NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 845/2012
ze dne 18. září 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 21. prosince 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby určitých výrobků z oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Kromě toho Komise vyrozuměla výrobce v Kanadě a Jihoafrické republice (dále jen „Jižní Afrika“), jelikož tyto země byly v oznámení o zahájení řízení uvedeny jako možné srovnatelné země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. října 2010 do 30. září 2011.
(5)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze šesti výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a již byli vybráni na základě prodeje, objemu výroby, velikosti a zeměpisné polohy v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představují 46 % výroby Unie a 38 % prodeje Unie. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Jeden výrobce v Unii uvedl, že si nepřeje být do vzorku zařazen, a byl proto nahrazen následujícím největším výrobcem.
(6)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 26 vyvážejících výrobců nebo jejich skupin v ČLR. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise původně vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však neposkytl přesné údaje o vývozu, a byl proto ze vzorku vyřazen. Další dva vyvážející výrobci, kteří byli do vzorku následně zařazeni, svoji spolupráci ukončili. Komise se proto nakonec rozhodla vzorek omezit na dva vyvážející výrobce s nejvyšším objemem vývozu do Unie, kteří byli původně vybráni jako součást vzorku. Objem jejich vývozu představuje více než 30 % celkového vývozu všech spolupracujících čínských vyvážejících výrobců.
(7)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, čínským orgánům a dalším čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádali tři čínští vyvážející výrobci, včetně jedné společnosti zařazené do vzorku. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svoji žádost později stáhl. Druhý vyvážející výrobce zařazený do vzorku požádal pouze o individuální zacházení.
(8)
Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Komise zaslala dotazníky dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, čtrnácti dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali, čtyřem výrobcům v Kanadě, třem výrobcům v Jižní Africe, pěti výrobcům v Korejské republice (dále jen „Jižní Korea“) a pěti výrobcům v Brazilské federativní republice (dále jen „Brazílie“), což jsou kandidátské země pro volbu srovnatelné země, dále šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti spolupracujícím dovozcům v Unii a známým uživatelům.
(10)
Odpověď zaslalo devět vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, jeden výrobce v Kanadě a jeden výrobce v další možné srovnatelné zemi, Jižní Koreji. Na dotazník také odpovědělo šest výrobců v Unii zařazených do vzorku, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a deset uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
ArcelorMittal Belgium, Belgie, a prodejní společnost ve spojení ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Lucembursko,
-
ArcelorMittal Poland, Polsko,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Německo,
-
voestalpine Stahl GmbH a voestalpine Stahl Service Center GmbH, Rakousko,
-
Tata Steel Maubeuge SA (dříve pod názvem Myriad SA), Francie,
-
Tata Steel UK Ltd, Spojené království.
(b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a společnost, která je s ní ve spojení, Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd,
-
Union Steel China a společnost, která je s ní ve spojení, Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
(c)
Dovozci do Unie
-
ThyssenKrupp Mannex, Německo
(d)
Uživatelé v Unii
-
Steelpartners NV (společnost patří do skupiny Joris IDE), Belgie
3. Období šetření
(12)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem jsou určité výrobky z oceli s organickým povlakem (dále jen „ocel s organickým povlakem“), tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
(14)
Ocel s organickým povlakem se používá zejména ve stavebnictví, také pro další zpracování v různých výrobcích používaných ve stavebnictví (jako jsou sendvičové panely, střešní materiály, krytiny atd.) Mezi další použití patří výroba domácích spotřebičů (kuchyňské spotřebiče a přístroje na záznam a reprodukci zvuku nebo obrazu a podobná zařízení) nebo vybavení pro výstavbu (dveře, radiátory, osvětlení atd.).
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření ukázalo, že ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR, ocel s organickým povlakem dovážená do Unie z ČLR a ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná v Kanadě, která byla vybrána jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(16)
Některé zúčastněné strany uvedly, že výrobky z ČLR nejsou srovnatelné s výrobky prodávanými výrobním odvětvím Unie, jelikož výrobky z ČLR se prodávají v rámci jiného tržního a cenového segmentu a pro různé konečné použití, jako jsou venkovní stavby, zatímco v případě významné části výrobků výrobního odvětví Unie se jedná o vysoce kvalitní výrobky, používané pouze ve vysoce specializovaném odvětví domácích spotřebičů.
(17)
Z šetření vyplynulo, že ačkoli výrobci v Unii skutečně prodávali část své výroby v rámci tržních segmentů, jako jsou domácí spotřebiče, byly stejné výrobky prodávány i v odvětví stavebních materiálů, což má být hlavní tržní segment čínského vývozu. Kromě toho se zjistilo, že úrovně cen mezi těmito dvěma odvětvími jsou z velké části srovnatelné pro stejné druhy výrobků prodávané různým uživatelům.
(18)
Je třeba poznamenat, že jelikož je dotčený výrobek převážně standardizovaný, má podobné fyzikální a chemické vlastnosti jako obdobný výrobek bez ohledu na konečné použití. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3. Žádosti o vyloučení výrobku
(19)
Někteří uživatelé, čínští vývozci a výrobci v Unii zaslali žádost o vyloučení některých typů výrobku. Jedná se např. o ocel s chromovým nebo cínovým povlakem, ocelové pláty opatřené anorganickou zinkosilikátovou vrstvou nebo vrstvou z jiných než organických materiálů.
(20)
Tato otázka však není doposud uzavřena, jelikož některé tyto žádosti neobsahují dostatečnou dokumentaci, aby bylo možno přijmout rozhodnutí se znalostí věci. Bylo proto rozhodnuto tyto žádosti dále vyhodnocovat.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro snazší odkazování uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(22)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, požádali tři vyvážející výrobci z ČLR o zacházení jako v tržním hospodářství a zaslali vyplněný příslušný formulář žádosti ve stanovené lhůtě, přičemž jeden vyvážející výrobce svoji žádost následně stáhl.
(23)
Pokud jde o dva zbývající spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, bylo na základě rozsudku Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (3) rozhodnuto přezkoumat žádosti jak vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd a společnosti, které s ní jsou ve spojení), tak vyvážejícího výrobce, který do vzorku zařazen nebyl (Union Steel China a společnost, která s ní je ve spojení). Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(24)
Zjistilo se, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR nesplňuje kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, jsou podstatně zkreslené kvůli státním zásahům na trhu s ocelí v ČLR a v zásadě se nezakládají na tržní hodnotě, jak vyžaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážka základního nařízení.
(25)
Zásahy čínského státu v odvětví oceli prokazuje skutečnost, že velkou většinu velkých čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní kapacita a výkon jsou ovlivňovány různými pětiletými průmyslovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem (2011-2015) pro odvětví železa a oceli.
(26)
Stát také významně kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(27)
Toto zkreslení se odráží v ceně, již společnosti, které jsou předmětem šetření, platily za ocelové svitky válcované za tepla během období šetření. Tato cena byla výrazně nižší než ceny na mezinárodním trhu. Lze proto vyvodit, že výroba oceli s organickým povlakem má díky zásahům státu prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, což zkresluje cenu oceli s organickým povlakem v ČLR. Toto zkreslení představuje pro čínské vyvážející výrobce výraznou výhodu, pokud jde o náklady, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, tvoří přibližně 80 % výrobních nákladů. Kritérium 1 nelze tedy považovat za splněné.
(28)
Kromě obecné situace popsané výše nesplnil jeden vyvážející výrobce ani kritérium 2, a to kvůli významným nedostatkům v systémech účetnictví tří společností, které jsou s ním v rámci skupiny ve spojení.
(29)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(30)
Písemné podání poskytl žadatel, jeden čínský vyvážející výrobce a orgány ČLR. Žadatel s výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství souhlasil. Čínský vyvážející výrobce zejména zpochybnil tvrzení, že jsou ceny účtované společnostem, které jsou předmětem šetření, za ocelové svitky válcované za tepla výrazně nižší než mezinárodní ceny, avšak na podporu svého tvrzení neposkytl žádné informace. Údaje Eurostatu, potvrzené dalšími dostupnými statistickými údaji (4), jasně ukazují, že uvedené ceny byly výrazně nižší než mezinárodní ceny porovnávané s odpovídajícími cenami v Evropě, Severní Americe, Jižní Americe a Japonsku. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
(31)
Orgány ČLR uvedly, že existence případných zkreslení ceny suroviny, tj. ocelových svitků válcovaných za tepla, na úrovni celého výrobního odvětví nemusí automaticky vylučovat soulad s kritériem 1, které stanoví určení na úrovni podniků. Jak je však uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, zkreslení ceny hlavní suroviny se odráží v ceně účtované všem společnostem, které jsou předmětem šetření. Tuto skutečnost za prvé nezpochybnila ani jedna strana a za druhé, zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství proběhlo na úrovni jednotlivých společností a zjištění nejsou omezena na všeobecné horizontální záležitosti. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
Orgány ČLR dále uvedly, že pětileté plány jsou nezávazné pokyny, které nejsou v ČLR právně závazné. Jak je však uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, bez ohledu na přesný právní status těchto plánů nelze popřít, že jejich prostřednictvím mají zásahy vlády ČLR významný dopad na výrobní kapacitu v odvětví oceli a jeho výkon. Toto tvrzení se proto zamítá.
(33)
Orgány v ČLR dále tvrdí, že způsob vyřizování žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství ze strany Komise je neslučitelný s rozsudky Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (5) (dále jen „rozsudek ve věci Brosmann“) a ze dne 19. července 2012 (6) (dále jen „rozsudek ve věci Zhejiang Xinan Chemical“). Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že řízení bylo provedeno v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann, jak uznaly i orgány ČLR ve svém podání. Kromě toho se v rozsudku ve věci Zhejiang jednalo o státní zásahy do rozhodování společnosti. Nicméně v tomto řízení byla hlavním důvodem pro odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství skutečnost, že cena hlavní suroviny neodráží tržní hodnoty. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(34)
Čínské orgány dále uvedly, že jelikož současně probíhající antisubvenční řízení týkající se dotčeného výrobku rovněž zkoumalo záležitost zkreslení ceny hlavní suroviny, měla Komise vzít v úvahu důkazy shromážděné v této záležitosti v uvedeném souběžně probíhajícím řízení. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že v rámci stávajícího antidumpingového řízení bylo během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství zkoumáno, zda náklady na hlavní surovinu odráží tržní hodnoty. Závěr, že výroba oceli s organickým povlakem v ČLR má prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, proto v tomto ohledu skutečně platí a nijak nepředjímá jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení a naopak. Jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení jsou odlišného charakteru než rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(35)
Orgány ČLR rovněž tvrdily, že Komise čínským orgánům nesdělila zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, neboť útvary Komise poskytly dne 12. července 2012 prostřednictvím verbální nóty předané čínskému zastoupení při EU informační dokument ohledně zacházení jako v tržním hospodářství.
(36)
Rovněž bylo předloženo tvrzení, že Komise použila pro uložení prozatímních cel neověřené údaje od výrobce ve srovnatelné zemi. To však není pravda, protože Komise použila údaje, které analyzovala a zjistila, že jsou spolehlivé, jak je jasně stanoveno ve 48. bodě odůvodnění. Komise musela požádat výrobce ve srovnatelné zemi (Kanada) o spolupráci, jelikož, jak je vysvětleno ve 45. bodě odůvodnění, výrobce v jiné srovnatelné zemi (Jižní Korea) svoji spolupráci ukončil těsně před plánovanou a dohodnutou inspekcí. Šetření na místě v prostorách výrobce bude proto provedeno po skončení prozatímní fáze řízení. Bylo také namítnuto, že společnost ve srovnatelné zemi (Jižní Korea) se rozhodla spolupráci ukončit na základě rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, jelikož k ukončení spolupráce došlo dne 3. července, zatímco zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství byla poskytnuta dne 12. července 2012.
(37)
Žádný z předložených argumentů nebyl takové povahy, aby vedl ke změně zjištění, pokud jde o rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství.
(38)
Z výše uvedeného vyplývá, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(40)
Vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku a požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, rovněž požádal o individuální zacházení, v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Druhý vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku, požádal pouze o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR splňují kritéria pro přiznání individuálního zacházení.
3. Individuální zjišťování
(41)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo šest spolupracujících vyvážejících výrobců v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, přičemž pouze jeden z nich požádal o zacházení jako v tržním hospodářství. Bylo předběžně rozhodnuto, že individuální zjišťování se provede u vyvážejícího výrobce, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, a sice společnost Union Steel China, jelikož nebylo příliš zatěžující zjišťování provést vzhledem k tomu, že u uvedeného vyvážejícího výrobce již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(42)
Tento vyvážející výrobce požádal kromě zacházení jako v tržním hospodářství i o individuální zacházení v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Po přezkoumání uvedené žádosti bylo předběžně rozhodnuto společnosti Union Steel China udělit individuální zacházení, jelikož splňovala příslušná kritéria.
4. Běžná hodnota
4.1. Volba srovnatelné země
(43)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(44)
V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise záměr použít buď Kanadu nebo Jižní Afriku jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily.
(45)
Komise zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dotazníky výrobcům oceli s organickým povlakem v Kanadě a Jižní Africe, a rovněž výrobcům v Brazílii a Jižní Koreji. Na dotazníky odpověděli pouze dva výrobci oceli s organickým povlakem, jeden v Kanadě a druhý v Jižní Koreji. Zdá se, že obě země jsou otevřenými trhy bez dovozních cel a s významným dovozem z několika třetích zemí. V Jižní Koreji jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Nicméně ve velmi pokročilém stadiu řízení a těsně před inspekcí útvarů Komise na místě, dne 3. července 2012, však jihokorejský výrobce nevysvětlitelně ukončil spolupráci.
(46)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla jako srovnatelná země vybrána Kanada. V Kanadě jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Šetřením se nezjistil žádný důvod, proč by neměla být Kanada považována za vhodnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(47)
Několik zúčastněných stran namítlo, že strukturu nákladů kanadského výrobce nelze srovnávat se strukturou nákladů čínského vyvážejícího výrobce. Žádné významné rozdíly ve struktuře nákladů však nebyly zjištěny a toto tvrzení se tudíž zamítá.
(48)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly analyzovány a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(49)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
4.2. Stanovení běžné hodnoty
(50)
Jelikož společnost, která byla zařazena do vzorku a společnost, jejíž žádost o individuální zjišťování byla přijata, neprokázaly, že splňují kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, a další společnost, která byla zařazena do vzorku, o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádala, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací od výrobce ve srovnatelné zemi.
(51)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Kanadě nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující kanadský výrobce prodává obdobný výrobek v reprezentativním množství na domácím kanadském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a vyvážejícím výrobcem, jehož žádost o individuální zjišťování byla přijata.
(52)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly tudíž stanoveny výrobní náklady kanadského výrobce během období šetření.
(53)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného druhu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného druhu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(54)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(55)
Pokud jde o neziskové druhy výrobků, byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů kanadského výrobce plus prodejní, správní a režijní náklady a ziskového rozpětí u ziskových druhů výrobků.
4.3. Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(56)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
4.4. Srovnání
(57)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené důkazy.
5. Dumpingová rozpětí
(58)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(59)
Vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl vypočítán pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Na základě toho činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením 61,1 %.
(60)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s ekvivalentními statistikami Eurostatu.
(61)
Vzhledem k tomu, že míra spolupráce ze strany ČLR činila přibližně 70 %, bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy produktů vyvážejících výrobců. Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 77,9 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(62)
Na základě toho činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Vážený průměr vzorku
61,1 %
Celostátní dumpingové rozpětí
77,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(63)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(64)
Během období šetření vyrábělo ocel s organickým povlakem 22 výrobců v Unii. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta na přibližně 3 645 298 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(65)
Během šetření se zjistilo, že významná část výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku byla určena k využití pro vlastní spotřebu, tj. výrobky byly často pouze předány (bez faktury) a/nebo dodány za transferové ceny v rámci jedné společnosti nebo skupiny společností k dalšímu navazujícímu zpracování.
(66)
V zájmu zjištění, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu či nikoliv, a za účelem stanovení spotřeby a různých ekonomických ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Unie, se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie.
(67)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly shromážděny a analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s ocelí s organickým povlakem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(68)
Bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení se musí zaměřit na situaci na volném trhu v případě těchto ekonomických ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu a ceny; ukazatele újmy byly tedy upraveny o známé využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej v rámci výrobního odvětví Unie, přičemž využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly analyzovány odděleně.
(69)
U ostatních ekonomických ukazatelů bylo však na základě šetření zjištěno, že mohou být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti. Výroba (jak u závislého, tak u volného trhu), kapacita, využití kapacity, investice, stav zásob, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost získávat kapitál skutečně závisí na celé činnosti, ať už je výroba závislá nebo prodávaná na volném trhu.
3. Spotřeba v Unii
(70)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a rovněž jej prodává/předává společnostem, které jsou ve spojení, k dalšímu navazujícímu zpracování, např. střediskům služeb pro ocelářský průmysl.
(71)
Při výpočtu zřejmé spotřeby oceli s organickým povlakem v Unii Komise sečetla objem celkového dovozu oceli s organickým povlakem do Unie na základě údajů Eurostatu a objem prodeje a využití pro vlastní spotřebu obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie na základě údajů z podnětu a ověření během inspekcí u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(72)
Pokud jde o údaje Eurostatu týkající se dovozu, je třeba poznamenat, že popisy příslušných kódů KN (viz 13. bod odůvodnění výše) nejsou omezeny na popis výrobku, který je předmětem šetření, a údaje podle Eurostatu o dovozu pod těmito kódy mohou tedy zahrnovat i jiné výrobky. Nicméně kvůli nedostatku informací o případném množství takového dalšího dovozu či důkazů svědčících o jeho významném množství bylo předběžně rozhodnuto použít úplné údaje týkající se dovozu pod příslušnými kódy KN na základě údajů Eurostatu.
(73)
Na tomto základě se spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba (v tunách)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Index (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu EU snížila o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize zejména na stavebnictví k poklesu o přibližně 24 %. Poté začala spotřeba opět stoupat a celkově vzrostla od roku 2009 do období šetření o 20 %, nicméně nedosáhla původní úrovně z roku 2008.
4. Dovoz z dotčené země a podíl na trhu
(75)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Index (2008 = 100)
100
42
114
163
Zdroj: Eurostat
(76)
Bez ohledu na vývoj spotřeby došlo u objemu dovozu z ČLR v posuzovaném období k výraznému nárůstu, a to o 49 %. V důsledku negativních dopadů hospodářské krize klesl v roce 2009 výrazně i objem dovozu z ČLR. Dovoz z ČLR však začal opět velmi rychle stoupat a v období od roku 2009 do období šetření dosáhl nárůstu na úrovni působivých 367 %.
(77)
Stejně tak se v posuzovaném období zvýšil podíl na trhu tohoto dovozu, a sice o 63 %. I když v období 2008 až 2009 klesl více než o polovinu, vykázal od roku 2009 do období šetření výrazný nárůst, který dosáhl 290 %.
4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena (EUR/t)
875
728
768
801
Index (2008 = 100)
100
83
88
91
Zdroj: Eurostat
(78)
Průměrná cena dovozu z ČLR klesla během posuzovaného období o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k výraznému poklesu o 17 %, poté vzrostla během období 2009 až 2010 o pět procentních bodů a během období šetření o další tři procentní body.
(79)
Ceny dovozu z ČLR byly v celém posuzovaném období setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Z výše uvedené tabulky vyplývá, že ačkoli v době vrcholící hospodářské krize v roce 2009, kdy spotřeba náhle klesla a na trhu došlo k výraznému zpomalení, nepomohlo čínskému dovozu udržet si podíl na trhu ani cenové snížení o 17 %, došlo díky neustálému cenovému podbízení v následujících letech ke stabilnímu působivému nárůstu podílu na trhu čínského dovozu od roku 2009 do období šetření.
(80)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(81)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení až o 25,9 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(82)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(83)
Jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(84)
V zájmu stanovení mikroekonomických ukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a stav zásob, poskytlo šest výrobců v EU zařazených do vzorku potřebné údaje, které byly u nich také ověřeny.
(85)
Údaje, které žadatel poskytl za všechny výrobce oceli s organickým povlakem v Unii, byly porovnány s dalšími dostupnými zdroji a ověřenými údaji výrobců v Unii zařazených do vzorku a použity ke stanovení makroekonomických ukazatelů, jako je výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost a produktivita.
5.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(86)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Index (2008 = 100)
100
77
88
86
Výrobní kapacita (v tunách)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Index (2008 = 100)
100
102
96
96
Index využití kapacity
75 %
56 %
68 %
67 %
Index (2008 = 100)
100
75
91
90
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(87)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 14 %. Výroba prudce poklesla v roce 2009 zároveň se snížením poptávky, ovšem v roce 2010 o něco vzrostla, nicméně během období šetření navzdory nárůstu spotřeby opět mírně poklesla.
(88)
Výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila o 4 %. Využití kapacity vykázalo stejný trend jako výroba a v posuzovaném období kleslo o 10 %.
5.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Index (2008 = 100)
100
81
90
87
Podíl na trhu (v tunách)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Index (2008 = 100)
100
106
104
96
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(89)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 19 %. V roce 2010 se tento objem zvýšil o devět procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o tři procentní body.
(90)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl během posuzovaného období o 4 %. Po počátečním nárůstu podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2009 došlo v roce 2010 a v období šetření opět k jeho poklesu, takže výsledný podíl na trhu byl o 6 % nižší během období šetření než v roce 2009, a to i přesto, že ve stejném období vzrostla spotřeba o více než 20 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřeby a získat zpět objem prodeje a část podílu na trhu, které ztratilo.
(91)
Zatímco spotřeba Unie klesla během posuzovaného období o 9 % a objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, klesl o 13 %, snížil se podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 2,3 procentní body z 59 % v roce 2008 na 56,7 % během období šetření.
5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
6 790
5 953
5 723
5 428
Index (2008 = 100)
100
88
84
80
Produktivita (t/FTE)
621
545
648
672
Index (2008 = 100)
100
88
104
108
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(92)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví unie postupně klesala. Celkový počet zaměstnanců v tomto výrobním odvětví počítaný v ekvivalentech plného pracovního úvazku klesl během posuzovaného období o 20 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhl v období šetření. Produktivita nicméně v posuzovaném období vzrostla o 8%, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví rovněž snažilo snížit výrobní náklady.
5.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
5.3.1. Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii a výrobní náklady
(93)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Od roku 2009 do období šetření ceny zároveň se zvýšením spotřeby a objemem prodeje vzrostly o 23 %, nedosáhly však výše z roku 2008.
(94)
Současně vzrostly během posuzovaného období průměrné náklady na výrobu a prodej obdobného výrobku o 6 %, a to kvůli nárůstu výrobních nákladů na jednotku, zatímco prodejní, správní a režijní náklady na jednotku klesly o 34 %.
(95)
Po poklesu jednotkové ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření došlo ve výrobním odvětví Unie k růstu nákladů, který mohl být vyrovnán pouze mírným zvýšením cen, což přesně stačilo na udržení úrovně ziskovosti z roku 2010 a z období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly stabilně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
OŠ
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
5.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(96)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 během hospodářské krize dramaticky klesla ziskovost výrobního odvětví Unie, což vedlo ke ztrátě 13,9 %. Od roku 2010 se situace začala zlepšovat, nicméně rostoucí výrobní náklady neumožnily dosáhnout úrovně ziskovosti, která je považována pro dané výrobní odvětví za přiměřenou a udržitelnou (6,7 %, viz 156. bod odůvodnění). Během celého posuzovaného období poklesla ziskovost o 61 %.
(97)
Vývoj v oblasti peněžního toku z velké části odrážel záporný vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v roce 2010. Obdobně i návratnost investic klesla o 56 % z 13,8 % v roce 2008 na 6 % v období šetření.
(98)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na začátku posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie učinit významné investice, poté však jejich výše v roce 2009 výrazně klesla, přičemž během posuzovaného období došlo k celkovému poklesu o 73 %.
(99)
Jak je uvedeno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie se zhoršily, nebylo však zjištěno, že by v průběhu posuzovaného období byla vážně postižena jeho schopnost získávat kapitál.
5.3.3. Stav zásob
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(100)
U šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku představoval stav zásob v období šetření přibližně 8 % objemu výroby. Konečný stav zásob se během posuzovaného období zvýšil o 12 %. Ačkoli je třeba poznamenat, že stav zásob není pro dané výrobní odvětví významným ukazatelem, jelikož se výroba odvíjí zejména od konkrétních objednávek, došlo k hlavnímu nárůstu stavu zásob od roku 2009 do období šetření, což odpovídalo období největšího nárůstu dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.4. Mzdové náklady
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60 959
57 892
58 637
62 347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
Průměrné mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období pouze o 2 %, což je nižší než míra inflace. Z šetření vyplynulo, že výrobci zařazení do vzorku výrazně snížili zejména celkové a administrativní náklady a dohlíželi na účinnost.
5.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(102)
Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, v EU existuje významný trh s ocelí s organickým povlakem, který tvoří navazující zpracování tohoto výrobku výrobním odvětvím Unie. Za účelem analýzy tohoto trhu byl zohledněn veškerý objem využití pro vlastní spotřebu a objem prodeje stranám, které jsou ve spojení (závislý prodej), výrobci v Unii zařazenými do vzorku a dalšími výrobci v Unii.
(103)
Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly určeny k dalšímu zpracování samotnými společnostmi nebo společnostmi, které jsou s nimi ve spojení v rámci skupiny výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří zejména obchodují se stavebními materiály, a jsou tudíž koncovými uživateli oceli s organickým povlakem.
(104)
Na výše uvedeném základě bylo stanoveno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej výrobců v Unii představovaly 27 % celkového objemu výroby během období šetření. Během posuzovaného období kleslo využití pro vlastní spotřebu a související objem prodeje o 19 % a podíl na trhu se snížil o 11 %.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Index (2008 = 100)
100
76
81
81
Podíl na trhu
22 %
22 %
20 %
19 %
Index (2008 = 100)
100
100
94
89
Zdroj: Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(105)
Hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje byla analyzována na základě odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci zařazenými do vzorku, které u nich byly ověřeny během inspekcí. Z šetření vyplynulo, že mezi využitím pro vlastní spotřebu a závislým prodejem nebyl, pokud jde o konečné využití výrobku, významný rozdíl. Využití pro vlastní spotřebu uváděly společnosti, kde navazující výroba probíhala v rámci stejné právnické osoby, zatímco závislý prodej byl prodej na fakturu jiným právnickým osobám, které jsou ve spojení. Kromě toho byla metoda pro stanovení cen v rámci využití pro vlastní spotřebu i závislého prodeje stranám, které jsou ve spojení, podobná, tj. společnostem ve spojení i navazujícím interním výrobním jednotkám společností zařazených do vzorku byla účtována reálná hodnota (metoda „cost plus“) výrobku.
(106)
Průměrná hodnota na tunu se tak během posuzovaného období zvýšila o 1 % a byla tudíž během období šetření o 2 % nižší než prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku určená odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
967
787
910
975
Index (2008 = 100)
100
81
94
101
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(107)
Vzhledem k tomu, že většina závislého prodeje a využití pro vlastní spotřebu byla určena pro navazující obchodování se stavebními materiály výrobců v Unii, byly uvedený prodej a využití pro vlastní spotřebu rovněž nepřímo vystaveny konkurenci od ostatních hráčů na trhu, včetně dumpingového dovozu z ČLR. Interní poptávka ze strany navazující výroby se odvíjí od šance následné výrobky prodat na volném trhu, který není ovlivňován dumpingovým dovozem. Lze tedy vyvodit, že příčinou klesajícího objemu a podílu na trhu během posuzovaného období byla konkurence dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.6. Účinky minulého dumpingu a subvencování
(108)
Jelikož se jedná o první antidumpingové řízení ohledně dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného minulého dumpingu nebo subvencování.
6. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(109)
Všechna zjištěná rozpětí uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou výrazně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
7. Závěr ohledně újmy
(110)
Šetřením bylo prokázáno, že se všechny ukazatele újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršily, nebo se nevyvíjely v souladu se spotřebou.
(111)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 13 % a jeho podíl na trhu se z 59 % v roce 2008 propadl na 56,7 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření po roce hospodářské krize, která měla dopad na poptávku, zvýšila o 20 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k výrazné expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo opět získat ztracený podíl na trhu. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(112)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(113)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(114)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(115)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 9 %, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl přibližně o 49 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl o 63 % z 8,3 % v roce 2008 na 13,6 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, o 13 % a jeho podíl na trhu se zmenšil o 4 % z 59 % v roce 2008 na 56,7 % v období šetření.
(116)
Ačkoli byl dovoz z ČLR rovněž poznamenán hospodářskou krizí a v letech 2008 a 2009 klesl o 68 %, začal od roku 2009 do období šetření znovu velmi rychle růst, přičemž na konci období šetření byl o 367 % větší, přestože se spotřeba Unie v tomto období zvýšila pouze o 20 %. Snížením jednotkové ceny o 9 % ve srovnání s rokem 2008 a cenovým podbízením vůči výrobnímu odvětví Unie o 25,9 % během období šetření navýšil čínský dovoz svůj podíl na trhu od roku 2008 do období šetření o 63 % a dosáhl podílu 13,6 %.
(117)
Zároveň od roku 2008 do období šetření klesl objem prodeje výrobců v Unii stranám, které nejsou ve spojení, celkem o 13 %. V době zotavování trhu, od roku 2009 do období šetření, zvýšilo výrobní odvětví Unie objem prodeje stranám, které nejsou ve spojení, o pouhých 8 %, zároveň však ztratilo 9 % podílu na trhu, a z rostoucí spotřeby tedy těžilo pouze v omezené míře. Prospěch ze zvyšující se spotřeby tak měl zejména čínský dovoz, který ostatní hráče na trhu výrazně předběhl.
(118)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období snížily o 9 %. I když po prudkém poklesu v roce 2009 pak mezi rokem 2009 a obdobím šetření pomalu rostly, zůstávaly stabilně pod úrovní cen účtovaných výrobním odvětvím Unie. Jednotková cena pro odběratele v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla o pouhá 3 %, a prokázala tak určitou odolnost vůči tlaku na ceny vyvíjenému čínským dovozem. Tyto ceny se však zjevně udržely na úkor nižšího objemu prodeje a snížené ziskovosti z tohoto prodeje, která klesla z 6,7 % v roce 2008 na 2,6 % v období šetření, celkem tedy o 61 %, přičemž zároveň rostly výrobní náklady.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit, že prudký nárůst dumpingového dovozu z ČLR při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, hrál rozhodující roli ve způsobení podstatné újmy výrobnímu odvětví Unie, které pak již nemohlo plně těžit ze zotavující se spotřeby v Unii.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
OŠ
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Index (2008 = 100)
100
131
88
114
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Index (2008 = 100)
100
123
112
97
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Index (2008 = 100)
100
84
58
74
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Index (2008 = 100)
100
110
82
94
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj: Eurostat
(120)
Přestože dovoz z ČLR představoval během období šetření 56 % veškerého dovozu do EU, byly zde i další významné zdroje dovozu, a sice z Indické republiky (dále jen „Indie“) (11 %) a Jižní Koreje (19 %). Na rozdíl od dovozu z ČLR poklesl dovoz z Indie, i přes výrazné snížení průměrné ceny o 12 %, během posuzovaného období celkem o 12 % a ztratil 3 % podílu na trhu. Dovoz z Jižní Koreje vzrostl o pouhá 4 %, přičemž průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008. Indický dovoz vykazoval v období šetření 2,7 % podílu na trhu, zatímco dovoz z Jižní Koreje měl podíl 4,6 %.
(121)
Dovoz z ostatních zemí, který představoval 14 % celkového dovozu, klesl o 33 % a jeho průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008.
(122)
Přestože byla průměrná cena dovozu ze všech ostatních zemí nižší než cena výrobního odvětví Unie, jeho případný účinek lze považovat pouze za okrajový. Zaprvé neexistují důkazy, že dovoz z ostatních zdrojů probíhal podle nekalých praktik. Zadruhé, na rozdíl od čínského dovozu, byla celková úroveň cen z ostatních hlavních zdrojů dovozu relativně stabilní během celého posuzovaného období, z čehož vyplývá, že výrobní odvětví Unie může tomuto dovozu v daných tržních segmentech úspěšně konkurovat. Zatřetí dovoz z ostatních zemí v posuzovaném období klesl a stále zůstává na nízké úrovni, jak celkově, tak i u jednotlivých hlavních vyvážejících zemí. Kromě toho potvrzuje klesající podíl na trhu ostatního dovozu, že tento dovoz nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj: Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(123)
Celkový vývoz oceli s organickým povlakem výrobního odvětví Unie do třetích zemí poklesl podle údajů Eurostatu během posuzovaného období o 10 %. Průměrná cena však byla poměrně vysoká a během posuzovaného období se zvýšila o 2 %. Vývoz představoval 17 % celkové výroby EU a umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a snížit celkové výrobní náklady. Lze proto dojít k závěru, že vývozní aktivity výrobního odvětví Unie nemohly být možnou příčinou podstatné újmy.
(124)
Tento celkový obraz odráží situace ve vývozu odběratelům ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tento vývoz klesl během posuzovaného období o 14 %, nicméně i zde byly jednotkové vývozní ceny stabilně vyšší (průměrně o 2 až 12 % podle daného roku), než ceny v EU. Vzhledem k tomu, že objem vývozu tvořil pouze 3 % celkové výroby, nemohl přispět k újmě způsobené trhu EU.
3.3. Vlastní dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(125)
V průběhu šetření bylo namítnuto, že žadatelé (prostřednictvím svých společností ve spojení) sami dováželi dotčený výrobek z ČLR a že tento dovoz představoval 20 až 40 % celkového dovozu z ČLR. Na podporu tohoto tvrzení však nebyl předložen žádný důkaz. Po prošetření těchto tvrzení bylo zjištěno, že během období šetření výrobci v Unii dovezli přibližně pouze 10 000 tun, což bylo z velké části v souladu s údaji poskytnutými žadatelem při zahájení řízení. Dále bylo zjištěno, že společnosti, které jsou ve spojení s výrobci v Unii, dovezli přibližně stejný objem, o němž nebyly na základě článku 19 základního nařízení podány informace. Tento dovoz celkem představoval pouze 2-3 % celkového dovozu z ČLR. V důsledku toho nelze vyvodit, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR v takovém množství a podle takového vzorce, aby za prvé zpochybnilo vlastní status coby výrobců v Unii v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, nebo za druhé, aby si způsobilo újmu samo sobě. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(126)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila jeho účast v navazujícím obchodování se stavebními materiály (např. sendvičovými panely, lichoběžníkovými plechy atd.), a to buď přímo, nebo prostřednictvím společností, které jsou v rámci skupiny ve spojení. Tyto strany zejména uvedly, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem vlastním navazujícím podnikům za nižší ceny, než společnostem, které nejsou ve spojení, a tudíž vlastní podniky v rámci skupiny „subvencovalo“ a umožnilo jim cenové podbízení vůči konkurenci v navazujícím odvětví.
(127)
Jak je uvedeno ve 102. až 107. bodě odůvodnění výše, byla průměrná hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje za tunu v období šetření pouze o 2 % nižší než prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Kromě toho šetření ukázalo, že využití pro vlastní potřebu a závislý prodej byly s největší pravděpodobní samy nepřímo ovlivněny nekalou konkurencí dumpingového dovozu. Pokud by navazující podniky výrobního odvětví Unie měly nějakou výhodu, jak tvrdily některé zúčastněné strany, projevilo by se to ve vývoji tohoto ukazatele újmy. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.5. Hospodářská krize
(128)
Hospodářská krize a její dopad na stavebnictví alespoň částečně vysvětluje pokles poptávky a tlak na ceny během posuzovaného období. Jak je uvedeno výše, v roce 2009 se spotřeba snížila o 24 %. Nicméně v roce 2010 se trh začal zotavovat a do konce období šetření vzrostla spotřeba o 20 %.
(129)
Při analýze újmy a příčinné souvislosti však bylo zhroucení trhu v roce 2009 a jeho následné zotavování od roku 2009 do období šetření analyzováno zvlášť. V rámci analýzy újmy a příčinné souvislosti bylo jasně prokázáno, že dovoz z ČLR maximálně využil zotavující se spotřeby a kromě toho neustále vykazoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, díky čemuž se možnost pro všechny hráče využít rovných šancí a zotavit se z krize stala neustálým bojem o přežití.
3.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(130)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, které z velké části sestává z vertikálně integrovaných výrobců oceli, nebyl dovoz z ČLR, ale strukturální problémy odvětví oceli EU, jako je např. nadbytečná kapacita. Rovněž bylo namítnuto, že konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení.
(131)
Výroba oceli s organickým povlakem je skutečně kapitálově náročná a dané odvětví má poměrně vysoké fixní náklady. Nelze však dojít k závěru, že by konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě. Ze zjištění vyplývá, že po mírném zvýšení výrobní kapacity v roce 2009 odvětví v roce 2010 kapacitu snížilo a v období šetření došlo k dalšímu poklesu. Úroveň kapacity v období šetření byla na nižší úrovni než skutečná spotřeba v roce 2008, tedy rok před plným dopadem hospodářské krize. Spotřeba v EU se dosud nevrátila na úroveň z roku 2008.
(132)
Z šetření kromě toho vyplývá, že nepříznivý dopad nadbytečné kapacity lze připsat pouze v minimálním rozsahu výrobcům oceli s organickým povlakem v EU. Šetření zaprvé prokázalo, že výrobní odvětví Unie zjevně podniklo opatření s cílem zachovat účinnost - prodejní, správní a režijní náklady se výrazně snížily, a to o 34 %, přičemž produktivita za výrobní odvětví jako celek vzrostla o 8 % a u společností zařazených do vzorku o 6%. Za druhé pokračující investice do výrobních linek a flexibilita při jejich využívání pro výrobu jiných výrobků pomohly dosáhnout úspor z rozsahu a snížit konečné fixní náklady. Využití kapacity společností zařazených do vzorku tak během posuzovaného období kleslo o 18 %, průměrné výrobní náklady vzrostly pouze o 9 %, a to včetně nákladů na suroviny. Nelze proto dojít k závěru, že by nadbytečná kapacita narušila příčinnou souvislost. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období, a zejména od roku 2009 do období šetření, došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo také zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie navzdory rostoucí spotřebě nedokázalo získat zpět ztracený podíl na trhu a zlepšit ziskovost, přičemž další finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, stagnovaly na úrovni z roku 2010 a zaměstnanost dosáhla své nejnižší úrovně.
(135)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(138)
Výrobní odvětví Unie jako celek tvoří 22 známých výrobců, kteří podle sdružení Eurofer představují veškerou výrobu oceli s organickým povlakem v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 5 400 lidí.
(139)
Žádný z výrobců se nepostavil proti zahájení šetření. Jak vyplývá z výše uvedených makroekonomických ukazatelů, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu dumpingového dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie.
(140)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky spolupracujících výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(141)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena oceli s organickým povlakem odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(142)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by ziskovost výrobního odvětví Unie nadále klesala. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Je rovněž pravděpodobné, že by jednotliví výrobci museli uzavřít svá výrobní zařízení, která byla během posuzovaného období vysoce ztrátová. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(143)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(144)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, přihlásilo se pět dovozců, nicméně na dotazník odpověděli pouze dva. V podnětu bylo uvedeno přibližně 100 uživatelů, z nichž se přihlásilo a vyjádřilo zájem o řízení 19 subjektů. Na dotazník následně odpovědělo deset společností.
(145)
Nejaktivnější uživatelé a dovozci předložili společná písemná podání a v průběhu šetření bylo uspořádáno několik slyšení. Jejich hlavní argumenty týkající se uložení opatření jsou analyzovány níže.
3.1. Hospodářská soutěž na trhu EU
(146)
Bylo předloženo tvrzení, že na trhu EU s ocelí s organickým povlakem není dostatečná hospodářská soutěž a že dovoz z ČLR byl nezbytný, aby společnosti dovážející a využívající ocel s organickým povlakem získali lepší vyjednávací pozici. Dále bylo namítáno, že výrobní odvětví Unie bylo s cílem kontrolovat trh součástí oligopolních uspořádání. Šetření v prozatímní fázi tato tvrzení nepotvrdilo. Mimo to bylo zjištěno, že výrobci v Unii si konkurovali na stejných trzích a často prodávali stejným odběratelům nebo stavebním společnostem patřícím různým výrobcům. Vzhledem k tomu, že až na nepodložené stížnosti o obtížích při vyjednávání o cenách nebyly poskytnuty žádné důkazy a že kromě pěti skupin výrobců v Unii, kteří podali stížnost, funguje v EU dalších jedenáct výrobců oceli s organickým povlakem, z nichž někteří jsou skutečně velcí, a s ohledem na řadu dalších zdrojů dovozu, se toto tvrzení nezdá podložené, a proto se předběžně zamítá.
3.2. Nedostatečné dodávky
(147)
Dále bylo předloženo tvrzení, že uložení opatření na čínský dovoz by na trhu EU mělo za následek nedostatek oceli s organickým povlakem. Avšak vzhledem ke značné rozmanitosti výše popsaných zdrojů dodávek, jakož i volné výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie, se nepovažuje za pravděpodobné, že by k takové situaci došlo. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.3. Závěr o zájmech uživatelů a dovozců
(148)
Deset spolupracujících uživatelů představovalo během období šetření 7 % celkového dovozu z Číny. Z šetření vyplynulo, že všichni uživatelé si udržují různé zdroje dodávek dotčeného výrobku. Nákup z Číny v průměru představoval přibližně 15 % jejich celkového nákupu výrobků z oceli s organickým povlakem. Kromě toho bylo zjištěno, že největší objem byl získán od výrobců v EU (73 %) a 12 % bylo dovezeno z jiných třetích zemí. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je vysoce standardizovaný, je význam napojení na odběratele spíše relativní, jelikož uživatelé i dovozci mohou, pokud jde o kvalitu výrobků, poměrně snadno změnit zdroje dodávek.
(149)
Z šetření vyplynulo, že všichni spolupracující uživatelé s výjimkou jednoho vykázali zisk v odvětví, které dotčený výrobek využívá, přičemž jejich ziskovost se v období šetření pohybovala od 1 % do 13 % v závislosti na společnosti. Kromě toho nebyla ziskovost těchto společností výrazně závislá na dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(150)
Na základě odpovědí uživatelů na dotazník byl odhadnut pravděpodobný vliv navrhovaných opatření. Proto i za předpokladu, že pro spolupracující uživatele nastane ta nejméně příznivá situace, a sice že cenové zvýšení nebude možné přesunout dále a uživatelé budou nuceni z Číny dovážet dřívější množství, znamenal by dopad výše cla na jejich výrobní náklady zvýšení o 1 až 5 %, přičemž pro ziskovost by to mohlo znamenat pokles o 1 až 2,8 procentních bodů pro většinu dovozu a o přibližně 4 procentní body pro dovoz podléhající zbytkovému clu. Nicméně je pravděpodobnější, že dopad bude výrazně nižší než výše popsaná situace; vzhledem k tomu, že dovoz z Číny představuje poměrně malou část obchodní činnosti uživatelů, lze očekávat, že zvýšení nákladů související s antidumpingovými opatřeními bude možné poměrně snadno přesunout dále. Navíc vzhledem k tomu, že kromě mnoha výrobců v EU jsou také k dispozici významné alternativní zdroje dovozu, na které se opatření nebudou vztahovat, například Indie a Jižní Korea, očekává se, že ceny na trhu po uložení opatření budou odrážet i tyto faktory.
(151)
Dva spolupracující dovozci představovali během období šetření přibližně 6 % celkového dovozu z Číny, přesný podíl nebyl zveřejněn v souladu s článkem 19 základního nařízení. Stejně jako uživatelé si i dovozci vedle ČLR udrželi různé zdroje dodávek. Navíc bylo zjištěno, že pokud by dovozci zachovali schéma dovozu, které používali během období šetření, mohla by být jejich ziskovost ovlivněna opatřeními více než ziskovost uživatelů. V praxi však bývají dovozci coby obchodníci ještě pružnější než uživatelé, a byli by proto s největší pravděpodobností první, kdo se obrátí na alternativní zdroje dodávek.
(152)
V této souvislosti je rovněž třeba uvést, že část prospěchu z čínského dovozu na straně uživatelů a dovozců vzniká na základě nekalé cenové diskriminace praktikované čínskými vývozci, která ji umožňuje, a nikoli díky přirozené konkurenční výhodě. Obnovení rovných podmínek na trhu EU by proto mělo napravit narušení obchodu, k němuž došlo kvůli dumpingovému dovozu, a v podstatě umožní trhu s ocelí s organickým povlakem vrátit se k přirozené dynamice a cenovému vývoji poháněným tržním hospodářstvím a nebude znevýhodňovat ostatní hráče (uživatele, výrobce, konečné uživatele), kteří nemohou bezprostředně těžit z dumpingového dovozu.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(153)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(154)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(155)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(156)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2008, kdy byl čínský dovoz na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 6,7 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(157)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 6,7 % k výrobním nákladům.
(158)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené, s ohledem na dovozní náklady a celní sazby, s cenou která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu na trhu Unie během období šetření, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
2. Prozatímní opatření
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(161)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (7) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(163)
Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Jiné spolupracující společnosti
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Všechny ostatní společnosti
77,9 %
57,8 %
57,8%
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Všechny ostatní společnosti
57,8 %
B999
3. Použití prozatímních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. září 2012.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 845/2012
tat-18 ta' Settembru 2012
li jimponi dazju anti-dumping proviżorju fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti prodotti tal-azzar miksija b'materjal organiku li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) ("ir-Regolament bażiku"), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Il-bidu
(1)
Fil-21 ta' Diċembru 2011, il-Kummissjoni ħabbret, permezz ta’ notifika li ġiet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) ("notifika ta' bidu"), il-bidu ta’ proċediment anti-dumping fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ċerti prodotti tal-azzar miksija b'materjal organiku li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina ("il-pajjiż ikkonċernat" jew "ir-RPĊ").
(2)
Il-proċediment inbeda wara lment imressaq fis-7 ta' Novembru 2011 minn Eurofer ("l-ilmentatur"), li jirrappreżenta proporzjon kbir, f’dan il-każ aktar minn 70 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta' ċerti prodotti tal-azzar miksija b'materjal organiku. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ dumping tal-prodott imsemmi u ta’ ħsara materjali li tirriżulta minnu, li kienet meqjusa bħala biżżejjed biex tiġġustifika l-ftuħ ta’ proċediment.
2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċedura
(3)
Il-Kummissjoni uffiċjalment għarrfet lill-ilmentaturi, lill-produtturi oħra magħrufa tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi magħrufa fir-RPĊ, lill-importaturi, lill-kummerċjanti, lill-utenti, lill-fornituri u lill-assoċjazzjonijiet magħrufa li huma kkonċernati u lir-rappreżentanti tar-RPĊ bil-bidu tal-proċediment. Il-Kummissjoni għarrfet ukoll lill-produtturi fil-Kanada u fir-Repubblika tal-Afrika t'Isfel ("l-Afrika t'Isfel") li kienu previsti fin-notifika ta' bidu bħala pajjiżi possibilment analogi. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta ta’ smigħ fil-limitu taż-żmien stipulat fin-notifika ta’ bidu.
(4)
Fid-dawl tal-ammont, li deher għoli, ta’ produtturi esportaturi, produtturi tal-Unjoni u importaturi mhux relatati, ġie kkunsidrat it-teħid tal-kampjuni fin-notifika ta' bidu skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni hux se jkun meħtieġ, u jekk iva, biex tagħżel il-kampjuni, il-produtturi esportaturi u l-importaturi mhux relatati magħrufa kollha ntalbu jippreżentaw irwieħhom mal-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fin-notifika ta' bidu, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu mill-1 ta’ Ottubru 2010 sat-30 ta’ Settembru 2011.
(5)
Fir-rigward tal-produtturi tal-Unjoni, il-Kummissjoni, fin-notifika ta' bidu ħabbret li hi kienet provviżorjament għażlet kampjun ta' produtturi mill-Unjoni. Dan il-kampjun kien jikkonsisti minn sitt produtturi tal-Unjoni li kienu magħrufa mill-Kummissjoni li jipproduċu prodott simili magħżul fuq il-bażi tal-bejgħ, il-volum tal-produzzjoni, id-daqs u l-lokalità ġeografika fl-Unjoni. Il-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienu responsabbli għal 46 % tal-produzzjoni tal-Unjoni u 38 % tal-bejgħ tal-Unjoni. Fin-notifika ta' bidu l-partijiet interessati ġew mistiedna wkoll iressqu l-fehmiet tagħhom dwar il-kampjun provviżorju. Wieħed mill-produtturi tal-Unjoni iddikjara li ma xtaqx jiġi inkluż fil-kampjun u kien sostitwit fil-kampjun minn l-akbar produttur li kien imiss.
(6)
Kien hemm 26 produttur esportatur jew gruppi ta' produtturi esportaturi fir-RPĊ li ppreżentaw l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Abbażi tal-informazzjoni li taw il-produtturi esportaturi, il-Kummissjoni għall-bidu għażlet kampjun ta' tliet produtturi esportaturi bl-ikbar volum ta' esportazzjonijiet lejn l-Unjoni. Madankollu, wieħed mill-produtturi esportaturi ma tax dejta preċiża dwar l-esportazzjoni u ġie eskluż mill-kampjun. Żewġ produtturi esportaturi oħra li sussegwentement ġew inklużi fil-kampjun, irtiraw il-kooperazzjoni tagħhom. Għalhekk, fl-aħħar il-Kummissjoni ddeċidiet li tillimita l-kampjun għaż-żewġ produtturi esportaturi oriġinarjament magħżula biex jagħmlu parti mill-kampjun u li kellhom l-ogħla volum ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni. Il-volum tal-esportazzjoni tagħhom jammonta għal aktar minn 30 % tat-total tal-esportazzjonijiet tal-produtturi esportaturi Ċiniżi kollha li kkooperaw.
(7)
Sabiex il-produtturi esportaturi fir-RPĊ jkunu jistgħu jitolbu trattament tal-ekonomija tas-suq ("MET") jew trattament individwali ("TI"), jekk jixtiequ jagħmlu dan, il-Kummissjoni bagħtet formoli xierqa lill-produtturi esportaturi Ċiniżi magħrufa li huma kkonċernati, lill-awtoritajiet Ċiniżi u lil produtturi esportaturi Ċiniżi oħra li ppreżentaw ruħhom qabel l-iskadenzi stipulati fin-notifika ta' bidu. Tliet produtturi esportaturi Ċiniżi, inkluż wieħed li kien inkluż fil-kampjun, talbu MET skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku, jew TI f'każ li l-investigazzjoni tistabbilixxi li ma ssodisfawx il-kundizzjonijiet għal MET. Wieħed minn dawn il-produtturi esportaturi, li ma kienx inkluż fil-kampjun, sussegwentament irtira t-talba tiegħu. Il-produttur esportatur l-ieħor fil-kampjun talab TI biss.
(8)
Tmien importaturi mhux relatati ppreżentaw l-informazzjoni mitluba u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Għalhekk, minħabba l-għadd limitat ta’ importaturi li kkoperaw, it-teħid ta’ kampjuni tqies li ma għadux aktar neċessarju.
(9)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji liż-żewġ produtturi esportaturi fil-kampjun fir-RPĊ, lil 14-il produttur esportatur ieħor fir-RPĊ li talbu dan, lil erba’produtturi fil-Kanada, lil tliet produtturi fl-Afrika t'Isfel, lil ħames produtturi fir-Repubblika tal-Korea ("il-Korea t'Isfel"), lil ħames produtturi fir-Repubblika Federattiva tal-Brażil ("il-Brażil") - lil pajjiżi kandidati tal-għażla tal-pajjiż analogu, lis-sitt produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, lil ħames importaturi fl-Unjoni li kkooperaw u lill-utenti magħrufa.
(10)
Waslu tweġibiet minn disa' produtturi esportaturi u kumpaniji relatati fir-RPĊ, produttur wieħed fil-Kanada u produttur wieħed f'pajjiż possibilment analogu ieħor, fil-Korea t'Isfel. Barra minn hekk, is-sitt produtturi tal-Unjoni magħżula għall-kampjun, żewġ importaturi mhux relatati u għaxar utenti wieġbu l-kwestjonarju.
(11)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li hija qieset meħtieġa għal determinazzjoni provviżorja ta’ dumping, id-dannu li jirriżulta u l-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni
-
ArcelorMittal Belgium, fil-Belġju u l-kumpanija tal-bejgħ relatata ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, fil-Lussemburgu
-
ArcelorMittal Poland, fil-Polonja
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, fil-Ġermanja
-
voestalpine Stahl GmbH u voestalpine Stahl Service Center Gmb, fl-Awstrija
-
Tata Steel Maubeuge SA (qabel magħrufa bħala Myriad SA), fi Franza
-
Tata Steel UK Ltd, fir-Renju Unit
(b)
Produtturi esportaturi fir-RPĊ
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd u l-kumpaniji relatati tagħha: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd u Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd u l-kumpanija relatata tagħha: Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
-
Union Steel China u l-kumpanija relatata tagħha Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
(c)
Importaturi tal-Unjoni
-
ThyssenKrupp Mannex, fil-Ġermanja
(d)
Utenti tal-Unjoni
-
Steelpartners NV (li jappartjenu għal Joris IDE group), fil-Belġju
3. Il-perjodu tal-investigazzjoni
(12)
L-investigazzjoni tad-dumping u l-ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta' Ottubru 2010 sal-30 ta' Settembru 2011 (“perjodu ta' investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-danni kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sa tmiem il-perjodu ta’ investigazzjoni ("il-perjodu kkunsidrat").
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(13)
Il-prodott ikkonċernat huwa ċerti prodotti tal-azzar miksija b'materjal organiku ("OCS"), jiġifieri prodotti ċatti rrumblati tal-azzar liga jew mhux liga (ma jinkludix stainless steel) li huma miżbugħa, mogħtija l-verniċ jew miksija bi plastiks fuq mill-anqas naħa waħda, esklużi dawk l-hekk imsejħa "pannelli sandwich" tat-tip użati għall-applikazzjonijiet tal-bini u li jikkonsistu f'żewġ folji tal-metall fuq barra b'qalba ta' stabbilizzazzjoni ta' materjal għall-insulazzjoni marsus bejniethom, u esklużi dawk il-prodotti b’kisi finali trab taż-żingu (żebgħa rikka fiż-żingu, li fiha bil-piż 70 % żingu jew aktar) li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70, u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina ("il-prodott ikkonċernat").
(14)
L-applikazzjoni ewlenija tal-OCS huwa fl-industrija tal-kostruzzjoni, kif ukoll għal proċessar ieħor f’diversi prodotti użati fil-kostruzzjoni (bħal pannelli sandwich, bjut, kisi, eċċ.). Applikazzjonijiet oħra jinkludu l-produzzjoni ta’ tagħmir domestiku (white goods u brown goods) jew tagħmir għall-kostruzzjoni (bibien, radjaturi, dwal, eċċ.).
2. Il-prodott simili
(15)
L-investigazzjoni wriet li l-OCS prodott u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni, l-OCS prodott u mibjugħ fis-suq domestiku tar-RPĊ u l-OCS importat fl-Unjoni mir-RPĊ, kif ukoll dak prodott u mibjugħ fil-Kanada, li hija meqjusa pajjiż analogu, għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi bażiċi u l-istess użi bażiċi aħħarija. Għalhekk, dawn il-prodotti provviżorjament qed jitqiesu li huma simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
(16)
Xi partijiet interessati argumentaw li l-prodotti mir-RPĊ ma kinux komparabbli ma' dawk mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni minħabba li tal-ewwel kienu mibjugħa f’suq u segment tal-prezzijiet differenti u għal użu aħħari differenti bħall-użu għall-kostruzzjoni fuq barra, filwaqt li parti sostanzjali tal-prodotti tal-industrija tal-Unjoni huma prodotti ta' kwalità għolja użati biss fis-settur żgħir tal-apparat domestiku.
(17)
L-investigazzjoni fil-fatt uriet li filwaqt li l-produtturi tal-Unjoni biegħu parti mill-produzzjoni tagħhom lil dawn is-segmenti tas-suq bħat-tagħmir domestiku, l-istess prodotti nbiegħu wkoll lill-industrija tal-materjal tal-kostruzzjoni, li allegatament hija s-segment ewlieni tas-suq tal-esportazzjoni Ċiniża. Barra minn hekk, il-livelli tal-prezzijiet bejn dawk is-setturi nstabu li huma ġeneralment komparabbli għall-istess tipi ta' prodott mibjugħ lil utenti differenti.
(18)
Ta' min jinnota li, peress li l-prodott ikkonċernat huwa fil-biċċa l-kbira standardizzat, għandu l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi bażiċi bħall-prodott simili irrispettivament mill-użi aħħarija. Għaldaqstant, dan l-argument qed jiġi provviżorjament miċħud.
3. Talbiet għall-esklużjoni tal-prodott
(19)
Waslu bosta talbiet minn utenti, esportaturi Ċiniżi u produtturi tal-Unjoni għall-esklużjoni ta’ ċerti tipi ta’ prodotti. It-tipi ta' prodotti li qed jintalbu li jiġu esklużi jikkonċernaw eż. azzar miksi bil-kromju jew bil-landa, pjanċi tal-azzar miżbugħa bi primer tas-silikat taż-żingu inorganiku jew miżbugħa b’materjali oħra li mhumiex organiċi.
(20)
Madankollu, s'issa ma ntlaħqu l-ebda konklużjonijiet, peress li xi wħud minn dawk it-talbiet mhumiex dokumentati biżżejjed biex tittieħed deċiżjoni infurmata. Għalhekk, ġie deċiż li ssir aktar investigazzjoni dwar dawn il-klejms.
C. ID-DUMPING
1. Trattament ta' Ekonomija tas-Suq ("TES")
(21)
Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, fl-investigazzjonijiet anti-dumping li jikkonċernaw importazzjonijiet li joriġinaw fir-RPĊ, il-valur normali għandu jiġi ddeterminat skont il-paragrafi minn 1 sa 6 tal-Artikolu msemmi għal dawk il-produtturi li nstabu li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku. Fil-qosor u għall-faċilità ta’ referenza biss, dawn il-kriterji ġew stabbiliti fil-forma mqassra hawn taħt:
-
Id-deċiżjonijiet kummerċjali jsiru b'reazzjoni għas-sinjali tas-suq, mingħajr interferenza sinifikanti mill-Istat, u l-ispejjeż jirriflettu l-valuri tas-suq;
-
Id-ditti għandhom sett wieħed ċar ta’ rekords bażiċi tal-kontabbiltà li jiġu vverifikati b'mod indipendenti skont l-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà u jiġu applikati għall-finijiet kollha;
-
Ma hemm l-ebda distorsjoni sinifikanti li ntirtet mis-sistema preċedenti ta’ ekonomija mhux tas-suq;
-
Il-liġijiet dwar il-Falliment u l-Proprjetà jiggarantixxu stabbiltà u ċertezza ġuridika; kif ukoll
-
Il-konverżjonijiet tar-rati tal-kambju jitwettqu skont ir-rati tas-suq.
(22)
Kif stabbilit fil-premessa (8) hawn fuq, tliet produtturi esportaturi mir-RPĊ talbu trattament ta' ekonomija tas-suq ("TES") u wieġbu għall-formola tat-talba tat-TES fl-iskadenza taż-żmien mogħtija, li minnhom produttur esportatur wieħed sussegwentement irtira t-talba tiegħu.
(23)
Fir-rigward tal-kumplament taż-żewġ produtturi esportaturi fir-RPĊ li kkooperaw u li talbu t-TES, wara s-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tat-2 ta’ Frar 2012 (3) ġie deċiż li għandhom jiġu eżaminati t-talbiet tal-produttur esportatur li kien inkluż fil-kampjun (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd u l-kumpaniji relatati tiegħu) kif ukoll tal-produttur esportatur li ma kienx inkluż fil-kampjun (Union Steel China u l-kumpanija relatata tiegħu). Il-Kummissjoni fittxet l-informazzjoni kollha li qieset li kienet meħtieġa u vverifikat l-informazzjoni li tressqet fit-talba għat-TES fl-istabbilimenti tal-kumpaniji kkonċernati.
(24)
L-ebda wieħed miż-żewġ gruppi ta' produtturi esportaturi fir-RPĊ li kkoperaw ma nstab li jissodisfa l-kriterji biex jingħata TES, minħabba li l-kost tal-materja prima prinċipali, kojls tal-azzar illaminati bis-sħana, ma jirriflettix il-verità minħabba ndħil mill-Istat fis-suq tal-azzar fir-RPĊ u għalhekk ma jirriflettix sostanzjalment il-valuri tas-suq, kif mitlub mill-ewwel inċiż tal-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku.
(25)
L-interferenza mill-Istat Ċiniż fis-settur tal-azzar tidher mill-fatt li l-maġġoranza l-kbira tal-produtturi l-kbar tal-azzar Ċiniżi huma proprjetà tal-Istat u l-kapaċità installata u l-produzzjoni tal-azzar huma influwenzati mid-diversi Pjanijiet Industrijali ta' ħames snin, partikolarment dak attwali li huwa t-12-il Pjan ta' Ħames Snin (2011-2015) għas-settur tal-ħadid u l-azzar.
(26)
L-Istat jeżerċita wkoll kontroll sinifikanti fuq is-suq tal-materja prima. Il-kokk (flimkien mal-minerali tal-ħadid li huwa l-materja prima prinċipali fil-produzzjoni tal-azzar) huwa soġġett għal restrizzjonijiet kwantitattivi fuq l-esportazzjonijiet u għal dazju tal-esportazzjoni ta' 40 %. Għalhekk jista' jiġi konkluż li s-suq tal-azzar Ċiniż huwa mxekkel minn interferenza sinifikanti mill-Istat.
(27)
Dan ix-xkiel huwa rifless fil-prezz imħallas mill-kumpaniji investigati għall-kojls tal-azzar illaminati bis-sħana fil-PI. Huma nstabu li kienu sinifikament irħas mill-prezzijiet internazzjonali. Wieħed jista' għalhekk jikkonkludi li l-produzzjoni tal-OCS tibbenefika minn prezzijiet mhux normali tal-kojls tal-azzar illaminati bis-sħana minħabba interferenza mill-gvern li toħloq distorsjoni fil-prezz tal-OCS fir-RPĊ. Din id-distorsjoni toffri vantaġġ kbir fil-kost għall-produtturi esportaturi Ċiniżi peress li l-kost jew il-materja prima prinċipali, kojls tal-azzar illaminati bis-sħana, jammontaw għal madwar 80 % tal-ispiża tal-produzzjoni. Għaldaqstant, il-kriterju 1 ma jistax jitqies li ġie ssodisfat.
(28)
Barra mis-sitwazzjoni ġenerali deskritta hawn fuq, wieħed mill-produtturi esportaturi ma ssodisfax il-kriterju 2 minħabba nuqqasijiet sinifikanti tas-sistemi kontabilistiċi ta’ tlieta mill-gruppi ta’ kumpaniji relatati tiegħu.
(29)
Il-Kummissjoni żvelat uffiċjalment ir-riżultati tas-sejbiet tat-TES lill-kumpaniji kkonċernati fir-RPĊ, lill-awtoritajiet fir-RPĊ u lill-ilmentatur. Huma ngħataw ukoll l-opportunità biex iressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u biex jitolbu seduta ta' smigħ jekk kien hemm raġunijiet partikolari sabiex jinstemgħu.
(30)
Tressqu sottomissjonijiet bil-miktub mill-ilmentatur, minn produttur esportatur Ċiniż u mill-awtoritajiet tar-RPĊ. L-ilmentatur qabel mar-riżultati tas-sejbiet tat-TES. L-esportatur produttur Ċiniż prinċipalment staqsa jekk il-prezzijiet imħallsa mill-kumpaniji investigati għal kojls tal-azzar illaminati bis-sħana humiex sinifikament irħas mill-prezzijiet internazzjonali iżda ma ta l-ebda informazzjoni biex isosstni l-argument tiegħu. Madankollu id-dejta tal-Eurostat, ikkonfermata minn dejta statistika oħra disponibbli (4), turi biċ-ċar li dawn il-prezzijiet kienu sinifikament inqas mill-prezzijiet internazzjonali meta mqabbla ma' prezzijiet korrispondenti fl-Ewropa, fl-Amerika ta' Fuq, fl-Amerika t'Isfel u fil-Ġappun. Għaldaqstant dan l-argument huwa miċħud.
(31)
L-awtoritajiet tar-RPĊ saħqu li l-eżistenza ta' distorsjonijiet eventwali tal-prezzijiet tal-industrija f'livell wiesa' tal-materja prima kojls tal-azzar illaminati bis-sħana m'humiex awtomatikament preklużi mal-kriterja 1 li titlob determinazzjoni fil-livell ta' kumpanija. Madankollu, kif imsemmi fil-premessa (27), id-distorsjoni tal-prezz tal-materja prima prinċipali hija riflessa fil-prezz imħallas mill-kumpaniji kollha investigati. L-ewwel nett, l-ebda parti ma argumentat dwar dan il-fatt u t-tieni nett, l-eżami tat-TES sar fuq livell ta' kumpanija u s-sejbiet mhumiex limitati għal kwistjonijiet ġenerali orizzontali. Għaldaqstant dan l-argument ġie miċħud.
(32)
Barra minn hekk l-awtoritajiet tar-RPĊ ressqu li l-pjanijiet għal ħames snin huma linji gwida li ma jorbtux bla ebda forza legali fir-RPĊ. Madankollu, kif stipulat fil-premessa (25), irrispettivament għall-istatus legali eżatt ta' dawn il-pjanijiet, wieħed ma jistax jiċħad li permezz ta' dawn il-pjanijiet, l-intervenzjoni tal-gvern tar-RPĊ għandha impatt sinifikanti fuq il-kapaċità u l-produzzjoni installati mill-azzar. Għaldaqstant dan l-argument ġie miċħud.
(33)
Ġie afferamat ukoll li l-immaniġjar mill-Kummissjoni tal-klejms tal-MET kien inkompatibbli mas-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tat-2 ta' Frar 2012 (5) (’is-sentenza ta' Brosmann’) u tad-19 ta' Lulju 2012 (6) (’is-sentenza ta' Zhejiang Xinan Chemical’). Fir-rigward ta' dan l-argument, wieħed għandu jinnota li l-proċediment sar skont is-sentenza ta' Brosmann, kif rikonoxxut mill-awtoritajiet tar-RPĊ innifishom fis-sottomissjoni tagħhom. Barra minn hekk, il-kwistjoni fis-sentenza ta' Zhejiang kienet l-interferenza tal-Istat fid-deċiżjonijiet tal-kumpanija. Barra minn hekk, f'dan il-proċediment, ir-raġuni prinċipali li għaliha ġie miċħud it-TES kienet li l-prezz tal-materja prima prinċipali ma tirriflettix il-valuri tas-suq. Għaldaqstant dan l-argument qed jiġi provviżorjament miċħud.
(34)
Ġie affermat ukoll li peress li l-proċediment parallel kontra s-sussidju dwar il-prodott ikkonċernat eżamina wkoll il-kwistjoni tad-distorsjoni fid-dħul, il-Kummissjoni kellha tikkunsidra x-xhieda miġbura dwar din il-kwistjoni fil-proċediment parallel imsemmi. Fir-rigward ta' dan l-argument wieħed għandu jinnota li, fil-qafas tal-proċediment kurrenti tal-anti-dumping waqt l-investigazzjoni tat-TES, ġie eżaminat jekk il-kosti tal-materja prima prinċipali jirriflettux il-valuri tas-suq. Il-konklużjoni li l-produzzjoni tal-OCS fir-RPĊ tibbenefika mill-prezzijiet mhux normali tal-kojls tal-azzar illaminati bis-sħana, kif stipulat fil-premessa (27), hija perfettament valida f'dan ir-rispett u ma tippreġudika bl-ebda mod is-sejbiet possibbli tal-proċediment kontra s-sussidju jew vice versa. Kwalunkwe sejba possibbli fil-proċediment kontra s-sussidju hija distinta mid-determinazzjoni tat-TES Għaldaqstant dan l-argument qed jiġi provviżorjament miċħud.
(35)
L-awtoritajiet tar-RPĊ affermaw ukoll li l-Kummissjoni ma svelatx is-sejbiet tat-TES lill-awtoritajiet Ċiniżi. Madankollu, dan mhux korrett peress li s-servizzi tal-Kummissjoni ppreżentaw dokument ta' żvelar tat-TES, permezz ta' Nota Verbali lill-Missjoni Ċiniża tal-UE fit-12 ta' Lulju 2012,
(36)
Finalment, intqal li l-Kummissjoni qed tuża dejta mhux verifikata mill-pajjiż produttur analogu biex timponi d-dazji provviżorji. Madankollu, dan mhux korrett, peress li l-Kummissjoni użat dejta li analiżżat hi u sabet li kienet affidabbli, kif intqal b'mod ċar fil-premessa (48). Il-Kummissjoni kellha ddur għall-produttur Kanadiż analogu għall-koperazzjoni, peress li l-produttur Korean analogu irtira l-koperazzjoni tiegħu eżatt qabel ma saret iż-żjara ta' verifika ppjanata u miftehma kif spjegat fil-premessa (45). L-investigazzjoni fuq il-post tal-produttur għalhekk se ssir wara l-istadju provviżorju tal-proċediment. Intqal ukoll li l-kumpnija Koreana tal-pajjiż analogu irtirat il-koperazzjoni tagħha minħabba d-deċiżjoni tat-TES. Madankollu, dan mhuwiex il-każ, peress li l-irtirar ġie fit-3 ta' Lulju filwaqt li l-iżvelar tas-sejbiet tat-TES sar fit-12 ta' Lulju 2012.
(37)
L-ebda wieħed minn dawn l-argumenti li nġiebu ma kien tali li jbiddel is-sejbiet fir-rigward tad-determinazzjoni tat-TES.
(38)
Abbażi ta’ dak li ngħad aktar 'il fuq, l-ebda wieħed miż-żewġ gruppi ta' produtturi esportaturi fir-RPĊ li kkooperaw u li talbu TES ma seta' juri li jissodisfa l-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament Bażiku.
2. It-trattament individwali ("TI")
(39)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, dazju nazzjonali, jekk hemm, huwa stabbilit għall-pajjiżi li jaqgħu taħt dak l-Artikolu, minbarra f’dawk il-każijiet fejn il-kumpaniji jistgħu juru li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku. Fil-qosor, u għall-faċilità ta’ referenza biss, dawn il-kriterji huma stabbiliti hawn taħt:
-
Fil-każ ta' kumpaniji li huma kompletament jew parzjalment proprjetà ta' sidien barranin jew intrapriżi konġunti, l-esportaturi huma liberi li jibagħtu lura lejn pajjiżhom il-kapital u l-profitti;
-
Il-prezzijiet tal-esportazzjoni u l-kwantitajiet u l-kundizzjonijiet u t-termini tal-bejgħ jiġu determinati liberament;
-
Il-parti l-kbira tal-ishma jappartjenu lill-persuni privati. L-uffiċjali tal-Istat li jidhru fil-Bord tad-Diretturi jew li għandhom pożizzjonijiet maniġerjali ewlenin għandhom jew ikunu fil-minoranza jew inkella għandu jintwera li l-kumpanija hija madankollu indipendenti biżżejjed mill-interferenza tal-Istat;
-
Il-konverżjonijiet tar-rata tal-kambju jsiru skont ir-rata tas-suq; kif ukoll
-
l-interferenza mill-Istat mhijiex tali li tippermetti evażjoni tal-miżuri jekk l-esportaturi individwali jingħatawlhom rati differenti ta’ dazju.
(40)
Il-produttur esportatur, li kien inkluż fil-kampjun u li talab it-TES, talab ukoll TI f'każ li ma jingħatax TES. Il-produttur esportatur l-ieħor li kien inkluż fil-kampjun, talab TI biss. Abbażi tal-informazzjoni disponibbli, kien stabbilit provviżjorjament li dawn iż-żewġ produtturi esportaturi fir-RPĊ ma ssodisfawx il-kriterji biex jingħata TI.
3. Eżami Individwali ("EI")
(41)
Tressqu talbiet għal eżami individwali minn sitt produtturi esportaturi li kkooperaw skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku, li minnhom wieħed biss talab TES. Ġie deċiż provviżorjament li jsir EI għall-produttur esportatur li talab TES, Union Steel China, peress li ma kienx diffiċli li jsir hekk minħabba li l-produttur esportatur kien diġà eżaminat fil-qafas tal-eżami tat-talba għat-TES.
(42)
Dan il-produttur esportatur talab TES, imma talab TI ukoll f'każ li ma jingħatax TES. Wara eżami ta' din it-talba, ġie stabbilit provvisorjament li jingħata TI lil Union Steel China peress li ssodisfa l-kriterji biex jingħata TI.
4. Il-valur normali
4.1. L-għażla tal-pajjiż analogu
(43)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx TES irid jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet domestiċi jew tal-valur normali f’pajjiż analogu.
(44)
Fin-notifika ta’ bidu, il-Kummissjoni uriet l-intenzjoni tagћha li tuża jew lill-Kanada jew lill-Afrika t'Isfel bћala pajjiż analogu xieraq bil-għan li tistabbilixxi l-valur normali, u l-partijiet interessati ġew mistiedna sabiex jikkummentaw dwar dan.
(45)
Il-Kummissjoni eżaminat jekk pajjiżi oħrajn setgħux ikunu għażla raġonevoli bħala pajjiż analogu u ntbagħtu kwestjonarji lill-produtturi tal-OCS fil-Kanada u fl-Afrika t'Isfel, iżda wkoll lil produtturi fil-Brażil u fil-Korea t'Isfel. Żewġ produtturi tal-OCS, wieħed fil-Kanada u wieħed fil-Korea t'Isfel, wieġbu l-kwestjonarji. Iż-żewġ pajjiżi dehru li huma swieq miftuħa mingħajr ebda dazji ta' importazzjoni u b’importazzjonijiet sinifikanti minn diversi pajjiżi terzi. Barra minn hekk, kien hemm tal-anqas erba’ produtturi domestiċi oħra tal-prodott ikkonċernat fil-Korea t'Isfel, ħaġa li tippermetti livell tajjeb ta’ kompetizzjoni fis-suq domestiku. Madankollu, fi stadju avvanzat ħafna tal-proċedura, fit-3 ta' Lulju 2012 u eżatt qabel iż-żjara ta' verifika mis-servizzi tal-Kummissjoni, il-produttur tal-Korea t'Isfel irtira l-kooperazzjoni tiegħu mingħajr spjegazzjoni.
(46)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kanada intgħażlet bħala l-pajjiż analogu. Hemm tal-anqas erba’ produtturi domestiċi oħra tal-prodott ikkonċernat fil-Kanada, li jippermetti livell tajjeb ta’ kompetizzjoni fis-suq domestiku. L-investigazzjoni ma wriet ebda raġuni biex wieħed iqis li l-Kanada ma kinitx adegwata biex jiġi stabbilit il-valur normali.
(47)
Bosta partijiet interessati argumentaw li l-istruttura tal-kost ta’ produttur Kanadiż ma tistax titqabbel mal-istruttura tal-kost ta’ produttur esportatur Ċiniż. Madankollu, ma nstabu l-ebda differenzi sinifikanti fl-istruttura tal-kosti u għaldaqstant, dan l-argument ġie miċħud.
(48)
Id-dejta ppreżentata fit-tweġiba tal-produttur Kanadiż li kkoopera kienet analizzata u nstabet li kienet tagħrif affidabbli li fuqu seta' jiġi bbażat il-valur normali.
(49)
Għalhekk huwa provviżorjament konkluż li l-Kanada huwa pajjiż analogu xieraq u raġonevoli skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
4.2. Id-determinazzjoni tal-valur normali
(50)
Peress li l-kumpanija waħda magħżula biex tagħmel parti mill-kampjun u l-kumpanija li t-talba tagħha għall-eżami individwali ġiet aċċettata, ma setgħux juru li jissodisfaw il-kriterji tat-TES, u l-kumpanija l-oħra li ntagħżlet biex tkun parti mill-kampjun ma kinitx talbet TES, il-valur normali għal produtturi esportaturi Ċiniżi kollha ġie stabbilit abbażi tal-informazzjoni li waslet mingħand il-produttur fil-pajjiż analogu.
(51)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat jekk il-bejgħ tal-prodott simili fil-Kanada lill-klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv. Il-bejgħ tal-prodott simili tal-produttur Kanadiż li kkoopera nstab li nbigħ fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku Kanadiż meta mqabbel mal-prodott ikkonċernat esportat lejn l-Unjoni mill-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun u l-produttur esportatur li t-talba tiegħu għal eżami individwali kienet aċċettata.
(52)
Sussegwentement, il-Kummissjoni vvalutat jekk dan il-bejgħ setax jitqies li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgħ bi profitt lil klijenti indipendenti. It-tranżazzjonijiet tal-bejgħ tqiesu bħala profittabbli fejn il-prezz tal-unità kien ugwali għall-kost tal-produzzjoni jew ogħla minnu. B'hekk ġie ddeterminat il-kost tal-produzzjoni tal-produttur Kanadiż matul il-PI.
(53)
Għal dawk it-tipi ta’ prodotti fejn aktar minn 80 % bħala volum ta’ bejgħ fis-suq domestiku tat-tip inkwistjoni kien ogħla mill-kost u l-prezz tal-bejgħ medju peżat ta’ dak it-tip kien daqs jew aktar mill-prezz tal-unità ta’ produzzjoni, il-valur normali, skont it-tip ta’ prodott, ġie kkalkulat bħala l-medja peżata tal-prezzijiet domestiċi reali tal-bejgħ kollu tat-tip inkwistjoni, irrispettivament minn jekk dak il-bejgħ sarx bi profitt jew le.
(54)
Meta l-ammont ta’ bejgħ bi qligħ ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum ta’ bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew meta l-prezz medju peżat ta’ dak it-tip kien inqas mill-kost ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, li ġie kkalkulat bħala prezz medju peżat tal-bejgħ domestiku bi qligħ biss ta’ dak it-tip magħmul matul il-PI.
(55)
Fir-rigward tat-tipi ta’ prodott li ma kinux profittabbli, il-valur normali ġie ffurmat bl-użu tal-kosti tal-manifattura tal-produttur Kanadiż flimkien mal-ispejjeż tal-SG&A u l-marġni ta’ profitt għat-tipi ta' prodott li huma profittabbli.
4.3. Il-prezzijiet tal-esportazzjoni għall-produtturi esportaturi li ngħataw it-TI
(56)
Billi l-produtturi esportaturi li kkooperaw u li ngħataw TI għamlu bejgħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni direttament lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, il-prezzijiet ġew ibbażati fuq il-prezzijiet li effettivament tħallsu jew li għandhom jitħallsu għall-prodott ikkonċernat, skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
4.4. Il-paragun
(57)
Il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tqabblu fuq bażi ex-works. Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti, fejn kien xieraq, għat-trasport, l-assigurazzjoni, l-ispejjeż tat-tqandil u l-ispejjeż anċillari, l-ippakkjar, il-kreditu, u l-ispejjeż bankarji u l-kummissjonijiet fil-każijiet kollha fejn instab li kienu raġonevoli, eżatti u sostnuti b’evidenza.
5. Il-marġnijiet tad-dumping
(58)
Skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-marġnijiet tad-dumping għall-produtturi esportaturi li ngħataw TI ġew stabbiliti fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-valur normali medju peżat stabbilit għall-pajjiż analogu mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat ta' kull kumpanija espress bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
(59)
Ġiet ikkalkulata l-medja peżata tal-marġni tad-dumping tal-produtturi esportaturi fil-kampjun għall-produtturi esportaturi li kkoperaw imma li ma ntgħażlux fil-kampjun. Abbażi ta' dan, il-marġnijiet tad-dumping provviżorju għall-produtturi esportaturi mhux fil-kampjun, espress bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huwa ta' 61,1 %.
(60)
Sabiex jiġi kkalkulat il-marġni tad-dumping għall-pajjiż kollu applikabbli għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx jew li mhumiex magħrufa fir-RPĊ, il-livell ta' kooperazzjoni ġie stabbilit l-ewwel billi tqabblu l-volumi tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni rrappurtati mill-produtturi esportaturi li kkooperaw mal-istatistika ekwivalenti tal-Eurostat.
(61)
Meta wieħed iqis li l-koperazzjoni mir-RPĊ kienet madwar 70 %, il-marġni tad-dumping għall-pajjiż kollu applikabbli għall-esportaturi l-oħra kollha fir-RPĊ ġie stabbilit bl-użu tal-ogħla marġni tad-dumping stabbilit għal tipi ta' prodotti rappreżentattivi ta’ produtturi esportaturi. Abbażi ta' dan, il-livell ta’ dumping mal-pajjiż kollu ġie stabbilit b’mod provviżorju gћal 77,9 % tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
(62)
Abbażi ta' dan, il-marġnijiet tad-dumping provviżorji, espressi bћala perċentwali tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma:
Kumpanija
Il-marġni tad-dumping provviżorju
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) u Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd u Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China u Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Medja peżata tal-kampjun
61,1 %
Marġni ta’ dumping fil-pajjiż kollu
77,9 %
D. ID-DANNU
1. Produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(63)
L-informazzjoni kollha disponibbli rigward il-produtturi tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni pprovduta fl-ilment, id-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni, u t-tweġibiet għall-kwestjonarju vverifikati tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni għall-perjodu kkunsidrat.
(64)
Matul il-PI, l-OCS kien immanifatturat minn 22 produttur fl-Unjoni. Abbażi ta' dak imsemmi fil-premessa ta' qabel, il-produzzjoni totali tal-Unjoni kienet stmata li hi madwar 3 645 298 tunnellata matul il-PI. Il-produtturi tal-Unjoni li jagħmlu tajjeb għall-produzzjoni totali tal-Unjoni jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikoli 4(1) u 5(4) tar-Regolament bażiku u minn hawn 'il quddiem huma msejħa "l-industrija tal-Unjoni".
2. Determinazzjoni tas-suq rilevanti tal-Unjoni
(65)
Waqt l-investigazzjoni nstab li parti sostanzjali tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienet destinata għall-użu ristrett, jiġifieri spiss ittrasferita (mingħajr fattura) u/jew imwassla bil-prezzijiet tat-trasferiment fl-istess kumpanija jew grupp ta' kumpaniji għal aktar ipproċessar downstream.
(66)
Sabiex jiġi stabbilit jekk l-industrija tal-Unjoni sofrietx dannu jew le u sabiex jiġi determinat il-konsum u l-indikaturi ekonomiċi diversi relatati mas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, ġie eżaminat jekk l-użu sussegwenti tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni tal-prodott simili kienx ikkunsidrat fl-analiżi u jekk iva sa liema punt.
(67)
Sabiex tingħata stampa sħiħa kemm jista' jkun tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, ittieħdet u ġiet analizzata dejta għall-attività kollha tal-OCS u wara ġie determinat jekk il-produzzjoni kinetx destinata għall-użu ristrett jew għas-suq ħieles.
(68)
Għall-indikaturi ekonomiċi li ġejjin u li huma relatati mal-industrija tal-Unjoni, instab li analiżi valida u evalwazzjoni kellhom jiffukaw fuq is-sitwazzjoni probabbli tas-suq ħieles: il-volum tal-bejgħ u l-prezzijiet tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, il-volum tal-esportazzjoni u l-prezzijiet u għalhekk l-indikaturi tad-dannu ġew ikkoreġuti għall-użu u l-bejgħ ristrett magħruf fl-industrija tal-Unjoni, u l-użu u l-bejgħ ristrett ġew analizzati separatament.
(69)
Fir-rigward ta' indikaturi ekonomiċi oħra, madankollu, abbażi tal-investigazzjoni instab, li setgħu jiġu eżaminati b'mod raġjonevoli billi ssir referenza għall-attività sħiħa biss. Fil-fatt, il-kapaċità tal-produzzjoni (kemm għas-suq ristrett kif ukoll għas-suq ħieles), l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, l-investimenti, l-istokk, l-impjiegi, il-produttività, is-salarji, l-abbiltà li jiżdied il-kapital jiddependu fuq l-attività kollha, kemm jekk il-produzzjoni hija ristretta jew mibjugħa fis-suq ħieles.
3. Il-konsum tal-Unjoni
(70)
Il-prodott simili jinbiegħ mill-industrija tal-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati kif ukoll jinbiegħ/jiġi trasferit lil kumpaniji relatati għal aktar ipproċessar downstream, eż. f'ċentri ta' servizzi tal-azzar.
(71)
Fil-kalkolu tal-konsum apparenti tal-Unjoni għall-OCS, il-Kummissjoni żiedet il-volum tal-importazzjonijiet totali tal-OCS fl-Unjoni kif irrappurtat mill-Eurostat u l-volum ta’ bejgħ u użu ristrett tal-prodott simili fl-Unjoni manifatturat mill-industrija tal-Unjoni kif irrapportat fl-ilment u vverifikat matul iż-żjarat ta' verifika għall-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun,
(72)
Dwar id-dejta tal-Eurostat dwar l-importazzjonijiet għandu jissemma li d-deskrizzjonijiet tal-kodiċi NM rilevanti (ara l-premessa (13) hawn fuq) mhumiex limitati għad-deskrizzjoni tal-prodott li qed jiġi investigat u għalhekk l-importazzjoni rrapportati mill-Eurostat b'dawk il-kodiċijiet jistgħu jinkludu prodotti oħrajn. Madankollu, fl-assenza ta' informazzjoni rigward il-kwantitajiet eventwalment affettwati ta’ tali importazzjonijiet oħra, jew ta' evidenza li dawn il-kwantitajiet jistgħu jkunu importanti, kien deċiż provviżorjament li tintuża d-dejta sħiħa dwar l-importazzjonijiet bil-kodiċi NM rilevanti kif irrappurtati mill-Eurostat.
(73)
Abbażi ta' dan, il-konsum totali tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
2008
2009
2010
PI
Konsum (f’tunnellati)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Indiċi (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Il-konsum totali fis-suq tal-UE naqas b'9 % matul il-perjodu kkunsidrat. Bejn l-2008 u l-2009 kien hemm tnaqqis ta' madwar 24 % bħala riżultat tal-effetti negattivi globali tal-kriżi ekonomika, speċjalment fuq l-industrija tal-kostruzzjoni. Wara dan il-konsum beda jirkupra u żdied fit-total b'20 % bejn l-2009 u l-PI iżda xorta kien għadu taħt il-livell inizjali tal-2008.
4. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat u s-sehem tas-suq
(75)
L-importazzjonijiet lejn l-Unjoni mir-RPĊ żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
2008
2009
2010
PI
Volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ (tunnellati)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indiċi (2008 = 100)
100
32
98
149
Sehem mis-suq
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Indiċi (2008 = 100)
100
42
114
163
Sors: L-Eurostat
(76)
Minkejja l-evoluzzjoni tal-konsum, il-volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ żdied b’mod sinifikanti b’49 % matul il-perjodu kkunsidrat. Minħabba l-effetti negattivi tal-kriżi ekonomika, anke l-volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ naqas drastikament fl-2009. Madankollu, l-importazzjonijiet mir-RPĊ bdew jirkupraw b'pass mgħaġġel ħafna, biex kien hemm żieda impressjonanti ta' 367 % bejn l-2009 u l-PI.
(77)
Bl-istess mod, is-sehem fis-suq miżmum minn dawk l-importazzjonijiet żdied bi 63 % matul il-perjodu kkunsidrat. Għalkemm dan naqas b’iktar minn nofs bejn l-2008 sal-2009, wera tendenza ta’ żieda impressjonanti bejn l-2009 u l-PI u żdied b'290 %.
4.1. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet u t-twaqqigħ tal-prezz
L-importazzjonijiet mir-RPĊ
2008
2009
2010
PI
Prezz medju f’EUR/tunnellata
875
728
768
801
Indiċi (2008 = 100)
100
83
88
91
Sors: L-Eurostat
(78)
Il-prezz medju tal-importazzjoni mir-RPĊ naqas b’9 % matul il-perjodu kkunsidrat. Bejn l-2008 u l-2009, naqas b’mod sinifikanti bi 17 %, imbagħad żdied b'ħames punti perċentwali bejn l-2009 u l-2010 u bi tliet punti perċentwali oħra fil-PI.
(79)
Il-prezzijiet tal-importazzjoni mir-RPĊ baqgħu konsistentement taħt il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kollu meqjus. Kif muri fit-tabella hawn fuq, filwaqt li fl-2009 fl-aqwa tal-kriżi ekonomika, anke it-twaqqigħ fil-prezz ta' 17 % ma setax jgħin l-importazzjonijiet Ċiniżi biex iżommu s-sehem tas-suq f'sitwazzjoni ta' konsum li naqas f'daqqa waħda u t-tnaqqis sinifikanti fis-suq, it-twaqqigħ kontinwu fis-snin sussegwenti jispjega ż-żieda stabbli impressjonanti fis-sehem mis-suq miżmuma mill-importazzjoni mir-RPĊ bejn l-2009 u l-PI.
(80)
Sabiex jiġi ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PI, il-prezzijiet tal-bejgħ b'medja peżata għal kull tip ta’ prodott tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun mitluba lill-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, u aġġustati għal livell ex-works, tqabblu mal-prezzijiet b'medja peżata korrispondenti tal-importazzjonijiet mill-produtturi Ċiniżi li kkooperaw lejn l-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti fuq bażi CIF, b'aġġustamenti adegwati għal-kosti ta’ wara l-importazzjoni.
(81)
Dan it-tqabbil tal-prezzijiet sar skont it-tip għat-tranżazzjonijiet fl-istess livell ta’ kummerċ, aġġustati kif dovut fejn meħtieġ, u wara t-tnaqqis tar-rifużjonijiet u l-iskontijiet. Ir-riżultat tat-tqabbil, meta espress bħala perċentwal tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun matul il-PI, wera marġni ta' twaqqigħ b'medja peżata ta' 25,9 % mill-produtturi esportaturi Ċiniżi li kkooperaw.
5. Il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
5.1. Il-kummenti preliminari
(82)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċi rilevanti kollha li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(83)
Kif imsemmi fil-premessa (5) hawn fuq, it-teħid ta' kampjuni intuża għall-eżami tad-dannu possibbilment imġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(84)
Id-dejta ppreżentata u vverifikata mis-sitt produtturi tal-UE inklużi fil-kampjun intużat sabiex tistabbilixxi indikaturi mikroekonomiċi, bħalma huma l-prezz tal-unità, il-kost tal-unità, il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti, l-abbiltà ta' finanzjament tal-kapital u tal-istokks.
(85)
Id-dejta ppreżentata mill-ilmentatur għall-produtturi kollha tal-OCS fl-Unjoni, iċċekkjata ma' sorsi oħra disponibbli u ma' dejta verifikata ta' produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, intużat biex jiġu stabbiliti indikaturi makroekonomiċi, bħall-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem fis-suq, l-impjiegi u l-produttività.
5.2. Dejta relatata mal-industrija tal-Unjoni bħala entità sħiħa
5.2.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
(86)
L-informazzjoni kollha disponibbli rigward l-industrija tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni ppreżentata fl-ilment, id-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni, u t-tweġibiet vverifikati tal-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni għall-perjodu kkunsidrat.
2008
2009
2010
PI
Volum tal-produzzjoni (tunnellati)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Indiċi (2008 = 100)
100
77
88
86
Il-kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Indiċi (2008 = 100)
100
102
96
96
L-użu tal-kapaċità
75 %
56 %
68 %
67 %
Indiċi (2008 = 100)
100
75
91
90
Sors: L-ilment, it-tweġibiet għall-kwestjonarju
(87)
It-tabella ta' hawn fuq turi li l-produzzjoni naqset b'14 % matul il-perjodu kkunsidrat. B'konformità mat-tnaqqis fid-domanda, il-produzzjoni naqset drastikament fl-2009, u wara dan irkuprat parzjalment fl-2010 qabel ma waqgħet lura ftit fil-PI minkejja żieda fil-konsum.
(88)
Il-kapaċità tal-produzzjoni naqset b’4 % matul il-perjodu kkunsidrat. L-utilizzazzjoni tal-kapaċità segwiet ix-xejra tal-produzzjoni u naqset b'10 % matul il-perjodu kkunsidrat.
5.2.2. Volum ta’ bejgħ, sehem mis-suq u tkabbir
2008
2009
2010
PI
Il-volum tal-bejgħ (tunnellati)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Indiċi (2008 = 100)
100
81
90
87
Sehem mis-suq (tunnellati)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Indiċi (2008 = 100)
100
106
104
96
Sors: L-ilment, it-tweġibiet għall-kwestjonarju
(89)
Fl-2009 il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati naqas drastikament b'19 %. Fl-2010, il-volum tal-bejgħ żdied b'disa' punti perċentwali, iżda mbagħad naqas bi tliet punti perċentwali fil-PI.
(90)
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’4 % matul il-perjodu kkunsidrat. Wara żieda fis-sehem mis-suq fl-2009, l-industrija tal-Unjoni rat is-sehem tagħha jonqos fl-2010 u fil-PI bir-riżultat li s-sehem tagħha mis-suq kien 6 % anqas matul il-PI milli fl-2009; dan seħħ fl-isfond ta' żieda ta' aktar minn 20 % fil-konsum fl-istess perjodu. Għaldaqstant, l-industrija ma setgħetx tibbenefika miż-żieda fil-konsum u ma setgħetx tikseb mill-ġdid il-volum tal-bejgħ li kienet tilfet qabel.
(91)
Filwaqt li l-konsum tal-Unjoni naqas b'9 % matul il-perjodu kkunsidrat u l-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil partijiet mhux relatati naqas bi 13 %, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 2,3 punti perċentwali minn 59 % fl-2008 għal 56,7 % fil-PI.
5.2.3. L-impjiegi u l-produttività
2008
2009
2010
PI
Impjiegi (FTE)
6 790
5 953
5 723
5 428
Indiċi (2008 = 100)
100
88
84
80
Produttività (tunnellati/FTE)
621
545
648
672
Indiċi (2008 = 100)
100
88
104
108
Sors: L-ilment, it-tweġibiet għall-kwestjonarju, Eurofer
(92)
L-impjiegi fl-industrija tal-Unjoni segwew xejra progressivament 'l isfel. Għalhekk, in-numru totali ta' impjegati, imkejjel f'ekwivalenti ta' full time (FTE), fl-industrija naqas b'20 % fuq il-perjodu kkunsidrat u laħaq l-anqas livell tiegħu fil-PI. Madankollu, il-produttività żdiedet bi 8 % matul il-perjodu kkunsidrat, li juri li l-industrija ukoll kienet qed tipprova tirrazzjonalizza l-kosti tal-produzzjoni.
5.3. Dejta relatata mal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
5.3.1. Il-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-unità fl-Unjoni u l-kost tal-produzzjoni
(93)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun lil klijenti mhux relatati fl-UE naqas bi 3 % matul il-perjodu kkunsidrat. Matul il-perjodu mill-2009 sal-PI, b'konformità maż-żieda fil-konsum u fil-volumi tal-bejgħ, il-prezzijiet irkupraw bi 23 % imma ma laħqux il-livell tal-2008.
(94)
B’mod parallel, il-kosti medji għall-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili żdiedu b’6 % matul il-perjodu kkunsidrat minħabba żieda fil-kost tal-manifattura għal kull unità, billi l-kost tal-SG&A għal kull unità naqas b'34 %.
(95)
Wara l-waqgħa fil-prezz tal-unità lil klijenti mhux relatati b'21 % fl-2009 u t-telf li jmur ma' dan, il-prezz tal-unità beda jirkupra. Fl-2010 u matul il-PI, l-industrija tal-Unjoni esperjenzat żieda fil-kosti u setgħet iżżid il-prezzijiet moderatament kemm tkopri dawn iż-żidiet, biżżejjed kemm iżżommhom profittabbli fuq l-istess livell għall-2010 u l-PI. Madankollu, dan irriżulta f'aktar telf fis-sehem mis-suq peress li l-prezzijiet Ċiniżi tal-importazzjoni kienu dejjem irħas mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
2008
2009
2010
PI
Il-prezz tal-unità fl-UE għal klijenti mhux relatati (EUR/tunnellata)
1 023
805
911
994
Indiċi (2008 = 100)
100
79
89
97
Spiża tal-unità tal-produzzjoni (EUR/tunnellata)
925
884
893
978
Indiċi (2008 = 100)
100
95
97
106
Sors: It-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi fil-kampjun
5.3.2. Il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li żżid il-kapital.
2008
2009
2010
PI
Profittabilità tal-bejgħ fl-UE lil klijenti mhux relatati (% tal-fatturat tal-bejgħ)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Indiċi (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Likwidità (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indiċi (2008 = 100)
100
64
46
62
Investimenti (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indiċi (2008 = 100)
100
8
22
27
Redditu fuq l-investimenti
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Indiċi (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Sors: It-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi fil-kampjun
(96)
Il-profitabilità tal-industrija tal-Unjoni ġiet stabbilita billi l-profitt nett qabel it-taxxa mill-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati ġie espress bħala perċentwal tal-fatturat ta’ dan il-bejgħ. Fis-sena tal-kriżi ekonomika, 2009 il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni naqset b’mod drammatiku u rriżultat f'telf ta' 13,9 %. Mill-2010, din bdiet tirkupra, iżda ż-żieda fil-kosti tal-produzzjoni ma ħallewhiex tilħaq il-livell ikkunsidrat b’saħħtu u sostenibbli għall-industrija (6,7 % - ara l-premessa (156)). Matul il-perjodu kollu kkunsidrat, il-profittabilità naqset b'61 %.
(97)
It-tendenza fil-likwidità fil-parti l-kbira segwiet it-tendenza negattiva fil-profittabilità. L-anqas livell inkiseb fl-2010. Bl-istess mod, ir-redditu fuq l-investiment naqas b'56 % minn 13,8 % fl-2008 għal 6 % fil-PI.
(98)
L-evoluzzjoni tal-profittabilità, il-fluss tal-flus u r-redditu fuq l-investiment matul il-perjodu kkunsidrat illimitaw l-abbiltà tal-industrija tal-Unjoni li tinvesti fl-attivitajiet tagħha u dgħajfu l-iżvilupp tagħha. L-industrija tal-Unjoni rnexxielha tagħmel investiment sostanzjali fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat, madankollu, minn hemm 'il quddiem l-investimenti niżlu drastikament fl-2009 u b'mod ġenerali naqsu bi 73 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(99)
Kif intqal hawn fuq, il-prestazzjonijiet finanzjarji tal-industrija tal-Unjoni ddeterjoraw, iżda ma żvelawx li l-kapaċità tagħha li tgħolli l-kapital kienet affettwata serjament matul il-perjodu kkunsidrat.
5.3.3. L-istokks
2008
2009
2010
PI
Stokks tal-għeluq (tunnellati)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indiċi (2008 = 100)
100
83
107
112
Sors: It-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi fil-kampjun
(100)
Għas-sitt produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, l-istokks kienu jirrappreżentaw 8 % tal-volum tal-produzzjoni fil-PI. Il-livell tal-istokk tal-għeluq żdied bi 12 % matul il-perjodu ikkunsidrat. Għalkemm, għandu jiġi nnotat li l-istokks mhumiex indikatur importanti għall-industrija peress li l-produzzjoni prinċipalment isseħħ skont l-ordni, iż-żieda ewlenija fl-istokks seħħet bejn l-2009 u l-PI u ħabtet maż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ.
5.3.4. Il-kosti tax-xogħol
Il-kosti medji tax-xogħol għal kull impjegat (EUR, produtturi tal-UE fil-kampjun)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indiċi (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
L-ispejjeż medji tax-xogħol tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żdiedu bi 2 % biss matul il-perjodu kkunsidrat li huwa aktar baxx mir-rata tal-inflazzjoni. L-investigazzjoni wriet li l-produtturi fil-kampjun għamlu tnaqqis sinifikanti, speċjalment fl-ispejjeż ġenerali u amministrattivi, u wettqu kontroll strett fuq l-effiċjenza.
5.3.5. Użu ristrett u bejgħ ristrett
(102)
Kif indikat fil-premessa (65), hemm suq sinifikanti għall-OCS fl-UE li huwa ffurmat mill-użu downstream tal-OCS mill-industrija tal-Unjoni. Biex jiġi analizzat dan is-suq, ġew ikkunsidrati l-volumi kollha tal-użu u l-bejgħ ristrett lil partijiet relatati (il-bejgħ ristrett) mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u l-produtturi l-oħra tal-Unjoni.
(103)
Instab li l-użu ristrett u l-bejgħ ristrett kienu ddestinati għal aktar trasformazzjoni mill-kumpaniji nfushom jew mill-kumpaniji relatati tagħhom fi ħdan il-gruppi tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun li jittrattaw prinċipalment fin-negozju tal-materjal tal-kostruzzjoni, jiġifieri huma l-utenti finali tal-OCS.
(104)
Abbażi ta' dak identifikat hawn fuq, ġie stabbilit li l-użu ristrett u l-bejgħ ristrett tal-produtturi tal-Unjoni jammonta għal 27 % tal-volum totali tal-produzzjoni fil-PI. Matul il-perjodu kkunsidrat, l-użu ristrett u l-volumi relatati tal-bejgħ naqsu b'19 % u s-sehem mis-suq niżel bi 11 %.
2008
2009
2010
PI
Użu ristrett u bejgħ ristrett (tunnellati)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Indiċi (2008 = 100)
100
76
81
81
Sehem mis-suq
22 %
22 %
20 %
19 %
Indiċi (2008 = 100)
100
100
94
89
Sors: L-ilment u tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarju tal-produtturi fil-kampjun
(105)
Il-valur tal-użu ristrett u l-bejgħ ristrett kien analizzat abbażi tar-risposti għall-kwestjonarju ppreżentati u vverifikati matul iż-żjarat ta' verifika lill-produtturi fil-kampjun. L-investigazzjoni sabet li ma kienx hemm differenza materjali bejn l-użu ristrett u l-bejgħ ristrett f 'termini tal-użu aħħari tal-prodott. L-użu ristrett kien irrappurtat mill-kumpaniji fejn il-produzzjoni downstream kienet qed isseħħ bl-istess entità legali, madankollu, il-bejgħ ristrett kien il-bejgħ lil entitajiet legali oħra relatati ma' fattura. Barra minn hekk, il-metodu tal-ipprezzar kemm fl-użu kif ukoll fil-bejgħ ristrett lil partijiet relatati kien simili, jiġifieri intalab valur ġust (il-metodu "kost b'addenda") tal-prodott kemm lill-kumpaniji relatati kif ukoll l-unitajiet ta' produzzjoni downstream ristretta tal-kumpaniji fil-kampjun.
(106)
Għalhekk, il-valur medju għal kull tunnellata żdied b’1 % matul il-perjodu kkunsidrat u għalhekk kien 2 % inqas mill-prezz tal-bejgħ lil klijenti mhux relatati fil-PI tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
2008
2009
2010
PI
Użu ristrett u bejgħ ristrett (EUR/tunnellata)
967
787
910
975
Indiċi (2008 = 100)
100
81
94
101
Sors: It-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi fil-kampjun
(107)
Meta jitqies li l-biċċa l-kbira tal-bejgħ ristrett u l-użu ristrett ġew destinati għan-negozju downstream tal-materjal tal-kostruzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni, dak il-bejgħ u l-użu ristrett ġie indirettament espost ukoll għall-kompetizzjoni minn atturi oħra fis-suq, inkluż l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mir-RPĊ. It-talba interna tal-produzzjoni downstream se tiddependi fuq l-opportunità li jinbigħu prodotti downstream fis-suq ħieles li mhux affettwat mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping. Għalhekk, jista’ jiġi konkluż li t-tnaqqis fil-volumi u fis-sehem mis-suq matul il-perjodu kkunsidrat kien minħabba l-kompetizzjoni minn importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping mir-RPĊ.
5.3.6. L-effetti ta’ dumping fil-passat jew is-sussidjar
(108)
Billi dan huwa l-ewwel proċediment anti-dumping rigward il-prodott ikkonċernat, ma hemm l-ebda dejta disponibbli biex tevalwa l-effetti possibbli ta’ dumping fil-passat jew ta’ xi sussidji.
6. Il-kobor tal-marġni ta’ dumping attwali
(109)
Il-marġnijiet kollha stabbiliti u speċifikati hawn fuq fit-taqsima tad-dumping huma sinifikament ogħla mil-livell de minimis. Barra minn hekk, meta wieħed iqis il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ, l-impatt fuq is-suq tal-UE tal-marġni attwali tad-dumping ma jistax jiġi kkunsidrat bħala negliġibbli.
7. Il-konklużjoni dwar id-dannu
(110)
L-investigazzjoni wriet li ħafna mill-indikaturi tad-dannu relatati mas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni marru għall-agħar jew ma żviluppawx b'konformità mal-konsum matul il-perjodu kkunsidrat.
(111)
Matul il-perjodu kkunsidrat, fil-kuntest tal-konsum li qed jonqos, il-volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ żdied b'rata stabbli u b'mod sinifikanti. Fl-istess ħin, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni b'mod ġenerali naqas bi 13 % u s-sehem tiegħu mis-suq niżel minn 59 % fl-2008 għal 56,7 % fil-PI. Għalkemm il-konsum irkupra b'20 %, mill-2009 sal-PI, wara s-sena tal-kriżi ekonomika li affettwat id-domanda, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni kien qed jonqos. L-industrija tal-Unjoni ma rnexxilhiex tirkupra s-sehem mis-suq li kienet tilfet fid-dawl tat-tkabbir sinifikanti tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mir-RPĊ fis-suq tal-UE. L-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping bi prezzijiet baxxi żdiedu b'rata stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, waqt li waqqgħu b'mod kostanti l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
(112)
Barra minn hekk, l-indikaturi tad-dannu relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, bħalma huma l-fluss tal-flus u l-profittabilità kienu affettwati serjament. Dan ifisser li l-abbiltà tal-industrija tal-Unjoni biex tgħolli l-kapital u biex tinvesti naqset ukoll.
(113)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal aktar ’il fuq, ġie konkluż li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali fil-kuntest tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
E. IL-KAWŻALITÀ
1. Introduzzjoni
(114)
Skont l-Artikolu 3(6) u l-Artikolu 3(7) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping li joriġinaw mir-RPĊ kkawżawx dannu lill-industrija tal-Unjoni sa tali grad li jista' jiġi kklassifikat bħala materjali. Il-fatturi magħrufa minbarra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, li setgħu fl-istess waqt ikkawżaw il-ħsara lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati biex jiġi żgurat li kwalunkwe dannu kkawżat minn dawk il-fatturi l-oħrajn ma jiġix attribwit lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
2. L-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping
(115)
L-investigazzjoni wriet li l-konsum tal-Unjoni naqas b'9 % matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-volum tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mir-RPĊ żdied b'mod drammatiku b'madwar 49 %, is-sehem mis-suq tagħhom ukoll żdied bi 63 % minn 8,3 % fl-2008 għal 13,6 % fil-PI. Fl-istess ħin, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 13% u s-sehem mis-suq niżel b'4% minn 59 % fl-2008 għal 56,7 % fil-PI.
(116)
Barra minn hekk, filwaqt li l-importazzjonijiet mir-RPĊ kienu wkoll affettwati mill-kriżi ekonomika u waqgħu bi 68 % mill-2008 sal-2009, huma rkupraw b'ritmu mgħaġġel ħafna bejn l-2009 u l-PI b'żieda ta’ 367 % sal-aħħar tal-PI, għalkemm il-konsum tal-Unjoni żdied biss b’20 % matul dan il-perjodu. Permezz tat-tnaqqis ta' 9 % tal-prezz unitarju meta mqabbel mal-2008 u t-twaqqigħ tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b'25,9 % matul il-PI, l-importazzjonijiet Ċiniżi żiedu s-sehem tagħhom mis-suq bi 63 % sa 13,6 % mill-2008 sal-PI.
(117)
Fl-istess ħin, mill-2008 sal-PI il-volumi tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni lil partijiet mhux relatati b'mod ġenerali naqas bi 13 %. Fiż-żmien tal-irkupru tas-suq, bejn l-2009 u l-PI, l-industrija tal-Unjoni setgħet iżżid il-volumi tal-bejgħ tagħha lil partijiet mhux relatati bi 8 % biss iżda tilfet 9 % mis-sehem mis-suq biex b'hekk ibbenefikat b'mod limitat miż-żieda fil-konsum. Fil-fatt kienu l-importazzjonijiet Ċiniżi dawk li bbenefikaw l-aktar mill-irkupru tal-konsum biex ħallew parteċipanti oħra fis-suq lura ħafna.
(118)
Il-prezzijiet ta’ importazzjoni medji mir-RPĊ naqsu b'9 % matul il-perjodu kkunsidrat. Għalkemm hemm tendenza li qed jiżdiedu wara l-waqgħa drastika fl-2009, bejn l-2009 u l-PI, baqgħu kostantament taħt il-livelli mitluba mill-industrija tal-Unjoni. Il-prezz tal-unità lil klijenti mhux relatati fl-UE naqas bi 3 % biss, ħaġa li turi xi reżistenza għall-pressjoni tal-prezz eżerċitata mill-importazzjonijiet Ċiniżi. Madankollu, dawn il-prezzijiet kienu ovvjament sostnuti akkost ta' volumi tal-bejgħ anqas u tnaqqis fil-profitti fuq dak il-bejgħ peress li dawn niżlu b’61 % minn 6,7 % fl-2008 għal 2,6 % fil-PI, hekk kif l-ispejjeż tal-manifattura kienu qegħdin jiżdiedu.
(119)
Abbażi ta’ dan ta' hawn fuq, huwa konkluż li l-mewġa ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ li waqqgħet il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, kellha rwol deċiżiv fid-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni, li żamm lill-industrija tal-Unjoni milli tibbenefika bis-sħiħ mill-irkupru fil-konsum tal-Unjoni.
3. L-effett ta’ fatturi oħrajn
3.1. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
Pajjiż
2008
2009
2010
PI
Il-Korea t'Isfel
Volum (tunnellati)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indiċi (2008 = 100)
100
99
76
104
Sehem mis-suq (%)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Indiċi (2008 = 100)
100
131
88
114
Prezz medju
901
727
846
903
Indiċi (2008 = 100)
100
81
94
100
l-Indja
Volum (tunnellati)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indiċi (2008 = 100)
100
93
97
88
Sehem mis-suq (%)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Indiċi (2008 = 100)
100
123
112
97
Prezz medju
932
667
773
824
Indiċi (2008 = 100)
100
72
83
88
Pajjiżi Oħra
Volum (tunnellati)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indiċi (2008 = 100)
100
64
50
67
Sehem mis-suq (%)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Indiċi (2008 = 100)
100
84
58
74
Prezz medju
951
809
924
955
Indiċi (2008 = 100)
100
85
97
100
Total tal-pajjiżi terzi kollha għajr ir-RPĊ
Volum (tunnellati)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indiċi (2008 = 100)
100
84
71
86
Sehem mis-suq (%)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Indiċi (2008 = 100)
100
110
82
94
Prezz medju
929
735
842
898
Indiċi (2008 = 100)
100
79
91
97
Sors: L-Eurostat
(120)
Filwaqt li l-importazzjonijiet mir-RPĊ kienu jikkostitwixxu 56 % tal-importazzjonijiet kollha fl-UE matul il-PI, sorsi importanti oħra tal-importazzjonijiet kienu mir-Repubblika tal-Indja ("l-Indja") (11 %) u l-Korea t'Isfel (19 %). Għall-kuntrarju tal-importazzjonijiet mir-RPĊ, l-importazzjonijiet mill-Indja, għalkemm il-prezz medju tagħhom naqas b’mod drastiku bi 12 %, b'mod ġenerali naqsu bi 12 % matul il-perjodu kkunsidrat u tilef 3 % tas-sehem tas-suq. L-importazzjonijiet mill-Korea t'Isfel żdiedu b’4 % biss bil-prezz medju jibqa' fuq l-istess livell bħal dak tal-2008. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Indja kien 2,7 % fil-PI, filwaqt li l-importazzjonijiet mill-Korea t’Isfel kellhom sehem ta' 4,6 %.
(121)
Importazzjonijiet oħra li jirrappreżentaw 14 % tal-importazzjonijiet totali, naqsu bi 33 % u l-prezz medju tagħhom baqa' fl-istess livell bħal dak tal-2008.
(122)
Għalkemm il-prezz medju tal-importazzjoni l-oħra kollha kien taħt il-livell tal-prezz tal-industrija tal-Unjoni, l-effett ta' dawn l-importazzjonijiet, jekk kien hemm, jista' possibbilment ikun biss marġinali. L-ewwelnett, ma hemm l-ebda evidenza li l-importazzjonijiet minn sorsi oħra kienu kkummerċjalizzati inġustament. It-tieni, b'kuntrast mal-importazzjonijiet Ċiniżi, il-livell ġenerali tal-prezz ta' sorsi ewlenin ta' importazzjonijiet oħra baqgħu pjuttost stabbli matul il-perjodu kkunsidrat kollu, u għalhekk juri li l-industrija tal-Unjoni tista' tikkompeti b'suċċess ma' dawk l-importazzjonijiet fis-segmenti tas-suq. It-tielet nett, l-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra naqsu matul il-perjodu kkunsidrat u għadhom f’livell baxx, kemm b'mod ġenerali kif ukoll għal pajjiżi esportaturi ewlenin individwalment. Barra minn hekk, it-tnaqqis tas-sehem mis-suq ta’ importazzjonijiet oħra jikkonferma li dawk l-importazzjonijiet ma setgħux ikkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni.
3.2. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
2008
2009
2010
PI
Esportazzjonijiet, Eurostat (tunnellati)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indiċi (2008 = 100)
100
91
87
90
Prezz medju (EUR/tunnellata)
1 068
937
995
1 092
Indiċi (2008 = 100)
100
88
93
102
Esportazzjonijiet minn produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
53 542
46 516
48 102
46 228
Indiċi (2008 = 100)
100
87
90
86
Medja tal-prezz tal-bejgħ (EUR/tunnellata)
1 086
826
984
1 132
Indiċi (2008 = 100)
100
76
91
104
Sors: L-Eurostat u t-tweġibiet għall-kwestjonarji
(123)
It-total tal-esportazzjonijiet tal-OCS mill-industrija tal-Unjoni lil pajjiżi terzi skont l-Eurostat naqas b’10 % matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, il-prezz medju kien relattivament għoli u żdied bi 2 % matul il-perjodu kkunsidrat. L-esportazzjonijiet kienu jirrappreżentaw 17 % tal-produzzjoni totali tal-UE u għalhekk għenu lill-industrija tal-Unjoni biex tikseb ekonomiji ta' skali u tnaqqas l-ispejjeż globali tal-produzzjoni. Għaldaqstant, jista’ jiġi konkluż li l-attività tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tkun il-kawża potenzjali ta' dannu materjali.
(124)
Din l-istampa ġenerali hija riflessa mis-sitwazzjoni fl-esportazzjonijiet mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun lejn klijenti mhux relatati f'pajjiżi terzi. Dawn naqsu b’14 % matul il-perjodu kkunsidrat, madankollu, hawnhekk ukoll il-prezz tal-esportazzjoni għal kull unità kien kontinwament ogħla (b'medja ta' bejn 2 % u 12 % jiddependi mis-sena) mill-prezz tal-UE. Peress li l-volum tal-esportazzjoni kien biss 3 % tal-produzzjoni totali, huma ma setgħux ikkontribwixxew għad-dannu li ġarrabis-suq tal-UE.
3.3. L-importazzjoni proprja tal-industrija tal-Unjoni mir-RPĊ
(125)
Matul l-investigazzjoni, ġie affermat li l-ilmentaturi (permezz tal-kumpaniji relatati tagħhom) kienu involuti huma nfushom fl-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ u li dawk l-importazzjonijiet kienu jikkostitwixxu bejn 20 % u 40 % tat-total tal-importazzjonijiet mir-RPĊ. Madankollu, ma ngħatat l-ebda evidenza biex issostni din l-allegazzjoni. Wara investigazzjoni ta' dawn l-allegazzjonijiet, instab li madwar 10 000 tunnellata biss kienu importati matul il-PI mill-produtturi tal-Unjoni, li kien fil-parti l-kbira skont id-dejta ppreżentata fil-bidu mill-ilmentatur. Madwar volum simili nstab li ġie importat minn kumpaniji relatati tal-produtturi tal-Unjoni, iżda mhux żvelat skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku. Dawn l-importazzjonijiet flimkien ammontaw għal madwar 2-3 % tat-total tal-importazzjonijiet mir-RPĊ. B'riżultat ta' dan, ma jistax jiġi konkluż li l-industrija tal-Unjoni kienet qed timporta kwantitajiet bħal dawn u b'dan il-mod mir-RPĊ sabiex (1) tqajjem xi dubju dwar l-istatus tagħhom bħala produtturi tal-Unjoni skont l-Artikolu 4 (1)(a) tar-Regolament bażiku, jew (2) biex jagħmlu d-dannu għalihom infushom. Għaldaqstant, dan l-argument qed jiġi provviżorjament miċħud.
3.4. Użu ristrett u bejgħ ristrett
(126)
Ġie allegat minn ċerti partijiet interessati li d-dannu lill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat mill-ingaġġ tagħha stess fin-negozju downstream tal-produzzjoni ta' materjali tal-kostruzzjoni (eż. pannelli sandwich, folji trapezojdi eċċ.) jew direttament jew permezz tal-kumpaniji relatati fi ħdan il-gruppi. Kien allegat speċifikament li l-industrija tal-Unjoni għamlet l-OCS disponibbli għan-negozji downstream tagħha stess bi prezzijiet orħos minn dawk għal kumpaniji mhux relatati, b'hekk kienet qed "tissussidjahom" fi ħdan il-grupp u tippermettilhom li jwaqqgħu l-prezzijiet għad-deterrent tal-kompetituri tagħhom fis-segment downstream.
(127)
Kif jidher fil-premessi minn (102) sa (107) hawn fuq, il-valur medju ta' użu ristrett u bejgħ ristrett għal kull tunnellata kien ta' 2 % biss anqas mill-prezz tal-bejgħ lil klijenti mhux relatati fil-PI. Barra minn hekk, l-investigazzjoni uriet li l-użu ristrett u l-bejgħ ristrett probabbilment kienu affettwati indirettament minn kompetizzjoni inġusta minħabba importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping. Fil-fatt, jekk kien hemm xi vantaġġ min-negozju downstream tal-produtturi tal-Unjoni kif allegat, dan kellu jidher fl-iżvilupp ta' dan l-indikatur tad-danni. Għaldaqstant dan l-argument qed jiġi provviżorjament miċħud.
3.5. Il-kriżi ekonomika
(128)
Il-kriżi ekonomika u l-effett tagħha fuq in-negozju tal-kostruzzjoni tal-anqas tispjega parzjalment it-tnaqqis fid-domanda u l-pressjoni tal-prezzijiet matul il-perjodu kkunsidrat. Kif imsemmi hawn fuq, fl-2009 il-konsum naqas b’24 %. Madankollu, mill-2010 'l quddiem, is-suq beda jirkupra u, sal-aħħar tal-PI, il-konsum żdied b'20 %.
(129)
Madankollu, l-analiżi tad-danni u l-kawżalità sseparat l-analiżi tas-suq tal-2009 minn mal-irkupru ta' wara mill-2009 sal-PI. Fl-analiżi tad-danni u l-kawżalità intwera b'mod ċar li l-importazzjonijiet mir-RPĊ ħadu vantaġġ kbir mill-konsum li kien qed jirkupra u barra minn hekk waqqa' l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, biex b'hekk dawru l-possibilità ta' opportunitajiet ugwali biex l-atturi kollha jirkupraw mill-waqgħa f'battalja kontinwa għall-għajxien.
3.6. L-eċċess ta’ kapaċità strutturali
(130)
Ġie ddikjarat minn ċerti partijiet interessati li l-kawża tad-dannu għall-industrija tal-Unjoni, li ħafna drabi hija produtturi tal-azzar integrati vertikalment, ma kinitx l-importazzjonijiet mir-RPĊ iżda li kien minħabba problemi strutturali fl-industrija tal-azzar tal-UE bħal pereżempju il-kapaċità żejda. Kien hemm ukoll l-argument li l-konsolidazzjoni tal-industrija tal-azzar li saret qabel il-perjodu kkunsidrat kienet wasslet għal kapaċità żejda u li kull dannu mġarrab kien konsegwenza ta’ wisq faċilitajiet ta’ produzzjoni.
(131)
Fil-fatt, il-produzzjoni tal-OCS hija bbażata fuq il-kapital u l-industrija għandha spejjeż fissi relattivament għoljin. Madankollu, ma jistax jiġi konkluż li l-konsolidazzjoni tal-industrija tal-azzar li saret qabel il-perjodu kkunsidrat kienet wasslet għal kapaċità żejda. Ir-riżultati juru li wara żieda żgħira fil-kapaċità installata fl-2009, l-industrija naqqset il-kapaċità tagħha fl-2010 u reġgħet għamlet dan fil-PI. Il-livell ta' kapaċità waqt il-PI kien f'livell aktar baxx mill-konsum reali fl-2008, is-sena qabel ma bdew jinħassu bis-sħiħ l-effetti tal-kriżi ekonomika. Il-konsum fl-UE s'issa għadu ma rritornax għall-livell tal-2008.
(132)
Barra minn hekk, ir-riżultati tal-investigazzjoni juru li l-effett negattiv tal-kapaċità żejda jista' jiġi attribwit minimament lill-produtturi tal-UE tal-OCS. L-ewwel nett, l-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni ovvjament kienet qed tieħu passi biex issostni effiċjenza - SG&A tnaqqas b'mod sinifikanti b'34 %, u l-produttività żdiedet bi 8 % għall-industrija kollha u b'6 % għall-kumpaniji fil-kampjun. It-tieni, l-investiment kontinwu fil-linji ta' produzzjoni u l-flessibbiltà fl-użu tagħhom għall-produzzjoni ta’ prodotti oħra għenu biex tinkiseb ekonomija ta' skali u jitnaqqsu l-ispejjeż fissi aħħarin. Għalhekk, flimkien mal-utilizzazzjoni tal-kapaċità tal-kumpaniji fil-kampjun li naqset bi 18 % matul il-perjodu kkunsidrat, il-medja tal-kosti tal-manifattura żdiedet b’9 % biss, u dan jinkludi l-kosti tal-materja prima. Għalhekk, ma jistax jiġi konkluż li l-kapaċità żejda tista' tikser ir-rabta kawżali. Dan l-argument għalhekk qed jiġi provviżorjament miċħud.
4. Il-konklużjoni dwar il-kawżalità
(133)
Intwera li kien hemm żieda sostanzjali fil-volum u fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping li joriġinaw mir-RPĊ fil-perjodu kkunsidrat, speċjalment mill-2009 sal-PI. Instab ukoll li dawn l-importazzjonijiet, b'mod kostanti, kienu qed iwaqqgħu l-prezzijiet mitluba mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u b'mod partikolari matul il-PI.
(134)
Din iż-żieda fil-volum u fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi mir-RPĊ li huma l-oġġett ta' dumping, seħħet fl-istess żmien meta kien hemm żvilupp negattiv fis-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni. Din is-sitwazzjoni marret għall-agħar fil-PI, meta, minkejja l-irkupru tal-konsum, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx terġa’ tikseb is-sehem tagħha fis-suq li kienet tilfet u l-profittabilità u l-indikaturi finanzjarji l-oħra bħall-fluss tal-flus u l-qligħ fuq l-investiment staġna fil-livell tal-2010, u l-impjiegi laħqu l-aktar livell baxx tagħhom.
(135)
L-eżami tal-fatturi l-oħra magħrufa li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni żvela li dawn il-fatturi mhumiex tali li jkissru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
(136)
Abbażi tal-analiżi msemmija hawn fuq, li għamlet distinzjoni xierqa u firdet l-effetti tal-fatturi magħrufa kollha dwar il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti ta’ dannu tal-esportazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping, ġie konkluż provviżorjament li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mir-RPĊ kkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. Il-kummenti preliminari
(137)
B'konformità mal-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni provviżorja dwar id-dumping dannuż, kienx hemm raġunijiet konvinċenti biex jiġi konkluż li mhux fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri provviżorji f'dan il-każ partikolari. L-analiżi tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq evalwazzjoni tad-diversi interessi involuti kollha, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, l-importaturi u l-utenti tal-prodott ikkonċernat.
2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(138)
L-industrija tal-Unjoni bħala entità sħiħa hija magħmula minn 22 produttur magħruf li jirrappreżentaw il-produzzjoni kollha tal-OCS fl-Unjoni skont l-Eurofer. Il-produtturi jinsabu fi Stati Membri differenti tal-Unjoni, u jimpjegaw direttament ’il fuq minn 5,400 persuna b’rabta mal-prodott ikkonċernat.
(139)
Ħadd mill-produtturi ma oppona l-bidu tal-investigazzjoni. Kif deher aktar 'il fuq mill-indikaturi makroekonomiċi, l-industrija kollha tal-UE esperjenzat deterjorament tas-sitwazzjoni tagħhom u ntlaqtet negattivament mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(140)
L-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali kkawżat mill-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping mir-RPĊ. Wieħed ifakkar li l-indikaturi kollha tad-dannu wrew tendenza negattiva matul il-perjodu kkunsidrat. B’mod partikolari, l-indikaturi tad-dannu relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni li kkoperaw, bħall-profittabilità u r-ritorn fuq l-investimenti, kienu affettwati serjament. Fin-nuqqas ta’ miżuri, hemm possibbiltà kbira li l-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni se tkompli tmur għall-agħar.
(141)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ dazji ta’ anti-dumping provviżorji se terġa’ tistabbilixxi kundizzjonijiet ta’ kummerċ ġusti fis-suq tal-Unjoni, li jippermettu lill-industrija tal-Unjoni tistabbilixxi l-prezzijiet tal-OCS b'mod li jirriflettu l-kosti tad-diversi komponenti u kundizzjonijiet tas-suq. Jista' jkun mistenni wkoll li l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji jippermettu lill-industrija tal-Unjoni tirkupra tal-anqas parti mis-sehem mis-suq mitluf matul il-perjodu kkunsidrat, b'impatt pożittiv fuq il-profittabilità tagħha u l-qagħda finanzjarja tagħha b'mod ġenerali.
(142)
Jekk il-miżuri ma jiġux imposti, huwa mistenni aktar telf fis-sehem mis-suq u l-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni tibqa' sejra lura. Dan ma jkunx sostenibbli fuq medda medja sa medda twila ta’ żmien. Huwa probabbli wkoll li xi produtturi individwali jkollhom jagħlqu l-faċilitajiet tal-produzzjoni tagħhom, peress li ilhom jagħmlu telf kbir tul il-perjodu kkunsidrat. Minħabba t-telf imġarrab u l-livell għoli ta’ investiment fil-produzzjoni fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat, għandu jkun mistenni li l-parti l-kbira tal-produtturi tal-Unjoni mhux se jirnexxielhom jirkupraw l-investimenti tagħhom, jekk ma jiġux imposti l-miżuri.
(143)
Għaldaqstant, ġie konkluż b’mod provviżorju li l-impożizzjoni ta’ dazji anti-dumping tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
3. L-interess tal-utenti u l-importaturi
(144)
Kif imsemmi hawn fuq fil-premessa (10), ħames importaturi ppreżentaw ruħhom iżda tnejn biss wieġbu għall-kwestjonarju. Minn madwar 100 utent elenkati fl-ilment, 19 ippreżentaw ruħhom u esprimew interess fil-proċediment. Sussegwentement, għaxar kumpaniji ppreżentaw tweġibiet għall-kwestjonarju.
(145)
L-aktar utenti u importaturi attivi għamlu sottomissjonijiet bil-miktub konġunti u saru diversi seduti fil-kors tal-investigazzjoni. L-argumenti ewlenin tagħhom rigward l-impożizzjoni ta' miżuri huma analizzati hawn taħt.
3.1. Il-kompetizzjoni fis-suq tal-UE
(146)
Ġie sottomess li s-suq tal-UE tal-OCS ma kienx kompetittiv biżżejjed u li l-importazzjonijiet mir-RPĊ kienu neċessarji biex jagħtu aktar poter ta’ negozjar lil kumpaniji li jimportaw u li jużaw l-OCS. Barra minn hekk, ġie ssuġġerit li l-industrija tal-Unjoni kienet involuta f’arranġamenti oligopolistiċi biex tikkontrolla s-suq. L-investigazzjoni fl-istadju provviżorju ma kkonfermatx dawn l-allegazzjonijiet. Barra minn hekk, instab li l-produtturi tal-Unjoni kienu qed jikkompetu fl-istess swieq u spiss kienu qed ibigħu lill-istess konsumaturi, jew lill-kumpaniji tal-kostruzzjoni ta' xulxin. Wara li kkunsidraw li ma ġiet ippreżentata l-ebda evidenza aneddotali lil hinn mill-ilmenti dwar id-diffikultajiet waqt in-negozjar tal-prezz u li minbarra ħames gruppi ta' produtturi tal-Unjoni li lmentaw, 11-il produttur ieħor tal-OCS joperaw fl-UE, li xi wħud minnhom huma kbar ħafna, u l-varjetà ta’ sorsi ta’ importazzjonijiet oħra, din it-talba tidher li mhix sostanzjata u hija provviżorjament miċħuda.
3.2. Nuqqas ta’ provvisti
(147)
Ġie allegat ukoll li l-impożizzjoni ta’ miżuri fuq l-importazzjonijiet Ċiniżi kien se joħloq nuqqas ta’ OCS fis-suq tal-UE. Madankollu, fid-dawl tal-varjetà wiesgħa ta' sorsi ta' provvista deskritti hawn fuq, kif ukoll il-kapaċità ta’ produzzjoni libera fl-industrija tal-Unjoni, mhuwiex meqjus probabbli li tali nuqqas jista' jseħħ. Għaldaqstant, dan l-argument qed jiġi provviżorjament miċħud.
3.3. Konklużjoni dwar l-interessi tal-utenti u l-importaturi
(148)
L-għaxar utenti li kkoperaw irrappreżentaw 7 % tat-total tal-importazzjonijiet miċ-Ċina matul il-PI. L-investigazzjoni turi li l-utenti kollha għandhom sorsi differenti ta' provvista. Fuq medja, ix-xiri miċ-Ċina kkostitwixxa madwar 15 % tax-xiri totali tagħhom ta' prodotti tal-OCS; barra minn hekk, l-akbar volumi kienu misjuba li oriġinaw minn produtturi tal-UE (73 %) u 12 % ġew importati minn pajjiżi terzi oħra. Fil-fatt, peress li l-prodott ikkonċernat huwa standardizzat ħafna, l-importanza tar-rabta tal-konsumatur hija pjuttost relattiva, u kemm l-utenti kif ukoll l-importaturi jistgħu pjuttost faċilment ibidlu s-sorsi tal-provvista fejn hija kkonċernata l-kwalità tal-prodott.
(149)
L-investigazzjoni wriet li l-utenti li kkooperaw kollha minbarra wieħed, għamlu l-qligħ fis-settur li juża l-prodott ikkonċernat u l-profittabilità tagħhom matul il-PI kienet tvarja bejn 1 % u 13 %, skont il-kumpanija. Barra minn hekk, il-profittabilità ta’ dawk il-kumpaniji ma kinitx tiddependi b’mod sinifikanti fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ.
(150)
Abbażi tar-risposti għall-kwestjonarju tal-utenti, saret stima tal-effett probabbli tal-miżuri proposti. Għalhekk, anke jekk wieħed jassumi l-iktar sitwazzjoni ħażina possibbli għall-utenti li kkooperaw, jiġifieri li ma tista' tgħaddi l-ebda żieda fil-prezz u li jkunu marbuta biex jimportaw miċ-Ċina bl-istess volumi preċedenti, l-impatt tal-livell tad-dazju fuq il-kost tagħhom tal-produzzjoni ikun ta’ żieda bejn 1 % sa 5 % u fuq il-profittabilità tista' tfisser tnaqqis ta' bejn 1 sa 2,8 punti perċentwali għall-maġġoranza tal-importazzjonijiet u ta' madwar 4 punti perċentwali għall-importazzjoni b'dazju residwu. Madankollu, is-sitwazzjoni l-aktar probabbli hija impatt sinifikament anqas minn dan, peress l-importazzjonijiet miċ-Ċina jirrapreżentaw parti żgħira min-negozju tal-utenti, wieħed jista' jistenna li jkun relattivament faċli li ż-żieda fil-kost minħabba l-miżuri anti-dumping tgħaddi minn wieħed għall-ieħor. Barra minn hekk, minħabba li flimkien mal-ħafna produtturi tal-UE hemm disponibbli sorsi ta' importazzjonijiet alternattivi sinifikanti, li mhumiex soġġetti għal miżuri, eż. l-Indja u l-Korea t'Isfel, huwa mistenni li l-prezzijiet fis-suq, wara l-imponiment tal-miżuri se jieħdu inkonsiderazzjoni dawn il-fatturi wkoll.
(151)
Iż-żewġ importaturi li kkooperaw irrappreżentaw madwar 6 % tat-total tal-importazzjonijiet miċ-Ċina matul il-PI, l-ammont eżatt mhux żvelat skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku. Bl-istess mod bħalma huwa għall-utenti, l-importaturi ukoll żammu sorsi differenti ta’ forniment barra mir-RPĊ. Barra minn hekk, kien stabbilit li hemm ċans li l-profittabilità tal-importaturi tkun aktar affettwata mill-miżuri minn dik tal-utenti, li kieku kellhom iżommu l-mudell ta' importazzjoni pprattikat matul il-PI. Madankollu, fil-prattika l-importaturi bħala negozjanti għandhom it-tendenza li jkunu aktar flessibbli mill-utenti, u probabbilment ikunu minn tal-ewwel li jduru għal sorsi alternattiva ta' forniment.
(152)
F'dan il-kuntest għandu jiġi kkunsidrat ukoll li parti mill-benefiċċju tal-importazzjonijiet Ċiniżi fuq in-naħa tal-utent u tal-importatur effettivament toħroġ u hija possibbli minħabba d-diskriminazzjoni inġusta fil-prezz ipprattikata mill-esportaturi Ċiniżi, u mhux minn vantaġġ kompetittiv naturali. Għalhekk, ir-ristabbiliment tal-kundizzjonijiet indaqs fis-suq tal-UE permezz tal-korrezzjoni tad-distorzjoni kummerċjali riżultat tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping, fil-fatt se jippermetti lis-suq tal-OCS jerġa’ jsir suq f'saħħtu, b'dinamika mmexxija mill-ekonomija tas-suq u l-iżvilupp fil-prezz, billi atturi oħra (utenti, produtturi, klijenti finali), li ma jistgħux jibbenefikaw immedjatament minn importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, ma jitpoġġewx fi żvantaġġ.
4. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(153)
Fid-dawl ta’ dak ta' hawn fuq, ġie provviżorjament konkluż li abbażi tal-informazzjoni disponibbli li tikkonċerna l-interess tal-Unjoni, ma hemm l-ebda raġuni sinifikanti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-RPĊ.
G. MIŻURI PROVVIŻORJI ANTI-DUMPING
1. Il-livell ta’ tneħħija tad-dannu
(154)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li ntlaħqu fir-rigward tad-dumping, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri anti-dumping provviżorji sabiex ma jiġix ikkawżat aktar dannu lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(155)
Sabiex jiġi determinat il-livell ta' dawn il-miżuri, għandha tingħata kunsiderazzjoni lill-marġnijiet tad-dumping li nstabu u l-ammont ta' dazju neċessarju sabiex jiġi eliminat id-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni.
(156)
Meta kien qed jiġi kkalkulat l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jitneħħew l-effetti tad-dumping ta’ dannu, tqies li kwalunkwe miżura li tittieħed għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb profitt qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni. Huwa meqjus li l-qligħ li jista’ jinkiseb fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping għandu jkun ibbażat fuq is-sena 2008 meta l-importazzjonijiet Ċiniżi kienu inqas preżenti fis-suq tal-Unjoni. Huwa għalhekk ikkunsidrat li marġni ta’ qligħ ta’ 6,7 % ta’ dħul mill-bejgħ jista’ jkun ikkunsidrat bħala minimu xieraq li l-industrija tal-Unjoni setgħat stenniet li takkwista fin-nuqqas ta’ dumping ta’ dannu.
(157)
Fuq din il-bażi, ġie kkalkulat prezz li ma jikkawża l-ebda dannu għall-prodott simili gћall-industrija tal-Unjoni. Il-prezz mhux dannuż inkiseb permezz taż-żieda tal-marġni ta’ profitt ta’ 6,7 % imsemmi fuq mal-ispiża tal-produzzjoni.
(158)
Iż-żieda neċessarja fil-prezz ġiet imbagħad maħduma fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-medja peżata tal-prezz tal-importazzjoni tal-produtturi esportaturi li kkooperaw fir-RPĊ, aġġustata b'mod xieraq għall-ispejjeż tal-importazzjoni u d-dazji tad-dwana mal-prezz mhux ta' ħsara tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul il-PI. Kwalunkwe differenza li rriżultat minn dan it-tqabbil imbagħad ġiet espressa bħala perċentwal tal-valur medju tal-importazzjoni CIF tat-tipi mqabbla.
2. Miżuri Provviżorji
(159)
Skont dak li ntqal, huwa kkunsidrat li, f’konformità mal-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, miżuri anti-dumping provviżorji għandhom ikunu imposti fir-rigward ta’ importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ fil-livell tal-marġni aktar baxxi tad-dumping u tad-dannu, skont ir-regola ta' dazju anqas.
(160)
Ir-rati tad-dazju anti-dumping ta' kumpaniji individwali speċifikati f'dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tas-sejbiet tal-investigazzoni preżenti. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta’ dazju (bil-maqlub tad-dazju komuni għall-pajjiż kollu applikabbli għall-"kumpaniji l-oħra kollha") huma għalhekk esklużivament applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mir-RPĊ u li jiġu prodotti mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati magħmulin minn xi kumpanija oħra mhux speċifikament imsemmija fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija b’mod speċifiku, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom jiġu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-"kumpaniji l-oħra kollha".
(161)
Kwalunkwe talba għall-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati tad-dazju anti-dumping gћal kumpaniji individwali (eż. wara bdil fl-isem tal-entità jew wara li jiġu stabbiliti entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgћ) gћandha tiġi minnufih indirizzata lill-Kummissjoni (7) bl-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari fir-rigward ta’ kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, mal-bejgћ domestiku u tal-esportazzjoni u li jkunu assoċjati, pereżempju, ma’ dik il-bidla fl-isem jew ma’ dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgћ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament se jiġi emendat skont il-każ billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jgawdu mir-rati tad-dazju individwali.
(162)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju antidumping, il-livell ta’ dazju residwali mhux biss għandu japplika għall-produtturi esportaturi li ma kkoperawx iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
(163)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, il-marġni tad-dumping u tad-dannu stabbiliti u r-rati provviżorji tad-dazju huma kif ġej:
Kumpanija
Marġni tad-dumping
Marġni tad-dannu
Dazju provviżorju
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd u Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, u, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) u Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China u Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
77,9 %
57,8 %
57,8 %
H. ID-DISPOŻIZZJONI FINALI
(164)
Fl-interess ta’ amministrazzjoni tajba, għandu jiġi ffissat perjodu li fih il-partijiet interessati li identifikaw ruħhom fil-limitu ta’ żmien speċifikat fin-notifika ta' bidu jistgħu jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu smigħ. Barra minn hekk, wieħed għandu jgħid li s-sejbiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni ta’ dazji magħmula għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jistgħu jerġgħu jitqiesu għall-finijiet ta’ kull miżura definittiva.
ADDOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju proviżorju anti-dumping huwa b’dan impost fuq l-importazzjonijiet ta’ċerti prodotti tal-azzar miksija b'materjal organiku, jiġifieri prodotti ċatti rrumblati tal-azzar liga jew mhux liga (ma jinkludix l-istainless steel) li huma miżbugħa, mogħtija l-verniċ jew miksija bi plastiks fuq mill-anqas naħa waħda, esklużi dawk imsejħa "pannelli sandwich" tat-tip użati għall-applikazzjonijiet fil-bini u li jikkonsistu f'żewġ folji tal-metall fuq barra u b'qalba ta' stabbilizzazzjoni ta' materjal għall-insulazzjoni marsus bejniethom, u esklużi dawk il-prodotti b’kisi finali tat-trab taż-żingu (żebgħa rikka fiż-żingu, li fiha piż ta’ 70 % jew aktar ta' żingu) li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kodiċi TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 u 7226997091) u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju anti-dumping provviżorju applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt, għandha tkun kif ġej:
Kumpanija
Dazju
Kodiċi addizzjonali TARIC
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Il-kumpaniji l-oħra kollha
57,8 %
B999
3. L-applikazzjoni tar-rati provviżorji tad-dazju tal-anti-dumping speċifikati gћall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 gћandha sseћћ bil-kundizzjoni li tiġi ppreżentata fattura kummerċjali valida lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri, li trid tkun konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness. Jekk ma tiġi ppreżentata ebda fattura bħal din, għandu japplika d-dazju applikabbli għall-kumpaniji l-oħrajn kollha.
4. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għall-provvista ta’ titolu ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
5. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazju doganali.
Artikolu 2
1. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 20 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti essenzjali u tal-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom ġie addottat dan ir-Regolament, jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw għal smigħ mill-Kummissjoni fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
2. Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw fuq l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u għandu japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-18 ta’ Settembru 2012.