ROZHODNUTÍ RADY 2014/137/EU
ze dne 14. března 2014
o vztazích mezi Evropskou unií na jedné straně a Grónskem a Dánským královstvím na straně druhé
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 203 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle Smlouvy pozměňující smlouvy o založení Evropských společenství (2) s ohledem na Grónsko (dále jen „smlouva o Grónsku“) se Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) na Grónsko již nevztahuje., Grónsko je spíše jako součást členského státu přidružena k Evropské unii jako jedna ze zámořských zemí a území.
(2)
Smlouva o Grónsku v preambuli uvádí, že by měla být zavedena úprava, která umožní zachování úzkého a trvalého svazku mezi Unií a Grónskem a bude zohledňovat vzájemné zájmy, zejména rozvojové potřeby Grónska, a že úprava vztahující se na zámořské země a území obsažená v části čtvrté Smlouvy o fungování EU poskytuje pro tyto vztahy vhodný rámec.
(3)
Podle článku 198 Smlouvy o fungování EU je účelem přidružení podporovat hospodářský a sociální rozvoj zámořských zemí a území a navazovat úzké hospodářské vztahy mezi nimi a Evropskou unií jako celkem. Podle článku 204 Smlouvy o fungování EU se články 198 až 203 Smlouvy o fungování EU vztahují na Grónsko, nestanoví-li jinak zvláštní ustanovení obsažená v Protokolu (č. 34) o zvláštní úpravě vztahující se na Grónsko připojeném ke Smlouvě o fungování EU.
(4)
Ustanovení týkající se uplatňování zásad stanovených v článcích 198 až 202 Smlouvy o fungování EU jsou obsažena v rozhodnutí Rady 2013/755/EU (3).
(5)
Rada Evropské unie, vědoma si geostrategického významu Grónska pro Unii a uznávajíc ducha spolupráce vyplývajícího z rozhodnutí Unie o udělení statusu zámořského území Grónsku, ve svých závěrech ze dne 24. února 2003 o přezkumu čtvrtého protokolu o rybolovu mezi Evropským společenstvím, vládou Dánska a autonomní vládou Grónska v polovině období se usnesla na tom, že je nutné rozšířit a posílit budoucí vztahy mezi Unií a Grónskem s ohledem na důležitost rybolovu a na potřebu strukturálně a odvětvově zaměřených reforem v Grónsku. Rada dále vyjádřila svůj závazek založit budoucí vztah mezi Unií a Grónskem po roce 2006 na komplexním partnerství pro udržitelný rozvoj, které bude zahrnovat zvláštní dohodu o rybolovu sjednanou podle obecných pravidel a zásad platných pro takové dohody.
(6)
V Dohodě mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o partnerství v odvětví rybolovu (4), uzavřené nařízením Rady (ES) č. 753/2007 (5), se připomíná duch spolupráce vyplývající z rozhodnutí o udělení statusu zámořského území Grónsku.
(7)
Ve společném prohlášení Evropského společenství na jedné straně a místní vlády Grónska a vlády Dánska na straně druhé o partnerství mezi evropským společenstvím a Grónskem, podepsaném v Lucemburku dne 27. června 2006, se připomínají úzké historické, politické, hospodářské a kulturní vazby mezi Unií a Grónskem a zdůrazňuje se potřeba dále posilovat jejich partnerství a spolupráci.
(8)
Vztahy mezi Unií na jedné straně a Grónskem a Dánskem na straně druhé jsou upraveny mimo jiné v rozhodnutí Rady 2006/526/ES (6), které pozbylo platnosti 31. prosince 2013.
(9)
Unie musí budovat komplexní partnerství s novými aktéry na mezinárodní scéně, aby podpořila stabilní a inkluzivní mezinárodní řád a pomohla při zajišťování společných globálních veřejných statků a obrany klíčových zájmů Unie, stejně jako lepších znalostí o Unii v zámořských zemích a územích.
(10)
Partnerství podle tohoto rozhodnutí by mělo umožnit pokračovat v pevných vztazích mezi Unií na jedné straně a Grónskem a Dánskem na straně druhé, mělo by reagovat na globální výzvy a umožnit tak vytvoření proaktivní agendy a sledování společných zájmů. Partnerství by také mělo mít spojitost s cíli uvedenými ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“), v tom smyslu, že by mělo být v souladu se strategií Evropa 2020 a podporovat vnitřní politiky a cíle vymezené ve sděleních Komise, jako je například sdělení Komise ze dne 2. února 2011 nazvané „Řešení výzev v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovin“, a mělo by usnadnit spolupráci v kontextu politiky Unie pro Arktidu.
(11)
Finanční pomoc Unie by se měla zaměřit na oblasti, ve kterých má největší dopad s ohledem na její schopnost působit v globálním měřítku a reagovat na globální výzvy, jako je vymýcení chudoby, udržitelný rozvoj podporující začlenění nebo celosvětové prosazování demokracie, řádné správy věcí veřejných, lidských práv a právního státu, a s ohledem na její dlouhodobé a předvídatelné zapojení do rozvojové pomoci a její úlohu při koordinaci s členskými státy.
(12)
Partnerství podle tohoto rozhodnutí by mělo vytvořit rámec umožňující pravidelná jednání o záležitostech, které jsou předmětem zájmu Unie či Grónska, například o globálních otázkách, kde by výměna názorů a případné sbližování myšlenek a postojů mohly být přínosem pro obě strany. Zejména čím dále větší dopad změny klimatu na lidskou činnost a na životní prostředí, námořní dopravu, přírodní zdroje, včetně nerostných surovin, jakož i na výzkum a inovace, vyžadují dialog a posílenou spolupráci.
(13)
Finanční pomoc Unie a poskytovaná na základě nového partnerství by měla vnést do rozvoje Grónska evropskou perspektivu a měla by přispět k posílení úzkých a trvalých vazeb s Grónskem a současně upevnit postavení Grónska jako výspy Unie na základě společných hodnot a dějin, jež oba partnery spojují.
(14)
Finanční pomoc poskytovaná Unií v období 2014-2020 by se měla soustředit na jednu či nejvýše dvě oblasti spolupráce, aby byl maximalizován dopad partnerství a byly umožněny také úspory z rozsahu, synergické účinky, větší účinnost a zviditelnění činnosti Unie.
(15)
Spolupráce podle tohoto rozhodnutí by měla zajistit, aby se toky zdrojů poskytovaly na předvídatelném a pravidelném základě a aby byly flexibilní a přizpůsobené situaci v Grónsku. Za tímto účelem by měla být v případech, kdy je to proveditelné a vhodné, využívána rozpočtová podpora.
(16)
Finanční pravidla, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(17)
Finanční zájmy Evropské unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí. Tato opatření by měla být prováděna v souladu s platnými dohodami uzavřenými s mezinárodními organizacemi a třetími zeměmi.
(18)
Programové dokumenty a finanční opatření, jež jsou nezbytné k provádění tohoto rozhodnutí, by měly být přijaty prostřednictvím prováděcích aktů souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9). Vzhledem k povaze těchto prováděcích aktů, zejména k jejich politické povaze a finančním dopadům, by se pro jejich přijímání měl v zásadě použít přezkumný postup, s výjimkou technických prováděcích opatření malého finančního rozsahu.
(19)
Společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (10) a použijí se podle potřeby pro provádění tohoto rozhodnutí.
(20)
Je vodné zajistit hladký přechod bez jakéhokoli přerušení mezi rozhodnutím 2006/526/ES a tímto rozhodnutím a uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto rozhodnutí s nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (11). Toto rozhodnutí by se mělo proto použít ode dne 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
ODDÍL 1
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět, obecné cíle a oblast působnosti
1. Tímto rozhodnutím se stanoví pravidla, kterými se řídí vztahy mezi Unií na jedné straně a Grónskem a Dánskem na straně druhé (dále jen „partnerství“).
2. Cílem partnerství je zachování úzkého a trvalého svazku mezi partnery a podpora udržitelného rozvoje Grónska.
Partnerství přihlíží ke geostrategickému postavení Grónska v oblasti Arktidy a v oblasti průzkumu a využívání přírodních zdrojů včetně nerostných surovin a zajišťuje posílenou spolupráci a politický dialog o těchto otázkách.
Článek 2
Obecné zásady partnerství
1. Partnerství usnadní vedení konzultací a politického dialogu o zvláštních cílech a oblastech spolupráce uvedených v tomto rozhodnutí.
2. Partnerství zejména vymezuje rámec politického dialogu o otázkách společného zájmu partnerů, jenž poskytuje základ pro širší spolupráci a dialog v oblastech, jako jsou:
a)
globální otázky související mimo jiné s energetikou, změnou klimatu a životním prostředím, přírodními zdroji včetně nerostných surovin, námořní dopravou, výzkumem a inovacemi;
b)
otázky související s arktickou oblastí.
3. Při provádění tohoto rozhodnutí se zajistí soulad s dalšími oblastmi vnější činnosti Unie i s dalšími příslušnými politikami Unie. Opatření financovaná podle tohoto rozhodnutí se proto programují na základě politik spolupráce Unie stanovených v nástrojích, jako jsou dohody, prohlášení a akční plány, a v souladu se strategiemi spolupráce přijatými podle článku 4.
4. O činnostech v rámci spolupráce se rozhoduje v úzké konzultaci mezi vládou Grónska, vládou Dánska a Evropskou komisí. Tyto konzultace jsou vedeny v plném souladu s příslušnými institucionálními, právními a finančními pravomocemi každé ze stran. Za tímto účelem řídí provádění tohoto rozhodnutí vláda Grónska a Evropská komise v souladu se svými rolemi a pravomocemi.
Článek 3
Zvláštní cíle a hlavní oblasti spolupráce
1. Zvláštní cíle tohoto partnerství jsou:
a)
podpora Grónska a spolupráce s ním při řešení jeho největších problémů, zejména pokud jde o udržitelnou diverzifikaci hospodářství, nutnost zvýšit kvalifikaci jeho pracovní síly včetně vědecké obce a v oblasti informačních a komunikačních technologií potřebu zlepšit informační systémy Grónska. Dosažení těchto cílů se měří na základě procentního podílu obchodní bilance na HDP, procentního podílu odvětví rybolovu na celkovém vývozu a statistických ukazatelů o výsledcích vzdělávání a dalších ukazatelů, jež jsou považovány za vhodné;
b)
příspěvek ke kapacitě veřejné správy Grónska, aby mohla vytvářet a provádět vnitřní politiky Grónska, zejména v nových oblastech společného zájmu určených v programovém dokumentu pro udržitelný rozvoj podle čl. 4 odst. 1 druhého pododstavce. Dosažení tohoto cíle se poměřuje na základě ukazatelů, jako je počet vyškolených pracovníků veřejné správy a procentní podíl státních úředníků, kteří jsou (dlouhodobě) pobývajícími rezidenty v Grónsku.
2. K hlavním oblastem spolupráce v rámci partnerství patří:
a)
vzdělávání a odborná příprava, cestovní ruch a kultura;
b)
přírodní zdroje včetně nerostných surovin;
c)
energetika, klima, životní prostředí a biologická rozmanitost;
d)
otázky související s arktickou oblastí;
e)
sociální oblast, mobilita pracovní síly, systémy sociální ochrany, otázky bezpečnosti potravin a jejich zajišťování, a
f)
výzkum a inovace v oblastech, jako je energetika, změna klimatu, odolnost proti katastrofám, přírodní zdroje včetně nerostných surovin a udržitelné využívání živých zdrojů.
ODDÍL 2
PROGRAMOVÁNÍ A PROVÁDĚNÍ
Článek 4
Programování
1. Vláda Grónska v rámci partnerství přebírá odpovědnost za vytváření a přijímání odvětvových politik v hlavních oblastech spolupráce uvedených čl. 3 odst. 2 a zajišťuje také odpovídající následná opatření.
Na tomto základě vláda Grónska připraví a předloží orientační programový dokument pro udržitelný rozvoj Grónska (dále jen „programový dokument“). Cílem programového dokumentu je poskytovat soudržný rámec pro spolupráci mezi Unií a Grónskem, který je v souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli, zásadami a politikami Unie.
2. Při přípravě a provádění programového dokumentu musí být dodrženy tyto zásady účinnosti pomoci: odpovědnost jednotlivých států, partnerství, koordinace, harmonizace, přizpůsobení vnitrostátním systémům, vzájemná odpovědnost a zaměření na výsledky.
3. Programový dokument vychází ze zkušeností a osvědčených postupů a je založen na konzultacích a dialogu s občanskou společností, místními orgány a dalšími zúčastněnými subjekty s cílem zabezpečit, aby se občanská společnost, místní orgány a další subjekty s programovým dokumentem dostatečně ztotožnily.
Programový dokument je přizpůsoben potřebám a reaguje na konkrétní situaci Grónska, včetně dopadů změny klimatu a socioekonomického vývoje.
4. Návrh programového dokumentu mezi sebou konzultují vláda Grónska, vláda Dánska a Komise.
Finalizaci programového dokumentu provede vláda Grónska. Po finalizaci posoudí programový dokument Komise a rozhodne, zda dokument odpovídá cílům tohoto rozhodnutí, zda je v souladu s příslušnými politikami Unie a zda obsahuje všechny prvky požadované za účelem přijetí ročního rozhodnutí o financování. Pro účely tohoto posouzení vláda Grónska poskytne všechny nezbytné informace, včetně výsledků případných studií proveditelnosti.
5. Programový dokument se schvaluje přezkumným postupem podle čl. 8 odst. 2. Tento postup se rovněž použije pro zásadní přezkumy, v jejichž důsledku dojde k výrazné změně strategie nebo jejího programování.
Přezkumný postup se nepoužije pro méně zásadní změny programového dokumentu, kterými se například provádějí technické úpravy, přerozdělují finanční prostředky v rámci orientačních přídělů na jednotlivé prioritní oblasti nebo se zvyšuje či snižuje objem počátečního orientačního přídělu o méně než 20 %, a to za předpokladu, že tyto změny nemají vliv na prioritní oblasti a cíle stanovené v programovém dokumentu. Takové nikoli podstatné změny sdělí Komise do jednoho měsíce od přijetí příslušného rozhodnutí Evropskému parlamentu a Radě.
6. Jakýkoli přezkum programového dokumentu, ke kterému dojde po zveřejnění hodnotící zprávy v polovině období a podle článku 7 zohlední výsledky, zjištění a závěry této zprávy.
Článek 5
Provádění
Není-li v tomto rozhodnutí stanoveno jinak, je finanční pomoc Unie prováděna podle nařízení (EU) č. 236/2014 a v souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto rozhodnutí.
Článek 6
Zadávání veřejných zakázek
Použijí se pravidla pro učení státní příslušnosti a pravidla původu na zadávání veřejných zakázek, granty a jiná zadávací řízení, která jsou vymezena v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014 a která jsou použitelná pro nástroj pro rozvojovou spolupráci zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (12).
Článek 7
Přezkum programového dokumentu v polovině období a hodnocení provádění tohoto rozhodnutí
1. Vláda Grónska, vláda Dánska a Komise provedou do 31. prosince 2017 přezkum v polovině období programového dokumentu a jeho dopadu na Grónsko jako celek. Komise do tohoto procesu zapojí všechny příslušné zúčastněné subjekty, včetně nestátních subjektů a místních orgánů.
2. Odchylně od článku 17 nařízení (EU) č. 236/2014 vypracuje Komise do 30. června 2018 zprávu o plnění cílů a evropské přidané hodnotě tohoto rozhodnutí, a to na základě výsledků a ukazatelů dopadu pro poměřování účinnosti využívání zdrojů pro účely přijetí rozhodnutí o obnovení, změně nebo pozastavení opatření financovaných podle tohoto rozhodnutí. Zpráva se dále zaměří na možnosti zjednodušení, na vnitřní a vnější soudržnost spolupráce vytvořené tímto rozhodnutím, na trvalou relevantnost všech cílů, jakož i na příspěvek opatření k naplňování priorit Unie v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Zpráva zohlední všechna zjištění a závěry týkající se dlouhodobého dopadu rozhodnutí 2006/526/ES.
3. V souladu se zásadami účinnosti pomoci bude Komise od Grónska vyžadovat veškeré údaje a informace nezbytné ke sledování a hodnocení opatření financovaných podle tohoto rozhodnutí.
Článek 8
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro Grónsko (dále jen „výbor“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Má-li být o stanovisku výboru rozhodnuto písemným postupem, ukončuje se tento postup bez výsledku, pokud o tom ve lhůtě stanovené pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá prostá většina členů výboru.
Článek 9
Rozsah a způsob financování
1. V rámci odvětvových politik stanovených vládou Grónska lze finanční pomoc Unie poskytnout na tyto činnosti:
a)
reformy a projekty, které jsou v souladu s programovým dokumentem;
b)
institucionální rozvoj, budování kapacit a začlenění aspektů životního prostředí a změny klimatu a
c)
programy technické spolupráce.
2. Finanční pomoc Unie se poskytuje především prostřednictvím rozpočtové podpory.
Článek 10
Finanční referenční částka
Orientační částka pro provádění tohoto rozhodnutí v letech 2014 až 2020 činí 217 800 000 EUR.
ODDÍL 3
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 11
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
V Bruselu dne 14. března 2014.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2014/137/UE
tal-14 ta’ Marzu 2014
dwar ir-relazzjonijiet bejn l-Unjoni Ewropea min-naħa l-waħda, u l-Groenlandja u r-Renju tad-Danimarka min-naħa l-oħra
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 203 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxi skont proċedura leġislattiva speċjali,
Billi:
(1)
Skont it-Trattat li jemenda, fir-rigward tal-Groenlandja, it-Trattati li jistabbilixxu l-Komunitajiet Ewropej (2) (it-Trattat tal-Groenlandja), it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) ma japplikax aktar għall-Groenlandja. Iżda il-Groenlandja, peress li hija parti minn Stat Membru, hija assoċjata mal-Unjoni bħala wieħed mill-pajjiżi u t-territorji extra-Ewropej (OCTs).
(2)
Fil-preambolu tiegħu, it-Trattat tal-Groenlandja jiddikjara li għandhom jiġu introdotti arranġamenti li jippermettu ż-żamma tar-rabtiet mill-qrib u dejjiema bejn l-Unjoni u l-Groenlandja u li għandu jittieħed kont tal-interessi reċiproċi, l-aktar il-ħtiġijiet ta’ żvilupp tal-Groenlandja, u li l-arranġamenti applikabbli għall-OCTs stabbiliti fir-Raba’ Parti tat-TFUE jipprovdu qafas adatt għal dawk ir-relazzjonijiet.
(3)
Skont l-Artikolu 198 tat-TFUE, l-għan tal-assoċjazzjoni huwa li tippromwovi l-iżvilupp ekonomiku u soċjali tal-OCTs u li tistabbilixxi relazzjonijiet ekonomiċi mill-qrib bejniethom u l-Unjoni Ewropea fl-intier tagħha. Skont l-Artikolu 204 tat-TFUE, id-dispożizzjonijiet tal-Artikoli 198 sa 203 tat-TFUE japplikaw għall-Groenlandja, soġġetti għad-dispożizzjonijiet speċifiċi stabbiliti fil-Protokoll (Nru 34) dwar l-arranġamenti speċjali għall-Groenlandja annessi għat-TFUE.
(4)
Id-dispożizzjonijiet għall-applikazzjoni tal-prinċipji stipulati fl-Artikoli 198 sa 202 tat-TFUE huma stabbiliti fid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2013/755/UE (3).
(5)
Fil-konklużjonijiet tiegħu tal-24 ta’ Frar 2003 dwar ir-Rieżami ta' Nofs it-Term tar-Raba’ Protokoll dwar is-Sajd bejn il-Komunità Ewropea, il-Gvern tad-Danimarka u l-Gvern Awtonomu tal-Groenlandja, u filwaqt li rrikonoxxa l-importanza ġeostrateġika tal-Groenlandja għall-Unjoni u l-ispirtu ta' kooperazzjoni li jirriżulta mid-deċiżjoni tal-Unjoni li tagħti status ta' territorju extra-Ewropew lill-Groenlandja, il-Kunsill qabel li kien hemm bżonn li jitwessgħu u jissaħħu r-relazzjonijiet futuri bejn l-Unjoni u l-Groenlandja, filwaqt li jittieħed kont tal-importanza tas-sajd u l-ħtieġa għal riformi strutturali u settorjali fil-Groenlandja. Il-Kunsill kompla jisħaq fuq l-impenn tiegħu li fil-ġejjieni jibbaża r-relazzjoni ta’ bejn l-Unjoni Ewropea u l-Groenlandja wara l-2006 fuq sħubija komprensiva għall-iżvilupp sostenibbli li tkun tinkludi ftehim speċifiku dwar is-sajd, innegozjat skont ir-regoli u l-prinċipji ġenerali għal ftehimiet bħal dawn.
(6)
Il-Ftehim ta’ Sħubija fis-Sajd bejn il-Komunità Ewropea, minn naħa waħda, u l-Gvern tad-Danimarka u l-Gvern Awtonomu ta’ Greenland, min-naħa l-oħra (4), konkluż bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 753/2007 (5) ifakkar l-ispirtu ta’ kooperazzjoni li rriżulta mid-deċiżjoni tal-Komunità li tagħti l-istatus ta’ territorju extra-Ewropew lill-Groenlandja.
(7)
Id-Dikjarazzjoni Konġunta tal-Komunità Ewropea, min-naħa waħda, u l-Gvern Awtonomu tal-Groenlandja u l-Gvern tad-Danimarka, min-naħa l-oħra, dwar is-sħubija bejn il-Komunità Ewropea u l-Groenlandja, iffirmata fil-Lussemburgu fis-27 ta' Ġunju 2006, fakkret ir-rabtiet storiċi, politiċi, ekonomiċi u kulturali mill-qrib bejn l-Unjoni u l-Groenlandja u enfasizzat il-ħtieġa għal tisħiħ ulterjuri tas-sħubija u l-kooperazzjoni bejniethom.
(8)
Ir-relazzjonijiet bejn l-Unjoni min-naħa waħda, u l-Groenlandja u r-Renju tad-Danimarka min-naħa l-oħra, huma rregolati, fost oħrajn, mid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2006/526/KE (6), li skadiet fil-31 ta' Diċembru 2013.
(9)
L-Unjoni teħtieġ li tibni sħubiji komprensivi ma' atturi ġodda fix-xena internazzjonali sabiex tippromwovi ordni internazzjonali stabbli u inklussiv, biex tippromwovi għanijiet pubbliċi globali u tiddefendi l-interessi tal-Unjoni, kif ukoll biex iżżid l-għarfien tal-Unjoni f'pajjiżi terzi u f'pajjiżi u territorji extra-Ewropej.
(10)
Is-sħubija taħt din id-Deċiżjoni għandha tippermetti t-tkomplija tar-relazzjonijiet sodi bejn l-Unjoni, min-naħa waħda, u l-Groenlandja u d-Danimarka, min-naħa l-oħra, u għandha twieġeb għall-isfidi globali, filwaqt li tippermetti l-iżvilupp ta’ aġenda proattiva u l-kisba tal-interessi reċiproċi. L-isħubija għandha wkoll torbot mal-objettivi msemmija fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-3 ta' Marzu 2010 intitolata “Ewropa 2020 - Strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv” ('l-Istrateġija Ewropa 2020), u b'hekk tipprovdi konsistenza mal-istrateġija Ewropa 2020 u l-promozzjoni tal-politiki u l-objettivi interni ddefiniti fil-Komunikazzjonijiet tal-Kummissjoni, bħall-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-2 ta' Frar 2011 intitolata “Naffrontaw l-isfidi fis-swieq tal-prodotti bażiċi u dawk marbuta mal-materja prima”, u tiffaċilita l-kooperazzjoni fil-kuntest tal-politika tal-Unjoni Ewropea dwar l-Artikolu.
(11)
L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għandha tiffoka fuq oqsma fejn ikollha l-akbar impatt, wara li tiġi kkunsidrata l-kapaċità tagħha li taġixxi fuq skala globali u twieġeb għall-isfidi globali bħall-qerda tal-faqar, l-iżvilupp sostenibbli u inklużiv jew il-promozzjoni tad-demokrazija madwar id-dinja, il-governanza tajba, id-drittijiet tal-bniedem u l-istat tad-dritt, l-involviment prevedibbli u fit-tul tagħha fl-għajnuna għall-iżvilupp u r-rwol tagħha fil-koordinazzjoni mal-Istati Membri tagħha.
(12)
Is-sħubija taħt din id-Deċiżjoni għandha tipprevedi qafas li jkun jippermetti diskussjonijiet regolari dwar kwistjonijiet ta’ interess għall-Unjoni jew għall-Groenlandja, bħall-kwistjonijiet globali, fejn skambju ta’ fehmiet, u konverġenza possibbli ta’ ideat u opinjonijiet, jista’ jkun ta’ benefiċċju għaż-żewġ partijiet. B'mod partikolari, l-impatt dejjem jikber tat-tibdil fil-klima fuq l-attività tal-bniedem u l-ambjent, it-trasport marittimu, ir-riżorsi naturali, inkluża l-materja prima, kif ukoll ir-riċerka u l-innovazzjoni, jirrikjedu djalogu u kooperazzjoni msaħħa.
(13)
L-assistenza finanzjarja mill-Unjoni, allokat permezz tas-sħubija, għandha ġġib magħha perspettiva tal-UE għall-iżvilupp tal-Groenlandja u għandha jikkontribwixxi għat-tisħiħ tar-rabtiet mill-qrib u dejjiema magħha, filwaqt li tissaħħaħ il-pożizzjoni tal-Groenlandja bħala ċentru mbiegħed avvanzat tal-Unjoni, ibbażat fuq il-valuri komuni u l-istorja li tgħaqqad lill-imsieħba.
(14)
L-assistenza finanzjarja tal-UE għall-perijodu 2014-2020, għandha tiffoka fuq qasam wieħed jew massimu tnejn ta’ kooperazzjoni, li jippermettu li l-impatt tas-sħubija jiġi massimizzat u li jippermettu li jkun hemm ekonomiji tal-kobor, effetti ta’ sinerġija, u effikaċja u viżibbiltà akbar tal-azzjonijiet tal-Unjoni.
(15)
Il-kooperazzjoni taħt din id-Deċiżjoni għandha tiżgura li l-flussi tar-riżorsi jingħataw fuq bażi prevedibbli u regolari u li jkunu flessibbli u mfassla b’mod speċifiku għas-sitwazzjoni fil-Groenlandja. Għal dan il-għan, l-appoġġ baġitarju għandu jintuża kull fejn dan ikun fattibbli u adatt.
(16)
Ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-baġit annwali tal-Unjoni huma stabbiliti fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7), u fir-Regolament ta' Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 1268/2012 (8).
(17)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jiġu mħarsa permezz ta’ miżuri proporzjonali tul iċ-ċiklu tal-infiq kollu, inkluż permezz tal-prevenzjoni, l-identifikazzjoni u l-investigazzjoni ta’ irregolaritajiet, l-irkupru ta’ fondi mitlufa, imħallsa bi żball jew użati b’mod ħażin u, fejn adatt, sanzjonijiet. Dawk il-miżuri għandhom jitwettqu skont il-ftehimiet applikabbli konklużi ma' organizzazzjonijiet internazzjonali u pajjiżi terzi.
(18)
Id-dokumenti ta’ programmar u miżuri ta’ finanzjament meħtieġa għall-implimentazzjoni ta' din id-Deċiżjoni għandhom jiġu adottati permezz ta' atti ta' implimentazzjoni skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9). Minħabba n-natura ta' dawk l-atti ta' implimentazzjoni, b'mod partikolari n-natura tal-orjentazzjoni politika tagħhom u l-implikazzjonijiet finanzjarji tagħhom, il-proċedura ta’ eżami fil-prinċipju għandha tintuża għall-adozzjoni tagħhom, ħlief fil-każ ta' miżuri implimentattivi tekniċi ta' skala finanzjarja żgħira.
(19)
Ir-regoli u l-proċeduri komuni għall-implimentazzjoni tal-istrumenti tal-Unjoni għall-finanzjament tal-azzjoni esterna huma stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 236/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10), u japplikaw għall-implimentazzjoni ta' din id-Deċiżjoni kif adatt.
(20)
Huwa xieraq li tiġi żgurata transizzjoni bla xkiel mingħajr interruzzjoni bejn id-Deċiżjoni 2006/526/KE u din id-Deċiżjoni u li jiġi allinjat il-perijodu ta' applikazzjoni ta' din id-Deċiżjoni ma' dak tar-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (11). Għalhekk, din id-Deċiżjoni għandha tapplika mill-1 ta' Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
TAQSIMA 1
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett, objettiv ġenerali u kamp ta' applikazzjoni
1. Din id-Deċiżjoni tistabbilixxi regoli dwar ir-relazzjonijiet bejn l-Unjoni, min-naħa waħda, u l-Groenlandja u d-Danimarka min-naħa l-oħra (is-“sħubija”).
2. Is-sħubija għandha l-għan li żżomm ir-rabtiet mill-qrib u dejjiema bejn l-imsieħba, filwaqt li tappoġġa l-iżvilupp sostenibbli tal-Groenlandja.
Is-sħubija tirrikonoxxi l-pożizzjoni ġeostrateġika tal-Groenlandja fir-Reġjun tal-Artiku, il-kwistjonijiet ta’ esplorazzjoni u użu tar-riżorsi naturali, inkluża l-materja prima, u tiżgura kooperazzjoni msaħħa u djalogu politiku dwar dawk il-kwistjonijiet.
Artikolu 2
Prinċipji ġenerali tas-sħubija
1. Is-sħubija għandha tiffaċilita l-konsultazzjonijiet u d-djalogu politiku dwar l-objettivi speċifiċi u l-oqsma ta’ kooperazzjoni msemmija f'din id-Deċiżjoni.
2. B'mod partikolari, is-sħubija għandha tiddefinixxi l-qafas għad-djalogu politiku dwar kwistjonijiet ta' interess komuni għal kull imsieħeb, b’hekk tipprovdi l-bażi għal kooperazzjoni u djalogu wesgħin f'oqsma bħal:
(a)
Kwistjonijiet globali li jikkonċernaw, fost oħrajn, l-enerġija, it-tibdil fil-klima u l-ambjent, ir-riżorsi naturali, inkluża l-materja prima, it-trasport marittimu, ir-riċerka u l-innovazzjoni; u
(b)
Kwistjonijiet relatati mal-Artiku.
3. Fl-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, għandha tiġi żgurata l-koerenza ma' oqsma oħra tal-azzjoni esterna tal-Unjoni kif ukoll ma’ politiki rilevanti oħra tal-Unjoni. Għal dan il-għan, il-miżuri ffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni għandhom ikunu pprogrammati abbażi tal-politiki ta’ kooperazzjoni tal-Unjoni stabbiliti, inter alia, fi ftehimiet, dikjarazzjonijiet u pjanijiet ta’ azzjoni, u f’konformità mal-istrateġiji ta’ kooperazzjoni adottati skont l-Artikolu 4.
4. Deċiżjonijiet dwar attivitajiet ta’ kooperazzjoni għandhom jittieħdu b’konsultazzjoni mill-qrib bejn il-Gvern tal-Groenlandja, il-Gvern tad-Danimarka u l-Kummissjoni Ewropea. Tali konsultazzjonijiet għandhom isiru f’konformità sħiħa mas-setgħat istituzzjonali, legali u finanzjarji rispettivi ta’ kull wieħed mill-partijiet. Għal dan il-għan, l-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni għandha tkun ġestita mill-Gvern tal-Groenlandja u mill-Kummissjoni f’konformità mar-rwoli u r-responsabbiltajiet ta’ kull wieħed minnhom.
Artikolu 3
Objettivi speċifiċi u oqsma ewlenin ta' kooperazzjoni
1. L-objettivi speċifiċi ta’ din is-sħubija huma:
(a)
li jkun hemm appoġġ u kooperazzjoni mal-Groenlandja tkun assistita fl-indirizzar tal-isfidi ewlenin tagħha, b’mod partikolari d-diversifikazzjoni sostenibbli tal-ekonomija, il-ħtieġa li jiżdiedu l-ħiliet tal-forza tax-xogħol tagħha, u l-ħtieġa li jitjiebu s-sistemi ta’ informazzjoni tagħha fil-qasam tat-Teknoloġiji tal-Informazzjoni u tal-Komunikazzjoni. Il-kisba ta’dawk l-objettivi għandha titkejjel permezz tal-persentaġġ tal-bilanċ tal-kummerċ fil-PDG, il-persentaġġ tas-settur tas-sajd fl-esportazzjonijiet totali, u r-riżultati tal-indikaturi tal-istatistika fl-edukazzjoni kif ukoll indikaturi oħra meqjusa bħala adatti.
(b)
biex jingħata kontribut għall-kapaċità tal-amministrazzjoni tal-Groenlandja biex tifformula u timplimenta aħjar il-politiki nazzjonali b'mod partikolari f’oqsma ġodda ta’ interess reċiproku kif identifikat fid-Dokument ta' Programmar għall-Iżvilupp Sostenibbli imsemmi fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 4(1). Il-kisba ta' dak l-objettiv għandha titkejjel b'indikaturi, bħall-għadd tal-persunal amministrattiv li jlesti t-taħriġ u l-persentaġġ tal-ħaddiema tas-servizz pubbliku li huma residenti (fit-tul) fil-Groenlandja.
2. L-oqsma ewlenin ta’ kooperazzjoni tas-sħubija għandhom jinkludu:
(a)
l-edukazzjoni u t-taħriġ, it-turiżmu u l-kultura;
(b)
ir-riżorsi naturali, inkluża l-materja prima;
(c)
l-enerġija, il-klima, l-ambjent u l-bijodiversità;
(d)
il-kwistjonijiet relatati mal-Artiku;
(e)
is-settur soċjali; il-mobbiltà tal-ħaddiema, is-sistemi ta' protezzjoni soċjali, is-sikurezza alimentari u l-kwistjonijiet ta' sikurezza alimentari; u
(f)
ir-riċerka u l-innovazzjoni f’oqsma bħall-enerġija, it-tibdil fil-klima, ir-reżistenza għad-diżastri, ir-riżorsi naturali, inkluża l-materja prima, u l-użu sostenibbli ta' riżorsi ħajjin.
TAQSIMA 2
IPPROGRAMMAR U IMPLIMENTAZZJONI
Artikolu 4
Ipprogrammar
1. Fi ħdan il-qafas tas-sħubija, il-Gvern tal-Groenlandja għandu jassumi r-responsabbiltà għall-formulazzjoni u l-adozzjoni tal-politiki settorjali fl-oqsma ta’ kooperazzjoni prinċipali msemmija fl-Artikolu 3(2) u għandu jipprovdi s-segwitu adegwat.
Fuq dik il-bażi, il-Gvern tal-Groenlandja għandu jħejji u jippreżenta Dokument ta’ Pprogrammar indikattiv għall-Iżvilupp Sostenibbli tal-Groenlandja (“il-PDSD” - Programming Document for the Sustainable Development). Il-PDSD għandu jipprovdi qafas koerenti għall-kooperazzjoni bejn l-Unjoni u l-Groenlandja, li huwa konsistenti mal-iskop u l-kamp ta' applikazzjoni ġenerali, l-objettivi, il-prinċipji u l-politiki tal-Unjoni.
2. It-tħejjija u l-implimentazzjoni tal-PDSD għandhom jikkonformaw mal- prinċipji ta’ effettività tal-għajnuna: sjieda nazzjonali, sħubija, koordinazzjoni, armonizzazzjoni, allinjament ma’ sistemi nazzjonali, responsabbiltà reċiproka u orjentazzjoni lejn ir-riżultati.
3. Il-PDSD għandu jibbaża fuq lezzjonijiet meħudin u fuq l-aħjar prattiki u għandu jkun ibbażat fuq konsultazzjonijiet u djalogu mas-soċjetà ċivili, l-awtoritajiet lokali u partijiet interessati oħrajn sabiex jiżgura l-involviment suffiċjenti tagħhom u appartenenza sussegwenti tal-PDSD.
Il-PDSD għandu jiġi adattat għall-ħtiġijiet u għandu jwieġeb għaċ-ċirkostanzi speċifiċi tal-Groenlandja, inklużi l-impatti tat-tibdil fil-klima u l-iżvilupp soċjoekonomiku.
4. L-abbozz tal-PDSD għandu jkun is-suġġett ta' skambju ta' fehmiet bejn il-Gvern tal-Groenlandja, il-Gvern tad-Danimarka u l-Kummissjoni.
Il-Gvern tal-Groenlandja għandu jkun responsabbli għall-finalizzazzjoni tal-PDSD. Wara l-finalizzazzjoni, il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-PDSD, biex tiddetermina jekk huwiex konsistenti mal-għanijiet ta' din id-Deċiżjoni u mal-politiki rilevanti tal-Unjoni, u jekk fihx l-elementi kollha meħtieġa biex tiġi adottata d-deċiżjoni dwar il-finanzjament annwali. Il-Gvern tal-Groenlandja għandha tipprovdi l-informazzjoni kollha meħtieġa, inklużi r-riżultati ta' kwalunkwe studju fattibbli, għal dik il-valutazzjoni.
5. Il-PDSD għandu jiġi approvat skont il-proċedura ta’ eżami, msemmija fl-Artikolu 8(2). Dik il-proċedura għandha tapplika wkoll għal reviżjonijiet sostanzjali li jkollhom l-effett li jimmodifikaw b’mod sinifikanti l-istrateġija jew l-ipprogrammar tagħha.
Il-proċedura ta' eżami ma għandhiex tapplika għal modifiki mhux sostanzjali għall-PDSD, bħal aġġustamenti tekniċi, ir-riallokazzjoni ta' fondi fi ħdan l-allokazzjonijiet indikattivi għal kull qasam ta' prijorità, jew żieda jew tnaqqis fid-daqs tal-allokazzjoni indikattiva inizjali b’inqas minn 20%, sakemm dawk il-modifiki ma jaffettwawx l-oqsma ta’ prijorità u l-objettivi stabbiliti fil-PDSD. Il-Kummissjoni għandha tikkomunika tali modifiki mhux sostanzjali lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fi żmien xahar mid-data ta' adozzjoni tad-deċiżjoni rilevanti.
6. Kwalunkwe programmar jew reviżjoni tal-programmi li jseħħu wara l-pubblikazzjoni tar-rapport ta' rieżami ta' nofs it-terminu msemmi fl-Artikolu 7 għandhom jieħdu kont tar-riżultati, is-sejbiet u l-konklużjonijiet ta' dak ir-rapport.
Artikolu 5
Implimentazzjoni
Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor f'din id-Deċiżjoni, l-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għandha tiġi implimentata skont ir-Regolament (UE) Nru 236/2014 u mal-għan u l-kamp ta' applikazzjoni ġenerali, l-objettivi u l-prinċipji ġenerali ta' din id-Deċiżjoni.
Artikolu 6
Regoli tal-akkwisti
Għandhom japplikaw ir-regoli dwar in-nazzjonalità u l-oriġini għall-akkwist pubbliku, proċeduri ta' għotjiet u proċeduri oħra ta' għotjiet iddefiniti fl-Artikoli 8 u 9 tar-Regolament (UE) Nru 236/2014, applikabbli għall-Istrument ta' Kooperazzjoni għall-Iżvilupp, kif stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 233/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12).
Artikolu 7
Rieżami ta’ nofs it-terminu tal-PDSD u l-evalwazzjoni tal-implimentazzjoni ta' din id-Deċiżjoni
1. Sal-31 ta’ Diċembru 2017, il-Gvern tal-Groenlandja, il-Gvern tad-Danimarka, u l-Kummissjoni għandhom iwettqu rieżami ta’ nofs it-terminu tal-PDSD u l-impatt tiegħu fuq il-Groenlandja kollha. Il-Kummissjoni għandha tassoċja l-partijiet interessati rilevanti kollha, inklużi atturi mhux Statali u awtoritajiet lokali.
2. B'deroga mill-Artikolu 17 tar-Regolament (UE) Nru 236/2014, sat-30 ta' Ġunju 2018, għandu jitfassal rapport mill-Kummissjoni dwar l-ilħuq tal-objettivi u l-valur miżjud Ewropew ta' din id-Deċiżjoni, permezz ta' riżultati u indikaturi tal-impatt dwar l-effiċjenza tal-użu tar-riżorsi, bil-għan li tiġi adottata deċiżjoni dwar it-tiġdid, il-modifika jew is-sospensjoni tat-tipi ta' miżuri ffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni. Ir-rapport għandu jindirizza wkoll l-iskop għal simplifikazzjoni, il-koerenza interna u esterna tal-kooperazzjoni stabbilita b’din id-Deċiżjoni, jekk l-objettivi kollha tiegħu għadhomx rilevanti, kif ukoll il-kontribut tal-miżuri għall-prijoritajiet tal-Unjoni li jkun hemm tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv. Huwa għandu jqis kwalunkwe sejba u konklużjoni dwar l-impatt fit-tul tad-Deċiżjoni 2006/526/KE.
3. Il-Kummissjoni għandha titlob lill-Groenlandja sabiex tipprovdi d-data u l-informazzjoni kollha meħtieġa, f'konformità mal-prinċipji dwar l-effettività tal-għajnuna, li jippermetti l-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-miżuri ffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni.
Artikolu 8
Kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita mill-Kumitat tal-Groenlandja (“il-kumitat”). Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Fejn l-opinjoni tal-kumitat għandha tinkiseb permezz ta’ proċedura bil-miktub, il-proċedura għandha tintemm mingħajr riżultat meta fil-perijodu ta’ żmien limitat għall-għoti tal-opinjoni, il-president tal-kumitat jiddeċiedi hekk jew jekk maġġoranza sempliċi tal-membri tal-kumitat titlob li jsir dan.
Artikolu 9
Kamp ta' applikazzjoni u metodu tal-finanzjament
1. Fil-qafas tal-politiki settorjali stabbiliti mill-Gvern tal-Groenlandja, l-assistenza finanzjarja tal-Unjoni tista’ tingħata għall-attivitajiet li ġejjin:
(a)
riformi u proġetti li huma konformi mal-PDSD;
(b)
żvilupp istituzzjonali, il-bini tal-kapaċità u l-integrazzjoni tal-aspetti ambjentali u tat-tibdil fil-klima; u
(c)
programmi ta’ kooperazzjoni teknika.
2. L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għandha tingħata l-iktar permezz tal-appoġġ baġitarju.
Artikolu 10
Ammont ta' referenza finanzjarja
L-ammont indikattiv għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni għall-perijodu mill-2014 sal-2020 għandu jkun ta’ EUR 217 800 000.
TAQSIMA 3
DISPOŻIZZJONI FINALI
Artikolu 11
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Hija għandha tapplika mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020.
Magħmul fi Brussell, l-14 ta’ Marzu 2014.