NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 544/2014
ze dne 15. května 2014,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 302/2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Unie je smluvní stranou Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku (3) (dále jen „úmluva“).
(2)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „ICCAT“), zřízená na základě uvedené úmluvy, přijala na svém 16. zvláštním zasedání v roce 2008 doporučení 08-05 za účelem stanovení nového plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, který nahrazuje předchozí plán obnovy přijatý v roce 2006. K provedení těchto mezinárodních opatření na zachování zdrojů na úrovni Unie bylo přijato nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (4).
(3)
Na svém 17. zvláštním zasedání v roce 2010 přijala ICCAT doporučení 10-04 o změně víceletého plánu obnovy populace tuňáka obecného. Nařízení (ES) č. 302/2009 pak bylo změněno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 500/2012 (5) za účelem provedení revidovaného mezinárodního opatření na zachování zdrojů na úrovni Unie.
(4)
Na svém 18. zvláštním zasedání v roce 2012 přijala ICCAT doporučení 12-03 o další změně víceletého plánu obnovy populace tuňáka obecného. V zájmu lepšího přizpůsobení rybolovných období činnosti loďstva zavádí doporučení 12-03 změnu v obdobích rybolovu, která jsou nyní definována jako období povoleného rybolovu, na rozdíl od období zákazu rybolovu uváděných v předchozích doporučeních ICCAT. Kromě toho byla změněna data, kdy je povolen rybolov pomocí košelkových nevodů, návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami. A konečně ve snaze zabránit nejistotě ohledně zařízení, na něž se nevztahují žádná zvláštní pravidla pro rybolovná období, bylo nutno zapracovat ustanovení výslovně umožňující všem ostatním zařízením rybolov po celý rok, s výjimkou všech druhů unášených tenatových sítí. Doby a data rybolovných období v Atlantském oceánů může ICCAT přezkoumat v roce 2015 v návaznosti na poradenství Stálého výboru ICCAT pro výzkum a statistiku (SCRS).
(5)
Na svém 23. řádném zasedání v listopadu 2013 přijala ICCAT doporučení 13-08 doplňující doporučení 12-03 s cílem upravit rybolovná období pro návnadové čluny a čluny lovící na vlečnou šňůru ve východním Atlantiku tak, aby neměla dopad na ochranu těchto oblastí ve Středozemním moři, kde dochází ke tření tuňáka obecného. V tomto doporučení ICCAT se uvádí, že smluvní strany a spolupracující nesmluvní strany, subjekty nebo rybářské subjekty mohou pro návnadové čluny a čluny lovící na vlečnou šňůru operující ve východním Atlantiku stanovit jiné datum začátku rybolovných období při současném dodržení celkové délky období s povolením tohoto rybolovu. V uvedeném doporučení ICCAT se rovněž stanoví pravidla pro používání stereoskopických kamer v souvislosti s umísťováním do klecí. Záměrem je, aby veškeré technické specifikace včetně intenzity odběru vzorků, způsobu odběru vzorků, vzdálenosti od kamery, rozměrů průchodu, algoritmů (poměr délka-váha) přezkoumal SCRS na zasedání v roce 2014, a případně aby tyto specifikace ICCAT upravila na zasedání v roce 2014 na základě doporučení SCRS.
(6)
Aby se do práva Unie provedlo doporučení ICCAT 12-03 s cílem zajistit účinnou ochranu zachování populace tuňáka obecného, poskytnout právní jistotu ohledně příslušných rybolovných období, a konečně rovněž umožnit členským státům vhodně rozvrhnout své rybolovné plány, rozpisy kapacity a inspekční plány a plnit další oznamovací povinnosti, a aby se do práva Unie provedlo doporučení ICCAT 13-08, pokud jde o používání systémů stereoskopických kamer v souvislosti s umísťováním do klecí a případné stanovení různých dat začátku rybolovných období pro návnadové čluny a čluny lovící na vlečnou šňůru ve východním Atlantiku, je třeba v nařízení (ES) č. 302/2009 co nejdříve změnit příslušná ustanovení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 302/2009 se mění takto:
1)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
Rybolovná období
1. Lov tuňáka obecného velkými plavidly provádějícími pelagický odlov na dlouhou lovnou šňůru, jejichž délka přesahuje 24 m, ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři se povoluje od 1. ledna do 31. května, s výjimkou oblasti západně od 10° z. d. a severně od 42° s. š., kde je uvedený rybolov povolen v období od 1. srpna do 31. ledna.
2. Lov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři se povoluje od 26. května do 24. června.
3. Lov tuňáka obecného návnadovými čluny a čluny lovícími na vlečnou šňůru ve východním Atlantiku a Středozemním moři se povoluje od 1. července do 31. října.
Aniž je dotčen první pododstavec, pokud se týká let 2014 a 2015, a jelikož není ohrožena ochrana oblastí, kde dochází k tření, mohou členské státy pro návnadové čluny a čluny lovícími na vlečnou šňůru plující pod jejich vlajkou a provozující činnost ve východním Atlantiku stanovit ve svých vnitrostátních ročních plánech rybolovu jiné datum začátku rybolovného období pod podmínkou, že celková délka období s povolením tohoto rybolovu bude i nadále v souladu s ustanoveními předchozího pododstavce.
Unijní plán rybolovu, který má být předložen ICCAT do 15. února každého roku, konkrétně stanoví, zda se pozmění datum začátku těchto rybolovů a souřadnice dotčených oblastí.
4. Lov tuňáka obecného prostřednictvím trawlerů pro pelagický rybolov ve východním Atlantiku se povoluje od 16. června do 14. října.
5. Rekreační a sportovní lov tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři se povoluje v období od 16. června do 14. října.
6. Rybolov tuňáka obecného pomocí jiných zařízení, než která jsou uvedena v odstavcích 1 až 5, s výjimkou všech druhů unášených tenatových sítí, je povolen během celého roku. Bez ohledu na to je zakázán lov tuňáka obecného jakýmkoliv typem vlečných sítí.“
2)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 24a
Používání stereoskopických kamer při umísťování do klecí
Používání stereoskopických kamerových systémů v souvislosti s umísťováním do klecí je v souladu s těmito podmínkami:
a)
Intenzita odběru vzorků živých ryb není nižší než 20 % z množství ryb umístěných do klecí; je-li to technicky možné, probíhá odběr vzorků postupně, a to tak, že je změřen každý pátý exemplář; takový vzorek tvoří ryby měřené na vzdálenost od 2 do 8 m od kamery;
b)
Stanovené rozměry průchodu spojujícího zdrojovou klec s klecí cílovou činí maximálně 10 m na šířku a maximálně 10 m na výšku.
c)
V případě, že měření délky ryb vykazuje multimodální rozdělení (dvě nebo více kohort různých velikostí), je možné na stejné umístění do klece použít více než jeden převodní algoritmus; na převod vzdálenosti od konce rypce po konec nejkratšího prostředního paprsku ocasní ploutve (délky vidlice) na celkovou váhu se použijí nejaktuálnější algoritmy stanovené Stálým výborem ICCAT pro výzkum a statistiku, a to podle velikostní kategorie ryb měřených při umísťování do klece;
d)
Před každým umístěním do klece se provede ověření stereoskopického měření délky ryb s použitím měřící tyče na vzdálenost od 2 do 8 m.
e)
Při sdělování výsledků stereoskopického programu se u údajů uvede mezní odchylka vyplývající z podstaty technické specifikace stereoskopického kamerového systému, která nesmí být větší než +/- 5 %.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.
REGOLAMENT (UE) Nru 544/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-15 ta’ Mejju 2014
li jemenda r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 302/2009 dwar pjan multiannwali għall-irkupru tat-tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u, b’mod partikolari, l-Artikolu 43 (2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li bagħtu l-abbozz tal-att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Filwaqt li aġixxew skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
L-Unjoni hija Parti għall-Konvenzjoni Internazzjonali għall-Konservazzjoni tat-Tonn tal-Atlantiku (3) (“il-Konvenzjoni”).
(2)
Fis-16-il Laqgħa Speċjali tagħha fl-2008, il-Kummissjoni Internazzjonali għall-Konservazzjoni tat-Tonn tal-Atlantiku (l-“ICCAT”), stabbilita mill-Konvenzjoni, adottat ir-Rakkomandazzjoni 08-05 sabiex jiġi stabbilit pjan ta’ rkupru ġdid għat-tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran, li jieħu post il-pjan ta’ rkupru preċedenti adottat fl-2006. Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 302/2009 (4) ġie adottat biex jimplimenta dawk il-miżuri ta’ konservazzjoni internazzjonali fil-livell tal-Unjoni.
(3)
Fis-l7-il Laqgħa Speċjali tagħha fl-2010, l-ICCAT adottat ir-Rakkomandazzjoni 10-04 li temenda l-pjan multiannwali għall-irkupru tat-tonn. Ir-Regolament (KE) Nru 302/2009 kien ġie emendat bir-Regolament (UE) Nru 500/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) biex jimplimenta dawk il-miżuri ta’ konservazzjoni internazzjonali riveduti fil-livell tal-Unjoni.
(4)
Fit-18-il-Laqgħa Speċjali tagħha fl-2012, l-ICCAT adottat ir-Rakkomandazzjoni 12-03 li temenda b’mod ulterjuri l-pjan multiannwali għall-irkupru tat-tonn. Sabiex tadatta aħjar l-istaġuni tas-sajd għall-attività tal-flotot, ir-Rakkomandazzjoni 12-03 tipprovdi modifika tal-istaġuni tas-sajd, li llum huma definiti bħala staġuni miftuħin, bil-kontra tal-istaġuni magħluqin indikati fir-Rakkomandazzjonijiet preċedenti tal-ICCAT. Barra minn hekk, id-dati proprji li fihom jista’ jsir sajd b’bastimenti tas-sajd bil-purse seine, b’bastimenti tal-lixka u b’bastimenti tas-sajd bir-rixa ġew modifikati. Fl-aħħar nett, biex tiġi evitata kwalunkwe inċertezza rigward dak it-tagħmir li mhuwiex soġġett għal kwalunkwe regola speċifika dwar l-istaġuni tas-sajd, kien meħtieġ li tiġi inkluża dispożizzjoni li tippermetti b’mod espliċitu li t-tagħmir l-ieħor kollu, bl-eċċezzjoni ta’ kull tip ta’ għażel tat-tisqif, il-possibbiltà li jintuża fis-sajd is-sena kollha. Il-perijodi u d-dati għall-istaġuni tas-sajd fl-Atlantiku jistgħu jiġu rieżaminati mill-ICCAT fl-2015, wara parir mill-Kumitat Permanenti dwar ir-Riċerka u l-Istatistika (KPRS) tal-ICCAT.
(5)
Fit-23 Laqgħa Regolari tagħha f’Novembru 2013, l-ICCAT adottat ir-Rakkomandazzjoni 13-08 li tikkumplementa r-Rakkomandazzjoni 12-03, sabiex ikunu jistgħu jsiru bidliet fl-istaġuni tas-sajd għall-bastimenti tal-lixka u l-bastimenti tas-sajd bir-rixa fil-Lvant tal-Atlantiku li ma jaffettwawx il-protezzjoni taż-żoni fl-ilma fil-Mediterran fejn ibid it-Tonn. Dik ir-rakkomandazzjoni tal-ICCAT tiddikjara li l-Partijiet Kontraenti u l-Partijiet mhux Kontraenti, l-Entitajiet jew l-Entitajiet tas-Sajd li jikkooperaw jistgħu jispeċifikaw data ta’ bidu differenti għall-istaġuni tas-sajd għall-bastimenti tal-lixka u l-bastimenti tas-sajd bir-rixa tagħhom li joperaw fil-Lvant tal-Atlantiku, filwaqt li jinżamm it-tul kollu tal-istaġun miftuħ għal dak is-sajd. Dik ir-rakkomandazzjoni tal-ICCAT tistabbilixxi wkoll regoli dwar l-użu ta’ kameras sterjoskopiċi fil-kuntest ta’ operazzjonijiet ta’ tqegħid ta’ gaġeġ. L-intenzjoni hija li jsir rieżami mill-KPRS tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi kollha, inkluż l-intensità tat-teħid ta’ kampjuni, il-mod kif jittieħdu l-kampjuni, id-distanza mill-kamera, id-dimensjonijiet tal-passaġġ ta’ trasferiment, l-algoritmi (ir-relazzjoni bejn it-tul u l-piż) fil-laqgħa tiegħu tal-2014, u jekk ikun meħtieġ, jiġu modifikati mill-ICCAT fil-laqgħa tagħha tal-2014 abbażi tar-rakkomandazzjonijiet tal-KPRS.
(6)
Sabiex tiġi implimentata fil-liġi tal-Unjoni r-Rakkomandazzjoni tal-ICCAT 12-03 biex tiġi żgurata konservazzjoni effettiva tal-istokk tat-Tonn, biex tagħti ċertezza legali fir-rigward tal-istaġuni tas-sajd ikkonċernati u, finalment, biex l-Istati Membri jkunu jistgħu jiddefinixxu b’mod adegwat il-pjanijiet tas-sajd, tal-kapaċità u ta’ spezzjoni tagħhom u obbligi ta’ rappurtar oħra, u biex jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni r-rakkomandazzjoni tal-ICCAT 13-08 fir-rigward tal-użu ta’ sistemi ta’ kameras sterjoskopiċi fil-kuntest tal-operazzjonijiet ta’ tqegħid ta’ gaġeġ u l-istabbilimentpossibbli ta’ data differenti ta’ bidu tal-istaġuni tas-sajd għall-bastimenti tal-lixka u l-bastimenti tas-sajd bir-rixa fil-Lvant tal-Atlantiku, jeħtieġ jiġu modifikati d-dispożizzjonijiet rilevanti tar-Regolament (KE) Nru 302/2009 malajr kemm jista’ jkun,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-Regolament (KE) Nru 302/2009 hu emendat kif ġej:
(1)
L-Artikolu 7 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 7
Staġuni tas-sajd
1. Is-sajd għat-tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran minn bastimenti pelaġiċi għall-qbid bil-konz fuq skala kbira li jkunu akbar minn erbgħa u għoxrin (24) metru, għandu jkun permess matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar sal-31 ta’ Mejju, bl-eċċezzjoni taż-żona delimitata mill-Punent ta’ 10°W u mit-Tramuntana ta’ 42°N, fejn dan it-tip ta’ sajd għandu jkun permess matul il-perijodu mill-1 ta’ Awwissu sal-31 ta’ Jannar.
2. Is-sajd bil-purse seine għat-tonn għandu jkun permess fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran matul il-perijodu mis-26 ta’ Mejju sal-24 ta’ Ġunju.
3. Is-sajd għat-tonn bil-bastimenti tal-lixka u l-bastimenti tas-sajd bir-rixa għandu jkun permess fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran matul il-perijodu mill-1 ta’ Lulju sal-31 ta’ Ottubru.
Minkejja l-ewwel subparagrafu, għas-snin 2014 u 2015, u billi l-protezzjoni taż-żoni fl-ilma fejn ibid il-ħut mhix affettwata, l-Istati Membri jistgħu jispeċifikaw, fil-pjanijiet nazzjonali annwali tagħhom tas-sajd, data ta’ bidu differenti għall-bastimenti tal-lixka u l-bastimenti tas-sajd bir-rixa li jtajru l-bandiera tagħhom u joperaw fil-Lvant tal-Atlantiku, kemm-il darba t-tul totali tal-istaġun miftuħ għal dak is-sajd jibqa’ jkun konformi mal-ewwel subparagrafu.
Il-pjan tas-sajd tal-Unjoni li għandu jiġi ppreżentat lill-ICCAT sal-15 ta’ Frar ta’ kull sena għandu jispeċifika jekk id-dati ta’ bidu għal dak is-sajd ġewx modifikati, kif ukoll il-koordinati taż-żoni kkonċernati.
4. Is-sajd tat-tonn b’bastimenti tas-sajd pelaġiku għandu jkun permess fil-Lvant tal-Atlantiku matul il-perijodu mis-16 ta’ Ġunju sal-14 ta’ Ottubru.
5. Is-sajd rikreazzjonali u sportiv għat-tonn għandu jkun permess fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran matul il-perijodu mis-16 ta’ Ġunju sal-14 ta’ Ottubru.
6. Is-sajd għat-tonn b’tagħmir ieħor apparti dak li jissemma fil-paragrafi 1 sa 5, għandu jkun permess matul is-sena kollha. Minkejja dan, is-sajd għat-tonn bit-tipi kollha ta’ għażel tat-tisqif għandu jkun projbit,”;
(2)
jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 24a
L-użu ta’ kameras sterjoskopiċi waqt operazzjonijiet ta’ tqegħid fil-gaġeġ
L-użu ta’ sistemi ta’ kameras sterjoskopiċi fil-kuntest ta’ operazzjonijiet ta’ tqegħid fil-gaġeġ għandu jkun f’konformità mal-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-intensità tat-teħid ta’ kampjuni ta’ ħut ħaj ma għandhiex tkun inqas minn 20 % tal-ammont ta’ ħut li qed jitqiegħed fil-gaġeġ; meta jkun teknikament possibbli, it-teħid ta’ kampjuni ta’ ħut ħaj għandu jkun sekwenzjali, billi jitkejjel wieħed minn kull ħames kampjuni; tali kampjun għandu jkun magħmul minn ħut imkejjel f’distanza ta’ bejn 2 u 8 m mill-kamera;
(b)
id-dimensjonijiet tal-passaġġ ta’ trasferiment li toħloq rabta bejn il-gaġġa tad-donatur u l-gaġġa tar-riċevitur għandhom jiġu stabbiliti b’wisa’ massima ta’ 10 mu għoli massimu ta’ 10 m;
(c)
meta l-kejl tat-tul tal-ħut juri distribuzzjoni multimodali (żewġ koorti jew iktar ta’ daqsijiet distinti), għandu jkun possibbli li jintuża aktar minn algoritmu wieħed ta’ konverżjoni għall-istess operazzjoni ta’ tqegħid fil-gaġeġ; l-algoritmui l-iktar aġġornati stabbiliti mill-Kumitat Permanenti dwar ir-Riċerka u l-Istatistika għandu(hom) jintuża(w) biex it-tul sal-furketta jiġi kkonvertit f’piż totali, skont il-kategorija tad-daqs tal-ħut imkejjel waqt l-operazzjoni ta’ tqegħid fil-gaġeġ;
(d)
il-validazzjoni tal-kejl tat-tul sterjoskopiku għandha ssir qabel kull operazzjoni ta’ tqegħid fil-gaġeġ permezz ta’ skala grafika f’distanza bejn 2 u 8 m;
(e)
meta r-riżultati tal-programm sterjoskopiku jiġu kkomunikati, l-informazzjoni għandha tindika l-marġni ta’ żball inerenti mal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tas-sistema tal-kamera sterjoskopika, li m’għandux jaqbeż +/- 5 perċentwali.”.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-15 ta’ Mejju 2014.