PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/253
ze dne 16. února 2015,
kterým se stanoví pravidla pro odběr vzorků a podávání zpráv podle směrnice Rady 1999/32/ES, pokud jde o obsah síry v lodních palivech
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 1999/32/ES ze dne 26. dubna 1999 o snižování obsahu síry v některých kapalných palivech a o změně směrnice 93/12/EHS (1), a zejména na čl. 6 odst. 1b a čl. 7 odst. 1a uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Má-li být dosaženo očekávaného přínosu směrnice 1999/32/ES pro zdraví a životní prostředí, který vyplývá ze snížení emisí oxidu siřičitého z lodní dopravy, podpory spravedlivé hospodářské soutěže a větší udržitelnosti námořní dopravy, mělo by mít nákladově efektivní a soudržné provádění a prosazování uvedené směrnice vysokou prioritu.
(2)
Za účelem účinného provedení článků 3a, 4a a 4b směrnice 1999/32/ES je nezbytné, aby členské státy zajistily dostatečně časté a přesné odběry vzorků lodního paliva dodaného lodím nebo používaného na palubách lodí, včetně kontroly lodních deníků a dodacích listů zásobníků.
(3)
Ustanovení čl. 6 odst. 1 směrnice 1999/32/ES vyžaduje, aby členské státy přijaly všechna nezbytná opatření tomu, aby odběrem vzorků kontrolovaly obsah síry v lodních palivech používaných pro spalování na palubě v dotyčných mořských oblastech a přístavech. V této souvislosti by se měl odběr vzorků chápat v širokém slova smyslu tak, že zahrnuje veškeré metody ověřování souladu stanovené v čl. 6 odst. 1a písm. a), b) a c) uvedené směrnice.
(4)
Fyzický odběr vzorků lodního paliva pro účely ověření souladu by měl být prováděn buď získáváním a analýzou místního vzorku paliva z lodního palivového systému, nebo analýzou příslušných zapečetěných vzorků zásobníku na palubě lodí.
(5)
Četnost odběru vzorků by měla být stanovena na základě počtu jednotlivých lodí připlouvajících do členského státu, ověření lodní dokumentace, používání alternativních technologií výběru, jimiž se zajistí spravedlivé rozdělení zátěže mezi členskými státy a nákladová efektivita, jakož i na základě konkrétních záznamů o jednotlivých lodích.
(6)
Odběr vzorků lodních paliv během dodávky na lodě by měl být zaměřen na dodavatele lodního paliva, u nichž bylo opakovaně zjištěno, že dodávají palivo, které neodpovídá tomu, co je uvedeno na dodacím listě zásobníku, s přihlédnutím k objemu lodních paliv uváděnému na trh dodavatelem.
(7)
Za účelem nákladově efektivního provedení směrnice 1999/32/ES by členské státy měly být vybízeny k dodržování četnosti odběru vzorků paliva a měly by lodě určené pro ověření souladu vybírat na základě vnitrostátních mechanismů výběru založených na posouzení rizik nebo využívání inovativních technologií pro ověřování souladu a shromážděné údaje sdílet s ostatními členskými státy.
(8)
Specializovaný informační systém Unie, který vyvinula a provozuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost a který budou mít členské státy k dispozici od 1. ledna 2015, má sloužit jako platforma pro zaznamenávání a výměnu informací o výsledcích jednotlivých ověření souladu podle směrnice 1999/32/ES. Členské státy by měly být motivovány k využívání systému, jenž může významně přispět k racionalizaci a optimalizaci posuzování souladu s požadavky uvedené směrnice.
(9)
Aby nebyla ukládána nepřiměřená administrativní zátěž členským státům, které nemají pobřežní pásmo, plavidlům plujícím pod jejich vlajkou nebo jejich dodavatelům lodního paliva, neměla by se na uvedené členské státy vztahovat některá ustanovení.
(10)
Při předkládání zpráv by se mělo zohlednit co nejlepší využití všech dostupných a nejmodernějších technologií tak, aby se administrativní zátěž omezila na minimum, přičemž by se měla ponechat flexibilita těm členským státům, které upřednostňují podávání zpráv tradičnějším způsobem. Členské státy proto mají možnost využít ke splnění svých příslušných povinností podávat výroční zprávy podle směrnice 1999/32/ES informační systém Unie.
(11)
Nejdříve 1. ledna 2016 a s výhradou dostupnosti sdílených údajů týkajících se ověřování souladu a odběru vzorků, pokud jde o obsah síry v lodním palivu, mohou členské státy ke stanovování priorit při ověřování lodního paliva nákladově efektivním způsobem používat mechanismus výběru založený na posouzení rizik, který je součástí informačního systému Unie.
(12)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 9 odst. 1 směrnice 1999/32/ES,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto rozhodnutím se stanoví pravidla pro metody a četnost odběru vzorků a podávání zpráv podle směrnice 1999/32/ES, pokud jde o obsah síry v lodních palivech.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:
1)
„provozní nádrží“ se rozumí nádrž, z níž se odebírá palivo na napájení navazujícího zařízení na spalování topného oleje;
2)
„palivovým systémem“ se rozumí systém podporující rozvod, filtraci, čištění a dodávku paliva z provozních nádrží do zařízení na spalování topného oleje;
3)
„zástupcem lodě“ se rozumí velitel lodě nebo pověřený důstojník, který je odpovědný za používané lodní palivo, dokumentaci a schválení alternativního místa odběru vzorků paliva;
4)
„kontrolorem obsahu síry“ (dále jen „kontrolorem“) se rozumí osoba řádně zmocněná příslušným orgánem členského státu k ověření, zda jsou dodržena ustanovení směrnice 1999/32/ES;
5)
„informačním systémem Unie“ se rozumí systém, který je spravován Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost a který využívá údaje jednotlivých lodí o vplutí do přístavů v rámci systému SafeSeaNet, systému pro správu informací zřízeného článkem 22a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES (2) (dále jen „systém SafeSeaNet“), s cílem zaznamenávat a předávat informace o výsledcích jednotlivých ověření souladu podle směrnice 1999/32/ES. Na základě uvedených výsledků jednotlivých ověření souladu a souvisejících zjištění podle směrnice 1999/32/ES je vytvářen unijní mechanismus výběru založený na posouzení rizik.
Článek 3
Četnost odběru vzorků lodních paliv používaných na palubě lodí
1. Členské státy provádějí kontroly lodních deníků a dodacích listů zásobníků na palubě u alespoň 10 % z celkového počtu jednotlivých lodí připlouvajících do příslušného členského státu za rok.
Celkový počet jednotlivých lodí připlouvajících do členského státu odpovídá průměrnému počtu lodí za předchozí tři roky oznámenému prostřednictvím systému SafeSeaNet.
2. Od 1. ledna 2016 je obsah síry v lodním palivu používaném na palubách lodí kontrolován také prostřednictvím odběru vzorků a/nebo analýzy u lodí kontrolovaných podle odstavce 1, přičemž se kontroluje alespoň tento procentní podíl lodí:
a)
40 % v členských státech sousedících po celé délce hranic s oblastmi kontroly emisí oxidů síry (SECA);
b)
30 % v členských státech částečně sousedících s oblastmi SECA;
c)
20 % v členských státech, které s oblastmi SECA nesousedí.
Od 1. ledna 2020 je v členských státech, které s oblastmi SECA nesousedí, obsah síry v lodním palivu používaném na palubě kontrolován také prostřednictvím odběru vzorků a/nebo analýzy u 30 % lodí kontrolovaných podle odstavce 1.
Členské státy mohou dodržovat četnost kontrol stanovenou v tomto odstavci výběrem lodí na základě vnitrostátních mechanismů výběru založených na posouzení rizik a zvláštních záznamů o jednotlivých lodích nahlášených v informačním systému Unie.
3. Počet jednotlivých lodí vypočtený podle odstavce 2, který je rovněž třeba kontrolovat prostřednictvím odběru vzorků a/nebo analýzy, může být upraven (přičemž zároveň není povoleno snížení o více než 50 %):
a)
odečtením počtu jednotlivých lodí, pro něž se případné nedodržení požadavků ověřuje pomocí technologií dálkového průzkumu nebo metody analýzy Quick Scan; nebo
b)
stanovením příslušného počtu, pokud se ověřování dokumentů v souladu s odstavcem 1 provádí na palubě u alespoň 40 % jednotlivých lodí připlouvajících do příslušného členského státu za rok.
Úpravy uvedené v písmenech a) a b) musí být vykazovány v informačním systému Unie.
4. Od 1. ledna 2016 může členský stát namísto dodržování roční frekvence stanovené v odstavcích 1, 2 a 3 uplatnit každoroční odběr vzorků na základě unijního mechanismu výběru založeného na posouzení rizik.
5. Tento článek se nepoužije na Českou republiku, Lucembursko, Maďarsko, Rakousko a Slovensko.
Článek 4
Četnost odběru vzorků lodních paliv během dodávky na lodě
1. V souladu s čl. 6 odst. 1a písm. b) směrnice 1999/32/ES a při zohlednění objemu dodávaných lodních paliv členské státy provádějí odběr a analýzu vzorků lodních paliv během dodávky na lodě takovými dodavateli lodního paliva, kteří jsou registrovaní v daném členském státě a u nichž se alespoň třikrát během daného roku zjistilo, že dodávají palivo, které neodpovídá tomu, co je uvedeno na dodacím listě zásobníku na základě zpráv v informačním systému Unie nebo výroční zprávy uvedené v článku 7.
2. Tento článek se nepoužije na Českou republiku, Lucembursko, Maďarsko, Rakousko a Slovensko.
Článek 5
Metody odběru vzorků pro ověřování obsahu síry v lodních palivech používaných na palubě
1. Pokud se obsah síry v lodních palivech používaných na palubě ověřuje v souladu s článkem 3, použijí členské státy k odběru vzorků a ověření souladu s normami pro obsah síry tento odstupňovaný přístup:
a)
kontrola lodních deníků a dodacích listů zásobníků;
b)
podle potřeby jeden z následujících způsobů odběru vzorků a analýzy nebo oba tyto způsoby:
i)
analýza zapečetěných vzorků zásobníků na palubě lodí připojených k dodacím listům zásobníků, které byly odebrány v souladu s pravidlem 18 odst. 8.1 a 8.2 přílohy VI úmluvy MARPOL;
ii)
odběr místních vzorků lodního paliva pro spalování na palubě v souladu s článkem 6, po němž následuje analýza.
2. Po skončení ověřování a analýzy obsahu síry zaznamená kontrolor údaje o kontrole zaměřené na konkrétní palivo a zjištění v souladu s požadovaným druhem údajů podle čl. 7 písm. a).
Článek 6
Odběr místních vzorků na palubě
1. Členské státy odeberou místní vzorky lodního paliva na palubě prostřednictvím jednoho nebo více vzorků v místě, kde je namontován ventil pro účely odběru vzorku paliva v palivovém systému, jak je uvedeno v plánu lodních palivových potrubních systémů nebo v generálním plánu lodě a jak bylo schváleno správním orgánem státu vlajky nebo uznaným subjektem jednajícím jeho jménem.
2. Pokud se místo uvedené v odstavci 1 na lodi nenachází, je místem odběru vzorků paliva místo, kde je namontován ventil pro účely odběru vzorku a které splňuje všechny tyto podmínky:
a)
je snadno a bezpečně přístupné;
b)
zohledňuje různé druhy paliva používané v prvku na spalování topného oleje spalovacího zařízení;
c)
je zařazeno za vývodem používaného paliva z provozní nádrže;
d)
je co nejblíže k přívodu paliva do prvku na spalování topného oleje spalovacího zařízení, jak je přípustné a bezpečně proveditelné, přičemž se zohlední druh paliva, průtok, teplota a tlak za vybraným místem odběru vzorků;
e)
je navrženo zástupcem lodě a schváleno kontrolorem.
3. V případě, že na lodi nejsou plně oddělené palivové systémy nebo pokud se používá vícero provozních nádrží, mohou členské státy odebrat místní vzorek na více než jednom místě palivového systému, aby se zjistilo, zda nedochází k případné křížové kontaminaci paliv.
4. Členské státy zajistí, aby se místní vzorky sbíraly do vzorkovací nádoby, z níž lze naplnit alespoň tři nádoby na odběr vzorků, které jsou reprezentativní pro používané lodní palivo.
5. Členské státy přijmou opatření s cílem zajistit, aby:
a)
nádoby na odběr vzorků byly zapečetěny kontrolorem pomocí jedinečného prostředku k identifikaci instalovaného za přítomnosti zástupce lodě;
b)
dvě nádoby na odběr vzorků byly dovezeny na pevninu za účelem analýzy;
c)
si zástupce lodě ponechal jednu nádobu na odběr vzorků po dobu nejméně 12 měsíců od data odběru.
Článek 7
Údaje, které je třeba zahrnout do výroční zprávy
Výroční zprávy o souladu s normami pro obsah síry v lodních palivech předkládané členskými státy Komisi, musí obsahovat alespoň tyto údaje:
a)
celkový počet a druh nedodržení požadavků na obsah síry naměřený v palivech za rok, včetně rozsahu nesouladu jednotlivých obsahů síry a průměrného obsahu síry určeného po odběru vzorků a analýze;
b)
celkový počet ověření dokumentů, včetně dodacích listů zásobníků, místa čerpání paliva, knih záznamů o manipulaci s ropnými látkami, lodních deníků, postupů změny paliva a záznamů;
c)
tvrzení o nedostupnosti lodních paliv, jak je uvedeno v čl. 4a odst. 5b směrnice 1999/32/ES, včetně údajů o lodi, přístavu pro načerpání paliva a členských států, v nichž k nedostupnosti paliva došlo, počtu případů nahlášených toutéž lodí a druhu nedostupného zásobníku;
d)
oznámení a protestní dopisy proti dodavatelům lodního paliva na jejich území, pokud jde o obsah síry v palivech;
e)
seznam obsahující jména a adresy všech dodavatelů lodního paliva v příslušném členském státě;
f)
popis používání alternativních metod snižování emisí, včetně hodnocení a průběžného monitorování emisí, nebo alternativních paliv a kontrol dodržování s ohledem na nepřetržité snižování emisí oxidů síry (SOx) v souladu s přílohami I a II směrnice 1999/32/ES u lodí plujících pod vlajkou daného členského státu;
g)
podle potřeby popis vnitrostátních mechanismů výběru založených na posouzení rizik, včetně zvláštních záznamů, a využívání výsledků dálkového průzkumu a jiných dostupných technologií pro stanovování priorit při ověřování souladu s požadavky, pokud jde o jednotlivé lodě;
h)
celkový počet a druh zahájených řízení o nesplnění povinnosti a/nebo sankcí, výši pokut, které příslušný orgán uložil provozovatelům lodí a dodavatelům lodního paliva;
i)
v případě každé jednotlivé lodě, po kontrole lodních deníků a dodacích listů zásobníků a/nebo odběru vzorků:
i)
údaje o lodi, včetně čísla IMO, typu a stáří lodě a tonáže;
ii)
zprávy o odběru vzorků a analýze, včetně počtu a druhu vzorků, metody odběru vzorků, místa odběru vzorků, pro účely ověření souladu typu lodě;
iii)
příslušné údaje o dodacích listech zásobníků, místě čerpání paliva, knihách záznamů o manipulaci s ropnými látkami, lodních denících, postupech změny paliva a záznamech;
iv)
donucovací opatření a právní postupy zahájené na vnitrostátní úrovni a/nebo sankce vůči této konkrétní lodi.
Článek 8
Formát zprávy
1. Členské státy mohou využívat informační systém Unie, aby do něj přímo po ověření zaznamenávaly veškeré důležité údaje o konkrétním palivu a zjištění, včetně údajů o odběru vzorků.
2. K plnění oznamovacích povinností stanovených v článku 7 směrnice 1999/32/ES mohou členské státy, které pro záznam, výměnu a sdílení údajů týkajících se ověřování souladu využívají informační systém Unie, používat roční souhrn opatření na prosazování v oblasti práva Unie, jenž poskytuje informační systém Unie.
3. Členské státy, které informační systém Unie nevyužívají, buď usnadní spojení mezi informačním systémem Unie a jejich vnitrostátním systémem, který může podle potřeby alespoň zaznamenávat stejné oblasti jako ty, které jsou zahrnuty v informačním systému Unie, nebo podávají elektronické zprávy o všech položkách uvedených v článku 7.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 16. února 2015.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/253
tas-16 ta' Frar 2015
li tistipula r-regoli rigward il-kampjunar u r-rappurtar skont id-Direttiva tal-Kunsill 1999/32/KE fir-rigward tal-kontentut tal-kubrit tal-fjuwils marittimi
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 1999/32/KE tas-26 ta' April 1999 dwar it-tnaqqis tal-kontenut tal-kubrit f'ċerti karburanti likwidi u li temenda d-Direttiva 93/12/KEE (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 6(1b) u l-Artikolu 7(1a) tagħha,
Billi:
(1)
L-implimentazzjoni u l-infurzar kosteffiċjenti u koerenti tad-Direttiva 1999/32/KE huwa ta' prijorità kbira biex jinkisbu l-benefiċċji ambjentali u tas-saħħa projettati tagħha li jirriżultaw minn tnaqqis fl-emissjonijiet tad-diossidu tal-kubrit użat fit-tbaħħir, u b'hekk tiġi promossa kompetizzjoni ġusta u żieda fis-sostenibbiltà tat-trasport marittimu.
(2)
Sabiex jiġu implimentati l-Artikoli 3a, 4a, u 4b tad-Direttiva 1999/32/KE b'mod effettiv, huwa meħtieġ li l-Istati Membri jiżguraw kampjunar preċiż u frekwenti b'mod suffiċjenti ta' fjuwils marittimi ikkunsinjati lill-basimenti jew użati abbord il-bastimenti, inkluż spezzjonijiet tal-ġurnal ta' abbord tal-bastimenti u n-noti tal-kunsinna tal-bunker.
(3)
L-Artikolu 6(1) tad-Direttiva 1999/32/KE jitlob lill-Istati Membri jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa biex jivverifikaw billi jikkampjunaw il-kontenut tal-kubrit tal-fjuwil marittimu li jkun qed jintuża għall-kombustjoni abbord f'żoni tal-baħar u portijiet rilevanti. F'dan il-kuntest, il-kampjunar b'mod ġenerali għandu jiġi interpretat li jkopri l-metodi kollha ta' verifika tal-konformità stabbiliti fl-Artikolu 6(1a)(a), (b) u (c) ta' dik id-Direttiva.
(4)
Il-kampjunar fiżiku tal-fjuwil marittimu li jintuża bil-għan li tiġi vverifikata l-konformità għandu jitwettaq jew billi jittieħed u jiġi analizzat kampjun fuq il-post tal-fjuwil mis-sistema tas-servizz tal-fjuwil tal-bastiment, jew billi jiġu analizzati l-kampjuni tal-bunker issiġillati u rilevanti abbord il-bastiment.
(5)
Il-frekwenza tal-kampjunar għandha tiġi ddeterminata abbażi tan-numru ta' bastimenti individwali li jkunu deħlin fi Stat Membru, il-verifika tad-dokumentazzjoni tal-bastiment, l-użu ta' teknoloġiji tal-immirar alternattivi biex jiġi żgurat sehem ġust mill-piż fost l-Istati Membri u kosteffiċjenza kif ukoll twissijiet speċifiċi dwar bastimenti individwali.
(6)
Il-kampjunar tal-fjuwils marittimi waqt li jkunu qed jingħataw lill-bastimenti għandu jkun immirat għall-fornituri tal-fjuwils marittimi li b'mod ripetut instab li ma jikkonformawx mal-ispeċifikazzjoni ddikjarata fuq in-nota ta' kunsinna tal-bunker, waqt li jitqies il-volum tal-fjuwils marittimi kkummerċjalizzati mill-fornitur.
(7)
Sabiex jimplimentaw id-Direttiva 1999/32/KE b'mod kosteffiċjenti, l-Istati Membri għandhom jiġu mħeġġa jikkonformaw mal-frekwenza ta' kampjunar minn bastimenti magħżula għall-verifika tal-konformità tal-fjuwil skont il-mekkaniżmi nazzjonali tal-immirar abbażi tar-riskju jew l-użu ta' teknoloġiji ta' verifika tal-konformità innovattivi, u li jaqsmu l-informazzjoni miġbura ma' Stati Membri oħra.
(8)
Sistema tal-informazzjoni tal-Unjoni ddedikata, żviluppata u fdata f'idejn l-Aġenzija Ewropea għas-Sigurtà Marittima, disponibbli għall-Istati Membri mill-1 ta' Jannar 2015, għandha sservi ta' pjattaforma għar-reġistrar u l-iskambju ta' informazzjoni dwar ir-riżultati tal-verifiki ta' konformità individwali skont id-Direttiva 1999/32/KE. L-Istati Membri għandhom jiġu mħeġġa jużaw is-sistema, li tista' tikkontribwixxi b'mod sinifikanti għar-razzjonalizzazzjoni u l-ottimizzar tal-valutazzjoni tal-konformità mar-rekwiżiti ta' dik id-Direttiva.
(9)
Sabiex ma jiġix impost piż amministrattiv sproporzjonat fuq l-Istati Membri mingħajr kosta, fuq il-bastimenti li jtajru l-bandiera tagħhom jew fuq il-fornituri tal-fjuwil marittimu tagħhom, ċerti dispożizzjonijiet ma għandhomx japplikaw għal dawk l-Istati Membri.
(10)
Ir-rappurtar ma għandux iqis l-aħjar użu tat-teknoloġiji kollha disponibbli u tal-ogħla livell sabiex il-piż amministrattiv jinżamm baxx kemm jista' jkun, filwaqt li l-flessibbiltà titħalla għal dawk l-Istati Membri li jaf jippreferu jirrappurtaw b'mod aktar tradizzjonali. Għalhekk, l-Istati Membri għandhom il-possibbiltà li jużaw is-sistema tal-informazzjoni tal-Unjoni biex jissodisfaw l-obbligi tar-rappurtar annwali rilevanti skont id-Direttiva 1999/32/KE.
(11)
L-Istati Membri jistgħu jużaw il-mekkaniżmu tal-immirar abbażi tar-riskju integrat fis-sistema tal-informazzjoni tal-Unjoni, mhux aktar kmieni mill-1 ta' Jannar 2016, u skont id-disponibbiltà tad-dejta komuni kondiviża rigward il-verifiki tal-konformità u l-kampjunar tal-kubrit, biex jipprijoritizzaw il-verifika tal-fjuwil tal-bastimenti b'mod kosteffiċjenti.
(12)
Il-miżuri previsti f'din id-Deċiżjoni huma konformi mal-opinjoni tal-Kumitat stabbilit skont l-Artikolu 9(1) tad-Direttiva 1999/32/KE,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Suġġett
Din id-Deċiżjoni tistipula r-regoli rigward il-metodi tal-kampjunar u l-frekwenza tagħhom skont id-Direttiva 1999/32/KE fir-rigward tal-kontentut tal-kubrit tal-fjuwils marittimi.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta' din id-Deċiżjoni, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“Tank tal-fjuwil” tfisser tank li minnu jittieħed il-fjuwil biex iħaddem il-makkinarju tal-kombustjoni downstream bil-fjuwil-żejt;
(2)
“Sistema tas-servizz tal-fjuwil” tfisser is-sistema li tappoġġa d-distribuzzjoni, il-filtrazzjoni, il-purifikazzjoni u l-provvista tal-fjuwil mit-tankijiet tal-fjuwil għall-makkinarju tal-kombustjoni bil-fjuwil-żejt;
(3)
“Rappreżentant tal-bastiment” tfisser il-kaptan jew uffiċjal tal-bastiment responsabbli mill-fjuwils marittimi li jkunu qed jintużaw u mid-dokumentazzjoni, u li hu mistenni wkoll jaqbel dwar l-għażla tal-punt tal-kampjunar tal-fjuwil alternattiv;
(4)
“Spettur tal-kubrit” tfisser persuna awtorizzata kif suppost mill-awtorità kompetenti ta' Stat Membru biex tivverifika l-konformità mad-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 1999/32/KE;
(5)
“Sistema tal-informazzjoni tal-Unjoni” tfisser sistema li tuża dejta ta' waqfa f'port ta' bastimenti individwali f'SafeSeaNet, is-sistema tal-ġestjoni tal-informazzjoni stabbilita bl-Artikolu 22a tad-Direttiva 2002/59/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (2) (“SafeSeaNet”), biex tirreġistra u tiskambja informazzjoni dwar ir-riżultati ta' verifiki ta' konformità individwali skont id-Direttiva 1999/32/KE, u mħaddma mill-Aġenzija Ewropea għas-Sigurtà Marittima. Mekkaniżmu tal-immirar abbażi tar-riskju tal-Unjoni jiġi żviluppat abbażi ta' dawk ir-riżultati ta' verifiki ta' konformità individwali u s-sejbiet assoċjati skont id-Direttiva 1999/32/KE.
Artikolu 3
Frekwenza tal-kampjunar tal-fjuwils marittimi li jintużaw abbord il-bastimenti
1. L-Istati Membri għandhom iwettqu spezzjonijiet tal-ġurnali ta' abbord il-bastimenti u n-noti tal-kunsinna tal-bunker ta' mill-anqas 10 % tan-numru totali ta' bastimenti individwali li jagħmlu waqfa fl-Istat Membru rilevanti kull sena.
In-numru totali ta' bastimenti individwali li jagħmlu waqfa fl-Istat Membru għandu jikkorrispondi mal-medja tan-numru ta' bastimenti tat-tliet snin preċedenti kif irrappurtat permezz ta' SafeSeaNet.
2. Mill-1 ta' Jannar 2016, il-kontenut tal-kubrit tal-fjuwil marittimu li jintuża abbord għandu jiġi vverifikat permezz ta' kampjunar jew analiżi, jew it-tnejn li huma, għal mill-anqas il-perċentwal li ġej tal-bastimenti spezzjonati msemmija fil-paragrafu 1:
(a)
40 % fi Stati Membri li jmissu kompletament ma' Żoni tal-Kontroll tal-Emissjonijiet tal-Ossidi tal-Kubrit (SECAs);
(b)
30 % fi Stati Membri li jmissu parzjalment ma' Żoni tal-Kontroll tal-Emissjonijiet tal-Ossidi tal-Kubrit;
(c)
20 % fi Stati Membri li ma jmissux ma' Żoni tal-Kontroll tal-Emissjonijiet tal-Ossidi tal-Kubrit.
Mill-1 ta' Jannar 2020, fl-Istati Membri li ma jmissux maż-Żoni tal-Kontroll tal-Emissjonijiet tal-Ossidi tal-Kubrit, il-kontenut ta' kubrit tal-fjuwil marittimu li jintuża abbord għandu jiġi vverifikat permezz ta' kampjunar jew analiżi, jew it-tnejn li huma, ta' 30 % tal-bastimenti spezzjonati msemmija fil-paragrafu 1.
L-Istati Membri jistgħu jikkonformaw mal-frekwenzi speċifikati f'dan il-paragrafu billi jagħżlu bastimenti skont il-mekkaniżmi tal-immirar abbażi tar-riskju nazzjonali u abbażi ta' bastimenti individwali rrappurtati fis-sistema tal-informazzjoni tal-Unjoni.
3. L-għadd ta' bastimenti individwali kkalkulat skont il-paragrafu 2 li għandu jiġi vverifikat permezz tal-kampjunar jew l-analiżi jew it-tnejn li huma jista' jiġi aġġustat, iżda mhux imnaqqas b'aktar minn 50 %:
(a)
billi jitnaqqas l-għadd ta' bastimenti individwali li għalihom in-nuqqas ta' konformità huwa vverifikat bl-użu ta' teknoloġiji ta' telerilevament jew metodi ta' analiżi ta' skenjar rapidu; jew
(b)
billi jiġi stabbilit numru xieraq meta l-verifiki tad-dokument skont il-paragrafu 1 jiwettqu abbord mill-anqas 40 % tal-bastimenti individwali li jagħmlu waqfa fl-Istat Membru rilevanti kull sena.
L-aġġustament imsemmi fil-punti (a) u (b) għandu jiġi rrappurtat fis-sistema tal-informazzjoni tal-Unjoni.
4. Mill-1 ta' Jannar 2016, minflok jikkonforma mal-frekwenza annwali stipulata fil-paragrafi 1, 2 u 3, Stat Membru jista' japplika frekwenza annwali ta' kkampjunar fuq il-bażi tal-mekkaniżmu tal-immirar abbażi tar-riskju tal-Unjoni.
5. Dan l-Artikolu ma għandux japplika għar-Repubblika Ċeka, għal-Lussemburgu, għall-Ungerija, għall-Awstrija u għas-Slovakkja.
Artikolu 4
Frekwenza tal-kampjunar tal-fjuwils marittimi waqt li jkunu qed jiġu kkunsinjati lill-bastimenti
1. Skont l-Artikolu 6(1a)(b) tad-Direttiva 1999/32/KE u waqt li jqisu l-volum tal-fjuwils marittimi kkunsinjati, l-Istati Membri għandhom iwettqu l-kampjunar u l-analiżi tal-fjuwils marittimi waqt li dawn ikunu qed jiġu kkunsinjati lill-bastimenti minn dawk il-fornituri ta' fjuwils marittimi rreġistrati f'dawk l-Istati Membri li nstab li mill-anqas tliet darbiet fi kwalunkwe sena jkunu kkunsinjaw fjuwil li ma jikkonformax mal-ispeċifikazzjoni ddikjarata fuq in-nota ta' kunsinna tal-bunker abbażi tar-rappurtar fis-sistema tal-informazzjoni tal-Unjoni jew fir-rapport annwali msemmi fl-Artikolu 7.
2. Dan l-Artikolu ma għandux japplika għar-Repubblika Ċeka, għal-Lussemburgu, għall-Ungerija, għall-Awstrija u għas-Slovakkja.
Artikolu 5
Metodi ta' kampjunar għall-verifika għall-kontenut tal-kubrit fil-fjuwil marittimu li jkun qed jintuża abbord
1. Skont l-Artikolu 3, meta l-kontenut tal-kubrit fil-fjuwils marittimi li jkunu qed jintużaw abbord jiġi vverifikat, l-Istati Membri għandhom japplikaw l-approċċ fi stadji li ġej għall-verifika tal-kampjunar u l-konformità tal-istandards tal-kubrit:
(a)
l-ispezzjoni tar-reġistri li jinżammu abbord il-vapuri u n-noti ta' kunsinna tal-bunker;
(b)
wieħed mill-mezzi ta' kampjunar jew analiżi li ġejjin, jew it-tnejn li huma, kif xieraq:
(i)
analiżi tal-kampjuni tal-bunker issiġillati abbord bastimenti li jakkumpanjaw in-nota ta' kunsinna tal-bunker li jkunu ttieħdu skont ir-Regolament 18(8.1) u (8.2) tal-Anness VI għal MARPOL;
(ii)
kampjunar fuq il-post abbord tal-fjuwils marittimi għal kombustjoni abbord skont l-Artikolu 6 segwit minn analiżi.
2. Fl-aħħar tal-verifika u l-analiżi tal-kontenut tal-kubrit, l-ispettur tal-kubrit għandu jirreġistra d-dettalji tal-ispezzjoni u s-sejbiet speċifiċi għall-fjuwil f'konformità mat-tip ta' informazzjoni mitluba msemmija fl-Artikolu 7(a).
Artikolu 6
Kampjunar fuq il-post abbord
1. L-Istati Membri għandhom jieħdu l-kampjun fuq il-post abbord ta' fjuwil marittimu permezz ta' kampjun fuq il-post uniku jew multiplu fuq il-post fejn ikun imwaħħal il-valv bil-għan li jittieħed kampjun fis-sistema tas-servizz tal-fjuwil, kif indikat fuq is-sistema tal-pajpijiet tal-fjuwil tal-bastiment jew il-pjan ta' arranġament u kif approvat mill-Amministrazzjoni tal-Bandiera jew l-Organizzazzjoni Rikonoxxuta li taġixxi f'isimha.
2. Fin-nuqqas tal-post imsemmi fil-paragrafu 1, il-punt ta' kampjunar tal-fjuwil għandu jkun il-post fejn hu mwaħħal il-valv bil-għan li jittieħed kampjun, u għandu jissodisfa l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
ikun aċċessibbli faċilment u b'mod sigur;
(b)
iqis il-gradi tal-fjuwil differenti li jkunu qed jintużaw għall-parti tal-makkinarju tal-kombustjoni fjuwil-żejt;
(c)
ikun downstream mill-fjuwil li jkun qed jintuża mit-tank tal-fjuwil;
(d)
ikun l-eqreb l-aktar fattibbli u possibbli għad-daħla tal-fjuwil tal-parti tal-makkinarju ta' kombusjtoni fjuwil-żejt, waqt li jqis it-tipi ta' fjuwil, ir-rata tal-fluss, it-temperatura, u l-pressjoni wara l-punt ta' kampjunar magħżul;
(e)
jiġi propost mir-rappreżentant tal-bastiment u aċċettat mill-ispettur tal-kubrit.
3. L-Istati Membri jistgħu jieħdu kampjun fuq il-post f'aktar minn post wieħed fis-sistema tas-servizz tal-fjuwil biex jiddeterminaw jekk hemmx kontaminazzjoni kroċjata tal-fjuwil possibbli fin-nuqqas ta' sistemi tas-servizz tal-fjuwil segregati kompletament, jew fil-każ ta' ftehimiet multipli tat-tankijiet tas-servizz.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kampjun fuq il-post jinġabar f'kontenitur tal-kampjunar li minnu jistgħu jimtlew tal-anqas tlitt ifliexken tal-kampjuni li huma rappreżentattivi tal-fjuwil marittimu li jkun qed jintuża.
5. L-Istati Membri għandhom jieħdu miżuri biex jiżguraw li:
(a)
l-fliexken tal-kampjuni jkunu ssiġillati mill-ispettur tal-kubrit b'mezz ta' identifikazzjoni uniku installat fil-preżenza tar-rappreżentant tal-bastiment;
(b)
li żewġt ifliexken tal-kampjuni jittieħdu fuq l-art għall-analiżi;
(c)
li r-rappreżentant tal-bastiment iżomm flixkun tal-kampjuni għal perjodu ta' mhux anqas minn 12-il xahar mid-data tal-ġbir.
Artikolu 7
Informazzjoni li għandha tiġi inkluża fir-rapport annwali
Ir-rapport annwali li għandu jitressaq mill-Istati Membri lill-Kummissjoni rigward il-konformità mal-istandards tal-kubrit għall-fjuwils marittimi għandu jinkludi l-informazzjoni li ġejja:
(a)
in-numru totali annwali u t-tip ta' nuqqas ta' konformità tal-kontenut tal-kubrit imkejjel fil-fjuwil eżaminat, inkluż il-limitu tan-nuqqas ta' konformità tal-kontenut tal-kubrit individwali u l-kontenut medju tal-kubrit iddeterminat wara l-kampjunar u l-analiżi;
(b)
in-numru totali annwali tal-verifiki tad-dokumenti, inkluż in-noti ta' kunsinna tal-bunker, il-post tal-bunkering tal-fjuwil, il-kotba fejn jinżammu r-rekords taż-żejt, il-ġurnali ta' abbord, il-proċeduri tal-punt ta' bidla tal-fjwuil, u r-rekords;
(c)
talbiet ta' nuqqas ta' disponibbiltà ta' fjuwils marittimi kif imsemmi fl-Artikolu 4a (5b) tad-Direttiva 1999/32/KE, inkluż id-dettalji tal-bastiment, il-port tal-bunkering u l-Istat Membru fejn kien hemm in-nuqqas ta' disponibbiltà, l-għadd ta' talbiet li saru mill-istess bastiment, u t-tip ta' bunker mhux disponibbli.
(d)
notifiki u ittri ta' protesta kontra l-fornituri tal-fjuwils marittimi fit-territorju tagħhom fir-rigward tal-kontenut ta' kubrit fil-fjuwils;
(e)
lista li tinkludi l-isem u l-indirizz tal-fornituri tal-fjuwil marittimu kollha fl-Istat Membru rilevanti;
(f)
id-deskrizzjoni tal-użu tal-metodi ta' tnaqqis tal-emissjonijiet alternattivi inkluż il-provi li saru u monitoraġġ kontinwu tal-emissjonijiet, jew fjuwils alternattivi u verifiki tal-konformità tal-ksib kontinwu tat-tnaqqis ta' ossidi tal-kubrit skont l-Annessi I u II tad-Direttiva 1999/32/KE ta' bastimenti li jtajru l-bandiera tal-Istat Membru;
(g)
fejn applikabbli, deskrizzjoni tal-mekkaniżmi tal-immirar abbażi tar-riskju nazzjonali, inkluż twissijiet speċifiċi, u l-użu u l-eżitu tat-telerilevament u teknoloġiji oħra disponibbli għall-ipprijoritizzar ta' bastimenti individwali għall-verifika tal-konformità;
(h)
numru totali u tip ta' proċeduri ta' ksur mibdija jew penali, jew it-tnejn li huma, l-ammont ta' multi imposti mill-awtorità kompetenti kemm fuq l-operaturi tal-bastimenti u l-fornituri tal-fjuwils marittimi;
(i)
għal kull bastiment individwali, wara l-ispezzjoni tal-ġurnali ta' abbord u n-noti ta' kunsinna tal-bunker jew il-kampjunar jew it-tnejn li huma:
(i)
dettalji tal-bastiment, inkluż in-numru IMO, it-tip, kemm għandu żmien u tunnaġġ il-bastiment;
(ii)
rapporti dwar il-kampjunar u l-analiżi, inkluż in-numru u t-tip ta' kampjuni, il-metodi ta' kampjunar użati, u l-postijiet ta' kampjunar, għall-verifika tal-konformità tat-tip ta' bastiment;
(iii)
l-informazzjoni rilevanti dwar in-noti ta' kunsinna tal-bunker, il-post tal-bunkering tal-fjuwil, il-kotba fejn jinżammu r-rekords taż-żejt, il-ġurnali ta' abbord, il-proċeduri tal-punt ta' bidla, u r-rekords;
(iv)
azzjoni ta' infurzar u proċeduri legali mibdija fil-livell nazzjonali, jew penali, jew it-tnejn li huma, kontra dak il-bastiment individwali.
Artikolu 8
Format tar-rapport
1. L-Istati Membri jistgħu jużaw is-sistema tal-informazzjoni tal-Unjoni biex jirreġistraw direttament fis-sistema wara l-verifika d-dettalji u s-sejbiet rilevanti kollha speċifiċi għall-fjuwil, inkluż informazzjoni relatata mal-kampjunar.
2. Stat Membru li juża s-sistema tal-informazzjoni tal-Unjoni biex jirreġistra, jiskambja u jaqsam dejta dwar il-verifika tal-konformità jista' juża l-kompilazzjoni aggregata annwali tal-isforzi ta' infurzar ipprovduti mis-sistema ta' informazzjoni tal-Unjoni biex jissodisfa l-obbligi ta' rappurtar tiegħu stabbiliti fl-Artikolu 7 tad-Direttiva 1999/32/KE.
3. Stati Membri li ma jkunux qed jużaw is-sistema tal-informazzjoni tal-Unjoni jistgħu jew jiffaċilitaw il-konnessjoni bejn is-sistema tal-informazzjoni tal-Unjoni u s-sistema nazzjonali tagħhom li tista' tal-anqas tirreġistra, fejn applikabbli, l-istess oqsma bħal dawk fis-sistema tal-informazzjoni tal-Unjoni, jew jirrappurtaw b'mod elettroniku rigward l-oġġetti kollha msemmija fl-Artikolu 7.
Artikolu 9
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta' Frar 2015.