PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 19. března 2014,
kterým se stanoví zvláštní kontrolní a inspekční program pro rybolov populací tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, mečouna obecného ve Středozemním moři a pro rybolov populací sardinky obecné a sardele obecné v severní oblasti Jaderského moře
(oznámeno pod číslem C(2014) 1717)
(2014/156/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (1), a zejména na článek 95 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1224/2009 se vztahuje na veškeré činnosti provozované v rámci společné rybářské politiky na území členských států nebo ve vodách Unie nebo rybářskými plavidly Unie nebo, aniž je dotčena prvořadá odpovědnost členského státu vlajky, státními příslušníky členských států, a zejména stanoví, že členské státy zajistí, aby kontrola, inspekce a vynucování probíhaly bez diskriminace jakýchkoli odvětví, plavidel nebo osob a na základě řízení rizik.
(2)
Nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (2) stanoví obecná pravidla, podle nichž Unie uplatňuje víceletý plán obnovy populace tuňáka obecného (Thunnus thynnus), který doporučila Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT).
(3)
Nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 (3) stanoví pravidla týkající se technických opatření, plánů řízení a zvláštních opatření pro vysoce stěhovavé druhy pro účely zachování, řízení a využívání živých vodních zdrojů.
(4)
Na 37. výročním zasedání v květnu 2013 Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM) schválila doporučení GFCM 37/2013/1 (4) k víceletému plánu řízení pro rybolov malých pelagických populací v zeměpisné podoblasti GFCM 17 (severní oblast Jaderského moře) a přechodným opatřením pro zachování zdrojů při rybolovu malých pelagických populací v zeměpisné podoblasti 18 (jižní oblast Jaderského moře).
(5)
Na výročním zasedání v roce 2011 přijala komise ICCAT doporučení [11-03] (5) k opatřením pro řízení mečouna obecného ve Středozemním moři. Ustanovení doporučení schválená regionálními organizacemi pro řízení rybolovu jsou pro členské státy závazná, a tudíž relevantní pro toto rozhodnutí, které se zabývá způsobem, jakým mají členské státy plánovat, časově rozvrhnout a provést kontrolní a inspekční činnosti prováděné v rámci oblasti působnosti SRP.
(6)
Článek 95 nařízení (ES) č. 1224/2009 stanoví, že Komise může ve shodě s dotčenými členskými státy stanovit, na které oblasti rybolovu se má zvláštní kontrolní a inspekční program vztahovat. Tento zvláštní kontrolní a inspekční program musí obsahovat cíle, priority a postupy, jakož i standardy inspekčních činností, které se stanoví na základě řízení rizik a po provedení analýzy dosažených výsledků jsou pravidelně revidovány. Dotčené členské státy jsou povinny přijmout nezbytná opatření s cílem zajistit provádění stanoveného kontrolního a inspekčního programu, zejména pokud jde o požadované lidské a materiální zdroje i období a oblasti, v nichž mají být tyto zdroje využity.
(7)
Ustanovení čl. 95 odst. 2 nařízení (ES) č. 1224/2009 stanoví, že zvláštní kontrolní a inspekční program uvádí standardy inspekční činnosti, které mají být stanoveny na základě řízení rizik. Za tímto účelem je vhodné stanovit pro činnosti v oblasti kontroly, inspekce a ověřování společná kritéria posouzení a řízení rizik, aby bylo možno provést včas analýzy rizik a celkové posouzení příslušných informací o kontrolách a inspekcích. Cílem společných kritérií je zajistit ve všech členských státech harmonizovaný přístup k inspekcím a ověřování a rovné podmínky pro všechny provozovatele.
(8)
Zvláštní kontrolní a inspekční program by měl být stanoven pro období od 16. března 2014 do 15. března 2018 a měl by se provádět v Chorvatsku, na Kypru, ve Francii, Řecku, Itálii, na Maltě, v Portugalsku, ve Slovinsku a Španělsku.
(9)
Ustanovení čl. 98 odst. 1 a 3 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 404/2011 (6) stanoví, že aniž jsou dotčena ustanovení obsažená ve víceletých plánech, musejí příslušné orgány členských států přijmout přístup založený na posouzení míry rizika pro výběr cílů inspekce, a to s využitím všech dostupných informací, a podle strategie kontroly a vymáhání práva založené na posouzení míry rizika provádět nezbytné inspekční činnosti objektivním způsobem, tak aby se zabránilo uchovávání na palubě, překládce, vykládce, zpracování, přepravě, skladování, uvádění na trh a prodeji produktů rybolovu pocházejících z činností, které nejsou v souladu s pravidly SRP.
(10)
Evropská agentura pro kontrolu rybolovu, zřízená nařízením Rady (ES) č. 768/2005 (7), (dále jen „EFCA“) koordinuje provádění zvláštního kontrolního a inspekčního programu prostřednictvím plánu společného nasazení, který naplňuje cíle, priority, postupy a standardy pro inspekční činnosti určené zvláštním kontrolním a inspekčním programem, a určuje kontrolní a inspekční prostředky, které by každý dotčený členský stát mohl vyčlenit. Proto by se měly upřesnit vztahy mezi postupy stanovenými zvláštním kontrolním a inspekčním programem a postupy stanovenými v plánu společného nasazení.
(11)
V zájmu harmonizace kontrolních a inspekčních postupů u rybolovných činností zaměřených na populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, mečouna obecného ve Středozemním moři a populace sardinky obecné a sardele obecné v severní oblasti Jaderského moře a v zájmu zajištění úspěchu víceletých plánů pro tyto populace a příslušné rybolovné oblasti je vhodné, aby byla vypracována společná pravidla pro kontrolní a inspekční činnosti, které mají provádět příslušné orgány dotčených členských států, včetně vzájemného přístupu k příslušným údajům. Za tímto účelem by cílové standardy a cíle měly stanovit intenzitu a priority kontrolních a inspekčních činností.
(12)
Společné inspekční a dohledové činnosti by měly dotčené členské státy případně provádět v souladu s plány společného nasazení vypracovanými agenturou EFCA, aby se tak zvýšila jednotnost kontrolních, inspekčních a dohledových postupů a aby se přispělo k rozvoji koordinace činností v oblasti kontroly, inspekce a sledování mezi příslušnými orgány těchto členských států.
(13)
Výsledky získané prováděním zvláštního kontrolního a inspekčního programu by se měly hodnotit prostřednictvím ročních hodnotících zpráv, které každý dotčený členský stát předá Komisi a agentuře EFCA.
(14)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím byla zavedena ve shodě s dotčenými členskými státy. Toto rozhodnutí by proto mělo být určeno těmto členských státům.
(15)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a definice
Toto rozhodnutí stanoví zvláštní kontrolní a inspekční program pro rybolov populací tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, mečouna obecného ve Středozemním moři a pro rybolov populací sardinky obecné a sardele obecné v severní oblasti Jaderského moře.
Na východní Atlantik, Středozemní moře, severní oblast Jaderského moře se dále odkazuje jako na „dotčené oblasti“.
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:
a)
„Severní oblastí Jaderského moře“ se rozumí oblast definovaná v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1343/2011 (8).
b)
„Středozemním mořem“ se rozumí podoblasti 37.1, 37.2 a 37.3 Organizace pro výživu a zemědělství (FAO).
c)
„Východním Atlantikem“ se rozumí oblasti VII, VIII, IX a X Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) definované v příloze III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009 (9) a divize 34.1.2 FAO.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Zvláštní kontrolní a inspekční program se zejména vztahuje na tyto činnosti:
a)
rybolovné činnosti ve smyslu čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009 v dotčených oblastech;
b)
činnosti spojené s rybolovem, včetně chovu, vážení, zpracování, uvádění na trh, přepravy a uskladnění produktů rybolovu;
c)
sportovní a rekreační rybolov;
d)
dovoz ve smyslu definice uvedené v čl. 2 odst. 11 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 (10);
e)
vývoz ve smyslu definice uvedené v čl. 2 odst. 13 nařízení (ES) č. 1005/2008.
2. Zvláštní kontrolní a inspekční program se použije do 15. března 2018.
3. Zvláštní kontrolní a inspekční program provádí Chorvatsko, Kypr, Francie, Řecko, Itálie, Malta, Portugalsko, Slovinsko a Španělsko (dále jen „dotčené členské státy“).
KAPITOLA II
CÍLE, PRIORITY, POSTUPY A STANDARDY
Článek 3
Cíle
1. Zvláštní kontrolní a inspekční program zajišťuje jednotné a účinné provádění opatření pro zachování zdrojů a kontrolních opatření, která se vztahují na populace uvedené v článku 1.
2. Kontrolní a inspekční činnosti prováděné v rámci zvláštního kontrolního a inspekčního programu se zejména zaměřují na zajištění dodržování těchto ustanovení:
a)
řízení rybolovných práv a jakékoli související zvláštní podmínky, včetně sledování čerpání kvót, režimu intenzity rybolovu a technických opatření v dotčených oblastech;
b)
oznamovací povinnosti týkající se rybolovných činností, zejména pokud jde o spolehlivost zaznamenaných a oznámených informací;
c)
povinnost vykládky všech úlovků populací a oblasti, jichž se týká toto rozhodnutí, na něž se vztahuje povinnost vykládky v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (11);
d)
zvláštní ustanovení schválená regionálními organizacemi pro řízení rybolovu týkající se populací a oblastí, na něž se vztahuje toto rozhodnutí.
Článek 4
Priority
1. Dotčené členské státy provádějí kontrolní a inspekční činnosti týkající se rybolovných činností prováděných rybářskými plavidly a činností spojených s rybolovem prováděných jinými provozovateli na základě strategie řízení rizik v souladu s čl. 4 odst. 18 nařízení (ES) č. 1224/2009 a článkem 98 prováděcího nařízení (EU) č. 404/2011.
2. Kontrola a inspekce se u každé populace uvedené v článku 1 vztahuje na každé rybářské plavidlo, skupinu rybářských plavidel, kategorii lovného zařízení, provozovatele nebo činnost související s rybolovem v souladu s úrovní priority podle odstavce 3.
3. Každý dotčený členský stát přidělí úroveň priority na základě výsledků posouzení rizik provedeného v souladu s postupy stanovenými v článku 5.
Článek 5
Postupy posouzení rizik
1. Dotčené členské státy posuzují rizika s ohledem na dotčené populace a dotčenou oblast / dotčené oblasti na základě tabulky uvedené v příloze I.
2. V posouzení rizik prováděném každým dotčeným členským státem se na základě zkušeností z minulosti a za využití všech dostupných a relevantních informací zváží, s jakou pravděpodobností by mohlo dojít k nedodržení předpisů, a možný důsledek/možné důsledky, pokud by k tomu došlo. Spojením těchto prvků odhadne každý dotčený členský stát úroveň rizika („velmi nízká“, „nízká“, „střední“, „vysoká“ nebo „velmi vysoká“) pro každou kategorii inspekce uvedenou v čl. 4 odst. 2.
3. V případě, že v oblasti/oblastech uvedené/uvedených v článku 1 provozuje činnost rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu, který není dotčeným členským státem, nebo rybářské plavidlo třetí země, přiřadí se mu úroveň rizika v souladu s odstavcem 3. V případě, že chybějí informace a orgány jeho státu vlajky neposkytnou v rámci článku 9 výsledky vlastního posouzení rizika provedeného podle čl. 4 odst. 2 a odstavce 3 tohoto článku, které stanoví odlišnou úroveň rizika, považuje se za rybářské plavidlo s „velmi vysokou“ úrovní rizika.
Článek 6
Strategie řízení rizik
1. Na základě svého posouzení rizik vymezí každý dotčený členský stát strategii řízení rizik zaměřenou na to, aby se zajistilo dodržování předpisů. Tato strategie zahrnuje určení, popis a rozdělení vhodných nákladově efektivních kontrolních nástrojů a inspekčních prostředků podle povahy a odhadované míry každého rizika a dosažení cílových standardů.
2. Strategie řízení rizik uvedená v odstavci 1 se na regionální úrovni koordinuje prostřednictvím plánu společného nasazení podle čl. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 768/2005.
Článek 7
Vztah k postupům plánů společného nasazení
1. V rámci plánu společného nasazení případně každý dotčený členský stát sdělí agentuře EFCA výsledky svého posouzení rizik provedeného v souladu s čl. 5 odst. 3, a zejména seznam odhadovaných úrovní rizika s odpovídajícími cíli inspekcí.
2. Seznam úrovní rizika a cílů uvedený v odstavci 1 se případně aktualizuje s využitím informací získaných během společných inspekčních a dohledových činností. Po dokončení každé aktualizace se neprodleně informuje EFCA.
3. EFCA použije informace získané od dotčených členských států ke koordinaci strategie řízení rizik na regionální úrovni v souladu s čl. 6 odst. 2.
Článek 8
Cílové standardy
1. Aniž jsou dotčeny cílové standardy vymezené v příloze I nařízení (ES) č. 1224/2009 a v čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1005/2008, cílové standardy pro rybářská plavidla, pasti nebo jiné provozovatele s „vysokou“ a „velmi vysokou“ úrovní rizika jsou uvedeny v příloze II.
2. U některých druhů, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, jsou v příloze II uvedeny pro všechny úrovně rizika cíle v oblasti kontroly.
3. Cílové standardy pro rybářská plavidla, pasti nebo jiné provozovatele s „velmi nízkou“, „nízkou“ a „střední“ úrovní rizika určují dotčené členské státy prostřednictvím národních kontrolních akčních programů uvedených v článku 46 nařízení (ES) č. 1224/2009 a vnitrostátních opatření uvedených v čl. 95 odst. 4 uvedeného nařízení.
4. Odchylně od odstavců 1 a 2 mohou členské státy případně použít odlišné cílové standardy, vyjádřené jako vyšší úroveň dodržování předpisů, pokud:
a)
podrobná analýza rybolovných činností nebo činností spojených s rybolovem a otázky spojené s prosazováním předpisů odůvodňují potřebu stanovit cílové standardy v podobě vyšší úrovně dodržování předpisů;
b)
standardy vyjádřené jako vyšší úrovně dodržování předpisů jsou oznámeny Komisi, která vůči nim do 90 dnů nevznese námitky, nejsou diskriminační a nenarušují cíle, priority a postupy založené na posouzení rizika vymezeném zvláštním kontrolním a inspekčním programem.
5. Všechny cílové standardy a cíle se každoročně posuzují na základě hodnotících zpráv uvedených v čl. 13 odst. 1 a případně se odpovídajícím způsobem revidují v rámci hodnocení uvedeného v čl. 13 odst. 4.
6. Cílové standardy uvedené v tomto článku případně provádí plán společného nasazení.
KAPITOLA III
PROVÁDĚNÍ
Článek 9
Spolupráce mezi členskými státy a se třetími zeměmi
1. Dotčené členské státy spolu navzájem při provádění zvláštního kontrolního a inspekčního programu spolupracují.
2. S dotčenými členskými státy případně spolupracují všechny ostatní členské státy.
3. Členské státy mohou při provádění zvláštního kontrolního a inspekčního programu spolupracovat s příslušnými orgány třetích zemí.
Článek 10
Společné inspekční a dohledové činnosti
1. Za účelem zvýšení efektivity a účinnosti svých vnitrostátních systémů kontroly rybolovu provádějí dotčené členské státy ve vodách spadajících pod jejich jurisdikci a případně na svém území společné inspekční a dohledové činnosti. Tyto činnosti se případně provádějí v rámci plánů společného nasazení uvedených v čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 768/2005.
2. Pro účely společných inspekčních a dohledových činností každý dotčený členský stát:
a)
zajistí, aby byli úředníci z ostatních dotčených členských států přizváni k účasti na společných inspekčních a dohledových činnostech;
b)
stanoví společné provozní postupy pro využívání svých plavidel pro dohled;
c)
případně určí kontaktní místa uvedená v čl. 80 odst. 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
3. Společných inspekčních a dohledových činností se mohou účastnit úředníci a inspektoři Unie.
Článek 11
Výměna údajů
1. Pro účely provádění zvláštního kontrolního a inspekčního programu zajistí každý dotčený členský stát přímou elektronickou výměnu údajů uvedených v článku 111 nařízení (ES) č. 1224/2009 a příloze XII prováděcího nařízení (EU) č. 404/2011 s jinými dotčenými členskými státy a s agenturou EFCA.
2. Údaje uvedené v odstavci 1 se vztahují k rybolovným činnostem a činnostem spojeným s rybolovem v oblasti/oblastech, na kterou/které se vztahuje zvláštní kontrolní a inspekční program.
Článek 12
Informace
1. Do plného provedení hlavy XII kapitoly III nařízení (ES) č. 1224/2009 a v souladu s formátem stanoveným v příloze III tohoto rozhodnutí sděluje každý dotčený členský stát Komisi a agentuře EFCA elektronickou cestou tyto informace:
a)
označení, datum a druh každé provedené kontroly nebo inspekce;
b)
označení každého rybářského plavidla (číslo v rejstříku loďstva Unie), pasti, vozidla nebo provozovatele (název společnosti), u nichž byla kontrola nebo inspekce provedena;
c)
případně druh lovného zařízení, u kterého byla inspekce provedena, a
d)
v případě, že bylo zjištěno jedno nebo více porušení předpisů:
i)
druh/druhy porušení předpisů,
ii)
současný stav následných opatření po porušení/porušeních předpisů (zejména, zda se případ vyšetřuje, probíhá řízení nebo je podáno odvolání) a
iii)
sankce uložená/uložené na základě porušení předpisů: výši pokut, hodnotu zabavených ryb nebo zařízení, body přidělené v souladu s čl. 126 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 404/2011 nebo jiné druhy sankcí.
2. Informace uvedené v odstavci 1 se poskytují pro každou kontrolu nebo inspekci a v každé zprávě se nadále uvádějí a aktualizují, dokud není přijato konečné opatření podle zákonů dotčeného členského státu. Pokud nebyla po zjištění závažného porušení předpisů přijata žádná opatření, uvede se vysvětlení.
3. V případě rybolovu populací tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři a mečouna obecného ve Středozemním moři se informace uvedené v odstavcích 1 a 2 zasílají Komisi a agentuře EFCA elektronickou cestou dne 15. září a aktualizují dne 31. ledna následujícího roku.
4. V případě rybolovu populací sardinky obecné a sardele obecné v severní oblasti Jaderského moře se informace uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku zasílají Komisi a agentuře EFCA elektronickou cestou dne 15. dubna a aktualizují dne 31. ledna následujícího roku.
Článek 13
Hodnocení
1. Každý dotčený členský stát zašle nejpozději do 31. března roku, který následuje po příslušném kalendářním roce, Komisi a agentuře EFCA hodnotící zprávu o účinnosti kontrolních a inspekčních činností provedených v rámci tohoto zvláštního kontrolního a inspekčního programu.
2. Hodnotící zpráva uvedená v odstavci 1 obsahuje alespoň informace uvedené v příloze IV. Dotčené členské státy mohou do svých hodnotících zpráv zařadit také jiné akce, jako např. školení nebo informační schůzky, jejichž smyslem je ovlivnit dodržování předpisů rybářskými plavidly, pastmi a jinými provozovateli.
3. Hodnotící zprávy uvedené v odstavci 1 zohledňuje EFCA ve svém každoročním hodnocení účinnosti plánů společného nasazení uvedeném v článku 14 nařízení (ES) č. 768/2005.
4. Komise svolá jedenkrát ročně zasedání Výboru pro rybolov a akvakulturu s cílem vyhodnotit na základě hodnotících zpráv uvedených v odstavci 1 vhodnost, přiměřenost a účinnost zvláštního kontrolního a inspekčního programu a jeho celkový dopad na dodržování předpisů rybářskými plavidly, pastmi a jinými provozovateli. Cílové standardy a cíle uvedené v příloze II mohou být podle toho přezkoumány.
Článek 14
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 19. března 2014.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-19 ta’ Marzu 2014
li tistabbilixxi programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni għas-sajd li jisfrutta l-istokkijiet tat-tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran, u tal-pixxispad fil-Mediterran u għas-sajd li jisfrutta l-istokkijiet tas-sardin u l-inċova fil-Baħar Adrijatiku tat-Tramuntana
(notifikata bid-dokument C(2014) 1717)
(2014/156/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1224/2009 tal-20 ta’ Novembru 2009 li jistabbilixxi sistema Komunitarja ta’ kontroll għall-iżgurar tal-konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd, li jemenda r-Regolamenti (KE) Nru 847/96, (KE) Nru 2371/2002, (KE) Nru 811/2004, (KE) Nru 768/2005, (KE) Nru 2115/2005, (KE) Nru 2166/2005, (KE) Nru 388/2006, (KE) Nru 509/2007, (KE) Nru 676/2007, (KE) Nru 1098/2007, (KE) Nru 1300/2008, (KE) Nru 1342/2008 u li jħassar ir-Regolamenti (KEE) Nru 2847/93, (KE) Nru 1627/94 u (KE) Nru 1966/2006 (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 95 tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 1224/2009 japplika għall-attivitajiet kollha li tkopri l-PKS imwettqa fit-territorju tal-Istati Membri jew fl-ilmijiet tal-Unjoni jew minn bastimenti tas-sajd tal-Unjoni jew, mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltà primarja tal-Istat Membru tal-bandiera, minn ċittadini tal-Istati Membri, u jistabbilixxi b’mod partikulari li l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kontroll, l-ispezzjoni u l-infurzar isiru b’mod mhux diskriminatorju fejn jidħlu s-setturi, il-bastimenti jew il-persuni, u skont ġestjoni tar-riskju.
(2)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 302/2009 (2) jistabbilixxi r-regoli ġenerali għall-applikazzjoni mill-Unjoni ta’ pjan multiannwali għall-irkupru tat-tonn (Thunnus thynnus) li tirrakkomanda l-Kummissjoni Internazzjonali għall-Konservazzjoni tat-Tonn tal-Atlantiku (“ICCAT”).
(3)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1967/2006 (3) jistipula r-regoli li jikkonċernaw miżuri tekniċi, pjanijiet ta’ ġestjoni u miżuri speċifiċi għal speċijiet tassew migratorji, għall-finijiet tal-konservazzjoni, il-ġestjoni u l-isfruttament tar-riżorsi akkwatiċi ħajjin.
(4)
F’Mejju 2013 waqt is-37 Laqgħa Annwali tagħha, il-Kummissjoni Ġenerali tas-Sajd għall-Mediterran (GFCM) approvat ir-Rakkomandazzjoni tal-GFCM 37/2013/1 (4) dwar pjan multiannwali ta’ ġestjoni għas-sajd tal-istokkijiet pelaġiċi żgħar fis-sottożona ġeografika nru 17 tal-GFCM (il-Baħar Adrijatiku tat-Tramuntana) u dwar miżuri tranżizzjonali ta’ konservazzjoni għas-sajd tal-istokkijiet pelaġiċi żgħar fis-sottożona ġeografika nru 18 (il-Baħar Adrijatiku tan-Nofsinhar).
(5)
Fil-Laqgħa Annwali tagħha tal-2011, l-ICCAT adottat ir-Rakkomandazzjoni [11-03] (5) għal miżuri ta’ ġestjoni għall-pixxispad tal-Mediterran Id-dispożizzjonijiet tar-Rakkomandazzjonijiet li approvaw l-organizzazzjonijiet reġjonali tal-ġestjoni tas-sajd huma vinkolanti għall-Istati Membri u għalhekk huma rilevanti għal din id-Deċiżjoni, li tindirizza l-mod kif l-Istati Membri għandhom jippjanaw, jiskedaw u jagħmlu l-kontroll u l-ispezzjoni tagħhom tal-attivitajiet li jsiru fl-ambitu tal-PKS.
(6)
L-Artikolu 95 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 jipprevedi l-possibbiltà li l-Kummissjoni, flimkien mal-Istati Membri kkonċernati, tiddetermina s-sajd li se jkun soġġett għal programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni. Dan il-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni għandu jiddikjara l-għanijiet, il-prijoritajiet u l-proċeduri kif ukoll il-punti ta’ riferiment għall-attivitajiet ta’ spezzjoni li jridu jiġu stabbiliti skont ġestjoni tar-riskju u jridu jiġu riveduti minn żmien għal żmien wara analiżi tar-riżultati miksuba. L-Istati Membri kkonċernati huma obbligati jadottaw il-miżuri meħtieġa biex jiżguraw l-implimentazzjoni tal-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni, b’mod partikolari fir-rigward tar-riżorsi umani u materjali u l-perjodi u ż-żoni fejn dawn għandhom jintużaw.
(7)
L-Artikolu 95(2) tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 jistipula li l-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni għandu jiddikjara punti ta’ riferiment għall-attivitajiet ta’ spezzjoni li jridu jiġu stabbiliti skont ġestjoni tar-riskju. Għal dan il-għan, jixraq li jiġu stabbiliti kriterji komuni għall-valutazzjoni u l-ġestjoni tar-riskju għall-attivitajiet ta’ kontroll, ta’ spezzjoni u ta’ verifika ħalli l-analiżijiet tar-riskju u l-valutazzjonijiet globali tal-informazzjoni rilevanti ta’ kontroll u spezzjoni jkunu jistgħu jsiru f’waqthom. Il-kriterji komuni għandhom l-għan li jiżguraw approċċ armonizzat għall-ispezzjoni u l-verifika f’kull Stat Membru u li jistabbilixxu kundizzjonijiet ekwi għall-operaturi kollha.
(8)
Il-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni għandu jkun stabbilit għall-perjodu mis-16 ta’ Marzu 2014 sal-15 ta’ Marzu 2018 u għandhom jimplimentawh il-Kroazja, Ċipru, Franza, il-Greċja, l-Italja, Malta, il-Portugall, is-Slovenja u Spanja.
(9)
L-Artikolu 98(1) u (3) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 404/2011 (6) jipprevedi li mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet misjuba fil-pjanijiet multiannwali, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri għandhom jadottaw approċċ ibbażat fuq ir-riskju biex jagħżlu miri għall-ispezzjoni, bl-użu tal-informazzjoni kollha disponibbli u, soġġett għal strateġija ta’ kontroll u ta’ infurzar ibbażata fuq ir-riskju, għandhom iwettqu l-attivitajiet ta’ spezzjoni meħtieġa b’mod oġġettiv ħalli jevitaw iż-żamma abbord, it-trażbord, il-ħatt l-art, l-ipproċessar, it-trasport, il-ħżin, il-kummerċjalizzazzjoni u l-istokkjar ta’ prodotti tas-sajd li joriġinaw minn attivitajiet li mhumiex konformi mar-regoli tal-PKS.
(10)
L-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd, imwaqqfa bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 768/2005 (7) (“l-EFCA”) tikkoordina l-implimentazzjoni tal-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni bi pjan ta’ eżerċizzju konġunt, li jagħti effett lill-għanijiet, lill-prijoritajiet, lill-proċeduri u lill-punti ta’ riferiment għall-attivitajiet ta’ spezzjoni stipulati fil-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni, u tidentifika l-mezzi ta’ kontroll u spezzjoni li jistgħu jinġabru minn kull Stat Membru kkonċernat. Għalhekk għandhom jiġu ċċarati r-relazzjonijiet bejn il-proċeduri li jiddefinixxihom il-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni u dawk li jiddefinixxihom il-pjan ta’ eżerċizzju konġunt.
(11)
Sabiex jiġu armonizzati l-proċeduri ta’ kontroll u spezzjoni għas-sajd li jisfrutta l-istokkijiet tat-tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran, tal-pixxispad fil-Mediterran, u l-istokkijiet tas-sardin u l-inċova fil-Baħar Adrijatiku tat-Tramuntana, u sabiex ikun żgurat li jirnexxu l-pjanijiet multiannwali u l-miżuri ta’ ġestjoni għal dawn l-istokkijiet u s-sajd tagħhom, jixraq li jitfasslu regoli għall-attivitajiet ta’ kontroll u spezzjoni li għandhom iwettqu l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri kkonċernati, inkluż l-aċċess reċiproku għal dejta rilevanti. Għal dak il-għan, il-punti ta’ riferiment u l-għanijiet fil-mira għandhom jiddeterminaw l-intensità u l-prijoritajiet tal-attivitajiet ta’ kontroll u spezzjoni.
(12)
Meta applikabbli, għandhom isiru attivitajiet konġunti ta’ spezzjoni u sorveljanza bejn l-Istati Membri kkonċernati, skont il-pjanijiet ta’ eżerċizzju konġunt li tistabbilixxi l-EFCA bil-għan li ttejjeb l-uniformità fil-prattiki ta’ kontroll, ta’ spezzjoni u ta’ sorveljanza u sabiex tgħin fl-iżvilupp tal-koordinazzjoni tal-attivitajiet ta’ kontroll, ta’ spezzjoni u ta’ sorveljanza bejn l-awtoritajiet kompetenti ta’ dawk l-Istati Membri.
(13)
Ir-riżultati miksuba bl-applikazzjoni tal-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni għandhom jiġu evalwati b’rapporti annwali ta’ evalwazzjoni li kull Stat Membru kkonċernat għandu jibgħat lill-Kummissjoni u lill-EFCA.
(14)
Il-miżuri stipulati f’din id-Deċiżjoni ġew stabbiliti flimkien mal-Istati Membri kkonċernati. Għalhekk din id-Deċiżjoni għandha tiġi indirizzata lil dawn l-Istati Membri.
(15)
Il-miżuri stipulati f’din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat tas-Sajd u l-Akkwakultura,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
KAPITOLU I
ID-DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Is-suġġett u definizzjonijiet
Din id-Deċiżjoni li tistabbilixxi programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni li japplika għas-sajd li jisfrutta l-istokkijiet tat-tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran, u tal-pixxispad fil-Mediterran u għas-sajd li jisfrutta l-istokkijiet tas-sardin u l-inċova fil-Baħar Adrijatiku tat-Tramuntana.
Minn hawn ‘il quddiem, il-Lvant tal-Atlantiku, il-Mediterran u l-Baħar Adrijatiku tat-Tramuntana jissejħu “iż-żoni kkonċernati”.
Għall-fini ta’ din id-Deċiżjoni, għandhom japplikaw dawn id-definizzjonijiet:
(a)
“l-Adrijatiku tat-Tramuntana” tfisser iż-żona definita hekk fl-Anness I tar-Regolament (UE) Nru 1343/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8).
(b)
“Il-Mediterran” tfisser is-sottożoni 37.1, 37.2 u 37.3 tal-Organizzazzjoni tal-Ikel u l-Agrikoltura (FAO).
(c)
“Il-Lvant tal-Atlantiku” tfisser iż-Żoni VII, VIII, IX, u X tal-Kunsill Internazzjonali għall-Esplorazzjoni tal-Baħar (ICES) kif jiddefinixxu l-Anness III tar-Regolament (KE) Nru 218/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9) u t-Taqsima 34.1.2 tal-FAO.
Artikolu 2
Il-kamp ta’ applikazzjoni
1. B’mod partikolari, il-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni għandu jkopri dawn l-attivitajiet li ġejjin:
(a)
l-attivitajiet tas-sajd skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 fiż-żoni kkonċernati;
(b)
l-attivitajiet relatati mas-sajd, inklużi t-tkabbir, l-użin, l-ipproċessar, il-kummerċjalizzazzjoni, it-trasport u l-ħżin tal-prodotti tas-sajd;
(c)
is-sajd sportiv u rikreattiv;
(d)
l-importazzjoni kif imfissra fl-Artikolu 2(11) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1005/2008 (10);
(e)
l-esportazzjoni kif imfissra fl-Artikolu 2(13) tar-Regolament (KE) Nru 1005/2008.
2. Il-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni għandu japplika sal-15 ta’ Marzu 2018.
3. Il-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni għandhom jimplimentawh il-Kroazja, Ċipru, Franza, il-Greċja, l-Italja, Malta, il-Portugall, is-Slovenja u Spanja (“l-Istati Membri kkonċernati”).
KAPITOLU II
L-GĦANIJIET, IL-PRIJORITAJIET, IL-PROĊEDURI U L-PUNTI TA’ RIFERIMENT
Artikolu 3
L-għanijiet
1. Il-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni għandu jiżgura l-implimentazzjoni uniformi u effettiva tal-miżuri ta’ konservazzjoni u ta’ kontroll applikabbli għall-istokkijiet msemmija fl-Artikolu 1.
2. B’mod partikolari, l-attivitajiet ta’ kontroll u spezzjoni li jsiru skont dan il-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni għandhom jimmiraw li jiżguraw il-konformità ma’ dawn id-dispożizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-ġestjoni tal-opportunitajiet tas-sajd u kwalunkwe kundizzjoni speċifika assoċjata magħha, inkluż il-monitoraġġ tal-utilizzazzjoni tal-kwota u tar-reġim tal-isforz fiż-żoni kkonċernati;
(b)
l-obbligi ta’ rappurtar li japplikaw għall-attivitajiet tas-sajd, b’mod partikolari l-affidabbiltà tal-informazzjoni rreġistrata u rrappurtata;
(c)
l-obbligu li jinħattu l-qabdiet kollha tal-istokkijiet u taż-żoni kkonċernati b’din id-Deċiżjoni li huma soġġetti għal obbligu ta’ ħatt l-art skont ir-Regolament (UE) Nru 1380/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11);
(d)
id-dispożizzjonijiet speċifiċi li approvawhom l-Organizzazzjonijiet Reġjonali tal-Ġestjoni tas-Sajd fir-rigward tal-istokkijiet u ż-żoni kkonċernati b’din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
Il-prijoritajiet
1. L-Istati Membri kkonċernati għandhom iwettqu attivitajiet ta’ kontroll u spezzjoni fir-rigward tal-attivitajiet tas-sajd minn bastimenti tas-sajd u tal-attivitajiet relatati mas-sajd minn operaturi oħra skont strateġija ta’ ġestjoni tar-riskju, f’konformità mal-Artikolu 4(18) tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 u l-Artikolu 98 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 404/2011.
2. Kull bastiment tas-sajd, grupp ta’ bastimenti tas-sajd, kategorija tal-irkaptu tas-sajd, operatur, u/jew attività relatata mas-sajd, għal kull stokk imsemmi fl-Artikolu 1, għandu jkun soġġett għal kontroll u għal spezzjonijiet skont il-livell ta’ prijorità attribwit skont il-paragrafu 3.
3. Kull Stat Membru kkonċernat għandu jattribwixxi l-livell ta’ prijorità skont ir-riżultati tal-valutazzjoni tar-riskju li ssir skont il-proċeduri stabbiliti fl-Artikolu 5.
Artikolu 5
Il-proċeduri tal-valutazzjoni tar-riskju
1. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jevalwaw ir-riskji rigward l-istokkijiet u ż-żona/i koperta, skont it-tabella stabbilita fl-Anness I.
2. Skont l-esperjenza tal-passat u permezz tal-informazzjoni kollha disponibbli u rilevanti, il-valutazzjoni tar-riskju ta’ kull Stat Membru għandha tqis kemm hu probabbli li jkun hemm nuqqas ta’ konformità u x’inhuma l-konsegwenza/i potenzjali kieku dan kellu jiġri. Billi jgħaqqad dawn l-elementi, kull Stat Membru għandu jistma livell tar-riskju (“baxx ħafna”, “baxx”, “medju”, “għoli” jew “għoli ħafna”) għal kull kategorija ta’ spezzjoni msemmija fl-Artikolu 4(2).
3. Meta bastiment tas-sajd li jtajjar il-bandiera ta’ Stat Membru li mhux l-Istat Membru kkonċernat jew bastiment tas-sajd ta’ pajjiż terz, jopera fiż-żona/i msemmija fl-Artikolu 1, dan għandu jkun attribwit livell tar-riskju skont il-paragrafu 3. Jekk ma tingħatax informazzjoni u l-awtoritajiet tal-bandiera tiegħu ma jkunux ipprovdew, fil-qafas tal-Artikolu 9, ir-riżultati tal-valutazzjoni tar-riskju tagħhom stess imwettqa skont l-Artikolu 4(2) u l-paragrafu 3 li twassal għal livell differenti tar-riskju, dan għandu jitqies bħala bastiment tas-sajd b’livell tar-riskju “għoli ħafna”.
Artikolu 6
L-istrateġija ta’ ġestjoni tar-riskju
1. Skont il-valutazzjoni tar-riskju tiegħu, kull Stat Membru kkonċernat għandu jiddefinixxi strateġija ta’ ġestjoni tar-riskju ffukata fuq l-iżgurar tal-konformità. Din l-istrateġija għandha tinkludi l-identifikazzjoni, id-deskrizzjoni u l-allokazzjoni ta’ strumenti ta’ kontroll u mezzi oħra ta’ spezzjoni xierqa u kosteffettivi, b’rabta man-natura u l-livell stmat ta’ kull riskju, kif ukoll il-kisba tal-punti ta’ riferiment fil-mira.
2. L-istrateġija ta’ ġestjoni tar-riskju msemmija fil-paragrafu 1 għandha tiġi koordinata fil-livell reġjonali bi pjan ta’ eżerċizzju konġunt kif jiddefinixxi l-Artikolu 2(c) tar-Regolament (KE) Nru 768/2005.
Artikolu 7
Ir-rabta mal-proċeduri tal-pjanijiet ta’ eżerċizzju konġunt
1. Fil-qafas ta’ pjan ta’ eżerċizzju konġunt, fejn applikabbli, kull Stat Membru kkonċernat għandu jibgħat lill-EFCA r-riżultati tal-valutazzjoni tar-riskju tiegħu mwettqa skont l-Artikolu 5(3) u, b’mod partikolari, lista tal-livelli tar-riskju stmati flimkien ma’ miri korrispondenti għall-ispezzjoni.
2. Meta jixraq, il-livelli tar-riskju u l-listi tal-miri msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu aġġornati bl-informazzjoni li tinġabar waqt l-attivitajiet konġunti ta’ spezzjoni u ta’ sorveljanza. L-EFCA għandha tiġi informata minnufih malli jsir xi aġġornament.
3. L-EFCA għandha tuża l-informazzjoni li tirċievi mingħand l-Istati Membri kkonċernati biex tikkoordina l-istrateġija ta’ ġestjoni tar-riskju fil-livell reġjonali, skont l-Artikolu 6(2).
Artikolu 8
Il-punti ta’ riferiment fil-mira
1. Mingħajr preġudizzju għall-punti ta’ riferiment fil-mira definiti fl-Anness I tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 u fl-Artikolu 9(1) tar-Regolament (KE) Nru 1005/2008, il-punti ta’ riferiment fil-mira għal bastimenti tas-sajd, nases jew operaturi oħra b’livelli tar-riskju “għoli” u “għoli ħafna”, huma stipulati fl-Anness II.
2. Għal xi speċijiet ikkonċernati minn din id-Deċiżjoni, l-għanijiet ta’ kontroll għal kull livell tar-riskju huma stabbiliti fl-Anness II.
3. Il-punti ta’ riferiment fil-mira għal bastimenti tas-sajd, nases jew operaturi oħra b’livelli tar-riskju “baxx ħafna”, “baxx” u “medju” għandhom jiddeterminawhom l-Istati Membri kkonċernati bil-programmi ta’ azzjoni nazzjonali għall-kontroll li jissemmew fl-Artikolu 46 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 u bil-miżuri nazzjonali msemmija fl-Artikolu 95(4) ta’ dak ir-Regolament.
4. B’deroga mill-paragrafi 1 u 2, l-Istati Membri jistgħu japplikaw alternattivament punti ta’ riferiment fil-mira differenti, espressi f’termini ta’ livelli ta’ konformità mtejba, diment li:
(a)
analiżi dettaljata tal-attivitajiet tas-sajd jew tal-attivitajiet relatati mas-sajd u tal-kwistjonijiet tal-infurzar relatati tiġġustifika l-ħtieġa li jiġu stabbiliti punti ta’ riferiment fil-mira fil-forma ta’ livelli ta’ konformità mtejba,
(b)
il-punti ta’ riferiment espressi f’termini ta’ livelli ta’ konformità mtejba jiġu notifikati lill-Kummissjoni, u diment li din ma toġġezzjonax għalihom fi żmien 90 jum, ma jkunux diskriminatorji, u ma jaffettwawx l-għanijiet, il-prijoritajiet u l-proċeduri bbażati fuq ir-riskju li jiddefinixxi l-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni.
5. Kull punt ta’ riferiment u kull għan fil-mira għandu jiġi eżaminat kull sena skont ir-rapporti ta’ evalwazzjoni msemmija fl-Artikolu 13(1) u, meta xieraq, għandu jiġi rivedut skont dan fil-qafas tal-evalwazzjoni msemmi fl-Artikolu 13(4).
6. Meta applikabbli, pjan ta’ eżerċizzju konġunt għandu jagħti effett lill-punti ta’ riferiment fil-mira msemmija f’dan l-Artikolu.
KAPITOLU III
L-IMPLIMENTAZZJONI
Artikolu 9
Koperazzjoni bejn l-Istati Membri u mal-pajjiżi terzi
1. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jikkoperaw flimkien fl-implimentazzjoni tal-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni.
2. Meta jixraq, kull Stat Membru ieħor għandu jikkopera mal-Istati Membri kkonċernati.
3. L-Istati Membri jistgħu jikkoperaw mal-awtoritajiet kompetenti ta’ pajjiżi terzi għall-implimentazzjoni tal-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni.
Artikolu 10
Attivitajiet konġunti ta’ spezzjoni u ta’ sorveljanza
1. Sabiex jiżdiedu l-effiċjenza u l-effettività tas-sistemi nazzjonali tal-kontroll tas-sajd tagħhom, l-Istati Membri kkonċernati għandhom jagħmlu attivitajiet konġunti ta’ spezzjoni u ta’ sorveljanza fl-ilmijiet fil-ġurisdizzjoni tagħhom u, meta jixraq fit-territorju tagħhom. Meta applikabbli, dawn l-attivitajiet għandhom isiru fil-qafas tal-pjanijiet ta’ eżerċizzju konġunt imsemmija fl-Artikolu 9(1) tar-Regolament (KE) Nru 768/2005.
2. Għall-fini tal-attivitajiet konġunti ta’ spezzjoni u ta’ sorveljanza, l-Istati Membri kkonċernati għandhom:
(a)
jiżguraw li l-uffiċjali mill-Istati Membri kkonċernati l-oħra jkunu mistiedna jieħdu sehem fl-attivitajiet konġunti ta’ spezzjoni u ta’ sorveljanza;
(b)
jistabbilixxu proċeduri operattivi konġunti li jkunu applikabbli għad-dgħajjes tas-sorveljanza tagħhom;
(c)
joħolqu punti tal-kuntatt kif jissemma fl-Artikolu 80(5) tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009, meta xieraq.
3. L-Uffiċjali u l-ispetturi tal-Unjoni jistgħu jieħdu sehem f’attivitajiet konġunti ta’ spezzjoni u ta’ sorveljanza.
Artikolu 11
L-iskambju tad-dejta
1. Għall-fini tal-implimentazzjoni ta’ dan il-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni, kull Stat Membru kkonċernat għandu jiżgura l-iskambju elettroniku dirett tad-dejta kif jissemma fl-Artikolu 111 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 u fl-Anness XII tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 404/2011 ma’ Stati Membri kkonċernati oħra u mal-EFCA.
2. Id-dejta msemmija fil-paragrafu 1 għandha tkun relatata mal-attivitajiet tas-sajd u mal-attivitajiet relatati mas-sajd li jsiru fiż-żona/i li jkopri dan il-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni.
Artikolu 12
Informazzjoni
1. Sakemm issir l-implimentazzjoni sħiħa tat-Titolu XII tal-Kapitolu III tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009, u skont il-format stabbilit fl-Anness III ta’ din id-Deċiżjoni, kull Stat Membru kkonċernat għandu jibgħat lill-Kummissjoni u lill-EFCA b’mezzi elettroniċi, din l-informazzjoni li ġejja:
(a)
l-identifikazzjoni, id-data, u t-tip ta’ kull operazzjoni ta’ kontroll jew spezzjoni li saret;
(b)
l-identifikazzjoni ta’ kull bastiment tas-sajd (in-numru tar-reġistru tal-flotta tal-Unjoni), nassa, vettura jew operatur (isem il-kumpanija) soġġett għal kontroll jew spezzjoni;
(c)
meta jixraq, it-tip ta’ rkaptu tas-sajd spezzjonat; u,
(d)
meta jinstab ksur serju jew bosta:
(i)
it-tip(i) ta’ ksur serju;
(ii)
il-qagħda dwar is-segwitu tal-ksur serju (b’mod partikolari jekk il-każ ikunx qed jiġi investigat, pendenti, fl-appell); u
(iii)
is-sanzjoni(jiet) imposta bħala segwitu tal-ksur serju: il-livelli tal-multi, il-valur tal-ħut u/jew irkaptu konfiskat, il-punti assenjati skont l-Artikolu 126(1) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 404/2011, jew tip ieħor ta’ sanzjonijiet.
2. L-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tiġi komunikata għal kull kontroll jew spezzjoni u għandha tibqa’ tiġi elenkata u aġġornata f’kull rapport sakemm tintemm l-azzjoni skont il-liġijiet tal-Istat Membru kkonċernat. Meta ma tkunx ittieħdet azzjoni wara li jinstab ksur serju, għandha tingħata spjegazzjoni.
3. Għas-sajd li jisfrutta l-istokkijiet tat-tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran, u tal-pixxispad fil-Mediterran, l-informazzjoni msemmija fil-paragrafi 1 u 2 għandha tintbagħat lill-Kummissjoni u lill-EFCA b’mezzi elettroniċi fil-15 ta’ Settembru u għandha tiġi aġġornata sal-31 ta’ Jannar tas-sena ta’ wara.
4. Għas-sajd li jisfrutta l-istokkijiet tas-sardin u l-inċova fil-Baħar Adrijatiku tat-Tramuntana, l-informazzjoni msemmija fil-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu għandha tintbagħat lill-Kummissjoni u lill-EFCA b’mezzi elettroniċi fil-15 ta’ April u għandha tiġi aġġornata sal-31 ta’ Jannar tas-sena ta’ wara.
Artikolu 13
Evalwazzjoni
1. Sal-31 ta’ Marzu tas-sena ta’ wara s-sena kalendarja rilevanti, kull Stat Membru kkonċernat għandu jibgħat lill-Kummissjoni u lill-EFCA rapport ta’ evalwazzjoni dwar l-effettività tal-attivitajiet ta’ kontroll u spezzjoni li saru skont dan il-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni.
2. Għallinqas, ir-rapport ta’ evalwazzjoni msemmi fil-paragrafu 1 għandu jinkludi l-informazzjoni elenkata fl-Anness IV. Fir-rapport ta’ evalwazzjoni tagħhom, l-Istati Membri kkonċernati jistgħu jinkludu wkoll azzjonijiet oħra bħal sessjonijiet ta’ taħriġ jew informazzjoni mfassla biex iħallu impatt fuq il-konformità mill-bastimenti tas-sajd jew minn operaturi oħrajn.
3. Għall-valutazzjoni annwali tagħha tal-effettività tal-pjanijiet ta’ eżerċizzju konġunt li jissemmew fl-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 768/2005, l-EFCA għandha tqis ir-rapporti ta’ evalwazzjoni msemmija fil-paragrafu 1.
4. Darba fis-sena, il-Kummissjoni għandha ssejjaħ laqgħa tal-Kumitat tas-Sajd u l-Akkwakultura sabiex tiġi evalwata l-konvenjenza, l-adegwatezza u l-effettività tal-programm speċifiku ta’ kontroll u spezzjoni u l-impatt globali tiegħu fuq il-konformità mill-bastimenti tas-sajd u minn operaturi oħra, skont ir-rapporti ta’ evalwazzjoni msemmija fil-paragrafu 1. Il-punti ta’ riferiment u l-għanijiet fil-mira li jistabbilixxi l-Anness II jistgħu jiġu riveduti skont dan.
Artikolu 14
Id-destinatarji
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, id-19 ta’ Marzu 2014.