ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 17. července 2013
o státní podpoře SA.33412 (12/C) (ex 11/N), kterou Itálie hodlá poskytnout pro rozvoj logistických řetězců a zlepšování intermodality
(oznámeno pod číslem C(2013) 4392)
(Pouze italské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/487/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po vyzvání zúčastněných stran, aby podle výše uvedených ustanovení předložily své připomínky (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Elektronickým oznámením ze dne 27. července 2011 italské orgány v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU oznámily Komisi svůj záměr změnit režim podpory, jehož cílem je povzbudit přesun nákladní dopravy ze silnic na moře. Toto oznámení bylo zaevidováno pod číslem případu SA.33412.
(2)
Schůzka útvarů Komise a zástupců italských orgánů se uskutečnila dne 14. září 2011. Po tomto setkání Komise ve dnech 23. září 2011, 9. prosince 2011, 7. března 2012 a 16. května 2012 požádala o dodatečné informace ohledně oznámené změny. Italské orgány poskytly požadované informace dne 19. října 2011, 9. listopadu 2011, 11. ledna 2012, 19. března 2012 a 12. června 2012.
(3)
Dopisem ze dne 25. července 2012 sdělila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit ve věci změny režimu podpory pro rozvoj logistických řetězců a zlepšování intermodality formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(4)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.
(5)
Itálie zaslala své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem datovaným dne 9. srpna 2012.
(6)
Některé zúčastněné strany zaslaly své připomínky dopisy ze dne 15., 30. a 31. října 2012. Komise dne 19. prosince 2012 předala tyto připomínky italským orgánům a požádala je o odpověď. Italské orgány zaslaly své připomínky dopisem ze dne 16. ledna 2013.
2. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
2.1. Souvislosti
(7)
Opatření stanoví změnu režimu státní podpory, který má podpořit přesun nákladní dopravy ze silnic na moře. Subvence budou poskytnuty silničním dopravcům, kteří namísto silniční dopravy využívají stávající nebo nové námořní trasy.
(8)
Původní režim podpory byl Komisí schválen dne 20. dubna 2005 pro období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2009 (dále jen „rozhodnutí z roku 2005“) (3).
(9)
V rámci tohoto režimu měli silniční dopravci, jež byli příjemci podpory, povinnost zachovat stejný počet jízd nebo stejné množství přepravovaného zboží jako v subvencovaném období i v dalších třech letech po ukončení podpory (4).
(10)
Ve 26. bodě odůvodnění rozhodnutí z roku 2005 se italským orgánům ukládá povinnost pravidelně informovat Komisi o dalším vývoji a dopadu podpor na politiku v oblasti dopravy a životního prostředí.
(11)
Komise obdržela prováděcí zprávu, v níž se vyzdvihují hlavní trendy na trhu v letech 2007 až 2009 a zdůrazňuje se potřeba prodloužit dobu platnosti původního režimu o dva roky.
(12)
Ve zprávě se mimo jiné upozorňuje na tyto aspekty:
a)
celková částka skutečně přidělených podpor byla menší, než se předpokládalo a bylo schváleno v rozhodnutí z roku 2005;
b)
během předmětného období byl zaznamenán stálý nárůst počtu jízd na vnitrostátních trasách, jak dokládá tabulka níže:
Četnost
2007
2008
2009
Vnitrostátní trasy
325 819
349 406
372 110
Trasy v EU (5)
136 030
139 722
107 203
Celkem
461 849
489 128
479 313
Z údajů poskytnutých italskými orgány vyplývá, že propad jízd zaznamenaný v roce 2009 u tras v EU, který implicitně znamenal snížení veřejných prostředků, je přímým důsledkem hospodářského zpomalení, jež těžce dopadlo na celý trh.
c)
Pokud jde o množství zboží, tedy trvalý nárůst na vnitrostátních trasách a pokles na trasách v EU, je vývoj podobný. Celkový objem zboží však v daném období trvale rostl.
d)
Podle prognóz by v roce 2010 měl být celkový počet jízd 564 519.
2.2. Cíl režimu podpor
(13)
Jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění, cílem režimu je podpořit přechod na jiný druh dopravy zboží, tj. přesun nákladní dopravy ze silnic na moře.
2.3. Vnitrostátní právní základ
(14)
Režim podpor je založen na těchto ustanoveních:
a)
ustanovení čl. 3 odst. 2c dekretu-zákona č. 209 ze dne 24. září 2002 v pozměněném znění zákona č. 265 ze dne 22. listopadu 2002;
b)
dekretu prezidenta republiky č. 205 ze dne 11. dubna 2006;
c)
ustanovení čl. 2 odst. 250 zákona č. 191 ze dne 23. prosince 2009;
d)
dekretu Ministerstva infrastruktury a dopravy ze dne 31. ledna 2011, kterým se schvaluje prodloužení na rok 2010; odpovídající dekret pro rok 2011, jehož vydání je závislé na schválení Komisí, byl již odsouhlasen. V rámci formálního vyšetřovacího řízení se Itálie nicméně zavázala zkrátit dobu prodloužení o jeden rok.
2.4. Rozpočet
(15)
Výše celkového rozpočtu pozměněného návrhu je 60 milionům EUR (30 milionů EUR na rok 2010 a 30 milionů EUR na rok 2011).
2.5. Doba trvání
(16)
Italské orgány oznámily změnu režimu jeho prodloužením o dva roky (2010 a 2011). Potvrdily také, že v letech 2010 a 2011 nebyla doposud poskytnuta žádná podpora na provoz námořních služeb a že opatření bude realizováno až po jeho schválení ze strany Komise.
2.6. Změny režimu státních podpor
(17)
Změny oznámené italskými orgány se týkají:
a)
prodloužení režimu státní podpory na roky 2010 a 2011;
b)
nového celkového příspěvku ve výši 60 milionů EUR, tj. 30 milionů EUR na každý rok prodloužení.
(18)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení se Itálie zavázala zkrátit dobu prodloužení ze dvou let na pouhý jeden rok.
(19)
Italské orgány potvrdily, že v době prodloužení nedojde k provádění doprovodných opatření schválených v rozhodnutí z roku 2005.
2.7. Odůvodnění změny
(20)
Italské orgány vysvětlily, že splnění cíle původního režimu spočívajícího ve stabilizaci přechodu na jiný druh dopravy a v dalším rozvoji subvencovaných tras bylo ohroženo v důsledku hospodářské krize.
(21)
Během formálního vyšetřovacího řízení se Itálie rovněž zavázala prodloužit o další rok dobu následného komerčního provozu dopravních služeb bez podpor.
2.8. Kumulace
(22)
Kumulace s regionálními příspěvky určenými ke stejnému účelu je povolena až do 30 % celkových dopravních nákladů.
2.9. Příjemci podpory
(23)
O subvence v rámci režimu mohou žádat všichni silniční dopravci v Unii, včetně dočasných a trvalých sdružení a sdružení dopravců, která na nákladních lodích přepravují vlastní vozidla a karavany (za případného doprovodu příslušných řidičů), aby využili zvláštní námořní trasy uvedené v dekretu ministra infrastruktury a dopravy.
2.10. Forma a intenzita podpory
(24)
Režim předpokládá poskytnutí nenávratného příspěvku, jehož výše se odvíjí od rozdílu mezi vnějšími náklady na silniční a námořní dopravu.
(25)
Výpočet rozdílu se zakládá na aktualizované studii realizované sdružením „Amici della terra“ (6). Mezi činitele, které se při těchto výpočtech zohledňují, patří skleníkový plyn, znečištění ovzduší, hluk, dopravní zácpy a nehody. Tato studie byla aktualizována na základě výsledků z prvního období fungování režimu podpory. V udržitelných sociálních nákladech a nákladech na životní prostředí se při využití „mořské dálnice“ namísto silniční dopravy ušetřilo 411 milionů EUR.
(26)
Ze studie vyplývá, že úsek o délce 100 km, který po silnici urazí plně naložené nákladní vozidlo o délce 14 metrů, vygeneruje vnější náklady ve výši přibližně 212,58 EUR, zatímco vnější náklady na stejný úsek na moři se odhadují na zhruba 79,37 EUR. Z toho plyne, že rozdíl ve výši 133,21 EUR připadající na úsek o délce 100 km představuje průměrnou hodnotu, kterou je nutné vzít za základ úlev, jež je třeba silničním dopravcům přiznat za využívání „mořských dálnic“. Tato hodnota se mění v závislosti na konkrétních tržních podmínkách, jež panují na jednotlivých stanovených trasách.
2.11. Postup
(27)
Příjemci musí realizovat určitý počet jízd, který bude každoročně pevně stanoven pro každou trasu. Podniky žádající o podporu budou muset každý rok realizovat alespoň 80 jízd na každé trase.
(28)
Vedle této základní podpory se plánuje doprovodný příspěvek přiznávaný subjektům, které překročí 1 600 jízd za rok na každé trase. Překročit maximální procentní sazbu intenzity podpory ve výši 30 % však nebude povoleno. Smyslem doprovodného příspěvku je povzbudit vytváření sdružení a nárůst míry využití lodí používaných k přepravě zboží.
(29)
Způsobilé námořní trasy budou určeny ministerským dekretem na základě těchto kritérií:
a)
způsobilost námořní trasy k usnadnění přesunu trvalého množství dopravy ze silnic na moře;
b)
způsobilost námořní trasy snižovat přetížení vnitrostátní silniční sítě;
c)
předvídatelnost zlepšování kvality životního prostředí dosažitelného díky využívání námořní trasy namísto odpovídajícího silničního úseku.
(30)
Nové námořní trasy se vyberou z tras, které dnes nejsou dostatečně využívány.
(31)
Žádosti musí obsahovat závazek příjemců, že zachovají stejný počet realizovaných jízd nebo stejné množství přepravovaného zboží jako v subvencovaném období i v dalších třech letech po ukončení podpory. Během šetření Komise týkajícího se předmětného opatření prodloužila Itálie výše uvedené tříleté období o jeden rok.
(32)
K poskytnutí příspěvků dojde pouze za předpokladu, že úroveň poplatků se až na přizpůsobení se míře inflace nezmění.
(33)
K poskytnutí příspěvků může dojít i zpětně v závislosti na vyhodnocení příslušných dokumentů a v mezích dostupných finančních prostředků určených k tomuto zvláštnímu účelu. Pokud by poskytované příspěvky překročily výši každoročně dostupných prostředků, bude míra příspěvku určena příslušným ministerským opatřením.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
3.1. Existence podpory
(34)
V rozhodnutí o zahájení řízení se Komise předběžně domnívala, že pozměněný režim poskytuje výhodu silničním dopravcům a představuje na této úrovni státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(35)
Komise se nadto domnívala, že změnou režimu by rovněž mohli být nepřímo zvýhodněni provozovatelé, kteří silničním dopravcům poskytují služby námořní dopravy.
3.2. Slučitelnost podpory
(36)
Pokud jde o slučitelnost podpory, Komise nejprve poznamenala, že původní režim byl prohlášen za slučitelný s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
(37)
Podotkla nicméně, že oznámená změna režimu se zdá být v rozporu s podmínkou uvedenou v rozhodnutí z roku 2005, podle které se silniční dopravci, kteří využívali původně schválený režim, zavázali zachovat stejný počet jízd nebo stejné množství přepravovaného zboží jako v subvencovaném období i v dalších třech letech po ukončení režimu, aniž by nadále dostávali podporu.
(38)
Komise také konstatovala, že jestliže by společnosti poskytující námořní dopravu silničním dopravcům měly být považovány za příjemce podpory, i když nepřímo (7), musela by rovněž posoudit slučitelnost této podpory na základě bodu 10 pokynů Společenství pro státní podporu námořní dopravě (dále jen „pokyny pro námořní dopravu“) (8).
(39)
Vzhledem k tomu, že v tomto případě by se z podpory poskytnuté námořním dopravcům financovaly stávající tratě, čímž by se překročilo tříleté období uvedené v pokynech pro námořní dopravu, vznesla Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti změněného režimu s vnitřním trhem.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(40)
Komise obdržela připomínky od třech sdružení dopravců, tj. CETM, ANITA a Short Sea Promotion Centre (Středisko pro podporu námořní dopravy pro krátké vzdálenosti).
(41)
Zúčastněné strany v podstatě sdílí názor Itálie ohledně hospodářského zpomalení a jeho obecných dopadů na činnosti v dopravě.
(42)
Třetí strany především zdůraznily dopad hospodářského zpomalení na dopravu v odvětví a naznačily, že jeho rozsah znemožnil další zvyšování úrovně intermodální dopravy, jak bylo původně plánováno.
5. PŘIPOMÍNKY ITÁLIE
(43)
Připomínky Itálie k rozhodnutí o zahájení řízení jsou shrnuty níže.
(44)
Itálie zaprvé prohlásila, že silniční dopravci se zavázali zachovat stejnou úroveň dopravy po uplynutí podpory v naprosto jiné situaci na trhu. Vzhledem k tomu, že dopady ani doba trvání krize se tehdy nedaly předvídat, by měla Komise vzít v úvahu výjimečné okolnosti, jež si vynutily oznámenou změnu režimu.
(45)
Ke stabilizaci intermodální přepravy mělo podle očekávání dojít v okamžiku navýšení námořní dopravy co do počtu jízd a množství tun v roce 2011 v porovnání s rokem 2007 o třetinu. Tato předem stanovená hodnota byla odhadnuta na základě studie vypracované v červnu 2002 společnostmi CETENA a COFIR, jež byla součástí „zvláštního výzkumného programu o rozvoji námořní a říční kabotáže“.
(46)
Od druhé poloviny roku 2008 však hospodářské zpomalení dopadlo na silniční dopravce, kteří byli příjemci podpory v rámci režimu, jehož realizace ještě probíhala, což jim ztížilo stabilizaci intermodální dopravy na požadovaných úrovních. Komise by zejména měla zohlednit propad v počtu jízd a množství tun zapříčiněný snížením počtu uzavřených smluv a hospodářským útlumem.
(47)
Itálie na podporu oznámené změny zadruhé zdůraznila, že rozpočet nebyl během provádění původního režimu plně vyčerpán, a výše finančních prostředků požadovaných pro oznámenou změnu se tak pohybuje ještě v rámci rozpočtu původního.
(48)
Zatřetí by Komise měla zohlednit skutečnost, že žádná ze zúčastněných stran nevznesla ani vnitrostátně ani na úrovni Unie žádné připomínky, což je třeba považovat za doklad toho, že nedošlo k nezákonnému narušení hospodářské soutěže.
(49)
A nakonec Itálie prohlásila, že kvalifikace možných přínosů opatření na úrovni lodních společností jako podpory ve smyslu článku 107 SFEU by nutně znamenala, že Komise hodnotila také účinky opatření na jiné související činnosti, např. činnosti údržby přístavních mol, činnosti námořních agentů a provozovatelů přístavů. Podle italských orgánů by takový přístup protiřečil jak předcházející praxi, tak judikatuře.
(50)
Aby Itálie rozptýlila obavy Komise ohledně slučitelnosti oznámeného prodloužení, zavázala se v rámci formálního vyšetřovacího řízení k této změně oznámeného opatření: zkrácení doby trvání prodloužení ze dvou let na jeden rok a následnému dodatečnému ročnímu prodloužení závazku komerčního provozu dopravních služeb bez podpor.
6. VYJÁDŘENÍ ITÁLIE K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(51)
Dopisem ze dne 16. ledna 2013 zaslaly italské orgány Komisi svoje vyjádření k připomínkám zúčastněných stran v rámci formálního vyšetřovacího řízení.
(52)
Italské orgány vyjádřily podporu především připomínkám předloženým třemi výše uvedenými dopravci, a to zejména pokud jde o neexistenci nezákonného narušení hospodářské soutěže a kvalifikaci možného zvýhodnění na úrovni námořních dopravců.
7. POSOUZENÍ PODPORY
7.1. Existence podpory
(53)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované státem nebo ze státních prostředků v jakékoliv formě, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud jimi je dotčen obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, pokud výjimky v uvedené Smlouvě nestanoví jinak.
(54)
Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní. K určení toho, zda oznámené opatření představuje státní podporu podle uvedeného článku, musí být proto splněna všechna kritéria. Finanční podpora musí:
a)
být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků;
b)
zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby (selektivita);
c)
podnikům, které jsou příjemci podpory, poskytovat hospodářskou výhodu;
d)
narušovat nebo moci narušit hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
(55)
V předmětném případě byly veřejné finanční prostředky na navrženou změnu poskytnuty státem a ze státních prostředků. Tím opatření zvýhodňuje určité podniky, a je proto selektivní.
(56)
Komise se domnívá, že navržená změna poskytuje silničním dopravcům provozujícím činnosti způsobilé k podpoře v rámci režimu hospodářskou výhodu tím, že je zprošťuje části provozních nákladů.
(57)
Kromě toho Komise podotýká, že takto změněný režim podpory, přestože je přímo zaměřený na silniční dopravce, nepopiratelně povede ke zvýšení poptávky na trhu po určitých námořních službách, a tak i ke zvýšení příjmů, které z nich plynou. Závěrem Komise proto je, že změněný režim poskytuje hospodářskou výhodu na úrovni námořních společností.
(58)
Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží v obchodě uvnitř Unie, je nutno mít za to, že tento obchod je dotyčnou podporou ovlivněn (9). Postačuje skutečnost, že příjemce podpory soutěží s ostatními podniky na trzích, které jsou otevřeny hospodářské soutěži (10). V daném případě příjemci podpory konkurují jiným podnikům v rámci Unie. Z toho plyne, že oznámené opatření může narušit hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod na vnitřním trhu.
(59)
Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívá, že změna režimu představuje podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU jak na úrovni silničních dopravců, tak na úrovni námořních společností.
7.2. Zákonnost podpory
(60)
Opatření nebylo realizováno před jeho formálním schválením ze strany Komise. Komise konstatuje, že podpora bude v rámci prodlouženého režimu vyplacena pouze po jejím schválení. Italské orgány tím splnily závazek neprovádět zamýšlená opatření podle čl. 108 odst. 3 SFEU.
(61)
Vzhledem k tomu, že oznámené prodloužení se týká již uplynulého období, Komise současně konstatuje, že jakýkoliv nárůst poptávky po námořních službách v důsledku režimu nastal nutně v okamžiku využití těchto služeb.
7.3. Slučitelnost podpory
(62)
Komise konstatuje, že jedinou změnou předchozího režimu je jeho prodloužení a následné dodatečné financování. Žádné doplňkové opatření nebude v souvislosti s prodloužením subvencováno. Při srovnání s režimem, který Komise posoudila v rozhodnutí z roku 2005, zůstaly všechny ostatní prvky beze změny.
(63)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení se Itálie zavázala zkrátit dobu prodloužení ze dvou let na pouhý jeden rok. Dále se zavázala k dodatečnému ročnímu prodloužení závazku následného komerčního provozu dopravních služeb bez podpor.
(64)
V bodě 10 pokynů pro námořní dopravu jsou vymezena jednotlivá kritéria hodnocení slučitelnosti opatření, které má zlepšit intermodální řetězec a zabránit dopravním zácpám na silnicích. V daném případě má Komise nicméně za to, že tyto podmínky je zapotřebí posoudit ve světle konkrétních okolností daného případu (změna stávajícího režimu, který byl již přímo schválen podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU) a zvláštní situace, která významně změnila podmínky na trhu, jež existovaly v době původního schválení režimu ze strany Komise.
7.3.1. První podmínka: trvání podpory nesmí překročit tři roky a jejím cílem musí být financování námořní služby, která spojuje přístavy umístěné na území členských států
(65)
V tomto případě Itálie poskytla dostatečné důkazy o tom, že hospodářská krize měla na fungování dopravních služeb citelný dopad, který způsobil, že závazek příjemců, že po uplynutí původního tříletého financování budou služby provozovat komerčním způsobem, nemohl být splněn (11). Itálie se mimo jiné zavázala k ročnímu prodloužení závazku ohledně komerčního provozování služeb. Režim rovněž bezesporu slouží financování námořních služeb spojujících přístavy Unie.
(66)
Ačkoliv celková doba trvání změněného režimu jsou čtyři roky, má Komise za to, že vzhledem ke zvláštním okolnostem tohoto případu je odůvodněné považovat takto omezené prodloužení za jsoucí v souladu s výše uvedenou podmínkou.
7.3.2. Druhá podmínka: povaha služby musí umožňovat, aby silniční doprava (zejména zboží) mohla být zcela nebo částečně nahrazena námořní dopravou, aniž by námořní doprava byla odkloněna v rozporu se společným zájmem
(67)
Jak bylo uvedeno výše, subvencovaný režim slouží podpoře námořní přepravy zboží tím, že přispívá na provozní náklady spojené s přepravou nákladů po moři.
(68)
Komise přihlíží také k relativně omezenému rozpočtu spojenému s oznámenou změnou.
(69)
Komise se proto domnívá, že opatření napomáhá plnit cíl Unie a že případné narušení hospodářské soutěže způsobené podporou bude kompenzováno větším přínosem tohoto režimu, který umožní přesunout nákladní dopravu ze silnice na moře, čímž napomůže přechodu na jiný druh dopravy směrem k udržitelnějšímu systému dopravy. Komise se proto domnívá, že příslušná změna se týká režimu podpor, který umožní, aby se buď veškerá silniční doprava, nebo její část přesunula ze silnic na moře a aby námořní doprava nebyla odkláněna v rozporu se společným zájmem.
7.3.3. Třetí podmínka: podpora se musí týkat podrobného projektu s předem stanoveným dopadem na životní prostředí, který se týká nové trasy nebo zlepšení kvality služeb na již stávající trase, případně sdružuje různé majitele lodí. V rámci jednoho projektu smí být financována pouze jedna trasa, přičemž projekt nelze obnovit, prodloužit ani zopakovat
(70)
Výše podpory byla vypočtena tak, aby námořním službám uhradila vnější náklady, které jim oproti konkurenčním službám silniční dopravy vznikají. Výše příspěvku na jednu jízdu odpovídá rozdílu mezi vnějšími náklady u silniční a námořní dopravy. Výpočet rozdílu se zakládá na aktualizované studii vypracované sdružením „Amici della terra“. Mezi činitele, které se při těchto výpočtech zohledňují, patří skleníkové plyny, znečištění ovzduší, hluk, dopravní zácpy a nehody. Komise upozorňuje, že studie jasně dokládá, že tento intermodální projekt zaměřený na přesun dopravy ze silnic na moře přinese značné úspory, pokud jde o vnější náklady.
(71)
Komise se domnívá, že plánovaná výše podpor se zakládá na přiměřené komparativní analýze vnějších nákladů u obou způsobů dopravy a že se omezuje na příspěvek nezbytný k povzbuzení přechodu na námořní služby. Podpora se tudíž týká realizace podrobného projektu s předem stanoveným dopadem na životní prostředí.
(72)
Pokud jde o podmínku, že se projekt musí týkat pouze nových tras nebo zlepšení kvality stávajících služeb, Komise konstatuje, že režim byl již přímo schválen podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Proto posouzení oznámeného prodloužení režimu podle této podmínky pokynů pro námořní dopravu není relevantní, neboť změna se bude nutně týkat tras, které již obdržely finanční prostředky v rámci stávajícího režimu.
(73)
Stejně jako v původním režimu si příjemci budou moci vybrat nejlevnější námořní trasu a u předem vybraných tras provozovatele s nejvíce konkurenční nabídkou. Tím se zajistí, že mezi provozovateli námořních ślužeb nebude docházet k diskriminaci. Komise se proto domnívá, že tato podmínka je splněna.
7.3.4. Čtvrtá podmínka: účelem podpory musí být pokrýt provozní náklady dotčené služby do výše 30 %
(74)
Subvence přidělené vybraným projektům jsou omezeny na 30 % provozních nákladů.
7.3.5. Pátá podmínka: podpora musí být poskytnuta na základě transparentních kritérií použitých nediskriminačním způsobem na majitele lodí se sídlem v Unii. Za běžných podmínek musí být podpora poskytnuta na projekt vybraný orgány členského státu prostřednictvím nabídkového řízení v souladu s platnými předpisy Unie
(75)
Komise konstatuje, že kritéria pro poskytnutí podpory jsou transparentní a na majitele lodí se sídlem v Unii jsou použita nediskriminačním způsobem.
7.3.6. Šestá podmínka: služba, která je předmětem projektu, musí být komerčně životaschopná i po uplynutí období, v jehož průběhu je způsobilá pro veřejnou podporu
(76)
Jak bylo uvedeno výše, hospodářské zpomalení zabránilo silničním dopravcům ve stabilizaci intermodální dopravy na dosažených úrovních. Z tohoto důvodu nebylo možné dosáhnout životaschopnosti projektů po třech letech jejich subvencování. Komise nicméně zohledňuje skutečnost, že se Itálie zavázala o jeden rok prodloužit závazek příjemců, že po čtyřech letech subvencování přejdou na komerční způsob provozu. Komise se proto domnívá, že tato podmínka je splněna.
7.3.7. Sedmá podmínka: podporu nelze kumulovat s vyrovnávacími platbami za závazek veřejné služby (závazky nebo smlouvy)
(77)
Jak bylo uvedeno výše, podporu nelze kumulovat s vyrovnávacími platbami za závazek veřejné služby.
8. ZÁVĚR
(78)
Komise proto dospěla k závěru, že změna režimu jeho prodloužením o jeden rok je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření podpory pro rozvoj logistických řetězců a zlepšování intermodality, kterou Itálie hodlá poskytnout na základě čl. 2 odst. 250 zákona č. 191 ze dne 23. prosince 2009 a dekretu Ministerstva infrastruktury a dopravy ze dne 31. ledna 2011, je slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Provedení tohoto opatření se tedy povoluje.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.
V Bruselu dne 17. července 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-17 ta’ Lulju 2013
dwar l-għajnuna mill-Istat SA.33412 (12/C) (ex 11/N) li l-Italja qed tippjana li timplimenta għall-iżvilupp ta’ ktajjen ta’ loġistika u l-aġġornament tal-intermodalità
(notifikata bid-dokument C(2013) 4392)
(Il-verżjoni bil-lingwa Taljana biss hija awtentika)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2013/487/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet iċċitati hawn fuq, u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom (1),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezz ta' notifika elettronika tas-27 ta’ Lulju 2011, l-awtoritajiet Taljani nnotifikaw lill-Kummissjoni, skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE, dwar l-intenzjoni tagħhom li jimmodifikaw skema ta’ għajnuna mmirata li tinkoraġġixxi t-trasferiment ta’ vetturi tqal tal-merkanzija mit-triq għall-baħar. Din in-notifika ġiet irreġistrata bin-numru tal-każ SA.33412.
(2)
Fl-14 ta’ Settembru 2011, saret laqgħa bejn il-Kummissjoni u rappreżentanti Taljani. Wara din il-laqgħa, il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali dwar it-tibdil innotifikat fit-23 ta’ Settembru 2011, fid-9 ta’ Diċembru 2011, fis-7 ta’ Marzu 2012 u fis-16 ta’ Mejju 2012. L-awtoritajiet Taljani pprovdew l-informazzjoni mitluba fid-19 ta’ Ottubru 2011, fid-9 ta’ Novembru 2011, fil-11 ta’ Jannar 2012, fid-19 ta’ Marzu 2012 u fit-12 ta’ Ġunju 2012.
(3)
B’ittra datata l-25 ta’ Lulju 2012, il-Kummissjoni infurmat lill-Italja li kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura ta’ investigazzjoni formali stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE rigward il-modifika tal-iskema għall-iżvilupp ta’ ktajjen ta’ loġistika u l-aġġornament tal-intermodalità.
(4)
Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni li tagħti bidu għall-proċedura (“id-deċiżjoni tal-ftuħ”) kienet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2). Il-Kummissjoni sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom.
(5)
L-Italja ssottomettiet il-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ permezz ta’ ittra datata d-9 ta’ Awwissu 2012.
(6)
Permezz ta’ ittri datati l-15, 30 u 31 ta’ Ottubru 2012 il-partijiet interessati ssottomettew il-kummenti tagħhom dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ. Il-Kummissjoni għaddiet dawn il-kummenti lill-Italja fid-19 ta’ Diċembru 2012 biex tagħtiha l-opportunità li tirreaġixxi. Il-kummenti tal-Italja waslu permezz ta’ ittra datata s-16 ta’ Jannar 2013.
2. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-MIŻURI
2.1. Sfond
(7)
Il-miżura tipprovdi għal modifika tal-iskema ta’ għajnuna mill-Istat immirata li tappoġġja l-bidla modali ta’ vetturi tqal tal-merkanzija mit-triq għall-baħar. Is-sussidji se jingħataw lil kumpaniji tat-trasport bit-triq li jagħmlu użu ta’ rotot marittimi eżistenti jew ġodda minflok dawk tat-trasport bit-triq.
(8)
L-iskema inizjali ta’ għajnuna kienet awtorizzata mill-Kummissjoni fl-20 ta’ April 2005 għal perjodu ta’ tliet snin bejn l-1 ta’ Jannar 2007 u l-31 ta’ Diċembru 2009 (minn hawn’ il quddiem “id-Deċiżjoni tal-2005”) (3).
(9)
Taħt dik l-iskema, il-kumpaniji tat-trasport bit-triq li jirċievu l-għajnuna kienu meħtieġa li jżommu l-istess numru ta’ vjaġġi jew l-istess kwantità ta’ merkanzija ttrasportata matul il-perjodu ssussidjat għal tliet snin oħra wara l-iskadenza tal-iskema (4).
(10)
Il-premessa 26 tad-deċiżjoni tal-2005 timponi obbligu fuq l-awtoritajiet Taljani li jirrappurtaw regolarment lill-Kummissjoni dwar l-evoluzzjoni u l-impatt tal-għajnuna fuq il-politika tat-trasport u l-ambjent.
(11)
Il-Kummissjoni rċeviet rapport ta’ implimentazzjoni li jenfasizza t-tendenzi ewlenin tas-suq mill-2007 sal-2009 u li jenfasizza l-ħtieġa għal estensjoni ta’ sentejn tal-iskema inizjali.
(12)
Ir-rapport enfasizza l-fatt, fost affarijiet oħra, li:
(a)
l-ammont globali ta’ għajnuna li effettivament ingħatat kienet anqas minn dak li kien allokat u awtorizzat mid-deċiżjoni tal-2005;
(b)
kien hemm żieda kostanti fil-frekwenza ta’ vjaġġi fuq rotot domestiċi matul dan il-perjodu, kif muri hawn taħt.
Frekwenza
2007
2008
2009
Rotot domestiċi
325 819
349 406
372 110
Rotot tal-UE (5)
136 030
139 722
107 203
Total
461 849
489 128
479 313
Skont it-tagħrif ipprovdut mill-awtoritajiet Taljani, it-tnaqqis fin-numru ta’ vjaġġi fuq rotot tal-UE rreġistrat fl-2009 (li jirriżulta indirettament fi tnaqqis fil-livell tal-kontribuzzjoni pubblika) huwa konsegwenza diretta tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku, li kellu impatt sinifikanti fuq is-suq.
(c)
It-tendenza tal-volumi tal-merkanzija hija simili, jiġifieri żieda stabbli fuq rotot domestiċi u tnaqqis fuq rotot intra-UE. Madankollu, il-volum tal-merkanzija globali żdied b’mod kostanti matul il-perjodu ta’ referenza.
(d)
L-għadd kumplessiv ta’ vjaġġi fl-2010 kien imbassar li jkun 564 519.
2.2. L-għan tal-iskema ta’ għajnuna
(13)
Kif intqal fil-premessa 3, l-għan tal-iskema huwa li tiffaċilita l-qalba modali tat-trasport tal-merkanzija mit-triq għat-trasport marittimu.
2.3. Bażi legali nazzjonali
(14)
L-iskema ta’ għajnuna hija bbażata fuq:
(a)
L-Artikolu 3 (it-2-kwart) tad-Digriet tal-Liġi Nru 209 tal-24 ta’ Settembru 2002, li nbidel permezz ta’ emenda fil-Liġi Nru. 265 tat-22 ta’ Novembru 2002;
(b)
Digriet tal-President tar-Repubblika Taljana Nru 205 tal-11 ta’ April 2006;
(c)
L-Artikolu 2 (250) tal-Liġi Nru 191 tat-23 ta’ Diċembru 2009;
(d)
Digriet tal-Ministeru Taljan tal-Infrastruttura u t-Trasport tal-31 ta’ Jannar 2011 li japprova l-estensjoni tal-iskema għall-2010; id-Digriet korrispondenti għall-2011, li huwa suġġett għal awtorizzazzjoni mill-Kummissjoni, diġà ġie miftiehem. Madankollu, matul il-proċedura ta’ investigazzjoni formali, l-Italja impenjat ruħha li tqassar l-estensjoni b’sena.
2.4. Baġit
(15)
Il-baġit globali għall-modifika proposta huwa ta’ EUR 60 miljun (EUR 30 miljun għall-2010 u EUR 30 miljun għall-2011).
2.5. Tul ta’ żmien
(16)
L-awtoritajiet Taljani nnotifikaw il-modifika tal-iskema fil-forma ta’ estensjoni ta’ sentejn (l-2010 u l-2011). L-awtoritajiet Taljani kkonfermaw li l-ebda għajnuna ma ġiet imħallsa għat-tħaddim tas-servizzi marittimi fl-2010 u fl-2011 u li l-miżura tkun implimentata biss wara awtorizzazzjoni mill-Kummissjoni.
2.6. Il-modifiki fir-reġim tal-għajnuna mill-Istat
(17)
Il-modifiki nnotifikati mill-awtoritajiet Taljani jikkonċernaw:
(a)
l-estensjoni tal-iskema ta’ għajnuna għall-2010 u l-2011;
(b)
baġit globali ġdid ta’ EUR 60 miljun, jiġifieri EUR 30 miljun għal kull sena tal-perjodu ta’ estensjoni.
(18)
Waqt il-proċedura ta’ investigazzjoni formali l-Italja impenjat ruħha biex tnaqqas l-estensjoni minn sentejn għal sena waħda biss.
(19)
L-awtoritajiet Taljani kkonfermaw li l-ebda miżuri addizzjonali, bħal dawk awtorizzati mid-Deċiżjoni tal-2005, m'hu se jiġu implimentati matul l-estensjoni.
2.7. Raġunijiet għall-modifika
(20)
L-awtoritajiet Taljani spjegaw li l-kisba tal-għanijiet ippjanati (li jistabilizzaw it-trasferiment modali ġġenerat mill-iskema inizjali u l-iżvilupp ulterjuri ta’ rotot sussidjati) ġiet mhedda bħala riżultat tal-kriżi ekonomika.
(21)
Waqt il-proċedura ta’ investigazzjoni formali l-Italja wkoll impenjat ruħha li testendi l-obbligu li tkompli operazzjoni kummerċjali tas-servizzi tat-trasport, mingħajr għajnuna, b’sena oħra.
2.8. Akkumulazzjoni
(22)
L-akkumulazzjoni ma’ sussidji reġjonali għall-istess għan hija permessa għal sa 30% tal-ispejjeż totali tat-trasport.
2.9. Benefiċjarji
(23)
Il-kumpaniji kollha tat-trasport bit-triq tal-Unjoni, inklużi gruppi temporanji jew permanenti u l-assoċjazzjonijiet tal-operaturi tat-trasport li jimbarkaw il-vetturi u t-trejlers tagħhom (kemm jekk akkumpanjati jew le minn sewwieqa) fuq vapuri tal-merkanzija sabiex jużaw ċerti rotot ta’ tbaħħir identifikati b’Digriet tal-Ministru tal-Infrastruttura u t-Trasport, jistgħu jitolbu tali għotjiet taħt l-iskema.
2.10. Forma tal-għajnuna u l-intensità tal-għajnuna
(24)
L-għajnuna se tieħu l-forma ta’ għotja mhux rimborsabbli, li l-livell tagħha jikkorrispondi għad-differenza bejn l-ispejjeż esterni tat-trasport marittimu u t-trasport bit-triq.
(25)
Din id-differenza se tiġi kkalkulata fuq il-bażi ta’ studju aġġornat minn Friends of the Earth (6). Il-fatturi li ser jitqiesu f’dawn il-kalkoli huma l-gassijiet b'effett serra, it-tniġġis tal-arja, l-istorbju, il-konġestjoni u l-inċidenti. Dan l-istudju ġie aġġornat fuq il-bażi tar-riżultati tal-ewwel perijodu tal-applikazzjoni tal-iskema Ecobonus. Id-differenza fl-ispejjeż soċjali u ambjentali mġarrba bl-użu tal-Awtostradi tal-baħar minflok bit-trasport bit-triq wasslu għal iffrankar ta’ EUR 411-il miljun.
(26)
Minn dan l-istudju jirriżulta li vettura tqila mimlija, twila 14-il metru li tivvjaġġaw 100 km bit-triq tiġġenera spejjeż esterni ta’ madwar EUR 212.58, filwaqt li l-ispejjeż esterni ta’ 100 km magħmula bil-baħar huma stmati għal madwar EUR 79.37. Id-differenza hija ta’ EUR 133.21 għal medda ta’ 100 km. Din il-medja se tifforma l-bażi ta’ skontijiet applikabbli għal trasportaturi ta’ merkanzija stradali meta jużaw ir-rotot tat-tbaħħir magħżula. L-ammont se jkun adattat għall-kundizzjonijiet partikulari speċifiċi tas-suq fuq ir-rotot identifikati.
2.11. Proċedura
(27)
Il-benefiċjarji se jkollhom iwettqu ċertu numru ta’ vjaġġi, li se jiġu ffissati kull sena għal kull rotta magħżula. Il-kumpaniji applikanti jridu jkunu wettqu mill-inqas 80 vjaġġ fis-sena fuq rotta individwali.
(28)
Żieda ta’ “bonus” se jingħata, minbarra għajnuna bażiku, għal dawk il-kumpaniji li jaqbżu aktar minn 1 600 vjaġġ fis-sena fuq linja partikolari tat-trasport bil-baħar. Madankollu ma jistax jinqabeż massimu ta’ 30 % tal-intensità tal-għajnuna. L-għan ta’ din l-għajnuna żejda huwa li tħeġġeġ lill-kumpaniji li jiffurmaw assoċjazzjonijiet u li tiżdied ir-rata tal-okkupazzjoni ta’ vapuri li jintużaw għat-trasport tal-merkanzija.
(29)
Il-linji marittimi eliġibbli se jiġu identifikati permezz ta’ digriet ministerjali fuq il-bażi tal-kriterji li ġejjin:
(a)
l-adattabbiltà tar-rotta marittima sabiex tittrasferixxi ammonti sostanzjali ta’ traffiku mit-triq għall-baħar;
(b)
l-adattabbiltà tar-rotta marittima biex tnaqqas il-konġestjoni fuq in-netwerk tat-toroq Taljani;
(c)
titjib prevedibbli tal-ambjent permezz tal-użu ta’ rotta marittima meta mqabbel ma’ rotot korrispondenti bit-triq.
(30)
Ir-rotot marittimi l-ġodda magħżula se jkunu rotot li bħalissa mhumiex moqdijin b’mod adegwat bil-baħar.
(31)
L-applikazzjonijiet għandhom jinkludu impenn mill-benefiċjarji li jżommu l-istess numru ta’ vjaġġi jew it-trasport tal-istess kwantità ta’ merkanzija bħal matul il-perjodu sussidjat matul it-tliet snin wara l-iskadenza tal-iskema. Matul l-investigazzjoni tal-miżura preżenti mill-Kummissjoni l-Italja estendiet dan il-perjodu ta’ tliet snin b’sena.
(32)
L-għajnuna se tingħata biss bil-kondizzjoni li t-tariffi jinżammu fl-istess livell, skont ir-rata tal-inflazzjoni.
(33)
L-għajnuna tista’ tingħata b’mod retrospettiv, wara eżami tad-dokumenti rilevanti, fil-limiti tal-fondi disponibbli u allokati għal dan l-iskop partikolari. Jekk l-għajnuna li tingħata teċċedi l-fondi disponibbli għas-sena in kwistjoni, id-daqs tal-kontribuzzjonijiet se jiġi stabbilit permezz ta’ deċiżjoni ministerjali speċjali.
3. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI
3.1. L-eżistenza ta’ għajnuna
(34)
Fid-Deċiżjoni tal-ftuħ il-Kummissjoni bdiet billi tinnota li l-iskema modifikata tat vantaġġ lil trasportaturi ta’ merkanzija stradali u dan kien jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE f’dan il-livell.
(35)
Il-Kummissjoni qieset ukoll li t-trasportaturi li jipprovdu trasport bil-baħar lit-trasportaturi tal-merkanzija bit-triq jistgħu jibbenefikaw ukoll minn vantaġġ indirett bħala riżultat tal-iskema mmodifikata.
3.2. Kumpatibbiltà tal-għajnuna
(36)
Fir-rigward tal-kompatibbiltà tal-iskema modifikata, il-Kummissjoni l-ewwel osservat li l-iskema inizjali kienet iddikjarata kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
(37)
Hija nnutat, madankollu, illi l-modifika notifikata tal-iskema dehret li tikser kondizzjoni tad-Deċiżjoni tal-2005 li biha trasportaturi ta’ merkanzija stradali li jibbenefikaw mill-iskema li kienet approvata inizjalment impenjaw ruħhom li jżommu l-istess numru ta’ vjaġġi jew jittrasportaw l-istess kwantità ta’ merkanzija matul il-perjodu sussidjat fit-tliet snin wara l-iskadenza tal-iskema, mingħajr ma jirċievu għajnuna.
(38)
Il-Kummissjoni nnutat ukoll li, kieku t-trasportaturi li jipprovdu servizzi marittimi lit-trasportaturi bit-triq kellhom jiġu kkunsidrati benefiċjarji indiretti tal-iskema (7), il-Kummissjoni tkun trid teżamina l-kompatibbiltà ta’ din l-għajnuna fuq il-bażi tal-punt 10 tal-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għat-trasport marittimu (“il-Linji Gwida Marittimi”) (8).
(39)
Peress li f’dan il-każ l-għajnuna mogħtija lit-trasportaturi se tiffinanzja t-tħaddim ta’ rotot eżistenti u testendi lil hinn mill-perjodu tat-tliet snin, il-Kummissjoni esprimiet id-dubji tagħha dwar il-kompatibilità tal-iskema mmodifikata mas-suq intern.
4. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(40)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand tliet assoċjazzjonijiet ta’ operaturi tat-trasport, jiġifieri CETM, ANITA u ċ-Ċentru tal-Promozzjoni tal-Baħar għal Distanzi Qosra.
(41)
Il-partijiet interessati bażikament appoġġaw il-pożizzjoni meħuda mill-Italja rigward it-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku u l-impatt globali tagħha fuq attivitajiet ta’ trasport.
(42)
B’mod partikolari, il-partijiet terzi enfasizzaw l-impatt tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku fuq is-settur tat-trasport, li kien tant estensiv, li kompla jaffettwa b'mod negattiv l-żvilupp tal-livell ta' traffiku intermodali kif kien inizjalment previst.
5. KUMMENTI MILL-ITALJA
(43)
L-osservazzjonijiet tal-Italja dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ huma mqassra hawn taħt.
(44)
L-ewwel nett, l-Italja argumentat li l-impenn li jinżammu l-livelli tat-traffiku wara l-iskadenza tal-iskema kien mogħti mit-trasportaturi tal-merkanzija stradali f'kuntest tas-suq totalment differenti. Minħabba li l-kobor u t-tul tal-kriżi ma setax jiġi mbassar dak iż-żmien, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra ċ-ċirkostanzi eċċezzjonali li wasslu għall-ħtieġa li l-iskema tiġi nnotifikata kif xieraq.
(45)
Kien imbassar li l-bidla intermodali tiġi stabilizzata la darba t-traffiku marittimu, f'termini ta' vjaġġi u ta’ tunnellaġġ, ikun żdied b’terz fl-2011 meta mqabbel mal-2007. Din il-mira kienet stmata fuq il-bażi ta’ studju mwettaq minn CETENA u COFIR f’Ġunju 2002 bħala parti mill-“Programm ta’ Riċerka Straordinarju għall-Iżvilupp ta’ Bastimenti tal-Baħar u tax-Xmajjar”.
(46)
Madankollu, mill-bidu tat-tieni nofs tal-2008 it-tnaqqis fl-ekonomija laqat il-kumpaniji tat-trasport li jipparteċipaw fl-iskema f’nofs l-implimentazzjoni tagħha, u kien diffiċli għalihom biex jistabbilizzaw il-livelli ta’ trasport intermodali milħuq. B’mod partikolari, il-Kummissjoni għandha tqis it-tnaqqis fin-numru ta’ vjaġġi u tunnellaġġ, iġġenerat minn tnaqqis f’kuntratti u t-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku.
(47)
It-tieni, b’appoġġ għall-modifika notifikata, l-Italja indikat li l-baġit għall-iskema inizjali kien għadu ma ntużax totalment, li jfisser li l-fondi meħtieġa għall-modifika notifikata xorta kienu fi ħdan il-limiti tal-baġit inizjali.
(48)
It-tielet, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra l-fatt li l-ebda ilment ma kien wasal, la fil-livell nazzjonali u lanqas fil-livell tal-Unjoni, minn xi parti interessata. Dan għandu jittieħed bħala indikazzjoni li ma kien hemm ebda distorsjoni bla bżonn tal-kompetizzjoni.
(49)
Fl-aħħar nett, l-Italja argumentat li jekk il-benefiċċji potenzjali tal-miżura għall-kumpaniji marittimi kellu jikkwalifika bħala għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107 tat-TFUE, dan neċessarjament ifisser li l-Kummissjoni għandha tevalwa wkoll l-effetti tal-miżura fuq attivitajiet konnessi oħra, bħall-manutenzjoni tal-baċiri, aġenti tat-tbaħħir u l-operaturi tal-portijiet. Skont l-awtoritajiet Taljani, approċċ bħal dan jikser kemm il-prattika kif ukoll il-każistika preċedenti.
(50)
Sabiex ittaffi t-tħassib tal-Kummissjoni dwar il-kompatibbiltà mill-estensjoni notifikata, l-Italja kienet impenjat ruħha matul il-proċedura ta’ investigazzjoni formali biex temenda l-miżura notifikata kif ġej: tqassar l-estensjoni minn sentejn għal sena biss u estensjoni konkomitanti ta’ operazzjoni kummerċjali tas-servizzi tat-trasport, mingħajr għajnuna, b’sena addizzjonali.
6. IL-KUMMENTI TAL-ITALJA DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET INTERESSATI
(51)
Permezz tal-ittra datata s-16 ta’ Jannar 2013, l-awtoritajiet Taljani ppreżentaw lill-Kummissjoni l-osservazzjonijiet tagħhom dwar il-kummenti tal-partijiet interessati fil-proċedura ta’ investigazzjoni formali.
(52)
L-awtoritajiet Taljani appoġġjaw il-kummenti mressqa mit-tliet assoċjazzjonijiet tat-trasport imsemmija hawn fuq, b’mod partikolari dawk li jikkonċernaw in-nuqqas ta’ tfixkil tal-kompetizzjoni u l-kwalifikazzjoni ta’ vantaġġi potenzjali għall-kumpaniji tat-tbaħħir.
7. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
7.1. L-eżistenza ta’ għajnuna
(53)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, sakemm ma jkunx previst mod ieħor f’dak it-Trattat, kull għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat fi kwalunkwe forma li tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti intrapriżi jew il-provvediment ta’ ċertu merkanzija, sa fejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(54)
Il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 107(1) huma kumulattivi. Għalhekk, sabiex jiġi determinat jekk miżura notifikata tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE, il-kriterji kollha għandhom jiġu ssodisfati. Sabiex jitqies għajnuna mill-Istat, l-appoġġ finanzjarju għandu:
(a)
jingħata mill-Istat jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat,
(b)
jiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti (selettività),
(c)
jagħti vantaġġ ekonomiku lil impriżi riċeventi,
(d)
ifixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni u jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(55)
F’dan il-każ, il-finanzjament pubbliku tal-modifika proposta huwa mogħti mill-Istat u permezz ta’ riżorsi tal-Istat. Barra minn hekk, hija tiffavorixxi biss ċerti impriżi u għaldaqstant hi selettiva.
(56)
Il-Kummissjoni tqis li l-emenda proposta tagħti vantaġġ ekonomiku lil dawk li jittrasportaw il-merkanzija bit-triq involuti f’operazzjonijiet ta’ trasport li huma eleġibbli għall-iskema billi teħlishom minn xi parti mill-ispejjeż operattivi tagħhom.
(57)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-iskema kif modifikata, għalkemm immirata direttament lejn it-trasportaturi ta’ merkanzija stradali, mingħajr dubju twassal għal żieda fid-domanda tas-suq għal ċerti servizzi marittimi u għalhekk fid-dħul li jaqilgħu. Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-iskema modifikata tagħti vantaġġ ekonomiku lill-kumpaniji marittimi.
(58)
Fl-aħħar nett, meta għajnuna mogħtijia minn Stat Membru ssaħħaħ il-pożizzjoni ta’ impriża fir-rigward ta’ impriżi oħra li jikkompetu fil-kummerċ ġewwa l-Unjoni, dawn tal-aħħar għandhom jitqiesu bħala affettwati minn dik l-għajnuna (9). Huwa biżżejjed li r-reċipjent tal-għajnuna jikkompeti ma' impriżi oħra fuq swieq miftuħa għall-kompetizzjoni (10). F’dan il-każ, il-benefiċjarji joperaw f’kompetizzjoni ma’ impriżi oħra fl-Unjoni. Għalhekk, il-miżura notifikata hija kapaċi tfixkel il-kompetizzjoni u taffettwa l-kummerċ fi ħdan is-suq intern.
(59)
Fid-dawl ta’ dawn is-sejbiet, il-Kummissjoni tqis li l-iskema ta’ għajnuna kif modifikata tinvolvi għajnuna skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE kemm għall-kumpaniji li jittrasportaw bit-triq kif ukoll dawk bil-baħar.
7.2. Leġittimità tal-għajnuna
(60)
Il-miżura ma tpoġġietx fis-seħħ qabel l-approvazzjoni formali mill-Kummissjoni. Il-Kummissjoni tieħu nota tal-fatt li taħt l-iskema estiża l-għajnuna ser titħallas biss wara l-approvazzjoni mill-Kummissjoni. Għalhekk, l-awtoritajiet Taljani ssodisfaw l-obbligu stand-still tagħhom skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
(61)
Fl-istess ħin, peress li l-estensjoni nnotifikata tikkonċerna perjodu ta’ żmien li għadda diġà, il-Kummissjoni ssib li kwalunkwe żieda fid-domanda għal servizzi marittimi bħala riżultat tal-iskema neċessarjament seħħet meta s-servizzi jkunu ġew użati.
7.3. Kumpatibbiltà tal-għajnuna
(62)
Il-Kummissjoni tinnota li l-unika modifika għall-iskema preċedenti hija l-estensjoni maż-żmien u b’konsegwenza finanzjament addizzjonali. Ebda miżuri addizzjonali ma se jiġu sussidjati taħt l-estensjoni. L-elementi l-oħra kollha jibqgħu l-istess bħal fl-iskema eżaminata mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tagħha tal-20 ta’ April 2005.
(63)
Waqt il-proċedura ta’ investigazzjoni formali l-Italja impenjat ruħha biex tqassar l-estensjoni minn sentejn għal sena waħda biss. Hija impenjat ruħha wkoll li testendi l-obbligu li tkompli operazzjoni kummerċjali tas-servizzi tat-trasport, mingħajr għajnuna, b’sena oħra.
(64)
Il-punt 10 tal-Linji Gwida Marittimi jiffissa għadd ta’ kriterji għall-valutazzjoni tal-kompatibbiltà ta’ miżura maħsuba biex ittejjeb il-katina intermodali u biex titnaqqas il-konġestjoni fit-toroq fix-xitwa. Madankollu, hawnhekk il-Kummissjoni temmen li dawn il-kundizzjonijiet għandhom jiġu evalwati fid-dawl taċ-ċirkostanzi partikolari ta’ dan il-każ (modifikazzjoni ta’ skema ta’ għajnuna eżistenti diġà approvata direttament skont l-Artikolu 107(3)(c) TFUE) u ċirkostanzi eċċezzjonali li bidlu b’mod sinifikanti l-kundizzjonijiet tas-suq li kienu jeżistu fiż-żmien meta l-iskema ġiet approvata għall-ewwel darba mill-Kummissjoni.
7.3.1. L-ewwel kundizzjoni: L-għajnuna ma tistax taqbeż tliet snin bħala tul ta’ żmien u l-iskop tagħha huwa għall-finanzjament ta’ servizz marittimu li jgħaqqdu żewġ portijiet li jinsabu fit-territorju tal-Istati Membri
(65)
F’dan il-każ l-Italja wriet b’mod suffiċjenti li l-kriżi ekonomika affettwat b’mod sinfikanti l-operazzjoni tas-servizzi tat-trasport, bir-riżultat li l-benefiċjarji ma setgħux iwettqu l-impenn tagħhom biex ikomplu operazzjoni kummerċjali tas-servizzi inkwistjoni wara l-perjodu ta’ finanzjament inizjali ta’ tliet snin (11). Barra minn hekk, l-Italja kienet impenjat ruħha li ttawwal ir-rekwiżit li jiġu operati dawk is-servizzi kummerċjalment b’sena oħra. Barra minn hekk, l-iskema bla dubju sservi biex tiffinanzja servizzi tat-tbaħħir li jgħaqqdu portijiet tal-Unjoni.
(66)
Għalhekk, anki jekk il-perijodu kumplessiv tal-iskema kif emendata huwa erba’ snin, il-Kummissjoni tikkunsidra li fiċ-ċirkostanzi partikolari ta’ dan il-każ huwa ġġustifikat li tali estensjoni limitata titqies bħala konformi mal-kundizzjoni hawn fuq.
7.3.2. It-tieni kundizzjoni: Is-servizz għandu jkun ta’ natura li jippermetti li trasport (essenzjalment merkanzija) bit-triq isir kompletament jew parzjalment bil-baħar, mingħajr ma t-trasport marittimu jkun żvijjat b’mod li jmur kontra l-interess komuni
(67)
Kif imsemmi hawn fuq, l-iskop ta’ skema ssussidjata huwa li jiġi appoġġjat it-trasport marittimu tal-merkanzija billi jsir kontribut għall-ispejjeż operattivi assoċjati meta tinġarr merkanzija bit-trasport marittimu.
(68)
Il-Kummissjoni tieħu wkoll f’konsiderazzjoni il-baġit relattivament modest tal-modifika notifikata.
(69)
Il-Kummissjoni hija għalhekk sodisfatta li l-miżura tgħin biex jintlaħaq objettiv tal-Unjoni u li l-potenzjal tat-tfixkil tal-kompetizzjoni kkawżata mill-għajnuna hija inferjuri mill-benefiċċji usa’ li l-iskema se tipprovdi billi tittrasferixxi traffiku tal-merkanzija mit-toroq għall-ilma, u b’hekk tiġi mħeġġa ċaqliqa modali tal-post lejn sistema tat-trasport aktar sostenibbli. Għalhekk, il-Kummissjoni hija sodisfatta li l-modifika inkwistjoni tirrigwarda skema ta’ għajnuna li tippermetti li t-trasport bit-triq isir kompletament jew parzjalment bil-baħar u li m’hemm ebda devjazzjoni ta’ trasport marittimu li jkun kuntrarju għall-interess komuni.
7.3.3. It-tielet kriterju: L-għajnuna trid tkun immirata lejn l-implimentazzjoni ta’ proġett dettaljat b’impatt ambjentali stabbilit minn qabel, tikkonċerna rotta ġdida jew aġġornament fis-servizzi fuq waħda eżistenti, tassoċja diversi sidien tal-bastimenti jekk meħtieġ, u ma jkunx hemm iktar minn proġett wieħed iffinanzjat għal kull linja u l-ebda tiġdid, estensjoni jew ripetizzjoni tal-proġett in kwistjoni
(70)
L-għajnuna ġiet ikkalkolata sabiex tikkumpensa servizzi marittimi għall-ispejjeż esterni mhux imħallsa ta’ servizzi tat-toroq li jikkompetu magħhom. L-ammont ta’ għajnuna li se tingħata skont il-vjaġġ tikkorrispondi għad-differenza tal-ispejjeż esterni ġġenerati mit-trasport marittimu għat-trasport bit-triq, ikkalkulat fuq il-bażi ta’ studju aġġornat magħmul mill-Friends of the Earth. Il-fatturi meqjusa f’dawn il-kalkoli huma gassijiet serra, it-tniġġis tal-arja, l-istorbju, il-konġestjoni u l-inċidenti. Il-Kummissjoni tinnota li s-sejbiet tal-istudju juru b’mod ċar li dan il-proġett intermodali triq-baħar iwassal għal iffrankar sostanzjali fl-ispejjeż esterni.
(71)
Il-Kummissjoni tqis li l-livell ta’ għajnuna ppjanata huwa bbażat fuq perjodu ta' analiżi komparattiva tal-ispejjeż esterni taż-żewġ modi ta’ trasport u li hija limitata għall-ammont meħtieġ biex tiffavorixxi l-bidla għas-servizzi marittimi. Għalhekk l-għajnuna hija indirizzata lejn l-implimentazzjoni ta’ proġett dettaljat b’impatt ambjentali stabbilit minn qabel.
(72)
Rigward il-kundizzjoni li l-proġett għandu jikkonċerna biss rotot ġodda jew l-immodernizzar tas-servizzi eżistenti, il-Kummissjoni tosserva li l-iskema kienet diġà approvata direttament taħt l-Artikolu 107(3)(c) TFUE. Għalhekk, il-valutazzjoni dwar l-estensjoni nnotifikata tal-iskema fid-dawl ta’ din il-kundizzjoni tal-Linji Gwida marittimi mhijiex relevanti billi l-emenda neċessarjament se tapplika għal rotot li diġà ġew iffinanzjati taħt l-iskema eżistenti.
(73)
Bħal taħt l-iskema inizjali, il-benefiċjarji se jkunu ħielsa li jagħżlu l-aktar linja marittima konvenjenti u l-aktar operatur kompetittiv għal kull waħda mir-rotot magħżula. Dawn id-disposizzjonijiet jiggarantixxu trattament mhux diskriminatorju fost operaturi ta’ trasport marittimu. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li din il-kundizzjoni hija sodisfatta.
7.3.4. Ir-raba’ kundizzjoni: L-għajnuna trid tkun maħsuba biex tkopri sa 30 % tal-ispejjeż operattivi tas-servizz in kwistjoni
(74)
Is-sussidju mogħti lil proġetti magħżula huwa limitat għal 30 % tal-ispejjeż operattivi.
7.3.5. Il-ħames kundizzjoni: L-għajnuna għandha tingħata fuq il-bażi ta’ kriterji trasparenti applikati b'mod mhux diskriminatorju lil sidien ta’ bastimenti stabbiliti fil-Komunità. Normalment l-għajnuna trid tingħata għal proġett magħżul mill-awtoritajiet ta’ Stat Membru permezz ta’ sejħa għall-offerti konformi mar-regoli Komunitarji applikabbli
(75)
Il-Kummissjoni tinnota li l-kriterji applikati għall-għoti tal-għajnuna huma trasparenti u li s-sidien tal-bastimenti fl-Unjoni huma trattati b’mod li mhuwiex diskriminatorju.
7.3.6. Is-sitt kundizzjoni: Is-servizz li huwa s-suġġett tal-proġett għandu jkun ta’ tip li huwa kummerċjalment vijabbli wara l-perjodu li matulu jkun eliġibbli għall-finanzjament pubbliku
(76)
Kif imsemmi hawn fuq, it-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku żamm lill-kumpaniji tat-trasport milli jistabbilizzaw il-livelli milħuqa ta’ trasport intermodali. Għalhekk, il-proġetti ma setgħux jiksbu l-vijabilità wara tliet snin ta’ għajnuna. Madankollu l-Kummissjoni qieset l-impenn tal-Italja biex ittawwal b’sena oħra l-obbligu tal-benefiċjarji li joperaw dawk is-servizzi kummerċjalment wara erba’ snin ta’ sussidju; Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li din il-kundizzjoni hija sodisfatta.
7.3.7. Is-seba’ kundizzjoni: L-għajnuna ma tistax tkun akkumulata ma’ kumpens minn servizz pubbliku (obbligi jew kuntratti)
(77)
Kif imsemmi hawn fuq, l-għajnuna ma tistax tkun akkumulata ma’ kumpens minn servizz pubbliku.
8. KONKLUŻJONI
(78)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-modifika tal-iskema permezz ta’ estensjoni ta’ sena hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-miżura li l-Italja qed tippjana li timplimenta abbażi tal-Artikolu 2(250) tal-Liġi Nru 191 tat-23 ta’ Diċembru 2009 u d-Digriet tal-Ministeru Taljan tal-Infrastruttura u t-Trasport tal-31 ta’ Jannar 2011 għall-iżvilupp ta’ ktajjen ta’ loġistika u l-aġġornament tal-intermodalità hija kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
L-implimentazzjoni tal-miżura hija awtorizzata skont dan.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Taljana.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Lulju 2013.