ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. září 2013
o vyrovnáních podle vyhlášky o statkových hnojivech K 75/98 (ex NN 45/98) provedené Belgií (regionem Flandry)
(oznámeno pod číslem C(2013) 5818)
(Pouze nizozemské a francouzské znění je závazné)
(2013/530/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), a zejména čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
po výzvě pro zainteresované strany, aby předložily své připomínky (1),
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Po přijetí stížnosti, že vlámská vláda vyplácí zemědělcům nezákonnou podporu v souvislosti s používáním hnojiv a statkových hnojiv (dále jen „opatření“), požádaly útvary Evropské komise dopisem ze dne 4. února 1998 belgické orgány, aby poskytly informace o provedení rozhodnutí vlámské vlády ze dne 20. prosince 1995 o vyrovnání splatném zemědělcům za povinnosti podle právních předpisů o hnojivech (dále jen „vyhláška o statkových hnojivech“).
(2)
Komise obdržela tyto informace v dopise od vlámského ministerstva životního prostředí a zaměstnanosti ze dne 18. března 1998 a v dopise od stálého zastoupení Belgie ze dne 31. března 1998.
(3)
Dne 15. dubna 1998 se konalo jednání mezi zástupci příslušných belgických orgánů a útvarů Evropské komise.
(4)
Telexem ze dne 10. července 1998 Komise požádala belgické orgány o doplňující informace, které obdržela v odpovědi belgických orgánů v dopise ze dne 7. srpna 1998, zaevidovaném dne 10. srpna 1998.
(5)
Podle informací od belgických orgánů byly platby prováděny v roce 1996. Opatření však nebylo oznámeno Komisi v souladu s čl. 93 odst. 3 Smlouvy o ES (nyní čl. 108 odst. 3 SFEU). Z tohoto důvodu byl spis zaevidován v registru neoznámených podpor pod číslem NN 45/98. Avšak ačkoli byl režim v platnosti v letech 1996 a 1997, Komise zaznamenala závazek belgických orgánů v jejich dopise ze dne 7. srpna 1998 nevyplatit podporu za rok 1997, dokud Komise nepřijme rozhodnutí o slučitelnosti podpory se společným trhem. Belgické úřady informovaly Komisi, že záměrem vlámské vlády bylo začlenit tento režim vyrovnání do vlámského programu podpory podle nařízení Rady (EHS) č. 2078/92 (2).
(6)
Dopisem ze dne 21. ledna 1999 Komise informovala Belgii, že se ve věci opatření rozhodla zahájit řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 SFEU.
(7)
Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno dne 17. dubna 1999 v Úředním věstníku (3).
(8)
Komise vyzvala zainteresované strany k předložení jejich připomínek k opatření.
(9)
Komise neobdržela od zainteresovaných stran žádné připomínky.
(10)
Oznámení týkající se jiných vlámských případů ve věci statkových hnojiv (C12/1999, N105/1999, N311/99) byla belgickými orgány stažena.
(11)
Dne 6. března 2012 Komise obdržela stížnost od zemědělce na platbu vyrovnání za rok 1996 v souladu s vyhláškou o statkových hnojivech. Na jednání zástupců belgických (vlámských) orgánů a útvarů Evropské komise dne 16. dubna 2012 Komise požádala belgické orgány o předložení jejich stanovisek ke stížnosti.
(12)
Dne 9. listopadu 2012 požádala Evropská komise o další informace. Belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 14. ledna 2013.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
1. NÁZEV
(13)
Vyrovnání podle vyhlášky o statkových hnojivech
2. ROZPOČET
(14)
Celkový rozpočet na opatření na rok 1996 činil 427 511 868 BEF (belgických franků) rozdělených takto:
(a)
vyrovnání sníženého výnosu
-
travní porost 250 279 282 BEF
-
kukuřice 50 102 650 BEF
(b)
vyrovnání nákladů na likvidaci statkových hnojiv 65 486 397 BEF
(c)
vyrovnání nákladů na uskladnění statkových hnojiv 34 276 829 BEF
(d)
vyrovnání nákupu dalšího hnojiva 27 366 710 BEF
(15)
Vyrovnání podle vyhlášky o statkových hnojivech byla vyplacena za rok 1996.
(16)
V souladu s vyhláškou o statkových hnojivech je vyrovnání splatné zemědělcům, jejichž zemědělský podnik leží zcela nebo zčásti v oblasti vodní plochy nebo toku nebo v přírodní oblasti. Týká se 7,502 z celkových 40,673 zemědělských podniků s ornou půdou nebo hospodářskými zvířaty ve Flandrech (18,5 %). Z hlediska plochy spadá z celkových 649,223 ha v rámci orné půdy nebo hospodářských zvířat 47,948 ha (7,5 %) do oblastí vodních ploch a toků a 21,919 ha (3 %) spadá do přírodních oblastí.
(17)
Cílem režimu podpory je umožnit zemědělcům s půdou v environmentálně citlivých oblastech, aby byli schopni přizpůsobit se přísnějším normám v oblasti používání statkových hnojiv, a vyrovnat těmto zemědělcům ekonomickou ztrátu, kterou utrpí. Podpora se vypočítá na základě ušlých příjmů s ohledem na běžné zemědělské postupy mimo tyto citlivé oblasti. Podle belgických orgánů bylo vyrovnání nezbytné také proto, aby se předešlo sociálním nepokojům.
(18)
Podpora je poskytována zemědělcům v těchto citlivých oblastech s cílem vyrovnat jim:
(a)
pokles produkce způsobený menší mírou hnojení a používání statkových hnojiv;
(b)
další náklady na likvidaci statkových hnojiv;
(c)
další náklady na uskladnění statkových hnojiv;
(d)
další nákup chemických hnojiv.
(19)
Podle informací, které poskytly belgické orgány, vycházejí platby pro zemědělce, mající za cíl vyrovnat povinnosti dané právními předpisy o hnojivech, ze čtyř právních předpisů:
(a)
rozhodnutí vlámské vlády ze dne 20. prosince 1995 o vyrovnání splatném zemědělcům v souvislosti s povinnostmi podle právních předpisů o hnojivech;
(b)
rozhodnutí vlámské vlády ze dne 20. prosince 1995, kterým se stanovuje vyrovnání za roky 1996 a 1997 podle čl. 15 odst. 9 vyhlášky ze dne 23. ledna 1991 o ochraně životního prostředí před znečištěním statkovými hnojivy;
(c)
rozhodnutí vlámské vlády ze dne 19. března 1996, kterým se stanovují pravidla pro další povinnosti s ohledem na likvidaci a pomoc s dalšími přebytky statkových hnojiv v oblastech, kde se uplatňují přísnější normy pro rozmetání statkových hnojiv;
(d)
rozhodnutí vlámské vlády ze dne 15. července 1997, kterým se upravuje rozhodnutí vlámské vlády ze dne 20. prosince 1995, kterým se stanovuje vyrovnání za roky 1996 a 1997 podle čl. 15 odst. 9 vyhlášky ze dne 23. ledna 1991 o ochraně životního prostředí před znečištěním statkovými hnojivy.
(20)
Ani jeden z těchto právních předpisů nebyl oznámen Komisi v souladu s článkem 93 Smlouvy o ES (nyní čl. 108 odst. 3 SFEU).
(21)
Podle belgických orgánů se politika týkající se statkových hnojiv ve Flandrech opírá o vyhlášku ze dne 20. prosince 1995, kterou se mění vyhláška ze dne 23. ledna 1991 o ochraně životního prostředí před znečištěním hnojivy. Cílem této vyhlášky je zmírnění environmentálních problémů způsobených obohacováním povrchových a podzemních vod a vyplavováním fosfátů a dusičnanů do půdy s rizikem proniknutí do podzemních a povrchových vod. Podle zprávy o životním prostředí a přírodě ve Flandrech stojí zemědělství za 56 % čistého zatížení životního prostředí dusíkem a fosforem. Úniky amoniaku ze stájí hospodářských zvířat a rozmetání močůvky představují 21 % znečišťujících emisí ve Flandrech.
(22)
Vyhláška o statkových hnojivech vytyčuje cíle týkající se dosažení a/nebo zachování požadovaných kvalitativních norem pro půdu, vodu (povrchovou a podzemní) a ovzduší. Stanovuje postupné zpřísňování omezení používání statkových hnojiv. Umožňuje tak úpravy během přechodného období. Normy upravující používání hnojiv se budou postupně zpřísňovat, s výjimkou obzvláště ohrožených oblastí, konkrétně v oblastech vodních ploch nebo toků nebo v přírodních oblastech, kde přísnější pravidla vstoupila v platnost okamžitě.
(23)
Vyhláška také stanovuje zmrazení produkce statkových hnojiv a počtu hospodářských zvířat ve Flandrech na úrovni z roku 1992. Za tímto účelem se zavádí politika místních povolení. Současně se pro větší zemědělské podniky povolené objemy/počty při obnově povolení sníží až o 25 %. Živočišná výroba dostala čas (do roku 2002) na to, aby nalezla způsoby, jak omezit přebytky statkových hnojiv a jejich dopad.
(24)
Přísnější omezení vstoupila v účinnost okamžitě dne 1. ledna 1996 v těchto oblastech:
(a)
povodí a chráněná území;
(b)
přírodní rezervace, chráněné přírodní oblasti, lesní půda;
(c)
oblasti podle směrnice o ochraně ptáků;
(d)
údolí a ekologicky hodnotná zemědělská půda;
(e)
půda citlivá na dusičnany;
(f)
půda znečištěná fosfáty.
(25)
Podle belgických orgánů byly při určování těchto citlivých oblastí zohledněny požadavky směrnice Rady 91/676/EHS (4) o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů a směrnice Rady 79/409/EHS (5) o ochraně volně žijících ptáků.
(26)
V souladu s vyhláškou o statkových hnojivech se v období od 1. ledna 1996 do 31. prosince 1998 v celých Flandrech, s výjimkou oblastí vodních ploch a toků a přírodních oblastí, uplatňovaly následující všeobecná omezení používání hnojiv a statkových hnojiv. Tato omezení byla vyjádřena v kilogramech oxidu fosforečného, v kilogramech dusíku z chemických hnojiv a v kilogramech celkového ročního povoleného množství dusíku, jak ukazuje níže uvedená tabulka.
Skupina plodin
Oxid fosforečný
Dusík z chemických hnojiv
Dusík celkem
Travní porost
170
250
450
Kukuřice
160 (1996)
155 (1997)
150 (1998)
200
325
Plodiny s nízkou potřebou dusíku (6)
125
125
170
Ostatní plodiny
150
225
325
(27)
Belgické orgány také jako ukazatel toho, jaké cíle chtějí plnit od roku 2003, zveřejnily následující omezení.
Skupina plodin
Oxid fosforečný
Dusík z chemických hnojiv
Dusík z hospodářských zvířat, statkových hnojiv a jiných hnojiv
Dusík celkem
Travní porost
125
250
250
450
Kukuřice
100
130
225
275
Plodiny s nízkou potřebou dusíku (7)
100
70
125
125
Ostatní plodiny
100
150
200
275
(28)
Kromě těchto kvantitativních omezení je na běžné zemědělské půdě zakázáno rozmetávat statková hnojiva nebo jiná biohnojiva během následujících období: od 21. září do 21. ledna, o všech nedělích a státních svátcích, o všech sobotách, kromě sobot v době od 1. února do 15. května, v noci (mezi 22:00 hod a 7:00 hod), když je země zaplavená, zmrzlá nebo pokrytá sněhem.
(29)
Přísnější normy se uplatňují v oblastech vodních ploch a toků, a to s ohledem na produkci pitné vody nebo z toho důvodu, že tyto oblasti jsou obzvláště citlivé na vyplavování dusičnanů. Výraz „oblast vodních ploch a toků“ představuje:
(a)
povodí a ochranná pásma typu II a III pro podzemní vody, vymezená podle vyhlášky ze dne 24. ledna 1984, kterou se zavádí opatření v oblasti hospodaření s podzemními vodami;
(b)
citlivé oblasti určené vlámskou vládou jako oblasti vyžadující přísnější normy v povodích povrchových vod určených k výrobě pitné vody, vymezených podle zákona ze dne 26. března 1971 o ochraně povrchových vod před znečištěním;
(c)
oblasti s půdou citlivou na dusičnany, kde jsou vyžadovány přísnější normy, stanovené vlámskou vládou a vymezené vyhláškou ze dne 24. ledna 1984, kterou se zavádí opatření v oblasti hospodaření s podzemními vodami.
(30)
Následující tabulka uvádí normy upravující používání statkových hnojiv použitelné od 1. ledna 1996 pro oblasti vodních ploch a toků. Tato pravidla vycházejí z obvyklých výnosů pro vyjmenované skupiny plodin a z environmentálně přijatelných ztrát pro tyto oblasti. Množství jsou vyjádřena v kilogramech P2O5 a kilogramech dusíku na hektar ročně.
Skupina plodin
Oxid fosforečný
Dusík z chemických hnojiv
Dusík ze statkových hnojiv hospodářských zvířat a jiných hnojiv
Dusík celkem
Travní porost
120
200
200
350
Kukuřice
100
150
170
275
Plodiny s nízkou potřebou dusíku
80
70
125
125
Ostatní plodiny
100
150
170
275
(31)
V oblastech vodních ploch a toků je rozmetávání statkových hnojiv zakázáno v době od 1. září do 21. ledna včetně, s výjimkou pásem A a B v oblastech využívaných k zachytávání povrchových vod, kde se zákaz prodlužuje do 15. února včetně.
(32)
Výraz „přírodní oblast“ představuje:
(a)
údolní oblasti a ekologicky hodnotnou zemědělskou půdu vyznačenou na mapách pro rozvoj venkova podle zákona ze dne 29. března 1962 o organizaci celostátního a městského územního rozvoje;
(b)
zvláštní ochranné zóny vymezené rozhodnutím vlámské vlády ze dne 17. října 1988;
(c)
specifická stanoviště a přilehlé nárazníkové zóny;
(d)
lesní oblasti, přírodní rezervace, oblasti rozvoje přírody nebo chráněné přírodní oblasti, vyznačené na mapách pro rozvoj venkova podle zákona ze dne 29. března 1962 o organizaci celostátního a městského územního rozvoje, s přechodným opatřením použitelným do 31. prosince 1997.
(33)
Níže uvedená tabulka obsahuje normy upravující používání statkových hnojiv použitelné od 1. ledna 1996 pro přírodní oblasti. Tato pravidla vycházejí z výnosových norem pro vyjmenované skupiny plodin a z environmentálně přijatelných ztrát pro tyto oblasti. Množství jsou vyjádřena v kilogramech P2O5 a kilogramech dusíku na hektar ročně.
Skupina plodin
Oxid fosforečný
Dusík z chemických hnojiv
Dusík celkem
Travní porost
120
200
400
Kukuřice
100
150
275
Plodiny s nízkou potřebou dusíku
80
70
125
Ostatní plodiny
100
150
275
(34)
V přírodních oblastech je rozmetání statkových hnojiv zakázáno v období od 1. září do 21. ledna včetně a na travním porostu důležitém pro ochranu ptáků lze hnojení statkovými hnojivy zakázat také od 1. dubna do 30. června. Dále je zakázáno používat jakýkoli druh hnojiva v lesních oblastech, přírodních rezervacích, oblastech rozvoje přírody nebo chráněných přírodních oblastech v období od 1. ledna 1998, s výjimkou trusu hospodářských zvířat pasoucích se na dané půdě, přičemž maximální povolená hustota ustájení činí dvě velké dobytčí jednotky na hektar měřené ročně. Rodinná hospodářství mohou získat přechodné osvobození od tohoto zákazu.
(35)
Podle vyhlášky o statkových hnojivech se vyrovnání vyplácí automaticky pouze v případě travního porostu a kukuřice. U ostatních plodin se předpokládá, že snížené míry používání hnojiv nebudou mít za následek pokles produkce. Avšak i v tomto případě může zemědělec získat vyrovnání, pokud je schopen ztráty doložit.
(36)
Vyrovnání změny výnosu na travním porostu se vypočítá na základě rozdílu mezi povolenou normou pro hnojiva v oblastech mimo citlivé zóny a povolenými normami v citlivých zónách s tím, že se rozlišuje mezi oblastmi, které se nacházejí v oblastech vodních ploch a toků, a oblastmi, které se nacházejí v přírodních oblastech. Cílem podpory je vyrovnat ztrátu výnosu a ziskovosti způsobenou těmito omezeními.
(37)
Výchozím bodem pro výpočet podpory jsou průměrná upravená hrubá zisková rozpětí (semi-gross margins, SGM) v BEF/ha za poslední tři roky předcházející poskytnutí vyrovnání podle zákona o dani z příjmu. Rozlišuje se mezi půdou, která se využívá pro chov na mléko, a jiným travním porostem. Pro účely výpočtu upraveného hrubého ziskového rozpětí jsou Flandry rozděleny na třináct oblastí v závislosti na agronomických charakteristikách dotčené oblasti.
(38)
V případě travních porostů využívaných k produkci mléka je nejvyšší upravené hrubé ziskové rozpětí v oblasti Kempenlandu v provincii Antverpy (55 700 BEF/ha), nejnižší pak v oblasti dun (33 167 BEF/ha), přičemž průměr pro Flandry jako celek činí 44 160 BEF/ha. V případě travních porostů nevyužívaných k produkci mléka je nejvyšší upravené hrubé ziskové rozpětí v písčitém/hlinitopísčitém regionu Západních Flander (36 100 BEF/ha), nejnižší pak v oblasti dun (24 633 BEF/ha), přičemž průměr pro Flandry jako celek činí 31 941 BEF/ha.
(39)
U oblastí vodních ploch a toků vychází vyrovnání ze skutečnosti, že maximální povolená míra používání dusíku je stanovena na 350 kg/ha, zatímco v normálních oblastech činí 450 kg/ha. To odpovídá snížení o 22 %. Podle zákona o klesající návratnosti belgické orgány počítají, že výsledkem toho bude pokles výnosů o 15 %. Vliv na ziskovost zemědělského podniku však bude větší. Belgické orgány počítají s tím, že v průměru činí upravené hrubé ziskové rozpětí po odpočtu fixních nákladů 40 % celkového výnosu. Pokles výnosu o 15 % tak bude mít za následek pokles upraveného hrubého ziskového rozpětí o 37,5 % (15 % × 100/40). Základem platby vyrovnání snížených výnosů v dotčené oblasti je tak upravené hrubé ziskové rozpětí × 37,5 %. Současně s tím jsou zemědělci v oblastech vodních ploch a toků povinni používat o 50 kg/ha méně chemických hnojiv. To představuje úsporu ve výši 800 BEF (50 kg N × 16 BEF/kg). Tato částka se tudíž odečítá od splatné podpory.
(40)
V případě přírodních oblastí vychází vyrovnání ze stejných zásad. V přírodních oblastech činí maximální povolená míra používání dusíku 400 kg/ha v porovnání se 450 kg/ha v normálních oblastech, což odpovídá poklesu o 11 %. Belgické orgány počítají, že výsledkem bude snížení výnosů o 7 %. Snížení výnosu o 7 % bude mít za následek pokles upraveného hrubého ziskového rozpětí o 17,5 % (7 % × 100/40). Základem platby vyrovnání snížených výnosů v přírodních oblastech je tak upravené hrubé ziskové rozpětí × 17,5 %. Navíc je provedeno stejné snížení podpory o 800 BEF (viz bod 39 výše) s ohledem na úspory z omezeného používání hnojiv.
(41)
Níže uvedená tabulka shrnuje nejvyšší, nejnižší a průměrné sazby splatné podpory.
Travní porosty využívané k produkci mléka
Upravené hrubé ziskové rozpětí
Sazba podpory, oblasti vodních ploch a toků
FOR-L_2013285CS.01000801.notes.0001.xml.jpg
Sazba podpory, přírodní oblasti
FOR-L_2013285CS.01000801.notes.0002.xml.jpg
Kempenland v provincii Antverpy
55 700
20 088
8 948
Duny
33 167
11 638
5 004
Průměr
44 160
15 760
9 928
Ostatní travní porosty
Upravené hrubé ziskové rozpětí
Sazba podpory, oblasti vodních ploch a toků
FOR-L_2013285CS.01000801.notes.0003.xml.jpg
Sazba podpory, přírodní oblasti
FOR-L_2013285CS.01000801.notes.0004.xml.jpg
Západní Flandry- písčitý/hlinitopísčitý region
36 100
12 738
5 518
Duny
24 633
8 437
3 511
Průměr
31 941
11 177
4 789
(42)
Belgické orgány zdůrazňují, že se jedná o maximální sazby vyrovnání na hektar. Celková plocha travního porostu způsobilého k vyrovnání činí 31 003 ha, z toho je 17 468 ha v oblastech vodních ploch a toků a 13 535 ha v přírodních oblastech. Maximální teoretické vyrovnání, které mohlo být vyplaceno, činí 202 822 411 BEF v oblastech vodních ploch a toků a 65 900 155 BEF v přírodních oblastech. Avšak vzhledem k nižším sazbám podpory pro travní porosty nepoužívané k produkci mléka činilo skutečné vyrovnání poskytnuté na travní porosty 250 275 012 BEF za rok, z čehož částka 186 505 640 BEF byla poskytnuta v oblastech vodních ploch a toků a částka 63 769 372 BEF v přírodních oblastech. Podle belgických orgánů je tento rozdíl mezi maximálními teoretickými sazbami podpory a sazbami skutečně vyplacené podpory způsoben celou řadou faktorů, zejména skutečností, že vyrovnání bylo vyplaceno pouze pro plochy travního porostu, který týž zemědělský podnik využíval jako travní porost již v roce 1994.
(43)
U kukuřice se uplatňuje paušální podpora při ztrátě produkce ve výši 3 600 BEF/ha za předpokladu, že se kukuřice stále pěstuje na témže pozemku a není vyseta na původně travním porostu, který byl zorán. Tato podpora vychází z odhadů, že průměrná produkce sušiny u kukuřice činí 14 500 kg/ha a průměrná ztráta výnosu v důsledku přísnějších norem je 900 kg/ha. Na základě odhadované nákladové ceny 4 BEF/kg sušiny je výsledkem ušlý příjem ve výši 3 600 BEF.
(44)
Mimoto jsou zemědělci vybízeni k tomu, aby po kukuřici seli trávu, čímž omezí odvádění dusičnanů z půdy a vyplavování dusičnanů. Na to byla poskytnuta další podpora ve výši 3 600 BEF/ha. Podle belgických orgánů tato podpora pokrývá pouze náklady na travní semeno.
(45)
Podpora je poskytována zemědělským podnikům v oblastech vodních ploch a toků a v přírodních oblastech s cílem pokrýt další náklady na likvidaci přebytků statkových hnojiv, které vyplývají z nižších limitů pro používání těchto hnojiv.
(46)
Podpora je poskytována, pokud má zemědělský podnik další přebytky statkových hnojiv, které se nahromadily následkem přísnějších norem upravujících používání statkových hnojiv. Pro účely výpočtu podpory se rozlišuje mezi:
(a)
rodinnými zemědělskými podniky s hospodářskými zvířaty a jinými zemědělskými podniky s hospodářskými zvířaty, které v letech 1993 až 1996 nezískaly další ornou půdu; při výpočtu možností likvidace statkových hnojiv je brána v úvahu plocha orné půdy podle registru z roku 1996;
(b)
zemědělskými podniky s hospodářskými zvířaty jiného než rodinného typu, které v letech 1993 až 1996 získaly další půdu; plocha, která se bere v úvahu při určování možností likvidace statkových hnojiv, vychází z orné půdy evidované v roce 1994 (situace v zemědělském podniku v roce 1993).
(47)
Pro účely výpočtu podpory se používá vážený průměr na základě výpočtu počtu zvířat jednotlivých druhů (skot, prasata, drůbež, jiné) ve Flandrech a typické minerální složení statkových hnojiv od každého druhu z hlediska obsahu minerálů.
(48)
Na tomto základě se odhaduje, že každá tuna statkových hnojiv obsahuje 6,6 kg dusíku a 4,2 kg oxidu fosforečného.
(49)
Podpora se vyplácí za jednotku minerálů (na kilogram oxidu fosforečného (P2O5) a za kilogram dusíku (N)) způsobilých k vyrovnání. Lokalita zemědělského podniku určuje výši platby. Splatná podpora činí:
(a)
13 BEF / jednotku: pro zemědělské podniky v „bílé“ obci s revidovanou produkcí 75 kg P2O5/ha;
(b)
20 BEF / jednotku: pro zemědělské podniky v „šedé“ obci s revidovanou produkcí 75 až 125 kg P2O5/ha;
(c)
27 BEF / jednotku: pro jeden zemědělský podnik v obci s revidovanou produkcí 125 kg P2O5/ha.
(50)
Částky podpory jsou vyšší v obcích s vyšší revidovanou produkcí, protože statková hnojiva se musí převážet na delší vzdálenosti.
(51)
Kromě toho se podpora platí také jako vyrovnání zemědělcům, kteří již nemohou využívat dohody se sousedními zemědělskými podniky o rozmetávání přebytečných statkových hnojiv na půdě těchto podniků. Aby zemědělský podnik měl nárok na podporu, musel uzavřít dohodu o likvidaci přebytečných statkových hnojiv v roce 1995 s uživatelem, který má pozemky v oblasti, kde se uplatňují přísnější normy, a musí mít sídlo v obci s revidovanou produkcí nad 100 kg P2O5/ha. Vyrovnání se platí za jednotku minerálů, tj. za množství v kg P2O5 a za kg N, o něž bylo těmto uživatelům poskytnuto méně. Maximální množství, které může být způsobilé k vyrovnání, odpovídá rozdílu v možnostech likvidace mezi obvyklými normami upravujícími používání statkových hnojiv a normami, které se uplatňují v oblastech s přísnějšími pravidly. Lokalita zemědělského podniku určuje výši platby, která činí:
(a)
27 BEF / jednotku: jeden zemědělský podnik v obci s revidovanou produkcí 125 kg P2O5/ha;
(b)
20 BEF / jednotku pro všechny ostatní zemědělské podniky.
(52)
Rodinné zemědělské podniky s hospodářskými zvířaty s přebytky statkových hnojiv na pozemcích v dílčím kluizenském povodí pro zachycování povrchových vod nebo na půdě citlivé na dusičnany na březích řeky Mázy (Maas) mohou využít povinnosti skladu statkových hnojiv přijímat další přebytky těchto hnojiv v důsledku přísnějších norem upravujících používání statkových hnojiv. V tomto případě se vyrovnání likvidace a uskladnění statkových hnojiv snižuje v poměru k množství minerálů, v souvislosti s nimiž byla využita pomoc skladu statkových hnojiv.
(53)
Jelikož rozmetání statkových hnojiv v oblastech vodních ploch a toků a přírodních oblastech bylo zakázáno v období od 1. září, a nikoli od 21. září jako na ostatních územích, dostali se někteří zemědělci do potíží, protože statková hnojiva jsou v mnoha zemědělských podnicích rozmetávána po sklizni a řada plodin je sklízena až po (každoročním) datu začátku zákazu. To již v oblastech vodních ploch a toků a přírodních oblastech nebylo možné. Belgické úřady odhadují, že v důsledku toho by tyto podniky požadovaly další zařízení pro uskladnění statkových hnojiv na tři měsíce.
(54)
Rozdíl v normách upravujících používání statkových hnojiv v běžných oblastech a v oblastech vodních ploch a toků a přírodních oblastech odpovídá zhruba 50 kg P2O5/ha. Jelikož jedna tuna statkových hnojiv obsahuje v průměru 5,2 kg P2O5, 50 kg P2O5/ha odpovídá přibližně 10 tunám požadované skladovací kapacity na hektar.
(55)
Na základě odhadu, že náklady na stavbu skladovacího zařízení o objemu 500 m3 činí 1 263 120 BEF, belgické orgány předpokládají, že poskytnutí nezbytné skladovací kapacity zahrnuje investici zhruba 2 500 BEF na tunu skladovací kapacity, která bude amortizována za 20 let, a odpovídá tudíž ekvivalentu 125 BEF/t/rok. Roční vyrovnání ve výši 1 250 BEF/ha je proto splatné zemědělcům produkujícím statková hnojiva od hospodářských zvířat s ornou půdou v oblastech, kde se uplatňují přísnější pravidla pro používání a rozmetání statkových hnojiv.
(56)
Zemědělci, kteří v roce 1996 obdrželi toto vyrovnání uskladnění statkových hnojiv podle vyhlášky o statkových hnojivech, nemohou v témže roce z Vlámského zemědělského investičního fondu získat dotace na úroky nebo kapitálové příplatky na vybudování zařízení pro uskladnění statkových hnojiv od hospodářských zvířat.
(57)
Jelikož zemědělci s pozemky v oblastech vodních ploch a toků nemohou plně pokrýt povolené množství dusíku na hektar používáním živočišných statkových hnojiv, belgické úřady předpokládají, že zemědělci v těchto oblastech se budou snažit zachovat úroveň produkce pomocí dalšího chemického hnojiva, a to zejména na „ostatní plodiny“ a na kukuřici.
(58)
Předpokládá se, že tyto zemědělské podniky použijí dalších 60 kg N/ha za cenu 16 BEF/kg. Splatná podpora tudíž činí 960 BEF (60 × 16), přičemž tato částka byla zaokrouhlena na paušální sazbu ve výši 1 000 BEF/ha.
(59)
Zemědělci, kteří měli v roce 1994 ornou půdu nacházející se v oblastech vodních ploch a toků a přírodních oblastech, mohou požádat sklad statkových hnojiv, který odpovídá za správu režimu podpory, o vyrovnání za tyto oblasti. Na mapách a plánech musí vyznačit své jednotlivé pozemky s ornou půdou a s osevním plánem pro rok 1994 a pro rok žádosti. Nachází-li se orná půda v několika oblastech nebo zónách, vyrovnání se vypočítá na základě nejpřísnějších norem pro používání a rozmetání statkových hnojiv. Sklad statkových hnojiv žádosti přezkoumá a dotčené osoby informuje o tom, jaké vyrovnání bude vyplaceno, a to na základě veškerých informací, které má k dispozici. Vyrovnání se neplatí, pokud jeho výše nedosahuje částky 1 000 BEF. Žadatelé mají právo odvolat se k vlámskému ministerstvu životního prostředí, které musí rozhodnout do šesti měsíců, jinak se odvolání považuje za přijaté.
(60)
Sklad statkových hnojiv, policie a úředníci oddělení inspekce životního prostředí úřadu pro správu životního prostředí, přírody, pozemků a vody a jiní úředníci jsou oprávněni kontrolovat, zda zemědělci plní své povinnosti podle vyhlášky o statkových hnojivech. Pokud jsou zjištěna porušení povinností, mohou být zemědělci požádáni o vrácení podpory. Podpora nesmí být podle vyhlášky o statkových hnojivech poskytnuta na půdu, která je vyňata z produkce.
III. POSOUZENÍ PODPORY
(61)
Opatření popsaná výše představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Vyrovnání pochází ze státních zdrojů a vyplácí se určitým kategoriím zemědělců, tj. těm, kteří sídlí v oblastech vodních ploch a toků nebo přírodních oblastech. Tato podpora narušuje hospodářskou soutěž nebo hrozí jejím narušením a ovlivňuje obchod mezi členskými státy, protože zlepšuje konkurenční postavení zemědělců, kteří dostávají vyrovnání, v porovnání se zemědělci v jiných částech Belgie nebo v jiných členských státech, kteří podporu nedostávají. Kromě toho pokud jsou produkty vyprodukované těmito zemědělci předmětem obchodu uvnitř EU, zdá se pravděpodobné, že opatření budou mít vliv na obchod mezi členskými státy.
(62)
Ve svých písemných připomínkách belgické orgány zdůraznily environmentální cíle režimu podpory a v této souvislosti citovaly ustanovení nařízení Rady (EHS) č. 2078/92 ze dne 30. června 1992 o metodách zemědělské výroby slučitelných s požadavky ochrany životního prostředí a zachování přírodního prostředí (dále jen nařízení (EHS) č. 2078/92) (8) a pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (9). Bod 2.1 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí uvádí, že v zemědělském odvětví se pokyny netýkají oblasti, na kterou se vztahuje nařízení (EHS) č. 2078/92. Je tudíž vhodné začít úvahou o použití nařízení (EHS) č. 2078/92 na dotčená opatření.
(63)
Belgické orgány vysvětlují, že na vyrovnání pro zemědělce poskytnuté jako součást opatření v přírodních oblastech a v oblastech vodních ploch a toků by se mělo pohlížet jako na provedení nařízení (EHS) č. 2078/92.
(64)
Nařízení (EHS) č. 2078/92 stanovuje režim podpory Společenství, který je určen mimo jiné k podpoře dobrovolného uplatňování zemědělských postupů, jež zmírňují znečišťující vlivy zemědělství, a to na základě závazků zemědělce (čl. 2 odst. 1). Členské státy určí podmínky pro poskytnutí podpory a výši podpory, která má být vyplacena, na základě závazku příjemce a ušlého příjmu, jakož i potřeby poskytnout pobídku (čl. 5 odst. 1 písm. a) a b)). Kromě toho může Společenství za podmínek stanovených Komisí také přispět k určitým prémiím poskytnutým členskými státy za účelem vyrovnání příjmů ušlých v důsledku povinného uplatňování omezení podle článku 2 v souvislosti s opatřeními zavedenými v těchto členských státech v souladu s ustanoveními Společenství (čl. 4 odst. 5 nařízení (EHS) č. 2078/92).
(65)
Dále podle čl. 10 odst. 1 mají členské státy možnost zavést režimy pro další opatření financované na vnitrostátní úrovni, jejichž podmínky pro udělení podpory se liší od požadavků nařízení nebo jejichž výše překračuje omezení stanovená v nařízení. Tyto režimy musí být v souladu s cíli nařízení a pravidly státní podpory.
(66)
Sporný režim nemá poskytovat vyrovnání ztrát spojených s plněním dobrovolně přijatých závazků zemědělců. Nezahrnuje ani spolufinancování vyrovnání ze strany Společenství v souvislosti s opatřeními, která Belgie zavedla za podmínek určených Komisí. Režim se spíše týká (výhradně) vnitrostátního financování vyrovnání ztrát pramenících z plnění povinností podle vnitrostátních právních předpisů o hnojivech.
(67)
Z těchto důvodů podpora nespadá do oblasti působnosti nařízení a musí být zkoumána podle platných pravidel státní podpory.
IV. UPLATŇOVÁNÍ POKYNŮ SPOLEČENSTVÍ KE STÁTNÍ PODPOŘE NA OCHRANU ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ
(68)
Je nezbytné zvážit, zda lze opatření považovat za slučitelné s pokyny Komise z roku 1994 ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (10) (dále jen „pokyny“), které platily v době opatření (11).
(69)
V této souvislosti je nezbytné poznamenat, že opatření ve formě podpory na vyrovnání sníženého výnosu na travním porostu nebo u kukuřice, podpory na likvidaci přebytků statkových hnojiv a vyrovnání dalších nákladů na používání umělých hnojiv představují provozní podporu. V odpovědi na otázku útvarů Komise belgické orgány vysvětlily, že náklady na uskladnění statkových hnojiv nejsou na rozdíl od nákladů na investice do dalšího uskladnění statkových hnojiv ve skutečnosti přímo spojeny se skutečnými investicemi. Vzhledem k těmto vysvětlením se Komise domnívá, že toto opatření by mělo být také považováno za provozní podporu.
(70)
Komise se obecně domnívá, že vyplácení provozních podpor zemědělskému odvětví pravděpodobně neposkytne trvalý přínos k rozvoji odvětví a může představovat narušení podmínek hospodářské soutěže, jež znevýhodňuje zemědělce, kteří takové podpory nedostávají. Komise tudíž takové podpory posuzuje přísně.
(71)
Vyplácením provozní podpory na opatření v oblasti ochrany životního prostředí se zabývá bod 3.4 pokynů. Ten zní:
„V souladu s dlouholetou politikou Komise zpravidla neschvaluje provozní podporu, která firmám snižuje náklady vyplývající ze znečištění nebo ulevuje od nepříjemností, které způsobují. Za určitých dobře definovaných okolností však Komise může stanovit z této zásady výjimku. Doposud tak učinila v oblasti odpadového hospodářství a slev na ekologických daních. Komise bude i nadále posuzovat takové případy podle jejich opodstatněnosti a ve světle přísných kritérií, která vypracovala v těchto dvou právě zmíněných oblastech. Podle těchto kritérií musí podpora nahrazovat pouze výrobní vícenáklady na základě porovnání s tradičními náklady a měla by být dočasná a v zásadě degresivní, aby představovala pobídku ke snižování znečištění nebo rychlejšímu zavedení účinnějšího způsobu využití zdrojů. Podpora dále nesmí být v rozporu s jinými ustanoveními Smlouvy o ES, a zejména s ustanoveními, která se týkají volného pohybu zboží a služeb.
V oblasti odpadového hospodářství může veřejné financování dalších nákladů na tříděný sběr, využití a zpracování komunálního odpadu ve prospěch podniků i spotřebitelů zahrnovat státní podporu, ale v takovém případě je lze povolit za předpokladu, že podnikům jsou náklady účtovány v poměru k míře, v jaké systém využívají, nebo k množství odpadu, který ve svém provozu vyprodukují. Podpora sběru, využití a zpracování průmyslového a zemědělského odpadu se bude posuzovat případ od případu.
Dočasné slevy na nových ekologických daních lze povolit tehdy, pokud je nezbytné vyrovnat ztráty konkurenceschopnosti, zejména na mezinárodní úrovni. Dalším faktorem, který je třeba vzít v úvahu, je, co naopak musí udělat firmy, aby omezily znečišťování, které způsobují. Toto ustanovení se vztahuje i na slevy na daních zavedených podle právních předpisů Evropského společenství, kdy členské státy samy rozhodují o slevě na dani nebo její výši.“
(72)
Co se týká podpor na uskladnění a likvidaci přebytečných statkových hnojiv, Komise se domnívá, že přebytečná statková hnojiva lze považovat za formu zemědělského odpadu. V souladu s pokyny citovanými výše je zapotřebí podporu na likvidaci takového odpadu zvažovat případ od případu podle kritérií bodu 3.4 pokynů.
(73)
Komise konstatuje, že současné opatření bylo dočasné, jelikož se uplatňovalo pouze v letech 1996 a 1997. Dále Komise konstatuje, že belgické orgány neoznámily pokračování plateb přímé podpory na uskladnění nebo likvidaci statkových hnojiv, ačkoli dohody o sběru statkových hnojiv od některých zemědělců skladem statkových hnojiv zůstávají nezměněny.
(74)
Komise musí vzít v úvahu též skutečnost, že opatření ve formě podpory nejsou degresivní, jelikož po oba dotčené roky je poskytována stejná výše podpory (srov. body 38-40, 49-51).
(75)
Na základě informací, které poskytly belgické orgány, je také zjevné, že záměrem opatření je vyrovnat plné náklady na uskladnění a likvidaci přebytečných statkových hnojiv vzniklých v důsledku omezení uložených v citlivých zónách. Zemědělci by tak byli osvobozeni od poplatků za likvidaci odpadu. Zdá se také, že od zemědělců v citlivých zónách není požadováno, aby podnikli nějaké kroky ke snížení své produkce statkových hnojiv. Neexistuje tak žádné protiplnění ze strany zemědělců za příjem podpory, která jim jednoduše vyrovnává plnění přísnějších norem pro používání statkových hnojiv stanovených v citlivých zónách. V důsledku toho opatření nepředstavuje pobídku ke snižování produkce statkových hnojiv.
(76)
Z těchto důvodů se Komise domnívá, že opatření nejsou v souladu s pokyny a neplní cíle nařízení (EHS) č. 2078/92. Komise tudíž zastává názor, že nejsou slučitelná s vnitřním trhem.
(77)
Pokud jde o podpory, které zemědělcům vyrovnávají ztráty produkce v důsledku omezení používání živočišných statkových hnojiv, včetně podpory vyrovnávající další náklady na umělá hnojiva, Komise konstatuje, že podpory vyrovnávající úbytek produkce nejsou v pokynech výslovně uvedeny. Nicméně jelikož omezení používání statkových hnojiv má za následek snížené výnosy, zvyšuje pravděpodobně výrobní náklady zemědělců na zbývající plodiny. Podle zásad stanovených v pokynech uvedených výše by se zdálo, že takové podpory lze odůvodnit pouze v případě, že budou splněny následující podmínky (12):
(a)
podpora by měla být dočasná a v zásadě degresivní, aby představovala pobídku k snižování znečištění nebo k rychlejšímu zavedení účinnějších způsobů využití zdrojů;
(b)
podpora musí pouze vyrovnávat výrobní vícenáklady v porovnání s tradičními metodami;
(c)
podpora nesmí být v rozporu s jinými ustanoveními Smlouvy o ES.
Kromě toho z článku 10 nařízení (EHS) č. 2078/92 vyplývá, že podpora poskytnutá mimo rámec nařízení, ale s cílem dosáhnout jednoho z omezení stanovených v jeho článku 2, musí být v souladu s cíli nařízení.
(78)
Jelikož se podpora uplatňovala pouze po dobu dvou let, zdálo by se, že byla dočasná. Při podání informací ze dne 14. ledna 2013 belgické orgány potvrdily, že opatření byla v roce 1998 přerušena.
(79)
Avšak po dobu, po kterou se opatření uplatňovalo, nebyla podpora degresivní (srov. body 38-40, 49-50), v důsledku čehož nebyla vytvořena pobídka k rychlejšímu zavedení účinnějších způsobů využití zdrojů.
(80)
Jak je uvedeno výše, vyrovnání ztráty produkce na travním porostu se vypočítá podle celkového používání umělých hnojiv povoleného v oblastech, které nejsou citlivé, konkrétně 450 kg N/ha pro travní porost a 325 kg N/ha pro kukuřici. Podle belgických orgánů byly tyto údaje vypočítány na vědeckém základě s cílem zajistit, aby koncentrace dusičnanů v podzemních a povrchových vodách nepřesáhla 50 mg NO3-N/l nebo 11,3 mg NO3-N/l, s přihlédnutím k průměrné přípustné ztrátě 70 kg NO3-N/l na hektar ročně. Jejich cílem je zkombinovat optimální produkci s minimálním vyplavováním. Omezení pro přírodní oblasti a oblasti vodních ploch a toků byla vypočítána stejně s přihlédnutím ke skutečnosti, že jejich status z hlediska dusičnanů je citlivější než v ostatních oblastech.
(81)
Ve svém dopise ze dne 7. srpna 1998 belgické orgány vysvětlily, že bylo rozhodnuto vypočítat vyrovnání rozdílu v normě na základě celkového množství dusíku, které lze použít v souladu se zákonem, včetně dusíku z umělých hnojiv i dusíku z živočišných statkových hnojiv. Podle belgických orgánů byl tento přístup použit z toho důvodu, že bylo pokládáno za nezbytné zajistit rovné zacházení se zemědělci v jednom regionu, aby zemědělci, jejichž půda se nachází v oblastech, pro které platí přísnější místní normy, nebyli poškozeni v porovnání se zemědělci, jejichž půda takovými normami nebyla dotčena. Pokud by normy byly stejné pro všechny zemědělce ve všech oblastech, bylo by toto konkurenční zvýhodnění zrušeno a nebylo by nutné platit žádné vyrovnání. Pokud zemědělci vynaloží úsilí o překročení základní normy kvality životního prostředí, je v této situaci možné vypočítat platbu vyrovnání na základě rozdílu mezi tím, čeho je dosaženo, a kvalitativní normou.
(82)
Na základě této zásady rovnosti v rámci téhož regionu se belgické orgány domnívaly, že platná pravidla nepředstavují nadměrné vyrovnání pro zemědělce a/nebo vyrovnání za upuštění od zemědělských postupů, které jsou v rozporu s nařízeními EU. V souladu s tímto argumentem bude konkurenční znevýhodnění nebo zvýhodnění v rámci jednoho zemědělského regionu výraznější v tomto regionu než v EU jako celku. Proto byla v rámci Flander vyrovnána celá ztráta, kterou utrpěli zemědělci, jejichž půda se nachází v oblastech s přísnějšími místními normami (tedy skutečná utrpěná ztráta výnosu).
(83)
Belgické orgány dále poukázaly na to, že vlámský region uložil přísnější místní normy již v letech 1996 a 1997, zatímco směrnice o dusičnanech toto vyžadovala až po 20. prosinci 1998. V citlivých oblastech vodních ploch a toků bylo uloženo omezení 200 kg N/ha u travních porostů, zatímco pro kukuřici a jiné plodiny to bylo 170 kg N/ha. Podle belgických orgánů tak bylo povolené množství živočišných statkových hnojiv již od roku 1996 nižší, než bylo stanoveno v rámci prvního akčního programu podle směrnice 91/676/EHS, a u určitých plodin bylo omezeno na úroveň stanovenou ve druhém akčním programu.
(84)
Dne 14. ledna 2013 belgické orgány poskytly podrobné informace o metodě výpočtu, aby ukázaly, že byla v souladu se zemědělskou praxí a s právními ustanoveními EU platnými v době opatření.
(85)
Avšak na základě dostupných informací ustanovení v oblastech vodních ploch a toků a přírodních oblastech zjevně výrazně nepřekračují rámec povinností stanovených ve směrnici 91/676/EHS. V této souvislosti Komise konstatuje, že samy belgické orgány ve svých písemných připomínkách uvedly, že označily oblasti vodních ploch a toků a přírodní oblasti za oblasti obzvláště citlivé na znečištění dusičnany, a že tudíž usoudily, že k dosažení cílových 50 mg/l dusičnanů v povrchových sladkých vodách, především vodách používaných pro získávání pitné vody, a v podzemních vodách jsou nezbytné nižší limity. To byla úroveň, která byla podle směrnice 91/676/EHS povinná na konci roku 1995.
(86)
Pokud jde o metodu výpočtu vyrovnání, Komise požádala belgické orgány, aby poskytly ověřené studie, s jejichž pomocí by prokázaly přesnost předpokladů použitých při výpočtu. Belgické orgány byly především požádány, aby poskytly výsledky studií prokazující, že snížení celkového používání hnojiv ze 450 kg N/ha na 350 kg N/ha skutečně vede ke snížení výnosu o 15 % a že snížení ze 450 kg N/ha na 400 kg N/ha má za následek snížení výnosu o 7 %. Belgické orgány prokázaly přesnost základních předpokladů použitých při výpočtu ve své odpovědi ze dne 14. ledna 2013.
(87)
Belgické orgány byly také požádány, aby pomocí řady hypotéz předložily doplňující informace o předpokladech použitých při výpočtu účinků této ztráty produkce na celkovou ziskovost zemědělského podniku, včetně produkce čistě na orné půdě a smíšené produkce na orné půdě a z hospodářských zvířat. Komise zejména požádala belgické orgány, aby podrobně vysvětlily, proč předpokládají, že 15 % ztráta produkce travin ve smíšeném zemědělském podniku s ornou půdou a hospodářskými zvířaty představuje 40 % ztrátu ziskovosti zemědělského podniku s přihlédnutí k různým typům živočišné výroby. Tyto informace belgické orgány poskytly ve své odpovědi ze dne 14. ledna 2013.
(88)
Belgické orgány byly také požádány, aby předložily výpočty na základě alternativních metod poskytování vyrovnání, například nákladů na nákup náhradního krmiva jako náhrady za ztrátu produkce. Ve své odpovědi ze dne 14. ledna 2013 belgické orgány trvaly na tom, že vzhledem k tomu, že takové výpočty nebyly provedeny v době opatření, již je nelze provést.
(89)
Podle názoru Komise proto belgické orgány neprokázaly, že podpora byla omezena pouze na výrobní vícenáklady. Kromě toho, jak je uvedeno výše (bod 79), podpora nebyla degresivní.
(90)
Poskytnutí podpory na ztrátu produkce tak nesplňuje podmínky pokynů. Z těchto důvodů se Komise domnívá, že tato opatření podpory nejsou slučitelná se Smlouvou.
V. ZÁVĚR
(91)
Komise má za to, že Belgie zavedla vyrovnání podle vyhlášky o statkových hnojivech v rozporu s čl. 93 odst. 3 Smlouvy o ES (nyní čl. 108 odst. 3 SFEU).
(92)
Opatření nespadají do oblasti působnosti nařízení (EHS) č. 2078/92.
(93)
Opatření týkající se vyrovnání na uskladnění a likvidaci přebytečných statkových hnojiv a ztrátu produkce představují provozní podporu, kterou lze za slučitelnou prohlásit pouze výjimečně. V této souvislosti přísný přístup pokynů předpokládá, že podpora na uskladnění a likvidaci může být prohlášena za slučitelnou, pokud je dočasná a degresivní a pokud vyžaduje protiplnění od zemědělce. V případě podpory na ztrátu produkce by měla být podpora dočasná a degresivní a měla by kompenzovat pouze výrobní vícenáklady. Jak bylo analyzováno výše, tyto podmínky nebyly splněny.
(94)
Vzhledem k tomu, že za příjem podpory nebylo vyžadováno žádné protiplnění příjemců a že opatření podpory zjevně neobsahují žádné pobídky pro příjemce, aby podnikli další kroky směřující ke zlepšení ochrany životního prostředí, nepřispívá podle Komise toto opatření podpory k rozvoji určitých hospodářských činností ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
(95)
Vyhláška o statkových hnojivech byla zrušena v roce 1998 a veškerá opatření byla zastavena.
(96)
Z výše uvedených důvodů se Komise domnívá, že během doby svého uplatňování v letech 1996 a 1997 opatření představovalo nezákonnou a neslučitelnou podporu, která v zásadě musí být vrácena.
(97)
Vzhledem ke skutečnosti, že na pravomoc Komise získat zpět neslučitelnou podporu se vztahuje promlčecí doba v délce deseti let (13), nelze tuto neslučitelnou podporu získat zpět.
(98)
Jakákoli individuální podpora, která v době poskytnutí splňovala podmínky blokové výjimky nebo schváleného režimu, je slučitelná s vnitřním trhem až do maximálních intenzit podpory platných pro tento typ podpory,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora poskytnutá jako vyrovnání podle vyhlášky o statkových hnojivech, nezákonně zavedená Belgií v rozporu s čl. 93 odst. 3 Smlouvy o ES, je neslučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Individuální podpora poskytnutá v rámci režimu podle článku 1, která v době, kdy byla poskytována, splňovala podmínky blokové výjimky nebo schváleného režimu, je slučitelná s vnitřním trhem až do maximálních intenzit podpory platných pro tento typ podpory.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
V Bruselu dne 16. září 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-16 ta’ Settembru 2013
dwar il-kumpensi skont id-digriet dwar id-demel C 75/98 (ex NN 45/98) implimentati mill-Belġju (il-Fjandri)
(notifikata bid-dokument C(2013) 5818)
(Il-verżjonijiet bl-Olandiż u l-Franċiż biss huma awtentiċi)
(2013/530/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati jissottomettu l-kummenti tagħhom (1),
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Wara li s-servizzi tal-Kummissjoni Ewropea rċevew ilment li l-Gvern tal-Fjandri kien qiegħed iħallas għajnuniet illegali lill-bdiewa fir-rigward tal-użu tagħhom tal-fertilizzanti u d-demel (minn hawn 'il quddiem “il-miżura”), permezz ta' ittra datata l-4 ta' Frar 1998, is-servizzi tal-Kummissjoni talbu lill-awtoritajiet Belġjani jfornu informazzjoni dwar l-implimentazzjoni tad-deċiżjoni tal-20 ta' Diċembru 1995 tal-Gvern tal-Fjandri dwar il-kumpens pagabbli lill-bdiewa għall-obbligi skont il-leġiżlazzjoni dwar il-fertilizzanti (minn hawn 'il quddiem “id-digriet dwar id-demel”).
(2)
Il-Kummissjoni rċeviet din l-informazzjoni permezz ta' ittra mingħand il-Ministru Fjamming għall-Ambjent u l-Impjiegi fit-18 ta' Marzu 1998, u permezz ta' ittra mir-Rappreżentanza Permanenti tal-Belġju fil-31 ta' Marzu 1998.
(3)
Fil-15 ta' April 1998 seħħet laqgħa bejn ir-rappreżentanti tal-awtoritajiet kompetenti tal-Belġju u s-servizzi tal-Kummissjoni Ewropea.
(4)
Permezz ta' telex fl-10 ta' Lulju 1998, il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali mingħand l-awtoritajiet Belġjani li t-tweġiba għaliha waslet mingħandhom permezz ta' ittra fis-7 ta' Awwissu 1998, li ġiet reġistrata fl-10 ta' Awwissu 1998.
(5)
Skont l-informazzjoni mingħand l-awtoritajiet Belġjani, fl-1996 saru l-pagamenti. Madankollu, il-miżura ma kinetx ġiet notifikata lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 93(3) KE (illum l-Artikolu 108(3) TFUE). Għal din ir-raġuni, il-fajl iddaħħal fir-reġistru ta' għajnuniet mhux notifikati skont in-numru NN 45/98. Madankollu, għalkemm l-iskema kienet fis-seħħ fis-snin 1996 u 1997, il-Kummissjoni nnotat ir-responsabbiltà li ħadu l-awtoritajiet Belġjani fl-ittra tagħhom tas-7 ta' Awwissu 1998 biex ma jħallsux għajnuna għall-1997 sakemm il-Kummissjoni tkun ħadet deċiżjoni dwar il-kompattibbiltà tal-għajnuna mas-suq komuni. L-awtoritajiet Belġjani infurmaw lill-Kummissjoni li l-Gvern Fjamming kellu l-intenzjoni jinkorpora din l-iskema ta' kumpens fil-programm tal-għajnuna Fjamming skont ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2078/92 (2).
(6)
Permezz ta’ ittra datata l-21 ta’ Jannar 1999, il-Kummissjoni infurmat lill-Belġju li kienet iddeċidiet li tniedi l-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-miżura.
(7)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tniedi l-proċedura ġiet ippubblikata fis-17 ta' April 1999 f'Il-Ġurnal Uffiċjali (3).
(8)
Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura.
(9)
Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kumment mill-partijiet interessati.
(10)
Notifiki li jirrigwardaw każijiet Fjammingi oħrajn tad-demel (C12/1999, N105/1999, N311/99) ġew irtirati mill-awtoritajiet Belġjani.
(11)
Fis-6 ta' Marzu 2012 il-Kummissjoni rċeviet ilment minn bidwi dwar il-pagament ta' kumpens għall-1996 skont id-digriet dwar id-demel. F'laqgħa bejn ir-rappreżentanti tal-awtoritajiet Belġjani (Fjammingi) u s-servizzi tal-Kummissjoni Ewropea fis-16 ta' April 2012, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Belġjani biex jissottomettu l-opinjonijiet tagħhom dwar l-ilment.
(12)
Il-Kummissjoni Ewropea talbet għal informazzjoni addizzjonali fid-9 ta' Novembru 2012. L-awtoritajiet Belġjani wieġbu b’ittra fl-14 ta’ Jannar 2013.
II. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-GĦAJNUNA
1. TITOLU
(13)
Kumpens skont id-digriet dwar id-demel.
2. BAĠIT
(14)
Il-baġit totali għall-miżura għall-1996 kien BEF 427 511 868 (frank Belġjan) imqassam kif ġej:
(a)
kumpens għal rendiment imnaqqas
-
bur BEF 250 279 282
-
qamħirrum BEF 50 102 650
(b)
kumpens għall-ispejjeż tar-rimi tad-demel BEF 65 486 397
(c)
kumpens għall-ispejjeż tal-ħżin tad-demel BEF 34 276 829
(d)
kumpens għax-xiri ta' fertilizzant addizzjonali BEF 27 366 710
Tul ta’ żmien
(15)
Il-kumpens skont id-digriet dwar id-demel tħallas għas-sena 1996.
Benefiċjarji
(16)
Skont id-digriet dwar id-demel, il-kumpens huwa pagabbli lil bdiewa li l-impriża tagħhom tinsab, kollha jew parti minnha, f'żona tal-ilma jew f'żona tan-natura. Dan japplika għal 7,502 minn total ta' 40,673 impriża bir-raba' jew bil-bhejjem fil-Fjandri (18.5 %). F'termini ta' erja, minn total ta' 649,223 ettaru ta' raba' jew għall-bhejjem, 47,948 ettaru (7.5 %) jinsabu f'żona tal-ilma u 21,919 ettaru (3 %) jinsabu f'żona tan-natura.
Għan
(17)
L-għan tal-iskema tal-għajnuna huwa biex il-bdiewa bl-art f'żoni ambjentali sensittivi jkunu jistgħu jadattaw għal standards iktar stretti dwar l-użu tad-demel, u biex jikkumpensa għat-telf ekonomiku mġarrab minn dawk il-bdiewa. L-għajnuna hija kkalkutata abbażi tal-introjtu mitluf, b'konsiderazzjoni tal-prattika agrikola normali barra minn dawk iż-żoni sensittivi. Skont l-awtoritajiet Belġjani, il-kumpens kien meħtieġ ukoll biex ikunu evitati l-problemi soċjali.
(18)
L-għajnuna tingħata biex tikkumpensa lill-bdiewa f'dawn iż-żoni sensittitivi għal:
(a)
tnaqqis fil-produzzjoni li jirriżulta minn inqas fertilizzazzjoni u użu tad-demel,
(b)
spejjeż addizzjonali tar-rimi tad-demel,
(c)
spejjeż addizzjonali tal-ħżin tad-demel,
(d)
xiri addizzjonali tal-fertilizzanti kimiċi.
Bażi legali
(19)
Skont l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Belġjani, il-pagamenti għall-bdiewa biex jikkumpensaw għall-obbligi skont il-leġiżlazzjoni dwar il-fertilizzanti kienu bbażati fuq erba' testi legali:
(a)
Id-Deċiżjoni tal-20 ta' Diċmebru 1995 tal-Gvern Fjamming dwar il-kumpens pagabbli lill-bdiewa għall-obbligi skont il-leġiżlazzjoni dwar il-fertilizzanti,
(b)
Id-Deċiżjoni tal-20 ta' Diċmebru 1995 tal-Gvern Fjamming li tiffisa l-kumpens għas-snin 1996 u 1997 skont l-Artikolu 15(9) tad-Digriet tat-23 ta' Jannar 1991 dwar il-protezzjoni tal-ambjent kontra t-tniġġis mid-demel,
(c)
Id-Deċiżjoni tad-19 ta' Marzu 1991 tal-Gvern Fjamming li tistabbilixxi r-regoli dwar l-obbligi addizzjonali fir-rigward tar-rimi u dwar l-assistenza għad-demel żejjed addizzjonali f'żoni fejn japplikaw standards iktar stretti għat-tifrix tad-demel,
(d)
Id-Deċiżjoni tal-15 ta' Lulju 1997 tal-Gvern Fjamming li temenda d-Deċiżjoni tal-20 ta' Diċmebru 1995 tal-Gvern Fjamming li tiffisa l-kumpens għas-snin 1996 u 1997 skont l-Artikolu 15(9) tad-Digriet tat-23 ta' Jannar 1991 dwar il-protezzjoni tal-ambjent kontra t-tniġġis mid-demel.
(20)
L-ebda wieħed minn dawn it-testi legali ma ġie notifikat lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 93(3) tat-Trattat tal-KE (illum l-Artikolu 108(3) tat-TFUE).
Politika dwar id-demel fil-Fjandri
(21)
Skont l-awtoritajiet Belġjani, il-politika dwar id-demel fil-Fjandri hija bbażata fuq id-Digriet tal-20 ta' Diċembru 1995 li jemenda d-Digriet tat-23 ta' Jannar 1991 dwar il-protezzjoni tal-ambjent kontra t-tniġġis mill-fertilizzanti. Dan id-digriet jimmira li jnaqqas il-problemi ambjentali kkawżati mill-arrikkament tal-ilma tal-wiċċ u l-ilma taħt l-art u n-nixxija tal-fosfati u n-nitrati fil-ħamrija, bir-riskju ta' penetrazzjoni fl-ilma tal-wiċċ u ta' taħt l-art. Skont ir-rapport dwar l-ambjent u n-natura fil-Fjandri, l-agrikoltura hija responsabbli għal 56 % tal-ammont ta' nitroġenu u fosfati netti fl-ambjent. In-nixxija tal-ammonjak mill-postijiet fejn jinżammu l-bhejjem u t-tifrix tal-ħama huma responsabbli għal 21 % tal-emissjonijiet li jniġġsu fil-Fjandri.
(22)
Id-digriet dwar id-demel jiffissa l-għanijiet f'rabta mal-ilħuq u/jew il-manteniment tal-istandards tal-kwalità rikwesti għall-ħamrija, l-ilma (tal-wiċċ u ta' taħt l-art) u l-arja. Jipprovdi għall-issikkar bil-mod tar-restrizzjonijiet fuq l-użu tad-demel. Għalhekk jippermetti l-aġġustamenti matul il-fażi tranżitorja. L-istandards li jamministraw l-użu tal-fertilizzant għandhom jiġu ssikkati bil-mod, ħlief f'żoni partikolarment vulnerabbli, jiġifieri ż-żoni tal-ilma u ż-żoni tan-natura fejn ir-regoli iktar stretti jidħlu fis-seħħ immedjatament.
(23)
Id-digriet jipprovdi wkoll għal waqfien fil-produzzjoni tad-demel u fl-ammont ta' bhejjem fil-Fjandri sal-livell tal-1992. Għal dan il-għan qed tiġi introdotta politika lokali tal-permessi. Fl-istess ħin, għal impriżi ikbar il-permess se jonqos b'25 % malli jiġġedded. Is-settur tal-biedja tal-bhejjem ingħata perjodu ta' żmien (sal-2002) biex isib modi għat-tnaqqis tad-demel żejjed u l-impatt tiegħu.
(24)
Ir-restrizzjonijiet iktar stretti daħlu fis-seħħ immedjatament fl-1 ta' Jannar 1996 fiż-żoni li ġejjin:
(a)
żoni fejn jinġabar l-ilma u ta' konservazzjoni,
(b)
żoni naturali, riżervi naturali, art tal-foresta,
(c)
żoni tad-Direttiva tal-Għasafar,
(d)
widien u art tal-biedja ta' valur ekoloġiku,
(e)
art sensittiva għan-nitrati,
(f)
art imniġġsa bil-fosfati.
(25)
Skont l-awtoritajiet Belġjani, in-nomina ta' dawn iż-żoni sensittivi qieset ir-rekwiżiti tad-Direttiva tal-Kunsill 91/676/KEE (4) dwar il-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli u d-Direttiva tal-Kunsill 79/409/KEE (5) dwar il-konservazzjoni tal-għasafar selvaġġi.
Limiti ġenerali għall-applikazzjoni tal-fertilizzanti u d-demel
(26)
Skont id-digriet dwar id-demel, il-limiti ġenerali li ġejjin għall-applikazzjoni tal-fertilizzanti u d-demel kienu japplikaw mill-1 ta' Jannar 1996 sal-31 ta' Diċmebru 1998 madwar il-Fjandri kollha, ħlief għaż-żoni tal-ilma u ż-żoni tan-natura. Dawn il-limiti ġew espressi f'kg ta' pentossidu tal-fosforu, f'kg ta' nitroġenu mill-fertilizzanti kimiċi u f'kg ta' nitroġenu totali permess kull sena, kif jidher fit-tabella hawn taħt.
Grupp ta' għelejjel
Pentossidu tal-fosforu
Nitroġenu minn fertilizzanti kimiċi
Nitroġenu totali
Bur
170
250
450
Qamħirrum
160 (1996)
155 (1997)
150 (1998)
200
325
Għelejjel b'rekwiżit ta' nitroġenu baxx (*)
125
125
170
Għelejjel oħrajn
150
225
325
(27)
L-awtoritajiet Belġjani ppubblikaw ukoll il-limiti li ġejjin bħala indikattivi tal-miri li xtaqu jilħqu mill-2003 'il quddiem.
Grupp ta' għelejjel
Pentossidu tal-fosforu
Nitroġenu minn fertilizzanti kimiċi
Nitroġenu mill-bhejjem, demel u fertilizzanti oħrajn
Nitroġenu totali
Bur
125
250
250
450
Qamħirrum
100
130
225
275
Għelejjel b'rekwiżit ta' nitroġenu baxx (**)
100
70
125
125
Għelejjel oħrajn
100
150
200
275
(28)
Barra minn dawn il-limiti kwantitattivi, fuq l-art tal-biedja ordinarja mhux permess li wieħed jifrex id-demel jew fertilizzanti organiċi oħrajn matul il-perjodi li ġejjin: mill-21 ta' Settembru sal-21 ta' Jannar, il-Ħdud kollha u l-festi pubbliċi, is-Sibtijiet kollha ħlief dawk bejn l-1 ta' Frar u l-15 ta' Mejju, matul il-lejl (bejn l-10 PM u s-7 AM), meta l-art tkun mgħarrqa fl-ilma, iffriżata jew koperta bil-borra.
Limiti għall-applikazzjoni tal-fertilizzanti u d-demel fiż-żoni tal-ilma
(29)
Standards iktar stretti japplikaw fiż-żoni tal-ilma maħsuba għall-produzzjoni tal-ilma tax-xorb jew għaliex huma partikolarment sensittivi għan-nixxija tan-nitroġenu. It-terminu “żona tal-ilma” jinkorpora:
(a)
żoni fejn jinġabar l-ilma u żoni tal-protezzjoni tat-tipi II u III għall-ilma ta' taħt l-art, delimitati skont id-Digriet tal-24 ta' Jannar 1984 li jistipula l-miżuri għall-ġestjoni tal-ilma ta' taħt l-art,
(b)
żoni sensittivi identifikati mill-Gvern Fjamming bħala li jeħtieġu standards iktar stretti fi ħdan il-ġibjuni subidrografiċi tal-ilma tal-wiċċ intenzjonati għall-produzzjoni tal-ilma tax-xorb, delimitati skont il-Liġi tas-26 ta' Marzu 1971 dwar il-protezzjoni tal-ilma tal-wiċċ kontra t-tniġġis,
(c)
żoni ta' art sensittiva għan-nitrati fejn huma meħtieġa standards iktar stretti kif determinati mill-Gvern Fjamming u delimitati skont id-Digriet tal-24 ta' Jannar 1984 li jistipula l-miżuri għall-ġestjoni tal-ilma ta' taħt l-art.
(30)
It-tabella li ġejja turi l-istandards li jamministraw l-użu tad-demel applikabbli mill-1 ta' Jannar 1996 għaż-żoni tal-ilma. Dawn ir-regoli huma bbażati fuq l-istandards tar-rendiment għall-gruppi tal-għelejjel elenkati u t-telf ambjentali aċċettabbli għal dawn iż-żoni. Il-kwantitajiet huma espressi f'kg ta' P2O5 u kg ta' nitroġenu għal kull ettaru kull sena.
Grupp ta' għelejjel
Pentossidu tal-fosforu
Nitroġenu minn fertilizzanti kimiċi
Nitroġenu minn bhejjem, demel u fertilizzanti oħrajn
Nitroġenu totali
Bur
120
200
200
350
Qamħirrum
100
150
170
275
Għelejjel b'rekwiżit ta' nitroġenu baxx
80
70
125
125
Għelejjel oħrajn
100
150
170
275
(31)
Fiż-żoni tal-ilma, it-tifrix tad-demel mhux permess bejn l-1 ta' Settembru u l-21 ta' Jannar inklussivi, ħlief fiż-żoni A u B taż-żoni użati għall-ġbir tal-ilma tal-wiċċ fejn il-projbizzjoni testendi sal-15 ta' Frar inklussiv.
Limiti għall-applikazzjoni tal-fertilizzanti u d-demel fiż-żoni tan-natura
(32)
It-terminu “żona tan-natura” jinkorpora:
(a)
żoni tal-widien u art tal-biedja b'valur ekoloġiku kif jindikaw il-mapep tal-iżvilupp rurali pprovduti fil-Liġi tad-29 ta' Marzu 1962 dwar l-organizzazzjoni tal-ippjanar nazzjonali u tal-bliet,
(b)
żoni ta' protezzjoni speċjali delimitati mid-Deċiżjoni tal-Gvern Fjamming tas-17 ta' Ottubru 1988,
(c)
ħabitats speċifiċi u żoni ta' lqugħ li jmissu magħhom,
(d)
żoni tal-foresta, żoni naturali, żoni ta' żvilupp tan-natura jew riżervi tan-natura, kif indikat fil-mapep tal-iżvilupp rurali pprovduti fil-Liġi tad-29 ta' Marzu 1962 dwar l-organizzazzjoni tal-ippjanar nazzjonali u tal-bliet, b'miżura tranżitorja applikabbli sal-31 ta' Diċembru 1997.
(33)
It-tabella li ġejja turi l-istandards li jamministraw l-użu tad-demel applikabbli mill-1 ta' Jannar 1996 għaż-żoni tan-natura. Dawn ir-regoli huma bbażati fuq l-istandards tar-rendiment għall-gruppi tal-għelejjel elenkati u t-telf ambjentali aċċettabbli għal dawn iż-żoni. Il-kwantitajiet huma espressi f'kg ta' P2O5 u kg ta' nitroġenu għal kull ettaru kull sena.
Grupp ta' għelejjel
Pentossidu tal-fosforu
Nitroġenu minn fertilizzanti kimiċi
Nitroġenu totali
Bur
120
200
400
Qamħirrum
100
150
275
Għelejjel b'rekwiżit ta' nitroġenu baxx
80
70
125
Għelejjel oħrajn
100
150
275
(34)
Fiż-żoni tan-natura, it-tifrix tad-demel mhux permess bejn l-1 ta' Settembru u l-21 ta' Jannar inklussivi, u l-istess t-tifrix tad-demel jista' jiġi pprojbit ukoll bejn 1 ta' April u t-30 ta' Ġunju fiż-żoni tal-bur ta' importanza għall-konservazzjoni tal-għasafar. Barra minn hekk, mhux permess li jiġi applikat kwalunkwe fertilizzant ta' kwalunkwe tip fiż-żoni tal-foresta, iż-żoni tan-natura, iż-żoni tal-iżvilupp tan-natura jew riżervi tan-natura mill-1 ta' Jannar 1998, bl-eċċezzjoni ta' ħmieġ li jirriżulta mill-bhejjem li jirgħu l-art, b'rata massima ta' stokk permess ta' 2 unitajiet ta' bhejjem għal kull ettaru mkejjel matul is-sena. L-irziezet tal-familja jistgħu jiksbu eżenzjoni temporanja minn din il-projbizzjoni.
Kumpens għat-tnaqqis fil-produzzjoni
(35)
Skont id-digriet dwar id-demel, il-kumpens jitħallas awtomatikament biss fir-rigward tal-bur u l-qamħirrum. Għal għelejjel oħrajn, qed jiġi meqjus li l-livelli mnaqqsa tal-użu tal-fertilizzant mhux se jirriżultaw fi tnaqqis fil-produzzjoni. Madankollu, fl-aħħar każ, il-bidwi jista' jikseb kumpens jekk huwa/hija ikun/tkun kapaċi jipprovdi/tipprovdi evidenza ta' telf.
Kumpens għal tnaqqis tal-produzzjoni fil-bur
(36)
Il-kumpens għall-bidla fir-rendiment tal-bur huwa kkalkulat abbażi tad-differenza bejn l-istandard permess tal-fertilizzant fiż-żoni barra miż-żoni sensittivi, u l-istandards permessi fiż-żoni sensittivi, b'distinzjoni bejn iż-żoni li jinsabu fiż-żoni tal-ilma u dawk li jinsabu fiż-żoni tan-natura. L-għan tal-għajnuna huwa li tikkumpensa għat-telf tar-rendiment u l-profitabbiltà kkważati minn dan it-tnaqqis.
(37)
Il-punt tal-bidu għall-kalkolu tal-għajnuna huwa l-medja tal-marġni semigross (SGM - semigross margins) f'BEF/ettaru għall-aħħar tliet snin ta' qabel l-għotja tal-kumpens skont il-kodiċi tat-taxxa tal-introjtu. Issir distinzjoni bejn l-art li tintuża għall-irziezet tal-maħleb u bur ieħor. Sabiex jiġi kkalkulat is-SGM, il-Fjandri huma maqsumin fi 13-il parti, skont il-karatteristiċi agronimiċi taż-żona konċernata.
(38)
Għall-bur fejn jipproduċu l-ħalib, l-ogħla SGM huwa Antwerp Kempenland (55 700 BEF/ettaru), l-iktar baxx huwa ż-żona tad-Duni (33 167 BEF/ettaru), filwaqt li l-medja għall-Fjandri inġenerali hija ta' 44 160 BEF/ettaru. Għall-bur li ma jipproduċix il-ħalib, l-ogħla SGM huwa r-reġjun tar-ramel/ħamrija taflija mrammla ta' West Flanders (36 100 BEF/ettaru), l-iktar baxx huwa ż-żona tad-Duni (24 633 BEF/ettaru), filwaqt li l-medja għall-Fjandri inġenerali hija ta' 31 941 BEF/ettaru.
(39)
Għaż-żoni tal-ilma, il-kumpens huwa bbażat fuq il-fatt li l-livell massimu permess tal-użu tan-nitroġenu huwa ffissat għal 350 kg/ettaru meta mqabbel mal-450 kg/ettaru għaż-żoni normali. Dan jikkorispondi għal tnaqqis ta' 22 %. Skont il-liġi tal-introjtu li qed jonqos, l-awtoritajiet Belġjani jikkalkulaw li dan se jirriżulta fi tnaqqis fir-rendimenti ta' 15 %. Madankollu, l-effett fuq il-profitabbiltà tal-impriża se jkun ikbar. Wara li jitnaqqsu l-ispejjeż fissi, l-awtoritajiet Belġjani jikkalkulaw li fuq medja s-SGM jammonta għal 40 % tar-rendiment totali. Għalhekk tnaqqis fir-rendiment ta' 15 % se jirriżulta fi tnaqqis ta' 37.5 % tas-SGM (15 % × 100/40). Il-bażi tal-pagament tal-kumpens għal rendimenti mnaqqsa fiż-żona konċernata huwa għalhekk SGM × 37.5 %. Fl-istess ħin, fiż-żoni tal-ilma, il-bdiewa huma meħtiġea jużaw 50 kg/ettaru inqas ta' fertilizzanti kimiċi. Dan jirrapreżenta tfaddil ta' BEF 800 (50 kg N × 16 BEF/kg). Din is-somma għalhekk titnaqqas mill-għajnuna pagabbli.
(40)
Għaż-żoni tan-natura, il-kumpens huwa bbażat fuq l-istess prinċipji. F'żona tan-natura, il-livell massimu permess tal-użu tan-nitroġenu huwa 400 kg/ettaru meta mqabbel ma' 450 kg/ettaru għal żoni normali, li jikkorrispondi għal tnaqqis ta' 11 %. L-awtoritajiet Belġjani jikkalkulaw li dan se jirriżulta fi tnaqqis fir-rendimenti ta' 7 %. Tnaqqis fir-rendiment ta' 7 % se jirriżulta fi tnaqqis ta' 17.5 % tas-SGM (7 % × 100/40). Il-bażi tal-pagament tal-kumpens għal rendimenti mnaqqsa fiż-żoni tan-natura huwa għalhekk SGM × 17.5 %. Barra minn hekk, l-istess tnaqqis ta' għajnuna ta' BEF 800 (ara l-para. 39 hawn fuq) qed isir fir-rigward tat-tfaddil mill-użu mnaqqas tal-fertilizzant.
(41)
It-tabella ta' hawn taħt tagħti sommarju tal-ogħla, l-inqas u l-medja tar-rati tal-għajnuna pagabbli.
Bur li jipproduċi l-ħalib
SGM
Rata tal-għajnuna, żoni tal-ilma
FOR-L_2013285MT.01000801.notes.0001.xml.jpg
Rata tal-għajnuna, żoni tan-natura
FOR-L_2013285MT.01000801.notes.0002.xml.jpg
Antwerp Kempenland
55 700
20 088
8 948
Duni
33 167
11 638
5 004
Medja
44 160
15 760
9 928
Bur ieħor
SGM
Rata tal-għajnuna, żoni tal-ilma
FOR-L_2013285MT.01000801.notes.0003.xml.jpg
Rata tal-għajnuna, żoni tan-natura
FOR-L_2013285MT.01000801.notes.0004.xml.jpg
West Flanders reġjun tar-ramel/ħamrija taflija mrammla
36 100
12 738
5 518
Duni
24 633
8 437
3 511
Medja
31 941
11 177
4 789
(42)
L-awtoritajiet Belġjani jenfasizzaw li dawn huma rati massimi ta' kumpens għal kull ettaru. L-erja totali ta' bur eliġibbli għall-kumpens hija ta' 31 003 ettaru, li 17 468 ettaru minnhom huma fiż-żoni tal-ilma, u 13 535 ettaru fiż-żoni tan-natura. Il-kumpens massimu teoretiku li setgħa tħallas huwa ta' BEF 202 822 411 fiż-żoni tal-ilma u BEF 65 900 155 fiż-żoni tan-natura. Madankollu, minħabba r-rati iktar baxxi ta' għajnuna għall-bur li ma jipproduċix il-ħalib, il-kumpens attwali mogħti għall-bur kien ta' BEF 250 275 012 kull sena, li BEF 186 505 640 minnhom ingħataw fiż-żoni tal-ilma u BEF 63 769 372 fiż-żoni tan-natura. Skont l-awtoritajiet Belġjani, din id-differenza bejn ir-rati tal-għajnuna teroetiċi massimi u r-rati tal-għajnuna attwalment imħallsa hija minħabba għadd ta' fatturi, b'mod partikolari l-fatt li l-kumpens tħallas biss fir-rigward tal-bur li diġà kien qiegħed jintuża bħala bur mill-istess razzett fl-1994.
Kumpens għall-qamħirrum
(43)
Għall-qamħirrum tapplika rata fissa tal-għajnuna għat-telf tal-produzzjoni ta' BEF 3 600/ettaru sakemm dan il-qamħirrum għadu jikber fl-istess post, u mhux jinżera f'post li kien bur u wara inħarat. Din l-għajnuna hija bbażata fuq stimi li l-produzzjoni tal-materjal niexef medju għall-qamħirrum hija ta' 14 500 kg/ettaru u t-telf medju tar-rendiment li jirriżulta minn standards iktar stretti huwa ta' 900 kg/ettaru. Abbażi ta' prezz tal-bejgħ stmat għal BEF 4/kg ta' materjal niexef dan jirriżulta f'telf ta' introjtu ta' BEF 3 600.
(44)
Barra minn hekk il-bdiewa huma mħeġġa jiżirgħu l-ħaxix wara l-qamħirrum u b'hekk inaqqsu t-tisfija tan-nitrati mill-ħamrija u n-nixxija tan-nitrati. Għal dan, ingħatat għajnuna oħra ta' BEF 3 600/ettaru. Skont l-awtoritajiet Belġjani din l-għajnuna tkopri biss l-ispiża taż-żerriegħa tal-ħaxix.
Kumpens għal spejjeż addizzjonali tar-rimi tad-demel
(45)
L-għajnuna tingħata lill-impriżi f'żoni tal-ilma u tan-natura biex ikopru l-ispejjeż addizjonali tar-rimi tad-demel żejjed li jirriżulta minn limiti iktar baxxi tal-applikazzjoni tad-demel.
(46)
L-għajnuna tingħata jekk impriża jkollha demel żejjed addizjonali li jkun akkumula b'riżultat ta' standards iktar stretti li jamministraw l-applikazzjoni tad-demel. Għall-kalkolu tal-għajnuna, issir distinzjoni bejn:
(a)
irziezet tal-familja li jrabbu l-bhejjem u impriżi oħrajn tal-bhejjem li bejn l-1993 u l-1996 ma kisbux art tar-raba' addizjonali; titqies l-erja tal-art tar-raba' skont ir-reġistru tal-1996 għall-kalkolu tal-possibbiltajiet tar-rimi tad-demel;
(b)
impriżi mhux tal-familja li jrabbu l-bhejjem li bejn l-1993 u l-1996 kienu kisbu art tar-raba' addizjonali; l-erja li trid titqies għad-determinazzjoni tal-possibbiltajiet tar-rimi tad-demel hija bbażata fuq l-art tar-raba' reġistrata fl-1994 (is-sitwazzjoni tal-impriża agrikola fl-1993).
(47)
Sabiex tiġi kkalkulata l-għajnuna jintuża medju ippeżat, ibbażat fuq il-kalkolu tal-għadd ta' annimali ta' kull speċi (baqar, ħnieżer, tjur, oħrajn) fil-Fjandri u l-kompożizzjoni minerali tipika tad-demel minn kull speċi f'termini ta' kontenut tal-minerali.
(48)
Abbażi ta' dan huwa stmat li kull tunnellata ta' demel fiha 6,6 kg ta' nitroġenu u 4,2 kg ta' pentossidu tad-difosforu.
(49)
L-għajnuna titħallas għal kull unità ta' mineral (għal kull kg ta' pentossidu tad-difosforu (P2O5) u għal kull kg ta' nitroġenu (N)) eliġibbli għall-kumpens. Il-post tal-impriża jiddetermina l-livell tal-pagament. L-ammont ta' għajnuna pagabbli huwa:
(a)
BEF 13/unità: għal impriżi f'muniċipalità “bajda” b'output rivedut ta' 75 kg P2O5/ettaru,
(b)
BEF 20/unità: għal impriżi f'muniċipalità “griża” b'output rivedut ta' 75 sa 125 kg P2O5/ettaru,
(c)
BEF 27/unità: għal impriża agrikola waħda f'muniċipalità b'output rivedut ta' 125 kg P2O5/ettaru,
(50)
L-ammonti tal-għajnuna huma ogħla għall-muniċipalitajiet b'outputs riveduti ogħla għaliex id-demel irid jiġi ttrasportat fuq distanzi itwal.
(51)
Barra minn hekk, l-għajnuna hija pagabbli wkoll biex tikkumpensa lill-bdiewa li ma għadhomx jistgħu jieħdu vantaġġ mill-arranġamenti kuntrattwali mal-irziezet ta' maġenbhom biex jifirxu d-demel żejjed f'dawk l-irziezet. Biex tikkwalifika, l-impriża agrikola trid tkun daħlet f'arranġament għar-rimi tad-demel żejjed fl-1995 mal-utent bl-art fiż-żona fejn japplikaw l-istandards iktar stretti u trid tkun stabbilita f'muniċipalità b'output rivedut ta' iktar minn 100 kg P2O5/ettaru. Il-kumpens jitħallas għal kull unità ta' minerali, jiġifieri għal kull kg P2O5 u kull kg N inqas mormi lil dawn l-utenti. Il-kwantità massima li tista' tkun eliġibbli għal kumpens hija d-differenza fil-possibbiltajiet tar-rimi bejn l-istandards normali li jamministraw l-applikazzjoni tad-demel u dawk li japplikaw f'żoni li huma suġġetti għal regoli iktar stretti. Il-post tal-impriża jiddetermina l-ammont pagabbli, li huwa:
(a)
BEF 27/unità: impriża agrikola waħda f'muniċipalità b'output rivedut ta' 125 kg P2O5/ettaru,
(b)
BEF 20/unità għall-impriżi agrikoli l-oħrajn kollha.
(52)
Impriżi agrikoli tal-familja li jrabbu l-bhejjem b'demel żejjed fuq partijiet tal-art fil-baċir subidrografiku ta' Kluizen għall-ġbir tal-ilma tal-wiċċ jew fuq art sensittiva għan-nitrati max-xatt tax-xmara Maas jistgħu jieħdu vantaġġ tal-obbligu tal-bank tad-demel biex jaċċetta demel żejjed addizzjonali li jirriżulta minħabba l-istandards iktar stretti li jamministraw l-applikazzjoni tad-demel. F'dan il-każ il-kumpens għar-rimi u l-ħżin tad-demel jitnaqqas fi proporzjon mal-kwantità ta' minerali li għalihom il-bank tad-demel ikun ipprovda l-assistenza.
Kumpens għal spejjeż ikbar tal-ħżin
(53)
Minħabba l-fatt li t-tifrix tad-demel fiż-żoni tal-ilma u tan-natura ma kienx permess matul il-perjodu li jibda fl-1 ta' Settmbru, minflok fil-21 ta' Settembru bħal f'żoni oħrajn, ċerti bdiewa sabu diffikultajiet għaliex f'ħafna rziezet id-demel jinfirex wara l-ħsad u huma jaħsdu għadd ta' għelejjel wara d-data (annwali) tal-bidu tal-projbizzjoni. Dan ma baqax possibbli fiż-żoni tal-ilma u tan-natura. L-awtoritajiet Belġjani jistmaw li bħala konsegwenza, dawn l-impriżi jkunu jirrikjedu iktar faċilitajiet tal-ħżin tad-demel għal tliet xhur.
(54)
Id-differenza fl-istandards li jamministraw l-applikazzjoni tad-demel bejn żoni ordinarji u ż-żoni tal-ilma u tan-natura hija ekwivalenti għal madwar 50 kg P2O5/ettaru. Ladarba tunnellata ta' demel fiha medja ta' 5,2 kg P2O5, 50 kg P2O5/ettaru jikkorrispondu għal madwar 10 tunnellati ta' kapaċità ta' ħżin għal kull ettaru meħtieġ.
(55)
Abbażi ta' stima li l-ispiża ta' bini ta' faċilità ta' 500 m3 hija BEF 1 263 120 l-awtoritajiet Belġjani jistmaw li l-forniment tal-kapaċità ta' ħżin meħtieġa jinvolvi investiment ta' madwar BEF 2 500 kull tunnellata ta' kapaċità ta' ħżin li tkun amortizzata fuq perjodu ta' 20 sena, u hija għalhekk ekwivalenti għal BEF 125/t/sena. Għalhekk il-bdiewa li jipproduċu d-demel tal-bhejjem, li għandhom ir-raba' f'żoni fejn japplikaw regoli iktar stretti fuq l-applikazzjoni u t-tifrix tad-demel jieħdu kumpens annwali ta' BEF 1 250/ettaru.
(56)
Bdiewa li fl-1996 rċevew dan il-kumpens għall-ħżin tad-demel skont id-digriet dwar id-demel ma jistgħux jiksbu sussidji fuq ir-rati tal-interess jew primjums kapitali fl-istess sena għall-bini tal-faċilitajiet tal-ħżin għad-demel tal-bhejjem skont il-Fond Fjamming ta' Investiment tal-Agrikoltura (VLIF - Vlaams Landbouwinvesteringsfonds).
Kumpens għall-użu tal-fertilizzanti kimiċi
(57)
Minħabba l-fatt li bdiewa li għandhom l-art fiż-żoni tal-ilma ma jistgħux jgħaqdu l-kwantità permessa kompletament ta' nitroġenu għal kull ettaru bl-użu tad-demel tal-annimali, l-awtoritajiet Belġjani jantiċipaw li l-bdiewa f'dawn iż-żoni se jagħmlu minn kollox biex iżommu l-livelli tal-produzzjoni billi japplikaw fertilizzant kimiku addizzjonali speċjalment għal “għelejjel oħrajn” u għall-qamħirrum.
(58)
Qed jiġi meqjus li dawn l-impriżi agrikoli se jużaw 60 kg addizzjonali ta' N/ettaru fi spiża ta' BEF 16/kg. L-għajnuna pagabbli għalhekk tammonta għal BEF 960 (60 × 16), li tinġabar għal ratta fissa ta' BEF 1 000/ettaru.
Proċedura għall-pagament tal-għajnuna
(59)
Il-bdiewa bir-raba' fl-1994 li jinsabu fiż-żoni tal-ilma u tan-natura jistgħu japplikaw għand il-bank tad-demel, li huwa responsabbli għall-amministrazzjoni tal-iskema, għall-kumpens f'dawk iż-żoni. Huma meħtieġa li jindikaw il-parti tar-raba' tagħhom biċċa biċċa fuq il-mapep u l-pjanijiet, bi pjan tal-għelejjel għall-1994 u għas-sena tal-applikazzjoni. Jekk l-art tar-raba' tkun tinsab f'diversi erji jew żoni, il-kumpens jiġi kkalkulat abbażi tal-iktar standards stretti dwar l-applikazzjoni u t-tifrix tad-demel. Il-bank tad-demel jeżamina l-applikazzjonijiet u jinforma lil dawk konċernati dwar x'tip ta' kumpens se jitħallas, bl-użu tal-informazzjoni kollha disponibbli għalih. Il-kumpens ma jitħallasx jekk ikun jammonta għal inqas minn BEF 1 000. L-applikanti għandhom dritt jappellaw għand il-Ministru Fjamming tal-Ambjent, li jkun meħtieġ joħroġ deċiżjoni fi żmien sitt xhur, inkella l-appell jiġi kkunsidrat milqugħ.
(60)
Il-bank tad-demel, uffiċjali tal-pulizija u uffiċjali tad-dipartiment ta' spezzjoni tal-ambjent tal-awtorità ta' ġestjoni tal-ambjent, in-natura, l-art u l-ilma u uffiċjali oħrajn huma intitolati li jwettqu kontrolli biex jaraw li l-bdiewa qed jissodisfaw l-obbligi tagħhom skont id-digriet dwar id-demel. Jekk jinstab xi ksur, il-bdiewa jistgħu jkunu meħtieġa jħallsu l-għajnuna lura. L-ebda għajnuna ma tista' tingħata skont id-digriet dwar id-demel għal art koperta bħala mwarrba.
III. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
(61)
Il-miżuri deskritti hawn fuq jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Il-kumpens joriġina minn riżorsi tal-Istat u jitħallas lil ċerti kategoriji ta' bdiewa, jiġifieri dawk li jinsabu fiż-żoni tal-ilma jew żoni tan-natura. Dan l-appoġġ ifixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni u jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri għaliex itejjeb il-pożizzjoni kompetittiva tal-bdiewa li qed jirċievu l-kumpens meta mqabbla ma' bdiewa f'partijiet oħrajn tal-Belġju jew fi Stat Membri oħrajn li mhux qed jirċievu għajnuna. Barra minn hekk, sa fejn il-prodotti li ġew prodotti minn dawk il-bdiewa jkunu suġġetti għall-kummerċ intra-UE, il-miżuri jidhru li għandom il-possibbiltà li jaffettwaw il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(62)
Fl-osservazzjonijiet bil-miktub tagħhom, l-awtoritajiet Belġjani enfasizzaw l-għanijiet ambjentali tal-iskema tal-għajnuna u f'dan il-kuntest ikkwotaw id-dispożizzjonijiet tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2078/92 tat-30 ta' Ġunju 1992 dwar metodi ta' produzzjoni agrikola li huma kompatibbli mar-rekwiżiti tal-protezzjoni tal-ambjent u l-manteniment tal-kampanja (minn hawn 'il quddiem ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2078/92) (6) u l-linji giwda tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għall-protezzjoni ambjentali (7). Punt 2.1 tal-linji gwida tal-għajnuna għall-ambjent jiddikjara li fis-settur agrikolu l-linji giwda ma japplikawx għall-qasam kopert mir-Regolament (KEE) Nru 2078/92. Għalhekk jixraq li tibda tiġi kkunsidrata l-applikazzjoni tar-Regolament (KEE) Nru 2078/92 għall-miżuri konċernati.
Applikabbiltà tar-Regolament (KEE) Nru 2078/92
(63)
L-awtoritajiet Belġjani jispjegaw li l-kumpens għall-bdiewa mogħti bħala parti mill-miżura fiż-żoni tan-natura u ż-żoni tal-ilma għandu jidher bħala implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KEE) Nru 2078/92.
(64)
Ir-Regolament (KEE) Nru 2078/92 jistabbilixxi skema ta' għajnuna tal-Komunità li hija intenzjonata tippromwovi, inter alia, l-użu volontarju tal-prattiċi tal-biedja li jnaqqsu l-effetti tat-tniġġis tal-agrikoltura, abbażi tal-impriżi mogħtija mill-bidwi (l-Artikolu 2(1)). L-Istati Membri għandhom jiddeterminaw il-kundizzjonijiet biex jagħtu l-għajnuna, u l-ammont ta' għajnuna li għandu jitħallas, abbażi tal-impriża mogħtija mill-benefiċjarju u t-telf tal-introjtu kif ukoll il-ħtieġa li jiġi pprovdut inċentiv (l-Artikolu 5(1) (a), (b)). Barra minn hekk, suġġetta għall-kundizzjonijiet determinati mill-Kummissjoni, il-Komunità tista' wkoll tikkontribwixxi għal ċerti primjums mogħtija mill-Istati Membri sabiex jikkompensaw għat-telf tal-introjtu li jirriżulta mill-applikazzjoni mandatorja tar-restrizzjonijiet msemmija fl-Artikolu 2 fil-kuntest tal-miżuri implimentati f'dawk l-Istati Membri skont id-dispożizzjonijiet tal-Komunità (l-Artikolu 4(5) tar-Regolament (KEE) Nru 2078/92).
(65)
Barra minn hekk, skont l-Artikolu 10(1), l-Istati Membri għandhom il-possibbiltà jintroduċu skemi ta' finanzjament nazzjonali li għalihom il-kundizzjonijiet tal-għotja tal-għajnuna ivarjaw mir-rekwiżiti tar-Regolament jew l-ammonti tagħhom li jaqbżu l-limiti stipulati hemmhekk. Dawn l-iskemi għandhom ikunu konformi mal-għanijiet tar-Regolament u -regoli tal-għajnuna mill-Istat.
(66)
L-iskema inkwistjoni mhix immirata biex tipprovdi kumpens għat-telf marbut mal-konformità ma' impriżi volontarji magħmula mill-bdiewa. Lanqas ma tinvolvi konfinazjament tal-Komunità ta' kumpens fil-kuntest ta' miżuri implimentati mill-Belġju suġġett għall-kundizzjonijiet determinati mill-Kummissjoni. Minflok, l-iskema tikkonċerna l-finanzjament (esklussivament) nazzjonali tal-kumpens għal telf li jirriżulta mill-konformità mal-obbligi skont il-leġiżlazzjoni nazzjonali dwar il-fertilizzanti.
(67)
Għalhekk, l-għajnuna tidħol fl-ambitu tal-applikazzjoni tar-Regolament u trid tiġi eżaminata skont ir-regoli applikabbli tal-għajnuna mill-Istat.
IV. APPLIKAZZJONI TAL-LINJI GWIDA TAL-KOMUNITÀ DWAR L-GĦAJNUNA MILL-ISTAT GĦALL-PROTEZZJONI AMBJENTALI
Kunsiderazzjonijiet ġenerali
(68)
Huwa neċessarju li jiġi kkunsidrat jekk il-miżura tistax tiġi kkunsidrata bħala kompatibbli mal-Linji Gwida tal-1994 stipulati mill-Kummissjoni fir-rigward tal-għajnuna mill-Istat għall-protezzjoni ambjentali (8) (minn hawn 'il quddiem “il-linji gwida”) li kienu applikabbli fiż-żmien tal-miżura (9).
(69)
F'dan il-kuntest huwa meħtieġ li jiġi nnotat li l-miżuri tal-għajnuna għall-kumpens tar-rendiment imnaqqas tal-bur jew tal-qamħirrum, l-għajnuniet għar-rimi tad-demel żejjed u l-kumpens għall-ispejjeż addizjonali tal-użu tal-fertilizzant artifiċjali jikkostitwixxu għajnuniet operattivi. Bi tweġiba għall-mistoqsija tas-servizzi tal-Kummissjoni, l-awtoritajiet Belġjani spjegaw li l-ispejjeż tal-ħżin tad-demel, filwaqt li huma komparabbli mal-ispejjeż ta' investiment fi ħżin addizzjonali tad-demel, mhumiex direttament marbuta ma' investimenti attwali. Fid-dawl ta' dawn l-ispjegazzjonijiet, il-Kummissjoni tikkunsidra li din il-miżura għandha tiġi kkunsidrata wkoll bħala għajnuna operattiva.
(70)
B'mod ġenerali, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-pagament tal-għajnuniet operattivi għas-settur tal-agrikultura x'aktarx ma jipprovdix kontribuzzjoni fit-tul għall-iżvilupp tas-settur, u jista' joħloq tfixkil fil-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni li jagħti żvantaġġ lill-bdiewa li mhux qed jirċievu għajnuniet bħal dawn. Il-Kummissjoni għalhekk tieħu approċċ strett lejn il-valutazzjoni ta' għajnuniet bħal dawn.
(71)
Il-pagament tal-għajnuna operattiva għall-miżuri ta' protezzjoni ambjentali qed jiġi indirizzat fil-punt 3.4 tal-Linji Gwida. Dan jgħid:
“F'konformità mal-politika li ilha stabbilita, il-Kummissjoni normalment ma tapprovax għajnuna operattiva li tgħin lill-kumpaniji fl-ispejjeż li jirriżultaw mit-tniġġis jew l-iskumdità li jikkawżaw. Madankollu, il-Kummissjoni tista' tagħmel eċċezzjoni għal dan il-prinċipju f'ċerti ċirkustanzi definiti b'mod ċar. Għamlet hekk, s'issa, fil-qasam tal-ġestjoni tal-iskart u għajnuna mit-taxxi ambjentali. Il-Kummissjoni se tkompli tivvaluta każijiet bħal dawn fuq il-merti tagħhom u fid-dawl tal-kriterji stretti li żviluppat fiż-żewġ oqsma li għadhom kif issemmew. Dawn huma li l-għajnuna trid tikkumpensa biss għall-ispejjeż tal-produzzjoni żejda meta mqabbla ma' spejjeż tradizzjonali, u għandha tkun temporanja u fil-prinċipju digressiva, sabiex tipprovdi inċentiv għat-tnaqqis tat-tniġġis jew biex tintroduċi użu iktar effiċjenti tar-riżorsi iktar malajr. Barra minn hekk, l-għajnuna ma tistax tkun f'kunflitt ma' dispożizzjonijiet oħrajn tat-Trattat tal-KE, u b'mod partikolari dawk marbuta mal-moviment ħieles tal-oġġetti u s-servizzi.
Fil-qasam tal-ġestjoni tal-iskart, il-finanzjament pubbliku tal-ispejjeż addizzjonali tal-ġbir, l-irkupru u t-trattament selettiv tal-iskart muniċipali għall-benefiċċju tan-negozji kif ukoll il-konsumaturi jista' jinvolvi għajnuna mill-Istat iżda f'dak il-każ jista' jkun awtorizzat sakemm in-negozji jkunu mitluba jħallsu fi proporzjon għall-użu tagħhom tas-sistema jew l-ammont ta' skart li jipproduċu fl-impriża tagħhom. L-għajnuna għall-ġbir, irkupru jew trattament tal-iskart industrijali jew agrikolu se tiġi kkunsidrata abbażi ta' kull każ għalih.
L-għajnuna temporanja mit-taxxi ambjentali ġodda tista' tkun awtorizzata fejn hemm bżonn li terġa' tikseb bilanċ f'konfront mal-kompetittività, b'mod partikolari fil-livell internazzjonali. Fattur ieħor li għandu jitiqes huwa dak li jridu jagħmlu l-kumpaniji biex jikkumpensaw, sabiex inaqqsu t-tniġġis tagħhom. Din id-dispożizzjoni tapplika wkoll għal għajnuniet minn taxxi introdotti skont il-leġiżlazzjoni tal-KE fejn l-Istati Membri għandhom diskrezzjoni għal liema għajnuna u l-ammont tagħha.”
(72)
Fir-rigward ta' għajnuniet għall-ħżin u r-rimi ta' demel żejjed, il-Kummissjoni tikkunsidra li d-demel żejjed jista' jiġi kkunsidrat bħala forma ta' skart agrikolu. F'konformità mal-Linji Gwida kkwotati hawn fuq, l-għajnuna għar-rimi ta' skart bħal dan għandha tiġi kkunsidrata abbażi ta' kull każ għalih fid-dawl tal-kriterji tal-punt 3.4 tagħhom.
Għajnuniet għall-ħżin u r-rimi tad-demel żejjed: valutazzjoni
(73)
Il-Kummissjoni tinnota li l-miżura preżenti kienet temporanja, fis-sens li kienet tapplika biss għas-snin 1996 u 1997. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li l-awtoritajiet Belġjani ma nnotifikawx it-tkomplija tal-pagamenti diretti tal-għajnuna għar-rimi jew il-ħżin tad-demel, għalkemm l-arranġamenti għall-ġbir tad-demel mingħand ċerti bdiewa mill-bank tad-demel jibqgħu l-istess.
(74)
Il-Kummissjoni trid tqis ukoll il-fatt li l-miżuri tal-għajnuna ma humiex digressivi, għaliex l-istess livell ta' għajnuna huwa pprovdut għal kull waħda mis-sentejn inkwistjoni (ara para. 38-40, 49-51).
(75)
Barra minn hekk, abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Belġjani, jidher li l-miżura hija intenzjonata tikkumpensa għall-ispejjeż kompluti tal-ħżin u r-rimi tad-demel żejjed li jirriżultaw mir-restrizzjonijiet imposti fiż-żoni sensittivi. Għalhekk il-bdiewa jkunu qed jiffrankaw l-ispejjeż għar-rimi tal-iskart. Jidher ukoll li ma hemm l-ebda rekwiżit fuq il-bdiewa fiż-żoni sensittivi biex jieħdu xi passi biex inaqsu l-output tagħhom tad-demel. Għalhekk ma hemm l-ebda impenn ta' kontraparti mill-bdiewa talli jirċievu l-għajnuna, li sempliċiment tikkumpensahom talli jissodisfaw l-istandards iktar stretti tal-użu tad-demel stipulati fiż-żoni sensittivi. Konsegwentement, il-miżura ma toħloqx inċentiva għat-tnaqqis tal-produzzjoni tad-demel.
(76)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-miżuri ma jikkonformawx mal-Linji Gwida u ma humiex komformi mal-għanijiet tar-Regolament (KEE) Nru 2078/92. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkunsidra li ma humiex kompatibbli mas-suq intern.
Għjnuniet għat-telf tal-produzzjoni
(77)
Fir-rigward tal-għajnuniet biex jikkumpensaw lill-bdiewa għat-telf tal-produzzjoni li jirriżultaw mir-restrizzjonijiet fuq l-użu tad-demel tal-annimali, inkluż l-għajnuna għall-kumpens tal-ispejjeż addizjonali tal-fertilizzanti artifiċjali, il-Kummissjoni tinnota li l-għajnuniet għat-telf tal-produzzjoni ma humiex imsemmija speċifikament fil-Linji Gwida. Madankollu, sa fejn ir-restrizzjonijiet dwar l-użu tad-demel jirriżultaw f'rendimenti mnaqqsa, għandhom il-probabbiltà li jżiedu l-ispejjeż tal-produzzjoni tal-bdiewa għall-għelejjel li jifdal. Skont il-prinċipji stabbiliti fil-Linji Gwida msemmija hawn fuq, jidher li għajnuniet bħal dawn jistgħu jkunu ġustifikati biss jekk jiġu sodisfatti l-kundizzjonijiet li ġejjin (10):
(a)
l-għajnuna għandha tkun temporanja u, fil-prinċipju, digressiva sabiex tipprovdi inċentiv biex jonqos it-tniġġis jew jiġu introdotti użijiet iktar effiċjenti tar-riżorsi iktar malajr;
(b)
l-għajnuna trid tikkumpensa biss spejjeż żejda tal-produzzjoni meta mqabbla mal-metodi tradizzjonali;
(c)
l-għajnuna ma tistax tkun f'kunflitt ma' dispożizzjonijiet oħrajn tat-Trattat tal-KE.
Barra minn hekk, tkompli mal-Artikolu 10 tar-Regolament (KEE) Nru 2078/92 li għajnuna li tingħata barra mill-ambitu tar-Regolament iżda bil-għan li tikseb waħda mir-restrizzjonijeit stipulati fl-Artikolu 2 tiegħu għandha tkun konformi mal-għanijiet tar-Regolament.
L-għajnuna għandha tkun temporanja u digressiva
(78)
Minħabba l-fatt li l-għajnuna kienet tapplika biss għal perjodu ta' sentejn, tidher li hija temporanja. Fis-sottomissjoni tal-informazzjoni fl-14 ta' Jannar 2013, l-awtoritajiet Belġjani ikkonfermaw li l-miżuri waqfu fl-1998.
(79)
Madankollu, miż-żmien li kienet tapplika l-għajnuna, ma kien hemm l-ebda digressività tal-għajnuna (ara para. 38-40, 49-51), li għalhekk ma ħolqitx inċentiv għall-introduzzjoni ta' użijiet iktar effiċjenti tar-riżorsi iktar malajr.
Nuqqas ta' kumpens żejjed
(80)
Kif ġie nnotat hawn fuq, il-kumpens għat-telf tal-produzzjoni fil-bur huwa kkalkulat permezz ta' referenza għall-użu tal-fertilizzant totali permess fiż-żoni mhux sensittivi, jiġifieri 450 kg N/ettaru għall-bur u 325 kg N/ettaru għall-qamħirrum. Skont l-awtoritajiet Belġjani, dawn iċ-ċifri ġew ikkalkulati fuq bażi xjentifika sabiex jiżguraw li l-konċentrazzjoni tan-nitrati fl-ilma ta' taħt l-art u l-ilma tal-wiċċ ma taqbiżx il-50 mg NO3-N/l, jew 11,3 mg NO3-N/l, b'konsiderazzjoni ta' telf medju permissibbli ta' 70 kg NO3-N/l għal kull ettaru kull sena. L-għan huwa l-kombinament ta' produzzjoni ottima b'nixxija minima. Il-limiti għaż-żoni tan-natura u ż-żoni tal-ilma ġew ikkalkulati bl-istess mod, b'konsiderazzjoni tal-fatt li l-istatus tan-nitrati tagħhom huwa iktar sensittiv minn dak ta' żoni oħrajn.
(81)
L-awtoritajiet Belġjani, fl-ittra tagħhom tas-7 ta' Awwissu 1998, spjegaw li ġie deċiż li l-kumpens jiġi kkalkulat għad-differenza fl-istandard abbażi tal-ammont totali ta' nitroġenu li jista' jiġi legalment applikat, inkluż kemm in-nitroġenu mill-fertilizzanti artifiċjali kif ukoll in-nitroġenu mid-demel tal-annimali. Skont l-awtoritajiet Belġjani, dan l-approċċ intuża għaliex kien ikkunsidrat neċessarju biex jiżgura l-ugwaljanza fit-trattament tal-bdiewa f'reġjun uniku sabiex il-bdiewa li l-art tagħhom tinsab f'żoni koperti bi standards lokali iktar stretti ma jsofrux meta mqabbla ma' bdiewa li l-art tagħhom ma kinetx affettwata minn dawn l-istandards. Jekk l-istandards kienu l-istess għall-bdiewa kollha fiż-żoni kollha, dan il-vantaġġ kompetittiv ikun tneħħa u l-ebda kumpens ma jkun hemm bżonn li jitħallas. F'din is-sitwazzjoni, jekk il-bdiewa jagħmlu sforz biex imorru lil hinn mill-istandard tal-kwalità ambjentali bażiku, huwa possibbli li jiġi kkalkulat pagament ta' kumpens abbażi tad-differenza bejn dak li jinkiseb u l-istandard tal-kwalità.
(82)
Abbazi ta' dan il-prinċipju tal-ugwaljanza fi ħdan l-istess reġjun, l-awtoritajiet Belġjani kkunsidraw li r-regoli applikabbli ma jikkostitwixxux kumpens żejjed għall-bdiewa u/jew kumpens għall-waqfien ta' prattiki agrikoli li huma kuntrarji għar-regolamenti tal-UE. Skont l-argument tagħhom, l-iżvantaġġ jew il-vantaġġ kompetittiv fi ħdan reġjun agrikolu uniku se jkun iktar pronunzjat fi ħdan dak ir-reġjun milli fl-UE kumplessivament. Din hija r-raġuni għaliex, fil-Fjandri, kien kumpensat it-telf intier imġarrab mill-bdiewa li l-art tagħhom tinsab fiż-żoni bi standards lokali iktar stretti (għat-telf attwali tar-rendiment imġarrab).
(83)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Belġjani osservaw li fl-1996 u l-1997, ir-reġjun Fjamming diġà kien jimponi standards lokali iktar stretti filwaqt li d-Direttiva tan-nitrati ma kinitx tirrikjedi dan qabel l-20 ta' Diċembru 1998. Fiż-żoni sensittivi tal-ilma, ġiet imposta restrizzjoni ta' 200 kg N/ettaru għall-bur, filwaqt li għall-qamħirrum u għelejjel oħrajn kienet 170 kg N/ettaru. Għalhekk, skont l-awtoritajiet Belġjani, il-kwantità permessa ta' demel tal-annimali kienet, mill-1996, diġà inqas minn dik stipulata fl-ewwel programm ta' azzjoni tad-Direttiva 91/676/KEE u għal ċerti għelejjel kienet limitata għal-livell dikjarat fit-tieni programm ta' azzjoni.
(84)
Fl-14 ta' Jannar 2013 l-awtoritajiet Belġjani pprovdew informazzjoni dettaljata dwar il-metodu ta' kalkolu sabiex juru li dan kien f'konformità mal-prattika agrikola u mad-dispożizzjonijiet legali tal-UE fis-seħħ fi żmien il-miżura.
(85)
Madankollu, abbażi tal-informazzjoni disponibbli d-dispożizzjonijiet fiż-żoni tal-ilma u ż-żoni tan-natura ma jihdrux li jmorru lil hinn mill-obbligi stipulati fid-Direttiva 91/676/KEE. F'dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota li l-awtoritajiet Belġjani infushom indikaw fl-osservazzjonijiet bil-miktub tagħhom li huma kienu identifikaw iż-żoni tal-ilma u ż-żoni tan-natura li huma partikolarment sensittivi għat-tniġġis tan-nitrati, u li għalhekk ikkunsidraw il-limiti iktar baxxi bħala neċessarji sabiex jiżguraw li tinkiseb il-mira ta' 50 mg/l nitrati fl-ilma ħelu tal-wiċċ, b'mod partikolari dak użat għall-estrazzjoni bħala ilma tax-xorb, u fl-ilma ta' taħt l-art. Dan kien il-livell li kien mandatorju fl-aħħar tal-1995 skont id-Direttiva 91/676/KEE.
(86)
Barra minn hekk, fir-rigward tal-metodu ta' kalkolu tal-kumpens, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Belġjani biex jipprovdu studji vvalidati biex juru l-akkuratezza tal-assunzjonijiet użati għall-kalkolu. B'mod partikolari, l-awtoritajiet Belġjani ġew mitluba jipprovdu r-riżultati tal-istudji li juru li tnaqqis tal-użu totali tal-fertilizzant minn 450 kg N/ettaru għal 350 kg N/ettaru fil-fatt jirriżulta fi tnaqqis tar-rendiment ta' 15 % u li tnaqqis minn 450 kg N/ettaru għal 400 kg N/ettaru jirriżulta fi tnaqqis fir-rendiment ta' 7 %. L-awtoritajiet Belġjani wrew l-akkuratezza tal-assunzjonijiet ta' sostenn użati għall-kalkolu fit-tweġiba tagħhom fl-14 ta' Jannar 2013.
(87)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Belġjani kienu mitluba wkoll jipprovdu informazzjoni addizjonali dwar l-assunzjonijiet użati biex jikkalkulaw l-effetti tat-telf tal-produzzjoni fuq il-profittabbiltà kumplessiva tal-impriża, bl-użu ta' firxa ta' ipoteżi, inkluż produzzjoni purament tar-raba' u produzzjoni mħallta ta' raba'/bhejjem. B'mod partikolari, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Belġjani biex jipprovdu spjegazzjoni dettaljata dwar għaliex 15 % telf ta' produzzjoni tal-ħaxix f'impriża mħallta tar-raba'/bhejjem hija kkunsidrata li tikkostitwixxi telf ta' 40 % tal-profittabbiltà tal-impriża agrikola, b'konsiderazzjoni tat-tipi differenti ta' produzzjoni tal-bhejjem. L-awtoritajiet Belġjani pprovdew din l-informazzjoni fit-tweġiba tagħhom fl-14 ta' Jannar 2013.
(88)
Barra minn hekk, l-awtortajiet Belġjani ġew mitluba jipprovdu kalkoli bbażati fuq metodi alternattivi biex jipprovdu l-kumpens, pereżempju l-ispiża biex jinxtara għalf differenti bħala sostitut għall-produzzjoni mitlufa. Fir-risposta tagħhom tal-14 ta' Jannar 2013 l-awtoritajiet Belġjani jsostnu li, peress li dawn il-kalkoli ma twettqux fil-mument tal-miżura, ma għadux possibli li dawn il-kalkoli jsiru.
(89)
Għalhekk, fil-fehma tal-Kummissjoni l-awtoritajiet Belġjani ma wrewx li l-għajnuna kienet limitata għall-ispejjeż żejda tal-produzzjoni biss. Barra minn hekk, kif muri hawn fuq (para. 79), l-għajnuna ma kinitx digressiva.
(90)
Allura, l-għotja tal-għajnuna għat-telf tal-produzzjoni ma tissodisfax il-kundizzjonijiet tal-Linji Gwida. Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tikkunsidra dawn il-miżuri ta' għajnuna bħala mhux kompatibbli mat-Trattat.
V. KONKLUŻJONI
(91)
Il-Kummissjoni ssib li l-Belġju implimenta l-kumpens illegalment skont id-digriet dwar id-demel bi ksur tal-Artikolu 93(3) tat-Trattat tal-KE (illum l-Artikolu 108(3) TFUE).
(92)
Il-miżuri ma jidħlux fil-kamp ta' applikazzjoni tar-Regolament (KEE) Nru 2078/92.
(93)
Il-miżuri għall-kumpens għall-ħżin u r-rimi tad-demel żejjed u t-telf tal-produzzjoni jikkostitwixxu għajnuniet operattivi li jistgħu jiġu dikjarati kompatibbli eċċezzjonalment biss. Għal dan, l-approċċ strett tal-Linji Gwida jbassar li l-għajnuna għall-ħżin u r-rimi tista' tiġi dikjarata kompatibbli jekk tkun temporanja u digressiva u jekk tirrikjedi impenn ta' kontroparti mill-bidwi. Għall-għajnuna għat-telf tal-produzzjoni, l-għajnuna għandha tkun temporanja u digressiva u tikkumpensa biss għall-ispejjeż żejda tal-produzzjoni. Kif ġie analiżżat hawn fuq, dawn il-kundizzjonijiet ma ġewx sodisfatti.
(94)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe impenn ta' kontroparti mill-benefiċjarji sabiex jirċievu l-għajnuna, u sa fejn il-miżuri tal-għajnuna ma jkunux jidhru li fihom xi inċentivi mill-benefiċjarji biex jieħdu passi addizzjonali biex itejbu l-protezzjoni ambjentali, skont il-Kummissjoni, din il-miżura tal-għajnuna ma tikkontribwixxix lejn l-iżvilupp ta' ċerti attivitajiet ekonomiċi fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) TFUE.
(95)
Id-digriet dwar id-demel ġie abbrogat fl-1998 u l-miżuri kollha twaqqfu.
(96)
Għar-raġunijiet ta' hawn fuq, il-Kummissjoni ssib li matul il-perjodu ta' applikazzjoni tagħha fis-snin 1996 u 1997 il-miżura kienet tikkostitwixxi għajnuna illegali u inkompatibbli li fil-prinċipju trid tiġi rkuprata.
(97)
Minħabba l-fatt li s-setgħat tal-Kummissjoni biex tirkupra għajnuna inkompatibbli huma suġġetti għall-perjodu ta' limitazzjoni ta' għaxar snin, (11) din l-għajnuna inkompatibbli ma tistax tiġi rkuprata.
(98)
Kwalunkwe għajnuna individwali, li fil-ħin tal-għotja ssodisfa l-kundizzjonijiet tal-eżenzjoni kollha jew skema approvata li hija kompatibbli mas-suq intern, sal-intensitajiet tal-għajnuna massima applikabbli għal dik it-tip ta' għajnuna.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li tingħata bħala kumpens skont id-digriet dwar id-demel, li b'mod illegali ddaħlet fis-seħħ mill-Belġju bi ksur tal-Artikolu 93(3) tat-Trattat tal-KE, hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
Għajnuna individwali mogħtija skont l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 li fil-ħin li ingħatat ssodisfat il-kundizzjonijiet tal-eżenzjoni kollha jew skema approvata li hija kompatibbli mas-suq intern, sal-intensitajiet tal-għajnuna massima applikabbli għal dik it-tip ta' għajnuna.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tal-Belġju.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ Settembru 2013.