PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 4. února 2014,
kterým se zrušuje rozhodnutí 2000/745/ES, kterým se přijímají závazky nabídnuté v souvislosti s antidumpingovým a antisubvenčním řízením týkajícím se dovozu některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie
(2014/109/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ
(1)
Vyrovnávací opatření na dovoz polyethylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících z Indie byla v platnosti od roku 2000 (2). Tato opatření byla naposledy ponechána v platnosti prováděcím nařízením Rady (EU) č. 461/2013 (3), a sice po přezkumu před pozbytím platnosti.
(2)
Antidumpingová opatření na dovoz PET pocházejících z Indie byla v platnosti od roku 2000 (4). Tato opatření byla naposledy ponechána v platnosti nařízením Rady (ES) č. 192/2007 (5), a sice po přezkumu před pozbytím platnosti. Dne 24. února 2012 zahájila Komise následný přezkum opatření před pozbytím platnosti. Prováděcím rozhodnutím 2013/226/EU (6) odmítla Rada návrh prováděcího nařízení Rady týkajícího se zachování antidumpingového cla na dovoz PET pocházejících mimo jiné z Indie, který předložila Komise, a uvedená antidumpingová opatření tedy pozbyla platnosti.
(3)
V roce 2000 přijala Komise rozhodnutím 2000/745/ES (7) cenové závazky (dále jen „závazky“), které nabídly v souvislosti s antidumpingovým i antisubvenčním řízením mimo jiné tyto indické společnosti: Pearl Engineering Polymers Limited (dále jen „Pearl“) a Reliance Industries Limited (dále jen „Reliance“). V roce 2005 přijala Komise rozhodnutím 2005/697/ES (8), kterým se mění rozhodnutí 2000/745/ES, závazek od indické společnosti South ASEAN Petrochem Limited, která v důsledku fúze změnila svůj název na Dhunseri Petrochem & Tea Limited (dále jen „Dhunseri“) (9).
B. ZMĚNA OKOLNOSTÍ BĚHEM PROVÁDĚNÍ ZÁVAZKŮ
(4)
Změna okolností během provádění závazků může odůvodnit rozhodnutí Komise vykonat svou pravomoc a zrušit přijetí závazků, jak je stanoveno v čl. 13 odst. 9 základního antisubvenčního nařízení.
(5)
Zrušení antidumpingových opatření a zachování vyrovnávacího cla představuje změnu okolností, za kterých byly závazky přijaty. Závazky byly přijaty za situace, kdy byla v platnosti jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření. Základní prvek závazků, což je minimální dovozní cena, odráží prvek dumpingu i subvencování. V současné době neexistuje žádný prvek dumpingu. Proto není minimální dovozní cena na odpovídající úrovni.
C. PORUŠENÍ ZÁVAZKU
(6)
Kromě toho jedna z indických společností, Pearl, nesplnila svou oznamovací povinnost vůči Komisi. Tato společnost nepředložila čtvrtletní zprávy o prodejích. Komise tedy není schopna závazek účinně sledovat.
(7)
Podmínky závazku stanoví, že nepředložení zpráv se považuje za porušení závazku. Nedávný rozsudek Soudního dvora (10) rovněž potvrdil, že povinnost informovat musí být považována za základní povinnost nutnou pro řádné fungování závazku.
(8)
Přijetí závazku společnosti Pearl musí být na tomto základě zrušeno.
D. PÍSEMNÁ PODÁNÍ
(9)
Uvedeným třem společnostem se dostalo možnosti slyšení a předložení písemných podání. Dvě indické společnosti a výbor výrobců PET v Evropě (CPME) zastupující odvětví Unie poskytly své připomínky.
1. Změněné okolnosti jako důvod ke zrušení přijetí závazku
(10)
Jedna společnost tvrdila, že pro návrh na zrušení přijetí závazku chybí právní základ. Uvedená strana tvrdila, že čl. 13 odst. 9 základního antisubvenčního nařízení nezmiňuje výslovně „změněné okolnosti“ a spojuje veškeré možnosti zrušení přijetí závazku s případy porušení. Tento argument bylo nutné odmítnout. Ustanovení čl. 13. odst. 9 základního antisubvenčního nařízení „změněné okolnosti“ skutečně výslovně nezmiňuje. Avšak je jasné, že případy, kdy Komise může zrušit přijetí závazku, neomezuje na případy porušení. Stanoví, že „jestliže některá strana poruší nebo odvolá závazky, nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazku [podtržení doplněno], je přijetí daného závazku po konzultacích zrušeno…“. Zdůrazňuje tedy, že zrušení přijetí závazku může tvořit samostatný základ pro toto zrušení.
(11)
Pravomoc Komise rozhodnout sama o přijetí nebo odmítnutí nabídky závazku se musí ve skutečnosti odrážet i v právu zrušit přijetí závazku, pokud se změní okolnosti, na jejichž základě byly nabídky závazků přijaty. Podle judikatury Soudního dvora „určují orgány při výkonu své posuzovací pravomoci, zda […] jsou závazky přijatelné“ (11). Uvedené posuzovací pravomoci jsou v oblasti opatření na ochranu obchodu obecně široké, protože soudy Unie uznávají, že v této oblasti musí orgány posuzovat složitou hospodářskou, politickou a právní situaci. Konkrétně Soudní dvůr rozhodl, že Komise „při výkonu pravomocí, které jí byly svěřeny v [základním nařízení] má velmi širokou posuzovací pravomoc, pokud jde o zájmy Společenství, při rozhodování o jakýchkoli opatřeních potřebných k řešení situace, které nastala“ (12). Komise má proto při přijímání, odmítání nebo rušení závazku posuzovací pravomoc, aby mohla provádět opatření týkající se obchodu v zájmu Unie.
(12)
Komise proto zamítá argument, že změna okolností ve srovnání s okolnostmi, které panovaly v době přijetí závazku, nemůže sloužit jako důvod pro zrušení uvedeného závazku.
2. Soulad zrušení s předchozími právními akty týkajícími se téhož řízení
(13)
Jedna společnost tvrdila, že rozhodnutím Komise 2013/223/EU (13) bylo potvrzeno přijetí jejího závazku. Jako související argument vznesla, že čl. 2 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 461/2013, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo, představuje další uznání toho, že závazek by mohl zůstat v platnosti i po skončení platnosti antidumpingového cla. Oba tyto argumenty jsou zavádějící. Rozhodnutím 2013/223/EU odvolala Komise přijetí závazků jedné indonéské a jedné indické společnosti, jelikož porušily své povinnosti předkládat zprávy. Zrušení v případě jedné společnosti v žádném případě nevylučuje následné rozhodnutí Komise zrušit přijetí jiných závazků, pokud toto opatření bude odůvodněné vzhledem k okolnostem konkrétního případu.
(14)
V prováděcím nařízení (EU) č. 461/2013, vyhlášeném dne 23. května 2013, se odrazila změna rozhodnutí 2000/745/ES v důsledku přijetí rozhodnutí 2013/223/EU (odvolání závazku v případě jedné indonéské a jedné indické společnosti). Prováděcí nařízení (EU) č. 461/2013, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo, bylo vyhlášeno tentýž den jako prováděcí rozhodnutí 2013/226/EU, kterým Rada zrušila antidumpingové clo. Důsledky uvedeného rozhodnutí by mohla Komise posoudit pouze po jeho přijetí.
(15)
Argumenty této strany tedy musely být odmítnuty.
3. Matematická úprava minimální dovozní ceny (MIP)
(16)
Jedna společnost požádala, aby Komise z MIP odečetla částku odpovídající stanovenému antidumpingovému clu, a tím uvedla MIP do souladu se základním opatřením - vyrovnávacím clem. Tuto operaci nebylo možné provést. Zaprvé, podle podmínek závazku je jakákoli revize působnosti a minimálních cen možná pouze prostřednictvím prozatímního přezkumu podle článku 19 základního antisubvenčního nařízení. Zadruhé, tato společnost žádala o to, aby ze stávající MIP byly pouze odečteny částky odpovídající částce stanoveného antidumpingového cla. Ve stávajícím závazku jsou mechanismy MIP a indexace založeny buď na ceně, která nepůsobí újmu, stanovené pro trh Unie (cílová cena), nebo na běžné hodnotě (v závislosti na dané společnosti), jak byla určena v roce 1999. Ve druhém zmiňovaném případě žádný základ pro MIP neexistuje, jelikož platnost antidumpingového cla vypršela. Kdyby byl závazek posuzován pouze s ohledem na vyrovnávací clo, vývozní cena (navýšená o částku stanoveného vyrovnávacího cla) by se mohla stát srovnávacím základem pro MIP. S cílem stanovit odpovídající MIP by Komise nejprve musela zjistit vývozní cenu, která by sloužila jako srovnávací základ. V tomto případě nelze žádný takový srovnávací základ jednoduše zjistit, mimo jiné proto, že opatření jsou v platnosti již po dlouhou dobu. Kromě toho zavedený mechanismus indexace, který se týká ceny, jež nepůsobí újmu (cílové ceny), nebo běžné hodnoty, nelze jednoduše převzít pro vývozní cenu. Jakákoli jednoduchá matematická úprava by vyžadovala, aby bylo možné snadno zjistit veškeré prvky nezbytné pro výpočet MIP a aby tyto prvky byly nesporné. Pouze v takovém případě může Komise zaručit rovnocennost závazku s platným opatřením. Tato podmínka není v tomto případě splněna. Jednoduchá matematická operace, kterou navrhoval žadatel, tedy není možná.
(17)
Pokud jde o platný závazek, musí Komise jednat včas, aby splnila rozhodnutí Rady o zrušení platného antidumpingového cla. Je tedy třeba vyvarovat se jakéhokoli dalšího prodlení. Zrušením přijetí závazku není dotčeno jakékoli možné budoucí rozhodnutí v případě, že nějaká společnost bude chtít předložit nabídku závazku.
(18)
Po druhém zveřejnění zjištění Komise jedna strana znovu zopakovala, že minimální dovozní cena by měla být snížena jednoduchou matematickou operací. Zpochybnila příslušné odůvodnění Komise jako „nevhodné a postrádající jakýkoli základ“. Tento postoj však nebyl nijak podložen, a proto je nutné jej odmítnout. Toto tvrzení bylo kromě toho předmětem 16. bodu odůvodnění.
(19)
Žádost o matematickou úpravu MIP tedy bylo nutné odmítnout.
4. Projednávaná věc T-422/13
(20)
Jedna společnost tvrdila, že závazky by měly zůstat v platnosti, dokud Tribunál nepřijme rozhodnutí ve věci T-422/13 CPME a další v. Rada. Uvedená společnost tvrdí, že pokud bude odvětví Unie úspěšné při napadnutí prováděcího rozhodnutí 2013/226/EU, kterým se zrušuje antidumpingové clo, Komise bude povinna závazek obnovit. Tento argument je zavádějící. Komise musí posoudit stávající situaci a jednat včas, aby splnila rozhodnutí Rady o zrušení antidumpingových opatření. Komise při rozhodování o této otázce nemůže předjímat možný výsledek soudní věci. Vzhledem k této skutečnosti je nutné včas přijmout rozhodnutí týkající se platných závazků.
5. Porušení závazku
(21)
Jedna společnost tvrdila, že porušení povinnosti podávat zprávy ze strany jedné společnosti by nemělo mít žádné důsledky pro jiné společnosti. Tímto se potvrzuje, že porušení povinnosti podávat zprávy bylo zjištěno pouze u společnosti Pearl.
6. Možný přezkum a závazky
(22)
Dvě indické společnosti tvrdily, že závazky by měly zůstat v platnosti, dokud nebudou k dispozici výsledky možného prozatímního přezkumu minimální dovozní ceny. Komise poznamenává, že jelikož platnost antidumpingového cla vypršela, základ pro minimální dovozní cenu přestal existovat (viz 16. bod odůvodnění). Je nutné včas přijmout rozhodnutí pro řešení účinků této změny. Společnost zároveň může požádat o přezkum platného opatření a v této souvislosti nabídnout nový závazek týkající se pouze platných antidumpingových opatření.
(23)
Po druhém zveřejnění zjištění Komise jedna strana znovu zopakovala, že Komise měla zahájit prozatímní přezkum z moci úřední a závazek měl mezitím zůstat v platnosti až do doby, než bude znám výsledek takového přezkumu.
(24)
Komise předně poukazuje na to, že má sama pravomoc rozhodnout o zahájení antisubvenčního přezkumného šetření. V tomto konkrétním případě však přezkumné šetření souvisí s přáním jednoho vývozce nabídnout nový závazek. Komise proto nemá žádný důvod zahájit přezkum bez nové nabídky závazku od dotčeného vývozce, v souladu s článkem 13 základního nařízení.
(25)
Kromě toho musí závazek jakožto rovnocenná forma opatření odpovídat základnímu opatření uloženému Radou. Tak tomu již není, což vedlo Komisi k návrhu zrušit platný závazek.
(26)
Je pravda, že strany mohou požádat o prozatímní přezkum na základě ustanovení základního antisubvenčního nařízení, a jakákoli možná nová nabídka závazku pak bude posuzována v rámci takového případného přezkumu.
7. Antisubvenční clo jako překážka dovozu
(27)
Po druhém zveřejnění zjištění Komise jedna strana tvrdila, že zrušení přijetí závazku „by neomezilo úroveň ochrany v souvislosti s pozbytím platnosti antidumpingových opatření (…), ale spíše [by] znemožnilo uživatelům PET dovoz“. Komise v tomto ohledu poznamenává, že vzhledem k neexistenci závazku přestává být minimální dovozní cena pro vývozce srovnávacím základem. Tato strana neposkytla důkazy o tom, proč by vyrovnávací clo mělo indickým vývozcům bránit v dovozu. V každém případě se účel uložení opatření a případně přijetí závazku netýká možnosti uživatelů dovážet. Účelem je stanovit úroveň ochrany, jak tato strana sama uvádí. Zájmy uživatelů byly posouzeny v souvislosti s otázkou, zda uložení opatření je v zájmu Unie, spolu se zájmy všech ostatních dotčených stran. Byl vyvozen závěr, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Tento argument tedy musel být odmítnut.
8. Závěr ohledně připomínek jednotlivých stran
(28)
Žádný z argumentů vznesených zúčastněnými stranami nebyl takového rázu, aby změnil návrh Komise na zrušení přijetí závazku.
E. ZRUŠENÍ ROZHODNUTÍ 2000/745/ES
(29)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti by mělo být přijetí uvedených závazků zrušeno a rovněž by mělo být zrušeno rozhodnutí 2000/745/ES. V souladu s tím by se na dovoz PET vyrobených společnostmi Dhunseri, Reliance a Pearl (doplňkový kód TARIC pro společnost Dhunseri: A585, doplňkový kód TARIC pro společnost Reliance: A181 a doplňkový kód TARIC pro společnost Pearl: A182) mělo použít konečné vyrovnávací clo uložené čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 461/2013,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 2000/745/ES se zrušuje.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 4. února 2014.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-4 ta’ Frar 2014
li tħassar id-Deċiżjoni 2000/745/KE li taċċetta impenji offruti f’rabta mal-proċedimenti tal-antidumping u kontra s-sussidji fir-rigward ta’ importazzjonijiet ta’ ċerti polietilentereftalat (PET) li joriġina, inter alia, mill-Indja
(2014/109/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku kontra s-sussidji”), u b’mod partikolari l-Artikolu 13 tiegħu,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. IL-MIŻURI EŻISTENTI
(1)
Miżuri kumpensatorji fuq l-importazzjonijiet ta’ polietilentereftalat (“PET”) li joriġina mill-Indja ilhom fis-seħħ mis-sena 2000 (2). Dawn il-miżuri kienu miżmuma l-aħħar mir-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill (UE) Nru 461/2013 (3), wara analiżi ta’ skadenza.
(2)
Miżuri antidumping fuq l-importazzjonijiet ta’ PET li joriġina mill-Indja ilhom fis-seħħ mis-sena 2000 (4). Dawn il-miżuri kienu miżmuma l-aħħar mir-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill (UE) Nru 192/2007 (5), wara analiżi ta’ skadenza. Fl-24 ta’ Frar 2012 il-Kummissjoni nediet analiżi sussegwenti tal-iskadenza. Permezz tad-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2013/226/UE (6), il-Kunsill irrifjuta l-proposta tal-Kummissjoni għal Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill li jżomm id-dazju tal-antidumping fuq l-importazzjonijiet ta’ PET li joriġina, inter alia, mill-Indja u, għalhekk, il-miżuri antidumping skadew.
(3)
Fis-sena 2000, permezz tad-Deċiżjoni 2000/745/KE (7) l-Kummissjoni aċċettat impenji fuq il-prezzijiet (“l-impenji”), offruti b’rabta kemm mal-proċedimenti antidumping kif ukoll dawk kontra s-ussidji minn inter alia, il-kumpaniji Indjani: Pearl Engineering Polymers Limited (“Pearl”) u Reliance Industries Limited (“Reliance”). Fl-2005, permezz tad-Deċiżjoni 2005/697/KE (8) li temenda d-Deċiżjoni 2000/745/KE, il-Kummissjoni aċċettat impenn mill-kumpanija Indjana South Asean Petrochem Limited li bħala riżultat ta’ fużjoni biddlet isimha għal Dhunseri Petrochem & Tea Limited (“Dhunseri”) (9).
B. TIBDIL FIĊ-ĊIRKOSTANZI WAQT L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-IMPENJI
(4)
Bidla fiċ-ċirkostanzi waqt l-implimentazzjoni tal-impenji tista’ tiġġustifika deċiżjoni tal-Kummissjoni li teżerċita s-setgħa tagħha biex tirtira l-aċċettazzjoni tal-impenn, kif stabbilit fl-Artikolu 13(9) tar-Regolament bażiku kontra s-sussidji.
(5)
Ir-revoka tal-miżuri antidumping u ż-żamma ta’ dazji kumpensatorji jikkostitwixxu f’bidla fiċ-ċirkostanzi li l-impenji kienu aċċettati taħthom. L-impenji ġew aċċettati fil-preżenza kemm tal-miżuri antidumping kif ukoll dawk kontra s-sussidju. L-element ewlieni tal-impenji, il-Prezz Minimu ta’ Importazzjoni (“PMI”), jirrifletti kemm l-element ta’ dumping kif ukoll dak ta’ sussidju. Bħalissa, ma hemm l-ebda element ta’ dumping. Għalhekk, il-PMI mhuwiex fil-livell xieraq.
C. IL-KSUR TAL-IMPENN
(6)
Barra minn hekk, waħda mill-kumpaniji Indjani, Pearl, ma rrispettatx l-obbligu ta’ rappurtar tagħha fil-konfront tal-Kummissjoni. Il-kumpanija naqset milli tissottometti rapporti dwar il-bejgħ ta’ kull tliet xhur. Il-Kummissjoni għalhekk mhix f’qagħda li timmonitorja l-impenn b’mod effikaċi.
(7)
Id-dispożizzjonijiet tal-impenn jistipulaw li, rapporti mhux sottomessi jikkostitwixxu ksur tal-impenn. Deċiżjoni reċenti tal-Qorti tal-Ġustizzja (10) kkonfermat ukoll li l-obbligi tar-rappurtar għandhom jitqiesu bħala obbligi primarji għat-tħaddim tajjeb ta’ impenn.
(8)
L-aċċettazzjoni tal-impenn ta’ Pearl trid tiġi rtirata wkoll fuq din il-bażi.
D. SOTTOMISSJONIJIET BIL-MIKTUB
(9)
It-tliet kumpaniji ngħataw l-opportunità li jsemmgħu leħinhom u jagħmlu sottomissjonijiet bil-miktub. Żewġ kumpaniji Indjani u l-Kumitat tal-Produtturi tal-PET fl-Ewropa (CPME), li jirrappreżentaw l-industrija tal-Unjoni, ikkummentaw.
1. Ċirkostanzi mibdula bħala raġuni għall-irtirar tal-aċċettazzjoni ta’ impenn
(10)
Kumpanija waħda saħqet li l-proposta li tiġi rtirata l-aċċettazzjoni tal-impenn ma kellhiex bażi ġuridika. Dik il-parti sostniet li l-Artikolu 13(9) tar-Regolament kontra s-ussidji bażiku ma semmiex espliċitament “ċirkostanzi mibdula” u rabat kwalunkwe possibbiltà għall-irtirar tal-aċċettazzjoni tal-impenn ma’ każijiet ta’ ksur. Dan l-argument kellu jitwarrab. L-Artikolu 13(9) tar-Regolament kontra s-ussudji bażiku ma jsemmix b’mod espliċitu “tibdil fiċ-ċirkostanzi”. Madankollu, huwa ċar li ma jillimitax każijiet li fihom il-Kummissjoni tista’ tirtira l-aċċettazzjoni ta’ impenn għal każijiet ta’ ksur. Jgħid li “fil-każ ta’ ksur jew irtirar ta’ impenji minn parti f’dak l-impenn, jew fil-każ tal-irtirar tal-aċċettazzjoni tal-impenn mill-Kummissjoni [enfasi miżjuda], l-aċċettazzjoni tal-impenn, wara konsultazzjoni, se tiġi rtirata…”. Għalhekk tindividwa l-irtirar ta’ aċċettazzjoni ta’ impenn bħala bażi awtonoma għal irtirar.
(11)
Is-setgħat diskrezzjonali tal-Kummissjoni li taċċetta jew li tirrifjuta offerta ta’ impenn għandhom jiġu riflessi mis-setgħa li tirtira l-aċċettazzjoni ta’ impenn, jekk iċ-ċirkustanzi li fuq il-bażi tagħhom ġew aċċettati l-offerti ta’ impenn jinbidlu. Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti, “huma l-istituzzjonijiet, fis-setgħa ta’ diskrezzjoni tagħhom, li jiddeterminaw […] jekk l-impenji humiex aċċettabbli (11).” Dik is-setgħa ta’ diskrezzjoni tapplika b’mod ġenerali fl-ambitu ta’ miżuri sabiex jiġi protett il-kummerċ, hekk kif il-Qrati tal-Unjoni jagħrfu li f’dak l-ambitu, l-Istituzzjonijiet iridu jezaminaw is-sitwazzjonijiet ekonomiċi, ġuridiċi, u legali kumplessi. B’mod aktar speċifiku, il-Qorti ddeċidiet li l-Kummissjoni, “meta teżerċita l-poteri mogħtija lilha minn [ir-Regolament bażiku], għandha diskrezzjoni wiesgħa sabiex tiddeċiedi, f’termini tal-interessi tal-Komunità, dwar kull miżura meħtieġa biex tindirizza s-sitwazzjoni li tkun stabbiliet” (12). Għalhekk, il-Kummissjoni, meta taċċetta, tiċħad jew tirtira impenn, din tgawdi d-diskrezzjoni neċessarja sabiex tkun tista’ timplimenta miżuri kummerċjali fl-interess tal-Unjoni.
(12)
Il-Kummissjoni għalhekk tirrifjuta l-argument li bidla fiċ-ċirkustanzi, meta mqabbla ma’ dawk li kienu prevalenti fiż-żmien tal-aċċettazzjoni tal-impenn, ma jistax iservi bħala raġuni għall-irtirar ta’ dik l-aċċettazzjoni.
2. Konsistenza tal-irtirar b’atti ġuridiċi preċedenti li jikkonċernaw l-istess proċediment
(13)
Kumpanija waħda saħqet li d-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2013/223/UE (13) reġgħet ikkonfermat l-aċċettazzjoni tal-impenn tagħha. Argument relatat kien li l-Artikolu 2(2) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 461/2013 li jimponi dazju kumpensatorju definittiv kien jikkostitwixxi rikonoxximent ieħor li l-impenn seta’ jibqa’ fis-seħħ wara l-iskadenza tad-dazji antidumping. Iż-żewġ argumenti huma żbaljati. Bid-Deċiżjoni 2013/223/UE, il-Kummissjoni rtirat l-aċċettazzjoni tal-impenji ta’ kumpanija Indoneżjana u kumpanija Indjana li kisru l-obbligi ta’ rappurtar tagħhom. L-irtirar ta’ kumpanija waħda bl-ebda mod ma jipprekludi deċiżjoni sussegwenti tal-Kummissjoni li tirtira l-aċċettazzjoni ta’ impriżi oħra jekk din l-azzjoni tkun iġġustifikata fid-dawl ta’ ċirkostanzi ta’ każ partikolari.
(14)
Konsegwentement, ir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 461/2013, ippubblikat fit-23 ta’ Mejju 2013 irrifletta l-emenda tad-Deċiżjoni 2000/745/KE minħabba l-adozzjoni tad-Deċiżjoni 2013/223/UE (irtirar ta’ kumpanija Indoneżjana u ta’ kumpanija Indjana). Ir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 461/2013 li jimponi dazju kumpensatorju definittiv ġie ppubblikat fl-istess jum tad-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2013/226/UE li permezz tagħha l-Kunsill ħassar id-dazju antidumping. Il-konsegwenzi tad-deċiżjoni tal-aħħar jistgħu biss ikunu eżaminati mill-Kummissjoni wara l-adozzjoni tagħha.
(15)
L-argumenti tal-parti kellhom għalhekk jiġu miċħuda.
3. L-adattament matematiku tal-PMI
(16)
Kumpanija waħda talbet li l-Kummissjoni għandha tnaqqas mill-PMI ammont li jikkorrispondi għad-dazju antidumping u b’hekk iġġib il-PMI f’konformità mal-miżura sottostanti - ta’ dazju kumpensatorju. Operazzjoni bħal din ma tistax titwettaq. L-ewwel u qabel kollox, skont it-termini tal-impenn kwalunkwe reviżjoni tal-ambitu u l-prezzijiet minimi huwa biss possibbli permezz ta’ rieżami interim skont l-Artikolu 19 tar-Regolament kontra s-ussidji bażiku. It-tieni nett, il-kumpanija talbet tnaqqis sempliċi mill-PMI attwali tal-ammonti li jikkorrispondu għall-ammont ta’ dazju antidumping fiss. Fl-impenn attwali l-PMI u mekkaniżmu ta’ indiċjar huma bbażati jew fuq il-prezz mingħajr dannu stabbilit għas-suq tal-Unjoni (il-prezz ta’ mira) jew fuq il-valur normali (skont il-kumpanija inkwistjoni) kif determinat fl-1999. Fil-każ tal-aħħar, billi d-dazju antidumping skada l-bażi sħiħa għall-PMI hija noneżistenti. Kieku l-impenn ġie evalwat biss fir-rigward tad-dazju kumpensatorju, il-prezz tal-esportazzjoni (miżjud bl-ammont ta’ dazju kompensatorju fiss) seta’ jsir parametru referenzjarju għall-PMI. Sabiex jiġi stabbilit qafas xieraq tal-PMI, il-Kummissjoni jkollha l-ewwel tidentifika l-prezz tal-esportazzjoni li se jservi bħala parametru referenzjarju. L-ebda parametru referenzjarju ma jista’ jkun faċilment identifikat f’dan il-każ, iktar u iktar minħabba li l-miżuri ilhom fis-seħħ għal żmien twil. Barra minn hekk, il-mekkaniżmu ta’ indiċjar attwalment fis-seħħ fir-rigward tal-prezz li ma jagħmilx ħsara (il-prezz ta’ mira) jew il-valur normali ma jistax sempliċiment jiġi trasferiti għall-prezz ta’ esportazzjoni. Kwalunkwe adattament matematiku sempliċi kien jesiġi li l-elementi kollha meħtieġa biex jiġi kkalkulat il-PMI jkunu faċilment identifikabbli u mhux disputati. Wara dan biss li l-Kummissjoni tista’ tiggarantixxi l-ekwivalenza tal-impenn għall-miżura fis-seħħ. Din il-kundizzjoni ma ġietx ssodisfata fil-każ attwali. Operazzjoni matematika sempliċi kif suġġerita mill-applikant hija għalhekk impossibbli.
(17)
Il-Kummissjoni għandha taġixxi fil-waqt fir-rigward tal-impenn fis-seħħ sabiex issegwi d-deċiżjoni fis-seħħ tal-Kunsill li tirrevoka d-dazji tal-antidumping Għalhekk, aktar dewmien irid jiġi evitat. L-irtirar tal-aċċettazzjoni tal-impenn ma għandux jippreġudika kwalunkwe deċiżjoni futura possibbli, jekk kumpanija tixtieq tippreżenta offerta ta’ impenn.
(18)
Wara t-tieni żvelar tas-sejbiet tal-Kummissjoni, parti waħda tenniet li l-prezz minimu tal-importazzjoni għandu jitnaqqas permezz ta’ operazzjoni matematika sempliċi. Din ikkontestat ir-raġunament tal-Kummissjoni f’dan ir-rigward bħala “mhux f’postu u li nieqes minn kull bażi”. Madankollu, dik il-pożizzjoni ma kinitx sostanzjata iktar u b’hekk trid tiġi miċħuda. Fi kwalunkwe każ, it-talba ġiet indirizzata fil-premessa 16 hawn fuq.
(19)
Konsegwentement, it-talba biex il-PMI jiġi matematikament aġġustat kellha tiġi miċħuda.
4. Il-każ pendenti T-422/13
(20)
Kumpanija waħda saħqet li l-impenji għandhom jibqgħu fis-seħħ sakemm tittieħed id-deċiżjoni tal-Qorti Ġenerali fil-Kawża T-422/13 CPME u Oħrajn v il-Kunsill. Skont dik il-kumpanija, jekk l-industrija tal-Unjoni jkollha suċċess fil-kontestazzjoni tad-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2013/226/UE li jħassar il-miżuri antidumping, il-Kummissjoni tkun obbligata terġa’ ddaħħal l-impenn. Dan l-argument huwa żbaljat. Il-Kummissjoni għandha tivvaluta s-sitwazzjoni attwali u taġixxi fil-waqt sabiex issegwi d-deċiżjoni tal-Kunsill li tirrevoka l-miżuri antidumping. Antiċipazzjoni ta’ riżultati possibbli ta’ kawża l-qorti ma jistgħux jiggwidaw id-deċiżjonijiet tal-Kummissjoni f’dak ir-rigward. Fid-dawl ta’ dan il-fatt, id-deċiżjoni rigward l-impenji fis-seħħ għandha tittieħed fil-waqt.
5. Ksur tal-impenn
(21)
Kumpanija waħda affermat li ksur tal-obbligi ta’ rapportar minn kumpanija waħda ma għandux ikollu konsegwenzi fuq kumpaniji oħra. Hawn qed jiġi kkonfermat li l-kumpanija Pearl biss instabet li qed tikser l-obbligi ta’ rappurtar tagħha.
6. Rieżami possibbli u impenji
(22)
Żewġ kumpaniji Indjani affermaw li l-impenji għandhom jibqgħu fis-seħħ sakemm joħorġu r-riżultati ta’ rieżami interim possibbli. Il-Kummissjoni tinnota li minħabba li d-dazju antidumping skada l-bażi għall-MIP saret ineżistenti (ara l-premessa 16 hawn fuq). Trid tittieħed deċiżjoni fil-ħin biex jiġu indirizzati l-effetti ta’ din il-bidla. B’mod parallel, kumpanija tista’ titlob rieżami tal-miżura fis-seħħ u f’dak il-kuntest toffri impenn ġdid li jikkonċerna biss il-miżuri kontra s-ussidji fis-seħħ.
(23)
Wara t-tieni żvelar tas-sejbiet tal-Kummissjoni, parti waħda tenniet li l-Kummissjoni kellha tibda rieżami interim ex officio filwaqt li l-impenn għandu jibqa’ fis-seħħ sakemm joħorġu r-riżultati ta’ dan ir-rieżami.
(24)
Il-Kummissjoni tinnota l-ewwel nett li l-bidu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni kontra s-sussidju hija fis-setgħat diskrezzjonali tagħha. Madankollu, f’dan il-każ partikolari investigazzjoni ta’ reviżjoni hija marbuta max-xewqa ta’ esportatur li joffri impenn ġdid. Għalhekk, il-Kummissjoni ma għandha l-ebda raġuni għaliex tibda rieżami mingħajr offerta ġdida ta’ impenn mill-esportatur ikkonċernat, f’konformità mal-Artikolu 13 tar-Regolament bażiku.
(25)
Barra minn hekk, bħala forma ekwivalenti ta’ miżuri, impenn għandu jikkorrispondi ma’ miżura sottostanti imposta mill-Kunsill. Dan ma għadux il-każ u għalhekk wassal lill-Kummissjoni biex tipproponi biex tirtira l-impenn fis-seħħ.
(26)
Il-Partijiet jistgħu jitolbu reviżjoni interim ibbażata fuq id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku kontra s-sussidju u kull offerta ta’ impenn ġdid possibbli se jiġi kkunsidrat fil-qafas ta’ reviżjoni bħal din.
7. Dazju kontra s-sussidju bħala ostaklu għal importazzjonijiet
(27)
Wara t-tieni żvelar tas-sejbiet tal-Kummissjoni, parti waħda sostniet li rtirar tal-aċċettazzjoni tal-impenn “aktar milli jnaqqas il-livell ta’ protezzjoni skont l-iskadenza tal-miżuri antidumping, (…) jagħmilha impossibbli għall-utenti tal-PET li jimpurtaw”. F’dak ir-rigward il-Kummissjoni tinnota li fin-nuqqas ta’ impenn, il-prezz minimu ta’ importazzjoni ma jibqax ikun punt ta’ riferiment għal esportatur. Il-parti ma ssostanzjatx għaliex id-dazju kompensatorju ma jippermettix l-esportaturi Indjani milli jimpurtaw. Fi kwalunkwe każ, l-iskop li jiġu imposti miżuri u jiġi aċċettat impenn, jekk ikun xieraq, mhuwiex dwar il-possibbiltà ta’ utenti li jimpurtaw. L-għan huwa li jiġi stabbilit livell ta’ protezzjoni, kif il-parti tinnota. L-interessi tal-utenti ġew ivvalutati skont l-interess tal-Unjoni għall-impożizzjoni ta’ miżuri flimkien mal-interessi tal-partijiet l-oħra kollha konċernati. Ġie konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri ma tmurx kontra l-interess tal-Unjoni. Għalhekk l-argument kellu jiġi miċħud.
8. Konklużjoni dwar sottomissjonijiet minn partijiet
(28)
Ebda wieħed mill-argumenti mressaq mill-partijiet interessati ma kien tali li jbiddel il-proposta tal-Kummissjoni li tirtira l-aċċettazzjoni tal-impenn.
E. IR-REVOKA TAD-DEĊIŻJONI 2000/745/KE
(29)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, l-aċċettazzjoni tal-impenn għandha tiġi rtirata u d-Deċiżjoni 2000/745/KE għandha tiġi rrevokata. Għaldaqstant, id-dazju kumpensatorju definittiv impost permezz tal-Artikolu 1(2) tar-Regolament (UE) Nru 461/2013 għandu japplika għall-importazzjonijiet ta’ PET manifatturat mill-kumpaniji Dhunseri, Reliance u Pearl (kodiċi addizzjonali TARIC A585 għal Dhunseri, kodiċi addizzjonali TARIC A181 għal Reliance u kodiċi addizzjonali TARIC A182 għal Pearl.)
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-Deċiżjoni 2000/745/KE hija mħassra.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni tidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, l-4 ta’ Frar 2014.