PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 390/2013
ze dne 3. května 2013,
kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1070/2009 (2), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (ES) č. 549/2004 se stanoví zřízení systému sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě. K podrobnému způsobu fungování systému sledování výkonnosti by Komise měla přijmout prováděcí pravidla.
(2)
Systém sledování výkonnosti by měl přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zlepšením celkové efektivnosti letových navigačních služeb v klíčových oblastech výkonnosti, jimiž jsou bezpečnost, životní prostředí, kapacita a efektivita nákladů, a to v souladu s výkonnostním rámcem evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu (ATM) a s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (3) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009 stanoví, aby byl pro účely provádění evropského hlavního plánu ATM zaveden systém poplatků a společné projekty. Systém poplatků i společné projekty jsou nedílnou součástí úspěšného provádění systému sledování výkonnosti.
(4)
Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 by se toto nařízení mělo vztahovat na funkce sítí uspořádání letového provozu uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (4) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009.
(5)
Komisi může být při provádění systému sledování výkonnosti nápomocen orgán pro kontrolu výkonnosti. Tento orgán by měl být schopen poskytovat Komisi nezávislé poradenství ve všech oblastech, které ovlivňují výkonnost letových navigačních služeb a funkcí sítě.
(6)
S ohledem na skutečnost, že v provádění systému sledování výkonnosti hrají klíčovou úlohu vnitrostátní dozorové orgány, měly by členské státy zajistit, aby tyto orgány mohly efektivně plnit své povinnosti.
(7)
Aby bylo zaručeno dlouhodobé zlepšování vedoucí k dosažení vysoké úrovně společenských cílů v souladu s evropským hlavním plánem ATM, měl by být systém sledování výkonnosti provozován tak, aby přesahoval jedno referenční období.
(8)
Systém sledování výkonnosti by měl letové navigační služby řešit od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“), včetně traťových navigačních služeb a letištních a přibližovacích služeb, s cílem zlepšit celkovou výkonnost sítě.
(9)
Systém sledování výkonnosti by měl stanovit ukazatele a závazné cíle ve všech klíčových oblastech výkonnosti tak, aby bylo plně dosaženo požadovaných úrovní bezpečnosti a aby tyto úrovně byly zachovány.
(10)
Při přijímání výkonnostních cílů pro celou Unii na dané referenční období by Komise měla náležitě zohlednit úroveň výkonnosti, jíž bylo dosaženo v předchozím sledovaném období či obdobích.
(11)
Vzhledem k silné vazbě mezi různými klíčovými oblastmi výkonnosti by při přípravě a monitorování systému sledování výkonnosti měla být náležitě zohledněna vzájemná závislost výkonnostních cílů s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(12)
Na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru by měly být zavedeny plány výkonnosti, jež by v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru ukazovaly z důvodů transparentnosti příspěvek jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb k dosažení cílů, který by byl sledován na nejvhodnější úrovni.
(13)
Plány výkonnosti by měly popisovat opatření, např. systémy pobídek, která by zúčastněným stranám umožnila zlepšovat výkonnost na všech úrovních. Bezpečnost by vzhledem ke své převažující povaze být předmětem pobídek neměla.
(14)
Aby byla zohledněna stanoviska zúčastněných stran, měly by na vnitrostátní úrovni, na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni Unie probíhat účinné konzultace.
(15)
V situacích, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na něž se vztahují výkonnostní cíle, by po zavedení příslušných varovných mechanismů mělo být možné provádět vhodná opatření zaměřená na zachování bezpečnostních požadavků a trvalé poskytování služby, která by mohla zahrnovat i revizi výkonnostních cílů na úrovni celé Unie nebo na úrovni místní.
(16)
Pro dosažení cílů systému sledování výkonnosti má zásadní význam civilně-vojenská spolupráce a koordinace s náležitým ohledem na efektivnost vojenských misí.
(17)
Systémem sledování výkonnosti by neměla být dotčena ustanovení nařízení (ES) č. 549/2004 zaměřená na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
(18)
Měly by být zvoleny konkrétní a měřitelné klíčové ukazatele výkonnosti, na jejichž základě lze stanovit odpovědnost za dosažení výkonnostních cílů. Související cíle by měly být dosažitelné, realistické a časově vázané a měly by být zaměřeny na účinné řízení udržitelné výkonnosti letových navigačních služeb.
(19)
K plnění závazných výkonnostních cílů podporovaných pobídkami finanční povahy je nezbytná odpovídající provázanost s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 391/2013 ze dne 3. května, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (5).
(20)
Klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle musí být stanoveny a plněny v souladu s bezpečnostními cíli a normami uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (6) a jeho prováděcích pravidlech spolu s opatřeními, která přijala Unie k dosažení a zachování těchto cílů.
(21)
Komise by měla plány výkonnosti a výkonnostní cíle posoudit a stanovit, zda jsou v souladu s cíli pro celou Unii a zda odpovídajícím způsobem přispívají k dosažení těchto cílů a k celkové výkonnosti evropské sítě ATM. Pokud tento soulad a odpovídající příspěvek stanovit nelze, měla by Komise požádat o revizi plánu či plánů výkonnosti a výkonnostního cíle či cílů a/nebo o přijetí nápravných opatření.
(22)
Během referenčních období by měl být zaveden účinný postup sledování výkonnosti, včetně shromažďování a šíření údajů, s cílem zajistit, aby vývoj výkonnosti umožnil dosáhnout cílů a aby byla v případě potřeby zavedena nápravná opatření.
(23)
Pokud Komise na základě výsledků sledování získá přesvědčivé důkazy o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které vedly ke stanovení původních cílů, již neplatí, může rozhodnout o revizi výkonnostních cílů pro celou Unii nebo může na žádost členského státu povolit revizi místních cílů.
(24)
Výkon funkcí sítě by měl podléhat výkonnostním cílům. Toto nařízení by se proto mělo vztahovat na manažera struktury vzdušného prostoru zřízeného v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Nařízení Komise (EU) č. 677/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(25)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (8), článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 ze dne 24. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě (9), by měly být s účinkem od 1. ledna 2015 zrušeny.
(26)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví nezbytná opatření ke zvýšení celkové výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě pro všeobecný letový provoz v regionech Evropa (EUR) a Afrika (AFI) stanovených Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO), v nichž jsou členské státy odpovědné za poskytování letových navigačních služeb s ohledem na plnění požadavků všech uživatelů vzdušného prostoru.
2. Za účelem stanovení cílů a sledování výkonnosti se toto nařízení použije na letové navigační služby poskytované:
a)
poskytovateli letových provozních služeb určenými v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
b)
poskytovateli meteorologických služeb, jsou-li určeni v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
manažerem struktury vzdušného prostoru zřízeným v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011.
Pro účely stanovení cílů a sledování výkonnosti v oblasti efektivity nákladů se toto nařízení použije rovněž na orgány nebo subjekty, kterým vznikly způsobilé náklady, jež mají být získány zpět z uživatelských poplatků, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 550/2004 a čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, mohou členské státy rozhodnout, že se toto nařízení nepoužije na letištní a přibližovací služby poskytované na některých nebo všech jejich letištích, na kterých letecká doprava IFR dosahuje méně než 70 000 pohybů ročně. O přijetí uvedeného rozhodnutí informují Komisi.
4. V případě, že na žádném letišti v členském státě letecká doprava IFR nedosáhne prahové hodnoty 70 000 pohybů za rok, se toto nařízení použije přinejmenším na letiště, na kterém letecká doprava IFR dosahuje nejvíce pohybů.
5. Stanovení cílů v oblasti efektivity nákladů se použije na stanovené náklady určené v čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004.
6. Členské státy mohou toto nařízení použít také:
a)
ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc v jiných regionech stanovených ICAO pod podmínkou, že o tom náležitě informují Komisi a ostatní členské státy, a aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 („Chicagská úmluva“);
b)
na poskytovatele letových navigačních služeb, kteří mají povolení k poskytování letových navigačních služeb bez osvědčení, v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
7. Bez ohledu na ochranu ustanovení o informacích uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (10) a jejích prováděcích předpisech, nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 (11) a nařízení Komise (ES) č. 1330/2007 (12), se požadavky týkající se předkládání údajů stanovené v kapitole V použijí na vnitrostátní orgány, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letišť, koordinátory letišť a letecké dopravce.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se:
1)
„provozovatelem letiště“ rozumí řídící orgán letiště, který ve spojení s jinými činnostmi nebo jinak má podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů za úkol spravovat a řídit letištní zařízení a koordinovat a kontrolovat činnosti jednotlivých provozovatelů přítomných na příslušném letišti nebo činných v rámci příslušného letištního systému;
2)
„údaji“ rozumí kvalitativní, kvantitativní a jiné příslušné informace týkající se výkonnosti letové navigace, které jsou shromažďovány a systematicky zpracovávány Komisí nebo jejím jménem za účelem provádění systému sledování výkonnosti;
3)
„ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele používané pro účely sledování, referenčního srovnávání a kontrolu výkonnosti;
4)
„klíčovými ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele výkonnosti používané pro účely stanovení cílů výkonnosti;
5)
„pohyby letecké dopravy IFR“ rozumí součet vzletů a přistání provedených v souladu s pravidly pro let podle přístrojů, vypočítaný jako roční průměr za tři kalendářní roky předcházející předložení plánů výkonnosti;
6)
„závazným cílem“ rozumí výkonnostní cíl, který byl přijat členskými státy v rámci plánu výkonnosti a na který se vztahuje systém pobídek a/nebo plány nápravných opatření;
7)
„leteckým dopravcem“ rozumí podnik letecké dopravy s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s právními předpisy Evropské unie;
8)
„stanovenými náklady“ rozumí náklady stanovené podle čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
9)
„vnitrostátním orgánem“ rozumí regulační a/nebo dozorový orgán na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, jehož náklady mohou být získány zpět od uživatelů vzdušného prostoru, pokud vzniknou v důsledku poskytování letových navigačních služeb v souladu s čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013;
10)
„spravedlivým posuzováním“ rozumí posuzování, v němž klíčoví ani jiní provozovatelé nejsou trestáni za činnosti, opomenutí nebo přijatá rozhodnutí, která odpovídají jejich zkušenostem a výcviku, ale v němž se netoleruje hrubá nedbalost, úmyslné přestupky a destruktivní činy;
11)
„koordinátorem letiště“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba jmenovaná členským státem k výkonu koordinačních povinností na koordinovaných letištích uvedených v článku 4 nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (13);
12)
„sledováním výkonnosti“ rozumí nepřetržitý proces shromažďování a analýzy údajů za účelem změření skutečného výsledku systému v porovnání s příslušnými (klíčovými) výkonnostními cíli a plány výkonnosti pomocí (klíčových) ukazatelů výkonnosti stanovených v článku 9 a v příloze I;
13)
„referenčním obdobím“ rozumí období platnosti a uplatňování výkonnostních cílů pro celou Unii a plánů výkonnosti, které je stanoveno v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004;
14)
„narušením dráhy“ rozumí jakákoliv událost na letišti zahrnující nesprávnou přítomnost letadla, mobilního prostředku nebo osoby v ochranné zóně plochy určené k přistávání nebo vzletům letadel;
15)
„stanovištěm letových provozních služeb (stanovištěm ATS)“ rozumí civilní nebo vojenské stanoviště odpovědné za poskytovaní letových provozních služeb;
16)
„službami CNS, MET a AIS“ rozumí spojovací, navigační a přehledové služby, meteorologické služby pro letovou navigaci a letecké informační služby;
17)
„mimořádnou událostí“ rozumí okolnosti, za nichž je kapacita ATM neobvykle snížena tak, že míra zpoždění z důvodů ATFM je abnormálně vysoká kvůli plánovanému omezení způsobenému provozní nebo technickou změnou, významným nepříznivým povětrnostním podmínkám, nedostupnosti rozsáhlých částí vzdušného prostoru z přírodních či politických důvodů nebo stávce a kvůli aktivaci jednotky EACCC manažerem struktury vzdušného prostoru v důsledku jedné nebo několika těchto příčin;
18)
„náklady na restrukturalizaci“ rozumí významné jednorázové náklady, které poskytovatelům letových navigačních služeb vzniknou během restrukturalizace v důsledku zavádění nových technologií a postupů a souvisejících obchodních modelů, které motivují k integrovanému poskytování služeb, pokud chce členský stát získat náklady zpět během jednoho nebo více referenčních období. Mohou zahrnovat náklady na vyplácení odstupného zaměstnancům, uzavírání stanovišť řízení letového provozu, přesunutí činnosti na jiné místo a odepisování majetku a/nebo nabývání strategické účasti v jiných poskytovatelích letových navigačních služeb.
Článek 3
Orgán pro kontrolu výkonnosti
1. V případě, že se Komise rozhodne jmenovat orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, tento orgán jmenuje na dobu určitou, která se shoduje s referenčními obdobími. Komise jmenuje předsedu a členy orgánu pro kontrolu výkonnosti.
2. Orgán pro kontrolu výkonnosti má příslušné pravomoci a jedná nezaujatě s cílem nezávisle plnit úkoly, které mu Komise uloží, zejména v příslušných klíčových oblastech výkonnosti.
3. Orgán pro kontrolu výkonnosti je Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, zejména pokud jde o:
a)
shromažďování, prověřování, potvrzování platnosti a šíření údajů týkajících se výkonnosti;
b)
definici nebo přizpůsobení klíčových oblastí výkonnosti tak, aby byly v souladu s oblastmi uvedenými ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 1, a souvisejících klíčových ukazatelů výkonnosti;
c)
definici příslušných klíčových ukazatelů výkonnosti, která ve všech klíčových oblastech výkonnosti pokrývá výkonnost funkcí sítě a letových navigačních služeb, a to traťových navigačních služeb i letištních a přibližovacích služeb;
d)
stanovení a revizi výkonnostních cílů pro celou Unii;
e)
stanovení varovné prahové hodnoty či hodnot uvedených v čl. 10 odst. 4 pro aktivaci varovných mechanismů uvedených v článku 19;
f)
posouzení souladu přijatých plánů výkonnosti, včetně výkonnostních cílů, s cíli pro celou Unii;
g)
případné posouzení souladu varovných prahových hodnot přijatých podle čl. 19 odst. 3 s varovnými prahovými hodnotami pro celou Evropskou unii uvedenými v čl. 10 odst. 4;
h)
případné posouzení revidovaných výkonnostních cílů nebo nápravných opatření přijatých příslušnými členskými státy;
i)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti letových navigačních služeb, včetně investic a kapitálových výdajů, na místní úrovni a na úrovni Unie;
j)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti funkcí sítě;
k)
sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM, včetně přípravy výročních zpráv pro Výbor pro jednotné nebe;
l)
posuzování míry, v níž bylo dosaženo výkonnostních cílů na konci každého referenčního období, s cílem připravit se na následující období;
m)
posuzování plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru, včetně jeho souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii;
n)
udržování kalendáře konzultací se zúčastněnými stranami týkajících se plánů výkonnosti a povinností spojených s konzultacemi podle čl. 9 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a podporu při jeho koordinaci.
4. Orgán pro kontrolu výkonnosti předloží na žádost Komise informace ad hoc nebo zprávy o otázkách týkajících se výkonnosti.
5. Orgán pro kontrolu výkonnosti může Komisi podat zprávu nebo dát doporučení ke zlepšení systému.
6. Pokud jde o vztahy s vnitrostátními dozorovými orgány:
a)
pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM získává orgán pro kontrolu výkonnosti od vnitrostátních dozorových orgánů potřebné informace týkající se plánů výkonnosti;
b)
orgán pro kontrolu výkonnosti je vnitrostátním dozorovým orgánům na jejich žádost nápomocen tím, že jim poskytuje nezávislé stanovisko k otázkám týkajícím se výkonnosti, např. věcné srovnání poskytovatelů letových navigačních služeb působících v podobném prostředí (referenční srovnání), analýzy změn výkonnosti za posledních pět let nebo analýzy projekcí;
c)
vnitrostátní dozorové orgány mohou orgán pro kontrolu výkonnosti požádat o pomoc při určování rozpětí orientačních hodnot pro stanovení cílů s ohledem na cíle pro celou Unii. Tyto hodnoty jsou k dispozici vnitrostátním dozorovým orgánům, poskytovatelům letových navigačních služeb, provozovatelům letišť a uživatelům vzdušného prostoru.
7. Aby byl zajištěn soulad s cíli a normami stanovenými a prováděnými v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008, orgán pro kontrolu výkonnosti spolupracuje při plnění úkolů uvedených v odstavci 3, jež se týkají bezpečnosti, podle potřeby s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA).
8. Pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM orgán pro kontrolu výkonnosti rozvíjí pracovní vztahy s poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť, koordinátory letišť a leteckými dopravci.
Článek 4
Vnitrostátní dozorové orgány
1. Vnitrostátní dozorové orgány jsou odpovědné za vypracování plánů výkonnosti, dohled nad výkonností a sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Při plnění těchto úkolů postupují nestranně, nezávisle a transparentně.
2. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly ve všech klíčových oblastech výkonnosti nezbytné zdroje a prostředky nebo měly přístup k nezbytným zdrojům a prostředkům, které jim umožní plnit úkoly stanovené v tomto nařízení, včetně inspekčních pravomocí k plnění úkolů uvedených v článku 20.
3. Pokud má členský stát více než jeden vnitrostátní dozorový orgán, oznámí Komisi, který z nich odpovídá za vnitrostátní koordinaci při provádění tohoto nařízení.
Článek 5
Funkční bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy zavedou plány výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. Za účelem splnění povinnosti podle odstavce 1 členské státy:
a)
zajistí, aby plán výkonnosti odpovídal šabloně stanovené v příloze II;
b)
oznámí Komisi, který vnitrostátní dozorový orgán nebo subjekt odpovídá za koordinaci v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru a za styky s Komisí, pokud jde o provádění plánu výkonnosti;
c)
učiní příslušná opatření s cílem zajistit, aby:
i)
s výhradou ustanovení písmene e) a přílohy I byl pro každý klíčový ukazatel výkonnosti stanoven jediný cíl,
ii)
byl z důvodů transparentnosti v plánu výkonnosti uveden příspěvek každého poskytovatele letových navigačních služeb v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru - sledovaný na nejvhodnější úrovni - k dosažení výkonnostních cílů, jež jsou pro daný funkční blok vzdušného prostoru stanoveny,
iii)
během referenčního období, kdy se cíle neplní, byla vymezena a uplatňována opatření uvedená v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty;
d)
odpovídají za určení a dosažení výkonnostních cílů stanovených na místní úrovni, tj. na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovni, úrovni oblasti zpoplatnění a úrovni letiště;
e)
pokud nebyla vytvořena žádná společná oblast zpoplatnění traťových navigačních služeb ve smyslu článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a pokud v důsledku toho byly cíle v oblasti efektivity nákladů na traťové navigační služby stanoveny v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru pro více než jednu oblast zpoplatnění, sjednotí tyto cíle v jedinou souhrnnou hodnotu za traťové navigační služby a pro informační účely stanoví celkovou číselnou hodnotu vyjadřující snahu zajistit efektivitu nákladů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru;
f)
pokud se během referenčního období oblast zpoplatnění změní, prokáží, že tato změna stále umožňuje splnit výkonnostní cíle, jež byly pro toto období přijaty;
g)
zajistí, aby byl plán výkonnosti v souladu s oblastí působnosti tohoto nařízení podle čl. 1 odst. 6 tohoto nařízení a článku 7 nařízení (ES) č. 549/2004.
Článek 6
Manažer struktury vzdušného prostoru
Manažer struktury vzdušného prostoru zřízený podle článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004 a článku 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 plní v souvislosti se systémem sledování výkonnosti tyto úkoly:
a)
podporuje Komisi tím, že zajišťuje příslušné vstupní údaje pro vypracování výkonnostních cílů pro celou Unii před začátkem referenčních období a pro sledování toho, jak je výkonnostních cílů během referenčního období dosahováno. Manažer struktury vzdušného prostoru zejména Komisi upozorňuje na každé podstatné a přetrvávající snížení operační výkonnosti;
b)
v souladu s čl. 21 odst. 5 poskytuje Komisi přístup ke všem údajům uvedeným v příloze V;
c)
podporuje funkční bloky vzdušného prostoru a jejich poskytovatele letových navigačních služeb v dosahování jejich výkonnostních cílů během referenčních období tím, že zajišťuje soulad mezi plány výkonnosti, strategickým plánem sítě a operačním plánem sítě;
d)
v souladu s čl. 5 odst. 1 a čl. 16 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 677/2011 vypracovává plán výkonnosti, tj. výkonnostní plán sítě, který předloží Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem každého referenčního období a který Komise před začátkem každého referenčního období přijme. Tento plán výkonnosti je veřejný a:
i)
obsahuje výkonnostní cíle pro všechny klíčové oblasti výkonnosti a pro všechny ukazatele, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii na celé referenční období, a pro účely sledování používá roční hodnoty,
ii)
obsahuje popis opatření zaměřených na dosažení těchto cílů,
iii)
v případě potřeby nebo v případě rozhodnutí Komise obsahuje další klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 7
Koordinace s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA)
Podle článku 13a nařízení (ES) č. 549/2004 a v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 členské státy a Komise vhodným způsobem koordinují činnost s agenturou EASA s cílem zajistit řádné zohlednění těchto aspektů:
a)
bezpečnostní aspekty systému sledování výkonnosti, včetně stanovení, revize a plnění klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů pro celou Unii v oblasti bezpečnosti, jakož i předkládání návrhů příslušných kroků a opatření po aktivaci varovného mechanismu;
b)
soulad klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů v oblasti bezpečnosti s prováděním Evropského programu bezpečnosti letectví.
Článek 8
Délka referenčního období
1. První referenční období pro systém sledování výkonnosti zahrnuje kalendářní roky 2012 až 2014 včetně. Druhé referenční období zahrnuje kalendářní roky 2015 až 2019 včetně. Následná referenční období trvají pět kalendářních let, není-li změnou tohoto nařízení stanoveno jinak.
2. Stejné referenční období se vztahuje na výkonnostní cíle pro celou Unii a na plány výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 9
Klíčové oblasti výkonnosti a ukazatele výkonnosti
1. Komise za účelem stanovení cílů podle čl. 11 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodne o případném doplnění nebo úpravě dalších klíčových oblastí výkonnosti v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pro účely stanovení cílů odpovídá každé klíčové oblasti výkonnosti jeden klíčový ukazatel výkonnosti nebo omezený počet těchto ukazatelů. Výkonnost letových navigačních služeb se posuzuje na základě závazných cílů stanovených pro jednotlivé klíčové ukazatele výkonnosti.
3. V oddílu 1 přílohy 1 jsou stanoveny klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení cílů a ukazatele výkonnosti na úrovni Unie, které byly pro jednotlivé klíčové oblasti výkonnosti vybrány.
4. V oddílu 2 přílohy I jsou stanoveny místní klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení místních cílů a ukazatele výkonnosti na místní úrovni použité pro stanovení výkonnostních cílů. Místní úroveň, tj. úroveň funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úroveň, úroveň oblasti zpoplatnění a úroveň letiště, je popsána v oddílu 2 přílohy I.
5. Klíčové ukazatele výkonnosti se během referenčního období nemění. Změny se přijímají změnou tohoto nařízení nejpozději šest měsíců před přijetím nových výkonnostních cílů pro celou Unii.
6. Členský stát se může pro účely vlastního sledování výkonnosti a/nebo v rámci plánu výkonnosti rozhodnout, že stanoví ukazatele výkonnosti a související cíle doplňující klíčové oblasti výkonnosti a klíčové ukazatele výkonnosti uvedené v tomto článku a stanovené v oddílu 2 přílohy I. Tyto doplňující ukazatele a cíle musí podporovat dosažení cílů pro celou Unii a dosažení výsledných cílů na místní úrovni. Mohou například zahrnovat a popisovat civilně-vojenský nebo meteorologický rozměr plánu výkonnosti a mohou být doprovázeny vhodným systémem pobídek.
7. S cílem usnadnit provádění a měření (klíčových) ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme agentura EASA po konzultaci s orgánem pro kontrolu výkonnosti přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008, a to před začátkem druhého referenčního období.
KAPITOLA II
PŘÍPRAVA PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 10
Výkonnostní cíle pro celou Unii
1. Komise přijme v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 výkonnostní cíle pro celou Unii s přihlédnutím k odpovídajícím vstupním údajům od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů a po konzultaci bezpečnostních aspektů výkonnosti se zúčastněnými stranami podle článku 10 uvedeného nařízení nebo s jinými příslušnými organizacemi a agenturou EASA.
2. S výhradou čl. 9 odst. 3 Komise cíle pro celou Unii navrhne nejpozději patnáct měsíců před začátkem referenčního období a přijme je nejpozději dvanáct měsíců před začátkem referenčního období.
3. Stanovení cílů pro celou Unii pro klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I začíná s výhradou rozhodnutí Komise třetím rokem druhého referenčního období, a to postupem podle odstavce 1.
4. Spolu s přijetím výkonnostních cílů pro celou Unii určí Komise varovnou prahovou hodnotu či hodnoty, po jejichž překročení mohou být aktivovány varovné mechanismy uvedené v článku 19.
5. Komise podá k jednotlivým výkonnostním cílům pro celou Unii popis základních předpokladů a důvodů, které vedly k jejich stanovení, např. využití vstupních údajů od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů, jiných věcných údajů či prognóz provozu a složení skupin poskytovatelů letových navigačních služeb nebo funkčních bloků vzdušného prostoru působících v podobném provozním a hospodářském prostředí.
Článek 11
Vypracování plánů výkonnosti
1. Vnitrostátní dozorové orgány vypracují na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
Aniž je dotčena šablona stanovená v příloze II, plán výkonnosti může zahrnovat různé oddíly týkající se místní úrovně, tj. úrovně funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovně, úrovně oblasti zpoplatnění a úrovně letiště.
2. S cílem podpořit přípravu plánů výkonnosti vnitrostátní dozorové orgány zajistí, aby:
a)
poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům předkládaly své podnikatelské plány;
b)
plán výkonnosti a výkonnostní cíle byly konzultovány se zúčastněnými stranami v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 549/2004. Příslušné informace se zúčastněným stranám poskytnou nejpozději tři týdny před konzultační schůzkou.
3. Plány výkonnosti obsahují zejména:
a)
prognózu provozu vyjádřenou ve výkonových jednotkách pro každý rok referenčního období na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a pro každou oblast zpoplatnění v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru spolu s odůvodněním použitých údajů;
b)
stanovené náklady na letové navigační služby pro každý rok referenčního období a pro každou oblast zpoplatnění v souladu s ustanoveními čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
popis investic, včetně investic nezbytných pro dosažení výkonnostních cílů, s podrobným vysvětlením jejich relevantnosti ve vztahu k evropskému hlavnímu plánu ATM, strategickému plánu sítě a společným projektům uvedeným v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004. V tomto popisu jsou zdůrazněny přínosy a synergie, jichž bylo dosaženo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru;
d)
výkonnostní cíle v každé příslušné klíčové oblasti výkonnosti stanovené pro každý klíčový ukazatel výkonnosti na celé referenční období s ročními hodnotami, jež mají být použity pro účely sledování a pobídek;
e)
úvahu o vzájemné závislosti klíčových oblastí výkonnosti, včetně hodnocení dopadu na bezpečnost plánu výkonnosti spolu se zmírňujícími opatřeními nezbytnými k trvalému zajištění bezpečnosti;
f)
popis civilně-vojenského rozměru plánu s charakteristikou výkonnosti v oblasti uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru (FUA) za účelem zvýšení kapacity s náležitým zohledněním efektivnosti vojenských misí, a považuje-li se to za vhodné, příslušné ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle odpovídající jiným ukazatelům a cílům plánu výkonnosti;
g)
popis a zdůvodnění toho, jak jsou výkonnostní cíle podle písmena d) uvedeny do souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a s výkonností evropské sítě ATM a jak k těmto cílům a výkonnosti přispívají;
h)
identifikaci jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb a jejich konkrétního příspěvku k plnění cílů, který je z důvodů transparentnosti sledován na nejvhodnější úrovni v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. c) bodem ii);
i)
popis mechanismů pobídek, jež mají být uplatněny na příslušné poskytovatele letových navigačních služeb s cílem podpořit dosažení cílů během referenčního období;
j)
opatření přijatá vnitrostátními dozorovými orgány ke sledování toho, jak je výkonnostních cílů dosahováno;
k)
popis výsledku konzultace se zúčastněnými stranami, včetně otázek vznesených účastníky a opatření, na nichž se dohodli.
4. Plány výkonnosti vycházejí ze šablony stanovené v příloze II, a pokud se tak členské státy rozhodnou podle čl. 9 odst. 6, mohou obsahovat doplňující ukazatele se souvisejícími cíli.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru vypracuje výkonnostní plán sítě obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a obdobně i s kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
6. Za účelem přípravy výkonnostního plánu sítě manažer struktury vzdušného prostoru:
a)
zajistí konzultaci v souladu s článkem 14 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a
b)
použije šablonu stanovenou v příloze III.
Článek 12
Systémy pobídek
1. Systémy pobídek, které členské státy uplatňují v rámci svého plánu výkonnosti, splňují tyto obecné zásady:
a)
jsou účinné a přiměřené a v průběhu referenčního období je nelze měnit;
b)
uplatňují se nediskriminačně a transparentně s cílem podpořit zlepšení výkonnosti poskytování služeb;
c)
jsou součástí právního prostředí, které je známé všem zúčastněným stranám předem, a uplatňují se během celého referenčního období;
d)
motivují subjekty, které podléhají stanovení cílů, k dosahování vysoké úrovně výkonnosti a plnění souvisejících cílů.
2. Pobídky týkající se cílů v oblasti efektivity nákladů jsou finanční povahy a řídí se příslušnými ustanoveními uvedenými v článcích 13 a 14 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Sestávají z mechanismu sdílení rizik na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Pobídky týkající se cílů v oblasti kapacity jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
4. Pobídky týkající se cílů v oblasti životního prostředí jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
5. Členské státy kromě toho mohou na místní úrovni přizpůsobit poplatky za letové navigační služby, jak stanoví článek 16 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
KAPITOLA III
PŘIJETÍ PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 13
První přijetí plánů výkonnosti
Členské státy přijmou na návrh vnitrostátních dozorových orgánů plány výkonnosti obsahující závazné výkonnostní cíle a předloží je Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem referenčního období.
Článek 14
Posuzování a revize plánů výkonnosti a výkonnostních cílů
1. Komise posuzuje plány výkonnosti, jejich cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli pro celou Unii a odpovídající příspěvek k výkonnostním cílům pro celou Unii, jakož i kritéria stanovená v příloze IV, přičemž zohledňuje vývoj souvislostí, k němuž mohlo dojít ode dne přijetí cílů pro celou Unii do dne posouzení plánu výkonnosti. Jsou-li cíle stanoveny na místní úrovni bez odkazu na některý cíl výkonnosti pro celou Unii, posouzení vychází z kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho cílů není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, vydá do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušnému členskému státu či státům doporučení k přijetí revidovaného plánu výkonnosti nebo jeho části a/nebo cíle či cílů. Toto doporučení se vydává po konzultaci s příslušným členským státem či státy a je v něm přesně uvedeno, které části plánu výkonnosti a/nebo který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly.
4. V tomto případě příslušný členský stát či státy přijmou revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a/nebo cíl či cíle, přičemž zohlední stanoviska Komise, přijmou vhodná opatření k dosažení těchto cílů a informují o tom Komisi do čtyř měsíců poté, co jim bylo doporučení oznámeno.
Článek 15
Posuzování revidovaných plánů výkonnosti a výkonnostních cílů a přijetí nápravných opatření
1. Komise posoudí každý revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a jeho výkonnostní cíle na základě kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho výkonnostní cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho výkonnostních cílů stále není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že stále není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, rozhodne do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti nebo některé jeho části a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004, že příslušný členský stát či státy přijmou nápravná opatření.
4. V tomto rozhodnutí je na základě kritérií stanovených v příloze IV přesně uvedeno, která část plánu a který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly. Rozhodnutí může stanovit úroveň výkonnosti, která se u těchto cílů očekává, aby se příslušnému členskému státu či státům umožnilo přijmout vhodná nápravná opatření, a/nebo může obsahovat návrhy těchto nápravných opatření.
5. Do dvou měsíců od rozhodnutí Komise příslušný členský stát či státy sdělí přijatá nápravná opatření Komisi spolu s náležitostmi prokazujícími jejich soulad s rozhodnutím Komise.
Článek 16
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období v důsledku provedení postupů stanovených v článcích 14 a 15 se použijí se zpětnou platností od prvního dne referenčního období.
Článek 17
Revize cílů
1. V souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 může Komise rozhodnout o revizi cílů pro celou Unii a/nebo může na žádost členského státu povolit revizi jednoho nebo několika místních cílů:
a)
pokud na základě své zprávy uvedené v čl. 18 odst. 4 získá přesvědčivý důkaz o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které ke stanovení původních cílů vedly, již neplatí;
b)
v důsledku uplatnění varovného mechanismu uvedeného v článku 19 nebo
c)
na základě rozhodnutí Komise přijatého v souladu s čl. 10 odst. 3, pokud jde o klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I.
2. Následkem revize cílů pro celou Unii může být změna stávajících plánů výkonnosti. V tomto případě může Komise rozhodnout o příslušné úpravě harmonogramu stanoveného v kapitolách II a III tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
SLEDOVÁNÍ MÍRY DOSAŽENÍ VÝKONNOSTI
Článek 18
Průběžné sledování a podávání zpráv
1. Vnitrostátní dozorové orgány a Komise sledují provádění plánů výkonnosti. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle splněny, příslušný členský stát či státy stanoví a uplatní opatření určená k nápravě situace a sdělí je Komisi. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
2. Pokud Komise zaznamená na místní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru významný a trvalý pokles výkonnosti nepříznivě ovlivňující jiné státy, které jsou účastníky jednotného evropského nebe a/nebo celého evropského vzdušného prostoru, může příslušný členský stát či státy požádat, aby stanovily, uplatnily a sdělily Komisi nápravná opatření určená k dosažení cílů uvedených v jejich plánu výkonnosti. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
3. Komise sleduje provádění výkonnostního plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle plněny, Komise manažera struktury vzdušného prostoru požádá, aby stanovil, uplatnil a sdělil jí nápravná opatření určená k dosažení cílů, jež jsou ve výkonnostním plánu sítě uvedeny. Komise o těchto nápravných opatřeních informuje vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b).
4. Nejpozději do 1. června každého roku a pokaždé, kdy vznikne riziko, že výkonnostních cílů nebude dosaženo, vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b) podají Komisi zprávu o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Tyto zprávy vycházejí z doporučení, která Komise vypracuje před začátkem referenčního období. Alespoň jednou ročně podá Komise zprávu o dosahování výkonnostních cílů Výboru pro jednotné nebe.
Článek 19
Varovné mechanismy
1. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na úrovni Unie varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, Komise po konzultaci s členskými státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe situaci přezkoumá a do čtyř měsíců navrhne vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi výkonnostních cílů pro celou Unii a v důsledku toho i revizi místních výkonnostních cílů.
2. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na místní úrovni varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, příslušné vnitrostátní dozorové orgány ve spolupráci s Komisí situaci přezkoumají a do čtyř měsíců navrhnou vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi místních výkonnostních cílů.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že přijmou varovné prahové hodnoty, které se liší od hodnot v čl. 10 odst. 4, aby zohlednily místní okolnosti a specifika. V tomto případě se tyto prahové hodnoty stanoví v plánu výkonnosti a jsou v souladu s prahovými hodnotami přijatými podle čl. 10 odst. 4. Odchylky musí být podloženy podrobným zdůvodněním. Je-li prahových hodnot dosaženo, použije se postup stanovený v odstavci 1.
4. Pokud si zavedení varovného mechanismu vyžádá revizi plánů výkonnosti a výkonnostních cílů, Komise tuto revizi usnadní vhodnou úpravou příslušného harmonogramu v souladu s postupem podle kapitoly II a III.
Článek 20
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb a manažer struktury vzdušného prostoru usnadňují inspekce a šetření, včetně prohlídek na místě, které provádí Komise a příslušný vnitrostátní dozorový orgán nebo kvalifikovaný subjekt jednající jménem tohoto orgánu či případně agentura EASA. Aniž jsou dotčeny dozorové pravomoci udělené vnitrostátním dozorovým orgánům a agentuře EASA, oprávněné osoby jsou zmocněny:
a)
zkoumat v souvislosti se všemi klíčovými oblastmi výkonnosti dokumenty a jiný materiál týkající se zavedení plánů výkonnosti a výkonnostních cílů;
b)
pořizovat kopie či výpisy z těchto dokumentů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení.
2. Inspekce a šetření uvedené v odstavci 1 se provádějí v souladu s platnými postupy členského státu, ve kterém mají být uskutečněny.
3. Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění tohoto nařízení v oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (14).
4. V rámci normalizačních inspekcí agentura EASA sleduje provádění tohoto nařízení členskými státy v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s pracovními postupy stanovenými v čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 216/2008.
KAPITOLA V
SHROMAŽĎOVÁNÍ, POTVRZOVÁNÍ PLATNOSTI, OVĚŘOVÁNÍ, HODNOCENÍ A ŠÍŘENÍ INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE VÝKONNOSTI LETOVÉ NAVIGACE PRO JEDNOTNÉ EVROPSKÉ NEBE
Článek 21
Shromažďování a potvrzování platnosti údajů pro kontrolu výkonnosti
1. Kromě údajů, které již Komise shromáždila prostřednictvím jiných nástrojů Unie, jež lze rovněž využít ke kontrole výkonnosti, vnitrostátní orgány, poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letišť a letečtí dopravci zajistí, aby Komisi poskytli údaje uvedené v příloze V v souladu s požadavky, jež uvedená příloha stanoví.
2. Vnitrostátní orgány mohou úplně či zčásti delegovat nebo přeorganizovat poskytování údajů mezi vnitrostátními dozorovými orgány, poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť a koordinátory letišť tak, aby zohlednily místní specifika a stávající způsoby podávání zpráv.
3. Poskytovatelé údajů přijmou nezbytná opatření k zajištění kvality, potvrzení platnosti a včasného předání údajů a doloží existenci postupů pro kontrolu kvality a potvrzování platnosti údajů, schopnost podat vysvětlení v reakci na konkrétní žádosti Komise týkající se kvality údajů a v případě potřeby existenci plánů opatření ke zlepšení kvality údajů. Údaje se poskytují bezplatně, případně v elektronické podobě a ve formátu stanoveném Komisí.
4. Komise posoudí kvalitu a potvrdí platnost údajů předaných v souladu s odstavcem 1. Pokud údaje ke kontrole výkonnosti nelze náležitě použít, může Komise ve spolupráci s členskými státy, a zejména s jejich vnitrostátními dozorovými orgány přijmout vhodná opatření k posouzení a zlepšení kvality těchto údajů.
5. Pro účely tohoto nařízení se údaje uvedené v odstavci 1, které již byly předloženy organizaci Eurocontrol, považují za údaje předložené Komisi. Jestliže údaje organizaci Eurocontrol dosud předloženy nebyly, Komise a organizace Eurocontrol přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby tyto údaje byly zpřístupněny Komisi v souladu s požadavky uvedenými v odstavci 3.
6. Jsou-li stanoveny zásadní nové požadavky na údaje nebo lze-li očekávat nedostatečnou kvalitu těchto údajů, Komise může provést pilotní studie, které členské státy nebo zúčastněné strany musí dobrovolně dokončit dříve, než se nové požadavky na údaje změnou tohoto nařízení zavedou. Tyto pilotní studie se provádějí proto, aby se posoudila proveditelnost shromažďování příslušných údajů, který vyvažuje přínos dostupnosti údajů, náklady na jejich shromažďování a zátěž respondentů.
Článek 22
Šíření informací
1. Komise šíří informace pro účely cílů stanovených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (15), a zejména s článkem 4 uvedeného nařízení, a v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Informace v čl. 3 odst. 3 písm. a) jsou veřejně přístupné, zejména elektronickými prostředky. Za tímto účelem Komise přijme rozhodnutí o politice v oblasti nakládání s údaji shromážděnými pro účely výkonnosti podle článku 21, jejich ochrany, důvěrnosti a šíření a o souvisejících právech duševního vlastnictví.
3. Zprávy Komise uvedené v čl. 18 odst. 4 jsou veřejně přístupné a odkaz na ně se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie. Komise může rozhodnout, aby příslušným stranám byly pravidelně poskytovány obecné informace, zejména elektronickými prostředky.
4. Cíle pro celou Unii uvedené v článku 10 a odkaz na přijaté plány výkonnosti podle kapitoly III jsou veřejně přístupné a zveřejňují se v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Samostatný přístup ke konkrétním informacím, např. potvrzeným údajům a statistikám, je umožněn poskytovateli údajů, kterého se informace a činnosti přímo týkají.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 23
Výjimky
Bylo-li v souladu s postupy stanovenými v článku 3 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 zjištěno, že se na některé nebo na všechny letištní a přibližovací služby a/nebo služby CNS, MET a AIS některého členského státu vztahují tržní podmínky a že tento členský stát se podle uvedeného nařízení rozhodl nevypočítat u těchto služeb stanovené náklady, nevypočítat a nestanovit poplatky za letištní a přibližovací služby a neuplatnit na žádné z výše uvedených služeb finanční pobídky, pak se na tyto služby nevztahují cíle v oblasti efektivity nákladů.
Článek 24
Odvolání
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí přijatá v souladu s tímto nařízením byla řádně objasněna a podléhala účinnému přezkumu a/nebo řízení o odvolání.
Článek 25
Přezkum systému
Komise do konce každého referenčního období systém sledování výkonnosti přezkoumá, a zejména analyzuje jeho dopad, účinnost a oblast působnosti, přičemž zohlední výsledky činnosti, kterou v této oblasti provádí organizace ICAO.
Článek 26
Změny nařízení (EU) č. 677/2011
Nařízení (EU) č. 677/2011 se mění takto:
1)
28. bod odůvodnění se zrušuje.
2)
V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem řízení svého dlouhodobého výhledu zpracovává, spravuje a provádí strategický plán sítě, který je v souladu s referenčním obdobím stanoveným v článku 8 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (16).
3)
V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Strategický plán sítě je pravidelně aktualizován, a to alespoň dvanáct měsíců před začátkem každého referenčního období.“
4)
V článku 20 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Manažer struktury vzdušného prostoru předkládá každý rok Komisi a agentuře zprávu o opatřeních přijatých ke splnění svých úkolů. Zpráva se zabývá jednotlivými funkcemi sítě a také celkovou situací v síti a je úzce propojena s obsahem strategického plánu sítě, operačního plánu sítě a výkonnostního plánu sítě uvedeného v čl. 6 písm. d) prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.“
5)
Příloha IV se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA IV
ŠABLONA STRATEGICKÉHO PLÁNU SÍTĚ
Strategický plán sítě je založen na této struktuře:
1. ÚVOD
1.1
Oblast působnosti strategického plánu sítě (zeměpisná a časová)
1.2
Příprava plánu a postup ověření platnosti
2. OBECNÉ SOUVISLOSTI A POŽADAVKY
2.1
Popis aktuální a plánované situace sítě, včetně navrhování evropské sítě tratí ATS (ERND), uspořádání toku letového provozu (ATFM), letišť a omezených zdrojů
2.2
Výzvy a příležitosti týkající se časového rámce plánu (včetně prognózy poptávky po provozu a celosvětového vývoje)
2.3
Výkonnostní cíle a obchodní požadavky vyjádřené různými zúčastněnými stranami a výkonnostní cíle pro celou Unii
3. STRATEGICKÁ VIZE
3.1
Popis toho, jak se síť bude strategicky rozvíjet a postupovat, aby úspěšně reagovala na výkonnostní cíle a obchodní požadavky
3.2
Soulad se systémem sledování výkonnosti
3.3
Soulad s evropským hlavním plánem ATM
4. STRATEGICKÉ CÍLE
4.1
Popis strategických cílů sítě:
a)
včetně aspektů spolupráce zúčastněných provozních uživatelů z hlediska úloh a povinností;
b)
s uvedením toho, jak budou strategické cíle reagovat na požadavky;
c)
s popisem toho, jak se bude měřit pokrok při plnění těchto cílů;
d)
s uvedením toho, jak strategické cíle ovlivní odvětví a jiné dotčené oblasti.
5. STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
5.1
Popis krátkodobého / střednědobého plánování:
a)
priority pro každý strategický cíl;
b)
provádění jednotlivých strategických cílů z hlediska potřebného zavádění technologie, vlivu architektury, lidských aspektů, vzniklých nákladů, přínosů, jakož i nezbytného řízení, zdrojů a regulace;
c)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností;
d)
dohodnutá míra zapojení manažera struktury vzdušného prostoru za účelem podpory provádění jednotlivých prvků plánu pro každou jednotlivou funkci.
5.2
Popis dlouhodobého plánování:
a)
záměr dosáhnout jednotlivých strategických cílů z hlediska požadované technologie a odpovídajících aspektů výzkumu a vývoje, vlivu na architekturu, lidských aspektů, obchodních aspektů, potřebného řízení a regulace, jakož i související bezpečnostní a ekonomické zdůvodnění těchto investic;
b)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností.
6. POSOUZENÍ RIZIK
6.1
Popis rizik spojených s prováděním plánu
6.2
Popis procesu sledování (včetně možných odchylek od původních cílů)
7. DOPORUČENÍ
7.1
Určení opatření, která má přijmout Unie a členské státy s cílem podpořit provádění plánu“
Článek 27
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Toto nařízení se použije od druhého referenčního období, stanoveného v článku 8, a během uvedeného období. S ohledem na uplatňování systému sledování výkonnosti platí, že aby bylo možné přijmout cíle pro celou Unii podle čl. 10 odst. 2 před začátkem druhého referenčního období a připravit a přijmout plány výkonnosti v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, čl. 1 odst. 3 a 4, čl. 3 odst. 3 písm. i) a n), články 5 a 6, čl. 9 odst. 3 a 4, článek 26, kapitoly II a III, jakož i přílohy I, II, III, IV a V se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 28
Zrušení
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2015, aniž je dotčena povinnost členských států provádět systém sledování výkonnosti během prvního referenčního období, stanoveného v článku 8.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 390/2013
tat-3 ta’ Mejju 2013
li jistabbilixxi skema ta’ prestazzjoni għas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru u għall-funzjonijiet tan-netwerk
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 549/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 li jippreskrivi l-qafas għall-ħolqien tal-Ajru Uniku Ewropew (ir-Regolament qafas) (1) kif emendat bir-Regolament (KE) Nru 1070/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (2) u b’mod partikolari l-Artikolu 11,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 549/2004 jistipula li għandha titwaqqaf skema ta’ twettiq (prestazzjoni) għas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru u għall-funzjonijiet tan-netwerk. Għall-funzjonament dettaljat tal-iskema ta’ prestazzjoni, il-Kummissjoni għandha tadotta regoli ta’ implimentazzjoni.
(2)
L-iskema ta’ prestazzjoni għandha tikkontribwixxi għall-iżvilupp sostenibbli tas-sistema tat-trasport bl-ajru billi ttejjeb l-effiċjenza ġenerali tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fl-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin tas-sikurezza, tal-ambjent, tal-kapaċità u tal-kosteffiċjenza, konsistentement ma’ dawk identifikati fil-Qafas ta’ Prestazzjoni tal-Pjan Regolatorju tal-ATM, filwaqt li jitqiesu l-għanijiet ewlenin tas-sikurezza.
(3)
Ir-Regolament (KE) Nru 550/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 dwar il-forniment ta’ servizzi ta’ navigazzjoni tal-ajru fl-ajru uniku Ewropew (ir-Regolament tal-forniment ta’ servizz) (3) kif emendat bir-Regolament (KE) Nru 1070/2009 jipprovdi għall-istabbiliment ta’ skema għat-talbiet għall-ħlas (skema ta’ imposti) u ta’ proġetti komuni għall-implimentazzjoni tal-Pjan Regolatorju Ewropew tal-ATM (European ATM Master Plan). Kemm l-iskema ta’ imposti kif ukoll il-proġetti komuni huma integrali għall-implimentazzjoni b’suċċess tal-iskema ta’ prestazzjoni.
(4)
Skont l-Artikolu 11(1) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, dan ir-Regolament għandu japplika għall-funzjonijiet tan-netwerk ta’ ġestjoni tat-traffiku tal-ajru (ATM) li jissemmew fl-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 551/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar l-organizzazzjoni u l-użu tal-ispazju tal-arja fl-ajru uniku Ewropew (ir-Regolament tal-ispazju tal-arja) (4) kif emendat bir-Regolament (KE) Nru 1070/2009.
(5)
Il-Kummissjoni tista’ tiġi megħjuna fl-implimentazzjoni tal-iskema ta’ prestazzjoni minn Korp li jirrevedi l-Prestazzjoni. Dan il-korp għandu jkun jista’ jagħti parir indipendenti lill-Kummissjoni fl-oqsma kollha li jinfluwenzaw il-prestazzjoni tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru u l-funzjonijiet tan-netwerk.
(6)
Minħabba l-fatt li l-awtoritajiet superviżorji nazzjonali għandhom rwol ewlieni fl-implimentazzjoni tal-iskema ta’ prestazzjoni, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkunu f’pożizzjoni li jissodisfaw ir-responsabbiltajiet tagħhom b’mod effettiv.
(7)
Sabiex jiggarantixxu titjib fit-tul għall-għanijiet tas-soċjetà ta’ livell għoli kif riflessi fil-Pjan Regolatorju Ewropew tal-ATM, l-iskema ta’ Prestazzjoni għandha titħaddem b’perspettiva li tmur lil hinn minn perjodu ta’ referenza uniku.
(8)
L-iskema ta’ prestazzjoni għandha tindirizza s-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru b’approċċ ta’ gate-to-gate, inklużi servizzi en route u servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fit-terminal bil-għan tat-titjib fil-prestazzjoni globali tan-netwerk.
(9)
L-iskema ta’ prestazzjoni għandha tipprovdi għal indikaturi u għal miri vinkolanti fl-oqsma kollha tal-prestazzjoni bil-livelli tas-sikurezza kollha miksuba bis-sħiħ u miżmuma.
(10)
Meta tadotta miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni kollha għal perjodu ta’ referenza, il-Kummissjoni għandha tqis b’mod dovut il-livell ta’ prestazzjoni miksuba fil-perjodu/i ta’ referenza ta’ qabel.
(11)
Minħabba r-rabtiet qawwija bejn l-oqsma differenti ewlenin ta’ prestazzjoni, l-elementi interdependenti bejn il-miri ta’ prestazzjoni għandhom jiġu kkunsidrati kif dovut fit-tħejjija u fil-monitoraġġ tal-iskema ta’ prestazzjoni, filwaqt li jitqiesu l-għanijiet predominanti tas-sikurezza.
(12)
Għandhom jiġu stabbiliti pjanijiet ta’ prestazzjoni fil-livell tal-blokok tal-ispazju tal-ajru funzjonali li juru, għal raġunijiet ta’ trasparenza, il-kontribut ta’ kull fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fi ħdan blokk tal-ispazju tal-ajru funzjonali għall-ilħuq tal-miri, li jiġu mmonitorjati għal raġunijiet ta’ trasparenza fl-aktar livell xieraq.
(13)
Il-pjanijiet ta’ prestazzjoni għandhom jiddeskrivu l-miżuri, bħal skemi ta’ inċentivi, li jkunu mmirati għall-partijiet interessati sabiex itejbu l-prestazzjoni fil-livelli kollha. Minħabba n-natura predominanti tagħa, is-sikurezza ma għandhiex tkun soġġetta għal inċentivi.
(14)
Sabiex jinstemgħu l-opinjonijiet tal-partijiet interessati, għandhom isiru konsultazzjonijiet effettivi fil-livell nazzjonali, fil-livell tal-blokk tal-ispazju tal-ajru funzjonali u f’dak tal-Unjoni.
(15)
F’ċirkostanzi mhux prevedibbli fil-mument tal-adozzjoni tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni, u li huma kemm insuperabbli kif ukoll lil hinn mill-kontroll tal-Istati Membri u entitajiet soġġetti għall-miri ta’ prestazzjoni, l-istabbiliment ta’ mekkaniżmi xierqa tal-allert għandu jippermetti l-implimentazzjoni ta’ azzjonijiet xierqa mmirati sabiex jippreservaw ir-rekwiżiti ta’ sikurezza kif ukoll il-kontinwità fil-provvista ta’ servizz, li jistgħu jinkludu r-reviżjoni tal-miri ta’ prestazzjoni fl-Unjoni kollha jew dawk lokali.
(16)
Il-kooperazzjoni u l-koordinazzjoni bejn iċ-ċivil u l-militar huma tal-ikbar importanza sabiex jintlaħqu l-għanijiet tal-iskema ta’ prestazzjoni, filwaqt li titqies kif xieraq l-effettività tal-missjonijiet militari.
(17)
L-iskema ta’ prestazzjoni għandha tkun mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 immirati sabiex jiġu ssalvagwardjati l-interessi essenzjali tas-sikurezza jew tal-politika tad-difiża.
(18)
Għandhom jintagħżlu indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin li huma speċifiċi u li jistgħu jitkejlu, u li fuq il-bażi tagħhom tista’ tiġi assenjata responsabbiltà għall-kisba tal-miri ta’ prestazzjoni. Il-miri assoċjati għandhom ikunu jistgħu jintlaħqu, realistiċi u f’waqthom u għandu jkollhom l-għan li jidderieġu effettivament il-prestazzjoni sostenibbli tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru.
(19)
L-implimentazzjoni tal-miri ta’ prestazzjoni vinkolanti appoġġjata minn inċentivi ta’ natura finanzjarja tesiġi konnessjoni xierqa mar-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 391/2013 tat-3 ta’ Mejju 2013 li jistabbilixxi skema komuni ta’ imposti għas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru (5).
(20)
L-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin u tal-miri tal-prestazzjoni għandhom ikunu stabbiliti u implimentati f’konformità mal-għanijiet tas-sikurezza u mal-istandards stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) u r-regoli ta’ implimentazzjoni tiegħu flimkien mal-miżuri meħuda mill-Unjoni sabiex dawn l-għanijiet jinkisbu u jinżammu.
(21)
Il-Kummissjoni għandha tevalwa l-pjanijiet u l-miri ta’ prestazzjoni u għandha tistabbilixxi l-konsistenza tagħhom mal-miri għall-Unjoni kollha u mal-prestazzjoni globali tan-netwerk Ewropew tal-ATM, u l-kontribut adegwat tagħhom għalihom. Jekk din il-konsistenza u l-kontribut adegwat ma jistgħux jiġu stabbiliti, il-Kummissjoni għandha titlob li l-pjan/ijiet u l-mira/i ta’ prestazzjoni jiġu riveduti u/jew li jittieħdu miżuri korrettivi.
(22)
Matul il-perjodi ta’ referenza għandu jiddaħħal proċess effettiv ta’ monitoraġġ tal-prestazzjoni, inkluż il-ġbir u t-tixrid tad-dejta, sabiex jiġi żgurat li l-evoluzzjoni tal-prestazzjoni tagħti l-possibbiltà li jintlaħqu l-miri u, jekk ikun meħtieġ, li jiġu introdotti miżuri korrettivi.
(23)
Meta, fuq il-bażi tar-riżultati tal-monitoraġġ, il-Kummissjoni jkollha evidenza sostanzjali li d-dejta, is-suppożizzjonijiet u r-raġunijiet fundamentali oriġinali li ffurmaw il-bażi għall-iffissar tal-miri inizjali ma għadhomx validi, il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li tirrivedi l-miri tal-prestazzjoni fl-Unjoni jew tippermetti, fuq it-talba ta’ Stat Membru, li l-miri lokali jistgħu jiġu riveduti.
(24)
L-esekuzzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk għandha tkun soġġetta għal miri ta’ prestazzjoni. Għalhekk dan ir-Regolament għandu japplika għall-Maniġer tan-Netwerk stabbilit skont l-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 677/2011 tas-7 ta’ Lulju 2011 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-implimentazzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru (ATM) u li jemenda r-Regolament (UE) Nru 691/2010 (7). Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 677/2011 għandu jiġi emendat skont dan.
(25)
Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 691/2010 tad-29 ta’ Lulju 2010 li jistabbilixxi skema ta’ prestazzjoni għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u għall-funzjonijiet tan-netwerk u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2096/2005 li jistipula rekwiżiti komuni għall-forniment ta’ servizzi ta’ navigazzjoni bl-ajru (8), l-Artikolu 26 tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 677/2011, u r-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 1216/2011 tal-24 ta’ Novembru 2011 li jemenda r-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 691/2010 li jistabbilixxi skema ta’ prestazzjoni għas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u għall-funzjonijiet tan-netwerk (9), għandhom jiġu mħassra b’effett mill-1 ta’ Jannar 2015.
(26)
Il-miżuri previsti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar l-Ajru Uniku,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett u kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-miżuri meħtieġa sabiex tittejjeb il-prestazzjoni ġenerali tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru u tal-funzjonijiet tan-netwerk għat-traffiku tal-ajru ġenerali fir-reġjuni EUR u AFI tal-ICAO fejn l-Istati Membri huma responsabbli għall-forniment tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru sabiex jiġu ssodisfati r-rekwiżiti tal-utenti kollha tal-ispazju tal-ajru.
2. Għall-fini tal-iffissar tal-miri u tal-monitoraġġ tal-prestazzjoni, dan ir-Regolament għandu japplika għas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru pprovduti:
(a)
mill-fornituri tas-servizzi tat-traffiku tal-ajru nnominati f’konformità mal-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004;
(b)
mill-fornituri ta’ servizzi meteoroloġiċi, jekk huma maħtura skont l-Artikolu 9(1) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004;
(c)
mill-Maniġer tan-Netwerk stabbilit skont l-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 677/2011.
Dan għandu japplika wkoll għall-fini tal-iffissar tal-miri u tal-monitoraġġ tal-prestazzjoni dwar il-kosteffiċjenza lill-awtoritajiet jew lill-entitajiet li jġarrbu l-ispejjeż eliġibbli li għandhom rkuprati permezz ta’ ħlasijiet fuq l-utenti, kif speċifikat fl-Artikolu 15(2)(b) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004 u l-Artikolu 6(2) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 391/2013.
3. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 4, l-Istati Membri jiġu jistgħu jiddeċiedu li ma japplikawx dan ir-Regolament għas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fit-terminal ipprovduti fl-ajruporti kollha tagħhom jew uħud minnhom b’inqas minn 70 000 moviment tat-trasport bl-ajru bl-IFR fis-sena. Huma għandhom jinfurmaw lill-Kummisjoni skont dan.
4. Fejn l-ebda ajruport fi Stat Membru ma jilħaq il-limitu ta’ 70 000 moviment tat-trasport bl-ajru bl-IFR fis-sena, il-miri ta’ prestazzjoni għandhom japplikaw bħala livell minimu għall-ajruport bl-ikbar numru ta’ movimenti tat-trasport bl-ajru bl-IFR.
5. L-iffissar tal-miri għall-kosteffiċjenza għandhom japplikaw għall-ispejjeż iddeterminati stabbiliti fl-Artikolu 15(2)(a) u (b) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004.
6. L-Istati Membri jistgħu wkoll japplikaw dan ir-Regolament:
(a)
fl-ispazju tal-ajru taħt ir-responsabbiltà tagħhom f’reġjuni oħrajn tal-ICAO, sakemm jgħarrfu lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra b’dan, u mingħajr preġudizzju għad-drittijiet u għad-dmirijiet tal-Istati Membri skont il-Konvenzjoni ta’ Chicago tal-1944 dwar l-avjazzjoni ċivili internazzjonali (“il-Konvenzjoni ta’ Chicago”);
(b)
fir-rigward tal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru li rċevew il-permess biex jipprovdu servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru mingħajr ċertifikazzjoni, skont l-Artikolu 7(5) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004.
7. Minkejja d-dispożizzjonijiet dwar il-protezzjoni ta’ informazzjoni tad-Direttiva 2003/42/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10) u r-Regolamenti ta’ Implimentazzjoni tiegħu r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1321/2007 (11) u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1330/2007 (12), ir-rekwiżiti relatati mal-għoti ta’ dejta kif definiti fil-Kapitolu V għandhom japplikaw għall-awtoritajiet nazzjonali, għall-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru, għall-operaturi tal-ajruporti, għall-koordinaturi tal-ajruporti u għat-trasportaturi tal-ajru.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament:
(1)
“operatur tal-ajruport” tfisser il-korp ta’ ġestjoni ta’ ajruport” li, flimkien ma’ attivitajiet oħra jew mod ieħor, ikollu l-kompitu skont il-liġijiet jew ir-regolamenti nazzjonali li jamministra u jmexxi l-faċilitajiet tal-ajruport u li jikkoordina u jikkontrolla l-attivitajiet tal-operaturi varji preżenti fl-ajruport jew fi ħdan is-sistema tal-ajruport konċernat;
(2)
“dejta” tfisser informazzjoni kwalitattiva, kwantitattiva u informazzjoni rilevanti oħra relatata mal-prestazzjoni tan-navigazzjoni tal-ajru li nġabret u ġiet sistematikament ipproċessata minn, jew f’isem, il-Kummissjoni sabiex tkun implimentata l-iskema ta’ prestazzjoni;
(3)
“indikaturi ta’ prestazzjoni” tfisser l-indikaturi li ntużaw għall-monitoraġġ, għall-iffissar tal-livelli ta’ referenza u għar-reviżjoni tal-prestazzjoni;
(4)
“indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin” tfisser l-indikaturi ta’ prestazzjoni li ntużaw sabiex ikunu ffissati l-miri ta’ prestazzjoni;
(5)
“movimenti tat-trasport bl-ajru bl-IFR” tfisser is-somma ta’ tlugħ u ta’ nżul imwettqa skont ir-regoli tat-titjir bl-istrumenti ikkalkulata bħala l-medja fis-sena fuq it-tliet snin kalendarji ta’ qabel is-sottomissjoni tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni;
(6)
“mira vinkolanti “ tfisser mira ta’ prestazzjoni li ġiet adottata mill-Istati Membri bħala parti minn pjan ta’ prestazzjoni u soġġetta għal skema ta’ inċentivi u/jew pjanijiet ta’ azzjoni korrettivi;
(7)
“trasportatur tal-ajru” tfisser impriża tat-trasport bl-ajru b’liċenzja operattiva valida maħruġa minn Stat Membru skont il-Liġi tal-Unjoni Ewropea;
(8)
“spejjeż iddeterminati” tfisser l-ispejjeż kif ġew iddefiniti fl-Artikolu 15(2)(a) u (b) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004;
(9)
“awtorità nazzjonali” tfisser l-awtorità regolatorja u/jew superviżorja fil-livell nazzjonali jew tal-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru li l-ispejjeż tagħhom ikunu eliġibbli għall-irkupru mingħand l-utenti tal-ispazju tal-ajru meta jsiru b’rabta mal-provvista ta’ servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru b’applikazzjoni tal-Artikolu 6(2) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 391/2013;
(10)
“kultura ġusta” tfisser kultura fejn l-operaturi li jkunu fl-ewwel pożizzjoni jew oħrajn ma jiġux ikkastigati għal azzjonijiet, għal omissjonijiet jew għal deċiżjonijiet li jkunu ħadu u li jkunu proporzjonali għall-esperjenza u għat-taħriġ tagħhom, imma fejn negliġenza serja, vjolazzjonijiet volontarji u atti ta’ qerda ma jkunux ittollerati;
(11)
“koordinatur tal-ajruport” tfisser il-persuna naturali jew legali maħtura minn Stat Membru biex twettaq id-dmirijiet ta’ koordinazzjoni f’ajruporti kkoordinati stipulati fl-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 95/93 tat-18 ta’ Jannar 1993 dwar ir-regoli komuni għall-allokazzjoni ta’ slots f’ajruporti tal-Komunità (13);
(12)
“monitoraġġ tal-prestazzjoni” tfisser il-proċess kontinwu tal-ġbir u tal-analiżi tad-dejta sabiex jitkejjel ir-riżultat effettiv ta’ sistema meta mqabbla mal-miri ta’ prestazzjoni ewlenin u mal-pjanijiet ta’ prestazzjoni rilevanti bl-użu tal-indikaturi tal-prestazzjoni ewlenin stabbiliti fl-Artikolu 9 u fl-Anness I;
(13)
“perjodu ta’ referenza” tfisser il-perjodu ta’ validità u l-applikazzjoni ta’ miri ta’ prestazzjoni fl-Unjoni kollha u tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni, kif stipulat fl-Artikolu 11(3)(d) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004;
(14)
“inkursjoni fir-runway” tfisser kwalunkwe okkorrenza mhux korretta f’ajrudrom li tinvolvi l-preżenza ta’ inġenju tal-ajru, ta’ vettura jew ta’ persuna fiż-żona protetta ta’ superfiċje allokata għall-inżul u għat-tlugħ ta’ inġenji tal-ajru;
(15)
“unità ta’ servizzi tat-traffiku tal-ajru” (unità ATS) tfisser ċentru, ċivili jew militari responsabbli għall-forniment ta’ servizzi tat-traffiku tal-ajru;
(16)
“servizzi CNS, MET u AIS” tfisser servizzi ta’ komunikazzjoni, ta’ navigazzjoni u ta’ sorveljanza, servizzi meteoroloġiċi tan-navigazzjoni tal-ajru u servizzi ta’ informazzjoni ajrunawtika;
(17)
“avveniment eċċezzjonali” tfisser ċirkostanzi li fihom il-kapaċità tal-ATM hija anormalment imnaqqsa tant li l-livell tad-dewmien AFTM ikun għoli anormalment b’riżultat ta’ limitazzjoni ppjanata sfurzata minħabba xi bidla operattiva jew teknika, jew minħabba ċirkostanzi tat-temp avversi maġġuri, in-nuqqas ta’ disponibbiltà ta’ partijiet kbar tal-ispazju tal-ajru jew minħabba raġunijiet politiċi jew naturali, jew minħabba azzjoni industrijali, u l-attivazzjoni tal-EACCC mill-Maniġer tan-Netwerk b’riżultat ta’ waħda jew aktar minn dawn il-kawżi;
(18)
“spejjeż ta’ ristrutturar” tfisser spejjeż ta’ darba sinifikanti mġarrba mill-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru waqt il-proċess tar-ristrutturar bl-introduzzjoni ta’ teknoloġiji u ta’ proċeduri ġodda u ta’ mudelli tan-negozju assoċjati biex jistimolaw il-forniment ta’ servizzi integrati fejn l-Istat Membru jixtieq jirkupra l-ispejjeż f’perjodu ta’ referenza wieħed jew aktar. Dawn jistgħu jinkludu l-ispejjeż imġarrba biex jikkumpensaw l-impjegati, l-għeluq taċ-ċentri tal-kontroll tat-traffiku tal-ajru, it-trasferiment ta’ attivitajiet għal postijiet ġodda, u l-kanċellazzjoni ta’ assi u/jew l-akkwist ta’ parteċipazzjonijiet strateġiċi f’fornituri tan-navigazzjoni tal-ajru oħrajn.
Artikolu 3
Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni
1. Fejn il-Kummissjoni tiddeċiedi li taħtar Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni sabiex jgħinha fl-implimentazzjoni tal-iskema ta’ prestazzjoni, it-tali ħatra għandha tkun għal terminu fiss li jkun konsistenti mal-perjodi ta’ referenza. Il-Kummissjoni għandha taħtar il-President u l-membri tal-korp ta’ analiżi tal-prestazzjoni.
2. Il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jkollu l-kompetenza u l-imparzjalità xierqa sabiex iwettaq b’mod indipendenti l-kompiti assenjati lilu mill-Kummissjoni, b’mod partikolari fl-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin applikabbli.
3. Il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jgħin lill-Kummissjoni fl-implimentazzjoni tal-iskema ta’ prestazzjoni, b’mod partikolari fir-rigward ta’:
(a)
il-ġbir, l-eżami, il-validazzjoni u t-tixrid tad-dejta relatata mal-prestazzjoni;
(b)
id-definizzjoni jew l-adattament ta’ oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin, b’konformità ma’ dawk identifikati fil-Qafas ta’ Prestazzjoni tal-Pjan Regolatorju tal-ATM, kif imsemmi fl-Artikolu 9(1), u l-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin relatati;
(c)
id-definizzjoni tal-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin xierqa li jkopru, fl-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin kollha, il-prestazzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk u tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru kemm f’servizzi en route u tat-terminals;
(d)
l-istabbiliment u r-reviżjoni ta’ miri ta’ prestazzjoni madwar l-Unjoni kollha;
(e)
l-iffissar ta’ limitu/i ta’ twissija msemmija fl-Artikolu 10(4) għall-attivazzjoni tal-mekkaniżmi tat-twissija stabbiliti fl-Artikolu 19;
(f)
il-valutazzjoni tal-konsistenza tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni adottati, inklużi l-miri ta’ prestazzjoni, mal-miri għall-Unjoni Ewropea kollha;
(g)
fejn ikun xieraq, il-valutazzjoni tal-konsistenza tal-limiti ta’ twissija adottati b’applikazzjoni tal-Artikolu 19(3) mal-limiti ta’ twissija għall-Unjoni Ewropea kollha msemmija fl-Artikolu 10(4);
(h)
fejn ikun xieraq, l-evalwazzjoni tal-miri ta’ prestazzjoni riveduti jew tal-miżuri korrettivi meħuda mill-Istati Membri kkonċernati;
(i)
il-monitoraġġ, l-iffissar tal-livelli ta’ referenza u r-reviżjoni tal-prestazzjoni tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru inkluż investiment u nfiq kapitali, fil-livelli lokali u tal-Unjoni;
(j)
il-monitoraġġ, l-iffissar tal-livelli ta’ referenza u r-reviżjoni tal-prestazzjoni tal-funzjonijiet tan-netwerk;
(k)
il-monitoraġġ tal-prestazzjoni ġenerali tan-netwerk Ewropew tal-ATM, inkluża l-preparazzjoni tar-rapporti annwali għall-Kumitat dwar l-Ajru Uniku;
(l)
il-valutazzjoni tal-kisba tal-miri ta’ prestazzjoni fi tmiem kull perjodu ta’ referenza sabiex ikun hemm tħejjija għall-perjodu sussegwenti.
(m)
il-valutazzjoni tal-pjan ta’ prestazzjoni tal-Maniġer tan-Netwerk, inkluża l-konsistenza tiegħu mal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha;
(n)
il-manutenzjoni u l-appoġġ fil-koordinazzjoni ta’ kalendarju tal-konsultazzjoni tal-partijiet interessati dwar il-pjanijiet tal-prestazzjoni u l-kompiti ta’ konsultazzjoni msemmija fl-Artikolu 9(1) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 391/2013.
4. Fuq it-talba tal-Kummissjoni, il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jipprovdi informazzjoni jew rapporti ad hoc dwar kwistjonijiet relatati mal-prestazzjoni.
5. Il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni jista’ jirrapporta u jagħmel rakkomandazzjonijiet lill-Kummissjoni għat-titjib tal-iskema.
6. Rigward ir-relazzjonijiet mal-awtoritajiet superviżorji nazzjonali:
(a)
għall-għan tal-monitoraġġ tal-prestazzjoni ġenerali tan-netwerk Ewropew għall-Ġestjoni tat-Traffiku tal-Ajru (ATM), il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jikseb mingħand l-awtoritajiet superviżorji nazzjonali l-informazzjoni meħtieġa rigward il-pjanijiet ta’ prestazzjoni.
(b)
il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jgħin lill-awtoritajiet superviżorji nazzjonali fuq it-talba tagħhom billi jipprovdi opinjoni indipendenti tal-kwistjonijiet ta’ prestazzjoni bħal paraguni fattwali bejn il-fornituri tas-servizzi ta’ navigazzjoni tal-ajru li joperaw f’ambjenti simili (benchmarking), analiżi ta’ bidliet fil-prestazzjoni matul l-aħħar ħames snin jew analiżi ta’ projezzjonijiet.
(c)
l-awtoritajiet superviżorji nazzjonali jistgħu jitolbu l-għajnuna tal-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni fid-determinazzjoni ta’ firxiet ta’ valuri indikattivi għall-iffissar tal-miri billi jitqiesu l-miri għall-Unjoni kollha. Valuri bħal dawn għandhom ikunu għad-dispożizzjoni tal-awtoritajiet superviżorji nazzjonali, tal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru, tal-operaturi tal-ajruporti u tal-utenti tal-ispazju tal-ajru.
7. Sabiex tkun żgurata l-konsistenza mal-għanijiet u mal-istandards stabbiliti u implimentati skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008, il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jikkoopera, kif inhu xieraq, mal-Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni (EASA) fit-twettiq tal-kompiti msemmija fil-paragrafu 3 meta dawn ikunu relatati mas-sikurezza.
8. Għall-fini tal-monitoraġġ tal-prestazzjoni ġenerali tan-netwerk Ewropew għall-ATM, il-Korp ta’ Analiżi tal-Prestazzjoni għandu jiżviluppa arranġamenti ta’ ħidma flimkien mal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-arju, mal-operaturi tal-ajruporti, mal-koordinaturi tal-ajruporti u mat-trasportaturi tal-ajru.
Artikolu 4
Awtoritajiet superviżorji nazzjonali
1. L-awtoritajiet superviżorji nazzjonali għandhom ikunu responsabbli għat-tfassil tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni, tas-sorveljanza tal-prestazzjoni u tal-monitoraġġ tal-pjanijiet u tal-miri ta’ prestazzjoni. Meta jwettqu dawn il-kompiti, huma għandhom jaġixxu b’mod imparzjali, indipendenti u trasparenti.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet superviżorji nazzjonali jkollhom, jew ikollhom aċċess, għar-riżorsi u għall-kapaċitajiet meħtieġa fl-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin kollha sabiex iwettqu l-kompiti pprovduti f’dan ir-Regolament, inklużi s-setgħat investigattivi sabiex iwettqu l-kompiti msemmija fl-Artikolu 20.
3. Fejn Stat Membru jkollu iktar minn awtorità superviżorja nazzjonali waħda, huwa għandu jinnotifika lill-Kummissjoni liema awtorità superviżorja nazzjonali hija responsabbli mill-koordinazzjoni nazzjonali u mir-relazzjonijiet mal-Kummissjoni għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 5
Blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru
1. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu pjanijiet ta’ prestazzjoni fil-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
2. Biex jikkonformaw mal-obbligu fil-paragrafu 1, l-Istati Membri:
(a)
għandhom jiżguraw li l-pjan ta’ prestazzjoni jkun konformi mal-mudell stabbilit fl-Anness II;
(b)
għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni dwar l-awtorità jew korp superviżorja nazzjonali responsabbli għall-koordinazzjoni fi ħdan il-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru u għar-relazzjonijiet mal-Kummissjoni fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-pjan ta’ prestazzjoni
(c)
għandhom jagħmlu arranġamenti xierqa sabiex jiżguraw li:
(i)
soġġett għad-dispożizzjonijiet tal-punt (e) u l-Anness I, tiġi stabbilita mira waħda għal kull indikatur ta’ prestazzjoni ewlieni;
(ii)
għal raġunijiet ta’ trasparenza, jiġi identifikat fil-pjan ta’ prestazzjoni l-kontribut ta’ kull fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fi ħdan il-blokk tal-ispazju tal-ajru funzjonali, immonitorjat fil-livell l-aktar adatt, sabiex jintlaħqu l-miri ta’ prestazzjoni ffissati għall-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru;
(iii)
jiġu ddefiniti u applikati l-miżuri msemmija fl-Artikolu 11(3)(d) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 matul il-perjodu ta’ referenza meta l-miri ma jkunux intlaħqu. Il-valuri annwali fil-pjan ta’ prestazzjoni għandhom jintużaw għall-dan il-għan;
(d)
għandhom ikunu responsabbli għall-istabbiliment u għall-kisba tal-miri ta’ prestazzjoni stabbiliti fil-livelli lokali, jiġifieri tal-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru, dak nazzjonali, u taż-żona tal-imposti u tal-ajruport;
(e)
fejn ma tkun ġiet stabbilita l-ebda żona tal-imposti en route komuni fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 4 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 391/2013, u fejn, bħala konsegwenza, il-miri għall-kosteffiċjenza en route huma stabbiliti għal aktar minn żona tal-imposti waħda fi ħdan il-blokk tal-ispazju tal-ajru funzjonali, għandhom jikkonsolidaw dawn il-miri madwar valur uniku f’livell aggregat għal servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru en route u jipprovdu, għal finijiet ta’ informazzjoni, ċifra globali li turi l-isforz għall-kosteffiċjenza fil-livell tal-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru;
(f)
fejn żona tal-imposti tkun modifikata matul perjodu ta’ referenza, għandhom juru li din il-bidla xorta tippermetti l-miri ta’ prestazzjoni adottati għall-perjodu li għandhom jintlaħqu;
(g)
għandhom jiżguraw li l-pjan ta’ prestazzjoni huwa konsistenti mal-kamp ta’ applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament skont l-Artikolu 1(6) ta’ dan ir-Regolament u l-Artikolu 7 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004.
Artikolu 6
Maniġer tan-Netwerk
Il-Maniġer tan-Netwerk stabbilit fl-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 551/2004 (14) u fl-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 677/2011 għandu jwettaq il-kompiti li ġejjin b’rabta mal-iskema ta’ prestazzjoni:
(a)
għandu jappoġġa lill-Kummissjoni billi jipprovdi input rilevanti għall-preparazzjoni ta’ miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni kollha qabel il-perjodi ta’ referenza u għall-monitoraġġ tal-ksib tal-miri ta’ prestazzjoni matul il-perjodu ta’ referenza. B’mod partikolari, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiġbed l-attenzjoni tal-Kummissjoni għal kwalunkwe nuqqas sinifikanti u persistenti fil-prestazzjoni operattiva;
(b)
skont l-Artikolu 21(5), għandu jipprovdi lill-Kummissjoni aċċess għad-dejta kollha elenkata fl-Anness V;
(c)
għandu jappoġġa l-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru u lill-fornituri tagħhom tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru biex jilħqu l-miri ta’ prestazzjoni tagħhom waqt il-perjodi ta’ referenza billi jiżgura l-konsistenza bejn il-pjanijiet ta’ prestazzjoni, il-Pjan Strateġiku għan-Netwerk u l-Pjan Operattiv tan-Netwerk;
(d)
għandu jfassal pjan ta’ prestazzjoni, il-pjan ta’ Prestazzjoni għan-Netwerk, skont l-Artikolu 5(1) u l-Artikolu 16(1)(a) tar-Regolament (UE) Nru 677/2011, li għandu jiġi sottomess lill-Kummissjoni mhux aktar tard minn sitt xhur qabel il-bidu ta’ kull perjodu ta’ referenza u adottat mill-Kummissjoni qabel il-bidu ta’ kull perjodu ta’ referenza. Dan il-pjan ta’ prestazzjoni għandu jkun pubbliku u:
(i)
għandu jkun fih miri ta’ prestazzjoni għall-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin kollha u għall-indikaturi kollha, konsistenti mal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni kollha għall-perjodu ta’ referenza kollu, bl-użu ta’ valuri annwali għal skopijiet ta’ monitoraġġ;
(ii)
għandu jkun fih deskrizzjoni tal-azzjonijiet immirati biex jilħqu l-miri;
(iii)
għandu jkun fih, fejn ikun meħtieġ jew fejn ikun deċiż mill-Kummissjoni, indikaturi ewlenin tal-prestazzjoni u miri addizzjonali.
Artikolu 7
Koordinazzjoni mal-Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni (EASA)
B’applikazzjoni tal-Artikolu 13a tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 u skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008, l-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jikkoordinaw, kif ikun xieraq, mal-EASA, sabiex jiżguraw li l-aspetti li ġejjin huma indirizzati b’mod korrett:
(a)
l-aspetti tas-sikurezza tal-iskema ta’ prestazzjoni, inklużi l-istabbiliment, ir-reviżjoni u l-implimentazzjoni tal-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin tas-sikurezza u l-miri ta’ prestazzjoni tas-sikurezza għall-Unjoni Ewropea kollha kif ukoll il-preżentazzjoni ta’ proposti għal azzjonijiet u għal miżuri xierqa wara l-attivazzjoni ta’ mekkaniżmu ta’ twissija;
(b)
il-konsistenza tal-indikaturi u l-miri ta’ prestazzjoni ewlenin tas-sikurezza mal-implimentazzjoni tal-Programm Ewropew tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni.
Artikolu 8
Tul tal-perjodi ta’ referenza
1. L-ewwel perjodu ta’ referenza għall-iskema ta’ prestazzjoni għandu jkopri s-snin kalendarji mill-2012 sal-2014 bis-sentejn imsemmija inklużi. It-tieni perjodu ta’ referenza għandu jkopri s-snin kalendarji 2015 sa 2019 inklussivi. Perjodi ta’ referenza sussegwenti għandhom ikunu ta’ ħames snin kalendarji, sakemm ma jkunx ipprovdut mod ieħor permezz ta’ emenda ta’ dan ir-Regolament.
2. L-istess perjodu ta’ referenza għandu japplika għall-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni kollha, u għall-pjanijiet u l-miri ta’ prestazzjoni.
Artikolu 9
Oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin u indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin
1. Għall-fini tal-iffissar tal-miri, iż-żieda u l-adattament possibbli ta’ oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin oħrajn, skont l-Artikolu 11(4)(b) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, għandhom ikunu deċiżi mill-Kummissjoni skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 5(3) ta’ dak ir-Regolament.
2. Għall-fini tal-iffissar tal-miri, għal kull qasam ta’ prestazzjoni ewlieni għandu jikkorrispondi indikatur ta’ prestazzjoni ewlieni wieħed jew numru limitat ta’ indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin. Il-prestazzjoni tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru għandha tiġi vvalutata u mqabbla ma’ miri vinkolanti għal kull indikatur ta’ prestazzjoni ewlieni.
3. It-Taqsima 1 tal-Anness 1 tistipula indikaturi prinċipali ta’ prestazzjoni għall-iffissar tal-miri u l-indikaturi tal-prestazzjoni fil-livell tal-Unjoni, magħżula għal kull qasam ta’ prestazzjoni ewlieni.
4. It-Taqsima 2 tal-Anness I tistipula indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin lokali għall-iffissar tal-miri lokali u l-indikaturi tal-prestazzjoni fil-livell lokali użati biex jiġu stabbiliti l-miri ta’ prestazzjoni. Il-livell lokali, jiġifieri tal-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru, dak nazzjonali, taż-żona tal-imposti u tal-ajruport, huwa speċifikat fit-Taqsima 2 tal-Anness I.
5. Matul perjodu ta’ referenza m’għandux ikun hemm bidliet fl-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin. Il-bidliet għandhom ikunu adottati permezz ta’ emendi ta’ dan ir-Regolament mhux iktar tard minn sitt xhur qabel l-adozzjoni ta’ miri ta’ prestazzjoni ġodda għall-Unjoni Ewropea kollha.
6. Għall-monitoraġġ tal-prestazzjoni tagħhom stess u/jew bħala parti mill-pjan ta’ prestazzjoni, Stat Membru jista’ jiddeċiedi li jistabbilixxi indikaturi tal-prestazzjoni u miri assoċjati minbarra l-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin u l-indikaturi ta’ prestazzjoni ewlenin imsemmija f’dan l-Artikolu u stabbiliti fit-Taqsima 2 tal-Anness I. Dawn l-indikaturi u dawn il-miri addizzjonali għandhom jappoġġaw il-ksib ta’ miri għall-Unjoni kollha u l-miri li jirriżultaw fil-livell lokali. Pereżempju, huma jistgħu jintegraw u jiddeskrivu d-dimensjoni ċivili-militari jew meteoroloġika tal-pjan ta’ prestazzjoni, u jistgħu jkunu akkumpanjati minn skemi ta’ inċentivi xierqa.
7. Sabiex tiffaċilita l-implimentazzjoni u l-kejl tal-indikaturi tal-prestazzjoni tas-sikurezza (ewlenin), l-EASA, f’konsultazzjoni ma’ korp ta’ analiżi tal-prestazzjoni, għandha tadotta mezzi aċċettabbli ta’ konformità u materjal ta’ gwida skont il-proċedura stabbilita skont l-Artikolu 52 tar-Regolament (KE) Nru 216/2008, qabel il-bidu tat-tieni perjodu ta’ referenza.
KAPITOLU II
IL-PREPARAZZJONI TAL-PJANIJIET TA’ PRESTAZZJONI
Artikolu 10
Miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni kollha
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta l-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 5(3) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, filwaqt li jiġu kkunsidrati l-inputs rilevanti mill-awtoritajiet superviżorji nazzjonali, u wara konsultazzjoni mal-partijiet interessati rilevanti, kif jissemma fl-Artikolu 10 ta’ dak ir-Regolament, ma’ organizzazzjonijiet rilevanti oħrajn, kif inhu xieraq, u mal-Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni għall-aspetti tas-sikurezza tal-prestazzjoni.
2. Soġġett għall-Artikolu 9(3), il-miri għall-Unjoni kollha għandhom ikunu proposti mill-Kummissjoni mhux iktar tard minn ħmistax-il xahar qabel il-bidu tal-perjodu ta’ referenza u għandhom ikunu adottati mhux iktar tard minn tnax-il xahar qabel il-bidu tal-perjodu ta’ referenza.
3. L-iffissar tal-miri għall-Unjoni kollha għall-indikatur ta’ prestazzjoni ewlieni stabbilit fil-punt 4.1(b) tat-Taqsima 1 tal-Anness I għandu jibda mit-tielet sena tat-tieni perjodu ta’ referenza, soġġett għal deċiżjoni tal-Kummissjoni, skont il-proċedura msemmija fil-paragrafu 1.
4. Flimkien mal-adozzjoni ta’ miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni kollha, il-Kummissjoni għandha tiddetermina limitu/i ta’ twissija li meta dawn jiġu ssuperati jistgħu jiġu attivati l-mekkaniżmi ta’ twissija msemmija fl-Artikolu 19.
5. Il-Kummissjoni għandha tissostanzja kull mira ta’ prestazzjoni għall-Unjoni kollha b’deskrizzjoni tas-suppożizzjonijiet sottostanti u r-raġuni fundamentali għat-twaqqif ta’ dawn il-miri, bħall-użu li sar ta’ inputs mill-Maniġer tan-Netwerk, mill-awtoritajiet superviżorji nazzjonali u minn dejta fattwali oħra, il-previżjonijiet tat-traffiku, il-kompożizzjoni tal-gruppi ta’ fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru jew blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru b’ambjent operattiv u ekonomiku simili.
Artikolu 11
Tfassil tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni
1. L-awtoritajiet superviżorji nazzjonali, fil-livell tal-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru, għandhom ifasslu pjanijiet ta’ prestazzjoni li jinkludu miri konsistenti mal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha u l-kriterji ta’ evalwazzjoni stabbiliti fl-Anness IV.
Mingħajr preġudizzju għall-mudell stabbilit fl-Anness II, il-pjan ta’ prestazzjoni jista’ jinkludi taqsimiet differenti relatati mal-livell lokali, jiġifieri l-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru, dak nazzjonali, taż-żona tal-imposti u tal-ajruport.
2. Sabiex jappoġġaw il-preparazzjoni tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni, l-awtoritajiet superviżorji nazzjonali għandhom jiżguraw li:
(a)
il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru jissottomettu l-pjanijiet tan-negozju tagħhom lill-awtoritajiet superviżorji nazzjonali;
(b)
il-partijiet interessati jiġu kkonsultati dwar il-pjan u l-miri ta’ prestazzjoni skont l-Artikolu 10 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004. Il-partijiet interessati għandhom jingħataw informazzjoni adegwata mill-inqas tliet ġimgħat qabel il-laqgħa ta’ konsultazzjoni.
3. Il-pjanijiet ta’ prestazzjoni għandhom jinkludu, b’mod partikolari:
(a)
il-previżjoni tat-traffiku, espressa f’unitajiet tas-servizz, li għandha tingħata għal kull sena tal-perjodu ta’ referenza, fil-livell tal-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru u għal kull żona tal-imposti fil-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru, b’ġustifikazzjoni taċ-ċifri li ntużaw;
(b)
L-ispejjeż iddeterminati għas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru għal kull sena tal-perjodu ta’ referenza u għal kull żona tal-imposti skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 15(2)(a) u (b) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004;
(c)
deskrizzjoni tal-investiment, inkluż dak meħtieġ sabiex jintlaħqu l-miri ta’ prestazzjoni, bid-dettalji tar-rilevanza tagħhom b’rabta mal-Pjan Regolatorju Ewropew tal-ATM, il-Pjan Strateġiku għan-Netwerk u proġetti komuni msemmija fl-Artikolu 15a(3) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004. Din id-deskrizzjoni għandha tenfasizza l-benefiċċji u s-sinerġiji miksuba fil-livell tal-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru;
(d)
il-miri ta’ prestazzjoni f’kull qasam ta’ prestazzjoni ewlieni rilevanti, iffissati b’referenza għal kull indikatur ta’ prestazzjoni ewlieni għall-perjodu ta’ referenza kollu, b’valuri annwali li għandhom jintużaw għall-finijiet ta’ monitoraġġ u ta’ inċentivi;
(e)
konsiderazzjoni tal-interdipendenzi bejn oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin, inkluża evalwazzjoni tal-impatt fuq is-sikurezza tal-pjan ta’ prestazzjoni flimkien ma’ kwalunkwe mitigazzjoni meħtieġa sabiex tinżamm assigurazzjoni tas-sikurezza;
(f)
deskrizzjoni tad-dimensjoni ċivili-militari tal-pjan li jiddeskrivi l-prestazzjoni tal-applikazzjoni tal-użu flessibbli tal-ispazju tal-ajru (FUA) sabiex tiġi miżjuda l-kapaċità filwaqt li tiġi kkunsidrata b’mod xieraq l-effikaċja tal-missjoni militari, u jekk jitqiesu xierqa, l-indikaturi u l-miri ta’ prestazzjoni rilevanti f’konsistenza mal-indikaturi u mal-miri tal-pjan ta’ prestazzjoni oħrajn;
(g)
deskrizzjoni u ġustifikazzjoni ta’ kif il-miri ta’ prestazzjoni msemmija f’(d) jirrikonċiljaw u jikkontribwixxu għall-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni kollha, kif ukoll il-prestazzjoni tan-Netwerk Ewropew tal-ATM;
(h)
identifikazzjoni ta’ kull fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru konċernat u l-kontribut speċifiku tiegħu biex jintlaħqu l-miri, immonitorjati għal raġunijiet ta’ trasparenza fil-livell l-aktar xieraq kif imsemmi fl-Artikolu 5(2)(c)(ii);
(i)
deskrizzjoni tal-mekkaniżmi ta’ inċentivi li għandhom jiġu applikati fuq il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru kkonċernati biex jingħata inkoraġġiment ħalli jintlaħqu l-miri matul il-perjodu ta’ referenza;
(j)
il-miżuri meħuda mill-awtoritajiet superviżorji nazzjonali għall-monitoraġġ tal-kisba tal-miri ta’ prestazzjoni;
(k)
deskrizzjoni tal-eżitu tal-konsultazzjoni tal-partijiet interessati, inklużi l-kwistjonijiet li tqajmu mill-parteċipanti kif ukoll l-azzjonijiet miftiehma.
4. Il-pjanijiet ta’ prestazzjoni għandhom ikunu bbażati fuq il-mudell stabbilit fl-Anness II u jistgħu, jekk l-Istati Membri jiddeċiedu dan b’applikazzjoni tal-Artikolu 9(6), jinkludu indikaturi addizzjonali b’miri assoċjati.
5. Il-Maniġer tan-Netwerk għandu jfassal Pjan ta’ Prestazzjoni għan-Netwerk li jinkludi miri konsistenti mal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni kollha u, mutatis mutandis, il-kriterji tal-valutazzjoni stabbiliti fl-Anness IV.
6. Sabiex iħejji l-Pjan ta’ Prestazzjoni għan-Netwerk, il-Maniġer tan-Netwerk għandu
(a)
jiżgura konsultazzjoni skont l-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 677/2011
(b)
juża l-mudell fl-Anness III;
Artikolu 12
Skemi ta’ inċentivi
1. L-iskemi ta’ inċentivi applikati mill-Istati Membri bħala parti mill-pjan ta’ prestazzjoni tagħhom għandhom ikunu konformi mal-prinċipji ġenerali li ġejjin:
(a)
huma għandhom ikunu effettivi u proporzjonali, u għandhom jibqgħu l-istess matul il-perjodu ta’ referenza;
(b)
huma għandhom jiġu implimentati fuq bażi mhux diskriminatorja u trasparenti sabiex jagħtu appoġġ lil titjib fil-prestazzjoni tal-għoti tas-servizzi;
(c)
huma għandhom ikunu parti mill-ambjent regolatorju magħruf ex ante mill-partijiet interessati kollha u għandhom ikunu applikabbli matul il-perjodu ta’ referenza kollu;
(d)
huma għandhom iġiegħlu entitajiet soġġetti għall-iffissar tal-miri jiksbu livell għoli ta’ prestazzjoni u jilħqu l-miri assoċjati.
2. L-inċentivi dwar il-miri tal-kosteffiċjenza għandu jkollhom natura finanzjarja u għandhom ikunu rregolati mid-dispożizzjonijiet xierqa stabbiliti fl-Artikoli 13 u 14 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 391/2013. Huma għandhom jikkonsistu minn mekkaniżmu ta’ kondiviżjoni tar-riskji, fil-livell nazzjonali jew tal-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru.
3. L-inċentivi dwar il-miri tal-kapaċità għandhom ikunu ta’ natura finanzjarja u għandhom ikunu rregolati mid-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 15 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 391/2013. Huma jistgħu jkunu kkomplementati bis-saħħa ta’ inċentivi ta’ natura oħra, bħal pjanijiet ta’ azzjoni korrettivi bi skadenzi u miżuri assoċjati, deċiżi minn awtoritajiet superviżorji nazzjonali billi jikkunsidraw iċ-ċirkustanzi lokali.
4. L-inċentivi dwar il-miri tal-kapaċità għandhom ikunu ta’ natura finanzjarja u għandhom ikunu rregolati mid-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 15 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 391/2013. Huma jistgħu jkunu kkomplementati bis-saħħa ta’ inċentivi ta’ natura oħra, bħal pjanijiet ta’ azzjoni korrettivi bi skadenzi u miżuri assoċjati, li jiġu deċiżi minn awtoritajiet superviżorji nazzjonali filwaqt li jqisu ċ-ċirkustanzi lokali.
5. Barra minn hekk, l-Istati Membri, fil-livell lokali, jistgħu jimmodulaw il-ħlasijiet tan-navigazzjoni tal-ajru, kif previst fl-Artikolu 16 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 391/2013.
KAPITOLU III
L-ADOZZJONI TAL-PJANIJIET TA’ PRESTAZZJONI
Artikolu 13
Adozzjoni inizjali tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni
Fuq proposta tal-awtoritajiet superviżorji nazzjonali, l-Istati Membri għandhom jadottaw pjanijiet ta’ prestazzjoni li jinkludu miri ta’ prestazzjoni vinkolanti u jissottomettuhom lill-Kummissjoni mhux iktar tard minn sitt xhur qabel il-bidu tal-perjodu ta’ referenza.
Artikolu 14
Valutazzjoni u eżami tal-pjanijiet u tal-miri ta’ prestazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-pjanijiet ta’ prestazzjoni, il-miri tagħhom u b’mod partikolari l-konsistenza tagħhom mal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha, u l-kontribut adegwat tagħhom għalihom, fuq il-bażi tal-kriterji stabbiliti fl-Anness IV, billi tikkunsidra b’mod xieraq l-evoluzzjoni tal-kuntest li seta’ kien hemm bejn id-data tal-adozzjoni tal-miri għall-Unjoni Ewropea kollha u d-data tal-valutazzjoni tal-pjan ta’ prestazzjoni. Fejn il-miri huma stabbiliti fil-livell lokali mingħajr referenza għal mira ta’ prestazzjoni għall-Unjoni kollha, il-valutazzjoni għandha tiġi bbażata fuq il-kriterji stabbiliti fl-Anness IV.
2. Fejn il-Kummissjoni ssib li pjan ta’ prestazzjoni, jew parti minnu, u l-miri tiegħu huma konsistenti mal-miri għall-Unjoni kollha u jikkontribwixxu b’mod adegwat għalihom u li huma konsistenti mal-kriterji kollha stabbiliti fl-Anness IV, hi għandha tinnotifika lill-Istat Membru/i kkonċernat/i fi żmien ħames xhur wara li tkun irċeviet il-pjan ta’ prestazzjoni.
3. Fejn il-Kummissjoni ssib li pjan ta’ prestazzjoni, jew parti minnu, u l-miri tiegħu kollha jew uħud minnhom ma jkunux konsistenti mal-miri għall-Unjoni kollha u ma jkunux jikkontribwixxu b’mod xieraq għalihom u/jew mhumiex konsistenti ma’ wieħed jew iktar mill-kriterji stipulati fl-Anness IV, hi għandha, fi żmien ħames xhur wara li tkun irċeviet il-pjan ta’ prestazzjoni u f’konformità mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 5(2) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, toħroġ rakkomandazzjoni lill-Istat Membru/i kkonċernat/i li jadotta/w pjan ta’ prestazzjoni rivedut, jew parti minnu, u/jew mira/i. Din ir-rakkomandazzjoni għandha ssir wara konsultazzjoni tal-Istat/i Membru/i kkonċernat/i, u għandha tidentifika b’mod preċiż liema partijiet tal-pjan ta’ prestazzjoni u/jew mira/i għandhom jiġu riveduti kif ukoll tispjega r-raġuni tal-valutazzjoni tal-Kummissjoni.
4. F’każ bħal dan, l-Istat/i Membru/i kkonċernat/i għandhom jadotta/w pjan ta’ prestazzjoni rivedut, jew parti minnu, u/jew mira/i, billi jitqiesu l-opinjonijiet tal-Kummissjoni, flimkien mal-miżuri xierqa għall-ilħiq ta’ dawk il-miri u għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni b’dan fi żmien erba’ xhur wara n-notifika tar-Rakkomandazzjoni.
Artikolu 15
Valutazzjoni tal-pjanijiet u tal-miri ta’ prestazzjoni riveduti u adozzjoni ta’ miżuri korrettivi
1. Il-Kummissjoni għandha tivvaluta kull pjan ta’ prestazzjoni rivedut, jew parti minnu, u l-miri ta’ prestazzjoni tiegħu fuq il-bażi tal-kriterji stabbiliti fl-Anness IV.
2. Fejn il-Kummissjoni ssib li pjan ta’ prestazzjoni, jew parti minnu, u l-miri tiegħu huma konsistenti ma’ u jikkontribwixxu b’mod adegwat għall-miri għall-Unjoni kollha u huma konsistenti mal-kriterji kollha stabbiliti fl-Anness IV, hi għandha tinnotifika lill-Istat Membru/i kkonċernat/i fi żmien ħames xhur wara li tkun irċeviet il-pjan ta’ prestazzjoni.
3. Fejn il-Kummissjoni ssib li kien hemm pjan ta’ prestazzjoni rivedut, jew parti minnu, u l-miri ta’ prestazzjoni kollha tiegħu jew uħud minnhom għad mhumiex konsistenti mal-miri għall-Unjoni kollha u ma jkunux jikkontribwixxu b’mod xieraq għalihom, u/jew għadhom mhumiex konsistenti ma’ wieħed jew bosta mill-kriterji stipulati fl-Anness IV, il-Kummissjoni għandha, fi żmien ħames xhur wara li tkun irċeviet il-pjan ta’ prestazzjoni rivedut, jew parti minnu, u skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 5(3) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, tiddeċiedi li l-Istat Membru/i kkonċernat/i jkollhom jieħdu miżuri korrettivi.
4. Deċiżjoni bħal din għandha tidentifika b’mod preċiż, skont il-kriterji stabbiliti fl-Anness IV, liema parti mill-pjan u mira/i għandhom jiġu riveduti u r-raġuni fundamentali tal-valutazzjoni tal-Kummissjoni. Id-Deċiżjoni tista’ tistipula l-livell ta’ prestazzjoni mistenni għal dawk il-miri sabiex l-Istat/i Membru/i kkonċernat/i jieħu l-miżuri korrettivi xierqa u/jew tista’ tinkludi suġġerimenti għal miżuri xierqa bħal dawn.
5. Fi żmien xahrejn wara d-deċiżjoni tal-Kummissjoni, il-miżuri korrettivi adottati mill-Istat/i Membru/i kkonċernat/i għandhom jiġu kkomunikati lill-Kummissjoni, flimkien mal-elementi li juru l-konsistenza tagħhom mad-deċiżjoni tal-Kummissjoni.
Artikolu 16
Pjanijiet ta’ prestazzjoni jew miżuri korrettivi adottati wara l-bidu tal-perjodu ta’ referenza
Il-pjanijiet ta’ prestazzjoni jew il-miżuri korrettivi adottati wara l-bidu tal-perjodu ta’ referenza minħabba l-implimentazzjoni tal-proċeduri msemmija fl-Artikoli 14 u 15 għandhom japplikaw retroattivament mill-ewwel jum tal-perjodu ta’ referenza.
Artikolu 17
Reviżjoni tal-miri
1. Skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 5(3) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li tirrivedi l-miri għall-Unjoni kollha, u/jew tista’, fuq talba ta’ Stat Membru, tippermetti li wieħed jew bosta mill-miri lokali jiġu riveduti:
(a)
meta fuq il-bażi tar-rapport tagħha msemmi fl-Artikolu 18(4) ikollha evidenza sostanzjali li d-dejta, is-suppożizzjonijiet u r-raġunijiet fundamentali inizjali li jiffurmaw il-bażi sottostanti għall-iffissar tal-miri inizjali mhumiex validi aktar; jew
(b)
minħabba l-applikazzjoni ta’ mekkaniżmu ta’ twissija kif imsemmi fl-Artikolu 19; jew
(c)
wara deċiżjoni tal-Kummissjoni skont l-Artikolu 10(3) fir-rigward tal-indikatur ta’ prestazzjoni ewlieni stabbilit fil-punt 4.1(b) tat-Taqsima 1 tal-Anness I.
2. Reviżjoni tal-miri għall-Unjoni Ewropea kollha tista’ tirriżulta f’emendi fil-pjanijiet ta’ prestazzjoni eżistenti. F’każ bħal dan, il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li għandu jsir aġġustament xieraq fl-iskeda taż-żminijiet stabbilita fil-Kapitoli II u III ta’ dan ir-Regolament.
KAPITOLU IV
IL-MONITORAĠĠ TAL-KISBA TAL-PRESTAZZJONI
Artikolu 18
Monitoraġġ u rapportar kontinwi
1. L-awtoritajiet superviżorji nazzjonali u l-Kummissjoni għandhom jimmonitorjaw l-implimentazzjoni tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni. Għal dan il-fini, għandhom jintużaw il-valuri annwali fil-pjan ta’ prestazzjoni. Jekk, matul il-perjodu ta’ referenza l-miri ma jintlaħqux, l-Istat/i Membru/i kkonċernat/i għandhom jiddefinixxu u japplikaw miżuri korrettivi magħmula biex jirranġaw is-sitwazzjoni u għandhom jikkomunikawhom lill-Kummissjoni. Fejn il-Kummissjoni ssib li dawn il-miżuri korrettivi mhumiex biżżejjed biex jirrettifikaw is-sitwazzjoni, hi għandha, fi żmien ħames xhur wara li tkun irċeviet il-miżuri u f’konformità mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 5(2) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, tinnotifika lill-Istat/i Membru/i kkonċernat/i billi tinkludi suġġerimenti għal miżuri korrettivi.
2. Fejn il-Kummissjoni tara xhieda ta’ waqgħa sinifikanti u persistenti fil-prestazzjoni fil-livell lokali jew fil-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, li taffettwa Stati Partijiet oħrajn għall-Ajru Uniku Ewropew u/jew fl-ispazju tal-ajru Ewropew kollu, hija tista’ titlob lill-Istat/i Membru/i kkonċernat/i biex jiddefinixxu, japplikaw u jikkomunikaw lill-Kummissjoni miżuri korrettivi mfassla sabiex jilħqu l-miri stabbiliti fil-pjan ta’ prestazzjoni tagħhom. Fejn il-Kummissjoni ssib li dawn il-miżuri korrettivi mhumiex biżżejjed biex jirrettifikaw is-sitwazzjoni, hi għandha, fi żmien ħames xhur wara li tkun irċeviet il-miżuri u f’konformità mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 5(2) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, tinnotifika lill-Istat/i Membru/i kkonċernat/i u tinkludi suġġerimenti għal miżuri korrettivi.
3. Il-Kummissjoni għandha timmonitorja l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ prestazzjoni tal-Maniġer tan-Netwerk. Għal dan il-fini, għandhom jintużaw il-valuri annwali fil-pjan ta’ prestazzjoni. Jekk matul il-perjodu ta’ referenza l-miri ma jintlaħqux, il-Kummissjoni għandha titlob lill-Maniġer tan-Netwerk biex jiddefinixxi, japplika u jikkomunika lill-Kummissjoni miżuri korrettivi magħmula sabiex jintlaħqu l-miri stipulati fil-Pjan ta’ Prestazzjoni għan-Netwerk. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-awtoritajiet superviżorji nazzjonali jew il-korpi kif definiti fl-Artikolu 5(2)(b) dwar dawn il-miżuri korrettivi.
4. Mhux aktar tard mill-1 ta’ Ġunju ta’ kull sena u kull meta l-miri ta’ prestazzjoni jkunu f’riskju li ma jintlaħqux, l-awtoritajiet superviżorji nazzjonali jew il-korpi kif definiti fl-Artikolu 5(2)(b) għandhom jirrapportaw lill-Kummissjoni dwar il-monitoraġġ tal-pjanijiet u tal-miri ta’ prestazzjoni. Ir-rapporti għandhom ikunu bbażati fuq rakkomandazzjonijiet li se jiġu elaborati mill-Kummissjoni qabel il-bidu tal-perjodu ta’ referenza. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Kumitat dwar l-Ajru Uniku dwar il-kisba tal-miri ta’ prestazzjoni għall-inqas darba fis-sena.
Artikolu 19
Mekkaniżmi ta’ twissija
1. Fejn, minħabba ċirkustanzi li ma kinux prevedibbli fiż-żmien tal-adozzjoni tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni u li huma kemm insuperabbli kif ukoll lil hinn mill-kontroll tal-Istati Membri, il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru u l-Maniġer tan-Netwerk, il-limitu/i ta’ twissija fl-Artikolu 10(4) huwa/huma milħuq/a fil-livell tal-Unjoni matul sena kalendarja, il-Kummissjoni għandha tirrevedi s-sitwazzjoni f’konsultazzjoni mal-Istati Membri permezz tal-Kumitat dwar l-Ajru Uniku, u għandha tagħmel proposti għal azzjonijiet xierqa fi żmien erba’ xhur. Dan jista’ jinkludi reviżjoni tal-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni kollha u b’konsegwenza reviżjoni ta’ dawk lokali.
2. Fejn, minħabba ċirkustanzi li ma kinux prevedibbli fiż-żmien tal-adozzjoni tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni u li huma kemm insuperabbli kif ukoll lil hinn mill-kontroll tal-Istati Membri, il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru u l-Maniġer tan-Netwerk, il-limitu/i ta’ twissija fl-Artikolu 10(4) huwa/huma milħuq/a fil-livell lokali matul sena kalendarja, l-awtoritajiet superviżorji nazzjonali konċernati għandhom jirrevedi s-sitwazzjoni f’konsultazzjoni mal-Kummissjoni u għandhom jagħmlu proposti għal azzjonijiet xierqa fi żmien erba’ xhur. Dan jista’ jinkludi r-reviżjoni tal-miri ta’ prestazzjoni lokali.
3. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li jadottaw limiti ta’ twissija differenti minn dawk fl-Artikolu 10(4), sabiex jitqiesu ċ-ċirkustanzi u l-ispeċifiċitajiet lokali. F’każ bħal dan, dawn il-limiti għandhom ikunu stabbiliti fil-pjanijiet ta’ prestazzjoni u għandhom ikunu konsistenti mal-limiti adottati skont l-Artikolu 10(4). Id-devjazzjonijiet għandhom ikunu sostnuti b’ġustifikazzjoni dettaljata. Meta dawn il-limiti jiġu attivati, għandu japplika l-proċess stabbilit fil-paragrafu 1.
4. Fejn l-implimentazzjoni ta’ mekkaniżmu ta’ twissija jinvolvi r-reviżjoni ta’ pjanijiet u ta’ miri ta’ prestazzjoni, il-Kummissjoni għandha tiffaċilita tali reviżjoni permezz ta’ aġġustament xieraq fl-iskeda taż-żmien applikabbli skont il-proċedura msemmija fil-Kapitoli II u III.
Artikolu 20
Faċilitar tal-monitoraġġ tal-konformità
1. Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru u l-Maniġer tan-Netwerk għandhom jiffaċilitaw l-ispezzjonijiet u l-istħarriġ, inklużi żjajjar fuq il-post, imwettqa mill-Kummissjoni u mill-awtorità superviżorja nazzjonali konċernata, jew minn entità kkwalifikata li taġixxi f’isem l-awtorità superviżorja nazzjonali, jew fejn rilevanti mill-EASA. Mingħajr preġudizzju għall-poteri superviżorji kkonferiti lill-awtoritajiet superviżorji nazzjonali u lill-EASA, il-persuni awtorizzati għandhom jingħataw is-setgħa biex:
(a)
jeżaminaw, b’rabta mal-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin kollha, id-dokumenti u kwalunkwe materjal ieħor rilevanti għall-istabbiliment tal-pjanijiet u tal-miri ta’ prestazzjoni;
(b)
jieħdu kopji ta’ jew siltiet minn dokumenti bħal dawn;
(c)
jitolbu għal spjegazzjoni bil-fomm fuq il-post.
2. L-ispezzjonijiet u l-istħarriġ fil-paragrafu 1 għandhom isiru f’konformità mal-proċeduri fis-seħħ fl-Istat Membru fejn se jsiru.
3. L-awtoritajiet superviżorji nazzjonali għandhom jimmonitorjaw l-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament fil-qasam ta’ prestazzjoni tas-sikurezza skont il-proċeduri għas-sorveljanza tas-sikurezza stabbiliti bir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1034/2011 (15).
4. Fil-kuntest tal-ispezzjonijiet tal-istandardizzazzjoni l-EASA għandha tissorvelja l-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament mill-Istati Membri fil-qasam ta’ prestazzjoni ewlieni tas-sikurezza skont il-metodi ta’ ħidma stipulati fl-Artikolu 24(5) tar-Regolament (KE) Nru 216/2008 (16).
KAPITOLU V
IL-ĠBIR, IL-VALIDAZZJONI, L-EŻAMI, L-EVALWAZZJONI U T-TIXRID TAL-INFORMAZZJONI RELATATA MAL-PRESTAZZJONI TAN-NAVIGAZZJONI TAL-AJRU GĦALL-AJRU UNIKU EWROPEW
Artikolu 21
Ġbir u validazzjoni tad-dejta għal analiżi tal-prestazzjoni
1. Flimkien mad-dejta diġà miġbura mill-Kummissjoni permezz ta’ strumenti oħra tal-Unjoni li jistgħu wkoll ikunu użati għall-analiżi tal-prestazzjoni, l-awtoritajiet nazzjonali, il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru, l-operaturi tal-ajruporti, il-koordinaturi tal-ajruporti u t-trasportaturi tal-ajru għandhom jiżguraw illi l-Kummissjoni tkun ipprovduta bid-dejta msemmija fl-Anness V skont il-kondizzjonijiet stipulati f’dak l-Anness.
2. L-awtoritajiet nazzjonali jistgħu jiddelegaw jew jorganizzaw mill-ġdid, b’mod sħiħ jew parzjali, il-kompitu li jipprovdu d-dejta bejn l-awtoritajiet superviżorji nazzjonali, il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru, l-operaturi tal-ajruporti u l-koordinaturi tal-ajruporti tagħhom, bil-għan li jiġu kkunsidrati l-ispeċifiċitajiet lokali u l-mezzi ta’ rapportar eżistenti.
3. Il-fornituri tad-dejta għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa sabiex jiżguraw il-kwalità, il-validazzjoni u t-trażmissjoni f’waqtha tad-dejta, inkluża l-evidenza tal-kontrolli tal-kwalità u tal-proċessi ta’ validazzjoni tagħhom, l-ispjegazzjonijiet b’reazzjoni għat-talbiet speċifiċi tal-Kummissjoni Ewropea relatati mal-kwalità tad-dejta u, fejn ikun meħtieġ, il-pjanijiet ta’ azzjoni biex tittejjeb il-kwalità tad-dejta tagħhom. Id-dejta għandha tkun ipprovduta mingħajr ħlas, f’forma elettronika fejn ikun applikabbli billi jintuża l-format speċifikat mill-Kummissjoni.
4. Il-Kummissjoni għandha tevalwa l-kwalità u għandha tivvalida d-dejta trażmessa skont il-paragrafu 1. Meta d-dejta ma tippermettix l-użu xieraq għall-analiżi tal-prestazzjoni, il-Kummissjoni tista’ tieħu l-miżuri xierqa sabiex tevalwa u ttejjeb il-kwalità tad-dejta b’kooperazzjoni mal-Istati Membri, b’mod partikolari mal-awtoritajiet superviżorji nazzjonali tagħhom.
5. Għall-fini ta’ dan ir-Regolament, id-dejta relatata mal-prestazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 li tkun diġà ġiet ipprovduta lill-Eurocontrol għandha tiġi kkunsidrata li ġiet ipprovduta lill-Kummissjoni. Fejn l-informazzjoni ma tkunx diġà ġiet ipprovduta lill-Eurocontrol, il-Kummissjoni u l-Eurocontrol għandhom jagħmlu l-arranġamenti meħtieġa sabiex jiżguraw li dejta bħal din titqiegħed għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni f’konformità mar-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafu 3.
6. Kull meta jiġu identifikati rekwiżiti ġodda sinifikanti dwar id-dejta jew meta tkun mistennija dejta ta’ kwalità insuffiċjenti, il-Kummissjoni tista’ twettaq studji piloti li għandhom jiġu kkompletati fuq bażi volontarja mill-Istati Membri qabel ma jiġu introdotti rekwiżiti ġodda dwar id-dejta permezz ta’ emenda f’dan ir-Regolament. Studji pilota bħal dawn għandhom jitwettqu sabiex tiġi evalwata l-fattibbiltà tal-ġbir tad-dejta rilevanti, billi jiġu bbilanċjati l-benefiċċji tad-disponibbiltà tad-dejta kontra l-ispejjeż tal-ġbir u l-piż fuq min għandu jwieġeb.
Artikolu 22
Tixrid tal-informazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha xxerred l-informazzjoni għall-fini tal-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 11 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 skont ir-Regolament (KE) Nru 1049/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta’ Mejju 2001 dwar l-aċċess pubbliku għad-dokumenti tal-Parlament Ewropew, tal-Kunsill u tal-Kummissjoni (17), b’mod partikolari l-Artikolu 4 tiegħu, kif ukoll skont l-Artikolu 18 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004.
2. L-informazzjoni fl-Artikolu 3(3)(a) għandha tkun pubblikament disponibbli, b’mod partikolari b’mezzi elettroniċi. Għal dan il-għan, il-Kummissjoni għandha tieħu deċiżjoni dwar il-politika għall-immaneġġjar, il-protezzjoni, il-kunfidenzjalità, u t-tixrid tad-dejta miġbura għall-finijiet ta’ prestazzjoni fl-applikazzjoni tal-Artikolu 21, u d-drittijiet tal-proprjetà intellettwali assoċjati.
3. Ir-rapporti tal-Kummissjoni msemmija fl-Artikolu 18(4) għandhom ikunu pubblikament disponibbli u referenza għalihom għandha tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. Il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li tipprovdi lill-partijiet konċernati b’informazzjoni ġenerali oħra fuq bażi regolari, b’mod partikolari b’mezzi elettroniċi.
4. Il-miri għall-Unjoni kollha msemmija fl-Artikolu 10 u referenza għall-pjanijiet ta’ prestazzjoni adottati msemmija fil-Kapitolu III għandhom ikunu disponibbli pubblikament u għandhom jiġu ppubblikati f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
5. Għandu jingħata aċċess individwali għal informazzjoni speċifika, bħal dejta u statistiċi vvalidati, lill-fornitur tad-dejta li miegħu jkunu relatati direttament l-informazzjoni u l-attivitajiet.
KAPITOLU VI
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 23
Eżenzjonijiet
Fejn, skont il-proċeduri stabbiliti fl-Artikolu 3 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 391/2013, ikun ġie stabbilit li s-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fit-terminal kollha jew uħud minnhom u/jew is-servizzi CNS, MET u AIS kollha jew uħud minnhom ta’ Stat Membru huma soġġetti għall-kundizzjonijiet tas-suq, u l-Istat Membru iddeċieda skont dak ir-Regolament li ma jikkalkulax l-ispejjeż iddeterminati għal dawn is-servizzi, li ma jikkalkulax u jiffissal-imposti tat-terminal, u li ma japplikax inċentivi finanzjarji għal dawn is-servizzi, il-miri tal-kosteffiċjenza ma japplikawx għal dawn is-servizzi.
Artikolu 24
Appell
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li d-deċiżjonijiet li jittieħdu skont dan ir-Regolament ikunu spjegati b’mod tajjeb u jkunu soġġetti għal proċedura effettiva ta’ reviżjoni u/jew ta’ appell.
Artikolu 25
Reviżjoni tal-iskema
Sa tmiem kull perjodu ta’ referenza, il-Kummissjoni għandha tirrivedi l-iskema ta’ prestazzjoni, u b’mod partikolari, għandha tanalizza l-impatt, l-effikaċja u l-ambitu, filwaqt li tqis il-ħidma mwettqa mill-ICAO f’dan il-qasam.
Artikolu 26
Emendi fir-Regolament (UE) Nru 677/2011
Ir-Regolament (UE) Nru 677/2011 huwa emendat kif ġej:
1.
Il-premessa 28 hija mħassra.
2.
fl-Artikolu 5, il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“1. Sabiex jiggwida l-perspettiva fit-tul tiegħu, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jiżviluppa, iżomm u jimplimenta Pjan Strateġiku għan-Netwerk, li għandu jkun allinjat mal-perjodu ta’ referenza previst fl-Artikolu 8 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 390/2013. (*)
(*) ĠU L 128, 9.5.2013, p. 1.”" 						
3.
fl-Artikolu 5, il-paragrafu 4 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“4. Il-Pjan Strateġiku għan-Netwerk għandu jiġi aġġornat fuq bażi regolari, mill-inqas 12-il xahar qabel il-bidu ta’ kull perjodu ta’ referenza.”
4.
fl-Artikolu 20, il-paragrafu 3 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“3. Kull sena, il-Maniġer tan-Netwerk għandu jippreżenta rapport lill-Kummissjoni u lill-Aġenzija dwar il-miżuri li ħa sabiex iwettaq il-kompiti tiegħu. Ir-rapport għandu jindirizza l-funzjonijiet individwali tan-netwerk kif ukoll is-sitwazzjoni kollha tan-netwerk u għandu jkun marbut mill-qrib mal-kontenut tal-Pjan Strateġiku għan-Netwerk, mal-Pjan Operattiv tan-Netwerk u mal-Pjan ta’ Prestazzjoni tan-Netwerk, imsemmija fl-Artikolu 6(d) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 390/2013. Il-Kummissjoni għandha tgħarraf lill-Kumitat dwar l-Ajru Uniku.”
5.
L-Anness IV huwa sostitwit b’dan li ġej:
“ANNESS IV
MUDELL GĦALL-PJAN STRATEĠIKU GĦAN-NETWERK
Il-Pjan Strateġiku għan-Netwerk għandu jkun ibbażat fuq l-istruttura li ġejja:
1. DAĦLA
1.1.
Kamp ta’ applikazzjoni tal-Pjan Strateġiku għan-Netwerk (l-ambitu ġeografiku u l-perjodu taż-żmien)
1.2.
Tħejjija tal-pjan u l-proċess ta’ validazzjoni
2. KUNTEST ĠENERALI U REKWIŻITI
2.1.
Deskrizzjoni tas-sitwazzjoni attwali tan-netwerk u ta’ dik ippjanata, inklużi l-ERND, l-ATFM, l-ajruporti u r-riżorsi skarsi
2.2.
Sfidi u opportunitajiet marbutin mal-perjodu taż-żmien tal-pjan (inklużi l-previżjonijiet tad-domanda tat-traffiku u l-iżvilupp tiegħu fil-livell dinji)
2.3.
Għanijiet ta’ prestazzjoni u rekwiżiti tan-negozju kif ġew espressi mill-partijiet interessati differenti u l-miri ta’ prestazzjoni għall-Unjoni Ewropea kollha
3. VIŻJONI STRATEĠIKA
3.1.
Deskrizzjoni tal-mod strateġiku li bih se jiżviluppa u jagħmel progress in-netwerk sabiex b’suċċess jissodisfa l-miri ta’ prestazzjoni u r-rekwiżiti tan-negozju
3.2.
Konformità mal-iskema ta’ prestazzjoni
3.3.
Konformità mal-Pjan Regolatorju Ewropew tal-ATM
4. GĦANIJIET STRATEĠIĊI
4.1.
Deskrizzjoni tal-għanijiet strateġiċi tan-Netwerk:
(d)
li tinkludi l-aspetti kooperattivi tal-partijiet interessati operattivi li qed jieħdu sehem fih f’termini tar-rwoli u tar-responsabbiltajiet tagħhom;
(e)
li tindika kif l-għanijiet strateġiċi se jissodisfaw ir-rekwiżiti;
(f)
li tidentifika kif se jitkejjel il-progress li jkun sar sabiex jintlaħqu dawn l-għanijiet;
(g)
li tindika l-impatt li l-għanijiet strateġiċi se jkollhom fuq l-industrija u fuq oqsma kkonċernati oħrajn.
5. PJANAR STRATEĠIKU
5.1.
Deskrizzjoni tal-ippjanar fuq perjodu taż-żmien qasir jew medju:
(h)
il-prijoritajiet għal kull wieħed mill-għanijiet strateġiċi
(i)
l-implimentazzjoni ta’ kull wieħed mill-għanijiet strateġiċi f’termini tal-użu mitlub tat-teknoloġija, tal-impatt arkitettoniku, tal-aspetti umani, tal-ispiża involuta u tal-benefiċċji, kif ukoll tal-governanza, tar-riżorsi u tar-regolamentazzjoni meħtieġa
(j)
il-parteċipazzjoni tal-partijiet interessati operattivi mitluba għal kull element tal-pjan, inklużi r-rwoli u r-responsabbiltajiet tagħhom
(k)
il-livell miftiehem ta’ involviment tal-Maniġer tan-Netwerk sabiex tiġi appoġġata l-implimentazzjoni ta’ kull element tal-pjan għal kull funzjoni individwali.
5.2.
Deskrizzjoni tal-ippjanar fit-tul:
(l)
l-intenzjoni li jintlaħaq kull wieħed mill-għanijiet strateġiċi f’termini tat-teknoloġija mitluba u tal-aspetti tar-riċerka u tal-iżvilupp korrispondenti, tal-impatt arkitettoniku, tal-aspetti umani, tal-kwistjonijiet tan-negozju, tal-governanza mitluba u tar-regolamentazzjoni mitluba, kif ukoll il-ġustifikazzjoni ekonomika u tas-sikurezza marbuta ma’ dawn l-investimenti,
(m)
il-parteċipazzjoni tal-partijiet interessati operattivi mitluba għal kull element tal-pjan, inklużi r-rwoli u r-responsabbiltajiet tagħhom.
6. VALUTAZZJONI TAR-RISKJI
6.1.
Deskrizzjoni tar-riskji marbutin mal-implimentazzjoni tal-pjan
6.2.
Deskrizzjoni tal-proċess ta’ monitoraġġ (inkluża d-devjazzjoni potenzjali mill-għanijiet inizjali)
7. RAKKOMANDAZZJONIJIET
7.1.
Identifikazzjoni tal-azzjonijiet li għandhom jittieħdu mill-Unjoni u mill-Istati Membri sabiex jappoġġaw l-implimentazzjoni tal-pjan.”
Artikolu 27
Dħul fis-seħħ
1. Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
2. Dan ir-Regolament għandu japplika mit-tieni perjodu ta’ referenza kif definit fl-Artikolu 8 u matul dak il-perjodu. Fir-rigward tal-applikazzjoni tal-iskema ta’ prestazzjoni sabiex tippermetti għall-adozzjoni ta’ miri għall-Unjoni kollha bl-applikazzjoni tal-Artikolu 10(2) qabel il-bidu tat-tieni perjodu ta’ referenza u l-preparazzjoni u l-adozzjoni tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni skont id-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament, l-Artikoli 1(3), 1(4), 3(3)(i), 3(3)(n), 5, 6, 9(3), 9(4), 26, il-Kapitolu II, Kapitolu III, kif ukoll l-Annessi I, II, III, IV, u V għandhom japplikaw mid-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 28
Tħassir
Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 691/2010, l-Artikolu 26 tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 677/2011 u r-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 1216/2011 għandhom jiġu mħassra b’effett mill-1 ta’ Jannar 2015, mingħajr preġudizzju għall-obbligu tal-Istati Membri li jimplimentaw l-iskema ta’ prestazzjoni matul l-ewwel perjodu ta’ referenza kif definit fl-Artikolu 8.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-3 ta’ Mejju 2013.