni;
(d)
id-dokumenti mitluba jiġu ppreżentati sal-limiti ta’ żmien u fl-għamla stipulata mir-regoli tal-Unjoni;
(e)
id-dokumenti jkunu aċċessibbli u jinżammu b’tali mod li jiżgura li jibqgħu sħaħ, validi u leġġibbli tul iż-żmien, inkluż fir-rigward tad-dokumenti elettroniċi fis-sens tar-regoli tal-Unjoni.
2. L-Istati Membri għandom jakkreditaw lil dawk id-dipartimenti jew l-entitajiet li jissodisfaw il-kundizzjonijiet stipulati fil-paragrafu 1, bħala aġenziji tal-pagamenti. Barra minn hekk, biex tiġi akkreditata, aġenzija tal-pagamenti għandu jkollha organizzazzjoni amministrattiva u sistema ta’ kontroll intern li jikkonformaw mal-kriterji stabbiliti fl-Anness I (“il-kriterji ta’ akkreditazzjoni”) fir-rigward ta’
(a)
l-ambjent intern,
(b)
l-attivitajiet ta’ kontroll,
(c)
l-informazzjoni u l-komunikazzjoni,
(d)
is-sorveljanza.
L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu kriterji ta’ akkreditazzjoni addizzjonali biex jitqiesu d-daqs, ir-responsabbiltajiet u karatteristiċi speċifiċi oħrajn tal-aġenzija tal-pagamenti.
Artikolu 2
Il-kundizzjonijiet għall-akkreditazzjoni tal-korpi ta’ koordinazzjoni
1. Meta jkunu akkreditati aktar minn aġenzija tal-pagamenti waħda, skont l-Artikolu 7(4) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, l-Istat Membru kkonċernat għandu, b’att formali fil-livell ministerjali, jiddeċiedi dwar l-akkreditazzjoni tal-korp ta’ koordinazzjoni wara li jkun issodisfa ruħu li l-arranġamenti amministrattivi tal-korp joffru biżżejjed assigurazzjoni li l-korp huwa kapaċi jissodisfa l-kompiti msemmija f’dak l-Artikolu.
2. Biex jiġi akkreditat, il-korp ta’ koordinazzjoni għandu jkollu fis-seħħ il-proċeduri biex jiżgura li:
(a)
id-dikjarazzjonijiet lill-Kummissjoni jkunu bbażati fuq informazzjoni minn sorsi awtorizzati kif xieraq;
(b)
id-dikjarazzjonijiet lill-Kummissjoni huma awtorizzati kif xieraq qabel it-trażmissjoni;
(c)
ikun jeżisti rendikont tal-awditu li jappoġġa l-informazzjoni trażmessa lill-Kummissjoni;
(d)
ikun maħżun b’mod sigur reġistru tal-informazzjoni li tasal u dik mibgħuta, jew fuq il-karta jew f’format kompjuterizzat.
Artikolu 3
L-obbligi tal-aġenzija tal-pagamenti fejn jikkonċerna l-intervent pubbliku
1. L-aġenziji tal-pagamenti msemmija fl-Artikolu 7(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għandhom jamministraw u jiżguraw il-kontroll tal-operazzjonijiet marbuta mal-miżuri ta’ intervent relatati mal-ħżin pubbliku li huma responsabbli għalih, skont it-termini stabbiliti fl-Anness II ta’ dan ir-Regolament u, fejn jixraq, fil-leġiżlazzjoni agrikola settorjali, b’mod partikolari fuq il-bażi tar-rati minimi ta’ verifika stabbiliti f’dak l-Anness.
L-aġenziji tal-pagamenti jistgħu jiddelegaw is-setgħat tagħhom f’dan ir-rigward lill-aġenziji tal-intervent li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-approvazzjoni stabbiliti fil-punt 1.C tal-Anness I ta’ dan ir-Regolament jew jaġixxu permezz ta’ aġenziji tal-pagamenti oħra.
2. L-aġenziji tal-pagamenti jew l-aġenziji tal-intervent jistgħu, mingħajr ħsara għar-responsabbiltà totali tagħhom b’rabta mal-ħżin pubbliku:
(a)
jafdaw il-ġestjoni ta’ ċerti miżuri ta’ ħżin pubbliku lil persuni fiżiċi jew ġuridiċi li jaħżnu prodotti agrikoli mixtrija, (“maħżniera”);
(b)
jaħtru lil persuni fiżiċi jew ġuridiċi biex iwettqu ċerti kompiti speċifiċi stabbiliti permezz tal-leġiżlazzjoni settorjali agrikola.
Jekk l-aġenziji tal-pagamenti jafdaw il-ġestjoni f’idejn il-maħżniera kif imsemmi fil-punt (a) tal-ewwel sottoparagrafu, din il-ġestjoni għandha titwettaq skont kuntratti tal-ħżin abbażi tal-obbligi u l-prinċipji ġenerali stipulati fl-Anness III.
3. L-obbligi tal-aġenziji tal-pagamenti fir-rigward tal-ħżin pubbliku għandhom ikunu, b’mod partikolari, dawn li ġejjin:
(a)
li jżommu kontijiet tal-ħażniet u kontijiet finanzjarji għal kull prodott kopert minn miżura ta’ intervent li tinvolvi l-ħżin pubbliku, abbażi tal-operazzjonijiet li jwettqu mill-1 ta’ Ottubru ta’ sena waħda sat-30 ta’ Settembru tas-sena ta’ wara, dan il-perjodu għandu jissejjaħ “is-sena tal-kontabbiltà”;
(b)
li jżommu lista aġġornata tal-maħżniera li magħhom jkunu kkonkludew kuntratti ta’ ħżin pubbliku. Din il-lista għandu jkun fiha referenzi li jippermettu l-identifikazzjoni eżatta tal-punti tal-ħżin kollha, il-kapaċità tagħhom, l-għadd ta’ mħażen, imħażen kiesħa u sajlos, u l-pjanti u d-dijagrammi tagħhom;
(c)
li jagħmlu disponibbli lill-Kummissjoni l-kuntratti standard użati għall-ħżin pubbliku, ir-regoli stabbiliti għax-xiri ta’ prodotti, il-ħażna u t-tneħħija tal-prodotti mill-imħażen tal-maħżniera, u r-regoli applikabbli għar-responsabbiltà tal-maħżniera;
(d)
li jżommu kontijiet tal-ħażniet ċentralizzati u kompjuterizzati tal-ħażniet kollha, li jkopru l-postijiet kollha tal-ħżin, il-prodotti kollha u l-kwantitajiet u l-kwalitajiet tal-prodotti differenti kollha, u jispeċifikaw f’kull każ il-piż (nett u gross, skont kif japplika) jew il-volum;
(e)
li jwettqu l-operazzjonijiet kollha marbutin mal-ħżin, il-konservazzjoni, it-trasportazzjoni jew it-trasferiment ta’ prodotti ta’ intervent skont il-leġiżlazzjoni tal-Unjoni u nazzjonali, mingħajr ħsara għar-responsabbiltà tax-xerrejja, tal-aġenziji tal-pagamenti l-oħra involuti f’operazzjoni u kull persuna oħra li taġixxi skont l-istruzzjonijiet f’dan ir-rigward;
(f)
li jwettqu verifiki matul is-sena kollha fuq bażi ta’ żmien mhux regolari u mingħajr twissija minn qabel, fuq il-postijiet fejn jinżammu l-ħażniet tal-intervent. Madankollu, sakemm l-iskop tal-kontroll ma jiġix ipperikolat, jista’ jingħata avviż minn qabel, strettament limitat għall-perjodu ta’ żmien minimu meħtieġ. Dan l-avviż ma għandux jaqbeż l-24 siegħa, minbarra f’każijiet ġustifikati kif dovut;
(g)
li jsir inventarju annwali skont l-Artikolu 4.
Fejn, fi Stat Membru, il-ġestjoni tal-kontijiet ta’ ħżin pubbliku għal prodott wieħed jew iżjed titwettaq minn iżjed minn aġenzija tal-pagamenti waħda, il-kontijiet tal-ħażniet u l-kontijiet finanzjarji msemmija fil-punti (a) u (d) għandhom jiġu kkonsolidati fil-livell ta’ Stat Membru qabel ma tiġi nnotifikata lill-Kummissjoni l-informazzjoni korrispondenti.
4. L-aġenziji tal-pagamenti għandhom jieħdu l-passi meħtieġa kollha biex jiżguraw li:
(a)
l-prodotti koperti mill-miżuri ta’ intervent tal-Unjoni jinżammu b’mod xieraq billi tiġi kkontrollata l-kwalità tal-prodotti maħżuna mill-inqas darba fis-sena;
(b)
l-integrità tal-ħażniet ta’ intervent.
5. L-aġenziji tal-pagamenti għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni minnufih:
(a)
bil-każijiet fejn l-estenzjoni tal-perjodu tal-ħżin ta’ prodott x’aktarx jirriżulta fid-deterjorazzjoni tiegħu;
(b)
dwar telf kwantitattiv jew deterjorazzjoni tal-prodott minħabba diżastri naturali.
Meta jkunu applikabbli s-sitwazzjonijiet imsemmija fil-punti (a) u (b) tal-ewwel sottoparagrafu, il-Kummissjoni għandha tadotta d-deċiżjoni x-xierqa:
(a)
fir-rigward tas-sitwazzjonijiet imsemmija fil-punt (b) tal-ewwel sottoparagrafu, skont il-proċedura ta’ eżaminazzjoni msemmija fl-Artikolu 229(2) tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (14);
(b)
fir-rigward tas-sitwazzjonijiet imsemmija fil-punt (b) tal-ewwel sottoparagrafu, skont il-proċedura ta’ eżaminazzjoni msemmija fl-Artikolu 116(3) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
6. L-aġenziji tal-pagamenti għandhom ikunu responsabbli għal kull konsegwenza finanzjarja tal-ħżin ħażin tal-prodotti koperti mill-miżuri ta’ intervent tal-Unjoni, b’mod partikolari dawk li jirriżultaw minn metodi ta’ ħżin mhux xierqa. Mingħajr ħsara għal ebda rikors kontra l-maħżniera, dawn għandhom ikunu responsabbli finanzjarjament għan-nuqqas ta’ konformità mal-impenji jew l-obbligi tagħhom.
7. L-aġenziji tal-pagamenti għandhom ipoġġu l-kontijiet tal-ħżin pubbliku u d-dokumenti, il-kuntratti u l-fajls kollha ppreparati jew li jkunu rċevew fil-kuntest tal-operazzjonijiet ta’ intervent, għad-dispożizzjoni permanenti tal-aġenti tal-Kummissjoni jew ta’ persuni maħturin mill-Kummissjoni, jew f’forma elettronika jew fil-post tal-aġenziji tal-pagamenti.
Artikolu 4
Inventarju
1. Matul kull sena ta’ kontabbiltà, l-aġenziji tal-pagamenti għandhom jippreparaw inventarju għal kull prodott li kien is-suġġett ta’ intervent tal-Unjoni.
Dawn għandhom jipparagunaw ir-riżultati tal-inventarju mad-dejta tal-kontabbiltà. Kull differenza fil-kwantitajiet li tinstab, u l-ammonti li jirriżultaw mid-differenzi fil-kwalità misjuba matul il-verifiki, għandhom jiġu ġġustifikati skont ir-regoli adottati skont l-Artikolu 46(6)(a) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
2. Għall-fini tal-paragrafu 1, il-kwantitajiet nieqsa li jirriżultaw mill-operazzjonijiet tal-ħżin normali għandhom ikunu ugwali għad-differenza bejn il-ħażniet teoretiċi li jidhru fl-inventarju tal-kontijiet, minn naħa waħda, u l-ħażniet fiżiċi reali stabbiliti abbażi tal-inventarju stipulat fil-paragrafu 1 jew il-ħażniet li jifdal fil-kotba wara li jiġu eżawriti l-ħażniet fiżiċi ta’ maħżen min-naħa l-oħra, u għandhom ikunu soġġetti għal-limiti ta’ tolleranza stipulati fl-Anness IV.
KAPITOLU II
IL-ĠESTJONI FINANZJARJA
Artikolu 5
Nuqqas ta’ konformità mal-aħħar limitu ta’ żmien għall-pagament
1. Rigward il-Fond Agrikolu Ewropew ta’ Garanzija (FAEG), skont l-eċċezzjonijiet imsemmija fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 40 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, u skont il-prinċipju tal-proporzjonalità, l-infiq li jsir wara l-limiti ta’ żmien għall-pagamenti għandhom ikunu eliġibbli għall-pagamenti tal-Unjoni taħt il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 u 6 ta’ dan l-Artikolu.
2. Meta l-infiq imwettaq wara l-iskadenzi jkun ugwali għal 5 % jew inqas tal-infiq imwettaq qabel l-iskadenzi, ma għandu jsir ebda tnaqqis tal-pagamenti ta’ kull xahar.
Meta l-infiq li jitwettaq wara l-limiti jkun ‘il fuq mil-livell limitu ta’ 5 %, l-infiq kollu addizzjonali mwettaq tard għandu jitnaqqas skont ir-regoli li ġejjin:
(a)
l-infiq imwettaq fl-ewwel xahar wara x-xahar li fih tkun skadiet id-data ta’ skadenza għall-pagamenti, għandu jitnaqqas b’10 %,
(b)
l-infiq imwettaq fit-tieni xahar wara x-xahar li fih tkun skadiet id-data ta’ skadenza għall-pagamenti, għandu jitnaqqas b’25 %,
(c)
l-infiq imwettaq fit-tielet xahar wara x-xahar li fih tkun skadiet id-data ta’ skadenza għall-pagamenti, għandu jitnaqqas b’45 %,
(d)
l-infiq imwettaq fir-raba’ xahar wara x-xahar li fih tkun skadiet id-data ta’ skadenza għall-pagamenti, għandu jitnaqqas b’70 %,
(e)
l-infiq imwettaq aktar tard mir-raba’ xahar wara x-xahar li fih tkun skadiet id-data ta’ skadenza għall-pagamenti, għandu jitnaqqas b’100 %,
3. B’deroga mill-paragrafu 2, fil-każ tal-pagamenti diretti li jaqgħu taħt il-valur limitu msemmi fl-Artikolu 7 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15), għandhom japplikaw il-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
fejn il-limitu msemmi fl-ewwel sottoparagrafu tal-paragrafu 2 ma jkunx intuża kollu għall-pagamenti li jkunu saru għas-sena kalendarja N sa mhux aktar tard mill-15 ta’ Ottubru tas-sena N + 1 u dak li jifdal mil-limitu jaqbeż it-2 %, dak li jifdal għandu jitnaqqas għal 2 %;
(b)
waqt sena finanzjarja N+1, il-pagamenti diretti li mhumiex stipulati fir-Regolament (UE) Nru 228/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16) u fir-Regolament (UE) Nru 229/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (17), għas-snin kalendarji N-1 jew qabel, li jsiru wara l-iskadenza taż-żmien għall-pagament, ikunu eliġibbli għall-finanzjament mill-FAEG biss jekk l-ammont totali tal-pagamenti diretti li jsiru fis-sena finanzjarja N+1, fejn hu applikabbli kkoreġuti għall-ammonti ta’ qabel l-aġġustament stipulat fl-Artikolu 26 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, ma jaqbiżx il-limitu stipulat fl-Anness III tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għas-sena kalendarja N, b’konformità mal-Artikolu 7 ta’ dak ir-Regolament;
(c)
l-infiq li jaqbeż il-limiti msemmija fil-punti (a) jew (b) għandu jitnaqqas bil-100 %
L-ammonti tar-rifużjonijiet imsemmija fl-Artikolu 26(5) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 ma għandhomx jitqiesu biex jiġi vverifikat il-ħarsien tal-kundizzjoni stipulata fil-punt (b) tal-ewwel sottoparagrafu ta’ dan il-paragrafu.
4. Il-Kummissjoni għandha tapplika stadji progressivi differenti minn dawk stipulati fil-paragrafi 2 u 3 u/jew rati ta’ tnaqqis inferjuri jew l-ebda tnaqqis jekk jitfaċċjaw kundizzjonijiet partikolari ta’ ġestjoni għal ċerti miżuri, jew jekk jiġu ppreżentati ġustifikazzjonijiet leġittimi mill-Istati Membri.
Madankollu, l-ewwel sottoparagrafu ma għandux japplika għall-infiq li jaqbeż il-limitu msemmi fil-paragrafu 3(b).
5. Darbtejn f’kull sena finanzjarja għandhom isiru verifiki dwar il-konformità mad-dati ta’ skadenza għall-pagamenti, fil-kuntest tal-pagamenti ta’ kull xahar:
(a)
fuq l-infiq imwettaq sal-31 ta’ Lulju,
(b)
fuq l-infiq imwettaq sal-15 ta’ Ottubru.
Kull data ta’ skadenza maqbuża f’Awwissu, f’Settembru u f’Ottubru għandha titqies fid-deċiżjoni ta’ approvazzjoni tal-kontijiet imsemmija fl-Artikolu 51 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
6. It-tnaqqis imsemmi f’dan l-Artikolu għandu jiġi applikat mingħajr preġudizzju għad-deċiżjoni sussegwenti dwar l-approvazzjoni tal-konformità, kif imsemmi fl-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Artikolu 6
Nuqqas ta’ konformità mal-ewwel data tal-pagament
Rigward l-FAEG, jekk l-Istati Membri jitħallew iħallsu l-avvanzi sa ċertu ammont massimu qabel l-ewwel data stabbilita fil-leġiżlazzjoni settorjali agrikola, kull infiq li jitħallas iktar minn dan l-ammont massimu għandu jitqies bħala nfiq li jkun sar qabel l-ewwel data għall-pagamenti. Madankollu, bi qbil mal-eċċezzjonijiet imsemmija fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 40 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, dan l-infiq ikun eliġibbli għall-pagamenti tal-Unjoni suġġett għal tnaqqis ta’ 10 %.
Artikolu 7
Kumpens mill-aġenziji tal-pagamenti
1. Fid-deċiżjoni tagħha dwar il-pagamenti ta’ kull xahar li għandha tiġi adottata skont l-Artikolu 18(3) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, il-Kummissjoni għandha tħallas il-bilanċ tal-infiq iddikjarat minn kull Stat Membru, li minnu jitnaqqas id-dħul assenjat li dak l-Istat Membru jkun inkluda fl-istess dikjarazzjoni ta’ nfiq. Din it-tpaċija għandha titqies bħala ekwivalenti għall-ġbir tad-dħul korrispondenti.
L-approprazzjonijiet ta’ impenn u l-approprazzjonijiet ta’ pagament iġġenerati mid-dħul assenjat għandhom ikunu miftuħin ladarba dan id-dħul ikun ġie assenjat għall-intestaturi baġitarji. L-assenjazzjoni għandha ssir meta d-dħul assenjat jiddaħħal fil-kontijiet, mhux aktar tard minn xahrejn wara l-irċevuta tad-dikjarazzjonijiet mibgħuta mill-Istati Membri, skont ir-regoli msemmija fl-Artikolu 43(4) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
2. Jekk is-somom imsemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 43(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 ikunu nżammu qabel il-ħlas tal-għajnuna kkonċernata minħabba l-irregolarità jew in-negliġenza, dawn għandhom jitnaqqsu mill-infiq korrispondenti.
3. L-ammonti tal-kontribuzzjonijiet mill-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FAEŻR) irkuprati mill-benefiċjarji skont il-programm ta’ żvilupp rurali kkonċernat matul kull perjodu ta’ referenza għandhom jitnaqqsu mill-ammont li għandu jitħallas mill-FAEŻR fid-dikjarazzjoni tal-infiq għal dak il-perjodu.
4. L-ammonti akbar jew iżgħar li jirriżultaw, fejn ikun applikabbli, mill-approvazzjoni tal-kontijiet imsemmija fl-Artikolu 51 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 li jistgħu jintużaw mill-ġdid għall-programm ta’ żvilupp rurali għandhom jiżdiedu jew jitnaqqsu mill-ammont tal-kontribuzzjoni tal-FAEŻR meta tiġi ppreparata l-ewwel dikjarazzjoni wara li ssir l-approvazzjoni tad-deċiżjoni fuq il-kontijiet.
5. Il-finanzjament mill-FAEG għandu jkun ugwali għall-infiq, ikkalkolat abbażi tal-informazzjoni nnotifikata mill-aġenzija tal-pagamenti, wara t-tnaqqis ta’ kwalunkwe dħul li jakkumula mill-miżuri ta’ intervent, ivvalidat bis-sistema kompjuterizzata stabbilita mill-Kummissjoni u inkluż mill-aġenzija tal-pagamenti fid-dikjarazzjoni tal-infiq tagħha ppreparata.
Artikolu 8
L-adozzjoni tardiva tal-baġit tal-Unjoni
1. Fir-rigward tal-FAEG, jekk il-baġit tal-Unjoni ma jkunx ġie adottat sal-bidu tas-sena finanzjarja, il-pagamenti ta’ kull xahar imsemmija fl-Artikolu 18 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għandhom jingħataw bħala perċentwal tad-dikjarazzjonijiet ta’ nfiq riċevuti minn kull Stat Membru, stabbiliti għal kull kapitolu tal-infiq u fil-limiti stabbiliti fl-Artikolu 16 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012. Il-Kummissjoni għandha tqis il-bilanċ tal-ammonti mhux rimborżati lill-Istati Membri fid-deċiżjonijiet dwar rimborżi sussegwenti.
2. Fir-rigward tal-FAEŻR, jekk il-baġit tal-Unjoni ma jkunx ġie adottat sal-bidu tas-sena baġitarja:
(a)
il-pagamenti interim imsemmija fl-Artikolu 36 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għandhom jingħataw b’mod proporzjonali għall-krediti disponibbli bħala perċentwal tad-dikjarazzjonijiet ta’ nfiq irċevuti għal kull programm ta’ żvilupp rurali. Il-Kummissjoni għandha tqis il-bilanċ tal-ammonti mhux rimborżati lill-Istati Membri fil-pagamenti interim sussegwenti.
(b)
fir-rigward tal-impenji tal-baġit imsemmija fl-Artikolu 33 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, l-ewwel pagamenti annwali wara l-adozzjoni tal-programmi ta’ żvilupp rurali għandhom jirrispettaw l-ordni ta’ adozzjoni ta’ dawn il-programmi. L-impenji baġitarji għall-pagamenti annwali sussegwenti għandhom isiru fl-ordni tal-programmi wara li jkunu ġew eżawriti l-impenji rispettivi. Il-Kummissjoni tista’ tagħmel impenji annwali parzjali għall-programmi ta’ żvilupp rurali jekk l-approprazzjonijiet ta’ impenn disponibbli jkunu limitati. Il-bilanċ li jifdal għal dawn il-programmi għandu jiġi impenjat l-ewwel, ladarba jkunu disponibbli l-approprazzjonijiet ta’ impenn.
Artikolu 9
Id-differiment tal-pagamenti ta’ kull xahar
Il-Kummissjoni, wara li tkun infurmat lill-Istati Membri kkonċernati, tista’ tiddiferixxi l-pagamenti ta’ kull xahar imsemmija fl-Artikolu 18 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għall-Istati Membri fejn il-komunikazzjonijiet kif imsemmija fl-Artikolu 102(1) punt (c)(i) u (ii) ta’ dak ir-Regolament jaslu tard jew fihom diskrepanzi li jeħtieġu verifiki ulterjuri.
Artikolu 10
Is-sospensjoni tal-pagament f’każ ta’ sottomissjoni tardiva
1. Is-sospensjoni tal-pagamenti msemmija fl-Artikolu 42 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għandha tapplika għall-miżuri elenkati fl-Anness V ta’ dan ir-Regolament.
2. Rigward l-infiq fi ħdan l-FAEG, għandhom japplikaw ir-rati tas-sospensjoni tal-pagamenti li ġejjin:
(a)
jekk ir-riżultati tal-verifiki ma jkunux intbagħtu sal-15 ta’ Ottubru, 1 % tal-infiq li dwaru ma ntbagħtitx l-informazzjoni rilevanti fil-ħin;
(b)
jekk ir-riżultati tal-verifiki ma jkunux intbagħtu sal-1 ta’ Diċembru, 1,5 % tal-infiq li dwaru ma ntbagħtitx l-informazzjoni rilevanti fil-ħin.
3. Rigward l-infiq fi ħdan l-FAEŻR, għandhom japplikaw ir-rati tas-sospensjoni tal-pagamenti li ġejjin:
(a)
jekk ir-riżultati tal-verifiki ma jkunux intbagħtu sal-15 ta’ Ottubru, 1 % tal-infiq li dwaru ma ntbagħtitx l-informazzjoni rilevanti fil-ħin;
(b)
jekk ir-riżultati tal-verifiki ma jkunux intbagħtu sal-15 ta’ Jannar, 1,5 % tal-infiq li dwaru ma ntbagħtitx l-informazzjoni rilevanti fil-ħin;
Artikolu 11
Ir-rata tal-kambju applikabbli għat-tfassil tad-dikjarazzjonijiet tal-infiq
1. B’konformità mal-Artikolu 106(4) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 fir-rigward tal-FAEG, għall-preparazzjoni tad-dikjarazzjonijiet tagħhom ta’ nfiq, l-Istati Membri li ma jagħmlux parti miż-żona tal-euro għandhom japplikaw l-istess rata tal-kambju bħal dik li użaw biex jagħmlu l-pagamenti lill-benefiċjari jew jirċievu l-introjtu, b’konformità mal-Kapitolu V u l-leġiżlazzjoni agrikola settorjali. Għad-deċiżjonijiet ta’ approvazzjoni li hemm referenza għalihom fl-Artikoli 51 u 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, l-Istati Membri għandhom jużaw l-ewwel rata tal-kambju stabbilita mill-Bank Ċentrali Ewropew wara d-data tal-adozzjoni ta’ dawk id-deċiżjonijiet.
F’każijiet differenti minn dawk imsemmija fl-ewwel sottoparagrafu, b’mod partikolari għall-programmi ta’ promozzjoni approvati skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 3/2008 (18), kif ukoll għall-operazzjonijiet li għalihom ma ġiex stabbilit avveniment operattiv mil-leġiżlazzjoni agrikola settorjali, ir-rata tal-kambju applikabbli għandha tkun ir-rata tal-kambju ta’ qabel tal-aħħar stabbilita mill-Bank Ċentrali Ewropew qabel ix-xahar li għalih jiġi ddikjarat l-infiq jew id-dħul assenjat.
2. Fir-rigward tal-programmi ta’ żvilupp rurali, għall-preparazzjoni tad-dikjarazzjonijiet ta’ nfiq tagħhom, l-Istati Membri li ma jagħmlux parti miż-żona tal-euro għandhom japplikaw, għal kull pagament jew operazzjoni ta’ rkupru, ir-rata tal-kambju ta’ qabel tal-aħħar stabbilita mill-Bank Ċentrali Ewropew qabel ix-xahar li fih jiġu rreġistrati l-operazzjonijiet fil-kontijiet tal-aġenzija tal-pagamenti.
KAPITOLU III
L-APPROVAZZJONI TAL-KONTIJIET U VERIFIKI OĦRA
Artikolu 12
Il-kriterji u l-metodoloġija għall-applikazzjoni tal-korrezzjonijiet fil-qafas tal-approvazzjoni tal-konformità
1. Biex tiġi adottata d-deċiżjoni skont l-Artikolu 52(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 dwar l-ammonti li għandhom jitħallew barra mill-finanzjament tal-Unjoni, il-Kummissjoni għandha tagħmel distinzjoni bejn dawk l-ammonti jew partijiet tal-ammonti identifikati bħala ammonti li ntnefqu b’mod mhux xieraq u dawk l-ammonti li ġew iddeterminati billi saru korrezzjonijiet b’riżultat tal-estrapolazzjoni jew b’rata fissa.
Għad-determinazzjoni tal-ammonti li jistgħu jitħallew barra mill-finanzjament tal-Unjoni, meta jinsab li l-infiq ma sarx b’konformità mar-regoli tal-Unjoni, il-Kummissjoni, u fejn jikkonċerna l-FAEŻR, b’konformità mal-liġijiet applikabbli tal-Unjoni u nazzjonali, il-Kummissjoni għandha tuża s-sejbiet tagħha u għandha tqis l-informazzjoni li jkunu taw l-Istati Membri waqt il-proċedura tal-approvazzjoni tal-konformità mwettqa kif jitlob l-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
2. Il-Kummissjoni għandha tibbaża l-esklużjoni tal-ammonti li jiġu identifikati li ma ntnefqux b’mod xieraq, mill-finanzjament tal-Unjoni, biss meta dawn l-ammonti jkunu jistgħu jiġu identifikati bi sforz proporzjonat. Meta l-Kummissjoni ma tkunx qiegħda f’pożizzjoni li tidentifika l-ammonti li ma jkunux intnefqu b’mod xieraq bi sforz proporzjonat, l-Istati Membri jistgħu, fil-limiti taż-żmien li ttihom il-Kummissjoni waqt il-proċedura tal-approvazzjoni tal-konformità, jissottomettu d-dejta dwar il-verifikazzjoni ta’ dawn l-ammonti abbażi ta’ eżami tal-każijiet kollha individwali li potenzjalment jistgħu jkunu affettwati min-nuqqas ta’ konformità. Il-verifika għandha tkun fuq l-infiq sħiħ li jkun sar bi ksur tal-liġi applikabbli u ċċarġjat għall-baġit tal-Unjoni. Id-dejta li titressaq għandha tinkludi l-ammonti individwali kollha li jkunu mhux eliġibbli minħabba n-nuqqas ta’ konformità.
3. Meta ma jkunx possibblili jiġu identifikati l-ammonti li ntnefqu b’mod mhux xieraq skont il-paragrafu 2, il-Kummissjoni tista’ tiddetermina l-ammonti li għandhom jitħallew barra billi tuża korrezzjonijiet estrapolati. Biex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddetermina l-ammonti rilevanti, l-Istati Membri jistgħu, fil-perjodu ta’ żmien li ttihom il-Kummissjoni waqt il-proċedura tal-approvazzjoni tal-konformità, iressqu kalkolu tal-ammont li għandu jitħalla barra mill-finanzjament tal-Unjoni billi jestrapolaw permezz tal-istatistika, ir-riżultati tal-verifiki li jitwettqu fuq kampjun rappreżentattiv ta’ dawk il-każijiet. Il-kampjun għandu jittieħed mill-popolazzjoni li minnha jkun mistenni b’mod raġunat li jsir in-nuqqas ta’ konformità.
4. Biex jitqiesu r-riżultati mressqin mill-Istati Membri kif imsemmi fil-paragrafi 2 u 3, il-Kummissjoni għandha tkun f’pożizzjoni li:
(a)
tivvaluta l-metodi li jibqgħu jintużaw għall-identifikazzjoni jew l-estrapolazzjoni, li għandhom jiġu deskritti b’mod ċar mill-Istati Membri;
(b)
tivverifika kemm hu rappreżentattiv il-kampjun imsemmi fil-paragrafu 3;
(c)
tivverifika l-kontenut u r-riżultati tal-identifikazzjoni jew l-estrapolazzjoni li tkun ingħatat;
(d)
tikseb biżejjed evidenza tal-awditjar rilevanti dwar id-dejta bażika li minnha jkunu ttieħdu r-riżultati.
5. Meta jkunu qegħdin japplikaw il-paragrafu 3, l-Istati Membri jistgħu jużaw l-istatistika ta’ verifika tal-aġenziji tal-pagamenti li jkunu ġew ikkonfermati mill-entità taċ-ċertifikazzjoni, jew l-istima ta’ dawn l-entitajiet tal-livell tal-iżbalji fil-kuntest tal-awditu tagħhom stipulat fl-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, dejjem jekk:
(a)
il-Kummissjoni tkun sodisfatta bix-xogħol li jkun twettaq mill-entitajiet taċ-ċertifikazzjoni, kemm mil-lat tal-istrateġija tal-awditjar, kif fejn jikkonċerna l-kontenut, l-estent u l-kwalità tax-xogħol reali tal-awditjar;
(b)
l-ambitu tax-xogħol tal-entità taċ-ċertifikazzjoni jkun konsistenti mal-ambitu tal-inkjesta għall-approvazzjoni tal-konformità inkwistjoni, b’mod partikolari fejn jikkonċerna l-miżuri jew l-iskemi;
(c)
l-ammont tal-penali li kellu jiġi applikat ikun tqies fil-valutazzjonijiet.
6. Meta l-kundizzjonijiet għad-determinazzjoni tal-ammonti li jridu jitħallew barra mill-finanzjament tal-Unjoni kif imsemmi fil-paragrafi 2 u 3 ma jiġux sodisfatti jew il-każ ikun wieħed fejn l-ammonti li jridu jitħallew barra ma jistgħux jiġu ddeterminati bil-mod previst minn dawk il-paragrafi, il-Kummissjoni għandha tapplika l-korrezzjonijiet xierqa b’rata fissa filwaqt li tqis it-tip u s-serjetà tal-ksur u l-istima tagħha tar-riskju ta’ ħsara finanzjarja li ġġarrab l-Unjoni.
Il-livell tal-korrezzjoni b’rata fissa għandu jiġi stabbilit billi jitqies, b’mod partikolari, it-tip ta’ nuqqas ta’ konformità identifikat. Għal dan il-għan, in-nuqqasijiet ta’ kontroll għandhom ikunu maqsumin bejn dawk li huma marbuta ma’ verifiki ewlenin u dawk li huma marbuta ma’ verifiki subordinati, kif ġej:
(a)
Il-verifiki ewlenin għandhom ikunu l-verifiki amministrattivi u fuq il-post li huma meħtieġa għad-determinazzjoni tal-eliġibbiltà tal-għajnuna u l-applikazzjoni rilevanti tat-tnaqqis u l-penali;
(b)
Il-verifiki subordinati għandhom ikunu l-operazzjonijiet amministrattivi l-oħrajn kollha meħtieġa għall-ipproċessar korrett tat-talbiet.
Jekk, fil-qafas tal-istess proċedura tal-approvazzjoni tal-konformità, jiġi stabbilit li hemm nuqqasijiet ta’ konformità differenti li kull wieħed minnhom iwassal għal korrezzjonijiet b’rati fissi diversi, għandha tapplika l-korrezzjoni bl-ogħla rata fissa bill.
7. Waqt li jkun qed jiġi stabbilit il-livell tal-korrezzjonijiet b’rata fissa, il-Kummissjoni għandha tqis b’mod speċifiku ċ-ċirkostanzi li jidhru hawn taħt li juru aktar serjetà fin-nuqqasijiet li juru riskju akbar ta’ ħsara għall-baġit tal-Unjoni:
(a)
verifika ewlenija waħda jew aktar mhux applikati jew applikati b’mod tant ħażin, jew tant rarament li jitqiesu mhux effettivi biex jiddeterminaw l-eliġibbiltà tat-talba jew biex jipprevjenu l-irregolaritajiet; jew
(b)
jinsabu tliet nuqqasijiet jew aktar fl-istess sistema ta’ verifika; jew
(c)
l-applikazzjoni minn Stat Membru ta’ sistema ta’ verifika tinsab kompletament nieqsa jew b’nuqqasijiet serji, u hemm evidenza ta’ irregolaritajiet mifruxa u ta’ negliġenza biex jirribattu prattiki irregolari jew frodulenti; jew
(d)
tkun diġà saret korrezzjoni għal dak l-Istat Membru għal nuqqasijiet simili fl-istess settur, iżda jkunu tqiesu l-miżuri korrettivi jew ta’ kumpens li jkun wettaq l-Istat Membru diġà.
8. Meta Stat Membru jissottometti ċerti elementi oġġettivi, li ma jissodisfawx ir-rekwiżiti stipulati fil-paragrafi 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu, iżda li juru li l-ikbar telf għall-fondi huwa limitat għal somma li tkun inqas minn dik li toħroġ mill-applikazzjoni tar-rata fissa proposta, il-Kummissjoni għandha tuża r-rata fissal-aktar baxxa biex tiddeċiedi l-ammonti li għandhom jitħallew barra mill-finanzjament tal-Unjoni skont l-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
9. L-ammonti rkuprati realment mill-benefiċjarji u kkreditati għall-fondi qabel data rilevanti li għandha tiġi stabbilita mill-Kummissjoni waqt il-proċedura tal-approvazzjoni tal-konformità, għandhom jitnaqqsu mill-ammont li l-Kummissjoni tiddeċiedi li għandu jitħalla barra mill-finanzjament tal-Unjoni skont l-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Artikolu 13
L-obbligu wara l-proċeduri ta’ rkupru
Wara t-tlestija tal-proċeduri ta’ rkupru msemmijin fl-ewwel sottoparagrafu tal-Artikolu 54(2) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, l-Istati Membri għandhom:
(a)
jakkreditaw 50 % tal-ammonti rkuprati lill-FAEG wara t-tnaqqis tal-ispejjeż tal-irkupru, kif stipulat fit-tieni paragrafu tal-Artikolu 55 ta’ dak ir-Regolament;
(b)
jakkreditaw 50 % lill-FAEŻR jew tal-ammonti rkuprati wara li jingħalaq il-programm ta’ żvilupp rurali, jew tal-ammonti rkuprati qabel ma jingħalaq il-programm, iżda li ma setgħux jiġu allokati mill-ġdid skont l-Artikolu 56 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Artikolu 14
L-iskrutinju tat-tranżazzjonijiet
Is-sistema ta’ skrutinju stabbilita fil-Kapitolu III tat-Titolu V tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 ma għandhiex tapplika għall-miżuri elenkati fl-Anness VI ta’ dan ir-Regolament.
IL-KAPITOLU IV
GARANZIJI
TAQSIMA 1
Il-Kamp Ta’ Applikazzjoni u L-Użu ta’ termini
Artikolu 15
Il-kamp ta’ applikazzjoni
Dan il-Kapitolu għandu japplika fil-każijiet kollha fejn il-leġiżlazzjoni agrikola settorjali tipprevedi garanzija, kemm jekk it-terminu partikolari “garanzija” jintuża kif ukoll jekk le.
Dan il-Kapitolu ma għandux japplika għall-garanziji mogħtija biex jiġi żgurat il-pagament tad-dazji tal-importazzjoni u l-esportazzjoni msemmija fir-Regolament (KEE) Nru 2913/92 (19).
Artikolu 16
It-termini użati f’dan il-Kapitolu
Għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu:
(a)
“awtorità kompetenti” hija jew parti awtorizzata li taċċetta garanzija jew parti awtorizzata li tiddeċiedi skont ir-Regolament rilevanti jekk garanzija għandhiex tiġi rrilaxxata jew ċeduta;
(b)
“garanzija fi blokk wieħed” hija garanzija disponibbli għall-awtorità kompetenti bl-iskop li tiżgura illi jintlaħaq aktar minn obbligu wieħed;
(c)
“il-parti rilevanti tas-somma ggarantita” tfisser il-parti tas-somma ggarantita li tikkorrispondi għall-kwantità li għaliha jkun inkiser rekwiżit.
TAQSIMA 2
Rekwiżit ta’ Garanzija
Artikolu 17
Il-parti responsabbli
Għandha tingħata garanzija mill-parti responsabbli, jew f’isem il-parti responsabbli, għall-pagament tas-somma ta’ flus dovuta jekk ma jiġix sodisfatt obbligu.
Artikolu 18
Rinunzja ta’ rekwiżit ta’ garanzija
1. L-awtorità kompetenti tista’ tirrinunzja r-rekwiżit ta’ garanzija meta l-parti responsabbli biex tissodisfa l-obbligu tkun:
(a)
korp pubbliku responsabbli għall-eżekuzzjoni tad-dmirijiet ta’ awtorità pubblika; jew
(b)
korp privat li jwettaq id-dmirijiet imsemmija fil-punt (a) taħt is-superviżjoni tal-Istat.
2. L-awtorità kompetenti tista’ tirrinunzja r-rekwiżit ta’ garanzija fejn il-valur tas-somma ggarantita huwa anqas minn EUR 500. F’dak il-każ, il-parti kkonċernata għandha timpenja ruħha bil-miktub li tħallas somma ugwali għall-garanzija rinunzjata jekk l-obbligu korrispondenti ma jiġix sodisfatt.
Fl-applikazzjoni tal-ewwel sottoparagrafu, il-valur tal-garanzija għandu jitqies li fih l-obbligi rilevanti kollha li huma marbutin mal-istess operazzjoni.
Artikolu 19
Il-kundizzjonijiet li japplikaw għall-garanziji
1. L-awtorità kompetenti għandha tirrifjuta li taċċetta, jew għandha titlob is-sostituzzjoni ta’ kull garanzija li hi tikkunsidra mhux biżżejjed jew mhux xierqa jew li ma tipprovdix kopertura għal perjodu twil biżżejjed.
2. Fejn jiġu ddepożitati l-flus kontanti permezz ta’ trasferiment, dan ma għandux jitqies li jistabbilixxi garanzija sakemm l-awtorità kompetenti ma tkunx sodisfatta li għandha l-ammont għad-dispożizzjoni tagħha.
3. Ċekk ta’ somma li l-pagament tagħha huwa ggarantit minn istituzzjoni finanzjarja rikonoxxuta għal dak l-għan mill-Istat Membru tal-awtorità kompetenti kkonċernata, għandu jiġi ttrattat bħala depożitu fi flus kontanti. L-awtorità kompetenti ma teħtieġx li tippreżenta ċekk bħal dan għall-ħlas sakemm il-perjodu taż-żmien li għalih huwa garantit ikun sejjer jiskadi.
Ċekk, minbarra kif imsemmi fl-ewwel sottoparagrafu, għandu jikkostitwixxi garanzija biss meta l-awtorità kompetenti tkun sodisfatta li għandha l-ammont għad-dispożizzjoni tagħha.
4. Kull impost magħmul minn istituzzjoni finanzjarja għandhu jitħallas mill-parti li tagħti l-garanzija.
5. Ma għandu jitħallas ebda imgħax lill-parti li tagħti garanzija fil-forma ta’ depożitu fi flus kontanti.
Artikolu 20
L-użu tal-euro
1. Il-garanziji għandhom ikunu f’euro.
2. Jekk il-garanzija tiġi aċċettata fi Stat Membru barra miż-żona tal-euro, l-ammont tal-garanzija f’euro għandu jinqaleb fil-munita nazzjonali rilevanti skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu V. L-impenn li jikkorrispondi għall-garanzija u kull ammont miżmum f’każ ta’ irregolaritajiet jew ksur għandu jibqa’ stabbilit f’euro.
Artikolu 21
Il-garanti
1. Il-garanti għandu jkollu r-residenza rreġistrata uffiċjalment jew l-istabbiliment tiegħu fl-Unjoni u, soġġett għad-dispożizzjonijiet tat-Trattat li jikkonċerna l-libertà ta’ forniment ta’ servizzi, ikun approvat mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru fejn jingħata t-titolu. Il-garanti għandu jkun marbut minn garanzija bil-miktub.
2. Il-garanzija bil-miktub trid mill-inqas tiddikjara:
(a)
l-obbligu jew, fil-każ ta’ garanzija fi blokk wieħed, it-tip(i) ta’ obbligi li meta jiġu sodisfatti, jiġi ggarantit il-pagament ta’ somma ta’ flus;
(b)
l-ogħla obbligu ta’ ħlas li l-garanti jaċċetta;
(c)
li l-garanti jimpenja ruħu b’mod konġunt u b’mod individwali mal-parti responsabbli biex jiġi sodisfatt l-obbligu ta’ ħlas, fi żmien 30 jum mit-talba tal-awtorità kompetenti, kull somma, fil-limitu tal-garanzija, li tkun dovuta ladarba l-garanzija tiġi ddikjarata bħala ċeduta.
3. Fejn tkun diġà ngħatat garanzija fi blokk wieħed bil-miktub, l-awtorità kompetenti għandha tiddetermina l-proċedura li trid tiġi segwita li permezz tagħha, il-garanzija fi blokk sħiħa jew parti minnha għandha tiġi allokata għal obbligu partikolari.
Artikolu 22
L-applikazzjoni ta’ force majeure
Kull persuna responsabbli minn obbligu kopert minn garanzija li tiddikjara li n-nuqqas ta’ ħarsien tal-obbligu huwa kkawżat minn force majeure għandu jagħti l-provi li jissodisfaw lill-awtoritajiet kompetenti li tapplika l-force majeure. Jekk l-awtorità kompetenti tirrikonoxxi każ ta’ force majeure, l-obbligu jiġi kkanċellat għall-għan uniku tar-rilaxx tal-garanzija.
TAQSIMA 3
Ir-Rilaxx u ċ-Ċediment tal-Garanziji, Minbarra Dawk Imsemmija fit-Taqsima 4
Artikolu 23
Iċ-ċediment tal-garanziji
1. L-obbligu msemmi fl-Artikolu 66(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 huwa r-rekwiżit li titwettaq jew ma titwettaqx azzjoni, li tkun bażika għall-għanijiet tar-Regolament li jimponih.
2. Jekk obbligu ma jiġix sodisfatt u ma jkun ingħata l-ebda limitu ta’ żmien biex jiġi sodisfatt, il-garanzija għandha tiġi ċeduta meta l-awtorità kompetenti tistabbilixxi li dan ma ġiex sodisfatt.
3. Jekk l-issodisfar ta’ obbligu huwa soġġett għal ċertu limitu ta’ żmien, u l-issodisfar seħħ biss wara dak il-limitu ta’ żmien, il-garanzija tiġi ċeduta.
F’każ bħal dan, il-garanzija għandha tiġi ċeduta għal 10 % minnufih u għandu jiġi applikat ukoll perċentwal addizzjonali fuq il-bilanċ li jifdal għal:
(a)
2 % għal kull jum kalendarju li jaqbeż il-limitu ta’ żmien, jekk l-obbligu jkun jikkonċerna l-importazzjoni ta’ prodotti f’pajjiż terz;
(b)
5 % għal kull jum kalendarju li jaqbeż il-limitu ta’ żmien, jekk l-obbligu jkun jikkonċerna t-tluq ta’ prodotti mit-territorju doganali tal-Unjoni.
4. Jekk obbligu jiġi sodisfatt fil-ħin, u l-preżentazzjoni tal-prova li dan ġie sodisfatt tkun soġġetta għal limitu ta’ żmien fiss, il-garanzija li tkopri dak l-obbligu għandha tiġi ċeduta għal kull jum kalendarju li jaqbeż il-limitu ta’ żmien skont il-formola 0,2/il-limitu ta’ żmien stabbilit fi ġranet u filwaqt li jitqies l-Artikolu 25.
Jekk il-prova msemmija fl-ewwel sottoparagrafu tikkonsisti fil-preżentazzjoni ta’ liċenzja użata jew skaduta tal-importazzjoni jew tal-esportazzjoni, jew fit-tressiq ta’ prova li l-prodotti jkunu ħarġu mit-territorju doganali tal-Unjoni, il-garanzija li għandha tiġi rinunzjata għandha tkun ta’ 15 % jekk il-prova titressaq wara l-limitu ta’ żmien iffissat imsemmi fl-ewwel sottoparagrafu iżda mhux wara is-730 jum kalendarju wara d-data tal-iskadenza tal-liċenzja. Wara dawk is-730 jum kalendarju, dak li jkun fadal mill-garanzija għandu jiġi ċedut kollu kemm hu.
Jekk il-prova msemmija fl-ewwel sottoparagrafu tikkonċerna s-sottomissjoni ta’ liċenzja ta’ esportazzjoni użata jew skaduta b’iffissar bil-quddiem tar-rifużjonijiet, il-garanzija li għandha tiġi ċeduta għandha tkun:
(a)
10 % jekk il-liċenzja tiġi sottomessa bejn il-61 u d-90 jum kalendarju wara d-data ta’ skadenza tal-liċenzja;
(b)
50 % jekk il-liċenzja tiġi sottomessa bejn il-91 u l-120 jum kalendarju wara d-data ta’ skadenza tal-liċenzja;
(c)
70 % jekk il-liċenzja tiġi sottomessa bejn il-121 u l-150 jum kalendarju wara d-data ta’ skadenza tal-liċenzja;
(d)
80 % jekk il-liċenzja tiġi sottomessa bejn il-151 u l-180 jum kalendarju wara d-data ta’ skadenza tal-liċenzja;
(e)
100 % jekk il-liċenzja tiġi sottomessa wara l-180 jum kalendarju wara d-data ta’ skadenza tal-liċenzja.
5. L-ammont tal-garanzija li għandu jintilef jew jiġi ċedut għandu jiġi aġġustat għall-ewwel ammont l-aktar baxx f’somma ta’ euro sħaħ jew fil-munita nazzjonali applikabbli.
Artikolu 24
Iċ-ċediment tal-garanziji
1. Ladarba tintwera l-prova kif stabbilit mir-regoli speċifiċi tal-Unjoni li obbligu ġie rispettat, jew li parti mill-garanzija ġiet ċeduta skont l-Artikolu 66(2) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 u l-Artikolu 23 ta’ dan ir-Regolament, dak li jifdal mill-garanzija għandu jiġi rilaxxat mingħajr dewmien.
2. Garanzija għandha tiġi rilaxxata parzjalment fejn tkun ingħatat l-evidenza rilevanti fir-rigward ta’ parti minn kwantità ta’ prodott, sakemm dik il-parti ma tkunx anqas mill-kwantità minima speċifikata fir-regolament li jitlob il-garanzija, jew fin-nuqqas tiegħu, kif speċifikat mill-Istat Membru.
3. Fejn ma hemmx perjodu ta’ żmien stabbilit biex tiġi ppreżentata l-evidenza li tinħtieġ għar-rilaxx ta’ somma ggarantita, dan il-perjodu għandu jkun ta’ 365 jum kalendarju mil-limitu ta’ żmien speċifikat għall-ħarsien tal-obbligu li għalih kienet iddepożitata l-garanzija. Fejn ma jkun speċifikat l-ebda limitu ta’ żmien, il-perjodu għandu jkun 365 jum kalendarju wara d-data sa liema jkunu ġew sodisfatti l-obbligi kollha.
Il-perjodu stabbilit fl-ewwel sottoparagrafu ma għandux jaqbeż il-1 095 jum kalendarju minn meta l-garanzija tkun ġiet assenjata għal obbligu partikolari.
Artikolu 25
Livelli Limitu
1. Is-somma kollha li tintilef bi dritt ma għandhiex taqbeż il-100 % tal-parti rilevanti tas-somma ggarantita.
2. L-awtorità kompetenti tista’ tirrinunzja li tikkonfiska ammont ta’ anqas minn EUR 100 mill-garanzija, diment li jiġu stabbiliti bil-liġi, b’regolament jew b’azzjoni amministrattiva, dispożizzjonijiet nazzjonali simili għal każijiet paragunabbli.
TAQSIMA 4
Garanziji fir-Rigward tal-Ħlasijiet bil-Quddiem
Artikolu 26
Il-kamp ta’ applikazzjoni
Id-dispożizzjonijiet ta’ din it-Taqsima għandhom japplikaw fil-każijiet kollha fejn regoli speċifiċi tal-Unjoni jipprevedu li somma tista’ titħallas qabel ma jkun issodisfatt l-obbligu stabbilit biex tinkiseb għajnuna jew vantaġġ.
Artikolu 27
Ir rilaxx tal-garanziji
1. Il-garanzija għandha tiġi rrilaxxjata:
(a)
jew meta jkun ġie stabbilit dritt finali għas-somma mogħtija bħala ħlas bil-quddiem;
(b)
jew meta s-somma mogħtija, flimkien ma’ kull żieda prevista fir-regoli speċifiċi tal-Unjoni, tkun tħallset lura.
2. Ladarba d-data ta’ skadenza biex tingħata prova tad-dritt finali għas-somma mogħtija tkun għaddiet mingħajr ma tkun ġiet prodotta evidenza ta’ intitolament, l-awtorità kompetenti għandha immedjatament issegwi l-proċedura għall-konfiska tal-garanzija.
Madankollu, fejn il-leġiżlazzjoni tal-Unjoni tipprevedi hekk, tista’ tiġi prodotta l-evidenza wara dik id-data permezz tal-ħlas lura parzjali tal-garanzija.
KAPITOLU V
L-UŻU TAL-EURO
Artikolu 28
Rimborżi tal-esportazzjoni u kummerċ ma’ pajjiżi terzi
1. Għall-ammonti li jirrigwardaw l-importazzjoni u għat-taxxi fuq l-esportazzjoni, li jkunu ffissati bħala euro bil-liġi tal-Unjoni dwar l-istrateġija agrikola komuni li jkunu applikabbli fl-Istati Membri fil-munita nazzjonali, ir-rata tal-konverżjoni għandha tkun speċifikament ugwali għar-rata applikabbli bi qbil mal-Artikolu 18(1) tar-Regolament (KEE) Nru 2913/92.
2. Għar-rimborżi fuq l-esportazzjonijiet stabbiliti f’euro u għall-prezzijiet u l-ammonti espressi f’euro fil-leġiżlazzjoni agrikola tal-Unjoni dwar il-kummerċ ma’ pajjiżi terzi, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun l-aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni tad-dwana.
3. Għall-kalkolu tal-valur standard tal-importazzjoni tal-frott u l-ħxejjex imsemmi fl-Artikolu 136(1) tar-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 543/2011 (20), biex jiġi stabbilit il-prezz tad-dħul imsemmi fl-Artikolu 137(1) ta’ dak ir-Regolament, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għall-prezzijiet rappreżentattivi użati għall-kalkolu tal-valur standard u l-ammont tat-tnaqqis imsemmi fl-Artikolu 134(3) ta’ dak ir-Regolament għandu jkun il-jum li jirrelataw għalih il-prezzijiet rappreżentattivi.
Artikolu 29
Rifużjonijiet fuq il-produzzjoni u tipi speċifiċi ta’ għajnuna
1. Għar-rifużjonijiet fuq il-produzzjoni stabbiliti f’euro bil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun id-data tad-dikjarazzjoni li l-prodotti jkunu waslu fid-destinazzjoni meħtieġa, skont il-każ, minn dik il-leġiżlazzjoni. Fil-każijiet fejn din id-destinazzjoni mhijiex meħtieġa, l-avveniment operattiv għandu jkun l-aċċettazzjoni tal-applikazzjoni għall-ħlas tar-rifużjoni mill-aġenzija tal-pagamenti.
2. Għall-għajnuna mogħtija bħala kwantità ta’ prodott kummerċjalizzat jew prodott li jrid jintuża b’mod speċifiku, mingħajr ħsara għall-Artikoli 30 u 33, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun l-ewwel operazzjoni li tiggarantixxi, wara li l-prodotti jinxtraw mill-operatur ikkonċernat, l-użu xieraq tal-prodotti kkonċernati u tinvolvi l-għoti tal-għajnuna.
3. Għall-għajnuna għall-ħżin privat l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun l-ewwel ġurnata tal-perjodu li għalih tingħata l-għajnuna relatata mal-istess kuntratt.
4. Għal għajnuna oħra minbarra dik imsemmija fil-paragrafi 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu u fl-Artikoli 30 u 31, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun id-data tal-iskadenza għas-sottomissjoni tal-applikazzjonijiet.
Artikolu 30
Is-settur tal-inbid
1. L-avveniment operattiv għar-rati tal-kambju għandu jkun l-ewwel jum tas-sena tal-għasra li fiha jingħata l-appoġġ għal dan li ġej:
(a)
ir-ristrutturar u l-konverżjoni tal-vinji msemmija fl-Artikolu 46 tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013;
(b)
l-istabbilment ta’ fondi mutwi msemmija fl-Artikolu 48 tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013;
(c)
l-assigurazzjoni fuq il-ħsad imsemmija fl-Artikolu 49 tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013.
2. Għall-għajnuniet imħallsa għad-distillazzjoni volontarja jew obbligatorja ta’ prodotti sekondarji mill-vitikultura, imsemmija fl-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun l-ewwel jum tas-sena tal-għasra li fiha jiġi distribwit il-prodott sekondarju.
3. Għall-investimenti msemmija fl-Artikolu 50 tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013 u l-innovazzjoni fis-settur tal-inbid imsemmija fl-Artikolu 51 tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun l-1 ta’ Jannar tas-sena li fiha tkun ittieħdet id-deċiżjoni li tingħata l-għajnuna.
4. Għall-operazzjonijiet ta’ ħsad bikri msemmija fl-Artikolu 47 tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun il-jum li fih isir il-ħsad bikri.
Artikolu 31
Ammonti u ħlasijiet fis-settur tal-ħalib u l-prodotti tal-ħalib
1. Għal għajnuna mogħtija għall-provvista ta’ ċerti prodotti tal-ħalib lill-istudenti kif imsemmi fl-Artikolu 1 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 657/2008 (21), l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun l-ewwel jum tal-perjodu li tirrelata għalih l-applikazzjoni tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 11 ta’ dak ir-Regolament.
2. Għall-ħlas tat-taxxa msemmija fl-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 595/2004 (22), għal perjodu ta’ tnax-il xahar partikolari skont it-tifsira tal-Kapitolu III tat-Titolu I tal-Parti II tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 (23), l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun l-1 ta’ April ta’ wara l-perjodu konċernat.
3. Għall-ispejjeż tat-trasport imsemmija fl-Artikolu 30(3) tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1272/2009 (24), l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun il-jum li fih l-awtorità kompetenti tirċievi l-offerta valida.
Artikolu 32
L-ammonti u l-pagamenti tal-għajnuna marbuta mal-implimentazzjoni tal-Iskema tal-Frott għall-Iskejjel
Għall-għajnuna mogħtija għall-forniment ta’ frott u ħaxix, frott u ħaxix ipproċessat u prodotti tal-banana lit-tfal kif imsemmi fl-Artikolu 1 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 288/2009 (25), l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun l-1 ta’ Jannar ta’ qabel il-perjodu msemmi fl-Artikolu 4(1) ta’ dak ir-Regolament.
Artikolu 33
Il-prezz minimu għall-pitravi, l-imposta fuq il-produzzjoni żejda u t-tariffa fuq il-produzzjoni fis-settur taz-zokkor
Għat-tariffa fuq il-produzzjoni tal-pitravi, u l-imposta fuq il-produzzjoni żejda msemmijin fl-Artikoli 128, 135 u 142 rispettivament tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun l-1 ta’ Ottubru tas-sena tas-suq li fir-rigward tagħha jiġu applikati jew imħallsal-prezzijiet u l-ammonti.
Artikolu 34
L-ammonti għall-operazzjonijiet strutturali jew ambjentali u spejjeż ġenerali tal-programmi operattivi
1. Għall-ammonti msemmija fl-Anness II tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013, kif ukoll għall-ammonti marbutin mal-miżuri approvati skont ir-Regolament (KE) Nru 1698/2005, li għalihom jiġu assigurati l-ħlasijiet lill-benefiċjarji permezz tal-programmi tal-iżvilupp rurali approvati skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun l-1 ta’ Jannar tas-sena li fiha tittieħed id-deċiżjoni li tingħata għajnuna.
Madankollu, fejn, skont ir-regoli tal-Unjoni, il-ħlas tal-ammonti msemmija fl-ewwel sottoparagrafu jsir bin-nifs tul diversi snin, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għal kull wieħed mill-ħlasijiet bin-nifs annwali għandu jkun l-1 ta’ Jannar tas-sena li fiha jsir l-ħlas bin-nifs ikkonċernat.
2. Għas-somom imsemmija fil-punt 2(a) tal-Anness IX tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 543/2011, maħsuba biex ikopru l-ispejjeż ġenerali speċifikament marbutin mal-fondi operattivi jew il-programmi msemmija fl-Artikoli 32 u 33 tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun l-1 ta’ Jannar tas-sena li għaliha jirrelataw dawn l-ispejjeż ġenerali.
Artikolu 35
L-ammonti marbuta mal-awtorizzazzjoni biex tingħata għajnuna finanzjarja nazzjonali lill-organizzazzjonijiet tal-produtturi fis-settur tal-frott u l-ħxejjex u r-rimborż parzjali ta’ din l-għajnuna finanzjarja nazzjonali
1. Għat-talba tal-awtorizzazzjoni biex tingħata l-għajnuna finanzjarja nazzjonali msemmija fl-Artikolu 35 tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013, l-avveniment operattiv għandu jkun id-data tal-iskadenza għas-sottomissjoni tat-talba lill-Kummissjoni, kif stipulat fl-Artikolu 92(1) tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 543/2011.
2. Għar-rimborż mill-Unjoni tal-għajnuna finanzjarja nazzjonali skont l-Artikolu 95 tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 543/2011, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun id-data tal-iskadenza għas-sottomissjoni tal-applikazzjonijiet għall-għajnuna mill-organizzazzjonijiet tal-produtturi lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri skont l-Artikolu 69(1) tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 543/2011.
Artikolu 36
Ammonti u prezzijiet oħra
Għal prezzijiet jew ammonti differenti minn dawk imsemmija fl-Artikoli 28 sa 35, jew l-ammonti konnessi ma’ dawk il-prezzijiet, espressi f’euro fil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni, jew espressi f’euro permezz ta’ proċedura ta’ offerti, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun il-jum li fih jseħħ wieħed mill-atti legali li ġejjin:
(a)
għax-xiri, meta tkun waslet l-offerta valida;
(b)
għall-bejgħ, meta tkun waslet l-offerta valida;
(c)
għall-irtirar tal-prodotti fis-settur tal-frott u l-ħxejjex, il-jum li fih iseħħ l-irtirar;
(d)
għall-operazzjonijiet li mhumiex tal-ħsad u għall-operazzjonijiet ta’ ħsad bikri fis-settur tal-frott u l-ħxejjex, il-jum li fih iseħħ l-operat li mhuwiex ta’ ħsad u l-ħsad bikri;
(e)
għall-ispejjeż tat-trasport, l-ipproċessar jew il-ħżin pubbliku u għall-ammonti allokati għall-istudji bħala parti minn proċedura tal-offerti, l-aħħar jum għas-sottomissjoni tal-offerti;
(f)
għar-reġistrazzjoni tal-prezzijiet, l-ammonti jew l-offerti fis-suq, il-jum li għalih jiġi rreġistrat il-prezz, l-ammont jew l-offerta;
(g)
għall-penali marbutin man-nuqqas ta’ konformità mal-leġiżlazzjoni agrikola, id-data tal-att tal-awtorità kompeteti li jistabbilixxi l-fatti;
(h)
għad-dħul jew l-ammonti marbutin mal-volumi tal-produzzjoni, il-bidu tal-perjodu ta’ referenza stabbilit bil-leġiżlazzjoni agrikola.
Artikolu 37
Il-ħlas bil-quddiem
Għall-ħlasijiet bil-quddiem, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun l-avveniment operattiv applikabbli għall-prezz jew għall-ammont li jirrelata għalih il-ħlas bil-quddiem, fejn dan l-avveniment ikun seħħ saż-żmien meta jsir il-ħlas bil-quddiem, jew, f’każijiet oħra, id-data tal-istabbiliment f’euro tal-ħlas bil-quddiem jew, fin-nuqqas ta’ dan, id-data tal-ħlas bil-quddiem. L-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jiġi applikat għall-ħlas bil-quddiem mingħajr ħsara għall-applikazzjoni tal-prezz jew l-ammont sħiħ ikkonċernat tal-avveniment operattiv għal dak il-prezz jew ammont.
Artikolu 38
Garanziji
Għall-garanziji, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun id-data li fiha tiġi ddepożitata l-garanzija.
Madankollu, għandhom japplikaw l-eċċezzjonijiet li ġejjin:
(a)
għal garanziji marbutin ma’ ħlas bil-quddiem, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun l-avveniment operattiv iddefinit għall-ammont tal-ħlas bil-quddiem, fil-każ li l-avveniment ikun seħħ saż-żmien li titħallas il-garanzija;
(b)
għall-garanziji relatati mas-sottomissjoni tal-offerti, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun il-jum li fih tiġi sottomessal-offerta;
(c)
għall-garanziji relatati mal-eżekuzzjoni tal-offerti, l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju għandu jkun id-data tal-għeluq tas-sejħa għall-offerti.
Artikolu 39
L-iskrutinju tat-tranżazzjonijiet
L-ammonti f’euro li jidhru fil-Kapitolu III tat-Titolu V tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għandhom jiġu kkonvertiti fejn jixraq fil-munità nazzjonali billi tiġi applikata r-rata ta’ kambju li tkun qed titħaddem fl-ewwel jum tax-xogħol tas-sena meta jibda l-perjodu ta’ skrutinju u jkun ippubblikat fis-serje C ta’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 40
Stabbiliment tar-rata tal-kambju
Meta avveniment operattiv jiġi stabbilit skont il-leġiżlazzjoni tal-Unjoni, ir-rata tal-kambju li għandha tintuża għandha tkun ir-rata l-aktar reċenti stabbilita mill-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) qabel l-ewwel juma tax-xahar li fih iseħħ l-avveniment operattiv.
Madankollu, fil-każijiet li ġejjin, ir-rata tal-kambju li għandha tintuża għandha tkun:
(a)
għall-każijiet li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 28(2) ta’ dan ir-Regolament li fihom l-avveniment operattiv għar-rata tal-kambju huwa l-aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni doganali, ir-rata li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 18(1) tar-Regolament (KEE) Nru 2913/92;
(b)
għall-infiq tal-intervent fil-kuntest tal-operazzjonijiet tal-ħżin pubbliku, ir-rata li tirriżulta mill-applikazzjoni tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament (UE) Nru 906/2014 (26);
(c)
għall-prezz minimu tal-pitravi msemmi fl-Artikolu 33 ta’ dan ir-Regolament, ir-rata medja stabbilita mill-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) għax-xahar ta’ qabel l-avveniment operattiv.
KAPITOLU VI
DISPOŻIZZJONI FINALI
Artikolu 41
Id-dispożizzjonijiet tranżitorji
1. F’każ li aġenzija tal-pagamenti li tkun akkreditata kif jitlob ir-Regolament (KE) Nru 1290/2005, tassumi r-responsabbiltà għall-infiq li għalih hi ma kinitx responsabbli qabel, din għandha tiġi akkreditata bir-responsabbiltajiet il-ġodda sal-1 ta’ Jannar 2015.
2. Il-miżuri elenkati fl-Anness tar-Regolament (UE) Nru 1106/2010 ma għandhomx jiġu soġġetti għas-sistema ta’ skrutinju stabbilita fil-Kapitolu III tat-Titolu V tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għall-fini tal-iskrutinju marbut mal-infiq ta’ qabel is-sena fiskali 2014.
3. Fejn issir referenza fil-leġiżlazzjoni speċifika, għal rekwiżiti primarji, sekondarji jew subordinati, kif imsemmi fir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 282/2012, għandu japplika l-Artikolu 23(2), (3) u (4) ta’ dan ir-Regolament.
4. Għall-programmi ta’ żvilupp rurali msemmijin fl-Artikolu 15 tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005:
(a)
għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 38(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għall-impenji baġitarji li ma jkunux intużaw sal-31 ta’ Diċembru tat-tieni sena wara dik tal-impenn baġitarju. Fl-Artikolu 38 ta’ dak ir-Regolament, ir-referenzi li hemm għas-sena N+3 għandhom jitqiesu bħala referenzi għas-sena N+2;
(b)
il-pagamenti interim li tħallas il-Kummissjoni, kif imsemmi fil-punt (b) tal-Artikolu 36(3) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, ma għandhomx ikunu soġġetti għal tifrix tal-kontribuzzjoni tal-FAEŻR għal kull prijorità għall-perjodu kollu kopert mill-programm ikkonċernat;
(c)
biex jiġu applikati l-Artikoli 37 u 38 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, l-aħħar data tal-eliġibbiltà tal-infiq għandha tkun dik stabbilita fl-Artikolu 71(1) tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005.
5. Biex jiġi applikat l-Artikolu 54(1) u (2) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, għall-każijiet irrappurtati jew li se jiġu rrappurtati lill-Kummissjoni rigward is-snin fiskali 2013 u 2014, kif imsemmi fil-punt (h) tal-Artikolu 6 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 885/2006, is-sena fiskali tas-sejba primarja ta’ irregolarità fit-tifsira tal-Artikolu 35 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1290/2005 għandha tibqa’ titqies. Fil-każijiet li dwarhom ma tinstabx irregolarità primarja amministrattiva jew ġudizzjarja qabel is-16 ta’ Ottubru 2014, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 54(1) u (2) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Rigward il-FAEŻR, biex jiġu approvati l-kontijiet bi qbil mal-Artikolu 51 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 54(2) ta’ dak ir-Regolament u jibdew bl-approvazzjoni tal-kontijiet għas-sena fiskali 2014.
Artikolu 42
Emenda tar-Regolament (KE) Nru 376/2008
Il-Paragrafi 6 u 7 tal-Artikolu 34 u tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 376/2008 huma mħassra.
Madankollu, dawk id-dispożizzjonijiet għandhom jibqgħu japplikaw għall-garanziji ddepożitati b’mod validu skont dak ir-Regolament qabel id-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 43
Emenda tar-Regolament (KE) Nru 612/2009
L-Artikolu 47(3) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 612/2009 huwa mħassar.
Madankollu, dawk id-dispożizzjonijiet għandhom jibqgħu japplikaw għall-garanziji ddepożitati b’mod validu skont dak ir-Regolament qabel id-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 44
Revoka
Ir-Regolamenti (KE) Nru 883/2006, (KE) Nru 884/2006, (KE) Nru 885/2006, (KE) Nru 1913/2006, (UE) Nru 1106/2010 u r-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 282/2012 huma revokati.
Madankollu, għandu japplika dan li ġej:
(a)
Madankollu, ir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 282/2012 għandu jibqa’ japplika għall-garanziji ddepożitati b’mod validu skont dak ir-Regolament qabel id-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament;
(b)
L-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 883/2006 għandu jibqa’ japplika għall-infiq li jsir sal-15 ta’ Ottubru 2014;
(c)
Għandhom jibqgħu japplikaw l-Artikolu 11 u l-Kapitolu III tar-Regolament (KE) Nru 885/2006 sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Artikolu 45
Id-dħul fis-seħħ u l-applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fis-seba’ jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 41(4) għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-11 ta’ Marzu 2014.