NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1381/2013
ze dne 17. prosince 2013,
kterým se zavádí program Práva, rovnost a občanství na období 2014 až 2020
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 19 odst. 2, čl. 21 odst. 2, články 114, 168, 169 a 197 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská unie je založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv a základních svobod. Tyto hodnoty jsou společné členským státům žijícím ve společnosti, která se vyznačuje pluralismem, nediskriminací, tolerancí, spravedlností, solidaritou a rovností mezi muži a ženami. Jednotlivé osoby v Unii mají nárok požívat práv, která jim přiznávají Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a Smlouva o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). Kromě toho Listina základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“), která je od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost v Unii právně závazná, odráží základní práva a svobody, na které mají osoby v Unii nárok. Tato práva by měla být prosazována a dodržována. Mělo by být zaručeno plné požívání těchto práv i práv vyplývajících z mezinárodních úmluv, k nimž Unie přistoupila, jako je Úmluva Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením, a veškeré překážky by měly být odstraněny. Požívání těchto práv s sebou navíc nese odpovědnost a povinnosti vůči druhým, vůči lidskému společenství i vůči budoucím generacím.
(2)
Ve Stockholmském programu (4) Evropská rada znovu potvrdila prioritu, kterou představuje budování prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a za politickou prioritu vyhlásila vytvoření Evropy práv. Financování bylo označeno jako jeden z významných nástrojů pro úspěšné provádění politických priorit Stockholmského programu. Ambiciózních cílů stanovených ve Smlouvách a Stockholmském programu je třeba dosáhnout mimo jiné zřízením flexibilního a účinného programu Práva, rovnost a občanství na období 2014 až 2020 (dále jen „program“), který usnadní plánování a provádění. Obecné a specifické cíle programu by měly být vykládány v souladu s odpovídajícími strategickými hlavními směry stanovenými Evropskou radou.
(3)
Sdělení Komise ze dne 3. března 2010 o strategii „Evropa 2020“ stanoví strategii pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Podpora a prosazování práv osob v rámci Unie, řešení diskriminace a nerovností a podpora občanství Unie přispívají k plnění konkrétních cílů a hlavních iniciativ strategie Evropa 2020.
(4)
Zákaz diskriminace je základní zásadou Unie. Článek 19 Smlouvy o fungování EU upravuje boj proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. Zákaz diskriminace je rovněž zakotven v článku 21 Listiny, který by měl být uplatňován v mezích stanovených v článku 51 Listiny a v souladu s ním. Mělo by se přihlédnout ke zvláštním rysům různých forem diskriminace a souběžně by měla být vypracována příslušná opatření pro předcházení diskriminaci založené na jednom nebo více důvodech a pro boj proti ní.
(5)
Program by měl být prováděn způsobem, jímž se bude vzájemně posilovat s dalšími činnostmi Unie, které sledují stejné cíle, zejména ty, které uvádí sdělení Komise ze dne 5. dubna 2011 nazvané „Rámec EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020“ a závěry Rady ze dne 19. května 2011 o Rámci EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020 (5), které členské státy vyzývají, aby řešily sociální a ekonomické vyloučení Romů prostřednictvím komplexního přístupu ve čtyřech klíčových oblastech - vzdělávání, zaměstnání, zdravotní péče a bydlení - a zajistily, aby Romové nebyli diskriminováni, ale dostalo se jim rovného uznání jejich základních práv, a aby učinily opatření k vymýcení segregace tam, kde k ní dochází, zejména v oblastech vzdělávání a bydlení.
(6)
Rasismus, xenofobie, homofobie a další formy nesnášenlivosti jsou přímým porušením zásad svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a právního státu, zásad, na kterých je Unie založena a které jsou společné členským státům. Boj proti těmto jevům je tedy trvalým cílem, který vyžaduje koordinované úsilí, včetně přidělování finančních prostředků. Uvedené jevy zahrnují mimo jiné veřejné podněcování k násilí nebo nenávisti namířeným proti skupině osob nebo proti příslušníkovi této skupiny, jakož i jiné trestné činy spáchané z rasistických, xenofobních nebo homofobních pohnutek. Velká pozornost by v této souvislosti měla být rovněž věnována předcházení všem formám násilí a nenávisti, segregace a stigmatizace a boji proti nim, jakož i boji proti šikanování, obtěžování a netolerantnímu zacházení, například ve veřejné správě, policii, soudnictví, ve škole a na pracovišti.
(7)
Rovnost žen a mužů je jednou z hodnot, na kterých je Unie založena. Nerovné zacházení se ženami a muži je porušením základních práv. Prosazování rovnosti žen a mužů navíc přispívá k dosažení cílů strategie Evropa 2020. Cíl prosazování rovnosti žen a mužů by měl být prováděn způsobem, jímž se bude vzájemně posilovat s dalšími činnostmi Unie anebo členských států, které sledují stejné cíle, zejména ty, které uvádí Evropský pakt pro rovnost žen a mužů (2011-2020).
(8)
Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie zahrnuje diskriminace na základě pohlaví i diskriminaci vyplývající ze změny pohlaví osoby. Při provádění programu by se měl rovněž zohlednit vývoj práva Unie a judikatury Soudního dvora Evropské unie, pokud jde o další související genderové aspekty včetně genderové identity.
(9)
Právo na důstojné zacházení na pracovišti a obecně v celé společnosti je výrazem hodnot, na kterých je Unie založena, a je nutné přijmout koordinovaný postup, který umožní cílené činnosti, pokud jde o trh práce. Opatření týkající se rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace by proto měla zahrnovat prosazování rovnosti žen a mužů a boj proti diskriminaci na pracovišti i na trhu práce.
(10)
Násilí na dětech, mladých lidech a ženách i vůči dalším ohroženým skupinám představuje ve všech svých podobách porušení základních práv a závažné ohrožení zdraví. K tomuto násilí dochází v celé Unii a má závažné následky pro tělesné a duševní zdraví obětí i pro společnost jako celek. V reakci na toto násilí a v zájmu ochrany obětí je zapotřebí silné politické vůle a koordinovaného postupu, založeného na metodách a výsledcích programů Daphne (6). Akce v boji proti násilí vůči ženám přispívají k prosazování rovnosti žen a mužů. Vzhledem k tomu, že financování Daphne bylo od svého zahájení v roce 1997 skutečným úspěchem, a to jak pokud jde o jeho popularitu u zúčastněných stran (orgánů veřejné akademických orgánů a nevládních organizací), tak pokud jde o účinnost financovaných projektů, je velmi důležité, aby při provádění programu zůstalo jméno Daphne spojeno s tímto specifickým cílem, jež je zaměřena na prevenci násilí vůči dětem, mladým lidem a ženám a boj proti němu, a aby tak profil programů Daphne zůstal na co nejvyšší úrovni.
(11)
Podle čl. 3 odst. 3 Smlouvy o EU má Unie podporovat ochranu práv dítěte a zároveň bojovat proti diskriminaci. Děti jsou zranitelné, a to zejména v případech chudoby, sociálního vyloučení nebo zdravotního postižení nebo v jiných zvláštních situacích, které je ohrožují, jako je zanedbávání, únosy a zmizení dětí. Je zapotřebí přijmout opatření na ochranu práv dítěte a přispět k jejich ochraně před škodami a násilím, které ohrožují jejich tělesné nebo duševní zdraví a představují porušení jejich práv na rozvoj, ochranu a důstojnost.
(12)
Osobní údaje by měly být i nadále účinně chráněny, zejména s ohledem na konstantní technický rozvoj a globalizaci. Právní rámec Unie na ochranu údajů by se měl účinně a jednotně uplatňovat v rámci Unie. K dosažení tohoto cíle by Unie měla mít možnost podporovat úsilí členských států v oblasti provádění tohoto právního rámce a zvláštní pozornost by měla být věnována zajištění toho, aby osoby mohly svá práva účinně vykonávat.
(13)
Občané by si měli být více vědomi svých práv vyplývajících z občanství Unie, konkrétně své právo svobodně se pohybovat a pobývat v Unii, právo volit a být volen ve volbách do Evropského parlamentu a v obecních volbách v členském státě svého bydliště za stejných podmínek jako státní příslušníci tohoto členského státu, petiční právo k Evropskému parlamentu v kterémkoliv z jazyků Smluv, právo předkládat občanské iniciativy a právo zaslat evropskému veřejnému ochránci práv stížnost na nesprávný úřední postup některého z orgánů, a měli by mít možnost tato práva vykonávat. Pokud budou občané motivováni, aby hráli aktivnější úlohu v demokratickém procesu na úrovni Unie, posílí se tím evropská občanská společnost a podpoří se rozvoj evropské identity. Občané by měli bez problémů žít, cestovat, studovat, pracovat a angažovat se dobrovolnicky v jiném členském státě a měli by mít pocit, že mohou důvěřovat tomu, že je vůči nim uplatňován rovný přístup a že jejich práva jsou plně vymahatelná a chráněná, aniž by docházelo k diskriminaci, bez ohledu na to, v jaké části Unie se nacházejí.
(14)
Spotřebitelé a podnikatelé na vnitřním trhu by měli mít možnost dovolat se svých práv vyplývajících z práva Unie v přeshraničním rámci.
(15)
Podle článků 8 a 10 Smlouvy o fungování EU by program měl ve všech svých činnostech podporovat začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a zohlednění cílů v oblasti zákazu diskriminace. Mělo by být prováděno pravidelné sledování a hodnocení, které umožní posoudit, jak činnosti programu reagují na otázky rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace.
(16)
Ze zkušeností s akcemi na úrovni Unie vyplývá, že plnění cílů programu v praxi vyžaduje spojení jednotlivých nástrojů, včetně právních aktů, politických iniciativ a financování. Financování je důležitý nástroj, který doplňuje legislativní opatření.
(17)
Kromě toho, že akce financované z programu představují pro příjemce skutečné hodnoty, mohou také přinášet důkazy, o nějž lze opřít zlepšenou tvorbu politiky na úrovni členských států i Unie. Programy Daphne tak například umožnily skutečné předávání znalostí a osvědčených postupů mezi všemi zúčastněnými stranami, včetně členských států, pokud jde o předcházení násilí vůči dětem, mladým lidem a ženám a boj proti němu.
(18)
Sdělení Komise nazvané „Rozpočet - Evropa 2020“ ze dne 29. června 2011 zdůrazňuje potřebu racionalizovat a zjednodušit financování Unie. Zejména vzhledem ke stávající hospodářské krizi je nanejvýš důležité, aby finanční prostředky Unie byly strukturovány a spravovány co nejsvědomitěji. Smysluplného zjednodušení a účinného řízení financování lze dosáhnout snížením počtu programů a racionalizací, zjednodušením a harmonizací pravidel a postupů v oblasti financování.
(19)
V reakci na potřebu zjednodušit a účinně řídit poskytování finančních prostředků a usnadnit přístup k nim by tento program měl pokračovat v činnostech prováděných v minulosti na základě oddílu 4 („Boj proti diskriminaci a rozmanitost“) a oddílu 5 („Rovnost žen a mužů“) programu Progress, zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1672/2006/ES (7), programu „Základní práva a občanství“, zavedeného rozhodnutím Rady 2007/252/ES (8), a programu Daphne III a rozvíjet tyto činnosti. Hodnocení těchto programů v polovině období zahrnují doporučení s cílem zlepšit jejich provádění. Výsledky těchto hodnocení v polovině období, jakož i výsledky příslušných hodnocení ex post je třeba zohlednit při provádění tohoto programu.
(20)
Hlavní zásady pro dosažení cílů programu by měly spočívat v zajištění optimálního využívání finančních zdrojů a zlepšení účinnosti výdajů. Měly by být zaručeny odpovídající finanční prostředky na podporu úsilí o uskutečnění Evropy práv. Je důležité dohlédnout na to, aby byl program prováděn co nejúčinnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem, a zároveň zajistit právní jistotu a jeho přístupnost pro všechny účastníky. Pro snazší přístup všech potenciálních příjemců k finančním prostředkům by měly být zjednodušeny i postupy podávání žádostí a požadavky na finanční řízení a odstraněna administrativní zátěž.
(21)
Sdělení Komise nazvané „Přezkum rozpočtu EU“ ze dne 19. října 2010 a sdělení Komise nazvané „Rozpočet - Evropa 2020“ ze dne 29. června 2011 zdůrazňují potřebu zacílit financování na akce, které mají zřejmou evropskou přidanou hodnotu, tj. na případy, kdy zásah Unie může oproti opatřením na úrovni členských států přinést přidanou hodnotu. Akce, na něž se vztahuje toto nařízení, by měly přispívat rozvoji vzájemné důvěry mezi členskými státy, zdokonalovat přeshraniční spolupráci a vytváření sítí a umožňovat správné, soudržné a jednotné uplatňování práva Unie. Činnosti v oblasti financování by měly rovněž přispívat k tomu, aby všichni zúčastnění získávali účinnější a lepší znalosti o právu a politikách Unie, a měly by poskytovat stabilní analytický základ pro podporu a rozvoj práva a politik Unie, a přispívat tak k jejich vymáhání a řádnému provádění. Opatření na úrovni Unie umožní, aby tyto akce byly prováděny jednotně v rámci celé Unie a aby přinášely úspory z rozsahu. Kromě toho může Unie lépe reagovat na přeshraniční situace, než mohou členské státy, a může poskytnout evropskou platformu pro vzájemné čerpání zkušeností.
(22)
Při výběru akcí, jež mají být financovány z programu, by Komise měla návrhy posuzovat podle předem určených kritérií. Tato kritéria by měla zahrnovat posouzení evropské přidané hodnoty navrhovaných akcí. I u vnitrostátních projektů a projektů malého rozsahu lze prokázat, že obsahují evropskou přidanou hodnotu.
(23)
Orgány a subjekty sledující cíl v obecném evropském zájmu v oblastech, na něž se program vztahuje, by měly být považovány za klíčové aktéry, pokud prokázaly, anebo pokud lze očekávat, že prokáží, že mají podstatný vliv na realizaci uvedeného cíle, a měly by obdržet financování v souladu s postupy a kritérii stanovenými v ročních pracovních programech přijatých Komisí podle tohoto nařízení.
(24)
Harmonizované služby se sociální hodnotou by měly být vykládány ve smyslu článku 2 rozhodnutí Komise č. 116/2007/ES (9).
(25)
Orgány a subjekty, které mají přístup k programu, by měly zahrnovat celostátní, regionální a místní orgány.
(26)
Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání programu, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2 december 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (10).
(27)
S cílem zajistit, aby byl program dostatečně pružný na to, aby reagoval na měnící se potřeby a odpovídající politické priority během doby svého trvání, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu procentních podílů stanovených v příloze tohoto nařízení pro každou skupinu specifických cílů, která by se tyto podíly přesáhla o více než 5 procentních bodů. K posouzení potřeby takového aktu v přenesené pravomoci by se tyto procentní podíly měly vypočítat na základě finančního krytí programu pro celou dobu jeho trvání, a nikoli na základě ročních prostředků. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(28)
Toto nařízení by mělo být provedeno v plném souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) (dále jen „finanční nařízení“). Zejména pokud jde o podmínky způsobilosti daně z přidané hodnoty (DPH), kterou hradí příjemci grantů, by způsobilost DPH neměla záviset na právním postavení příjemců pro činnosti, jež mohou provádět soukromé a veřejné orgány a subjekty za stejných právních podmínek. S ohledem na zvláštní povahu cílů a činnosti, na něž se vztahuje toto nařízení, je ve výzvách k podávání návrhů třeba upřesnit, že pro činnosti, jež mohou provádět veřejné i soukromé orgány a subjekty, má být za způsobilou považována neodpočitatelná DPH odváděná veřejnými orgány a subjekty, pokud je placena v souvislosti s prováděním činností jako odborné vzdělávání nebo zvyšování informovanosti, které nelze považovat za výkon veřejné moci. Toto nařízení by mělo rovněž využívat nástroje pro zjednodušení, které byly zavedeny finančním nařízením. Cílem kritérií pro určování akcí, jež mají být podporovány, by navíc mělo být poskytování dostupných finančních prostředků na akce, jež mají největší dopad na sledované cíle politiky.
(29)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci pro schvalování ročních pracovních programů. Tyto pravomoci je třeba vykonávat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12).
(30)
Roční pracovní programy přijímané Komisí podle tohoto nařízení by měly zajistit vhodné rozdělení finančních prostředků mezi granty a veřejné zakázky. Program by měl nejprve přidělit finanční prostředky na granty a zároveň zachovat dostatečné úrovně financování pro zakázky. Minimální podíl ročních výdajů, které mají být přiděleny na granty, by měl být stanoven v ročním pracovním programu a neměl by být nižší než 65 %. Pro usnadnění plánování projektů a spolufinancování zúčastněnými stranami by Komise měla stanovit jasný harmonogram pro výzvy k podávání návrhů, výběr projektů a rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
(31)
Aby se zajistilo účinné přidělování finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Unie, je zapotřebí dodržovat celkový soulad, doplňkovost a součinnost mezi finančními programy, které podporují vzájemně související oblasti politiky, a to zejména v případě tohoto programu a programu Spravedlnost, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1382/2013 (13), programu „Evropa pro občany“, Programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 (14), a dalších programů v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí; vnitřních věcí; zdraví a ochrany spotřebitele, vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu, informační společnosti a rozšíření, a to zejména s nástrojem předvstupní pomoci (NPP II) a s evropskými strukturálními a investičními fondy, pro něž společná ustanovení stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (15).
(32)
Komise by měla zajistit celkový soulad, doplňkovost a součinnost s prací orgánů, úřadů a agentur Unie, jako je Evropský institut pro rovnost žen a mužů a Agentura pro základní práva, a měla by zhodnotit práci dalších vnitrostátních a mezinárodních aktérů v oblastech, na něž se vztahuje program.
(33)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně opatření pro prevenci, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s finančním nařízením.
(34)
V zájmu uplatňování zásady řádného finančního řízení by toto nařízení mělo upravovat vhodné nástroje pro posouzení jeho výsledků. Za tímto účelem by mělo definovat obecné a specifické cíle. Aby bylo možné posoudit plnění těchto specifických cílů, je zapotřebí vytvořit soubor konkrétních a měřitelných ukazatelů, které by měly zůstat v platnosti po celou dobu trvání programu. Komise by měla každoročně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o sledování, která by se měla zakládat mimo jiné na ukazatelích stanovených v tomto nařízení a která by měla podat informace o využití dostupných finančních prostředků.
(35)
Komise by při provádění programu měla zohlednit cíl, jímž je zeměpisně spravedlivé rozdělování finančních prostředků, a měla by poskytnout pomoc v těch členských státech, v nichž je počet financovaných akcí relativně nízký. Komise by přitom měla rovněž zohlednit, zda je - podle mezinárodně uznaných ukazatelů či kontrolních orgánů - třeba přijmout v některých členských státech opatření s cílem zajistit účinné dosažení cílů programu, a měla by podporovat akce členských států nebo občanské společnosti v těchto oblastech.
(36)
V souladu s čl. 180 odst. 1 písm. l) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (16) (dále jen „prováděcí pravidla“) by grantové dohody měly obsahovat ustanovení, jimiž se řídí zviditelnění finanční podpory, kterou Unie poskytuje, s výjimkou řádně odůvodněných případů, kdy její prezentace vůči veřejnosti není možná či vhodná.
(37)
V souladu s čl. 35 odst. 2 a 3 finančního nařízení a článku 21 prováděcích pravidel by měla Komise vhodným způsobem včas zpřístupnit informace o příjemcích finančních prostředků a o povaze a účelu opatření financovaných ze souhrnného rozpočtu Unie. Při zpřístupnění těchto informací by měly být řádně dodrženy požadavky na zachování důvěrnosti a bezpečnosti, zejména pokud je o ochranu osobních údajů.
(38)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž konkrétně přispět k dalšímu rozvoji prostoru, kde jsou prosazovány, chráněny a účinně uplatňovány rovnost a práva osob zakotvené ve Smlouvě o EU, Smlouvě o fungování EU, v Listině a v mezinárodních úmluvách o lidských právech, ke kterým Unie přistoupila, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být z důvodu jeho rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(39)
S cílem zabezpečit kontinuitu financování činností dříve prováděných na základě oddílů 4 a 5 rozhodnutí č. 1672/2006/ES, rozhodnutí 2007/252/ES a rozhodnutí č. 779/2007/ES by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Zavedení a doba trvání programu
1. Toto nařízení zavádí program Práva, rovnost a občanství (dále jen „program“).
2. Program zahrnuje období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 2
Evropská přidaná hodnota
1. Z programu jsou financovány akce s evropskou přidanou hodnotou. Komise za tímto účelem zajistí, aby akce vybrané k financování měly přinést výsledky s evropskou přidanou hodnotou.
2. Evropská přidaná hodnota akcí, včetně akcí malého rozsahu a vnitrostátních akcí, se posuzuje na základě kritérií, jako je jejich příspění k důslednému a jednotnému provádění práva Unie a k širokému veřejnému povědomí o právech z něj vyplývajících, jejich potenciál k rozvíjení vzájemné důvěry mezi členskými státy a zlepšení přeshraniční spolupráce, jejich nadnárodní dopad, jejich podíl na vypracování a šíření osvědčených postupů a jejich potenciál přispívat k vytváření minimálních norem, praktických nástrojů a řešení zaměřených na přeshraniční nebo celounijní problémy.
Článek 3
Obecný cíl
Obecným cílem programu je přispět v souladu s článkem 4 k dalšímu rozvoji prostoru, kde je prosazována, chráněna a účinně uplatňována rovnost a práva osob zakotvené ve Smlouvě o EU, Smlouvě o fungování EU, v Listině a v mezinárodních úmluvách o lidských právech, ke kterým Unie přistoupila.
Článek 4
Specifické cíle
1. K dosažení obecného cíle stanoveného v článku 3 jsou v rámci programu stanoveny tyto specifické cíle:
a)
prosazovat účinné provádění zásady zákazu diskriminace na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace a dodržovat zásadu zákazu diskriminace na základě důvodů uvedených v článku 21 Listiny;
b)
předcházet rasismu, xenofobii, homofobii a dalším formám nesnášenlivosti a bojovat proti nim;
c)
podporovat a chránit práva osob se zdravotním postižením;
d)
prosazovat rovnost žen a mužů a prosazovat začleňování hlediska rovnosti žen a mužů;
e)
předcházet všem formám násilí vůči dětem, mladým lidem a ženám, jakož i násilí vůči dalším ohroženým skupinám, zejména skupinám ohroženým násilím v úzkých vztazích, bojovat proti takovému násilí a chránit jeho oběti;
f)
podporovat a chránit práva dítěte;
g)
přispívat k zajištění nejvyššího stupně ochrany soukromí a osobních údajů;
h)
podporovat a zlepšovat výkon práv vyplývajících z občanství Unie;
i)
umožnit spotřebitelům a podnikatelům na vnitřním trhu, aby prosazovali svá práva vyplývající z práva Unie, pokud jde o projekty financované v rámci programu Spotřebitelé.
2. Specifických cílů programu se dosahuje zejména:
a)
zlepšováním povědomí a znalostí o právu a politikách Unie, jakož i o právech, hodnotách a zásadách, na nichž je založena Unie;
b)
podporou účinného, uceleného a jednotného provádění a používání právních nástrojů a politik Unie v členských státech a jejich sledováním a hodnocením;
c)
podporou přeshraniční spolupráce, zlepšováním vzájemných znalostí a prohlubováním vzájemné důvěry mezi všemi zúčastněnými stranami;
d)
zdokonalováním znalostí a porozumění ohledně případných překážek, které ovlivňují výkon práv a zásad zaručených Smlouvou o EU, Smlouvou o fungování EU, Listinou, mezinárodními úmluvami, ke kterým Unie přistoupila, a sekundárními právními předpisy Unie.
Článek 5
Druhy akcí
1. Z programu jsou mimo jiné financovány tyto druhy akcí:
a)
analytické činnosti, jako je shromažďování údajů a statistik; rozvoj společných metodik a případně ukazatelů nebo měřítek; studie, výzkum, analýzy a průzkumy; hodnocení; příprava a publikace pokynů, zpráv a vzdělávacích materiálů; workshopy, semináře, setkání odborníků a konference;
b)
vzdělávací činnosti, jako jsou například výměny zaměstnanců, workshopy, semináře, školící programy pro školitele a rozvíjení internetových nebo jiných vzdělávacích modulů;
c)
vzájemná výměna zkušeností, spolupráce, zvyšování povědomí a šíření informací, jako je například identifikace a výměna osvědčených postupů, inovativních přístupů a zkušeností; organizace vzájemného hodnocení a vzájemné výměny zkušeností; pořádání konferencí, seminářů, mediálních kampaní včetně v on-line médiích, informačních kampaní včetně institucionální komunikace o politických prioritách Unie, pokud souvisejí s cíli programu; shromažďování a zveřejňování materiálů pro šíření informací o programu a jeho výsledcích; rozvíjení, provozování a údržba systémů a nástrojů využívajících informační a komunikační technologie;
d)
podpora hlavních aktérů, jejichž činnosti přispívají k provádění cílů programu, jako je podpora nevládních organizací při provádění akcí s evropskou přidanou hodnotou, podpora klíčových evropských aktérů, sítí na evropské úrovni a harmonizovaných služeb se sociální hodnotou; podpora členských států při provádění práva a politik Unie; a podpora činnosti sítí na evropské úrovni mezi specializovanými orgány a subjekty, jakož i celostátními, regionálními a místními orgány a nevládními organizacemi, včetně podpory prostřednictvím grantů na činnosti a grantů na provoz.
2. S cílem zajistit perspektivu začlenění podporují příjemci účast příslušných cílových skupin na akcích financovaných z programu.
Článek 6
Účast
1. Přístup k programu je otevřen všem orgánům a subjektům, které jsou právně usazeny v:
a)
členských státech,
b)
zemích Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Dohody o Evropském hospodářském prostoru, v souladu s podmínkami stanovenými v uvedené dohodě;
c)
kandidátských zemích, potenciálních kandidátech a zemích přistupujících k Unii, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami stanovenými pro účast těchto zemí na programech Unie zavedených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích rad přidružení nebo podobných dohodách.
2. Orgány a subjekty zaměřené na zisk mají přístup k programu pouze ve spojení s neziskovými nebo veřejnými organizacemi.
3. Orgány a subjekty právně usazené v jiných třetích zemích než těch, které se účastní programu v souladu s odst. 1 písm. b) a c), zejména v zemích, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, se mohou do akcí v rámci programu zapojit na vlastní náklady, pokud to poslouží účelu těchto akcí.
4. Komise může spolupracovat s mezinárodními organizacemi za podmínek stanovených v příslušném ročním pracovním programu. Přístup k programu je otevřen mezinárodním organizacím působícím v oblastech, na něž se program vztahuje, v souladu s finančním nařízením a příslušným ročním pracovním programem.
Článek 7
Rozpočet
1. Finanční krytí pro provádění programu na období 2014 až 2020 se stanoví na 439 473 000 EUR.
2. Z finančních prostředků programu lze rovněž hradit výdaje související s činnostmi v rámci přípravy, sledování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou potřebné pro řízení programu a posouzení týkající se dosažení jeho cílů. Z finančních prostředků programu lze hradit výdaje spojené s nezbytnými studiemi, setkáními odborníků, informačními a komunikačními akcemi včetně institucionální komunikace o politických prioritách Unie, pokud souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení, jakož i výdaje spojené se sítěmi informačních technologií zaměřenými na zpracování a výměnu informací; a jiné výdaje na technickou a správní pomoc, potřebnou v souvislosti s řízením programu Komisí.
3. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích stanovených víceletým finančním rámcem zřízeným nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (17)
4. V rámci finančního krytí programu se částky na každou skupinu specifických cílů přidělují v souladu s procentními podíly stanovenými v příloze.
5. Komise se od přidělených procentních podílů v rámci finančního krytí, jak jsou stanoveny v příloze, neodchýlí o více než 5 procentních bodů pro každou skupinu specifických cílů. Pro případ, že je nezbytné tento limit překročit, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 8 a za účelem změny každého z podílů uvedených v příloze o více než 5 a nejvýše 10 procentních bodů.
Článek 8
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 5 se Komisi svěřuje na dobu trvání programu.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 5 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 7 odst. 5 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 9
Prováděcí opatření
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Komise za účelem provádění programu přijme roční pracovní programy ve formě prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2.
3. Každý roční pracovní program provede cíle programu tím, že určí:
a)
akce, jež mají být uskutečněny v souladu s obecnými a specifickými cíli stanovenými v článku 3 a čl. 4 odst. 1, včetně orientačního přidělení finančních zdrojů;
b)
základní kritéria způsobilosti, výběru a udělování grantů, podle nichž se vybírají návrhy, které mají obdržet finanční příspěvky, v souladu s článkem 84 finančního nařízení a s článkem 94 prováděcích pravidel.
c)
minimální procentní podíl ročních výdajů, které mají být přiděleny na granty.
4. Vhodné a spravedlivé rozdělení finanční podpory mezi různé oblasti, na něž se vztahují specifické cíle uvedené v čl. 4 odst. 1, se zajistí při zohlednění úrovně finančních prostředků, které již byly přiděleny podle předchozích programů na období 2007-2013 zavedených rozhodnutími uvedenými v článku 15. Při rozhodování o přidělení prostředků do těchto oblastí v ročních pracovních programech zohlední Komise potřebu zachovat dostatečné úrovně financování a zajistí kontinuitu akcí i předvídatelnost financování ve všech oblastech, na něž se vztahují specifické cíle stanovené v čl. 4 odst. 1.
5. Výzvy k podávání návrhů se uveřejňují jednou ročně.
Článek 10
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č.182/2011.
Článek 11
Doplňkovost
1. Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí celkový soulad, doplňkovost a součinnost s ostatními nástroji Unie, včetně mimo jiné s programem Spravedlnost, programem „Evropa pro občany“ a programem Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace a s dalšími programy v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí; vnitřních věcí, zdraví a ochrany spotřebitele; vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu, informační společnosti; rozšíření, a to zejména s nástrojem předvstupní pomoci (NPP II) a s evropskými strukturálními a investičními fondy.
2. Komise rovněž zajistí celkový soulad, doplňkovost a součinnost s činností institucí a jiných subjektů Unie působících v oblastech, na něž se vztahují cíle programu.
3. Program může sdílet zdroje s ostatními nástroji Unie, zejména s programem Spravedlnost, za účelem provádění akcí odpovídajících cílům obou programů. Na akci financovanou z programu lze rovněž čerpat prostředky z programu Spravedlnost, pokud se financování netýká stejné nákladové položky.
Článek 12
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných z programu finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět kontrolu veškerých dokladů i kontrolu na místě u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie v rámci programu.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (dále jen „OLAF“) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (18) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (19) s cílem zjistit, zdav souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou v rámci programu nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy, které vyplývají z provádění programu, obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění auditů a vyšetřování zmíněných v uvedených odstavcích v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 13
Sledování a hodnocení
1. Komise program každoročně sleduje tak, aby bylo možné sledovat provádění akcí v jeho rámci a plnění specifických cílů stanovených v článku 4. Sledování zároveň umožní posoudit, jak byly v rámci akcí programu řešeny otázky rovnosti žen a mužů, zákazu diskriminace a ochrany dětí.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě
a)
výroční zprávu o sledování na základě ukazatelů stanovených v čl. 14 odst. 2 a o využití dostupných finančních prostředků;
b)
průběžnou hodnotící zprávu do 30. června 2018;
c)
zprávu o hodnocení ex post do 31. prosince 2021.
3. Průběžná hodnotící zpráva posoudí pokrok dosažený při plnění cílů programu, účinnost využívání zdrojů a evropskou přidanou hodnotu programu s cílem určit, zda je financování v oblastech, na které se program vztahuje, třeba po roce 2020 prodloužit, upravit nebo ukončit. Zároveň se prověří, zda je možné program ještě zjednodušit, zda je vnitřně i navenek soudržný a zda jsou všechny jeho cíle a akce stále relevantní. Ve zprávě se zohlední výsledky hodnocení ex post předchozích programů na období 2007-2013 zavedených rozhodnutími uvedenými v článku 15.
4. Zpráva o hodnocení ex post, která se použije při rozhodování o následném programu, posoudí dlouhodobé dopady programu a udržitelnost jeho účinků.
Článek 14
Ukazatele
1. V souladu s článkem 13 slouží ukazatele stanovené v odstavci 2 tohoto článku jako základ pro sledování a hodnocení rozsahu, ve kterém bylo akcemi stanovenými v článku 5 dosaženo každého ze specifických cílů programu stanovených v článku 4. Měří se na základě předem stanovených základních hodnot, které odrážejí situaci před prováděním. Ukazatele se případně člení mimo jiné podle pohlaví, věku a zdravotního postižení.
2. Ukazatele uvedené v odstavci 1 zahrnují mimo jiné:
a)
počet a procentní podíl osob v cílové skupině, které byly osloveny činnostmi na zvyšování povědomí financovanými z programu;
b)
počet zúčastněných stran, které se zapojily do činností mimo jiné v oblasti vzdělávání, výměn, studijních pobytů, workshopů a seminářů financovaných z programu;
c)
zvýšení úrovně znalostí o právních předpisech a politikách Unie a popřípadě o právech, hodnotách a zásadách, na nichž je založena Unie, ve skupinách účastnících se činností financovaných z programu ve srovnání s celou cílovou skupinou;
d)
počet případů, činnosti a výsledky v oblasti přeshraniční spolupráce;
e)
hodnocení účastníků činností, jichž se zúčastnili, a jejich (očekávané) udržitelnosti;
f)
zeměpisné pokrytí činností financovaných z programu;
g)
počet žádostí a grantů týkajících se každého specifického cíle;
h)
pro každý specifický cíl výše finančních prostředků požadovaná žadateli a výše udělená.
2. Kromě ukazatelů stanovených v odstavci 2 se v průběžné zprávě i ve zprávě o hodnocení programu ex post zhodnotí mimo jiné:
a)
evropská přidaná hodnota programu, včetně zhodnocení činností programu s přihlédnutím k podobným iniciativám vytvořeným na vnitrostátní či evropské úrovni a bez finanční podpory Unie a k jejich (očekávaným) výsledkům; a výhody či nevýhody financování Unií ve srovnání s vnitrostátním financováním dotyčného druhu činnosti;
b)
úroveň financování v poměru k dosaženým výsledkům (účinnost);
c)
případné administrativní, organizační nebo strukturální překážky bránící hladšímu, účinnějšímu a účelnějšímu provádění programu (prostor pro zjednodušení).
Článek 15
Přechodná opatření
Na akce zahájené na základě oddílu 4 („Boj proti diskriminaci a rozmanitost“) a oddílu 5 („Rovnost žen a mužů“) rozhodnutí č. 1672/2006/ES, rozhodnutí č. 2007/252/ES nebo rozhodnutí č. 779/2007/ES se až do jejich ukončení vztahují uvedená rozhodnutí. Ve vztahu k těmto akcím se odkazy na výbory uvedené v článku 13 rozhodnutí č. 1672/2006/ES, v článku 10 rozhodnutí č. 2007/252/ES a v článku 10 rozhodnutí č. 779/2007/ES považují za odkazy na výbor uvedený v čl. 10 odst. 1 tohoto nařízení.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
REGOLAMENT (UE) Nru 1381/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-17 ta' Diċembru 2013
li jistabbilixxi Programm ta' Drittijiet, Ugwaljanza u Ċittadinanza għall-perijodu 2014 sa 2020
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u partikolarment l-Artikoli 19(2), 21(2), 114, 168, 169 u 197 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
L-Unjoni Ewropea hija msejsa fuq il-valuri tar- rispett għad-dinjità tal-bniedem, il-libertà, id-demokrazija, l-ugwaljanza, l-istat tad-dritt u r-rispett għad-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali. Dawk il-valuri huma komuni għall-Istati Membri f'soċjetà fejn jipprevalu l-pluraliżmu, in-non-diskriminazzjoni, it-tolleranza, il-ġustizzja, is-solidarjetà u l-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel. Fl-Unjoni, kull persuna hija intitolata tgawdi d-drittijiet mogħtija lilha mit-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) u t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE). Barra minn hekk, il-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea (il-"Karta"), li mad-dħul fis-seħħ tat-Trattat ta’ Lisbona saret legalment vinkolanti fl-Unjoni, tirrifletti d-drittijiet u l-libertajiet fundamentali li huma intitolati għalihom il-persuni fl-Unjoni. Dawk id-drittijiet għandhom jiġu promossi u rispettati. It-tgawdija sħiħa ta’ dawk id-drittijiet, kif ukoll tad-drittijiet derivati mill-konvenzjonijiet internazzjonali li magħhom l-Unjoni aderiet, bħall-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar id-Drittijiet ta' Persuni b'Diżabbiltajiet, għandha tkun iggarantita u għandu jitneħħa kwalunkwe ostakolu. Barra minn hekk, it-tgawdija ta' dawk id-drittijiet iġġib magħha responsabbiltajiet u dmirijiet kemm fir-rigward ta' persuni oħra, kif ukoll fir-rigward tal-komunità tal-bnedmin u tal-ġenerazzjonijiet futuri.
(2)
Fil-Programm ta’ Stokkolma (4) il-Kunsill Ewropew afferma mill-ġdid il-prijorità li jiġi żviluppat spazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja u speċifika bħala prijorità politika tiegħu, il-kisba ta’ Ewropa ta' drittijiet. Il-finanzjament kien identifikat bħala wieħed mill-għodda importanti għall-implimentazzjoni b’suċċess tal-prijoritajiet politiċi tal-Programm ta’ Stokkolma. L-għanijiet ambizzjużi stabbiliti mit-Trattati u mill-Programm ta’ Stokkolma għandhom jinkisbu inter alia billi jiġi stabbilit, għall-perijodu mill-2014 sal-2020, Programm ta' Drittijiet, Ugwaljanza u Ċittadinanza (il-"Programm") li jkun flessibbli u effikaċi u li jiffaċilita l-ippjanar u l-implimentazzjoni. L-objettivi ġenerali u speċifiċi tal-Programm għandhom jiġu interpretati f'konformità mal-linji gwida strateġiċi rilevanti ddefiniti mill-Kunsill Ewropew.
(3)
Il-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni tat-3 ta' Marzu 2010 dwar l-Istrateġija Ewropa 2020 tistabbilixxi strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv. L-appoġġ u l-promozzjoni tad-drittijiet tal-individwi fi ħdan l-Unjoni, l-indirizzar tad-diskriminazzjoni u l-inugwaljanzi u l-promozzjoni taċ-ċittadinanza tal-Unjoni jikkontribwixxu għall-promozzjoni tal-għanijiet oġġettivi u l-inizjattivi ewlenin tal-Istrateġija għall-Ewropa 2020.
(4)
In-non-diskriminazzjoni hija prinċipju fundamentali tal-Unjoni. L-Artikolu 19 tat-TFUE jitlob għal azzjoni li tiġġieled kontra diskriminazzjoni bbażata fuq is-sess, fuq l-oriġini razzjali u etnika, fuq ir-reliġjon jew twemmin, fuq id-diżabilità, l-età jew fuq l-orjentazzjoni sesswali. In-nondiskriminazzjoni hija mnaqqxa wkoll fl-Artikolu 21 tal-Karta li għandu jiġi applikat fil-limiti ta' u skont l-Artikolu 51 tal-Karta. Għandhom jiġu akkomodati l-karatteristiċi speċifiċi tal-għamliet differenti ta’ diskriminazzjoni, u fl-istess ħin għandha tiġi żviluppata azzjoni xierqa biex tipprevjeni u tiġġieled id-diskriminazzjoni għal raġuni waħda jew iżjed.
(5)
Il-Programm għandu jiġi implimentat b'mod li jkun hemm rinfurzar reċiproku ma' attivitajiet oħrajn tal-Unjoni li għandhom l-istess għanijiet, partikolarment ma' dawk imsemmija fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tal-5 ta' April 2011 intitolata "Qafas tal-UE għal Strateġiji Nazzjonali għall-Integrazzjoni tar-Rom sal-2020" (5) u fil-konklużjonijiet tal-Kunsill tad-19 ta' Mejju 2011 dwar Qafas tal-UE għal Strateġiji Nazzjonali għall-Integrazzjoni tar-Rom sal-2020, li jistiednu lill-Istati Membri biex jindirizzaw l-esklużjoni soċjali u ekonomika tar-Rom billi jsegwu approċċ ta' integrazzjoni f'erba' oqsma ewlenin - l-edukazzjoni, l-impjiegi, is-saħħa u d-djar, kif ukoll billi jiżguraw li ma ssirx diskriminazzjoni kontra r-Rom iżda li d-drittijiet fundamentali tagħhom jingħataw l-istess rikonoxximent u biex jieħdu miżuri biex jeliminaw is-segregazzjoni fejn teżisti, b'mod partikolari fl-oqsma tal-edukazzjoni u d-djar.
(6)
Ir-razziżmu, il-ksenofobija, l-omofobija u forom oħra ta' intolleranza huma ksur dirett tal-prinċipji tal-libertà, id-demokrazija, ir-rispett għad-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali u l-istat tad-dritt, prinċipji li fuqhom hija msejsa l-Unjoni u li huma komuni għall-Istati Membri. Il-ġlieda kontra dawk il-fenomeni għaldaqstant hija mira kostanti li teħtieġ azzjoni kkoordinata, inkluż permezz tal-allokazzjoni ta’ fondi. Dawn il-fenomeni jinkludu fost l-oħrajn l-inċitament pubbliku tal-vjolenza jew mibegħda diretta kontra grupp ta' persuni jew membru ta' grupp bħal dan, kif ukoll reati oħrajn meta jitwettqu b'motivazzjoni razzista, ksenofobika jew omofobika. F'dak il-kuntest għandha tiġi ddedikata attenzjoni partikolari lill-prevenzjoni ta' u l-ġlieda kontra l-forom kollha ta' vjolenza u mibegħda, segregazzjoni u stigmatizzazzjoni kif ukoll lill-ġlieda kontra l-vittimizzazzjoni, il-fastidju, u t-trattament intolleranti, pereżempju fl-amministrazzjoni pubblika, fil-pulizija, fil-ġudikatura, l-iskola u fuq il-post tax-xogħol.
(7)
L-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel hija wieħed mill-valuri li fuqhom hija msejsa l-Unjoni. It-trattatment mhux indaqs bejn in-nisa u l-irġiel jikser drittijiet fundamentali. Barra minn hekk, il-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel ukoll tagħti kontribut għall-kisba tal-għanijiet tal-Istrateġija Ewropa 2020. L-għan li tiġi promossa l-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel għandu jiġi implimentat b'mod li jkun hemm rinfurzar reċiproku ma' attivitajiet oħrajn tal-Unjoni jew tal-Istati Membri li għandhom l-istess għanijiet, partikolarment ma' dawk imsemmija fil-Patt Ewropew għall-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel għall-perijodu mill-2011 sal-2020.
(8)
Id-diskriminazzjoni abbażi tas-sess tinkludi, f'konformità mal-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, diskriminazzjoni li tirriżulta mill-bidla fis-sess. Fl-implimentazzjoni tal-Programm, għandhom jitqiesu wkoll l-iżviluppi fil-liġi tal-Unjoni u fil-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, fir-rigward ta' aspetti oħrajn relatati mal-ġeneru, inkluża l-identità tal-ġeneru.
(9)
Id-dritt għal trattament b'dinjità fuq il-post tax-xogħol u fis-soċjetà inġenerali huwa espressjoni tal-valuri bażilari tal-Unjoni u hija meħtieġa azzjoni kkoordinata biex ikunu possibbli attivitajiet immirati b'rabta mas-suq tal-impjiegi. Għaldaqstant, l-azzjonijiet fil-qasam tal-ugwaljanza bejn is-sessi u l-ġlieda kontra d-diskriminazzjoni għandhom jinkludu l-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel u l-ġlieda kontra d-diskriminazzjoni fuq il-post tax-xogħol u fis-suq tal-impjiegi.
(10)
Il-vjolenza fuq it-tfal, iż-żgħażagħ u n-nisa, kif ukoll fuq gruppi oħrajn li qegħdin f'riskju, fil-forom kollha tagħha tikkostitwixxi ksur ta’ drittijiet fundamentali u pjaga serja għas-saħħa. Vjolenza bħal din hija preżenti madwar l-Unjoni kollha u jkollha riperkussjonijiet serji fuq is-saħħa fiżika u psikoloġika tal-vittma kif ukoll fuq is-soċjetà kollha hemm hi. Huma meħtieġa rieda politika b'saħħitha u azzjoni kkoordinata msejsa fuq il-metodi u r-riżultati tal-programmi Daphne (6) sabiex tiġi indirizzata u biex jitħarsu l-vittmi. It-teħid ta’ azzjoni kontra l-vjolenza fuq in-nisa jikkontribwixxi għall-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel. Billi l-finanzjament Daphne kien suċċess ġenwin sa mit-tnedija tiegħu fl-1997, kemm f'termini tal-popolarità tagħhom mal-partijiet interessati (awtoritajiet pubbliċi, istituzzjonijiet akkademiċi u organizzazzjonijiet mhux governattivi (NGOs)) kif ukoll f'termini tal-effettività tal-proġetti ffinanzjati, huwa essenzjali li, fl-implimentazzjoni tal-Programm, l-isem Daphne jinżamm f'rabta mal-objettiv speċifiku tal-prevenzjoni ta', u l-ġlieda kontra, il-vjolenza fuq it-tfal, iż-żgħażagħ u n-nisa, sabiex il-profil tal-programmi Daphne jinżamm jispikka kemm jista' jkun.
(11)
L-Artikolu 3(3) tat-TUE jeħtieġ li l-Unjoni tippromwovi l-protezzjoni tad-drittijiet tat-tfal, filwaqt li tiġġieled kontra d-diskriminazzjoni. It-tfal huma vulnerabbli, b’mod partikolari f’sitwazzjonijiet ta’ faqar, esklużjoni soċjali jew diżabbiltà jew sitwazzjonijiet speċifiċi oħra li jesponuhom għal riskju, bħan-negliġenza, il-ħtif jew l-għajbien. Għandha tittieħed azzjoni biex jiġu promossi d-drittijiet tat-tfal u biex isir kontribut għall-ħarsien tat-tfal mill-ħsara u l-vjolenza, li huma ta' periklu għas-saħħa fiżika jew mentali tagħhom u jikkostitwixxu ksur tad-drittijiet tagħhom għall-iżvilupp, il-ħarsien u d-dinjità.
(12)
Id-data tal-individwi għandha tkompli tiġi protetta b’mod effettiv fil-kuntest ta’ żvilupp teknoloġiku kostanti u l-globalizzazzjoni. Il-qafas legali tal-Unjoni għall-protezzjoni tad-data għandu jiġi applikat b’mod effettiv u konsistenti fl- Unjoni. Biex jinkiseb dan, l-Unjoni għandha tkun tista' tappoġġa l-isforzi tal-Istati Membri biex jimplimentaw dak il-qafas legali, b'enfasi partikolari fuq l-iżgurar li l-individwi jistgħu jeżerċitaw id-drittijiet tagħhom b'mod effettiv.
(13)
Iċ-ċittadini għandhom ikunu aktar konxji mid-drittijiet tagħhom li jirriżultaw miċ-ċittadinanza tal-Unjoni, jiġifieri d-dritt tagħhom li jiċċaqalqu u jgħixu liberament fl-Unjoni, id-dritt tagħhom li jivvotaw u li joħorġu bħala kandidati fl-elezzjonijiet tal-Parlament Ewropew u f'elezzjonijiet muniċipali fl-Istat Membru fejn jirrisjedu, taħt l-istess kondizzjonijiet bħal dawk taċ-ċittadini ta' dak l-Istat, id-dritt tagħhom li jressqu petizzjoni quddiem il-Parlament Ewropew fi kwalunkwe waħda mil-ilsna tat-Trattati, id-dritt tagħhom li jippreżentaw inizjattivi taċ-ċittadini u d-dritt tagħhom li jressqu lmenti quddiem l-Ombudsman Ewropew kontra amministrazzjoni istituzzjonali skorretta, u għandhom ikunu jistgħu jeżerċitawhom. L-inkoraġġiment taċ-ċittadini biex ikollhom rwol aktar attiv fid-demokrazija fuq il-livell tal-Unjoni ser isaħħaħ is-soċjetà ċivili Ewropea u jrawwem l-iżvilupp ta' identità Ewropea. Iċ-ċittadini għandhom iħossuhom komdi li jgħixu, jivvjaġġaw, jistudjaw, jaħdmu u jkunu volontarji fi Stat Membru ieħor, u għandhom ikunu jistgħu jafdaw fl-aċċess ugwali, l-infurzabbiltà sħiħa u l-protezzjoni tad-drittijiet tagħhom mingħajr ebda diskriminazzjoni, irrispettivament minn fejn ikunu jinsabu fl-Unjoni.
(14)
L-individwi fil-kapaċità tagħhom ta' konsumaturi u intraprendituri fis-suq intern għandhom ikunu jistgħu jinfurzaw id-drittijiet tagħhom derivati mil-liġi tal-Unjoni f'kuntest transkonfinali.
(15)
B’mod konformi mal-Artikoli 8 u 10 tat-TFUE, il-Programm fl-attivitajiet kollha tiegħu għandu jappoġġa l-integrazzjoni bejn is-sessi u l-integrazzjoni tal-objettivi ta' nondiskriminazzjoni. Għandu jsir regolarment monitoraġġ u valutazzjoni sabiex jiġi evalwat il-mod li bih il-kwistjonijiet tal-ugwaljanza bejn is-sessi u tal-ġlieda kontra d-diskriminazzjoni jiġu indirizzati fl-attivitajiet tal-Programm.
(16)
L-esperjenza tal-azzjoni fil-livell tal-Unjoni uriet li l-kisba tal-objettivi tal-Programm fil-prattika titlob kombinazzjoni ta’ strumenti, inklużi atti legali, inizjattivi politiċi u finanzjament. Il-finanzjament huwa għodda importanti li tikkumplimenta l-miżuri leġislattivi.
(17)
Barra milli jkunu ta' valur reali għall-benefiċjarji, l-azzjonijiet iffinanzjati taħt il-Programm jistgħu jiġġeneraw evidenza li fuqha jkun jista' jissejjes tfassil aħjar ta' politika fuq il-livell nazzjonali u dak tal-Unjoni. Pereżempju, il-programmi Daphne ppermettew it-trasferiment reali ta' tagħlim u prattiki tajbin bejn il-partijiet interessati kollha involuti, inkluż l-Istati Membri f'rabta mal-prevenzjoni ta', u l-ġlieda kontra, il-vjolenza fuq it-tfal, iż-żgħażagħ u n-nisa.
(18)
Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tad-29 ta' Ġunju 2011 intitolata ‘Baġit għall-Ewropa 2020’ tenfasizza l-ħtieġa ta r -razzjonalizzazzjoni u s-simplifikazzjoni tal-finanzjament mill-Unjoni. Speċjalment fid-dawl tal-kriżi ekonomika attwali, huwa importanti ħafna li l-fondi tal-Unjoni jkunu strutturati u ġestiti b'mod mill-aktar diliġenti. Jistgħu jinkisbu simplifikazzjoni sinifikanti u ġestjoni effiċjenti tal-finanzjament permezz tat-tnaqqis fl-għadd ta’ programmi u permezz tar-razzjonalizzazzjoni, is-simplifikazzjoni u l-armonizzazzjoni tar-regoli u l-proċeduri ta’ finanzjament.
(19)
Bħala tweġiba għall-ħtieġa ta’ simplifikazzjoni u ġestjoni effiċjenti tal-finanzjament u aċċess aktar faċli għalih, il-Programm għandu jkompli u jiżviluppa attivitajiet preċedentement imwettqa fuq il-bażi tat-Taqsima 4 (‘Antidiskriminazzjoni u diversità’) u tat-Taqsima 5 (‘Ugwaljanza bejn is-sessi’) tal-programm Progress stabbilit mid-Deċiżjoni Nru 1672/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7), il-programm ‘Drittijiet Fundamentali u Ġustizzja’ stabbilit mid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2007/252/KE (8) u l-Programm Daphne III. L-evalwazzjonijiet ta' nofs it-terminu ta' dawk il-programmi jinkludu rakkomandazzjonijiet bil-għan li tittejjeb l-implimentazzjoni ta' dawk il-programmi. Jeħtieġ li l-konklużjonijiet ta' dawk l-evalwazzjonijiet ta' nofs it-terminu, kif ukoll il-konklużjonijiet tal-evalwazzjonijiet ex-post rispettivi, jitqiesu fl-implimentazzjoni tal-Programm.
(20)
Li jkun żgurat l-aħjar mod possibbli tal-użu tar-riżorsi finanzjarji u li titjieb l-effiċjenza fl-infiq għandhom jikkostitwixxu prinċipji ta' gwida għall-kisba tal-għanijiet tal-programm. Għandu jiġi garantit finanzjament adegwat biex jiġu appoġġati l-isforzi biex tiġi stabbilita Ewropa tad-drittijiet. Huwa importanti li jiġi żgurat li l-Programm jiġi implimentat bl-iktar mod effettiv u faċli biex jintuża possibbli, filwaqt li fl-istess ħin jiġu ġġarantiti sigurtà legali u aċċess għalih għall-parteċipanti kollha. Sabiex jiġi ffaċilitat l-aċċess għall-finanzjament għall-benefiċjarji potenzjali kollha, il-proċeduri ta' applikazzjoni u r-rekwiżiti ta' ġestjoni finanzjarja għandhom ukoll jiġu ssimplifikati u għandhom jitneħħew il-piżijiet amministrattivi.
(21)
Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tad-19 ta' Ottubru 2010 intitolata ‘Ir-Reviżjoni tal-Baġit tal-UE’ u l-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tad-29 ta' Ġunju 2011 intitolata ‘Baġit għall-Ewropa 2020’ jenfasizzaw l-importanza li l-finanzjament jiġi ffokat fuq azzjonijiet b’valur miżjud Ewropew ċar, jiġifieri fejn l-intervent tal-Unjoni jista’ jagħti valur addizzjonali meta mqabbel mal-azzjoni tal-Istati Membri waħedhom. L-azzjonijiet koperti b’dan ir-Regolament għandhom jikkontribwixxu għall-iżvilupp ta’ fiduċja reċiproka bejn l-Istati Membri, biex b’hekk tiżdied il-kooperazzjoni u n-netwerking transkonfinali u l-kisba tal-applikazzjoni korretta, koerenti u konsistenti tal-liġi tal-Unjoni. L-attivitajiet ta’ finanzjament għandhom jikkontribwixxu wkoll biex jinkiseb għarfien aħjar u effettiv tal-liġi tal-Unjoni u tal-politiki minn dawk kollha kkonċernati u għandhom jipprovdu bażi analitika soda għall-appoġġ u l-iżvilupp ta’ leġislazzjoni u politiki tal-Unjoni u billi jagħmlu dan jagħtu kontribut għall-infurzar u l-implimentazzjoni tajba tagħhom. L-intervent tal-Unjoni jippermetti li dawk l-azzjonijiet isiru b'mod konsistenti madwar l-Unjoni u jwassal għal ekonomiji ta’ skala. Barra minn hekk, l-Unjoni tinsab f’pożizzjoni aħjar mill-Istati Membri biex tindirizza sitwazzjonijiet transkonfinali u tipprovdi pjattaforma Ewropea għal tagħlim reċiproku.
(22)
Fl-għażla tal-azzjonijiet għall-finanzjament taħt il-Programm, il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-proposti fil-kuntest ta' kriterji identifikati minn qabel. Dawk il-kriterji għandhom jinkludu valutazzjoni tal-valur miżjud Ewropew tal-azzjonijiet proposti. Il-proġetti nazzjonali u l-proġetti fuq skala żgħira jistgħu wkoll ikollhom valur miżjud Ewropew.
(23)
Il-korpi u l-entitjiet li għandhom għan ta' interess Ewropew ġenerali fl-oqsma koperti mill-Programm, għandhom jiġu kkunsidrati bħala atturi ewlenin sal-punt li jkunu wrew jew jista' jkun mistenni minnhom li juru li għandhom effett konsiderevoli fuq it-twettiq ta' dak l-għan, u għandhom jirċievu finanzjament f'konformità mal-proċeduri u l-kriterji stabbiliti fil-programmi ta' ħidma annwali adottati mill-Kummissjoni taħt dan ir-Regolament.
(24)
Is-servizzi armonizzati ta' valur soċjali għandhom jiġu interpretati fis-sens tal-Artikolu 2 tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 116/2007/KE (9).
(25)
Il-korpi u l-entitajiet li għandhom aċċess għall-Programm għandhom jinkludu awtoritajiet nazzjonali, reġjonali u lokali.
(26)
Dan ir-Regolament jistabbilixxi pakkett finanzjarju għat-tul kollu tal-Programm li għandu jikkostitwixxi l-ammont ta' referenza ewlenija, fis-sens tal-punt 17 tal-Ftehim Interistituzzjonali tat-2 ta' Diċembru 2013 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar dixxiplina baġitarja, dwar kooperazzjoni f’materji ta' baġit u dwar ġestjoni finanzjarja tajba (10), għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill matul il-proċedura baġitarja annwali.
(27)
Sabiex ikun żgurat li l-Programm ikun suffiċjentement flessibbli biex jirrispondi għall-bidliet fi ħtiġijiet u l-prijoritajiet korrispondenti ta' politika matul tulu kollu, is-setgħa ta' adozzjoni ta' atti f'konformità mal-Artikolu 290 tat-TFUE għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-modifika tal-persentaġġi stabbiliti fl-Anness ta' dan ir-Regolament għal kull grupp ta' objettivi speċifiċi li jaqbżu dawk il-persentaġġi b'iżjed minn ħames punti perċentwali. Sabiex titqies il-ħtieġa ta' tali att iddelegat, dawk il-persentaġġi għandhom jiġu kkalkulati abbażi tal-pakkett finanzjarju tal-Programm għal tulu kollu, u mhux abbażi tal-approprjazzjonijiet annwali. Huwa ta' importanza partikolari li l-Kummissjoni tagħmel il-konsultazzjonijiet xierqa tul ix-xogħol ta' tħejjija tagħha, inklużi dawk fil-livell espert. Il-Kummissjoni, meta tkun qiegħda tħejji u tfassal atti ddelegati, għandha tiżgura t-trasmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(28)
Dan ir-Regolament għandu jiġi implimentat f'konformità sħiħa mar-Regolament (EU, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11) (ir-"Regolament Finanzjarju"). Partikolarment fir-rigward tal-kondizzjonijiet ta' eliġibbiltà għat-taxxa fuq il-valur miżjud (VAT) imħallsa mill-benefiċjarji tal-għotjiet, l-eliġibbiltà tal-VAT m'għandhiex tiddipendi mill-istatus legali tal-benefiċjarji għal attivitajiet li jistgħu jitwettqu minn korpi u entitajiet privati u pubbliċi taħt l-istess kondizzjonijiet legali. Filwaqt li titqies in-natura speċifika tal-għanijiet u l-attivitajiet koperti minn dan ir-Regolament, għandu jiġi ċċarat fis-sejħiet għal proposti li, għall-attivitajiet li jistgħu jsiru kemm minn korpi u entitajiet pubbliċi kif ukoll minn dawk privati, il-VAT imġarrba minn korpi u entitajiet pubbliċi li ma tistax titnaqqas għandha tkun eliġibbli, sa fejn titħallas fir-rigward tal-implimentazzjoni ta' attivitajiet, bħat-taħriġ u s-sensibilizzazzjoni pubblika, li ma jistgħux jitqiesu bħala l-eżerċizzju ta' awtorità pubblika. Dan ir-Regolament għandu juża wkoll l-għodod ta' simplifikazzjoni introdotti mir-Regolament Finanzjarju. Barra minn hekk, il-kriterji għall-identifikazzjoni tal-azzjonijiet li għandhom jiġu appoġġati għandu jkollhom l-għan li r-riżorsi finanzjarji disponibbli jiġu allokati għal azzjonijiet li jiġġeneraw l-ogħla impatt fir-rigward tal-objettiv ta' politika li għandu jinkiseb.
(29)
Sabiex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, għandhom jingħataw setgħat ta’ implimentazzjoni lill-Kummissjoni fir-rigward tal-adozzjoni tal-programmi annwali ta' ħidma. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12).
(30)
Il-programmi ta' ħidma annwali adottati mill-Kummissjoni taħt dan ir-Regolament għandhom jiżguraw distribuzzjoni adatta tal-fondi bejn għotjiet u kuntratti tal-akkwist pubbliku. Il-Programm għandu primarjament jalloka fondi għal għotjiet, waqt li jżomm livelli ta' finanzjament suffiċjenti għall-akkwist. Il-persentaġġ minimu tan-nefqa annwali li għandu jingħata għal għotjiet għandu jiġi stabbilit fil-programmi ta' ħidma annwali u m'għandux ikun inqas minn 65 %. Biex jiġu ffaċilitati l-ippjanar u l-kofinanzjament ta' proġett mill-partijiet interessati, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi skeda ta' żmien għas-sejħiet għal proposti, għażla ta' proġetti u deċiżjonijiet ta' għotja.
(31)
Sabiex tiġi żgurata allokazzjoni effiċjenti tal-fondi mill-baġit ġenerali tal-Unjoni, għandu jkun hemm konsistenza, komplementarjetà u sinerġiji bejn il-programmi ta’ finanzjament li jappoġġaw l-oqsma ta' politika marbuta mill-qrib ma’ xulxin, b’mod partikolari bejn il-Programm u l-Programm dwar il-Ġustizzja stabbilit mir-Regolament (UE) Nru 1382/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13), il-Programm “Ewropa għaċ-Ċittadini”, il-Programm tal-Unjoni Ewropea għall-Impjiegi u l-Innovazzjoni stabbilit mir-Regolament (UE) 1296/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (14) u programmi oħrajn fl-oqsma tal-impjiegi u l-affarijiet soċjali; l-affarijiet interni; is-saħħa u l-ħarsien tal-konsumatur; l-edukazzjoni, it-taħriġ, iż-żgħażagħ u l-isport, is-soċjetà tal-informazzjoni; it-tkabbir, b’mod partikolari l-Istrument għall-Assistenza ta’ Qabel l-Adeżjoni (IPA II), u l-Fondi Ewropej Strutturali u tal-Investiment, li d-dipożizzjonijiet komuni tagħhom huma stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 1303/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15).
(32)
Il-Kummissjoni għandha tiżgura konsistenza ġenerali, komplementarjetà u sinerġiji mal-ħidma tal-korpi, uffiċċji u aġenziji tal-Unjoni, bħall-Istitut Ewropew għall-Ugwaljanza bejn is-Sessi u l-Aġenzija għad-Drittijiet Fundamentali, u għandha tieħu kont tal-ħidma ta' atturi nazzjonali u internazzjonali oħrajn, fl-oqsma koperti mill-Programm.
(33)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jiġu protetti permezz ta’ miżuri proporzjonati matul iċ-ċiklu tan-nefqa, inklużi l-prevenzjoni, il-kxif u l-investigazzjoni ta’ irregolaritajiet, l-irkupru ta’ fondi li jkunu ntilfu, imħallsa bi żball jew użati b'mod inkorrett u, fejn ikun il-każ, permezz tal-impożizzjoni ta' pieni amministrattivi u finanzjarji f'konformità mar-Regolament Finanzjarju.
(34)
Sabiex jiġi implimentat il-prinċipju ta’ ġestjoni finanzjarja tajba, dan ir-Regolament għandu jipprovdi għodod adatti għall-valutazzjoni tal-prestazzjoni tiegħu. Għal dan il-għan, huwa għandu jiddefinixxi objettivi ġenerali u speċifiċi. Biex titkejjel il-kisba ta’ dawn l-objettivi speċifiċi, għandu jiġi stabbilit sett ta’ indikaturi konkreti u kwantifikabbli li għandu jibqa' validu għat-tul kollu tal-Programm. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta kull sena lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport ta' monitoraġġ li għandu jkun ibbażat inter alia fuq l-indikaturi stabbiliti f'dan ir-Regolament u li għandu jagħti dettalji dwar l-użu tal-fondi disponibbli.
(35)
Fl-implimentazzjoni tal-Programm il-Kummissjoni għandha tqis l-għan ta' distribuzzjoni ġeografika ġusta tal-fondi, u għandha tagħti għajnuna lil dawk l-Istati Membri fejn l-għadd ta' azzjonijiet iffinanzjati huwa relattivament baxx. Meta timplimenta l-Programm, il-Kummissjoni għandha tqis ukoll jekk, skont korpi ta' monitoraġġ/indiċi rikonoxxuti internazzjonalment, jeħtieġx li tittieħed azzjoni f'xi Stati Membri sabiex jiġi żgurat li jinkisbu b'mod effettiv l-għanijiet tal-Programm, u għandha tappoġġa l-azzjoni mill-Istati Membri jew is-soċjetà ċivili f'dawn l-oqsma.
(36)
F'konformità mal-punt (l) tal-Artikolu 180(1) tar-Regolament ta’ Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 1268/2012 (16) (ir-"Regoli ta' Applikazzjoni"), il-ftehimiet dwar l-għotjiet għandhom jistipulaw dispożizzjonijiet li jirregolaw il-viżibbiltà tal-appoġġ finanzjarju tal-Unjoni, ħlief f'każijiet debitament ġustifikati, fejn ma tkunx possibbli jew xierqa preżentazzjoni pubblika.
(37)
F'konformità mal-Artikoli 35(2) u (3) tar-Regolament Finanzjarju u l-Artikolu 21 tar-Regoli ta' Applikazzjoni, il-Kummissjoni għandha tagħmel disponibbli, b'mod adatt u f'waqtu, informazzjoni dwar ir-riċevituri, kif ukoll in-natura u l-għan tal-miżura ffinanzjata mill-baġit. Din l-informazzjoni għandha titpoġġa għad-dispożizzjoni b'osservanza xierqa tar-rekwiżiti tal-kunfidenzjalità u tas-sigurtà, b'mod partikolari l-protezzjoni tad-data personali.
(38)
Minħabba li l-objettiv ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri li jikkontribwixxi għal aktar żvilupp ta’ spazju, fejn l-ugwaljanza u d-drittijiet tal-persuni, kif stabbilit fit-TUE, it-TFUE, il-Karta u f'konvenzjonijiet internazzjonali tad-drittijiet tal-bniedem li l-Unjoni aderixxiet magħhom, jiġu promossi, protetti u implimentati b'mod effettiv, ma jistax jinkiseb b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri iżda jista’ saħansitra jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri f'konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà kif imsemmi fl-Artikolu 5 tat-TUE. F'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkiseb dak l-objettiv.
(39)
Sabiex tkun żgurata l-kontinwazzjoni tal-finanzjament tal-attivitajiet preċedentement imwettqa abbażi tat-Taqsimiet 4 u 5 tad-Deċiżjoni 1672/2006/KE, tad-Deċiżjoni 2007/252/KE u tad-Deċiżjoni 779/2007/KE, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Stabbiliment u tul tal-Programm
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi Programm ta' Drittijiet, Ugwaljanza u Ċittadinanza ('il-Programm').
2. Il-Programm għandu jkopri l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020.
Artikolu 2
Valur miżjud Ewropew
1. Il-Programm għandu jiffinanzja azzjonijiet b’valur miżjud Ewropew. Għal dak l-għan, il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-azzjonijiet magħżulin għall-finanzjament ikunu maħsubin biex jipproduċu riżultati b'valur miżjud Ewropew.
2. Il-valur miżjud Ewropew tal-azzjonijiet, inkluż dak ta' azzjonijiet fuq skala żgħira u nazzjonali, għandu jiġi vvalutat fid-dawl ta' kriterji bħall-kontribut tagħhom għall-implimentazzjoni konsistenti u koerenti tal-liġi tal-Unjoni, u għal kuxjenza pubblika wiesgħa dwar id-drittijiet li jirriżultaw minnha, il-potenzjal tagħhom biex jiżviluppaw fiduċja reċiproka fost l-Istati Membri u biex itejbu l-kooperazzjoni transkonfinali, l-impatt transnazzjonali tagħhom, il-kontribut tagħhom għall-elaborazzjoni u d-disseminazzjoni tal-aħjar prattika jew il-potenzjal tagħhom li jagħtu kontribut għall-ħolqien ta' standards minimi, għodod u soluzzjonijiet prattiċi li jindirizzaw l-isfidi transkonfinali jew l-isfidi li jolqtu l-Unjoni kollha.
Artikolu 3
Objettiv ġenerali
L-objettiv ġenerali tal-Programm għandu jkun li jikkontribwixxi, skont l-Artikolu 4, għall-iżvilupp ulterjuri ta' spazju, fejn l-ugwaljanza u d-drittijiet tal-persuni kif stabbiliti fit-TUE, fit-TFUE, fil-Karta u fil-konvenzjonijiet internazzjonali dwar id-drittijiet tal-bniedem li l-Unjoni aderixxiet għalihom, ikunu promossi, protetti u implimentati b'mod effettiv.
Artikolu 4
Objettivi speċifiċi
1. Sabiex jinkiseb l-objettiv ġenerali imsemmi fl-Artikolu 3, il-Programm għandu jkollu l-objettivi speċifiċi li ġejjin:
(b)
li jippromwovi l-implimentazzjoni effettiva tal-prinċipju ta' nondiskriminazzjoni minħabba s-sess, ir-razza jew l-oriġini etnika, ir-reliġjon jew twemmin, id-diżabbiltà, l-età jew l-orjentazzjoni sesswali, u li jiġi rispettat il-prinċipju ta' nondiskriminazzjoni fuq il-bażi prevista fl-Artikolu 21 tal-Karta;
(b)
li jipprevjeni u jiġġieled ir-razziżmu, il-ksenofobija, l-omofobija u forom oħra ta' intolleranza;
(c)
li jippromwovi u jipproteġi d-drittijiet ta’ persuni b’diżabbiltà;
(d)
li jippromwovi l-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel u li jtejjeb l-integrazzjoni bejn is-sessi;
(e)
li jipprevjeni u jiġġieled kull forma ta' vjolenza kontra t-tfal, iż-żgħażagħ u n-nisa, kif ukoll il-vjolenza kontra gruppi oħra f'riskju, b'mod partikolari gruppi f'riskju ta' vjolenza f'relazzjonijiet mill-qrib, u li jipproteġi l-vittmi ta' tali vjolenza.
(f)
li jippromwovi u jipproteġi d-drittijiet tat-tfal;
(g)
li jikkontribwixxi fl-iżgurar tal-ogħla livell ta' protezzjoni tal-privatezza u d-data personali;
(h)
li jippromwovi u jsaħħaħ l-eżerċizzju tad-drittijiet li jirriżultaw miċ-ċittadinanza tal-Unjoni;
(i)
li jagħti s-setgħa lill-individwi fil-kapaċità tagħhom ta' konsumaturi jew intraprendituri fis-suq intern biex jinfurzaw id-drittijiet tagħhom li jirriżultaw mil-liġi tal-Unjoni, wara li jikkunsidraw il-proġetti ffinanzjati taħt il-Programm tal-Konsumatur.
2. L-objettivi speċifiċi tal-programm għandhom jiġu segwiti permezz, b'mod partikolari, ta':
(a)
aktar sensibilizzazzjoni pubblika u għarfien pubbliku dwar il-liġi u l-politiki tal-Unjoni kif ukoll id-drittijiet, il-valuri u l-prinċipji li jsejsu l-Unjoni;
(b)
l-appoġġ tal-implimentazzjoni u l-applikazzjoni effettivi, komprensivi u konsistenti tal-istrumenti u l-politiki tal-liġi tal-Unjoni fl-Istati Membri u l-monitoraġġ u evalwazzjoni tagħhom;
(c)
il-promozzjoni tal-kooperazzjoni transkonfinali, it-titjib tal-għarfien reċiprokuu t-tisħiħ tal-fiduċja reċiproka fost il-partijiet interessati kollha;
(d)
it-titjib fl-għarfien u l-fehim tal-ostakoli potenzjali għall-eżerċizzju tad-drittijiet u l-prinċipji garantiti mit-TUE, it-TFUE, il-Karta, il-konvenzjonijiet internazzjonali li l-Unjoni aderixxiet għalihom, u l-leġislazzjoni sekondarja tal-Unjoni.
Artikolu 5
Tipi ta' azzjonijiet
1. Il-Programm għandu jiffinanzja fost l-oħrajn it-tipi ta’ azzjonijiet li ġejjin:
(a)
attivitajiet analitiċi, bħall-ġbir ta’ data u statistika; l-iżvilupp ta’ metodoloġiji komuni u, fejn ikun il-każ, indikaturi jew punti ta’ riferiment; studji, riċerki, analiżijiet u stħarriġ; l-elaborazzjoni u l-pubblikazzjoni ta’ gwidi, rapporti u materjal edukattiv; workshops, seminars, laqgħat ta’ esperti u l-konferenzi;
(b)
attivitajiet ta’ taħriġ, bħal skambji tal-persunal, workshops, seminars, avvenimenti ta’ taħriġ tal-ħarrieġa, żvilupp ta’ moduli ta’ taħriġ online jew moduli oħrajn ta' taħriġ;
(c)
tagħlim, kooperazzjoni, attivitajiet ta' sensibilizzazzjoni u disseminazzjoni reċiproċi, bħall-identifikazzjoni ta’, u skambji dwar, prattiki tajbin, approċċi u esperjenzi innovattivi; l-organizzazzjoni ta' reviżjoni bejn il-pari u tagħlim reċiproku; l-organizzazzjoni ta' konferenzi, seminars, kampanji dwar il-mezzi tal-informazzjoni inklużi l-mezzi tal-informazzjoni online; kampanji ta' informazzjoni, inkluża l-komunikazzjoni istituzzjonali tal-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni sakemm dawn ikunu relatati mal-objettivi tal-Programm; il-ġabra u l-pubblikazzjoni ta' materjali għat-tixrid ta' informazzjoni dwar il-Programm u r-riżultati tiegħu, l-iżvilupp, l-operazzjoni u l-manutenzjoni ta’ sistemi u għodod permezz ta’ teknoloġiji tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni;
(d)
appoġġ għall-atturi prinċipali li l-attivitajiet tagħhom jikkontribwixxu għall-implimentazzjoni tal-objettivi tal-Programm, bħall-appoġġ għall-NGOs fl-implimentazzjoni ta' azzjonijiet b'valur miżjud Ewropew, l-appoġġ għal atturi Ewropej ewlenin, netwerks fil-livell Ewropew u servizzi armonizzati ta' valur soċjali; appoġġ għall-Istati Membri fl-implimentazzjoni tal-liġi u l-politiki tal-Unjoni; u appoġġ għall-attivitajiet ta' netwerking fil-livell Ewropew fost il-korpi u entitajiet speċjalizzati kif ukoll l-awtoritajiet nazzjonali, reġjonali u lokali u NGOs, inkluż appoġġ b'għotjiet ta' azzjoni jew għotjiet operattivi.
2. Sabiex tiġi żgurata perspettiva inklużiva, il-benefiċjarji għandhom jinkoraġġixxu l-parteċipazzjoni ta' gruppi mmirati rilevanti fl-azzjonijiet iffinanzjati mill-Programm.
Artikolu 6
Parteċipazzjoni
1. L-aċċess għall-Programm għandu jkun miftuħ għall-korpi u l-entitajiet kollha, legalment stabbiliti fi:
(a)
l-Istati Membri;
(b)
il-pajjiżi tal-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Kummerċ Ħieles li huma Partijiet għall-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, skont dak il-Ftehim;
(c)
pajjiżi kandidati, kandidati potenzjali u pajjiżi fil-proċess ta’ adeżjoni mal-Unjoni, skont il-prinċipji ġenerali u t-termini u kondizzjonijiet ġenerali stipulati għall-parteċipazzjoni ta' dawk il-pajjiżi fil-programmi tal-Unjoni stabbiliti fil-Ftehimiet ta’ Qafas rispettivi u fid-deċiżjonijiet ta' Kunsilli ta' Assoċjazzjoni, jew fi ftehimiet simili.
2. Il-korpi u entitajiet li huma orjentati lejn il-profitt għandhom ikollhom aċċess għall-Programm biss flimkien ma' organizzazzjonijiet bla skop ta' qligħ jew dawk pubbliċi.
3. Il-korpi u entitatjiet legalment stabbiliti f'pajjiżi terzi, minbarra dawk li jipparteċipaw fil-Programm skont il-punti (b) u (c) tal-paragrafu 1, b'mod partikolari pajjiżi fejn tapplika l-Politika Ewropea tal-Viċinat, jistgħu jkunu assoċjati mal-azzjonijiet tal-Programm bi spejjeż tagħhom, jekk dan iservi l-iskop ta' dawk l-azzjonijiet.
4. Il-Kummissjoni tista' tikkoopera ma' organizzazzjonijiet internazzjonali skont il-kondizzjonijiet stipulati fil-programmi rilevanti ta' ħidma annwali. L-aċċess għall-Programm għandu jkun miftuħ għal organizzazzjonijiet internazzjonali attivi fl-oqsma koperti mill-Programm skont ir-Regolament Finanzjarju u l-programmi rilevanti ta' ħidma annwali.
Artikolu 7
Baġit
1. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni tal-Programm għall-perijodu 2014 sa 2020 huwa stabbilit għal [EUR 439 473 000].
2. L-allokazzjoni finanzjarja tal-Programm tista’ tkopri wkoll nefqiet relatati ma’ attivitajiet ta’ tħejjija, monitoraġġ, kontroll, verifika u evalwazzjoni, li huma meħtieġa għall-ġestjoni tal-Programm u għall-valutazzjoni tal-kisba tal-objettivi tiegħu. L-allokazzjoni finanzjarja tista' tkopri spejjeż relatati mal-azzjonijiet ta’ studji, laqgħat ta’ esperti, informazzjoni u komunikazzjoni meħtieġa, inkluża l-komunikazzjoni istituzzjonali tal-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni, sa fejn dawn ikunu relatati mal-objettivi ġenerali ta’ dan ir-Regolament, kif ukoll in-nefqiet marbuta man-netwerks tat-teknoloġija tal-informazzjoni li jiffokaw fuq l-ipproċessar u l-iskambju ta’ informazzjoni; u assistenza oħra teknika u amministrattiva meħtieġa marbuta mal-ġestjoni tal-Programm mill-Kummissjoni.
3. L-approprjazzjonijiet annwali għandhom jiġu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill fil-limiti tal-qafas finanzjarju pluriennali stabbilit bir-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (17) ta’ XX.
4. Fil-pakkett finanzjarju għall-Programm, l-ammonti għandhom ikunu allokati lil kull grupp ta' objettivi speċifiċi skont il-persentaġġi stabbiliti fl-Anness.
5. Il-Kummissjoni ma għandhiex tmur lil hinn mill-persentaġġi allokati fil-pakkett finanzjarju, kif stabbiliti fl-Anness, b'iżjed minn ħames punti perċentwali għal kull grupp ta' objettivi speċifiċi. Jekk ikun meħtieġ li jinqabeż dak il-limitu, il-Kummissjoni hija b'dan mogħtija s-setgħa tadotta atti ddelegati taħt l-Artikolu 7a biex timmodifika kull waħda mill-figuri fl-Anness b'iżjed minn ħames, u sa għaxar, punti perċentwali.
Artikolu 8
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta' adozzjoni ta' atti ddelegati b'dan hija mogħtija lill-Kummissjoni soġġetta għall-kondizzjonijiet stipulati f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li jiġu adottati atti ddelegati msemmija fl-Artikolu 7(3b) hija mogħtija lill-Kummissjoni għat-tul tal-Programm.
3. Id-delega ta' setgħa msemmija fl-Artikolu 7(3b) tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Hija għandu jkollha effett fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew data aktar tard speċifikata fih. Din ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att iddelegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah b'mod simultanju lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikolu 7(3b) għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkunx saret oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien perijodu ta' xahrejn min-notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex ser joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 9
Miżuri ta' implimentazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha timplimenta il-Programm skont ir-Regolament Finanzjarju.
2. Sabiex timplimenta l-Programm, il-Kummissjoni għandha tadotta programmi ta’ ħidma annwali fil-forma ta’ atti ta' implimentazzjoni. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 9(2).
3. Kull programm ta' ħidma annwali għandu jimplimenta l-objettivi tal-programm billi jiddetermina dan li ġej:
(a)
l-azzjonijiet li għandhom jitwettqu, skont l-objettivi ġenerali u speċifiċi stabbiliti fl-Artikolu 3 u fl-Artikolu 4(1), inkluża l-allokazzjoni indikattiva tar-riżorsi finanzjarji;
(b)
l-eliġibbiltà, l-għażla u l-kriterji ta' għotja essenzjali li għandhom jiġu użati biex jiġu magħżula l-proposti li għandhom jirċievu l-kontribuzzjonijiet finanzjarji skont l-Artikolu 84 tar-Regolament Finanzjarju u l-Artikolu 94 tar-Regola ta' Applikazzjoni tiegħu;
(c)
il-persentaġġ minimu tan-nefqa annwali li għandha tiġi allokata lill-għotjiet.
4. Għandha tiġi żgurata distribuzzjoni xierqa u ġusta tal-appoġġ finanzjarju bejn l-oqsma differenti koperti mill-objettivi speċifiċi msemmija fl-Artikolu 4(1), filwaqt li jitqies il-livell ta' finanzjament li diġà ġie allokat skont il-programmi preċedenti 2007-2013 stabbiliti bid-Deċiżjonijiet imsemmija fl-Artikolu 13. Meta tkun qed tiddeċiedi dwar l-allokazzjoni tal-fondi għal dawk l-oqsma fil-programmi ta' ħidma annwali, il-Kummissjoni għandha tqis il-ħtieġa li jinżammu livelli suffiċjenti ta' finanzjament u għandha tiżgura l-kontinwità tal-azzjonijiet u t-tbassir tal-finanzjament fl-oqsma kollha koperti mill-objettivi speċifiċi msemmija fl-Artikolu 4(1).
5. Is-sejħiet għal proposti għandhom jiġu ppubblikati fuq bażi annwali.
Artikolu 10
Proċedura ta' Kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn kumitat. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 11
Komplementarjetà
1. Il-Kummissjoni, f’kooperazzjoni mal-Istati Membri għandha tiżgura l-konsistenza u l-komplementarjetà ġenerali u sinerġiji ma’ strumenti oħra tal-Unjoni, fost l-oħrajn, mal-Programm Ġustizzja, il-Programm Ewropa għaċ-Ċittadini u l-Programm tal-Unjoni Ewropea għall-Impjiegi u l-Innovazzjoni Soċjali, u ma’ programmi oħra fl-oqsma tal-impjiegi u affarijiet soċjali; l-affarijiet interni, is-saħħa u l-protezzjoni tal-konsumaturi; l-edukazzjoni, it-taħriġ, iż-żgħażagħ u l-isport; is-soċjetà tal-informazzjoni; it-tkabbir, b’mod partikolari l-Istrument għall-Assistenza ta’ Qabel l-Adeżjoni (IPA II)u l-Fondi Ewropej Strutturali u tal-Investiment.
2. Il-Kummissjoni għandha tiżgura wkoll b'mod ġenerali l-konsistenza, il-komplementarjetà u s-sinerġiji mal-ħidma tal-korpi, l-uffiċċji u l-aġenziji tal-Unjoni li joperaw f'oqsma koperti mill-objettivi tal-Programm.
3. Il-Programm jista’ jaqsam ir-riżorsi ma’ strumenti oħra tal-Unjoni, b’mod partikolari l-Programm Ġustizzja, sabiex jiġu implimentati azzjonijiet li jissodisfaw l-objettivi taż-żewġ programmi. Azzjoni li għaliha jkun ingħata finanzjament mill-Programm tista’ twassal ukoll għall-għoti ta’ finanzjament mill-Programm Ġustizzja, sakemm il-finanzjament ma jkunx ikopri l-istess elementi tal-ispiża.
Artikolu 12
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu miżuri xierqa sabiex tiżgura li, meta jiġu implimentati azzjonijiet iffinanzjati skont dan il-Programm, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jkunu protetti bl-applikazzjoni ta’ miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra, b’kontrolli effettivi u, jekk jiġu skoperti xi irregolaritajiet, bl-irkupru tal-ammonti imħallsa bi żball u, fejn xieraq, permezz ta’ pieni amministrattivi u finanzjarji effettivi, proporzjonati u dissważivi.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandu jkollhom is-setgħa ta’ verifika, kemm abbażi ta' dokumenti kif ukoll fuq il-post, fuq il-benefiċjarji kollha tal-għotja, il-kuntratturi u s-sottokuntratturi kollha li rċevew fondi tal-Unjoni skont il-Programm.
3. L-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (OLAF) jista' jwettaq investigazzjonijiet, inklużi verifiki u spezzjonijiet fuq il-post, f'konformità mad-dispożizzjonijiet u l-proċeduri stipulati fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 883/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (18) u r-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (19) bil-ħsieb li jiġi stabbilit jekk kien hemmx frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali li jolqtu l-interessi finanzjarji tal-Unjoni f'konnessjoni ma' ftehim ta' għotja jew deċiżjoni ta' għotja jew kuntratt iffinanzjat taħt il-Programm.
4. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 1, 2 u 3, il-ftehimiet ta’ kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi u ma' organizzazzjonijiet internazzjonali, kuntratti, ftehimiet ta' għotja, deċiżjonijiet ta' għotja u kuntratti li jirriżultaw mill-implimentazzjoni tal-Programm għandu jkollhom dispożizzjonijiet li b'mod espliċitu jagħtu s-setgħa lill-Kummissjoni, il-Qorti tal-Awdituri u l-OLAF biex iwettqu l-verifiki u investigazzjonijiet imsemmija f'dawk il-paragrafi, skont il-kompetenzi rispettivi tagħhom.
Artikolu 13
Monitoraġġ u evalwazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tissorvelja l-Programm kull sena sabiex issegwi l-implimentazzjoni ta’ azzjonijiet imwettqa taħtu u l-kisba tal-objettivi speċifiċi stabbiliti fl-Artikolu 4. Il-monitoraġġ għandu jipprovdi wkoll mezz ta’ valutazzjoni tal-mod li bih il-kwistjonijiet tal-ugwaljanza bejn is-sessi, in-nondiskriminazzjoni u l-protezzjoni tat-tfal ikunu ġew indirizzati fl-azzjonijiet kollha tal-Programm.
2. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill bi:
(a)
rapport ta' monitoraġġ annwali bbażat fuq l-indikaturi stabbiliti fl-Artikolu 12a(1) u fuq l-użu tal-fondi disponibbli;
(b)
rapport ta’ evalwazzjoni interim sat-30 ta' Ġunju 2018;
(c)
rapport ta’ evalwazzjoni ex-post sal-31 ta' Diċembru 2021.
3. Ir-rapport ta’ evalwazzjoni interim għandu jivvaluta l-kisba tal-objettivi tal-Programm, l-effiċjenza tal-użu tar-riżorsi u l-valur miżjud Ewropew tal-Programm bl-għan li jiġi determinat jekk il-finanzjament f’oqsma koperti mill-Programm għandhomx jiġu mġedda, modifikati jew sospiżi wara l-2020. Huwa għandu jindirizza wkoll l-ambitu għal kwalunkwe simplifikazzjoni tal-Programm, il-koerenza interna u esterna tiegħu, kif ukoll ir-rilevanza kontinwata tal-objettivi u l-azzjonijiet kollha tiegħu. Dan għandu jieħu kont tar-riżultati tal-evalwazzjonijiet ex-post tal-programmi ta' qabel l-2007-2013 stabbiliti bid-Deċiżjoni msemmija fl-Artikolu 13.
4. Ir-rapport tal-evalwazzjoni ex-post għandu jivvaluta l-impatti fit-tul tal-Programm u s-sostenibbiltà tal-effetti tal-Programm, bil-għan li jsejjes deċiżjoni dwar programm sussegwenti.
Artikolu 14
Indikaturi
1. F'konformità mal-Artikolu 12, l-indikaturi stabbiliti fil-paragrafu 1a ta' dan l-Artikolu għandhom iservu ta' bażi għall-monitoraġġ u l-evalwazzjoni sal-punt li kull wieħed mill-objettivi speċifiċi tal-Programm stabbiliti fl-Artikolu 4 jkun intlaħaq permezz tal-azzjonijiet previsti fl-Artikolu 5. Dawn għandhom jitkejlu skont linji bażi predefiniti li jirriflettu s-sitwazzjoni qabel l-implimentazzjoni. Fejn ikun rilevanti, l-indikaturi għandhom ikunu differenzjati fost l-oħrajn skont is-sess, l-età u d-diżabbiltà.
2. L-indikaturi msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jinkludu, inter alia, dawn li ġejjin:
(a)
l-għadd u l-persentaġġ ta’ persuni fi grupp immirat milħuqa b’attivitajiet ta’ sensibilizzazzjoni ffinanzjati mill-Programm;
(b)
l-għadd ta' partijiet interessati li jipparteċipaw fost l-oħrajn fl-attivitajiet ta' taħriġ, l-iskambji, iż-żjarat ta' studju, il-workshops u s-seminars iffinanzjati mill-Programm;
(c)
it-titjib fil-livell tal-għarfien tal-liġi u l-politiki tal-Unjoni u fejn applikabbli, tad-drittijiet, il-valuri u l-prinċipji li jirfdu l-Unjoni, fil-gruppi li jipparteċipaw f'attivitajiet iffinanzjati mill-programm b'paragun mal-grupp immirat kollu;
(d)
l-għadd ta' każijiet, attivitajiet u riżultati tal-kooperazzjoni transkonfinali;
(e)
valutazzjonijiet tal-parteċipanti dwar l-attivitajiet li jkunu pparteċipaw fihom u dwar is-sostenibbiltà (mistennija) tagħhom;
(f)
l-għadd ta' applikazzjonijiet u għotjiet relatati ma' kull objettiv speċifiku;
(g)
il-livell ta' finanzjament mitlub mill-applikanti u mogħti relattivament għal kull objettiv speċifiku;
(h)
il-kopertura ġeografika tal-attivitajiet iffinanzjati mill-Programm.
3. Flimkien mal-indikaturi stabbiliti fil-paragrafu 1a, ir-rapporti ta' evalwazzjoni interim u ex-post tal-Programm għandhom inter alia jivvalutaw:
(a)
il-valur miżjud Ewropew tal-Programm, inkluża evalwazzjoni tal-attivitajiet tal-Programm fid-dawl ta' inizjattivi simili li ġew żviluppati fil-livell nazzjonali jew Ewropew u li mhumiex appoġġati minn finanzjament tal-Unjoni, u r-riżultati (mistennija) tagħhom; u l-vantaġġi u/jew l-iżvantaġġi tal-finanzjament tal-Unjoni b'paragun mal-finanzjament nazzjonali għat-tip ta' attività konċernata;
(b)
il-livell ta' finanzjament relatat mal-eżiti miksuba (effiċjenza);
(c)
l-ostakoli amministrattivi, organizzattivi u/jew strutturali possibbli għall- implimentazzjoni aktar faċli, aktar effettiva u effiċjenti tal-Programm (l-ambitu għal simplifikazzjoni).
Artikolu 15
Miżuri transizzjonali
L-azzjonijiet mibdija fuq il-bażi tat-Taqsima 4 (‘Antidiskriminazzjoni u diversità’) u tat-Taqsima 5 (‘Ugwaljanza bejn is-sessi’) tad-Deċiżjoni 1672/2006/KE, tad-Deċiżjoni 2007/252/KE jew tad-Deċiżjoni 779/2007/KE għandhom ikomplu jiġu regolati mid-dispożizzjonijiet ta’ dawk id-Deċiżjonijiet sa meta jitlestew. Fir-rigward ta’ dawk l-azzjonijiet, fejn issir referenza għall-kumitati previsti fl-Artikolu 13 tad-Deċiżjoni 1672/2006/KE, fl-Artikolu 10 tad-Deċiżjoni 2007/252/KE u fl-Artikolu 10 tad-Deċiżjoni 779/2007/KE din għandha tkun interpretata bħala referenza għall-kumitat previst fl-Artikolu 9(1) ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 16
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Diċembru 2013.