NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 513/2014
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí a zrušuje rozhodnutí Rady 2007/125/SVV
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 82 odst. 1, článek 84 a čl. 87 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cíle Unie, jímž je zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v prostoru svobody, bezpečnosti a práva v souladu s čl. 67 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), by mělo být dosaženo mimo jiné prostřednictvím opatření pro předcházení trestné činnosti a boj proti ní, jakož i prostřednictvím opatření pro koordinaci a spolupráci mezi donucovacími a jinými vnitrostátními orgány členských států, včetně Europolu a dalších příslušných subjektů Unie, a s příslušnými třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi.
(2)
V zájmu dosažení tohoto cíle by měla být na úrovni Unie přijaty posíleny akce na ochranu osob a veřejných statků proti hrozbám, jež mají stále více nadnárodní charakter, a na podporu činností prováděných příslušnými orgány členských států. Terorismus, organizovaná trestná činnost, trestné činy páchané mobilními (kočujícími) zločineckými skupinami, obchod s drogami, korupce, kyberkriminalita, obchodování s lidmi a se zbraněmi a další trestná činnost představují i nadále výzvu pro vnitřní bezpečnost Unie.
(3)
Strategie vnitřní bezpečnosti Evropské unie (dále jen „strategie vnitřní bezpečnosti“), kterou Rada přijala v únoru 2010, tvoří sdílený program pro řešení těchto společných bezpečnostních výzev. Sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2010 nazvané „Strategie EU v oblasti vnitřní bezpečnosti: Pět kroků k bezpečnější Evropě“ proměňuje zásady a pokyny strategie v konkrétní kroky tím, že stanovuje pět strategických cílů: zničit mezinárodní zločinecké sítě, předcházet terorismu a řešit radikalizaci a nábor, zvýšit pro občany a podniky úroveň bezpečnosti v kyberprostoru, posílit bezpečnost prostřednictvím správy hranic a zlepšit odolnost Evropy vůči krizím a katastrofám.
(4)
Klíčovými zásadami, kterými se provádění strategie vnitřní bezpečnosti řídí, by měly být solidarita mezi členskými státy, jasné rozdělení úkolů, dodržování základních práv a svobod a právního státu, silné zaměření na globální perspektivu a na spojitost a nezbytnou soudržnost s vnější bezpečností.
(5)
Na podporu provádění strategie vnitřní bezpečnosti a pro zajištění jejího praktického využívání by měla být členským státům poskytnuta odpovídající finanční podpora Unie v podobě zřízení a správy Fondu pro vnitřní bezpečnost (dále jen „fond“).
(6)
Fond by měl odrážet potřebu zvýšené flexibility a zjednodušení a současně splňovat požadavky v oblasti předvídatelnosti a zajišťovat spravedlivé a transparentní rozdělování zdrojů s cílem splnit obecné i specifické cíle stanovené v tomto nařízení.
(7)
Hlavními zásadami, kterými se řídí provádění fondu, jsou účinnost opatření a kvalita výdajů. Fond by měl být rovněž prováděn co nejefektivnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem.
(8)
V době snižování výdajů na politiky Unie vyžaduje vyřešení hospodářských problémů opětovnou flexibilitu, inovativní organizační opatření, lepší využívání stávajících struktur a koordinaci mezi orgány, institucemi a agenturami Unie a vnitrostátními orgány a se třetími zeměmi.
(9)
Je nutné zajistit co největší účinek financování Unie tím, že se uvolní a spojí veřejné a soukromé finanční zdroje a rozšíří se jejich využívání.
(10)
Politický cyklus EU, který zavedla Rada ve dnech 8.-9. listopadu 2010, si klade za cíl řešit nejvýznamnější závažné hrozby a hrozby spojené s organizovanou trestnou činností v Unii soudržným a metodickým způsobem prostřednictvím optimální spolupráce mezi příslušnými útvary. Za účelem podpory účinného uplatňování tohoto víceletého cyklu by při financování prostřednictvím nástroje zřízeného tímto nařízením (dále jen „nástroj“) mělo být využito veškerých možných způsobů plnění, které uvádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (4), případně včetně nepřímého řízení, aby se zajistilo včasné a účinné provedení činností a projektů.
(11)
Vzhledem k právním specifikům, jež se váží k hlavě V Smlouvy o fungování EU, nelze fond zřídit jako jediný finanční nástroj. Fond by měl být proto zřízen jako komplexní rámec pro finanční podporu Unie v oblasti vnitřní bezpečnosti, který bude zahrnovat nástroj a nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 515/2014 (5). Tento komplexní rámec by mělo doplňovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 (6).
(12)
Přeshraniční trestnou činnost, například obchodování s lidmi a vykořisťování nelegálních přistěhovalců ze strany zločineckých organizací, lze účinně řešit policejní spoluprací.
(13)
Celkové zdroje vyčleněné pro toto nařízení a nařízení (EU) č. 515/2014 by měly společně vytvořit finanční krytí po celou dobu trvání fondu, které má představovat pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku během ročního rozpočtového procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (7).
(14)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. října 2013 o organizované trestné činnosti, korupci a praní peněz uznává, že boj proti organizované trestné činnosti je evropským úkolem, a vyzývá členské státy, aby navzájem více spolupracovaly v oblasti prosazování práva, neboť boj proti organizované trestné činnosti má zásadní význam pro ochranu řádné ekonomiky před typickou trestnou činností, jako je praní výnosů z trestné činnosti.
(15)
Prostřednictvím tohoto nástroje, jenž spadá do komplexního rámce fondu, by měla být finančně podporována policejní spolupráce, výměna informací, přístup k informacím, předcházení trestné činnosti, boj proti přeshraniční, závažné a organizované trestné činnosti včetně terorismu, korupce, obchodu s drogami, obchodování s lidmi a zbraněmi, vykořisťování nelegálních přistěhovalců, pohlavního vykořisťování dětí, šíření snímků znázorňujících zneužívání dětí a dětské pornografie, kyberkriminality a praní výnosů z trestné činnosti, ochrana osob a kritické infrastruktury proti událostem souvisejícím s bezpečností a účinné řízení bezpečnostních rizik a řešení bezpečnostních krizí, přičemž se zohlední společné politiky (strategie, politické cykly, programy a akční plány), právní předpisy a praktická spolupráce.
(16)
Finanční pomoc v těchto oblastech by měla být zejména určena na akce, jež podporují přeshraniční společné operace, přístup k informacím, výměnu informací, výměnu osvědčených postupů, snadnější a bezpečnou komunikaci a koordinaci, odbornou přípravu a výměnu personálu, analytické, monitorovací a hodnotící činnosti, komplexní posuzování hrozeb a rizik v souladu s pravomocemi stanovenými ve Smlouvě o fungování EU, zvyšování informovanosti, testování a validaci nových technologií, výzkum v oblasti forenzních věd, pořizování technického interoperabilního vybavení a spolupráce mezi členskými státy a příslušnými subjekty Unie, včetně Europolu. Finanční pomoc v těchto oblastech by měla být určena pouze na takové akce, které jsou v souladu s prioritami a iniciativami stanovenými na úrovni Unie, zejména těmi, které schválil Evropský parlament a Rada.
(17)
V rámci komplexní protidrogové strategie Unie zastávající vyvážený přístup, který je založen na souběžném snižování nabídky a poptávky, by finanční pomoc poskytovaná v rámci tohoto nástroje měla sloužit na podporu veškerých akcí zaměřených na předcházení obchodování s drogami a boj proti němu (snižování nabídky), a zejména opatření zaměřená na výrobu, zhotovování, extrahování, prodej, přepravu, dovoz a vývoz nelegálních drog, včetně jejich držení a nabytí s cílem zapojit se do činností spojených s obchodem s drogami.
(18)
Opatření ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím podporovaná prostřednictvím tohoto nástroje by měla být přijímána v součinnosti a souladu s ostatními akcemi mimo Unii, jež jsou podporována prostřednictvím zeměpisných i tematických nástrojů vnější pomoci Unie. Při provádění těchto akcí by se mělo zejména dbát na plný soulad se zásadami a obecnými cíli vnější činnosti a zahraniční politiky Unie, jež se k dané zemi či regionu váží, s demokratickými zásadami a hodnotami, základními právy a svobodami, právním státem a svrchovaností třetích zemí. Tato opatření, jejichž účelem by neměla být podpora akcí přímo orientovaných na rozvoj, by měla případně doplňovat finanční pomoc poskytovanou prostřednictvím nástrojů vnější pomoci. Rovněž by měl být zajištěn soulad s humanitární politikou Unie, zejména pokud jde o mimořádná opatření.
(19)
Při provádění tohoto nástroje by měly být plně dodržovány práva a zásady zakotvené v Listině základních práv Evropské unie a mezinárodní závazky Unie.
(20)
Podle článku 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) by měl nástroj podporovat činnosti, které zajišťují ochranu dětí před násilím, zneužíváním, vykořisťováním a zanedbáváním. Nástroj by měl rovněž podporovat ochranu dětských svědků a obětí a pomoc pro ně, a to zejména pokud jde o děti bez doprovodu a děti, které se jiným způsobem ocitnou v situaci, kdy potřebují poručenství.
(21)
Tento nástroj by měl doplňovat a posilovat opatření přijímaná s cílem rozvíjet spolupráci mezi Europolem či jinými příslušnými subjekty Unie a členskými státy, a dosáhnout tak cílů tohoto nástroje v oblasti policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti a boje proti ní a řešení krizí. To mimo jiné znamená, že členské státy by při sestavování svých národních programů měly přihlížet k informační databázi, analytickým nástrojům a provozním a technickým pokynům Europolu, zejména informačnímu systému Europolu (EIS), aplikaci sítě pro bezpečnou výměnu informací Europolu (SIENA) a posouzení hrozeb závažné a organizované trestné činnosti v EU (SOCTA).
(22)
Za účelem jednotného provádění fondu by prostředky z rozpočtu Unie přidělené na tento nástroj měly být vynakládány v režimu přímého a nepřímého řízení v případě akcí, jež mají pro Unii zvláštní význam (opatření Unie), a mimořádné a technické pomoci, a v režimu sdíleného řízení v případě národních programů a akcí vyžadujících administrativní flexibilitu.
(23)
Pokud jde o zdroje vynakládané v režimu sdíleného řízení, je nezbytné zajistit, aby národní programy členských států byly v souladu s prioritami a cíli Unie.
(24)
Prostředky, které jsou členským státům poskytnuty na provádění jejich národních programů, by měly být stanoveny v tomto nařízení a přidělovány na základě jasných, objektivních a měřitelných kritérií. Tato kritéria by se měla odvíjet od veřejných statků chráněných členskými státy a od finančních možností členských států k zajištění vysoké úrovně vnitřní bezpečnosti, mezi něž patří počet obyvatel, velikost území a hrubý domácí produkt. Vzhledem k tomu, že ze SOCTA z roku 2013 vyplývá, že zločinecké organizace především využívají přístavů a letišť jako vstupních míst pro obchodování s lidmi a nelegálním zbožím, měla by se navíc specifická zranitelnost, kterou představují zločinecké trasy pro překračování vnějších hranic, odrazit v rozdělení dostupných zdrojů pro akce přijímané členskými státy, a to na základě kritérií týkajících se počtu cestujících a hmotnosti nákladu procházejících těmito mezinárodními letišti a přístavy.
(25)
V zájmu posílení solidarity a sdílení odpovědnosti za společné politiky, strategie a programy Unie by členské státy měly být podporovány v tom, aby část celkových zdrojů, jež jsou k dispozici pro národní programy, využily k plnění strategických priorit Unie stanovených v příloze I tohoto nařízení. U projektů, jež jsou na plnění těchto priorit zaměřeny, by se příspěvek Unie k jejich celkovým způsobilým nákladům měl zvýšit na 90 % v souladu s nařízením (EU) č. 514/2014.
(26)
Strop prostředků, které má Unie k dispozici, by měl doplňovat prostředky přidělené členským státům na provádění jejich národních programů. Tím bude zajištěno, aby Unie v daném rozpočtovém roce mohla podporovat akce, na nichž má Unie zvláštní zájem, jako jsou studie, testování a validace nových technologií, nadnárodní projekty, vytváření sítí a výměna osvědčených postupů, monitorování provádění příslušného práva a politik Unie a akcí ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím. Podporovaná opatření by měla být v souladu s prioritami vytyčenými v příslušných unijních strategiích, programech, akčních plánech a posouzeních rizik a hrozeb.
(27)
K naplnění obecného cíle tohoto nástroje by členské státy měly přispět tím, že zajistí, aby jejich národní programy zahrnovaly akce zaměřené na dosažení všech specifických cílů tohoto nástroje a aby přidělování zdrojů na jednotlivé cíle odpovídalo příslušným úkolům a potřebám a zajišťovalo, že tyto cíle bude možno plnit. V případě, že národní program není zaměřen na plnění některého z těchto cílů nebo že přidělené zdroje nedosahují minimálního procentního podílu stanoveného v tomto nařízení, by dotčený členský stát měl tuto skutečnost ve svém programu odůvodnit.
(28)
Za účelem posílení kapacity Unie k okamžité reakci na události související s bezpečností nebo na nově se objevující hrozby pro Unii by mělo být možné poskytnout mimořádnou pomoc, a to v souladu s rámcem stanoveným v nařízení (EU) č. 514/2014.
(29)
Financování z rozpočtu Unie by se mělo zaměřit na činnosti, kde může zásah Unie přinést přidanou hodnotu ve srovnání s akcemi na úrovni samotných členských států. Jelikož je Unie lépe než členské státy s to reagovat na přeshraniční situace a zajišťovat platformu pro společný přístup, opatření způsobilá pro podporu v rámci tohoto nařízení by měla přispět zejména k posílení kapacit členských států a Unie, jakož i k přeshraniční spolupráci a koordinaci, vytváření sítí, vzájemné důvěře a k výměně informací a osvědčených postupů.
(30)
Pro doplnění nebo změnu ustanovení tohoto nařízení, jež se týkají vymezení strategických priorit Unie, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny, doplnění nebo zrušení strategických priorit Unie uvedených v tomto nařízení. Komise by v rámci přípravné činnosti měla vést odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(31)
Při uplatňování tohoto nařízení, včetně přípravy aktů v přenesené pravomoci, by Komise měla konzultovat odborníky ze všech členských států.
(32)
Komise by měla monitorovat provádění nástroje v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. 514/2014 za pomoci klíčových ukazatelů pro hodnocení výsledků a dopadu. Tyto ukazatele, včetně příslušných základních hodnot, by měly vytvářet minimální základ pro hodnocení toho, nakolik bylo cílů nástroje dosaženo.
(33)
Aby bylo možné výsledky dosažené tímto fondem měřit, je třeba stanovit společné ukazatele pro každý specifický cíl tohoto nástroje. Měření plnění specifických cílů pomocí společných ukazatelů neznamená, že provádění akcí v návaznosti na tyto ukazatele bude povinné.
(34)
Rozhodnutí Rady 2007/125/SVV (8), by mělo být zrušeno za podmínek stanovených v přechodných ustanoveních tohoto nařízení.
(35)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž posílení koordinace a spolupráce mezi donucovacími orgány, předcházení trestné činnosti a boje proti ní, ochrany osob a kritické infrastruktury proti událostem souvisejícím s bezpečností a posílení kapacity členských států a Unie k účinnému řízení bezpečnostních rizik a řešení bezpečnostních krizí, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(36)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(37)
V souladu s článkem 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, Irsko oznámilo své přání účastnit se přijímání a uplatňování tohoto nařízení.
(38)
V souladu s článkem 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Spojené království neúčastní přijímání tohoto nařízení, a proto pro ně není závazné ani použitelné.
(39)
Je vhodné uvést dobu použitelnosti tohoto nařízení do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (9). Toto nařízení by se tedy mělo použít ode dne 1. ledna 2014,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Účel a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost (dále jen „fond“) zřizuje nástroj pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí (dále jen „nástroj“).
Společně s nařízením (EU) č. 515/2014 se tímto nařízením zřizuje fond na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Toto nařízení stanoví:
a)
cíle, způsobilé akce a strategické priority pro finanční podporu, která má být v rámci nástroje poskytována;
b)
obecný rámec k provádění způsobilých akcí;
c)
zdroje dostupné v rámci nástroje od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 a jejich rozdělení.
3. Tímto nařízením se upravuje uplatňování pravidel stanovených v nařízení (EU) č. 514/2014.
4. Nástroj se nepoužije na záležitosti, na které se vztahuje program Spravedlnost, jak je stanoveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1382/2013 (10). Nástroj však může zahrnovat akce zaměřené na posílení spolupráce mezi soudními orgány a donucovacími orgány.
5. Usiluje se o součinnost, konzistentnost a vzájemné doplňování tohoto nástroje s jinými příslušnými finančními nástroji Unie, jako jsou unijní mechanismus civilní ochrany Unie, zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU (11), Horizont 2020, zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (12), třetí víceletý program činnosti Unie v oblasti zdraví zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 282/2014 (13), Fond solidarity Evropské unie a nástroje vnější pomoci, totiž nástroj předvstupní pomoci (NPP II) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (14), Evropský nástroj sousedství zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (15), finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (16), nástroj partnerství pro spolupráci s třetími zeměmi zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (17), evropský nástroj pro demokracii a lidská práva zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 235/2014 (18) a nástroj přispívající ke stabilitě a míru zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 (19). Akce financované podle tohoto nařízení nesmí obdržet ke stejnému účelu finanční podporu z jiného finančního nástroje Unie.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„policejní spoluprací“ konkrétní opatření a typy spolupráce zahrnující příslušné orgány všech členských států uvedené v článku 87 Smlouvy o fungování EU;
b)
„výměnou informací a přístupem k informacím“ bezpečné shromažďování, uchovávání, zpracovávání, analýza a výměna informací relevantních pro orgány uvedené v článku 87 Smlouvy o fungování EU při předcházení trestným činům, jejich odhalování, vyšetřování a stíhání, zejména pokud jde o přeshraniční, závažnou a organizovanou trestnou činnost;
c)
„předcházením trestné činnosti“ veškerá opatření, která mají snižovat trestnou činnost a pocit nejistoty občanů nebo k tomuto snižování přispět, jak uvádí čl. 2 odst. 2 rozhodnutí Rady 2009/902/SVV (20);
d)
„organizovanou trestnou činností“ trestné jednání související s účastí na zločinném spolčení, jak je vymezeno v rámcovém rozhodnutí Rady 2008/841/SVV (21);
e)
„terorismem“ úmyslná jednání a trestné činy definované v rámcovém rozhodnutí 2002/475/SVV (22);
f)
„řízením rizik a řešením krizí“ opatření týkající se posouzení, prevence, připravenosti a zvládání následků terorismu, organizované trestné činnosti a jiných bezpečnostních rizik;
g)
„prevencí a připraveností“ opatření zaměřená na prevenci nebo omezení rizik spojených s možnými teroristickými útoky a jinými událostmi souvisejícími s bezpečností;
h)
„zvládáním následků“ účinná koordinace akcí přijímaných na úrovni členských států nebo Unie s cílem reagovat na teroristický útok nebo jinou událost související s bezpečností a snížit jejich dopad;
i)
„kritickou infrastrukturou“ prostředky, sítě, systémy nebo jejich části, které mají zásadní význam pro zachování nejdůležitějších společenských funkcí, zdraví, bezpečnosti, ekonomického nebo sociálního blahobytu občanů a jejichž narušení nebo zničení by mělo pro členský stát nebo Unii závažný dopad v důsledku selhání těchto funkcí;
j)
„mimořádnou situací“ událost související s bezpečností nebo nová hrozba, jež má nebo může mít významný negativní dopad na bezpečnost občanů v jednom či více členských státech.
Článek 3
Cíle
1. Obecným cílem nástroje je přispět k zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v Unii.
2. V rámci obecného cíle stanoveného v odstavci 1 nástroj přispívá v souladu s prioritami stanovenými v příslušných unijních strategiích, politických cyklech, programech a posouzeních hrozeb a rizik k plnění těchto specifických cílů:
a)
předcházení trestné činnosti, boj proti přeshraniční, závažné a organizované trestné činnosti včetně terorismu a posílení koordinace a spolupráce mezi donucovacími orgány a jinými vnitrostátními orgány členských států, včetně Europolu a jiných příslušných subjektů Unie, a příslušnými třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi;
b)
posílení kapacity členských států a Unie k účinnému zvládání bezpečnostních rizik a krizí a připravenost na teroristické útoky a jiné události související s bezpečností, jakož i ochrana občanů a kritické infrastruktury před těmito útoky a událostmi.
Plnění specifických cílů tohoto nástroje se hodnotí v souladu s čl. 55 odst. 2 nařízení č. 514/2014 na základě společných ukazatelů, které jsou stanoveny v příloze II tohoto nařízení a ukazatelů pro konkrétní programy zahrnutých v národních programech.
3. Pro dosažení cílů uvedených v odstavcích 1 a 2, nástroj přispěje k plnění těchto operačních cílů:
a)
podporovat a rozvíjet opatření posilující schopnost členských států předcházet trestné činnosti a boji proti přeshraniční, závažné a organizované trestné činnosti včetně terorismu, a to zejména prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru, výměny informací a osvědčených postupů, přístupu k údajům, interoperabilních technologií, porovnatelných statistik, aplikované kriminologie, komunikace s veřejností a zvyšování informovanosti;
b)
podporovat a rozvíjet administrativní a operativní koordinaci, spolupráci, vzájemné porozumění a výměnu informací mezi donucovacími orgány členských států, jinými vnitrostátními orgány, Europolem a jinými příslušnými subjekty Unie a případně se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi;
c)
podporovat a rozvíjet systémy odborné přípravy, včetně přípravy zaměřené na technické a odborné znalosti a dovednosti, pokud jde o povinnosti spojené s dodržováním lidských práv a základních svobod, při provádění evropských politik odborné přípravy, mimo jiné prostřednictvím unijních výměnných programů zaměřených na vymáhání práva v zájmu podpory opravdové evropské kultury v oblasti justice a vymáhání práva;
d)
podporovat a rozvíjet opatření, záruky, mechanismy a osvědčené postupy pro včasnou identifikaci svědků a obětí trestné činnosti, včetně obětí terorismu, a na jejich ochranu a podporu, a zejména pak na ochranu a podporu dětských svědků a obětí, obzvláště jedná-li se o děti bez doprovodu a děti, které se jiným způsobem ocitnou v situaci, kdy potřebují poručenství;
e)
opatření posilující administrativní a operativní kapacitu členských států k ochraně kritické infrastruktury ve všech hospodářských odvětvích, a to mimo jiné prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru a lepší koordinace, spolupráce, výměny a šíření know-how a zkušeností v rámci Unie a s příslušnými třetími zeměmi;
f)
zabezpečené spojení a účinná koordinace mezi stávajícími subjekty v oblasti včasného varování a krizové spolupráce v rámci jednotlivých odvětví na unijní a vnitrostátní úrovni, včetně informačních středisek pro různé situace, s cílem umožnit rychlé vyhotovení souhrnných a přesných přehledů v krizových situacích, koordinovat protiopatření a vyměňovat si volně přístupné, důvěrné a utajované informace;
g)
opatření posilující administrativní a operativní kapacitu členských států a Unie při vypracovávání komplexních posouzení hrozeb a rizik, jež jsou podloženy důkazy a jsou v souladu s prioritami a iniciativami stanovenými na úrovni Unie, zejména s těmi, které schválil Evropský parlament a Rada, aby Unie mohla rozvíjet integrované přístupy založené na společném a sdíleném vyhodnocení krizových situací a aby se zvýšilo vzájemné porozumění různě definovaným stupňům ohrožení v členských státech a partnerských zemích.
4. Nástroj také přispívá k financování technické pomoci z podnětu členských států a Komise.
5. Akce financované z tohoto nástroje musí být prováděny v plném souladu se základními právy a s ohledem na lidskou důstojnost. Akce musí být zejména v souladu s ustanoveními Listiny základních práv Unie, právními předpisy Unie na ochranu údajů a Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod (EÚLP).
Zvláštní pozornost při provádění akcí věnují členské státy pokud možno zejména podpoře a ochraně zranitelných osob, zejména dětí a nezletilých osob bez doprovodu.
Článek 4
Způsobilé akce podle národních programů
1. V rámci cílů uvedených v článku 3 tohoto nařízení a s ohledem na sjednané závěry politického dialogu v souladu s článkem 13 nařízení (EU) č. 514/2014 a v souladu s cíli národních programů uvedených v článku 7 tohoto nařízení jsou prostřednictvím nástroje podporovány akce v členských státech, a to zejména:
a)
akce na zlepšení policejní spolupráce a koordinace mezi donucovacími orgány, jež zahrnují spolupráci s příslušnými subjekty Unie, zejména Europolem a Eurojustem, a mezi nimi, společné vyšetřovací týmy a jiné formy přeshraničních společných operací, přístup k informacím, výměnu informací a interoperabilní technologie;
b)
projekty zaměřené na vytváření sítí, partnerství veřejného a soukromého sektoru, vzájemnou důvěru, porozumění a učení, určování, výměnu a šíření know-how, zkušeností a osvědčených postupů, sdílení informací, sdílení poznatků o situaci a prognózy jejího vývoje, plánování pro nepředvídané události a interoperabilitu;
c)
analytické, monitorovací a hodnotící činnosti, včetně studií a posuzování hrozeb, rizik a dopadů, jež jsou podložené důkazy a v souladu s prioritami a iniciativami stanovenými na úrovni Unie, zejména s těmi, které schválil Evropský parlament a Rada;
d)
činnosti v oblasti zvyšování informovanosti, šíření informací a komunikace;
e)
pořizování, údržba unijních a vnitrostátních systémů informačních technologií přispívajících k dosažení cílů tohoto nařízení, nebo modernizace systémů informačních technologií a technického vybavení, včetně testování kompatibility systémů, zabezpečeného zařízení, infrastruktury, souvisejících budov a systémů, zejména systémů informačních a komunikačních technologií a součástí těchto systémů, mimo jiné za účelem evropské spolupráce v oblasti kybernetické bezpečnosti, kyberkriminality, a to zejména s evropským centrem pro boj proti kyberkriminalitě;
f)
výměna, odborná příprava a vzdělávání zaměstnanců a odborníků různých orgánů, včetně jazykové přípravy a společných cvičení a programů;
g)
opatření určená na využívání, převod, testování a validaci nových metod a technologií, včetně pilotních projektů a opatření následujících po projektech výzkumu v oblasti bezpečnosti financovaných Unií.
2. V rámci cílů uvedených v článku 3 lze z tohoto nástroje podporovat rovněž tyto akce ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím:
a)
akce na zlepšení policejní spolupráce a koordinace mezi donucovacími orgány, jež zahrnují společné vyšetřovací týmy a jiné formy přeshraničních společných operací, přístup k informacím a výměnu informací, a interoperabilní technologie;
b)
vytváření sítí, vzájemná důvěra, porozumění a učení, určování, výměna a šíření know-how, zkušeností a osvědčených postupů, sdílení informací, sdílení poznatků o situaci a prognózy jejího vývoje, plánování pro nepředvídané události a interoperabilita;
c)
výměna, odborná příprava a vzdělávání zaměstnanců a odborníků příslušných orgánů;
Koordinaci akcí ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím zajišťuje Komise a členské státy s Evropskou službou pro vnější činnost, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 5 nařízení (EU) č. 514/2014.
KAPITOLA II
FINANČNÍ A PROVÁDĚCÍ RÁMEC
Článek 5
Celkové zdroje a provádění
1. Celkové zdroje na provádění nástroje činí 1 004 milionů EUR v běžných cenách.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
3. Celkové zdroje jsou čerpány těmito způsoby:
a)
v rámci národních programů podle článku 7;
b)
v rámci akcí Unie podle článku 8;
c)
v rámci technické pomoci podle článku 9;
d)
v rámci mimořádné pomoci podle článku 10.
4. Rozpočet přidělený v rámci tohoto nástroje na akce Unie uvedená v článku 8 tohoto nařízení, na technickou pomoc podle článku 9 tohoto nařízení a na mimořádnou pomoc podle článku 10 tohoto nařízení je plněn v režimu přímého řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a) a nepřímého řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (23).
Rozpočet přidělený na národní programy uvedené v článku 7 tohoto nařízení je plněn v rámci sdíleného řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. b) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
5. Aniž jsou dotčeny pravomoci Evropského parlamentu a Rady, celkové zdroje se použijí takto:
a)
662 milionů EUR na národní programy členských států;
b)
342 milionů EUR na akce Unie, mimořádnou pomoc a technickou pomoc z podnětu Komise.
6. Každý členský stát vyčlení částky na národní programy uvedené v příloze III, a to následujícím způsobem:
a)
alespoň 20 % na akce týkající se specifických cílů uvedených v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a); a
b)
alespoň 10 % na akce týkající se specifických cílů uvedených v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. b).
Členské státy se mohou od těchto minimálních procentuálních částek odchýlit, pokud budou v národních programech vysvětleny důvody, proč vyčlenění nižších částek neohrožuje dosažení příslušného cíle. Toto vysvětlení posoudí Komise v rámci jejího schvalování národních programů uvedených v čl. 7 odst. 2.
7. Společně s celkovými zdroji stanovenými pro nařízení (EU) č. 515/2014, představují celkové zdroje, jež jsou k dispozici pro tento nástroj, jak stanoví odstavec 1 tohoto článku, finanční krytí pro fond a jsou pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částkou během ročního rozpočtového procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení.
Článek 6
Zdroje na způsobilé akce v členských státech
1. 662 milionů EUR je přiděleno členským státům takto:
a)
30 % v poměru k celkovému počtu jejich obyvatel;
b)
10 % v poměru k rozloze jejich území;
c)
15 % v poměru k počtu cestujících a 10 % k tunám nákladu odbavených na jejich mezinárodních letištích a v námořních přístavech;
d)
35 % nepřímo úměrně k jejich hrubému domácímu produktu (standard kupní síly na obyvatele).
2. Referenčními hodnotami pro údaje uvedené v odstavci 1 jsou nejaktuálnější statistické údaje zveřejněné Komisí (Eurostatem) na základě údajů poskytnutých členskými státy v souladu s právem Unie. Referenčním dnem je 30. červen 2013. Částky vyčleněné pro národní programy vypočítané na základě kritérií podle odstavce 1 jsou stanoveny v příloze III.
Článek 7
Národní programy
1. Národní programy, které mají být vypracovány v rámci tohoto nástroje, a ty, které mají být vypracovány podle nařízení (EU) č. 515/2014 jsou předloženy Komisi jako jediný národní program pro fond, a to v souladu s článkem 14 nařízení (EU) č. 514/2014.
2. V rámci národních programů, které má Komise přezkoumat a schválit podle článku 14 nařízení (EU) č. 514/2014, členské státy v rámci cílů uvedených v článku 3 tohoto nařízení a se zohledněním výsledku politického dialogu uvedeného v článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014 usilují především o dosažení strategických priorit Unie uvedených v příloze I tohoto nařízení. Na údržbu unijních a vnitrostátních systémů informačních technologií přispívajících k dosažení cílů tohoto nařízení použijí členské státy maximálně 8 % celkové částky přidělené v rámci národních programů a maximálně 8 % této částky použijí i na akce ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím, kterými se provádějí strategické priority Unie uvedené v příloze I tohoto nařízení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11 za účelem změny, doplnění nebo zrušení strategických priorit Unie uvedených v příloze I tohoto nařízení.
Článek 8
Akce Unie
1. Z podnětu Komise může být nástroj využíván k financování nadnárodních akcí nebo akcí, na nichž má Unie zvláštní zájem (dále jen „akce Unie“) a jež se týkají obecných, specifických a operačních cílů uvedených v článku 3.
2. Akce Unie jsou způsobilé k financování, pokud jsou v souladu s prioritami a iniciativami stanovenými na úrovni Unie, zejména těmi, které schválil Evropský parlament a Rada, v příslušných unijních strategiích, politických cyklech, programech a posouzeních hrozeb a rizik a podporují zejména:
a)
přípravné, monitorovací, administrativní a technické činnosti a vývoj hodnotícího mechanismu nutného k provádění politik v oblasti policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí;
b)
nadnárodní projekty, do nichž jsou zapojeny dva nebo více členských států či alespoň jeden členský stát a jedna třetí země;
c)
analytické, monitorovací a hodnotící činnosti, včetně posouzení hrozeb, rizik a dopadů, jež jsou podložené důkazy a jsou v souladu s prioritami a iniciativami stanovenými na úrovni Unie, zejména s těmi, které schválil Evropský parlament a Rada, a projektů monitorujících provádění práva Unie a plnění cílů politiky Unie v členských státech;
d)
projekty zaměřené na vytváření sítí, partnerství veřejného a soukromého sektoru, vzájemnou důvěru, porozumění a učení, určování a šíření osvědčených postupů a inovativních přístupů na úrovni Unie, vzdělávací a výměnné programy;
e)
projekty zaměřené na rozvoj metodických, zejména statistických nástrojů a postupů a společných ukazatelů;
f)
pořizování, údržbu nebo modernizaci technického vybavení, odborného zázemí, zabezpečeného zařízení, infrastruktury, souvisejících budov a systémů, zejména systémů informačních a komunikačních technologií a součástí těchto systémů na úrovni Unie, mimo jiné za účelem evropské spolupráce v oblasti kybernetické bezpečnosti a kyberkriminality, a to zejména s evropským centrem pro boj proti kyberkriminalitě;
g)
projekty zaměřené na zvyšování informovanosti o politikách a cílech Unie mezi zúčastněnými stranami a širokou veřejností, včetně institucionální komunikace týkající se politických priorit Unie;
h)
mimořádně inovativní projekty, jež rozvíjejí nové metody nebo využívají nové technologie s potenciálem jejich převedení do ostatních členských států, zejména projekty zaměřené na testování a validaci výsledků výzkumu v oblasti bezpečnosti financovaného Unií;
i)
studie a pilotní projekty.
3. V rámci cílů uvedených v článku 3 jsou z tohoto nástroje podporovány rovněž akce ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím, a to zejména:
a)
akce ke zlepšení policejní spolupráce a koordinace mezi donucovacími orgány, případně i s mezinárodními organizacemi, jež zahrnují společné vyšetřovací týmy a jiné formy přeshraničních společných operací, přístup k informacím, výměnu informací a interoperabilní technologie;
b)
akce zaměřené na vytváření sítí, vzájemnou důvěru, porozumění a učení, určování, výměnu a šíření know-how, zkušeností a osvědčených postupů, sdílení informací, sdílení poznatků o situaci a prognózy jejího vývoje, plánování pro nepředvídané události a interoperabilitu;
c)
pořizování, údržba nebo modernizace technického vybavení, včetně systémů informačních a komunikačních technologií a součástí těchto systémů;
d)
výměna, odborná příprava a vzdělávání zaměstnanců a odborníků příslušných orgánů, včetně jazykové přípravy;
e)
činnosti v oblasti zvyšování informovanosti, šíření informací a komunikace;
f)
posouzení hrozeb, rizik a dopadů;
g)
studie a pilotní projekty.
4. Akce Unie se provádějí v souladu s článkem 6 nařízení (EU) č. 514/2014.
Článek 9
Technická pomoc
1. Z podnětu nebo jménem Komise může být z nástroje poskytnut příspěvek ve výši až 800 000 EUR ročně na technickou pomoc pro fond v souladu s článkem 9 nařízení (EU) č. 514/2014.
2. Z podnětu členského státu může být z nástroje financovány činnosti technické pomoci v souladu s článkem 20 nařízení (EU) č. 514/2014. Částka přidělená na technickou pomoc nesmí v období 2014-2020 překročit až 5 % celkové částky přidělené členskému státu navýšené o 200 000 EUR.
Článek 10
Mimořádná pomoc
1. Tento nástroj poskytuje finanční pomoc na řešení naléhavých a specifických potřeb v případě mimořádné situace ve smyslu definice v čl. 2 písm. j).
2. Mimořádná pomoc se provádí v souladu s mechanismem stanoveným v článcích 6 a 7 nařízení (EU) č. 514/2014.
KAPITOLA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu sedmi let od 21. května 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto sedmiletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o období tří let, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem tohoto sedmiletého období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v čl. 7 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 7 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevyslovily námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 12
Použitelnost nařízení (EU) č. 514/2014
Na tento nástroj se použijí ustanovení nařízení (EU) č. 514/2014.
Článek 13
Zrušení
Rozhodnutí 2007/125/SVV se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Článek 14
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování nebo změna, včetně úplného nebo částečného zrušení projektů až do jejich uzavření nebo finanční pomoci schválené Komisí na základě rozhodnutí 2007/125/SVV ani žádného jiného právního předpisu, který se na tuto pomoc vztahuje k 31. prosinci 2013.
2. Při rozhodování o spolufinancování z tohoto nástroje Komise přihlíží k opatřením, která mají finanční dopady v období tohoto spolufinancování a která byla přijata na základě rozhodnutí 2007/125/SVV před 20. květnem 2014.
3. Částky přidělené na závazky pro spolufinancování schválené Komisí mezi 1. lednem 2011 a 31. prosincem 2014, k nimž nejsou doklady požadované pro uzavření operací zaslány Komisi ve lhůtě pro předložení závěrečné zprávy, Komise automaticky uvolní ze závazku do 31. prosince 2017, přičemž vzniká povinnost neoprávněně vyplacené částky vrátit.
K částkám na operace, které byly pozastaveny z důvodu soudních řízení nebo správních řízení o opravném prostředku s odkladným účinkem, se při výpočtu výše částky, která se automaticky uvolňuje ze závazku, nepřihlíží.
4. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2015 zprávu hodnotící ex-post provádění rozhodnutí 2007/125/SVV během období 2007-2013.
Článek 15
Přezkum
Na základě návrhu Komise přezkoumá Evropský parlament a Rada toto nařízení do 30. června 2020.
Článek 16
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
REGOLAMENT (UE) Nru 513/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-16 ta’ April 2014
li jistabbilixxi, bħala parti mill-Fond għas-Sigurtà Interna, l-istrument għal appoġġ finanzjarju għall-kooperazzjoni tal-pulizija, il-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-kriminalità, u l-ġestjoni tar-riskji u li jħassar id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2007/125/JHA
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 82(1), 84 u 87(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
L-objettiv tal-Unjoni li jiġi żgurat livell għoli ta’ sigurtà fi spazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja skont l-Artikolu 67(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) għandu jinkiseb, inter alia, permezz ta’ miżuri għall-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-kriminalità kif ukoll permezz ta’ miżuri għal koordinazzjoni u kooperazzjoni bejn awtoritajiet tal-infurzar tal-liġi u awtoritajiet nazzjonali oħrajn tal-Istati Membri, inkluż mal-Europol jew korpi relevanti oħrajn tal-Unjoni u ma’ pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti.
(2)
Sabiex jinkiseb dan l-objettiv, għandhom jittieħdu azzjonijiet imtejba fuq livell tal-Unjoni għall-protezzjoni ta’ persuni u oġġetti minn theddidiet transnazzjonali dejjem jiżdiedu u għall-appoġġ tax-xogħol imwettaq mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri. It-terroriżmu, organizzata, il-kriminalità itineranti, it-traffikar tad-droga, il-korruzzjoni, iċ-ċiberkriminalità, it-traffikar tal-bnedmin u l-armi, inter alia, jibqgħu jisfidaw is-sigurtà interna tal-Unjoni.
(3)
L-Istrateġija tas-Sigurtà Interna għall-Unjoni Ewropea (“Strateġija tas-Sigurtà Interna), adottata mill-Kunsill fi Frar 2010, tikkostitwixxi aġenda kondiviża sabiex jiġu indirizzati dawn l-isfidi tas-sigurtà komuni. Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-22 ta’ Novembru 2010 intitolata “L-Istrateġija tas-Sigurtà Interna tal-UE fl-Azzjoni: Ħames passi lejn Ewropa aktar sikura” tittraduċi l-prinċipji u l-linji gwida tal-istrateġija f’azzjonijiet konkreti billi tidentifika ħames objettivi strateġiċi: it-tfixkil tan-netwerks tal-kriminalità internazzjonali, il-prevenzjoni tat-terroriżmu u l-indirizzar tar-radikalizzazzjoni u r-reklutaġġ, iż-żieda fil-livelli tas-sigurtà għal ċittadini u negozji fiċ-ċiberspazju, it-tisħiħ tas-sigurtà permezz tal-ġestjoni fil-fruntieri u għaż-żieda tar-reżiljenza tal-Ewropa meta ffaċċjata minn kriżijiet u diżastri.
(4)
Is-solidarjetà fost l-Istati Membri, iċ-ċarezza dwar id-diviżjoni tal-kompiti, ir-rispett għad-drittijiet u l-libertajiet fundamentali u l-istat tad-dritt, l-iffukar b’saħħtu fuq il-perspettiva globali u fuq il-konnessjoni u l-koerenza neċessarja mas-sigurtà esterna għandhom ikunu l-prinċipji ewlenin li jiggwidaw l-implimentazzjoni tal-Istrateġija tas-Sigurtà Interna.
(5)
Għall-promozzjoni tal-implimentazzjoni tal-Istrateġija għas-Sigurtà Interna u sabiex jiġi żgurat li din issir realtà operazzjonali, l-Istati Membri għandhom ikunu provduti b’appoġġ finanzjarju xieraq tal-Unjoni billi jiġi stabbilit u ġestit Fond għas-Sigurtà Interna (“il-Fond”).
(6)
Il-Fond għandu jirrifletti l-ħtieġa ta’ flessibilità u semplifikazzjoni akbar filwaqt li jiġu osservati r-rekwiżiti f’termini ta’ prevedibilità, u tkun żgurata distribuzzjoni ekwa u trasparenti tar-riżorsi għall-qadi tal-objettivi ġenerali u speċifiċi preskritti f’dan ir-Regolament.
(7)
L-effiċjenza tal-miżuri u l-kwalità tal-infiq jikkostitwixxu prinċipji gwida fl-implementazzjoni tal-Fond. Barra minn hekk, il-Fond għandu wkoll ikun implementat bil-manjiera li tkun l-aktar effikaċi u favur l-utent.
(8)
Fi żminijiet ta’ awsterità għall-politiki tal-Unjoni, id-diffikultajiet ekonomiċi jingħelbu bi flessibilità mġedda, miżuri organizzattivi innovattivi, użu aħjar tal-istrutturi eżistenti u koordinament bejn l-istituzzjonijiet tal-Unjoni, aġenziji u awtoritajiet nazzjonali flimkien ma’ pajjiżi terzi.
(9)
Hemm bżonn li jiġi massimizzat l-impatt tal-finanzjament tal-Unjoni permess tal- immobilizzar, pooling u leverage tar-riżorsi finanzjarji pubbliċi u privati.
(10)
Iċ-ċiklu tal-politiki tal-UE, imwaqqaf mill-Kunsill fit-8 u d-9 ta’ Novembru 2010 għandu l-objettiv li jittratta t-theddidiet kriminali għall-Unjoni li jkunu l-aktar importanti, gravi, u organizzati b’mod koerenti u metodiku permezz ta’ kooperazzjoni ottimali bejn is-servizzi relevanti. Sabiex tkun appoġġjata implementazzjoni effikaċi ta’ dan iċ-ċiklu pluriennali, il-finanzjament skont l-istrument stabbilit b’dan ir-Regolament (“l-Istrument”) għandu juża, mill-metodi kollha possibbli ta’ implementazzjoni ddelineati fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4), inkluż, fejn ikun xieraq, b’ġestjoni indiretta, biex jkun żgurat it-twettiq f’waqtu u effiċjenti tal-attivitajiet u l-proġetti.
(11)
Minħabba l-partikolaritajiet legali applikabbli għat-Titolu V tat-TFUE, mhuwiex legalment possibbli li jiġi stabbilit il-Fond bħala strument finanzjarju wieħed. Il-Fond għandu għaldaqstant jiġi stabbilit bħala qafas komprensiv għal appoġġ finanzjarju tal-Unjoni fil-qasam tas-sigurtà interna li jinkludi l-Istrument u l-istrument għal appoġġ finanzjarju għal fruntieri esterni u l-viża stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 515/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5). Dak il-qafas komprensiv għandu jkun ikkomplementat bir-Regolament (UE) Nru 514/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6).
(12)
Ir-reati transkonfinali, bħat-traffikar tal-bnedmin u l-isfruttament tal-immigrazzjoni illegali min-naħa tal-organizzazzjonijiet kriminali, jistgħu jkunu ttrattati b’mod effikaċi permezz tal-kooperazzjoni tal-pulizija.
(13)
Ir-riżorsi globali għal dan ir-Regolament u għar-Regolament (UE) Nru 515/2014 jistipulaw b’mod konġunt il-pakkett finanzjarju għat-tul taż-żmien kollu tal-Fond, li għandu jikkostitwixxi l-ammont tar-referenza primarja fit-tifsira tal-il-punt 17 tal-Ftehim Interistituzzjonali tat-2 ta’ Diċembru 2013 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja, dwar kooperazzjoni fi kwistjonijiet baġitarji u dwar ġestjoni finanzjarja tajba (7), għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill matul il-proċedura baġitarja annwali.
(14)
Ir-riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew tat-23 ta’ Ottubru 2013 dwar i-kriminalità organizzata, il-korruzzjoni u l-ħasil tal-flus irrikonoxxiet li l-ġlieda kontra l-kriminalità organizzata hija sfida Ewropea u appellat għal aktar kooperazzjoni bejn l-Istati membri fil-qasam tal-infurzar tal-liġi, minħabba li l-indirizzar tal-kriminalità organizzata b’mod effikaċi huwa fundamentali għall-protezzjoni tal-ekonomija legali minn attivitajiet kriminali bħalma huwa l-ħasil tar-rikavati mill-attivitajiet kriminali.
(15)
Fi ħdan il-qafas komprensiv tal-Fond, l-assistenza finanzjarja provduta taħt l-Istrument għandha tappoġġa l-kooperazzjoni tal-pulizija, l-iskambju tal-informazzjoni u l-aċċess għaliha, il-prevenzjoni tal-kriminalità, il-ġlieda kontra l-kriminalità transkonfinali, serja u organizzata li tinkludi t-terroriżmu, il-korruzzjoni, it-traffikar tad-drogi, it-traffikar tal-bnedmin u l-armi, l-isfruttament tal-immigrazzjoni illegali, l-isfruttament sesswali tat-tfal, id-distribuzzjoni ta’ xbihat b’abbużi fuq it-tfal u l-pedopornografija, iċ-ċiberkriminalità, il-ħasil tar-rikavati mill-attivitajiet kriminali, il-protezzjoni tan-nies u l-infrastruttura kritika kontra l-inċidenti marbuta mas-sigurtà u l-ġestjoni effettiva tar-riskju u kriżijiet marbuta mas-sigurtà filwaqt li jiġu kkunsidrati l-politiki komuni (strateġiji, ċikli tal-politiki, programmi u pjanijiet ta’ azzjoni), il-leġislazzjoni u l-kooperazzjoni prattika.
(16)
L-assistenza finanzjarja f’dawn l-oqsma għandha b’mod partikolari tappoġġa azzjonijiet għall-promozzjoni ta’ operazzjonijiet transkonfinali konġunti, l-aċċess għall-informazzjoni u l-iskambju tagħha, l-iskambju tal-aħjar prattiċi, komunikazzjoni u koordinazzjoni faċilitati u siguri, it-taħriġ u l-iskambju tal-persunal, attivitajiet analitiċi, ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni, valutazzjonijiet komprensivi ta’ theddid u riskji skont il-kompetenzi ddelineati fit-TFUE, attivitajiet li jżidu l-għarfien, l-ittestjar u l-validazzjoni ta’ teknoloġiji ġodda, ir-riċerka tax-xjenza forensika, l-akkwist ta’ tagħmir interoperabbli tekniku u l-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri u l-korpi rilevanti tal-Unjoni, inkluża l-Europol. L-assistenza finanzjarja f’dawn l-oqsma għanda tappoġġa biss l-azzjonijiet li jkunu konsistenti mal-prijoritajiet u l-inizjattivi identifikati f’livell tal-Unjoni, b’mod partikolari dawk li jkunu li ġew approvati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill.
(17)
Fi ħdan il-qafas komprensiv tal-istrateġija tal-Unjoni kontra d-drogi li tippromwovi approċċ ekwilibrat imsejjes fuq tnaqqis simultanju fil-provvista u fid-domanda, l-assistenza finanzjarja mogħtija skont dan l-Istrument għandha tappoġġja l-azzjonijiet kollha li jkollhom l-objettiv li jipprevjenu u jikkumbattu t-traffikar fid-drogi (it-tnaqqis fil-provvista), u b’mod partikolari l-miżuri li għandhom fil-mira tagħhom il-produzzjoni, il-manifattura, l-estrazzjoni, il-bejgħ, it-trasport, l-importazzjoni u l-esportazzjoni tad-drogi illegali, inklużi l-pussess u x-xiri bi skop ta’ involviment f’attivitajiet ta’ traffikar tad-drogi.
(18)
Miżuri f’pajjiżi terzi u b’ relazzjoni magħhom appoġġati permezz ta’ dan l-Istrument għandhom jiġu adottati f”sinerġija u koerenza ma’ azzjonijiet oħra barra l-Unjoni bl-appoġġ tal-istrumenti ta’ assistenza esterna tal-Unjoni, kemm dawk ġeografiċi kif ukoll tematiċi. B’mod partikolari, fl-implimentazzjoni ta’ dawn l-azzjonijiet, għandha titfittex koerenza sħiħa mal-prinċipji u l-objettivi ġenerali tal-azzjoni esterna tal-Unjoni u l-politika barranija marbuta mal-pajjiż jew reġjun inkwistjoni, il-prinċipji u l-valuri demokratiċi, il-libertajiet u d-drittijiet fundamentali, l-istat tad-dritt u s-sovranità ta’ pajjiżi terzi. Il-miżuri m’għandhomx ikunu maħsuba biex jappoġġjaw azzjonijiet direttament orjentati lejn l-iżvilupp u għandhom jikkomplimentaw, meta xieraq, l-assistenza finanzjarja pprovduta permezz tal-istrumenti tal-assistenza esterna. Għandhom ukoll isiru sforzi għal koerenza fil-politika umanitarja tal-Unjoni, b’mod partikolari fir-rigward tal-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ emerġenza.
(19)
L-Istrument għandu jiġi implimentat fir-rispett sħiħ tad-drittijiet u l-prinċipji stabbiliti fil-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea u għall-obbligi internazzjonali tal-Unjoni.
(20)
Skont l-Artikolu 3 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE), l-Istrument għandu jappoġġja attivitajiet li jiżguraw il-protezzjoni tat-tfal mill-vjolenza, l-abbuż, l-isfruttament u n-negliġenza. L-Istrument għandu wkoll jappoġġja s-salvagwardji u l-assistenza ta’ tfal li jkunu xhieda u vittmi, b’mod partikolari dawk li ma jkunux akkumpanjati jew li jkollhom bżonn tutela għal raġunijiet oħra.
(21)
L-Istrument għandu jikkomplementa u jsaħħaħ l-attivitajiet magħmulin għall-iżvilupp tal-kooperazzjoni bejn l-Europol jew korpi rilevanti oħrajn tal-Unjoni u l-Istati Membri sabiex jinkisbu l-objettivi tal-Istrument fil-qasam tal-kooperazzjoni tal-pulizija, tkun prevenuta u miġġielda l-kriminalità, u l-ġestjoni tal-kriżijiet. Dan ifisser inter alia li, meta jiġu redatti l-programmi nazzjonali tagħhom, l-Istati Membri għandhom iqisu d-database tagħhom tal-informazzjoni, l-għodod analitiċi u l-linji-gwida operazzjonali u tekniċi żviluppati mill-Europol, b’mod partikolari s-sistema ta’ informazzjoni tal-Europol (EIS), l-Applikazzjoni ta’ Netwerk Sikura għall-Iskambju ta’ Informazzjoni (SIENA) u l-Valutazzjoni tat-Theddid Gravi tal-Kriminalità Organizzata tal-UE (SOCTA).
(22)
Sabiex tiġi żgurata implimentazzjoni unformi tal-Fond, il-baġit tal-Unjoni allokat għal l-Istrument għandu jiġi implimentat permezz ta’ ġestjoni diretta u indiretta kondiviża fir-rigward ta’ azzjonijiet ta’ interess partikolari għall-Unjoni (“azzjonijiet tal-Unjoni”), assistenza ta’ emerġenza u assistenza teknika, u b’ġestjoni kondiviża fir-rigward tal-programmi u l-azzjonijiet nazzjonali li jkunu jirrikjedu flessibilità amministrattiva.
(23)
Għar-riżorsi implimentati skont il-ġestjoni kondiviża, jeħtieġ li jiġi żgurat li l-programmi nazzjonali tal-Istati Membri jkunu konsistenti mal-prijoritajiet u objettivi tal-Unjoni.
(24)
Ir-riżorsi allokati lill-Istati Membri għall-implimentazzjoni permezz tal-programmi nazzjonali tagħhom għandhom jiġu stabbiliti f’dan ir-Regolament u jitqassmu abbażi ta’ kriterji ċari oġġettivi u li jistgħu jitkejlu. Dawk il-kriterji għandhom ikunu marbutin mal-ġid pubbliku li għandu jiġi protett mill-Istati Membri u l-livell tal-kapaċità finanzjarja tagħhom sabiex jiġi żgurat livell għoli ta’ sigurtà interna, bħad-daqs tal-popolazzjoni tagħhom, id-daqs territorjali tagħhom u l-prodott gross domestiku tagħhom. Barra minn hekk, billi s-SOCTA tal-2013 tindika l-importanza prevalenti tal-portijiet tal-baħar u tal-ajru bħala punti ta’ dħul għall-organizzazzjonijiet kriminali għall-kummerċ tal-bnedmin u tal-kommoditajiet illegali, il-vulnerabilitajiet speċifiċi rappreżentati mir-rotot tal-kriminalità f’dawn il-punti ta’ passaġġ esterni għandhom jiġu riflessi fid-distribuzzjoni tar-riżorsi disponibbli għall-azzjonijiet magħmulin mill-Istati Membri permezz tal-kriterji marbutin mal-għadd ta’ passiġġieri u l-piż tal-merkanzija proċessati fl-ajruporti u portijiet tal-baħar internazzjonali.
(25)
Sabiex jirrinfurzaw is-solidarjetà u l-kondiviżjoni tar-responsabbiltà għal politiki, strateġiji u programmi komuni tal-Unjoni, l-Istati Membri għandhom jiġu inkoraġġuti sabiex jużaw parti tar-riżorsi globali disponibbli għall-programmi nazzjonali għall-indirizzar tal-prijoritajiet strateġiċi tal-Unjoni stabbiliti fl-Anness I għal dan ir-Regolament. Għal proġetti li jindirizzaw dawk il-prijoritajiet, il-kontribuzzjoni tal-Unjoni għall-ispiża totali eliġibbli tagħhom għandha tiżdied għal 90 %, skont ir-Regolament (UE) Nru 514/2014.
(26)
Il-limitu massimu għal riżorsi li jibqgħu għad-dispożizzjoni tal-Unjoni għandu jkun komplementari għar-riżorsi allokati lill-Istati Membri għall-implimentazzjoni tal-programmi nazzjonali tagħhom. Dak se jiżgura li l-Unjoni hija kapaċi tappoġġa f’sena baġitarja partikolari, azzjonijiet li huma ta’ interess partikolari għall-Unjoni, bħal studji, ittestjar u validazzjoni ta’ teknoloġiji ġodda, proġetti transnazzjonali, netwerking u skambju tal-aħjar prattiċi, monitoraġġ tal-implimentazzjoni tad-dritt rilevanti tal-Unjoni u l-politiki u l-azzjonijiet tal-Unjoni b’rabta ma’ pajjiżi terzi u fihom. L-azzjonijiet appoġġjati għandhom ikunu konformi mal-prijoritajiet identifikati fl-istrateġiji, il-programmi, il-pjanijiet ta’ azzjoni u l-valutazzjonijiet tar-riskji u t-theddid rilevanti tal-Unjoni.
(27)
Bil-għan li jikkontribwixxu għall-kisba tal-obejttiv ġenerali tal-istrument, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-programmi nazzjonali tagħhom jinkludu azzjonijiet li jindirizzaw l-objettivi speċifiċi kollha tal-Istrument u li l-allokazzjoni ta’ riżorsi bejn l-objettivi tkun proporzjonati għall-isfidi u u l-ħtiġijiet, u tiżgura li l-objettivi jkunu jistgħu jintlaħqu. Meta programm nazzjonali ma jindirizzax wieħed mill-objettivi speċifiċi jew l-allokazzjoni tkun aktar baxxa mill-perċentwali minimi stabbiliti f’dan ir-Regolament, l-Istat Membru kkonċernat għandu jagħti ġustifikazzjoni fi ħdan il-programm.
(28)
Sabiex tissaħħaħ il-kapaċità tal-Unjoni biex tirreaġixxi immedjatament għal inċidenti marbuta mas-sigurtà jew theddidiet emerġenti ġodda għall-Unjoni, għandu jkun possibbli li tingħata assistenza ta’ emerġenza skont il-qafas stabbilit fir-Regolament (UE) Nru. 514/2014.
(29)
Il-finanzjament mill-baġit tal-Unjoni għandu jikkonċentra fuq attivitajiet fejn l-intervent tal-Unjoni jista’ jġib valur miżjud meta mqabbel ma’ azzjoni li Istati Membri jieħdu waħedhom. Peress li l-Unjoni hi f’pożizzjoni aħjar mill-Istati Membri biex tindirizza sitwazzjonijiet transkonfinali u tipprovdi pjattaforma għal approċċi komuni, l-attivitajiet eliġibbli għall-appoġġ taħt dan ir-Regolament għandhom jikkontribwixxu b’mod partikolari għat-tisħiħ tal-kapaċitajiet nazzjonali u Ewropej kif ukoll il-kooperazzjoni u koordinazzjoni transkonfinali, in-netwerking, il-fiduċja reċiproka u l-iskambju tal-informazzjoni u l-aħjar prattiki.
(30)
Sabiex tissupplimenta jew temenda dispożizzjonijiet f’dan ir-Regolament rigward id-definizzjoni tal-prijoritajiet strateġiċi tal-Unjoni, is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti taħt l-Artikolu 290 tat-TFUE għandha tingħata fir-rigward tal-emenda, iż-żieda jew it-tħassir tal-prijoritajiet strateġiċi tal-Unjoni elenkati f’dan ir-Regolament. Huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul ix-xogħol tagħha ta’ tħejjija, anke fil-livell ta’ esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal atti delegati, għandha tiżgura t-trasmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa ta’ dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(31)
Fl-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament, inkluż fit-tħejjija ta’ atti delegati, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta esperti mill-Istati Membri kollha.
(32)
Il-Kummissjoni għandha twettaq monitoraġġ tal-implimentazzjoni tal-Istrument, b’konformità tad-dispożizzjonijiet relevanti tar-Regolament (UE) Nru 514/2014, bl-għajnuna ta’ indikaturi ewlenin għall-valutazzjoni tar-riżultati u l-impatti. L-indikaturi, inklużi x-xenarji ta’ referenza rilevanti, għandhom jipprovdu l-bażi minima sabiex jiġi evalwat sa liema punt ikunu ntlaħqu l-objettivi tal-Istrument.
(33)
Sabiex jitkejlu l-kisbiet ta’ dan il-Fond, għandhom jiġu stabbiliti indikaturi komuni b’rabta ma’ kull objettiv speċifiku tal-Istrument. Il-kejl tal-ksib tal-objettivi speċifiċi permezz tal-indikaturi komuni ma jrendix lill-implementazzjoni ta’ azzjonijiet marbutin ma’ dawk l-indikaturi mandatorja.
(34)
Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2007/125/ĠAI (8) għandha titħassar, soġġett għad-dispożizzjonijiet tranżizzjonali stabbiliti f’dan ir-Regolament.
(35)
Minħabba li l-objettivi ta’ dan ir-Regolament, fosthom it-tisħiħ tal-koordinazzjoni u l-kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet tal-infurzar tal-liġi, il-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-kriminalità, il-protezzjoni tan-nies u l-infrastruttura kritika kontra inċidenti marbuta mas-sigurtà u t-titjib tal-kapaċità tal-Istati Membri u l-Unjoni biex jimmaniġġjaw b’mod effettiv ir-riskji u l-kriżijiet marbuta mas-sigurtà, ma jistgħux jinkisbu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri imma jistgħu pjuttost jinksibu aħjar fuq livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri skont il-prinċipju ta’ sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 TUE. Skont il-prinċipju ta’ proporzjonalità kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ sabiex jinkiseb dak l-objettiv.
(36)
Skont l-Artikolu 1 u 2 tal-Protokoll Nru 22 dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka, anness mat-TUE u mat-TFUE, id-Danimarka mhijiex qed tieħu sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament u mhijiex marbuta bih jew suġġetta għall-applikazzjoni tiegħu.
(37)
Skont l-Artikolu 3 tal-Protokoll Nru 21 dwar il-pożizzjoni tar-Renju Unit u l-Irlanda fir-rigward tal-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja anness mat-TUE u mat-TFUE, u mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 4 ta’ dak il-Protokoll, l-Irlanda nnotifikat ix-xewqa tagħha li tieħu sehem fl-adozzjoni u l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
(38)
Skont l-Artikoli 1 u 2 tal-Protokoll Nru 21 dwar il-pożizzjoni tar-Renju Unit u l-Irlanda fir-rigward tal-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja anness mat-TUE u mat-TFUE, u mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 4 ta’ dan il-Protokoll, ir-Renju Unit mhux qed jieħu sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament u mhuwiex marbut bih jew suġġett għall-applikazzjoni tiegħu.
(39)
Huwa xieraq li l-perijodu ta’ applikazzjoni tair-Regolament ikun allinjat ma’ dak tar-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (9). Għaldaqstant, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Għan u kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-istrument għal appoġġ finanzjarju għal kooperazzjoni tal-pulizija, il-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-kriminalità, u l-ġestjoni tal-kriżi (“l-Istrument”), bħala parti mill-Fond għas-Sigurtà Interna (“il-Fond”).
Flimkien mar-Regolament (UE) Nru 515/2014, dan ir-Regolament jistabbilixxi l-Fond għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020 Fond għas-Sigurtà Interna.
2. Dan ir-Regolament jistabbilixxi:
(a)
l-objettivi, l-azzjonijiet eliġibbli u l-prijoritajiet strateġiċi għal appoġġ finanzjarju li għandhom jiġu provduti taħt l-Istrument;
(b)
il-qafas ġenerali għall-implimentazzjoni tal-azzjonijiet eliġibbli;
(c)
ir-riżorsi magħmula disponibbli taħt l-Istrument mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020 u d-distribuzzjoni tagħhom.
3. Dan ir-Regolament jipprovdi għall-applikazzjoni tar-regoli stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 514/2014.
4. Dan l-Istrument m’għandux japplika għal kwistjonijiet li huma koperti mill-programm tal-Ġustizzja, kif stabbilit fir-Regolament (UE) Nru 1382/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10). Madankollu, l-Istrument jista’ jkopri azzjonijiet li għandhom l-iskop li jinkoraġġixxu kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet ġudizzjarji u l-awtoritajiet tal-infurzar tal-liġi.
5. Is-sinerġiji, il-konsistenza u l-komplementarjetà għandhom ikunu mfittxin ma’ strumenti finanzjarji rilevanti oħrajn tal-Unjoni, bħalma huma l-Mekkaniżmu ta’ Protezzjoni Ċivili tal-Unjoni, stabbilit bid-Deċiżjoni Nru 1313/2013/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11), Orizzont 2020, stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1291/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12), it-tielet programm pluriennali ta’ azzjoni tal-Unjoni fil-qasam tas-saħħa, stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 282/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13), il-Fond ta’ Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea u l-istrumenti għall-assistenza esterna, jiġifieri l-Istrument għall-Assistenza ta’ Qabel l-Adeżjoni (IPA II) stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 231/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (14) l-Istrument Ewropew ta’ Viċinat stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 232/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15) l-Istrument tal-Kooperazzjoni għall-Iżvilupp stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 233/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16), l-Istrument ta’ Sħubija għall-kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 234/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (17) l-Istrument Ewropew għad-Demokrazija u għad-Drittijiet tal-Bniedem stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 235/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (18) u l-Istrument li jikkontribbwixxi għall-Istabbiltà u l-Paċi stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 230/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (19). L-azzjonijiet iffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni ma għandhomx jirċievu appoġġ finanzjarju għall-istess fini minn strumenti finanzjarji oħrajn tal-Unjoni.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“kooperazzjoni tal-pulizija” tfisser il-miżuri speċifiċi u t-tipi ta’ kooperazzjoni li tkun tinvolvi l-awtoritajiet kompetenti kollha tal-Istati Membri kif imsemmija fl-Artikolu 87 tat-TFUE.
(b)
“skambju tal-informazzjoni u l-aċċess għaliha” tfisser il-ġbir, il-ħażna, l-ipproċessar, l-analiżi u l-iskambju siguri tal-informazzjoni rilevanti għall-awtoritajiet kif imsemmija fl-Artikolu 87 tat-TFUE f’rabta mal-prevenzjoni, id-detezzjoni, l-investigazzjoni u l-prosekuzzjoni ta’ reati kriminali, b’mod partikolari reati kriminali transkonfinali, serji u organizzati;
(c)
“prevenzjoni kontra l-kriminalità” tfisser il-miżuri kollha li huma maħsuba sabiex jnaqqsu jew b’mod ieħor jikkontribwixxu għat-tnaqqis fil-kriminalità u s-sensazzjoni ta’ nuqqas ta’ sigurtà taċ-ċittadini, kif imsemmija fl-Artikolu 2(2) tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2009/902/ĠAI (20);
(d)
“kriminalità organizzata” tfisser imġiba kastigabbli relatata ma’ parteċipazzjoni f’organizzazzjoni kriminali, kif definit fid-Deċiżjoni Qafas tal-Kunsill 2008/841/ĠAI (21);
(e)
“terroriżmu” tfisser kwalunkwe mill-atti jew reati internazzjonali kif definit fid-Deċiżjoni Qafas tal-Kunsill 2002/475/ĠAI (22);
(f)
“ġestjoni tar-riskju u tal-kriżi” tfisser kwalunkwe miżura marbuta mal-valutazzjoni, il-prevenzjoni, it-tħejjija u l-ġestjoni tal-konsegwenzi tat-terroriżmu, tal-kriminalità organizzata u riskji oħra marbuta mas-sigurtà;
(g)
“prevenzjoni u preparazzjoni” tfisser kwalunkwe miżura mmirata lejn il-prevenzjoni u/jew it-tnaqqis tar-riskji konnessi ma’ attakki terroristiċi possibbli jew inċidenti oħra marbuta mas-sigurtà;
(h)
“ġestjoni ta’ konsegwenzi” tfisser il-koordinazzjoni effettiva ta’ azzjonijiet meħuda f’livell nazzjonali u/jew tal-Unjoni sabiex ikun hemm intervent u għat-tnaqqis tal-impatt tal-effetti ta’ attakk terroristiku jew kwalunkwe inċident ieħor marbut mas-sigurtà;
(i)
“infrastruttura kritika” tfisser assi, netwerk, sistema jew parti minnhom li jinsabu fl-Istati Membri essenzjali għall-manteniment ta’ funzjonijiet vitali tas-soċjetà, is-saħħa, is-sigurtà, is-sikurezza, il-benesseri ekonomiku jew soċjali tal-poplu, u li t-tfixkil, il-ksur, jew il-qerda tagħhom ikollu impatt sinifikanti fi Stat Membru jew fl-Unjoni bħala riżultat tan-nuqqas tal-manteniment dawk il-funzjonijiet;
(j)
“sitwazzjoni ta’ emerġenza” tfisser kwalunkwe inċident relatat mas-sigurtà jew theddida emerġenti ġdida li għandu jew li jista’ jkollu impatt negattiv sinifikanti fuq is-sigurtà tan-nies fi Stat Membru wieħed jew iżjed.
Artikolu 3
Objettivi
1. L-objettiv ġenerali tal-Istrument għandu jkun li jikkontribwixxi biex jiġi żgurat livell għoli ta’ sigurtà fl-Unjoni.
2. Fi ħdan l-objettiv ġenerali stabbilit fil-paragrafu 1, l-Istrument għandu jikkontribwixxi - f’konformita’ mal-prijoritajiet identifikati fl-istrateġiji, ċikli ta’ politiki, programmi, valutazzjonijiet ta’ theddid u riskji rilevanti tal-Unjoni - għall-objettivi speċifiċi li ġejjin:
(a)
il-prevenzjoni tal-kriminalità u l-ġlieda kontra l-kriminalità transkonfinali serja u organizzata, inkluż it-terroriżmu, u t-tisħiħ tal-koordinazzjoni u l-kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet tal-infurzar tal-liġi u awtoritajiet nazzjonali oħrajn tal-Istati Membri, inkluż mal-Europol u korpi rilevanti oħrajn tal-Unjoni, u ma’pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti;
(b)
it-titjib tal-kapaċità tal-Istati Membri u tal-Unjoni għall-ġestjoni effettiva tar-riskji relatati mas-sigurtà u l-kriżijiet, u tipprepara u tħares lill-pubbliku u l-infrastruttura kritika kontra l-attakki terroristiċi u inċidenti oħra relatati mas-sigurtà.
Il-kisba tal-objettivi speċifiċi tal-Istrument għandha tiġi evalwata skont it-termini tal-Artikolu 55(2) tar-Regolament Nru 514/2014 bl-użu ta’ indikaturi komuni, kif delineati fl-Anness II għal dan ir-Regolament u indikaturi speċifiċi għall-programmi inklużi fil-programmi nazzjonali.
3. Sabiex jilħaq l-objettivi msemmija fil-paragrafi 1 u 2, l-Istrument għandu jikkontribwixxi għall-objettivi operazzjonali li ġejjin:
(a)
il-promozzjoni u l-iżvilupp ta’ miżuri li jsaħħu l-kapaċità tal-Istati Membri biex jevitaw u jiġġieldu l-kriminalità transkonfinali, serja u organizzata li tinkludi t-terroriżmu, b’mod partikolari permezz ta’ sħubijiet pubbliċi-privati, l-iskambju tal-informazzjoni u l-aħjar prattiċi, aċċess għad-dejta, teknoloġiji interoperabbli, statistika komparabbli, kriminoloġija applikata, komunikazzjoni pubblika u żieda ta’ għarfien;
(b)
il-promozzjoni u l-iżvilupp ta’ koordinazzjoni amministrattiva u operazzjonali, kooperazzjoni, ftehim reċiproku u l-iskambju tal-informazzjoni fost l-awtoritajiet tal-infurzar tal-liġi tal-Istati Membri, awtoritajiet nazzjonali oħra, l-Europol jew entitajiet tal-Unjoni rilevanti oħrajn u, fejn xieraq, ma’ pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali;
(c)
il-promozzjoni u l-iżvilupp ta’ skemi ta’ taħriġ, inkluż rigward il-ħiliet tekniċi u professjonali u l-għarfien tal-obbligi marbutin mar-rispett għad-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali, fl-implimentazzjoni tal-politiki ta’ taħriġ Ewropej, inkluż permezz ta’ programmi tal-Unjoni speċifiċi ta’ skambju tal-infurzar tal-liġi, sabiex titrawwem kultura Ewropea ġenwina ġudizzjarja u tal-infurzar tal-liġi;
(d)
il-promozzjoni u l-iżvilupp ta’ miżuri, salvagwardji, mekkaniżmi u l-aħjar prattiki għall-identifikazzjoni bikrija, il-protezzjoni u l-appoġġ għax-xhieda u l-vittmi tal-kriminalità, inklużi l-vittmi tat-terroriżmu, u b’mod partikolari x-xhieda u vittmi li huma tfal, l-aktar dawk li ma jkunux akkumpanjati jew li b’xi mod ieħor ikunu jeħtieġu t-tutela;
(e)
miżuri li jsaħħu l-kapaċità amministrattiva u operazzjonali tal-Istati Membri biex jipproteġu l-infrastruttura kritika fis-setturi kollha ta’ attività ekonomika, inkluż permezz ta’ sħubijiet pubbliċi-privati u koordinazzjoni, kooperazzjoni, skambju u tixrid imtejjeb ta’ kompetenzi u esperjenza fi ħdan l-Unjoni u ma’ pajjiżi terzi rilevanti;
(f)
rabtiet siguri u koordinazzjoni effettiva bejn l-atturi tal-kooperazzjoni eżistenti ta’ twissija bikrija speċifika għas-settur u kooperazzjoni tal-kriżi fuq livell tal-Unjoni u dak nazzjonali, inklużi ċentri tas-sitwazzjoni sabiex tkun permessal-produzzjoni rapida tal-prospetti komprensivi u preċiżi f’sitwazzjonijiet ta’ kriżi, jiġu koordinati miżuri ta’ rispons u titqassam informazzjoni miftuħa, privileġġata u klassifikata;
(g)
miżuri li jsaħħu l-kapaċità amministrattiva u operazzjonali tal-Istati Membri u l-Unjoni biex jiżviluppaw valutazzjonijiet komprensivi ta’ theddid u riskji, li huma bbażati fuq evidenza u huma konsistenti mal-prijoritajiet u l-inizjattivi li jkunu ġew identifikati fil-livell tal-Unjoni, b’mod partikolari dawk li jkunu ġew approvati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill, sabiex jippermettu lill-Unjoni tiżviluppa approċċi integrati bbażati fuq apprezzamenti komuni u kondiviżi f’sitwazzjonijiet ta’ kriżi u ttejjeb il-fehim reċiproku tad-definizzjonijiet varji tal-livelli ta’ theddid tal-Istati Membri u l-pajjiżi sħab.
4. L-Istrument għandu jikkontribwixxi wkoll għall-finanzjament ta’ assistenza teknika b’inizjattiva tal-Istati Membri u l-Kummissjoni.
5. Azzjonijiet iffinanzjati skont l-istrument għandhom jiġu implementati b’ rispett sħiħ għad-drittijiet fundamentali u mad-dinjità umana. B’mod partikolari, l-azzjonijiet għandhom jottemperaw ruħhom mad-dispożizzjonijiet tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea, mal-liġijiet tal-Unjoni dwar il-protezzjoni tad-data u mal-Konvenzjoni Ewropea għall-Protezzjoni tad-Drittijiet tal-Bniedem u tal-Libertajiet Fundametnali (KEDB).
B’mod partikolari, kull fejn ikun possibbli, għandha tingħata attenzjoni speċjali mill-Istati Membri, meta jimplimentaw l-azzjonijiet, għall-assistenza u l-protezzjoni tal-persuni vulnerabbli, b’mod partikolari t-tfal u l-minorenni mhux akkumpanjati.
Artikolu 4
Azzjonijiet elġibbli taħt il-Programmi Nazzjonali
1. Fi ħdan l-objettivi msemmija fl-Artikolu 3 ta’ dan ir-Regolament, fid-dawl tal-konklużjonijiet maqbula tad-djalogu ta’ politika kif previst fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru. 514/2014 u f’konformita’ mal-objettivi tal-programm nazzjonali msemmija fl-Artikolu 7 ta’ dan ir-Regolament, l-Istrument għandu jappoġġja azzjonijiet fl-Istati Membri, u b’mod partikolari dawk mil-lista li ġejja:
(a)
attivitajiet li jtejbu l-kooperazzjoni u l-koordinazzjoni tal-pulizija bejn l-awtoritajiet tal-infurzar tal-liġi, inkluż mal-korpi rilevanti tal-Unjoni u bejniethom, b’mod partikolari l-Europol u l-Eurojust, skwadri ta’ investigazzjoni komuni u kwalunkwe forma oħra ta’ operazzjoni transkonfinali konġunta, l-aċċess għall-informazzjoni u l-iskambju tagħha u teknoloġiji interoperabbli;
(b)
il-proġetti li jippromwovu netwerking, sħubijiet pubbliċi-privati, kunfidenza reċiproka, ftehim u tagħlim, l-identifikazzjoni, l-iskambju u t-tixrid ta’ konoxxenzi, l-esperjenza u l-aħjar prattiċi, il-kondiviżjoni ta’ informazzjoni, l-għarfien u t-tbassir kondiviżi tas-sitwazzjoni, l-ippjanar ta’ kontinġenza u interoperabbiltà;
(c)
attivitajiet analitiċi, ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni, inklużi studji u valutazzjonijiet ta’ theddid, riskju u impatt li jkunu bbażati fuq evidenza u jkunu konsistenti mal-prijoritajiet u l-inizjattivi identifikati fil-livell tal-Unjoni, b’mod partikolari dawk li jkunu ġew approvati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill;
(d)
attivitajiet ta’ żieda, tixrid u komunikazzjoni ta’ għarfien;
(e)
akkwist, manutenzjoni tas-sistemi tal-IT tal-Unjoni u tas-sistemi tal-IT nazzjonali li jikkontribwixxu għall-ilħiq tal-objettivi ta’ dan ir-Regolament, u/jew aġġornament ulterjuri ta’ sistemi tal-IT u ta’ tagħmir tekniku, inkluż l-ittestjar tal-kompatibbiltà tas-sistemi, faċilitajiet siguri, infrastrutturi, bini u sistemi relatati, speċjalment sistemi tat-teknoloġija tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni (ICT) u l-komponenti tagħhom, inkluż għall-fini tal-kooperazzjoni Ewropea dwar iċ-ċibersigurtà u ċ-ċiberkriminalità, notevolment maċ-Ċentru Ewropew għaċ-Ċiberkriminalità;
(f)
skambju, taħriġ u edukazzjoni ta’ persunal u esperti tal-awtoritajiet rilevanti, inklużi taħriġ fil-lingwa u eżerċizzji jew programmi konġunti;
(g)
miżuri għall-iskjerament, trasferiment, ittestjar u validazzjoni ta’ metodoloġiji jew teknoloġiji ġodda inklużi proġetti pilota u miżuri ta’ segwitu għal proġetti ta’ riċerka tas-sigurtà ffinanzjati mill-Unjoni.
2. Fi ħdan l-objettivi imsemmija fl-Artikolu 3, l-Istrument jista’ jappoġġja wkoll azzjonijiet li ġejjin b’rabta ma’ pajjiżi terzi u fihom:
(a)
attivitajiet li jtejbu l-kooperazzjoni u l-koordinazzjoni tal-pulizija bejn l-awtoritajiet tal-infurzar tal-liġi, inklużi skwadri ta’ investigazzjoni komuni u kwalunkwe forma oħra ta’ operazzjoni transkonfinali konġunta, l-aċċess għall-informazzjoni u l-iskambju tagħha u teknoloġiji interoperabbli;
(b)
netwerking, kunfidenza reċiproka, ftehim u tagħlim, l-identifikazzjoni, l-iskambju u t-tixrid ta’ kompetenzi, l-esperjenza u l-aħjar prattiċi, il-kondiviżjoni ta’ informazzjoni, l-għarfien u t-tbassir kondiviżi tas-sitwazzjoni, l-ippjanar ta’ kontinġenza u interoperabbiltà;
(c)
skambju, taħriġ u edukazzjoni ta’ persunal u esperti tal-awtoritajiet rilevanti.
Il-Kummissjoni u l-Istati Membri, flimkien mas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna, għandhom jiżguraw koordinament fir-rigward ta’ azzjonijiet f’pajjiżi terzi u relatati magħhom kif stabbilit fl-Artikolu 3(5) tar-Regolament (UE) Nru 514/2014.
KAPITOLU II
QAFAS FINANZJARJU U TA’ IMPLIMENTAZZJONI
Artikolu 5
Riżorsi globali u implimentazzjoni
1. Ir-riżorsi globali għall-implimentazzjoni tal-Istrument għandhom ikunu EUR 1 004 miljun fi prezzijiet attwali.
2. Approprjazzjonijiet annwali għandhom ikunu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u l-Kunsill fi ħdan il-limiti tal-Qafas Finanzjarju pluriennali.
3. Ir-riżorsi globali għandhom jiġu implimentati permezz tal-mezzi li ġejjin:
(a)
programmi nazzjonali, skont l-Artikolu 7;
(b)
azzjonijiet tal-Unjoni, skont l-Artikolu 8;
(c)
assistenza teknika skont l-Artikolu 9;
(d)
assistenza ta’ emerġenza, skont l-Artikolu 10.
4. Il-baġit allokat taħt l-Istrument lill-azzjonijiet tal-Unjoni msemmija fl-Artikolu 8 ta’ dan ir-Regolament, lill-assistenza teknika msemmija fl-Artikolu 9 ta’ dan ir-Regolament u lill-assistenza fl-emerġenza msemmija fl-Artikolu 10 ta’ dan ir-Regolament għandu jiġi implimentat taħt ġestjoni diretta u indiretta f’konformita’, rispettivament mal-punti (a) u (c) tal-Artikoli 58(1) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (23).
Il-baġit allokat lill-programmi nazzjonali msemmija fl-Artikolu 7 ta’ dan ir-Regolament għandu jiġi implementat taħt ġestjoni kondiviża f’konformita’ mal-punt (b) tal-Artikolu 58(1) tar-Regolament (UE) Nru 966/2012/.
5. Mingħajr preġudizzju għall-prerogattivi tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, ir-riżorsi globali għandhom jintużaw kif ġej:
(a)
EUR 662 miljun għall-programmi nazzjonali tal-Istati Membri;
(b)
EUR 342 miljun għal azzjonijiet tal-Unjoni, l-assistenza ta’ emerġenza u l-assistenza teknika fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni.
6. Kull Stat Membru għandu jalloka l-ammonti għall-programmi nazzjonali indikati fl-Anness III kif ġej:
(a)
tal-anqas 20 % għal azzjonijiet marbuta mal-objettiv speċifiku msemmi fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(2); u
(b)
tal-anqas 10 % għal azzjonijiet marbuta mal-objettiv speċifiku msemmi fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(2).
L-Istati Membri jistgħu jiddevjaw minn dawn il-perċentwali minimi sakemm fil-pjanijiet nazzjonali jdaħħlu spjegazzjoni dwar il-għala l-allokazzjoni ta’ riżorsi taħt dak il-livell ma jipperikolax il-kisba tal-objettiv rilevanti. Dik l-ispjegazzjoni tiġi vvalutata mill-Kummissjoni fil-kuntest tal-approvazzjoni tagħha tal-programmi nazzjonali kif imsemmi fl-Artikolu 7(2).
7. Flimkien mar-riżorsi globali stabbliti għar-Regolament (UE) Nru. 515/2014, ir-riżorsi globali disponibbli għal dan l-Istrument kif stabbilit fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu,jikkostitwixxu l-pakkett finanzjarju għall-Fond u jservu bħala r-referenza primarja fis-sens tal-punt 17 tal-Ftehim Interistituzzjonali bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja, il-kooperazzjoni fi kwistjonijiet baġitarji u dwar ġestjoni finanzjarja soda (24),għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill matul il-proċedura baġitarja annwali.
Artikolu 6
Riżorsi għal azzjonijiet eliġibbli fl-Istati Membri
1. EUR 662 miljun għandhom jiġu allokati lill-Istati Membri kif ġej:
(a)
30 % bi proporzjon għad-daqs tal-popolazzjoni totali tagħhom;
(b)
10 % bi proporzjon għad-daqs tat-territorju tagħhom;
(c)
15 % bi proporzjon għan-numru ta’ passiġġieri u 10 % bi proporzjon għan-numru ta’ tunnellati ta’ merkanzija li jgħaddu mill-ajruporti internazzjonali u mill-portijiet tagħhom;
(d)
35 % bi proporzjon invers għall-prodott gross domestiku tiegħu (standard tal-kapaċità tal-akkwist għal kull abitant).
2. Iċ-ċifri ta’ referenza għad-data msemmija fil-paragrafu 1 għandhom ikunu l-aħħar statistika prodotta mill-Kummissjoni (Eurostat), abbażi tad-data provduta mill-Istati Membri skont il-liġi tal-Unjoni. Id-data ta’ referenza hija t-30 ta’ Ġunju 2013. L-allokazzjonijiet għall-programmi nazzjonali kkalkolati abbażi tal-kriterji msemmija fil-paragrafu 1 huma stabbiliti fl-Anness III.
Artikolu 7
Programmi nazzjonali
1. Il-programm nazzjonali li għandu jiġi preparat taħt l-Istrument u dak li għandu jiġi preparat taħt ir-Regolament (UE) Nru. 515/2014 għandu jiġi propost lill-Kummissjoni bħala programm nazzjonali uniku għall-Fond, skont l-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014.
2. Taħt il-programmi nazzjonali li għandhom jiġu eżaminati u approvati mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru. 514/2014, l-Istati Membri għandhom, fi ħdan l-objettivi msemmija fl-Artikolu 3 ta’ dan ir-Regolament, isegwu b’mod partikolari l-prijoritajiet strateġiċi tal-Unjoni elenkati f’Anness I għal dan ir-Regolament, b’kont meħud tal-eżitu tad-djalogu ta’ politika msemmi fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru. 514/2014.. L-Istati Membri ma għandhomx jużaw aktar minn 8 % tal-allokazzjoni totali tagħhom taħt il-programm nazzjonali għall-manutenzjoni tas-sistemi tal-IT tal-Unjoni u tas-sistemi tal-IT nazzjonali li jikkontribwixxu għall-ksib tal-objettivi ta’ dan ir-Regolament u mhux aktar minn 8 % għal azzjonijiet relatati ma’ pajjiżi terzi li jimplimentaw il-prijoritajiet strateġiċi tal-Unjoni elenkati fl-Anness I għal dan ir-Regolament.
3. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 11 sabiex temenda, iżżid jew tħassar il-prijoritajiet strateġiċi tal-Unjoni elenkati fl’Anness I għal dan ir-Regolament.
Artikolu 8
Azzjonijiet tal-Unjoni
1. Fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni, dan l-Istrument jista’ jintuża sabiex jiffinanzja azzjonijiet transnazzjonali u azzjonijiet ta’ interess partikolari għall-Unjoni (“azzjonijiet tal-Unjoni”) li jikkonċernaw l-objettivi ġenerali, speċifiċi u operazzjonali msemmija fl-Artikolu 3.
2. Sabiex ikunu eliġibbli għall-finanzjament, l-azzjonijiet tal-Unjoni għandhom ikunu konsistenti mal-prijoritajiet u mal-inizjattivi identifikati fil-livell tal-Unjoni, b’mod partikolari dawk li jkunu ġew approvati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill, fl-istrateġiji, ċikli ta’ politiki, programmi, valutazzjonijiet ta’ theddid u riskju rilevanti tal-Unjoni, u appoġġ b’mod partikolari:
(a)
it-tħejjija, il-monitoraġġ, l-attivitajiet amministrattivi u tekniċi, u l-iżvilupp ta’ mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni meħtieġ biex jiġu implimentati l-politiki dwar il-kooperazzjoni tal-pulizija, il-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-kriminalità, u l-immaniġġjar tal-kriżijiet;
(b)
proġetti transnazzjonali li jinvolvu żewġ Stati Membri jew iżjed jew mill-inqas Stat Membru wieħed u pajjiż terz;
(c)
attivitajiet analitiċi, ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni, inklużi valutazzjonijiet ta’ theddid, riskju u impatt li huma msejsa fuq l-evidenza u konsistenti mal-prijoritajiet u l-inizjattivi identifikati fil-livell tal-Unjoni, b’mod partikolari dawk li jkunu ġew approvati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill u proġetti li jissorveljaw l-implimentazzjoni tad-dritt tal-Unjoni u objettivi ta’ politika tal-Unjoni fl-Istati Membri;
(d)
proġetti li jippromwovu n-netwerking, is-sħubijiet pubbliċi-privati, kunfidenza reċiproka, ftehim u tagħlim, identifikazzjoni u tixrid tal-aħjar prattiċi u approċċi innovattivi fuq livell tal-Unjoni, programmi ta’ taħriġ u skambju;
(e)
proġetti li jappoġġjaw l-iżvilupp ta’ għodod u metodi metodoloġiċi, partikolarment dawk statistiċi, u indikaturi komuni;
(f)
l-akkwist, il-manutenzjoni u/jew titjib ulterjuri ta’ tagħmir tekniku, għarfien espert, faċilitajiet siguri, infrastrutturi, bini u sistemi relatati speċjalment sistemi tal-ICT u l-komponenti tagħhom fuq livell tal-Unjoni, inkluż għall-fini tal-kooperazzjoni Ewropea dwar iċ-ċibersigurtà u ċ-ċiberkriminalità, partikolarment iċ-Ċentru Ewropew għaċ-Ċiberkriminalità;
(g)
proġetti li jtejbu l-għarfien tal-politiki u l-objettivi tal-Unjoni fost il-partijiet interessati u l-pubbliku ġenerali, inkluża komunikazzjoni korporattiva fuq il-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni;
(h)
proġetti partikolarment innovattivi li jiżviluppaw metodi ġodda u/jew li jħaddmu teknoloġiji ġodda b’potenzjal għal trasferabbiltà lejn Stati Membri oħra, b’mod speċjali proġetti mmirati lejn l-ittestjar u l-validazzjoni tar-riżultati ta’ proġetti ta’ riċerka tas-sigurtà ffinanzjati mill-Unjoni;
(i)
studji u proġetti pilota;
3. Fi ħdan l-objettivi imsemmija fl-Artikolu 3, l-Istrument għandu jappoġġja wkoll azzjonijiet b’rabta ma’ pajjiżi terzi u fihom, u b’mod partikolari dan li ġej:
(a)
attivitajiet li jtejbu l-kooperazzjoni u l-koordinazzjoni tal-pulizija bejn l-awtoritajiet tal-infurzar tal-liġi, u, fejn ikun applikabbli, tal-organizzazzjonijiet internazzjonali, inklużi skwadri ta’ investigazzjoni komuni u kwalunkwe forma oħra ta’ operazzjoni transkonfinali konġunta, l-aċċess għall-informazzjoni u l-iskambju tagħha u teknoloġiji interoperabbli;
(b)
netwerking, kunfidenza reċiproka, ftehim u tagħlim, l-identifikazzjoni, l-iskambju u t-tixrid ta’ kompetenzi, l-esperjenza u l-aħjar prattiċi, il-kondiviżjoni ta’ informazzjoni, l-għarfien u t-tbassir kondiviżi tas-sitwazzjoni, l-ippjanar ta’ kontinġenza u interoperabbiltà;
(c)
akkwist, manutenzjoni, u/jew aġġornament ulterjuri ta’ tagħmir tekniku, inklużi sistemi tal-ICT u l-komponenti tagħhom;
(d)
skambju, taħriġ u edukazzjoni ta’ persunal u esperti tal-awtoritajiet rilevanti, inkluż taħriġ fil-lingwa;
(e)
attivitajiet ta’ żieda, tixrid u komunikazzjoni ta’ għarfien;
(f)
valutazzjonijiet ta’ theddid, riskju u tal-impatt;
(g)
studji u proġetti pilota.
4. L-azzjonijiet tal-Unjoni għandhom jiġu implimentati skont l-Artikolu 6 tar-Regolament (UE) Nru. 514/2014.
Artikolu 9
Assistenza teknika
1. Fuq inizjattiva tal-Kummissjoni u/jew f’isimha, l-Istrument jista’ jikkontribwixxi sa massimu ta’ EUR 800 000 kull sena għal assistenza teknika lill-Fond, skont l-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru. 514/2014.
2. Fuq inizjattiva ta’ Stat Membru, l-Istrument jista’ jiffinanzja assistenza teknika taħt il-programm nazzjonali, skont l-Artikolu 20 tar-Regolament (UE) Nru. 514/2014. L-ammont riżervat għall-assistenza teknika ma għandux jaqbeż, għall-perijodu 2014-2020, il-5 % tal-ammont totali allokat lill-Istat Membru u EUR 200 000 għal.
Artikolu 10
Assistenza ta’ emerġenza
1. L-Istrument għandu jipprovdi assistenza finanzjarja biex jindirizza ħtiġijiet urġenti u speċifiċi fil-każ ta’ sitwazzjoni ta’ emerġenza, kif definit fil-punt (j) tal-Artikolu 2.
2. L-assistenza ta’ emerġenza għandha tiġi implimentata skont l-Artikoli 6 u 7 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014.
KAPITOLU III
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 11
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati hija mogħtija lill-Kummissjoni suġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati msemmija fl-Artikolu 7(3)għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perjodu ta’ seba’ snin mill-21 ta’ Mejju 2014. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport fir-rigward tad-delega tas-setgħat mhux iktar tard minn disa’ xhur qabel it-tmiem tal-perjodu ta’ seba’ snin. Id-delega tas-setgħat għandha tiġi estiża awtomatikament għal perjodu ta’ tliet snin, ħlief jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill joġġezzjonaw għal tali estensjoni mhux iktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem tal-perjodu ta’ seba’ snin.
3. Id-delega tas-setgħat imsemmija fl-Artikolu 7(3) tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega ta’ setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha ssir effettiva fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fih. Ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikolu 7(3) għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġix espressa oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien perjodu ta’ xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perjodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perjodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 12
Applikabbiltà tar-Regolament (UE) Nru 514/2014
Id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (UE) Nru. 514/2014 għandhom japplikaw għall-Istrument.
Artikolu 13
Revoka
Id-Deċiżjoni 2007/125/ĠAI hija revokata b’effett mill-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 14
Dispożizzjonijiet tranżizzjonali
1. Dan ir-Regolament m’għandux jaffettwa l-kontinwazzjoni jew il-modifika, inkluż il-kanċellament totali jew parzjali tal-proġetti sal-għeluq tagħhom jew l-assistenza finanzjarja approvata mill-Kummissjoni abbażi tad-Deċiżjoni 2007/125/ĠAI, jew kwalunkwe leġislazzjoni oħra li tapplika għal dik l-assistenza fil-31 ta’ Diċembru 2013.
2. Meta tadotta deċiżjonijiet dwar il-kofinanzjament taħt l-Istrument, il-Kummissjoni għandha tieħu in kunsiderazzjoni l-miżuri adottati abbażi tad-Deċiżjoni 2007/125/ĠAI, qabel l-20 ta’ Mejju 2014 li għandhom riperkussjonijiet finanzjarji waqt il-perjodu kopert minn dak il-konfinanzjament.
3. Is-somom impenjati għal konfinanzjament approvati mill-Kummissjoni bejn l-1 ta’ Jannar 2011 u l-31 ta’ Diċembru 2014 li għalihom id-dokumenti meħtieġa għall-għeluq tal-operazzjonijiet ma ntbagħtux lill-Kummissjoni sad-data ta’ għeluq għas-sottomissjoni tar-rapport finali għandhom awtomatikament jiġu diżimpenjati mill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2017, li jwassal għall-ħlas lura tal-ammonti li ma kellhomx jitħallsu.
L-ammonti relatati ma’ operazzjonijiet li ġew sospiżi minħabba proċeduri legali jew appelli amministrattivi li għandhom sospensiv għandhom jiġu injorati fil-kalkolu tal-ammont li għandu jiġi awtomatikament diżimpenjat.
4. Il-Kummissjoni għandha tissottometti lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill, sal-31 ta’ Diċembru 2015, evalwazzjoni ex-post tad-Deċiżjoni 2007/125/GAI li tikkonċerna l-perjodu mill-2007 - 2013.
Artikolu 15
Reviżjoni
Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom, abbażi ta’ proposta mill-Kummissjoni, jirrevedu dan ir-Regolament sat-30 ta’ Ġunju 2020.
Artikolu 16
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fi Strasburgu, is-16 ta’ April 2014.