PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 501/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky rozšiřuje na dovoz jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí („Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) ve výši 30,6 %. Na základě šetření týkajícího se obcházení antidumpingových opatření podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých dílů jízdních kol pocházejících z ČLR. Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4).
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) zvýšila platné antidumpingové clo na 48,5 %.
(4)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada v říjnu 2011 rozhodla prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 (7), že by výše uvedená opatření („stávající opatření“) měla být zachována.
(5)
V březnu 2012 informovala Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (8) o zahájení prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR do Unie podle čl. 11 odst. 3 a čl. 13 odst. 4 antidumpingového základního nařízení.
(6)
V květnu 2013 Rada nařízením (EU) č. 502/2013 (9) změnila prováděcí nařízení (EU) č. 990/2011 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009.
(7)
V dubnu 2012 informovala Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (10) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR do Unie podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 (11).
(8)
V listopadu 2012 informovala Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (12) o tom, že zjištění plynoucí z předmětného šetření mohou být použita v antisubvenčním řízení uvedeném v 7. bodě odůvodnění.
(9)
V květnu 2013 Komise rozhodnutím 2013/227/EU (13) ukončila antisubvenční řízení uvedené v 7. bodě odůvodnění, aniž by uložila nějaká opatření.
1.2 Žádost
(10)
Dne 14. srpna 2012 obdržela Komise žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci dovozu jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska.
(11)
Žádost předložilo Evropské sdružení výrobců jízdních kol (EBMA) jménem tří výrobců jízdních kol v Unii: In Cycles - Montagem e Comercio de Bicicletas, Lda, SC. EUROSPORT DHS S.A. a MAXCOM Ltd.
1.3 Zahájení šetření
(12)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, rozhodla se Komise prošetřit možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR a zavést celní evidenci dovozu jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky nebo z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky nebo z Tuniska.
(13)
Šetření bylo zahájeno dne 25. září 2012 nařízením Komise (EU) č. 875/2012 (14) („zahajovací nařízení“).
(14)
Důkazy prima facie, které má Komise k dispozici, prokázaly, že po zvýšení antidumpingového cla na dotčený výrobek, které bylo uloženo nařízením (ES) č. 1095/2005, uvedeném v 3. bodě odůvodnění, došlo k podstatné změně obchodních toků týkajících se vývozu z ČLR, Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska do Unie. Zdá se, že tato změna obchodních toků nemá jiné dostatečné opodstatnění nebo důvod, než je zvýšení cla.
(15)
Zdá se, že tato změna je důsledkem překládky jízdních kol pocházejících z ČLR a směřujících do Unie přes Indonésii, Malajsii, Šrí Lanku nebo Tunisko a montáží v Indonésii, na Šrí Lance a v Tunisku.
(16)
Z důkazů dále vyplývá, že vyrovnávací účinky stávajících antidumpingových opatření uložených na dotčený výrobek jsou mařeny, pokud se jedná o množství i ceny. Zdá se, že dovoz výrobku, který je předmětem šetření, nahradil ve velkém množství dovoz tohoto výrobku pocházejícího z ČLR. Dále existují dostatečné důkazy o tom, že dovoz výrobku, který je předmětem šetření, probíhá za ceny, které jsou pod úrovní ceny nepůsobící újmu, která byla stanovena v šetření, jež vedlo k uložení stávajících opatření.
(17)
Existují také důkazy o tom, že ceny výrobku, který je předmětem šetření, jsou ve srovnání s běžnou hodnotou, která byla pro dotčený výrobek stanovena dříve, dumpingové.
1.4 Šetření
(18)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření orgány ČLR, Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, výrobce/vývozce v těchto zemích, známé dotčené dovozce v Unii a výrobní odvětví Unie.
(19)
Výrobcům/vývozcům v Indonésii, Malajsii, na Šrí Lance a v Tunisku, kteří jsou Komisi známi, nebo prostřednictvím zastoupení Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska při Evropské unii byly zaslány formuláře pro osvobození. Výrobcům/vývozcům v ČLR, kteří jsou známi Komisi, nebo prostřednictvím zastoupení ČLR při Evropské unii byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly rovněž zaslány známým dovozcům v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(20)
Zúčastněné strany dostaly ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení možnost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení. Všechny strany byly informovány o tom, že odmítnutí spolupráce by mohlo vést k použití článku 18 základního nařízení a k tomu, že by zjištění vycházela pouze z dostupných údajů.
(21)
Formulář pro osvobození vyplnili čtyři výrobci/vývozci v Indonésii, jeden v Malajsii, šest na Šrí Lance a dva v Tunisku. Z čínských výrobců/vývozců nespolupracoval žádný. Na dotazník odpověděli tři dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(22)
Komise provedla inspekce v prostorách těchto společností:
-
P.T. Insera Sena, Buduran, Sidoarjo, Indonésie,
-
Wijaya Indonesia Makmur Bicycles Industries, Driyorejo, Gresik, Jawa Timur, Indonésie,
-
P.T. Terang Dunia Internusa, Slipi, Jakarta Barat, Indonésie,
-
P.T. Chin Haur, Tangerang, Indonésie,
-
Tan Lan Venture Corporation Sdn Bhd, Kampar, Perak, Malajsie,
-
Asiabike Industrial Limited, Henamulla, Panadura, Šrí Lanka,
-
BSH Ventures Limited, Colombo, Šrí Lanka,
-
City Cycle Industries, Colombo, Šrí Lanka,
-
Firefox Lanka (Pvt) Ltd, Weliketiya Pamunugama, Šrí Lanka,
-
Kelani Cycles Pvt Ltd, Katunayake, Šrí Lanka,
-
Samson Bikes (Pvt) Ltd, Colombo, Šrí Lanka,
-
Mediterranean United Industries, Bouhajar Monastir, Tunisko,
-
Euro Cycles, Sousse, Tunisko.
1.5 Posuzované období a období šetření
(23)
Šetření se vztahovalo na období od 1. ledna 2004 do 31. srpna 2012 („období šetření“). Za období šetření byly shromážděny údaje za účelem prošetření mimo jiné údajné změny obchodních toků po zvýšení antidumpingového cla v roce 2005. Za období od 1. září 2011 do 31. srpna 2012 („posuzované období“ nebo „PO“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření vyrovnávacího účinku platných opatření a existenci dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné informace
(24)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda došlo ke změně obchodních toků mezi ČLR, čtyřmi dotčenými zeměmi a Unií; zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod; zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny anebo množství výrobku, který je předmětem šetření, a zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k dříve určené běžné hodnotě, v případě nutnosti v souladu s článkem 2 základního nařízení.
2.2 Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření
(25)
Dotčeným výrobkem jsou jízdní kola a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN 8712 00 30 a ex 8712 00 70 („dotčený výrobek“).
(26)
Výrobek, který je předmětem šetření, je tentýž jako výše vymezený výrobek, avšak zasílaný z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, v současnosti stejných kódů KN jako dotčený výrobek („výrobek, který je předmětem šetření“).
(27)
Z šetření vyplynulo, že výše vymezená jízdní kola vyvážená z ČLR do Unie a jízdní kola zasílaná z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska do Unie mají stejné základní fyzické i technické vlastnosti a stejné využití, a je tedy třeba je považovat za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Míra spolupráce a stanovení objemu obchodu
2.3.1 Indonésie
(28)
Čtyři indonéské společnosti, které předložily žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, představovaly 91 % celkového dovozu z Indonésie do Unie během posuzovaného období. Ke stanovení celkového objemu dovozu z Indonésie byly použity údaje z databáze Comext (15).
(29)
Nebylo možno ověřit údaje předložené jednou z těchto společností, která uvedla, že nevede žádné pracovní výkazy, které se používají pro vyplnění formuláře pro osvobození. Tato společnost proto nedokázala vysvětlit ani prokázat, jak byly vykázané údaje získány. Údaje předložené touto společností se dále ukázaly jako nespolehlivé, neboť vykazované údaje, které byly otestovány a přepočteny podle účetních knih nalezených v prostorách společnosti, se ukázaly jako nesprávné (např. nákupy, objem výroby). Šetření dále odhalilo, že obchodní ředitel této společnosti byl zároveň zaměstnáván čínským výrobcem jízdních kol, který byl hlavním dodavatelem materiálu (dílů jízdních kol) pro tuto indonéskou společnost.
(30)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla proto tato společnost zpravena o záměru Komise nepoužít údaje, které předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření.
(31)
Společnost namítla, že ochotně spolupracovala, jelikož předložila všechny požadované dokumenty s výjimkou pracovních výkazů, o nichž tvrdí, že nebyly původně požadovány. O předložení pracovních výkazů se ale žádalo v oznámení o inspekci zaslaném společnosti před provedením inspekce na místě. Společnost dále tvrdila, že výpočet výrobních a nákupních hodnot byl zkreslen chybným vysvětlením jejího pracovníka a že kontrola vývozních obchodů potvrdila správnost údajů. V této souvislosti je třeba upozornit, že přes několik vysvětlení podaných pracovníky nebylo možno dospět k souladu mezi údaji získanými na místě a údaji uvedenými ve formuláři pro osvobození. Pokud jde o hodnotu prodeje na vývoz, údaje skutečně odpovídaly. Pracovníci společnosti účastnící se inspekce nedokázali Komisi vysvětlit původ údajů uvedených ve formuláři pro osvobození ani způsob jejich výpočtu. Společnost dále potvrdila, že obchodní ředitel zároveň pracuje pro čínského výrobce jízdních kol.
(32)
K informacím poskytnutým touto společností nemohlo být z uvedených důvodů přihlédnuto.
(33)
Zjištění o této společnosti proto vycházela v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Ostatní tři společnosti byly považovány za spolupracující.
2.3.2 Malajsie
(34)
Jediná malajsijská společnost, která předložila žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, představovala 20 až 30 % celkového dovozu z Malajsie do Unie během posuzovaného období. Celkový objem dovozu jízdních kol z Malajsie do Unie byl stanoven podle údajů z databáze Comext. Společnost byla považována za spolupracující.
2.3.3 Šrí Lanka
(35)
Šest šrílanských společností, které předložily žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, představovalo 69 % celkového dovozu ze Šrí Lanky do Unie během posuzovaného období. Ke stanovení celkového objemu dovozu ze Šrí Lanky byly použity údaje z databáze Comext.
(36)
Jedna ze společností během šetření stáhla žádost o osvobození s odůvodněním, že ukončila výrobu jízdních kol na Šrí Lance. K údajům týkajícím se této společnosti proto nebylo přihlédnuto.
(37)
Druhá společnost spolupracovala nedostatečně. Předložené údaje se nepodařilo ověřit, protože nebylo možno spolehlivě určit hodnotu a množství dílů čínského původu nakoupených touto společností. Také nebylo možno ověřit hodnotu a množství dílů použitých ve výrobním procesu, neboť byly nakupovány třetí stranou a této společnosti byly zasílány pouze za účelem montáže.
(38)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla proto tato společnost zpravena o záměru Komise nepoužít údaje, které předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření. Společnost se nevyjádřila.
(39)
Spolupráce ze strany další společnosti byla také shledána jako nedostatečná. Poskytnuté informace se nepodařilo ověřit na místě, jelikož společnost zatajila důležité informace. Nepřipravila totiž informace výslovně vyžádané před provedením inspekce na místě, jako jsou pracovní výkazy nebo seznam společností, které jsou s ní ve spojení, a tím bránila postupu ověřování. Také se ukázalo, že nákupní hodnota dílů místního původu vykázaná touto společností není spolehlivá, jelikož šetření odhalilo přinejmenším několik vazeb mezi dotčenou společností a místním dodavatelem dílů jízdních kol, které přesahovaly obvyklý rozsah vztahů mezi kupujícím a prodávajícím a jež tato společnost nedokázala objasnit.
(40)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla společnost zpravena o záměru Komise nepoužít údaje, které předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření. Společnost reagovala zpochybněním zjištění a doplněním důkazů a vysvětlení. Žádný z nově předložených důkazů nebylo možno přijmout. Zaprvé je nebylo možno ověřit, neboť byly předloženy až po inspekci v prostorách společnosti. Většina z nich byla v rozporu s vysvětlením a důkazy získanými na místě. Zadruhé, nově předložená vysvětlení byla shledána nedostatečnými, protože neobjasnila hlavní nezodpovězené otázky, zejména vztahy ke společnostem ve spojení.
(41)
K informacím poskytnutým touto společností nemohlo být z uvedených důvodů přihlédnuto.
(42)
Zjištění o této společnosti proto vycházela v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
2.3.4 Tunisko
(43)
Dvě tuniské společnosti, které předložily žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, představovaly v posuzovaném období veškerý dovoz z Tuniska do Unie podle databáze Comext. Tyto společnosti byly považovány za spolupracující.
2.3.5 Čínská lidová republika
(44)
Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, žádný z čínských výrobců/vývozců nespolupracoval. Zjištění o dovozu dotčeného výrobku do Unie na jedné straně a vývozu jízdních kol z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska na straně druhé proto vycházejí v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení z dostupných údajů. Pokud jde o dovoz do Unie, byly použity údaje o dovozu zaznamenané v databázi Comext. Pro určení objemu vývozu z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska byly použity národní statistiky ČLR.
2.4 Změna obchodních toků
2.4.1 Dovoz do Unie z ČLR, Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska
(45)
Dovoz dotčeného výrobku do Unie z ČLR se od roku 2005, tedy po zpřísnění antidumpingových opatření v červenci 2005, snížil o 38,2 %. V následujících letech tento pokles pokračoval. Celkově se dovoz z ČLR snížil v období šetření o více než 80 %.
(46)
Současně se od roku 2005 dovoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie z Indonésie zvyšoval a v roce 2006 se ve srovnání s rokem 2004 více než zdvojnásobil. Dovoz se nadále zvyšoval s výjimkou roku 2009, kdy ale rovněž převýšil úroveň roku 2004. Až do posuzovaného období se dovoz od roku 2009 opět setrvale zvyšoval. V posuzovaném období se dovoz z Indonésie ve srovnání s rokem 2004 zvýšil o 157 %.
(47)
Dovoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie z Malajsie dosáhl před zvýšením antidumpingového cla v červenci 2005 zanedbatelných hodnot. V roce 2005 došlo k jeho výraznému nárůstu (více než dvěstěkrát) následovaném v roce 2009 poklesem o 46 % a opětovným nárůstem o 38 % v roce 2010. Přestože se dovoz z Malajsie v roce 2011 a během posuzovaného období opět snížil, úroveň dovozu během posuzovaného období stále vysoce přesahovala úroveň dovozu z roku 2004 před zpřísněním antidumpingových opatření, konkrétně dosáhla počtu 185 158 jízdních kol oproti 10 749 jízdním kolům v roce 2004, dovoz se tedy zvýšil o 1 623 %.
(48)
Dovoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie ze Šrí Lanky výrazně vzrostl po zvýšení antidumpingového cla v roce 2005 a v následujících letech tento trend pokračoval, až vyvrcholil v roce 2010, kdy dosáhl téměř 500 % nárůstu. V roce 2011 a během posuzovaného období se dovoz výrobku, který je předmětem šetření, ze Šrí Lanky snížil, ačkoli stále vysoce přesahoval úroveň z roku 2004, tedy před zpřísněním antidumpingových opatření, a celkový dovoz ze Šrí Lanky se mezi rokem 2004 a posuzovaným obdobím tedy zvýšil o 282 %.
(49)
Dovoz dotčeného výrobku do Unie z Tuniska se po zvýšení antidumpingového cla v roce 2005 zvýšil o téměř 30 % a o dalších více než 20 % v roce 2006. V letech 2006 a 2007 se více než zdvojnásobil a vrcholu dosáhl v roce 2007. V období 2008-2010 se dovoz snižoval, aby se následně v roce 2011 zvýšil a potom během posuzovaného období mírně snížil. Během období šetření se dovoz z Tuniska zvýšil o 200,3 %.
(50)
Tabulka 1 ukazuje počet jízdních kol z ČLR, Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska dovezených do Unie v období od 1. ledna 2004 do 31. srpna 2012, tj. v období šetření.
Tabulka 1
(v kusech)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
1.9.2011-31.8.2012 (PO)
ČLR
2 550 775
1 575 452
995 715
986 514
941 522
597 339
627 066
584 303
411 642
Index (2004 = 100)
100
61,8
39,0
38,7
36,9
23,4
24,6
22,9
16,1
Indonésie
237 648
282 045
500 623
593 769
634 623
437 023
551 847
614 798
612 448
Index (2004 = 100)
100
118,7
210,7
249,9
267,0
183,9
232,2
258,7
257,7
Malajsie
10 749
229 354
497 974
475 463
360 871
193 102
266 164
177 306
185 158
Index (2004 = 100)
100
2 133,7
4 632,7
4 423,3
3 357,3
1 796,5
2 476,2
1 649,5
1 722,6
Šrí Lanka
249 491
352 078
534 413
574 153
749 358
1 016 523
1 237 406
975 297
953 169
Index (2004 = 100)
100
141,1
214,2
230,1
300,4
407,4
496,0
390,9
382,0
Tunisko
167 137
212 257
251 054
549 848
527 209
529 734
414 488
519 217
501 853
Index (2004 = 100)
100
127,0
150,2
329,0
315,4
316,9
248,0
310,7
300,3
Zdroj:
statistiky Comext
2.4.2 Vývoz z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska
(51)
Vývoz jízdních kol z ČLR do Indonésie se poprvé zvýšil v roce 2008 (o 56,2 %). Mezi rokem 2008 a posuzovaným obdobím se dovoz s výjimkou roku 2009 stále zvyšoval. Během období šetření se vývoz z ČLR do Indonésie zvýšil celkem o 83,8 %.
(52)
Vývoz jízdních kol z ČLR do Malajsie vzrostl po zvýšení antidumpingového cla v roce 2005 téměř o 30 % a poté se dále zvyšoval, až dosáhl vrcholu v roce 2011, oproti roku 2004 došlo tedy k nárůstu o 110,8 %. Během posuzovaného období se vývoz z ČLR do Malajsie lehce snížil, přesto se však udržel na úrovni vysoce přesahující úroveň z roku 2004. Během období šetření se čínský vývoz do Malajsie celkově zvýšil o 99,6 %.
(53)
Vývoz jízdních kol z ČLR na Šrí Lanku se po zvýšení antidumpingového cla v červenci 2005 také zvýšil. Následně došlo k jeho mírnému poklesu v roce 2007, ale v letech 2010 a 2011 se oproti roku 2004 více než zdvojnásobil. Během období šetření se čínský vývoz na Šrí Lanku celkově zvýšil o 132,5 %.
(54)
Vývoz z ČLR do Tuniska byl před zvýšením antidumpingového cla zanedbatelný. Od roku 2005 se vývoz do Tuniska výrazně zvyšoval a v roce 2008 dosáhl vrcholu (z 2 534 kusů v roce 2004 na 389 445 kusů v roce 2008). Přestože se po tomto roce vývoz z ČLR do Tuniska opět snížil a držel se na nižší úrovni, stále se pohyboval na mnohem vyšší úrovni než v roce 2004. Celkově se čínský vývoz jízdních kol do Tuniska zvýšil z 2 534 kusů v roce 2004 na 170 772 kusů v posuzovaném období.
(55)
Tabulka 2 ukazuje vývoz jízdních kol z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska v období od 1. ledna 2004 do 31. srpna 2012, tj. během období šetření.
Tabulka 2
(v kusech)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
1.9.2011-31.8.2012 (PO)
Indonésie
2 128 804
1 731 224
2 121 019
1 906 364
3 325 531
2 287 374
3 644 836
3 773 852
3 912 882
Index (2004 = 100)
100
81,3
99,6
89,6
156,2
107,4
171,2
177,3
183,8
Malajsie
721 335
933 943
890 241
974 860
1 515 886
1 111 251
1 291 766
1 520 276
1 440 132
Index (2004 = 100)
100
129,5
123,4
135,1
210,2
154,1
179,1
210,8
199,6
Šrí Lanka
267 371
315 233
345 953
254 774
425 405
383 377
699 328
685 744
621 620
Index (2004 = 100)
100
117,9
129,4
95,3
159,1
143,4
261,6
256,5
232,5
Tunisko
2 534
7 188
37 042
175 761
389 445
171 332
225 369
204 465
170 772
Index (2004 = 100)
100
283,7
1 461,8
6 936,1
15 368,8
6 761,3
8 893,8
8 068,9
6 739,2
Zdroj:
čínské statistiky
2.4.3 Objem výroby
(56)
Společnosti v Indonésii a Tunisku zvýšily výrobu mezi rokem 2009 a posuzovaným obdobím o 54 % a 24 %. Šrílanské společnosti však ve stejném období výrobu mírně snížily.
(57)
Pokud jde o Malajsii, jediná malajsijská spolupracující společnost zahájila výrobu a vývoz jízdních kol v roce 2010. Jelikož žádná další společnost nespolupracovala, nepodařilo se získat informace o skutečné výrobě jízdních kol v této zemi.
Tabulka 3
Výroba jízdních kol spolupracujícími společnostmi v Indonésii, na Šrí Lance a v Tunisku
Objemy výroby v jednotkách
2009
2010
2011
PO
Indonésie
1 217 664
1 631 459
1 877 067
1 877 381
Index
100
134
154
154
Šrí Lanka
737 632
886 191
688 059
692 454
Index
100
120
93
94
Tunisko
430 022
483 135
575 393
532 425
Index
100
112
134
124
2.5 Závěr ohledně změny obchodních toků
(58)
Celkové snížení objemu vývozu z ČLR do Unie a souběžné zvýšení vývozu z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska do Unie a zvýšení vývozu z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska po zpřísnění antidumpingových opatření v červenci 2005 představuje změnu obchodních toků mezi výše uvedenými zeměmi na jedné straně a Unií na straně druhé ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení.
2.6 Povaha obcházení platných opatření
(59)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce zahrnují mimo jiné zasílání výrobku, který je předmětem stávajících opatření, prostřednictvím třetích zemí a montáž dílů při montážní operaci v Unii nebo třetí zemi. Existence montážních operací je určena v souladu s čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
2.6.1 Indonésie
(60)
Vývoz čtyř původně spolupracujících indonéských společností činil v posuzovaném období 91 % celkového indonéského vývozu do Unie.
(61)
U tří ze čtyř původně spolupracujících společností neodhalilo šetření žádné praktiky překládky.
(62)
V případě čtvrté společnosti bylo zjištěno, jak je uvedeno v 29. až 33. bodě odůvodnění, že je třeba použít článek 18 základního nařízení. Šetření odhalilo, že tato společnost nevlastnila dostatečné zařízení zdůvodňující objem vývozu do Unie v posuzovaném období, a proto lze vzhledem k neexistenci jiných důvodů uzavřít, že se podílela na praktikách obcházení prostřednictvím překládky.
(63)
Vývozci, na něž připadá zbývající část vývozu do Unie, nespolupracovali, což popisuje 29. až 33. bod odůvodnění.
(64)
S ohledem na změnu obchodních toků ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení mezi Indonésií a Unií potvrzenou závěrem v 58. bodě odůvodnění, na zjištění týkající se jedné indonéské společnosti uvedená v 62. bodě odůvodnění a na skutečnost, že někteří indonéští výrobci/vývozci se nepřihlásili a nespolupracovali, byla tudíž potvrzena existence překládky výrobků čínského původu v Indonésii.
(65)
U každé spolupracující společnosti byly analyzovány zdroje materiálu (dílů jízdních kol) a výrobní náklady s cílem stanovit, zda některé montážní operace v Indonésii představují obcházení stávajících opatření podle kritérií čl. 13 odst. 2 základního nařízení. U tří ze čtyř společností, které původně spolupracovaly, nepředstavoval materiál čínského původu (díly jízdních kol) 60 % nebo více celkové hodnoty dílů montovaného výrobku. Nebylo proto nutno zkoumat, zda hodnota přidaná dílům během montáže přesáhla 25 % výrobních nákladů. U těchto tří společností tedy nebyly zjištěny montážní operace.
(66)
U čtvrté společnosti byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení, jak je uvedeno v 29. až 33 bodě odůvodnění. Jelikož tato společnost neposkytla spolehlivé údaje, nemohlo být stanoveno, zda provádí montážní operace.
(67)
Existence montážních operací ve smyslu čl. 13 odst. 2 základního nařízení nebyla proto zjištěna.
2.6.2 Malajsie
(68)
Vývoz jediné spolupracující malajsijské společnosti činil v posuzovaném období 20 až 30 % celkového malajsijského vývozu do Unie. Tato společnost zahájila výrobu a vývoz dotčeného výrobku do Unie až na konci roku 2011. U této společnosti nebyly zjištěny žádné praktiky překládky. Ostatní vývozci vyvážející do Unie nespolupracovali, jak vyplývá z 34. bodu odůvodnění.
(69)
S ohledem na změnu obchodních toků ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení mezi Malajsií a Unií potvrzenou závěrem v 58. bodě odůvodnění a na skutečnost, že někteří malajsijští výrobci/vývozci se nepřihlásili a nespolupracovali, lze proto učinit závěr, že zbývající objem vývozu, který nepochází od uvedené společnosti, je předmětem praktik překládky.
(70)
Existence překládky výrobků čínského původu v Malajsii je tudíž potvrzena.
(71)
V případě Malajsie bylo šetření rozšířeno tak, aby se vztahovalo i na jiné praktiky obcházení odhalené při šetření, tj. na montáž, jak stanoví 12. bod odůvodnění zahajovacího nařízení.
(72)
V případě jediné spolupracující společnosti byla analyzována kritéria čl. 13 odst. 2 základního nařízení s cílem zjistit, zda některé montážní operace v Malajsii představují obcházení stávajících opatření. Z šetření vyplynula následující zjištění.
(73)
Společnost zahájila činnost v roce 2010, tedy po zpřísnění antidumpingových opatření proti ČLR. Společnost se soustředila na vývoz na trh Unie, protože na domácím trhu a v jiných třetích zemích uskutečňovala jen nepatrnou část prodeje. Bylo také zjištěno, že díly použité při výrobě pocházely především z ČLR. Kritéria čl. 13 odst. 2 písm. a) základního nařízení se tudíž považují za splněná.
(74)
Společnost kromě toho nakupovala z ČLR kompletní sady dílů pro montáž jízdních kol, s výjimkou tří druhů dílů. V tomto případě představoval materiál čínského původu (díly jízdních kol) více než 60 % celkové hodnoty dílů konečného výrobku. Hodnota přidaná během montáže mimoto nepřesáhla 25 % výrobních nákladů této společnosti. Kritéria čl. 13 odst. 2 písm. b) byla tudíž splněna.
(75)
Srovnáním dříve stanovené běžné hodnoty (viz 98. bod odůvodnění) s cenami, za jaké společnost vyvážela během posuzovaného období do Unie, vyjádřeným jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením a provedeným podle čl. 2 odst. 11 a 12, se kromě toho prokázal významný dumping ze strany dotčené společnosti, pokud jde o dovoz výrobku, který je předmětem šetření. Srovnání bylo provedeno u každého typu výrobku, který je předmětem šetření, vyváženého během posuzovaného období do Unie. Dále bylo zjištěno, že vývozní ceny této společnosti se pohybovaly hluboko pod úrovní nutnou pro odstranění újmy stanovenou pro výrobní odvětví Unie v původním šetření. Výpočet byl proveden podle hlavních kategorií výrobku a vycházel z dostupných údajů. Vyrovnávací účinky platného cla jsou tedy cenami mařeny. Byl proto vyvozen závěr, že kritéria čl. 13 odst. 2 písm. c) základního nařízení byla splněna.
(76)
Na základě těchto skutečností bylo prokázáno, že uvedená společnost prováděla montážní operace. Existence montážních operací ve smyslu čl. 13 odst. 2 základního nařízení je tudíž v Malajsii potvrzena.
2.6.3 Šrí Lanka
(77)
Vývoz původně spolupracujících šrílanských společností činil v posuzovaném období 69 % celkového šrílanského vývozu do Unie. U tří z šesti původně spolupracujících společností neodhalilo šetření žádné praktiky překládky. Ostatní vývozci nespolupracovali, jak vyplývá z 35. až 42. bodu odůvodnění.
(78)
S ohledem na změnu obchodních toků ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení mezi Šrí Lankou a Unií potvrzenou závěrem v 58. bodě odůvodnění a na skutečnost, že někteří šrílanští výrobci/vývozci se nepřihlásili anebo nespolupracovali, lze proto učinit závěr, že vývoz prováděný těmito výrobci/vývozci je předmětem praktik překládky.
(79)
Existence překládky výrobků čínského původu na Šrí Lance je tudíž potvrzena.
(80)
U každé spolupracující společnosti byly analyzovány zdroje materiálu (dílů jízdních kol) a výrobní náklady s cílem stanovit, zda některé montážní operace na Šrí Lance představují obcházení stávajících opatření podle kritérií čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(81)
U tří z šesti společností, které původně spolupracovaly, nepředstavoval materiál čínského původu (díly jízdních kol) 60 % nebo více celkové hodnoty dílů montovaného výrobku. Nebylo proto nutno zkoumat, zda hodnota přidaná dílům během montáže přesáhla 25 % výrobních nákladů. U těchto tří společností tedy nebyly zjištěny montážní operace.
(82)
U dvou dalších společností byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení, jak se vysvětluje v 37. až 42. bodě odůvodnění, a jedna společnost ukončila spolupráci během inspekce na místě (viz 36. bod odůvodnění). Existence montážních operací ve smyslu čl. 13 odst. 2 základního nařízení proto nebyla zjištěna.
2.6.4 Tunisko
(83)
Vývoz spolupracujících tuniských společností představoval celkový dovoz z Tuniska do Unie v posuzovaném období.
(84)
Kontrolou obou spolupracujících společností nebyla zjištěna žádná překládka výrobků čínského původu v Tunisku.
(85)
U obou spolupracujících společností byly analyzovány zdroje materiálu (dílů jízdních kol) a výrobní náklady s cílem stanovit, zda některé montážní operace v Tunisku představují obcházení stávajících opatření podle kritérií čl. 13 odst. 2 základního nařízení. U první spolupracující společnosti představoval materiál čínského původu (díly jízdních kol) více než 60 % celkové hodnoty dílů montovaného výrobku. Z šetření však vyplynulo, že hodnota přidaná dílům během montáže přesahuje 25 % výrobních nákladů této společnosti. Na základě těchto skutečností bylo zjištěno, že tato společnost neprováděla montážní operace.
(86)
V případě druhé tuniské společnosti byla analyzována kritéria čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Z šetření vyplynula následující zjištění.
(87)
Společnost zahájila činnost v roce 2006, tedy po zpřísnění antidumpingových opatření proti ČLR. Společnost se soustředila na vývoz na trh Unie, protože na domácím trhu a v jiných třetích zemích uskutečnila jen nepatrnou část prodeje. Bylo také zjištěno, že díly použité při výrobě pocházely především z ČLR. Kritéria čl. 13 odst. 2 písm. a) základního nařízení se tudíž považují za splněná.
(88)
Bylo také zjištěno, že většinovým vlastníkem dotčené společnosti je čínský výrobce jízdních kol.
(89)
Společnost kromě toho nakupovala všechny díly v ČLR, a proto materiál čínského původu (díly jízdních kol) představoval více než 60 % celkové hodnoty dílů konečného výrobku. Šetření dále odhalilo, že jediný dodavatel služeb a čínských dílů byl ve spojení s čínským většinovým vlastníkem dotčené společnosti. Hodnota přidaná přivezeným dílům během montáže v této společnosti navíc nepřesáhla 25 % jejích výrobních nákladů. Kritéria čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení se proto považují za splněná.
(90)
Kontrolou byl dále odhalen značný počet chyb na seznamu vývozu do Unie v posuzovaném období, a proto byl vytvořen nový seznam na základě vzorku prodejních faktur pokrývajících přibližně 25 % celkového vývozu na trh Unie. Vzhledem k neexistenci podrobných informací o vývozních obchodech dané společnosti do Unie byla následně podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení porovnána běžná hodnota s vývozní cenou srovnáním dříve stanovené vážené průměrné běžné hodnoty (viz 98. bod odůvodnění) s váženými průměrnými vývozními cenami této společnosti do Unie. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie se ukázalo jako významné. Dále bylo zjištěno, že vývozní ceny této společnosti se v průměru pohybovaly hluboko pod úrovní nutnou pro odstranění újmy stanovenou pro výrobní odvětví Unie v původním šetření. Výpočet byl proveden na základě váženého průměru. Vyrovnávací účinky platného cla jsou tedy cenami mařeny. Byl proto vyvozen závěr, že byla splněna kritéria čl. 13 odst. 2 písm. c) základního nařízení. Na základě toho bylo stanoveno, že uvedená společnost prováděla montážní operace.
(91)
Existence montážních operací v Tunisku ve smyslu čl. 13 odst. 2 základního nařízení je tudíž potvrzena.
2.7 Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla
(92)
Během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod překládky či montážních operací kromě snahy vyhnout se stávajícím opatřením týkajícím se dotčeného výrobku. Kromě cla nebyly zjištěny žádné jiné skutečnosti, jež bylo možné považovat za vyrovnání nákladů na překládku a montáž, zejména pokud jde o náklady na dopravu a opětovné naložení jízdních kol pocházejících z ČLR v Indonésii, Malajsii, na Šrí Lance a v Tunisku.
2.8 Maření vyrovnávacího účinku antidumpingového cla
(93)
Aby bylo možné posoudit, zda dovážené výrobky z hlediska množství a cen mařily vyrovnávací účinky stávajících opatření uložených na dovoz dotčeného výrobku z ČLR, byly použity údaje z databáze Comext jakožto nejlepší dostupné údaje o množství a cenách vývozu uskutečňovaného původně spolupracujícími výrobci/vývozci, v jejichž případě byl použit článek 18 základního nařízení, a nespolupracujícími společnostmi. U spolupracujících společností, které se podílely na praktikách obcházení, bylo použito jimi uváděné množství a ceny. Takto stanovené vývozní ceny byly porovnány s naposledy stanovenou úrovní nutnou pro odstranění újmy pro výrobce v Unii, tj. v prozatímním přezkumu ukončeném v roce 2005 a zmíněném v 3. bodě odůvodnění.
(94)
Ze srovnání úrovně pro odstranění újmy stanovené v prozatímním přezkumu v roce 2005 a vážené průměrné vývozní ceny v posuzovaném období stávajícího šetření je zřejmé, že u každé ze čtyř dotčených zemí docházelo k výraznému prodeji pod cenou.
(95)
Zvýšení dovozu z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska do Unie bylo z hlediska množství považováno za významné, jak se uvádí v oddíle 2.4.1 v 45. až 50. bodě odůvodnění.
(96)
Z tohoto důvodu byl vyvozen závěr, že platná opatření jsou mařena z hlediska množství i cen.
2.9 Důkazy o existenci dumpingu
(97)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo nakonec zkoumáno, zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě stanovené dříve pro dotčený výrobek.
(98)
V prozatímním přezkumu ukončeném v roce 2005, zmíněném v 3. bodě odůvodnění, byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Mexiku, jež bylo během uvedeného šetření určeno jako vhodná země srovnatelná s tržním hospodářstvím ČLR („dříve stanovená běžná hodnota“).
2.9.1 Indonésie
(99)
U podstatné části indonéského vývozu bylo zjištěno, že se jedná o skutečnou indonéskou výrobu vyváženou třemi indonéskými společnostmi, u nichž bylo zjištěno, že se nepodílely na praktikách obcházení, jak je uvedeno v 61. a 65. bodě odůvodnění. Za účelem stanovení cen vývozu z Indonésie, které jsou dotčeny praktikami obcházení, bylo proto přihlédnuto pouze k vývozu nespolupracujících výrobců/vývozců. Použily se tedy nejlepší dostupné údaje a vývozní ceny byly stanoveny na základě průměrné ceny jízdních kol vyvezených v posuzovaném období z Indonésie do Unie uvedené v databázi Comext.
(100)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Byly tedy provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a nákladech spojených s balením, a to na základě údajů předložených výrobním odvětvím Unie v žádosti o zahájení předmětného šetření.
(101)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním dříve stanovené vážené průměrné běžné hodnoty a odpovídajících vážených průměrných cen vývozu z Indonésie v posuzovaném období a byl vyjádřen jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(102)
Z tohoto srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
2.9.2 Malajsie
(103)
Vzhledem k nízké míře spolupráce malajsijských výrobců výrobku, který je předmětem šetření, musela být vývozní cena z Malajsie stanovena na základě dostupných údajů, tj. podle průměrné vývozní ceny jízdních kol v posuzovaném období uvedené v databázi Comext.
(104)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Byly tedy provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a nákladech spojených s balením. V důsledku nízké míry spolupráce vycházely úpravy z informací předložených výrobním odvětvím Unie v žádosti o zahájení předmětného šetření.
(105)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty, která byla stanovena dříve, a odpovídajících vážených průměrných cen vývozu z Malajsie v posuzovaném období a byl vyjádřen jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(106)
Z tohoto srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
2.9.3 Šrí Lanka
(107)
Vzhledem k nízké míře spolupráce ze strany šrílanských společností byla vývozní cena stanovena na základě dostupných údajů, tj. podle průměrné vývozní ceny jízdních kol v posuzovaném období uvedené v databázi Comext, která byla srovnána s dostupnými údaji o vývozu poskytnutými společnostmi, které se nedopouštěly obcházení uložených opatření.
(108)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. V souladu s tím a vzhledem k nedostupnosti dalších údajů byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a nákladech spojených s balením, a to na základě údajů předložených výrobním odvětvím Unie v žádosti o zahájení předmětného šetření.
(109)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty, která byla stanovena dříve, a odpovídajících vážených průměrných cen vývozu ze Šrí Lanky v posuzovaném období a byl vyjádřen jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(110)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovené vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
2.9.4 Tunisko
(111)
Vývozní cena byla stanovena na základě průměrné ceny jízdních kol vyvezených v posuzovaném období uvedené v databázi Comext, která byla srovnána s údaji o vývozu poskytnutými společností, která se nedopouštěla obcházení uložených opatření.
(112)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Byly tedy provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a nákladech spojených s balením, a to na základě údajů předložených výrobním odvětvím Unie v žádosti o zahájení předmětného šetření.
(113)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty, která byla stanovena dříve, a odpovídajících vážených průměrných cen vývozu z Tuniska v posuzovaném období a byl vyjádřen jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(114)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovené vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. OPATŘENÍ
(115)
Vzhledem k výše uvedenému lze uzavřít, že docházelo k obcházení konečného antidumpingového cla na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR ve smyslu článku 13 základního nařízení prostřednictvím překládky v Indonésii, Malajsii a na Šrí Lance a montáže v Malajsii a v Tunisku.
(116)
V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by stávající opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR měla být rozšířena na dovoz téhož výrobku zasílaného z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z těchto zemí.
(117)
Měla by být tedy rozšířena opatření nyní stanovená v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 990/2011, tedy konečné antidumpingové clo ve výši 48,5 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.
(118)
V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že by se každé rozšířené opatření mělo vztahovat na dovoz výrobků, které vstoupily na území Unie a podléhají celní evidenci zavedené zahajovacím nařízením, by měla být z těchto evidovaných případů dovozu jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska vybrána cla.
4. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
4.1 Indonésie
(119)
Čtyři společnosti v Indonésii, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, vyplnily formulář pro osvobození.
(120)
Jak je uvedeno v 29. až 33. bodě odůvodnění, v případě jedné společnosti byl použit článek 18. Vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, proto nelze této společnosti osvobození udělit.
(121)
V případě tří zbývajících spolupracujících společností v Indonésii, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, bylo zjištěno, že se nepodílely na praktikách obcházení, jež jsou předmětem tohoto šetření (viz 65. bod odůvodnění). Tito výrobci dále prokázali, že nejsou ve spojení s žádným výrobcem/vývozcem dopouštějícím se obcházení uložených opatření ani s žádným čínským výrobcem/vývozcem jízdních kol. Tyto tři společnosti proto byly osvobozeny od rozšířených opatření.
4.2 Malajsie
(122)
Jediná společnost v Malajsii, která požádala v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, vyplnila formulář pro osvobození.
(123)
Jak je uvedeno v 72. až 76. bodě odůvodnění, společnost se dopouštěla obcházení uložených opatření. Vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, proto nelze této společnosti osvobození udělit.
4.3 Šrí Lanka
(124)
Uvedených šest společností na Šrí Lance, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, vyplnilo formulář pro osvobození.
(125)
Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění, jedna ze společností stáhla během šetření žádost o osvobození, a proto vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, nelze této společnosti osvobození udělit.
(126)
V případě dalších dvou společností byl použit článek 18 základního nařízení, jak je uvedeno v 36. až 42. bodě odůvodnění, a proto vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, nelze těmto společnostem osvobození udělit.
(127)
V případě tří zbývajících spolupracujících společností na Šrí Lance, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, se prokázalo, že se neúčastnily obcházení uložených opatření, jež jsou předmětem tohoto šetření (viz 80. a 81. bod odůvodnění). Tito výrobci dále prokázali, že nejsou ve spojení s žádnou společností dopouštějící se obcházení uložených opatření ani s žádným čínským výrobcem/vývozcem jízdních kol. Tyto společnosti proto mohly být osvobozeny od rozšířených opatření.
4.4 Tunisko
(128)
Uvedené dvě společnosti v Tunisku, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, vyplnily formulář pro osvobození.
(129)
První společnost se nepodílela na praktikách obcházení, jež jsou předmětem tohoto šetření. Tento výrobce dále prokázal, že není ve spojení s žádnou společností dopouštějící se obcházení uložených opatření ani s žádným čínským výrobcem/vývozcem jízdních kol. Tato společnost proto mohla být osvobozena od rozšířených opatření.
(130)
Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění, druhá společnost se podílela na praktikách obcházení. Vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, proto nelze této společnosti osvobození udělit.
4.5 Zvláštní opatření
(131)
Má se za to, že je v tomto případě zapotřebí zvláštních opatření, aby se zaručilo řádné uplatňování těchto osvobození. Tato zvláštní opatření spočívají v požadavku předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž taková faktura přiložena není, se vztahuje rozšířené antidumpingové clo.
4.6 Noví výrobci/vývozci
(132)
Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 11 odst. 3 základního nařízení, budou ostatní výrobci/vývozci v Indonésii, Malajsii, na Šrí Lance a v Tunisku, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili, a během posuzovaného období nevyváželi do Unie výrobek, který je předmětem šetření, pokud zamýšlejí podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13. odst. 4 základního nařízení, muset vyplnit dotazník, aby Komise mohla tuto žádost o osvobození posoudit. Takové osvobození lze udělit po posouzení situace na trhu s výrobkem, který je předmětem šetření, výrobní kapacity a jejího využití, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise v takovém případě rovněž zpravidla provede inspekci na místě. Žádost je třeba odeslat Komisi co nejdříve spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o změny činností společnosti spojených s výrobou a prodejem.
(133)
Bude-li osvobození uděleno, platná rozšířená opatření se odpovídajícím způsobem změní. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby byl zaručen soulad s podmínkami stanovenými v příslušném osvobození.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(134)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily.
(135)
Jedna indonéská společnost zopakovala svá tvrzení uvedená v 31. bodě odůvodnění, aniž by však předložila nové důkazy. Jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění, údaje předložené touto společností nebylo možno ověřit, neboť společnost nevedla žádné pracovní výkazy dokládající údaje uvedené ve formuláři pro osvobození. Vykázané údaje, které byly otestovány a přepočteny podle účetních knih nalezených v prostorách společnosti, tj. nákupy a objem výroby, se kromě toho ukázaly jako nesprávné. Tato tvrzení se proto odmítají.
(136)
Dle jedné malajsijské společnosti by skutečnost, že podíl dílů čínského původu ve výrobních nákladech na jízdní kola jen mírně překročil 60 % práh, neměla vést Komisi k zamítnutí žádosti této společnosti o osvobození. Společnost také předložila několik faktur za nákup dílů, u kterých byl údajně mylně uveden čínský původ, přestože ve skutečnosti pocházely z Indonésie.
(137)
V této souvislosti je třeba uvést, že prahové hodnoty stanovené v čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení jsou velmi jasné, a není proto důležité, v jaké míře překročil podíl dílů čínského původu ve výrobních nákladech na jízdní kola 60 % práh, nýbrž že díly čínského původu by měly představovat méně než 60 % výrobních nákladů na jízdní kola. Tyto faktury kromě toho nebyly uvedeny na soupisu nákupů předloženém společností a jejich hodnota navíc nebyla taková, aby ovlivnila původní závěr Komise. Tato tvrzení se proto odmítají.
(138)
Společnost také tvrdila, že k zamítnutí její žádosti o osvobození neexistuje dostatečný právní základ, neboť k závěrům se dospělo na základě výpočtu bez přihlédnutí k její konkrétní situaci. V reakci na to byly uvedené společnosti poskytnuty další informace k analýze uvedené v 72. až 75. bodě odůvodnění.
(139)
Společnost dále tvrdila, že nárůst dovozu výrobku, který je předmětem šetření, se v jejím případě shoduje s uvolněním všeobecného systému preferencí pro Malajsii, a proto zvýšení vývozu této společnosti do Unie v roce 2010 nemá hospodářský důvod ve zpřísnění antidumpingových opatření uložených ČLR. V odpovědi na toto tvrzení Komise uvedla, že uvolnění pravidel všeobecného systému preferencí sice mohlo zvýšit motivaci této společnosti vyvážet do Unie, avšak tato skutečnost nepopírá zjištění, že společnost zahájila činnost po zpřísnění antidumpingových opatření vůči ČLR a že díly nakupovala především z ČLR (viz 73. bod odůvodnění). Argument této strany byl proto odmítnut.
(140)
Tato společnost rovněž uvedla, že vykázané údaje týkající se hodnoty nakoupených a spotřebovaných dílů jízdních kol nebyly řádně zkontrolovány, jelikož se nijak nerozlišovalo mezi nakoupenými a spotřebovanými díly. K tomu je třeba uvést, že dle údajů předložených společností byly hodnoty nakoupených a spotřebovaných dílů stejné. Vykázaná hodnota dílů nakoupených v roce 2011 se také shodovala s hodnotou spotřebovaných dílů uvedenou ve výroční zprávě společnosti za rok 2011. Údaje o nakoupených a spotřebovaných dílech vykázané za posuzované období a za rok 2010 byly použity tak, jak je společnost uvedla. Tento argument byl tedy odmítnut.
(141)
Dotčená společnost předložila další vyúčtování nákladů podle modelu výrobku, které údajně prokazují splnění požadavku, aby z ČLR pocházelo maximálně 60 % dílů z celkové hodnoty montovaného výrobku. Tato informace se rozcházela s vyúčtováním nákladů (dle modelů) získaných a zkontrolovaných na místě u vybraných modelů, u nichž se potvrdilo, že společnost nesplnila požadavek na 60 % práh. Nové informace předložené touto společností nebyly podloženy žádnými důkazy a v zásadě popíraly ověřené informace. K těmto informacím nebylo přihlédnuto.
(142)
Společnost dále tvrdila, že jednala v dobré víře, jelikož se domnívala, že jedná v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1063/2010 (16), kterým se stanoví příslušná pravidla týkající se původu. V této souvislosti je třeba uvést, že účelem šetření obcházení není ověřit dodržování příslušných pravidel původu. Takové ověření nebylo při tomto šetření obcházení provedeno, a proto nelze údajné dodržování pravidel původu v tomto případě potvrdit. Ačkoli společnost tvrdila, že pravidla původu dodržovala, vzhledem k uvedeným skutečnostem to v tomto případě nijak nevylučuje možnost obcházení, jak je definována v čl. 13 odst. 2 základního nařízení (17). Z uvedených důvodů se toto tvrzení odmítá.
(143)
A nakonec, společnost tvrdila, že dumpingové rozpětí mělo být vypočteno podle údajů týkajících se konkrétně této společnosti. Toto tvrzení bylo uznáno, jak uvádí 75. bod odůvodnění, a společnost byla řádně informována.
(144)
Jedna společnost ze Šrí Lanky vznesla námitky proti relevanci dokumentů požadovaných během inspekce na místě, na základě čehož tvrdila, že její žádost o osvobození neměla být zamítnuta. V této souvislosti je třeba uvést, že doklady o původu dílů použitých při montáži jízdních kol vyvážených do Unie mají pro posouzení, zda jsou dodrženy podmínky čl. 13 odst. 2 písm. b), velký význam. Kromě toho, jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění, údaje předložené touto společností nebylo možno ověřit. Společnost také při inspekci na místě připustila, že díly nakoupené v ČLR nezanesla do účetnictví, takže nebylo možno určit, zda jsou dodržena kritéria stanovená v čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Tato tvrzení se proto odmítají.
(145)
Další společnost ze Šrí Lanky uvedla, že pokud by jí bylo známo již od počátku šetření, že na vývoz do Unie ze Šrí Lanky se může vztahovat rozšířené antidumpingové clo, nebyla by stáhla žádost o osvobození. Předpokládá se ale, že si společnost v okamžiku stažení žádosti o osvobození byla vědoma, že je možné uložit antidumpingové cla, které bylo rozšířeno od dne zavedení evidence dovozu ze Šrí Lanky do Unie, tj. ode dne zahájení šetření obcházení. O takovém důsledku byla společnost informována třikrát: prostřednictvím 20. bodu odůvodnění zahajovacího nařízení, při slyšení na začátku šetření a během inspekce na místě. Toto tvrzení proto nelze přijmout.
(146)
Jiná společnost ze Šrí Lanky předložila nové informace, které měla předložit před inspekcí, ale vzhledem k pokročilé fázi šetření nebylo možno tyto informace již ověřit. Společnost mimoto tvrdila, že již předložila všechny požadované informace.
(147)
Jak je uvedeno v 39. a 40 bodě odůvodnění, tato společnost nepředložila všechny informace vyžádané ke kontrole na místě. Prokázalo se zejména, že nákupní hodnotu dílů místního původu, kterou tato společnost vykázala, nelze považovat za spolehlivou. Nemohlo být tedy stanoveno, zda jsou dodržena kritéria stanovená v čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(148)
Společnost také tvrdila, že inspekce na místě neproběhla vzhledem k délce a jazykovým problémům řádně. K tomu uvádíme, že společnost byla založena krátce před inspekcí, a byla proto naplánována pouze jednodenní kontrolní návštěva. Kontrola trvala celý pracovní den. Na konci kontroly společnost nepožádala o možnost předložit další informace, které nemohla při kontrole dodat.
(149)
Před kontrolou na místě byla společnost mimoto informována, že kontrola bude provedena v angličtině, proti čemuž nevznesla námitek. Během kontroly doprovázel zástupce Komise tlumočník, který měl řešit případné jazykové komunikační problémy. V neposlední řadě je třeba zdůraznit, že většina dokumentů předložených společností během inspekce byla v anglickém jazyce, a to včetně účetních dokladů.
(150)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se všechna tvrzení této společnosti odmítají,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. S ohledem na účel tohoto nařízení se konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 990/2011 na dovoz jízdních kol a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšiřuje na dovoz jízdních kol a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, v současnosti kódů KN ex 8712 00 30 a ex 8712 00 70 (kód TARIC 8712003010 a 8712007091), s výjimkou jízdních kol vyráběných těmito společnostmi:
Země
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Indonésie
P.T. Insera Sena, 393 Jawa Street, Buduran, Sidoarjo 61252, Indonésie
B765
PT Wijaya Indonesia Makmur Bicycle Industries (Wim Cycle), Raya Bambe KM. 20, Driyorejo, Gresik 61177, Jawa Timur, Indonésie
B766
P.T. Terang Dunia Internusa, (United Bike), Jl. Anggrek Neli Murni 114 Slipi, 11480, Jakarta Barat, Indonésie
B767
Šrí Lanka
Asiabike Industrial Limited, No 114, Galle Road, Henamulla, Panadura, Šrí Lanka
B768
BSH Ventures (Private) Limited, No. 84, Campbell Place, Colombo-10, Šrí Lanka
B769
Samson Bikes (Pvt) Ltd., No 110, Kumaran Rathnam Road, Colombo 02, Šrí Lanka
B770
Tunisko
Euro Cycles SA, Zone Industrielle Kelaa Kebira, 4060, Sousse, Tunisko
B771
2. Uplatnění osvobození udělených společnostem konkrétně uvedeným v odstavci 1 tohoto článku nebo schváleným Komisí v souladu s čl. 2 odst. 2 tohoto nařízení je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 1 tohoto článku.
3. Clo rozšířené odstavcem 1 tohoto článku se vybere z dovozu zasílaného z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky nebo z Tuniska, celně evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 875/2012 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009, s výjimkou výrobků vyrobených společnostmi, které jsou uvedeny v odstavci 1.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádost musí být zaslána na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 08/20
1049 Brussels
Belgie
Fax + 32 22956505
2. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem prostřednictvím rozhodnutí povolit, aby byl dovoz uskutečňovaný společnostmi, jež neobcházejí antidumpingová opatření uložená prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011, osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1 tohoto nařízení.
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 875/2012.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 501/2013
tad-29 ta’ Mejju 2013
li jestendi d-dazju antidumping definittiv impost mir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 990/2011 fuq importazzjonijiet ta’ biċikletti li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina għal importazzjonijiet ta’ biċikletti kkunsinjati mill-Indoneżja, mill-Malasja, mis-Sri Lanka u mit-Tuneżija, kemm jekk iddikjarati bħala li joriġinaw fl-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija kif ukoll jekk le
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 13 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Miżuri eżistenti
(1)
Bir-Regolament (KEE) Nru 2474/93 (2), il-Kunsill impona dazju definittiv antidumping ta’ 30,6 % fuq l-importazzjoni ta’ biċikletti li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“ir-RPĊ”). Wara investigazzjoni dwar l-evażjoni skont l-Artikolu 13 tar-Regolament bażiku, dan id-dazju ġie estiż bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 71/97 (3) għall-importazzjonijiet ta’ ċertu komponenti ta’ biċikletti li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina. Barra minn hekk ġie deċiż li tinħoloq “skema ta’ eżenzjoni” abbażi tal-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku. Id-dettalji tal-iskema ġew stipulati fir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 88/97 (4).
(2)
Wara reviżjoni tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-Kunsill, bir-Regolament (KE) Nru 1524/2000 (5), iddeċieda li l-miżuri msemmija hawn fuq għandhom jinżammu.
(3)
Wara t-twettiq ta’ analiżi interim skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, il-Kunsill, bir-Regolament (KE) Nru 1095/2005 (6), żied id-dazju ta’ antidumping fis-seħħ għal 48,5 %.
(4)
F’Ottubru 2011, wara t-twettiq ta’ analiżi tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-Kunsill, bir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 990/2011 (7), iddeċieda li l-miżuri hawn fuq imsemmija għandhom jinżammu (“il-miżuri eżistenti”).
(5)
F’Marzu 2012, il-Kummissjoni ħabbret, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (8) l-bidu ta’ analiżi interim tal-miżuri antidumping għall-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ biċikletti li joriġinaw fir-RPĊ skont l-Artikolu 11(3) u 13(4) tar-Regolament bażiku antidumping.
(6)
F’Mejju 2013, il-Kunsill, permezz tar-Regolament (UE) Nru 502/2013 (9), emenda r-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 990/2011 li jimponi dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ roti li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina wara reviżjoni interim skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009.
(7)
F’April 2012 il-Kummissjoni ħabbret permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (10) l-bidu ta’ proċediment kontra s-sussidji fir-rigward ta’ importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ biċikletti li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina skont l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 (11).
(8)
F’Novembru 2012, il-Kummissjoni ħabbret permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (12) li s-sejbiet fl-investigazzjoni attwali jistgħu jintużaw fl-investigazzjoni tas-sussidji msemmija fil-premessa (7) hawn fuq.
(9)
F’Mejju 2013 il-Kummissjoni permezz tad-Deċiżjoni 2013/227/UE (13), temmet il-proċediment kontra s-sussidji msemmi fil-premessa (7) hawn fuq mingħajr ma imponiet miżuri.
1.2. Talba
(10)
Fl-14 ta’ Awwissu 2012, il-Kummissjoni rċeviet talba skont l-Artikoli 13(3) u 14(5) tar-Regolament bażiku biex tinvestiga l-possibbiltà ta’ evażjoni tal-miżuri antidumping imposti fuq importazzjonijiet ta’ biċikletti li joriġinaw fir-RPĊ u biex tagħmel l-importazzjonijiet ta’ biċikletti kkunsinjati mill-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija soġġetti għar-reġistrazzjoni, kemm jekk dawn ikunu ddikjarati li joriġinaw mill-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija u kemm jekk le.
(11)
It-talba tressqet mill-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Manifatturi tal-biċikletti (European Bicycles Manufacturers Association EBMA) f’isem In Cycles - Montagem e Comercio de Bicicletas, Lda, SC. EUROSPORT DHS S.A. u MAXCOM Ltd, tliet produtturi tal-biċikletti tal-Unjoni.
1.3. Tnedija
(12)
Wara li ddeterminat, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li hemm biżżejjed evidenza prima facie biex jingħata bidu għal investigazzjoni skont l-Artikoli 13(3) u 14(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni ddeċidiet li tinvestiga l-possibbiltà ta’ evażjoni tal-miżuri antidumping imposti fuq importazzjonijiet ta’ biċikletti li joriġinaw fl-RPĊ u biex tagħmel l-importazzjonijiet ta’ biċikletti kkonsenjati mill-Indoneżja, mill-Malasja, mis-Sri Lanka u mit-Tuneżija, kemm jekk iddikjarati bħala li joriġinaw fl-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija u kemm jekk le, suġġetti għal reġistrazzjoni.
(13)
L-investigazzjoni nbdiet fil-25 ta’ Settembru 2012 permezz tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 875/2012 (14) (“ir-Regolament tat-tnedija”).
(14)
L-evidenza prima facie għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni wriet bidla sinifikanti fix-xejra tal-kummerċ li tinvolvi l-esportazzjonijiet mir-RPĊ, l-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija lejn l-Unjoni wara ż-żieda tad-dazju antidumping fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1095/2005 imsemmi fil-premessa (3). Il-bidla fix-xejra tal-kummerċ tidher li seħħet mingħajr raġuni jew ġustifikazzjoni biżżejjed b’saħħitha għajr iż-żieda tad-dazju.
(15)
Din il-bidla tidher li tirriżulta mit-trażbord ta’ biċikletti li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina via l-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija lejn l-Unjoni u minn operazzjonijiet ta’ mmuntar fl-Indoneżja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija.
(16)
Barra minn hekk, l-evidenza kienet tindika li l-effetti ta’ rimedju tal-miżuri eżistenti tal-antidumping fuq il-prodott ikkonċernat qed jiġu kompromessi f’termini ta’ kwantità u ta’ prezz. Volumi sinifikanti ta’ importazzjonijiet tal-prodott investigat jidher li ħadu post l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw fir-RPĊ. Barra minn hekk, teżisti biżżejjed evidenza li l-importazzjonijiet tal-prodott investigat saru bi prezzijiet aktar baxxi mill-prezz mhux dannuż stabbilit fl-investigazzjoni li wasslet għall-miżuri eżistenti.
(17)
Fl-aħħar nett, kien hemm evidenza li l-prezzijiet tal-prodott taħt investigazzjoni kienu oġġett ta’ dumping fir-rigward tal-valur normali stabbilit qabel għall-prodott ikkonċernat.
1.4. Investigazzjoni
(18)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-awtoritajiet tar-RPĊ, l-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija, lill-produtturi/esportaturi f’dawk il-pajjiżi, lill-importaturi fl-Unjoni magħrufa li huma kkonċernati u lill-industrija tal-Unjoni, bit-tnedija tal-investigazzjoni.
(19)
Formoli ta’ eżenzjoni ntbagħtu lill-produtturi/esportaturi fl-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija magħrufa mill-Kummissjoni jew permezz tal-Missjonijiet tal-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija għall-Unjoni Ewropea. Intbagħtu kwestjonarji lill-produtturi/esportaturi fir-RPĊ li taf bihom il-Kummissjoni jew permezz tal-Missjoni tar-RPĊ għall-Unjoni Ewropea. Intbagħtu wkoll kwestjonarji lill-importaturi magħrufa mhux relatati fl-Unjoni.
(20)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u jitolbu smigħ sal-iskadenza stipulata fir-Regolament tat-tnedija. Il-partijiet kollha kienu infurmati li nuqqas ta’ kooperazzjoni jista’ jwassal għall-applikazzjoni tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku u għal sejbiet li jkunu bbażati fuq il-fatti disponibbli.
(21)
Erba’ produtturi/esportaturi fl-Indoneżja, wieħed fil-Malasja, sitta fis-Sri Lanka u tnejn fit-Tuneżija ppreżentaw tweġibiet għall-formoli ta’ eżenzjoni. Il-produtturi/esportaturi Ċiniżi ma kkooperawx. Tliet importaturi mhux relatati fl-Unjoni ppreżentaw tweġiba għall-kwestjonarju.
(22)
Il-Kummissjoni għamlet iż-żjajjar ta’ verifika fil-bini tal-kumpanniji li ġejjin:
-
P.T. Insera Sena, Buduran, Sidoarjo, l-Indoneżja,
-
Wijaya Indonesia Makmur Bicycles Industries, Driyorejo, Gresik, Jawa Timur, l-Indoneżja,
-
P.T. Terang Dunia Internusa, Slipi, Jakarta Barat, l-Indoneżja,
-
P.T. Chin Haur, Tangerang, l-Indoneżja,
-
Tan Lan Venture Corporation Sdn Bhd, Kampar, Perak, il-Malasja,
-
Asiabike Industrial Limited, Henamulla, Panadura, is-Sri Lanka,
-
BSH Ventures Limited, Colombo, is-Sri Lanka,
-
City Cycle Industries, Colombo, is-Sri Lanka,
-
Firefox Lanka (Pvt) Ltd, Weliketiya Pamunugama, is-Sri Lanka,
-
Kelani Cycles Pvt Ltd, Katunayake, is-Sri Lanka,
-
Samson Bikes (Pvt) Ltd, Colombo, is-Sri Lanka,
-
Mediterranean United Industries, Bouhajar Monastir, it-Tuneżija,
-
Euro Cycles, Sousse, it-Tuneżija.
1.5. Perjodu ta’ rapportar u perjodu ta’ investigazzjoni
(23)
Il-perjodu ta’ investigazzjoni kien ikopri l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2004 sal-31 ta’ Awwissu 2012 (“il-PI”). Id-data nġabret għall-PI sabiex tiġi investigata, fost l-oħrajn, il-bidla allegata fix-xejra tal-kummerċ wara ż-żieda tad-dazju tal-antidumping fl-2005. Inġabret data aktar dettaljata għall-perjodu tar-rappurtar bejn l-1 ta’ Settembru 2011 u l-31 ta’ Awwissu 2012 (“il-PR”) sabiex tiġi eżaminata t-theddida possibbli għall-effett rimedjali tal-miżuri fis-seħħ u l-eżistenza tad-dumping.
2. RIŻULTATI TAL-INVESTIGAZZJONI
2.1. Kunsiderazzjonijiet ġenerali
(24)
Skont l-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku, il-valutazzjoni tal-eżistenza ta’ evażjoni saret billi ġie analizzat b’mod suċċessiv jekk kienx hemm bidla fix-xejra tal-kummerċ bejn ir-RPĊ, l-erba’ pajjiżi interessati u l-Unjoni; jekk din il-bidla fix-xejra tal-kummerċ irriżultatx minn xi prassi, proċess jew ħidma li għalihom ma hemmx raġuni valida jew ġustifikazzjoni ekonomika suffiċjenti għajr l-impożizzjoni tad-dazju; jekk kienx hemm evidenza ta’ ħsara jew jekk l-effetti rimedjali tad-dazju ġewx kompromessi f’termini tal-prezzijiet u/jew tal-kwantitajiet tal-prodott investigat; u jekk kienx hemm evidenza ta’ dumping b’rabta mal-valuri normali stabbiliti qabel, jekk neċessarju skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2 tar-Regolament bażiku.
2.2. Prodott ikkonċernat u prodott investigat
(25)
Il-prodott ikkonċernat huma biċikletti u ċikletti oħra (inklużi triċikletti tal-kunsinna, iżda bl-esklużjoni tal-uniċikletti), mhux motorizzati, li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, li bħalissa huma klassifikabbli taħt il-kodiċijiet NM 8712 00 30 u ex 8712 00 70 (“il-prodott ikkonċernat”).
(26)
Il-prodott taħt investigazzjoni huwa l-istess bħal dak definit hawn fuq, iżda kkunsinnat mill-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija, kemm jekk iddikjarat li joriġina mill-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija u kemm jekk le, u li bħalissa jaqa’ taħt l-istess kodiċi NM bħall-prodott ikkonċernat (“il-prodott taħt investigazzjoni”).
(27)
L-investigazzjoni wriet li l-biċikletti, kif definiti hawn fuq, esportati lejn l-Unjoni mill-PRĊ u dawk ikkunsinjati mill-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija lejn l-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi u tekniċi u l-istess użu, u għalhekk jitqiesu bħala prodotti simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
2.3. Grad ta’ kooperazzjoni u determinazzjoni tal-volumi tal-kummerċ
2.3.1. L-Indoneżja
(28)
L-erba’ kumpanniji Indoneżjani li ressqu talba għal eżenzjoni skont l-Artikolu 13(4) tar-Regolament bażiku kienu jirrappreżentaw 91 % tal-importazzjonijiet totali mill-Indoneżja lejn l-Unjoni matul il-PR. Il-volumi globali tal-importazzjoni mill-Indoneżja kienu stabbiliti fuq il-bażi tad-data mill-Comext (15).
(29)
Id-data sottomessa minn kumpannija waħda ma kinitx verifikabbli għaliex il-kumpannija sostniet li ma kienet żammet l-ebda dokumenti ta’ ħidma użati biex timla l-formola ta’ eżenzjoni. Għalhekk, il-kumpannija ma kinitx kapaċi tispjega u turi kif iċ-ċifri rapportati ġew miksuba. Barra minn hekk, id-data mressqa mill-kumpannija rriżultaw inaffidabbli għaliex iċ-ċifri rapportati li ġew ittestjati u kkalkulati mill-ġdid fuq il-bażi tal-kotba disponibbli fl-istabbilimenti tal-kumpannija nstab li ma kinux preċiżi (eż. xiri, volum tal-produzzjoni). L-investigazzjoni żvelat ukoll li l-maniġer tal-bejgħ tal-kumpannija kien fil-fatt fl-istess ħin impjegat minn produttur Ċiniż tal-biċikletti li kien l-akbar fornitur tal-materja prima (il-komponenti tal-biċikletti) tal-kumpannija Indoneżjana.
(30)
Għalhek, f’konformità mal-Artikolu 18(4) tar-Regolament bażiku, il-kumpannija ġiet infurmata bl-intenzjoni li titwarrab l-informazzjoni li hija ressqet u ngħatat limitu ta’ żmien sabiex tipprovdi l-kummenti tagħha.
(31)
Il-kumpannija ddikjarat li kienet kooperattiva ħafna billi pprovdiet id-dokumenti kollha mitluba minbarra d-dokumenti ta’ ħidma li allegatament ma kinux mitluba qabel. Madankollu, id-dokumenti ta’ ħidma kienu ntalbu fl-ittra ta’ qabel il-verifika mibgħuta lill-kumpannija qabel il-verifika fuq il-post. Barra minn hekk, il-kumpannija sostniet li l-kalkolu tal-valuri tal-produzzjoni u tax-xiri kien affettwat minn spjegazzjonijiet ħżiena minn ħaddiem u li l-verifika tat-tranżazzjonijiet ta’ esportazzjoni kienet preċiża. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li minkejja diversi spjegazzjonijiet mingħand il-ħaddiema, fl-aħħar mill-aħħar ma kienx possibbli li ċ-ċifri pprovduti fuq il-post jiġu rrikonċiljati man-numri sottomessi fil-formola ta’ eżenzjoni. F’dak li jirrigwarda l-valur tal-bejgħ tal-esportazzjoni, ir-rikonċiljazzjoni kienet fil-fatt preċiża. Barra minn hekk, matul iż-żjara ta’ verifika, il-ħaddiema li pparteċipaw fil-verifika ma kinux kapaċi jispjegaw is-sors tan-numri ddikjarati fil-formola ta’ eżenzjoni u lanqas kif ġew kumpilati n-numri. Barra minn hekk, il-kumpannija kkonfermat li l-maniġer tal-bejgħ kien b’mod parallel qed jaħdem għal produttur Ċiniż tal-biċikletti.
(32)
Għalhekk, l-informazzjoni pprovduta mill-kumpannija inkwistjoni kellha tiġi mwarrba.
(33)
Għaldaqstant, il-konklużjonjiet rigward din il-kumpannija kienu bbażati fuq il-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. It-tliet kumpanniji l-oħra ġew ikkunsidrati li kkooperaw.
2.3.2. Il-Malasja
(34)
L-unika kumpannija Malasjana li ressqet talba għal eżenzjoni skont l-Artikolu 13(4) tar-Regolament bażiku, kienet tirrappreżenta bejn 20 % u 30 % tat-total tal-importazzjonijiet mill-Malasja lejn l-Unjoni matul il-PR. L-importazzjonijiet totali ta’ biċikletti mill-Malasja lejn l-Unjoni kienu stabbiliti fuq il-bażi tad-data minn Comext. Il-kumpannija tqieset li kkooperat.
2.3.3. Is-Sri Lanka
(35)
Is-sitt kumpanniji fis-Sri Lanka li ressqu talba għal eżenzjoni skont l-Artikolu 13(4) tar-Regolament bażiku kienu jirrappreżentaw 69 % tal-importazzjonijiet totali mis-Sri Lanka lejn l-Unjoni matul il-PR. Il-volumi globali tal-importazzjoni mis-Sri Lanka kienu stabbiliti fuq il-bażi tad-data minn Comext.
(36)
Waħda mill-kumpanniji rtirat it-talba tagħha għal eżenzjoni matul l-investigazzjoni fuq il-bażi li kienet waqqfet il-produzzjoni tal-biċikletti fis-Sri Lanka. Għalhekk, id-data fir-rigward ta’ din il-kumpannija ġew injorati.
(37)
Il-kooperazzjoni tat-tieni kumpannija nstabet li kienet insuffiċjenti. Id-data ppreżentata ma kinitx verifikabbli billi l-valur u l-volum tal-komponenti ta’ oriġini Ċiniża mixtrija mill-kumpannija ma setgħux jiġu stabbiliti b’mod ta’ min jorbot fuqu. Barra minn hekk, il-valur u l-volum tal-komponenti użati fil-proċess tal-manifattura ma setgħux jiġu vverifikati billi kienu nxtraw minn parti terza u kkonsenjati lill-kumpannija biss għall-immuntar.
(38)
Għalhek, f’konformità mal-Artikolu 18(4) tar-Regolament bażiku, il-kumpannija ġiet infurmata bl-intenzjoni li titwarrab l-informazzjoni li hija ressqet u ngħatat limitu ta’ żmien sabiex tipprovdi l-kummenti tagħha. Il-kumpannija ma pprovdietx kummenti.
(39)
Il-kooperazzjoni ta’ kumpannija oħra kienet ukoll ikkunsidrata insuffiċjenti. L-informazzjoni pprovduta ma setgħetx tkun ivverifikata fil-post peress li l-kumpannija naqset milli tipprovdi informazzjoni essenzjali. Aktar speċifikament, hija naqset milli tħejji informazzjoni espliċitament mitluba qabel il-verifika fuq il-post, bħalma huma d-dokumenti ta’ ħidma jew il-lista tal-kumpanniji relatati magħha, u għaldaqstant xekklet il-proċess ta’ verifika. Min-naħa l-oħra, il-valur tax-xiri tal-partijiet ta’ oriġini lokali kif irrappurtat mill-kumpannija nstab li ma kienx affidabbli, b’mod partikolari minħabba li l-investigazzjoni żvelat mill-inqas xi rabtiet bejn il-kumpannija u l-fornitur lokali tagħha tal-komponenti tal-biċikletti li kienu jmorru lil hinn minn relazzjoni normali ta’ xerrejja u bejjiegħa u li ma setgħux jiġu kkjarifikati mill-kumpannija.
(40)
Skont l-Artikolu 18(4) tar-Regolament bażiku, il-kumpannija ġiet infurmata bl-intenzjoni li tiġi injorata l-informazzjoni li ressqet u ngħatat limitu ta’ żmien sabiex tipprovdi l-kummenti tagħha. B’reazzjoni għal dan, il-kumpannija kkontestat is-sejbiet u ssottomettiet aktar evidenza u spjegazzjonijiet. L-ebda evidenza ġdida li ġiet sottomessa ma setgħet tiġi aċċettata. L-ewwel nett, għax ma setgħetx tiġi vverifikata aktar għaliex ġiet ipprovduta wara ż-żjara fuq il-post. Fil-biċċa l-kbira tal-każijiet, l-evidenza l-ġdida li ġiet sottomessa nstabet li kienet inkonsistenti mal-ispjegazzjonijiet u l-evidenza miġbura fuq il-post. Fir-rigward tal-ispjegazzjonijiet il-ġodda li ġew sottomessi, instab li dawn kienu insuffiċjenti minħabba li ma kinux jindirizzaw il-kwistjonijiet ewlenin pendenti, b’mod partikolari, l-kjarifiki nieqsa rigward kumpanniji relatati.
(41)
Għalhekk l-informazzjoni pprovduta mill-kumpannija inkwistjoni kellha tiġi skartata.
(42)
Għaldaqstant, il-konklużjonjiet rigward din il-kumpannija kienu bbażati fuq il-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
2.3.4. It-Tuneżija
(43)
Iż-żewġ kumpanniji Tuneżini li ressqu talba għal eżenzjoni skont l-Artikolu 13(4) tar-Regolament bażiku kienu jirrappreżentaw l-importazzjonijiet kollha mit-Tuneżija lejn l-Unjoni matul il-PR kif irrappurtat fil-Comext. Dawn tqiesu li kkooperaw.
2.3.5. Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
(44)
Kif imsemmi fil-premessa (21) hawn fuq, ma kien hemm l-ebda kooperazzjoni mill-produtturi/esportaturi Ċiniżi. Għalhekk, is-sejbiet fir-rigward tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni, min-naħa l-waħda, u l-esportazzjonijiet tal-biċikletti mir-RPĊ lejn l-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija, min-naħa l-oħra, kienu bbażati fuq il-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku. Fir-rigward tal-importazzjonijiet lejn l-Unjoni, intużat data tal-importazzjoni rreġistrata fil-Comext. L-istatistika nazzjonali Ċiniża ntużat fir-rigward tad-determinazzjoni tal-volumi ta’ esportazzjoni mir-RPĊ lejn l-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija.
2.4. Bidla fix-xejra tal-kummerċ
2.4.1. Importazzjonijiet fl-Unjoni mir-RPĊ, l-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija
(45)
L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ lejn l-Unjoni naqsu bi 38,2 % mill-2005, jiġifieri wara ż-żieda tal-miżuri antidumping f’Lulju 2005, u komplew jonqsu fis-snin ta’ wara. B’kollox, l-importazzjonijiet mir-RPĊ naqsu b’iktar minn 80 % fil-PI.
(46)
Fl-istess ħin, l-importazzjonijiet tal-prodott li qed jiġi investigat mill-Indoneżja għall-Unjoni żdiedu mill-2005 ’l quddiem u aktar milli rdoppjaw fl-2006 meta mqabbla mal-2004. L-importazzjonijiet baqgħu jiżdiedu, bl-eċċezzjoni tal-2009, minkejja li baqgħu f’livelli ferm ogħla minn dawk tal-2004. Mill-2009 ’l hawn, l-importazzjonijiet reġgħu żdiedu kontinwament sal-PR. Fil-PR l-importazzjonijiet mill-Indoneżja żdiedu b’157 % meta mqabbla mal-2004.
(47)
Fir-rigward tal-importazzjonijiet tal-prodott taħt investigazzjoni mill-Malasja lejn l-Unjoni, dawn kienu negliġibbli qabel iż-żieda tad-dazju antidumping f’Lulju 2005. Fl-2005, dawn żdiedu b’mod sinifikanti (b’iktar minn mitejn darba) iżda naqsu fl-2009 b’46 %, segwiti minn żieda oħra ta’ 38 % fl-2010. Għalkemm l-importazzjonijiet mill-Malasja reġgħu naqsu fl-2011 u matul il-PR, il-livell ta’ importazzjoni mill-Malasja matul il-PR għadu jaqbeż sewwa l-livell tal-importazzjoni mill-2004 qabel iż-żieda tal-miżuri antidumping, jiġifieri 185 158 biċikletta meta mqabbla ma’ 10 749 waħda fl-2004 jew b’1 623 %.
(48)
L-importazzjonijiet tal-prodott taħt investigazzjoni mis-Sri Lanka għall-Unjoni żdiedu b’mod sinifikanti wara ż-żieda tad-dazji antidumping fl-2005 u komplew jiżdiedu fis-snin ta’ wara bi kważi 500 % u laħqu quċċata fl-2010. Fl-2011 u matul il-PR l-importazzjonijiet mis-Sri Lanka tal-prodott taħt l-investigazzjoni naqsu, għalkemm dawn għadhom ferm ogħla mil-livelli ta’ importazzjoni tal-2004 qabel iż-żieda tal-miżuri antidumping, jiġifieri l-importazzjonijiet globali mis-Sri Lanka żdiedu b’282 % bejn l-2004 u l-PR.
(49)
Fl-aħħar nett, l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mit-Tuneżija għall-Unjoni żdiedu bi kważi 30 % fl-2005, jiġifieri wara ż-żieda tad-dazji antidumping, u b’aktar minn 20 % fl-2006. Huma aktar milli rduppjaw bejn l-2006 u l-2007, u laħqu l-ogħla livell tagħhom fl-2007. Importazzjonijiet matul l-2008 u l-2010 kienu qegħdin jonqsu, reġgħu żdiedu fl-2011 u mbagħad naqsu bi ftit matul il-PR. Matul il-PI, l-importazzjonijiet mit-Tuneżija żdiedu b’200,3 %.
(50)
It-Tabella 1 turi l-kwantitajiet ta’ importazzjonijiet ta’ biċikletti mir-RPĊ, l-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija lejn l-Unjoni mill-1 ta’ Jannar 2004 sal-31 ta’ Awwissu 2012, jiġifieri matul il-PI.
Tabella 1
(unitajiet)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
1.9.2011-31.8.2012 (PR)
Ir-RPĊ
2 550 775
1 575 452
995 715
986 514
941 522
597 339
627 066
584 303
411 642
Indiċi (2004 = 100)
100
61,8
39,0
38,7
36,9
23,4
24,6
22,9
16,1
L-Indoneżja
237 648
282 045
500 623
593 769
634 623
437 023
551 847
614 798
612 448
Indiċi (2004 = 100)
100
118,7
210,7
249,9
267,0
183,9
232,2
258,7
257,7
Il-Malasja
10 749
229 354
497 974
475 463
360 871
193 102
266 164
177 306
185 158
Indiċi (2004 = 100)
100
2 133,7
4 632,7
4 423,3
3 357,3
1 796,5
2 476,2
1 649,5
1 722,6
Is-Sri Lanka
249 491
352 078
534 413
574 153
749 358
1 016 523
1 237 406
975 297
953 169
Indiċi (2004 = 100)
100
141,1
214,2
230,1
300,4
407,4
496,0
390,9
382,0
It-Tuneżija
167 137
212 257
251 054
549 848
527 209
529 734
414 488
519 217
501 853
Indiċi (2004 = 100)
100
127,0
150,2
329,0
315,4
316,9
248,0
310,7
300,3
Sors:
L-istatistika tal-Comext
2.4.2. l-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn l-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija
(51)
L-esportazzjonijiet tal-biċikletti mir-RPĊ lejn l-Indoneżja żdiedu l-ewwel fl-2008 (b’56,2 %). Bejn l-2008 u l-PR, l-importazzjonijiet komplew jiżdiedu, bl-eċċezzjoni tal-2009. Matul il-PI l-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn l-Indoneżja żdiedu fit-total bi 83,8 %.
(52)
L-esportazzjonijiet tal-biċikletti mir-RPĊ lejn il-Malasja żdiedu fl-2005, wara ż-żieda tal-miżuri antidumping, bi kważi 30 % u komplew jiżdiedu sakemm laħqu l-ogħla livell tagħhom fl-2011, jiġifieri żieda ta’ 110,8 % meta mqabbla mal-2004. Fil-PR l-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn il-Malasja, naqsu kemxejn, iżda baqgħu f’livelli fil-biċċa l-kbira ogħla minn dawk tal-2004. B’mod ġenerali, l-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn il-Malasja żdiedu b’99,6 % matul il-PI.
(53)
L-esportazzjonijiet tal-biċikletti mir-RPĊ lejn is-Sri Lanka żdiedu wkoll wara ż-żieda tad-dazji antidumping f’Lulju 2005. Huma naqsu kemxejn fl-2007 iżda żdiedu b’iktar mid-doppju fl-2010 u fl-2011 meta mqabbla mal-2004. Kumplessivament, l-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn is-Sri Lanka żdiedu b’132,5 % matul il-PI.
(54)
Finalment l-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn it-Tuneżija kienu negliġibbli qabel iż-żieda tad-dazji antidumping. Mill-2005 ’il quddiem, l-esportazzjonijiet lejn it-Tuneżija żdiedu b’mod sinifikanti u laħqu l-ogħla livell tagħhom fl-2008 (minn 2 534 unità fl-2004 għal 389 445 unità fl-2008). Għalkemm l-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn it-Tuneżija naqsu u baqgħu f’livelli aktar baxxi wara l-2008, huma xorta baqgħu f’livelli ferm ogħla minn dawk ta’ matul l-2004. B’mod ġenerali, l-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn it-Tuneżija żdiedu minn 2 534 biċikletta fl-2004 għal 170 772 biċikletta fil-PR.
(55)
It-Tabella 2 turi l-esportazzjonijiet tal-biċikletti mir-RPĊ lejn l-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija mill-1 ta’ Jannar 2004 sal-31 ta’ Awwissu 2012, jiġifieri matul il-PI.
Tabella 2
(unitajiet)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
1.9.2011-31.8.2012 (PR)
L-Indoneżja
2 128 804
1 731 224
2 121 019
1 906 364
3 325 531
2 287 374
3 644 836
3 773 852
3 912 882
Indiċi (2004 = 100)
100
81,3
99,6
89,6
156,2
107,4
171,2
177,3
183,8
Il-Malasja
721 335
933 943
890 241
974 860
1 515 886
1 111 251
1 291 766
1 520 276
1 440 132
Indiċi (2004 = 100)
100
129,5
123,4
135,1
210,2
154,1
179,1
210,8
199,6
Is-Sri Lanka
267 371
315 233
345 953
254 774
425 405
383 377
699 328
685 744
621 620
Indiċi (2004 = 100)
100
117,9
129,4
95,3
159,1
143,4
261,6
256,5
232,5
It-Tuneżija
2 534
7 188
37 042
175 761
389 445
171 332
225 369
204 465
170 772
Indiċi (2004 = 100)
100
283,7
1 461,8
6 936,1
15 368,8
6 761,3
8 893,8
8 068,9
6 739,2
Sors:
L-istatistika Ċiniża
2.4.3. Il-volumi ta’ produzzjoni
(56)
Il-kumpanniji fl-Indoneżja u t-Tuneżija żiedu l-produzzjoni tagћhom bejn l-2009 u l-PR, b’54 % u 24 % rispettivament. Il-kumpanniji tas-Sri Lanka madankollu naqqsu ftit il-produzzjoni tagħhom matul l-istess perjodu.
(57)
Dwar il-Malasja, l-unika kumpannija fil-Malasja li kkooperat bdiet tipproduċi u tesporta l-biċikletti fl-2010. Peress li l-ebda kumpannija oħra ma kkooperat, l-ebda informazzjoni ma setgħet tinkiseb fuq il-livelli possibbli tal-produzzjoni ġenwina tal-prodott investigat f’dan il-pajjiż.
Tabella 3
Il-produzzjoni ta’ biċikletti tal-kumpanniji li kkooperaw fl-Indoneżja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija
Il-volumi ta’ produzzjoni f’unitajiet
2009
2010
2011
PR
L-Indoneżja
1 217 664
1 631 459
1 877 067
1 877 381
Indiċi
100
134
154
154
Is-Sri Lanka
737 632
886 191
688 059
692 454
Indiċi
100
120
93
94
It-Tuneżija
430 022
483 135
575 393
532 425
Indiċi
100
112
134
124
2.5. Konklużjoni dwar il-bidla fix-xejra tal-kummerċ
(58)
It-tnaqqis kumplessiv tal-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn l-Unjoni u ż-żieda parallela tal-esportazzjonijiet mill-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija lejn l-Unjoni u ż-żieda fl-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn l-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija wara ż-żieda tal-miżuri antidumping f’Lulju 2005 tikkostitwixxi bidla fix-xejra tal-kummerċ bejn il-pajjiżi konċernati, fuq naħa waħda, u l-Unjoni, fuq in-naħa l-oħra, skont it-tifsira tal-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku.
2.6. In-natura tal-prattiki ta’ evażjoni
(59)
L-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku jesiġi li l-bidla fix-xejra tal-kummerċ tirriżulta minn prassi, proċess jew ħidma li għalihom ma hemmx raġuni valida jew ġustifikazzjoni ekonomika suffiċjenti għajr l-impożizzjoni tad-dazju. Il-prattika, il-proċess jew il-ħidma jinkludu, fost oħrajn, il-kunsinja tal-prodott suġġett għall-miżuri eżistenti vija pajjiżi terzi u l-immuntar ta’ komponenti permezz ta’ operazzjoni ta’ mmuntar fl-Unjoni jew f’pajjiż terz. Għal dan l-għan l-eżistenza ta’ operazzjonijiet ta’ mmuntar kienet determinata skont l-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku.
2.6.1. L-Indoneżja
Trażbord
(60)
L-esportazzjonijiet mill-erba’ kumpanniji Indoneżjani li kkooperaw inizjalment kienu jammontaw għal 91 % tat-total ta’ esportazzjonijiet Indoneżjani lejn l-Unjoni fil-PR.
(61)
Għal tlieta mill-erba’ kumpanniji li kkooperaw inizjalment, l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda prattiki ta’ trażbord.
(62)
Fir-rigward tar-raba’ kumpannija, kif iddikjarat fil-premessi (29) sa (33) aktar ’il fuq, l-applikazzjoni tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku kienet ġustifikata. L-investigazzjoni żvelat li l-kumpannija ma kenitx tippossjedi tagħmir suffiċjenti biex jiġġustifika l-volumi tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PR u, għalhekk, jista’ jiġi konkluż li l-kumpannija kienet involuta fi prattiċi ta’ evażjoni permezz ta’ trażbord.
(63)
Għall-bqija tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni ma kien hemm l-ebda kooperazzjoni kif deskritt fil-premessi (29) sa (33) hawn fuq.
(64)
Għaldaqstant, fid-dawl tal-bidliet fix-xejriet tal-kummerċ konklużi fil-premessa (58) hawn fuq bejn l-Indoneżja u l-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku, is-sejbiet ta’ kumpannija waħda Indoneżjana kif iddikjarat fil-premessa (61) hawn fuq, u l-fatt li mhux il-produtturi/esportaturi Indoneżjani kollha ppreżentaw ruħhom u kkooperaw, l-eżistenza ta’ trażbord ta’ prodotti ta’ oriġini Ċiniża vija l-Indoneżja hija kkonfermata.
Operazzjoni ta’ mmuntar
(65)
Is-sorsi tal-materja prima (komponenti tal-biċikletti) u l-ispiża tal-produzzjoni kienu analizzati għal kull kumpannija li kkooperat u dan sabiex ikun stabbilit jekk hemmx xi operazzjoni ta’ assembleġġ eżistenti fl-Indoneżja li qed tevadi l-miżuri skont il-kriterji tal-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku. Għal tlieta mill-erba’ kumpanniji li kkooperaw inizjalment, il-materja prima ta’ oriġini Ċiniża (komponenti tal-biċikletti) ma kenitx tikkostitwixxi 60 % jew aktar tal-valur totali tal-partijiet tal-prodott immuntat. Għalhekk ma kienx neċessarju li jiġi eżaminat jekk il-valur miżjud tal-komponenti mdaħħla matul l-operazzjoni ta’ mmuntar kienx ikbar minn 25 % tal-ispiża tal-manifattura. Konsegwentement, operazzjonijiet tal-immuntar ma kinux stabbiliti fir-rigward ta’ dawn it-tliet kumpanniji.
(66)
Għar-raba’ kumpannija, l-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku ġie applikat kif imsemmi fil-premessi (29) sa (33) aktar ’il fuq. Billi l-kumpannija ma setgħetx tipprovdi data affidabbli, ma setax jiġi stabbilit jekk kenitx involuta f’operazzjonijiet ta’ mmuntar.
(67)
Għalhekk, l-eżistenza ta’ operazzjonijiet ta’ mmuntar fis-sens tal-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku ma ġietx stabbilita.
2.6.2. Il-Malasja
Trażbord
(68)
L-esportazzjonijiet tal-unika kumpannija Malasjana li kkooperat ammontaw għal bejn 20 % u 30 % tal-esportazzjonijiet totali tal-Malasja lejn l-Unjoni fil-PR. Din il-kumpannija bdiet tipproduċi u tesporta lejn l-Unjoni l-prodott ikkonċernat biss fi tmiem l-2011. L-ebda prattiki ta’ trażbord ma nstabu fir-rigward ta’ din il-kumpannija. Għall-bqija tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni ma kien hemm l-ebda kooperazzjoni kif indikat b’mod ċar fil-premessa (34) hawn fuq.
(69)
Għaldaqstant, fid-dawl tal-bidliet fix-xejriet tal-kummerċ konklużi fil-premessa (58) bejn il-Malasja u l-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku u l-fatt li mhux il-produtturi/esportaturi kollha tal-Malasja ppreżentaw ruħhom u kkooperaw jista’ jiġi konkluż li l-bqija tal-volumi ta’ esportazzjonijiet li mhumiex ġejjin minn din il-kumpannija jistgħu jiġu attribwiti għal prattiki ta’ trażbord.
(70)
Għaldaqstant, l-eżistenza ta’ trażbord ta’ prodotti ta’ oriġini Ċiniża mill-Malasja, hija kkonfermata.
Operazzjoni ta’ mmuntar
(71)
Fil-każ tal-Malasja l-ambitu tal-investigazzjoni ġie estiż biex ikopri prattiki ta’ evażjoni oħra li ġew identifikati fil-kors tal-investigazzjoni, jiġifieri operazzjonijiet tal-immuntar, kif stipulat fil-premessa (12) tar-Regolament tat-tnedija.
(72)
Il-kriterji tal-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku ġew analizzati għall-unika kumpannija li kkooperat u dan sabiex ikun stabbilit jekk hemmx xi operazzjoni ta’ mmuntar fil-Malasja li qed tevadi l-miżuri eżistenti. L-investigazzjoni wasslet għas-sejbiet li ġejjin.
(73)
Il-kumpannija bdiet topera fl-2010 u għalhekk wara li l-miżuri antidumping kontra r-RPĊ ġew miżjuda. Il-kumpannija nstabet li kienet orjentata lejn l-esportazzjoni mmirata lejn is-suq tal-Unjoni, peress li sar biss bejgħ negliġibbli fis-suq domestiku jew f’pajjiżi terzi oħra. Barra minn hekk, il-komponenti użati fil-produzzjoni kienu misjuba li oriġinaw primarjament mir-RPĊ. Il-kriterji tal-Artikolu 13(2)(a) tar-Regolament Bażiku għalhekk kienu kkunsidrati li ġew issodisfati.
(74)
Minbara dan, din il-kumpannija kienet qed tixtri kits tal-biċikletti żarmati għal kollox mir-RPĊ, minbarra għal tliet tipi ta’ komponenti. F’dan il-każ, il-materja prima ta’ oriġini Ċiniża (komponenti tal-biċikletti) kienet tikkostitwixxi iktar minn 60 % tal-valur totali tal-partijiet tal-prodott finali. Barra minn hekk, il-valur miżjud tal-komponenti mdaħħla matul l-operazzjoni tal-immuntar ma nstabx li kien ikbar minn 25 % tal-ispiża tal-manifattura ta’ din il-kumpannija. Il-kriterji tal-Artikolu 13(2)(b), għaldaqstant, ġew issodisfati.
(75)
Barra minn hekk, skont l-Artikoli 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, tqabbil tal-valur normali, kif stabbilit qabel (ara l-premessa (98)), u l-prezzijiet ta’ esportazzjoni tal-kumpannija lejn l-Unjoni matul il-PR, espressi bħala perċentwali tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni bid-dazju mhux imħallas, wera dumping sinifikanti mill-kumpannija kkonċernata fir-rigward tal-importazzjonijiet tal-prodott li qed jiġi investigat. It-tqabbil twettaq għal kull kull tip tal-prodott taħt investigazzjoni esportat lejn l-Unjoni fil-PR. Barra minn hekk, instab illi l-prezzijiet tal-esportazzjoni ta’ din il-kumpannija kienu ferm inqas mil-livell ta’ tneħħija ta’ ħsara stabbilit għall-industrija tal-Unjoni fl-investigazzjoni oriġinali. Il-kalkolu sar skont il-kategoriji ewlenin ta’ prodotti, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli. Għalhekk, l-effetti rimedjali tad-dazju fis-seħħ instab li huma mminati f’termini ta’ prezzijiet. Għal dawn ir-raġunijiet, kien konkluż li l-kriterji tal-Artikolu 13(2)(c) tar-Regolament bażiku kienu ssodisfati.
(76)
Fuq din il-bażi, il-kumpannija nstabet li hi involuta f’operazzjoni ta’ mmuntar. Għalhekk, l-eżistenza ta’ operazzjonijiet ta’ mmuntar skont it-tifsira tal-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku fil-Malasja hija kkonfermata.
2.6.3. Is-Sri Lanka
Trażbord
(77)
L-esportazzjonijiet tal-kumpanniji tas-Sri Lanka li inizjalment ikkooperaw kienu jammontaw għal 69 % tat-total tal-esportazzjonijiet tas-Sri Lanka lejn l-Unjoni fil-PR. Għal tlieta mis-sitt kumpanniji li kkooperaw inizjalment, l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda prattiki ta’ trażbord. Għall-esportazzjonijiet l-oħra ma kien hemm l-ebda kooperazzjoni kif spjegat fil-premessi (35) sa (42).
(78)
Għaldaqstant, fid-dawl tat-tibdil fix-xejriet tal-kummeċ konklużi fil-premessa (58) bejn is-Sri Lanka u l-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku u l-fatt li mhux il-produtturi/esportaturi kollha tas-Sri Lanka ppreżentaw ruħhom u/jew ikkooperaw jista’ jiġi konkluż li l-esportazzjonijiet ta’ dawk il-produtturi/esportaturi jistgħu jiġu attribwiti għal prattiki ta’ trażbord.
(79)
Għaldaqstant, l-eżistenza ta’ trażbord ta’ prodotti ta’ oriġini Ċiniża mill-Malasja hija kkonfermata.
Operazzjoni ta’ mmuntar
(80)
Is-sorsi tal-materja prima (komponenti tal-biċikletti) u l-ispiża tal-produzzjoni kienu analizzati għal kull kumpannija li kkooperat u dan sabiex ikun stabbilit jekk hemmx xi operazzjoni ta’ assembleġġ fis-Sri Lanka li qed tevadi l-miżuri eżistenti skont il-kriterji tal-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku.
(81)
Għal tlieta mis-sitt kumpanniji li kkooperaw inizjalment, il-materja prima ta’ oriġini Ċiniża (komponenti tal-biċikletti) ma kinitx tikkostitwixxi 60 % jew aktar tal-valur totali tal-komponenti tal-prodott immuntat. Għalhekk ma kienx neċessarju li jiġi eżaminat jekk il-valur miżjud tal-komponenti mdaħħla matul l-operazzjoni ta’ mmuntar kienx ikbar minn 25 % tal-ispiża tal-manifattura. Konsegwentement, operazzjonijiet tal-immuntar ma kinux stabbiliti fir-rigward ta’ dawn it-tliet kumpanniji.
(82)
L-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku kien applikat għal żewġ kumpanniji oħra kif spjegat fil-premessi (37) sa (42) hawn fuq, filwaqt li kumpannija waħda oħra rtirat il-kooperazzjoni tagħha waqt il-verifika fuq il-post kif imsemmi fil-premessa (36) hawn fuq. Għalhekk, l-eżistenza ta’ operazzjonijiet ta’ mmuntar fis-sens tal-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku ma ġietx stabbilita.
2.6.4. It-Tuneżija
Trażbord
(83)
L-esportazzjonijiet ta’ kumpanniji Tuneżini li kkooperaw koprew l-importazzjonijiet totali mit-Tuneżija lejn l-Unjoni fil-PR.
(84)
Il-verifikazzjoni taż-żewġ kumpanniji li kkooperaw ma żvelat l-ebda trażbord ta’ prodotti ta’ oriġini Ċiniża via t-Tuneżija.
Operazzjoni ta’ mmuntar
(85)
Is-sorsi tal-materja prima (komponenti tal-biċikletti) u l-ispiża tal-produzzjoni kienu analizzati għal kull kumpannija li kkooperat biex ikun stabbilit jekk hemmx xi operazzjoni ta’ mmuntar fit-Tuneżija li qed tevadi l-miżuri eżistenti skont il-kriterji tal-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku. Għal kumpannija waħda li kkooperat, il-materja prima (komponenti tal-biċikletti) ta’ oriġini Ċiniża kkostitwiet iktar minn 60 % tal-valur totali tal-partijiet tal-prodott immuntat. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-valur miżjud tal-partijiet li ddaħħlu matul l-operazzjoni ta’ mmuntar kien jaqbeż il-25 % tal-ispiża tal-manifattura ta’ din il-kumpannija. Fuq din il-bażi l-kumpannija nstabet li mhix involuta f’operazzjoni ta’ mmuntar.
(86)
Il-kriterji tal-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku ġew analizzati għall-kumpannija Tuneżina l-oħra. L-investigazzjoni wasslet għas-sejbiet li ġejjin.
(87)
Il-kumpannija bdiet topera mill-2006 u għalhekk wara li l-miżuri antidumping kontra r-RPĊ ġew miżjuda. Il-kumpannija nstabet li kienet orjentata lejn l-esportazzjoni u mmirata lejn is-suq tal-Unjoni, peress li sar biss bejgħ negliġibbli fis-suq domestiku jew f’pajjiżi terzi oħra. Barra minn hekk, il-komponenti użati fil-produzzjoni nstab li kienu oriġinaw primarjament mir-RPĊ. Għaldaqstant, kien ikkunsidrat li l-kriterji tal-Artikolu 13(2)(a) tar-Regolament bażiku kienu ssodisfati.
(88)
Minbarra dan, il-kumpannija kkonċernata nstab li kellha manifattur Ċiniż tal-biċikletti bħala l-azzjonist maġġoritarju tagħha.
(89)
Barra minn hekk, il-kumpannija xtrat il-partijiet kollha mir-RPĊ u għalhekk il-materja prima ta’ oriġini Ċiniża (komponenti tal-biċikletti) kienet tikkostitwixxi iktar minn 60 % tal-valur totali tal-partijiet tal-prodott finali. Barra minn hekk, l-investigazzjoni żvelat li l-uniku fornitur tas-servizzi u tal-komponenti Ċiniżi kien relatat mal-azzjonist maġġoritarju Ċiniż tal-kumpannija inkwistjoni. Minbarra dan, il-valur miżjud tal-partijiet imdaħħla matul l-operazzjonijiet ta’ mmuntar tal-kumpannija ma kienx jaqbeż il-25 % tal-ispiża tal-manifattura ta’ din il-kumpannija. Fuq din il-bażi il-kriterji tal-Artikolu 13(2)(b) tar-Regolament Bażiku għalhekk kienu kkunsidrati li ġew issodisfati.
(90)
Barra minn hekk, il-verifika żvelat għadd kbir ta’ żbalji fil-lista ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni fil-PR u, għalhekk, fajl ġdid kien kostruwit fuq il-bażi tal-fatturi tal-bejgħ fil-kampjun li jkopru madwar 25 % tal-esportazzjonijiet totali lejn is-suq tal-Unjoni. Għaldaqstant, kif previst fl-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, fin-nuqqas ta’ tagħrif dettaljat dwar it-tranżazzjonijiet tal-esportazzjonijiet tal-kumpannija rispettiva lejn l-Unjoni, il-paragun bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq il-bażi tal-valur normali medju peżat stabbilit qabel (ara l-premessa (98)) ma’ prezz tal-esportazzjoni medju peżat ta’ din il-kumpannija lejn l-Unjoni. Il-marġni tad-dumping espress bħala perċentwal tal-valur CIF fil-fruntiera tal-Unjoni nstab li huwa sinifikanti. Barra minn hekk, instab illi l-prezzijiet tal-esportazzjoni ta’ din il-kumpannija bħala medja kienu ferm inqas mil-livell ta’ tneħħija ta’ ħsara stabbilit għall-industrija tal-Unjoni fl-investigazzjoni oriġinali. Il-kalkolu sar fuq bażi ta’ medja ppeżata. Għalhekk, l-effetti rimedjali tad-dazju fis-seħħ nstab li huma mminati f’termini ta’ prezzijiet. Għalhekk, ġie konkluż li l-kriterji tal-Artikolu 13(2)(c) tar-Regolament bażiku ġew issodisfati. Fuq din il-bażi, il-kumpannija nstabet li hi involuta f’operazzjoni ta’ mmuntar.
(91)
Għalhekk, l-eżistenza ta’ operazzjonijiet ta’ mmuntar fit-Tuneżija fit-tifsira tal-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku hija b’dan ikkonfermata.
2.7. Nuqqas ta’ raġuni valida jew ġustifikazzjoni ekonomika suffiċjenti għajr għall-impożizzjoni tad-dazju antidumping
(92)
L-investigazzjoni ma żvelat l-ebda kawża adegwata jew ġustifikazzjoni ekonomika oħra għall-operazzjonijiet ta’ mmuntar għajr għall-evażjoni tal-miżuri oriġinali fuq il-prodott ikkonċernat. Ma nstab l-ebda element, għajr għad-dazju, li seta’ jitqies bħala kumpens għall-ispejjeż tat-trażbord u l-operazzjonijiet ta’ mmuntar, partikolarment fir-rigward tat-trasport u t-tagħbija mill-ġdid tal-biċikletti li joriġinaw fir-RPĊ vija l-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija.
2.8. L-imminar tal-effett rimedjali tad-dazju antidumping
(93)
Sabiex jiġi vvalutat jekk il-prodotti importati, f’termini ta’ kwantitajiet u prezzijiet, dgħajfux l-effetti rimedjali tal-miżuri eżistenti fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ, kienet użata d-data Comext għax din kienet ikkunsidrata bħala l-aħjar data disponibbli dwar il-kwantitajiet u l-prezzijiet ta’ esportazzjonijiet minn produtturi/esportaturi li kkooperaw inizjalment fejn l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku kien applikat u minn kumpanniji li ma kkooperawx. Fejn applikabbli, għall-kumpanniji li kkooperaw li nstabu involuti fi prattiċi ta’ evażjoni, intużaw il-kwantitajiet irrappurati u l-prezzijiet tal-esportazzjonijiet tagħhom. Il-prezzijiet tal-esportazzjoni kif kienu determinati ġew imqabbla mal-livell ta’ eliminazzjoni ta’ ħsara għal produtturi tal-Unjoni kif l-aħħar stabbilit, jiġifieri fir-reviżjoni interim konkluża fl-2005, imsemmija fil-premessa (3).
(94)
Il-paragun tal-livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara kif stabbilit fir-reviżjoni interim fl-2005 u l-medja ppeżata tal-prezz tal-esportazzjoni matul il-PR tal-investigazzjoni attwali wera bejgħ sinifikanti taħt il-prezz għal kull wieħed mill-erba’ pajjiżi kkonċernati.
(95)
Iż-żieda ta’ importazzjonijiet mill-Indonesja, mill-Malasja, mis-Sri Lanka u mit-Tuneżija lejn l-Unjoni kienet meqjusa sinifikanti f’termini ta’ kwantitajiet kif diskuss fit-taqsima 2.4.1 (premessi (45) sa (50)).
(96)
Għalhekk ġie konkluż li l-miżuri eżistenti qegħdin jiġu mminati f’termini ta’ kwantitajiet u prezzijiet.
2.9. Evidenza ta’ dumping
(97)
Finalment, b’konformità mal-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk kienx hemm evidenza ta’ dumping b’rabta mal-valur normali stabbilit preċedentement għall-prodott ikkonċernat.
(98)
Fir-reviżjoni interim konkluża fl-2005, imsemmija fil-premessa (3) hawn fuq, il-valur normali ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ prezzijiet fil-Messiku, li f’dik l-investigazzjoni nstab li kien pajjiż analogu adegwat b’ekonomija tas-suq għar-RPĊ (“il-valur normali stabbilit qabel”).
2.9.1. L-Indoneżja
(99)
Parti sinifikattiva tal-esportazzjonijiet Indoneżjani nstabu li kienu produzzjoni ġenwina Indoneżjana esportata minn tliet kumpanniji Indoneżjani li nstabu li ma kinux involuti fi prattiki ta’ evażjoni kif iddikjarat fil-premessi (61) u (65). Għal din ir-raġuni, biex ikunu stabbiliti l-prezzijiet tal-esportazzjoni mill-Indoneżja li huma affettwati mill-prattiki ta’ evażjoni, biss l-esportazzjonijiet tal-produtturi/esportaturi li ma kooperawx ġew ikkunsidrati. Għal dan l-għan saret rikorrenza għall-aħjar fatti disponibbli u l-prezzijiet tal-esportazzjoni ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-prezz medju ta’ esportazzjoni ta’ biċikletti mill-Indoneżja lejn l-Unjoni matul il-PR kif irrappurtat fil-Comext.
(100)
Biex jiġi żgurat paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-paragunabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Għalhekk, saru aġġustamenti għal differenzi fl-ispejjeż tat-trasport, tal-assigurazzjoni u tal-ppakkjar ippreżentati mill-industrija tal-Unjoni fit-talba tagħha għal din l-investigazzjoni.
(101)
Skont l-Artikoli 2(11) u 2(12) tar-Regolament bażiku, id-dumping ġie kkalkulat billi ġew ipparagunati l-valur normali medju ppeżat kif stabbilit qabel u l-prezzijiet medji ppeżati li jikkorrispondu ma’ dan tal-esportazzjonijiet tal-Indoneżja matul il-PR, espressi bħala perċentwali tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni bid-dazju mhux imħallas.
(102)
It-tqabbil tal-valur normali medju ppeżat u l-prezz medju ppeżat tal-esportazzjoni kif stabbilit wera li kien hemm dumping.
2.9.2. Il-Malasja
(103)
Minħabba l-kooperazzjoni baxxa mill-produtturi tal-prodott investigat fil-Malasja, il-prezz tal-esportazzjoni mill-Malasja kellu jiġi bbażat fuq il-fatti disponibbli, jiġifieri fuq il-prezz medju tal-esportazzjoni ta’ biċikletti matul il-PR kif irrappurtat fil-Comext.
(104)
Biex jiġi żgurat paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-paragunabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Għalhekk, saru aġġustamenti għad-differenzi fit-trasport, l-assigurazzjoni, u l-ispejjeż tal-imballaġġ. Minħabba li l-kooperazzjoni kienet baxxa, l-aġġustamenti rilevanti kienu bbażati fuq l-informazzjoni mibgħuta mill-industrija tal-Unjoni fit-talba tagħha għal din l-investigazzjoni.
(105)
Skont l-Artikoli 2(11) u 2(12) tar-Regolament bażiku, id-dumping ġie kkalkulat billi ġew ipparagunati l-valur normali medju ppeżat kif stabbilit qabel u l-prezzijiet medji ppeżati li jikkorrispondu ma’ dan tal-esportazzjonijiet tal-Malasja matul il-PR, espressi bħala perċentwali tal-prezz CIF bid-dazju mhux imħallas fil-fruntiera tal-Unjoni.
(106)
It-tqabbil tal-valur normali medju ppeżat u l-prezz medju ppeżat tal-esportazzjoni kif stabbilit wera li kien hemm dumping.
2.9.3. Is-Sri Lanka
(107)
Billi l-kooperazzjoni mis-Sri Lanka kienet baxxa, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-fatti disponibbli, jiġifieri fuq il-prezz medju tal-esportazzjonijiet ta’ biċikletti matul il-PR kif irrappurtat fil-Comext li tqabbel mad-data ta’ esportazzjoni disponibbli tal-kumpanniji mhux involuti fi prattiċi ta’ evażjoni.
(108)
Biex jiġi żgurat paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-paragunabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Għaldaqstant, u minħabba n-nuqqas ta’ kwalunkwe informazzjoni oħra disponibbli, saru aġġustamenti għal differenzi fl-ispejjeż tat-trasport, tal-assigurazzjoni u tal-ippakkjar abbażi tal-informazzjoni mibgħuta mill-industrija tal-Unjoni fit-talba tagħha għal din l-investigazzjoni.
(109)
Skont l-Artikoli 2(11) u 2(12) tar-Regolament bażiku, id-dumping ġie kkalkulat billi ġew ipparagunati l-valur normali medju ppeżat kif stabbilit qabel u l-prezzijiet medji ppeżati li jikkorrispondu miegħu tal-esportazzjonijiet tas-Sri Lanka matul il-PR, espressi bħala perċentwali tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni bid-dazju mhux imħallas.
(110)
It-tqabbil tal-valur normali medju ppeżat u l-prezz medju ppeżat tal-esportazzjoni kif stabbilit wera li kien hemm dumping.
2.9.4. It-Tuneżija
(111)
Il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-prezz medju tal-esportazzjoni tal-biċikletti matul il-PR kif irrappurtat fil-Comext li tqabblet mad-data tal-esportazzjoni mill-kumpannija li ma kenitx involuta fi prattiċi ta’ evażjoni.
(112)
Biex jiġi żgurat paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-paragunabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Għalhekk, saru aġġustamenti għal differenzi fl-ispejjeż tat-trasport, tal-assigurazzjoni u tal-ippakkjar fuq il-bażi ta’ informazzjoni mibgħuta mill-industrija tal-Unjoni fit-talba tagħha għal din l-investigazzjoni.
(113)
Skont l-Artikoli 2(11) u 2(12) tar-Regolament bażiku, id-dumping ġie kkalkulat billi ġew ipparagunati l-valur normali medju ppeżat kif stabbilit qabel u l-prezzijiet medji ppeżati li jikkorrispondu ma’ dan tal-esportazzjonijiet tat-Tuneżija matul il-PR, espressi bħala perċentwali tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni bid-dazju mhux imħallas.
(114)
It-tqabbil tal-valur normali medju ppeżat u l-prezz medju ppeżat tal-esportazzjoni kif stabbilit wera li kien hemm dumping.
3. MIŻURI
(115)
Minħabba dak li ntqal hawn fuq, jista’ jiġi konkluż li d-dazju definittiv antidumping impost fuq l-importazzjonijiet tal-biċikletti li joriġinaw mir-RPĊ kien evitat permezz ta’ trażbord vija l-Indoneżja, il-Malasja, u s-Sri Lanka u operazzjonijiet ta’ mmuntar, vija l-Malasja u t-Tuneżija skont it-tifsira tal-Artikolu 13 tar-Regolament bażiku.
(116)
Skont l-ewwel sentenza tal-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku, il-miżuri eżistenti fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-RPĊ għandhom għalhekk jiġu estiżi għall-importazzjonijiet tal-istess prodott ikkunsinnat mill-Indoneżja, mill-Malasja, mis-Sri Lanka u mit-Tuneżija kemm jekk iddikjarati bħala li joriġinaw fl-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija kif ukoll jekk le.
(117)
Il-miżuri li għandhom jiġu estiżi għandhom ikunu dawk bħalissa stabbiliti fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 990/2011, li huma dazju definittiv antidumping ta’ 48,5 % applikabbli għall-prezz nett, mingħajr ħlas fuq il-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju doganali.
(118)
Skont l-Artikoli 13(3) u 14(5) tar-Regolament bażiku, li jistipula li kull miżura estiża għandha tapplika għall-importazzjonijiet li daħlu fl-Unjoni skont ir-reġistrazzjoni imposta mir-Regolament tat-tnedija, għandhom jinġabru d-dazji fuq dawk l-importazzjonijiet irreġistrati tal-biċikletti kkunsinnati mill-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija.
4. TALBIET GĦAL EŻENZJONI
4.1. L-Indoneżja
(119)
l-erba’ kumpanniji fl-Indoneżja li talbu eżenzjoni mill-miżuri estiżi possibbli skont l-Artikolu 13(4) tar-Regolament bażiku ppreżentaw tweġiba għall-formola ta’ eżenzjoni.
(120)
Kif iddikjarat fil-premessi (29) sa (33), l-applikazzjoni tal-Art 18 kienet ġustifikata għal kumpannija waħda. Għalhekk, fid-dawl tas-sejbiet fir-rigward tal-bidla fix-xejra tal-kummerċ u tat-trażbord kif stabbilit fil-premessa (58), ma tistax tingħata l-eżenzjoni lil din il-kumpannija.
(121)
It-tliet kumpanniji l-oħra li kkooperaw fl-Indoneżja li talbu eżenzjoni mill-miżuri estiżi possibbli skont l-Artikolu 13(4) tar-Regolament bażiku nstab li ma kinux involuti fi prattiki ta’ evażjoni li huma s-suġġett ta’ din l-investigazzjoni kif iddikjarat fil-premessa (65). Barra minn hekk, dawn il-produtturi setgħu juru li ma kienu relatati mal-ebda wieħed mill-produtturi/esportaturi involuti fi prattiċi ta’ evażjoni u lanqas mal-ebda wieħed mill-produtturi/esportaturi Ċiniżi tal-biċikletti. Għalhekk, eżenzjoni mill-miżuri estiżi tista’ tingħata lil dawn it-tliet kumpanniji.
4.2. Il-Malasja
(122)
Kumpannija waħda fil-Malasja li talbet eżenzjoni mill-miżuri estiżi possibbli skont l-Artikolu 13(4) tar-Regolament bażiku ppreżentat tweġiba għall-formola ta’ eżenzjoni.
(123)
Kif iddikjarat fil-premessi (72) sa (76), il-kumpannija nstabet li kienet involuta fi prattiċi ta’ evażjoni. Għalhekk, fid-dawl tas-sejbiet fir-rigward tal-bidla fix-xejra tal-kummerċ u tat-trażbord kif stabbilit fil-premessa (58), ma tistax tingħata eżenzjoni lil din il-kumpannija:
4.3. Is-Sri Lanka
(124)
Is-sitt kumpanniji fis-Sri Lanka li talbu eżenzjoni mill-miżuri estiżi possibbli skont l-Artikolu 13(4) tar-Regolament bażiku ppreżentaw tweġibiet għall-formola ta’ eżenzjoni.
(125)
Kif iddikjarat fil-premessa (36), waħda mill-kumpanniji rtirat it-talba tagħha għal eżenzjoni matul l-investigazzjoni u għalhekk, fid-dawl tas-sejbiet fir-rigward tal-bidla fix-xejra tal-kummerċ u tat-trażbord kif stabbilit fil-premessa (58), ma tistax tingħata eżenzjoni lil din il-kumpannija.
(126)
Għal żewġ kumpanniji oħra, l-applikazzjoni tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku kienet ġustifikata kif iddikjarat fil-premessi (36) sa (42), u għalhekk, fid-dawl tas-sejbiet fir-rigward tal-bidla fix-xejra tal-kummerċ u tat-trażbord kif stabbilit fil-premessa (58), ma tistax tingħata eżenzjoni lil dawn il-kumpanniji.
(127)
It-tliet kumpanniji l-oħra li kkooperaw fis-Sri Lanka li talbu eżenzjoni mill-miżuri estiżi possibbli skont l-Artikolu 13(4) tar-Regolament bażiku nstabu li ma kinux involuti fil-prattiki ta’ evażjoni li huma soġġetti għal din l-investigazzjoni kif iddikjarat fil-premessi (80) u (81). Barra minn hekk, dawn il-produtturi setgħu juru li ma kienu relatati mal-ebda waħda mill-kumpanniji li nstabu li qed jevadu u lanqas mal-ebda wieħed mill-produtturi/esportaturi Ċiniżi tal-biċikletti. Għalhekk, tista’ tingħata eżenzjoni mill-miżuri estiżi lil dawn il-kumpanniji.
4.4. It-Tuneżija
(128)
Iż-żewġ kumpanniji fit-Tuneżija li talbu eżenzjoni mill-miżuri estiżi possibbli skont l-Artikolu 13(4) tar-Regolament bażiku ppreżentaw tweġibiet għall-formola ta’ eżenzjoni.
(129)
Kumpannija waħda nstabet li ma kenitx involuta fil-prattiki ta’ evażjoni li huma s-suġġett ta’ din l-investigazzjoni. Barra minn hekk, dan il-produttur seta’ juri li ma kien relatat mal-ebda wieħed mill-kumpanniji li nstabu li qed jevadu u lanqas mal-ebda wieħed mill-produtturi/esportaturi Ċiniżi tal-biċikletti. Għalhekk, eżenzjoni mill-miżuri estiżi tista’ tingħata lil din il-kumpannija.
(130)
Kif iddikjarat fil-premessa (89), it-tieni kumpannija nstabet li kienet involuta fi prattiċi ta’ evażjoni. Għalhekk, fid-dawl tas-sejbiet fir-rigward tal-bidla fix-xejra tal-kummerċ u tat-trażbord kif stabbilit fil-premessa (58), ma tistax tingħata eżenzjoni.
4.5. Miżuri speċjali
(131)
Huwa meqjus li huma meħtieġa miżuri speċjali f’dan il-każ sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni korretta ta’ dawn l-eżenzjonijiet. Dawn il-miżuri speċjali huma r-rekwiżit tal-preżentazzjoni lill-awtoritajiet tad-dwana tal-Istati Membri ta’ fattura kummerċjali valida, li tikkonforma mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness ta’ dan ir-Regolament. Importazzjonijiet mhux akkumpanjati minn din il-fattura jkunu suġġett għad-dazju tal-antidumping estiż.
4.6. Operaturi ġodda
(132)
Bla ħsara għall-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, produtturi oħra fil-Malasja li ma ppreżentawx ruħhom f’dan il-proċediment u li ma esportawx il-prodott investigat lejn l-Unjoni fil-PR u li jikkunsidraw li jagħmlu talba għall-eżenzjoni mid-dazju tal-antidumping estiż, skont l-Artikoli 11(4) u 13(4) tar-Regolament bażiku, ser ikollhom jimlew kwestjonarju sabiex jippermettu lill-Kummissjoni tistabbilixxi jekk eżenzjoni tistax tkun ġustifikata. Din l-eżenzjoni tista’ tingħata wara l-valutazzjoni tal-qagħda tas-suq għall-prodott ikkonċernat, il-kapaċità ta’ produzzjoni u l-użu tal-kapaċità, l-akkwist u l-bejgħ u l-probabbiltà tat-tkomplija tal-prattiki li għalihom ma hemmx raġuni valida jew ġustifikazzjoni ekonomika suffiċjenti u l-evidenza ta’ dumping. Il-Kummissjoni normalment tagħmel ukoll żjara ta’ verifika fil-post. It-talba għandha tkun indirizzata lill-Kummissjoni minnufih, bl-informazzjoni rilevanti kollha, partikolarment kull modifika fl-attivitajiet tal-kumpannija li għandhom x’jaqsmu mal-produzzjoni u l-bejgħ.
(133)
Fejn eżenzjoni hi ġustifikata, il-miżuri estiżi fis-seħħ għandhom jiġu emendati skont dan. Sussegwentement, kull eżenzjoni mogħtija tkun immonitorjata biex tkun żgurata l-osservanza tal-kundizzjonijiet stabbiliti fiha.
5. DIVULGAZZJONI
(134)
Il-partijiet kollha interessati ġew mgħarrfa bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li wasslu għall-konklużjonijiet imsemmija u ġew mistiedna biex jikkummentaw.
(135)
Kumpanniji Indoneżjana waħda tenniet il-pretensjonijiet tagħha msemmija fil-premessa (31) mingħajr ma pprovdiet l-ebda evidenza ssostanzjata ġdida. F’dan ir-rigward, kif imsemmi fil-premessa (29), id-data sottomessa mill-kumpannija ma kenitx verifikablli billi l-ebda fajls ta’ ħidma li jissostanzjaw iċ-ċifri pprovduti fil-formola tal-eżenzjoni ma kienu miżmuma mill-kumpannija. Barra minn hekk, iċ-ċifri rapportati li ġew ittestjati u ikkalkulati mill-ġdid fuq il-bażi tal-kotba disponibbli fl-istabbiliment tal-kumpannija, jiġifieri l-volum tax-xiri u tal-produzzjoni, instab li mhumiex eżatti. Għalhekk, dawn il-pretensjonijiet huma miċħuda.
(136)
Kumpannija waħda fil-Malasja argumentat li l-fatt li l-piż tal-komponenti ta’ oriġini Ċiniża fl-ispiża tal-manifattura tal-biċikletti kien biss ftit ogħla mil-limitu ta’ 60 % ma għandux iwassal lill-Kummissjoni biex tirrifjuta t-talba tagħha għal eżenzjoni. Barra minn hekk, il-kumpannija ssottomettiet xi fatturi għax-xiri ta’ partijiet li allegatament kienu rrapportati skorrettament bħala li joriġinaw mir-RPĊ meta fil-fatt kienu mill-Indoneżja.
(137)
F’dan ir-rigward għandu jiġi nnutat li l-limiti stipulati fl-Artikolu (13)(2)(b) tar-Regolament bażiku huma ċari ħafna u, għalhekk, mhuwiex rilevanti b’kemm il-piż ta’ komponenti ta’ oriġini Ċiniża fl-ispiża tal-produzzjoni tal-biċikletti jaqbeż il-limitu ta’ 60 % iżda li l-partijiet ta’ oriġini Ċiniża jirrappreżentaw inqas minn 60 % mill-ispiża tal-produzzjoni tal-biċikletti. Barra minn hekk, dawn il-fatturi ma setgħux jiġu ntraċċati lura fil-lista ta’ xiri pprovduta mill-kumpannija u, barra minn hekk, il-valur tal-fatturi ppreżenati ma kienx materjali biex ibiddel l-istima oriġinali tal-Kummissjoni. Għalhekk, dawn il-pretensjonijiet huma miċħuda.
(138)
Barra minn hekk, il-kumpannija kkonċernata argumentat li mhemmx bażi legali suffiċjenti għaċ-ċaħda tat-talba tal-kumpannija għal eżenzjoni billi l-konklużjonijiet milħuqa huma bbażati fuq kalkoli mingħajr kunsiderazzjoni għas-sitwazzjoni individwali tal-kumpannija kkonċernata. B’risposta għal din it-talba, il-kumpannija rċeviet aktar spjegazzjonijiet li jirriflettu l-analiżi fil-premessi (72) sa (75).
(139)
Barra minn hekk, il-kumpannija sostniet li ż-żieda ta’ importazzjonijiet tal-prodott li qed jiġi investigat mill-kumpannija in kwistjoni tikkoinċidi mal-laxkar tas-Sistema Ġeneralizzata ta’ Preferenzi għall-Malasja u għalhekk iż-żieda fl-esportazzjonijiet tal-kumpannija lejn l-Unjoni fl-2010 ma kellha l-ebda ġustifikazzjoni ekonomika fiż-żieda tal-miżuri antidumping imposti kontra r-RPĊ. Bħala tweġiba għal dan l-argument kien ikkunsidrat li filwaqt li l-laxkar tar-regoli tas-Sistema Ġeneralizzata ta’ Preferenzi seta’ kkontribwixxa għall-motivazzjoni tal-kumpannija biex tesporta lejn l-Unjoni, dan ma jikkontradixxix il-konklużjoni li l-kumpannija bdiet l-operat tagħha wara li ġew miżjuda d-dazji antidumping kontra r-RPĊ u li hi kienet iġġib il-komponenti prinċipalment mir-RPĊ (ara l-premessa (73)). Għalhekk, l-argument tal-parti ġie miċħud.
(140)
l-istess kumpannija ddikjarat ukoll li d-data rrappurtata dwar il-valuri tal-komponenti tal-biċikletti mixtrija u kkunsmati ma kenitx debitament ivverifikata għaliex ma saret l-ebda distinzjoni bejn komponenti mixtrija u kkunsmati. F’dan ir-rigward huwa nnutat li abbażi taċ-ċifri rappurtati mill-kumpannija, il-valuri tal-komponenti mixtrija u kkunsmati nstab li kienu identiċi. Barra minn hekk, il-figuri rrappurtati tal-komponenti mixtrija fl-2011 kien jikkorrispondi mal-valur tal-komponenti kkunsmati rrappurtat fir-rapport annwali tal-kumpannija għall-2011. Iċ-ċifri li jikkonċernaw komponenti mixtrija u kkunsmati rrappurtati għall-PR u l-2010 ġew aċċettati kif iddikjarat mill-kumpannija. Għalhekk, l-argument ġie rrifjutat.
(141)
Il-kumpannija kkonċernata ssottomettiet aktar tqassim tal-ispejjeż għal kull mudell ta’ prodott fejn uriet l-allegata konformità tagħha mar-rekwiżit li l-komponenti miksuba mir-RPĊ ma jaqbżux is-60 % tal-valur totali tal-komponenti tal-prodott immuntat. Din l-informazzjoni kkontradixxiet it-tqassim tal-ispejjeż għal kull mudell miġbur u vverifikat għal mudelli magħżula fuq il-post li għalihom in-nuqqas tal-kumpannija li tikkonforma mal-limitu ta’ 60 % ġie kkonfermat. L-informazzjoni l-ġdida li tressqet mill-kumpannija f’dan ir-rigward ma kienet ikkonfermata mill-ebda evidenza u, essenzjalment, ikkontradixxiet informazzjoni vverifikata. Għal din ir-raġuni l-informazzjoni ġiet injorata.
(142)
Barra minn hekk, il-kumpannija sostniet li hija aġixxiet b’rieda tajba billi serrħet fuq il-konformità allegata tagħha mar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1063/2010 (16) li jistabbilixxi r-regoli tal-oriġini applikabbli. F’dan il-kuntest ta’ min jinnota li l-għan tal-investigazzjoni kontra l-evażjoni mhuwiex li tiġi vverifikata l-konformità mar-regoli tal-oriġini applikabbli. Din il-verifika ma twettqitx fil-kuntest tal-analiżi tal-investigazzjoni kurrenti ta’ kontra l-evażjoni u għalhekk l-allegata konformità mar-regoli tal-oriġini ma tistax tiġi kkonfermata f’dan il-każ. Għal dawn ir-raġunijiet, l-allegata konformità mar-regoli tal-oriġini f’dan il-każ ma teskludi bl-ebda mod il-possibbiltà ta’ evażjoni kif definita fl-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku (17). F’dan il-kuntest, l-argument huwa għalhekk miċħud.
(143)
Fl-aħħar nett, il-kumpannija sostniet li l-kalkolu tal-marġini tad-dumping kellha tkun imwettqa fuq il-bażi tad-data speċifika għall-kumpannija. Din it-talba ġiet aċċettata kif rifless fil-premessa (75) hawn fuq u l-kumpannija ġiet mgħarrfa b’dan.
(144)
Kumpannija mis-Sri Lanka qajmet dubju dwar ir-relevanza tad-dokumenti mitluba matul iż-żjara ta’ verifika u għalhekk argumentat li t-talba tagħha għal eżenzjoni ma għandhiex tiġi miċħuda. F’dan ir-rigward ta’ min jinnota li d-dokumenti li juru l-oriġini tal-partijiet użati fl-armar tal-biċikletti esportati lejn l-Unjoni għandhom importanza sinifikanti għall-valutazzjoni tal-konformità mal-kundizzjonijiet tal-Artikolu 13(2)(b). Barra minn hekk, kif imsemmi fil-premessa (37), id-data sottomessa mill-kumpannija ma kinitx verifikabbli. Barra minn hekk, il-kumpannija ammettiet fuq il-post li l-partijiet mixtrija mir-RPĊ fil-fatt ma kinux reġistrati fil-kontijiet tagħha u konsegwentement il-konformità mal-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku, ma setgħetx tkun determinata. Għalhekk, dawn il-pretensjonijiet huma miċħuda.
(145)
Kumpannija oħra mis-Sri Lanka sostniet li kieku kienet taf li l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni mis-Sri Lanka jistgħu jkunu suġġetti għad-dazju antidumping kif estiż għas-Sri Lanka sa mill-bidu tal-investigazzjoni, ma kenitx tirtira t-talba tagħha għal eżenzjoni. Madankollu, huwa enfasizzat li, fiż-żmien tal-irtirar tat-talba tagħha għal eżenzjoni, il-kumpannija hija kkunsidrata li taf bil-possibbiltà tal-applikazzjoni tad-dazju antidumping kif estiż mid-data tar-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet mis-Sri Lanka lejn l-Unjoni, jiġifieri l-bidu tal-investigazzjoni ta’ kontra l-evażjoni. Il-kumpannija ġiet infurmata dwar din il-konsegwenza fi tliet każijiet, permezz tal-premessa (20) tar-Regolament tat-tnedija, matul seduta fil-bidu tal-investigazzjoni u matul iż-żjara fuq il-post. Għalhekk, il-pretensjoni ma setgħetx tiġi aċċettata.
(146)
Kumpannija oħra mis-Sri Lanka ssottomettiet informazzjoni ġdida li kellha tissottometti qabel iż-żjara ta’ verifika u minħabba l-istadju avvanzat tal-investigazzjoni dik l-informazzjoni ma kenitx għadha tista’ tiġi vverifikata. Barra minn hekk, il-kumpannija argumentat li kienet ippreżentat l-informazzjoni kollha meħtieġa.
(147)
Kif imsemmi fil-premessi (39) u (40) il-kumpannija ma ppreżentatx l-informazzjoni kollha mitluba sabiex tiġi verifikata fuq il-post. B’mod partikolari, il-valur tax-xiri tal-komponenti kif irrappurtat mill-kumpannija nstab li ma kienx affidabbli. Bħala riżultat, il-konformità mal-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku, ma setgħetx tiġi ddeterminata.
(148)
Barra minn hekk, il-kumpannija qalet li kien hemm irregolaritajiet li jikkonċernaw iż-żjara fuq il-post, fir-rigward tat-tul tagħha u kwistjonijiet ta’ lingwa. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-kumpannija kienet imwaqqaf riċentament u għalhekk kien skedat jum wieħed biss ta’ verifika. Il-verifika twettqet matul jum wieħed sħiħ tax-xogħol. Fi tmiem il-verifika, il-kumpannija ma talbitx sabiex tissottometti l-ebda informazzjoni addizzjonali li ma kinitx kapaċi tipprovdi matul il-verifika.
(149)
Barra minn hekk, qabel il-verifika fuq il-post il-kumpannija kienet informata li l-verifika ser issir bl-Ingliż u l-parti ma qajmet l-ebda oġġezzjoni. Barra minn hekk, il-Kummissjoni kienet akkumpanjata minn interpretu waqt il-verifika fuq il-post biex jiffaċilita problemi ta’ komunikazzjoni tal-lingwa, jekk ikun hemm. Barra minn hekk, huwa enfasizzat li l-parti l-kbira tad-dokumenti ppreżentati mill-kumpannija matul iż-żjara ta’ verifika kienu fil-fatt bl-Ingliż, inklużi d-dokumenti relatati mal-kontabilità.
(150)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-pretensjonijiet kollha tal-kumpannija huma miċħuda.
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Fid-dawl tal-iskop ta’ dan ir-Regolament, id-dazju antidumping definittiv applikabbli fuq “il-kumpanniji l-oħra kollha” impost permezz tal-Artikolu 1(2) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 990/2011 fuq importazzjonijiet ta’ biċikletti u ċikletti oħra (inklużi triċikletti tal-kunsinna, iżda bl-esklużjoni tal-uniċikletti), mhux motorizzati li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, huwa b’dan estiż għal importazzjonijiet ta’ biċikletti u ċikletti oħra (inklużi triċikletti tal-kunsinna, iżda bl-esklużjoni tal-uniċikletti), mhux motorizzati, mibgħuta mill-Indoneżja, mill-Malasja, mis-Sri Lanka u mit-Tuneżija kemm jekk iddikjarati bħala li joriġinaw fl-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija kemm jekk le, u li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 8712 00 30 u ex 8712 00 70 (kodiċi TARIC 8712003010 u 8712007091) bl-eċċezzjoni ta’ dawk prodotti mill-kumpanniji elenkati hawn taħt:
Pajjiż
Kumpannija
Kodiċi addizzjonali TARIC
L-Indoneżja
P.T. Insera sena, 393 Jawa Street, Buduran, Sidoarjo 61252, Indonesia
B765
PT Wijaya Indonesia Makmur Bicycle Industries (Wim Cycle), Raya Bambe KM. 20, Driyorejo, Gresik 61177, Jawa Timur Indonesia
B766
P.T. Terang Dunia Internusa, (United Bike), Jl. Anggrek Neli Murni 114 Slipi, 11480, Jakarta Barat, Indonesia
B767
Is-Sri Lanka
Asiabike Industrial Limited, No 114, Galle Road, Henamulla, Panadura, Sri Lanka
B768
BSH Ventures (Private) Limited, No. 84, Campbell Place, Colombo-10, Sri Lanka
B769
Samson Bikes (Pvt) Ltd., No 110, Kumaran Rathnam Road, Colombo 02, Sri Lanka
B770
It-Tuneżija
Euro Cycles SA, Zone Industrielle Kelaa Kebira, 4060, Sousse, Tunisia
B771
2. L-applikazzjoni ta’ eżenzjonijiet mogħtija lill-kumpanniji speċifikament imsemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu jew awtorizzati mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 2(2) ta’ dan ir-Regolament għandha tkun soġġetta, mal-preżentazzjoni lill-awtoritajiet tad-dwana tal-Istati Membri, ta’ fattura kummerċjali valida, li għandha tkun konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness għal dan ir-Regolament. Jekk din il-fattura ma tiġix ippreżentata, jiġi applikat id-dazju antidumping kif impost mill-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
3. Id-dazju estiż mill-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għandu jinġabar fuq importazzjonijiet ikkunsinjati mill-Indoneżja, mill-Malasja, mis-Sri Lanka u mit-Tuneżija, kemm jekk iddikjarati bħala li joriġinaw fl-Indoneżja, il-Malasja, is-Sri Lanka u t-Tuneżija u kemm jekk le, irreġistrati skont l-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 875/2012 u l-Artikoli 13(3) u 14(5) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, bl-eċċezzjoni ta’ dawk prodotti minn kumpanniji elenkati fil-paragrafu 1.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
1. It-talbiet għal eżenzjoni mid-dazju estiż skont l-Artikolu 1, għandhom isiru bil-miktub f’waħda mil-lingwi uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u jridu jkunu ffirmati minn persuna awtorizzata li tirrappreżenta l-entità li qed titlob l-eżenzjoni. It-talba trid tintbagħat fl-indirizz li ġej:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 08/20
1049 Brussels
Belgium
Fax (32 2) 295 65 05
2. F’konformità mal-Artikolu 13(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-Kummissjoni tista’, wara li tikkonsulta mal-Kumitat Konsultattiv, tawtorizza, b’deċiżjoni, l-eżenzjoni ta’ importazzjonijiet minn kumpanniji li ma jevadux il-miżuri tal-antidumping imposti mir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 990/2011, mid-dazju estiż mill-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 3
L-awtoritajiet tad-dwana huma b’dan ordnati li jtemmu r-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet, stabbiliti skont l-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 875/2012.
Artikolu 4
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, id-29 ta’ Mejju 2013.