NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1316/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po předložení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Aby bylo možno v souladu s cíli strategie Evropa 2020 dospět k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění a stimulovat vytváření pracovních míst, potřebuje Unie moderní a vysoce výkonnou infrastrukturu, která přispěje k propojení a integraci Unie a všech jejích regionů v odvětvích dopravy, telekomunikací a energetiky. Toto propojení by mělo pomoci zlepšit volný pohyb osob, zboží, kapitálu a služeb. Transevropské sítě by měly usnadnit přeshraniční propojení, posílit hospodářskou, sociální a územní soudržnost a přispět k dosažení konkurenceschopnějšího sociálně tržního hospodářství a k boji proti změně klimatu.
(2)
Vytvoření Nástroje pro propojení Evropy na základě tohoto nařízení má za cíl urychlit investice v oblasti transevropských sítí a stimulovat financování z veřejného i soukromého sektoru, při současném zvýšení právní jistoty a dodržování zásady technologické neutrality. Nástroj pro propojení Evropy by měl umožnit plné využívání synergie mezi odvětvím dopravy, telekomunikací a energetiky, čímž se zvýší účinnost opatření přijímaných na úrovni Unie a umožní se optimalizace nákladů na provádění.
(3)
Komise odhaduje výši potřebných investic do transevropských sítí v odvětvích dopravy, telekomunikací a energetiky v období do roku 2020 na 970 miliard EUR.
(4)
Toto nařízení stanoví pro provádění Nástroje pro propojení Evropy na období 2014-2020 finanční krytí ve výši 33 242 259 000 EUR v běžných cenách, které má pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částkou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 Interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení ze dne (4).
(5)
V zájmu optimalizace využívání rozpočtových finančních prostředků vyčleněných na Nástroj pro propojení Evropy by Komise v návaznosti na hodnocení tohoto nástroje v polovině období měla být s to navrhnout přesunutí prostředků mezi odvětvími dopravy, telekomunikací a energetiky. Tento návrh by měl být předmětem ročního rozpočtového procesu.
(6)
Částka 11 305 500 000 EUR v běžných cenách převedená z Fondu soudržnosti, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (5) by měla být využívána pro vázání rozpočtových zdrojů k finančním nástrojům podle tohoto nařízení až od 1. ledna 2017.
(7)
Vytvoření účinných sítí dopravní a energetické infrastruktury je jedním z dvanácti klíčových opatření, jež Komise uvedla ve sdělení ze 13. dubna 2011 nazvaném „Akt o jednotném trhu - Dvanáct nástrojů k podnícení hospodářského růstu a posílení důvěry - „Společně pro nový růst“.
(8)
Komise se zavázala systematicky zohledňovat ve výdajových programech Unie změnu klimatu a vyčlenit alespoň 20 % unijního rozpočtu na cíle s ní související. Je důležité zajistit, aby se zmírňování změny klimatu, přizpůsobování se této změně, jakož i předcházení rizikům a řízení rizik podpořilo v rámci přípravy, návrhu a realizace projektů společného zájmu. Investice do infrastruktury, na něž se vztahuje toto nařízení, by měly pomoci podpořit přechod k nízkouhlíkovému hospodářství a společnosti, která bude odolná vůči změně klimatu a katastrofám, s přihlédnutím ke specifickým podmínkám přírodně a demograficky znevýhodněných regionů, zejména nejvzdálenějších a ostrovních regionů. Nástroj pro propojení Evropy by měl zejména v odvětvích dopravy a energetiky přispívat k plnění střednědobých a dlouhodobých cílů Unie týkajících se snižování emisí uhlíku.
(9)
Evropský parlament v usnesení ze dne 8. června 2011 s názvem „Investování do budoucnosti: nový víceletý finanční rámec pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu“ (6) zdůraznil význam zajištění rychlého provádění Digitální agendy Evropské unie a pokračujícího úsilí o splnění cílů, jimiž je do roku 2020 umožnit přístup k vysokorychlostnímu internetu všem občanům Unie, a to i v méně rozvinutých regionech. Evropský parlament zdůraznil, že investice do efektivní dopravní infrastruktury hrají klíčovou úlohu v tom, aby Evropa mohla obhájit svou konkurenceschopnost a připravit cestu pro dlouhodobý ekonomický růst po krizi, a že transevropská dopravní síť („TEN-T“) je nezbytná pro zajištění řádného fungování vnitřního trhu i poskytování důležité evropské přidané hodnoty. Evropský parlament rovněž uvedl, že se domnívá, že by TEN-T měla být klíčovou prioritou víceletého finančního rámce a že je nezbytné finanční prostředky pro TEN-T ve víceletém finančním rámci zvýšit. Kromě toho Evropský parlament zdůraznil potřebu maximalizovat dopady financování Unií a možnosti, jež při financování klíčových projektů rozvoje vnitrostátní a přeshraniční energetické infrastruktury, které jsou pro Evropu prioritní, nabízejí Fond soudržnosti a evropské strukturální a investiční fondy i finanční nástroje, a dále zdůraznil potřebu přidělit na finanční nástroje v této oblasti významné prostředky z rozpočtu Unie.
(10)
Pro účely financování infrastruktury v přeshraničních regionech v rámci rozvoje sítí jako celku by měla být podporována synergie mezi finančními nástroji Nástroje pro propojení Evropy a jinými finančními prostředky Unie.
(11)
Dne 28. března 2011 přijala Komise bílou knihu nazvanou „Plán jednotného evropského dopravního prostoru - vytvoření konkurenceschopného dopravního systému účinně využívajícího zdroje“ (dále jen „bílá kniha“). Bílá kniha si klade za cíl snížit do roku 2050 emise skleníkových plynů v odvětví dopravy alespoň o 60 % v porovnání s hodnotami z roku 1990. Pokud jde o infrastrukturu, zaměřuje se bílá kniha na vytvoření plně funkční a celounijní multimodální „hlavní sítě“ TEN-T do roku 2030. Interoperabilita by mohla být posílena inovačními řešeními, která zlepší vzájemnou slučitelnost dotčených systémů. Záměrem bílé knihy je také optimalizovat výkonnost multimodálních logistických řetězců, včetně většího využívání energeticky účinnějších druhů dopravy. Proto také pro politiku TEN-T stanoví následující relevantní cíle: 30 % objemu silniční nákladní dopravy na vzdálenosti větší než 300 km by mělo být do roku 2030 převedeno na jiné druhy dopravy, a do roku 2050 by to mělo být více než 50 %; délka stávajících vysokorychlostních železničních sítí by se měla do roku 2030 ztrojnásobit a do roku 2050 by měla většina objemu přepravy cestujících na střední vzdálenost probíhat po železnici; do roku 2050 by měla všechna letiště hlavní sítě být napojena na železniční síť a všechny námořní přístavy na železniční nákladní dopravu a tam, kde je to možné, i na vnitrozemské vodní cesty.
(12)
Evropský parlament v usnesení ze dne 6. července 2010 o udržitelné budoucnosti pro dopravu (7) zdůraznil, že účinná politika v oblasti dopravy vyžaduje vhodný finanční rámec s ohledem na současné výzvy a že je k tomu třeba zvýšit stávající zdroje určené pro dopravní odvětví a mobilitu; dále se domníval, že existuje potřeba vytvořit nástroj na koordinaci a optimalizaci využívání různých zdrojů financování dopravy a veškerých finančních prostředků a mechanismů dostupných na úrovni Unie.
(13)
Rada v závěrech ze dne 11. června 2009 o přezkumu politiky TEN-T potvrdila, že je zapotřebí nadále investovat do dopravní infrastruktury s cílem zajistit odpovídající rozvoj TEN-T pro všechny druhy dopravy, a poskytnout tak základ pro vnitřní trh a konkurenceschopnost, hospodářskou, sociální a územní soudržnost Unie a její propojení se sousedními zeměmi, přičemž je třeba se zaměřit na evropskou přidanou hodnotu, kterou by to přineslo. Rada též zdůraznila, že je nutné, aby Unie dala k dispozici finanční zdroje nezbytné k podpoře investic do projektů TEN-T, a že je zejména nutné vyvážit potřebu vhodné finanční podpory z rozpočtu TEN-T na prioritní projekty, které se týkají příslušných přeshraničních úseků a jejichž realizace by přesáhla rok 2013, s institucionálními omezeními plánování ve víceletém finančním rámci. Podle Rady by měly být přístupy partnerství veřejného a soukromého sektoru v této souvislosti tam, kde je to vhodné, dále rozvíjeny a podporovány.
(14)
Na základě cílů určených bílou knihou vymezují hlavní směry pro síť TEN-T, jak jsou stanoveny nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 (8), infrastrukturu sítě TEN-T, upřesňují požadavky, které musí splnit, a stanoví pravidla jejich uplatňování. Tyto hlavní směry zejména předpokládají dokončení hlavní sítě do roku 2030 vytvořením nové infrastruktury, ale i zásadní modernizací a rekonstrukcí infrastruktury stávající.
(15)
Na základě analýzy plánů dopravní infrastruktury členských států Komise odhaduje, že objem investic potřebných v oblasti dopravy na období 2014-2020 činí 500 miliard EUR v celé síti TEN-T, z čehož odhadem 250 miliard EUR bude potřeba investovat do hlavní sítě TEN-T.
(16)
Pokud je to vhodné, měl by být zajištěn soulad mezi zeměpisným vytyčením koridorů pro železniční nákladní dopravu stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 (9) a koridorů hlavní sítě uvedených v části I přílohy I tohoto nařízení, přičemž je třeba zohlednit cíle daných nástrojů, aby se snížila administrativní zátěž a zefektivnil rozvoj a využívání železniční infrastruktury. Koridory pro železniční nákladní dopravu by se měly řídit pouze nařízením (EU) č. 913/2010, a to i pokud jde o změny v jejich vytyčení.
(17)
V rámci přezkumu politiky TEN-T zahájeného v únoru roku 2009 byla zřízena specializovaná odborná skupina, jež měla podpořit Komisi a zaměřit se na otázku strategie a vyhlídek financování TEN-T. Odborná skupina č. 5 čerpala ze zkušeností externích odborníků z různých oblastí: provozovatelů infrastruktur, plánovačů infrastruktur, celostátních, regionálních a místních zástupců, odborníků na životní prostředí, akademiků a zástupců soukromého sektoru. Závěrečná zpráva odborné skupiny č. 5 (10) přijatá v červenci roku 2010 obsahuje 40 doporučení, z nichž některá byla v tomto nařízení zohledněna. V uvedené zprávě se mimo jiné doporučuje, aby Komise poskytla standardní rámec pro kombinování grantů Unie a partnerství veřejného a soukromého sektoru v TEN-T, který by zahrnoval finanční prostředky z politiky soudržnosti i rozpočet na TEN-T.
(18)
Zkušenosti s víceletým finančním rámcem na období 2007-2013 ukazují, že některé členské státy způsobilé čerpat z Fondu soudržnosti čelí významným překážkám, které brání včasné realizaci komplexních projektů přeshraničních dopravních sítí s vysokou evropskou přidanou hodnotou, jakož i účinnému využívání prostředků Unie. Proto pro zlepšení realizace dopravních projektů, zejména projektů přeshraničních, s vysokou evropskou přidanou hodnotou by se měla část prostředků z Fondu soudržnosti 11 305 500 000 EUR) přesunout na financování dopravních projektů v hlavní dopravní síti nebo dopravních projektů souvisejících s horizontálními prioritami členských států způsobilých čerpat z Fondu soudržnosti v rámci Nástroje pro propojení Evropy. Výběr projektů způsobilých pro financování by měl v počáteční fázi respektovat výši prostředků přidělených jednotlivým státům z Fondu soudržnosti. Komise by měla podporovat členské státy způsobilé čerpat z Fondu soudržnosti v jejich úsilí při tvorbě vhodného seznamu projektů, a to zejména posílením institucionální kapacity dotčených orgánů veřejné správy a organizováním dalších výzev k předkládání návrhů při současném zajištění transparentního procesu výběru projektů.
(19)
Částka 11 305 500 000 EUR převedená z Fondu soudržnosti, která má být vynaložena výhradně v členských státech způsobilých čerpat finanční prostředky z Fondu soudržnosti, by neměla být využívána na financování opatření se synergií mezi odvětvími dopravy, telekomunikací a energetiky přispívajícími k projektům společného zájmu na základě víceodvětvové výzvy k předkládání návrhů.
(20)
Institucionální a správní kapacita je zásadním předpokladem účinného dosahování cílů Nástroje pro propojení Evropy. Komise by měla pokud možno nabízet vhodné prostředky podpory, aby bylo možné v dotčených členských státech navrhovat a realizovat projekty.
(21)
Komise ve sdělení ze dne 17. listopadu 2010 nazvaném „Priority energetických infrastruktur do roku 2020 a na další období - návrh na integrovanou evropskou energetickou síť“ vymezila prioritní koridory, jež jsou nezbytné pro to, aby Unie mohla splnit své náročné cíle v oblasti energetiky a klimatu do roku 2020 pro účely dokončení vnitřního trhu s energií, zajištění bezpečnosti dodávek, umožnění zapojení obnovitelných zdrojů energie a přípravy sítí na další snížení emisí uhlíku v energetickém systému po roce 2020.
(22)
K modernizaci a rozšiřování evropské energetické infrastruktury, přeshraničního propojení a odstraňování energetické izolace členských států tak, aby byly nákladově efektivním způsobem splněny cíle politiky Unie v oblasti energetiky a klimatu z hlediska konkurenceschopnosti, udržitelnosti a bezpečnosti dodávek, je zapotřebí velkých investic. Komise odhaduje objem investic potřebných v oblasti energetické infrastruktury do roku 2020 na 1 bilion EUR, včetně investic ve výši přibližně 200 miliard EUR na infrastrukturu pro přenos a skladování elektřiny a zemního plynu, která má evropský význam. Jak je uvedeno v pracovním dokumentu útvarů Komise nazvaném „Investiční potřeby a požadavky na financování energetické infrastruktury“, předloženém Radě, u projektů evropského významu hrozí, že investice ve výši přibližně 100 miliard EUR nebudou uskutečněny z důvodů překážek spojených s udílením povolení, regulací a financováním.
(23)
Naléhavá potřeba vybudovat energetickou infrastrukturu budoucnosti a významně zvýšit objem investic oproti minulým trendům vyžaduje zásadní změnu přístupu k podporování energetické infrastruktury na úrovni Unie. Rada v závěrech ze dne 28. února 2011 potvrdila, že energetické koridory jsou pro Evropu prioritou.
(24)
Pokud jde o odvětví energetiky, Evropská rada dne 4. února 2011 vyzvala Komisi, aby zjednodušila a zlepšila schvalovací postupy a prosadila regulační rámec, který přiláká investice. Zdůraznila, že většinu nákladů na investice v oblasti infrastruktury bude muset financovat trh, přičemž návratnost nákladů bude zajištěna prostřednictvím tarifů. Evropská rada uznala, že pro projekty nezbytné z hlediska bezpečnosti dodávek či solidarity, jež nejsou schopny přilákat tržní financování, je zapotřebí veřejných financí. Dále zdůraznila potřebu modernizace a rozšiřování evropské energetické infrastruktury a přeshraničního propojení sítí s cílem zajistit funkční solidaritu mezi členskými státy, alternativní trasy pro dodávky nebo tranzit a alternativní zdroje energie a potřebu rozvíjet obnovitelné zdroje energie v soutěži s tradičními zdroji. Trvala na tom, že by vnitřní trh s energií měl být dokončen do roku 2014, aby byl umožněn volný tok plynu a elektrické energie, a že po roce 2015 by žádný členský stát neměl být izolován od evropských plynárenských a elektroenergetických sítí ani by energetická bezpečnost žádného členského státu neměla být ohrožena nedostatkem vhodného propojení. První dva roční pracovní programy přijaté podle tohoto nařízení by měly věnovat pozornost především projektům společného zájmu a souvisejícím opatřením, jejichž cílem je odstranit energetickou izolaci a úzká místa v oblasti energetiky, a tím se přiblížit dotvoření vnitřního trhu s energií.
(25)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 (11) určuje priority transevropské energetické infrastruktury, jež je nezbytné provést do roku 2020 tak, aby Unie dosáhla svých cílů politiky v oblasti energetiky a klimatu, stanoví pravidla pro vymezení projektů společného zájmu, jež jsou k provádění těchto priorit nezbytné, a stanoví opatření v oblasti udělování povolení, účasti veřejnosti a regulace, jež mají urychlit či usnadnit realizaci uvedených projektů, včetně kritérií způsobilosti těchto projektů čerpat finanční pomoc Unie.
(26)
Telekomunikace se stále více mění v internetové infrastruktury, přičemž infrastruktura širokopásmových sítí podporuje používání digitálních služeb u širokého spektra činností ve společnosti. Internet se stává dominantní platformou pro komunikaci, podnikání, poskytování veřejných i soukromých služeb i pro sociální a kulturní soudržnost. Navíc se objevují nová paradigmata v oblasti počítačových technologií, jako jsou cloud computing a software jako služba. Pro hospodářský růst i jednotný trh je tedy zásadní, aby rychlé připojení k internetu a inovativní digitální služby byly dostupné všude po celé Unii.
(27)
Moderní rychlé internetové sítě jsou infrastrukturou s klíčovým významem pro budoucnost, pokud jde o konektivitu evropských společností, zejména malých a středních podniků, které si přejí využívat cloud computing s cílem zlepšit efektivitu nákladů. S cílem zabránit zdvojení infrastruktury a odlivu soukromých investic a posílit budování kapacit za účelem vytvoření nových investičních příležitostí a podpory provádění opatření na snížení nákladů je třeba přijmout opatření ke zlepšení koordinace podpory Unie pro širokopásmové připojení z Nástroje pro propojení Evropy a podpory širokopásmového připojení ze všech dalších dostupných zdrojů, a to i prostřednictvím vnitrostátních plánů pro širokopásmové připojení.
(28)
Strategie Evropa 2020 vyzývá k provádění Digitální agendy pro Evropu, jíž se zavádí stabilní právní rámec, který má stimulovat investice do otevřené a konkurenceschopné infrastruktury pro vysokorychlostní internet a do souvisejících služeb. Mělo by se docílit toho, aby Evropa měla do roku 2020 nejrychlejší širokopásmové připojení na světě využívající nejmodernějších technologií.
(29)
Dne 31. května 2010 Rada dospěla k závěru, že by Unie měla vynaložit potřebné zdroje na vytvoření jednotného digitálního trhu, který bude založen na rychlém a ultrarychlém internetu a interoperabilních aplikacích, a uznala, že efektivní a konkurenceschopné investice do širokopásmových sítí nové generace budou nezbytné pro inovace, nabídku pro spotřebitele i pro konkurenceschopnost Unie a že mohou zajistit lepší kvalitu života díky lepší zdravotní péči, bezpečnější dopravě, novým příležitostem v oblasti médií a snadnějšímu přístupu ke zboží, službám a znalostem, zejména přes hranice.
(30)
Vedoucí úlohu při zavádění a modernizaci širokopásmových sítí by měl hrát soukromý sektor, přičemž podporou by mu měl být regulační rámec podporující hospodářskou soutěž a investice. V případě, kdy objem soukromých investic není dostatečný, by měly členské státy podniknout nezbytné kroky k dosažení cílů Digitální agendy. Veřejná finanční podpora pro širokopásmové sítě by měla být omezena na finanční nástroje pro programy nebo iniciativy zaměřené na projekty, které nemohou být financovány pouze soukromým sektorem, což musí být doloženo hodnocením ex ante, kterým se zjistí nedostatky trhu či suboptimální investiční situace.
(31)
Z tohoto důvodu je zásadní stimulovat instalaci rychlých a ultrarychlých širokopásmových sítí v celé Unii - při zachování zásady technologické neutrality - a usnadňovat zřizování a využívání transevropských digitálních služeb. Veřejné investice do rychlých a ultrarychlých širokopásmových sítí prostřednictvím finančních nástrojů nesmějí vést k narušení trhu ani odrazovat od investic. Měly by být používány k povzbuzení soukromých investic a pouze v případech, kdy o investice není dostatečný komerční zájem.
(32)
K podnícení soukromých investic a k reakci na zvláštní potřeby jednotlivých projektů je zapotřebí několika metod realizace, které ke zvýšení účinnosti a dopadu finanční pomoci Unie vyžadují různou míru financování a různé finanční nástroje.
(33)
V nařízení o hlavních směrech transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury budou určena kritéria, podle kterých mohou být finančně podporovány projekty společného zájmu na základě tohoto nařízení.
(34)
Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (12) se bude zaměřovat kromě jiného na řešení společenských problémů (například prostřednictvím inteligentní, zelené, dostupné a integrované dopravy, bezpečné, čisté a účinné energie a zdraví, správy a udržitelného rozvoje prostřednictvím informačních a komunikačních technologií), aby tak bylo možné přímo reagovat na problémy zjištěné ve strategii Evropa 2020 tím, že se podpoří činnosti pokrývající celé spektrum od výzkumu až po trh. Horizont 2020 bude podporovat všechny fáze inovačního řetězce, zejména činnosti blíže k trhu, včetně inovativních finančních nástrojů. S cílem zajistit větší dopad financování Unie a s cílem zajistit soudržnost vytvoří Nástroj pro propojení Evropy úzkou synergii s Horizontem 2020.
(35)
Komise ve sdělení ze dne 20. července 2010 nazvaném „Směrem k evropskému prostoru bezpečnosti silničního provozu: směry politiky v oblasti bezpečnosti silničního provozu v letech 2011-2020“ vytvořila rámec pro politická opatření zaměřená na bezpečnou infrastrukturu jako klíčový prvek snah o snížení počtu obětí silničních nehod do roku 2020 o 50 %. Nástroj pro propojení Evropy by proto měl zajistit, aby žádosti o financování ze zdrojů Unie byly v souladu s požadavky, doporučeními a cíli v oblasti bezpečnosti stanovenými ve všech příslušných právních předpisech Unie týkajících se bezpečnosti silničního provozu. Při hodnocení výsledků Nástroje pro propojení Evropy by mělo být přihlíženo k tomu, do jaké míry se podařilo snížit počet obětí silničních nehod v rámci Unie.
(36)
Unie a většina členských států jsou smluvními stranami Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, zatímco ve zbývajících členských státech probíhá proces ratifikace této úmluvy. Je důležité, aby při realizaci příslušných projektů byla v projektových specifikacích zohledněna přístupnost pro osoby se zdravotním postižením, jak je uvedeno v této úmluvě.
(37)
Přestože významnou část objemu investic v rámci strategie Evropa 2020 lze získat na trhu a prostřednictvím regulačních opatření, výzvy v oblasti financování mohou vyžadovat veřejné zásahy a podporu Unie formou grantů a inovativních finančních nástrojů.
(38)
V zájmu optimalizace využívání rozpočtu Unie by měly být granty zaměřeny na ty projekty, které nejsou dostatečně financovány ze soukromého sektoru.
(39)
Železniční projekty by ze získávání grantů podle tohoto nařízení neměly být vyloučeny pouze z toho důvodu, že na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU (13) vytvářejí příjem z povinných poplatků.
(40)
Fiskální opatření v mnoha členských státech přimějí nebo už přiměla veřejné orgány k tomu, aby přehodnotily své programy investic do infrastruktur. V této souvislosti byla partnerství veřejného a soukromého sektoru pokládána za účinný způsob, jak uskutečnit projekty infrastruktury, které zajistí dosažení takových cílů politiky, jako jsou boj proti změně klimatu, podpora alternativních zdrojů energie, jakož i účinné využívání energie a zdrojů, podpora udržitelné dopravy a zavádění širokopásmových sítí. Komise se ve sdělení ze dne 19. listopadu 2009 nazvaném „Mobilizace soukromých a veřejných investic pro obnovu a dlouhodobou strukturální změnu: rozvoj partnerství veřejného a soukromého sektoru“ zavázala, že zlepší přístup partnerství veřejného a soukromého sektoru k finančním prostředkům rozšířením oblasti působnosti stávajících finančních nástrojů.
(41)
Komise ve sdělení ze dne 19. října 2010 nazvaném „Přezkum rozpočtu EU“ zdůraznila, že pravidlem pro projekty s dlouhodobým komerčním potenciálem by mělo využívání finančních prostředků Unie v partnerství s finančním a bankovním sektorem, zejména Evropskou investiční bankou a veřejnými finančními institucemi členských států, ale také ve spolupráci s jinými mezinárodními finančními institucemi a soukromým finančním sektorem, a to i na celostátní a regionální úrovni.
(42)
Finanční nástroje by měly být používány k řešení konkrétních potřeb trhu a na opatření s jasnou evropskou přidanou hodnotou, která jsou v souladu s cíli Nástroje pro propojení Evropy, a neměly by vytlačovat financování ze soukromých zdrojů. Měly by zlepšovat pákový účinek čerpání rozpočtu Unie a posílit multiplikační účinek, pokud jde o získání úvěru ze soukromých zdrojů. To je důležité zejména v souvislosti s obtížným přístupem k úvěrům, současnou napjatou situací v oblasti veřejných financí a s ohledem na potřebu podpořit oživení evropského hospodářství. Před rozhodnutím o použití finančních nástrojů by měla Komise provést hodnocení ex ante příslušného nástroje, jak vyžaduje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (14).
(43)
Ve strategii Evropa 2020 se Komise zavázala mobilizovat finanční nástroje Unie jako součást jednotné strategie financování, jež pro účely infrastruktur spojí finanční prostředky Unie a veřejné i soukromé finanční prostředky členských států. Vychází se z toho, že v mnoha případech lze neoptimální investiční situace a nedokonalosti trhu řešit účinněji finančními nástroji než granty.
(44)
Nástroj pro propojení Evropy by měl stanovit finanční nástroje, které v oblasti investování do infrastruktury podpoří významnou účast investorů ze soukromého sektoru a finančních institucí. Aby byly finanční nástroje pro soukromý sektor dostatečně lákavé, měly by být navrženy a prováděny s patřičným ohledem na zjednodušení a snížení administrativní zátěže, ale měly by být zároveň schopné pružně reagovat na zjištěné potřeby financování. Podoba uvedených nástrojů by měla vycházet ze zkušeností získaných při provádění finančních nástrojů během víceletého finančního rámce na období 2007-2013, jako jsou nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T (LGTT), finanční nástroj pro sdílení rizik (RSFF), Evropský fond 2020 pro energii, změnu klimatu a infrastrukturu („fond Marguerite“) a iniciativa projektových dluhopisů v rámci strategie Evropa 2020.
(45)
Měl by být prozkoumán potenciál inovativních finančních nástrojů, jako jsou projektové dluhopisy, podpořit financování dopravní infrastruktury s evropskou přidanou hodnotou v souladu s výsledky hodnocení ex ante a dalších souvisejících hodnocení, zejména nezávislého hodnocení iniciativy projektových dluhopisů Evropa 2020 v roce 2015.
(46)
V zájmu optimalizace využívání rozpočtových finančních prostředků vyčleněných na Nástroj pro propojení Evropy by Komise měla zajistit kontinuitu všech finančních nástrojů vytvořených na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 (15) a nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (16) v rámci jejich návazných dluhových a kapitálových finančních nástrojů podle tohoto nařízení, a to na základě hodnocení ex ante stanoveného v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
(47)
Při výběru nejúčelnější formy finanční pomoci by měly být náležitě zváženy vlastnosti způsobilých projektů specifické pro jednotlivá odvětví a projekty. V zájmu co nejúčinnějšího využívání rozpočtu Unie a v zájmu posílení multiplikačního účinku finanční pomoci Unie v odvětví energetiky by Komise v co nejvyšší možné míře a s ohledem na tržní využití měla ve vhodných případech usilovat o upřednostnění využívání finančních nástrojů a přitom dodržovat stropy pro využívání finančních nástrojů v souladu s tímto nařízením. Předkladatelé projektů v oblasti energetiky by měli být vybízeni, aby prozkoumali možnost využití finančních nástrojů, než na práce požádají o granty. V tomto ohledu by Komise měla poskytnout přiměřenou podporu za účelem maximalizace využívání finančních nástrojů.
(48)
Projekty společného zájmu v oblasti elektřiny, zemního plynu a oxidu uhličitého by měly být způsobilé pro finanční pomoc Unie na studie a za určitých podmínek i na práce ve formě grantů nebo inovativních finančních nástrojů. To zajistí cílenou podporu těch projektů společného zájmu, které nejsou životaschopné za stávajícího regulačního rámce a tržních podmínek. V oblasti energetiky je důležité předejít tomu, aby zejména mezi projekty, které přispívají k realizaci téhož prioritního koridoru Unie, docházelo k narušování podmínek hospodářské soutěže. Tato finanční pomoc by měla zajistit potřebnou součinnost s evropskými strukturálními a investičními fondy, které budou financovat inteligentní energetické rozvodné sítě místního nebo regionálního významu. Na investice do projektů společného zájmu se uplatňuje logická rovnice o třech stupních. Zaprvé, trh by měl mít při investování přednost. Zadruhé, nevyvolá-li příslušné investice trh, je třeba přezkoumat regulační řešení, a je-li to nezbytné, příslušný regulační rámec by měl být přizpůsoben a mělo by být zajištěno řádné uplatňování příslušného regulačního rámce. Zatřetí, nejsou-li první dva kroky dostatečné pro přilákání nezbytných investic do projektů společného zájmu, mohla by být poskytnuta finanční pomoc Unie, pokud daný projekt společného zájmu splňuje platná kritéria způsobilosti.
(49)
Podle článku 14 nařízení (EU) č. 347/2013 jsou všechny projekty společného zájmu spadající do kategorií stanovených v bodech 1, 2 a 4 přílohy II uvedeného nařízení způsobilé pro finanční pomoc Unie ve formě grantů na studie a finančních nástrojů. Granty na práce je možné využít v případě opatření přispívajících k těmto projektům společného zájmu, které v souladu s článkem 14 nařízení (EU) č. 347/2013 vykazují zejména významné pozitivní externality a které nejsou obchodně životaschopné podle obchodního plánu a dalších provedených hodnocení, zejména těch, která provedli potenciální investoři, věřitelé nebo vnitrostátní regulační orgány.
(50)
Pro zajištění odvětvové diverzifikace příjemců finančních nástrojů i pro povzbuzení postupné zeměpisné diverzifikace mezi členskými státy a se zvláštním zaměřením na členské státy způsobilé k čerpání z Fondu soudržnosti by měla Komise v partnerství s Evropskou investiční bankou prostřednictvím společných iniciativ, například Evropského odborného centra pro partnerství veřejného a soukromého sektoru (EPEC) a Společné pomoci na podporu projektů v evropských regionech (Jaspers), poskytovat členským státům podporu při rozvoji odpovídajícího seznamu projektů, u kterých by financování přicházelo v úvahu.
(51)
Finanční nástroje podle tohoto nařízení by se měly řídit pravidly stanovenými v hlavě VIII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (17) a měly by být v souladu s osvědčenými postupy, které lze uplatnit na finanční nástroje.
(52)
Vzhledem k podmínkám pro finanční nástroje by mohla vyvstat nutnost zařadit do pracovních programů další požadavky, například za účelem zajištění hospodářské soutěže na trzích s ohledem na vývoj politik Unie, technický rozvoj a jiné faktory, jež se mohou ukázat jako relevantní.
(53)
Víceleté plánování podpory z Nástroje pro propojení Evropy by se mělo zaměřit na podporu priorit Unie tím, že zajistí dostupnost nezbytných finančních zdrojů a soudržnost, transparentnost a kontinuitu společného postupu Unie a členských států. U návrhů podaných po provedení prvního víceletého pracovního programu v odvětví dopravy by měly být způsobilými náklady vzniklé počínaje 1. lednem 2014 tak, aby byla zajištěna kontinuita projektů, na které se již uplatňuje nařízení (ES) č. 680/2007.
(54)
Vzhledem ke značné výši rozpočtu, jehož je k realizaci některých projektů infrastruktury zapotřebí, by měla být stanovena možnost rozdělit rozpočtové závazky týkající se finanční pomoci na některá opatření do ročních splátek.
(55)
Vzhledem ke zdrojům dostupným na úrovni Unie je pro dosažení požadovaného výsledku nezbytné soustředit se na projekty s nejvyšší evropskou přidanou hodnotou. Podpora by se tudíž měla zaměřit na hlavní síť a na projekty společného zájmu v oblasti systémů řízení dopravy, zejména na systémy uspořádání letového provozu vyplývající z evropského systému nové generace pro uspořádání letového provozu (SESAR), které vyžadují zdroje z rozpočtu Unie v hodnotě přibližně 3 miliard EUR, jakož i na inteligentní dopravní systémy (ITS), kontrolní a informační systémy pro provoz plavidel (VTMIS), říční informační služby (RIS) a evropský systém řízení železničního provozu (ERTMS). V odvětví energetiky by se finanční pomoc měla zaměřit na dokončení vnitřního trhu s energií, zajištění bezpečnosti dodávek, prosazování udržitelnosti, mimo jiné zajištěním přenosu elektřiny z obnovitelných zdrojů z místa výroby do míst koncentrace poptávky a skladování, a na přilákání veřejných a soukromých investic. V odvětví telekomunikací by finanční pomoc měla být zacílena především na projekty, které vytvoří poptávku po širokopásmovém připojení, včetně vybudování evropské infrastruktury pro digitální služby, což by mělo následně stimulovat investice do zavádění širokopásmových sítí.
(56)
V odvětví energetiky by měl být předpokládaný rozpočet v prvé řadě přidělen ve formě finančních nástrojů, za předpokladu využití na trhu. Projekty společného zájmu v odvětví telekomunikací by měly být způsobilé pro finanční pomoc Unie ve formě grantů a zadávání veřejných zakázek na platformy hlavních služeb, obecné služby a horizontální opatření. Opatření v oblasti zavádění širokopásmových sítí včetně opatření ke zvýšení poptávky po širokopásmovém připojení by měla být způsobilá pro finanční pomoc Unie ve formě finančních nástrojů.
(57)
Podle analýzy provedené v posouzení dopadu v souvislosti s nařízením (EU) č. 347/2013 se počet projektů společného zájmu přispívajících nejvíce k zavádění strategických prioritních koridorů a oblastí energetické infrastruktury odhaduje na přibližně 100 v oblasti elektřiny a 50 v oblasti zemního plynu. Na základě očekávané převahy elektřiny v evropském energetickém systému v průběhu následujících dvou desetiletí se dále odhaduje, že pomoc pro projekty společného zájmu v oblasti elektřiny bude představovat podstatnou část finančního krytí určeného na energetiku v rámci Nástroje pro propojení Evropy. Komise by měla vzít na vědomí, že se tento odhad změní, až bude k dispozici více informací, měla by myslet na to, že je nutné zajistit soulad s nařízením (EU) č. 347/2013, a měla by věnovat náležitou pozornost projektům v oblasti elektřiny, aby byla v letech 2014 až 2020 pro tyto projekty dostupná podstatná část finanční pomoci, za předpokladu využití na trhu, dále kvalitě a připravenosti navrhovaných opatření a jejich požadavkům na financování. Tímto cílem není dotčeno jakékoli možné přerozdělení dostupných finančních prostředků na projekty v oblasti energetiky.
(58)
Komise by měla k posouzení účelnosti a účinnosti financování a jeho vlivu na celkové cíle Nástroje pro propojení Evropy a priority strategie Evropa 2020 provést hodnocení v polovině období a hodnocení následné a o výsledcích těchto hodnocení by měla informovat Evropský parlament, Radu, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů. Komise by měla zveřejnit informace o konkrétních projektech v rámci Nástroje pro propojení Evropy. Tyto informace by měly být každoročně aktualizovány.
(59)
Pokud jde o dopravu a energetiku, na základě hlavních směrů pro konkrétní odvětví stanovených v nařízeních (EU) č. 1315/2013 a (EU) č. 347/2013 byly vypracovány seznamy projektů, prioritních koridorů a oblastí, na něž by se toto nařízení mělo vztahovat, které by měly být zahrnuty do přílohy tohoto nařízení. Pokud jde o dopravu, měla by být za účelem zohlednění možných změn v politických prioritách a technologických možnostech i dopravních tocích na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), pokud jde o přijímání změn části I přílohy I a podrobné uvádění priorit financování způsobilých opatření podle čl. 7 odst. 2, které se mají zohlednit v pracovních programech.
(60)
Za účelem zohlednění skutečné úrovně poptávky po financování v rámci konkrétních cílů v oblasti dopravy a faktického zohlednění výsledků hodnocení v polovině období by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu orientačních procentních podílů u jednotlivých konkrétních cílů v oblasti dopravy v případě, že se jeví jako nutné odchýlit se od částky přidělené na konkrétní cíl v oblasti dopravy podle části IV přílohy I tohoto nařízení o více než 5 procentních bodů. Orientační příděly finančních prostředků na konkrétní cíle v oblasti dopravy nebrání tomu, aby byla částka 11 305 500 000 EUR převedená z Fondu soudržnosti vynaložena výhradně na projekty, které směřují k realizaci hlavní sítě, nebo na projekty a horizontální priority uvedené v části I přílohy I tohoto nařízení.
(61)
Za účelem zohlednění závěrů vyvozených z provádění Nástroje pro propojení Evropy, včetně závěrů obsažených v hodnocení v polovině období, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu seznamu obecných směrů, které je třeba zohlednit při stanovování kritérií pro udělení pomoci.
(62)
Při přijímání aktů v přenesené pravomoci podle tohoto nařízení je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(63)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o víceleté a roční pracovní programy. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (18).
(64)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případného uložení sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Evropský parlament by měl být o takovýchto opatřeních informován.
(65)
V zájmu zajištění široké a spravedlivé hospodářské soutěže u projektů financovaných z prostředků v rámci Nástroje pro propojení Evropy by forma smlouvy měla odpovídat cílům a okolnostem projektu. Měly by být vypracovány takové smluvní podmínky, aby byla rizika spojená se smlouvou spravedlivě rozdělena, s cílem maximalizovat nákladovou účinnost a umožnit, aby smlouva byla plněna co nejúčinněji. Tato zásada by měla platit bez ohledu na to, zda je použit vnitrostátní, nebo mezinárodní vzor smlouvy.
(66)
Některé projekty společného zájmu v oblasti infrastruktury se možná budou muset napojit na sousední, předvstupní a jiné třetí země a procházet jimi. Nástroj pro propojení Evropy by měl nabídnout zjednodušený způsob, jak tyto infrastruktury propojit a financovat tak, aby se zajistila soudržnost mezi vnitřními a vnějšími nástroji rozpočtu Unie.
(67)
Pokud se na opatřeních přispívajících k projektům společného zájmu podílejí třetí země a subjekty usazené ve třetích zemích, mělo by být možné granty udělit, pouze pokud je nepravděpodobné, že tato opatření získají odpovídající podporu prostřednictvím jiných forem finanční pomoci v rámci Nástroje pro propojení Evropy nebo jiných programů Unie.
(68)
Obecný směr, na jehož základě má Komise zohlednit sociální dopad a dopad z hlediska klimatu a životního prostředí, jak je podrobně uvedeno v části V přílohy I tohoto nařízení, by se neměl uplatňovat v oblasti energetiky, a to v souladu s přístupem přijatým v čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) č. 347/2013.
(69)
V odvětví telekomunikací by se měl obecný směr, na jehož základě má být zohledněn stimulační účinek podpory Unie na veřejné a soukromé investice, uplatňovat pouze u těch infrastruktur pro digitální služby, jejichž cílem je aktivovat další investice.
(70)
Obecný směr, na jehož základě má být zohledněn přeshraniční rozměr, by se neměl uplatňovat ve vztahu k širokopásmovým sítím, protože veškeré investice do širokopásmových sítí, včetně těch, které se uskuteční uvnitř jednotlivých členských států, zlepší propojení transevropských telekomunikačních sítí.
(71)
Účast států Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), na Nástroji pro propojení Evropy by měla být v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP. Pro tento účel by se mělo každé odvětví, na něž se vztahuje toto nařízení, považovat za samostatný program. Účast států ESVO na Nástroji pro propojení Evropy by měla být stanovena zejména v oblasti telekomunikací.
(72)
Pokud jde o dopravu, pro účely způsobilosti projektu společného zájmu ve třetích zemích podle tohoto nařízení by měly platit orientační mapy obsažené v příloze III nařízení (EU) č. 1315/2013 Ve třetích zemích, pro něž uvedené nařízení orientační mapy neobsahuje, by měly být projekty společného zájmu způsobilé, pokud existuje vzájemná spolupráce, jejímž cílem je se na těchto orientačních mapách dohodnout.
(73)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž koordinovaného rozvoje a financování transevropských sítí, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu potřeby koordinování může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(74)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (19) by měla být z důvodu přehlednosti zrušena.
(75)
Toto nařízení by mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, aby bylo možné včas přijmout akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty stanovené v tomto nařízení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
KAPITOLA I
Nástroj pro propojení evropy
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, který vymezuje podmínky, metody a postupy poskytování finanční pomoci Unie na transevropské sítě k podpoře projektů společného zájmu v odvětvích dopravních, telekomunikačních a energetických infrastruktur a k využívání potenciální synergie mezi těmito odvětvími. Rovněž se v něm stanoví rozčlenění zdrojů, které mají být dány k dispozici podle víceletého finančního rámce na období 2014-2020.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„projektem společného zájmu“ projekt vymezený v nařízení (EU) č. 1315/2013, nařízení (EU) č. 347/2013 nebo v nařízení o hlavních směrech pro transevropské sítě v oblasti telekomunikační infrastruktury;
2)
„přeshraničním úsekem“ v odvětví dopravy úsek zajišťující kontinuitu projektu společného zájmu mezi nejbližšími městskými uzly na obou stranách hranice dvou členských států nebo mezi členským státem a sousední zemí;
3)
„sousední zemí“ země, na niž se vztahuje evropská politika sousedství, včetně strategického partnerství, či politika rozšíření, nebo která patří do Evropského hospodářského prostoru nebo Evropského sdružení volného obchodu;
4)
„třetí zemí“ každá sousední země a každá další země, se kterou Unie popřípadě spolupracuje za účelem dosažení cílů tohoto nařízení;
5)
„pracemi“ nákup, dodávka a zavedení součástí, systémů a služeb včetně softwaru, provádění rozvojových, stavebních a instalačních činností v souvislosti s projektem, přejímka zařízení a zahájení projektu;
6)
„studiemi“ činnosti potřebné pro přípravu realizace projektu, například přípravné studie, mapování, studie proveditelnosti, hodnotící, ověřovací a validační studie, a to i ve formě softwaru, a jakákoli jiná technická podpůrná opatření, včetně opatření předcházejících úplnému definování a vypracování projektu a rozhodnutí o jeho financování, jako jsou obhlídky příslušných areálů a příprava finančního balíčku;
7)
„podpůrnými opatřeními programu“ na úrovni Nástroje pro propojení Evropy veškerá doprovodná opatření, která jsou nezbytná pro jeho provádění a pro provádění jednotlivých hlavních směrů pro konkrétní odvětví, například služby, zvláště poskytování technické pomoci včetně pro využívání finančních nástrojů, jakož i přípravné činnosti, činnosti ke zjištění proveditelnosti, ke konzultaci zúčastněných stran a koordinační, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnotící činnosti, jichž je bezprostředně třeba k řízení tohoto nástroje a k dosažení jeho cílů. Podpůrná opatření programu zahrnují zejména studie, zasedání, mapování infrastruktury, informování, opatření v oblasti šíření, komunikace a zvyšování povědomí, výdaje související s nástroji a sítěmi IT, jež se soustředí na výměnu informací o Nástroji pro propojení Evropy, spolu se všemi dalšími výdaji souvisejícími s technickou a administrativní pomocí, které vzniknou Komisi a jež si řízení tohoto nástroje nebo provádění jednotlivých hlavních směrů pro konkrétní odvětví může vyžádat. Podpůrná opatření programu zahrnují rovněž činnosti nutné k usnadnění přípravy projektů společného zájmu, zejména v členských státech způsobilých čerpat prostředky z Fondu soudržnosti, s cílem získat finanční prostředky na základě tohoto nařízení nebo na finančním trhu. Podpůrná opatření programu ve vhodných případech zahrnují rovněž úhradu nákladů na výkonnou agenturu, již Komise pověřila prováděním konkrétních částí Nástroje pro propojení Evropy (dále jen „výkonná agentura“);
8)
„opatřením“ jakákoli činnost, která byla uznána za finančně a technicky nezávislou, má stanovený časový rámec a je nezbytná pro realizaci projektu společného zájmu;
9)
„způsobilými náklady“ způsobilé náklady ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
10)
„příjemcem“ členský stát, mezinárodní organizace anebo veřejný nebo soukromý podnik či orgán, jenž byl vybrán pro příjem finanční pomoci Unie podle tohoto nařízení a v souladu s pravidly stanovenými v příslušném pracovním programu uvedeném v článku 17;
11)
„prováděcím orgánem“ veřejný nebo soukromý podnik nebo orgán označený příjemcem pro účely provedení daného opatření, přičemž příjemcem je členský stát nebo mezinárodní organizace. O tomto označení rozhodne příjemce na vlastní odpovědnost, a pokud vyžaduje zadání veřejné zakázky, učiní tak v souladu s příslušnými pravidly Unie a vnitrostátními pravidly pro zadávání veřejných zakázek;
12)
„globální sítí“ dopravní infrastruktura vymezená podle kapitoly II nařízení (EU) č. 1315/2013
13)
„hlavní sítí“ dopravní infrastruktura vymezená podle kapitoly III nařízení (EU) č. 1315/2013;
14)
„koridory hlavní sítě“ nástroj usnadňující koordinovanou realizaci hlavní sítě uvedenou v kapitole IV nařízení (EU) č. 1315/2013; seznam těchto koridorů je obsažen v části I přílohy I tohoto nařízení;
15)
„úzkým místem“ v odvětví dopravy fyzická, technická nebo funkční překážka, jejímž důsledkem je narušení systému, které nepříznivě ovlivňuje kontinuitu dálkových nebo přeshraničních toků, a již lze překonat vytvořením nové infrastruktury nebo podstatnou modernizací infrastruktury stávající, což by mohlo vést ke značným zlepšením, která vyřeší omezení související s úzkým místem;
16)
„prioritou“ kterýkoliv z prioritních koridorů pro přenos elektřiny, prioritních koridorů pro přepravu zemního plynu a prioritních tematických oblastí vymezených v nařízení (EU) č. 347/2013;
17)
„telematickými aplikacemi“ aplikace definované v nařízení (EU) č. 1315/2013;
18)
„energetickou infrastrukturou“ infrastruktura definovaná v nařízení (EU) č. 347/2013;
19)
„meziodvětvovou synergií“ stav, kdy v alespoň dvou z odvětví dopravy, telekomunikací a energetiky existují podobná či vzájemně se doplňující opatření, což může díky sdružení finančních, technických nebo lidských zdrojů umožnit optimalizaci nákladů nebo výsledků;
20)
„izolovanou sítí“ železniční síť některého z členských států nebo její část, jak je definována v nařízení (EU) č. 1315/2013.
Článek 3
Obecné cíle
Nástroj pro propojení Evropy umožní přípravu a realizaci projektů společného zájmu v rámci politiky transevropských sítí v odvětvích dopravy, telekomunikací a energetiky. Nástroj pro propojení Evropy podporuje zejména realizaci těch projektů společného zájmu, které se zaměřují na rozvoj a výstavbu nových infrastruktur a služeb nebo na modernizaci stávajících infrastruktur a služeb v odvětvích dopravy, telekomunikací a energetiky. Zaměřuje se přednostně na chybějící spojení v odvětví dopravy. Nástroj pro propojení Evropy rovněž přispívá k podpoře projektů s evropskou přidanou hodnotou a značným přínosem pro společnost, na něž se nedaří získat dostatečné finanční prostředky na trhu. Pro odvětví dopravy, telekomunikací a energetiky platí tyto obecné cíle:
a)
přispívat v souladu se strategií Evropa 2020 k inteligentnímu, udržitelnému růstu podporujícímu začlenění budováním moderních a vysoce výkonných transevropských sítí, které zohlední očekávané budoucí dopravní toky, což přinese výhody pro celou Unii, pokud jde o zlepšení konkurenceschopnosti na světovém trhu a hospodářskou, sociální a územní soudržnost v rámci vnitřního trhu, a vytvoří prostředí více podporující soukromé, veřejné či veřejno-soukromé investice kombinací finančních nástrojů a přímé podpory Unie v případě, že pro projekty lze kombinaci nástrojů využít, a vhodným využitím meziodvětvové synergie.
Dosažení tohoto cíle se měří objemem soukromých, veřejných nebo veřejno-soukromých investic do projektů společného zájmu, a zejména objemem soukromých investic do projektů společného zájmu dosažených prostřednictvím finančních nástrojů podle tohoto nařízení. Zvláštní důraz se klade na účinné využití veřejných investic;
b)
umožnit Unii dosáhnout cílů udržitelného rozvoje včetně minimálně 20 % snížení emisí skleníkových plynů oproti úrovním z roku 1990, 20 % zvýšení energetické účinnosti a zvýšení podílu energie z obnovitelných zdrojů na 20 % do roku 2020, čímž se přispěje k plnění střednědobých a dlouhodobých cílů Unie v oblasti snižování emisí uhlíku, při současném zajištění větší solidarity mezi členskými státy.
Článek 4
Konkrétní odvětvové cíle
1. Aniž jsou dotčeny obecné cíle uvedené v článku 3, přispívá Nástroj pro propojení Evropy k dosažení konkrétních odvětvových cílů uvedených v odstavcích 2, 3 a 4 tohoto článku.
2 V odvětví dopravy Nástroj pro propojení Evropy podporuje projekty společného zájmu uvedené v čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 1315/2013 za účelem dosažení níže uvedených cílů, podrobněji určených v článku 4 uvedeného nařízení:
a)
odstranění úzkých míst, zlepšení interoperability železnic, doplnění chybějících spojení, a zejména zlepšování přeshraničních úseků. Dosažení tohoto cíle se měří:
i)
počtem nových nebo zlepšených přeshraničních propojení;
ii)
počtem kilometrů železničních tratí uzpůsobených evropskému standardu pro jmenovitý rozchod kolejí a vybavených ERTMS;
iii)
počtem odstraněných úzkých míst a úseků se zvýšenou kapacitou na dopravních cestách u všech druhů dopravy, které obdržely finanční prostředky z Nástroje pro propojení Evropy;
iv)
délkou sítě vnitrozemských vodních cest podle jednotlivých tříd v Unii; a
v)
délkou železniční sítě v Unii zmodernizované na základě požadavků uvedených v čl. 39 odst. 2 nařízení (EU) č. 1315/2013;
b)
zajištění dlouhodobě udržitelných a účinných dopravních systémů v rámci přípravy na očekávané budoucí dopravní toky, jakož i umožnění snížení emisí uhlíku u všech druhů dopravy prostřednictvím přechodu na inovativní nízkouhlíkové a energeticky účinné dopravní technologie při současné optimalizaci bezpečnosti. Dosažení tohoto cíle se měří:
i)
počtem čerpacích stanic poskytujících alternativní paliva pro vozidla využívající hlavní sítě TEN-T pro silniční dopravu v Unii;
ii)
počtem vnitrozemských a námořních přístavů v hlavní síti TEN-T vybavených čerpacími stanicemi poskytujícími alternativní paliva v Unii; a
iii)
snížením počtu obětí na silniční síti v Unii;
c)
optimalizace integrace a propojení druhů dopravy a zlepšení interoperability dopravních služeb při zajištění dostupnosti dopravních infrastruktur. Dosažení tohoto cíle se měří:
i)
počtem multimodálních logistických platforem včetně vnitrozemských a námořních přístavů a letišť napojených na železniční síť;
ii)
počtem vylepšených kombinovaných terminálů železniční a silniční dopravy a počtem vylepšených nebo nových spojení mezi přístavy za pomoci mořských dálnic;
iii)
počtem kilometrů vnitrozemských vodních cest vybavených RIS; a
iv)
úrovní zavádění SESAR, VTMIS a ITS v odvětví silniční dopravy.
Ukazatele zmíněné v tomto odstavci se netýkají členských států, které nemají železniční síť nebo síť vnitrozemských vodních cest.
Tyto ukazatele nepředstavují kritéria pro zařazení nebo způsobilost opatření s ohledem na získání podpory z Nástroje pro propojení Evropy.
Orientační procentní podíly vyjadřující poměr celkových rozpočtových zdrojů uvedených v čl. 5 odst. 1 písm. a), které mají být přiděleny na každý ze tří konkrétních cílů v oblasti dopravy, jsou stanoveny v části IV přílohy I tohoto nařízení. Komise se od těchto orientačních procentních podílů neodchýlí o více než 5 procentních bodů;
3. V odvětví energetiky Nástroj pro propojení Evropy podporuje projekty společného zájmu zaměřené na dosažení jednoho nebo více z těchto cílů:
a)
zvýšení konkurenceschopnosti posilováním další přeshraniční integrace vnitřního trhu s energií a přeshraniční interoperability elektrické a plynárenské sítě; Dosažení tohoto cíle se měří ex post:
i)
počtem projektů účinně propojujících sítě členských států a odstraňujících interní překážky;
ii)
snížením nebo odstraněním energetické izolace členských států;
iii)
procentně vyjádřeným podílem přeshraniční přenosové kapacity elektrické energie na instalovaném elektrickém výkonu v příslušných členských státech;
iv)
cenovou konvergencí na trzích s elektřinou nebo zemním plynem příslušných členských států; a
v)
procentním podílem poptávky v době nejvyššího odběru u obou příslušných členských států, která je u plynu pokryta díky propojení s reverzním tokem;
b)
zvýšení bezpečnosti dodávek energie v rámci Unie;
Dosažení tohoto cíle se měří ex post,
i)
počtem projektů umožňujících diverzifikaci zdrojů dodávek, dodávajících protistran a tras;
ii)
počtem projektů zvyšujících skladovací kapacitu;
iii)
odolností systému při zohlednění počtu přerušení dodávek a doby jejich trvání;
iv)
množstvím omezení dodávek energie z obnovitelných zdrojů, kterým se podařilo předejít;
v)
propojením izolovaných trhů s diverzifikovanějšími zdroji dodávek;
vi)
optimálním využíváním energetické infrastruktury;
c)
přispění k udržitelnému rozvoji a ochraně životního prostředí, mimo jiné zapojením energie z obnovitelných zdrojů do přenosové soustavy a rozvojem inteligentních energetických sítí a sítí pro přepravu oxidu uhličitého.
Dosažení tohoto cíle se měří ex post:
i)
množstvím elektřiny z obnovitelných zdrojů přeneseným z výroby do hlavních středisek spotřeby a skladovacích míst;
ii)
množstvím omezení dodávek energie z obnovitelných zdrojů, kterým se podařilo předejít;
iii)
počtem uskutečněných projektů inteligentních sítí podpořených z Nástroje pro propojení Evropy a reakcemi na poptávku, které umožnily;
iv)
množstvím emisí CO2, kterým bude zabráněno díky projektům podpořeným z Nástroje pro propojení Evropy.
Ukazatele uvedené v tomto odstavci použité k měření ex post dosažení cílů nepředstavují kritéria pro zařazení nebo způsobilost opatření s ohledem na získání podpory z Nástroje pro propojení Evropy.
Podmínky způsobilosti k finanční pomoci Unie pro projekty společného zájmu jsou uvedeny v článku 14 nařízení (EU) č. 347/2013, zatímco kritéria pro zařazení mezi projekty společného zájmu jsou stanovena v článku 4 uvedeného nařízení.
4. V odvětví telekomunikací Nástroj pro propojení Evropy podporuje opatření zaměřená na dosažení cílů stanovených v nařízení o hlavních směrech pro transevropské sítě v oblasti telekomunikační infrastruktury.
Článek 5
Rozpočet
1. Finanční krytí pro provádění Nástroje pro propojení Evropy na období 2014 až 2020 se stanoví na 33 242 259 000 EUR (20) v běžných cenách. Tato částka se rozdělí takto:
a)
odvětví dopravy: 26 250 582 000 EUR, z nichž 11 305 500 000 EUR bude převedeno z Fondu soudržnosti a vynaloženo v souladu s tímto nařízením výhradně v členských státech, jež jsou způsobilé čerpat finanční prostředky z Fondu soudržnosti;
b)
odvětví telekomunikací: 1 141 602 000 EUR;
c)
odvětví energetiky: 5 850 075 000 EUR.
Těmito částkami není dotčeno uplatňování mechanismu flexibility podle nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (21).
2. Finanční krytí pro provádění Nástroje pro propojení Evropy se uplatní na výdaje související s:
a)
opatřeními přispívajícími k projektům společného zájmu a podpůrnými opatřeními programu, jak je stanoveno v článku 7;
b)
podpůrnými opatřeními programu sestávajícími z výdajů na technickou a administrativní pomoc, které Komisi vzniknou při řízení Nástroje pro propojení Evropy, včetně opatření nezbytných k zajištění přechodu mezi Nástrojem pro propojení Evropy a opatřeními přijatými podle nařízení (ES) č. 680/2007 až do výše 1 % finančního krytí; pod tento strop spadají i náklady na výkonnou agenturu.
3. Po hodnocení v polovině období uvedeném v čl. 27 odst. 1 mohou Evropský parlament a Rada na návrh Komise převést prostředky mezi odvětvími dopravy, telekomunikací a energetiky, jimž byly přiděleny podle odstavce 1, s výjimkou částky 11 305 500 000 EUR převedené z Fondu soudržnosti k financování projektů v odvětví dopravy v členských státech, jež jsou způsobilé čerpat finanční prostředky z Fondu soudržnosti,
4. Roční rozpočtové prostředky schvalují Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce na období 2014-2020.
KAPITOLA II
Formy financování a finanční ustanovení
Článek 6
Formy finanční pomoci
1. Nástroj pro propojení Evropy se provádí jednou nebo více formami finanční pomoci, které jsou stanoveny v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, zejména formou grantů, zadávání veřejných zakázek a finančních nástrojů.
2. Pro účely tohoto nařízení se v pracovních programech uvedených v článku 17 stanoví formy finanční pomoci, zejména granty, zadávání veřejných zakázek a finanční nástroje.
3. Komise může na základě analýzy nákladů a přínosů svěřit část provádění Nástroje pro propojení Evropy subjektům uvedeným v čl. 58 odst. 1 písm. a) a v článku 62 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, a zejména výkonné agentuře, s cílem dosáhnout optimálního řízení a efektivnosti Nástroje pro propojení Evropy v odvětvích dopravy, telekomunikací a energetiky. Komise také může část provádění Nástroje pro propojení Evropy svěřit subjektům uvedeným v čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 7
Způsobilost a podmínky finanční pomoci
1. Pro finanční pomoc Unie ve formě grantů, zadávání veřejných zakázek a finančních nástrojů jsou způsobilá pouze opatření přispívající k projektům společného zájmu podle nařízení (EU) č. 1315/2013, nařízení (EU) č. 347/2013 a nařízení o hlavních směrech transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury, jakož i podpůrná opatření programu.
2. V odvětví dopravy jsou pro finanční pomoc Unie ve formě zadávání veřejných zakázek a finančních nástrojů podle tohoto nařízení způsobilá pouze opatření přispívající k projektům společného zájmu podle nařízení (EU) č. 1315/2013 a podpůrná opatření programu. Pro finanční pomoc Unie podle tohoto nařízení ve formě grantů jsou způsobilé pouze:
a)
opatření směřující k realizaci hlavní sítě podle kapitoly III nařízení (EU) č. 1315/2013, včetně zavádění nových technologií a inovací podle článku 33 uvedeného nařízení, a projekty a horizontální priority uvedené v části I přílohy I tohoto nařízení;
b)
opatření směřující k realizaci globální sítě v souladu s kapitolou II nařízení (EU) č. 1315/2013, pokud přispívají k doplnění chybějících spojení, usnadnění přeshraničních dopravních toků nebo odstranění úzkých míst a rovněž přispívají k rozvoji hlavní sítě nebo propojují koridory hlavní sítě, nebo pokud přispívají k zavedení ERTMS na hlavních trasách koridorů pro železniční nákladní dopravu, které jsou vymezeny v příloze nařízení (EU) č. 913/2010, a to až do výše 5 % finančního krytí pro dopravu ve smyslu článku 5 tohoto nařízení;
c)
studie na projekty společného zájmu definované v čl. 8 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1315/2013;
d)
studie k přeshraničním prioritním projektům definovaným v příloze III rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 661/2010/EU (22);
e)
opatření na podporu projektů společného zájmu definovaných v čl. 8 odst. 1 písm. a), d) a e) nařízení (EU) č. 1315/2013;
f)
opatření směřující k realizaci dopravní infrastruktury v uzlech hlavní sítě včetně městských uzlů ve smyslu článku 41 nařízení (EU) č. 1315/2013;
g)
opatření na podporu systémů telematických aplikací v souladu s článkem 31 nařízení (EU) č. 1315/2013;
h)
opatření na podporu služeb nákladní dopravy v souladu s článkem 32 nařízení (EU) č. 1315/2013;
i)
opatření ke snížení hlučnosti železniční nákladní dopravy mimo jiné modernizací stávajícího vozového parku, a to i ve spolupráci se železničním průmyslem;
j)
podpůrná opatření programu;
k)
opatření na podporu bezpečné a chráněné infrastruktury v souladu s článkem 34 nařízení (EU) č. 1315/2013;
l)
opatření na podporu mořských dálnic podle článku 21 nařízení (EU) č. 1315/2013.
Opatření související s dopravou, která zahrnují přeshraniční úseky nebo část těchto úseků, jsou způsobilá pro finanční pomoc Unie, pouze pokud mezi dotyčnými členskými státy nebo mezi dotyčnými členskými státy a třetími zeměmi existuje písemná dohoda o dokončení přeshraničního úseku.
3. V odvětví energetiky jsou pro finanční pomoc Unie ve formě finančních nástrojů, zadávání veřejných zakázek a grantů podle tohoto nařízení způsobilá všechna opatření, jimiž se realizují ty projekty společného zájmu, které se týkají prioritních koridorů a oblastí uvedených v části II přílohy I tohoto nařízení a které splňují podmínky stanovené v článku 14 nařízení (EU) č. 347/2013, jakož i podpůrná opatření programu.
V zájmu co nejúčinnějšího využívání rozpočtu Unie k posílení multiplikačního účinku finanční pomoci Unie stanoví Komise ve vhodných případech jako prioritu finanční pomoc ve formě finančních nástrojů, za předpokladu tržního využití a při dodržení stropu pro využívání finančních nástrojů v souladu s čl. 14 odst. 2 a čl. 21 odst. 4.
4. V odvětví telekomunikací jsou pro finanční pomoc Unie podle tohoto nařízení způsobilá všechna opatření, jimiž se realizují projekty společného zájmu, a podpůrná opatření programu definovaná v příslušném nařízení o hlavních směrech transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury, která splňují kritéria způsobilosti stanovená v souladu s uvedeným nařízením, a to takto:
a)
obecné služby, platformy hlavních služeb a podpůrná opatření programu jsou financovány formou grantů nebo zadávání veřejných zakázek;
b)
opatření v oblasti širokopásmových sítí jsou financována formou finančních nástrojů.
5. Opatření s meziodvětvovou synergií přispívající k projektům společného zájmu způsobilá podle nejméně dvou nařízení uvedených v čl. 2 bodě 1 jsou pro finanční pomoc podle tohoto nařízení pro účely víceodvětvových výzev k podávání návrhů podle čl. 17 odst. 7 způsobilá pouze tehdy, pokud je možné složky těchto opatření a náklady s nimi spojené jasně rozdělit podle jednotlivých odvětví ve smyslu odst. 2, 3 a 4 tohoto článku.
KAPITOLA III
Granty
Článek 8
Formy grantů a způsobilé náklady
1. Granty poskytované podle tohoto nařízení mohou mít kteroukoli z forem stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Formy grantů, které lze využít na financování dotčených opatření, stanoví pracovní programy uvedené v článku 17 tohoto nařízení.
2. Aniž je dotčeno nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, mohou být výdaje na opatření z projektů zahrnutých do prvních víceletých a ročních pracovních programů způsobilé od 1. ledna 2014.
3. Způsobilé mohou být pouze výdaje vzniklé v členských státech, s výjimkou případů, kdy projekt společného zájmu zahrnuje i území jedné nebo více třetích zemí a kdy je opatření nezbytně nutné pro dosažení cílů dotčeného projektu.
4. Náklady na vybavení a infrastrukturu, se kterými příjemce nakládá jako s kapitálovými výdaji, mohou být způsobilé až v plné výši.
5. Výdaje související s ekologickými studiemi o ochraně životního prostředí a o souladu s příslušnými právními předpisy Unie mohou být způsobilé.
6. Výdaje související s koupí pozemků nejsou způsobilými náklady, kromě finančních prostředků převedených z Fondu soudržnosti v odvětví dopravy v souladu nařízením o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu a o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti.
7. Ke způsobilým nákladům patří rovněž daň z přidané hodnoty (DPH) v souladu s čl. 126 odst. 3 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Pokud jde o částku 11 305 500 000 EUR převedenou z Fondu soudržnosti, která má být vynaložena v členských státech způsobilých čerpat finanční prostředky z Fondu soudržnosti, použijí se pravidla způsobilosti týkající se DPH platná pro Fond soudržnosti uvedená v nařízení o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, a o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti.
8. Pravidla způsobilosti nákladů vzniklých příjemcům se použijí obdobně i na náklady vzniklé provádějícím subjektům.
Článek 9
Podmínky účasti
1. Návrhy předkládá jeden nebo více členských států nebo, se souhlasem dotčených členských států, mezinárodní organizace, společné podniky nebo veřejné či soukromé podniky nebo subjekty zřízené v členských státech.
2. Tyto návrhy mohou podat subjekty, které nejsou právnickými osobami podle platného vnitrostátního práva, za předpokladu, že jejich zástupci mají způsobilost činit právní úkony svým jménem a poskytují stejnou záruku ochrany finančních zájmů Unie jako právnické osoby.
3. Návrhy předložené fyzickými osobami nejsou způsobilé.
4. Opatření přispívajících k projektům společného zájmu se mohou účastnit také třetí země a subjekty usazené ve třetích zemích, je-li jejich účast nezbytná k dosažení cílů daného projektu společného zájmu a je řádně odůvodněna.
Finanční pomoc podle tohoto nařízení však smějí získat pouze v případech, kdy je to nezbytné pro dosažení cílů daného projektu společného zájmu.
5. Víceleté a roční pracovní programy uvedené v článku 17 mohou obsahovat dodatečná konkrétní pravidla pro předkládání návrhů.
Článek 10
Míra financování
1. S výjimkou případů uvedených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se návrhy vybírají na základě výzev k překládání návrhů na základě pracovních programů uvedených v článku 17 tohoto nařízení.
2. V odvětví dopravy částka finanční pomoci Unie nepřesáhne:
a)
u grantů na studie: 50 % způsobilých nákladů;
b)
u grantů na práce:
i)
v případě železničních sítí a silničních sítí u členských států bez železniční sítě na svém území nebo v případě členského státu, nebo jeho části, s izolovanou sítí, na níž není zajišťována dálková železniční nákladní doprava: 20 % způsobilých nákladů; míru financování lze zvýšit až na 30 % u opatření řešících úzká místa a až na 40 % u opatření týkajících se přeshraničních úseků a opatření ke zlepšení interoperability železnic;
ii)
v případě vnitrozemských vodních cest: 20 % způsobilých nákladů; míru financování lze zvýšit až na 40 % u opatření řešících úzká místa a až na 40 % u opatření týkajících se přeshraničních úseků;
iii)
v případě vnitrozemské dopravy, napojení na multimodální logistické platformy a jejich rozvoje, včetně napojení na vnitrozemské a námořní přístavy a letiště, jakož i v případě rozvoje přístavů: 20 % způsobilých nákladů;
iv)
opatření ke snížení hlučnosti železniční nákladní dopravy, mimo jiné modernizací stávajícího vozového parku: 20 % způsobilých nákladů až do celkového stropu ve výši 1 % rozpočtových zdrojů uvedených v čl. 5 odst. 1 písm. a);
v)
lepší dostupnost dopravní infrastruktury pro osoby se zdravotním postižením: 30 % způsobilých nákladů na úpravy, které nesmějí v žádném případě překročit 10 % celkových způsobilých nákladů na práce;
vi)
opatření podporující nové technologie a inovace pro všechny druhy dopravy: 20 % způsobilých nákladů;
vii)
opatření na podporu přeshraničních silničních úseků: 10 % způsobilých nákladů;
c)
u grantů na systémy a služby telematických aplikací:
i)
v případě pozemních složek ERTMS, SESAR a VTIMS a služeb RIS: 50 % způsobilých nákladů;
ii)
v případě pozemních složek ITS pro odvětví silniční dopravy: 20 % způsobilých nákladů;
iii)
v případě palubních složek ERTMS: 50 % způsobilých nákladů;
iv)
v případě palubních složek SESAR, RIS, VTMIS a ITS pro odvětví silniční dopravy: 20 % způsobilých nákladů až do celkového stropu ve výši 5 % rozpočtových zdrojů uvedených v čl. 5 odst. 1 písm. a);
v)
v případě opatření na podporu rozvoje mořských dálnic: 30 % způsobilých nákladů.
Komise vytvoří podmínky pro podporu rozvoje projektů se třetími zeměmi týkajících se mořských dálnic;
vi)
v případě systémů telematických aplikací jiných než uvedených v bodech i) až iv), služeb nákladní dopravy a bezpečných parkovišť na hlavní silniční síti: 20 % způsobilých nákladů.
3. V odvětví energetiky výše finanční pomoci Unie nepřekročí 50 % způsobilých nákladů na studie nebo práce. Míry financování mohou být zvýšeny až na 75 % u opatření, která na základě důkazů uvedených v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 347/2013 zajišťují vysoký stupeň regionální nebo celounijní bezpečnosti dodávek, posilují solidaritu Unie nebo zahrnují vysoce inovativní řešení.
4. V odvětví telekomunikací částka finanční pomoci Unie nepřesáhne:
a)
u opatření v oblasti všeobecných služeb: 75 % způsobilých nákladů;
b)
u horizontálních opatření včetně mapování infrastruktury, párování a technické pomoci: 75 % způsobilých nákladů.
Platformy hlavních služeb se obvykle financují zadáním veřejné zakázky. Ve výjimečných případech se mohou financovat grantem pokrývajícím až 100 % způsobilých nákladů, aniž je tím dotčena zásada spolufinancování.
5. Míry financování mohou být zvýšeny až o 10 procentních bodů oproti procentním hodnotám uvedeným v odstavcích 2, 3 a 4 u opatření se synergií mezi alespoň dvěma odvětvími, jichž se týká Nástroj na propojení Evropy. Toto zvýšení se nevztahuje na míry financování uvedené v článku 11.
6. Výše finanční pomoci přidělené na vybraná opatření je modulována na základě analýzy nákladů a přínosů u každého projektu, dostupnosti rozpočtových zdrojů Unie a potřeby maximalizovat pákový efekt finančních prostředků Unie.
Článek 11
Zvláštní výzvy pro finanční prostředky převedené z Fondu soudržnosti v odvětví dopravy
1. Pokud jde o částku 11 305 500 000 EUR převedenou z Fondu soudržnosti, která má být vynaložena výhradně v členských státech způsobilých čerpat finanční prostředky z Fondu soudržnosti, vypíší se výhradně v těchto členských státech zvláštní výzvy pro projekty, které směřují k realizaci hlavní sítě, nebo pro projekty a horizontální priority stanovené v části I přílohy I.
2. Na tyto zvláštní výzvy se uplatňují pravidla tohoto nařízení platná pro odvětví dopravy. Do 31. prosince 2016 se výběr projektů způsobilých pro financování provádí při respektování výše prostředků přidělených jednotlivým státům z Fondu soudržnosti. S účinkem od 1. ledna 2017 se zdroje převedené na Nástroj pro propojení Evropy, které nebyly přiděleny na projekt dopravní infrastruktury, dají k dispozici všem členským státům způsobilým k čerpání finančních prostředků z Fondu soudržnosti za účelem financování projektů dopravní infrastruktury v souladu s tímto nařízením.
3. S cílem podpořit členské státy způsobilé k čerpání finančních prostředků z Fondu soudržnosti, které se mohou potýkat s problémy při koncipování projektů, jež by byly dostatečně připravené a kvalitní a měly pro Unii dostatečnou přidanou hodnotu, se zvláštní pozornost věnuje podpůrným opatřením programu, jež mají posílit institucionální kapacitu a efektivitu veřejné správy a veřejných služeb v souvislosti s přípravou a realizací projektů uvedených v části I přílohy I. V zájmu zajištění co nejvyšší míry čerpání převedených prostředků ve všech členských státech, které jsou způsobilé k čerpání finančních prostředků z Fondu soudržnosti, může Komise vypsat další výzvy.
4. Částka 11 305 500 000 EUR převedená z Fondu soudržnosti se může využívat na vázání rozpočtových zdrojů k finančním nástrojům podle tohoto nařízení teprve od 1. ledna 2017. Od tohoto dne se může částka 11 305 500 000 EUR převedená z Fondu soudržnosti využívat na vázání rozpočtových zdrojů k projektům, u nichž již pověřené subjekty uzavřely smluvní závazky.
5. Bez ohledu na článek 10 a vzhledem k částce 11 305 500 000 EUR převedené z Fondu soudržnosti, která má být vynaložena výhradně v členských státech způsobilých čerpat finanční prostředky z Fondu soudržnosti, se použijí nejvyšší míry financování pro Fond soudržnosti stanovené v nařízení o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu a o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti pro opatření týkající se grantů na:
a)
studie,
b)
práce, pokud jde o:
i)
železnice a vnitrozemské vodní cesty;
ii)
opatření na podporu přeshraničních silničních úseků a, v případě členských států bez železničních sítí, silniční sítě TEN-T;
iii)
opatření pro vnitrozemskou dopravu, napojení na multimodální logistické platformy a jejich rozvoj včetně napojení na vnitrozemské a námořní přístavy a letiště, včetně automatických zařízení na změnu rozchodu, a rozvoj přístavů včetně kapacit pro rozbíjení ledu, jakož i propojovací body, se zvláštním zaměřením na železniční spojení, s výjimkou členských států bez železničních sítí;
c)
systémy a služby telematických aplikací:
i)
ERTMS, RIS, VTMIS, SESAR a ITS pro odvětví silniční dopravy;
ii)
ostatní systémy telematických aplikací;
iii)
opatření na podporu rozvoje mořských dálnic;
d)
opatření na podporu nových technologií a inovací pro všechny druhy dopravy.
Článek 12
Zrušení, snížení, pozastavení a ukončení grantu
1. S výjimkou řádně odůvodněných případů Komise zruší finanční pomoc poskytnutou na studie, jež nebyly zahájeny do jednoho roku ode dne zahájení stanoveného v podmínkách poskytnutí pomoci, nebo do dvou let od uvedeného dne na veškerá další opatření způsobilá pro finanční pomoc podle tohoto nařízení.
2. Komise může pozastavit, snížit a zpětně získat nebo ukončit finanční pomoc za podmínek stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 nebo na základě hodnocení pokroku projektu, zejména v případě značných zpoždění při provádění opatření.
3. Komise může vyžadovat úplné nebo částečné vrácení poskytnuté finanční pomoci, pokud do dvou let ode dne dokončení stanoveného v podmínkách pro poskytnutí pomoci nebylo provádění opatření, na něž byla daná finanční pomoc poskytnuta, dokončeno.
4. Dříve než Komise přijme některé rozhodnutí podle odstavců 1, 2 a 3 tohoto článku, důkladně případ přezkoumá v koordinaci s příslušnými subjekty uvedenými v čl. 6 odst. 3 a konzultuje dotčené příjemce tak, aby mohli v přiměřené lhůtě předložit své připomínky. Po hodnocení v polovině období Komise informuje Evropský parlament a Radu o všech rozhodnutích přijatých při každoročním přijímání pracovních programů podle článku 17.
KAPITOLA IV
Zadávání veřejných zakázek
Článek 13
Zadávání veřejných zakázek
1. Postupy zadávání veřejných zakázek, které provádí Komise či jeden ze subjektů uvedených v čl. 6 odst. 3 vlastním jménem nebo společně s členskými státy, mohou:
a)
stanovit konkrétní podmínky, například místo výkonu činností zadaných formou veřejné zakázky, jsou-li tyto podmínky řádně odůvodněny cíli opatření a nejsou-li v rozporu se zásadami Unie a vnitrostátními zásadami zadávání veřejných zakázek;
b)
v rámci jednoho řízení umožnit zadání většího počtu zakázek („zajištění z více zdrojů“).
2. V řádně odůvodněných případech, kdy je to nutné k provedení opatření, se odstavec 1 může použít i na zadávací řízení uskutečňovaná příjemci grantů.
KAPITOLA V
Finanční nástroje
Článek 14
Druhy finančních nástrojů
1. K usnadnění přístupu k financování subjektům provádějícím opatření, jež přispívají k projektům společného zájmu vymezeným v nařízení (EU) č. 1315/2013, nařízení (EU) č. 347/2013 a v nařízení o hlavních směrech transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury a k dosažení jejich cílů, lze použít finanční nástroje vytvořené v souladu s hlavou VIII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Tyto finanční nástroje vycházejí z hodnocení nedokonalostí trhu nebo neoptimálních investičních situací a investičních potřeb provedeného ex ante. Hlavní podmínky a postupy pro každý finanční nástroj jsou stanoveny v části III přílohy I tohoto nařízení.
2. Celkový příspěvek z rozpočtu Unie na finanční nástroje nepřesáhne 10 % celkového finančního krytí pro Nástroj pro propojení Evropy uvedeného v čl. 5 odst. 1.
3. Všechny finanční nástroje vytvořené na základě nařízení (ES) č. 680/2007 a nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy vytvořené na základě rozhodnutí č. 1639/2006/ES lze případně a s výhradou předběžného hodnocení sloučit s nástroji vytvořenými podle tohoto nařízení.
Sloučení projektových dluhopisů závisí na průběžné zprávě, která bude vypracována ve druhé polovině roku 2013, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 680/2007 a v rozhodnutí č. 1639/2006/ES. Iniciativa projektových dluhopisů se rozbíhá postupně v rámci stropu ve výši 230 milionů EUR během let 2014 a 2015. Plné provádění uvedené iniciativy závisí na nezávislém úplném hodnocení, které bude provedeno v roce 2015, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 680/2007 a v rozhodnutí č. 1639/2006/ES. Na základě tohoto hodnocení a se zohledněním všech možností Komise posoudí, zda navrhne vhodné změny právní úpravy, včetně změn legislativních, zejména pokud by se ukázalo, že předpokládané využití na trhu není uspokojivé, nebo pokud by se objevily dostatečné alternativní zdroje dlouhodobého dluhového financování.
4. Lze využít tyto finanční nástroje:
a)
kapitálové nástroje, například investiční fondy, které se zaměřují na poskytování rizikového kapitálu na opatření, jež přispívají k projektům společného zájmu;
b)
půjčky nebo záruky, jejichž poskytnutí je usnadněno nástroji pro sdílení rizik, včetně mechanismu úvěrového posílení poskytujícího záruky v souvislosti s jednotlivými projekty nebo portfolii projektů u projektových dluhopisů, které vydá finanční instituce na podkladě vlastních zdrojů s příspěvkem Unie na vytvoření rezerv nebo alokaci kapitálu.
Článek 15
Podmínky pro udělování finanční pomoci prostřednictvím finančních nástrojů
1. Opatření podporovaná finančními nástroji se vybírají na základě připravenosti, přičemž se u nich usiluje o odvětvovou diverzifikaci v souladu s články 3 a 4 i o zeměpisnou vyváženost mezi členskými státy. Musí:
a)
mít evropskou přidanou hodnotu;
b)
odpovídat cílům strategie Evropa 2020;
c)
mít pákový účinek, pokud jde o podporu Unie, tj. jejich cílem musí být mobilizace celkových investic převyšujících příspěvek Unie podle předem definovaných ukazatelů.
2. Unie, kterýkoliv členský stát či jiní investoři mohou kromě příspěvků získaných finančními nástroji poskytnout finanční pomoc za předpokladu, že Komise souhlasí se změnami kritérií způsobilosti opatření či investiční strategie příslušného nástroje, jichž může být vzhledem k dodatečnému příspěvku zapotřebí.
3. Cílem finančních nástrojů je zvýšení multiplikačního účinku výdajů Unie tím, že přilákají další zdroje od soukromých investorů. Finanční nástroje mohou vytvářet přijatelné výnosy tak, aby naplnily cíle jiných partnerů či investorů, a přitom směřovat k uchování hodnoty aktiv poskytnutých z rozpočtu Unie.
4. Finanční nástroje podle tohoto nařízení lze kombinovat s granty financovanými z rozpočtu Unie.
5. Komise může v pracovních programech uvedených v článku 17 stanovit další podmínky podle konkrétních potřeb odvětví dopravy, telekomunikací a energetiky.
Článek 16
Opatření ve třetích zemích
Finančními nástroji je možné podpořit opatření ve třetích zemích, jsou-li nezbytná pro realizaci projektu společného zájmu.
KAPITOLA VI
Programování, provádění a kontrola
Článek 17
Víceleté a roční pracovní programy
1. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů víceleté a roční pracovní programy pro každé z odvětví dopravy, telekomunikací a energetiky. Komise také může přijmout víceleté a roční pracovní programy pro více než jedno odvětví. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 2.
2. Komise přezkoumává víceleté pracovní programy alespoň v polovině období. Je-li to nutné, reviduje víceletý pracovní program prováděcím aktem. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 2.
3. Komise přijme pro projekty společného zájmu, které jsou uvedeny v části I přílohy I, víceleté pracovní programy v odvětví dopravy.
Výše finančního krytí se pohybuje v rozmezí od 80 do 85 % rozpočtových zdrojů uvedených v čl. 5 odst. 1 písm. a).
Projekty uvedené v části I přílohy I nejsou pro programová rozhodnutí členských států závazné. V souladu s článkem 7 nařízení (EU) č. 1315/2013 je rozhodnutí realizovat tyto projekty v pravomoci členských států a závisí na kapacitách veřejného financování a na socioekonomické životaschopnosti těchto projektů.
4. Komise přijme pro projekty společného zájmu, které nejsou zahrnuty do víceletých pracovních programů, roční pracovní programy v odvětvích dopravy, telekomunikací a energetiky.
5. Komise při přijímání víceletých a odvětvových ročních pracovních programů stanoví kritéria pro výběr a udělení v souladu s cíli a prioritami stanovenými v článcích 3 a 4 tohoto nařízení a v nařízení (EU) č. 1315/2013 a nařízení (EU) č. 347/2013 nebo v nařízení o hlavních směrech transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury. Komise při stanovování kritérií pro udělení zohlední obecné směry stanovené v části V přílohy I tohoto nařízení.
6. V odvětví energetiky se v prvních dvou ročních pracovních programech věnuje pozornost především projektům společného zájmu a souvisejícím opatřením, jejichž cílem je odstranění energetické izolace a úzkých míst v oblasti energetiky a dotvoření vnitřního trhu s energií.
7. Pracovní programy jsou koordinovány tak, aby se využila synergie mezi odvětvím dopravy, energetiky a telekomunikací, a to zvláště v oblastech, jako jsou inteligentní energetické sítě, elektrická mobilita, inteligentní a udržitelné dopravní systémy, společné užívání práva vedení trasy nebo propojení infrastruktur. U opatření způsobilých podle čl. 7 odst. 5 Komise přijme alespoň jednu víceodvětvovou výzvu k předkládání návrhů, přičemž každému odvětví přidělí finanční částky v poměrné výši podle míry účasti každého odvětví na způsobilých nákladech na opatření vybraná k financování z Nástroje pro propojení Evropy.
Článek 18
Poskytování finanční pomoci Unie
1. Komise vždy po zveřejnění výzvy k předkládání návrhů na základě víceletého nebo ročního pracovního programu uvedeného v článku 17 rozhodne přezkumným postupem podle článku 25 o výši finanční pomoci, která má být pro vybrané projekty nebo jejich části poskytnuta. Komise upřesní podmínky a způsoby jejich provádění.
2. Komise oznámí příjemcům a příslušným členským státům každou finanční pomoc, která má být poskytnuta.
Článek 19
Roční splátky
Komise může rozdělit rozpočtové závazky na roční splátky. V takovém případě přidělí na závazek každý rok roční splátky s ohledem na pokrok opatření, která získávají finanční pomoc, na jejich předpokládané potřeby a na rozpočtové možnosti.
Komise sděluje orientační harmonogram přidělování jednotlivých ročních splátek na závazek příjemcům grantů, dotčeným členským státům a, pokud se harmonogram vztahuje i na finanční nástroje, také dotčeným finančním institucím.
Článek 20
Přenos ročních prostředků
Prostředky, které nebyly použity do konce rozpočtového roku, do něhož byly zahrnuty, se přenášejí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 21
Akty v přenesené pravomoci
1. S výhradou schválení dotčeným členským státem nebo státy podle čl. 172 druhého pododstavce Smlouvy o fungování EU je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26 tohoto nařízení, pokud jde o změny části I přílohy I tohoto nařízení, s cílem zohlednit měnící se priority financování v transevropských sítích a změny týkající se projektů společného zájmu stanovených v nařízení (EU) č. 1315/2013, Při změnách části I přílohy I tohoto nařízení Komise zajistí:
a)
aby projekty společného zájmu podle nařízení (EU) č. 1315/2013 mohly být plně nebo částečně realizovány v průběhu víceletého finančního rámce na období 2014-2020;
b)
aby změny splňovaly kritéria způsobilosti uvedená v článku 7 tohoto nařízení;
c)
pokud jde o část I přílohy I tohoto nařízení, aby všechny oddíly zahrnovaly projekty infrastruktury, jejichž uskutečnění bude vyžadovat jejich zahrnutí do víceletého pracovního programu podle čl. 17 odst. 3 tohoto nařízení, aniž by se měnilo vytyčení koridorů hlavní sítě.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26 tohoto nařízení, kterými se hlavní podmínky a postupy stanovené v části III přílohy I tohoto nařízení, jež upravují příspěvek Unie ke každému finančnímu nástroji vytvořenému podle rámce pro dluhové nástroje a rámce pro kapitálové nástroje stanoveného v části III přílohy I tohoto nařízení, mění v souladu s výsledky průběžné zprávy a nezávislého úplného hodnocení pilotní fáze iniciativy projektových dluhopisů Evropa 2020 zřízené rozhodnutím č. 1639/2006/ES a nařízením (EU) č. 680/2007, a zohledňují měnící se podmínky trhu za účelem optimalizace koncepce a provádění finančních nástrojů podle tohoto nařízení.
Při změně části III přílohy I tohoto nařízení v případech uvedených v prvním pododstavci Komise pokaždé zajistí, aby:
a)
změny byly činěny v souladu s požadavky stanovenými v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, včetně hodnocení ex ante uvedeného v čl. 140 odst. 2 písm. f) zmíněného nařízení, a
b)
změny se omezily na:
i)
změnu mezních hodnot pro podřízené dluhové financování, jak jsou uvedeny v bodě I odst. 1 písm. a) a b) části III přílohy I, s cílem usilovat v souladu s článkem 15 o odvětvovou diverzifikaci a zeměpisnou vyváženost mezi členskými státy;
ii)
změnu mezní hodnoty pro prioritní dluhové financování, jak je uvedena v bodě I odst. 1 písm. a) části III přílohy I, s cílem usilovat v souladu s článkem 15 o odvětvovou diverzifikaci a zeměpisnou vyváženost mezi členskými státy;
iii)
kombinaci s dalšími zdroji financování, jak je uvedeno v bodě I odst. 3 a bodě II odst. 3 části III přílohy I;
iv)
výběr pověřených subjektů, jak je uvedeno v bodě I odst. 4 a bodě II odst. 4 části III přílohy I; a
v)
stanovování cen, sdílení rizik a výnosů, jak je uvedeno v bodě I odst. 6 a bodě II odst. 6 části III přílohy I.
3. V odvětví dopravy a v rámci obecných cílů uvedených v článku 3 a konkrétních odvětvových cílů uvedených v čl. 4 odst. 2 je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, jimiž upřesní priority financování, které je třeba, pokud jde o opatření způsobilá podle čl. 7 odst. 2, po dobu trvání Nástroje pro propojení Evropy zohlednit v pracovních programech uvedených v článku 17. Komise přijme akt v přenesené pravomoci do 22. prosince 2014.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, kterými se zvyšuje strop uvedený v čl. 14 odst. 2 až na 20 %, jsou-li splněny tyto podmínky:
i)
hodnocení pilotní fáze iniciativy projektových dluhopisů provedené v roce 2015 je pozitivní a
ii)
využití finančních nástrojů, pokud jde o smluvní závazky související s projektem, přesahuje 8 %.
5. Pokud se jeví jako nutné odchýlit se od částky přidělené na konkrétní cíl v oblasti dopravy o více než pět procentních bodů, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, kterými se mění orientační procentní podíly stanovené v části IV přílohy I.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, kterými se mění seznam obecných směrů uvedených v části V přílohy I, které je třeba zohlednit při stanovování kritérií pro udělení, aby odrážela hodnocení tohoto nařízení v polovině období nebo závěry vyvozené z jeho provádění. Činí tak způsobem slučitelným s odpovídajícími hlavními směry pro jednotlivá odvětví.
Článek 22
Povinnosti příjemců a členských států
Aniž jsou dotčeny povinnosti příjemců vyplývající z podmínek udělování grantů, vyvinout příjemci a členské státy v příslušných oblastech své působnosti veškeré úsilí k realizaci projektů společného zájmu, které získají finanční pomoc Unie udělovanou podle tohoto nařízení.
Členské státy vykonávají v úzké spolupráci s Komisí technické sledování a finanční kontrolu opatření a potvrzují, že došlo k uhrazení výdajů vynaložených v souvislosti s projekty nebo jejich částmi a že toto uhrazení proběhlo v souladu s příslušnými pravidly. Členské státy mohou požádat o účast Komise při kontrolách a inspekcích na místě.
Členské státy každoročně informují Komisi, případně prostřednictvím interaktivního zeměpisného a technického informačního systému, o pokroku dosaženém při realizaci projektů společného zájmu a o investicích uskutečněných za tímto účelem, včetně výše podpory využité k dosahování cílů v oblasti změny klimatu. Na základě toho Komise zveřejní a nejméně jednou ročně aktualizuje informace o konkrétních projektech uskutečňovaných v rámci Nástroje pro propojení Evropy.
Článek 23
Soulad s politikami a právními předpisy Unie
Podle tohoto nařízení lze financovat pouze opatření, která jsou ve shodě s právem Unie a v souladu s jejími příslušnými politikami.
Článek 24
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby při provádění opatření financovaných podle tohoto nařízení byly finanční zájmy Unie chráněny uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoliv jiným protiprávním činnostem, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, získáním neoprávněně vyplacených částek zpět a případně uplatněním účinných, přiměřených a odrazujících správních a finančních sankcí.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět u všech příjemců grantů, prováděcích orgánů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří získali finanční prostředky Unie podle tohoto nařízení, audit na základě dokumentů i kontrol na místě.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol na místě a inspekcí, v souladu s pravidly a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (23) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (24) s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci či jiné nezákonné činnosti ovlivňující finanční zájmy Unie v souvislosti s grantovou dohodou či rozhodnutím o poskytnutí grantu nebo smlouvou financovanou podle tohoto nařízení.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a s mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahovat ustanovení výslovně zmocňující Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
HLAVA II
OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 25
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Koordinační výbor pro Nástroj pro propojení Evropy. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Výbor zajistí horizontální přehled pracovních programů uvedených v článku 17 s cílem zajistit, aby byly jednotné a aby byla označena, využívána a vyhodnocována synergie mezi odvětvími dopravy, telekomunikací a energetiky. Především usiluje o koordinaci těchto pracovních programů s cílem umožnit víceodvětvové výzvy k podávání návrhů.
Článek 26
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 21 je svěřena Komisi na dobu od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 21 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti žádných již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 21 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 27
Hodnocení
1. Do 31. prosince 2017 vypracuje Komise ve spolupráci s dotčenými členskými státy a příjemci hodnotící zprávu o dosažení cílů všech opatření (na úrovni výsledků a dopadů), účinnosti využívání zdrojů a evropské přidané hodnoty Nástroje pro propojení Evropy s cílem rozhodnout o obnovení, změně nebo pozastavení těchto opatření; tuto zprávu Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě. Hodnocení se rovněž zaměří na prostor ke zjednodušení, na vnitřní a vnější soudržnost opatření, na trvalou relevantnost všech cílů a na jejich přispění k naplňování priorit Unie v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, včetně jejich dopadu na hospodářskou, sociální a územní soudržnost. Hodnotící zpráva zahrnuje hodnocení úspor z rozsahu, kterých dosáhne Komise při řízení Nástroje pro propojení Evropy po stránce finanční, technické a lidských zdrojů, a tam, kde je to vhodné, hodnocení celkového počtu projektů s meziodvětvovou synergií. V hodnocení se rovněž přezkoumá, jak finanční nástroje zefektivnit. Hodnotící zpráva zohlední také výsledky hodnocení dlouhodobého dopadu předcházejících opatření.
2. Nástroj pro propojení Evropy přihlédne k úplnému nezávislému hodnocení iniciativy projektových dluhopisů v rámci strategie Evropa 2020, které má být provedeno v roce 2015. Na základě tohoto hodnocení Komise a členské státy posoudí význam iniciativy pro projektové dluhopisy v rámci strategie Evropa 2020 a její účinnost při zvyšování objemu investic do prioritních projektů a zvyšování efektivnosti výdajů Unie.
3. Komise provede následné hodnocení v úzké spolupráci s členskými státy a příjemci. Následné hodnocení se zaměří na účelnost a účinnost Nástroje pro propojení Evropy a jeho dopad na hospodářskou, sociální a územní soudržnost, jakož i na jeho příspěvek k naplňování priorit Unie v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a rozsah a výsledky podpory využité k dosahování cílů v oblasti změny klimatu.
4. V hodnocení se zohlední pokrok měřený vzhledem k ukazatelům výkonnosti podle článků 3 a 4.
5. Komise sdělí závěry hodnocení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
6. Komise a členské státy mohou za pomoci dalších případných příjemců vyhodnotit metody uskutečňování projektů a dopad jejich realizace s cílem posoudit, zda bylo dosaženo cílů včetně cílů týkajících se ochranyVe Štrasburku dne životního prostředí.
7. Komise může požádat členský stát, jehož se dotýká projekt společného zájmu, aby předložil konkrétní hodnocení opatření a souvisejících projektů financovaných podle tohoto nařízení nebo aby jí případně poskytl informace a pomoc, jež jsou k hodnocení těchto projektů nezbytné.
Článek 28
Informace, komunikace a propagace
1. Příjemci a případně dotčené členské státy zajistí, aby pomoc poskytnutá podle tohoto nařízení byla vhodně propagována a aby byla uplatňována transparentnost s cílem informovat veřejnost o úloze Unie při realizaci projektů.
2. Komise provádí k projektům Nástroje pro propojení Evropy a jejich výsledkům komunikační a informační opatření. Zdroje určené na komunikační opatření podle čl. 5 odst. 2 rovněž přispějí ke krytí nákladů na společnou komunikaci o politických prioritách Unie, pokud se týkají obecných cílů uvedených v článku 3.
Článek 29
Změna nařízení (EU) č. 913/2010
Nařízení (EU) č. 913/2010 se mění takto:
Příloha nařízení (EU) č. 913/2010 se nahrazuje zněním přílohy II tohoto nařízení. Revidované koridory pro železniční nákladní dopravu tak i nadále podléhají ustanovením nařízení (EU) č. 913/2010.
Článek 30
Přechodná ustanovení
Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změny, včetně úplného nebo částečného zrušení, dotčených projektů až do jejich ukončení nebo finanční pomoci poskytnuté Komisí podle nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 nebo na základě jakéhokoli jiného právního předpisu, jenž se na tuto pomoc vztahuje k 31. prosinci 2013, které se na dotčená opatření vztahují i nadále až do svého ukončení.
Článek 31
Zrušení
Aniž je dotčen článek 30 tohoto nařízení, zrušují se nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 s účinkem od 1. ledna 2014.
Článek 32
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.
REGOLAMENT (UE) Nru 1316/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-11 ta’ Diċembru 2013
li jistabbilixxi l-Faċilità Nikkollegaw l-Ewropa, li jemenda r-Regolament (UE) Nru 913/2010 u jħassar ir-Regolamenti (KE) Nru 680/2007 u (KE) Nru 67/2010
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 172 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu f'konformità il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Sabiex tikseb tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv u sabiex tistimola l-ħolqien tal-impjiegi f'konformità mal-objettivi tal-istrateġija Ewropa 2020, l-Unjoni teħtieġ infrastrutturi moderni u bi prestazzjoni għolja li jikkontribwixxu biex jikkollegaw u jintegraw l-Unjoni u r-reġjuni kollha tagħha, fis-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija. Dawk il-konnessjonijiet għandhom jgħinu biex itejbu l-moviment liberu tal-persuni, l-oġġetti, il-kapital u s-servizzi. In-netwerks trans-Ewropej għandhom jiffaċilitaw il-konnessjonijiet transkonfinali, irawmu koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali akbar, u jikkontribwixxu għal ekonomija soċjali tas-suq aktar kompetittiva u għall-ġlieda kontra t-tibdil fil-klima.
(2)
L-għan li tinħoloq il-Faċilità Nikkollegaw l-Ewropa (FNE) stabbilita b'dan ir-Regolament hu biex jitħaffef l-investiment fil-qasam tan-netwerks trans-Ewropej u biex tingħata spinta lill-fondi mis-settur pubbliku u dak privat, filwaqt li tiżdied iċ-ċertezza legali u r-rispett għall-prinċipju tan-newtralità teknoloġika. Il-FNE għandha tippermetti li jiġu sfruttati kompletament is-sinerġiji bejn is-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija, biex b'hekk tissaħħaħ l-effettività tal-azzjoni tal-Unjoni u tippermetti l-ottimizzazzjoni tal-kostijiet tal-implimentazzjoni.
(3)
Skont il-Kummissjoni, il-ħtiġijiet tal-investiment huma stmati għal EUR 970 000 miljun għall-perijodu sal-2020 għan-netwerks trans-Ewropej fis-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija.
(4)
Dan ir-Regolament jistabbilixxi, għall-implimentazzjoni tal-Faċilità Nikkollegaw l-Ewropa għall-perijodu mill-2014 sal-2020, pakkett finanzjarju ta' EUR33 242 259 000 fil-prezzijiet attwali, li għandu jikkostitwixxi l-ammont ta' referenza ewlenija, fi ħdan it-tifsira tal-punt 17 tal-Ftehim Interistituzzjonali bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni ta' 2 ta’ Diċembru 2013 dwar dixxiplina baġitarja, dwar kooperazzjoni f'materji baġitarji u ġestjoni finanzjarja tajba (4) għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill matul il-proċedura baġitarja annwali.
(5)
Sabiex jiġi ottimizzat l-użu tal-fondi baġitarji allokati lill-FNE, il-Kummissjoni għandha, wara l-evalwazzjoni ta' nofs it-terminu, tkun tista' tipproponi t-trasferiment tal-approprjazzjonijiet bejn is-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija. Proposta bħal din għandha tkun soġġetta għall-proċedura baġitarja annwali tal-baġit.
(6)
L-ammont ta' EUR 11 305 500 000 fil-prezzijiet attwali ittrasferit mill-Fond ta' Koeżjoni stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 1301/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) għandu jintuża biex jimpenja riżorsi baġitarji lil strumenti finanzjarji taħt dan ir-Regolament biss mill-1 ta' Jannar 2017.
(7)
Il-ħolqien ta' netwerks infrastrutturali effiċjenti tat-trasport u tal-enerġija huwa wieħed mit-tnax-il azzjoni ewlenija identifikati mill-Kummissjoni fil-Komunikazzjoni tagħha tat-13 ta' April 2011 intitolata: "L-Att dwar is-Suq Uniku - Tnax-il xprun sabiex jiġi stimulat it-tkabbir u rrinfurzar tal-fiduċja: 'Flimkien għal tkabbir ġdid'".
(8)
Il-Kummissjoni impenjat ruħha li ddaħħal it-tibdil fil-klima f’kull programm ta’ nfiq tal-Unjoni u li tiddedika mill-anqas 20 % tal-baġit tal-Unjoni għal objettivi marbutin mal-klima. Huwa importanti li jiġi żgurat li l-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima u l-addattament għalih, kif ukoll il-prevenzjoni tar-riskji u l-amministrazzjoni tagħhom jitmexxew 'il quddiem fit-tħejjija, it-tfassil u l-implimentazzjoni ta' proġetti ta' interess komuni. Investimenti infrastrutturali koperti minn dan ir-Regolament għandhom jgħinu biex tiġi promossa t-transizzjoni lejn ekonomija u soċjetà b'livell baxx ta' emissjonijiet ta' karbonju u li tiflaħ għall-klima u d-diżastri, filwaqt li jitqiesu l-ispeċifiċitajiet tar-reġjuni bi żvantaġġi naturali u demografiċi, b'mod partikolari r-reġjuni l-aktar imbiegħda u l-gżejjer. B'mod partikolari fis-setturi tat-trasport u tal-enerġija, il-FNE għandha tikkontribwixxi għall-objettivi f'termini ta' dekarbonizzazzjoni tal-Unjoni għal perijodu medju u twil.
(9)
Fir-Riżoluzzjoni tiegħu tat-8 ta' Ġunju 2011 dwar "Ninvestu fil-ġejjieni: Qafas Finanzjarju Pluriennali ("QFP") ġdid għal Ewropa kompetittiva, sostenibbli u inklużiva (6), il-Parliament Ewropew saħaq fuq l-importanza li niżguraw implimentazzjoni rapida tal-Aġenda Diġitali tal-Unjoni u li jissoktaw l-isforzi intiżi sabiex jintlaħqu sal-2020 il-miri li aċċess għall-internet b'veloċità għolja jkun disponibbli għaċ-ċittadini kollha tal-Unjoni, anke fir-reġjuni anqas żviluppati. Il-Parlament Ewropew saħaq li l-investiment f'infrastruttura effettiva tat-trasport kellu rwol ewlieni x'jaqdi biex l-Ewropa tkun tista' tiddefendi il-kompetittività tagħha u twitti t-triq għal tkabbir ekonomiku fit-tul għall-perijodu ta' wara l-kriżi u li n-Netwerk Trans-Ewropew tat-Trasport ("TEN-T") kien vitali sabiex jiġi garantit it-tħaddim kif suppost tas-suq intern u jingħata valur miżjud importanti tal-Ewropa. Il-Parlament Ewropew iddikjara wkoll li kien tal-fehma li t-TEN-T għandu, skont dan, ikun ta' prijorità ewlenija fil-QFP u li kien hemm bżonn żieda fil-fondi għat-TEN-T fil-QFP. Barra minn hekk, il-Parlament Ewropew saħaq fuq il-ħtieġa li jinħareġ kemm jista' l-impatt tal-finanzjamenti tal-Unjoni u l-opportunità mogħtija permezz tal-Fondi ta' Koeżjoni u l-Fondi Ewropej Strutturali u ta' Investiment u l-istrumenti finanzjarji biex jiġu ffinanzjati proġetti nazzjonali u transkonfinali ewlenin ta' infrastruttura prijoritarja għall-enerġija fl-Ewropa, u saħaq fuq il-ħtieġa li jkun hemm allokazzjoni sostanzjali mill-baġit tal-Unjoni għal strumenti finanzjarji f'dan il-qasam.
(10)
Bil-ħsieb li jiġu ffinanzjati infrastrutturi f'reġjuni transkonfinali bħala parti mill-iżvilupp tan-netwerks kollha, għandhom jiġu inkoraġġiti sinerġiji bejn l-istrumenti ta' finanzjament tal-FNE u fondi oħra tal-Unjoni.
(11)
Fit-28 ta' Marzu 2011, il-Kummissjoni addottat il-White Paper intitolata "Pjan Direzzjonali għal Żona Unika Ewropea tat-Trasport - Lejn sistema ta' trasport kompetittiva u effiċjenti fl-użu tar-riżorsi" (il-"White Paper"). Il-White Paper għandha l-għan li tnaqqas l-emissjonijiet tal-gassijiet b'effett ta' serra (GHG) mis-settur tat-trasport b'tal-anqas 60 % sal-2050 meta mqabbel mal-1990. Għal dak li għandu x'jaqsam ma' infrastruttura, il-White Paper għandha l-għan li tistabbilixxi ‘netwerk ewlieni’ multimodali tat-TEN-T mifrux mal-Unjoni kollha kemm hi li jkun qed jaħdem b’mod sħiħ sal-2030. L-interoperabbiltà tista' tittejjeb permezz ta' soluzzjonijiet innovattivi li jtejbu l-kompatibbiltà bejn is-sistemi involuti. Il-White Paper għandha l-għan ukoll li ttejjeb kemm jista' jkun il-prestazzjoni ta’ ktajjen loġistiċi multimodali, billi wkoll tagħmel użu ikbar minn mezzi li huma aktar effiċjenti-mil-lat ta' enerġija. Għalhekk, qiegħda tistabbilixxi dawn il-miri rilevanti għall-politika tat-TEN-T: 30 % tal-ġarr ta’ merkanzija fit-toroq fuq distanzi li jaqbżu t-300 km għandu jaqleb għal mezzi oħra tat-trasport sal-2030, u aktar minn 50 % sal-2050; it-tul tan-netwerk eżistenti tal-linji ta’ ferroviji b’veloċità qawwija għandu jiżdied bi tliet darbiet sal-2030 u sal-2050 il-maġġoranza tal-passiġġieri li jivjaġġaw fuq distanza medja għandhom jivjaġġaw bil-ferrovija; sal-2050, kull ajruport b’netwerk ewlieni għandu jkun ikkollegat man-netwerk tal-ferroviji u kull port tat-tbaħħir ma’ netwerks ta’ ferroviji li jġorru l-merkanzija, u fejn hu possibbli, mas-sistema ta’ passaġġi tal-ilma interni.
(12)
Fir-Reżoluzzjoni tiegħu tas-6 ta’ Lulju 2010 dwar futur sostenibbli għat-trasport (7), il-Parlament Ewropew saħaq li politika effiċjenti tat-trasport tirrikjedi qafas finanzjarju li jkun addattat għall-isfidi li jinħolqu u li, għal dan il-għan, ir-riżorsi attwali għat-trasport u l-mobbiltà għandhom jiżdiedu; barra minn hekk huwa qies li kien hemm bżonn li tinħoloq faċilità li tikkoordina u ttejjeb għall-aqwa livell l-użu ta’ sorsi differenti ta’ finanzjament għat-trasport u tal-mezzi u l-mekkaniżmi finanzjarji kollha disponibbli fil-livell tal-Unjoni.
(13)
Fil-konklużjonijiet tiegħu tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar ir-reviżjoni tal-politika tat-TEN-T, il-Kunsill tenna l-ħtieġa li jkompli jsir investiment fl-infrastruttura tat-trasport, sabiex jiġi żgurat l-iżvilupp xieraq tat-TEN-T f’kull mezz tat-trasport, bħala bażi għas-suq intern u l-kompetittività, il-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali tal-Unjoni u l-konnessjoni tagħha ma’ pajjiżi ġirien, filwaqt li wieħed jikkonċentra fuq il-valur miżjud Ewropew li dan iġib miegħu. Il-Kunsill saħaq ukoll fuq il-bżonn li l-Unjoni tagħmel disponibbli r-riżorsi finanzjarji neċessarji sabiex jiġi stimulat l-investiment fil-proġetti TEN-T, u b’mod partikolari, l-bżonn ta’ rikonċiljazzjoni ta’ appoġġ finanzjarju adatt mill-baġit tat-TEN-T mal-proġetti ta’ prijorità li jinvolvu s-sezzjonijiet transkonfinali rilevanti u li l-implimentazzjoni tagħhom tibqa' sejra wara l-2013 fi ħdan il-limiti istituzzjonali tal-ipprogrammar tal-QFP. Fil-fehma tal-Kunsill, l-approċċi ta' sħubija pubbliku-privata għandhom jiġu żviluppati u appoġġati aktar f’dan il-kuntest kif inhu xieraq.
(14)
Abbażi tal-objettivi stabbiliti fil-White Paper, il-linji gwida tat-TEN-T kif stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 1315/2013 tal-Parlament Ewropew u l-Kunsill (8) … jidentifikaw l-infrastruttura tat-TEN-T, jispeċifikaw l-objettivi li għandhom jintlaħqu minnu u jipprevedu miżuri biex jiġu implimentati. Dawk il-linji gwida jipprevedu b’mod partikolari t-tlestija tan-netwerk ewlieni sal-2030 permezz tal-ħolqien ta’ infrastruttura ġdida kif ukoll permezz tat-titjib u r-riabilitazzjoni sostanzjali tal-infrastruttura eżistenti.
(15)
Abbażi ta’ analiżi tal-pjanijiet għall-infrastruttura tat-trasport tal-Istati Membri, il-Kummissjoni tistma li l-investiment meħtieġ fit-trasport jammonta għal EUR 500 000 miljun fuq in-netwerk tat-TEN-T kollu kemm hu għall-perijodu 2014-2020, li minnhom, EUR 250 000 miljun huma stmati li jridu jiġu investiti fin-netwerk ewlieni tat-TEN-T.
(16)
L-allinjament ġeografiku tal-kurituri ferrovjarji tal-merkanzija kif provdut fir-Regolament (UE) Nru 913/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9) u tal-kurituri tan-netwerk ewlieni skont il-Parti 1 tal-Anness I għal dan ir-Regolament għandhom, fejn xieraq, jiġu żgurati, filwaqt li jiġu kkunsidrati l-objettivi tal-istrumenti rispettivi, sabiex jittaffa l-piż amministrattiv u jiġi ssimplifikat l-iżvilupp u l-użu tal-infrastruttura ferrovjarja. Il-kurituri ferrovjarji tal-merkanzija għandhom ikunu soġġetti biss għad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (UE) Nru 913/2010, inklużi fir-rigward tal-bidliet fl-allinjament tagħhom.
(17)
Fi ħdan il-qafas tar-reviżjoni tal-politika tat-TEN-T imnedija fi Frar 2009, inħoloq grupp ta’ esperti apposta biex jgħin lill-Kummissjoni u biex jistudja l-kwistjoni tal-istrateġija tal-finanzjament u l-perspettivi ta’ finanzjament għat-TEN-T. Il-Grupp ta' Esperti Nru 5 ibbaża fuq l-esperjenza ta’ esperti esterni minn oqsma varji: maniġers tal-infrastruttura, dawk li jippjanaw l-infrastruttura, rappreżentanti nazzjonali, reġjonali u lokali, esperti ambjentali, akkademiċi u rappreżentanti tas-settur privat. Ir-rapport finali tal-Grupp ta’ Esperti Nru 5 (10) addottat f’Lulju 2010 fih 40 rakkomandazzjoni, li wħud minnhom ġew ikkunsidrati f’dan ir-Regolament. Dak ir-rapport jirrakkomanda fost l-oħrajn li l-Kummissjoni għandha tipprovdi qafas standard għat-taħlit tal-għotjiet tal-Unjoni u s-sħubiji pubbliċi privati ("PPPs") TEN-T, li jkopri kemm il-fondi taħt il-politika ta' koeżjoni kif ukoll il-baġit tat-TEN-T.
(18)
L-esperjenza bil-QFP (2007-2013) turi li xi wħud mill-Istati Membri li huma eliġibbli għall-finanzjament mill-Fond ta’ Koeżjoni qegħdin iħabbtu wiċċhom ma' diffikultajiet sinifikanti biex ilestu fil-ħin proġetti transkonfinali kumplessi ta’ infrastruttura ta’ trasport li għandhom valur miżjud għoli Ewropew, kif ukoll biex jippermettu l-użu effiċjenti ta’ fondi tal-Unjoni. Għalhekk, sabiex ikun hemm titjib fit-tlestija tal-proġetti tat-trasport - b'mod partikolari dawk transkonfinali - b'valur miżjud għoli Ewropew, parti mill-allokazzjoni tal-Fond ta’ Koeżjoni (EUR 11 305 500 000) għandha tiġi ttrasferita għall-finanzjament ta' proġetti tat-trasport fuq in-netwerk ewlieni tat-trasport jew il-proġetti tat-trasport relatati ma’ prijoritajiet orizzontali fl-Istati Membri eliġibbli għall-finanzjament mill-Fond ta’ Koeżjoni taħt il-FNE. F’fażi tal-bidu, l-għażla ta' proġetti eliġibbli għal finanzjament għandha tirrispetta l-allokazzjonijiet nazzjonali skont il-Fond ta' Koeżjoni.. Il-Kummissjoni għandha tappoġġa Stati Membri eliġibbli għall-finanzjament mill-Fond ta’ Koeżjoni fl-isforzi tagħhom biex tiġi żviluppata sensiela adatta ta’ proġetti, b’mod partikolari permezz tat-tisħiħ tal-kapaċità istituzzjonali tal-amministrazzjonijiet pubbliċi kkonċernati u billi jiġu organizzati sejħiet addizzjonali għal proposti, filwaqt li jkun assigurat proċess trasparenti fl-għażla tal-proġetti.
(19)
L-ammont ta' EUR 11 305 500 000 trasferiti mill-Fond ta' Koeżjoni, li jridu jintefqu esklussivament fl-Istati Membri eliġibbli għall-finanzjament mill-Fond ta' Koeżjoni, ma għandhomx jintużaw biex jiffinanzjaw azzjonijiet b'sinerġiji bejn setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija li jikkontribwixxu għal proġetti ta' interess komuni li jirriżultaw minn sejħa multisettorjali għal proposti.
(20)
Il-kapaċità istituzzjonali u amministrattiva huma rekwiżiti preliminari essenzjali għall-ilħuq effettiv tal-objettivi tal-FNE. Il-Kummissjoni għandha, sa fejn ikun possibbli, toffri l-mezzi xierqa ta' appoġġ sabiex tippermetti t-tfassil u l-implimentazzjoni tal-proġetti fl-Istati Membri kkonċernati.
(21)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tas-17 ta' Novembru 2010 intitolata: "Prijoritajiet tal-infrastruttura tal-enerġija għall-2020 u wara - Pjan dettaljat għal netwerk integrat tal-enerġija", il-Kummissjoni identifikat il-kurituri ta’ prijorità li huma meħtieġa sabiex l-Unjoni tilħaq il-miri ambizjużi li għandha dwar l-enerġija u l-klima sal-2020 għall-finijiet biex tlesti s-suq intern tal-enerġija, tiżgura s-sigurtà tal-provvista, tippermetti l-integrazzjoni ta’ sorsi ta’ enerġija rinnovabbli u tħejji n-netwerks għal aktar tindif mill-karbonju fis-sistema tal-enerġija lil hinn mill-2020.
(22)
Tinħass il-ħtieġa ta' investiment kbir sabiex tiġi mmodernizzata u mferrxa l-infrastruttura tal-enerġija tal-Ewropa u sabiex jiġu interkollegati netwerks minn pajjiż għall-ieħor u tintemm l-eżistenza tal-ġżejjer tal-enerġija, sabiex jintlaħqu l-objettivi tal-politika tal-enerġija u tal-klima tal-Unjoni li jkun hemm kompetittività, sostenibbiltà u sigurtà fil-provvista b’mod li l-benefiċċji jiġġustifikaw il-prezz. Skont il-Kummissjoni, il-ħtiġijiet stmati tal-investiment fl-infrastruttura tal-enerġija sal-2020 jammontaw għal EUR 1 000 000 miljun, inkluż investiment ta' madwar EUR 200 000 miljun f'infrastrutturi meqjusa li huma ta' rilevanza Ewropea għat-twassil u l-ħżin ta’ elettriku u gass. Skont id-Dokument ta’ Ħidma tal-Persunal tal-Kummissjoni intitolat "Il-ħtiġijiet ta’ investiment u r-rekwiżiti ta’ finanzjament tal-infrastruttura tal-enerġija" ppreżentat lill-Kunsill fost proġetti ta' rilevanza Ewropea, b'valur ta' madwar EUR 100 000 miljun f'investiment huwa fil-periklu li ma jseħħx minħabba ostakoli li jirrelataw ma' għoti ta' permessi, regolamentazzjoni u finanzjament.
(23)
Il-ħtieġa urġenti li tinbena l-infrastruttura tal-enerġija tal-ġejjieni u ż-żieda sinifikanti fil-volumi tal-investiment meta mqabbla max-xejriet tal-passat teħtieġ bidla fil-mod kif l-infrastruttura tal-enerġija tkun appoġġata fuq il-livell tal-Unjoni. Fil-konklużjonijiet tiegħu tat-28 ta’ Frar 2011, il-Kunsill approva l-kurituri tal-enerġija bħala prijorità għall-Ewropa.
(24)
Fir-rigward tas-settur tal-enerġija, il-Kunsill Ewropew tal-4 ta’ Frar 2011 talab lill-Kummissjoni sabiex tirrazzjonalizza u ttejjeb il-proċeduri ta’ awtorizzazzjoni u sabiex tmexxi 'l quddiem qafas regolatorju attraenti għall-investiment. Il-Kunsill saħaq li l-biċċa l-kbira tal-investiment ikollu jiġi mis-suq bl-ispejjeż irkuprati mit-tariffi. Huwa għaraf li hemm bżonn ta’ finanzjament pubbliku għal proġetti meħtieġa minn perspettiva ta’ sigurtà tal-provvista jew solidarjetà, li ma jkunx irnexxielhom jiġbdu lejhom finanzjament ibbażat fuq is-suq. Huwa kompla jenfasizza l-ħtieġa li tiġi mmodernizzata u mkabbra l-infrastruttura tal-enerġija tal-Ewropa u li jiġu interkonnessi n-netwerks minn fruntiera għall-oħra, sabiex is-solidarjetà bejn l-Istati Membri ssir operattiva, sabiex tiġi pprovduta provvista jew rotot ta’ tranżitu u sorsi ta’ enerġija alternattivi u jiġu żviluppati sorsi ta’ enerġija rinnovabbli b’kompetizzjoni mas-sorsi tradizzjonali. Huwa insista li s-suq intern tal-enerġija għandu jitlesta sal-2014 sabiex jippermetti l-fluss ħieles tal-gass u l-elettriku u li ebda Stat Membru ma għandu jinqata' min-netwerks Ewropej tal-gass u l-elettriku wara l-2015 jew jara lis-sigurtà tal-enerġija tiegħu tiġi f'periklu minħabba n-nuqqas ta' konnessjonijiet xierqa. L-ewwel żewġ programmi ta' ħidma annwali adottati skont dan ir-Regolament għandhom iqisu bi prijorità l-proġetti ta' interess komuni u l-azzjonijiet relatati bl-għan li jintemm l-iżolament enerġetiku u jiġu eliminati l-konġestjonijiet enerġetiċi, biex joqorbu lejn it-tlestija tas-suq intern tal-enerġija.
(25)
Ir-Regolament (UE) Nru 347/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11) jidentifika l-prijoritajiet tal-infrastruttura tal-enerġija trans-Ewropea, li jeħtieġu jiġu implimentati sal-2020 sabiex jintlaħqu l-objettivi tal-politika tal-Unjoni dwar l-enerġija u l-klima; jistabbilixxi r-regoli li jidentifikaw il-proġetti ta' interess komuni neċessarji biex jiġu implimentati dawk il-prijoritajiet, u jistipula miżuri fil-kamp tal-għoti ta' permessi, l-involviment pubbliku u r-regolament sabiex jgħaġġel u/jew jiffaċilita l-implimentazzjoni ta' dawk il-proġetti, inkluż il-kriterji għall-eliġibbiltà ta' proġetti bħal dawn għall-assistenza finanzjarja tal-Unjoni.
(26)
Kull ma jmur, il-mezzi ta' telekomunikazzjoni qegħdin isiru dejjem aktar infrastrutturi bbażati fuq l-internet, bl-infrastruttura tan-netwerks tal-broadband tikkatalizza l-użu tas-servizzi diġitali f’firxa sħiħa ta’ attivitajiet fis-soċjetà. L-internet qiegħed isir il-pjattaforma dominanti għall-komunikazzjoni, sabiex jitwettqu l-prattiki tan-negozju, sabiex jiġu pprovduti servizzi pubbliċi u privati u għall-koeżjoni soċjali u kulturali. Barra dan, il-cloud computing u s-software bħala servizz qed jiżviluppaw bħala l-paradigmi l-ġodda fil-qasam tax-xogħol relatat mal-kompjuters. Għalhekk, id-disponibbiltà trans-Ewropea ta’ aċċess dejjem preżenti, disponibbli u veloċi għall-internet u servizzi diġitali innovattivi hija essenzjali għat-tkabbir ekonomiku u għas-Suq Uniku.
(27)
Netwerks moderni u veloċi huma infrastruttura kruċjali għall-ġejjieni mil-lat ta' konnettività għall-kumpaniji Ewropej, b'mod partikolari intrapriżi żgħar u ta' daqs medju ("SMEs") li jkunu jridu jużaw il-cloud computing sabiex il-benefiċċji jiġġustifikaw dejjem aktar l-ispiża. Sabiex tiġi evitata d-duplikazzjoni tal-infrastruttura, jiġi evitat l-ispustament tal-investiment privat u jitjieb il-bini tal-kapaċitajiet bil-ħsieb li jinħolqu opportunitajiet ta’ investiment ġodda u tiġi promossa l-implimentazzjoni ta’ miżuri tat-tnaqqis tal-ispejjeż, għandhom jittieħdu azzjonijiet sabiex tittejjeb il-koordinazzjoni tal-appoġġ tal-Unjoni għall-broadband mill-FNE u l-appoġġ għall-broadband mis-sorsi l-oħra kollha disponibbli, inkluż permezz ta’ pjanijiet nazzjonali tal-broadband.
(28)
L-Istrateġija Ewropa 2020 issejjaħ għall-implimentazzjoni tal-Aġenda Diġitali għall-Ewropa li tistabbilixxi qafas legali stabbli biex jiġu stimulati investimenti f’infrastruttura miftuħa u kompetittiva tal-internet b’veloċità qawwija u f’servizzi relatati. L-għan għandu jkun li l-Ewropa jkollha l-broadband l-aktar veloċi fid-dinja sal-2020 ibbażat fuq l-aktar teknoloġiji avvanzati.
(29)
Fil-31 ta’ Mejju 2010, il-Kunsill ikkonkluda li l-Unjoni għandha tpoġġi r-riżorsi meħtieġa ħalli jiġi żviluppat suq diġitali uniku, ibbażat fuq internet veloċi u ultraveloċi, u applikazzjonijiet interoperabbli, u għaraf li investiment effiċjenti u kompetittiv fil-ġenerazzjoni li jmiss ta’ netwerks tal-broadband għandu jkun neċessarju għall-innovazzjoni, għall-għażla li tingħata lill-konsumatur u għall-kompetittività tal-Unjoni, u jkun jista’ jipprovdi kwalità ta' ħajja aħjar permezz ta’ kura tas-saħħa mtejba, trasport aktar sikur, opportunitajiet ġodda għall-mezzi tax-xandir u aċċess eħfef għall-prodotti, is-servizzi u l-għarfien, b’mod partikolari minn pajjiż għall-ieħor.
(30)
Is-settur privat għandu jkollu rwol ewlieni biex jagħti bidu u jimmodernizza n-netwerks tal-broadband, b'appoġġ ta' qafas regolatorju kompetittiv u favur l-investiment. Fejn l-investiment privat jonqos, l-Istati Membri għandhom iwettqu l-isforzi meħtieġa biex jilħqu l-miri tal-Aġenda Diġitali. L-assistenza finanzjarja pubblika għall-broadband għandha tkun limitata għall-istrumenti finanzjarja għal programmi jew inizjattivi li jimmiraw proġetti li ma jistgħux jiġu ffinanzjati biss mis-settur privat, kif ikkonfermat minn valutazzjoni ex-ante li tidentifika imperfezzjonijiet tas-suq jew sitwazzjonijiet ta' investiment subottimali.
(31)
Konsegwentement, jeħtieġ jiġi stimolat, skont il-prinċipju tan-newtralità teknoloġika, l-użu fl-Unjoni kollha ta’ netwerks veloċi u ultraveloċi ta’ broadband, u li jiġu ffaċilitati l-iżvilupp u l-użu ta’ servizzi diġitali trans-Ewropej. L-investiment pubbliku permezz tal-istrumenti finanzjarji fin-netwerks ta’ broadband veloċi u ultraveloċi ma għandux iwassal għal distorsjonijiet tas-suq jew joħloq diżinċentivi għall-investiment. Dan għandu jintuża sabiex jattira investiment privat u għandu jitqies biss f’każijiet fejn ikun hemm nuqqas ta’ interess kummerċjali sabiex wieħed jinvesti.
(32)
Hemm bżonn ta’ bosta metodi ta’ implimentazzjoni u dawn jeħtieġu rati ta’ finanzjament differenti u strumenti finanzjarji sabiex tiżdied l-effiċjenza u l-impatt tal-assistenza finanzjarja tal-Unjoni, sabiex jiġi mħeġġeġ investiment privat u sabiex jiġu indirizzati r-rekwiżiti speċifiċi ta’ proġetti individwali.
(33)
Regolament dwar linji gwida għan-netwerks fil-qasam tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjonijiet trans-Ewropej ser jidentifika l-kriterji skont liema l-proġetti ta' interess komuni jistgħu jiġu appoġġati finanzjarjament skont dan ir-Regolament.
(34)
Orizzont 2020 - il-Programm Qafas ġejjieni għar-Riċerka u l-Innovazzjoni (12) -ser jiffoka fost l-oħrajn kif jiġu indirizzati l-isfidi tas-soċjetà (pereżempju permezz ta' trasport intelliġenti, ekoloġiku, aċċessibbli u integrat; enerġija nadifa, effiċjenti u fiż-żgur; u servizzi tas-saħħa, governattivi u żvilupp sostenibbli mwassla permezz tat-teknoloġija tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni) sabiex jirreaġixxi direttament għall-isfidi identifikati fl-Istrateġija Ewropa 2020, permezz ta' attivitajiet ta' appoġġ li jkopru l-firxa sħiħa, mir-riċerka sas-suq. Orizzont 2020 ser jagħti appoġġ lill-istadji kollha fil-katina tal-innovazzjoni, b'mod partikolari attivitajiet li huma eqreb lejn is-suq, inkluż strumenti finanzjarji innovattivi. Bil-għan li jiġi żgurat li l-finanzjament tal-Unjoni għandu impatt akbar, u sabiex tiġi żgurata aktar koerenza, il-FNE ser tiżviluppa sinerġiji mill-qrib ma' Orizzont 2020.
(35)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tal-20 ta' Lulju 2010 intitolata:"Lejn żona Ewropea ta' sikurezza tat-triq: orjentazzjonijiet ta' politika dwar is-sikurezza tat-triq 2011-2020", il-Kummissjoni stabbiliet qafas għall-azzjonijiet ta' politika favur infrastruttura sikura bħala element ewlieni li jnaqqas il-korrimenti fit-toroq sa 50 % sal-2020. Il-FNE għandha għalhekk tiżgura li t-talbiet għal fondi tal-Unjoni jikkonformaw mar-rekwiżiti, ir-rakkomandazzjonijiet u l-miri ta' sikurezza fil-liġi rilevanti kollha tal-Unjoni dwar is-sikurezza fit-triq. L-evalwazzjoni tal-prestazzjoni tal-FNE għandha tqis it-tnaqqis tal-korrimenti fin-netwerk tat-toroq tal-Unjoni.
(36)
L-Unjoni u bosta Stati Membri huma msieħba mal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar id-Drittijiet ta' Persuni b'Diżabbiltajiet, filwaqt li l-Istati Membri li jifdal huma fil-proċess li jirretifikawha. Fl-implimentazzjoni tal-proġetti rilevanti huwa importanti li l-aċċessibbiltà ta’ persuni b’diżabbiltajiet tiġi kkunsidrata fl-ispeċifikazzjoni tal-proġetti, kif imsemmi f'dik il-Konvenzjoni tiġi kkunsidrata fl-ispeċifikazzjoni tal-proġetti.
(37)
Minkejja li parti sinifikanti tal-investimenti taħt l-Istrateġija Ewropa 2020 jistgħu joħorġuhom mis-suq u l-miżuri regolatorji, l-isfida tal-finanzjament teħtieġ azzjonijiet pubbliċi u għajnuna mill-Unjoni fil-forma ta' għotjiet ta' flus u strumenti finanzjarji innovattivi.
(38)
Sabiex jiġi ottimizzat l-użu tal-baġit tal-Unjoni, l-għotjiet ta' flus għandhom jiġu mmirati lejn dawk il-proġetti li jirċievu finanzjament insuffiċjenti mis-settur privat.
(39)
Il-proġetti ferrovjarji ma għandhomx jiġu esklużi milli jirċievu l-għotjiet ta' flus skont dan ir-Regolament għaliex huma jiġġeneraw dħul minn imposti mandatorji taħt id-Direttiva 2012/34/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13).
(40)
Il-miżuri fiskali f'bosta Stati Membri ser iwasslu jew diġà wasslu lill-awtoritajiet pubbliċi sabiex jerġgħu jiflu l-programmi ta’ investimenti infrastrutturali tagħhom. F’dan il-kuntest, il-PPPs tqiesu bħala mezz effiċjenti għat-twettiq ta’ proġetti infrastrutturali li jiżguraw ir-realizzazzjoni ta’ objettivi bħall-ġlieda kontra t-tibdil fil-klima, il-promozzjoni ta’ sorsi alternattivi ta’ enerġijau l-effiċjenza fl-enerġija u l-użu razzjonali tar-riżorsi, u l-promozzjoni ta’ trasport sostenibbli u t-tħaddim ta’ netwerks tal-broadband. Fil-Komunikazzjoni tagħha tad-19 ta' Novembru 2009 intitolata: “Il-mobilizzazzjoni tal-investiment privat u pubbliku għall-irkupru u tibdil strutturali fit-tul: l-iżvilupp tal-Partenarjati [Sħubijiet] Pubbliċi Privati", il-Kummissjoni impenjat ruħha li ttejjeb l-aċċess finanzjarju għall-PPPs billi twessa’ l-kamp ta’ applikazzjoni ta’ strumenti finanzjarji eżistenti.
(41)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tad-19 ta' Ottubru 2010 intitolata "Reviżjoni tal-Baġit tal-UE", il-Kummissjoni saħqet li r-regola għall-proġetti b'potenzjal kummerċjali fit-tul għandha tkun li jintużaw fondi tal-Unjoni bi sħubija mas-setturi finanzjarji u bankarji, b’mod partikolari l-Bank Ewropew għall-Investiment u l-istituzzjonijiet finanzjarji pubbliċi tal-Istati Membri, iżda wkoll ma’ istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali oħra u s-settur finanzjarju privat, inkluż fil-livell nazzjonali u dak reġjonali.
(42)
Għandhom jintużaw strumenti finanzjarji sabiex jiġu indirizzati bżonnijiet speċifiċi tas-suq, għal azzjonijiet li għandhom valur miżjud ċar tal-Unjoni u li huma konformi mal-objettivi tal-FNE, u ma għandhomx jeskludu l-finanzjament privat. Huma għandhom itejbu l-effett ta' lieva li jħalli l-infiq tal-baġit tal-Unjoni u jiksbu effett multiplikatur fir-rigward tal-attrazzjoni ta' finanzjament tas-settur privat. Dan huwa partikolarment rilevanti fil-kuntest ta' diffikultajiet ta' aċċess għall-kreditu u restrizzjonijiet għall-finanzi pubbliċi u fid-dawl tal-ħtieġa li jiġi appoġġat l-irkupru ekonomiku tal-Ewropa. Qabel tiddeċiedi li tuża strumenti finanzjarji, il-Kummissjoni għandha twettaq valutazzjoni ex-ante tal-istrument ikkonċernat, kif meħtieġ mir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u l-Kunsill (14).
(43)
Fl-Istrateġija Ewropa 2020, il-Kummissjoni wegħdet li timmobbilizza strumenti finanzjarji tal-Unjoni bħala parti minn strateġija ta’ finanzjament konsistenti li tgħaqqad flimkien finanzjament tal-Unjoni ma' dak pubbliku u privat għall-infrastrutturi. Dan huwa bbażat fuq ir-raġunament li f’ħafna każi, sitwazzjonijiet mhux mill-aqwa ta’ investiment u imperfezzjonijiet tas-suq jistgħu jiġu indirizzati b’mod aktar effiċjenti bis-saħħa ta' strumenti finanzjarji milli b’għotjiet ta' flus.
(44)
Il-FNE għandha tipprovdi għal strumenti finanzjarji biex tħeġġeġ parteċipazzjoni sostanzjali fl-investiment tal-infrastruttura minn investituri fis-settur privat u l-istituzzjonijiet finanzjarji. Sabiex ikunu attraenti biżżejjed għas-settur privat, l-istrumenti finanzjarji għandhom ikunu mfassla u implimentati b'attenzjoni għas-simplifikazzjoni u t-tnaqqis tal-piż amministrattiv iżda għandha wkoll tkun kapaċi tirreaġixxi għall-bżonnijiet ta' finanzjament identifikat b'mod flessibbli. It-tfassil ta' dawk l-istrumenti għandu jibbaża fuq l-esperjenza miksuba mill-implimentazzjoni ta’ strumenti finanzjarji tal-QFP (2007-2013), bħall-istrument ta’ Self Garantit għall-proġetti TEN-T (LGTT), il-Faċilità ta’ Finanzjament b’Kondiviżjoni tar-Riskji (RSFF), il-Fond Ewropew 2020 għall-Enerġija, it-Tibdil fil-Klima u l-Infrastruttura (il-‘'Fond Marguerite'’) u l-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti.
(45)
Il-potenzjal għal strumenti finanzjarji innovattivi, bħall-bonds tal-proġetti, sabiex tiġi appoġġata l-finanzjament tal-infrastruttura tat-trasport b'valur miżjud Ewropew għandu jiġi studjat, f'konformità mar-riżultati tal-valutazzjonijiet ex-ante u l-evalwazzjonijiet relatati l-oħra, b'mod partikolari l-evalwazzjoni indipendenti tal-Inizjattiva tal-Bonds tal-Proġetti tal-Ewropa 2020 fl-2015.
(46)
Sabiex jiġi ottimizzat l-użu ta' fondi baġitarji allokati lil-FNE, il-Kummissjoni għandha tiżgura l-kontinwità tal-istrumenti finanzjarji kollha stabbiliti skont ir-Regolament (KE) Nru 680/2007 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15) u l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju għal bonds tal-proġetti stabbiliti skont id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16) fi ħdan l-istrumenti finanzjarji ta' dejn u ekwità tagħhom sussegwenti skont dan ir-Regolament, abbażi ta' valutazzjoni ex-ante, kif previst bir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
(47)
Fl-għażla tal-forma l-iżjed effettiva ta’ assistenza finanzjarja, il-karatteristiċi speċifiċi għas-settur u għall-proġett eliġibbli għandhom jiġu kkunsidrati kif xieraq. Biex ikun jista' jsir l-aktar użu effiċjenti tal-baġit tal-Unjoni u biex jiżdied l-effett multiplikatur tal-assistenza finanzjarja tal-Unjoni, fir-rigward tas-settur tal-enerġija, il-Kummissjoni għandha, sa fejn ikun possibbli u soġġett għall-introduzzjoni fis-suq, tistinka biex tagħti prijorità lill-użu ta' strumenti finanzjarji kull fejn ikun xieraq, filwaqt li tirrispetta l-limitu tal-użu ta' strumenti finanzjarji skont dan ir-Regolament. Il-promoturi tal-proġetti tal-enerġija għandhom jiġu mħeġġa jesploraw il-possibbiltà li jużaw strumenti finanzjarji qabel ma japplikaw għall-għotjiet ta' flus għax-xogħlijiet. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni għandha tagħti l-appoġġ xieraq sabiex tiġi mmassimizzata l-adozzjoni ta' strumenti finanzjarji.
(48)
Il-proġetti ta’ interess komuni fl-oqsma tal-elettriku, il-gass u d-diossidu tal-karbonju għandhom ikunu eliġibbli biex jirċievu assistenza finanzjarja tal-Unjoni għal studji u, taħt ċerti kundizzjonijiet, għal xogħlijiet fil-forma ta’ għotjiet ta' flus jew fil-forma ta’ strumenti finanzjarji innovattivi. Dan se jiżgura li appoġġ personalizzat jista' jiġi pprovdut lil dawk il-proġetti ta’ interess komuni li ma jkunux vijabbli taħt il-qafas regolatorju u l-kundizzjonijiet tas-suq eżistenti. Fil-qasam tal-enerġija, huwa importanti li tiġi evitata kwalunkwe distorsjoni tal-kompetizzjoni, b’mod partikolari bejn proġetti li jikkontribwixxu għat-twettiq tal-istess kuritur prijoritarju tal-Unjoni. Assistenza finanzjarja bħal din għandha tiżgura s-sinerġiji meħtieġa mal-Fondi Ewropej Strutturali u ta' Investiment, li se jiffinanzjaw in-netwerks internazzjonali intelliġenti tad-distribuzzjoni tal-enerġija ta’ importanza lokali jew reġjonali. F'investimenti fi proġetti ta’ interess komuni tapplika loġika fi tliet stadji. L-ewwel, is-suq għandu jkollu l-prijorità li jinvesti. It-tieni, jekk l-investimenti ma jsirux mis-suq, għandhom jiġu esplorati soluzzjonijiet regolatorji, jekk ikun meħtieġ il-qafas regolatorju rilevanti għandu jiġi aġġustat, u għandha tiġi żgurata l-applikazzjoni korretta tal-qafas regolatorju rilevanti. It-tielet, meta l-ewwel żewġ stadji ma jkunux biżżejjed biex jiġu pprovduti l-investimenti meħtieġa fi proġetti ta’ interess komuni, tista’ tingħata assistenza finanzjarja tal-Unjoni jekk il-proġett ta’ interess komuni jissodisfa l-kriterji ta’ eliġibbiltà applikabbli.
(49)
Skont l-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 347/2013, il-proġetti ta' interess komuni kollha li jaqgħu taħt il-kategoriji stipulati fl-Anness II.1, 2 u 4 għal dak ir-Regolament huma eliġibbli għall-assistenza finanzjarja tal-Unjoni fil-forma ta' għotjiet ta' flus għall-istudji u l-istrumenti finanzjarji. L-għotjiet ta' flus għal xogħlijiet jistgħu jintużaw għal azzjonijiet li jikkontribwixxu għal dawk il-proġetti ta' interess komuni li, skont l-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 347/2013 juri b'mod partikolari esternalitajiet pożittivi sinifikanti u li mhumiex kummerċjalment vijabbli, skont il-pjan ta' negozju tal-proġett u valutazzjonijiet oħra mwettqa, b'mod partikolari mill-investituri potenzjali, il-kredituri jew l-awtoritajiet regolatorji nazzjonali.
(50)
Sabiex jiġi żgurat li jkun hemm diversifikazzjoni settorjali tal-benefiċjarji minn strumenti finanzjarji, kif ukoll sabiex titħeġġeġ diversifikazzjoni ġeografika b’mod gradwali ta' benefiċjarji mill-Istati Membri kollha, u b'attenzjoni partikolari għall-Istati Membri eliġibbli għall-appoġġ mill-Fond ta' Koeżjoni, il-Kummissjoni bi sħab mal-Bank Ewropew tal-Investiment, permezz ta' inizjattivi konġunti bħal pereżempju ċ-Ċentru Ewropew ta' Konsulenza Esperta fuq il-PPPs (EPEC- European PPP Expertise Centre) u l-Assistenza Konġunta ta' Appoġġ għal Proġetti fir-Reġjuni Ewropej (Jaspers), għandha tipprovdi appoġġ lill-Istati Membri fl-iżvilupp ta' sensiela ta’ pjanijiet għal proġetti li jistgħu jiġu kkunsidrati għall-finanzjament ta’ proġetti.
(51)
L-istrumenti finanzjarji skont dan ir-Regolament għandhom jirriflettu r-regoli pprovduti fit-Titolu VIII tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 u fir-Regolament ta' Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 1268/2012 (17), u għandhom ikunu konformi mar-regoli tal-aħjar prattika applikabbli għal strumenti finanzjarji.
(52)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-kundizzjonijiet tal-istrumenti finanzjarji, jista’ jkun hemm bżonn li jiżdiedu rekwiżiti oħra fil-programmi ta’ ħidma, pereżempju sabiex jiġu żgurati swieq kompetittivi fid-dawl tal-iżvilupp tal-politiki tal-Unjoni, l-iżviluppi teknoloġiċi u fatturi oħra li jistgħu jsiru rilevanti.
(53)
Programmazzjoni pluriennali għall-appoġġ mill-FNE għandha tkun intiża biex tappoġġa il-prijoritajiet tal-Unjoni billi tiżgura li jkun hemm ir-riżorsi finanzjarji neċessarji u l-konsistenza, it-trasparenza u l-kontinwità fl-azzjoni konġunta li ssir mill-Unjoni u l-Istati Membri. Għal proposti mressqa wara l-implimentazzjoni tal-ewwel programm ta’ ħidma pluriennali fis-settur tat-trasport, l-eliġibbiltà tal-ispejjeż għandha tibda fl-1 ta’ Jannar 2014 sabiex tiġi żgurata l-kontinwità ta’ proġetti diġà koperti mir-Regolament (KE) Nru 680/2007.
(54)
Minħabba l-baġit sostanzjali meħtieġ għall-implimentazzjoni ta’ xi proġetti infrastrutturali, għandu jkun hemm il-possibbiltà li l-impenji baġitarji marbuta mal-assistenza finanzjarja għal ċerti azzjonijiet jiġu maqsuma fi ħlasijiet annwali bin-nifs.
(55)
Fid-dawl tar-riżorsi disponibbli fuq il-livell tal-Unjoni, hemm bżonn ta’ konċentrazzjoni l-aktar fuq il-proġetti bl-ogħla valur miżjud tal-Unjoni biex jintlaħaq l-impatt mixtieq. Għalhekk l-appoġġ għandu jkun iffukat fuq in-netwerk ewlieni u fuq il-proġetti ta’ interess komuni fil-qasam tas-sistemi ta’ ġestjoni tat-traffiku, b’mod partikolari s-sistemi ta’ ġestjoni tat-traffiku tal-ajru li jirriżultaw mis-sistema Ewropea ta' ġenerazzjoni ġdida għall-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru (is-sistema SESAR) li jeħtieġu riżorsi baġitarji tal-Unjoni ta’ madwar EUR 3 000 miljun, kif ukoll is-sistemi ta' trasport intelliġenti (ITS), is-Sistemi ta' Ġestjoni u Informazzjoni tat-Traffiku Marittimu (VTMIS), is-Servizzi tal-Informazzjoni tax-Xmajjar (RIS) u s-Sistema Ewropea tal-Ġestjoni tat-Traffiku Ferrovjarju (ERTMS). Fis-settur tal-enerġija, l-assistenza finanzjarja għandha tiffoka fuq it-tlestija tas-suq intern tal-enerġija, sabiex tiġi żgurata s-sigurtà tal-provvista, tiġi promossa s-sostenibbiltà fost l-oħrajn billi jiġi żgurat it-twassil tal-elettriku rinnovabbli mill-ġenerazzjoni għaċ-ċentri tad-domanda u l-ħżin, u jiġi attirat investiment privat. Fis-settur tat-telekomunikazzjoni, l-assistenza finanzjarja għandha l-ewwel nett tkun iffokata fuq proġetti li jiġġeneraw talba għall-broadband, inkluż il-bini ta' infrastruttura ta' servizz diġitali Ewropew, li min-naħa tagħhom għandhom jistimolaw l-investiment fl-implimentazzjoni tan-netwerk tal-broadband.
(56)
Fis-settur tal-enerġija, il-baġit previst għandu bħala prijorità jiġi allokat fil-forma ta' strumenti finanzjarji, soġġett għad-dħul fis-suq. Il-proġetti ta' interess komuni fis-settur tat-telekomunikazzjoni għandhom ikunu eliġibbli għal appoġġ finanzjarju tal-Unjoni fil-forma ta' għotjiet ta' flus u l-akkwist ta' pjattaformi ta' servizzi prinċipali, is-serviżżi ġeneriċi u l-azzjonijiet orizzontali. L-azzjonijiet fil-qasam ta’ tħaddim tal-broadband, inklużi azzjonijiet li jiġġeneraw domanda għall-broadband, għandhom ikunu eliġibbli għal għajnuna finanzjarja mill-Unjoni fil-forma ta’ strumenti finanzjarji.
(57)
Skont l-analiżi li twettqet fil-valutazzjoni tal-impatt għar-Regolament (UE) Nru 347/2013, in-numru ta' proġetti ta' interess komuni li jikkontribwixxu l-aktar lejn l-implimentazzjoni tal-kurituri u l-oqsma prijoritarji strateġiċi tal-infrastruttura tal-enerġija huwa stmat li huwa madwar 100 fil-qasam tal-elettriku u 50 fil-qasam tal-gass. Barra minn hekk, abbażi tal-preponderanza mistennija tal-elettriku fis-sistema tal-enerġija tal-Ewropa matul iż-żewġ deċennji li jmiss huwa stmat li l-assistenza għall-proġetti tal-elettriku ta' interess komuni ser tassorbi l-biċċa l-kbira tal-pakkett finanzjarju tal-enerġija skont il-FNE. Filwaqt li qiegħda tieħu nota li din l-istima ser tkun soġġetta għat-tibdil hekk kif aktar informazzjoni ssir disponibbli, u li tqis il-bżonn li tiżgura l-konformità mar-Regolament (UE) Nru 347/2013, il-Kummissjoni għandha tagħti l-konsiderazzjoni dovuta lil proġetti tal-elettriku, bil-għan li tagħmel il-biċċa l-kbira tal-assistenza finanzjarja disponibbli għal dawk il-proġetti fuq il-perijodu 2014-2020, soġġett għad-dħul fis-suq, il-kwalità u l-maturità tal-azzjonijiet u l-ħtiġijiet finanzjarji tagħhom. Dan l-għan huwa mingħajr preġudizzju għal kwalunkwe riallokazzjoni possibbli ta' fondi disponibbli għal proġetti tal-enerġija.
(58)
Għandhom jitwettqu evalwazzjonijiet intermedjarji u retrospettivi mill-Kummissjoni u jiġu kkomunikati lill-Parlament Ewropew, il-Kunsill, il-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u l-Kumitat tar-Reġjuni, sabiex tiġi vvalutata l-effikaċja u l-effiċjenza tal-finanzjament u l-impatt tiegħu fuq il-miri ġenerali tal-FNE u tal-prijoritajiet tal-Istrateġija Ewropa 2020. Il-Kummissjoni għandha tagħmel l-informazzjoni disponibbli għall-pubbliku dwar il-proġetti speċifiċi taħt il-FNE. Dik l-informazzjoni għandha tkun aġġornata kull sena.
(59)
Sa fejn huma kkonċernati t-trasport u l-enerġija, fuq il-bażi tal-linji gwida speċifiċi għal kull settur stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 1315/2013 u fir-Regolament (UE) Nru 347/2013, tfasslu listi ta’ proġetti, kurituri u oqsma ta' prijorità li għalihom għandu japplika dan ir-Regolament u din għandha tkun inkluża f'anness għal dan ir-Regolament. Fir-rigward tat-trasport, sabiex jittieħed kont ta' xi bidliet li jista' jkun hemm fil-prijoritajiet politiki u l-kapaċitajiet teknoloġiċi, kif ukoll il-flussi tat-traffiku, għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni s-setgħa li taddotta atti skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) sabiex jiġu adottati emendi fil-Parti I tal-Anness I u jiġu ddettaljati l-prijoritajiet tal-finanzjament għall-azzjonijiet eliġibbli skont l-Artikolu 7(2) li għandu jiġi rifless fil-programmi ta' ħidma.
(60)
Sabiex jitqies il-livell attwali tad-domanda għall-finanzjament skont l-objettivi speċifiċi tat-trasport u biex is-sejbiet tal-evalwazzjoni ta' nofs it-terminu jsiru effettivi, fejn jirriżulta neċessarju li ssir devjazzjoni mill-allokazzjoni għal objettiv speċifiku tat-trasport stabbilit fil-Parti IV tal-Anness I għal dan ir-Regolament b'aktar minn 5 punti perċentwali, is-setgħa li jiġu adottati atti f'konformità mal-Artikolu 290 TFUE għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni biex temenda l-perċentwali indikattivi għal kull wieħed mill-objettivi speċifiċi tat-trasport. L-allokazzjonijiet indikattivi għall-objettivi speċifiċi tat-trasport ma jipprevjenux l-ammont ta' EUR 11 305 500 000 ittrasferit mill-Fond ta' Koeżjoni milli jintefaq kollu fuq proġetti li jimplimentaw in-netwerk ewlieni jew fuq proġetti u prijoritajiet orizzontali identifikati fil-Parti I tal-Anness I għal dan ir-Regolament.
(61)
Sabiex jiġu riflessi l-konklużjonijiet meħuda mill-implimentazzjoni tal-FNE, inklużi dawk li jinsabu fl-evalwazzjoni ta' nofs it-terminu, is-setgħa li tadotta l-atti skont l-Artikolu 290 TFUE għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni biex timmodifika l-lista ta' orjentazzjonijiet ġenerali li għandhom jitqiesu meta jiġu stipulati l-kriterji tal-għażla.
(62)
Meta tadotta atti ddelegati taħt dan ir-Regolament, huwa ta' importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet kif xieraq matul il-ħidma ta' tħejjija tagħha, inkluż fil-livell ta' esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal atti ddelegati, għandha tiżgura li d-dokumenti rilevanti jintbagħtu simultanjament, fil-ħin u kif suppost lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(63)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, għandhom jingħataw setgħat ta' implimentazzjoni lill-Kummissjoni fir-rigward tal-programmi ta' ħidma pluriennali u annwali. Dawn is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati f'konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u l-Kunsill (18).
(64)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jiġu protetti permezz ta' miżuri proporzjonati fiċ-ċiklu kollu tal-infiq, inklużi l-prevenzjoni, id-detezzjoni u l-investigazzjoni tal-irregolaritajiet, l-irkupru tal-fondi li jintilfu, jitħallsu bi żball jew jintużaw b'mod ħażin u, fejn adatt, l-impożizzjoni ta' penali, skont ir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012. Il-Parlament Ewropew għandu jkun informat kif dovut dwar il-miżuri kollha bħal dawn.
(65)
Sabiex tiġi żgurata kompetizzjoni ġusta u wiesgħa għall-proġetti li jibbenefikaw mill-fondi tal-FNE, il-forma tal-kuntratt għandha tkun konsistenti mal-objettivi u ċ-ċirkostanzi tal-proġett. Il-kundizzjonijiet tal-kuntratti għandhom jiġu abbozzati b'mod li jallokaw b'mod ġust ir-riskji assoċjati mal-kuntratt, sabiex jiġi mmassimizzata l-kost-effettività u biex il-kuntratt ikun jista' jitwettaq bl-aqwa effiċjenza. Dan il-prinċipju għandu japplika irrispettivament minn jekk jintużax mudell tal-kuntratt nazzjonali jew internazzjonali.
(66)
Uħud mill-proġetti ta’ infrastruttura ta’ interess komuni jistgħu jeħtieġu konnessjoni ma’ u jgħaddu minn pajjiżi terzi ġirien, pajjiżi ta’ qabel l-adeżjoni jew oħrajn. Il-FNE għandha toffri mezzi ssimplifikati ta’ kif dawk l-infrastrutturi għandhom jiġu kkollegati u ffinanzjati, sabiex tiġi żgurata l-koerenza bejn strumenti interni u esterni tal-baġit tal-Unjoni.
(67)
Meta pajjiżi terzi u entitajiet stabbiliti f'pajjiżi terzi jipparteċipaw f'azzjonijiet li jikkontribwixxu għall-proġetti ta' interess komuni, l-għotjiet ta' flus għandhom ikunu biss disponibbli jekk l-azzjoni probabbilment ma tkunx appoġġata b'mod adegwat minn forom oħra ta' assistenza finanzjarja taħt il-FNE jew taħt programmi oħra tal-Unjoni.
(68)
L-orjentazzjoni ġenerali li abbażi tagħha l-Kummissjoni għandha tqis l-impatt soċjali, klimatiku u ambjentali, kif imsemmija fil-Parti V tal-Anness I għal dan ir-Regolament, ma għandhiex tiġi applikata għall-qasam tal-enerġija, skont l-approċċ meħud fl-Artikolu 4(4) tar-Regolament (UE) Nru 347/2013.
(69)
Fis-settur tat-telekomunikazzjoni, l-orjentazzjoni ġenerali li jitqies l-effett stimulanti tal-appoġġ tal-Unjoni fuq l-investiment pubbliku u privat għandha tiġi applikata biss għal dawk l-infrastrutturi tas-servizz diġitali li għandhom l-għan li jistimulaw investiment addizzjonali.
(70)
L-orjentazzjoni ġenerali li trid tqis id-dimensjoni transkonfinali ma għandhiex tiġi applikata fir-rigward tan-netwerks tal-broadband għaliex l-investimenti kollha fil-broadband, inklużi dawk li qed isiru fi ħdan il-fruntieri tal-Istati Membri, ser itejbu l-konnettività tan-netwerks tat-telekomunikazzjoni trans-Ewropej.
(71)
Il-parteċipazzjoni tal-Istati tal-Assoċjazzjoni Ewropea ta' Kummerċ Ħieles (EFTA) li huma partijiet għall-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (il-Ftehim ŻEE) fil-FNE għandha tkun skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-Ftehim ŻEE. Għal dak il-għan kull settur kopert minn dan ir-Regolament għandu jiġi kkunsidrat bħala programm separat. Il-parteċipazzjoni tal-Istati tal-EFTA fil-FNE għandha tkun provduta b'mod partikolari fil-qasam tat-telekomunikazzjoni.
(72)
Sa fejn huwa kkonċernat it-trasport, għall-fini tal-eliġibbiltà tal-proġetti ta' interess komuni f'pajjiżi terzi skont dan ir-Regolament, għandhom jiġu applikati l-mapep indikattivi li jinsabu fl-Anness III għar-Regolament (UE) Nru 1315/2013. F'pajjiżi terzi li għalihom dak ir-Regolament ma jinkludix il-mapep indikattivi, il-proġetti ta' interess komuni għandhom ikunu eliġibbli meta jkun hemm kooperazzjoni reċiproka li tkun għadha għaddejja bil-ħsieb li jkun hemm ftehim dwar mapep indikattivi bħal dawn.
(73)
Minħabba li l-objettivi ta' dan ir-Regolament, b'mod partikolari l-koordinazzjoni, l-iżvilupp u l-finanzjament tan-netwerks trans-Ewropej, ma jistgħux jintlaħqu b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri imma pjuttost jistgħu, minħabba l-bżonn ta' koordinazzjoni ta' dawk l-objettivi, jintlaħqu aħjar fuq livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' taddotta miżuri skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit ukoll f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ sabiex jinkisbu dawk l-objettivi.
(74)
Għal raġunijiet ta' ċarezza, ir-Regolamenti (KE) Nru 680/2007 u (KE) Nru 67/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (19) għandhom jitħassru.
(75)
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċċjali tal-Unjoni Ewropea biex tkun tista' ssir l-adozzjoni f'waqtha tal-atti delegat skont dan ir-Regolament,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
TITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET KOMUNI
KAPITOLU I
Il-faċilità nikkollegaw l-ewropa
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament joħloq il-Faċilità Nikkollegaw l-Ewropa (il-"FNE") li jiddetermina l-kundizzjonijiet, il-metodi u l-proċeduri għall-għoti ta’ assistenza finanzjarja mill-Unjoni lin-netwerks trans-Ewropej sabiex tagħti appoġġ lill-proġetti ta' interess komuni fis-setturi tal-infrastrutturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija u biex jisfrutta s-sinerġiji potenzjali bejn dawk is-setturi. Huwa jistabbilixxi wkoll it-tqassim tar-riżorsi li għandhom isiru disponibbli taħt il-qafas finanzjarju pluriennali għas-snin 2014-2020.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, japplikaw dawn id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
"proġett ta' interess komuni" tfisser proġett identifikat fir-Regolament (UE) Nru 1315/2013, jew fir-Regolament (UE) Nru 347/2013 jew f'Regolament dwar linji gwida għan-netwerks trans-Ewropej fil-qasam tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni;
(2)
'sezzjoni transkonfinali' tfisser, fis-settur tat-trasport, is-sezzjoni li tiżgura l-kontinwità ta’ proġett ta’ interess komuni bejn l-eqreb nodi urbani fuq iż-żewġ naħat tal-fruntiera ta' żewġ Stati Membri jew bejn Stat Membru u pajjiż ġar;
(3)
‘pajjiż tal-viċinat’ tfisser il-pajjiż li jaqa' taħt l-ambitu tal-Politika Ewropea tal-Viċinat inkluża s-Sħubija Strateġika, il-Politika tat-Tkabbir, iż-Żona Ekonomika Ewropea u l-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Kummerċ Ħieles;
(4)
‘pajjiż terz’ tfisser kwalunkwe pajjiż tal-viċinat u l-pajjiżi l-oħra kollha li magħhom tista’ tikkoopera l-Unjoni sabiex jintlaħqu l-għanijiet fil-mira ta’ dan ir-Regolament;
(5)
"xogħlijiet” tfisser ix-xiri, il-forniment u t-tħaddim ta’ komponenti, sistemi u servizzi inkluż is-software, it-twettiq tal-iżvilupp u l-bini u l-attivitajiet ta’ installazzjoni relatati ma’ proġett, l-aċċettazzjoni tal-installazzjonijiet u t-tnedija ta’ proġett;
(6)
"studji” tfisser attivitajiet meħtieġa għat-tħejjija ta’ implimentazzjoni tal-proġett, bħal studji preparatorji, kartografiċi, tal-fattibbiltà, ta’ evalwazzjoni, ta’ ttestjar u ta’ validazzjoni, inkluż fil-forma ta’ software, u kwalunkwe miżura oħra ta’ appoġġ tekniku, li tinkludi azzjoni bil-quddiem sabiex jiġi definit u żviluppat proġett u sabiex tittieħed deċiżjoni dwar il-finanzjament tiegħu, bħal stħarriġ dwar is-siti kkonċernati u t-tħejjija tal-pakkett finanzjarju;
(7)
'azzjonijiet ta’ appoġġ għall-programm' tfisser, fil-livelltal-FNE, il-miżuri kollha ta’ akkumpanjament neċessarji għall-implimentazzjoni tagħha u tal-implimentazzjoni tal-linji gwida speċifiċi għal kull settur, bħas-servizzi, b'mod partikolari l-għoti ta' assistenza teknika, inkluż għall-użu tal-istrumenti finanzjarji, flimkien mal-attivitajiet preparatorji, ta’ fattibbiltà, ta’ koordinazzjoni, ta’ monitoraġġ, ta' konsultazzjoni ta' partijiet interessati, ta’ kontroll, ta’ awditjar u ta’ evalwazzjoni li jinħtieġu b'mod dirett għall-ġestjoni tal-FNE u l-ksib tal-objettivi tagħha. B’mod partikolari l-azzjonijiet ta' appoġġ għall-programm jinkludu l-istudji, il-laqgħat, il-kartografija infrastrutturali, l-informazzjoni, it-tqassim ta' informazzjoni, l-azzjonijiet ta’ komunikazzjoni u ta’ sensibilizzazzjoni l-ispiża marbuta mal-għodda u n-netwerks tal-IT li jiffokaw fuq skambji ta’ informazzjoni dwar il-FNE, flimkien ma’ kull spiża teknika u ta’ assistenza amministrattiva oħra mġarrba mill-Kummissjoni li tista’ tinħtieġ għall-ġestjoni tal-FNE jew l-implimentazzjoni tal-linji gwida individwali speċifiċi għas-settur. Azzjonijiet ta’ appoġġ għall-programm jinkludu wkoll attivitajiet meħtieġa sabiex jiffaċilitaw it-tħejjija tal-proġetti ta' interess komuni b'mod partikolari fl-Istati Membri eliġibbli għall-finanzjament mill-Fond ta' Koeżjoni, bil-ħsieb li jinkiseb il-finanzjament skont dan ir-Regolament jew fis-suq finanzjarju. Azzjonijiet ta’ appoġġ għall-programm għandhom, fejn ikun xieraq, jinkludu wkoll l-kopertura tal-ispejjeż tal-Aġenzija Eżekuttiva inkarigata mill-Kummissjoni għall-implimentazzjoni ta' partijiet speċifiċi tal-FNE ("Aġenzija Eżekuttiva");
(8)
"azzjoni" tfisser kwalunkwe attività, li ġiet identifikata bħala waħda finanzjarjament u teknikament indipendenti, għandha żmien stipulat u hija neċessarja għall-implimentazzjoni ta' proġett ta' interess komuni;
(9)
"spejjeż eliġibbli” għandha l-istess tifsira bħal fir-Regolament (KE, Euratom) Nru 966/2012;
(10)
"benefiċjarju" tfisser Stat Membru, organizzazzjoni internazzjonali, jew impriża jew korp pubbliku jew privat li jkun intgħażel sabiex jirċievi assistenza finanzjarja tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament u skont l-arranġamenti stabbiliti fil-programm ta’ ħidma rilevanti imsemmi fl-Artikolu 17;
(11)
"korp ta’ implimentazzjoni" tfisser korp jew impriża pubblika jew privata maħtura minn benefiċjarju, fejn il-benefiċjarju huwa Stat Membru jew organizzazzjoni internazzjonali, sabiex tiġi implimentata l-azzjoni kkonċernata. Ħatra bħal din għandha tiġi deċiża mill-benefiċjarju taħt ir-responsabbiltà tiegħu propja u, jekk ikun meħtieġ l-għoti ta' kuntratt ta' akkwist, dan isir b'konformità mar-regoli applikabbli tal-Unjoni u nazzjonali dwar l-akkwisti pubbliċi;
(12)
"netwerk komprensiv" tfisser l-infrastruttura tat-trasport identifikata bi qbil mal-Kapitolu II tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013;
(13)
"netwerk ewlieni" tfisser l-infrastruttura tat-trasport identifikata skont il-Kapitolu III tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013;
(14)
"kurituri tan-netwerk ewlieni” tfisser strument sabiex jiffaċilita l-implimentazzjoni koordinata tan-netwerk ewlieni kif stabbilit fil-Kapitolu IV tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013u kif elenkat fil-Parti I tal-Anness I għal dan ir-Regolament;
(15)
"konġestjoni" fis-settur tat-trasport tfisser ostaklu fiżiku, tekniku jew funzjonali li jwassal għal twaħħil fis-sistema li jaffettwa l-kontinwità ta’ flussi għal distanzi twal jew transkonfinali u li jista’ jingħeleb permezz tal-ħolqien ta' infrastruttura ġdida, jew b'titjib sostanzjali tal-infrastruttura eżistenti, li tista' twassal għal titjib sinifikanti li jsolvi r-ristrezzjonijiet tal-konġestjoni;
(16)
"prijorità" tfisser kwalunkwe kuritur prijoritarju tal-elettriku, kurituri prijoritarji tal-gass jew oqsma prijoritarji tematiċi indikati fir-Regolament (UE) Nru 347/2013;
(17)
"applikazzjonijiet telematiċi" tfisser l-applikazzjonijiet kif iddefiniti fir-Regolament (UE) Nru 1315/2013;
(18)
"infrastruttura tal-enerġija" tfisser l-infrastruttura kif iddefinita fir-Regolament (UE) Nru 347/2013;
(19)
"sinerġiji bejn is-setturi" tfisser l-eżistenza ta’ azzjonijiet simili jew kumplimentari f’mill-inqas tnejn mis-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija li jistgħu jippermettu l-ottimizzazzjoni tal-kostijiet jew tar-riżultati permezz tal-ġbir komuni tar-riżorsi finanzjarji, tekniċi jew umani;
(20)
"netwerk iżolat" tfisser in-netwerk ferrovjarju ta’ Stat Membru, jew parti minnu, kif iddefinit fir-Regolament (UE) Nru 1315/2013.
Artikolu 3
Objettivi ġenerali
Il-FNE għandha tippermetti t-tħejjija u l-implimentazzjoni ta’ proġetti ta’ interess komuni fi ħdan il-qafas tal-politika tan-netwerks trans-Ewropej fis-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija. B'mod partikolari, il- FNE għandha tappoġġa l-implimentazzjoni ta' dawk il-proġetti ta' interess komuni mmirati għall-iżvilupp u l-kostruzzjoni ta' infrastrutturi u servizzi ġodda jew għat-titjib ta' infrastrutturi u servizzi eżistenti, fis-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija. Hija ser tagħti prijorità lill-konnessjonijiet nieqsa, fis-settur tat-trasport. Il-FNE għandha wkoll tikkontribwixxi għall-appoġġ ta' proġetti b'valur miżjud Ewropew u benefiċċji sinifikanti għas-soċjetà u li ma jirċevux finanzjament adegwat mis-suq. L-objettivi ġenerali li ġejjin għandhom japplikaw għas-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija:
(a)
li tikkontribwixxi għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, f’konformità mal-istrateġija Ewropa 2020, billi tiżviluppa netwerks trans-Ewropej moderni u bi prestazzjonijiet tajbin ħafna li jikkunsidraw il-flussi futuri tat-traffiku, u b'hekk toħroġ benefiċċji għall-Unjoni kollha kemm hi f’termini ta' titjib tal-kompetittività fis-suq dinji u koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali fis-suq intern u billi toħloq ambjent li jgħin il-ħolqien ta' investiment privat, pubbliku jew pubbliku-privat permezz ta' kombinament ta' strumenti finanzjarji u għajnuna diretta mill-Unjoni fejn il-proġetti jistgħu jibbenefikaw minn taħlita ta' strumenti u tal-isfruttar b'mod adatt ta' sinerġiji bejn is-setturi kollha.
Il-kisba ta' dan l-objettiv għandha tiġi mkejla mid-daqs tal-volum ta' investiment privat, pubbliku jew sħubijiet pubbliċi-privati fi proġetti ta' interess komuni, u b'mod partikolari minn kemm ikun il-volum ta' investimenti privati fi proġetti ta' interess komuni miksub permezz tal-istrumenti finanzjarji taħt dan ir-Regolament. Għandha tingħata attenzjoni speċjali lill-użu effiċjenti tal-investiment pubbliku;
(b)
li tippermetti lill-Unjoni tilħaq il-miri li għandha tal-iżvilupp sostenibbli,inkluż tnaqqis ta' mill-inqas 20 % tal-emissjonijiet ta’ gassijiet b’effett ta’ serra b'paragun mal-livelli tal-1990 u li żżid b’20 % l-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u li tgħolli s-sehem tal-enerġija rinnovabbli għal 20 % sal-2020, biex b'hekk tikkontribwixxi għall-objettivi fi żmien medju u fit-tul tal-Unjoni rigward id-dekarbonizzazzjoni, filwaqt li tiżgura aktar solidarjetà bejn l-Istati Membri.
Artikolu 4
Objettivi settorjali speċifiċi
1. Mingħajr preġudizzju għall-objettivi ġenerali stabbiliti fl-Artikolu 3, il-FNE għandha tikkontribwixxi għall-ksib tal-objettivi settorjali speċifiċi msemmijin fil-paragrafi 2, 3 u 4 ta' dan l-Artikolu.
2. Fis-settur tat-trasport, l-appoġġ għal proġetti ta' interess komuni kif identifikati fl-Artikolu 7(2) tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013, li għandhom l-għan li jilħqu l-objettivi stabbiliti hawn taħt, kif hu speċifikat ulterjorment taħt l-Artikoli 4 ta' dak ir-Regolament:
(a)
it-tneħħija tal-konġestjonijiet, it-tisħiħ tal-interoperabbiltà ferrovjarja, il-konnessjoni fejn hemm lakuni, u, b'mod partikolari, it-titjib tas-sezzjonijiet transkonfinali. Il-kisba ta' dan l-objettiv għandha titkejjel permezz:
(i)
tan-numru ta' netwerks ġodda jew konnessjonijiet transkonfinali mtejba;
(ii)
tan-numru ta' kilometri ta' linja ferrovjarja adattata għall-istandard Ewropew tad-daqs nominali u mgħammra bl-ERTMS;
(iii)
tan-numru ta' konġestjonijiet imneħħija u s-sezzjonijiet ta' kapaċità miżjuda tar-rotot tat-trasport għall-mezzi kollha li rċevew il-finanzjament mill-FNE;
(iv)
tat-tul tal-passaġġi fuq l-ilma interni mqassam skont il-klassi fl-Unjoni; u
(v)
tat-tul tan-netwerk ferrovjarju fl-Unjoni mtejjeb skont ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 39(2) tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013;
(b)
li jiġu żgurati s-sistemi sostenibbli u effiċjenti ta' trasport fuq perijodu twil, bil-ħsieb li ssir tħejjija għall-flussi tat-trasport mistennija fil-futur flimkien mal-possibbiltà tad-dekarbonizzazzjoni tal-mezzi kollha ta' trasport permezz tat-transizzjoni għal teknoloġiji tat-trasport innovattivi, b'emissjonijiet baxxi tal-karbonju u effiċjenti fl-użu tal-enerġija, filwaqt li tiġi ottimizzata s-sigurtà. Il-kisba ta' dan l-objettiv għandha titkejjel permezz:
(i)
tan-numru ta' punti ta' provvista għal karburanti alternattivi għall-vetturi li jużaw in-netwerk ewlieni tat-TEN-T għat-trasport bit-triq fl-Unjoni;
(ii)
tan-numru ta' portijiet interni u marittimi tan-netwerk ewlieni tat-TEN-T mgħammra bil-punti ta' provvista għall-karburanti alternattivi fl-Unjoni; u
(iii)
tat-tnaqqis tal-korrimenti fin-netwerk tat-toroq fl-Unjoni;
(c)
li jiġu ottimizzati kemm jista' jkun l-integrazzjoni u l-interkonnessjoni tal-mezzi tat-trasport u tittejjeb l-interoperabbiltà tas-servizzi tat-trasport, filwaqt li tiġi żgurata l-aċċessibbiltà tal-infrastrutturi tat-trasport. Il-kisba ta' dan l-objettiv għandha titkejjel permezz:
(i)
tan-numru ta' pjattaformi loġistiċi multimodali inklużi portijiet u ajruporti interni u marittimi konnessi ma' netwerk ferrovjarju;
(ii)
tan-numru ta' terminali ferrovjarji mtejba, u n-numru ta' konnessjonijiet ġodda jew imtejba bejn il-portijiet permezz tal-awtostrada tal-baħar;
(iii)
tan-numru ta' kilometri ta' passaġġi tal-ilma interni mgħammra bl-RIS; u
(iv)
tal-livell tat-tħaddim tas-sistema SESAR, il-VTMIS u l-ITS fis-settur tat-toroq.
L-indikaturi msemmijin f'dan il-paragrafu ma għandhomx japplikaw għall-Istati Membri li ma għandhomx netwerk ferrovjarju jew netwerk fuq l-ilmijiet interni.
Dawk l-indikaturi ma għandhomx jikkostitwixxu kriterji ta' selezzjoni jew eliġibbiltà għall-azzjonijiet ta' appoġġ mill-FNE.
Il-perċentwali indikattivi li jirriflettu l-parti tar-riżorsi baġitarji ġenerali msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 5(1)li jiġu allokati lil kull wieħed mill-objettivi speċifiċi tat-trasport huma stabbiliti fil-Parti IV tal-Anness I għal dan ir-Regolament. Il-Kummissjoni ma għandhiex tiddevja minn dawk il-perċentwali indikattivi b'aktar minn 5 punti perċentwali;
3. Fis-settur tal-enerġija, l-FNE għanda tappoġġa proġetti ta' interess komuni li għandhom l-għan li jiksbu wieħed jew aktar mill-objettivi li ġejjin:
(a)
iż-żieda tal-kompetittività permezz tal-promozzjoni ta' aktar integrazzjoni tas-suq intern tal-enerġija u l-interoperabbiltà bejn netwerks tal-elettriku u l-gass bejn il-fruntieri. Il-kisba ta' dan l-objettiv għandu jitkejjel ex post:
(i)
min-numru ta' proġetti li jwasslu għal interkonnessjoni effikaċi bejn in-netwerks tal-Istati Membri u li jneħħu r-restrizzjonijiet interni;
(ii)
it-tnaqqis jew l-eliminazzjoni tal-iżolament enerġetiku tal-Istati Membri;
(iii)
il-perċentwal tal-qawwa tat-trasmissjoni transkonfinali tal-elettriku b’rabta mal-kapaċità tal-ġenerazzjoni tal-elettriku installata fl-Istati Membri rilevanti;
(iv)
il-konverġenza tal-prezzijiet fis-swieq tal-gass u/jew l-elettriku tal-Istati Membri kkonċernati; u
(v)
l-perċentwal tal-ogħla domanda taż-żewġ Stati Membri kkonċernati kopert mill-interkonnessjonijiet tal-fluss riversibbli għall-gass;
(b)
it-tisħiħ tas-sigurtà fl-Unjoni tal-provvista tal-enerġija;
Il-kisba ta' dan l-objettiv għandha titkejjel ex post permezz ta':
(i)
in-numru ta’ proġetti li jippermettu d-diversifikazzjoni ta' sorsi tal-provvista, l-fornituri u r-rotot;
(ii)
in-numru ta' proġetti li jżidu l-kapaċità tal-ħżin;
(iii)
ir-reżiljenza tas-sistema, filwaqt li jitqies in-numru ta' interruzzjonijiet tal-provvista u t-tul taż-żmien tagħhom;
(iv)
l-ammont ta' trażżin evitat ta' enerġija rinnovabbli;
(v)
il-konnessjoni ta’ swieq iżolati ma' aktar sorsi ta’ provvista diversifikati;
(vi)
l-użu ottimali tal-assi tal-infrastruttura tal-enerġija;
(c)
il-kontribut għall-iżvilupp sostenibbli u l-protezzjoni tal-ambjent, fost l-oħrajn permezz tal-integrazzjoni tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli fin-netwerk tat-trasmissjoni, u l-iżvilupp ta' netwerks intelliġenti tal-enerġija u n-netwerks tad-diossidu tal-karbonju.
Il-kisba ta' dan l-objettiv għandha titkejjel ex post permezz ta':
(i)
l-ammont ta’ enerġija rinnovabbli trasmessa mill-ġenerazzjoni għal ċentri ewlenin ta’ konsum u siti tal-ħżin;
(ii)
l-ammont ta' trażżin evitat ta' enerġija rinnovabbli;
(iii)
in-numru ta' proġetti ta' grids intelliġenti użati li bbenefikaw mill-FNE u r-rispons għad-domanda ffaċilitati minnhom;
(iv)
l-ammont ta' emissjonijiet tas-CO2 evitat mill-proġetti li bbenefikaw mill-FNE,
L-indikaturi msemmija f'dan il-paragrafu, li jintużaw għall-kejl ex post tal-kisba tal-objettivi, ma għandhomx jikkostitwixxu kriterji ta' selezzjoni jew eliġibbiltà għall-azzjonijiet ta' appoġġ mill-FNE.
Il-kondizzjonijiet għall-eliġibbiltà għall-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għal proġetti ta' interess komuni huma stipulati fl-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 347/2013, filwaqt li l-kriterji ta' selezzjoni għall-proġetti ta' interess komuni huma stipulati fl-Artikolu 4 ta' dak ir-Regolament,
4. Fis-settur tat-telekomunikazzjoni, il-FNE għandha tappoġġa azzjonijiet li għandhom l-għan li jilħqu l-objettivi speċifikati fir-Regolament rilevanti dwar il-linji gwida għan-netwerks trans-Ewropej fil-qasam tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni.
Artikolu 5
Baġit
1. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni tal-FNE għall-perijodu 2014 sa 2020 hu stabbilit għal EUR33 242 259 000 (20) fil-prezzijiet attwali. Dak l-ammont għandu jitqassam kif ġej:
(a)
is-settur tat-trasport: EUR 26 250 582 000, li minnhom EUR 11 305 500 000 għandhom jiġu ttrasferiti mill-Fond ta’ Koeżjoni sabiex jintefqu f’konformità ma’ dan ir-Regolament esklussivament fl-Istati Membri eliġibbli għall-finanzjament mill-Fond ta’ Koeżjoni;
(b)
is-settur tat-telekomunikazzjoni: EUR 1 141 602 000;
(c)
is-settur tal-enerġija: EUR 5 850 075 000.
Dawn l-ammonti huma mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tal-mekkaniżmu ta' flessibbiltà previst skont ir-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (21).
2. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni tal-FNE għandu jkopri spejjeż li għandhom x'jaqsmu ma':
(a)
azzjonijiet li jikkontribwixxu għal proġetti ta' interess komuni u azzjonijiet ta' appoġġ għall-programmi kif previst fl-Artikolu 7;
(b)
azzjonijiet ta' appoġġ għall-programmi li jikkonsistu f'nefqiet tekniċi u amministrattivi mġarrba mill-Kummissjoni għall-ġestjoni tal-FNE, inklużi dawk neċessarji biex tiġi żgurata t-transizzjoni bejn il-FNE u l-miżuri adottati skont ir-Regolament (KE) Nru 680/2007, sa 1 % tal-pakkett finanzjarju, l-ispejjeż tal-Aġenzija Eżekuttiva għandhom jiġu inklużi taħt dan il-limitu.
3. Wara l-evalwazzjoni ta' nofs il-perijodu msemmija fl-Artikolu 27(1), il-Parlament Ewropew u l-Kunsill fuq proposta tal-Kummissjoni jistgħu, jittrasferixxu bejn is-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija l-approprjazzjonijiet tal-allokazzjoni stabbiliti fil-paragrafu 1, bl-eċċezzjoni tal-ammont ta' EUR 11 305 500 000 trasferit mill-Fond ta’ Koeżjoni għall-finanzjament ta' proġetti fis-settur tat-trasport fl-Istati Membri eliġibbli għall-Fond ta’ Koeżjoni.
4. L-approprjazzjonijiet annwali għandhom jiġu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u l-Kunsill fil-limiti tal-qafas finanzjarju pluriennali għas-snin 2014-2020.
KAPITOLU II
Modi ta' finanzjament u dispożizzjonijiet finanzjarji ġenerali
Artikolu 6
Forom ta' assistenza finanzjarja
1. Il-FNE għandha tiġi implimentata permezz ta’ waħda jew aktar mill-forom ta’ assistenza finanzjarja, stipulati fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, b'mod partikolari, għotjiet ta' flus, akkwist u strumenti finanzjarji.
2. Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, il-programmi ta' ħidma msemmija fl-Artikolu 17 għandhom jistabbilixxu l-forom ta' assistenza finanzjarja, b'mod partikolari għotjiet ta' flus, akkwist u strumenti finanzjarji.
3. Il-Kummissjoni tista’, soġġetta għal analiżi tal-benefiċċji meta mqabblin mal-ispejjeż, tafda parti mill-implimentazzjoni tal-FNE f’idejn il-korpi msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 58(1) u l-Artikolu 62 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, u b’mod partikolari lill-Aġenzija Eżekuttiva, bil-għan tal-ġestjoni ottimali u r-rekwiżiti tal-effiċjenza tal-FNE fis-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija. Il-Kummissjoni tista’ tafda wkoll parti mill-implimentazzjoni tal-FNE f’idejn il-korpi msemmijin fil-punt (c) tal-Artikolu 58(1) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
Artikolu 7
Eliġibbiltà u kundizzjonijiet għall-assistenza finanzjarja
1. Huma biss azzjonijiet li jikkontribwixxu għal proġetti ta’ interess komuni skont ir-Regolamenti (UE) Nru 1315/2013, u (UE) Nru 347/2013 u Regolament dwar il-linji gwida għan-netwerks trans-Ewropej fil-qasam tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni, kif ukoll azzjonijiet ta' appoġġ għall-programmi għandhom ikunu eliġibbli għal appoġġ permezz ta' assistenza finanzjarja mill-UE f'għamla ta' għotjiet ta' flus, akkwist u strumenti finanzjarji.
2. Fis-settur tat-trasport, huma biss azzjonijiet li jikkontribwixxu għall-proġetti ta' interess komuni skont ir-Regolament (UE) Nru 1315/2013 u azzjonijiet ta' appoġġ għall-programmi, għandhom ikunu eliġibbli għal appoġġ permezz ta' assistenza finanzjarja mill-Unjoni f'għamla ta' akkwisti u strumenti finanzjarji taħt dan ir-Regolament. Huma biss dawn li ġejjin li għandhom ikunu eliġibbli li jirċievu assistenza finanzjarja mill-Unjoni fil-forma ta' għotjiet taħt dan ir-Regolament:
(a)
azzjonijiet li jimplimentaw in-netwerk ewlieni skont il-Kapitolu III tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013, inkluż it-tħaddim ta' teknoloġiji ġodda u innovazzjoni skont l-Artikolu 33 ta' dak ir-Regolament u proġetti u prijoritajiet orizzontali identifikati fil-Parti I tal-Anness I għal dan ir-Regolament;
(b)
azzjonijiet li jimplimentaw in-netwerk komprensiv skont il-Kapitolu II tar-Regolament (UE) Nru 1315/20131, meta dawn l-azzjonijiet jikkontribwixxu biex jinħolqu konnessjonijiet nieqsa, għall-iffaċilitar tal-fluss tat-traffiku transkonfinali jew għat-tneħħija ta' konġestjonijiet u meta dawk l-azzjonijiet jikkontribwixxu wkoll għall-iżvilupp tan-netwerk prinċipali, jew joħolqu interkonnessjonijiet bejn kurituri tan-netwerk prinċipali jew meta tali azzjonijiet jikkontribwixxu għall-użu tal-ERTMS fuq rotot prinċipali kif definit fl-Anness għar-Regolament (UE) Nru 913/2010, sa limitu massimu ta' 5 % tal-pakkett finanzjarju għat-trasport kif speċifikat fl-Artikolu 5 ta' dan ir-Regolament;
(c)
studji għal proġetti ta' interess komuni kif definit fil-punti (b) u (c) tal-Artikolu 8(1) tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013;
(d)
studji għal proġetti transkonfinali ta' prijorità kif definit fl-Anness III għad-Deċiżjoni Nru 661/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (22);
(e)
azzjonijiet ta' appoġġ għall-proġetti ta' interess komuni kif definiti fil-punti (a), (d) u (e) tal-Artikolu 8(1) tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013;
(f)
azzjonijiet li jimplimentaw infrastruttura ta' trasport fin-nodi tan-netwerk prinċipali, inklużi nodi urbani, definiti fl-Artikolu 41 tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013;
(g)
azzjonijiet ta' appoġġ għas-sistemi ta' applikazzjonijiet telematiċi skont l-Artikolu 31 tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013;
(h)
azzjonijiet ta' appoġġ għas-servizzi tat-trasport tal-merkanzija skont l-Artikolu 32 tar-Regolament (UE) 1315/2013;
(i)
azzjonijiet sabiex jitnaqqas l-istorjbu li joħroġ mill-ferroviji li jġorru l-merkanzija inkluż permezz ta' twaħħil ta' tagħmir apposta mal-vetturi kollha li joperaw fuq il-linji tal-ferroviji, f'kooperazzjoni, fost l-oħrajn, mal-industrija tal-ferrovija;
(j)
azzjonijiet ta' appoġġ għall-programmi;
(k)
azzjonijiet li jimplimentaw infrastruttura ta’ sigurtà u sikura skont l-Artikolu 34 tar-Regolament (UE) 1315/2013;
(l)
azzjonijiet ta' appoġġ tal-awtostradi tal-baħar kif previst fl-Artikolu 21 tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013.
L-azzjonijiet relatati mat-trasport li jinvolvu sezzjoni transkonfinali jew parti minnha għandhom ikunu eliġibbli sabiex jirċievu assistenza finanzjarja mill-Unjoni biss jekk hemm ftehim bil-miktub bejn l-Istati Membri kkonċernati jew bejn l-Istati Membri u l-pajjiżi terzi kkonċernati marbut mat-tlestija tas-sezzjoni transkonfinali.
3. Fis-settur tal-enerġija, l-azzjonijiet kollha li jimplimentaw dawk il-proġetti ta’ interess komuni li jirrigwardaw il-kurituri ta' prijorità u oqsma imsemmijin fil-Parti II tal-Anness I għal dan ir-Regolament u li jissodisfaw il-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 347/2013, kif ukoll azzjonijiet ta' appoġġ għall-programmi, għandhom ikunu eliġibbli għal assistenza finanzjarja mill-Unjoni fl-għamla ta' strumenti finanzjarji, akkwist u għotjiet ta' flus skont dan ir-Regolament.
Biex ikun jista' jsir l-aktar użu effiċjenti tal-baġit tal-Unjoni sabiex jiżdied l-effett multiplikatur tal-assistenza finanzjarja tal-Unjoni, il-Kummissjoni għandha tipprovdi assistenza finanzjarja bħala prijoritàsfil-forma ta' strumenti finanzjarji kull meta xieraq u filwaqt li jiġi rrispettat il-livell massimu għall-użu ta' strumenti finanzjarji skont l-Artikolu 14(2) u l-Artikolu 21(4).
4. Fis-settur tat-telekomunikazzjoni, l-azzjonijiet kollha li jimplimentaw il-proġetti ta' interess komuni u l-azzjonijiet ta' appoġġ għall-programmi identifikati f'Regolament dwar il-linji gwida għan-netwerks trans-Ewropej fil-qasam tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni u li jissodisfaw il-kriterji ta' eliġibbiltà stipulati f'konformità ma' dak ir-Regolament għandhom ikunu eliġibbli li jirċievu assistenza finanzjarja mill-Unjoni taħt dan ir-Regolament, kif ġej
(a)
servizzi ġeneriċi, pjattaformi ta' servizzi prinċipali u azzjonijiet ta' appoġġ għall-programmi għandhom jiġu ffinanzjati permezz ta' għotjiet u/jew akkwist;
(b)
azzjonijiet fil-qasam tan-netwerks tal-broadband għandhom jiġu ffinanzjati permezz ta' strumenti finanzjarji;
5. Azzjonijiet b'sinerġiji bejn setturi li jikkontribwixxu għal proġetti ta' interess komuni eliġibbli taħt mill-inqas żewġ Regolamenti msemmija fil-punt (1) tal-Artikolu 2 għandhom ikunu eliġibbli li jirċievu assistenza finanzjarja taħt dan ir-Regolament għall-fini ta' talbiet multisettorjali għall-proposti msemmija fl-Artikolu 17(7) biss jekk il-komponenti u l-ispejjeż ta' tali azzjoni jistgħu jiġu separati b'mod ċar f'kull settur fit-tifsira tal-paragrafi (2), (3) u (4) ta' dan l-Artikolu.
KAPITOLU III
Għotjiet ta' flus
Artikolu 8
Forom ta' għotjiet ta' flus u spejjeż eliġibbli
1. Għotjiet skont dan ir-Regolament jistgħu jsiru f'waħda mill-forom previsti mir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
Il-programmi ta’ ħidma msemmijin fl-Artikolu 17 ta' dan ir-Regolament għandhom jistabbilixxu l-forom ta’ għotjiet ta' flus li jistgħu jintużaw għall-finanzjament tal-azzjonijiet ikkonċernati.
2. Mingħajr preġudizzju għar-Regolament (EU, Euratom) Nru 966/2012, in-nefqa għall-azzjonijiet li jirriżultaw minn proġetti inklużi fl-ewwel programm pluriennali ta' ħidma u fil-programmi ta' ħidma annwali tista’ tkun eliġibbli sa mill-1 ta’ Jannar 2014.
3. Hija biss in-nefqa magħmula fl-Istati Membri li tista’ tkun eliġibbli, ħlief meta l-proġett ta' interess komuni jkun jinvolvi t-territorju ta' pajjiż terz wieħed jew aktar u fejn l-azzjoni tkun indispensabbli sabiex jintlaħqu l-objettivi tal-proġett ikkonċernat.
4. L-ispiża għal tagħmir u infrastruttura li l-benefiċjarju jgħodd bħala nefqa kapitali tista’ tkun kollha kemm hi eliġibbli.
5. Nefqa marbuta ma’ studji ambjentali dwar il-ħarsien tal-ambjent u l-konformità mal-liġi rilevanti tal-Unjoni jistgħu jkunu eliġibbli.
6. Nefqa marbuta mal-akkwist ta' art ma għandhiex tkun spiża eliġibbli, ħlief għall-fondi ttrasferiti mill-Fond ta' Koeżjoni fis-settur tat-trasport skont Regolament li jistipula dispożizzjonijiet komuni dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew, il-Fond ta' Koeżjoni, il-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali u l-Fond Ewropew għall-Affarijiet Marittimi u s-Sajd, u li jistabbilixxi dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew u l-Fond ta' Koeżjoni.
7. L-ispejjeż eliġibbli għandhom jinkludu t-taxxa fuq il-valur miżjud ("VAT") f'konformità mal-punt (c) tal-Artikolu 126(3) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
Fir-rigward tal-ammont ta' EUR 11 305 500 000 trasferit mill-Fond ta' Koeżjoni li għandu jintefaq mill-Istati Membri eliġibbli għal finanzjament mill-Fond ta' Koeżjoni, ir-regoli ta' eliġibbiltà dwar il-VAT għandhom ikunu dawk applikabbli għal Fond ta’ Koeżjoni msemmija f'Regolament li jistabbilixxi dispożizzjonijiet komuni dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew, il-Fond ta’ Koeżjoni, il-Fond Agrikolu għall-Iżvilupp Rurali u l-Fond Ewropew għall-Affarijiet Marittimi u s-Sajd u li jistipula dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew u l-Fond ta’ Koeżjoni.
8. Regoli dwar l-eliġibbiltà tal-ispejjeż imħallsa mill-benefiċjarji għandhom japplikaw mutatis mutandis għal spejjeż imħallsa minn korpi inkarigati mill-implimentazzjoni.
Artikolu 9
Kundizzjonijiet għall-parteċipazzjoni
1. Proposti għandhom jitressqu minn wieħed jew aktar Stati Membri jew, bi ftehim tal-Istati Membri kkonċernati, minn organizzazzjonijiet internazzjonali, impriżi konġunti, jew impriżi pubbliċi jew privati jew korpi stabbiliti fl-Istati Membri.
2. Il-proposti jistgħu jiġu mressqa minn entitajiet li ma għandhomx personalità legali taħt il-liġi nazzjonali applikabbli, sakemm ir-rappreżentanti tagħhom għandhom il-kapaċità li jassumu obbligi legali f'isimhom u joffru garanzija għall-ħarsien tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni li tkun daqs dik offruta minn persuni ġuridiċi.
3. Proposti mressqa minn persuni fiżiċi ma għandhomx jitqiesu bħala eliġibbli.
4. Fejn meħtieġ biex jintlaħqu l-objettivi ta' xi proġett partikolari ta' interess komuni u fejn il-parteċipazzjoni tagħhom hija ġustifikata kif xieraq, pajjizi terzi u entitajiet stabbiliti f'pajjiżi terzi jistgħu jieħdu sehem f'azzjonijiet li jikkontribwixxu għall-proġetti ta' interess komuni.
Dawn ma jistgħux jirċievu assistenza finanzjarja skont dan ir-Regolament, ħlief meta dan ikun indispensabbli għall-kisba tal-objettivi ta' xi proġett partikolari ta' interess komuni.
5. Il-programmi ta’ ħidma multiannwali u annwali msemmija fl-Artikolu 17 jistgħu jinkludu regoli speċifici addizzjonali dwar tressiq ta’ proposti.
Artikolu 10
Rati ta' finanzjament
1. Ħlief għal dawk il-każijiet imsemmija fir-Regolament (UE) Nru 966/2012, il-proposti għandhom jiġu magħżula abbażi ta' sejħa li toħroġ għall-proposti abbażi tal-programmi ta' ħidma msemmija fl-Artikolu 17 ta' dan ir-Regolament.
2. Fis-settur tat-trasport, l-ammont ta' assistenza finanzjarja tal-Unjoni ma għandhiex taqbeż:
(a)
fir-rigward ta' għotjiet ta' flus għal studji, 50 % tal-ispejjeż eliġibbli;
(b)
fir-rigward ta' għotjiet ta' flus għal xogħlijiet:
(i)
ta' netwerks ferrovjarji, u tat-toroq fil-każ ta’ Stati Membri li ma għandhomx netwerk ferrovjarju stabbilit fit-territorju tagħhom jew fil-każ ta’ Stat Membru, jew parti minnu, b’netwerk iżolat mingħajr trasport ferrovjarju tal-merkanzija għal distanzi twal: 20 % tal-ispejjeż eliġibbli; ir-rata ta' finanzjament tista' tiġi miżjuda sa massimu ta' 30 % għal azzjonijiet li jindirizzaw il-konġestjonijiet u sa 40 % għal azzjonijiet li jikkonċernaw sezzjonijiet transkonfinali u azzjonijiet għat-tisħiħ tal-interoperabbiltà ferrovjarja;
(ii)
ta' passaġġi fuq l-ilma interni: 20 % tal-ispejjeż eliġibbli; ir-rata ta' finanzjament tista' tiżdied sa massimu ta' 40 % għal azzjonijiet li jikkonċernaw il-konġestjonijiet u sa massimu ta' 40 % għal azzjonijiet li jikkonċernaw sezzjonijiet transkonfinali;
(iii)
ta' trasport fuq l-art, konnessjonijiet ma' u l-iżvilupp ta' pjattaformi loġistiċi multimodali inklużi konnessjonijiet għal portijiet interni u marittimi u ajruporti, kif ukoll l-iżvilupp tal-portijiet: 20 % tal-ispejjeż eliġibbli;
(iv)
ta' azzjonijiet sabiex jitnaqqas l-istorjbu li joħroġ mill-ferroviji li jġorru l-merkanzija inkluż permezz ta' twaħħil ta' tagħmir apposta: 20 % tal-ispejjeż eliġibbli sa limitu kkombinat ta' 1 % tar-riżorsi finanzjarji baġitarji msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 5(1);
(v)
ta' aċċessibilità aħjar għall-infrastuttura tat-trasport għal persuni b'diżabilità: 30 % tal-ispiża eliġibbli għal xogħlijiet ta' adattament, li fl-ebda każ ma jaqbżux l-10 % tal-ispiża eliġibbli tax-xogħlijiet;
(vi)
ta' azzjonijiet li jappoġġaw it-teknoloġiji ġodda u l-innovazzjoni għal kull mezz ta' trasport: 20 % tal-ispejjeż eliġibbli;
(vii)
ta' azzjonijiet ta' appoġġ għal sezzjonijiet ta' toroq transkonfinali: 10 % tal-ispejjeż eliġibbli;
(c)
fir-rigward ta' għotjiet ta' flus għal sistemi u servizzi ta' applikazzjonijiet telematiċi:
(i)
fir-rigward ta' komponenti bbażati fuq l-art tal-ERTMS, tas-SESAR, tal-RIS u tal-VTMIS, 50 % tal-ispejjeż eliġibbli;
(ii)
ir-rigward ta' komponenti bbażati fuq l-art tal-ITS għas-settur tat-toroq: 20 % tal-ispejjeż eliġibbli;
(iii)
għal komponenti abbord tal-ERTMS: 50 % tal-ispejjeż eliġibbli;
(iv)
għal komponenti abbord tas-SESAR, tal-RIS, TAL-VTMIS u tal-ITS għas-settur tat-toroq: 20 % tal-ispejjeż eliġibbli, sa massimu kkombinat ta' 5 % tar-riżorsi baġitarji msemmija f'punt (a) tal-Artikolu 5(1);
(v)
fir-rigward ta' azzjonijiet ta' appoġġ għall-iżvilupp tal-awtostradi tal-baħar: 30 % tal-ispejjeż eliġibbli;
Il-Kummissjoni għandha toħloq kundizzjonijiet li jwasslu għall-iżvilupp ta' proġetti li jinvolvu l-awtostradi tal-baħar ma' pajjiżi terzi;
(vi)
fir-rigward tas-sistemi ta' applikazzjonijiet telematiċi minbarra dawk imsemmija f'punti (i) sa (iv) u servizzi ta' trasport ta’ merkanzija, parkings siguri fuq in-netwerk ewlieni tat-toroq: 20 % tal-ispejjeż eliġibbli.
3. Fis-settur tal-enerġija, l-ammont ta' assistenza finanzjarja mill-Unjoni ma għandux jaqbeż il-50 % tal-ispiża eliġibbli biex isiru studji u/jew xogħlijiet. Ir-rati ta' finanzjamentjistgħu jiġu miżjuda sa massimu ta' 75 % għal azzjonijiet li, abbażi tal-evidenza msemmija fl-Artikolu 14(2) tar-Regolament (UE) Nru 347/2013, joffru livell għoli ta' sigurtà ta’ provvista fuq livell reġjonali jew madwar l-Unjoni, isaħħu s-solidarjetà tal-Unjoni jew ikun fihom soluzzjonijiet innovattivi bil-kbir.
4. Fis-settur tat-telekomunikazzjoni, l-ammont ta' assistenza finanzjarja tal-Unjoni ma għandux jaqbeż:
(a)
fir-rigward ta' azzjonijiet fil-qasam servizzi ġeneriċi: 75 % tal-ispejjeż eliġibbli;
(b)
għal azzjonijiet orizzontali inklużi t-tfassil ta' kartografija tal-infrastruttura, ġemellaġġ u għajnuna teknika: 75 % tal-ispejjeż eliġibbli.
Il-pjattaformi tas-servizzi ewlenin għandhom normalment jiġu ffinanzjati permezz ta' akkwisti. F’każijiet eċċezzjonali, jistgħu jiġu ffinanzjati minn għotja ta' flus li tkopri sa 100 % tal-ispejjeż eliġibbli, mingħajr preġudizzju għall-prinċipju ta' kofinanzjament.
5. Ir-rati ta' finanzjament jistgħu jiġu miżjuda b'sa mhux aktar minn 10 punti perċentwali fuq il-perċentwali stabbiliti fil-paragrafi 2, 3 u 4 għall-azzjonijiet b'sinerġiji bejn tal-inqas tnejn mis-setturi koperti mill-FNE. Din iż-żieda ma għandhiex tapplika għar-rati ta' finanzjament imsemmija fl-Artikolu 11.
6. L-ammont ta' assistenza finanzjarja li tingħata għall-azzjonijiet magħżula għandu jkun adattat abbażi ta' analiżi tal-benefiċċju miksub għall-flus li jintefqu ta’ kull proġett, id-disponibbiltà tar-riżorsi baġitarji tal-Unjoni u l-ħtieġa li jittieħed vantaġġ massimu mill-finanzajment tal-Unjoni.
Artikolu 11
Sejħiet speċifiċi għal fondi trasferiti mill-Fond ta' Koeżjoni fis-settur tat-trasport
1. Fir-rigward tal-ammont ta' EUR 11 305 500 000 transferit mill-Fond ta’ Koeżjoni li għandu jintefaq esklussivament fl-Istati Membri eliġibbli għal finanzjament mill-Fond ta’ Koeżjoni, se jsiru sejħiet speċifiċi għal proġetti li jimplimentaw in-netwerk ewlieni jew għal proġetti u prijoritajiet orizzontali identifikati fil-Parti I tal-Anness I esklussivament fl-Istati Membri eliġibbli għal finanzjament mill-Fond ta’ Koeżjoni.
2. Ir-regoli applikabbli għas-settur tat-trasport skont dan ir-Regolament għandhom japplikaw għal sejħiet speċifiċi bħal dawn. Sal-31 ta’ Diċembru 2016, l-għażla tal-proġetti eliġibbli għall-finanzjament għandha tirrispetta l-allokazzjonijiet nazzjonali taħt il-Fond ta’ Koeżjoni. B'effett mill-1 ta' Jannar 2017, ir-riżorsi trasferiti lill-FNE li ma ġewx impenjati għal proġett tal-infrastruttura tat-trasport, għandhom jitqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-Istati Membri kollha eliġibbli għal finanzjament mill-Fond ta' Koeżjoni biex jiffinanzjaw proġetti tal-infrastruttura tat-trasport skont dan ir-Regolament.
3. Sabiex ikunu appoġġati Stati Membri eliġibbli għal finanzjament mill-Fond ta’ Koeżjoni, li jistgħu jesperjenzaw diffikultajiet fit-tfassil ta’ proġetti li jkunu ta’ biżżejjed maturità u/jew kwalità u li jkollhom biżżejjed valur miżjud tal-Unjoni, għandha tingħata attenzjoni speċjali lill-azzjonijiet ta’ appoġġ tal-programm li għandhom il-mira li jsaħħu l-kapaċità u l-effiċjenza istituzzjonali tal-amministrazzjonijiet pubbliċi u s-servizzi pubbliċi relatati mal-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-proġetti elenkati fil-Parti I tal-Anness I. Biex ikun żgurat l-ogħla assorbiment possibbli tal-fondi trasferiti fl-Istati Membri kollha eliġibbli għal finanzjament mill-Fond ta’ Koeżjoni, il-Kummissjoni tista’ torganizza sejħiet addizzjonali.
4. L-ammont ta' EUR 11 305 500 000 ittrasferit mill-Fond ta' Koeżjoni jista' jintuża biex jimpenja riżorsi baġitarji lil strumenti finanzjarji taħt dan ir-Regolament biss mill-1 ta' Jannar 2017. Minn dak in-nhar l-ammont ta' EUR 11 305 500 000 ittrasferit mill-Fond ta' Koeżjoni jista' jintuża biex jimpenja riżorsi baġitarji lil proġetti li għalihom jkunu diġà ddaħħlu impenji kuntrattwali mill-entitajiet fdati.
5. Minkejja l-Artikolu 10, u fir-rigward tal-ammont ta' EUR 11 305 500 000 trasferit mill-Fond ta' Koeżjoni li għandu jintefaq esklussivament fl-Istati Membri eliġibbli għal finanzjament mill-Fond ta' Koeżjoni, ir-rati massimi ta' finanzjament għandhom ikunu dawk applikabbli għal Fond ta’ Koeżjoni kif imsemmi f'Regolament li jistipula dispożizzjonijiet komuni dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew, il-Fond ta’ Koeżjoni, il-Fond Agrikolu għall-Iżvilupp Rurali u l-Fond Ewropew għall-Affarijiet Marittimi u s-Sajd u li jistipula dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew u l-Fond ta’ Koeżjoni għal dan li ġej:
(a)
azzjonijiet fir-rigward ta' għotjiet ta' flus għal studji;
(b)
azzjonijiet fir-rigward ta' għotjiet ta' flus għal xogħlijiet:
(i)
ferroviji u passaġġi tal-ilma fuq l-art;
(ii)
azzjonijiet ta' appoġġ għal sezzjonijiet minn toroq li jkunu transkonfinali u, fil-każ ta' Stati Membri li ma għandhomx netwerks ferrovjarji n-netwerk stradali TEN-T;
(iii)
azzjonijiet għal trasport fuq l-art, konnessjonijiet ma' u l-iżvilupp ta' pjattaformi loġistiċi multimodali inklużi konnessjonijiet għal portijiet interni u marittimi u ajruporti, inklużi faċilitajiet awtomatiċi għat-tibdil tal-wisa' għall-binarji, u l-iżvilupp ta' portijiet inklużi kapaċitajiet ta' tkissir tas-silġ, kif ukoll punti ta' kollegament, b'attenzjoni partikolari mogħtija lil konnessjonijiet ferrovjarji, minbarra fil-każ ta' Stati Membri mingħajr netwerk ferrovjarju;
(c)
azzjonijiet fir-rigward ta' għotjiet ta' flus għal sistemi u servizzi ta' applikazzjonijiet telematiċi:
(i)
l-ERTMS, l-RIS u l-VTMIS, is-sistema SESAR u ITS għas-settur tat-toroq;
(ii)
sistemi ta' applikazzjonijiet telematiċi oħra;
(iii)
azzjonijiet li jappoġġaw l-iżvilupp tal-awtostradi tal-baħar;
(d)
azzjonijiet fir-rigward ta' għotjiet ta' flus li jappoġġaw teknoloġiji ġodda u innovazzjoni għall-mezzi kollha ta’ trasport.
Artikolu 12
Revokar, tnaqqis, sospensjoni u twaqqif tal-għotja
1. Ħlief f'każijiet debitament ġustifikati, l-assistenza finanzjarja mogħtija għal studji li jkunu għadhom ma nbdewx fi żmien sena wara d-data stipulata fil-kundizzjonijiet li jirregolaw l-għoti tal-għajnuna jew fi żmien sentejn minn dik id-data għall-azzjonijiet l-oħra kollha eliġibbli għal assistenza finanzjarja skont dan ir-Regolament.
2. Il-Kummissjoni tista' tissospendi, tnaqqas, tirkupra jew twaqqaf l-assistenza finanzjarja skont il-kondizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 jew wara evalwazzjoni tal-progress tal-proġett, b'mod partikolari f'każ ta' dewmien kbir fl-implimentazzjoni tal-azzjoni.
3. Il-Kummissjoni tista' titlob ir-rimborż sħiħ jew parzjali tal-assistenza finanzjarja mogħtija jekk, fi żmien sentejn mid-data tat-tlestija stipulata fil-kundizzjonijiet li jirregolaw l-għoti tal-għajnuna, l-implimentazzjoni tal-azzjoni li tirċievi l-assistenza finanzjarja tkun għadha ma tlestietx.
4. Qabel ma l-Kummissjoni tieħu kwalunkwe deċiżjoni minn dawk previsti fil-paragrafi 1, 2 u 3 ta' dan l-Artikolu, hija għandha teżamina l-każ b'mod komprensiv f'koordinazzjoni mal-korpi msemmijin rispettivament fl-Artikolu 6(3) u tikkonsulta lill-benefiċjarji kkonċernati sabiex jkunu jistgħu jressqu l-kummenti tagħhom fi żmien raġonevoli. Wara l-evalwazzjoni ta' nofs it-terminu, il-Kummissjoni għandha tinnotifika lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill bid-deċiżjonijiet kollha meħuda dwar l-adozzjoni tal-programmi annwali msmemija fl-Artikolu 17.
KAPITOLU IV
Akkwist
Artikolu 13
Akkwist
1. Proċeduri ta’ akkwist pubbliku mwettqa mill-Kummissjoni jew minn xi wieħed mill-korpi msemmija fl-Artikolu 6(3) f’ismu stess jew b’mod konġunt ma’ Stati Membri jistgħu:
(a)
jipprovdu għal kundizzjonijiet speċifiċi bħall-post li fih jitwettqu l-attivitajiet tal-akkwisit, fejn dawn il-kundizzjonijiet ikunu ġustifikati kif inhu xieraq mill-objettivi tal-azzjonijiet u sakemm tali kundizzjonijiet ma jiksrux il-prinċipji marbuta ma' akkwist pubbliku tal-Unjoni u nazzjonali;
(b)
jawtorizzaw l-għoti ta' aktar minn kuntratt wieħed fi ħdan l-istess proċedura (“fornitura multipla”).
2. Fejn ikun debitament ġustifikat u meħtieġ mill-implimentazzjoni tal-azzjonijiet, il-paragrafu 1 jista' japplika wkoll għall-proċeduri ta' akkwist imwettqa minn benefiċjarji ta’ għotjiet ta' flus.
KAPITOLU V
Strumenti finanzjarji
Artikolu 14
Forom ta' strumenti finanzjarji
1. Strumenti finanzjarji stabbiliti skont it-Titolu VIII tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, jistgħu jintużaw sabiex jiffaċilitaw l-aċċess għal finanzjamenti minn entitajiet li jimplimentaw azzjonijiet li jikkontribwixxu għal proġetti ta’ interess komuni kif definiti fir-Regolamenti (UE) Nru 1315/2013 u (UE) Nru 347/2013, u f'Regolament dwar il-linji gwida għan-netwerks trans-Ewropej fil-qasam tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni, u l-kisba tal-objettivi tagħhom. L-istrumenti finanzjarji għandhom ikunu bbażati fuq valutazzjonijiet ex-ante tal-imperfezzjonijiet fis-suq jew qagħdiet ta’ investiment mhux fl-aqwa tagħhom u bżonnijiet ta’ investiment. It-termini, il-kondizzjonijiet u l-proċeduri prinċipali għal kull strument finanzjarju huma stipulati fil-Parti III tal-Anness I għal dan ir-Regolament.
2. Il-kontribuzzjoni ġenerali mill-baġit tal-Unjoni għall-istrumenti finanzjarji m'għandhiex taqbeż 10 % tal-pakkett finanzjarju ġenerali tal-FNE kif imsemmi fl-Artikolu 5(1).
3. L-istrumenti finanzjarji kollha stabbiliti skont ir-Regolament (KE) Nru 680/2007 u l-istrument għall-qsim tar-riskju għal bonds għall-proġetti stabbiliti taħt id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE jistgħu, jekk applikabbli u soġġetti għal evalwazzjoni preċedenti, jingħaqdu flimkien, ma' dawk taħt dan ir-Regolament.
Il-fużjoni ta' bonds tal-proġetti għandha tkun soġġetta għar-rapport interim li għandu jitwettaq fit-tieni nofs tal-2013 kif definit fir-Regolament (KE) Nru 680/2007 u fid-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE. L-Inizjattiva tal-Bonds tal-Proġetti għandha tibda progressivament b'massimu ta' EUR 230 000 000 matul is-snin 2014 u 2015. L-implimentazzjoni sħiħa tal-inizjattiva hija soġġetta għal evalwazzjoni sħiħa indipendenti li għandha titwettaq fl-2015 kif stipulat fir-Regolament (KE) Nru 680/2007 u fid-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE. Fid-dawl ta' dik l-evalwazzjoni, b'kunsiderazzjoni għall-għażliet kollha, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra li tipproponi tibdiliet regolatorji xierqa, inklużi tibidliet leġislattivi, b'mod partikolari jekk l-assorbiment tas-suq imbassar ma jkunx sodisfaċenti jew fil-każ li sorsi alternattivi biżżejjed għall-finanzjament fit-tul tad-dejn isiru disponibbli.
4. Jistgħu jintużaw l-istrumenti finanzjarji li ġejjin:
(a)
strumenti ta’ ekwità, bħal fondi ta’ investiment b’enfasi fuq il-forniment ta’ kapital riskju għal azzjonijiet li jikkontribwixxu għal proġetti ta’ interess komuni;
(b)
self u/jew garanziji iffaċilitati permezz ta' strumenti bbażati fuq il-kondiviżjoni tar-riskji, inkluż il-mekkaniżmu ta’ tisħiħ tal-kreditu għal bonds għal proġetti, b'appoġġ għal proġetti individwali jew portafolli ta' proġetti maħruġin minn istituzzjoni finanzjarja bir-riżorsi tagħha stess u b’kontribuzzjoni mill-Unjoni għall-provvediment u/jew l-allokazzjoni ta’ kapital.
Artikolu 15
Kundizzjonijiet għall-għoti ta' assistenza finanzjarja permezz ta' strumenti finanzjarji
1. Azzjonijiet appoġġati permezz ta’ strumenti finanzjarji għandhom jintgħażlu fuq il-bażi ta’ maturità u għandhom ifittxu li jkollhom diversifikazzjoni settorjali skont l-Artikoli 3 u 4, kif ukoll bilanċ ġeografiku fost l-Istati Membri. Huma għandhom:
(a)
jirrappreżentaw valur miżjud Ewropew;
(b)
iwieġbu għall-għanijiet tal-Istrateġija Ewropa 2020;
(c)
jippreżentaw effett ta' ingranaġġ fir-rigward tal-appoġġ tal-Unjoni, jiġifieri għandu jkollhom l-għan li jimmobilizzaw investiment globali akbar mid-daqs tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni skont l-indikaturi definiti minn qabel.
2. L-Unjoni, kwalunkwe Stat Membru u investituri oħra jistgħu joffru assistenza finanzjarja addizzjonali barra l-kontribuzzjonijiet li jirċievu permezz tal-istrumenti finanzjarji, sakemm il-Kummissjoni taqbel ma’ kull bidla fil-kriterji ta’ eliġibbiltà tal-azzjonijiet u/jew l-istrateġija ta’ investiment tal-istrument li tista’ tkun neċessarja minħabba l-kontribuzzjoni addizzjonali.
3. L-istrumenti finanzjarji għandu jkollhom l-għan li jtejbu l-effett multiplikatur tal-infiq tal-Unjoni billi jattiraw riżorsi addizzjonali minn investituri privati. L-istrumenti finanzjarji jistgħu jiġġeneraw qligħ aċċettabbli biex jissodisfaw l-objettivi ta' sħab jew investituri oħrajn, filwaqt li jkollhom l-għan li jippreservaw il-valur tal-assi previst mill-baġit tal-Unjoni.
4. L-istrumenti finanzjarji taħt dan ir-Regolament jistgħu jingħaqdu ma’ għotjiet iffinanzjati mill-baġit tal-Unjoni.
5. Il-Kummissjoni tista' tistipula kundizzjonijiet addizzjonali fil-programmi ta' ħidma msemmi fl-Artikolu 17 skont il-ħtiġijiet speċifiċi tas-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija.
Artikolu 16
Kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi
Azzjonijiet f'pajjiżi terzi jistgħu jingħataw appoġġ permezz tal-istrumenti finanzjarji jekk dawk l-azzjonijiet ikunu meħtieġa għall-implimentazzjoni ta' xi proġett ta' interess komuni.
KAPITOLU VI
Programmar, implimentazzjoni u kontroll
Artikolu 17
Programmi ta’ ħidma pluriennali u/jew annwali
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, programmi ta’ ħidma pluriennali u annwali għal kull wieħed mis-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija. Il-Kummissjoni tista’ tadotta wkoll programmi ta’ ħidma pluriennali u annwali li jkopru aktar minn settur wieħed. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta' eżaminazzjoni msemmija fl-Artikolu 25(2).
2. Il-Kummissjoni għandha tirrevedi l-programmi ta’ ħidma pluriennali tal-inqas f’nofs il-perijodu. Jekk meħtieġ, hija għandha tirrevedi l-programm ta' ħidma pluriennali permezz ta' att ta' implimentazzjoni. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta' eżaminazzjoni msemmija fl-Artikolu 25(2).
3. Il-Kummissjoni għandha tadotta l-programmi ta’ ħidma pluriennali fis-settur tat-trasport għal proġetti ta’ interess komuni kif elenkati fil-Parti I tal-Anness I.
L-ammont tal-pakkett finanzjarju għandu jkun fil-medda ta' bejn 80 % sa 85 % tar-riżorsi baġitarji msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 5(1).
Il-proġetti msemmijin fil-Parti I tal-Anness I mhumiex vinkolanti fuq l-Istati Membri għad-deċiżjonijiet ta' programmazzjoni tagħhom. Id-deċiżjoni dwar l-implimentazzjoni ta' dawk il-proġetti hija kompetenza tal-Istati Membri u tiddependi mill-kapaċità ta' finanzjamenti pubbliċi, u l-vijabbiltà soċjoekonomika tagħhom skont l-Artikolu 7 tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013.
4. Il-Kummissjoni għandha tadotta l-programmi ta’ ħidma annwali għas-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija għal proġetti ta’ interess komuni li mhumiex inklużi fil-programmi ta' ħidma pluriennali.
5. Il-Kummissjoni, meta tadotta programmi ta’ ħidma settorjali pluriennali u annwali, għandha tistabbilixxi l-kriterji tal-għażla u tal-għoti skont l-objettivi u l-prijoritajiet stabbiliti fl-Artikoli 3 u 4 ta' dan ir-Regolament u fir-Regolamenti (UE) Nru 1315/2013 u (UE) Nru 347/2013 jew f'Regolament dwar linji gwida għan-netwerks trans-Ewropej fil-qasam tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni. Meta tkun qed tistipula l-kriterji tal-għażla, il-Kummissjoni għandha tieħu kont tal-orjentazzjonijiet ġenerali stipulati fil-Parti V tal-Anness I għal dan ir-Regolament.
6. Fis-settur tal-enerġija, fl-ewwel żewġ programmi ta' ħidma annwali, għandha tingħata kunsiderazzjoni lil proġetti ta' interess komuni u azzjonijiet relatati bl-għan li jintemm l-iżolament enerġetiku u jiġu eliminati l-konġestjonijiet enerġetiċi, u lit-tlestija tas-suq intern tal-enerġija.
7. Il-programmi ta’ ħidma għandhom jiġu kkoordinati b'mod li jiġu sfruttati s-sinerġiji bejn it-trasport, l-enerġija u t-telekomunikazzjoni, b’mod partikolari f’tali oqsma bħal grids intelliġenti tal-enerġija, mobbiltà b’mezzi li jaħdmu bl-elettriku, sistemi intelliġenti u sostenibbli tat-trasport, drittijiet ta’ passaġġ konġunti jew ħidma konġunta fl-infrastruttura. Il-Kummissjoni għandha tadotta mill-inqas sejħa multisettorjali waħda għal proposti għal azzjonijiet eliġibbli taħt l-Artikolu 7(5), bl-ammonti finanzjarji allokati għal kull settur ippeżat skont l-involviment relattiv ta' kull settur fl-ispejjeż eliġibbli tal-azzjonijiet magħżula għal finanzjament taħt il-FNE.
Artikolu 18
Għoti ta' assistenza finanzjarja tal-Unjoni
1. Wara kull sejħa għal proposti abbażi tal-programmi ta' ħidma pluriennali jew annwali kif isemmija fl-Artikolu 17, il-Kummissjoni, li taġixxi skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 25, għandha tiddeċiedi dwar l-ammont ta' assistenza finanzjarja li għandha tingħata lill-proġetti magħżula jew għal partijiet minnhom. Il-Kummissjoni għandha tispeċifika l-kondizzjonijiet u l-metodi għall-implimentazzjoni tagħhom.
2. Il-benefiċjarji u l-Istati Membri kkonċernati għandhom jiġu informati mill-Kummissjoni dwar kwalunkwe assistenza finanzjarja li għandha tingħata.
Artikolu 19
Ammonti annwali
Il-Kummissjoni tista' taqsam l-impenji baġitarji f'ammonti annwali. Jekk isir hekk, kull sena għandha tikkommetti l-ammonti annwali filwaqt li tikkunsidra l-progress tal-azzjonijiet li jkunu qed jirċievu assistenza finanzjarja, l-istima tal-ħtiġijiet tagħhom u l-baġit disponibbli.
Il-Kummissjoni għandha tikkomunika lill-benefiċjarji tal-għotjiet finanzjarji, lill-Istati Membri kkonċernati u, jekk applikabbli għal strumenti finanzjarji, lill-istituzzjonijiet finanzjarji kkonċernati skeda ta' żmien indikattiva li tkopri l-impenn tal-ammonti annwali individwali.
Artikolu 20
Riportament ta' approprjazzjonijiet
Approprjazzjonijiet li ma jkunux intużaw sal-aħħar tas-sena finanzjarja li ddaħħlu taħtha għandhom jiġu riportati skont ir-Regolament (UE) Nru 966/2012.
Artikolu 21
Atti delegati
1. Soġġett għall-approvazzjoni tal-Istat(i) Membru(i) kkonċernati kif previst fit-tieni paragrafu tal-Artikolu 172 TFUE, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 26 ta' dan ir-Regolament rigward il-modifika tal-Parti I tal-Anness I għal dan ir-Regolament, biex jittieħed kont tal-prijoritajiet finanzjarji li jitbiddlu fin-netwerks trans-Ewropej u ta' bidliet rigward proġetti ta' interess komuni identifikati fir-Regolament (UE) Nru 1315/2013. Fl-emendar tal-Parti I tal-Anness I għal dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tiżgura:
(a)
li l-proġetti ta' interess komuni skont ir-Regolament (UE) Nru 1315/2013, x'aktarx jiġu realizzati kompletament jew parzjalment taħt il-qafas finanzjarju pluriennali għas-snin 2014-2020;
(b)
li l-modifiki jikkonformaw mal-kriterji ta' eliġibbiltà stipulati fl-Artikolu 7 ta' dan ir-Regolament;
(c)
rigward il-Parti I tal-Anness I għal dan ir-Regolament, li s-sezzjonijiet kollha jinkludu proġetti ta' infrastruttura li r-realizzazzjoni tagħhom ser teħtieġ l-inklużjoni tagħhom fi programm ta' ħidma pluriennali taħt l-Artikolu 17(3) ta' dan ir-Regolament, mingħajr ma jitbiddel l-allinjament tal-kurituri prinċipali tan-netwerk.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati f'konformità mal-Artikolu 26 ta' dan ir-Regolament biex timmodifika t-termini, il-kundizzjonijiet u l-proċeduri ewlenin stipulati fil-Parti III tal-Anness I għal dan ir-Regolament li jirregola l-kontribuzzjoni mill-Unjoni għal kull strument finanzjarju stabbilit taħt il-Qafas tad-Dejn jew il-Qafas tal-Ekwità stipulat fil-Parti III tal-Anness I għal dan ir-Regolament f'konformità mar-riżultati tar-rapport interim u l-evalwazzjoni indipendenti sħiħa tal-fażi pilota tal-Inizjattiva tal- Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti stabbilita taħt id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE u r-Regolament (KE) Nru 680/2007 u sabiex jittieħed kont tal-kundizzjonijiet tas-suq li dejjem jinbidlu bil-ħsieb li jittejbu t-tfassil u l-implimentazzjoni tal-istrumenti finanzjarji taħt dan ir-Regolament.
Meta temenda l-Parti III tal-Anness I għal dan ir-Regolament fil-każijiet stipulati fl-ewwel subparagrafu il-Kummissjoni għandha dejjem tiżgura li:
(a)
l-emendi jsiru f'konformità mar-rekwiżiti stipulati fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, inkluża l-evalwazzjoni ex ante msemmija fil-punt (f) tal-Artikolu 140(2) tiegħu, u
(b)
l-emendti jkunu limitati għal:
(i)
il-bidliet tal-livell limitu tal-finanzjament subordinat tad-dejn kif imsemmi f'I.1(a) u I.1(b) tal-Parti III tal-Anness I għal dan ir-Regolament, bil-ħsieb li tinsab diversifikazzjoni settorjali u bilanċ ġoegrafiku fl-Istati Membri f'konformità mal-Artikolu 15;
(ii)
il-bidliet tal-livell limitu tal-finanzjament tad-dejn superjuri kif imsemmi f'I.1(a) tal-Parti III tal-Anness I għal dan ir-Regolament, bil-ħsieb li tinsab diversifikazzjoni settorjali u bilanċ ġoegrafiku fl-Istati Membri f'konformità mal-Artikolu 15;
(iii)
il-kombinazzjoni ma' sorsi oħrajn ta' finanzjament kif imsemmi f'I.3 u II.3 tal- Parti III tal-Anness I;
(iv)
l-għażla ta' entitajiet fdati kif imsemmi f'I.4 u II.4 tal-Parti III tal-Anness I; u
(v)
prezzijiet, kondiviżjoni tar-riskji u tad-dħul kif imsemmi f'I.6 u II.6 tal-Parti III tal-Anness I.
3. Fis-settur tat-trasport, u fi ħdan l-objettivi ġenerali stipulati fl-Artikolu 3 u l-objettivi settorjali speċifiċi msemmija fl-Artikolu 4(2), il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati f'konformità mal-Artikolu 26 li jiddettaljaw il-prijoritajiet ta' finanzjament li għandhom jiġu riflessi fil-programmi ta' ħidma msemmija fl-Artikolu 17 għat-tul tal-FNE għal azzjonijiet eliġibbli taħt l-Artikolu 7(2). Il-Kummissjoni għandha tadotta att delegat sa 22 ta’ Diċembru 2014.
4. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati f'konformità mal-Artikolu 26 li jgħollu l-limitu massimu stipulat fl-Artikolu 14(2) sa 20 % dejjem jekk jiġu sodisfatti l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(i)
l-evalwazzjoni tal-fażi pilota tal-Inizjattiva tal-Bonds tal-Proġetti li saret fl-2015 hija pożittiva; u
(ii)
l-assorbiment ta' strumenti finanzjarji taqbeż 8 % f'termini ta' impenji kuntrattwali ta' proġetti.
5. Fejn ikun meħtieġ li ssir devjazzjoni mill-allokazzjoni għal objettiv ta' trasport speċifiku b'iktar minn ħames punti perċentwali, il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati f'konformità mal-Artikolu 26 biex temenda l-perċentwali indikattivi stipulati fil-Parti IV tal-Anness I.
6. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati f'konformità mal-Artikolu 26 biex timmodifika l-lista ta' orjentazzjonijiet ġenerali fil-Parti V tal-Anness I biex jittieħed kont meta jiġu stabbiliti l-kriterji sabiex tiġi riflessa l-evalwazzjoni ta' nofs it-terminu ta' dan ir-Regolament jew konklużjonijiet misluta mill-implimentazzjoni tiegħu. Dan għandu jsir b'tali mod li jkun kompatibbli mal-linji gwida settorjali rispettivi.
Artikolu 22
Responsabbiltà tal-benefiċjarji u tal-Istati Membri
Fl-ambitu tar-responsabbiltjiet rispettivi tagħhom, u mingħajr preġudizzju għall-obbligi li jaqgħu fuq benefiċjari taħt il-kundizzjonijiet li jirregolaw l-għotjiet, il-benefiċjarji u l-Istati Membri għandhom jagħmlu kull sforz biex jimplimentaw il-proġetti ta’ interess komuni li jirċievu assistenza finanzjarja mill-Unjoni mogħtija skont dan ir-Regolament.
L-Istati Membri għandhom iwettqu l-monitoraġġ tekniku u l-kontroll finanzjarju ta’ azzjonijiet b’kooperazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni u għandhom jiċċertifikaw li l-ispiża li tkun saret fir-rigward ta’ proġetti jew partijiet minnhom tkun tħallset u li l-ħlas ikun sar f'konformità mar-regoli rilevanti. L-Istati Membri jistgħu jitolbu lill-Kummissjoni biex tipparteċipa waqt kontrolli u spezzjonijiet fuq il-post.
L-Istati Membri għandhom kull sena jgħarrfu lill-Kummissjoni, jekk ikun rilevanti permezz ta' sistema interattiva ta' informazzjoni ġeografika u teknika, dwar il-progress li jkun għaddej fl-implimentazzjoni tal-proġetti ta' interess komuni u l-investimenti magħmula għal dan l-iskop, inkluż l-ammont ta' għajnuna użata bil-ħsieb li jinkisbu l-objettivi marbuta mat-tibdil fil-klima. Abbażi ta' dak, il-Kummissjoni għandha tippubblika, u taġġorna għall-inqas kull sena, informazzjoni dwar il-proġetti speċifiċi fil-FNE.
Artikolu 23
Konformità mal-politiki tal-Unjoni u mad-dritt tal-Unjoni
L-azzjonijiet biss li huma f’konformità mal-liġi tal-Unjoni u li huma f’konformità mal-politiki rilevanti tal-Unjoni għandhom ikunu ffinanzjati skont dan ir-Regolament.
Artikolu 24
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu l-miżuri kollha adatti li jiżguraw li, meta xi azzjonijiet skont dan ir-Regolament jiġu implimentati, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jitħarsu permezz tal-applikazzjoni ta' miżuri ta' prevenzjoni kontra l-frodi, il-korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra, permezz ta' verifiki effettivi u, jekk jinstabu xi irregolaritajiet, permezz tal-irkupru tal-ammonti mħallsa fejn mhux dovuti u, fejn japplika, permezz ta' sanzjonijiet amministrattivi u finanzjarji effettivi, proporzjonati u disważivi.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandhom ikollhom s-setgħa li jagħmlu awditjar, fuq il-bażi ta' dokumenti u verifiki fuq il-post, tal-azzjonijiet tal-benefiċjarji kollha tal-għotjiet ta' flus, korpi ta' implimtenazzjoni, kuntratturi u sottokuntratturi li jkunu irċevew fondi mill-Unjoni taħt dan ir-Regolament.
3. L-Uffiċċju Ewropew ta' Kontra l-Frodi (OLAF) jista' jwettaq investigazzjonijiet, inkluż verifiki u spezzjonijiet fuq il-post, skont id-dispożizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 883/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (23) u r-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (24) bil-għan li tistabilixxi li kien hemm frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra li tolqot l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b'rabta ma' xi ftehim dwar għotja ta' flus jew xi deċiżjoni ta' għotja ta' flus jew xi kuntratt iffinanzjat taħt dan ir-Regolament.
4. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 1, 2 u 3, il-ftehimiet ta' kooperazzjoni li jsiru ma’ pajjiżi terzi u ma' organizzazzjonijiet internazzjonali, l-ftehimiet rigward għotjiet ta' flus u deċiżjonijiet ta' għoti ta' flus u kuntratti li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament għandhom ikollhom dispożizzjonijiet li espressament jagħtu s-setgħa lill-Kummissjoni, lill-Qorti tal-Awdituri u lill-OLAF sabiex iwettqu tali verifiki u investigazzjonijiet, skont il-kompetenzi rispettivi tagħhom.
TITOLU II
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI U FINALI
Artikolu 25
Proċedura tal-kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna mill-Kumitat tal-Koordinazzjoni tal-FNE. Il-Kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Il-kumitat għandu jiżgura li jkollu stampa ġenerali orizzontali tal-programmi ta' ħidma msemmija fl-Artikolu 17 sabiex tkun żgurata l-konsistenza tagħhom u li jiġu identifikati, sfruttati u vvalutati s-sinerġiji bejn is-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija Huwa għandu jipprova, b'mod partikolari, jikkoordina dawk il-programmi ta' ħidma bi ħsieb li jippermetti sejħiet multisettorjali għal proposti.
Artikolu 26
Eżerċitar ta' delega
1. Hija mogħtija lill-Kummissjoni s-setgħa li jiġu addottati atti ddelegati skont il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li jiġu adottati atti ddelegati msemmija fl-Artikolu 21 għandha tingħata lill-Kummissjoni mill-1 ta' Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020.
3. Id-delega ta’ setgħa msemmija fl-Artikolu 21 tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta' revoka għandha ttemm id-delega ta' setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha tibda sseħħ fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data iktar tard speċifikata fiha. Din ma għandhiex tolqot il-validità ta’ xi atti ddelegati diġà fis-seħħ.
4. Malli tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifika simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat addottat skont l-Artikolu 21 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġi espressa l-ebda oġġezzjoni la mill-Parlament Ewropew u lanqas mill-Kunsill fi żmien xahrejn minn mindu tkun saret in-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta’ dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill it-tnejn ikunu informaw lill-Kummissjoni li mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jkun estiż b’xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 27
Evalwazzjoni
1. Mhux aktar tard mill-31 ta' Diċembru 2017, il-Kummissjoni, f'kooperazzjoni mal-Istati Membri u l-benefiċjarji kkonċernati, għandha tħejji rapport ta' evalwazzjoni biex jiġi ppreżentat lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill mill-Kummissjoni dwar il-kisba tal-objettivi tal-miżuri kollha (fuq il-livell ta' riżultati u impatti), l-effiċjenza fl-użu tar-riżorsi u l-valur miżjud Ewropew tal-FNE, fil-perspettiva ta' deċiżjoni li tittieħdet fuq it-tiġdid, modifika jew sospensjoni tal-miżuri. L-evalwazzjoni għandha wkoll tindirizza jekk hemmx lok għal simplifikazzjoni, il-koerenza interna u esterna tal-miżuri, jekk l-objettivi kollha għadhomx rilevanti, u l-kontribut tagħhom għall-prijoritajiet tal-Unjoni ta' tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, inkluż l-impatt tagħhom fuq il-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali. Ir-rapport ta' evalwazzjoni għandu jinkludi valutazzjoni tal-ekonomiji ta' skala magħmula mill-Kummissjoni f'livell finanzjarju, tekniku u uman fil-ġestjoni tal-FNE u, fejn applikabbli, tal-għadd totali ta' proġetti li jisfruttaw is-sinerġiji bejn is-setturi. Dik il-valutazzjoni għandha teżamina wkoll kif l-istrumenti finanzjarji jsiru aktar effettivi. Ir-rapport ta' evalwazzjoni għandu jikkunsidra r-riżultati tal-evalwazzjoni rigward l-impatt fit-tul tal-miżuri li jkunu ttieħdu qabel.
2. Il-FNE għandha tqis l-evalwazzjoni fuq skala sħiħa indipendenti tal-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti, li għandha titwettaq fl-2015. Fuq il-bażi ta' dik l-evalwazzjoni, il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jivvalutaw ir-rilevanza tal-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġettiu l-effettività tagħha biex iżżid il-volum ta' investiment fi proġetti ta' prijorità u biex issaħħaħ l-effiċjenza tal-infiq tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tagħmel evalwazzjoni ex post f’kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri u l-benefiċjarji. L-evalwazzjoni ex post għandha teżamina l-effikaċja u l-effiċjenza tal-FNE u l-impatt tagħha fuq il-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali kif ukoll il-kontribuzzjoni tagħha għall-prijoritajiet tal-Unjoni ta’ tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, u l-iskala tal-appoġġ li ntuża biex jintlaħqu l-objettivi marbuta mat-tibdil fil-klima, u r-riżultati tiegħu.
4. L-evalwazzjonijiet għandhom jikkunsidraw il-progress f'paragun mal-indikaturi ta' prestazzjoni kif imsemmija fl-Artikoli 3 u 4.
5. Il-Kummissjoni għandha tikkomunika l-konklużjonijiet ta’ dawk l-evalwazzjonijiet lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni.
6. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri, mgħejjuna mill-benefiċjarji l-oħra li jista' jkun hemm, jistgħu jwettqu evalwazzjoni tal-metodi ta' twettiq tal-proġetti kif ukoll tal-impatt tal-implimentazzjoni tagħhom, sabiex jivvalutaw jekk intlaħqux l-objettivi, inklużi dawk relatati mal-ħarsien tal-ambjent.
7. Il-Kummissjoni tista’ titlob lil Stat Membru kkonċernat bi proġett ta’ interess pubbliku sabiex jipprovdi evalwazzjoni speċifika tal-azzjonijiet u l-proġetti b’rabta bejniethom iffinanzjati skont dan ir-Regolament, jew fejn dan ikun xieraq, sabiex jgħaddilha l-informazzjoni u l-assistenza meħtieġa sabiex titwettaq evalwazzjoni ta’ tali proġetti.
Artikolu 28
Informazzjoni, komunikazzjoni u pubbliċità
1. Il-benefiċjarji u, fejn hu xieraq, l-Istati Membri kkonċernati għandhom jassiguraw li ssir pubbliċità addattata, u li tiġi applikata trasparenza, għall-għajnuna mogħtija skont dan ir-Regolament sabiex il-pubbliku jiġi mgħarraf bir-rwol tal-Unjoni fl-implimentazzjoni tal-proġetti.
2. Il-Kummissjoni għandha timplimenta azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta' komunikazzjoni relatati mal-proġetti u r-riżultati tal-FNE. Ir-riżorsi allokati għall-azzjonijiet ta’ komunikazzjoni taħt l-Artikolu 5(2) għandhom jikkontribwixxu wkoll biex ikopru l-komunikazzjoni korporattiva tal-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni sakemm dawn ikunu relatati mal-objettivi ġenerali msemmija fl-Artikolu 3.
Artikolu 29
Emenda tar-Regolament (UE) Nru 913/2010
Ir-Regolament (UE) Nru 913/2010 huwa b’dan emendat kif ġej:
L-Anness għar-Regolament (UE) Nru 913/2010 huwa sostitwit bit-test tal-Anness II għal dan ir-Regolament. Konsegwentement, il-kurituri ferrovjarji tal-merkanzija riveduti għandhom jibqgħusoġġetti għad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (UE) Nru 913/2010.
Artikolu 30
Dispożizzjonijiet transizzjonali
Dan ir-Regolament m’għandux jaffettwa l-kontinwazzjoni jew il-modifika, li tinkludi l-kanċellazzjoni totali jew parzjali, tal-proġetti kkonċernati, sakemm dawn jingħalqu, jew tal-assistenza finanzjarja mogħtija mill-Kummissjoni skont ir-Regolamenti (KE) Nru 680/2007 u (KE) Nru 67/2010, jew kwalunkwe liġi oħra li tapplika għal dik l-assistenza fil-31 ta’ Diċembru 2013, li għandha tibqa' tkompli tapplika għall-azzjonijiet ikkonċernati sakemm dawn jingħalqu.
Artikolu 31
Tħassir
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 30 ta’ dan ir-Regolament, ir-Regolamenti (KE) Nru 680/2007 u (KE) Nru 67/2010 huma mħassra b'effett mill-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 32
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi11 ta’ Diċembru 2013