NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 906/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o výdaje na veřejnou intervenci
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (1), a zejména na čl. 20 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013 mají být intervenční opatření pro regulaci zemědělských trhů financována Unií za podmínek stanovených právními předpisy v odvětví zemědělství. Pokud jde o opatření týkající se veřejné intervence, určuje se částka, kterou má Unie financovat, ročními účetními závěrkami sestavenými platebními agenturami.
(2)
Výdaje na veřejnou intervenci se mohou do značné míry lišit. Je tedy nezbytné upřesnit pro každou kategorii operací, jaké výdaje jsou způsobilé k financování Unií, a zejména za jakých podmínek je lze uhradit. Pro tento účel je třeba stanovit podmínky způsobilosti a metody výpočtu těchto výdajů. Dále je třeba stanovit, zda se tyto výdaje mají zaúčtovat na základě údajů skutečně zaznamenaných platebními agenturami, nebo na základě paušálních částek stanovených Komisí.
(3)
Aby mohly členské státy, jejichž měnou není euro, provádět za harmonizovaných podmínek konsolidaci svých výdajů a svých nákladů v národní měně i v eurech, je třeba stanovit podmínky, za kterých se operace týkající se veřejného skladování zapíší do jejich účtů, a jaký směnný kurz se má použít.
(4)
Ocenění operací týkajících se veřejného skladování závisí rovněž na povaze operací a na platných právních předpisech z jednotlivých odvětví zemědělství. Napříště je proto třeba vymezit obecné pravidlo, kterým se stanoví, že hodnota nákupů a prodejů se rovná součtu plateb a příjmů, které byly nebo mají být realizovány u hmotných operací, a zvláštní pravidla nebo zvláštní případy, které je třeba vzít v úvahu.
(5)
Opatření tohoto nařízení nahrazují příslušná ustanovení uvedená v nařízení Komise (ES) č. 884/2006 (2), které bylo zrušeno nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví podmínky a pravidla pro financování výdajů na intervenční opatření související s veřejným skladováním z Evropského zemědělského záručního fondu (dále jen „EZZF“).
Článek 2
Intervenční opatření v podobě veřejného skladování
Intervenční opatření v podobě veřejného skladování mohou zahrnovat operace v souvislosti s nákupem, skladováním, dopravou a přemísťováním zásob, jakož i prodejem a jinou distribucí zemědělských produktů za podmínek stanovených platnými právními předpisy v odvětví zemědělství a tímto nařízením.
Článek 3
Financování intervenčních výdajů vzniklých v rámci operací veřejného skladování
1. V rámci operací veřejného skladování podle článku 2 financuje EZZF z titulu intervence, pokud odpovídající výdaje nebyly jiným způsobem stanoveny právními předpisy z jednotlivých odvětví zemědělství, tyto výdaje:
a)
finanční náklady na finanční prostředky mobilizované členskými státy pro nákup produktů podle metod výpočtu stanovených v příloze I;
b)
výdaje na hmotné operace související s nákupem, prodejem nebo s jakýmkoli jiným přechodem vlastnictví k produktům (uskladnění, skladování a vyskladnění produktů v rámci veřejného skladování) podle přílohy II na základě paušálních částek jednotných pro celou Unii a vypočítaných metodami uvedenými v příloze III;
c)
výdaje na hmotné operace, které nejsou nutně spojeny s nákupem, prodejem nebo jakýmkoli jiným přechodem vlastnictví k produktům na základě paušálních nebo nepaušálních částek podle ustanovení stanovených Komisí v rámci právních předpisů v odvětví zemědělství týkajících se těchto produktů a v příloze IV;
d)
výdaje na přepravu na území členského státu nebo mimo jeho území nebo na vývoz na základě paušálních nebo nepaušálních částek; tyto výdaje je třeba schválit v souladu s postupem uvedeným v čl. 229 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1308/2013 (4);
e)
snížení hodnoty skladovaných produktů podle metod výpočtu stanovených v příloze V;
f)
rozdíly (zisky a ztráty) mezi účetní hodnotou a distribuční cenou produktů nebo rozdíly vyplývající z jiných činitelů.
2. Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla a rozhodné činitele stanovené v přílohách tohoto nařízení nebo v zemědělských právních předpisech, pro členské státy, jejichž měnou není euro, platí, že výdaje podle odst. 1 písm. b) a c) tohoto článku, které se vypočítají na základě částek stanovených v eurech, a výdaje nebo příjmy uskutečněné v národní měně podle tohoto nařízení se převádějí na národní měnu nebo na euro na základě posledního směnného kurzu stanoveného Evropskou centrální bankou před účetním obdobím, během něhož se operace zapisují na účty platební agentury.
Pro účely tohoto nařízení se účetním obdobím rozumí období uvedené v čl. 3 odst. 3 písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014.
Článek 4
Ocenění operací týkajících se veřejného skladování
1. Hodnota nákupů a prodejů se rovná součtu plateb nebo příjmů, které byly nebo mají být realizovány u hmotných operací, s výjimkou případů, kdy se použijí zvláštní ustanovení uvedená v tomto článku, a s výhradou ustanovení v:
a)
příloze VI, pokud jde o chybějící množství;
b)
příloze VII, pokud jde o produkty znehodnocené nebo zničené;
c)
příloze VIII, pokud jde o uskladněné produkty, u nichž bylo zamítnuto převzetí.
2. Určení hodnoty nákupů se provádí pro uskladňovaná množství produktů uskladněná na základě ceny v rámci veřejné intervence s přihlédnutím k navýšením, bonifikacím, slevám, procentním podílům a koeficientům, které se mají použít na ceny v rámci veřejné intervence při nákupu produktu v souladu s kritérii vymezenými právními předpisy v odvětví zemědělství.
V případech a situacích uvedených v příloze VI a v bodě 2 písm. a) a c) přílohy VII se však k navýšením, bonifikacím, slevám, procentním podílům a koeficientům nepřihlíží.
Hodnota produktů znehodnocených nebo zničených buď v důsledku přírodních katastrof, nebo příliš dlouhého skladování, jak je uvedeno v bodě 2 přílohy VII tohoto nařízení, se určí prováděcím aktem Komise. Tento akt se přijme v souladu s přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.
3. Aniž je dotčena příloha V, hodnota produktů zpřístupněných a financovaných z Fondu evropské pomoci nejchudším osobám je cena v rámci veřejné intervence platná 1. října každého roku. Pro členské státy, jejichž měnou není euro, se účetní hodnota intervenčních produktů převádí na národní měnu pomocí směnného kurzu platného 1. října uvedeného roku.
Pokud se intervenční produkty převádí z jednoho členského státu do druhého, dodavatelský členský stát zaznamená doručený produkt v účtech jako nulovou položku a členský stát určení jej zaznamená jako příjem v měsíci odeslání, přičemž použije cenu vypočítanou v souladu s prvním pododstavcem.
4. Náklady placené nebo účtované při nákupu produktů za hmotné operace uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. c) v souladu s právními předpisy Unie se zanášejí na účet jako výdaje nebo příjmy vztahující se k technickým nákladům, a to odděleně od nákupní ceny.
5. Na finančních účtech uvedených v čl. 3 odst. 3 písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 se množství produktů, která se nacházejí na skladě na konci účetního období a která se mají převést do následujícího účetního období, ocení průměrnou účetní hodnotou (převodní cenou), která se určí v měsíčním účetnictví z posledního měsíce účetního období.
6. Uskladněná množství, u kterých se ukáže, že nesplňují podmínky pro skladování, se v okamžiku vyskladnění zaúčtují jako prodaná za cenu, za kterou byla nakoupena.
Pokud však jsou v okamžiku fyzického vyskladnění produktu splněny podmínky pro uplatnění písm. b) přílohy VI, vyskladnění zboží se předem zkonzultuje s Komisí.
7. Jestliže účet vykazuje kreditní zůstatek, odečte se tento od výdajů běžného účetního období.
8. Jestliže po prvním dni v měsíci nastane změna v paušálních částkách, platebních lhůtách, úrokových sazbách či v jiných činitelích používaných pro výpočet, nové činitele se pro hmotné operace použijí od následujícího měsíce.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2014.
REGOLAMENT TA’ DELEGA TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 906/2014
tal-11 ta' Marzu 2014
li jissupplimenta r-Regolament (UE) Nru 1306/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fir-rigward tal-infiq b’intervent pubbliku
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 1306/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta’ Diċembru 2013 dwar il-finanzjament, il-ġestjoni u l-monitoraġġ tal-politika agrikola komuni u li jħassar ir-Regolamenti tal-Kunsill (KEE) Nru 352/78, (KE) Nru 165/94, (KE) Nru 2799/98, (KE) Nru 814/2000, (KE) Nru 1290/2005 (1) u (KE) Nru 485/2008, u b’mod partikolari l-Artikolu 20(2) u (3) tiegħu,
Billi:
(1)
Skont il-punt (a) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, miżuri ta’ intervent li jirregolaw swieq agrikoli, għandhom jiġu ffinanzjati mill-Unjoni skont it-termini tal-leġiżlazzjoni agrikola settorjali. Fir-rigward tal-miżuri ta’ intervent pubbliku, l-ammont li jrid jiġi ffinanzjat mill-Unjoni jiġi stabbilit mill-kontijiet annwali ppreparati mill-aġenziji tal-pagamenti.
(2)
L-infiq b’intervent pubbliku jista’ jvarja b’mod sostanzjali. Għaldaqstant huwa neċessarju li jiġi speċifikat għal kull kategorija ta’ operat, liema nfiq huwa eliġibbli għall-finanzjament mill-Unjoni u, b’mod partikolari, taħt liema termini jista’ jiġi kopert dak l-infiq. Għal dan l-għan, għandhom jiġu stabbiliti l-kundizzjonijiet ta’ eliġibbiltà u l-metodi għall-kalkolu tal-infiq eliġibbli. Barra minn hekk, għandu jiġi speċifikat meta nfiq bħal dan għandu jiddaħħal abbażi tal-elementi rreġistrati attwalment mill-aġenziji tal-pagamenti jew abbażi tal-ammonti standard stabbiliti mill-Kummissjoni.
(3)
Sabiex l-Istati Membri li jinsabu barra miż-żona tal-euro jkunu jistgħu jikkonsolidaw in-nefqa u l-ispejjeż tagħhom fil-munita nazzjonali tagħhom u fl-euro b’mod armonizzat, għandhom jiġu speċifikati t-termini li skonthom jiġu rreġistrati l-operazzjonijiet tal-ħżin pubbliku fil-kontijiet tagħhom flimkien mar-rata tal-kambju applikabbli.
(4)
Il-valutazzjoni tal-operazzjonijiet ta’ ħżin pubbliku tiddependi wkoll fuq it-tip ta’ operazzjonijiet u fuq il-leġiżlazzjoni agrikola settorjali applikabbli. Għaldaqstant għandha tiġi stabbilita regola ġenerali li tistipula li l-valur tal-kwantitajiet mixtrija u mibjugħa għandu jkun ugwali għas-somma tal-ħlas u tal-irċevuti li jsiru jew li għandhom isiru għal operazzjonijiet fiżiċi, flimkien ma’ regoli speċifiċi u każijiet speċjali li jridu jiġu kkunsidrati.
(5)
Il-miżuri f’dan ir-Regolament jieħdu post id-dispożizzjonijiet rilevanti stabbiliti fir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 884/2006 (2), li tħassar mir-Regolament ta’ delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 907/2014 (3),
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jiddetermina l-kundizzjonijiet u r-regoli applikabbli għall-finanzjament mill-Fond Agrikolu Ewropew ta’ Garanzija (FAEG) tan-nefqa fuq miżuri ta’ intervent relatati mal-ħżin pubbliku.
Artikolu 2
Miżuri ta’ intervent taħt forma ta’ ħżin pubbliku
Il-miżuri ta’ intervent taħt forma ta’ ħżin pubbliku jistgħu jikkonsistu minn xiri, ħżin, trasport u trasferimenti ta’ stokkijiet, u l-bejgħ u d-disponiment permezz ta’ mezzi oħra ta’ prodotti agrikoli skont it-termini stabbiliti permezz tal-leġiżlazzjoni agrikola settorjali applikabbli u permezz ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 3
Finanzjament tal-infiq ta’ intervent li jirriżulta fil-kuntest tal-operazzjonijiet ta’ ħżin pubbliku
1. Fil-kuntest tal-operazzjonijiet ta’ ħżin pubbliku li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 2, il-FAEG għandu jiffinanzja l-infiq li ġej taħt l-intestatura ta’ intervent, sakemm l-infiq korrispondenti ma jkunx ġie stabbilit skont il-leġiżlazzjoni agrikola settorjali applikabbli:
(a)
l-ispejjeż ta’ finanzjament għall-fondi miġbura mill-Istati Membri għax-xiri ta’ prodotti, skont il-metodi ta’ kalkolu stabbiliti fl-Anness I;
(b)
in-nefqa fuq operazzjonijiet fiżiċi relatati ma’ xiri sfurzat, bejgħ jew forom oħra ta’ trasferiment ta’ prodotti (dħul, ħżin u tneħħija ta’ prodotti taħt skemi ta’ ħżin pubbliku), kif hemm referenza fl-Anness II, abbażi ta’ ammonti standard uniformi għall-Unjoni, ikkalkolata skont il-metodi stabbiliti fl-Anness III;
(c)
in-nefqa fuq operazzjonijiet fiżiċi mhux neċessarjament marbuta max-xiri sfurzat, il-bejgħ jew forom oħra ta’ trasferiment ta’ prodotti, abbażi ta’ ammonti standard jew ammonti mhux standard skont id-dispożizzjonijiet stabbiliti mill-Kummissjoni skont il-leġiżlazzjoni agrikola settorjali relatata mal-prodotti kkonċernati u l-Anness IV;
(d)
in-nefqa li tirriżulta mit-trasport ġewwa jew barra t-territorju tal-Istat Membru jew mill-esportazzjoni, abbażi tal-ammonti standard jew l-ammonti mhux standard, li għandha tiġi approvata skont il-proċedura li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 229(2) tar-Regolament (KE) Nru 1308/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4);
(e)
id-deprezzament ta’ prodotti maħżuna, skont il-metodi tal-kalkolu stabbiliti fl-Anness V;
(f)
id-differenzi (dħul u telf) bejn il-valur tal-kontabbiltà u l-prezz tad-disponiment tal-prodotti, jew id-differenzi li jirriżultaw minn fatturi oħra.
2. Fil-każ ta’ Stati Membri li jinsabu barra miż-żona tal-euro, mingħajr ħsara għar-regoli speċifiċi u l-avvenimenti operattivi stipulati fl-Annessi ta’ dan ir-Regolament jew fil-leġiżlazzjoni agrikola, l-infiq kif imsemmi fil-punti (b) u (c) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, ikkalkolat fuq abbażi tal-ammonti stabbiliti f’euro u l-infiq jew id-dħul fil-munita nazzjonali skont dan ir-Regolament għandhom jiġu kkonvertiti, skont il-każ, fil-munita nazzjonali jew f’euro abbażi tal-aħħar rata tal-kambju stabbilita mill-Bank Ċentrali Ewropew qabel is-sena fiskali li matulha, l-operazzjonijiet ikunu ġew irreġistrati fil-kontijiet tal-aġenzija tal-pagamenti.
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, sena fiskali tfisser il-perjodu msemmi fil-punt (a) tal-Artikolu 3(3) tar-Regolament ta’ delega (UE) Nru 907/2014.
Artikolu 4
Valutazzjoni tal-operazzjonijiet tal-ħżin pubbliku
1. Il-valur tal-kwantitajiet mixtrija u mibjugħa għandu jkun ugwali għas-somma tal-ħlas jew tal-irċevuti li jkunu saru jew li għandhom isiru għal operazzjonijiet fiżiċi, minbarra fil-każ tad-dispożizzjonijiet speċifiċi li hemm referenza għalihom f’dan l-Artikolu u soġġetti għal:
(a)
l-Anness VI, għal kwantitajiet neqsin;
(b)
l-Anness VII, għall-prodotti deterjorati jew meqruda;
(c)
l-Anness VIII, għal prodotti li ddaħħlu għall-ħżin iżda li l-akkwiżizzjoni tagħhom ġiet irrifjutata.
2. Il-valur tal-kwantitajiet mixtrija għandu jkun stabbilit għall-kwantitajiet tal-prodotti li jiddaħħlu fil-ħżin, abbażi tal-prezz ta’ intervent pubbliku, b’kunsiderazzjoni taż-żidiet, il-primjums, it-tnaqqis, il-perċentwali u l-koeffiċjenti applikabbli għall-prezz ta’ intervent pubbliku fiż-żmien tax-xiri skont il-kriterji stabbiliti fil-leġiżlazzjoni agrikola settorjali.
Madankollu, fil-każijiet u fis-sitwazzjonijiet imsemmija fl-Anness VI u l-punti 2(a) u (c) tal-Anness VII, iż-żidiet, il-primjums, it-tnaqqis, il-perċentwali u l-koeffiċjenti ma għandhomx jiġu kkunsidrati.
Il-valur tal-prodotti li ddeterjoraw jew ġew meqruda, jew minħabba diżastri naturali jew minħabba perjodu ta’ ħżin twil wisq kif imsemmi fil-punt 2 tal-Anness VII ta’ dan ir-Regolament, għandu jiġi stabbilit minn att ta’ implimentazzjoni tal-Kummissjoni. Dak l-att għandu jiġi adottat skont il-proċedura ta’ eżami li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 229(2) tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013.
3. Mingħajr ħsara għall-Anness V, il-valur tal-prodotti li jitqiegħdu għad-dispożizzjoni u jiġu ffinanzjati fi ħdan il-Fond għal Għajnuna Ewropea għall-Persuni l-Aktar fil-Bżonn għandu jkun il-prezz ta’ intervent pubbliku applikabbli fl-1 ta’ Ottubru ta’ kull sena. Għall-Istati Membri li mhumiex parti miż-żona tal-euro, il-valur tal-kontijiet tal-prodotti ta’ intervent għandu jiġi kkonvertit fil-munita nazzjonali bir-rata tal-kambju applikabbli fl-1 ta’ Ottubru ta’ dik is-sena.
Meta jiġu ttrasferiti l-prodotti ta’ intervent minn Stat Membru lejn ieħor, l-Istat Membru fornitur għandu jirreġistra l-prodott ikkunsinjat bħala entrata żero fil-kontijiet u l-Istat Membru ta’ destinazzjoni għandu jirreġistrah bħala introjtu fix-xahar meta jsir id-dispaċċ, billi juża l-prezz ikkalkolat skont l-ewwel subparagrafu.
4. L-ispejjeż imħallsa jew iċċarġjati meta l-prodotti jinxtraw għall-operazzjonijiet fiżiċi li hemm referenza għalihom fil-punt (c) tal-Artikolu 3(1), skont ir-regoli tal-Unjoni, għandhom jiddaħħlu fil-kontijiet bħala nfiq jew dħul relatat mal-ispejjeż tekniċi, separatament mill-prezz tax-xiri sfurzat.
5. Fil-kontijiet finanzjarji li hemm referenza għalihom fil-punt (a) tal-Artikolu 3(3) tar-Regolament (UE) Nru 907/2014, il-kwantitajiet fil-ħżin fl-aħħar tas-sena fiskali u li għandhom jiġu ttrasferiti għas-sena fiskali ta’ wara għandhom jiġu vvalutati skont il-valur medju fil-kotba tagħhom (il-valur riportat), kif stabbilit mill-kont ta’ kull xahar tal-aħħar xahar tas-sena fiskali.
6. Il-kwantitajiet li jidħlu fil-ħżin li jinstabu li ma jissodisfawx il-kundizzjonijiet għall-ħżin għandhom jiddaħħlu fil-kontijiet fiż-żmien tat-tneħħija mill-ħżin bħala bejgħ għall-prezz li nxtraw bih.
Madankollu, jekk fiż-żmien tat-tneħħija reali mill-ħżin jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet għall-applikazzjoni tal-punt (b) tal-Anness VI, il-Kummissjoni għandha tiġi kkonsultata qabel it-tneħħija tal-oġġetti.
7. Meta kont juri bilanċ pożittiv, dan għandu jitnaqqas mill-infiq għas-sena tal-kontabbiltà kurrenti.
8. Meta jkun hemm bidla fl-ammonti standard, fil-ħin permess għall-ħlas, fir-rati tal-imgħax jew f’elementi oħra ta’ kalkolu wara l-ewwel jum ta’ xahar, l-elementi l-ġodda għandhom japplikaw għall-operazzjonijiet fiżiċi b’effett mix-xahar ta’ wara.
Artikolu 5
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fis-seba’ jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-11 ta’ Marzu 2014.