NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1294/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se zavádí akční program pro oblast cel v Evropské unii na období let 2014-2020 (Clo 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 624/2007/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 33 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Víceletý akční program pro oblast cel, který platil před rokem 2014, významně přispěl k usnadnění a posílení spolupráce mezi celními orgány v rámci Unie. Řada činností v celní oblasti je přeshraniční povahy a zahrnuje a ovlivňuje všechny členské státy, takže jednotlivé členské státy nemohou tyto činnosti účinně a efektivně provádět samy. Program Clo na úrovni Unie, který provádí Komise, nabízí členským státům unijní rámec pro rozvoj této spolupráce, což je nákladově efektivnější, než kdyby si každý členský stát zřídil svůj vlastní rámec pro spolupráci na dvoustranné nebo mnohostranné úrovni. Je tudíž vhodné zajistit pokračování předchozího víceletého akčního programu pro oblast cel zavedením nového programu ve stejné oblasti, a sice programu Clo 2020 (dále jen „program“).
(2)
Činnosti v rámci programu, tedy evropské informační systémy, společné akce pro úředníky celní správy a iniciativy v oblasti společné odborné přípravy, přispějí k naplňování strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění tím, že posílí fungování vnitřního trhu. Tím, že tento program poskytne rámec pro činnosti, které se zaměřují na účinnější a modernizované fungování celních orgánů, posilují konkurenceschopnost podniků, podporují zaměstnanost a racionalizují a koordinují opatření členských států na ochranu jejich finančních a hospodářských zájmů a zájmů Unie, zároveň aktivně posílí fungování celní unie, díky čemuž budou moci podniky a občané v plné míře využívat potenciálu vnitřního trhu a světového obchodu.
(3)
S cílem podpořit proces přistoupení a přidružení třetích zemí by měly mít přistupující a kandidátské země i potenciální kandidáti a partnerské země evropské politiky sousedství možnost účasti na programu, jestliže budou splněny určité podmínky. Vzhledem ke zvyšující se vzájemné propojenosti světového hospodářství by program měl nadále nabízet možnost zapojit do určitých činností externí odborníky, jako jsou například úředníci ze třetích zemí, zástupci mezinárodních organizací nebo hospodářské subjekty. Účast externích odborníků je považována za zásadní vždy, když bez jejich přispění nelze dosáhnout cílů programu. Zřízení Evropské služby pro vnější činnost pod vedením vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku přispívá ke koordinaci a soudržnosti politik v oblasti, která je významnou součástí vnějších strategií a akcí Unie, a to na dvoustranné i mnohostranné úrovni.
(4)
Cíle programu by měly odrážet problémy a úkoly, které bude v oblasti cel nutné řešit v příštím desetiletí. Program by měl nadále hrát roli v takových klíčových oblastech, jako je soudržné provádění práva Unie v oblasti cel a v souvisejících oblastech. Program by se měl kromě toho zaměřit na ochranu finančních a hospodářských zájmů Unie a zajištění bezpečnosti. To by mělo zahrnovat mimo jiné spolupráci a sdílení informací mezi vnitrostátními a unijními orgány odpovědnými za monitorování vnitřního trhu a celními orgány. Program by se měl rovněž věnovat usnadňování obchodu, mimo jiné společným úsilím v boji proti podvodům, a na zvyšování administrativní kapacity celních orgánů. V této souvislosti by měla být provedena analýza detekčních zařízení a souvisejících technologií z hlediska nákladů a přínosů s cílem umožnit, aby celní orgány mohly i v období po roce 2020 snadněji pořizovat moderní nástroje celní kontroly. Posouzeny by rovněž měly být metody usnadňující pořizování moderních nástrojů celní kontroly, včetně společného zadávání veřejných zakázek.
(5)
Nástroje využívané v programu, které byly v platnosti před rokem 2014, se ukázaly být náležitými, a měly by proto být zachovány. S ohledem na potřebu strukturovanější operační spolupráce by měly být přidány další nástroje, konkrétně skupiny odborníků složené z odborníků Unie a členských států, kteří mají společně vykonávat úkoly ve specifických oblastech, a dále akce zaměřené na budování kapacit veřejné správy, které by měly poskytovat specializovanou pomoc zúčastněným zemím, které potřebují budovat správní kapacitu.
(6)
V posilování celních systémů v rámci Unie hrají klíčovou roli evropské informační systémy, a proto by měly být v rámci programu i nadále financovány. Kromě toho by mělo být možné do programu zahrnout i nové celní informační systémy zřízené podle právních předpisů Unie. Evropské informační systémy by měly být ve vhodných případech v zájmu vyšší flexibility a účinnosti celní správy založeny na sdílených vývojových modelech a sdílené informační architektuře.
(7)
Prostřednictvím programu by měla rovněž být budována odborná způsobilost, které by mělo být dosaženo formou společné odborné přípravy. Celní úředníci si musí rozšiřovat a obnovovat znalosti a dovednosti, které jsou pro Unii potřebné. Program by měl hrát významnou úlohu při rozvoji lidských kapacit prostřednictvím posílení podpory odborné přípravy, která se zaměří na celní úředníky i na hospodářské subjekty. Za tímto účelem by se současná koncepce Unie v oblasti společné odborné přípravy, která se dosud zakládala zejména na rozvoji centrálního elektronického vzdělávání (eLearning), měla vyvinout v mnohostranný program Unie pro podporu odborné přípravy.
(8)
Program by měl přikládat náležitý význam fungování stávajících evropských informačních systémů pro cla a rozvoji nových evropských informačních systémů nezbytných pro provádění celního kodexu Unie a vynakládat na ně odpovídající podíl svého rozpočtu. Zároveň by měly být věnovány odpovídající prostředky na činnosti sdružující úředníky pracující v celní oblasti a činnosti v oblasti budování odborné způsobilosti. Kromě toho by měl program umožnit určitou míru pružnosti v rámci rozpočtu, aby bylo možné reagovat na změny politických priorit.
(9)
Program by měl být v platnosti po dobu sedmi let, aby bylo jeho trvání sladěno s platností víceletého finančního rámce stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2003 (2).
(10)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které pro Evropský parlament a Radu představuje během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení ze dne 2. prosince 2013 (3).
(11)
V souladu se závazkem, který si Komise stanovila pro dosažení soudržnosti a zjednodušení programů financování stanovila ve sdělení Komise ze dne 19. října 2010 nazvaném „Přezkum rozpočtu EU“, je třeba zdroje sdílet s ostatními nástroji Unie pro financování, jestliže předpokládané činnosti v rámci programu sledují cíle, které jsou společné různým nástrojům financování, avšak s vyloučením dvojího financování. U akcí v rámci tohoto programu by měla být zajištěna soudržnost ve využívání zdrojů Unie, které jsou určeny na podporu fungování celní unie.
(12)
Opatření, nezbytná pro finanční provádění tohoto nařízení by měla být přijímána v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (4), a s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (5).
(13)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.
(14)
Zcela zásadní je spolupráce v oblasti inteligentního posuzování rizik, neboť ta umožňuje, aby měly ze zjednodušené elektronické celní správy co největší užitek důvěryhodné podniky dodržující předpisy, a umožňuje zaměřit se na nesrovnalosti.
(15)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o sestavování ročních pracovních programů. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (6).
(16)
Za účelem odpovídající reakce na změny politických priorit by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny seznamu ukazatelů k měření dosažení zvláštních cílů a pozměnění orientačních částek vyhrazených na jednotlivé druhy akcí. Je obzvlášť důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(17)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení víceletého programu, který má zlepšit fungování celní unie, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, protože členské státy nemohou účinně zajistit spolupráci a koordinaci potřebnou pro provádění programu, a proto jich může být z důvodu jejich rozsahu a účinku lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(18)
Při provádění programu by Komisi měl být nápomocen výbor pro program Clo 2020.
(19)
V zájmu usnadnění hodnocení programu by měl být od samotného začátku zaveden odpovídající rámec pro sledování výsledků dosažených programem. Mělo by být provedeno hodnocení v polovině období zaměřené na dosahování cílů programu, jeho účinnost a přidanou hodnotu programu na evropské úrovni. Závěrečné hodnocení by dále mělo posoudit dlouhodobý dopad a udržitelnost výsledků programu. Měla by být zajištěna plná transparentnost spojená s pravidelným podáváním zpráv o sledování a hodnocení Evropskému parlamentu a Radě. Tato hodnocení by měla vycházet z ukazatelů měřících účinky programu na základě předem stanovených základních hodnot. Ukazatele by mimo jiné měly měřit dobu, během níž společná komunikační síť funguje bez systémových selhání, neboť to představuje podmínku řádného fungování všech evropských informačních systémů, aby celní orgány v celní unii mohly účinně spolupracovat.
(20)
Zpracovávání osobních údajů prováděné v členských státech v souvislosti s tímto nařízením a pod dohledem příslušných orgánů členských států, zejména nezávislých veřejných orgánů určených členskými státy, se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (7). Zpracovávání osobních údajů prováděné Komisí v rámci tohoto nařízení a pod dohledem evropského inspektora ochrany údajů se řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 45/2001 (8). Výměna nebo předávání informací příslušnými orgány by se měly uskutečňovat v souladu s pravidly o předávání osobních údajů stanovenými ve směrnici 95/46/ES a výměna nebo předávání informací ze strany Komise by se měly uskutečňovat v souladu s pravidly o předávání osobních údajů stanovenými v nařízení (ES) č. 45/2001.
(21)
Toto nařízení nahrazuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 624/2007/ES (9). Uvedené rozhodnutí by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
1. Zavádí se víceletý akční program „Clo 2020“ (dále jen „program“), jehož cílem je podpořit fungování celní unie.
2. Program se vztahuje na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„celními orgány“ orgány odpovědné za uplatňování celních předpisů;
2)
„externími odborníky“:
a)
zástupci orgánů státní správy, a to i ze zemí, které se neúčastní programu podle čl. 3 odst. 2;
b)
hospodářské subjekty a organizace zastupující hospodářské subjekty;
c)
zástupci mezinárodních a jiných příslušných organizací.
Článek 3
Účast v programu
1. Zúčastněnými zeměmi jsou členské státy a země uvedené v odstavci 2 za předpokladu, že jsou splněny podmínky v něm uvedené.
2. Účast v programu je otevřena těmto zemím:
a)
přistupujícím zemím, kandidátským zemím a potenciálním kandidátům, jež využívají předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách, v rozhodnutích Rady přidružení nebo podobných dohodách;
b)
partnerským zemím v rámci evropské politiky sousedství, pokud tyto země dosáhly dostatečné úrovně sblížení příslušných právních předpisů a správních postupů s právními předpisy a správními postupy Unie.
Partnerské země uvedené v prvním pododstavci písm. b) se programu účastní v souladu s ustanoveními, jež se s těmito zeměmi určí po vytvoření rámcových dohod o jejich účasti na programech Unie.
Článek 4
Přispění k činnostem v rámci programu
Pokud je to nezbytné pro dosažení cílů uvedených v článcích 5 a 6, mohou být přizváni externí odborníci, aby přispěli k vybraným činnostem organizovaným v rámci programu. Tyto externí odborníky vybírá Komise spolu se zúčastněnými zeměmi podle jejich dovedností, zkušeností a znalostí, jež jsou potřebné pro dané činnosti.
Článek 5
Obecný cíl a zvláštní cíle
1. Obecným cílem programu je podpořit fungování a modernizaci celní unie, a posílit tak vnitřní trh prostřednictvím spolupráce mezi zúčastněnými zeměmi, jejich celními orgány a úředníky. O dosažení obecného cíle se usiluje splněním zvláštních cílů.
2. Zvláštními cíli je podporovat celní orgány při ochraně finančních a hospodářských zájmů Unie a jejích členských států, včetně boje proti podvodům a ochrany práv duševního vlastnictví, zvyšovat bezpečnost a zabezpečení, chránit občany a životní prostředí, zlepšovat administrativní kapacitu celních orgánů a posilovat konkurenceschopnost evropských podniků.
Těchto zvláštních cílů bude dosaženo zejména:
a)
využitím výpočetní techniky,
b)
zajištěním moderních a harmonizovaných přístupů k celním postupům a kontrolám,
c)
usnadňováním zákonného obchodu,
d)
snižováním administrativní zátěže a nákladů na dodržování předpisů; a
e)
posilováním fungování celních orgánů.
3. Dosažení zvláštních cílů se měří zejména pomocí ukazatelů uvedených v příloze I. V případě nutnosti lze tyto ukazatele v průběhu programu revidovat.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 15 s cílem pozměňovat seznam ukazatelů obsažený v příloze I.
Článek 6
Operační cíle
Program má tyto operační cíle:
a)
podporovat přípravu, soudržné uplatňování a účinné provádění právních předpisů Unie a politiky v oblasti cel;
b)
rozvíjet, zdokonalovat, provozovat a podporovat evropské informační systémy v oblasti cel;
c)
určovat, rozvíjet, sdílet a uplatňovat osvědčené pracovní postupy a správní postupy, zejména v návaznosti na srovnávací analýzy;
d)
upevňovat dovednosti a schopnosti celních úředníků;
e)
zlepšovat spolupráci mezi celními orgány a mezinárodními organizacemi, třetími zeměmi, jinými vládními orgány, včetně unijních a vnitrostátních orgánů dozoru nad trhem, jakož i hospodářskými subjekty a organizacemi zastupujícími hospodářské subjekty.
KAPITOLA II
ZPŮSOBILÉ AKCE
Článek 7
Způsobilé akce
Program za podmínek stanovených v ročním pracovním programu uvedeném v článku 14 poskytuje finanční podporu tyto druhy akcí:
a)
společné akce:
i)
semináře a pracovní setkání;
ii)
projektové skupiny, které se zpravidla skládají z omezeného počtu zemí, působí pouze po omezenou dobu a sledují předem stanovený cíl s přesně definovaným výsledkem, včetně koordinace či srovnávání;
iii)
pracovní návštěvy organizované zúčastněnými zeměmi nebo jinou zemí, které umožní úředníkům získat nebo zvýšit jejich odbornou způsobilost či znalosti v celních záležitostech; u pracovních návštěv organizovaných ve třetích zemích lze z programu financovat pouze cestovní a pobytové náklady (ubytování a denní příspěvky);
iv)
činnosti sledování prováděné společnými skupinami úředníků Komise a úředníků zúčastněných zemí, jejichž úkolem je analyzovat celní postupy, zjišťovat problémy při provádění pravidel a případně i předkládat návrhy na úpravu pravidel a pracovních metod Unie;
v)
skupiny odborníků, zejména strukturované formy spolupráce dočasného či trvalého charakteru, jež sdružují odborné znalosti a dovednosti k plnění úkolů v konkrétních oblastech nebo provádějí operační činnosti,, případně podporou on-line služeb spolupráce, administrativní pomoci i infrastruktury a vybavení;
vi)
akce zaměřené na budování kapacit celní správy a podpůrné akce;
vii)
studie;
viii)
společně vytvořené komunikační akce;
ix)
jakékoli další činnosti, které podporují obecné, zvláštní a operační cíle uvedené v článcích 5 a 6;
b)
budování kapacit v oblasti informačních technologií: vývoj, údržba, provoz a kontrola kvality unijních složek evropských informačních systémů stanovených v oddílu A přílohy II a nových evropských informačních systémů zřízených právem Unie;
c)
budování odborné způsobilosti: společné akce v oblasti odborné přípravy, jejichž cílem je podpora nezbytných odborných dovedností a znalostí vztahujících se k oblasti cel.
Článek 8
Zvláštní prováděcí ustanovení o společných akcích
1. Účast na společných akcích uvedených v čl. 7 písm. a) je dobrovolná.
2. Zúčastněné země zajistí, aby k účasti na společných akcích byli nominováni úředníci s náležitým profilem a kvalifikací.
3. Zúčastněné země případně přijmou nezbytná opatření pro provádění společných akcí, zejména zvyšováním informovanosti o těchto akcích a zajištěním optimálního využití vzniklých výstupů.
Článek 9
Zvláštní prováděcí ustanovení o budování kapacit v oblasti informačních technologií
1. Komise a zúčastněné země zajistí, aby evropské informační systémy uvedené v oddílu A přílohy II byly rozvíjeny, provozovány a náležitě udržovány.
2. Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi koordinuje ty aspekty zavádění a fungování unijních složek, jež jsou uvedeny v oddílu B přílohy II, i neunijních složek, jež popisuje oddíl C přílohy II, Evropských informačních systémů uvedených v oddílu A přílohy II, které jsou nezbytné pro zajištění jejich operability, vzájemné propojenosti a soustavného zlepšování.
3. Unie nese náklady na pořízení, vývoj, instalaci, údržbu a každodenní provoz unijních složek. Náklady na pořízení, vývoj, instalaci, údržbu a každodenní provoz neunijních složek nesou zúčastněné země.
Článek 10
Zvláštní prováděcí ustanovení o budování odborné způsobilosti
1. Účast na společných akcích v oblasti odborné přípravy uvedených v čl. 7 písm. c) je dobrovolná.
2. Zúčastněné země případně začlení do svých vnitrostátních programů odborné přípravy společně vytvořený obsah odborné přípravy, včetně modulů elektronického vzdělávání, programů odborné přípravy a společně dohodnutých norem odborné přípravy.
3. Zúčastněné země zajistí, aby jejich úředníci obdrželi úvodní i průběžnou odbornou přípravu, která je nezbytná pro získání společných odborných dovedností a znalostí v souladu s programy odborné přípravy.
4. Zúčastněné země poskytnou svým úředníkům nezbytnou jazykovou přípravu, aby získali dostatečnou úroveň jazykových znalostí pro účast v programu.
KAPITOLA III
FINANČNÍ RÁMEC
Článek 11
Finanční rámec
1. Finanční krytí pro provádění programu na období 2014-2020 je stanoveno na 522 943 000 EUR v běžných cenách.
Roční rozpočtové prostředky schvalují Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. V rámci finančního krytí jsou orientační částky přidělovány na způsobilé akce uvedené v článku 7 v rámci procentuálního rozmezí uvedeného v příloze III pro každý druh akce. Komise se od orientačních částek přídělů finančních prostředků uvedených v příloze může odchýlit, nesmí však zvýšit přidělený podíl finančního krytí na jednotlivé druhy akce o více než 10 %.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 15 pozměňující orientační příděly finančních prostředků uvedené v příloze III, pokud by bylo nezbytné uvedený limit překročit.
Článek 12
Druhy podpory
1. Komise provádí program v souladu s nařízením (EU. Euratom) č. 966/2012.
2. Finanční podpora Unie na způsobilé akce podle článku 7 má podobu:
a)
grantů;
b)
zadávání veřejných zakázek;
c)
náhrady nákladů vynaložených externími odborníky uvedenými v článku 4.
3. Míra spolufinancování u grantů činí až 100 % způsobilých nákladů v případě denních příspěvků, nákladů na cestování a ubytování a nákladů spojených s organizováním akcí.
Pokud tyto akce vyžadují udělení grantů, stanoví příslušnou míru spolufinancování roční pracovní programy.
4. Finanční příděl pro program může pokrýt také:
a)
náklady vzniklé v souvislosti s přípravnými, monitorovacími, auditními a hodnotícími činnostmi, kterých je zapotřebí pro řízení programu a dosažení jeho cílů, zejména náklady na studie, na schůzky odborníků, informační a komunikační akce, včetně institucionální komunikace o politických prioritách Unie, jestliže se vztahují k cílům tohoto programu;
b)
náklady spojené se sítěmi informačních technologií se zaměřením na zpracování a výměnu informací; a
c)
všechny ostatní náklady na technickou a administrativní pomoc, které vzniknou Komisi při řízení programu.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny opatřeními k prevenci podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (10) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou uzavřenou na základě tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
KAPITOLA IV
PROVÁDĚCÍ PRAVOMOCI
Článek 14
Pracovní program
1. Za účelem provádění programu přijímá Komise prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní programy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 2.
Každý roční pracovní program provede cíle programu tím, že určí:
a)
akce v souladu s obecnými, zvláštními a operačními cíli stanovenými v článcích 5 a 6, způsob provádění a ve vhodných případech rovněž podmínky zřizování týmů odborníků uvedených v čl. 7 písm. a) bodu v), jakož i očekávané výsledky;
b)
rozpis rozpočtu podle druhu akce;
c)
míru spolufinancování u grantů, jak je uvedeno v čl. 12 odst. 3.
2. Při přípravě ročního pracovního programu bere Komise v úvahu společný přístup v oblasti celní politiky. Tento přístup je pravidelně revidován a určován v partnerství mezi Komisí a členskými státy ve Skupině pro celní politiku složené z vedoucích celních správ členských států nebo jejich zástupců a zástupců Komise.
Komise Skupinu pro celní politiku pravidelně informuje o opatřeních vztahujících se k provádění programu.
Článek 15
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle čl. 5 odst. 3 druhého pododstavce a čl. 11 odst. 2 druhého pododstavce je svěřena Komisi na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 3 druhém pododstavci a čl. 11 odst. 2 druhém pododstavci kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 3 druhého pododstavce a čl. 11 odst. 2 druhého pododstavce vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 16
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
KAPITOLA V
SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ
Článek 17
Sledování akcí v rámci programu
1. Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi na základě ukazatelů uvedených v příloze I sleduje provádění programu a akcí v jeho rámci.
2. Komise zveřejní výsledky sledování.
3. Výsledky sledování se použijí pro účely hodnocení programu v souladu s článkem 18.
Článek 18
Hodnocení
1. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu v polovině období a závěrečnou hodnotící zprávu týkající se oblastí uvedených v odstavcích 2 a 3. Výsledky těchto hodnocení, včetně nalezených výraznějších nedostatků, se začlení do rozhodnutí o možném prodloužení, úpravě či pozastavení programů v následujících obdobích. Tato hodnocení provádí nezávislý externí hodnotitel.
2. Do 30. června 2018 vypracuje Komise hodnotící zprávu v polovině období, která se zaměří na dosažení cílů akcí v rámci programu, účinnost využívání prostředků a přidanou hodnotu programu na evropské úrovni. Tato zpráva se bude mimoto zabývat zjednodušením a trvalou platností cílů, jakož i přínosem programu k prioritám Unie, totiž inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění.
3. Do 31. prosince 2021 vypracuje Komise závěrečnou hodnotící zprávu týkající se oblastí uvedených v odstavci 2 a dlouhodobého dopadu a udržitelnosti účinků programu.
4. Zúčastněné země poskytnou Komisi na její žádost veškeré údaje a informace, které mohou přispět k její hodnotící zprávě v polovině období a závěrečné hodnotící zprávě.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 19
Zrušení
Rozhodnutí č. 624/2007/ES se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2014.
Finanční závazky související s akcemi prováděnými podle uvedeného rozhodnutí se však až do dokončení těchto akcí nadále řídí uvedeným rozhodnutím.
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.
REGOLAMENT (UE) Nru 1294/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-11 ta’ Diċembru 2013
li jistabbilixxi programm ta’ azzjoni għad-dwana fl-Unjoni Ewropea għall-perjodu 2014-2020 (Dwana 2020) u jirrevoka d-Deċiżjoni Nru 624/2007/KE
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 33 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att leġiżlattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (1),
Billi:
(1)
Il-programm ta' azzjoni multiannwali għad-dwana li kien japplika qabel l-2014 ikkontribwixxa b’mod sinifikanti sabiex jiffaċilita u jtejjeb il-kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet doganali fl-Unjoni. Bosta mill-attivitajiet fil-qasam doganali huma ta’ natura transkonfinali, u jinvolvu u jaffettwaw l-Istati Membri kollha, u għalhekk ma jistgħux jitwettqu b’mod effikaċi u effiċjenti mill-Istati Membri individwali. Programm tad-Dwana fil-livell ta' Unjoni, implimentat mill-Kummissjoni, joffri qafas tal-Unjoni lill-Istati Membri biex ikunu jistgħu jiżviluppaw dawn l-attivitajiet ta' kooperazzjoni, li jkun ħafna aktar kosteffettiv milli kieku kull Stat Membru kellu jwaqqaf qafas ta' kooperazzjoni individwali fuq bażi bilaterali jew multilaterali. Għaldaqstant ikun xieraq li jiġi żgurat li jkun hemm tkomplija tal-programm ta' azzjoni għad-dwana pluriennali li kien hemm qabel billi jiġi stabbilit programm ġdid fl-istess qasam, il-programm Dwana 2020 ("il-Programm").
(2)
L-attivitajiet taħt il-Programm, jiġifieri s-Sistemi ta’ Informazzjoni Ewropej, l-azzjonijiet konġunti għall-uffiċjali doganali u l-inizjattivi komuni ta’ taħriġ, ser jikkontribwixxu għat-twettiq tal-Istrateġija Ewropa 2020 għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv billi jsaħħu l-funzjonament tas-suq intern. Billi jippromwovi qafas għal attivitajiet li l-għan tagħhom huwa li l-awtoritajiet doganali jkunu aktar effiċjenti u modernizzati, isaħħu l-kompetittività tan-negozji, jippromwovu l-impjiegi u jirrazzjonalizzaw u jikkoordinaw l-azzjonijiet tal-Istati Membri biex iħarsu l-interessi finanzjarji u ekonomiċi tagħhom u dawk tal-Unjoni, il-Programm ser isaħħaħ b’mod attiv il-funzjonament tal-unjoni doganali, sabiex in-negozji u ċ-ċittadini jkunu jistgħu jibbenefikaw mill-potenzjal sħiħ tas-suq intern u tal-kummerċ globali.
(3)
Sabiex jappoġġa l-proċess ta’ adeżjoni u assoċjazzjoni min-naħa ta' pajjiżi terzi, il-Programm għandu jkun miftuħ għall-parteċipazzjoni tal-pajjiżi aderenti u dawk kandidati kif ukoll il-kandidati potenzjali u l-pajjiżi msieħba tal-Politika Ewropea tal-Viċinat jekk jiġu ssodisfati ċerti kundizzjonijiet. B’kunsiderazzjoni tal-interkonnettività tal-ekonomija dinjija li dejjem qiegħda tiżdied, il-Programm għandu jkompli jipprovdi l-possibbiltà li jiġu involuti esperti esterni, bħal uffiċjali ta' pajjiżi terzi, rappreżentanti ta’ organizzazzjonijiet internazzjonali jew operaturi ekonomiċi f’ċerti attivitajiet. Il-parteċipazzjoni ta' esperti esterni titqies essenzjali kull meta l-għanijiet ta' programm ma jkunux jistgħu jinkisbu mingħajr il-kontribut ta' dawk l-esperti. Il-ħolqien tas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna taħt l-awtorità tar-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta' Sigurtà jiffaċilita l-koordinazzjoni tal-politika u l-koerenza f'qasam li huwa komponent rilevanti tal-istrateġiji u l-azzjonijiet esterni tal-Unjoni, kemm fuq bażi bilaterali kif ukoll fuq bażi multilaterali.
(4)
L-għanijiet tal-Programm għandhom iqisu l-problemi u l-isfidi identifikati għad-dwana fid-deċennju li ġej. Il-Programm għandu jkompli jkollu rwol f'oqsma vitali bħal fl-implimentazzjoni koerenti fil-qasam doganali u oqsma relatati. Barra minn hekk, il-Programm għandu jiffoka fuq il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji u ekonomiċi tal-Unjoni u s-salvagwardja tas-sikurezza u s-sigurtà. Dan għandu jinkludi, fost oħrajn, kooperazzjoni u kondiviżjoni tal-informazzjoni bejn l-awtoritajiet nazzjonali u tal-Unjoni għall-monitoraġġ tas-suq u l-awtoritajiet doganali. Il-Programm għandu jkun iddedikat ukoll għall-faċilitazzjoni tal-kummerċ, fost oħrajn permezz ta' sforzi kollaborattivi li jikkumbattu l-frodi u biż-żieda tal-kapaċità amministrattiva tal-awtoritajiet doganali. F'dik il-perspettiva, għandha titwettaq analiżi tal-ispejjeż u l-benefiċċji tat-tagħmir ta' rilevament u t-teknoloġija relatata biex jiġi ffaċilitat l-akkwist ta' għodod moderni għall-kontroll tad-dwana mill-awtoritajiet doganali wara l-2020. Għandhom jiġu esplorati wkoll il-metodi li jiffaċilitaw l-akkwist ta' għodod moderni għall-kontroll tad-dwana, inkluż l-akkwist pubbliku konġunt.
(5)
Intwera li l-għodod tal-programm li applikaw qabel l-2014 kienu adegwati u għalhekk għandhom inżammu. Fid-dawl tal-ħtieġa għal kooperazzjoni operazzjonali aktar strutturata, għandhom jiżdiedu għodod addizzjonali, jiġifieri t-timijiet ta' esperti magħmula minn esperti tal-Unjoni u esperti nazzjonali sabiex iwettqu kompiti b'mod konġunt f'oqsma speċifiċi u azzjonijiet ta' bini ta' kapaċità tal-amministrazzjonijiet pubbliċi li għandhom jipprovdu assistenza speċjalizzata lil dawk il-pajjiżi parteċipanti li jkunu jeħtieġu bini tal-kapaċità amministrattiva.
(6)
Is-Sistemi ta’ Informazzjoni Ewropej għandhom rwol vitali fit-tisħiħ tas-sistemi doganali fl-Unjoni u għalhekk għandhom jibqgħu jiġu ffinanzjati mill-Programm. Barra dan, għandu jkun hemm il-possibilità li fil-Programm jiġu inklużi sistemi ġodda ta’ informazzjoni relatata mad-dwana mwaqqfa taħt il-liġi tal-Unjoni. Is-Sistemi ta' Informazzjoni Ewropej għandhom, fejn xieraq, jissejsu fuq mudelli ta' żvilupp kondiviżi u l-arkitettura tal-IT, sabiex jiżdiedu l-flessibbiltà u l-effiċjenza tal-amministrazzjoni doganali.
(7)
Il-bini ta' kompetenza umana għandu jsir ukoll fil-forma ta' taħriġ komuni, u għandu jitwettaq permezz tal-Programm. L-uffiċjali tad-dwana jeħtieġu li jżidu u jaġġornaw l-għarfien u l-ħiliet tagħhom meħtieġa biex iservu l-ħtiġijiet tal-Unjoni. Il-Programm għandu jkun essenzjali għat-tisħiħ tal-kapaċitajiet umani permezz ta’ appoġġ imtejjeb ta’ taħriġ li fil-mira tiegħu jkollu l-uffiċjali tad-dwana kif ukoll operaturi ekonomiċi. Għal dan il-fini, l-approċċ attwali tal-Unjoni għat-taħriġ komuni li prinċipalment kien ibbażat fuq l-iżvilupp ċentrali tat-tagħlim elettroniku għandu jiżviluppa fi programm ta’ appoġġ multidimensjonali għat-taħriġ għall-Unjoni.
(8)
Il-Programm għandu jagħti l-importanza dovuta, kif ukoll jalloka parti adegwata mill-baġit tiegħu, għall-funzjonament tas-Sistemi ta' Informazzjoni Ewropej eżistenti għad-dwana u għall-iżvilupp ta' Sistemi ta' Informazzjoni Ewropej ġodda, meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-Kodiċi Doganali tal-Unjoni. Fl-istess ħin, għandhom jingħataw il-mezzi xierqa għall-attivitajiet li jlaqqgħu flimkien uffiċjali li jaħdmu fid-dwana u għall-iżvilupp ta' kompetenzi umani. Barra minn hekk, il-Programm għandu jipprevedi ċertu grad ta’ flessibbiltà baġitarja sabiex iwieġeb għall-bidliet fil-prijoritajiet politiċi.
(9)
Il-Programm għandu jkopri perjodu ta’ seba’ snin sabiex dan ikun allinjat mal-perjodu tal-qafas finanzjarju pluriennali stabbilit fir-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (2).
(10)
Ir-Regolament jistipula pakkett finanzjarju għall-perjodu sħiħ tal-Programm li għandu jikkostitwixxi l-ammont tar-referenza primarja, kif mifhum fil-punt 17 tal-Ftehim Interistituzzjonali ta’ 2 ta’ Diċembru 2013 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja, il-kooperazzjoni fi kwistjonijiet baġitarji u dwar ġestjoni finanzjarja tajba (3), għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill waqt il-proċedura baġitarja annwali.
(11)
B’konformità mal-impenn tal-Kummissjoni stabbilit fil-Komunikazzjoni tagħha tad-19 ta' Ottubru 2010 bl-isem "ir-Reviżjoni tal-Baġit" għall-koerenza u s-simplifikazzjoni tal-programmi ta’ finanzjament, ir-riżorsi għandhom jiġu kondiviżi ma’ strumenti oħra ta’ finanzjament tal-Unjoni jekk l-attivitajiet taħt il-Programm ikollhom objettivi li huma komuni għal diversi strumenti ta’ finanzjament bl-esklużjoni, madankollu, ta’ finanzjament doppju. Azzjonijiet taħt il-Programm għandhom jiżguraw il-koerenza fl-użu tar-riżorsi tal-Unjoni li jappoġġaw il-funzjonament tal-unjoni doganali.
(12)
Il-miżuri meħtieġa għall-implimentazzjoni finanzjarja ta’ dan ir-Regolament għandhom jiġu adotatti b’mod konformi mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4), u mar-Regolament ta' Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 1268/2012 (5).
(13)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jitħarsu permezz ta’ miżuri xierqa fiċ-ċiklu tal-infiq kollu, inklużi l-prevenzjoni, l-iskoperta u l-investigazzjoni ta’ irregolaritajiet, l-irkupru ta’ fondi mitlufa, mħallsa indebitament jew użati b'mod skorrett u, fejn xieraq, pieni.
(14)
Il-kooperazzjoni dwar il-valutazzjoni intelliġenti tar-riskju hija ta’ importanza vitali biex tippermetti lin-negozji konformi u affidabbli jiksbu benefiċċju massimu mis-simplifikazzjoni tal-amministrazzjoni elettronika tad-dwana, u tippermetti li jiġu indirizzati l-irregolaritajiet.
(15)
Biex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat ta’ implimentazzjoni għall-finijiet tal-istabbiliment tal-programmi ta' ħidma annwali. Dawn is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6).
(16)
Biex ikun hemm reazzjonijiet adatti għall-bidliet fil-prijoritajiet politiċi, għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni s-setgħa li tadotta atti f'konformità mal-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea fir-rigward tal-emendar tal-lista ta' indikaturi għall-kejl tal-kisba tal-għanijiet speċifiċi u l-immodifikar tal-ammonti indikattivi allokati għal kull tip ta' azzjoni. Huwa ta' importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet adatti matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell tal-esperti. Il-Kummissjoni, meta tkun qiegħda tipprepara u tfassal atti ta’ delega, għandha tiżgura t-trażmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(17)
Billi l-għanijiet ta' dan ir-Regolament, jiġifieri l-istabbiliment ta' programm multiannwali għat-titjib tal-funzjonament tal-unjoni doganali, ma jistax jinkiseb b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri billi dawn ma jistgħux iwettqu l-kooperazzjoni u l-koordinazzjoni neċessarji għat-twettiq tal-Programm b'mod effiċjenti, imma jista', minħabba l-iskala u l-effetti tiegħu, jinkiseb aħjar fil-livell ta' Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà stabbilit fl-Artikolu 5 Tat-Tratt tal-Unjoni Ewropea. F'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ sabiex jintlaħaq dak l-objettivi.
(18)
Il-Kummissjoni għandha tkun assistita mill-Kumitat għall-implimentazzjoni tal-Programm Dwana 2020.
(19)
Biex tiġi ffaċilitata l-valutazzjoni tal-Programm, għandu jiġi stabbilit qafas xieraq għall-monitoraġġ tar-riżultati miksuba mill-Programm mill-bidu nett. Għandha titwettaq valutazzjoni ta’ nofs it-terminu li tħares lejn il-ksib tal-għanijiet tal-Programm, l-effiċjenza tiegħu u l-valur miżjud tiegħu fil-livell Ewropew. Valutazzjoni finali għandha, flimkien ma’ dan, tittratta l-impatt fit-tul u l-effetti ta' sostenibbiltà tal-Programm. Għandha tkun żgurata trasparenza sħiħa b'rappurtar regolari dwar il-monitoraġġ u l-valutazzjoni lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill. Dawk il-valutazzjonijiet għandhom ikunu bbażati fuq indikaturi li jkejlu l-effetti tal-programm meta mqabbla ma' linji bażi definiti minn qabel. L-indikaturi għandhom, fost ħwejjeġ oħra, ikejlu ż-żmien kemm in-Netwerk Komuni ta' Komunikazzjoni jibqa' disponibbli mingħajr ħsara fis-sistema, peress li din hi l-kondizzjoni għall-funzjonament tajjeb ta' kull Sistema ta' Informazzjoni Ewropea, biex l-awtoritajiet tad-dwana jikkooperaw b'mod effiċjenti fl-unjoni doganali.
(20)
Id-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7) tirregola l-ipproċessar ta’ dejta personali mwettqa fl-Istati Membri fil-kuntest ta’ dan ir-Regolament u taħt is-superviżjoni tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri, b’mod partikolari l-awtoritajiet pubbliċi indipendenti magħżula mill-Istati Membri. Ir-Regolament (UE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), jirregola l-ipproċessar tad-dejta personali mwettaq mill-Kummissjoni fi ħdan il-qafas ta’ dan ir-Regolament u taħt is-superviżjoni tal-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Dejta. Kwalunkwe skambju jew trażmissjoni ta’ informazzjoni minn awtoritajiet kompetenti għandhom isiru skont ir-regoli dwar it-trasferiment ta’ dejta personali kif stabbilit fid-Direttiva 95/46/KE u kwalunkwe skambju jew trażmissjoni ta’ informazzjoni mill-Kummissjoni għandu jsir skont ir-regoli dwar it-trasferiment ta’ dejta personali kif stabbilit fir-Regolament (KE) Nru 45/2001.
(21)
Dan ir-Regolament jissostitwixxi d-Deċiżjoni Nru 624/2007/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9). Għaldaqstant, dik id-Deċiżjoni għandha tiġi mħassra,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett
1. B'dan qiegħed jiġi stabbilit programm ta' azzjoni multiannwali "Dwana 2020" ("il-Programm") bħala appoġġ għall-funzjonament tal-unjoni doganali.
2. Il-Programm għandu jkopri l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-fini ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“awtoritajiet doganali” tfisser l-awtoritajiet responsabbli għall-applikazzjoni tar-regoli dwar id-dwana;
(2)
“esperti esterni” tfisser:
(a)
rappreżentanti tal-awtoritajiet governattivi inkluż minn pajjiżi mhux parteċipanti fil-Programm, skont l-Artikolu 3(2);
(b)
operaturi ekonomiċi u l-organizzazzjonijiet li jirrappreżentaw l-operaturi ekonomiċi;
(c)
rappreżentanti ta' organizzazzjonijiet internazzjonali u oħrajn rilevanti.
Artikolu 3
Parteċipazzjoni fil-Programm
1. Il-pajjiżi parteċipanti għandhom ikunu l-Istati Membri u l-pajjiżi msemmija fil-paragrafu 2, bil-kundizzjoni li jintlaħqu l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dak il-paragrafu.
2. Il-Programm għandu jkun miftuħ għall-parteċipazzjoni ta’ kwalunkwe wieħed mill-pajjiżi li ġejjin:
(a)
il-pajjiżi aderenti, il-pajjiżi kandidati u l-kandidati potenzjali li jibbenefikaw minn strateġija ta’ qabel l-adeżjoni, skont il-prinċipji ġenerali u t-termini u l-kundizzjonijiet ġenerali għall-parteċipazzjoni ta’ dawk il-pajjiżi fil-programmi tal-Unjoni stabbiliti fil-ftehimiet qafas, id-deċiżjonijiet tal-Kunsill ta’ Assoċjazzjoni jew ftehimiet simili rispettivi;
(b)
il-pajjiżi msieħba tal-Politika Ewropea tal-Viċinat bil-kundizzjoni li l-metodi leġiżlattivi u amministrattivi rilevanti ta' dawk il-pajjiżi jkunu laħqu livell suffiċjenti ta' approssimazzjoni mal-metodi tal-Unjoni.
Il-pajjiżi msieħba msemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu għandhom jipparteċipaw fil-Programm skont id-dispożizzjonijiet li għandhom jiġu determinati ma’ dawk il-pajjiżi wara t-twaqqif ta’ ftehimiet qafas li jikkonċernaw il-parteċipazzjoni tagħhom fil-programmi tal-Unjoni.
Artikolu 4
Kontribut għall-attivitajiet taħt il-Programm
Esperti esterni jistgħu jkunu mistiedna jagħtu kontribut għal attivitajiet magħżula organizzati taħt il-Programm kull fejn dan ikun essenzjali għall-kisba tal-objettivi msemmija fl-Artikoli 5 u 6. Dawn l-esperti għandhom jingħażlu mill-Kummissjoni, flimkien mal-pajjiżi parteċipanti, abbażi tal-ħiliet, l-esperjenza u l-għarfien tagħhom li huma rilevanti għall-attivitajiet speċifiċi.
Artikolu 5
Għan ġenerali u objettivi speċifiċi
1. L-għan ġenerali tal-Programm għandu jkun li jappoġġa l-funzjonament u l-modernizzazzjoni tal-unjoni doganali sabiex is-suq intern jissaħħaħ permezz ta' kooperazzjoni bejn il-pajjiżi parteċipanti, l-awtoritajiet doganali tagħhom u l-uffiċjali tagħhom. L-għan ġenerali għandu jitfittex bl-ilħuq ta' objettivi speċifiċi.
2. L-objettivi speċifiċi għandhom ikunu sabiex jappoġġaw lill-awtoritajiet tad-dwana jħarsu l-interessi finanzjarji u ekonomiċi tal-Unjoni u tal-Istati Membri, li jinkludi l-ġlieda kontra l-frodi u l-protezzjoni tad-drittijiet ta' proprjetà intellettwali, iżidu s-sikurezza u s-sigurtà, jipproteġu liċ-ċittadini u l-ambjent, itejbu l-kapaċità amministrattiva tal-awtoritajiet doganali, u jsaħħu l-kompetittività tal-impriżi Ewropej.
Dawk l-objettivi speċifiċi għandhom jintlaħqu, b'mod partikolari, permezz ta':
(a)
kompjuterizzazzjoni;
(b)
l-assigurazzjoni ta' approċċi moderni u armonizzati għall-proċeduri u l-kontrolli tad-dwana;
(c)
il-faċilitazzjoni tal-kummerċ leġittimu;
(d)
it-tnaqqis tal-ispejjeż għall-konformità u l-piż amministrattiv; u
(e)
it-titjib tal-funzjonament tal-awtoritajiet tad-dwana.
3. L-ilħuq tal-objettivi speċifiċi għandu jitkejjel abbażi tal-indikaturi elenkati fl-Anness I. Jekk ikun meħtieġ, dawk l-indikaturi jistgħu jiġu riveduti matul il-kors tal-Programm.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 15 sabiex temenda l-lista tal-indikaturi mogħtija fl-Anness I.
Artikolu 6
Għanijiet operazzjonali
L-għanijiet operazzjonali tal-Programm għandhom ikunu dawn li ġejjin:
(a)
l-appoġġ tat-tħejjija, l-applikazzjoni koerenti u l-implimentazzjoni effettiva tal-liġi u l-politika tal-Unjoni fil-qasam tad-dwana,
(b)
l-iżvilupp, it-titjib, it-tħaddim u l-appoġġ tas-Sistemi ta' Informazzjoni Ewropej għad-dwana,
(c)
l-identifikazzjoni, l-iżvilupp, il-kondiviżjoni u l-applikazzjoni tal-aħjar prattiki tal-ħidma u proċeduri amministrattivi, li b'mod partikolari jsegwu attivitajiet ta' ħolqien ta' punti ta' riferiment,
(d)
it-tisħiħ tal-ħiliet u l-kompetenzi tal-uffiċjali tad-dwana,
(e)
it-titjib tal-kooperazzjoni bejn awtoritajiet tad-dwana u organizzazzjonijiet internazzjonali, pajjiżi terzi, awtoritajiet governattivi oħra, inkluż l-awtoritajiet tal-Unjoni u nazzjonali għas-sorveljanza tas-suq, kif ukoll operaturi ekonomiċi u l-organizzazzjonijiet li jirrappreżentaw l-operaturi ekonomiċi.
KAPITOLU II
AZZJONIJIET ELIĠIBBLI
Artikolu 7
Azzjonijiet eliġibbli
Il-Programm għandu jipprovdi, taħt il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-programm ta’ ħidma annwali msemmi fl-Artikolu 14, appoġġ finanzjarju għat-tipi ta’ azzjoni li ġejjin:
(a)
azzjonijiet konġunti:
(i)
seminars u workshops;
(ii)
gruppi ta’ proġett, ġeneralment magħmula minn numru limitat ta’ pajjiżi, li jkunu operattivi għal perjodu ta’ żmien limitat li l-għan tagħhom ikun l-ilħuq ta’ objettiv predefinit b’riżultat definit b’mod preċiż li jinkludi l-koordinazzjoni jew ħolqien ta' punti ta' riferiment;
(iii)
żjarat ta' ħidma organizzati mill-pajjiżi parteċipanti jew pajjiż terz biex jippermettu lil uffiċjali jiksbu jew iżidu l-kompetenza jew l-għarfien tagħhom f'materji ta' dwana; għal żjarat ta' ħidma organizzati f'pajjiżi terzi jkunu eliġibbli taħt il-Programm l-ispejjeż tal-ivvjaġġar u s-sussistenza (akkomodazzjoni u gratifika ta' kuljum) biss;
(iv)
azzjonijiet ta' monitoraġġ imwettqa minn gruppi konġunti magħmula minn uffiċjali tal-Kummissjoni u tal-Pajjiżi Parteċipanti għall-analiżi tal-prattiki doganali, l-identifikazzjoni ta’ kwalunkwe diffikultà fl-implimentazzjoni ta’ regoli u, fejn xieraq, sabiex isiru suġġerimenti għall-adattament tar-regoli tal-Unjoni u l-metodi ta’ ħidma;
(v)
gruppi esperti, jiġifieri forom strutturati ta’ kooperazzjoni, ta' natura nonpermanenti jew permanenti, akkomunament ta' ħiliet esperti għat-twettiq ta’ kompiti f’oqsma speċifiċi jew ta’ attivitajiet operattivi, possibbilment bl-appoġġ ta’ servizzi ta’ kollaborazzjoni onlajn, assistenza amministrattiva u faċilitajiet ta’ infrastruttura u tagħmir;
(vi)
azzjonijiet ta’ bini ta’ kapaċitajiet fl-amministrazzjoni doganali u ta’ appoġġ;
(vii)
studji;
(viii)
azzjonijiet ta' komunikazzjoni żviluppati konġuntament;
(ix)
kwalunkwe attività oħra ta’ appoġġ għall-objettivi ġenerali, speċifiċi u operattivi mogħtija fl-Artikoli 5 u 6;
(b)
bini tal-kapaċità fl-IT: żvilupp, manutenzjoni, l-operat u l-kontroll tal-kwalità tal-komponenti tal-Unjoni tas-Sistemi ta' Informazzjoni Ewropej mogħtija fit-Taqsima A tal-Anness II u Sistemi ta' Informazzjoni Ewropej ġodda stabbiliti skont il-liġi tal-Unjoni.
(c)
żvilupp ta' kompetenzi umani: azzjonijiet ta’ taħriġ komuni għall-appoġġ tal-ħiliet u l-għarfien professjonali meħtieġa relatati mad-dwana.
Artikolu 8
Dispożizzjonijiet speċifiċi ta’ implimentazzjoni għal azzjonijiet konġunti
1. Il-parteċipazzjoni fl-azzjonijiet konġunti msemmijin fil-punt (a) tal-Artikolu 7(1) għandha tkun fuq bażi volontarja.
2. Il-pajjiżi parteċipanti għandhom jiżguraw li jiġu nominati uffiċjali bi profil u kwalifiki adegwati sabiex jipparteċipaw fl-azzjonijiet konġunti.
3. Il-pajjiżi parteċipanti għandhom, meta jkun adatt, jieħdu l-miżuri meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-azzjonijiet konġunti, b’mod partikolari billi jqajmu għarfien dwar dawk l-azzjonijiet u billi jiżguraw li jsir użu ottimali tar-riżultati ġġenerati.
Artikolu 9
Dispożizzjonijiet speċifiċi ta' implimentazzjoni għall-bini ta' kapaċitajiet fl-IT
1. Il-Kummissjoni u l-pajjiżi parteċipanti għandhom jiżguraw li s-Sistemi ta’ Informazzjoni Ewropej imsemmija fit-Taqsima A tal-Anness II jiġu żviluppati, operati u miżmuma b’mod xieraq.
2. Il-Kummissjoni għandha tikkoordina, b’kooperazzjoni mal-pajjiżi parteċipanti, dawk l-aspetti tat-twaqqif u l-funzjonament tal-komponenti tal-Unjoni, elenkati fit-Taqsima B tal-Anness I, u komponenti mhux tal-Unjoni, deskritti fit-Taqsima C tal-Anness II, tas-Sistemi Ewropej ta' Informazzjoni msemmija fit-Taqsima A tal-Anness II li huma meħtieġa għall-iżgurar tal-operabilità, l-interkonnettività u t-titjib kontinwu tagħhom.
3. L-Unjoni għandha ġġarrab l-ispiża tal-akkwist, l-iżvilupp, l-istallazzjoni, il-manutenzjoni u l-operat ta’ kuljum tal-komponenti tal-Unjoni. L-ispiża tal-akkwist, l-iżvilupp, l-istallazzjoni, il-manutenzjoni u l-operat ta' kuljum tal-komponenti mhux tal-Unjoni għandhom iġarrbuhom il-pajjiżi parteċipanti.
Artikolu 10
Dispożizzjonijiet speċifiċi ta' implimentazzjoni għall-iżvilupp ta' kompetenzi umani
1. Il-parteċipazzjoni fl-azzjonijiet ta' taħriġ komuni msemmijin fil-punt (c) tal-Artikolu 7 għandha tkun fuq bażi volontarja.
2. Il-pajjiżi parteċipanti għandhom, fejn ikun adatt, jintegraw fil-programmi nazzjonali tagħhom ta’ taħriġ, kontenut ta’ taħriġ konġunt, inkluż moduli ta’ tagħlim elettroniku, programmi ta’ taħriġ u standards ta’ taħriġ li jkun hemm qbil dwarhom.
3. Il-pajjiżi parteċipanti għandhom jiżguraw li l-uffiċjali tagħhom jirċievu t-taħriġ tal-bidu u dak kontinwu meħtieġ sabiex jiksbu ħiliet u għarfien professjonali komuni skont il-programmi ta’ taħriġ.
4. Il-pajjiżi parteċipanti għandhom jipprovdu t-taħriġ lingwistiku meħtieġ sabiex jaċċertaw li l-uffiċjali jkollhom livell suffiċjenti ta’ kompetenza lingwistika biex jipparteċipaw fil-Programm.
KAPITOLU III
QAFAS FINANZJARJU
Artikolu 11
Qafas finanzjarju
1. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni tal-Programm għall-perjodu 2014-2012 hu stabbilit għal EUR 522 943 000 fi prezzijiet ta' bħalissa.
L-approprjazzjonijiet annwali għandhom jiġu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill fi ħdan il-limiti tal-qafas finanzjarju pluriennali.
2. Fil-pakkett finanzjarju għall-Programm għandhom ikunu allokati ammonti indikattivi għall-azzjonijiet eliġibbli elenkati fl-Artikolu 7, fil-limiti tal-persentaġġi mogħtija fl-Anness III għal kull tip ta' azzjoni. Il-Kummissjoni tista' tiżvija mill-allokazzjoni indikattiva tal-fondi stabbilita fl-Anness, iżda ma tistax iżżid is-sehem allokat tal-pakkett finanzjarju b'aktar minn 10 % għal kull tip ta' azzjoni.
Jekk jirriżulta meħtieġ li jinqabeż dak il-limitu, il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 15 biex timmodifika l-allokazzjoni indikattiva tal-fondi stabbilita f'dak l-Anness III.
Artikolu 12
Tipi ta' interventi
1. Il-Kummissjoni għandha timplimenta l-Programm skont ir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
2. L-appoġġ finanzjarju tal-Unjoni għall-azzjonijiet eliġibbli previsti fl-Artikolu 7 għandu jieħu l-forma ta’:
(a)
għotjiet;
(b)
kuntratti ta’ akkwist pubbliku;
(c)
rimborż ta’ spejjeż magħmula mill-esperti esterni msemmija fl-Artikolu 4.
3. Ir-rata ta’ kofinanzjament għall-għotjiet għandha tasal sa 100 % tal-ispejjeż eliġibbli fil-każ ta' gratifiki għal kull jum, spejjeż tal-ivvjaġġar u tal-akkomodazzjoni u spejjeż marbuta mal-organizzazzjoni ta’ avvenimenti.
Ir-rata ta' kofinanzjament applikabbli meta l-azzjonijiet ikunu jeħtieġu l-aġġudikament ta' għotjiet għandha tkun stabbilita fil-programmi ta' ħidma annwali.
4. L-allokazzjoni finanzjarja għall-Programm tista' tkopri wkoll:
(a)
infiq li jappartjeni għal attivitajiet ta' tħejjija, monitoraġġ, kontroll, awditjar u evalwazzjoni li huma meħtieġa għall-ġestjoni tal-Programm u l-kisba tal-objettivi tiegħu, b’mod partikolari studji, laqgħat ta’ esperti, azzjonijiet ta’ informazzjoni u komunikazzjoni, inkluż komunikazzjoni korporattiva tal-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni Ewropea sakemm ikunu relatati mal-objettivi ta’ dan il-Programm;
(b)
spejjeż konnessi man-netwerks tal-IT li jiffukaw fuq l-ipproċessar u l-iskambju ta’ informazzjoni; u
(c)
spejjeż l-oħra kollha ta’ assistenza amministrattiva u teknika magħmula mill-Kummissjoni għall-ġestjoni tal-Programm.
Artikolu 13
Ħarsien tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu miżuri xierqa sabiex tiżgura li, meta jiġu implimentati azzjonijiet iffinanzjati taħt dan ir-Regolament, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jiġu mħarsa bl-applikazzjoni ta’ miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra b’verifiki effikaċi u, jekk jiġu skoperti irregolaritajiet, bl-irkupru tal-ammonti li jkunu tħallsu indebitament u, fejn xieraq, b’pieni amministrattivi u finanzjarji effikaċi, proporzjonati u dissważivi.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandu jkollhom is-setgħa tal-awditjar, fuq il-bażi ta' dokumenti u fuq il-post, fuq il-benefiċjarji ta' għotjiet, il-kuntratturi u s-subkuntratturi kollha li jkunu rċevew fondi tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament.
3. L-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (OLAF) jista' jwettaq investigazzjonijiet, fosthom verifiki u spezzjonijiet fil-post, skont id-dispożizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 883/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10) u r-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (11) bil-għan li jiġi stabbilit jekk kienx hemm frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività irregolari oħra li tolqot l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b'rabta ma' ftehim jew deċiżjoni ta' għotja jew kuntratt li jkun ffinanzjat taħt dan ir-Regolament.
KAPITOLU IV
SETGĦAT TA’ IMPLIMENTAZZJONI
Artikolu 14
Programm ta' Ħidma
1. Sabiex timplimenta l-Programm, il-Kummissjoni għandha tadotta programmi ta’ ħidma annwali permezz ta’ atti ta' implimentazzjoni. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 16(2).
Kull programm ta' ħidma annwali għandu jimplimenta l-objettivi tal-Programm billi jiddetermina dan li ġej:
(a)
l-azzjonijiet skont l-objettivi ġenerali, speċifiċi u operattivi kif mogħtija fl-Artikoli 5 u 6, il-metodu tal-implimentazzjoni inkluż, fejn ikun adatt, l-arranġamenti għall-istabbiliment tal-gruppi esperti msemmijin fil-punt (v) tal-punt (a) tal-Artikolu 7 u r-riżultati mistennija;
(b)
deskrizzjoni dettaljata tat-tqassim tal-baġit għal kull tip ta' azzjoni;
(c)
ir-rata ta' kofinanzjament għall-għotjiet kif imsemmija fl-Artikolu 12(3).
2. Fit-tħejjija tal-programm ta' ħidma annwali, il-Kummissjoni għandha tieħu kont tal-approċċ komuni fir-rigward tal-politika doganali. Dak l-approċċ għandu jiġi rivedut regolarment u jiġi stabbilit fi sħubija bejn il-Kummissjoni u l-Istati Membri fil-Grupp dwar il-Politika Doganali, magħmul mill-kapijiet tal-amministrazzjonijiet doganali mill-Istati Membri jew ir-rappreżentanti tagħhom u r-rappreżentanti tal-Kummissjoni.
Il-Kummissjoni għandha żżomm lill-Grupp dwar il-Politika Doganali informat b'mod regolari bil-miżuri li għandhom x'jaqsmu mal-implimentazzjoni tal-Programm.
Artikolu 15
Eżerċitar tad-delega
1. Is-setgħa li tadotta atti ddelegati hija konferita fuq il-Kummissjoni soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa ta' adozzjoni ta' atti ddelegati msemmija fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 5(3) u fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 11(2) għandha tkun ikkonferita fuq il-Kummissjoni għal perijodu li jibda fl-1 ta’ Jannar 2014 u jintemm fil-31 ta’ Diċembru 2020.
3. Id-delega ta' setgħa msemmija fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 5(3) u fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 11(2) tista' tkun irrevokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni li tirrevoka għandha ttemm id-delega ta’ setgħa speċifikata f'dik id-deċiżjoni. Din għandha ssir effettiva l-għada tal-pubblikazzjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fiha. Hija ma għandha taffettwa l-validità tal-ebda att iddelegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifika simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwaru.
5. Att iddelegat adottat f'konformità mat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 5(3) u mat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 11(2) għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġi espressa l-ebda oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien xahrejn min-notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel jiskadi dak il-perjodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn li huma informaw lill-Kummissjoni li mhumiex ser joġġezzjonaw. Dak il-perjodu għandu jiġi estiż b'xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 16
Proċedura ta' Kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn kumitat. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
KAPITOLU V
MONITORAĠĠ U EVALWAZZJONI
Artikolu 17
Monitoraġġ tal-azzjonijiet taħt il-Programm
1. F'kooperazzjoni mal-pajjiżi parteċipanti, il-Kummissjoni għandha twettaq monitoraġġ tal-implimentazzjoni tal-Programm u tal-azzjonijiet taħtu abbażi tal-indikaturi msemmijin fl-AnnessI.
2. Il-Kummissjoni għandha tagħmel pubbliku l-eżitu tal-monitoraġġ.
3. Ir-riżultati tal-monitoraġġ għandhom jintużaw għall-evalwazzjoni tal-Programm skont l-Artikolu 18.
Artikolu 18
Evalwazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapporti ta' evalwazzjoni ta' nofs it-terminu u finali tal-Programm, fir-rigward tal-materji msemmija fil-paragrafi 2 u 3. Ir-riżultati ta' dawk l-evalwazzjonijiet, inkluż l-identifikazzjoni ta' nuqqasijiet maġġuri li jiġu identifikati, għandhom jiġu integrati fid-deċiżjonijiet dwar tiġdid, modifika jew sospensjoni possibbli tal-Programm għal perjodi sussegwenti. Dawk l-evalwazzjonijiet għandhom jitwettqu minn evalwatur indipendenti estern.
2. Il-Kummissjoni għandha, sat-30 ta' Ġunju 2018 tfassal rapport ta’ evalwazzjoni ta’ nofs it-terminu dwar l-ilħuq tal-objettivi tal-azzjonijiet taħt il-Programm, l-effiċjenza tal-użu tar-riżorsi u l-valur miżjud tal-Programm fil-livell Ewropew. Dak ir-rapport għandu, barra minn hekk, jindirizza s-simplifikazzjoni u r-rilevanza kontinwa tal-objettivi, kif ukoll il-kontribut tal-Programm għall-prijoritajiet tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv.
3. Il-Kummissjoni għandha, sal-31 ta' Diċembru 2021, tfassal rapport ta’ evalwazzjoni finali dwar il-materji msemmija fil-paragrafu 2, u dwar l-impatt fuq perjodu twil u s-sostenibbiltà tal-effetti tal-programm.
4. Fuq talba tal-Kummissjoni, il-pajjiżi parteċipanti għandhom jipprovdulha, id-dejta u l-informazzjoni kollha rilevanti bl-għan li jikkontribwixxu għar-rapporti ta’ evalwazzjoni ta’ nofs it-terminu u finali tagħha.
KAPITOLU VI
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 19
Tħassir
Id-Deċiżjoni Nru 624/2007/KE hi b’dan imħassra b’effett mill-1 ta' Jannar 2014.
Madankollu, l-obbligi finanzjarji relatati ma’ azzjonijiet li jittieħdu taħt dik id-Deċiżjoni għandhom jibqgħu jiġu rregolati minnha sakemm jitlestew.
Artikolu 20
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-11 ta’ Diċembru 2013.