NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 608/2013
ze dne 12. června 2013
o vymáhání práv duševního vlastnictví celními orgány a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1383/2003
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve svém usnesení ze dne 25. září 2008 o komplexním evropském plánu boje proti padělání a pirátství Rada požádala, aby bylo přezkoumáno nařízení Rady (ES) č. 1383/2003 ze dne 22. července 2003 o přijímání opatření celních orgánů proti zboží podezřelému z porušení určitých práv duševního vlastnictví a o opatřeních, která mají být přijata proti zboží, o kterém bylo zjištěno, že tato práva porušilo (2).
(2)
Uvádění zboží porušujícího práva duševního vlastnictví na trh způsobuje značnou škodu držitelům práv, uživatelům nebo skupinám producentů a výrobcům a obchodníkům, kteří dodržují právní předpisy. Takové uvádění může rovněž klamat spotřebitele a v některých případech by mohlo ohrozit jejich zdraví a bezpečnost. Takovému zboží by měl být pokud možno zamezen přístup na trh Unie a měla by být přijata opatření v zájmu řešení tohoto protiprávního uvádění na trh, aniž by jimi byl ztěžován legitimní obchod.
(3)
Přezkum nařízení (ES) č. 1383/2003 ukázal, že jsou s ohledem na vývoj v hospodářské, obchodní a právní oblasti nezbytná určitá zlepšení právního rámce, která posílí vymáhání práv duševního vlastnictví celními orgány a zajistí rovněž dostatečně jasnou právní úpravu.
(4)
Celní orgány by měly mít pravomoc vymáhat práva duševního vlastnictví, pokud jde o zboží, které podle celních předpisů Unie podléhá celnímu dohledu nebo celní kontrole, a provádět odpovídající kontroly tohoto zboží, aby zabránily operacím, které jsou v rozporu s právními předpisy v oblasti duševního vlastnictví. Vymáhání práv duševního vlastnictví na hranicích, bez ohledu na to, kde zboží je nebo by mělo být pod celním dohledem nebo celní kontrolou, je účinným způsobem, jak rychle a účelně poskytnout držiteli práva i uživatelům nebo skupinám producentů právní ochranu. Pokud je propuštění zboží pozastaveno nebo je zboží zadrženo na hranicích celními orgány, mělo by být zapotřebí jen jediné řízení, zatímco u zboží nalezeného na trhu, které bylo rozděleno a doručeno maloobchodníkům, by k dosažení stejné úrovně vymáhání práva mělo být zapotřebí několik oddělených řízení. Měla by být zavedena výjimka pro zboží propuštěné do volného oběhu v režimu konečného použití, protože takové zboží zůstává pod celním dohledem, i když bylo propuštěno do volného oběhu. Toto nařízení by se nemělo vztahovat na zboží v osobních zavazadlech cestujících, pokud je určeno pro jejich vlastní osobní potřebu a nic nenaznačuje, že se jedná o obchodní dopravu.
(5)
Nařízení (ES) č. 1383/2003 se nevztahuje na některá práva duševního vlastnictví a z oblasti jeho působnosti jsou vyloučena některá porušení. Za účelem posílení vymáhání práv duševního vlastnictví by měl být zásah celních orgánů rozšířen na další druhy porušení, na které se nevztahuje nařízení (ES) č. 1383/2003. Do oblasti působnosti tohoto nařízení by proto měly být zahrnuty kromě práv, která jsou již zahrnuta v nařízení (ES) č. 1383/2003, také obchodní názvy, pokud jsou podle vnitrostátních právních předpisů chráněny jako výlučná vlastnická práva, topografie polovodičových výrobků a užitné vzory a zařízení, jež jsou navržena, vyráběna nebo přizpůsobena především proto, aby umožnila nebo usnadnila obcházení technických opatření.
(6)
Porušení související s takzvaným nelegálním paralelním obchodem a s nadlimitním zbožím („overruns“) jsou z oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1383/2003 vyloučena. Zboží určené pro nelegální paralelní obchod, totiž zboží, které sice bylo vyrobeno se souhlasem držitele práva, ale bylo v Evropském hospodářském prostoru poprvé uvedeno na trh bez jeho souhlasu, a nadlimitní zboží, totiž zboží, které osoba, jež je držitelem práv řádně zmocněna k výrobě určitého množství zboží, vyrobila nad rámec množství dohodnutého mezi touto osobou a držitelem práv, je vyráběno jako pravé zboží, a tudíž není vhodné, aby celní orgány na toto zboží zaměřovaly své úsilí. Nelegální paralelní obchod a nadlimitní zboží by tedy měly být z oblasti působnosti tohoto nařízení rovněž vyloučeny.
(7)
Členské státy ve spolupráci s Komisí by měly za účelem zajištění správného uplatňování tohoto nařízení celním úředníkům poskytovat vhodnou odbornou přípravu.
(8)
Toto nařízení, bude-li plně uplatňováno, dále přispěje k dosažení vnitřního trhu, který zajišťuje účinnější ochranu držitelů práv, podporuje tvořivost a inovace a poskytuje spotřebitelům spolehlivé a vysoce kvalitní výrobky, což by mělo následně posílit přeshraniční transakce mezi spotřebiteli, podniky a obchodníky.
(9)
Členské státy čelí stále omezenějším zdrojům v oblasti celních služeb. Je proto nutné podpořit prosazování nových technologií a strategií řízení rizik, aby byly v maximální míře využity zdroje, jež jsou celním orgánům k dispozici.
(10)
Toto nařízení obsahuje pouze procesní pravidla pro celní orgány. Toto nařízení nezavádí ani žádná kritéria pro zjištění, zda nedošlo k porušení práva duševního vlastnictví.
(11)
Podle „prohlášení o dohodě TRIPS a veřejném zdraví“ přijatého Konferencí ministrů WTO v Dohá dne 14. listopadu 2001, může být a měla by být Dohoda o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (dále jen „dohoda TRIPS“) vykládána a prováděna tak, aby podporovala právo členů WTO na ochranu veřejného zdraví, a obzvláště právo na podporu přístupu k lékům pro všechny. V souladu s mezinárodními závazky Unie a její politikou v oblasti rozvojové spolupráce a s ohledem na léčivé přípravky v tranzitu přes území Unie v případech, kdy je průchod tímto územím, ať s překládáním, skladováním, rozdělováním nákladu nebo změnami druhu dopravy či dopravních prostředků, či bez těchto úkonů, pouze částí celé cesty začínající i končící mimo území Unie, by proto celní orgány měly při posuzování rizika porušení práv duševního vlastnictví zvážit, zda existuje významná pravděpodobnost, že budou tyto léčivé přípravky přesměrovány na trh Unie.
(12)
Tímto nařízením by neměla být dotčena ustanovení o pravomoci soudů, zejména ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1215/2012 ze dne 12. prosince 2012 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (3).
(13)
Osoby, uživatelé nebo skupiny producentů, kteří mohou vlastním jménem zahájit soudní řízení o možném porušení práva duševního vlastnictví, by měli být oprávněni podat žádost.
(14)
Aby bylo zajištěno, že práva duševního vlastnictví budou vymáhána v celé Unii, je třeba stanovit, že se mohou osoby a subjekty domáhající se práva duševního vlastnictví vztahujícího se na celé území Unie obracet se svou žádostí na celní orgány v jednom členském státě. Tito žadatelé by měli mít možnost požádat tyto celní orgány, aby přijaly rozhodnutí požadující přijetí opatření k vymáhání práva duševního vlastnictví jak ve svém členském státě, tak v jakémkoli jiném členském státě.
(15)
Za účelem zajištění rychlého vymáhání práv duševního vlastnictví by mělo být stanoveno, že pokud mají celní orgány na základě dostatečných náznaků podezření, že zboží pod jejich dohledem porušuje práva duševního vlastnictví, mohou buď z vlastního podnětu, nebo na žádost pozastavit propuštění zboží či zboží zadržet, aby osoba nebo subjekt oprávněný podat žádost mohly zahájit řízení o tom, zda bylo právo duševního vlastnictví porušeno.
(16)
Nařízení (ES) č. 1383/2003 členským státům dovolilo stanovit postup umožňující zničení určitých druhů zboží, aniž by vznikla povinnost zahájit řízení ke zjištění, zda bylo porušeno právo duševního vlastnictví. Jak uvádí usnesení Evropského parlamentu ze dne 18. prosince 2008 o dopadu padělatelství na mezinárodní obchod (4), tento postup se v členských státech, kde je k dispozici, velice osvědčil. Proto by měl být takovýto postup povinný u veškerých porušení práv duševního vlastnictví a měl by se používat, pokud deklarant nebo držitel zboží s tímto zničením souhlasí. Tento postup by kromě toho měl zajistit, aby celní orgány mohly mít za to, že deklarant nebo držitel zboží souhlasí se zničením zboží, jestliže ve stanovené lhůtě nevznesl výslovně proti zničení námitky.
(17)
Za účelem snížení administrativní zátěže a nákladů na minimum by měl být pro malé zásilky padělků nebo nedovolených napodobenin zaveden zvláštní postup, který by umožnil toto zboží zničit bez výslovného souhlasu žadatele v každém jednotlivém případě. Za účelem uplatnění tohoto postupu by se však mělo požadovat, aby žadatel uvedl tento požadavek v žádosti. Celní orgány by rovněž měly mít možnost požadovat, aby žadatel pokryl náklady, které v souvislosti s uplatňováním tohoto postupu vzniknou.
(18)
Z důvodu větší právní jistoty je vhodné pozměnit lhůty pro pozastavení propuštění zboží podezřelého z porušení práva duševního vlastnictví a podmínky, za kterých by měly celní orgány držitelům práv, uživatelům nebo skupinám producentů předávat informace o zadrženém zboží, stanovené v současnosti v nařízení (ES) č. 1383/2003.
(19)
Při zohlednění prozatímní a preventivní povahy opatření, která celní orgány přijímají při uplatňování tohoto nařízení, a protichůdných zájmů stran dotčených těmito opatřeními by měly být některé aspekty postupů upraveny tak, aby bylo zajištěno bezproblémové provádění tohoto nařízení a aby byla současně dodržována práva dotčených stran. S ohledem na různá oznámení stanovená v tomto nařízení by tedy měly celní orgány zasílat oznámení příslušné osobě, a to na základě dokumentů týkajících se celního zacházení nebo situace, ve které se zboží nachází. Protože z postupu pro zničení zboží vyplývá, že jak deklarant nebo držitel zboží, tak i držitel rozhodnutí by měli sdělit své možné námitky vůči zničení současně, mělo by být mimoto zajištěno, aby držitel rozhodnutí měl možnost reagovat na potenciální námitku vůči zničení, kterou vznese deklarant nebo držitel zboží. Je tudíž potřeba zajistit, aby deklarantu nebo držiteli zboží bylo oznámeno pozastavení propuštění zboží nebo jeho zadržení nejpozději téhož dne, kdy toto bylo oznámeno držiteli rozhodnutí.
(20)
Celní orgány a Komise se vyzývají, aby v rámci svých příslušných pravomocí spolupracovaly s Evropským střediskem pro sledování porušování práv duševního vlastnictví.
(21)
S cílem odstranit mezinárodní obchod se zbožím porušujícím práva duševního vlastnictví stanoví dohoda TRIPS, že členové WTO mají podporovat výměnu informací mezi celními orgány týkajících se takového obchodu. V souladu s tím by mělo být možné, aby Komise a celní orgány členských států sdílely informace o podezřeních týkajících se porušování práv duševního vlastnictví s příslušnými orgány třetích zemí, včetně informací o zboží, které je v tranzitu přes území Unie a pochází z těchto třetích zemí, nebo je pro ně určeno.
(22)
V zájmu účinnosti by se mělo použít nařízení Rady (ES) č. 515/97 ze dne 13. března 1997 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů (5).
(23)
Odpovědnost celních orgánů by se měla řídit právními předpisy členských států, avšak schválení žádosti celními orgány by nemělo zakládat nárok držitele rozhodnutí na náhradu škody v případě, že zboží podezřelé z porušování práv duševního vlastnictví není celními orgány odhaleno a je propuštěno nebo není přijato žádné opatření k jeho zadržení.
(24)
Vzhledem k tomu, že celní orgány po schválení žádosti přijmou opatření, je vhodné stanovit, že držitel rozhodnutí by měl uhradit veškeré náklady, které celním orgánům při přijímání opatření k vymáhání jeho práv duševního vlastnictví vzniknou. To by ovšem držiteli rozhodnutí nemělo bránit v tom, aby požadoval náhradu škody od porušovatele nebo jiných osob, které podle právních předpisů členského státu, v němž bylo zboží nalezeno, mohou být považovány za odpovědné. Mezi tyto osoby mohou patřit případně i zprostředkovatelé. Náklady a škody, jež vzniknou osobám jiným než celním orgánům v důsledku opatření celních orgánů, při nichž je pozastaveno propuštění zboží nebo je zboží zadrženo na základě nároku třetí osoby vycházejícího z duševního vlastnictví, by se měly řídit zvláštními právními předpisy použitelnými na každý jednotlivý případ.
(25)
Toto nařízení zavádí pro celní orgány možnost povolit, aby zboží, které má být zničeno, bylo přepraveno pod celním dohledem mezi různými místy na celním území Unie. Celní orgány mohou navíc rozhodnout, že toto zboží propustí do volného oběhu za účelem další recyklace nebo vyřazení mimo obchodní toky, mimo jiné i za účelem zvyšování povědomí, odborné přípravy a vzdělávání.
(26)
Vymáhání práv duševního vlastnictví celními orgány vyžaduje výměnu údajů o rozhodnutích týkajících se žádostí. Takové zpracování údajů zahrnuje také osobní údaje, a mělo by proto probíhat v souladu s právem Unie, jak je stanoví zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (6) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (7).
(27)
Informace týkající se rozhodnutí o žádostech a opatření celních orgánů by měly být vyměňovány prostřednictvím ústřední databáze. Je třeba definovat subjekt, který bude kontrolovat a řídit databázi, a subjekty odpovědné za zajištění bezpečnosti zpracovávání údajů, jež databáze obsahuje. Zavedení všech druhů možné interoperability nebo výměn by mělo být v první řadě v souladu se zásadou omezení účelu, konkrétně by údaje měly být použity pro účely, pro které databáze byla vytvořena, a neměla by být povolena žádná další výměna nebo propojení nad rámec tohoto účelu.
(28)
Aby mohla být upravena definice malých zásilek, pokud se ukáže jako nepraktická, při zohlednění potřeby zajistit účinné fungování postupu nebo případně zabránit jakémukoli obcházení tohoto postupu, pokud jde o složení zásilek, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny jiných než podstatných prvků definice malých zásilek, zejména určitých množství stanovených v uvedené definici. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(29)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení ustanovení ohledně definování prvků praktických opatření pro výměnu údajů se třetími zeměmi a ustanovení týkajících se formulářů žádosti a formulářů žádosti o prodloužení lhůty, ve které mají celní orgány přijmout opatření, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, zejména za účelem definování těchto prvků praktických opatření a zavedení příslušných formulářů. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (8). Přestože předmět ustanovení tohoto nařízení, která se mají provést, spadá do působnosti společné obchodní politiky, měl by být vzhledem k povaze a účinkům těchto prováděcích aktů pro zavedení standardních formulářů použit při jejich přijímání poradní postup, jelikož veškeré podrobnosti ohledně toho, které informace mají být ve formulářích uvedeny, přímo vyplývají ze znění tohoto nařízení. Tyto prováděcí akty tudíž zavedou pouze vzor a strukturu formuláře a na společnou obchodní politiku Unie nebudou mít žádný další dopad.
(30)
Nařízení (ES) č. 1383/2003 by mělo být zrušeno.
(31)
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 a vydal stanovisko dne 12. října 2011 (9),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví podmínky a postupy, za kterých celní orgány přijímají opatření, pokud zboží podezřelé z porušení práva duševního vlastnictví podléhá nebo by mělo podléhat na celním území Unie celnímu dohledu nebo celní kontrole podle nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (10), zejména jedná-li se o zboží v těchto situacích:
a)
pokud je v celním prohlášení navrženo k propuštění do volného oběhu, k vývozu nebo zpětnému vývozu;
b)
pokud vstupuje na celní území Unie nebo je opouští;
c)
pokud je umístěno do režimu s podmíněným osvobozením od cla nebo do svobodného pásma či svobodného skladu.
2. Ohledně zboží podléhajícího celnímu dohledu nebo celní kontrole, a aniž jsou dotčeny články 17 a 18, provádějí celní orgány vhodné celní kontroly a přijímají přiměřená opatření k identifikaci zboží, jak je stanoveno v čl. 13 odst. 1 a v článku 72 nařízení (EHS) č. 2913/92, v souladu s kritérii analýzy rizik s cílem zabránit jednání, které je v rozporu s právními předpisy v oblasti práva duševního vlastnictví platnými na území Unie, a s cílem spolupracovat se třetími zeměmi na prosazování práv duševního vlastnictví.
3. Toto nařízení se nevztahuje na zboží, které bylo propuštěno do volného oběhu v režimu konečného použití.
4. Toto nařízení se nevztahuje na zboží neobchodní povahy v osobních zavazadlech cestujících.
5. Toto nařízení se nevztahuje na zboží, které bylo vyrobeno se souhlasem držitele práva, a ani na zboží, které osoba, jež je držitelem práva řádně zmocněna k výrobě určitého množství zboží, vyrobila nad rámec množství dohodnutého mezi touto osobou a držitelem práva.
6. Tímto nařízením není dotčeno vnitrostátní právo ani právo Unie týkající se práv duševního vlastnictví a ani právní předpisy členských států upravující trestní řízení.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„právem duševního vlastnictví“:
a)
ochranná známka;
b)
(průmyslový) vzor;
c)
autorské právo nebo jakékoli související právo stanovené vnitrostátními nebo unijními právními předpisy;
d)
zeměpisné označení;
e)
patent stanovený vnitrostátními nebo unijními právními předpisy;
f)
dodatkové ochranné osvědčení pro léčivé přípravky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 469/2009 ze dne 6. května 2009 o dodatkových ochranných osvědčeních pro léčivé přípravky (11);
g)
dodatkové ochranné osvědčení pro přípravky na ochranu rostlin stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1610/96 ze dne 23. července 1996 o zavedení dodatkových ochranných osvědčení pro přípravky na ochranu rostlin (12);
h)
odrůdové právo Společenství stanovené v nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o odrůdových právech Společenství (13);
i)
odrůdové právo stanovené vnitrostátními právními předpisy;
j)
topografie polovodičového výrobku stanovená vnitrostátními nebo unijními právními předpisy;
k)
užitný vzor, pokud je vnitrostátními nebo unijními právními předpisy chráněn jako právo duševního vlastnictví;
l)
obchodní název, pokud je vnitrostátními nebo unijními předpisy chráněn jako výlučné právo duševního vlastnictví;
2)
„ochrannou známkou“:
a)
ochranná známka Společenství stanovená v nařízení Rady (ES) č. 207/2009 ze dne 26. února 2009 o ochranné známce Společenství (14);
b)
ochranná známka zapsaná v členském státě nebo v případě Belgie, Lucemburska či Nizozemska u Úřadu Beneluxu pro duševní vlastnictví;
c)
ochranná známka zapsaná na základě mezinárodní přihlášky s účinky pro členský stát nebo Unii;
3)
„(průmyslovým) vzorem“:
a)
průmyslový vzor Společenství stanovený v nařízení (ES) č. 6/2002 ze dne 12. prosince 2001 o (průmyslových) vzorech Společenství (15);
b)
průmyslový vzor zapsaný v členském státě nebo v případě Belgie, Lucemburska či Nizozemska u Úřadu Beneluxu pro duševní vlastnictví;
c)
průmyslový vzor zapsaný na základě mezinárodní přihlášky s účinky pro členský stát nebo Unii;
4)
„zeměpisným označením“:
a)
zeměpisné označení nebo chráněné označení původu zemědělských produktů a potravin stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (16);
b)
označení původu nebo zeměpisné označení vína stanovené v nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (17);
c)
zeměpisné označení aromatizovaných vinných nápojů stanovené v nařízení Rady (EHS) č. 1601/91 ze dne 10. června 1991, kterým se stanoví obecná pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu aromatizovaných vín, aromatizovaných, vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů (18);
d)
zeměpisné označení lihovin stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 ze dne 15. ledna 2008 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení lihovin (19);
e)
zeměpisné označení produktů, na něž se nevztahují písmena a) až d), pokud je vnitrostátními nebo unijními právními předpisy stanoveno jako výlučné právo duševního vlastnictví;
f)
zeměpisné označení stanovené v dohodách mezi Unií a třetími zeměmi, které je v těchto dohodách uvedeno;
5)
„padělky“:
a)
zboží, které je předmětem činu porušujícího práva k ochranné známce v členském státě, kde se zboží nachází, a nese neoprávněně značku, která je totožná s ochrannou známkou platně zapsanou pro stejný druh zboží nebo která nemůže být od této ochranné známky ve svých podstatných znacích odlišena;
b)
zboží, které je předmětem činu porušujícího práva k zeměpisnému označení v členském státě, kde se zboží nachází, a je označené nebo popsané názvem nebo výrazem chráněným ve vztahu k danému zeměpisnému označení;
c)
jakýkoli obal, etiketa, nálepka, leták, návod k použití, doklad o záruce nebo jiná podobná věc, i když je předkládána samostatně, která je předmětem činu porušujícího ochrannou známku nebo zeměpisné označení a která obsahuje značku, název nebo výraz totožný s platně zapsanou ochrannou známkou nebo chráněným zeměpisným označením nebo která nemůže být ve svých podstatných znacích odlišena od této ochranné známky nebo zeměpisného označení a jež může být použita pro stejný druh zboží, jako je ten, pro nějž byly ochranná známka nebo zeměpisné označení zapsány;
6)
„nedovolenými napodobeninami“ zboží, které je v členském státě, v němž se zboží nachází, předmětem činu porušujícího autorské právo nebo právo s ním související nebo (průmyslový) vzor a které představuje nebo obsahuje kopie pořízené bez souhlasu držitele autorského práva nebo práva s ním souvisejícího nebo (průmyslového) vzoru, nebo bez souhlasu osoby oprávněné tímto držitelem v zemi výroby;
7)
„zbožím podezřelým z porušení práva duševního vlastnictví“ zboží, u něhož existují dostatečné náznaky, že v členském státě, ve kterém se zboží nachází, představuje prima facie:
a)
zboží, které je předmětem činu porušujícího právo duševního vlastnictví v daném členském státě;
b)
zařízení, výrobky nebo součástky, jež jsou primárně navrženy, vyráběny nebo přizpůsobeny především proto, aby umožnily nebo usnadnily obcházení jakékoli technologie, zařízení nebo součástky, jež při své obvyklé funkci zamezuje nebo omezuje úkony ve vztahu k dílům, ke kterým nebylo uděleno svolení držitele jakéhokoli autorského práva nebo práva s ním souvisejícího, a jež souvisejí s některým z činů porušujících v daném členském státě tato práva;
c)
jakoukoli formu nebo matrici, které jsou zvláště určeny nebo přizpůsobeny pro výrobu zboží, jež představuje porušení práva duševního vlastnictví, pokud tato forma nebo matrice souvisejí s některým z činů porušujících v daném členském státě právo duševního vlastnictví;
8)
„držitelem práv“ držitel některého práva duševního vlastnictví;
9)
„žádostí“ žádost o přijetí opatření celních orgánů ve vztahu ke zboží podezřelému z porušení práva duševního vlastnictví podaná příslušnému celnímu útvaru;
10)
„vnitrostátní žádostí“ žádost, ve které se od celních orgánů členského státu požaduje, aby přijaly opatření v tomto členském státě;
11)
„unijní žádostí“ žádost podaná v jednom členském státě, ve které se požaduje, aby celní orgány tohoto členského státu a jednoho nebo více jiných členských států přijaly opatření v příslušných členských státech;
12)
„žadatelem“ osoba nebo subjekt, jehož jménem je žádost podána;
13)
„držitelem rozhodnutí“ držitel rozhodnutí o schválení žádosti;
14)
„držitelem zboží“ osoba, která je vlastníkem zboží podezřelého z porušení práva duševního vlastnictví nebo která má podobné právo nakládat s tímto zbožím nebo má nad ním fyzickou kontrolu;
15)
„deklarantem“ deklarant ve smyslu čl. 4 bodu 18 nařízení (EHS) č. 2913/92;
16)
„zničením“ fyzické zničení, recyklace nebo vyřazení zboží z obchodních toků tak, aby se zabránilo způsobení škody držiteli rozhodnutí;
17)
„celním územím Unie“ celní území Společenství ve smyslu článku 3 nařízení (EHS) č. 2913/92;
18)
„propuštěním zboží“ propuštěním zboží ve smyslu čl. 4 bodu 20 nařízení (EHS) č. 2913/92;
19)
„malou zásilkou“ poštovní zásilka nebo expresní zásilka doručovaná kurýrní službou, která:
a)
neobsahuje více než tři jednotky
nebo
b)
má hrubou hmotnost nižší než dva kilogramy.
Pro účely písmene a) se „jednotkou“ rozumí zboží klasifikované podle kombinované nomenklatury v souladu s přílohou I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (20), pokud je nebalené, nebo balíček takového zboží určeného pro maloobchodní prodej konečnému spotřebiteli.
Pro účely této definice se samostatné zboží spadající pod tentýž kód kombinované nomenklatury považuje za různé jednotky a zboží uváděné jako sady klasifikované v rámci jednoho kódu kombinované nomenklatury se považuje za jednu jednotku;
20)
„zbožím podléhajícím zkáze“ jakékoli zboží, o kterém se celní orgány domnívají, že by se při skladování kratším než 20 dní ode dne pozastavení propuštění nebo zadržení znehodnotilo;
21)
„výlučnou licencí“ licence (ať již všeobecná, nebo omezená), na jejímž základě je nabyvatel licence oprávněn užívat právo duševního vlastnictví způsobem, který licence povoluje, s vyloučením všech ostatních osob, včetně osoby udělující licenci.
KAPITOLA II
ŽÁDOSTI
ODDÍL 1
Podávání žádostí
Článek 3
Oprávnění podat žádost
Následující osoby a subjekty jsou oprávněny v rozsahu, v jakém jsou oprávněny zahájit řízení o tom, zda bylo porušeno právo duševního vlastnictví, v členském státě nebo členských státech, kde mají celní orgány přijmout opatření, podat:
1)
vnitrostátní nebo unijní žádost:
a)
držitelé práv;
b)
kolektivní správci práv duševního vlastnictví podle čl. 4 odst. 1 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/48/ES ze dne 29. dubna 2004 o vymáhání práv duševního vlastnictví (21);
c)
profesní subjekty ochrany práv podle čl. 4 odst. 1 písm. d) směrnice 2004/48/ES;
d)
seskupení ve smyslu čl. 3 bodu 2 a čl. 49 odst. 1 nařízení (EU) č. 1151/2012, skupiny výrobců ve smyslu článku 118e nařízení (ES) č. 1234/2007 nebo podobné skupiny producentů uvedené v právních předpisech Unie o zeměpisných označeních, zejména v nařízeních (EHS) č. 1601/91 a (ES) č. 110/2008, které zastupují producenty produktů používajících zeměpisná označení, nebo zástupci takovýchto skupin, a hospodářské subjekty oprávněné používat zeměpisné označení, jakož i kontrolní subjekty nebo orgány příslušné pro takové zeměpisné označení;
2)
vnitrostátní žádost:
a)
osoby nebo subjekty, které mají oprávnění užívat práva duševního vlastnictví a které držitel práva formálně zmocnil k podání návrhu na zahájení řízení o tom, zda bylo porušeno právo duševního vlastnictví;
b)
skupiny producentů stanovené v právních přepisech členských států o zeměpisných označeních, které zastupují producenty produktů používajících zeměpisná označení, nebo zástupci takovýchto skupin, a hospodářské subjekty oprávněné používat zeměpisné označení, jakož i kontrolní subjekty nebo orgány příslušné pro takové zeměpisné označení.
3)
unijní žádost: držitelé výlučné licence vztahující se na celé území dvou nebo více členských států, pokud je držitel práva formálně zmocnil v těchto členských státech k podání návrhu na zahájení řízení o tom, zda bylo porušeno právo duševního vlastnictví.
Článek 4
Práva duševního vlastnictví, kterých se může týkat unijní žádost
Unijní žádost může být podána pouze ve vztahu k právům duševního vlastnictví založeným na právních předpisech Unie majících účinky v celé Unii.
Článek 5
Podávání žádostí
1. Každý členský stát určí celní útvar příslušný k přijímaní a vyřizování žádostí („příslušný celní útvar“). Členský stát o tom náležitě uvědomí Komisi, která zveřejní seznam příslušných celních útvarů určených členskými státy.
2. Žádosti se podávají u příslušného celního útvaru. Žádost se podává na formuláři uvedeném v článku 6 a musí obsahovat informace požadované v uvedeném článku.
3. Je-li žádost podána po oznámení celních orgánů o pozastavení propuštění nebo o zadržení zboží v souladu s čl. 18 odst. 3, musí splňovat tyto požadavky:
a)
je podána příslušnému celnímu útvaru do čtyř pracovních dní od oznámení o pozastavení propuštění nebo o zadržení zboží;
b)
jedná se o vnitrostátní žádost;
c)
obsahuje informace podle čl. 6 odst. 3. Žadatel však nemusí vždy uvádět údaje podle písmen g) až i) uvedeného odstavce.
4. S výjimkou případů uvedených v čl. 3 bodu 3 může být podána za každý členský stát na totéž právo duševního vlastnictví chráněné v daném členském státě pouze jedna vnitrostátní žádost a jedna unijní žádost. V případech uvedených v čl. 3 bodu 3 je možné podat více než jednu unijní žádost.
5. Pokud je schválena unijní žádost pro členský stát, na který se již vztahuje jiná schválená unijní žádost týkající se téhož žadatele a stejného práva duševního vlastnictví, přijmou celní orgány tohoto členského státu opatření na základě prvně schválené unijní žádosti. O tom informují příslušný celní útvar členského státu, v němž byla schválena jakákoli následná unijní žádost, a ten toto rozhodnutí o schválení této následné unijní žádosti změní nebo zruší.
6. Jsou-li pro účely přijímání a vyřizování žádostí k dispozici počítačové systémy, podávají se žádosti i přílohy pomocí postupů elektronického zpracování údajů. Členské státy a Komise tyto systémy vytvoří, udržují a využívají v souladu s víceletým strategickým plánem uvedeným v čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 70/2008/ES ze dne 15. ledna 2008 o bezpapírovém prostředí pro celnictví a obchod (22).
Článek 6
Formulář žádosti
1. Formulář žádosti stanoví Komise prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 34 odst. 2.
2. Formulář žádosti obsahuje informace, které musí být poskytnuty subjektu údajů v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 a s vnitrostátními právními předpisy provádějícími směrnici 95/46/ES.
3. Komise zajistí, aby se ve formuláři od žadatele vyžadovalo:
a)
údaje o žadateli;
b)
postavení žadatele ve smyslu článku 3;
c)
dokumenty, které příslušnému celnímu útvaru přesvědčivě doloží, že žadatel je oprávněn žádost podat;
d)
pokud žadatel podává žádost prostřednictvím zástupce, podrobné údaje o osobě, která jej zastupuje, a doklad o jejím zmocnění jednat jako zástupce v souladu s právními předpisy členského státu, v němž je žádost podávána;
e)
právo nebo práva duševního vlastnictví, která se mají vymáhat;
f)
v případě unijní žádosti členské státy, ve kterých má být podle žádosti přijato opatření celních orgánů;
g)
zvláštní a technické údaje o pravém zboží, v příslušných případech včetně značení, jako je například čárový kód, a vyobrazení;
h)
informace potřebné k tomu, aby celní orgány dotyčné zboží snadno rozpoznaly;
i)
informace nezbytné pro celní orgány k tomu, aby mohly provést analýzu a posouzení rizika porušení dotčeného práva nebo práv duševního vlastnictví, jako jsou například informace o oprávněných distributorech;
j)
sdělení, zda informace poskytované podle písmen g), h) nebo i) tohoto odstavce mají v souladu s čl. 31 odst. 5 podléhat pouze omezenému použití;
k)
údaje o zástupcích žadatele, keré žadatel zmocnil k právním a technickým záležitostem;
l)
závazek žadatele oznámit příslušnému celnímu útvaru kteroukoli ze situací uvedených v článku 15;
m)
závazek žadatele předat a aktualizovat veškeré informace nezbytné pro celní orgány k tomu, aby mohly provést analýzu a posouzení rizika porušení dotčených práv duševního vlastnictví;
n)
závazek žadatele převzít odpovědnost za podmínek stanovených v článku 28;
o)
závazek žadatele, že ponese náklady uvedené v článku 29 za podmínek stanovených v témže článku;
p)
souhlas žadatele, že údaje, které poskytl, může zpracovávat Komise a členské státy;
q)
sdělení, zda žadatel požaduje, aby byl použit postup uvedený v článku 26, a zda, pokud to celní orgány požadují, souhlasí s tím, že uhradí náklady spojené se zničením zboží v rámci tohoto postupu.
ODDÍL 2
Rozhodnutí o žádostech
Článek 7
Vyřizování neúplných žádostí
1. Jestliže příslušný celní útvar po obdržení žádosti shledá, že žádost neobsahuje všechny požadované informace podle čl. 6 odst. 3, vyzve žadatele, aby chybějící informace doplnil do 10 pracovních dní ode dne oznámení této výzvy.
V těchto případech se běh lhůty uvedené v čl. 9 odst. 1 pozastaví do doby, než jsou příslušné informace obdrženy.
2. Pokud žadatel ve lhůtě uvedené v odst. 1 prvním pododstavci chybějící informace neposkytne, příslušný celní útvar žádost zamítne.
Článek 8
Poplatky
Žadateli se neukládá poplatek za účelem úhrady správních nákladů na vyřízení žádosti.
Článek 9
Oznamování rozhodnutí o schválení nebo zamítnutí žádostí
1. Příslušný celní útvar oznámí žadateli své rozhodnutí o schválení nebo zamítnutí žádosti do 30 pracovních dní od jejího obdržení. V případě zamítnutí žádosti příslušný celní útvar své rozhodnutí odůvodní a uvede poučení o postupu pro podání odvolání.
2. Pokud bylo žadateli oznámeno pozastavení propuštění nebo zadržení zboží celními orgány před podáním žádosti, příslušný celní útvar své rozhodnutí o schválení nebo zamítnutí žádosti žadateli oznámí do dvou pracovních dní od obdržení žádosti.
Článek 10
Rozhodnutí o žádostech
1. Rozhodnutí o schválení vnitrostátní žádosti a rozhodnutí o jeho zrušení nebo změně nabývají v členském státě, v němž byla vnitrostátní žádost podána, účinku dnem následujícím po dni jejich přijetí.
Rozhodnutí o prodloužení lhůty, ve které mají celní orgány přijmout opatření, nabývají v členském státě, ve kterém byla vnitrostátní žádost podána, účinku dnem následujícím po dni uplynutí lhůty, která má být prodloužena.
2. Rozhodnutí o schválení unijní žádosti a rozhodnutí o jeho zrušení nebo změně nabývají účinku takto:
a)
v členském státě, ve kterém byla žádost podána, dnem následujícím po dni jejich přijetí;
b)
ve všech ostatních členských státech, v nichž se požaduje přijetí opatření celních orgánů, dnem následujícím po dni, kdy celní orgány obdrží oznámení podle čl. 14 odst. 2, a za předpokladu, že držitel rozhodnutí splnil své povinnosti podle čl. 29 odst. 3 ohledně nákladů na překlad.
Rozhodnutí o prodloužení lhůty, ve které mají celní orgány přijmout opatření, nabývají účinku v členském státě, ve kterém byla unijní žádost podána, a ve všech ostatních členských státech, v nichž se požaduje přijetí opatření celních orgánů, dnem následujícím po dni uplynutí lhůty, která má být prodloužena.
Článek 11
Lhůta, ve které mají celní orgány přijmout opatření
1. Pokud příslušný celní útvar žádost schválí, stanoví lhůtu, ve které mají celní orgány přijmout opatření.
Tato lhůta začíná běžet dnem, kdy nabývá účinku rozhodnutí o schválení žádosti podle článku 10, a její délka nepřekročí jeden rok ode dne následujícího po dni přijetí.
2. Pokud žádost podaná po oznámení celních orgánů o pozastavení propuštění nebo o zadržení zboží podle čl. 18 odst. 3 neobsahuje údaje uvedené v čl. 6 odst. 3 písm. g) až i), schválí se pouze pro účely pozastavení propuštění nebo zadržení uvedeného zboží, ledaže jsou tyto údaje poskytnuty do 10 pracovních dní od oznámení o pozastavení propuštění zboží nebo jeho zadržení.
3. Pokud právo duševního vlastnictví pozbude účinku nebo pokud žadatel z jiných důvodů přestane být oprávněn podat žádost, nepřijmou celní orgány žádné opatření. Příslušný celní útvar, který vydal rozhodnutí o schválení žádosti, toto rozhodnutí zruší nebo příslušným způsobem změní.
Článek 12
Prodloužení lhůty, ve které mají celní orgány přijmout opatření
1. Po uplynutí lhůty, ve které mají celní orgány přijmout opatření, a za podmínky, že držitel rozhodnutí předtím uhradil veškeré dluhy, které měl vůči celním orgánům podle tohoto nařízení, může příslušný celní útvar, jenž přijal původní rozhodnutí, tuto lhůtu na žádost držitele rozhodnutí prodloužit.
2. Pokud příslušný celní útvar obdržel žádost o prodloužení lhůty, ve které mají celní orgány přijmout opatření, méně než 30 pracovních dní před uplynutím lhůty, která má být prodloužena, může tuto žádost zamítnout.
3. Příslušný celní útvar oznámí své rozhodnutí o prodloužení lhůty držiteli rozhodnutí do 30 pracovních dní od obdržení této žádosti uvedené v odstavci 1. Příslušný celní útvar stanoví lhůtu, ve které mají celní orgány přijmout opatření.
4. Prodloužená lhůta, ve které mají celní orgány přijmout opatření, začne běžet dnem následujícím po dni, kdy uplyne předchozí lhůta, a její délka nepřekročí jeden rok.
5. Pokud právo duševního vlastnictví pozbude účinku nebo pokud žadatel z jiných důvodů přestane být osobou oprávněnou podat žádost, nepřijmou celní orgány žádné opatření. Příslušný celní útvar, který vydal rozhodnutí o prodloužení lhůty, toto rozhodnutí zruší nebo příslušným způsobem změní.
6. Držiteli rozhodnutí se neukládá poplatek za účelem úhrady správních nákladů na vyřízení žádosti o prodloužení.
7. Formulář žádosti o prodloužení stanoví Komise prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 13
Změna rozhodnutí, která se týká práv duševního vlastnictví
Příslušný celní útvar, který přijal rozhodnutí o schválení žádosti, může na žádost držitele tohoto rozhodnutí změnit seznam práv duševního vlastnictví, jenž je v tomto rozhodnutí uveden.
Pokud má být doplněno nové právo duševního vlastnictví, musí žádost obsahovat informace uvedené v čl. 6 odst. 3 písm. c), e), g), h) a i).
V případě rozhodnutí o schválení unijní žádosti se jakékoli změny spočívající v doplnění práv duševního vlastnictví mohou týkat pouze práv duševního vlastnictví, na která se vztahuje článek 4.
Článek 14
Oznamovací povinnosti příslušného celního útvaru
1. Příslušný celní útvar, u kterého byla podána vnitrostátní žádost, předá celním úřadům svého členského státu neprodleně po jejich přijetí tato rozhodnutí:
a)
rozhodnutí o schválení žádosti;
b)
rozhodnutí o zrušení rozhodnutí o schválení žádosti;
c)
rozhodnutí o změně rozhodnutí o schválení žádosti;
d)
rozhodnutí o prodloužení lhůty, ve které mají celní orgány přijmout opatření.
2. Příslušný celní útvar, u kterého byla podána unijní žádost, předá příslušnému celnímu útvaru členského státu nebo příslušným celním útvarům členských států uvedených v unijní žádosti neprodleně po jejich přijetí tato rozhodnutí:
a)
rozhodnutí o schválení žádosti;
b)
rozhodnutí o zrušení rozhodnutí o schválení žádosti;
c)
rozhodnutí o změně rozhodnutí o schválení žádosti;
d)
rozhodnutí o prodloužení lhůty, ve které mají celní orgány přijmout opatření.
Příslušný celní útvar členského státu nebo příslušné celní útvary členských států uvedených v unijní žádosti předají uvedená rozhodnutí neprodleně po jejich obdržení svým celním úřadům.
3. Příslušný celní útvar členského státu nebo členských států uvedených v unijní žádosti může požádat příslušný celní útvar, který přijal rozhodnutí o schválení žádosti, o poskytnutí dodatečných informací, jež považuje za nezbytné k provedení tohoto rozhodnutí.
4. Příslušný celní útvar předá své rozhodnutí o pozastavení opatření celních orgánů podle čl. 16 odst. 1 písm. b) a čl. 16 odst. 2 celním úřadům svého členského státu neprodleně po jeho přijetí.
Článek 15
Oznamovací povinnosti držitele rozhodnutí
Držitel rozhodnutí neprodleně oznámí příslušnému celnímu útvaru, který schválil žádost:
a)
že právo duševního vlastnictví, na které se žádost vztahuje, pozbývá účinku;
b)
že držitel rozhodnutí z jiných důvodů přestává být oprávněn podat žádost;
c)
změny v informacích uvedených v čl. 6 odst. 3.
Článek 16
Neplnění povinností ze strany držitele rozhodnutí
1. Jestliže držitel rozhodnutí použije informace, které mu byly poskytnuty celními orgány, jinak než pro účely stanovené v článku 21, může příslušný celní útvar členského státu, ve kterém byly informace poskytnuty nebo zneužity:
a)
zrušit jakékoli rozhodnutí, které přijal ohledně schválení vnitrostátní žádosti podané držitelem rozhodnutí, a zamítnout prodloužení lhůty, ve které mají celní orgány přijmout opatření;
b)
pozastavit na svém území během lhůty, ve které mají celní orgány přijmout opatření, jakékoli rozhodnutí o schválení unijní žádosti podané držitelem rozhodnutí.
2. Příslušný celní útvar může rozhodnout o pozastavení platnosti opatření celních orgánů ve lhůtě, ve které mají tyto orgány přijmout opatření, pokud držitel rozhodnutí:
a)
neplní oznamovací povinnosti podle článku 15;
b)
nesplnil povinnosti podle čl. 19 odst. 3, pokud jde o vracení vzorků;
c)
neplní povinnosti podle čl. 29 odst. 1 a 3 týkající se nákladů a překladů;
d)
bez závažného důvodu nezahájí řízení stanovená v čl. 23 odst. 3 nebo čl. 26 odst. 9.
V případě unijní žádosti vyvolává rozhodnutí o pozastavení platnosti opatření celních orgánů účinky pouze v členském státě, ve kterém bylo toto rozhodnutí přijato.
KAPITOLA III
OPATŘENÍ CELNÍCH ORGÁNŮ
ODDÍL 1
Pozastavení propuštění nebo zadržení zboží podezřelého z porušení práva duševního vlastnictví
Článek 17
Pozastavení propuštění nebo zadržení zboží po schválení žádosti
1. Pokud celní orgány identifikují zboží podezřelé z porušení práva duševního vlastnictví, na které se vztahuje rozhodnutí o schválení žádosti, pozastaví propuštění tohoto zboží nebo je zadrží.
2. Před pozastavením propuštění nebo zadržením zboží mohou celní orgány požádat držitele rozhodnutí o veškeré důležité informace týkající se zboží. Celní orgány mohou rovněž držiteli rozhodnutí poskytnout informace o skutečném nebo předpokládaném množství zboží a jeho skutečné nebo domnělé povaze, případně jeho vyobrazení.
3. Celní orgány oznámí deklarantovi nebo držiteli zboží pozastavení propuštění zboží nebo jeho zadržení do jednoho pracovního dne od pozastavení propuštění zboží nebo jeho zadržení.
Pokud se celní orgány rozhodnou provést oznámení držiteli zboží a za držitele zboží se považuje více osob, nejsou celní orgány povinny provést oznámení více než jedné osobě.
Celní orgány oznámí pozastavení propuštění zboží nebo jeho zadržení držiteli rozhodnutí téhož dne, nebo bezodkladně poté, co bylo oznámeno deklarantovi nebo držiteli zboží.
Oznámení musí obsahovat informace o postupech stanovených v článku 23.
4. U zboží, jehož propuštění bylo pozastaveno nebo které bylo zadrženo, informují celní orgány držitele rozhodnutí, jakož i deklaranta nebo držitele zboží, o skutečném nebo předpokládaném množství zboží a jeho skutečné nebo domnělé povaze, případně včetně jeho dostupných vyobrazení. Celní orgány rovněž sdělí držiteli rozhodnutí, na jeho žádost, a jsou-li jim známy, jména a adresy příjemce, odesílatele, deklaranta nebo držitele zboží, jehož propuštění bylo pozastaveno nebo které bylo zadrženo, jakož i celní režim, původ, místo, odkud bylo dovezeno, a místo určení tohoto zboží.
Článek 18
Pozastavení propuštění nebo zadržení zboží před schválením žádosti
1. Pokud celní orgány identifikují zboží podezřelé z porušení práva duševního vlastnictví, na které se nevztahuje rozhodnutí o schválení žádosti, mohou, s výjimkou zboží podléhajícího zkáze, pozastavit propuštění tohoto zboží nebo je mohou zadržet.
2. Před pozastavením propuštění nebo zadržením zboží podezřelého z porušení práva duševního vlastnictví mohou celní orgány, aniž sdělí jakékoli informace kromě skutečného nebo předpokládaného množství zboží, jeho skutečné nebo domnělé povahy a případně jeho vyobrazení, požádat jakoukoli osobu nebo subjekt, které by mohly být potenciálně oprávněny podat žádost týkající se údajného porušení práv duševního vlastnictví, o veškeré důležité informace.
3. Celní orgány oznámí deklarantovi nebo držiteli zboží pozastavení propuštění zboží nebo jeho zadržení do jednoho pracovního dne od pozastavení propuštění zboží nebo jeho zadržení.
Pokud se celní orgány rozhodnou provést oznámení držiteli zboží a za držitele zboží se považuje více osob, nejsou celní orgány povinny provést oznámení více než jedné osobě.
Celní orgány oznámí osobám nebo subjektům oprávněným podat žádost týkající se údajného porušení práv duševního vlastnictví pozastavení propuštění zboží nebo jeho zadržení téhož dne, nebo bezodkladně poté, co bylo oznámeno deklarantovi nebo držiteli zboží.
Celní orgány mohou za účelem zjištění osob nebo subjektů oprávněných podat žádost konzultovat příslušné veřejné orgány.
Oznámení musí obsahovat informace o postupech stanovených v článku 23.
4. Celní orgány schválí propuštění zboží nebo ukončí jeho zadržení ihned poté, co jsou splněny všechny celní formality:
a)
pokud se nepodaří určit osobu oprávněnou podat žádost týkající se údajného porušení práv duševního vlastnictví do jednoho pracovního dne od pozastavení propuštění nebo zadržení zboží;
b)
pokud neobdrží žádost podle čl. 5 odst. 3 nebo pokud takovou žádost zamítnou.
5. Pokud byla žádost schválena, sdělí celní orgány držiteli rozhodnutí, na jeho žádost, a jsou-li jim známy, jména a adresy příjemce, odesílatele, deklaranta nebo držitele zboží, jehož propuštění bylo pozastaveno nebo které bylo zadrženo, jakož i celní režim, původ, místo, odkud bylo dovezeno, a místo určení tohoto zboží.
Článek 19
Kontrola a odběr vzorků zboží, jehož propuštění bylo pozastaveno nebo které bylo zadrženo
1. Celní orgány umožní držiteli rozhodnutí a deklarantovi nebo držiteli zboží, aby zkontrolovali zboží, jehož propuštění bylo pozastaveno nebo které bylo zadrženo.
2. Celní orgány mohou odebrat reprezentativní vzorky zboží. Tyto vzorky mohou předat nebo zaslat držiteli rozhodnutí, pokud o to požádá, a to výhradně za účelem analýzy a pro usnadnění dalšího postupu ve vztahu k padělkům či nedovoleným napodobeninám. Každá analýza těchto vzorků se provede na výhradní odpovědnost držitele rozhodnutí.
3. Držitel rozhodnutí, pokud to okolnosti dovolí, vrátí vzorky uvedené v odstavci 2 po dokončení technické analýzy celním orgánům, a to nejpozději předtím, než je zboží propuštěno nebo jeho zadržení ukončeno.
Článek 20
Podmínky skladování
Podmínky skladování zboží během doby pozastavení propuštění nebo zadržení stanoví celní orgány.
Článek 21
Dovolené použití určitých informací držitelem rozhodnutí
Pokud držitel rozhodnutí obdržel informace uvedené v čl. 17 odst. 4, čl. 18 odst. 5, článku 19 nebo čl. 26 odst. 8, může tyto informace sdělit nebo použít pouze pro tyto účely:
a)
k zahájení řízení o tom, zda bylo porušeno právo duševního vlastnictví, a k uplatnění v rámci takového řízení;
b)
v souvislosti s vyšetřováním trestných činů týkajících se porušení práva duševního vlastnictví, které vedou orgány veřejné moci v členském státě, v němž se zboží nachází;
c)
k zahájení trestního řízení a k uplatnění v rámci takového řízení;
d)
k uplatnění nároků na náhradu škody vůči porušovateli nebo jiným osobám;
e)
k dosažení dohody s deklarantem nebo držitelem zboží o tom, že zboží může být zničeno podle čl. 23 odst. 1;
f)
k dosažení dohody s deklarantem nebo držitelem zboží o výši jistoty podle čl. 24 odst. 2 písm. a).
Článek 22
Sdílení informací a údajů mezi celními orgány
1. Aniž jsou dotčena příslušná ustanovení o ochraně údajů v Unii a s cílem přispět k zamezení mezinárodnímu obchodu se zbožím porušujícím práva duševního vlastnictví, mohou Komise a celní orgány členských států sdílet určité údaje a informace, které mají k dispozici, s příslušnými orgány třetích zemí v souladu s praktickými opatřeními podle odstavce 3.
2. Údaje a informace uvedené v odstavci 1 se vyměňují takovým způsobem, aby bylo možné rychle zasáhnout proti zásilkám zboží porušujícího právo duševního vlastnictví. Tyto údaje a informace se mohou týkat zajištění, trendů a informací o obecných rizicích, včetně informací o zboží, které je v tranzitu přes území Unie a pochází z území třetích zemí, nebo je pro toto území určeno. Tyto údaje a informace mohou případně zahrnovat:
a)
povahu a množství zboží;
b)
domněle porušená práva duševního vlastnictví;
c)
původ zboží, místo, odkud bylo dovezeno, a místo určení zboží;
d)
informace o pohybu dopravních prostředků, zejména:
i)
název plavidla nebo registrační značku dopravního prostředku,
ii)
referenční čísla nákladního listu nebo jiného přepravního dokladu,
iii)
počet kontejnerů,
iv)
hmotnost nákladu,
v)
popis nebo kód zboží,
vi)
číslo rezervace,
vii)
číslo pečeti,
viii)
místo první nakládky,
ix)
místo poslední vykládky,
x)
místa překládky,
xi)
předpokládané datum příjezdu na místo poslední vykládky;
e)
informace o pohybu kontejnerů, zejména:
i)
číslo kontejneru,
ii)
stav ložení kontejneru,
iii)
datum pohybu,
iv)
druh pohybu (naložený, vyložený, přeložený, vstup, výstup atd.),
v)
název plavidla nebo registrační značku dopravního prostředku,
vi)
číslo cesty,
vii)
místo,
viii)
nákladní list nebo jiný přepravní doklad.
3. Komise přijme prováděcí akty definující prvky praktických opatření nezbytných k výměně údajů a informací podle odstavců 1 a 2 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 3.
ODDÍL 2
Zničení zboží, zahájení řízení a okamžité propuštění zboží
Článek 23
Zničení zboží a zahájení řízení
1. Zboží podezřelé z porušení práva duševního vlastnictví může být zničeno pod celní kontrolou, aniž je nutné rozhodnout o tom, zda bylo porušeno právo duševního vlastnictví podle právních předpisů členského státu, ve kterém se zboží nachází, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
držitel rozhodnutí celním orgánům písemně potvrdil do 10 pracovních dní nebo, v případě zboží podléhajícího zkáze, do tří pracovních dní od oznámení o pozastavení propuštění zboží nebo o jeho zadržení, že podle jeho přesvědčení bylo porušeno právo duševního vlastnictví;
b)
držitel rozhodnutí celním orgánům písemně potvrdil do 10 pracovních dní nebo, v případě zboží podléhajícího zkáze, do tří pracovních dní od oznámení o pozastavení propuštění zboží nebo o jeho zadržení svůj souhlas se zničením zboží;
c)
deklarant nebo držitel zboží celním orgánům písemně potvrdil do 10 pracovních dní nebo, v případě zboží podléhajícího zkáze, do tří pracovních dní od oznámení o pozastavení propuštění zboží nebo o jeho zadržení, svůj souhlas se zničením zboží. Pokud deklarant nebo držitel zboží celním orgánům nepotvrdí svůj souhlas se zničením zboží ani jim neoznámí svůj nesouhlas se zničením v uvedených lhůtách, mohou mít celní orgány za to, že deklarant nebo držitel zboží potvrdil svůj souhlas se zničením zboží.
Celní orgány zboží propustí, nebo ukončí jeho zadržení ihned po splnění všech celních formalit, pokud ve lhůtách uvedených v prvním pododstavci písmenech a) a b) neobdrží jak písemné potvrzení od držitele rozhodnutí, že podle jeho přesvědčení bylo příslušné právo duševního vlastnictví porušeno, tak jeho souhlas se zničením zboží, ledaže tyto orgány byly náležitě informovány o zahájení řízení o tom, zda bylo porušeno právo duševního vlastnictví.
2. Zničení zboží se provede pod celní kontrolou a na odpovědnost držitele rozhodnutí, nestanoví-li jinak právní předpisy členského státu, kde se zničení zboží provádí. Před zničením zboží mohou příslušné orgány odebrat vzorky. Vzorky odebrané před zničením zboží mohou být použity ke vzdělávacím účelům.
3. Pokud ve lhůtách stanovených v odst. 1 prvním pododstavci písm. c) deklarant nebo držitel zboží písemně nepotvrdí svůj souhlas se zničením zboží a pokud se v souladu s odst. 1 prvním pododstavcem písm. c) nemá za to, že deklarant nebo držitel zboží svůj souhlas se zničením zboží potvrdil, oznámí celní orgány tuto skutečnost neprodleně držiteli rozhodnutí. Držitel rozhodnutí do 10 pracovních dní nebo, v případě zboží podléhajícího zkáze, do tří pracovních dní od oznámení o pozastavení propuštění zboží nebo o jeho zadržení zahájí řízení o tom, zda bylo porušeno právo duševního vlastnictví.
4. Ve vhodných případech na řádně odůvodněnou žádost držitele rozhodnutí, a pokud se nejedná o zboží podléhající zkáze, mohou celní orgány prodloužit lhůtu uvedenou v odstavci 3, a to nanejvýš o 10 pracovních dní.
5. Celní orgány zboží propustí, případně ukončí jeho zadržení ihned po splnění všech celních formalit, pokud jim ve lhůtách uvedených v odstavcích 3 a 4 nebylo náležitě oznámeno v souladu s odstavcem 3 zahájení řízení o tom, zda bylo porušeno příslušné právo duševního vlastnictví.
Článek 24
Okamžité propuštění zboží
1. Pokud bylo celním orgánům oznámeno zahájení řízení o tom, zda došlo k porušení (průmyslového) vzoru, patentu, užitného vzoru, topografie polovodičového výrobku nebo odrůdového práva, může deklarant nebo držitel zboží celní orgány požádat, aby zboží propustily nebo ukončily jeho zadržení před skončením tohoto řízení.
2. Celní orgány zboží propustí nebo ukončí jeho zadržení, pouze pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
deklarant nebo držitel zboží složil jistotu, která je dostatečně vysoká, aby chránila práva držitele rozhodnutí;
b)
orgán příslušný k určení, zda bylo porušeno právo duševního vlastnictví, nenařídil předběžná opatření;
c)
byly splněny všechny celní formality.
3. Složením jistoty uvedené v odst. 2 písm. a) nejsou dotčeny ostatní nástroje právní ochrany, které má držitel rozhodnutí k dispozici.
Článek 25
Zboží určené ke zničení
1. Zboží, které má být zničeno podle článků 23 nebo 26, nesmí být:
a)
propuštěno do volného oběhu, ledaže celní orgány se souhlasem držitele rozhodnutí rozhodnou, že je to nezbytné, pokud má být zboží recyklováno nebo vyřazeno z obchodních toků, včetně použití pro osvětové účely, odbornou přípravu a vzdělávání. Podmínky, za kterých může být zboží propuštěno do volného oběhu, stanoví celní orgány;
b)
přepraveno mimo celní území Unie;
c)
vyvezeno;
d)
zpětně vyvezeno;
e)
propuštěno do režimu s podmíněným osvobozením od cla;
f)
umístěno do svobodného pásma nebo svobodného skladu.
2. Celní orgány mohou povolit, aby zboží uvedené v odstavci 1 bylo přepraveno pod celním dohledem mezi různými místy na celním území Unie za účelem jeho zničení pod celní kontrolou.
Článek 26
Postup pro zničení zboží v malých zásilkách
1. Tento článek se na zboží použije, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
u zboží existuje podezření, že jde o padělky nebo nedovolené napodobeniny;
b)
nejedná se o zboží podléhající zkáze;
c)
na zboží se vztahuje rozhodnutí o schválení žádosti;
d)
držitel rozhodnutí v žádosti požádal o využití postupu uvedeného v tomto článku;
e)
zboží je přepravováno v malých zásilkách.
2. Použije-li se postup podle tohoto článku, čl. 17 odst. 3 a 4 a čl. 19 odst. 2 a 3 se nepoužijí.
3. Celní orgány oznámí deklarantovi nebo držiteli zboží pozastavení propuštění zboží nebo jeho zadržení do jednoho pracovního dne od pozastavení propuštění zboží nebo jeho zadržení. Oznámení o pozastavení propuštění zboží nebo o jeho zadržení obsahuje tyto informace:
a)
zda celní orgány zamýšlejí zboží zničit;
b)
práva deklaranta nebo držitele zboží podle odstavců 4, 5 a 6.
4. Deklarant nebo držitel zboží musí mít možnost vyjádřit své stanovisko do 10 pracovních dní od oznámení o pozastavení propuštění zboží nebo o jeho zadržení.
5. Dotčené zboží může být zničeno, pokud deklarant nebo držitel zboží do 10 pracovních dní od oznámení o pozastavení propuštění zboží nebo o jeho zadržení potvrdí celním orgánům svůj souhlas se zničením zboží.
6. Pokud deklarant nebo držitel zboží ve lhůtě uvedené v odstavci 5 nepotvrdí celním orgánům svůj souhlas se zničením zboží ani jim neoznámí svůj nesouhlas se zničením zboží, mohou mít celní orgány za to, že deklarant nebo držitel zboží potvrdil svůj souhlas se zničením zboží.
7. Zničení se provede pod celní kontrolou. Celní orgány poskytnou držiteli rozhodnutí, pokud o to požádá a pokud je to vhodné, informace o skutečném či odhadovaném množství zničeného zboží a o jeho povaze.
8. Pokud deklarant nebo držitel zboží nepotvrdil svůj souhlas se zničením zboží a pokud se podle odstavce 6 nemá za to, že deklarant nebo držitel zboží takový souhlas potvrdil, celní orgány neprodleně oznámí držiteli rozhodnutí tuto skutečnost, jakož i množství zboží a jeho povahu, případně včetně jeho vyobrazení. Celní orgány rovněž sdělí držiteli rozhodnutí, na jeho žádost, a jsou-li jim známy, jména a adresy příjemce, odesílatele, deklaranta nebo držitele zboží, jehož propuštění bylo pozastaveno nebo které bylo zadrženo, jakož i celní režim, původ, místo, odkud bylo dovezeno, a místo určení tohoto zboží.
9. Celní orgány zboží propustí, nebo ukončí jeho zadržení ihned poté, co jsou splněny všechny celní formality, pokud od držitele rozhodnutí do 10 pracovních dní od oznámení podle odstavce 8 neobdrží informaci o zahájení řízení o tom, zda bylo porušeno právo duševního vlastnictví.
10. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35, kterými se mění množství v definici malých zásilek, jestliže se uvedená definice vzhledem k potřebě zajistit účinné fungování postupu stanoveného v tomto článku ukáže jako nepraktická nebo je-li třeba zabránit jakémukoli obcházení tohoto postupu, pokud jde o složení zásilek.
KAPITOLA IV
ODPOVĚDNOST, NÁKLADY A SANKCE
Článek 27
Odpovědnost celních orgánů
Aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy, nezakládá rozhodnutí o schválení žádosti pro jeho držitele nárok na náhradu škody v případě, že zboží podezřelé z porušení práva duševního vlastnictví není celním úřadem odhaleno a je propuštěno nebo není přijato žádné opatření k jeho zadržení.
Článek 28
Odpovědnost držitele rozhodnutí
Pokud je postup řádně zahájený podle tohoto nařízení zastaven v důsledku jednání nebo opomenutí držitele rozhodnutí, pokud vzorky odebrané podle čl. 19 odst. 2 nejsou vráceny nebo jsou poškozeny a jsou nepoužitelné v důsledku jednání nebo opomenutí držitele rozhodnutí nebo pokud se následně zjistí, že dotyčné zboží neporušuje právo duševního vlastnictví, je držitel rozhodnutí odpovědný v souladu se zvláštními právními předpisy za škodu způsobenou držiteli zboží nebo deklarantovi.
Článek 29
Náklady
1. Na žádost celních orgánů uhradí držitel rozhodnutí náklady, které vznikly celním orgánům nebo jiným subjektům jednajícím jménem celních orgánů od okamžiku zadržení zboží nebo pozastavení jeho propuštění, včetně nákladů na skladování zboží a manipulaci s ním, v souladu s čl. 17 odst. 1, čl. 18 odst. 1 a čl. 19 odst. 2 a 3, nebo v důsledku použití nápravných opatření, jako je například zničení zboží podle článků 23 a 26.
Držiteli zboží, kterému bylo oznámeno pozastavení propuštění nebo zadržení zboží, poskytnou celní orgány na jeho žádost informace o tom, kde a jakým způsobem je toto zboží skladováno a jaké jsou odhadované náklady na skladování podle tohoto odstavce. Informaci o odhadovaných nákladech lze vyjádřit časem, výrobky, objemem, hmotností nebo službou, v závislosti na způsobu skladování a povaze zboží.
2. Tímto článkem není dotčeno právo držitele rozhodnutí dovolávat se náhrady škody od porušovatele nebo jiných osob v souladu s příslušnými právními předpisy.
3. Držitel rozhodnutí o schválení unijní žádosti zajistí a zaplatí veškeré překlady vyžadované příslušným celním útvarem nebo celními orgány, které mají přijmout opatření týkající se zboží podezřelého z porušení práva duševního vlastnictví.
Článek 30
Sankce
Členské státy zajistí, aby držitelé rozhodnutí plnili povinnosti stanovené tímto nařízením, a to i stanovením vhodných sankcí. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
Členské státy Komisi neprodleně oznámí takto stanovené sankce a jakékoli následné související změny.
KAPITOLA V
VÝMĚNA INFORMACÍ
Článek 31
Výměna údajů o rozhodnutích týkajících se žádostí a zadržení mezi členskými státy a Komisí
1. Příslušné celní útvary neprodleně Komisi oznámí:
a)
rozhodnutí o schválení žádosti, včetně žádosti a jejích příloh;
b)
rozhodnutí o prodloužení lhůty, ve které mají celní orgány přijmout opatření, a rozhodnutí o zrušení nebo změně rozhodnutí o schválení žádosti;
c)
veškerá pozastavení platnosti rozhodnutí o schválení žádosti.
2. Aniž je dotčen čl. 24 písm. g) nařízení (ES) č. 515/97, celní orgány v případě pozastavení propuštění zboží nebo jeho zadržení předají Komisi veškeré důležité informace, kromě osobních údajů, včetně informací o počtu a druhu zboží, jeho hodnotě, právech duševního vlastnictví, celních režimech, o zemi, odkud bylo zboží dovezeno, zemi původu a určení a o dopravních trasách a prostředcích.
3. Předávání informací uvedených v odstavcích 1 a 2 tohoto článku a všechny výměny údajů týkající se rozhodnutí o žádostech podle článku 14 mezi celními orgány členských států se uskutečňují prostřednictvím ústřední databáze Komise. Informace a údaje se ukládají do této databáze.
4. Pro účely zajištění zpracování informací uvedeného v odstavcích 1 až 3 se ústřední databáze uvedená v odstavci 3 zřídí v elektronické formě. Ústřední databáze obsahuje informace, včetně osobních údajů, uvedené v čl. 6 odst. 3, článku 14 a v tomto článku.
5. Celní orgány členských států a Komise mají přístup k informacím obsaženým v ústřední databázi pro účely plnění svých povinností podle tohoto nařízení. Přístup k informacím označeným podle čl. 6 odst. 3 jako informace pro omezené použití je vyhrazen celním orgánům členských států, v nichž se požaduje přijetí opatření. Pokud je to pro uplatňování tohoto nařízení naprosto nezbytné, mohou celní orgány členských států umožnit Komisi na její odůvodněnou žádost přístup k těmto informacím.
6. Celní orgány vloží do ústřední databáze informace týkající se žádostí podaných příslušnému celnímu útvaru. Celní orgány, které vložily informace do ústřední databáze, tyto informace případně pozmění, doplní, opraví nebo odstraní. Každý celní orgán, který informace do ústřední databáze vložil, je odpovědný za jejich přesnost, přiměřenost a relevanci.
7. Komise přijme a provádí vhodná technická a organizační opatření k zajištění spolehlivého a bezpečného fungování ústřední databáze. Celní orgány členských států přijmou a provádějí vhodná technická a organizační opatření k zajištění důvěrnosti a bezpečnosti zpracování informací, pokud jde o zpracování prováděné jejich celními orgány a o terminály ústřední databáze umístěné na území daného členského státu.
Článek 32
Zřízení ústřední databáze
Komise zřídí ústřední databázi uvedenou v článku 31. Tato databáze bude zprovozněna co nejdříve, nejpozději 1. ledna 2015.
Článek 33
Ustanovení o ochraně údajů
1. Zpracování osobních údajů v ústřední databázi Komise se provádí v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 a pod dohledem evropského inspektora ochrany údajů.
2. Zpracování osobních údajů příslušnými orgány v členských státech se provádí v souladu se směrnicí 95/46/ES a pod dohledem nezávislého veřejného orgánu členského státu uvedeného v článku 28 uvedené směrnice.
3. Osobní údaje jsou shromažďovány a používány výhradně pro účely tohoto nařízení. Takto shromážděné osobní údaje musí být přesné a musí být aktualizovány.
4. Každý celní orgán, který vložil osobní údaje do ústřední databáze, provádí dohled nad jejich zpracováním.
5. Subjekt údajů má právo na přístup k osobním údajům, jež se ho týkají a jež jsou zpracovávány prostřednictvím ústřední databáze, a případně i právo na opravu, vymazání či zablokování těchto údajů v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 či s vnitrostátními právními předpisy, kterými se provádí směrnice 95/46/ES.
6. Všechny žádosti o využití práva na přístup k údajům a na jejich opravu, vymazání či zablokování se podávají celním orgánům, které je zpracují. Pokud subjekt údajů předložil žádost o využití tohoto práva Komisi, postoupí Komise tuto žádost příslušným celním orgánům.
7. Osobní údaje se uchovávají nejdéle po dobu šesti měsíců ode dne, kdy bylo zrušeno příslušné rozhodnutí o schválení žádosti, nebo ode dne, kdy uplynulo příslušné období, během nějž měly celní orgány přijmout opatření.
8. Pokud držitel rozhodnutí zahájil řízení podle čl. 23 odst. 3 nebo čl. 26 odst. 9 a oznámil zahájení tohoto řízení celním orgánům, uchovávají se osobní údaje po dobu šesti měsíců ode dne, kdy bylo v rámci tohoto řízení s konečnou platností rozhodnuto o tom, zda bylo právo duševního vlastnictví porušeno.
KAPITOLA VI
VÝBOR, PŘENESENÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 34
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro celní kodex zřízený články 247a a 248a nařízení (EHS) č. 2913/92. Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 35
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 26 odst. 10 je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje dnem 19. července 2013.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 26 odst. 10 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 26 odst. 10 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 36
Vzájemná správní pomoc
Na toto nařízení se použije obdobně nařízení (ES) č. 515/97.
Článek 37
Zprávy
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení do 31. prosince 2016. V případě potřeby se zpráva doplní vhodnými doporučeními.
Ve zprávě se uvedou veškeré příslušné případy týkající se léčivých přípravků v tranzitu přes celní území Unie, ke kterým může dojít podle tohoto nařízení, včetně posouzení jeho možného dopadu na závazky Unie v oblasti přístupu k léčivým přípravkům podle „prohlášení o dohodě TRIPS a veřejném zdraví“ přijatého Konferencí ministrů WTO v Dohá dne 14. listopadu 2001, a opatření přijatá k vyřešení jakékoli situace, která by v tomto ohledu vyvolala nepříznivě účinky.
Článek 38
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1383/2003 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze.
Článek 39
Přechodná ustanovení
Žádosti schválené v souladu s nařízením (ES) č. 1383/2003 zůstávají v platnosti po dobu stanovenou v rozhodnutí o schválení žádosti, během níž mají celní orgány přijmout opatření a která nebude prodloužena.
Článek 40
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Použije se ode dne 1. ledna 2014 s výjimkou:
a)
článku 6, čl. 12 odst. 7 a čl. 22 odst. 3, které se použijí ode dne 19. července 2013;
b)
čl. 31 odst. 1 a 3 až 7 a článku 33, které se použijí ode dne zprovoznění ústřední databáze uvedené v článku 32. Komise datum tohoto zprovoznění zveřejní.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Štrasburku dne 12. června 2013.
REGOLAMENT (UE) Nru 608/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-12 ta’ Ġunju 2013
dwar l-infurzar doganali tad-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1383/2003
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 207 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz tal-att leġiżlattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (1),
Billi:
(1)
Il-Kunsill talab, fir-Riżoluzzjoni tiegħu tal-25 ta’ Settembru 2008 dwar pjan Ewropew globali għall-ġlieda kontra l-falsifikazzjoni u l-piraterija, li r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1383/2003 tat-22 ta’ Lulju 2003 li jikkonċerna azzjoni doganali kontra oġġetti suspettati li jiksru ċerti drittijiet ta’ proprjetà intellettwali u l-miżuri li għandhom jittieħdu kontra oġġetti li jinsabu li jkunu kisru dawk id-drittijiet (2), jiġi rivedut.
(2)
It-tqegħid fis-suq ta’ oġġetti li jiksru d-drittijiet ta’ proprjetà intelletwali jagħmel ħsara konsiderevoli lid-detenturi tad-drittijiet, utenti jew gruppi ta’ produtturi, u lil manifatturi u kummerċjanti li jħarsu l-liġi. Tali tqegħid fis-suq jista’ wkoll iqarraq bil-konsumaturi, u f’ċerti każijiet jista’ jipperikola s-saħħa u s-sigurtà tagħhom. prodotti bħal dawn għandhom, kemm jista’ jkun possibbli, jinżammu barra mis-suq tal-Unjoni u għandhom jiġu adottati miżuri li jindirizzaw tqegħid fis-suq illegali bħal dan mingħajr ma jfixklu l-kummerċ leġittimu.
(3)
Ir-reviżjoni tar-Regolament (KE) Nru 1383/2003 uriet li, fid-dawl ta’ żviluppi ekonomiċi, kummerċjali u legali huwa meħtieġ ċertu titjib fil-qafas legali sabiex jissaħħaħ l-infurzar tad-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali mill-awtoritajiet doganali, kif ukoll sabiex tiġi żgurata ċertezza legali xierqa.
(4)
L-awtoritajiet doganali għandhom ikunu kompetenti biex jinfurzaw id-drittijiet ta’ proprjetà intelletwali f’dak li għandu x’jaqsam ma’ prodotti li, skont il-leġislazzjoni doganali tal-Unjoni, huma soġġetti għal superviżjoni doganali jew kontroll doganali, u biex jagħmlu kontrolli adatti fuq oġġetti bħal dawn bil-ħsieb li jiġu evitati operazzjonijiet li jiksru l-liġijiet dwar id-drittijiet ta’ proprjetà intelletwali. L-infurzar tad-drittijiet ta’ proprjetà intelletwali fil-fruntiera, meta l-oġetti jkunu, jew kellhom ikunu, taħt superviżjoni doganali jew kontroll doganali huwa mod effiċjenti kif tingħata protezzjoni legali malajr u b’mod effettiv lid-detentur tad-dritt kif ukoll lill-utenti u l-gruppi ta’ produtturi. Fejn ir-rilaxx tal-oġġetti jiġi sospiż jew l-oġġetti jinżammu mill-awtoritajiet doganali fil-fruntiera, għandha tkun meħtieġa proċedura legali waħda biss, filwaqt li għandhom jinħtieġu diversi proċeduri separati għall-istess livell ta’ infurzar għall-oġġetti li jinstabu fis-suq, li jkunu ġew diżaggregati u mwassla lill-bejjigħa bl-imnut. Għandha ssir eċċezzjoni għall-oġġetti rilaxxati għal ċirkolazzjoni libera taħt is-sistema ta’ użu aħħari, minħabba li dawn l-oġġetti jibqgħu taħt is-sorveljanza tad-dwana, anki jekk ikunu ġew rilaxxati għaċ-ċirkolazzjoni libera. Dan ir-Regolament ma għandux japplika għall-oġġetti li l-passiġġieri jkunu qed iġorru fil-bagalji personali tagħhom sakemm dawk l-oġġetti jkunu għall-użu personali u ma jkunx hemm indikazzjoni li jkun hemm involut traffiku kummerċjali.
(5)
Ir-Regolament (KE) Nru 1383/2003 ma jkoprix ċerti drittijiet ta’ proprjetà intellettwali u ċertu ksur huwa eskluż mill-ambitu tiegħu. Sabiex jissaħħaħ l-infurzar tad-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali, l-intervent doganali għandu jiġi estiż għal tipi oħrajn ta’ ksur li m’humiex koperti mir-Regolament (KE) Nru 1383/2003. Dan ir-Regolament għandu għalhekk, minbarra d-drittijiet diġà koperti mir-Regolament (KE) Nru 1383/2003, jinkludi wkoll ismijiet kummerċjali sakemm ikunu protetti bħala drittijiet ta’ proprjetà esklużivi taħt il-liġi nazzjonali, topografiji ta’ prodotti semikondutturi u mudelli ta’ utilità u apparat li prinċipalment huma mfasslin, prodotti jew adattati sabiex jippermettu jew jiffaċilitaw iċ-ċirkomvenzjoni ta’ miżuri teknoloġiċi.
(6)
Ksur li jirriżulta mill-hekk imsejjaħ kummerċ parallel illegali u kwantitajiet maqbużin huma esklużi mill-ambitu tar-Regolament (KE) Nru 1383/2003. Oġġetti soġġetti għal kummerċ parallel illegali, jiġifieri oġġetti li ġew manifatturati bil-kunsens tad-detentur tad-dritt iżda li tqiegħdu fis-suq għall-ewwel darba fiż-Żona Ekonomika Ewropea mingħajr il-kunsens tiegħu, u kwantitajiet maqbużin, jiġifieri oġġetti li huma manifatturati minn persuna awtorizzata kif xieraq minn detentur tad-dritt biex timmanifattura ċerta kwantità ta’ oġġetti, minbarra l-kwantitajiet maqbula bejn dik il-persuna u dak id-detentur tad-dritt, huma manifatturati bħala oġġetti ġenwini u għalhekk mhux xieraq li l-awtoritajiet doganali jikkonċentraw l-isforzi tagħhom fuq oġġetti bħal dawn. Il-kummerċ parallel illegali u l-kwantitajiet maqbużin b’hekk għandhom jiġu esklużi wkoll mill-ambitu ta’ dan ir-Regolament.
(7)
L-Istati Membri għandhom, f’kooperazzjoni mal-Kummissjoni, jipprovdu taħriġ xieraq għall-uffiċjali doganali, sabiex tiġi żgurata l-implimentazzjoni tajba ta’ dan ir-Regolament.
(8)
Dan ir-Regolament, meta implimentat bis-sħiħ, ser ikompli jikkontribwixxi għal suq intern li jiżgura protezzjoni aktar effettiva għad-detenturi ta’ dritt, iqanqal il-kreattività u l-innovazzjoni u jipprovdi lill-konsumaturi bi prodotti affidabbli u ta’ kwalità għolja, li min-naħa tagħhom għandhom isaħħu t-transazzjonijiet transkonfinali bejn il-konsumaturi, in-negozji u l-kummerċjanti.
(9)
L-Istati Membri jħabbtu wiċċhom ma’ riżorsi dejjem aktar limitati fil-qasam tad-dwana. Għalhekk, il-promozzjoni ta’ teknoloġiji u strateġiji ta’ ġestjoni tar-riskju biex jiġu massimizzati r-riżorsi disponibbli għall-awtoritajiet doganali għandha tiġi appoġġata.
(10)
Dan ir-Regolament fih biss regoli ta’ proċedura għall-awtoritajiet tad-dwana. Għaldaqstant, ir-Regolament ma jistipula l-ebda kriterju biex ikun aċċertat li jeżisti ksur ta’ dritt t-proprjetà intellettwali.
(11)
Skont id-“Dikjarazzjoni dwar il-Ftehim TRIPS u s-Saħħa Pubblika” adottata fil-Konferenza Ministerjali tad-WTO f’Doha fl-14 ta’ Novembru 2001, il-Ftehim dwar Aspetti li Għandhom x’Jaqsmu mal-Kummerċ tad-Drittijiet tal-Proprjetà Intellettwali (Ftehim TRIPS) jista’ u għandu jiġi interpretat u implimentat b’mod li jappoġġa d-dritt tal-Membri tad-WTO li jipproteġu s-saħħa pubblika u, b’mod partikolari, li jippromwovu l-aċċess tal-mediċini għal kulħadd. B’hekk, f’konformità mal-impenji internazzjonali tal-Unjoni u l-politika tagħha ta’ kooperazzjoni għall-iżvilupp, fir-rigward ta’ mediċini, li l-mogħdija tagħhom mit-territorju doganali tal-Unjoni Ewropea, bi trasbord jew mingħajru, ħżin, qsim tat-tagħbija, jew tibdil fil-mezz jew il-mod ta’ trasport, huwa biss biċċa minn vjaġġ sħiħ li jibda u jintemm lil hinn mit-territorju tal-Unjoni, l-awtoritajiet tad-dwana għandhom, meta jkunu qed jivvalutaw ir-riskju ta’ ksur tad-drittijiet ta’ proprejtà intellettwali, iqisu kull possibilità sostanzjali ta’ bdil tar-rotta ta’ tali mediċini għal ġewwa s-suq tal-Unjoni.
(12)
Dan ir-Regolament ma jaffettwax id-dispożizzjonijiet dwar il-kompetenza tal-qrati, b’mod partikolari dawk tar-Regolament (UE) Nru 1215/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta’ Diċembru 2012 dwar il-ġurisdizzjoni u r-rikonoxximent u l-eżekuzzjoni ta’ sentenzi fi kwistjonijiet ċivili u kummerċjali (3).
(13)
Persuni, utenti jew gruppi ta’ produtturi, li jkunu f’pożizzjoni fejn jistgħu jiftħu proċeduri legali f’isimhom stess dwar ksur possibbli ta’ dritt ta’ proprjetà intelletwali, għandha tkun intitolata li tippreżenta applikazzjoni.
(14)
Sabiex jiġi żgurat li d-drittijiet tal-proprjetà intelletwali jkunu infurzati madwar l-Unjoni, huwa xieraq li persuni jew entitajiet li qed ifittxu l-infurzar ta’ drittijiet madwar l-Unjoni jitħallew japplikaw ma, l-awtoritajiet doganali ta’ Stat Membru wieħed. Tali applikanti għandhom ikunu jistgħu jirrikjedu li dawk l-awtoritajiet jiddeċiedu li tittieħed azzjoni sabiex jiġi infurzat id-dritt ta’ proprjetà intellettwali kemm fl-Istat Membru tagħhom stess kif ukoll fi kwalunkwe Stat Membru ieħor.
(15)
Biex ikun żgurat l-infurzar pront tad-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali, għandu jkun ipprovdut li, f’każ li l-awtoritajiet doganali jissuspettaw, fuq il-bażi ta’ indikazzjonijiet raġonevoli, li l-oġġetti taħt is-sorveljanza tagħhom jiksru xi drittijiet ta’ proprjetà intellettwali, huma jistgħu jissospendu r-rilaxx ta’ oġġetti jew iżommuhom kemm fuq inizjattiva tagħhom jew fuq applikazzjoni, sabiex jippermettu lil persuna jew entità intitolata li tippreżenta applikazzjoni biex tibda proċeduri biex jiddeterminaw jekk inkisirx xi dritt ta’ proprjetà intellettwali.
(16)
Ir-Regolament (KE) Nru 1383/2003 ippermetta lill-Istati Membri li jipprovdu għal proċedura li tippermetti l-qerda ta’ ċerti oġġetti mingħajr ma jkun hemm l-obbligu li jinbdew proċeduri biex jiġi stabbilit jekk dritt ta’ proprjetà intellettwali jkunx inkiser. Kif rikonoxxut fir-Riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew tat-18 ta’ Diċembru 2008 dwar l-impatt tal-falsifikazzjoni fuq il-kummerċ internazzjonali (4), tali proċedura kienet ta’ suċċess kbir fl-Istati Membri fejn kienet disponibbli. Għalhekk, il-proċedura għandha ssir obbligatorja fir-rigward tal-ksur kollu ta’ drittijiet ta’ proprjetà intelletwali u għandha tiġi applikata meta d-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti jaqbel mal-qerda tagħhom. Barra minn hekk, il-proċedura għandha tipprevedi li l-awtoritajiet doganali jistgħu jqisu li d-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti jaqbel mal-qerda tal-oġġetti fejn ma jkunx oppona espliċitament il-qerda fi żmien il-perijodu preskritt.
(17)
Sabiex il-piż u l-ispejjeż amministrattivi jitnaqqsu kemm jista’ jkun possibbli, għandha tiddaħħal proċedura speċifika għal kunsinni żgħar ta’ oġġetti foloz u kkuppjati, li għandha tippermetti li oġġetti bħal dawn jinqerdu mingħajr il-qbil espliċitu tal-applikant f’kull każ. Madankollu, għandha tkun meħtieġa talba ġenerali magħmula mill-applikant fl-applikazzjoni sabiex dik il-proċedura tiġi applikata. Barra minn dan, l-awtoritajiet doganali għandu jkollhom il-possibbiltà li jitolbu li l-applikant ikopri l-ispejjeż imġarrba bl-applikazzjoni ta’ dik il-proċedura.
(18)
Għal aktar ċertezza legali, huwa xieraq li jinbidlu l-iskadenzi għas-sospensjoni tar-rilaxx jew għas-sekwestru ta’ oġġetti ssuspettati bi ksur ta’ dritt ta’ proprjetà intellettwali u l-kundizzjonijiet li fihom informazzjoni dwar oġġetti sekwestrati għandha tingħata lill-persuni u entitajiet ikkonċernati mill-awtoritajiet doganali, kif previst fir-Regolament (KE) Nru 1383/2003.
(19)
Meta wieħed iqis in-natura provviżorja u preventiva tal-miżuri adottati mill-awtoritajiet doganali fl-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament u l-interessi kunfliġġenti tal-partijiet affettwati mill-miżuri, xi aspetti tal-proċeduri għandhom jiġu adattati sabiex jiżguraw l-applikazzjoni bla problemi ta’ dan ir-Regolament, filwaqt li jiġu rispettati d-drittijiet tal-partijiet ikkonċernati. Għalhekk, rigward id-diversi notifiki previsti mir-Regolament, l-awtoritajiet doganali għandhom jinnotifikaw lill-persuna rilevanti, fuq il-bażi tad-dokumenti dwar it-trattament jew is-sitwazzjoni doganali fejn jiġu mqiegħda l-oġġetti. Barra minn hekk, peress li l-proċedura għall-qerda tal-oġġetti timplika li kemm id-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti kif ukoll id-detentur tad-deċiżjoni għandhom jikkomunikaw l-oġġezzjonijiet possibbli tagħhom għall-qerda b’mod parallel, għandu jiġi żgurat li d-detentur tad-deċiżjoni jingħata l-possibbiltà li jwieġeb għal oġġezzjoni potenzjali għall-qerda mid-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti. Għalhekk għandu jiġi żgurat li d-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti jkun ġie nnotifikat bis-sospensjoni tar-rilaxx tal-oġġetti jew is-sekwestru tagħhom qabel id-detentur tad-deċiżjoni, jew fl-istess jum bħalu.
(20)
L-awtoritajiet doganali u l-Kummissjoni huma mħeġġa biex jikkooperaw mal-Osservatorju Ewropew tal-Ksur tad-Drittijiet tal-Proprjetà Intellettwali fil-qafas tal-kompetenzi rispettivi tagħhom.
(21)
Bil-ħsieb li jiġi eliminat il-kummerċ internazzjonali fi prodotti li jiksru d-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali, il-Ftehim TRIPS jistipula li l-Membri tad-WTO għandhom jippromwovu l-iskambju ta’ informazzjoni bejn l-awtoritajiet doganali dwar kummerċ bħal dan. Għaldaqstant, għandu jkun possibbli għall-Kummissjoni u l-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri li jaqsmu informazzjoni dwar ksur suspettat tad-drittijiet ta’ properta intelletwali mal-awtoritajiet rilevanti ta’ pajjiżi terzi, inkluż dwar oġġetti fi transitu mit-territorju tal-Unjoni u li joriġinaw f’dawk il-pajjiżi terzi jew huma ddestinati għalihom.
(22)
Fl-interess tal-effiċjenza, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 515/97 tat-13 ta’ Marzu 1997 dwar għajnuna reċiproka bejn l-awtoritajiet amministrattivi tal-Istati Membri u l-kooperazzjoni bejn dawn tal-aħħar u l-Kummissjoni biex tkun żgurata l-applikazzjoni korretta tal-liġi dwar kwistjonijiet doganali jew agrikoli (5).
(23)
Ir-responsabbiltà tal-awtoritajiet doganali għandha tkun regolata mil-leġiżlazzjoni tal-Istati Membri, għalkemm il-fatt li l-awtoritajiet doganali ikunu laqgħu applikazzjoni m’għandux jintitola lid-detentur tad-deċiżjoni għall-kumpens fil-każ li oġġetti ssuspettati li jiksru dritt ta’ proprjetà intelletwali ma jiġux skoperti mill-awtoritajiet doganali u jiġu rilaxxati jew ma tittieħed l-ebda azzjoni sabiex jiġu sekwestrati.
(24)
Peress li l-awtoritajiet tad-dwana jieħdu azzjoni mal-applikazzjoni, huwa xieraq li jiġi previst li d-detentur tad-deċiżjoni għandu jirrimborsal-ispejjeż kollha mġarrba mill-awtoritajiet tad-dwana fit-teħid ta’ azzjoni biex jiġu infurzati d-drittijiet tiegħu ta’ proprjetà intellettwali. Minkejja dan, dan m’għandux iżomm lid-detentur tad-deċiżjoni milli jfittex kumpens minn dak li jikser il-liġi jew persuni oħra li jistgħu jitqiesu responsabbli skont il-leġislazzjoni tal-Istat Membru fejn instabu l-oġġetti. Tali persuni jistgħu jinkludu intermedjarji, fejn applikabbli. L-ispejjeż u d-danni mġarrba mill-persuni minbarra l-awtoritajiet doganali bħala riżultat ta’ azzjoni doganali, meta ir-rilaxx tal-oġġetti jkun sospiż jew l-oġġetti jiġu ssekwestrati fuq il-bażi ta’ talba ta’ parti terza bbażata fuq il-proprjetà intellettwali, għandhom ikunu regolati mil-leġislazzjoni speċifika applikabbli f’kull każ partikolari.
(25)
Dan ir-Regolament jintroduċi l-possibilità li l-awtoritajiet doganali jippermettu li l-oġġetti li għandhom jinqerdu jiġu mċaqalqa, taħt superviżjoni doganali, bejn postijiet differenti fit-territorju doganali tal-Unjoni. L-awtoritajiet doganali jistgħu barra minn hekk jiddeċiedu li jirrilaxxaw oġġetti bħal dawn għal ċirkolazzjoni libera bil-ħsieb ta’ aktar riċiklaġġ jew rimi barra l-kanali kummerċjali inkluż għal finijiet ta’ żieda fl-għarfien, taħriġ u edukazzjoni.
(26)
L-infurzar doganali tad-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali jinvolvi l-iskambju ta’ data dwar deċiżjonijiet marbuta mal-applikazzjonijiet. Tali pproċessar ta’ data jkopri wkoll data personali u għandu jitwettaq skont il-liġi tal-Unjoni, kif stipulat fid-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u l-Kunsill tal-24 ta’ Ottubru 1995 dwar il-protezzjoni ta’ individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali u dwar il-moviment liberu ta’ dik id-data (6) u r-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta’ individwu fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Komunità u dwar il-movement liberu ta’ dak id-data (7).
(27)
L-iskambju ta’ informazzjoni relatat ma’ deċiżjonijiet dwar applikazzjonijiet u ma’ azzjonijiet doganali għandu jsir permezz bażi ta’ data elettroniku ċentrali.L-entità li ser tikkontrolla u tmexxi dak il-bażi ta’ data u l-entitajiet inkarigati milli jiżguraw is-sigurtà tal-ipproċessar tad-data miġbura fil-bażi ta’ data għandhom jiġu definiti. L-introduzzjoni ta’ kwalunkwe tip ta’ interoperabilità jew skambju possibbli l-ewwel u qabel kollox għandha tkun konformi mal-prinċipju tal-limitazzjoni tal-iskop, jiġifieri li d-data għandha tintuża għall-iskop li għalih tkun ġiet stabbilita l-bażi ta’ data, u l-ebda skambju jew interkonnessjoni oħra ma għandha tkun permessa minbarra għal dak l-iskop.
(28)
Sabiex jiġi żgurat li d-definizzjoni ta’ kunsinni żgħar tista’ tiġi adattata jekk jidher li ma tkunx prattika, b’kont meħud tal-ħtieġa li jiġi żgurat it-tħaddim effettiv tal-proċedura, jew fejn meħtieġ biex tiġi evitata kull ċirkomvenzjoni ta’ din il-proċedura fir-rigward tal-kompożizzjoni tal-kunsinni, is-setgħa li tadotta atti f’konformità mal-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-emenda ta’ elementi mhux essenzjali tad-definizzjoni ta’ kunsinni żgħar, jiġifieri l-kwantitajiet speċifiċi stipulati f’dik id-definizzjoni. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell ta’ esperti. Il-Kummissjoni għandha tiżgura, meta tħejji u tfassal atti ddelegati, it-trasmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(29)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet fir-rigward tad-definizzjoni tal-elementi tal-arranġamenti prattiċi għall-iskambju ta’ data ma’ pajjiżi terzi u d-dispożizzjonijiet dwar il-formoli għall-applikazzjoni u għat-talba tal-estensjoni tal-perijodu li matulu l-awtoritajiet tad-dwana għandhom jieħdu azzjoni, is-setgħat ta’ implimentazzjoni għandhom jingħataw lill-Kummissjoni, jiġifieri biex jiġu definiti dawk l-elementi tal-arranġamenti prattiċi u biex jiġu stabbiliti formoli standard. Dawk is-setgħat għandhom jitħaddmu f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (8). Għall-istabbiliment tal-formoli standard, għalkemm is-suġġett tad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament li għandhom jiġu implimentati jaqa’ fl-ambitu tal-politika kummerċjali komuni, minħabba n-natura u l-impatti ta’ dawk l-atti ta’ implimentazzjoni, il-proċedura konsultattiva għandha tintuża għall-adozzjoni tagħhom, għax id-dettalji kollha ta’ liema informazzjoni għandha tiġi inkluża fil-formoli jiġu direttament mit-test ta’ dan ir-Regolament. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni b’hekk ser jistabbilixxu biss il-format u l-istruttura tal-formola u mhu ser ikollhom l-ebda implikazzjoni oħra għall-politika kummerċjali komuni tal-Unjoni.
(30)
Ir-Regolament (KE) Nru 1383/2003 għandu jitħassar.
(31)
Il-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data ġie kkonsultat skont l-Artikolu 28(2) tar-Regolament (KE) Nru 45/2001 u ta opinjoni fit-12 ta’ Ottubru 2011 (9),
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
SUĠĠETT, AMBITU U DEFINIZZJONIJIET
Artikolu 1
Suġġett u ambitu
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-kundizzjonijiet u l-proċeduri għal azzjoni mill-awtoritajiet tad-dwana fejn oġġetti ssuspettati li jiksru dritt ta’ proprjetà intelletwali ikunu, jew kellhom ikunu, soġġetti għal superviżjoni doganali jew kontroll doganali fit-territorju doganali tal-Unjoni skont ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 tat-12 ta’ Ottubru 1992 li jwaqqaf il-Kodiċi Doganali tal-Komunità (10), partikolarment oġġetti fis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
meta ddikjarati għal rilaxx għal ċirkolazzjoni libera, esportazzjoni jew esportazzjoni mill-ġdid;
(b)
meta jidħlu jew jitilqu mit-territorju doganali tal-Unjoni;
(c)
meta mqiegħda taħt proċedura sospensiva jew f’żona ħielsa jew f’maħżen ħieles.
2. Fir-rigward tal-oġġetti soġġetti għal superviżjoni doganali jew kontroll doganali, u mingħajr preġudizzju għall-Artikoli 17 u 18, l-awtoritajiet doganali għandhom jagħmlu kontrolli doganali adatti u għandhom jieħdu miżuri proporzjonati ta’ identifikazzjoni kif previst fl-Artikolu 13(1) u l-Artikolu 72 tar-Regolament (KEE) Nru 2913/92 skont kriterji ta’ analiżi tar-riskju bil-ħsieb li jiġu evitati atti li jiksru l-liġijiet dwar id-drittijiet ta’ proprjetà intelletwali applikabbli fit-territorju tal-Unjoni u sabiex ikun hemm kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi dwar l-infurzar tad-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali.
3. Dan ir-Regolament ma għandux japplika għal oġġetti li ġew rilaxxati għal ċirkolazzjoni libera skont is-sistema ta’ użu finali.
4. Dan ir-Regolament ma għandux japplika għal oġġetti ta’ natura mhux kummerċjali li jkunu fil-bagalji personali tal-vjaġġaturi.
5. Dan ir-Regolament ma għandux japplika għal oġġetti li ġew manifatturati bil-kunsens ta’ detentur ta’ dritt jew għal oġġetti manifatturati, minn persuna awtorizzata kif xieraq minn detentur ta’ dritt biex timmanifattura ċerta kwantità ta’ oġġetti, minbarra l-kwantitajiet maqbula bejn dik il-persuna u d-detentur tad-dritt.
6. Dan ir-Regolament m’għandux jaffettwa l-liġi nazzjoanli jew dik tal-Unjoni dwar il-proprjetà intellettwali jew il-liġijiet tal-Istati Membri b’rabta ma’ proċeduri kriminali.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament:
(1)
“dritt ta’ proprjetà intellettwali” tfisser:
(a)
trade mark;
(b)
disinn;
(c)
dritt tal-awtur jew kwalunkwe dritt marbut kif previst mil-liġi nazzjonali jew tal-Unjoni;
(d)
indikazzjoni ġeografika;
(e)
brevetta kif prevista mil-liġi nazzjonali jew tal-Unjoni;
(f)
ċertifikat ta’ protezzjoni supplementari għal oġġetti mediċinali kif previst fir-Regolament (KE) Nru 469/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-6 ta’ Mejju 2009 dwar iċ-ċertifikat ta’ protezzjoni supplimentari għal prodotti mediċinali (11);
(g)
ċertifikat ta’ protezzjoni supplementari għal prodotti ta’ protezzjoni tal-pjanti kif previst fir-Regolament (KE) Nru 1610/96 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ Lulju 1996 dwar il-ħolqien ta’ kull ċertifikat supplimentari ta’ ħarsien għall-prodotti tal-protezzjoni tal-pjanti (12);
(h)
dritt għal varjetajiet ta’ pjanti tal-Komunità kif previst fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2100/94 tas-27 ta’ Lulju 1994 dwar drittijiet ta’ varjetajiet ta’ pjanti fil-Komunità (13);
(i)
dritt għal varjetajiet ta’ pjanti kif previst mil-liġi nazzjonali;
(j)
topografija ta’ prodott semikunduttur kif previst mil-liġi nazzjonali jew tal-Unjoni;
(k)
mudell ta’ utilità sakemm ikun protett bħala dritt ta’ proprjetà intellettwali mil-liġi nazzjonali jew tal-Unjoni;
(l)
trade mark sakemm din hija protetta bħala dritt esklużiv ta’ proprjetà intellettwali mil-liġi nazzjonali jew tal-Unjoni;
(2)
“trade mark” tfisser:
(a)
trade mark Komunitarja kif prevista fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 207/2009 tas-26 ta’ Frar 2009 dwar it-trade mark Komunitarja (14);
(b)
trade mark reġistrata fi Stat Membru, jew, fil-każ tal-Belġju, il-Lussemburgu jew il-Pajjiżi l-Baxxi, fl-Uffiċċju tal-Benelux għall-Proprjetà Intelletwali;
(c)
trade mark reġistrata skont ftehimiet internazzjonali li għandha effett fi Stat Membru jew fl-Unjoni;
(3)
“disinn” tfisser:
(a)
disinn Komunitarju kif previst fil-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 6/2002 tat-12 ta’ Diċembru 2001 dwar id-disinji Komunitarji (15);
(b)
disinn reġistrat fi Stat Membru, jew, fil-każ tal-Belġju, il-Lussemburgu jew il-Pajjiżi l-Baxxi, fl-Uffiċċju tal-Benelux għall-Proprjetà Intelletwali;
(c)
disinn reġistrat skont ftehimiet internazzjonali li għandu effett fi Stat Membru jew fl-Unjoni;
(4)
“indikazzjoni ġeografika” tfisser:
(a)
indikazzjoni ġeografika jew denominazzjoni tal-oriġini protetta għal prodotti agrikoli u oġġetti tal-ikel kif previst fir-Regolament (UE) Nru 1151/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ Novembru 2012 dwar skemi tal-kwalità għal prodotti agrikoli u oġġetti tal-ikel (16);
(b)
denominazzjoni ta’ oriġini jew indikazzjoni ġeografika għall-inbid kif previst fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 tat- 22 ta’ Ottubru 2007 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni ta’ swieq agrikoli u dwar dispożizzjonijiet speċifiċi għal ċerti prodotti agrikoli (17) (Regolament CMO Waħdieni);
(c)
denominazzjoni ġeografika għal xorb aromatizzat ibbażat fuq prodotti tal-inbid kif previst fir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1601/91 tal-10 ta’ Ġunju 1991 li jistabbilixxi regoli ġenerali dwar id-definizzjoni, id-deskrizzjoni u l-preżentazzjoni ta’ nbejjed aromatizzati, xorb ibbażat fuq inbid aromatizzat u cocktails aromatizzati magħmula mill-prodotti tal-inbid (18);
(d)
indikazzjoni ġeografika ta’ xorb spirituż kif previst fir-Regolament (KE) Nru 110/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta’ Jannar 2008 dwar id-definizzjoni, id-deskrizzjoni, il-preżentazzjoni, l-ittikkettar, u l-protezzjoni ta’ indikazzjonijiet ġeografiċi, ta’ xorb spirituż (19);
(e)
indikazzjoni ġeografika għal prodotti li ma jaqgħux taħt punti (a) sa (d) sakemm tkun stabbilita bħala dritt esklużiv ta’ proprjetà intellettwali mil-liġi nazzjonali jew tal-Unjoni;
(f)
indikazzjoni ġeografika kif previst fil-Ftehimiet bejn l-Unjoni u pajjiżi terzi u elenkati bħala tali f’dawn il-Ftehimiet;
(5)
“oġġetti ffalsifikati” tfisser:
(a)
oġġetti li jkunu s-suġġett ta’ att li jikser trade mark fl-Istat Membru fejn jinsabu huma u, mingħajr awtorizzazzjoni, ikollhom sinjal li jkun identiku għat-trade mark irreġistrata b’mod validu fir-rigward tal-istess tip ta’ oġġetti, jew li ma tkunx tista’ tingħaraf fl-aspetti essenzjali tagħha minn tali marka kumerċjali;
(b)
oġġetti li jkunu s-suġġett ta’ att li ikser indikazzjoni ġeografika fl-Istat Membru fejn jinsabu huma u jkollhom jew ikunu deskritti b’isem jew terminu protett fir-rigward ta’ dik l-indikazzjoni ġeografika;
(c)
kwalunkwe pakkeġġar, tikketta, sticker, fuljett, istruzzjonijiet għall-użu, dokument ta’ garanzija jew element simili ieħor, anki jekk ippreżentat separatament, li huwa s-suġġett ta’ azzjoni li tikser trade mark jew indikazzjoni ġeografika, li jinkludi sinjal, isem jew terminu li jkun identiku għal trade mark rreġistrata b’mod validu jew indikazzjoni ġeografika protetta jew li fl-aspetti essenzjali tiegħu ma jistax jintgħaraf minn trade mark jew indikazzjoni ġeografika bħal din, u li tista’ tintuża għall-istess tip ta’ oġġetti bħal dak li għalih tkun ġiet irreġistrata l-trade mark jew l-indikazzjoni reġistrata;
(6)
“oġġetti kkuppjati” tfisser oġġetti li jkunu s-suġġett ta’ azzjoni li tikser dritt tal-awtur jew dritt marbut jew disinn fl-Istat Membru fejn jinsabu l-oġġetti u li jkunu jew ikun fihomm kopji li jkunu saru mingħajr il-kunsens tad-detentur tad-dritt tal-awtur jew dritt marbut jew disinn, jew ta’ persuna awtorizzata minn dak id-detentur fil-pajjiż tal-produzzjoni;
(7)
“oġġetti suspettati bi ksur ta’ dritt ta’ proprjetà intellettwali” tfisser oġġetti li dwarhom ikun hemm indikazzjonijiet raġonevoli li, fl-Istat Membru fejn jinsabu dawk l-oġġetti, huma prima facie:
(a)
oġġetti li jkunu s-suġġett ta’ azzjoni li tikser dritt ta’ proprjetà intellettwali f’dak l-Istat Membru;
(b)
apparat, prodotti jew komponimenti li prinċipalment huma mfasslin, prodotti jew adattati sabiex jippermettu jew jiffaċilitaw iċ-ċirkomvenzjoni ta’ kwalunkwe teknoloġija, apparat jew komponent li, fir-rutina normali tat-tħaddim tiegħu, iwaqqaf jew jillimita atti fir-rigward ta’ xogħlijiet li mhumiex awtorizzati minn detentur ta’ kwalunkwe dritt ta’ proprjetà intellettwali jew kwalunkwe dritt marbut mal-proprjetà intellettwali u li jkollhom x’jaqsmu ma’ azzjoni li tikser dawk id-drittijiet f’dak l-Istat Membru;
(c)
kull forma jew mamma li tkun iddisinjata jew addattata speċifikament għall-manifattura ta’ oġġetti li jiksru dritt ta’ proprjetà intellettwali, jekk tali forma jew mamma tkun marbuta ma’ azzjoni li tikser dritt ta’ proprjetà intellettwali f’dak l-Istat Membru;
(8)
“detentur ta’ dritt” tfisser id-detentur ta’ dritt ta’ proprjetà intellettwali;
(9)
“applikazzjoni” tfisser talba magħmula lid-dipartiment doganali kompetenti biex l-awtoritajiet doganali jieħdu azzjoni fir-rigward ta’ oġġetti suspettati bi ksur ta’ dritt ta’ proprjetà intellettwali;
(10)
“applikazzjoni nazzjonali” tfisser applikazzjoni li titlob lill-awtoritajiet doganali ta’ Stat Membru biex jieħdu azzjoni f’dak l-Istat Membru;
(11)
“applikazzjoni tal-Unjoni” tfisser applikazzjoni magħmula fi Stat Membru u li titlob lill-awtoritajiet doganali ta’ dak l-Istat Membru u ta’ Stat Membru ieħor jew aktar biex jieħdu azzjoni fl-Istati Membri rispettivi tagħhom;
(12)
“applikant” tfisser il-persuna jew l-entità li f’isimha ssir applikazzjoni;
(13)
“detentur tad-deċiżjoni” tfisser id-detentur ta’ deċiżjoni li tilqa’ applikazzjoni;
(14)
“detentur tal-oġġetti” tfisser il-persuna li hi s-sid tal-oġġetti suspettati bi ksur ta’ dritt ta’ proprjetà intellettwali jew li għandha dritt simili biex tiddisponi minnhom, jew li għandha kontroll fiżiku fuq tali oġġetti;
(15)
“dikjarant” tfisser id-dikjarant kif definit fil-punt 18 tal-Artikolu 4 tar-Regolament (KEE) Nru 2913/92;
(16)
“qerda” tfisser il-qerda fiżika, ir-riċiklaġġ jew ir-rimi ta’ oġġetti barra l-kanali kummerċjali, b’tali mod li jipprekludu dannu lid-detentur tad-deċiżjoni;
(17)
“territorju doganali tal-Unjoni” tfisser it-territorju doganali tal-Komunità kif definit fl-Artikolu 3 tar-Regolament (KEE) Nru 2913/92;
(18)
“rilaxx tal-oġġetti” tfisser ir-rilaxx tal-oġġetti kif definit fil-punt 20 tal-Artikolu 4 tar-Regolament (KEE) Nru 2913/92;
(19)
“kunsinna żgħira” tfisser kunsinna mibgħuta bil-posta jew bil-posta espress, li:
(a)
fiha tliet unitajiet jew inqas;
jew
(b)
għandha piż gross ta’ inqas minn żewġ kilogrammi.
Għall-finijiet ta’ punt (a), “unitajiet” tfisser oġġetti kif ikklassifikati fin-Nomenklatura Magħquda skont l-Anness I għar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87 tat-23 ta’ Lulju 1987 dwar in-nomenklatura tat-tariffa u l-istatistika u dwar it-Tariffa Doganali Komuni ta’ Dwana (20) jekk mhux ippakkjat, jew l-ippakkeġġar ta’ tali oġġetti li jkun maħsub għal bejgħ bl-imnut lill-konsumatur aħħari.
Għall-finijiet ta’ din id-definizzjoni, oġġetti separati li jaqgħu fl-istess kodiċi ta’ Nomenklatura Magħquda għandhom jitqiesu bħala unitajiet differenti u oġġetti ppreżentati bħala settijiet ikklassifikati f’kodiċi wieħed tan-Nomenklatura Magħquda għandhom jitqiesu bħala unità waħda;
(20)
“oġġetti li jiħżienu” tfisser oġġetti meqjusa mill-awtoritajiet doganali li jiddeterjoraw billi jinżammu għal mhux aktar minn 20 jum mid-data tas-sospensjoni ta’ rilaxx jew sekwestru;
(21)
“liċenzja esklużiva” tfisser liċenzja (sew jekk ġenerali jew limitata) li tawtorizza lill-persuna li tingħatalha filwaqt li teskludi lill-persuni l-oħra kollha, inkluża l-persuna li tagħti l-liċenzja, li tuża dritt ta’ proprjetà intellettwali fil-manjiera awtorizzata mil-liċenzja.
KAPITOLU II
APPLIKAZZJONIJIET
TAQSIMA 1
Preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet
Artikolu 3
Intitolament biex jippreżentaw applikazzjoni
Il-persuni u entitajiet li ġejjin għandhom, safejn huma intitolati li jibdew proċedimenti, sabiex jiddeterminaw jekk dritt ta’ proprjetà intelletwali jkunx inkiser, fl-Istat Membru jew Stati Membri fejn l-awtoritajiet doganali jintalbu biex jieħdu azzjoni, ikunu intitolati li jippreżentaw:
(1)
applikazzjoni nazzjonali jew tal-Unjoni:
(a)
detenturi ta’ dritt;
(b)
korpi amministrattivi tad-drittijiet kollettivi ta’ proprjetà intellettwali kif imsemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2004/48/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-29 ta’ April 2004 fuq l-infurzar tad-drittijiet tal-proprjetà intellettwali (21);
(c)
korpi professjonali għad-difiża kif imsemmijin fil-punt (d) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2004/48/KE;
(d)
gruppi skont it-tifsira tal-punt (2) tal-Artikolu 3, u l-Artikolu 49(1) tar-Regolament (UE) Nru 1151/2012, gruppi ta’ produtturi skont it-tifsira tal-Artikolu 118 tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 jew gruppi simili ta’ produtturi previsti fil-liġi tal-Unjoni li tirregola l-indikazzjonijiet ġeografiċi li jirrappreżentaw produtturi ta’ prodotti b’indikazzjoni ġeografika jew rappreżentanti ta’ tali gruppi, b’mod partikolari r-Regolamenti (KEE) Nru 1601/91 u (KE) Nru 110/2008 u operaturi intitolati li jużaw indikazzjoni ġeografika; kif ukoll korpi jew awtoritajiet ta’ spezzjoni kompetenti għal tali indikazzjoni ġeografika;
(2)
applikazzjoni nazzjonali:
(a)
persuni jew entitajiet awtorizzati biex jużaw drittijiet tal-proprjetà intelletwali, li jkunu ġew awtorizzati formalment mid-detentur tad-dritt biex jibdew il-proċedimenti sabiex jiddeterminaw jekk inkisirx id-dritt ta’ proprjetà intellettwali;
(b)
gruppi ta’ produtturi previsti fil-leġislazzjoni tal-Istati Membri li tirregola l-indikazzjonijiet ġeografiċi li jirrappreżentaw produtturi ta’ prodotti b’indikazzjonijiet ġeografiċi jew rappreżentanti ta’ tali gruppi u operaturi intitolati li jużaw indikazzjoni ġeografika, kif ukoll korpi jew awtoritajiet ta’ spezzjoni kompetenti għal tali indikazzjoni ġeografika;
(3)
applikazzjoni tal-Unjoni: detenturi ta’ liċenzja esklużiva li jkopru t-territorju sħiħ ta’ żewġ Stati Membri jew aktar, fejn dawk id-detenturi ta’ liċenzja jkunu ġew awtorizzati formalment f’dawk l-Istati Membri mid-detentur tad-dritt biex jibdew il-proċedimenti sabiex jiddeterminaw jekk inkisirx id-dritt ta’ proprjetà intellettwali.
Artikolu 4
Drittijiet ta’ proprjetà intellettwali koperti mill-applikazzjonijiet tal-Unjoni
Applikazzjoni tal-Unjoni tista’ ssir biss fir-rigward ta’ drittijiet ta’ proprjetà intellettwali bbażati fuq il-liġi tal-Unjoni b’effetti madwar l-Unjoni.
Artikolu 5
Preżentazzjoni ta’ applikazzjonijiet
1. Kull Stat Membru għandu jaħtar id-dipartiment doganali kompetenti biex jirċievi u jipproċessal-applikazzjonijiet (“dipartiment doganali kompetenti”). L-Istat Membru għandu jgħarraf lill-Kummissjoni kif meħtieġ u l-Kummissjoni għandha tippubblika lista ta’ dipartimenti doganali kompetenti maħtura mill-Istati Membri.
2. L-applikazzjonijiet għandhom jiġu ppreżentati lid-dipartiment doganali kompetenti. L-applikazzjoni għandha ssir billi tintuża l-formola msemmija fl-Artikolu 6 u għandu jkun fiha l-informazzjoni mitluba fih.
3. Fejn applikazzjoni tkun ippreżentata wara notifika mill-awtoritajiet doganali tas-sospensjoni tar-rilaxx jew tas-sekwestru tal-oġġetti skont l-Artikolu 18(3), dik l-applikazzjoni għandha tikkonforma ma’ dan li ġej:
(a)
għandha tiġi sottomessa lid-dipartiment doganali kompetenti fi żmien erbat ijiem ta’ xogħol min-notifika tas-sospensjoni tar-rilaxx jew tas-sekwestru tal-oġġetti;
(b)
għandha tkun applikazzjoni nazzjonali;
(c)
għandu jkun fiha l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 6(3). L-applikant jista’, madankollu, jħalli barra l-informazzjoni msemmija fil-punti (g), (h) jew (i) ta’ dak il-paragrafu.
4. Ħlief fiċ-ċirkostanzi msemmija fil-punt 3 tal-Artikolu 3, applikazzjoni nazzjonali waħda u applikazzjoni tal-Unjoni waħda biss tista’ tiġi ppreżentata għal kull Stat Membru għall-istess dritt ta’ proprjetà intellettwali protett f’dak l-Istat Membru. Fiċ-ċirkostanzi msemmija fil-punt 3 tal-Artikolu 3, għandha titħalla ssir aktar minn applikazzjoni tal-Unjoni waħda.
5. Meta applikazzjoni tal-Unjoni tintlaqa’ għal Stat Membru li jkun diġà kopert minn applikazzjoni oħra tal-Unjoni li tkun intlaqgħet għall-istess applikant u għall-istess dritt ta’ proprjetà intellettwali, l-awtoritajiet doganali ta’ dak l-Istat Membru għandhom jieħdu azzjoni abbażi tal- applikazzjoni tal-Unjoni li tkun intlaqgħet l-ewwel. Huma għandhom jgħarrfu lid-dipartiment doganali kompetenti tal-Istat Membru fejn tkun intlaqgħet kwalunkwe applikazzjoni tal-Unjoni sussegwenti, li għandha temenda jew tħassar id-deċiżjoni li tilqa’ dik l-applikazzjoni tal-Unjoni sussegwenti.
6. Fejn ikun hemm sistemi kompjuterizzati disponibbli għall-għan li jiġu riċevuti u pproċċessati l-applikazzjonijiet, l-applikazzjonijiet kif ukoll annessi għandhom jiġu ppreżentati bl-użu ta’ tekniki elettroniċi ta’ pproċessar ta’ data. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jiżviluppaw, iżommu u jħaddmu sistemi bħal dawn f’konformità mal-pjan strateġiku pluriennali msemmi fl-Artikolu 8(2) tad-Deċiżjoni Nru 70/2008/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta’ Jannar 2008 dwar ambjent mingħajr karti għad-dwana u l-kummerċ (22).
Artikolu 6
Formola ta’ applikazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi formola ta’ applikazzjoni bl-atti ta’ implimentazzjoni. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 34(2).
2. Il-formola ta’ applikazzjoni għandu jkun fiha l-informazzjoni li għandha tingħata lis-suġġett tad-data skont ir-Regolament (KE) Nru 45/2001 u l-liġijiet nazzjonali li jimplimentaw id-Direttiva 95/46/KE.
3. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-informazzjoni li ġejja tkun mitluba mill-applikant fil-formola ta’ applikazzjoni:
(a)
dettalji li jikkonċernaw l-applikant;
(b)
status, skont it-tifsira tal-Artikolu 3, tal-applikant;
(c)
dokumenti li jagħtu prova biex id-dipartiment doganali kompetenti jkun sodisfatt li l-applikant hu intitolat li jippreżenta l-applikazzjoni;
(d)
fejn l-applikant jippre’enta l-applikazzjoni permezz ta’ rappreżentant, id-dettalji tal-persuna li tirrappreżentah u prova tas-setgħat ta’ dik il-persuna li taġixxi ta’ rappreżentant, skont il-leġislazzjoni tal-Istat Membru li fih tkun saret l-applikazzjoni;
(e)
id-diritt jew drittijiet ta’ proprjetà intellettwali li għandhom jiġu infurzati;
(f)
fil-każ ta’ applikazzjoni tal-Unjoni, l-Istati Membri li fihom tintalab azzjoni doganali;
(g)
data speċifika u teknika dwar l-oġġetti awtentiċi, inklużi marki bħal barcodes u stampi fejn xieraq;
(h)
it-tagħrif meħtieġ biex l-awtoritajiet doganali jkunu jistgħu jidentifikaw mill-ewwel l-oġġetti inkwistjoni;
(i)
informazzjoni rilevanti għall-analiżi u l-valutazzjoni tal-awtoritajiet tad-dwana tar-riskju ta’ ksur tad-dritt ta’ proprjetà intellettwali jew tad-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali kkonċernati, bħad-distributuri awtorizzati;
(j)
jekk informazzjoni mogħtija skont il-punti (g), (h) jew (i) ta’ dan il-paragrafu għandha tiġi mmarkata għal trattament ristrett skont l-Artikolu 31(5);
(k)
id-dettalji ta’ kwalunkwe rappreżentant innominat mill-applikant sabiex ikun responsabbli minn kwistjonijiet legali u tekniċi;
(l)
l-impenn tal-applikant li javża lid-dipartiment doganali kompetenti bi kwalunkwe sitwazzjoni msemmija fl-Artikolu 15;
(m)
ir-rabta tal-applikant li jibgħat jew jaġġorna kwalunkwe informazzjoni rilevanti għall-analiżi u l-valutazzjoni tal-awtoritajiet tad-dwana tar-riskju ta’ ksur tad-dritt(ijiet) ta’ proprjetà intellettwali inkwistjoni;
(n)
ir-rabta tal-applikant li jassumi r-responsabbiltà skont il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 28;
(o)
ir-rabta tal-applikant li jġarrab l-ispejjeż imsemmijin fl-Artikolu 29 skont il-kundizzjonijiet stipulati f’dak l-Artikolu;
(p)
qbil mill-applikant li d-data mogħtija minnu tista’ tiġi pproċessata mill-Kummissjoni u mill-Istati Membri;
(q)
jekk l-applikant jitlobx l-użu tal-proċedura msemmija fl-Artikolu 26 u, fejn mitlub mill-awtoritajiet doganali, jaqbilx li jkopri l-ispejjeż marbuta mal-qerda ta’ oġġetti skont dik il-proċedura.
TAQSIMA 2
Deċiżjonijiet dwar l-applikazzjonijiet
Artikolu 7
Ipproċessar ta’ applikazzjonijiet inkompleti
1. Meta, wara li jirċievi applikazzjoni, id-dipartiment doganali kompetenti jikkunsidra li l-applikazzjoni ma fihiex l-informazzjoni kollha mitluba mill-Artikolu 6(3), id-dipartiment doganali kompetenti għandu jitlob lill-applikant jipprovdi l-informazzjoni nieqsa fi żmien għaxart ijiem ta’ xogħol min-notifika tat-talba.
F’każijiet bħal dawn, il-limitu ta’ żmien imsemmi fl-Artikolu 9(1) għandu jkun sospiż sakemm tasal l-informazzjoni rilevanti.
2. Fejn l-applikant ma jipprovdix l-informazzjoni nieqsa sa tmiem il-peijodu imsemmi fl-ewwel subparagrafu fil-paragrafu 1, id-dipartiment doganali kompetenti għandu jiċħad l-applikazzjoni.
Artikolu 8
Miżati
L-applikant ma għandux jintalab miżata biex ikunu koperti l-ispejjeż amministrattivi għall-ipproċessar tal-applikazzjoni.
Artikolu 9
Notifika tad-deċiżjonijiet li jilqgħu jew jiċħdu l-applikazzjonijiet
1. Id-dipartiment doganali kompetenti għandu jinnotifika lill-applikant bid-deċiżjoni tiegħu li tilqa’ jew li tiċħad l-applikazzjoni fi żmien 30 ġurnata ta’ xogħol minn meta tasal l-applikazzjoni. F’każ ta’ ċaħda, id-dipartiment doganali kompetenti għandu jipprovdi raġunijiet għad-deċiżjoni tiegħu u jinkludi informazzjoni dwar il-proċedura ta’ appell.
2. Jekk l-applikant kien ġie nnotifikat dwar is-sospensjoni tar-rilaxx jew is-sekwestru tal-oġġetti mill-awtoritajiet doganali qabel il-preżentazzjoni ta’ applikazzjoni, id-dipartiment doganali kompetenti għandu javża lill-applikant bid-deċiżjoni tiegħu li tilqa’ jew tiċħad l-applikazzjoni fi żmien jumejn ta’ xogħol minn meta jirċievi l-applikazzjoni.
Artikolu 10
Deċiżjonijiet dwar applikazzjonijiet
1. Deċiżjoni li tilqa’ applikazzjoni nazzjonali u kwalunkwe deċiżjoni li tħassar jew temendaha għandha tieħu effett fl-Istat Membru li fih tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni nazzjonali mill-jum ta’ wara d-data tal-adozzjoni.
Deċiżjoni li testendi l-perijodu li matulu l-awtoritajiet doganali għandhom jieħdu azzjoni għandhom jieħdu effett fl-Istat Membri li fih tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni nazzjonali l-jum ta’ wara d-data tal-għeluq tal-perijodu li għandu jiġi estiż.
2. Deċiżjoni li tilqa’ applikazzjoni tal-Unjoni u kwalunkwe deċiżjoni li tħassar jew temendaha għandha tieħu effett kif ġej:
(a)
fl-Istat Membru li fih tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni, fil-jum ta’ wara d-data tal-adozzjoni;
(b)
fl-Istati Membri l-oħrajn kollha fejn tintalab azzjoni mill-awtoritajiet doganali, fil-jum ta’ wara d-data li fiha l-awtoritajiet doganali jiġu nnotifikati skont l-Artikolu 14(2), dment li d-detentur tad-deċiżjoni jkun issodisfa l-obbligi tiegħu skont l-Artikolu 29(3) fir-rigward ta’ spejjeż ta’ traduzzjoni.
Deċiżjoni li testendi l-perijodu li matulu l-awtoritajiet doganali għandhom jieħdu azzjoni għandhon jieħdu effett fl-Istat Membru li fih tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni tal-Unjoni u fl-Istati Membri l-oħra kollha fejn tintalab azzjoni mill-awtoritajiet doganali fil-jum ta’ wara d-data tal-għeluq tal-perijodu li għandu jiġi estiż.
Artikolu 11
Perjodu li matulu l-awtoritajiet doganali għandhom jieħdu azzjoni
1. Meta jilqa’ applikazzjoni, id-dipartiment doganali kompetenti għandu jispeċifika l-perijodu li matulu l-awtoritajiet doganali għandhom jieħdu azzjoni.
Dak il-perijodu għandu jibda fil-jum li d-deċiżjoni li tilqa’ l-applikazzjoni tidħol fis-seħħ skont l-Artikolu 10 u m’għandux jaqbeż sena mill-jum ta’ wara d-data tal-adozzjoni.
2. Fejn applikazzjoni sottomessa wara n-notifika mill-awtoritajiet doganali tas-sospensjoni tar-rilaxx jew is-sekwestru tal-oġġetti skont l-Artikolu 18(3) ma jkunx fiha l-informazzjoni msemmija fil-punti (g), (h) jew (i) tal-Artikolu 6(3), għandha tintlaqa’ biss għas-sospensjoni tar-rilaxx jew tas-sekwestru ta’ dawk l-oġġetti, sakemm dik l-informazzjoni ma tingħatax fi żmien għaxart ijiem ta’ xogħol min-notifika tas-sospensjoni tar-rilaxx jew is-sekwestru tal-oġġetti.
3. Fejn dritt ta’ proprjetà intellettwali ma jibqax effettiv jew fejn applikant ma jibqax, għal raġunijiet oħra, intitolat biex jippreżenta applikazzjoni, ma għandha tittieħed l-ebda azzjoni mill-awtoritajiet doganali. Id-deċiżjoni li tilqa’ l-applikazzjoni għandha titħassar jew tiġi emendata kif meħtieġ mid-dipariment doganali kompetenti li ta d-deċiżjoni.
Artikolu 12
Estensjoni tal-perijodu li matulu l-awtoritajiet doganali għandhom jieħdu azzjoni:
1. Malli jiskadi l-perijodu li matulu l-awtoritajiet doganali għandhom jieħdu azzjoni, u soġġett għall-ħlas ta’ kwalunkwe dejn dovut mid-detentur tad-deċiżjoni lill-awtoritajiet doganali skont dan ir-Regolament, id-dipartiment doganali kompetenti li adotta d-deċiżjoni inizjali jista’, fuq it-talba tad-detentur tad-deċiżjoni, jestendi dak il-perijodu.
2. Meta t-talba għal estensjoni tal-perijodu li matulu l-awtoritajiet doganali jridu jieħdu azzjoni tiġi riċevuta mid-dipartiment doganali kompetenti f’inqas minn 30 ġurnata ta’ xogħol qabel ma jiskadi il-perijodu li għandu jiġi estiż, huwa jista’ jiċħad dik it-talba.
3. Id-dipartiment doganali kompetenti għandu jinnotifika lid-detentur tad-deċiżjoni dwar id-deċiżjoni tiegħu dwar l-estensjoni fi żmien 30 jum ta’ xogħol minn meta tasal it-talba mesmmija fil-paragrafu 1. Id-dipartiment doganali kompetenti għandu jispeċifika l-perijodu li matulu l-awtoritajiet doganali għandhom jieħdu azzjoni.
4. Il-perjodu estiż li matulu l-awtoritajiet doganali għandhom jieħdu azzjoni għandu jibda mill-jum ta’ wara d-data tal-iskadenza tal-perijodu preċedenti u m’għandux jaqbeż sena.
5. Meta dritt ta’ proprjetà intellettwali ma jibqax effettiv jew meta l-applikant ma jibqax, għal raġunijiet oħra, intitolata biex jippreżenta applikazzjoni, ma għandha tittieħed l-ebda azzjoni mill-awtorità doganali. Id-deċiżjoni li tagħti l-estensjoni għandha titħassar jew tiġi emendata kif meħtieġ mid-dipartiment doganali kompetenti li ta d-deċiżjoni.
6. Id-detentur tad-deċiżjoni ma għandux jintalab ħlas biex ikopri l-ispejjeż amministrattivi għall-ipproċessar tat-talba għal estensjoni.
7. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi formola għal talba għal estensjoni permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni. Dawk l-atti implimentattivi għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura konsultattiva imsemmija fl-Artikolu 34(2).
Artikolu 13
Emenda tad-deċiżjoni fir-rigward tad-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali.
Id-dipartiment doganali kompetenti li adotta d-deċiżjoni li tilqa’ l-applikazzjoni jista’, fuq it-talba tad-detentur ta’ dik id-deċiżjoni, jimmodifika l-lista ta’ drittijiet ta’ proprjetà intellettwali f’dik id-deċiżjoni.
Fejn jiżdied dritt ġdid ta’ proprjetà intellettwali, it-talba għandu jkun fiha l-informazzjoni msemmija fil-punti (c), (e), (g), (h) u (i) tal-Artikolu 6(3).
Fil-każ ta’ deċiżjoni li tilqa’ applikazzjoni tal-Unjoni, kull modifika li tikkonsisti f’żieda ta’ drittijiet ta’ proprjetà intellettwali għandha tkun limitata għad-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali koperti mill-Artikolu 4.
Artikolu 14
Obbligi ta’ notifika tad-dipartiment doganali kompetenti
1. Id-dipartiment doganali kompetenti li lilu ġiet ippreżentata applikazzjoni nazzjonali għandu jgħaddi d-deċiżjonijiet li ġejjin lill-uffiċċji doganali tal-Istat Membru tiegħu, immedjatament wara l-adozzjoni tagħhom:
(a)
deċiżjonijiet li jilqgħu l-applikazzjoni;
(b)
deċiżjonijiet li jħassru deċiżjonijiet li jilqgħu l-applikazzjoni;
(c)
deċiżjonijiet li jemendaw deċiżjonijiet li jilqgħu l-applikazzjoni;
(d)
deċiżjonijiet li jestendu l-perijodu li matulu l-awtoritajiet doganali jridu jieħdu azzjoni.
2. Id-dipartiment doganali kompetenti li lilu ġiet ippreżentata applikazzjoni tal-Unjoni għandu jgħaddi d-deċiżjonijiet li ġejjin lid-dipartiment doganali kompetenti tal-Istat Membru jew tal-Istati Membri indikati fl-applikazzjoni tal-Unjoni, immedjatament wara l-adozzjoni tagħhom:
(a)
deċiżjonijiet li jilqgħu l-applikazzjoni;
(b)
deċiżjonijiet li jħassru deċiżjonijiet li jilqgħu l-applikazzjoni;
(c)
deċiżjonijiet li jemendaw deċiżjonijiet li jilqgħu l-applikazzjoni;
(d)
deċiżjonijiet li jestendu l-perijodu li matulu l-awtoritajiet doganali jridu jieħdu azzjoni.
Id-dipartiment doganali kompetenti tal-Istat Membru indikat jew l-Istati Membri indikati fl-applikazzjoni tal-Unjoni għandu immedjatament wara li jirċievi dawk id-deċiżjionijiet jgħaddihom lill-uffiċċji tad-dwana tagħhom.
3. Id-dipartiment doganali kompetenti tal-Istat Membru indikat jew l-Istati Membri indikati fl-applikazzjoni tal-Unjoni jista’ jitlob lid-dipartiment doganali kompetenti li adotta d-deċiżjoni li tilqa’ l-applikazzjoni li jagħtihom informazzjoni addizzjonali meqjusa neċessarja għall-implimentazzjoni ta’ dik id-deċiżjoni.
4. Id-dipartiment doganali kompetenti għandu jibgħat id-deċiżjoni tiegħu li jissospendi l-azzjonijiet tal-awtoritajiet doganali skont il-punt b tal-Artikolu 16(1) u l-Artikolu 16(2) lill-uffiċċji doganali tal-Istat Membru tiegħu, immedjatament wara l-adozzjoni tagħha.
Artikolu 15
Obbligi ta’ notifika tad-detentur tad-deċiżjoni
Id-detentur tad-deċiżjoni għandu jinnotifika immedjatament lid-dipartiment doganali kompetenti li laqa’ l-applikazzjoni, ta’ kwalunkwe minn dawn li ġejjin:
(a)
dritt ta’ proprjetà intellettwali kopert mill-applikazzjoni ma jibqax effettiv;
(b)
id-detentur tad-deċiżjoni ma jibqax, għal raġunijiet oħra, intitolat biex jippreżenta l-applikazzjoni;
(c)
modofiki għall-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 6(3).
Artikolu 16
Nuqqas tad-detentur tad-deċiżjoni li jħares l-obbligi tiegħu
1. Meta d-detentur tad-deċiżjoni juża l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet doganali għal skopijiet differenti minn dawk stipulati fl-Artikolu 21, id-dipartiment doganali kompetenti tal-Istat Membru fejn tkun ingħatat jew intużat ħażin l-informazzjoni, jista’:
(a)
iħassar kull deċiżjoni adottata minnu li tilqa’ applikazzjoni nazzjonali għal dak id-detentur ta’ deċiżjoni, u jiċħad li jestendi l-perijodu li matulu l-awtoritajiet doganali għandhom jieħdu azzjoni;
(b)
jissospendi fit-territorji tagħhom, matul il-perijodu li fih l-awtoritajiet doganali għandhom jieħdu azzjoni, kull deċiżjoni li tilqa’ applikazzjoni tal-Unjoni għal dak id-detentur ta’ deċiżjoni.
2. Id-dipartiment doganali kompetenti jista’ jiddeċiedi li jissospendi l-azzjonijiet tal-awtoritajiet doganali sal-iskadenza tal-perijodu li matulu dawk l-awtoritajiet iridu jieħdu azzjoni, meta d-detentur tad-deċiżjoni:
(a)
ma jissodisfax l-obbligi ta’ notifika mniżżla fl-Artikolu 15;
(b)
ma jissodisfax l-obbligu dwar ir-radd lura ta’ kampjuni stabbiliti fl-Artikolu 19(3);
(c)
ma jħarisx l-obbligi fir-rigward ta’ spejjeż u traduzzjoni stabbiliti fl-Artikolu 29(1) u (3);
(d)
mingħajr raġuni valida ma jibdix proċedimenti kif previst fl-Artikoli 23(3), jew l-Artikolu 26(9).
Fil-każ ta’ applikazzjoni tal-Unjoni, id-deċiżjoni li l-azzjonijiet tal-awtoritajiet doganali jiġu sospiżi ikollha effett biss fl-Istat Membru fejn tittieħed tali deċiżjoni.
KAPITOLU III
AZZJONI MILL-AWTORITAJIET DOGANALI
TAQSIMA 1
Sospensjoni tar-rilaxx jew tas-sekwestru ta’ oġġetti suspettati li jiksru dritt ta’ proprjetà intellettwali
Artikolu 17
Sospensjoni tar-rilaxx jew tas-sekwestru ta’ oġġetti wara li tkun intlaqgħet applikazzjoni
1. Meta l-awtoritajiet doganali jidentifikaw oġġetti ssuspettati li jiksru dritt ta’ proprjetà intellettwali kopert minn deċiżjoni li tilqa’ applikazzjoni, huma għandhom jissospendu r-rilaxx tal-oġġetti jew jissekwestrawhom.
2. Qabel jissospendu r-rilaxx jew iżommu l-oġġetti, l-awtoritajiet doganali jistgħu jitolbu lid-detentur tad-deċiżjoni jagħtihom kwalunkwe informazzjoni rilevanti dwar l-oġġetti. L-awtoritajiet doganali jistgħu wkoll jipprovdu lid-detentur tad-deċiżjoni b’informazzjoni dwar il-kwantità attwali jew stimata ta’ oġġetti, in-natura attwali jew preżunta tagħhom u stampi tagħhom, kif xieraq.
3. L-awtoritajiet doganali għandhom jinnotifikaw lid-dikjarant jew lid-detentur tal-oġġetti bis-sospensjoni tar-rilaxx tal-oġġetti jew bis-sekwestru tal-oġġetti fi żmien jum ta’ xogħol minn dik is-sospensjoni jew sekwestru.
Meta l-awtoritajiet doganali jagħżlu li jinnotifikaw id-detentur tal-oġġetti u żewġ persuni jew aktar ikunu meqjusa bħala d-detenturi tal-oġġetti, l-awtoritajiet doganali ma għandhomx ikunu obbligati li jinnotifikaw aktar minn persuna waħda minnhom.
L-awtoritajiet doganali għandhom jinnotifikaw lid-detentur tad-deċiżjoni dwar is-sospensjoni tar-rilaxx tal-oġġetti jew is-sekwestru fl-istess jum meta jiġi nnotifikat id-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti, jew minnufih wara dan.
In-notifiki għandhom jinkludu informazzjoni dwar il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 23.
4. L-awtoritajiet doganali għandhom jinfurmaw lid-detentur bid-deċiżjoni u lid-dikjarant jew lid-detentur tal-oġġetti bil-kwantità attwali jew stmata u bin-natura attwali jew preżunta tal-oġġetti, inklużi stampi disponibbli tagħhom, kif xieraq, li r-rilaxx tagħhom ġie sospiż jew li ġew issekwestrati. L-awtoritajiet doganali għandhom ukoll, fuq talba u fejn disponibbli għalihom, jgħarrfu lid-detentur tad-deċiżjoni bl-ismijiet u l-indirizzi tad-destinatarju, tal-ispeditur u tad-dikjarant jew tad-detentur tal-oġġetti, bil-proċedura doganali u bl-oriġini, bil-provenjenza u d-destinazzjoni tal-oġġetti li r-rilaxx tagħhom ġie sospiż jew li ġew issekwestrati.
Artikolu 18
Sospensjoni tar-rilaxx jew tas-sekwestru tal-oġġett qabel ma tintlaqa’ applikazzjoni
1. Meta l-awtoritajiet doganali jidentifikaw oġġetti ssuspettati li jiksru dritt ta’ proprjetà intellettwali, li mhumiex koperti b’deċiżjoni li tilqa’ applikazzjoni, huma jistgħu, ħlief fil-każ ta’ oġġetti li jeħżienu, jissospendu r-rilaxx ta’ dawk l-oġġetti jew jissekwestrawhom.
2. Qabel ma jiġi sospiż ir-rilaxx tal-oġġetti ssuspettati li jiksru dritt ta’ proprjetà intellettwali jew qabel is-sekwestru tagħhom, l-awtoritajiet doganali jistgħu, mingħajr ma jiżvelaw ebda informazzjoni għajr il-kwantità attwali jew stimata ta’ oġġetti, in-natura attwali jew preżunta tagħhom u stampi ta’ dawk l-oġġetti, kif xieraq, jitolbu lil kwalunkwe persuna jew entità potenzjalment intitolata biex tissottometti applikazzjoni dwar l-allegat ksur ta’ drittijiet ta’ proprjetà intellettwali biex tipprovdilhom kull informazzjoni rilevanti.
3. L-awtoritajiet doganali għandhom jinnotifikaw lid-dikjarant jew lid-detentur tal-oġġetti bis-sospensjoni tar-rilaxx tal-oġġetti jew bis-sekwestru tagħhom fi żmien jum ta’ xogħol minn dik is-sospensjoni jew mis-sekwestru.
Meta l-awtoritajiet doganali jagħżlu li jinnotifikaw id-detentur tal-oġġetti u żewġ persuni jew aktar ikunu meqjusa bħala d-detenturi tal-oġġetti, l-awtoritajiet doganali ma għandhomx ikunu obbligati li jinnotifikaw aktar minn persuna waħda minnhom.
L-awtoritajiet doganali għandhom jinnotifikaw lil persuni jew entitajiet ntitolati li jippreżentaw applikazzjoni dwar il-ksur allegat tad-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali, dwar is-sospensjoni tar-rilaxx tal-oġġetti jew is-sekwestru tagħhom fl-istess jum meta jiġi nnotifikat id-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti, jew minnufih wara dan.
L-awtoritajiet doganali jistgħu jikkonsultaw mal-awtoritajiet kompetenti pubbliċi sabiex jidentifikaw il-persuni jew entitajiet intitolati li jippreżentaw applikazzjoni.In-notifiki għandhom jinkludu informazzjoni dwar il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 23.
4. L-awtoritajiet doganali għandhom japprovaw ir-rilaxx tal-oġġetti jew iwaqqfu is-sekwestru tagħhom immedjatament wara li jkunu tlestew il-formalitajiet doganali kollha fil-każijiet li ġejjin:
(a)
meta ma jkunux identifikaw kwalunkwe persuna jew entità intitolata li tissottometti applikazzjoni dwar l-allegat ksur ta’ drittijiet ta’ proprjetà intellettwali fi żmien ġurnata ta’ xogħol waħda mis-sospensjoni tar-rilaxx jew is-sekwestru tal-oġġetti;
(b)
meta ma jkunux irċevew applikazzjoni skont l-Artikolu 5(3), jew meta jkunu ċaħdu tali applikazzjoni.
5. Fejn tkun intlaqgħet applikazzjoni, l-awtoritajiet doganali għandhom, fuq talba u meta disponibbli għalihom, jgħarrfu lid-detentur tad-deċiżjoni bl-ismijiet u l-indirizzi tad-destinatarju, tal-ispeditur, tad-dikjarant jew tad-detentur tal-oġġetti, bil-proċedura doganali u bl-oriġini, bil-provenjenza u d-destinazzjoni tal-oġġetti li r-rilaxx tagħhom ġie sospiż jew li ġew issekwestrati.
Artikolu 19
Spezzjoni u teħid ta’ kampjuni ta’ oġġett li r-rilaxx tagħhom ġie sospiż jew li ġew issekwestrati
1. L-awtoritajiet doganali għandhom jagħtu lid-detentur tad-deċiżjoni u lid-dikjarant jew lid-detentur tal-oġġetti l-opportunità li jispezzjonaw l-oġġetti li r-rilaxx tagħhom ġie sospiż jew li ġew issekwestrati.
2. L-awtoritajiet doganali jistgħu jieħdu kampjuni li jkunu rappreżentattivi tal-oġġetti. Huma jistgħu jipprovdu jew jibagħtu tali kampjuni lid-detentur tad-deċiżjoni, fuq it-talba tad-detentur u strettament għal skopijiet ta’ analiżi u biex tiġi ffaċilitata l-proċedura sussegwenti fir-rigward ta’ oġġetti ffalsifikati u kkupjati. Kull analiżi ta’ dawn il-kampjuni għandha ssir taħt ir-responsabbiltà unika tad-detentur tad-deċiżjoni.
3. Id-detentur tad-deċiżjoni għandu, sakemm iċ-ċirkostanzi jippermettu dan, jirritorna l-kampjuni mesmmija fil-paragrafu 2 lill-awtoritajiet doganali malli titlesta l-analiżi teknika, mhux aktar tard minn qabel ma l-oġġetti jiġu rilaxxati jew ma jintemm is-sekwestru tagħhom.
Artikolu 20
Kundizzjonijiet tal-ħżin
Il-kundizzjonijiet tal-ħżin ta’ oġġetti matul perijodu ta’ sospensjoni tar-rilaxx jew is-sekwestru, għandhom jiġu determinati mill-awtoritajiet doganali.
Artikolu 21
Użu permess ta’ ċerta informazzjoni mid-detentur tad-deċiżjoni
Meta d-detentur tad-deċiżjoni jkun irċieva l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 17(4), l-Artikolu 18(5), l-Artikolu 19 jew l-Artikolu 26(8), huwa jista’ jiżvela jew juża dik l-informazzjoni biss għall-għanijiet li ġejjin:
(a)
biex jingħata bidu għal proċedimenti biex jiġi ddeterminat jekk dritt ta’ proprjetà intellettwali jkunx inkiser u matul tali proċedimenti;
(b)
b’rabta ma’ investigazzjonijiet kriminali marbuta mal-ksur ta’ dritt ta’ proprjetà intellettwali u mwettaq minn awtoritajiet pubbliċi fl-Istat Membru fejn jinsabu l-oġġetti;
(c)
biex jingħata bidu għal proċedimenti kriminali u matul tali proċedimenti;
(d)
biex jintalab kumpens minn dak li kiser il-liġi jew persuni oħrajn;
(e)
biex jaqbel mad-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti li l-oġġetti jinqerdu skont l-Artikolu 23(1);
(f)
biex jaqbel mad-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti dwar l-ammont tal-garanzija msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 24(2).
Artikolu 22
Qsim ta’ informazzjoni u data bejn l-awtoritajiet doganali
1. Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet applikabbli dwar il-protezzjoni tad-data fl-Unjoni u bil-għan li jsir kontribut għall-eliminazzjoni tal-kummerċ internazzjonali ta’ oġġetti li jiksru d-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali, il-Kummissjoni u l-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri jistgħu jaqsmu ċerta data u informazzjoni disponibbli għalihom mal-awtoritajiet rilevanti f’pajjiżi terzi skont l-arranġamenti prattiċi msemmijin fil-paragrafu 3.
2. Għandu jsir skambju tad-data u l-informazzjoni msemmijin fil-paragrafu 1 għandhom biex ikun jista’ jsir malajr infurzar kontra trasport ta’ oġġetti li jiksru dritt ta’ proprjeta intellettwali. Tali data u informazzjoni tista’ tkun relatata ma’ sekwestru, xejriet u riskju ġenerali, inkluż dwar oġġetti li għaddejjin mit-territorju tal-Unjoni u li jkunu oriġinaw minn jew huma ddestinati għat-territorju tal-pajjiżi terzi kkonċernati. Tali data u l-informazzjoni tista’ tinkludi, fejn xieraq, dan li ġej:
(a)
In-natura u l-kwantità tal-oġġetti,
(b)
Id-dritt ta’ proprjetà intellettwali li hemm suspett li nkiser,
(c)
L-oriġini, il-provenjanza u d-destinazzjoni tal-oġġetti,
(d)
Informazzjoni dwar movimenti ta’ mezzi ta’ trasport, b’mod partikolari,
(i)
isem il-bastiment jew reġistrazzjoni tal-mezzi ta’ trasport,
(ii)
numri ta’ referenza tad-dokument tal-merkanzija jew dokument ieħor tat-trasport,
(iii)
numru ta’ containers,
(iv)
piż tat-tagħbija,
(v)
deskrizzjoni u/jew kodifikazzjoni tal-oġġetti,
(vi)
numru ta’ reżervazzjoni,
(vii)
numru tas-siġill,
(viii)
post tal-ewwel tagħbija,
(ix)
post tal-ħatt finali,
(x)
postijiet ta’ trasbord,
(xi)
data mistennija ta’ wasla fil-post tal-ħatt aħħari;
(e)
informazzjoni dwar movimenti ta’ kontenituri, b’mod partikolari,
(i)
numru tal-kontenitur,
(ii)
status tat-tagħbija tal-container,
(iii)
data tal-moviment,
(iv)
tip ta’ moviment (tagħbija, ħatt, trasbord, dħul, ħruġ, eċċ),
(v)
isem il-bastiment jew reġistrazzjoni tal-mezzi ta’ trasport,
(vi)
numru tal-vjaġġ,
(vii)
post,
(viii)
dokument tal-merkanzija jew dokument ieħor tat-trasport.
3. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jiddefinixxu l-elementi tal-arranġamenti prattiċi meħtieġa f’dak li għandu x’jaqsam mal-iskambju ta’ data u informazzjoni msemmi f’paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 34(3).
TAQSIMA 2
Qerda tal-oġġetti, bidu tal-proċedimenti u rilaxx bikri tal-oġġetti
Artikolu 23
Qerda tal-oġġetti u bidu tal-proċedimenti
1. Oġġetti suspettati li qed jiksru dritt ta’ proprjetà intellettwali jistgħu jinqerdu taħt kontroll doganali, mingħajr ebda bżonn li jiġi stabbilit jekk dritt ta’ proprjetà intellettwali ikunx inkiser skont il-liġi tal-Istat Membru fejn instabu l-oġġetti, meta l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin ikunu ġew sodisfatti:
(a)
id-detentur tad-deċiżjoni jkun ikkonferma bil-miktub lill-awtoritajiet doganali, fi żmien għaxart ijiem xogħol, jew tlett ijiem xogħol fil-każ ta’ oġġetti li jeħżienu, minn meta tasal in-notifika tas-sospensjoni tar-rilaxx jew is-sekwestru tal-oġġetti, li jemmen li nkiser dritt ta’ proprjetà intellettwali;
(b)
id-detentur tad-deċiżjoni jkun ikkonferma bil-miktub lill-awtoritajiet doganali, fi żmien għaxart ijiem ta’ xogħol, jew tlett ijiem ta’ xogħol fil-każ ta’ oġġetti li jiħżienu, minn meta tasal in-notifika tas-sospensjoni tar-rilaxx jew is-sekwestru tal-oġġetti, il-qbil tiegħu li jinqerdu l-oġġetti;
(c)
id-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti jkun ikkonferma bil-miktub lill-awtoritajiet doganali, fi żmien għaxart ijiem ta’ xogħol, jew tlett ijiem ta’ xogħol fil-każ ta’ oġġetti li jiħżienu, minn meta tasal in-notifika tas-sospensjoni tar-rilaxx jew is-sekwestru tal-oġġetti, il-qbil tiegħu li l-oġġetti jinqerdu. Meta d-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti ma jkunx ikkonferma l-qbil tiegħu li jinqerdu l-oġġetti u lanqas ma jkun innotifika lill-awtoritajiet doganali bl-oppożizzjoni tiegħu għal dan, sa dawk l-iskadenzi, l-awtoritajiet doganali jistgħu jqisu li d-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti jkun ikkonferma l-qbil tiegħu li dawk l-oġġetti jinqerdu.
L-awtoritajiet doganali għandhom jiggarantixxu r-rilaxx tal-oġġetti jew itemmu s-sekwestru tagħhom immedjatament wara t-tlestija tal-formalitajiet doganali kollha, meta fi żmien il-perijodu msemmi fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu, la jkunu rċevew il-konferma bil-miktub mid-detentur tad-deċiżjoni li jemmen li nkiser dritt ta’ proprjetà intellettwali u lanqas il-qbil tiegħu għall-qerda, sakemm dawk l-awtoritajiet ma jkunux ġew mgħarrfa kif xieraq dwar il-bidu ta’ proċedimenti biex jiġi ddeterminat jekk inkisirx dritt ta’ proprjetà intellettwali.
2. Il-qerda għandha ssir taħt il-kontroll doganali u taħt ir-responsabbiltà tad-detentur tad-deċiżjoni, sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor fil-leġislazzjoni tal-Istat Membru fejn jinqerdu l-oġġetti. Jistgħu jittieħdu kampjuni mill-awtoritajiet kompetenti qabel ma jinqerdu l-oġġetti. Kampjuni meħuda qabel il-qerda jistgħu jintużaw għal għanijiet edukattivi.
3. Meta d-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti ma jkunx ikkonferma bil-miktub il-qbil tiegħu li l-oġġetti jinqerdu u meta d-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti ma jkunx tqies li kkonferma l-qbil tiegħu dwar il-qerda, f’konformità mal-punt (c) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1, fil-perijodi msemmija fih, l-awtoritajiet doganali għandhom jinnotifikaw lid-detentur tad-deċiżjoni b’dan immedjatament. Id-detentur tad-deċiżjoni għandu, fi żmien għaxart ijiem ta’ xogħol, jew tlett ijiem ta’ xogħol fil-każ ta’ oġġetti li jeħżienu, minn meta tasal in-notifika tas-sospensjoni tar-rilaxx jew is-sekwestru tal-oġġetti, jibda proċedimenti biex jiddetermina jekk inkisirx dritt rilevanti ta’ proprjetà intellettwali.
4. Ħlief fil-każ ta’ oġġetti li jeħżienu l-awtoritajiet doganali jistgħu jestendu l-perijodi msemmija fil-paragrafu 3 b’massimu ta’ għaxart ijiem ta’ xogħol fuq talba ġustifikata kif meħtieġ mid-detentur tad-deċiżjoni f’każijiet xierqa.
5. L-awtoritajiet doganali għandhom jippermettu r-rilaxx ta’ oġġetti jew itemmu s-sekwestru tagħhom, immedjatament wara t-tlestija tal-formalitajiet doganali kollha, meta fil-perijodi msemmijin f’paragrafi 3 u 4, ma jkunux ġew mgħarrfin kif meħtieġ, skont il-pargrafu 3, bil-bidu ta’ proċedimenti biex jiġi ddeterminat jekk inkisirx dritt ta’ proprjetà intelletwali.
Artikolu 24
Rilaxx bikri ta’ oġġetti
1. Meta l-awtoritajiet doganali jkunu ġew innotifikati bil-bidu ta’ proċedimenti biex jiddeterminaw jekk ikunx inkiser disinn, brevetta, mudell ta’ utlità, topografija ta’ prodott semikunduttur jew varjetà ta’ pjanti, id-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti jista’ jitlob lill-awtoritajiet doganali jirrilaxxaw l-oġġetti jew iwaqqfu s-sekwestru tagħhom qabel it-tlestija ta’ dawk il-proċedimenti.
2. L-awtoritajiet doganali għandhom jirrilaxxaw l-oġġetti jew itemmu s-sekwestru tagħhom biss meta dawn il-kundizzjonijiet li ġejjin kollha jkunu ġew issodisfati:
(a)
id-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti jkun pprovda garanzija, li tkun suffiċjenti biex iħares l-interessi tad-detentur tad-deċiżjoni.;
(b)
l-awtorità kompetenti biex tiddetermina jekk inkisirx dritt ta’ proprjetà intellettwali ma tkunx awtorizzat miżuri ta’ prekawzjoni;
(c)
tlestew il-formalitajiet doganali kollha.
3. L-għoti tal-garanzija mesmmija fil-punt (a) tal-paragrafu 2 ma għandux jaffettwa r-rimedji legali l-oħrajn disponibbli għad-detentur tad-deċiżjoni.
Artikolu 25
Oġġetti għall-qerda
1. Oġġetti li għandhom jinqerdu skont l-Artikoli 23 jew 26 ma għandhomx:
(a)
jiġu rilaxxati għal ċirkolazzjoni libera, sakemm l-awtoritajiet doganali, bil-qbil tad-detentur tad-deċiżjoni, ma jiddeċidux li huwa meħtieġ fil-każ li l-oġġetti għandhom jiġu riċiklati jew mormija barra l-kanali kummerċjali, inkluż għal raġunijiet ta’ żieda tal-għarfien, taħriġ u edukazzjoni. Il-kundizzjonijiet li skonthom l-oġġetti jistgħu jiġu rilaxxati għal ċirkolazzjoni libera għandhom jiġu ddeterminati mill-awtoritajiet doganali;
(b)
jinħarġu mit-territorju doganali tal-Unjoni;
(c)
jiġu esportati;
(d)
jiġu esportati mill-ġdid;
(e)
jitpoġġew taħt proċedura sospensiva;
(f)
jitpoġġew f’żona ħielsa jew maħżen ħieles.
2. L-awtoritajiet doganali jistgħu jippermettu li oġġetti bħal dawn imsemmijin fil-paragrafu 1 jiċċaqilqu taħt superviżjoni doganali bejn postijiet differenti fi ħdan it-territorju doganali tal-Unjoni bil-għan li jinqerdu taħt kontroll doganali.
Artikolu 26
Proċedura għall-qerda ta’ oġġetti f’kunsinni żgħar
1. Dan l-Artikolu għandu japplika għal oġġetti fejn il-kundizzjonijiet kollha li ġejjin huma ssodisfati:
(a)
l-oġġetti jkunu suspettati li huma oġġetti foloz jew ikkupjati;
(b)
l-oġġetti ma jkunux oġġetti li jeħżienu;
(c)
l-oġġetti jkunu koperti minn deċiżjoni li tilqa’ l-applikazzjoni;
(d)
id-detentur tad-deċiżjoni jkun talab li tintuża l-proċedura stipulata f’dan l-Artikolu fl-applikazzjoni tiegħu;
(e)
l-oġġetti jkunu trasportati f’kunsinni żgħar.
2. Meta l-proċedura stabbilita f’dan l-Artikolu tiġi applikata, l-Artikolu 17(3) u (4) u l-Artikolu 19(2) u (3) ma għandhomx japplikaw.
3. L-awtoritajiet doganali għandhom jinnotifikaw lid-dikjarant jew lid-detentur tal-oġġetti bis-sospensjoni tar-rilaxx tal-oġġetti jew bis-sekwestru tagħhom fi żmien jum ta’ xogħol mis-sospensjoni tar-rilaxx jew mis-sekwestru tal-oġġetti. In-notifika tas-sospensjoni tar-rilaxx jew is-sekwestru tal-oġġetti għandha tinkludi l-informazzjoni li ġejja:
(a)
l-intenzjoni tal-awtoritajiet doganali li jeqirdu l-oġġetti;
(b)
id-drittijiet tad-dikjarant jew tad-detentur tal-oġġetti skont il-paragrafi 4, 5 u 6.
4. Id-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti għandu jingħata l-opportunità li jesprimi l-fehma tiegħu fi żmien għaxart ijiem ta’ xogħol minn meta tasal in-notifika tas-sospensjoni tar-rilaxx jew tas-sekwestru tal-oġġetti.
5. L-oġġetti kkonċernati jistgħu jinqerdu meta, fi żmien għaxart ijiem ta’ xogħol minn meta tasal in-notifika tas-sospensjoni tar-rilaxx jew tas-sekwestru tal-oġġetti, id-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti jkun ikkonferma mal-awtoritajiet doganali l-qbil tiegħu għall-qerda tal-oġġetti.
6. Meta d-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti ma jkunx ikkonferma l-qbil tiegħu għall-qerda tal-oġġetti jew innotifika lill-awtoritajiet doganali bl-oppożizzjoni tiegħu għal dan, fi żmien il-perijodu msemmi fil-paragrafu 5, l-awtoritajiet doganali jistgħu jqisu li d-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti kkonferma l-qbil tiegħu għall-qerda tal-oġġetti.
7. Il-qerda għandha ssir taħt kontroll doganali. L-awtoritajiet doganali għandhom, fuq talba u kif xieraq, jagħtu lid-detentur tad-deċiżjoni informazzjoni dwar il-kwantità attwali jew stimata ta’ oġġetti meqruda u n-natura tagħhom.
8. Meta d-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti ma kkonfermax il-qbil tiegħu li jinqerdu l-oġġetti u fejn id-dikjarant jew id-detentur tal-oġġetti ma tqiesx li kkonferma tali qbil, f’konformità ma’ paragrafu 6, l-awtoritajiet doganali għandhom javżaw lid-detentur tad-deċiżjoni b’dan immedjatament u bil-kwantità ta’ elementi u n-natura tagħhom, inklużi stampi tagħhom, fejn xieraq. L-awtoritajiet doganali għandhom ukoll, fuq talba u fejn disponibbli għalihom, jgħarrfu lid-detentur tad-deċiżjoni bl-ismijiet u l-indirizzi tad-destinatarju, tal-ispeditur u tad-dikjarant jew tad-detentur tal-oġġetti, bil-proċedura doganali u bl-oriġini, bil-provenjenza u d-destinazzjoni tal-oġġetti li r-rilaxx tagħhom ġie sospiż jew li ġew issekwestrati.
9. L-awtoritajiet doganali għandhom iħallu r-rilaxx tal-oġġetti jew itemmu s-sekwestru tagħhom immedjatament wara t-tlestija tal-formalitajiet doganali kollha meta ma jkunux irċevew informazzjoni mingħand id-detentur tad-deċiżjoni dwar il-bidu ta’ proċedimenti biex jiġi stabbilit jekk dritt ta’ proprjetà intellettwali inkisirx, fi żmien għaxart ijiem ta’ xogħol min-notifika msemmija fil-paragrafu 8.
10. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 35 dwar l-emenda tal-kwantitajiet fid-definizzjoni ta’ kunsinni żgħar fil-każ li d-definizzjoni tinstab li mhijiex prattika fid-dawl tal-ħtieġa li jiġi żgurat it-tħaddim effettiv tal-proċedura stipulata f’dan l-Artikolu, jew fejn meħtieġ sabiex tiġi evitata kwalunkwe ċirkomvenzjoni ta’ din il-proċedura fir-rigward tal-kompożizzjoni tal-kunsinni.
KAPITOLU IV
RESPONSABBILTÀ, SPEJJEŻ U PIENI
Artikolu 27
Responsabbiltà tal-awtoritajiet doganali
Mingħajr preġudizzju għal-liġi nazzjonali, id-deċiżjoni li tilqa’ applikazzjoni ma għandhiex tintitola lid-detentur ta’ dik id-deċiżjoni għal kumpens fil-każ li ma jinstabux oġġetti suspettati bi ksur ta’ dritt ta’ proprjetà intellettwali minn uffiċċju doganali u dawn jiġu rilaxxati, jew ma tittieħed l-ebda azzjoni ta’ sekwestru tagħhom.
Artikolu 28
Responsabbiltà tad-detentur tad-deċiżjoni
Fejn proċedura mibdija kif xieraq skont dan ir-Regolament titwaqqaf minħabba att jew omissjoni min-naħa tad-detentur tad-deċiżjoni, fejn kampjuni meħuda skont l-Artikolu 19(2) jew ma jiġux ritornati inkella jkunu danneġġati jew ma jistgħux jintużaw aktar minħabba att jew omissjoni min-naħa tad-detentur tad-deċiżjoni jew fejn l-oġġetti inkwistjoni sussegwentament jinsabu li ma jiksru l-ebda dritt ta’ proprjetà intelletwali, id-detentur tad-deċiżjoni għandu jkun responsabbli fil-konfront ta’ kwalunkwe detentur tal-oġġetti jew dikjarantli sofra dannu f’dak ir-rigward f’konformità ma’ leġislazzjoni speċifika applikabbli.
Artikolu 29
Spejjeż
1. Fejn mitlub mill-awtoritajiet doganali, id-detentur tad-deċiżjoni għandu jirrimborża l-ispejjeż imġarrba mill-awtoritajiet doganali, jew partijiet oħra li jaġixxu f’isem l-awtoritajiet doganali, mill-mument ta’ sekwestru jew sospensjoni tar-rilaxx tal-oġġetti, inkluż il-ħżin u t-trattament tal-oġġetti, skont l-Artikolu 17(1) l-Artikolu 18(1) u l-Artikolu 19(2) u (3), u meta jintużaw miżuri korrettivi bħall-qerda ta’ oġġetti skont l-Artikoli 23 u 26.
Id-detentur ta’ deċiżjoni li jkun ġie innotifikat bis-sospensjoni tar-rilaxx jew is-sekwestru ta’ oġġetti għandu, fuq talba, jingħata informazzjoni mill-awtoritajiet doganali dwar fejn u kif dawk l-oġġetti qed jinħażnu u dwar l-ispejjeż stmati tal-ħżin imsemmija f’dan il-pargarafu. L-informazzjoni dwar l-ispejjeż stmati tista’ tiġi espressa f’termini ta’ żmien, prodotti, volum, piż jew servizz skont iċ-ċirkostanzi tal-ħżin u n-natura tal-oġġetti.
2. Dan l-Artikolu għandu jkun mingħajr preġudizzju għad-dritt tad-detentur tad-deċiżjoni li jikseb kumpens mingħand dak li wettaq il-ksur jew persuni oħrajn skont il-leġislazzjoni applikabbli.
3. Id-detentur ta’ deċiżjoni li tilqa’ applikazzjoni tal-Unjoni għandu jipprovdi u jħallas għal kull traduzzjoni meħtieġa mid-dipartiment doganali jew mill-awtoritajiet doganali kompetenti li għandhom jieħdu azzjoni fuq l-oġġetti suspettati bi ksur ta’ dritt ta’ proprjetà intellettwali.
Artikolu 30
Pieni
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li d-detenturi ta’ deċiżjonijiet jikkonformaw mal-obbligi stipulati f’dan ir-Regolament, inkluż, fejn xieraq, billi jistipulaw dispożizzjonijiet li jistabbilixxu l-pieni. Il-pieni previsti għandhom ikunu effettivi, proporzjonati u diżważivi.
L-Istati Membri għandhom javżaw lill-Kummussjoni dwar dawk id-dispożizzjonijiet u kwalunkwe emenda sussegwenti li taffettwahom mingħajr dewmien.
KAPITOLU V
SKAMBJU TA’ INFORMAZZJONI
Artikolu 31
Skambju ta’ data dwar deċiżjonijiet marbuta ma’ applikazzjonijiet u sekwestri bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni
1. Id-dipartimenti doganali kompetenti għandhom javżaw lill-Kummissjoni mingħajr dewmien b’dan li ġej:
(a)
deċiżjonijiet li jilqgħu applikazzjonijiet, inkluża l-applikazzjoni u l-annessi tagħhom;
(b)
deċiżjonijiet li jestendu l-perijodu li matulu l-awtoritajiet doganali għandhom jieħdu azzjoni jew deċiżjonijiet li jħassru d-deċiżjoni li tilqa’ l-applikazzjoni jew li temendaha;
(c)
is-sospensjoni ta’ deċiżjoni li tilqa’ l-applikazzjoni.
2. Mingħajr preġudizzju għall-punt (g) tal-Artikolu 24 tar-Regolament (KE) Nru 515/97, fejn ir-rilaxx tal-oġġetti huwa sospiż jew l-oġġetti huma sekwestrati, l-awtoritajiet doganali għandhom jibagħtu lill-Kummissjoni kull informazzjoni rilevanti, minbarra data personali, fost l-oħrajn informazzjoni dwar il-kwantità u t-tip tal-oġġetti, il-valur, id-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali, proċeduri doganali, pajjiżi ta’ provenjanza, oriġini u destinazzjoni, u rotot u mezzi ta’ trasport.
3. It-trasmissjoni tal-informazzjoni msemmija f’paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu u l-iskambji kollha ta’ data dwar deċiżjonijiet li jikkonċernaw applikazzjonijiet kif imsemmija fl-Artikolu 14 bejn l-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri għandhom isiru permezz ta’ bażi ta’ data ċentrali tal-Kummissjoni. L-informazzjoni u d-data għandhom jinħażnu f’dik il-bażi ta’ data.
4. Bl-għan li jiġi żgurat l-ipproċessar tal-informazzjoni msemmi f’paragrafi 1 sa 3 ta’ dan l-Artikolu, il-bażi ta’ data ċentrali msemmija fil-paragrafu 3 għandha tiġi stabbilita f’għamla elettronika. Il-bażi ta’ data ċentrali għandu jkun fiha l-informazzjoni, inkluża data personali, imsemmija fl-Artikolu 6(3), l-Artikolu 14 u dan l-Artikolu.
5. L-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri u l-Kummissjoni għandu jkollhom aċċess għall-informazzjoni li tinsab fil-bażi ta’ data ċentrali kif xieraq għall-qadi tar-responsabbiltajiet legali tagħhom fl-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament. L-aċċess għal informazzjoni mmarkata għal trattament ristrett skont l-Artikolu 6(3) huwa ristrett għall-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri fejn tinħtieġ azzjoni. Fuq talba ġustifikata mill-Kummissjoni, l-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri jistgħu jagħtu aċċess lill-Kummissjoni għal informazzjoni bħal din fejn tkun strettament meħtieġa għall-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
6. L-awtoritajiet doganali għandhom jintroduċu fil-bażi ta’ data ċentrali informazzjoni marbuta mal-applikazzjonijiet ippreżentati lid-dipartiment doganali kompetenti. L-awtoritajiet doganali li jkunu daħħlu informazzjoni fil-bażi ta’ data ċentrali għandhom, fejn meħtieġ, jemendaw, jissupplimentaw, jikkoreġu jew iħassru tali informazzjoni. Kull awtorità doganali li tkun daħħlet informazzjoni fil-bażi ta’ data ċentrali għandha tkun responsabbli għall-eżattezza, l-adegwatezza u r-relevanza ta’ dik l-informazzjoni.
7. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi u żżomm arranġamenti tekniċi u organizzattivi xierqa għat-tħaddim affidabbli u sigur tal-bażi ta’ data ċentrali. L-awtoritajiet doganali ta’ kull Stat Membru għandhom jistabbilixxu u jżommu arranġamenti tekniċi u organizzattivi xierqa biex jiġu żgurati l-kunfidenzjalità u s-sigurtà tal-ipproċessar imwettqa mill-awtoritajiet doganali tagħhom u fir-rigward tat-terminals tal-bażi ta’ data ċentrali li jkunu jinsabu fit-territorju ta’ dak l-Istat Membru.
Artikolu 32
Dispożizzjonijiet ta’ protezzjoni tad-data
Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi il-bażi ta’ data ċentrali msemmi fl-Artikolu 31. Dak il-bażi ta’ data għandu jkun operazzjonali malajr kemm jista’ jkun u mhux aktar tard mill-1 ta’ Jannar 2015.
Artikolu 33
Dispożizzjonijiet ta’ protezzjoni tad-data
1. L-ipproċessar ta’ data personali fil-bażi ta’ data ċentrali tal-Kummissjoni għandu jsir skont ir-Regolament (KE) Nru 45/2001 u taħt is-superviżjoni tal-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data.
2. L-ipproċessar ta’ data personali mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri għandu jsir skont id-Direttiva 95/46/KE u taħt is-superviżjoni tal-awtorità pubblika indipendenti tal-Istat Membru msemmi fl-Artikolu 28 ta’ dik id-Direttiva.
3. Data personali għandha tinġabar u tintuża biss għall-għanijiet ta’ dan ir-Regolament. Data personali li tinġabar b’dan il-mod għandha tkun preċiża u għandha tinżamm aġġornata.
4. Kull awtorità doganali li tkun daħħlet data personali fil-bażi ta’ data ċentrali għandha tkun il-kontrollur fir-rigward tal-ipproċessar ta’ din id-data.
5. Suġġett ta’ data għandu jkollu dritt ta’ aċċess għad-data personali marbuta miegħu li tiġi pproċessata mill-bażi ta’ data ċentrali u, fejn xieraq, id-dritt għar-rettifika, it-tħassir jew l-imblukkar ta’ data personali f’konformità mar-Regolament (KE) Nru 45/2001 jew mal-liġijiet nazzjonali li jimplimentaw id-Direttiva 95/46/KE.
6. It-talbiet kollha għat-tħaddim tad-dritt ta’ aċċess, rettifika, tħassir jew imblukkar għandhom isiru lil u jiġu pproċessati mill-awtoritajiet doganali. Fejn suġġett ta’ data jkun għamel talba għat-tħaddim ta’ dak id-dritt lill-Kummissjoni, il-Kummissjoni għandha tgħaddi din it-talba lill-awtoritajiet doganali kkonċernati.
7. Data personali m’għandhiex tinżamm iktar minn sitt xhur mid-data ta’ meta d-deċiżjoni rilevanti li tilqa’ l-applikazzjoni tkun ġiet revokata jew ta’ meta l-perijodu rilevanti li matulu l-awtoritajiet doganali jistgħu jieħdu azzjoni jkun skada.
8. Fejn id-detentur tad-deċiżjoni jkun beda proċedimenti skont l-Artikolu 23(3) jew 26(9) u jkun innotifika lill-awtoritajiet doganali bil-bidu ta’ tali proċedimenti, data personali għandha tinżamm għall sitt xhur wara li l-proċedimenti jkunu ddeterminaw b’mod finali jekk ikunx inkiser dritt ta’ proprjetà intellettwali.
KAPITOLU VI
KUMITAT, DELEGAZZJONI U DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 34
Proċedura ta’ Kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tiġi assistita mill-Kumitat tal-Kodiċi Doganali stabbilit mill-Artikoli 247a u 248a tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 35
Tħaddim tad-delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati hija mogħtija lill-Kummissjoni soġġett għall-kundizzjonijiet stipulati f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li tadotta atti ddelegati msemmija fl-Artikolu 26(10) għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perijodu ta’ żmien mhux determinat mid-19 ta’ Lulju 2013.
3. Id-delega tas-setgħa imsemmija fl-Artikolu 26(10) tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe żmien mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Għandha tieħu effett fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata hemmhekk. Hija ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att delegat diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikaha lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill simultanjament.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikolu 26(10) għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkun ġiet espressal-ebda oġġezzjoni la mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta’ dak il-perijodu, kemm il-Parlament Ewropew kif ukoll il-Kunsill ikunu infurmaw lill-Kummissjoni li mhux sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perjodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 36
Assistenza amministrattiva reċiproka
Id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 515/97 għandhom japplikaw mutatis mutandis għal dan ir-Regolament.
Artikolu 37
Rappurtaġġ
Sal-31 ta’ Diċembru 2016, il-Kummissjoni għandha tressaq quddiem il-Parlament Ewropew u l-Kunsill rapport dwar l-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament. Jekk meħtieġ, dak ir-rapport għandu jkun akkumpanjat minn rakkomandazzjonijiet adegwati.
Dak ir-rapport għandu jirreferi għal kull inċident rilevanti li jikkonċerna mediċini li jkunu għaddejjin mit-territorju doganali tal-Unjoni li jista’ jseħħ skont dan ir-Regolament, inkluża valutazzjoni tal-impatt potenzjali tiegħu fuq l-impenji tal-Unjoni għall-aċċess għal mediċini skont id-“Dikjarazzjoni dwar il-Ftehim TRIPS u s-Saħħa Pubblika” adottata mill-Konferenza Ministerjali tad-WHO ta’ Doha fl-14 ta’ Novembru 2001, u l-miżuri meħuda biex tiġi indirizzata kull sitwazzjoni li toħloq effetti negattivi f’dak ir-rigward.
Artikolu 38
Tħassir
Ir-Regolament (KE) Nru 1383/2003 huwa mħassar b’effett mill-1 ta’ Jannar 2014.
Referenzi għar-Regolament imħassar għandhom jitqiesu bħala referenzi għal dan ir-Regolament u għandhom jinqraw skont it-tabella ta’ korrelazzjoni li tinsab fl-Anness.
Artikolu 39
Dispożizzjonijiet transizzjonali
Applikazzjonijiet milqugħin skont ir-Regolament (KE) Nru 1383/2003 għandhom jibqgħu validi għall-perjodu speċifikat fid-deċiżjoni li tilqa’ l-applikazzjoni li matulu l-awtoritajiet doganali jridu jieħdu azzjoni u m’għandhomx jiġu estiżi.
Artikolu 40
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
2. Huwa għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014, bl-eċċezzjoni ta’:
(a)
l-Artikolu 6, l-Artikolu 12(7) u l-Artikolu 22(3), li għandhom japplikaw mid-19 ta’ Lulju 2013.
(b)
l-Artikoli 31(1) u (3) sa (7) u l-Artikolu 33, li għandhom japplikaw mid-data li fiha tiġi stabbilita l-bażi ta’ data ċentrali msemmija fl-Artikolu 32. Il-Kummissjoni għandha tippubblika dik id-data.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, it-12 ta’ Ġunju 2013.