PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 307/2014
ze dne 24. března 2014,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 875/2013, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové, v současnosti kódů KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, pocházejících z Thajska. Opatření měla formu valorického cla v rozsahu mezi 3,1 % a 12,9 %.
(2)
Rada nařízením (ES) č. 954/2008 (3) změnila platná opatření ohledně jednoho vyvážejícího výrobce a následně sazbu použitelnou pro „všechny ostatní společnosti“, jež se poté pohybovala v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
(3)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“) zachovala Rada prováděcím nařízením (EU) č. 875/2013 (4) tato cla v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
2. Žádost o přezkum
(4)
Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost podala společnost River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (dále jen „žadatel“), thajský vyvážející výrobce.
(5)
Žádost se omezovala na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli.
(6)
Žadatel v ní poskytl prima facie důkazy, že okolnosti týkající se dumpingu žadatele, na jejichž základě byla platná opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(7)
Žadatel zejména tvrdil, že se nové okolnosti týkají změn v sortimentu výrobku, který prodává a že tyto změny mají přímý dopad na náklady na jejich výrobu. Ze srovnání domácích cen žadatele s jeho cenami při vývozu do Unie vyplynulo, že se dumpingové rozpětí jevilo menší než stávající úroveň opatření.
3. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(8)
Po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy, které odůvodňují zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Na tomto základě zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) dne 14. února 2013 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
4. Období přezkumného šetření
(9)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2011 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
5. Strany dotčené šetřením
(10)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, zástupce vyvážející země a rovněž sdružení výrobců v Unii (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux „AETMD“).
(11)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Písemné připomínky předložené AETMD byly zváženy a v příslušných případech k nim bylo přihlédnuto.
(13)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění dumpingu. Komise provedla inspekci na místě v prostorách žadatele v Thajsku v Bangkoku a v Kanchanaburi.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je týž výrobek, jaký byl definován v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, totiž kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30, a kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00, pocházející z Thajska.
2. Obdobný výrobek
(16)
Jak bylo stanoveno v původním šetření a potvrzeno v přezkumu před pozbytím platnosti, u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Unii a u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Thajsku byly zjištěny v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako u kukuřice cukrové vyráběné v Thajsku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
1. Stanovení běžné hodnoty
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl celkový domácí prodej žadatele, pokud jde o obdobný výrobek v období přezkumného šetření, reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku představoval v období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(18)
Celkový domácí prodej obdobného výrobku byl shledán reprezentativním.
(19)
Komise následně určila typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(20)
Pro každý z těchto typů výrobku Komise stanovila, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje tohoto typu výrobku nezávislým odběratelům během období přezkumného šetření představuje nejméně 5 % celkového objemu prodeje stejných nebo srovnatelných typů výrobku na vývoz do Unie.
(21)
Komise zjistila, že v případě všech typů výrobku prodávaných na vývoz do Unie se domácí prodej žadatele uskutečnil v reprezentativních množstvích.
(22)
Dále Komise stanovila podíl ziskových prodejů nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý typ výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečné domácí prodeje.
(23)
Běžná hodnota byla založena na skutečné ceně na domácím trhu podle typu výrobku bez ohledu na to, zda tyto prodeje jsou ziskové či nikoli, pokud
-
objem prodeje typu výrobku prodaného za čistou prodejní cenu, která se rovná vypočítaným výrobním nákladům nebo je vyšší, činil více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku, a
-
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(24)
Analýza domácího prodeje, kterou vypracovala Komise, ukázala, že více než 90 % domácího prodeje bylo ziskových a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než jednotkové výrobní náklady. Běžná hodnota byla tudíž vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření.
2. Stanovení vývozní ceny
(25)
Všechny prodeje na vývoz do Unie uskutečnil žadatel přímo nezávislým odběratelům v Unii nebo Thajsku. Vývozní cena byla proto stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3. Srovnání
(26)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(27)
V odůvodněných případech upravila Komise běžnou hodnotu nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(28)
V přípustných a řádně odůvodněných případech byly umožněny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, nákladech na manipulaci a nakládku, balení, provizích, úvěrových nákladech a bankovních poplatcích.
(29)
Žadatel požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení o rozdíl související s hodnotou značky při domácím prodeji pod vlastní značkou a při prodeji pod vlastní značkou na trhu Unie. Hodnota vlastní značky žadatele je údajně vyšší na thajském trhu než na trhu Unie. K odůvodnění svého požadavku se žadatel odkázal na úpravu provedenou v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
(30)
Situace žadatele v tomto prozatímním přezkumu se však liší od situace ostatních vyvážejících výrobců, pro něž byly povoleny úpravy v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti. Úprava provedená v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se konkrétně vztahuje na vyvážející výrobce, jejichž domácí prodej se uskutečňuje pod vlastní značkou, zatímco prodej do Unie pod značkou maloobchodníka. V tomto prozatímním přezkumu se prodej žadatele jak na domácím trhu, tak na trhu Unie uskutečňuje pod jeho značkou. Kromě toho se úprava provedená v rámci původního šetření a přezkumu před pozbytím platnosti týkala ziskového rozpětí při početním zjištění běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. V rámci tohoto prozatímního přezkumu je však běžná hodnota založena na skutečných cenách žadatele na domácím trhu.
(31)
Pokud jde o údajnou nedostatečnou hodnotu značky při prodeji na trh Unie, dovozce dotčeného výrobku nesoucího značku žadatele se specializuje na dovoz značkových potravinářských produktů, zejména z Asie. Žadatel neobjasnil ani nezdůvodnil, proč by prodej tomuto dovozci měl mít nižší hodnotu, než je hodnota značky žadatele na domácím trhu. V důsledku toho Komise došla k závěru, že žadatel neprokázal, že by měl údajný rozdíl v hodnotě značky dopad na ceny nebo srovnatelnost cen.
(32)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Jelikož však žadatel neprokázal, že údajný rozdíl má dopad na ceny nebo srovnatelnost cen, nemohla být úprava povolena ani podle tohoto ustanovení.
(33)
Žádost o úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) a k) se proto zamítá.
(34)
S odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení žadatel rovněž požadoval úpravu týkající se snížení vývozní daně poskytovaného vládou. Vláda vyplácí žadateli určitou částku v případě, že dotčený výrobek je prodáván na vývoz, včetně na trh Unie.
(35)
Žadatel mohl prokázat, že za vývoz na trh Unie je mu vyplácena částka odpovídající méně než 0,5 % fakturované hodnoty. Nicméně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení se úprava provede, pokud jsou splněny podmínky stanovené v uvedeném článku, pro běžnou hodnotu, a nikoli pro vývozní ceny, jak tvrdil žadatel. Šetření navíc ukázalo, že nelze stanovit přímou souvislost mezi platbou přijatou žadatelem, pokud jde o dotčený výrobek při vývozu do Unie, a dovozními poplatky za suroviny, které jsou v něm přítomné.
(36)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k). Jelikož však neprokázal žádnou souvislost mezi snížením vývozní daně a cenou dotčeného vyváženého výrobku, nemohlo být toto tvrzení přijato.
(37)
Žádost o úpravu týkající se snížení vývozní daně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) a k) se proto zamítá.
4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
Vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie byla srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(39)
Na základě toho činí vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 3,6 %.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(40)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení Komise zkoumala, zda se okolnosti, na nichž bylo založeno stávající dumpingové rozpětí, změnily a zda je tato změna trvalé povahy.
(41)
V žádosti o přezkum žadatel odkazoval na změny v sortimentu výrobku, který prodává, s uvedením, že tyto změny přímo ovlivňují výrobní náklady. Šetření potvrdilo, že v důsledku podnikové reorganizace žadatel ve srovnání s obdobím původního šetření již nevyrábí a neprodává určité jiné výrobky a že tato skutečnost ovlivnila náklady na výrobu dotčeného výrobku.
(42)
AETMD uvedlo, že reorganizace provedená žadatelem nemusí být trvalé povahy, neboť provedené změny jsou snadno vratné.
(43)
Vedení společnosti má skutečně možnost, rozhodne-li se tak, provést reorganizaci do původního stavu. Neexistují však žádné důkazy, které by naznačovaly, že by rozhodnutí žadatele provést reorganizaci podniku a zjednodušit komercializaci skupiny výrobků mezi společnostmi skupiny nemělo mít trvalý účinek. Kromě toho reorganizace proběhla již před rokem 2009, což naznačuje, že nová podniková struktura je trvalé povahy.
(44)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo své tvrzení, že změnu, na jejímž základě byl přezkum zahájen, nelze považovat za změnu trvalé povahy. Konkrétně zpochybnilo dopad na výrobní náklady v důsledku vnitřní reorganizace v rámci skupiny a tvrdilo, že náklady uvnitř skupiny lze jednoduše přerozdělit, a snížit tak běžnou hodnotu. Z tohoto důvodu nelze nové výrobní náklady považovat za okolnosti trvalé povahy. AETMD rovněž uvedlo, že dceřiná společnost odpovědná za výrobu a prodej čerstvých produktů má stejnou adresu jako žadatel. AETMD tvrdilo, že to je další náznak toho, že reorganizace není hloubková a trvalá.
(45)
V reakci na tvrzení AETMD v 44. bodě odůvodnění žadatel zdůraznil, že reorganizace zahrnovala i zlepšení systému nákladového účetnictví, kdy byly zjištěny a odstraněny nedostatky, s cílem optimalizovat výrobu a snížit výrobní náklady. Žadatel rovněž zdůraznil, že jakákoli zpětná změna reorganizace z roku 2009 by v této fázi znamenala velmi složitý proces, neboť mateřská společnost žadatele, Agripure Holding PLC, je kótována na thajské burze.
(46)
Riziko možné zpětné změny reorganizace již bylo řešeno v 43. bodě odůvodnění.
(47)
Kromě toho Komise v zájmu ověření správnosti tvrzení v žádosti o zahájení tohoto přezkumu porovnala výrobní náklady typů výrobku vyvážených do Unie během období původního šetření (tj. před reorganizací uskutečněnou žadatelem v roce 2009) a během období přezkumného šetření. Toto srovnání potvrdilo, že se výrobní náklady na jednotku ve značné míře změnily. Zjištěná změna ve výrobních nákladech na jednotku přesahuje rámec pouhého přerozdělení nákladů a je důsledkem skutečného snížení nepřímých výrobních nákladů, jako je výrobní režie a náklady práce.
(48)
Co se týče otázky stejné administrativní adresy žadatele a jeho dceřiné společnosti, jde o běžnou podnikatelskou praxi. Kromě toho Komise během inspekce na místě v prostorách žadatele zjistila, že výrobní linky a prostory pro skladování hotových výrobků v daných prostorách byly určeny pro výrobu kukuřice cukrové; žádné stopy výroby a skladování čerstvých výrobků prodávaných dceřiné společnosti nebyly viditelné.
(49)
S ohledem na tvrzení AETMD a tvrzení žadatele, jakož i na skutečnost, že bylo zjištěno faktické snížení výrobních nákladů na jednotku mezi obdobím původního šetření a obdobím přezkumného šetření, je třeba tvrzení AETMD zamítnout.
(50)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel plánuje zvýšit svou výrobní kapacitu v roce 2013 přibližně o 40 %. Podle AETMD by tato skutečnost odporovala tvrzení žadatele, že nové, pozměněné výrobní náklady (vyplývající z reorganizace) jsou trvalé povahy.
(51)
Šetření skutečně potvrdilo, že žadatel připravuje zvýšení své výrobní kapacity. Dopad zvýšené výrobní kapacity byl jedním z faktorů, na jejichž základě se během přezkumu před pozbytím platnosti dospělo k závěru, že existuje riziko pokračování dumpingu (6).
(52)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo tvrzení, že investice do nové výrobní kapacity nutně ovlivní výrobní náklady, a tedy že převažující výrobní náklady, s nimiž byly domácí ceny srovnány v rámci tomto přezkumu (viz 24. bod odůvodnění), nejsou trvalé povahy. AETMD konkrétně provedlo výpočet vycházející z dostupných zdrojů a na jeho základě dospělo k závěru, že ve srovnání se současnými náklady by došlo ke zvýšení celkových nákladů vzhledem k nárůstu nákladů na odpisy přibližně o 10 %.
(53)
Žadatel tvrzení AETMD týkající se zvýšení nákladů na odpisy jako takové nevyvrátil, ale zdůraznil, že tyto zvýšené amortizační náklady budou vyrovnány zvýšením celkových příjmů (zvýšením prodeje) a snížením u jiných nákladů v důsledku vyšší automatizace.
(54)
Jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, žadatel skutečně připravuje investice do nových výrobních zařízení. Tyto investice mohou mít za následek nárůst nákladů na odpisy. Na druhou stranu, a jak uvedl žadatel v odpovědi na připomínku AETMD, může nové výrobní zařízení rovněž přinést změny (oproti stávajícím výrobním linkám), jako je například úroveň automatizace. Tyto změny by měly mít přímý dopad na snížení práce a nákladů na energii a mohly by vyrovnat zvýšení za náklady na odpisy.
(55)
Při bližší úvaze se došlo k závěru, že celkový dopad na výrobní náklady na vyrobenou jednotku nelze měřit dříve, než budou nová zařízení uvedena do provozu a než se jakékoliv dodatečné náklady odrazí v účetní závěrce.
(56)
Nicméně s ohledem na cíl investice (zvýšení účinnosti a konkurenceschopnosti s cílem snížit výrobní náklady na jednotku) se očekává, že přinejmenším ve střednědobém až dlouhodobém horizontu nedojde k žádnému výraznému nárůstu výrobní nákladů na jednotku. Za těchto okolností se předpokládá, že běžná hodnota bude stále založena na cenách na domácím trhu stejně jako v rámci tohoto přezkumu. Tvrzení AETMD proto musí být zamítnuto.
(57)
Po poskytnutí informací AETMD rovněž zpochybnilo trvalou povahu nového dumpingového rozpětí. Tvrdilo, že vývozní ceny, které byly použity jako základ pro výpočet dumpingového rozpětí, nebyly reprezentativní. Konkrétně argumentovalo tím, že
a)
počet tun vyvezených během období přezkumného šetření byl příliš malý na to, aby mohl být považován za reprezentativní, a
b)
pokud jde o 29. bod odůvodnění, vzhledem k tomu, že vývozní transakce týkající se výrobků s vlastní značkou tvořily téměř polovinu veškerého vývozu během období přezkumného šetření, neměly by být vývozní ceny považovány za reprezentativní. AETMD uvedlo, že pokud by navrhované snížení opatření vstoupilo v platnost, hlavní část vývozu do Unie by pravděpodobně zahrnovala značky maloobchodníků s nižší vývozní cenou (7).
(58)
Vzhledem k tomu, že množství vyvezená do Unie nebyla významná, Komise se sama ujistila, že ceny žadatele zaplacené nebo splatné při vývozu do Unie byly ve srovnání s cenami žadatele zaplacenými nebo splatnými při vývozu do jiných třetích zemí reprezentativní. Na tomto základě se dospělo k závěru, že ceny účtované odběratelům při vývozu do Unie odpovídaly cenám účtovaným odběratelům na ostatních vývozních trzích.
(59)
Existence různých segmentů trhu, vlastní značky a značky maloobchodníků, byla uznána již v předchozích šetřeních (8). Představuje důležitou část definice různých typů výrobku spadajících do oblasti působnosti dotčeného výrobku. Na tomto základě byl porovnán vývoz výrobků s vlastní značkou oproti domácímu prodeji výrobků s vlastní značkou a prodej na vývoz pod značkami maloobchodníků oproti domácímu prodeji pod značkami maloobchodníků.
(60)
Tvrzení AETMD, že budoucí vývoz bude zahrnovat zejména značku maloobchodníků, je spekulativní, nepodpořený důkazy, a jako takový nemůže zpochybnit reprezentativnost vývozu výrobků s vlastní značkou během období přezkumného šetření. Tvrzení AETMD se proto zamítá.
(61)
AETMD rovněž tvrdilo, že by snížení cla mohlo přinést riziko obcházení opatření.
(62)
Je třeba připomenout, že platná cla jsou již mezi thajskými vyvážejícími výrobci příslušně rozlišena. Riziko obcházení (tj. použití doplňkového kódu TARIC s nižším clem) tedy existuje od zavedení původních opatření. Nižší clo pro jednoho z těchto vyvážejících výrobců samo o sobě nezvyšuje riziko, že opatření budou obcházena v rámci Thajska jako celku.
(63)
Kromě toho, budou-li k dispozici informace naznačující, že opatření platná pro cla jsou obcházena, může být za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 13 základního nařízení, zahájeno šetření.
(64)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel mohl uměle zvýšit ceny při vývozu do Unie prostřednictvím křížové kompenzace s paralelním prodejem ostatních výrobků na trh za uměle nízké ceny.
(65)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, vývozní ceny dotčeného výrobku do Unie byly v souladu s vývozními cenami do třetích zemí. Proto nic nenasvědčuje tomu, že vývozní ceny do Unie během období přezkumného šetření byly uměle vysoké, a tvrzení se proto zamítá.
5. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(66)
Na základě výsledků šetření Komise považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti River Kwai International Food Industry Co. Ltd.
(67)
Kromě toho se na žádost žadatele rovněž mění jeho adresa v Thajsku.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(68)
Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit změnu prováděcího nařízení Rady (EU) č. 875/2013.
(69)
Po poskytnutí informací thajská vláda tvrdila, že průměrná celní sazba pro spolupracující vývozce nezařazené do vzorku by rovněž měla být přezkoumána, aby se tak zohlednila zjištění tohoto částečného prozatímního přezkumu. Je třeba poznamenat, že toto tvrzení přesahuje omezenou oblast působnosti tohoto přezkumu, jehož výhradním cílem je upravit stávající sazbu antidumpingového cla pro žadatele. Veškeré žádosti o změnu výše sazeb antidumpingového cla na základě údajné změny okolností by měly být předloženy v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společnosti River Kwai International Food Industry Co., Ltd v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 875/2013 se nahrazuje tímto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Thajsko
3,6
A791“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2014.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 307/2014
tal-24 ta’ Marzu 2014
li jemenda r-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 875/2013 li jimponi dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċertu qamħirrum bil-qalba ppreparat jew ippreservat li joriġina fit-Tajlandja wara rieżami interim taħt l-Artikolu 11(3) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 11(3) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Wara investigazzjoni (‘l-investigazzjoni oriġinali’), il-Kunsill, bir-Regolament (KE) Nru 682/2007 (2), impona dazju definittiv ta’ antidumping fuq importazzjonijiet ta’ ċertu qamħ ħelu bil-qalba ppreparat jew ippreżervat li fil-preżent jaqgħu fi ħdan il-kodiċijiet NM ex 2001 90 30 u ex 2005 80 00 li joriġinaw fit-Tajlandja. Il-miżuri ħadu s-sura ta’ dazju ad valorem li jvarja bejn 3,1 % u 12,9 %.
(2)
Bir-Regolament (KE) Nru 954/2008 (3), il-Kunsill emenda l-miżuri fis-seħħ fir-rigward ta’ produttur esportatur wieħed u konsegwentement ir-rata applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”, minn hemm ‘il quddiem li tvarja bejn 3,1 % u 14,3 %.
(3)
Wara rieżami ta’ skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku (“ir-rieżami ta’ skadenza”), il-Kunsill, permezz tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 875/2013 (4), żamm id-dazju li jvarja bejn 3,1 % u 14,3 %.
2. Talba għal rieżami
(4)
Il-Kummissjoni Ewropea (‘il-Kummissjoni’) rċeviet talba għal rieżami interim parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku. Din it-talba ġiet ippreżentata minn River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (‘l-applikant’), produttur esportatur mit-Tajlandja.
(5)
It-talba hija limitata fil-portata għall-investigazzjoni ta’ dumping safejn għandu x’jaqsam l-applikant.
(6)
Fit-talba tiegħu, l-applikant ipprovda evidenza prima facie li, safejn hu kkonċernat id-dumping mill-applikant, iċ-ċirkostanzi li minħabba fihom ġew imposti l-miżuri eżistenti nbidlu u li dawn il-bidliet huma ta’ natura dewwiema.
(7)
B’mod partikolari, l-applikant saħaq li t-tibdil fiċ-ċirkustanzi jirrigwardaw tibdil fil-firxa tal-prodott li hu jikkummerċjalizza li għandhom impatt dirett fuq il-kost tal-produzzjoni tiegħu. Tqabbil tal-prezzijiet domestiċi tiegħu ma’ dawk tal-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni indika li l-marġni ta’ dumping deher li huwa iktar baxx mil-livell attwali tal-miżuri.
3. Il-bidu ta’ rieżami interim parzjali
(8)
Il-Kummissjoni ddeterminat, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li kienet teżisti biżżejjed evidenza biex tiġġustifika l-bidu ta’ rieżami parzjali interim limitata għall-eżaminazzjoni ta’ dumping safejn għandu x’jaqsam l-applikant. Fuq din il-bażi, hija ħabbret permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (5) fl-14 ta’ Frar 2013 (‘l-avviż ta’ bidu’), il-bidu ta’ rieżami interim parzjali skont l- Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku.
4. Il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami
(9)
L-investigazzjoni tad-dumping kopriet il-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Lulju 2011 u l-31 ta’ Diċembru 2012 (“il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami” jew “il-PIR”).
5. Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(10)
Il-Kummissjoni uffiċjalment avżat lill-applikant, lir-rappreżentanti tal-pajjiż esportatur kif ukoll l-assoċjazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux “AETMD”) bit-tnedija tar-rieżami interim.
(11)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u biex jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika tal-bidu.
(12)
Tqiesu l-kummenti bil-miktub ippreżentati mill-AETMD, u fejn kien il-każ dawn ġew ikkunsidrati.
(13)
Sabiex tikseb l-informazzjoni meħtieġa għall-investigazzjoni tagħha, il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarju lill-applikant u rċeviet tweġiba fiż-żmien ta’ skadenza stipulat għal dan l-għan.
(14)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat it-tagħrif kollu li hi qieset meħtieġ għad-determinazzjoni tad-dumping. Il-Kummissjoni wettqet żjara ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-applikant fit-Tajlandja f’Bangkok u Kanchanaburi.
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(15)
Il-prodott investigat f’dan ir-rieżami huwa l-istess bħal dak iddefinit fl-investigazzjoni oriġinali u fir-rieżami tal-iskadenza, partikolarment qamħ ħelu (Zea mays var. saccharata) bil-qalba, ippreparat jew ippreżervat permezz tal-ħall jew tal-aċtu aċetiku, mhux iffriżat, li fil-preżent jaqa’ fi ħdan il-kodiċi NM ex 2001 90 30, u qamħ ħelu (Zea mays var. saccharata) bil-qalba, ippreparat jew ippreżervat mod ieħor milli bil-ħall jew bl-aċtu aċetiku, mhux iffriżat, għajr prodotti oħrajn tal-intestatura 2006, li fil-preżent jaqgħu fi ħdan il-kodiċi NM ex 2005 80 00 joriġinaw fit-Tajlandja.
2. Prodott simili
(16)
Kif stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali u konfermat fir-rieżami tal-iskadenza il-qamħ ħelu prodott u mibjugħ fl-Unjoni u l-qamħ ħelu prodott u mibjugħ mit-Tajlandja nstab li kellu essenzjalment l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi u l-istess użi bażiċi bħala qamħ ħelu prodott fit-Tajlandja u mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Għalhekk huma meqjusa simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. ID-DUMPING
1. Id-determinazzjoni tal-Valur Normali
(17)
Skont l-ewwel sentenza tal- Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni l-ewwel stabbiliet jekk il-bejgħ domestiku totali tal-applikant tal-prodott simili matul il-PIR kienx rappreżentattiv. Il-bejgħ domestiku huwa rappreżentattiv jekk il-volum tal-bejgħ domestiku totali tal-prodott simili rrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-PIR.
(18)
It-total tal-bejgħ domestiku tal-prodott simili nstab li kien rappreżentattiv.
(19)
Sussegwentament, il-Kummissjoni identifikat it-tipi ta’ prodotti li kienu identiċi jew komparabbli direttament mat-tipi mibjugħin għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(20)
Għal kull wieħed minn dawn it-tipi ta’ prodotti, il-Kummissjoni stabbiliet jekk il-bejgħ domestiku kienx biżżejjed rappreżentattiv skont l- Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott huwa rappreżentattiv, jekk il-volum totali ta’ bejgħ domestiku ta’ dan it-tip ta’ prodott lil konsumaturi indipendenti matul il-PIR jirrappreżenta mill-anqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni tat-tip ta’ prodott identiku jew komparabbli.
(21)
Il-Kummissjoni stabbiliet li, għat-tipi kollha tal-prodotti mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, il-bejgħ domestiku tal-applikant sar fi kwantitajiet rappreżentattivi.
(22)
Imbagħad, il-Kummissjoni ddefiniet il-proporzjon ta’ bejgħ bi qligħ lil konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku għal kull tip ta’ prodott matul il-PIR sabiex tiddeċiedi jekk tużax il-bejgħ domestiku attwali għall-kalkolu tal-valur normali skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku.
(23)
Il-valur normali huwa bbażat fuq il-prezz domestiku attwali għal kull tip ta’ prodott sew jekk il-bejgħ huwa profitabbli u sew jekk mhux, jekk
-
il-volum ta’ bejgħ tat-tip ta’ prodott, mibjugħ bi prezz tal-bejgħ nett daqs jew ogħla mill-prezz ikkalkolat tal-produzzjoni rrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum totali ta’ bejgħ ta’ dan it-tip ta’ prodott, u
-
il-prezz tal-bejgħ medju peżat ta’ dak it-tip ta’ prodott huwa daqs jew ogħla mill-ispiża ta’ produzzjoni għal kull unità.
(24)
L-analiżi tal-Kummissjoni tal-bejgħ domestiku wriet li aktar minn 90 % tal-bejgħ domestiku kien bi qliegħ u li l-prezz tal-bejgħ medju peżat kien ogħla mill-ispiża ta’ produzzjoni għal kull unità. Għalhekk, il-valur normali ġie kkalkulat bħala l-medja differenzjata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu matul il-PIR.
2. Id-determinazzjoni tal-Prezz tal-esportazzjoni
(25)
Il-bejgħ kollu mill-applikant għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni sar direttament lil konsumaturi mhux relatati fl-Unjoni jew it-Tajlandja. Il-prezz tal-esportazzjoni għalhekk huwa stabbilit, fuq il-bażi tal-prezzijiet imħallsa jew pagabbli skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
3. Paragun
(26)
Il-Kummissjoni qabblet il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni fuq bażi ta’ kif joħroġ mill-fabbrika.
(27)
Fejn ġustifikat, il-Kummissjoni aġġustat il-valur normali u/jew il-prezz tal-esportazzjoni għal differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l- Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(28)
L-aġġustamenti għad-differenzi fl-ispejjeż tat-trasport, l-ispejjeż tal-assigurazzjoni, l-ispejjeż tal-immaniġġjar u t-tagħbija, l-ippakkjar, senseriji, spejjeż ta’ kreditu u spejjeż bankarji ġew mogħtija meta applikabbli u ġustifikati.
(29)
L-applikant talab konċessjoni skont l-Artikolu 2(10)(d) tar-Regolament bażiku għal differenza fil-valur tal-marka meta mibjugħa taħt il-marka tagħha stess fis-suq domestiku u meta mibjugħa taħt il-marka tagħha stess fis-suq tal-Unjoni. Allegatament, il-valur tal-marka tad-ditta tal-applikant stess hija ogħla fis-suq Tajlandiz milli fis-suq tal-Unjoni. Sabiex tiġi ġġustifikata t-talba tiegħu l-applikant għamel referenza għall-aġġustament li sar fl-investigazzjoni oriġinali u fir-rieżami tal-iskadenza.
(30)
Madankollu, is-sitwazzjoni tal-applikant f’dan ir-rieżami interim hija differenti mis-sitwazzjoni tal-produtturi esportaturi l-oħra li għalihom l-aġġustament kien mogħti fl-investigazzjoni oriġinali u r-rieżami tal-iskadenza. L-aġġustament li sar fl-investigazzjoni oriġinali u fir-rieżami tal-iskadenza speċifikament jirreferi għal produtturi esportaturi li l-bejgħ tagħhom fis-suq domestiku kellhom il-marka kummerċjali tagħhom filwaqt li l-bejgħ lejn l-Unjoni kellhom il-marka kummerċjali tal-bejjiegħ bl-imnut. F’dan ir-rieżami interim, il-bejgħ tal-applikant kemm fis-suq domestiku u kemm fis-suq tal-Unjoni jġorr il-marka kummerċjali tiegħu stess. Barra minn hekk, l-aġġustamenti magħmula fl-investigazzjonijiet oriġinali u r-rieżami ta’ skadenza saru għall-marġni ta’ profitt meta jiġi kostruwit il-valur normali skont l-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku. Madankollu, f’dan ir-rieżami interim, il-valur normali huwa bbażat fuq il-prezzijiet domestiċi attwali tal-applikant.
(31)
Dwar l-allegat nuqqas ta’ valur tal-marka kummerċjali meta jbiegħu fis-suq tal-Unjoni, l-importatur tal-prodott ikkonċernat tal-applikant li jġorr marka kummerċjali huwa speċjalizzat f’importazzjonijiet ta’ prodotti tal-ikel, speċjalment mill-Asja. L-applikant naqas milli jiċċara jew milli jipprovdi evidenza għaliex il-bejgħ lil dak l-importatur kellu jkollu valur aktar baxx mill-valur tal-marka kummerċjali fis-suq domestiku tal-applikant. Konsegwentement, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-applikant ma weriex li l-allegata differenza tal-valur tal-marka kellha impatt fuq il-prezzijiet jew il-komparabilità tal-prezzijiet.
(32)
L-applikant afferma wkoll l-istess aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(k) tar-Regolament bażiku. Madankollu, billi l-applikant ma weriex li l-allegata differenza għandha impatt fuq il-prezzijiet jew il-kumparabbiltà tal-prezzijiet, il-konċessjoni lanqas ma setgħet tiġi aċċettata taħt din id-dispożizzjoni.
(33)
Din it-talba għal konċessjoni taħt l-Artikolu 2(10)(b) u l-Artikolu 2(10)(k) hija għalhekk miċħuda.
(34)
B’referenza għall-Artikolu 2(10)(b) tar-Regolament bażiku, l-applikant iddikjara wkoll konċessjoni għal tnaqqis ta’ taxxa tal-esportazzjoni mħallsa mill-gvern. L-ammont għandu jitħallas lill-applikant mill-Gvern meta l-prodott ikkonċernat huwa mibjugħ għall-esportazzjoni, inkluż lejn is-suq tal-Unjoni.
(35)
L-applikant jista’ juri li ammont ekwivalenti għal inqas minn 0,5 % tal-valur tal-fattura huwa mħallas lill-applikant għal esportazzjonijiet lejn is-suq tal-Unjoni. Iżda, skont l-Artikolu 2(10)(b) tar-Regolament bażiku, għandu jsir aġġustament għall-valur normali jekk il-kondizzjonijiet stipulati f’dak l-Artikolu huma ssodisfati u mhux mal-prezz tal-esportazzjoni kif stqarr l-applikant. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li ma tista’ tiġi stabbilita l-ebda rabta diretta bejn ħlas li wasal mingħand l-applikant fir-rigward tal-prodott ikkonċernat meta jiġi esportat lejn l-Unjoni u l-piżijiet fuq l-importazzjoni ta’ materja prima fiżikament inkorporata fih.
(36)
L-applikant afferma wkoll l-istess aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(k). Madankollu, minħabba li ma rnexxilu juri l-ebda rabta bejn ir-rifużjoni ta’ taxxa tal-esportazzjoni u l-ipprezzar tal-prodott esportat ikkonċernat, it-talba ma setgħetx tiġi aċċettata.
(37)
Din it-talba għal konċessjoni għal rifużjoni ta’ taxxa tal-esportazzjoni taħt l-Artikolu 2(10)(b) u l-Artikolu 2(10)(k) hija għalhekk miċħuda.
4. Dumping matul il-PIR
(38)
Il-valur normali medju differenzjat ta’ kull tip tal-prodott ikkonċernat esportat lejn l-Unjoni tqabbel mal-prezz medju differenzjat tal-esportazzjoni tat-tip korrispondenti tal-prodott ikkonċernat, kif inhu stipulat fl-Artikolu 2(11) u 2(12) tar-Regolament bażiku.
(39)
Fuq din il-bażi, il-marġni ta’ dumping medju peżat, espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, instab li hu ta’ 3,6 %.
4. IN-NATURA DEJJIEMA TAĊ-ĊIRKOSTANZI MIBDULA
(40)
Skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk iċ-ċirkustanzi li fuq il-bażi tagħhom ġie msejjes il-marġni ta’ dumping attwali nbidlux u jekk dan it-tibdil huwiex ta’ natura dejjiema.
(41)
Fit-talba tiegħu għal rieżami, l-applikant irrefera għal bidliet fil-firxa tal-prodott li jikkummerċjalizza li jkollhom impatt dirett fuq il-kost tal-produzzjoni tiegħu. L-investigazzjoni kkonfermat li, minħabba ristrutturar korporattiv, l-applikant m’għadux jipproduċi u jbigħ ċerti prodotti oħra kif imqabbel mal-perjodu ta’ investigazzjoni oriġinali, u li din il-bidla kellha impatt fuq il-kost tal-produzzjoni għall-prodott ikkonċernat.
(42)
AETMD ikkumenta li r-ristrutturar li twettaq mill-applikant jista’ ma jkunx ta’ natura dejjiema peress li jista’ faċilment jitreġġa’ lura.
(43)
Tabilħaqq huwa possibbli li l-ġestjoni tal-applikant, jekk ikun jixtieq hekk, tkun f’pożizzjoni li treġġa’ lura r-ristrutturar. Madankollu, ma hemm l-ebda evidenza li tissuġġerixxi li d-deċiżjoni tal-applikant li jirristruttura u li jirrazzjonalizza l-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti tal-grupp bejn il-kumpaniji tal-grupp mhux se tkun ta’ natura dejjiema. Barra minn hekk, ir-ristrutturar diġà seħħ sal-2009 li jindika li l-istruttura korporattiva ġdida hija ta’ natura dejjiema.
(44)
Wara l-iżvelar, l-AETMD tenniet l-istqarrija tagħha li l-bidla li fuq il-bażi tagħha nbeda r-rieżami ma setgħetx titqies bħala ta’ natura dejjiema. B’mod aktar speċifiku, hi ddubitat mill-impatt fuq l-ispejjeż tal-produzzjoni minħabba r-riorganizzazzjoni interna fi ħdan il-grupp, u stqarret li l-ispejjeż fil-grupp jistgħu sempliċiment jiġu allokati mill-ġdid sabiex jitnaqqas il-valur normali. Għal din ir-raġuni, il-kost il-ġdid tal-produzzjoni ma setax jiġi kkunsidrat bħala ta’ natura dejjiema. L-AETMD nnutat ukoll li sussidjarja responsabbli mill-produzzjoni u l-bejgħ ta’ prodotti friski għandha l-istess indirizz bħal tal-applikant. L-AETMD stqarret li din hija indikazzjoni oħra li r-riorganizzazzjoni mhix profonda u dejjiema.
(45)
B’reazzjoni għall-istqarrijiet tal-AETMD stipulati fil-premessa (44), l-applikant saħaq li r-riorganizzazzjoni wasslet ukoll għal titjib fis-sistema tal-kontabilità tal-ispejjeż fejn ġew identifikati u solvuti konġestjonijiet sabiex il-produzzjoni tittejjeb kemm jista’ jkun u biex tnaqqas l-ispejjeż tal-manifattura. L-applikant saħaq ukoll li kull treġġigħ lura tar-riorganizzazzjoni tal-2009 f’dan l-istadju jkun proċess kumpless ħafna peress li l-kumpanija possedenti tal-applikant, Agripure Holding PLC, hija kkwotata fil-Borża tat-Tajlandja.
(46)
Ir-riskju għal treġġigħ lura potenzjali tar-riorganizzazzjoni mill-applikant diġà ġie indirizzat fil-premessa (43).
(47)
Barra minn hekk, bil-għan li tiġi vverifikata l-preċiżjoni tal-pretensjonijet fit-talba għall-ftuħ ta’ dan ir-rieżami, il-Kummissjoni għamlet paragun tal-ispiża tal-produzzjoni tat-tipi ta’ prodotti esportati lejn l-Unjoni matul l-investigazzjoni oriġinali (jiġifieri qabel riorganizzazzjoni tal-applikant fl-2009) u matul il-PIR. Dak it-tqabbil tabilħaqq ikkonferma li l-kostijiet tal-manifattura għal kull unità inbidlu b’mod sinifikanti. Il-bidla fl-ispejjeż tal-manifattura għal kull unità identifikata tmur lilhinn minn sempliċi allokazzjoni mill-ġdid ta’ spejjeż u hija dovuta għal tnaqqis reali fl-ispejjeż indiretti tal-produzzjoni bħalma huma l-ispejjeż ġenerali tal-manifattura u l-ispejjeż tax-xogħol.
(48)
Fir-rigward tal-kwistjoni tal-applikant u s-sussidjarja tiegħu li għandhom l-istess indirizz amministrattiv, din hija prattika komuni tan-negozju. Barra minn hekk, matul żjara ta’ verifika fil-bini tal-applikant, il-Kummissjoni nnutat li l-linji ta’ produzzjoni u l-ħażna ta’ oġġetti lesti fi ħdan il-bini kienu ddedikati għall-produzzjoni tal-qamħirrum ħelu; Ma kien hemm l-ebda traċċa ta’ produzzjoni u ħażna ta’ prodotti friski mibjugħa mill-kumpanija sussidjarja.
(49)
Wara li kkunsidrat l-argumenti tal-AETMD u tal-applikant, u wara li identifikat it-tnaqqis de facto fl-ispiża tal-manifattura għal kull unità bejn l-investigazzjoni oriġinali u l-PIR, l-argument imressaq mill-AETMD għandu jiġi miċħud.
(50)
L-AETMD stqarret ukoll li l-applikant kien qed jippjana li jżid il-kapaċità ta’ produzzjoni tiegħu matul l-2013 b’madwar 40 %. Skont l-AETMD, dan il-fatt ser imur kontra l-pretensjoni tal-applikant li l-ispejjeż tal-produzzjoni ġodda u riveduti (li segwew ir-ristrutturar) se jkunu ta’ natura dejjiema.
(51)
L-investigazzjoni tabilħaqq ikkonfermat li l-applikant huwa fil-proċess li jżid il-kapaċità tal-produzzjoni tiegħu. L-impatt ta’ żieda fil-kapaċità kienet waħda mill-fatturi li fuq il-bażi tagħha ġie konkluż fir-rieżami tal-iskadenza li kien hemm riskju għal kontinwazzjoni tad-dumping (6).
(52)
Wara l-iżvelar, l-AETMD tenniet it-talba li investiment f’kapaċità ġdida ta’ produzzjoni ser ikollu effett fuq l-ispiża tal-produzzjoni u għalhekk, l-ispejjeż tal-produzzjoni li fil-konfront tagħhom tqabblu l-prezzijiet domestiċi prevalenti f’dan ir-rieżami (ara l-premessa (24)), mhumiex ta’ natura dejjiema. B’mod partikolari, AETMD għamlet kalkolu bbażat fuq sorsi disponibbli li fuq il-bażi tagħhom ikkonkludiet li l-ispejjeż totali kienu se jiżdiedu minħabba żieda fid-deprezzament b’madwar 10 % meta mqabbel mal-ispejjeż attwali.
(53)
L-applikant ma jikkontradixxix l-argument tal-AETMD li jikkonċerna ż-żieda tal-spejjeż ta’ deprezzament per se, iżda saħaq li dawn l-ispejjeż ogħla ta’ deprezzament għandhom jiġu kkumpensati b’żidiet fid-dħul totali (permezz ta’ aktar bejgħ) u bi tnaqqis ta’ spejjeż oħra bħala riżultat ta’ aktar awtomizzazzjoni.
(54)
Kif imsemmi fil-premessa (51), l-applikant huwa tabilħaqq fil-proċess li jinvesti f’faċilitajiet ġodda ta’ produzzjoni. Investimenti f’faċilitajiet ġodda jistgħu jinvolvu żieda tal-ispiża għad-deprezzament. Min-naħa l-oħra u kif l-applikant semma b’reazzjoni għal għall-kumment tal-AETMD, faċilitajiet ġodda ta’ produzzjoni jistgħu wkoll jinvolvu tibdil (meta mqabbla ma’ linji ta’ produzzjoni eżistenti) bħal-livell ta’ awtomazzjoni. Dawn il-bidliet għandu jkollhom effett dirett fuq l-ispejjeż tax-xogħol u tal-enerġija u jistgħu jegħlbu ż-żidiet fl-ispiża tad-deprezzament.
(55)
Meta wieħed iqis kollox, qed jiġi konkluż li l-impatt ġenerali fuq l-ispiża tal-produzzjoni għal kull unità prodotta ma jistax jitkejjel sakemm l-installazzjonijiet il-ġodda ġew inawgurati u kwalunkwe spiża addizzjonali riflessa fil-kontijiet.
(56)
Madankollu u wara li jiġi kkunsidrat l-objettiv tal-investiment (żieda fl-effiċjenza u l-kompetittività, biex jitnaqqsu l-ispejjeż tal-manifattura għal kull unità), huwa mistenni li tal-inqas fuq medda medja u twila ta’ żmien mhu se jkun hemm l-ebda żieda sinifikanti fl-ispiża tal-produzzjoni għal kull unità. F’ċirkostanzi bħal dawn huwa mistenni li l-valur normali xorta se jkun ibbażat fuq il-prezzijiet domestiċi kif ukoll f’dan ir-rieżami. L-argument imressaq minn AETMD kellu għalhekk jiġi rifjutat.
(57)
Wara l-iżvelar, l-AETMD kellha dubji wkoll dwar in-natura dejjiema tal-marġini l-ġdid ta’ dumping. Hija argumentat li l-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni użati għall-kalkolu tal-marġni ta’ dumping ma kienx rappreżentattiv. B’mod aktar speċifiku, argumentat li:
(a)
it-tunnellaġġ esportat matul il-PIR kien żgħir wisq biex jitqies bħala rappreżentattiv, u
(b)
b’referenza għall-premessa (29), il-fatt li t-tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni tal-prodotti bil-marka tagħhom stess kienu jammontaw għal kważi nofs l-esportazzjonijiet kollha matul il-PIR, il-prezzijiet tal-esportazzjoni għandom jitqies mhux rappreżentattivi. L-AETMD qieset li, jekk it-tnaqqis propost tal-miżuri jidħlu fis-seħħ, il-parti l-kbira tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni huwa aktar probabbli li jkunu tal-marka tal-bejjiegħa bl-imnut li jġorru prezzijiet ta’ esportazzjoni aktar baxxi (7).
(58)
Minħabba l-fatt li l-kwantitajiet esportati lejn l-Unjoni ma kinux sinifikanti, il-Kummissjoni aċċertat ruħha li l-prezzijiet tal-applikant imħallsa jew pagabbli lill-Unjoni kienu rappreżentattivi billi qabblithom mal-prezzijiet tal-applikant imħallsa jew pagabbli għall-esportazzjonijiet lil pajjiżi terzi oħra. Fuq din il-bażi, ġie konkluż li l-prezzijiet iċċarġjati lill-konsumaturi fl-Unjoni kienu konsistenti ma’ dawk iċċarġjati lill-konsumaturi fi swieq oħra tal-esportazzjoni.
(59)
L-eżistenza ta’ segmenti differenti tas-suq, tal-marka proprja u dik tal-bejjiegħa bl-imnut, ġiet rikonoxxuta matul investigazzjonijiet li saru qabel. (8) Dan jikkostitwixxi parti importanti mid-definizzjoni ta’ tipi differenti ta’ prodotti fi ħdan l-ambitu tal-prodott ikkonċernat. Fuq din il-bażi, l-esportazzjonijiet tal-prodotti bil-marka proprja ġew imqabbla mal-bejgħ domestiku tal-prodotti bil-marka propja u l-bejgħ tal-esportazzjoni tal-marka tal-bejjiegħa bl-imnut tqabblu mal-bejgħ domestiku tal-marka tal-bejjiegħ bl-imnut.
(60)
It-talba ta’ AETMD li l-esportazzjonijiet futuri se jkunu kkostitwiti primarjament mill-marka kummerċjali tal-bejjiegħa bl-imnut hija spekulattiva, mhux sostnuta minn evidenza u bħala tali mhux biżżejjed biex tpoġġi f’dubju r-rappreżentattività tal-esportazzjonijiet ta’ prodotti tad-ditta tagħhom stess matul il-PIR. It-talba ta’ AETMD hija għalhekk miċħuda.
(61)
AETMD sostniet ukoll li t-tnaqqis tad-dazju għal livell aktar baxx jista’ jwassal għal riskju ta’ evażjoni tal-miżuri.
(62)
Huwa mfakkar li d-dazji fis-seħħ huma diġà differenzjati bejn produtturi esportaturi Tajlandiżi. Għalhekk, ir-riskju ta’ evażjoni (jiġifieri l-użu Kodiċi addizzjonali TARIC b’dazji aktar baxxi) ilu preżenti mill-introduzzjoni tal-miżuri oriġinali. Id-dazju aktar baxx għal waħda minn dawn il-produtturi esportaturi per se ma jżidx ir-riskju ta’ ċirkomvenzjoni mit-Tajlandja kollha kemm hi.
(63)
Barra minn hekk, f’każ li ssir disponibbli informazzjoni li tissuġġerixxi li d-dazji huma mminati permezz ta’ ċirkomvenzjoni, tista’ tinbeda investigazzjoni kif xieraq sakemm il-kundizzjonijiet stipulati fl- Artikolu 13 tar-Regolament bażiku jkunu sodisfatti.
(64)
AETMD ddikjarat ukoll li l-applikant jista’ jkun żied artifiċjalment il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni permezz ta’ kontrokumpens b’bejgħ parallel ta’ prodotti oħra bi prezzijiet artifiċjalment baxxi.
(65)
Kif indikat fil-premessa (58), il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat kienu konformi ma’ dawk lejn pajjiżi terzi. Għalhekk, ma hemm l-ebda indikazzjoni li l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni kienu artifiċjalment għolja matul il-PIR u għalhekk l-argument qed jiġi miċħud.
5. MIŻURI ANTIDUMPING
(66)
Fid-dawl tar-riżultati tal-investigazzjoni, il-Kummissjoni tqis li huwa xieraq li d-dazju tal-antidumping applikabbli fuq l-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat minn River Kwai International Food Industry Co. Ltd.
(67)
Barra minn hekk, u fuq talba mill-applikant, l-indirizz tagħha fit-Tajlandja nbidel ukoll.
6. DIVULGAZZJONI
(68)
Il-partijiet interessati kollha ġew infurmati dwar il-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom kien maħsub li tiġi rakkomandata emenda għar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 875/2013.
(69)
Wara l-iżvelar, il-Gvern Tajlandiż argumenta li r-rata medja ta’ dazju għal esportaturi mhux fil-kampjun li kkooperaw għandha tiġi riveduta wkoll biex jiġu kkunsidrati is-sejbiet ta’ dan ir-rieżami interim parzjali. Għandu jiġi nnutat li din it-talba tmur lilhinn mill-ambitu limitat ta’ dan ir-rieżami li jimmira biss lejn l-aġġustar tal-livell tar-rati ta’ dazju antidumping eżistenti għall-applikant. Kwalunkwe talba għall-emenda tal-livell tar-rati tad-dazju antidumping wara bidla allegata fiċ-ċirkostanzi għandha titressaq skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni għandha tiġi rrifjutata,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
L-annotazzjoni dwar River Kwai International Food Industry Co., Ltd fit-tabella tal-Artikolu 1(2) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 875/2013 hija hawnhekk mibdul b’dan li ġej:
Kumpanija
Dazju antidumping (%)
Il-Kodiċi Addizzjonali TARIC
“River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
It-Tajlandja
3,6
A791 ”
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum taè wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-24 ta’ Marzu 2014.