NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1379/2013
ze dne 11. prosince 2013
o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury a o změně nařízení Rady (ES) č. 1184/2006 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 104/2000
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 42 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Oblast působnosti společné rybářské politiky se vztahuje na opatření na trzích s produkty rybolovu a akvakultury v Unii. Společná organizace trhů s produkty rybolovu a akvakultury (dále jen „společná organizace trhů“) je nedílnou součástí společné rybářské politiky a měla by přispívat k naplnění jejích cílů. Jelikož společná rybářská politika prochází revizí, měla by být odpovídajícím způsobem upravena i společná organizace trhů.
(2)
Nařízení Rady (ES) č. 104/2000 (4) je nutno revidovat, aby se zohlednily nedostatky, které byly zjištěny při uplatňování ustanovení, jež platí v současnosti, nejnovější vývoj na trhu Unie a světových trzích a vývoj činností v odvětví rybolovu a akvakultury.
(3)
Rybolov hraje obzvláště významnou úlohu v hospodářství pobřežních regionů Unie, včetně nejvzdálenějších regionů. Vzhledem k tomu, že tato činnost zajišťuje rybářům v těchto regionech jejich obživu, je třeba podniknout kroky na podporu stability trhu a pro užší vzájemný vztah mezi nabídkou a poptávkou.
(4)
Ustanovení společné organizace trhů by měla být prováděna v souladu s mezinárodními závazky Unie, zejména pokud jde o závazky podle předpisů Světové obchodní organizace. Při obchodování s produkty rybolovu a akvakultury se třetími zeměmi by měly být zajištěny podmínky pro spravedlivou hospodářskou soutěž, zejména respektováním požadavků na udržitelnost a používáním sociálních standardů rovnocenných s požadavky, které platí pro produkty z Unie.
(5)
Je důležité, aby řízení společné organizace trhů probíhalo v souladu se zásadami řádné správy společné rybářské politiky.
(6)
Pro úspěch společné organizace trhů má zásadní význam, aby byli spotřebitelé prostřednictvím marketingových a vzdělávacích kampaní informováni o důležitosti konzumace ryb, o široké škále dostupných druhů ryb a o tom, že je důležité být schopen porozumět informacím uvedeným na štítcích.
(7)
Organizace producentů v odvětví rybolovu a organizace producentů v odvětví akvakultury (dále jen „organizace producentů“) jsou klíčovými subjekty, pokud jde o dosažení cílů společné rybářské politiky a společné organizace trhů. Proto je nezbytné posílit jejich odpovědnost a poskytnout jim potřebnou finanční podporu, aby mohly hrát významnější roli v každodenním řízení rybolovu, a zároveň ctít rámec vymezený cíli společné rybářské politiky. Rovněž je nezbytné zajistit, aby jejich členové vykonávali činnosti v odvětví rybolovu a akvakultury udržitelným způsobem, zlepšovali uvádění produktů na trh, shromažďovali informace o akvakultuře a zvyšovali své příjmy. Při naplňování těchto cílů by měly organizace producentů zohlednit rozdílné podmínky v odvětvích rybolovu a akvakultury, které v Unii, včetně nejvzdálenějších regionů, převažují, a zejména zvláštnosti drobného rybolovu a extenzivní akvakultury. Příslušné vnitrostátní orgány by měly mít možnost převzít zodpovědnost za plnění těchto cílů a v souladu s potřebami každého druhu rybolovu úzce spolupracovat s organizacemi producentů v otázkách řízení, a to případně včetně přidělování kvót a řízení intenzity rybolovu.
(8)
Měla by být přijata opatření na podporu odpovídajícího a reprezentativního zastoupení drobných producentů.
(9)
V zájmu posílení konkurenceschopnosti a životaschopnosti organizací producentů by měla být jasně definována vhodná kritéria pro jejich zřizování.
(10)
Meziodvětvové organizace zahrnující různé kategorie hospodářských subjektů v odvětvích rybolovu a akvakultury mohou pomoci zlepšit koordinaci uvádění na trh v rámci celého dodavatelského řetězce a vypracovat opatření v zájmu celého odvětví.
(11)
Je vhodné stanovit společné podmínky pro uznávání organizací producentů a meziodvětvových organizací členskými státy, pro rozšíření působnosti pravidel přijatých organizacemi producentů a meziodvětvovými organizacemi a pro sdílení nákladů vyplývajících z tohoto rozšíření působnosti. Rozšířování působnosti pravidel by mělo podléhat povolení Komisí.
(12)
Protože populace ryb představují sdílené zdroje, mohou jejich udržitelného a účinného využívání v určitých případech lépe dosáhnout organizace složené z členů z různých členských států a různých regionů. Je proto nutné také podporovat možnost zřizování národních nebo nadnárodních organizací producentů a sdružení organizací producentů, založených případně na biogeografických oblastech. Tyto organizace by měly být partnerstvími zaměřenými na přijímání společných a závazných pravidel a na zajištění rovných podmínek pro všechny zúčastněné strany, které provádějí rybolovné činnosti. Při zřizování takových organizací je nutno zajistit, aby nadále podléhaly pravidlům hospodářské soutěže stanoveným tímto nařízením a aby byla respektována nutnost zachovat spojení jednotlivých pobřežních společenství s rybolovem a vodami, které v minulosti využívaly.
(13)
Komise by měla podpořit podpůrná opatření s cílem prosazovat účast žen v organizacích producentů v odvětví akvakultury.
(14)
Aby mohly organizace producentů nasměrovat své členy k udržitelným činnostem v odvětvích rybolovu a akvakultury, měly by vypracovat a předložit příslušným orgánům členských států plán produkce a uvádění na trh s potřebnými opatřeními ke splnění cílů těchto organizací producentů.
(15)
Aby bylo dosaženo cílů společné rybářské politiky, pokud jde o výměty, je nezbytné rozšířit využívání selektivních lovných zařízení, jež zabrání odlovu podměrečných ryb.
(16)
Vzhledem k nepředvídatelnosti rybolovných činností je vhodné vytvořit mechanismus pro skladování produktů rybolovu určených k lidské spotřebě, a to na podporu větší stability trhu a vyšších výnosů z produktů, zejména vytvořením přidané hodnoty. Tento mechanismus by měl přispět ke stabilizaci a sbližování místních trhů v Unii v zájmu dosažení cílů vnitřního trhu.
(17)
V zájmu zohlednění různých cen v Unii by měla být každá organizace producentů v odvětví rybolovu oprávněna navrhnout cenu za účelem spuštění mechanismu skladování. Tato spouštěcí cena by měla být stanovena tak, aby byla zachována spravedlivá hospodářská soutěž mezi hospodářskými subjekty.
(18)
Zavedení a používání společných obchodních norem by mělo umožnit zásobování trhu udržitelnými produkty a plné využití potenciálu vnitřního trhu s produkty rybolovu a akvakultury a mělo by usnadnit obchodování založené na spravedlivé hospodářské soutěži, a pomoci tak zvýšit ziskovost produkce. Za tímto účelem by se měly nadále uplatňovat platné obchodní normy.
(19)
Je nutno zajistit, aby dovážené produkty vstupující na trh Unie splňovaly stejné požadavky a obchodní normy, jaké musí dodržovat producenti Unie.
(20)
Za účelem zajištění vysoké úrovně ochrany lidského zdraví by měly produkty rybolovu a akvakultury uváděné na trh Unie splňovat platná pravidla v oblasti bezpečnosti potravin a hygieny, a to bez ohledu na svůj původ.
(21)
S cílem poskytnou spotřebitelům informovanou volbu je nezbytné, aby dostávali jasné a srozumitelné informace, zejména o původu produktů a způsobech jejich produkce.
(22)
Používání ekoznačky pro produkty rybolovu a akvakultury, ať pocházející z Unie nebo ze třetích zemí, umožňuje poskytování jasných informací o ekologické udržitelnosti těchto produktů. Proto je nutné, aby Komise posoudila možnost vypracování a zavedení minimálních kritérií pro vytvoření ekoznačky pro produkty rybolovu a akvakultury na úrovni celé Unie.
(23)
Za účelem ochrany spotřebitele by příslušné vnitrostátní orgány odpovědné za sledování a vymáhání plnění povinností stanovených v tomto nařízení měly plně využívat dostupné technologie, včetně testů DNA, aby odradily hospodářské subjekty od falešného značení odlovů.
(24)
Na produkci nebo uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh by se měla vztahovat pravidla hospodářské soutěže týkající se dohod, rozhodnutí a jednání podle článku 101 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen "Smlouva o fungování EU"), pokud jejich uplatňování nebrání fungování společné organizace trhů nebo neohrožuje dosažení cílů stanovených v článku 39 Smlouvy o fungování EU.
(25)
Je vhodné stanovit pravidla hospodářské soutěže, která se vztahují na produkci a uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, s přihlédnutím ke zvláštním aspektům odvětví rybolovu a akvakultury, k nimž patří roztříštěnost odvětví, skutečnost, že ryby jsou sdíleným zdrojem, a velká míra dovozů, na něž by se měla vztahovat stejná pravidla, jako na unijní produkty rybolovu a akvakultury. V zájmu zjednodušení by se měla příslušná ustanovení nařízení Rady (ES) č. 1184/2006 (5) začlenit do tohoto nařízení. Nařízení (ES) č. 1184/2006 by se proto již na produkty rybolovu a akvakultury nemělo vztahovat.
(26)
Je nutné zlepšit shromažďování, zpracování a šíření ekonomických informací o trzích s produkty rybolovu a akvakultury v Unii.
(27)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení ustanovení tohoto nařízení, pokud jde o lhůty, postupy a formuláře žádostí o uznání organizací producentů a meziodvětvových organizací a pro odnětí tohoto uznání; formát, lhůty a postupy uplatňované členskými státy při informování o rozhodnutích o udělení nebo odnětí uznání; formát a postupy pro oznamování pravidel závazných pro všechny producenty nebo hospodářské subjekty členskými státy; formát a strukturu plánů produkce a uvádění na trh, jakož i postupy a lhůty pro jejich předkládání a schvalování; a formát, v němž členské státy zveřejňují spouštěcí ceny, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (6).
(28)
Nařízení (ES) č. 104/2000 by mělo být zrušeno. V zájmu zajištění návaznosti ustanovení o informování spotřebitele by se však článek 4 uvedeného nařízení měl použít až do 12. prosince 2014.
(29)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení společné organizace trhů s produkty rybolovu a akvakultury, nemůže být vzhledem k společné povaze trhu s produkty rybolovu a akvakultury uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej lze z důvodu jeho rozsahu a účinků a potřeby další společné činnosti lépe dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(30)
Nařízení (ES) č. 1184/2006 a (ES) č. 1224/2009 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
1. Zřizuje se společná organizace trhů s produkty rybolovu a akvakultury (dále jen „společná organizace trhů“).
2. Společná organizace trhů zahrnuje tyto prvky:
a)
profesní organizace;
b)
obchodní normy;
c)
informace pro spotřebitele;
d)
pravidla hospodářské soutěže;
e)
informace o trhu.
3. Společná organizace trhů se doplňuje, pokud jde o vnější aspekty, nařízením Rady (EU) č. 1220/2012 (7) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1026/2012 (8).
4. Provádění společné organizace trhů je způsobilé k získání finanční podpory Unie podle budoucího právního aktu Unie, jímž se stanoví podmínky finanční podpory námořní politiky a politiky rybolovu pro období 2014-2020.
Článek 2
Oblast působnosti
Společná organizace trhů se vztahuje na produkty rybolovu a akvakultury uvedené v příloze I tohoto nařízení, které jsou uváděny na trh v Unii.
Článek 3
Cíle
Cíle společné organizace trhů jsou shodné s cíli stanovenými v článku 35 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (9).
Článek 4
Zásady
Společná organizace trhů se řídí zásadami řádné správy, které jsou stanoveny v článku 3 nařízení (EU) č. 1380/2013.
Článek 5
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, jakož i definice uvedené v článku 4 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 (10), v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 (11), v článcích 2 a 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (12) a v článku 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (13). Dále se rozumí:
a)
„produkty rybolovu“ vodní organismy získané rybolovnou činností nebo produkty z nich odvozené, jak je uvedeno v příloze I;
b)
„produkty akvakultury“ vodní organismy v jakékoli fázi jejich životního cyklu získané činností v oblasti akvakultury nebo produkty z nich odvozené, jak je uvedeno v příloze I;
c)
„producentem“ fyzická nebo právnická osoba, která používá výrobní prostředky, aby získala produkty rybolovu nebo akvakultury za účelem jejich uvádění na trh;
d)
„odvětvím rybolovu a akvakultury“ odvětví hospodářství, které zahrnuje veškeré činnosti v oblasti produkce, zpracování a uvádění produktů rybolovu nebo akvakultury na trh;
e)
„dodáním na trh“ dodání produktu rybolovu nebo akvakultury k distribuci, spotřebě nebo použití na trhu Unie v rámci obchodní činnosti, ať už za úplatu nebo bezplatně;
f)
„uvedením na trh“ první dodání produktu rybolovu nebo akvakultury na trh Unie;
g)
„maloobchodem“ manipulace s potravinami nebo jejich zpracování a skladování v místě prodeje nebo dodávky konečnému spotřebiteli, včetně distribučních terminálů, provozů veřejného stravování, závodních jídelen, podnikových restauračních služeb, restaurací a dalších podobných stravovacích provozoven, obchodů, distribučních center supermarketů a velkoobchodních prodejen;
h)
„balenými produkty rybolovu a akvakultury“ produkty rybolovu a akvakultury, které jsou „balenou potravinou“ ve smyslu čl. 2 odst. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 1169/2011.
KAPITOLA II
PROFESNÍ ORGANIZACE
ODDÍL I
Zřizování, cíle a opatření
Článek 6
Zřízení organizací producentů v odvětví rybolovu a organizací producentů v odvětví akvakultury
1. Z podnětu producentů produktů rybolovu nebo produktů akvakultury lze zřizovat v jednom či více členských státech organizace producentů v odvětví rybolovu a organizace producentů v odvětví akvakultury (společně dále jen „organizace producentů“) a uznávat je v souladu s oddílem II.
2. V případě potřeby se při zřizování organizací producentů zohlední zvláštní situace drobných producentů.
3. Organizace producentů, která zastupuje odvětví rybolovu i akvakultury, může být zřízena jako společná organizace producentů v odvětvích rybolovu a akvakultury.
Článek 7
Cíle organizací producentů
1. Organizace producentů v odvětví rybolovu sledují tyto cíle:
a)
prosazovat životaschopné a udržitelné rybolovné činnosti svých členů v plném souladu s politikou zachování zdrojů, vymezené zejména v nařízení (EU) č. 1380/2013 a v právu životního prostředí, při respektování sociální politiky a pokud tak příslušný členský stát stanoví, za účasti na řízení mořských biologických zdrojů;
b)
co nejvíce zamezit a snížit nežádoucí úlovky komerčních populací a v případě potřeby optimálně využívat takové úlovky, aniž by se vytvořil trh s úlovky, které nedosahují minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů, v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013;
c)
přispívat ke sledovatelnosti produktů rybolovu a k přístupu spotřebitelů k jasným a srozumitelným informacím;
d)
přispívat k vyloučení nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu.
2. Organizace producentů v odvětví akvakultury sledují tyto cíle:
a)
prosazovat udržitelné činnosti svých členů v oblasti akvakultury poskytováním příležitosti pro jejich rozvoj v plném souladu zejména s nařízením (EU) č. 1380/2013 a právem životního prostředí, při respektování sociální politiky;
b)
zajišťovat, aby činnosti jejich členů byly v souladu s vnitrostátními strategickými plány uvedenými v článku 34 nařízení (EU) č. 1380/2013;
c)
snažit se zajišťovat, aby krmiva vyráběná z produktů rybolovu a používaná v akvakultuře pocházela z udržitelně řízeného rybolovu.
3. Organizace producentů sledují vedle cílů uvedených v odstavcích 1 a 2 dva nebo více z těchto cílů:
a)
zlepšovat podmínky pro uvádění produktů rybolovu a akvakultury pocházejících od členů těchto organizací na trh;
b)
zlepšovat hospodářské výnosy;
c)
stabilizovat trhy;
d)
přispívat k zásobování potravinami a prosazovat přísné normy pro jakost a bezpečnost potravin a současně přispívat k zaměstnanosti v pobřežních a venkovských oblastech;
e)
zmenšovat environmentální dopad rybolovu, zejména prostřednictvím opatření ke zlepšení selektivity lovných zařízení.
4. Organizace producentů mohou sledovat i jiné, doplňkové cíle.
Článek 8
Opatření přijímaná organizacemi producentů
1. K dosažení cílů stanovených v článku 7 mohou organizace producentů využít mimo jiné tato opatření:
a)
přizpůsobení produkce požadavkům trhu;
b)
usměrňování nabídky a uvádění produktů svých členů na trh;
c)
propagace unijních produktů rybolovu a akvakultury svých členů nediskriminačním způsobem, s využitím například osvědčování, a zejména označení původu, značek ověřené kvality, zeměpisných označení, zaručených tradičních specialit a významu pro udržitelnost;
d)
kontrolování, zda jsou činnosti jejich členů v souladu s pravidly stanovenými dotyčnou organizací producentů, a přijímání opatření pro zajištění takového souladu;
e)
podpora odborné učňovské přípravy a programů spolupráce na podporu mladých lidí vstupujících do tohoto odvětví;
f)
zmenšování dopadu rybolovu na životní prostředí, zejména prostřednictvím opatření ke zlepšení selektivity rybolovných zařízení;
g)
podpora používání informačních a komunikačních technologií s cílem zlepšit uvádění produktů rybolovu na trh a jejich ceny;
h)
usnadnění přístupu spotřebitelů k informacím o produktech rybolovu a akvakultury.
2. Organizace producentů v odvětví rybolovu mohou rovněž využít tato opatření:
a)
kolektivně plánovat a řídit rybolovné činnosti svých členů, s výhradou organizace řízení mořských biologických zdrojů členskými státy, včetně vypracování a provádění opatření ke zlepšení selektivnosti rybolovných činností a poskytování poradenství příslušným orgánům;
b)
zamezení a minimalizování nežádoucích úlovků účastí na vývoji a používání technických opatření a optimální využití nežádoucích úlovků komerčních populací, aniž by se vytvořil trh s úlovky, které nedosahují minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů, v souladu s čl. 15 odst. 11 nařízení (EU) č. 1380/2013 a případně s čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení;
c)
řízení dočasného skladování pro produkty rybolovu v souladu s články 30 a 31 tohoto nařízení.
3. Organizace producentů v odvětví akvakultury mohou rovněž využít tato opatření:
a)
prosazování udržitelných činností v oblasti akvakultury, zejména s ohledem na ochranu životního prostředí, zdraví a dobré životní podmínky zvířat;
b)
shromažďování informací o produktech uváděných na trh, včetně ekonomických informací o prvním prodeji a o odhadech produkce;
c)
shromažďování informací o životním prostředí;
d)
plánování řízení činností svých členů v odvětví akvakultury;
e)
podpora programů pro odborníky za účelem propagace produktů udržitelné akvakultury.
Článek 9
Zřízení sdružení organizací producentů
1. Z podnětu organizací producentů uznaných v jednom či více členských státech lze zřizovat sdružení organizací producentů.
2. Není-li stanoveno jinak, ustanovení tohoto nařízení vztahující se na organizace producentů se použijí rovněž na sdružení organizací producentů.
Článek 10
Cíle sdružení organizací producentů
1. Sdružení organizací producentů sledují tyto cíle:
a)
provádět účinnějším a udržitelnějším způsobem cíle organizací producentů, které jsou členy sdružení, uvedené v článku 7;
b)
koordinovat a rozvíjet činnosti ve společném zájmu organizací producentů, které jsou členy sdružení.
2. Sdružení organizací producentů jsou způsobilá pro finanční podporu v souladu s budoucím právním aktem Unie, jímž se stanoví podmínky finanční podpory námořní politiky a politiky rybolovu pro období 2014-2020.
Článek 11
Zřízení meziodvětvových organizací
Z podnětu producentů v odvětví rybolovu a akvakultury v jednom či více členských státech lze zřizovat meziodvětvové organizace a uznávat je v souladu s oddílem II.
Článek 12
Cíle meziodvětvových organizací
Meziodvětvové organizace zlepšují koordinaci a podmínky pro dodávání produktů rybolovu a akvakultury na trh Unie.
Článek 13
Opatření uplatňovaná meziodvětvovými organizacemi
K dosažení cílů uvedených v článku 12 mohou meziodvětvové organizace využít tato opatření:
a)
vypracování vzorových smluv slučitelných s právem Unie;
b)
propagace unijních produktů rybolovu a akvakultury nediskriminačním způsobem, využíváním například osvědčování, a zejména označení původu, značek ověřené kvality, zeměpisných označení, zaručených tradičních specialit a významu pro udržitelnost;
c)
stanovení pravidel týkajících se produkce a uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, která jsou přísnější než pravidla obsažená v právních předpisech Unie nebo členských států;
d)
zlepšení kvality, znalostí a transparentnosti, pokud jde o produkci a trh, jakož i provádění činností v oblasti profesní a učňovské odborné přípravy, například pokud jde o otázky jakosti a sledovatelnosti, bezpečnosti potravin a za účelem podpory výzkumu;
e)
provádění výzkumu a studií trhu a rozvíjení metod, které optimalizují fungování trhu, včetně využívání informačních a komunikačních technologií, jakož i shromažďování socioekonomických údajů;
f)
poskytování informací a provádění výzkumu potřebného k zajištění udržitelných dodávek v množství, jakosti a ceně, které odpovídají požadavkům trhu a očekáváním spotřebitelů;
g)
propagace druhů získaných z rybích populací, které jsou v udržitelném stavu, mají cennou výživovou hodnotu a nejsou konzumovány ve velké míře, mezi spotřebiteli;
h)
kontrolování, zda jsou činnosti jejich členů v souladu s pravidly stanovenými dotyčnou meziodvětvovou organizací, a přijímání opatření pro zajištění takového souladu.
ODDÍL II
Uznávání
Článek 14
Uznávání organizací producentů
1. Členské státy mohou za organizace producentů uznat veškerá seskupení zřízená z podnětu producentů v odvětví rybolovu nebo akvakultury, která požádají o toto uznání, za podmínky, že:
a)
dodržují zásady uvedené v článku 17 a pravidla přijatá k jejich provedení;
b)
na území dotčeného členského státu či jeho části vykonávají dostatečnou ekonomickou činnost, zejména s ohledem na počet členů nebo objem obchodovatelné produkce;
c)
mají právní subjektivitu podle vnitrostátního práva daného členského státu, jsou v něm usazena a mají své úřední sídlo na jeho území;
d)
jsou schopna sledovat cíle stanovené v článku 7;
e)
dodržují pravidla hospodářské soutěže uvedená v kapitole V;
f)
nezneužívají dominantní postavení na daném trhu; a
g)
poskytují příslušné podrobné informace o svých členech, o svém řízení a o svých zdrojích financování.
2. Organizace producentů uznané před 29. prosince 2013 se pro účely tohoto nařízení považují za organizace producentů a jsou vázány jeho ustanoveními.
Článek 15
Finanční podpora organizacím producentů nebo sdružením organizací producentů
Opatření týkající se uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, jejichž cílem je vytvořit nebo restrukturalizovat organizace producentů nebo sdružení organizací producentů, lze finančně podpořit v souladu s budoucím právním aktem Unie, jímž se stanoví podmínky finanční podpory námořní politiky a politiky rybolovu pro období 2014-2020.
Článek 16
Uznání meziodvětvových organizací
1. Členské státy mohou za meziodvětvové organizace uznat seskupení hospodářských subjektů usazená na jejich území, která o toto uznání požádají, za podmínky, že:
a)
dodržují zásady uvedené v článku 17 a s pravidla přijatá k jejich provedení;
b)
zastupují významnou část činnosti v oblasti produkce a zpracování nebo uvádění na trh, pokud jde o produkty rybolovu a akvakultury nebo produkty zpracované z produktů rybolovu a akvakultury;
c)
sama neprodukují, nezpracovávají ani neuvádějí na trh produkty rybolovu a akvakultury nebo produkty zpracované z produktů rybolovu a akvakultury;
d)
mají právní subjektivitu podle vnitrostátního práva daného členského státu, jsou v něm usazena a mají své úřední sídlo na jeho území;
e)
jsou schopna sledovat cíle stanovené v článku 12;
f)
přihlížejí k zájmům spotřebitelů;
g)
nebrání řádnému fungování společné organizace trhů, a
h)
dodržují pravidla hospodářské soutěže uvedená v kapitole V.
2. Organizace zřízené před 29. prosince 2013 mohou být uznány za meziodvětvové organizace pro účely tohoto nařízení za předpokladu, že má dotčený členský stát za to, že dodržují ustanovení tohoto nařízení o meziodvětvových organizacích.
3. Meziodvětvové organizace uznané před 29. prosince 2013 se pro účely tohoto nařízení považují za meziodvětvové organizace a jsou vázány jeho ustanoveními.
Článek 17
Vnitřní fungování organizací producentů a meziodvětvových organizací
Vnitřní fungování organizací producentů a meziodvětvových organizací uvedených v článcích 14 a 16 je založeno na těchto zásadách:
a)
jejich členové dodržují pravidla přijatá těmito organizacemi v oblastech využívání rybolovu, produkce a uvádění na trh;
b)
zákaz diskriminace mezi členy, především z důvodu státní příslušnosti nebo místa usazení;
c)
výběr finančních příspěvků od členů za účelem financování organizace;
d)
demokratické fungování, umožňující členům kontrolovat svou organizaci a její rozhodnutí;
e)
ukládání účinných, odrazujících a přiměřených sankcí za porušování povinností stanovených vnitřními pravidly dané organizace, zejména v případě neplacení finančních příspěvků.;
f)
vymezení pravidel pro přijímání nových členů a pro rušení členství;
g)
vymezení účetních a rozpočtových pravidel nezbytných pro řízení organizace.
Článek 18
Kontroly a odnětí uznání členskými státy
1. Členské státy provádějí v pravidelných intervalech kontroly, aby ověřily, že organizace producentů a meziodvětvové organizace dodržují podmínky pro uznání uvedené v článcích 14 a 16. Nedodržování podmínek může mít za následek odnětí uznání.
2. Členský stát, v němž se nachází úřední sídlo organizace producentů nebo meziodvětvové organizace, jejíž členové pocházejí z různých členských států, nebo sdružení organizací producentů uznaných v různých členských státech, naváže společně s ostatními dotčenými členskými státy správní spolupráci, která je nezbytná k provádění kontrol činností dotyčných organizací nebo sdružení.
Článek 19
Přidělování rybolovných práv
Při plnění svých úkolů organizace producentů, jejímiž členy jsou státní příslušníci různých členských států, nebo sdružení organizací producentů uznaných v různých členských státech dodržuje předpisy upravující přidělování rybolovných práv mezi členské státy v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1380/2013.
Článek 20
Kontroly prováděné Komisí
1. Aby bylo zajištěno dodržování podmínek pro uznání organizací producentů nebo meziodvětvových organizací stanovených v článcích 14 a 16, může Komise provádět kontroly a případně požádá, aby členské státy organizacím producentů nebo meziodvětvovým organizacím odejmuly uznání.
2. Členské státy sdělí Komisi elektronickými prostředky veškerá rozhodnutí o udělení nebo odnětí uznání. Komise veškeré takové informace zpřístupní veřejnosti.
Článek 21
Prováděcí akty
1. Komise přijímá prováděcí akty týkající se:
a)
lhůt, postupů a formulářů žádostí o uznání organizací producentů a meziodvětvových organizací podle článků 14 a 16 nebo pro odnětí tohoto uznání podle článku 18;
b)
formátu, lhůt a postupů uplatňovaných členskými státy při informování Komise o rozhodnutích o udělení nebo odnětí uznání podle čl. 20 odst. 2.
Prováděcí akty přijaté podle písmene a) se případně přizpůsobují zvláštním znakům drobného rybolovu a akvakultury.
2. Prováděcí akty uvedené v odstavci 1 se přijímají přezkumným postupem podle čl. 43 odst. 2.
ODDÍL III
Rozšíření působnosti pravidel
Článek 22
Rozšíření působnosti pravidel organizací producentů
1. Členský stát může učinit pravidla dohodnutá v rámci určité organizace producentů závaznými pro producenty, kteří nejsou členy této organizace a kteří uvádějí na trh produkty v oblasti, v níž je daná organizace producentů reprezentativní, a to za podmínky, že:
a)
organizace producentů byla zřízena na dobu alespoň jednoho roku a je v jednom členském státě považována za reprezentativní s ohledem na produkci a uvádění produktů na trh, včetně případně odvětví drobného rybolovu, a podá žádost příslušným vnitrostátním orgánům;
b)
pravidla, jejichž působnost má být rozšířena, se týkají kteréhokoli z opatření pro organizace producentů, jež jsou stanovena v čl. 8 odst. 1 písm. a), b) a c), čl. 8 odst. 2 písm. a) a b) a čl. 8 odst. 3 písm. a) až e);
c)
jsou dodržena pravidla hospodářské soutěže uvedená v kapitole V.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) se organizace producentů v odvětví rybolovu považuje za reprezentativní, pokud na ni připadá alespoň 55 % množství příslušného produktu uvedeného na trh v předchozím roce v oblasti, v níž se navrhuje rozšíření působnosti pravidel.
3. Pro účely odst. 1 písm. a) se organizace producentů v odvětví akvakultury považuje za reprezentativní, pokud na ni připadá alespoň 40 % množství příslušného produktu uvedeného na trh v předchozím roce v oblasti, v níž se navrhuje rozšíření působnosti pravidel;
4. Pravidla, jejichž působnost má být rozšířena na nečleny, se použijí po dobu 60 dnů až 12 měsíců.
Článek 23
Rozšíření působnosti pravidel meziodvětvových organizací
1. Členský stát může učinit některé dohody, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě, jež byly dohodnuty v rámci určité meziodvětvové organizace, závaznými v určité oblasti nebo určitých oblastech pro ostatní hospodářské subjekty, které nepatří do této organizace, a to za podmínky, že:
a)
meziodvětvová organizace pokrývá alespoň 65 % v každé z nejméně dvou následujících činností: produkce, zpracování nebo uvádění na trh příslušného produktu v předchozím roce v dotyčné oblasti nebo oblastech členského státu a tato organizace podá žádost příslušným vnitrostátním orgánům; a
b)
pravidla, jejichž působnost má být rozšířena na ostatní hospodářské subjekty, se týkají kteréhokoli z opatření pro meziodvětvové organizace, jež jsou stanovena v čl. 13 písm. a) až g), a ostatním hospodářským subjektům v dotyčném členském státě nebo v Unii nezpůsobují škodu.
2. Pravidla, jejichž působnost je rozšířena, lze učinit závaznými nejvýše na dobu tří let, aniž je dotčen čl. 25 odst. 4.
Článek 24
Odpovědnost
Je-li podle článků 22 a 23 rozšířena působnost pravidel na nečleny, může dotyčný členský stát rozhodnout, že nečlenové uhradí organizaci producentů nebo meziodvětvové organizaci ekvivalent veškerých nákladů nebo jejich části, hrazených členy v důsledku uplatňování pravidel, jejichž působnost byla rozšířena na nečleny.
Článek 25
Povolení Komisí
1. Členské státy oznámí Komisi pravidla, která podle článků 22 a 23 zamýšlí učinit závaznými pro všechny producenty nebo hospodářské subjekty v určité oblasti nebo určitých oblastech.
2. Komise přijme rozhodnutí, kterým povolí rozšíření působnosti pravidel podle odstavce 1, pokud:
a)
jsou dodržena ustanovení článků 22 a 23;
b)
jsou dodržena pravidla hospodářské soutěže uvedená v kapitole V;
c)
rozšíření působnosti neohrožuje volný obchod; a
d)
není ohroženo dosažení cílů článku 39 Smlouvy o fungování EU.
3. Do jednoho měsíce od přijetí oznámení Komise přijme rozhodnutí, kterým rozšíření působnosti pravidel povolí nebo zamítne, a informuje o tom členské státy. Nepřijme-li Komise rozhodnutí do jednoho měsíce od přijetí oznámení, má se za to, že Komise rozšíření působnosti pravidel povolila.
4. Povolené rozšíření působnosti pravidel může být po uplynutí počáteční doby používáno i nadále, a to i na základě tichého souhlasu bez výslovného dalšího povolení, pokud dotyčný členský stát oznámil další dobu používání Komisi alespoň jeden měsíc před uplynutím počáteční doby a Komise toto další používání buď povolila, nebo k němu nevznesla námitky do jednoho měsíce ode dne přijetí uvedeného oznámení.
Článek 26
Odnětí povolení
Komise může provádět kontroly a odejmout povolení rozšíření působnosti pravidel, pokud zjistí, že není splněn některý z požadavků pro povolení rozšíření působnosti. Komise o takovém odnětí informuje členské státy.
Článek 27
Prováděcí akty
Komise přijímá prováděcí akty stanovící pravidla týkající se formátu a postupu oznamování podle čl. 25 odst. 1. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 43 odst. 2.
ODDÍL IV
Plánování produkce a uvádění na trh
Článek 28
Plán produkce a uvádění na trh
1. Každá organizace producentů předloží svým příslušným vnitrostátním orgánům ke schválení plán produkce a uvádění na trh alespoň pro hlavní druhy, které uvádí na trh. Tyto plány produkce a uvádění na trh jsou zaměřeny na dosažení cílů stanovených v článcích 3 a 7.
2. Plán produkce a uvádění na trh zahrnuje:
a)
plán produkce pro lovené nebo chované druhy;
b)
strategii uvádění produktů na trh zaměřenou na přizpůsobení množství, jakosti a obchodní úpravy nabídky požadavkům trhu;
c)
opatření přijímaná organizací producentů s cílem přispět k plnění cílů stanovených v článku 7;
d)
zvláštní preventivní opatření pro úpravu nabídky druhů, u kterých se během roku obvykle objevují obtíže s uváděním na trh;
e)
sankce pro členy, kteří porušují rozhodnutí přijatá k provádění dotyčného plánu.
3. Příslušné vnitrostátní orgány schválí plán produkce a uvádění na trh. Po jeho schválení organizace producentů plán neprodleně provede.
4. Organizace producentů mohou plán produkce a uvádění na trh revidovat a v takovém případě jej předloží příslušným vnitrostátním orgánům ke schválení.
5. Organizace producentů vypracuje výroční zprávu o svých činnostech na základě plánu produkce a uvádění na trh a předloží ji svým příslušným vnitrostátním orgánům ke schválení.
6. Organizace producentů mohou obdržet finanční podporu na přípravu a plnění plánů produkce a uvádění na trh v souladu s budoucím právním aktem Unie, jímž se stanoví podmínky finanční podpory námořní politiky a politiky rybolovu pro období 2014-2020.
7. Členské státy provádějí kontroly, aby zajistily, že každá organizace producentů plní povinnosti stanovené v tomto článku. Neplnění povinností může mít za následek odnětí uznání.
Článek 29
Prováděcí akty
1. Komise přijímá prováděcí akty týkající se:
a)
formátu a struktury plánu produkce a uvádění na trh uvedeného v článku 28;
b)
postupu a lhůt pro předkládání plánů produkce a uvádění na trh uvedených v článku 28 organizacemi producentů a pro jejich schvalování členskými státy.
2. Prováděcí akty uvedené v odstavci 1 se přijímají přezkumným postupem podle čl. 43 odst. 2.
ODDÍL V
Stabilizace trhů
Článek 30
Mechanismus skladování
Organizace producentů v odvětví rybolovu mohou obdržet finanční podporu pro skladování produktů rybolovu uvedených v příloze II, pokud:
a)
jsou splněny podmínky pro skladování stanovené v budoucím právním aktu Unie, jímž se stanoví podmínky finanční podpory námořní politiky a politiky rybolovu pro období 2014-2020;
b)
produkty byly organizacemi producentů v odvětví rybolovu uvedeny na trh a při spouštěcí ceně uvedené v článku 31 se pro ně nenašel žádný kupující;
c)
produkty splňují společné obchodní normy zavedené v souladu s článkem 33 a jejich jakost vyhovuje lidské spotřebě;
d)
produkty jsou konzervovány nebo zpracovány a uchovávány v nádržích nebo klecích, prostřednictvím zmrazování, ať na palubě plavidla nebo v zařízeních na pevnině, solení, sušení, nakládání či případně vaření nebo pasterace, rovněž za použití filetování, sekání nebo případně odstranění hlav;
e)
produkty jsou z uskladnění později znovu uvedeny na trh k lidské spotřebě;
f)
produkty zůstanou v uskladnění nejméně pět dnů.
Článek 31
Ceny spouštějící mechanismus skladování
1. Před začátkem každého roku může každá organizace producentů v odvětví rybolovu sama předložit návrh ceny, kterou se spustí mechanismus skladování podle článku 30 pro produkty rybolovu uvedené v příloze II.
2. Spouštěcí cena nepřekročí 80 % vážené průměrné ceny zaznamenané u dotyčného produktu v oblasti činnosti dané organizace producentů během tří let bezprostředně předcházejících roku, pro nějž je spouštěcí cena stanovena.
3. Při stanovení spouštěcí ceny se berou v úvahu tyto okolnosti:
a)
vývoj produkce a poptávky;
b)
stabilizace tržních cen;
c)
sbližování trhů;
d)
příjmy producentů;
e)
zájmy spotřebitelů.
4. Členské státy po přezkoumání návrhů organizací producentů, jež jsou uznány na jejich území, stanoví spouštěcí ceny, které organizace producentů použijí. Tyto ceny se stanovují na základě kritérií uvedených v odstavcích 2 a 3. Ceny se zveřejní.
Článek 32
Prováděcí akty
Komise přijímá prováděcí akty týkající se formátu, v němž členské státy zveřejňují spouštěcí ceny podle čl. 31 odst. 4. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 43 odst. 2.
KAPITOLA III
SPOLEČNÉ OBCHODNÍ NORMY
Článek 33
Stanovení společných obchodních norem
1. Aniž je dotčen článek 47, je možné stanovit společné obchodní normy pro produkty rybolovu, které jsou uvedeny v příloze I, bez ohledu na jejich původ (z Unie nebo dovezené), a které jsou určeny pro lidskou spotřebu.
2. Normy uvedené v odstavci 1 se mohou týkat jakosti, velikosti, hmotnosti, balení, obchodní úpravy nebo označování produktů, a zejména:
a)
minimálních velikostí pro uvedení na trh, s přihlédnutím k nejlepším dostupným vědeckým stanoviskům; tyto minimální velikosti pro uvedení na trh v příslušných případech odpovídají minimálním referenčním velikostem pro zachování zdrojů v souladu s čl. 15 odst. 10 nařízení (EU) č. 1380/2013,
b)
specifikací pro konzervované produkty v souladu s požadavky týkajícími se zachování zdrojů a mezinárodními závazky.
3. Odstavce 1 a 2 se použijí, aniž jsou dotčeny:
a)
nařízení (ES) č. 178/2002;
b)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 (14);
c)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 (15);
d)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 (16);
e)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (17);
f)
nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 (18); a
g)
nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 34
Dodržování společných obchodních norem
1. Produkty určené k lidské spotřebě, pro něž jsou stanoveny společné obchodní normy, lze uvádět na trh Unie pouze v souladu s těmito normami.
2. Veškeré vyložené produkty rybolovu, včetně těch, které nesplňují společné obchodní normy, mohou být použity k jiným účelům než přímé lidské spotřebě, zejména na rybí moučku, rybí tuk, krmiva pro zvířata v zájmovém chovu, potravinářské přídatné látky, léčivé přípravky nebo kosmetické výrobky.
KAPITOLA IV
INFORMACE PRO SPOTŘEBITELE
Článek 35
Povinné informace
1. Aniž je dotčeno nařízení (EU) č. 1169/2011, produkty rybolovu a akvakultury uvedené v příloze I písm. a), b), c) a e) tohoto nařízení, které jsou uváděny na trh v Unii, mohou být bez ohledu na svůj původ nebo způsob uvádění na trh nabízeny k prodeji konečnému spotřebiteli nebo zařízení společného stravování pouze tehdy, pokud příslušná etiketa nebo štítek uvádějí:
a)
obchodní označení příslušného druhu a jeho vědecký název;
b)
způsob produkce, vyjádřený především slovy „…odlov…“ nebo „…odlov ve sladkých vodách …“ nebo „… chov…“;
c)
oblast, v níž byl produkt odloven nebo odchován, a kategorii lovného zařízení použitého při rybolovu v souladu s prvním sloupcem přílohy III tohoto nařízení;
d)
zda byl produkt rozmražen;
e)
případně datum minimální trvanlivosti.
Požadavek uvedený v písmeni d) se nevztahuje na:
a)
složky přítomné v konečném výrobku;
b)
potraviny, jejichž zmrazení je z technologického hlediska nezbytnou součástí výrobního procesu;
c)
produkty rybolovu a akvakultury dříve zmrazené z důvodu bezpečnosti z hlediska zdraví v souladu s přílohou III oddílem VIII nařízení (ES) č. 853/2004;
d)
produkty rybolovu a akvakultury, které byly rozmraženy před uzením, solením, vařením, nakládáním, sušením nebo kombinací některých z těchto postupů.
2. Pro nebalené produkty rybolovu a akvakultury mohou být povinné údaje uvedené v odstavci 1 poskytovány při maloobchodním prodeji prostřednictvím obchodních informací, například billboardů nebo plakátů.
3. Pokud se k prodeji konečnému spotřebiteli nebo zařízení společného stravování nabízí smíšený produkt složený z téhož druhu, který byl však získán různými způsoby produkce, uvede se způsob produkce u každé šarže. Pokud se k prodeji konečnému spotřebiteli nebo zařízení společného stravování nabízí smíšený produkt složený z téhož druhu, který však pochází z různých oblastí odlovu nebo zemí chovu, uvede se alespoň oblast šarže, která je z hlediska množství nejreprezentativnější, a rovněž údaje o tom, že produkty pocházejí rovněž z jiných oblastí odlovu nebo chovu.
4. Členské státy mohou osvobodit od požadavků uvedených v odstavci 1 malá množství produktů prodávaná přímo z rybářských plavidel spotřebitelům za předpokladu, že jejich hodnota nepřekročí hodnotu uvedenou v čl. 58 odst. 8 nařízení (ES) č. 1224/2009.
5. Produkty rybolovu a akvakultury a jejich balení opatřená etiketou nebo štítkem před 13. prosincem 2014, které nejsou v souladu s tímto článkem, je možné uvádět na trh až do vyčerpání zásob.
Článek 36
Informování o ekoznačce
Po konzultaci s členskými státy a zúčastněnými subjekty předloží Komise do 1. ledna 2015 Evropskému parlamentu a Radě zprávu o proveditelnosti týkající se možností systému ekoznačky pro produkty rybolovu a akvakultury, zejména zavedení takového systému v celé Unii a stanovení minimálních požadavků na používání ekoznačky Unie členskými státy.
Článek 37
Obchodní označení
1. Pro účely čl. 35 odst. 1 členské státy vyhotoví a zveřejní seznam obchodních označení, která jsou přijímána na jejich území, společně s jejich vědeckými názvy. V seznamu se uvádějí tyto údaje:
a)
vědecký název každého druhu podle informačního systému FishBase, nebo případně podle databáze ASFIS Organizace pro výživu a zemědělství (FAO);
b)
obchodní označení:
i)
název druhu v úředním jazyce nebo jazycích dotyčného členského státu;
ii)
případně jiný název nebo názvy, které jsou přijímány nebo povoleny na místní či regionální úrovni.
2. Všechny druhy ryb, které tvoří složku jiné potraviny, lze označovat jako „ryby“, pokud název a obchodní úprava takové potraviny neodkazují na konkrétní druh.
3. Veškeré změny seznamu obchodních označení přijímaných členským státem se bez prodlení oznámí Komisi, která o nich informuje ostatní členské státy.
Článek 38
Uvedení oblasti odlovu nebo produkce
1. Údaje o oblasti odlovu nebo produkce podle čl. 35 odst. 1 písm. c) sestávají z těchto informací:
a)
v případě produktů rybolovu odlovených na moři písemný název podoblasti nebo divize uvedené v rybolovných oblastech FAO, jakož i název takové oblasti vyjádřený způsobem srozumitelným pro spotřebitele nebo mapa či piktogram zobrazující tuto oblast, nebo odchylně od tohoto požadavku, u produktů rybolovu odlovených v jiných vodách než v severovýchodním Atlantiku (rybolovná oblast FAO 27) a Středozemním a Černém moři (rybolovná oblast FAO 37) uvedení názvu rybolovné oblasti FAO;
b)
v případě produktů rybolovu odlovených ve sladkých vodách odkaz na vodní útvar ležící v členském státě nebo třetí zemi původu produktu;
c)
v případě produktů akvakultury odkaz na členský stát nebo třetí zemi, v níž produkt dosáhl více než poloviny své konečné hmotnosti nebo strávil více než polovinu chovného období nebo v případě mlžů prošel závěrečnou fází chovu nebo pěstování v délce nejméně šesti měsíců.
2. Kromě informací uvedených v odstavci 1 mohou hospodářské subjekty uvést přesnější údaje o oblasti odlovu nebo produkce.
Článek 39
Doplňkové dobrovolné informace
1. Vedle povinných informací požadovaných podle článku 35 lze dobrovolně poskytnout následující informace, jsou-li uvedeny jasně a jednoznačně:
a)
datum odlovu produktů rybolovu nebo datum získání produktů akvakultury;
b)
datum vykládky produktů rybolovu nebo informace o přístavu, v němž byly produkty vyloženy;
c)
podrobnější informace o druhu lovného zařízení uvedeného v druhém sloupci přílohy III;
d)
v případě produktů rybolovu odlovených na moři údaje o státu vlajky plavidla, které produkty odlovilo;
e)
informace o životním prostředí;
f)
informace etického nebo sociálního charakteru;
g)
informace o způsobech a postupech produkce;
h)
informace o nutričním obsahu produktu.
2. Lze použít kód pro rychlou odpověď (QR) uvádějící všechny informace uvedené v čl. 35 odst. 1 nebo jejich část.
3. Dobrovolné informace nesmí být uváděny na úkor prostoru na etiketě nebo štítku, který je vyhrazen pro povinné informace.
4. Neuvádí se dobrovolné informace, které nelze ověřit.
KAPITOLA V
PRAVIDLA HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
Článek 40
Uplatňování pravidel hospodářské soutěže
Na dohody, rozhodnutí a jednání podle čl. 101 odst. 1 a článku 102 Smlouvy o fungování EU, které se týkají produkce nebo uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, se vztahují články 101 až 106 Smlouvy o fungování EU a předpisy přijaté k jejich provedení.
Článek 41
Výjimky z uplatňování pravidel hospodářské soutěže
1. Bez ohledu na článek 40 tohoto nařízení se čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU nevztahuje na dohody, rozhodnutí a jednání organizací producentů, které se týkají produkce nebo prodeje produktů rybolovu a akvakultury či využívání společných zařízení pro skladování, úpravu či zpracování těchto produktů a které:
a)
jsou nezbytné k dosažení cílů stanovených v článku 39 Smlouvy o fungování EU;
b)
neobsahují povinnost účtovat stejné ceny;
c)
nevedou k rozdělování trhů uvnitř Unie v jakékoli formě;
d)
nevylučují hospodářskou soutěž; a
e)
nevylučují hospodářskou soutěž u podstatné části dotyčných produktů.
2. Bez ohledu na článek 40 tohoto nařízení se čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU nevztahuje na dohody, rozhodnutí a jednání meziodvětvových organizací, které:
a)
jsou nezbytné k dosažení cílů stanovených v článku 39 Smlouvy o fungování EU;
b)
neobsahují povinnost uplatňovat stanovenou cenu;
c)
nevedou k rozdělování trhů uvnitř Unie v jakékoli formě;
d)
neuplatňují při rovnocenných obchodech s ostatními obchodními partnery rozdílné podmínky, čímž je znevýhodňují v hospodářské soutěži;
e)
nevylučují hospodářskou soutěž u podstatné části dotyčných produktů; a
f)
neomezují hospodářskou soutěž způsoby, které nejsou nezbytné k dosažení cílů společné rybářské politiky.
KAPITOLA VI
INFORMACE O TRHU
Článek 42
Informace o trhu
1. Komise:
a)
shromažďuje, analyzuje a šíří ekonomické poznatky a znalosti týkající se trhu Unie s produkty rybolovu a akvakultury v celém dodavatelském řetězci, s přihlédnutím k mezinárodním souvislostem;
b)
poskytuje praktickou podporu organizacím producentů a meziodvětvovým organizacím za účelem lepší koordinace informací mezi účastníky trhu a zpracovateli;
c)
pravidelně zkoumá ceny produktů rybolovu a akvakultury na trhu Unie v celém dodavatelském řetězci a provádí analýzy vývoje trhu;
d)
provádí ad hoc studie trhu a stanoví metodiku pro průzkumy tvorby cen.
2. K provádění odstavce1 využívá Komise tato opatření:
a)
usnadnění přístupu k dostupným údajům o produktech rybolovu a akvakultury, které byly shromážděny podle práva Unie;
b)
zpřístupnění informací o trhu, jako jsou například cenové průzkumy, tržní analýzy a studie, všem zúčastněným subjektům a široké veřejnosti přístupným a srozumitelným způsobem, s výhradou nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (19).
3. Členské státy přispívají k dosažení cílů uvedených v odstavci 1.
KAPITOLA VII
PROCESNÍ USTANOVENÍ
Článek 43
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
KAPITOLA VIII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 44
Změna nařízení (ES) č. 1184/2006
Článek 1 nařízení (ES) č. 1184/2006 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
Toto nařízení stanoví pravidla pro použití článků 101 až 106 a čl. 108 odst. 1 a 3 Smlouvy o fungování Evropské unie na produkci produktů uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU nebo obchod s nimi, s výjimkou produktů, na něž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (20) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 (21)
Článek 45
Změna nařízení (ES) č. 1224/2009
Nařízení (ES) č. 1224/2009 se mění takto:
1)
v čl. 57 odst. 1 se doplňují nové věty, které znějí:
„Členské státy provádí kontroly s cílem zajistit dodržování předpisů. Kontroly se mohou uskutečnit ve všech fázích uvádění produktů na trh a během přepravy.“;
2)
v článku 58 se odstavec 5 mění takto:
a)
písmeno g) se nahrazuje tímto:
„g)
informace pro spotřebitele stanovené v článku 35 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 (22)
b)
písmeno h) se zrušuje.
Článek 46
Zrušení
Nařízení (ES) č. 104/2000 se zrušuje. Článek 4 se však použije do dne 12. prosince 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou uvedenou v příloze IV.
Článek 47
Pravidla zavádějící společné obchodní normy
Nadále se použijí pravidla zavádějící společné obchodní normy, zejména nařízení Rady (EHS) č. 2136/89 (23), nařízení Rady (EHS) č. 1536/92 (24) a nařízení Rady (ES) č. 2406/96 (25), jakož i další pravidla přijatá pro provádění společných obchodních norem, jako je nařízení Komise (EHS) č. 3703/85 (26).
Článek 48
Přezkum
Do 31. prosince 2022 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o výsledcích uplatňování tohoto nařízení.
Článek 49
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014, s výjimkou kapitoly IV a článku 45, jež se použijí ode dne 13. prosince 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.
REGOLAMENT (UE) Nru 1379/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-11 ta' Diċembru 2013
dwar l-organizzazzjoni komuni tas-swieq fil-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura, li jemenda r-Regolamenti tal-Kunsill (KE) Nru 1184/2006 u (KE) Nru 1224/2009 u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 104/2000
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 42 u 43(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Europea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
L-ambitu tal-Politika Komuni tas-Sajd (il-PKS) jestendi għal miżuri relatati mas-swieq tal-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura fl-Unjoni. L-organizzazzjoni komuni tas-swieq fil-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura (l-OKS), hija parti integrali tal-PKS u għandha tikkontribwixxi biex jinkisbu l-għanijiet tagħha. Billi l-PKS qed tiġi riveduta, l-OKS għandha tiġi adattata kif meħtieġ.
(2)
Jeħtieġ li r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 104/2000 (4) jiġi rivedut biex jitqiesu n-nuqqasijiet misjuba fl-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet fis-seħħ attwalment, l-iżviluppi riċenti fl-Unjoni u s-swieq dinjija, u l-evoluzzjoni tal-attivitajiet tas-sajd u l-akkwakultura.
(3)
Is-sajd għandu rwol partikolarment importanti fl-ekonomiji tar-reġjuni kostali tal-Unjoni, inklużi r-reġjuni ultraperiferiċi. Minħabba li lis-sajjieda ta’ dawk ir-reġjuni jipprovdilhom l-għajxien tagħhom, għandhom jittieħdu passi biex jitrawmu l-istabbiltà tas-suq u korrelazzjoni eqreb bejn il-provvista u d-domanda.
(4)
Għandhom jiġu implimentati d-dispożizzjonijiet tal-OKS skont l-impenji internazzjoni tal-Unjoni, partikularment fir-rigward ta' dawk taħt id-dispożizzjonijiet tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ. Meta jsir il-kummerċ tal-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura ma' pajjiżi terzi għandhom jiġu żgurati l-kondizzjonijiet għall-kompetizzjoni ġusta, billi jiġu rrispettati ir-rekwiżiti fir-rigward ta' sostenibbiltà u l-applikazzjoni ta' standards soċjali ekwivalenti għal dawk li japplikaw għall-prodotti tal-Unjoni.
(5)
Huwa importanti li l-immaniġġar tal-OKS jitmexxa fuq il-prinċipji ta' governanza tajba tal-PKS.
(6)
Biex l-OKS tkun suċċess, huwa essenzjali li l-konsumaturi jiġu mgħarrfa, permezz ta’ kampanji ta’ kummerċjalizzazzjoni u edukattivi, dwar il-valur li wieħed jiekol il-ħut u dwar il-varjetà wiesgħa ta’ speċijiet disponibbli, kif ukoll dwar kemm hu importanti li wieħed ikun jista' jifhem it-tagħrif li jidher fuq it-tikketti.
(7)
L-organizzazzjonijiet tal-produtturi tas-sajd u l-organizzazzjonijiet tal-produtturi tal-akkwakultura ("organizzazzjonijiet tal-produtturi") huma ewlenin sabiex jinkisbu l-għanijiet tal-PKS u tal-OKS. Huwa għalhekk meħtieġ li jiżdiedu r-responsabbiltajiet tagħhom u li jipprovdu l-appoġġ finanzjarju meħtieġ biex ikun jista' jkollhom rwol iktar sinifikanti fil-ġestjoni ta' kuljum tas-sajd, filwaqt li jirrispettaw il-qafas definit mill-għanijiet tal-PKS. Huwa wkoll meħtieġ li jiżguraw li l-membri tagħhom iwettqu attivitajiet tas-sajd u l-akkwakultura b'mod sostenibbli, itejbu t-tqegħid fis-suq ta' prodotti, jiġbru informazzjoni ekonomika dwar l-akkwakultura u jtejbu d-dħul tagħhom. Waqt li jinkisbu dawk l-għanijiet, l-organizzazzjonijiet tal-produtturi għandhom jikkunsidraw il-kondizzjonijiet differenti tas-setturi tas-sajd u l-akkwakultura li jeżistu fl-Unjoni, inkluż ir-reġjuni ultraperifeċriċi, u b'mod partikulari l-karatteristiċi speċjali tas-sajd fuq skala żgħira u tal-akkwakultura estensiva. Għandu jkun possibbli għall-awtoritajiet nazzjonali kompetenti li jieħdu responsabbiltà għall-implimentazzjoni ta’ dawk l-għanijiet, u jaħdmu mill-qrib mal-organizzazzjonijiet tal-produtturi fuq kwistjonijiet ta’ ġestjoni, inkluża, fejn hi xierqa, l-allokazzjoni ta’ kwoti u l-ġestjoni tal-isforz tas-sajd, skont il-ħtiġijiet ta’ kull qasam tas-sajd partikolari.
(8)
Għandhom jittieħdu miżuri biex jinkoraġġixxu l-parteċipazzjoni xierqa u rappreżentattiva tal-produtturi fuq skala żgħira.
(9)
Sabiex jissaħħu l-kompetittività u l-vijabbiltà ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi, kriterji xierqa għall-istabbiliment tagħhom għandhom jiġu definiti b'mod ċar.
(10)
L-organizzazzjonijiet interprofessjonali li jikkonsistu f'kategoriji differenti ta' operaturi fis-settur tas-sajd u l-akkwakultura għandhom il-potenzjal biex jgħinu fit-titjib tal-koordinazzjoni ta' attivitajiet tal-kummerċjalizzajoni matul il-katina tal-provvista u biex jiżviluppaw miżuri ta' interess għas-settur kollu.
(11)
Huwa xieraq li jiġu stabbiliti kondizzjonijiet komuni għar-rikonoxximent ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi u organizzazzjonijiet interprofessjonali mill-Istati Membri, biex ir-regoli adottati mill-organizzazzjonijiet interprofessjonali u tal-produtturi jiġu estiżi, u biex il-kosti li jirriżultaw minn din l-estensjoni jiġu kondiviżi. L-estensjoni tar-regoli għandha tkun soġġetta għall-awtorizzazzjoni mill-Kummissjoni.
(12)
Ladarba l-istokkijiet tal-ħut huma riżorsi kondiviżi, l-isfruttar sostenibbli u effiċjenti tagħhom jista', f'xi ċirkustanzi, jintlaħaq aħjar minn organizzazzjoniiet magħmula minn membri minn Stati Membri differenti u reġjuni differenti. Għalhekk, jeħtieġ ukoll l-inkoraġġiment tal-possibbiltà li jitwaqqfu organizzazzjonijiet ta' produtturi u assoċjazzjonijiet ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi fuq livell nazzjonali jew transnazzjonali bbażati, fejn ikun il-każ, fuq ir-reġjuni bijoġeografiċi. Dawn l-organizzazzjonijiet għandhom ikunu sħubiji li jaħdmu biex jistabbilixxu regoli komuni u vinkolanti u jipprovdu kondizzjonijiet ekwi għall-partijiet interessati kollha involuti fis-sajd. Fl-istabbiliment ta' organizzazzjonijiet bħal dawn, jeħtieġ li jiġi żgurat li huma jibqgħu soġġetti għar-regoli tal-kompetizzjoni kif previst f'dan ir-Regolament u li tiġi rispettata l-ħtieġa li tinżamm ir-rabta bejn il-komunitajiet kostali individwali u l-ħut u l-ilmijiet li fil-passat ikunu sfruttaw.
(13)
Il-Kummissjoni għandha tħeġġeġ miżuri ta' appoġġ biex titrawwem iktar il-parteċipazzjoni tan-nisa fl-organizzazzjonijiet tal-produtturi tal-akkwakultura.
(14)
Sabiex ikunu jistgħu jidderiġu lill-membri lejn attivitajiet ta' sajd u akkwakultura sostenibbli, l-organizzazzjonijiet tal-produtturi għandhom jippreparaw u jippreżentaw lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri tagħhom pjan ta' produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni li jkollu fih il-miżuri li jkunu jeħtieġu biex ikunu ssodisfati l-għanijiet tagħhom.
(15)
Sabiex jinkisbu l-għanijiet tal-PKS fir-rigward tar-rimi, jeħtieġ li jsir użu wiesa’ ta’ rkaptu tas-sajd selettiv li jipprevjeni li jinqabad ħut ta’ daqs iżgħar milli suppost.
(16)
Id-diffikultà biex jitbassru l-attivitajiet tas-sajd teżiġi li jitwaqqaf mekkaniżmu għal ħżin ta' prodotti tas-sajd għall-konsum mill-bniedem bil-għan li titrawwem stabbilità akbar tas-suq u jiżdied ir-redditu fuq il-prodotti, partikularment billi jinħoloq valur miżjud. Dak il-mekkaniżmu għandu jikkontribwixxi għall-istabbilizzazzjoni u l-konverġenza tas-swieq lokali tal-Unjoni biex jinkisbu l-għanijiet tas-suq intern.
(17)
Sabiex tiġi kkunsidrata d-diversità fil-prezzijiet madwar l-Unjoni, kull organizzazzjoni ta' produtturi fis-setturi tas-sajd għandha tkun intitolata li tagħmel proposta għal prezz li jiskatta l-mekkaniżmu ta' ħżin. Dak il-prezz għandu jiġi stabbilit b'tali mod li tinżamm kompetizzjoni b'saħħitha u ġusta bejn l-operaturi.
(18)
L-istabbiliment u l-applikazzjoni ta' standards komuni ta' l-kummerċjalizzazzjoni għandha tippermetti li s-suq ikun fornut bi prodotti sostenibbli u biex jitwettaq i, li jintlaħaq il-potenzjal sħiħ tas-suq intern tal-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura, u li għandhom jiġu ffaċilitati il-attivitajiet kummerċjali fuq bażi ta' kompetizzjoni ġusta, u b'hekk tgħin biex tintlaħaq il-profitabbiltà tal-produzzjoni. Għal dak il-għan, l-istandards kummerċjali eżistenti għandhom ikomplu japplikaw.
(19)
Jeħtieġ li jiġi żgurat li l-prodotti importati li jidħlu fis-suq tal-Unjoni jikkonformaw mal-istess rekwiżiti u standards ta’ kummerċjalizzazzjoni li l-produtturi tal-Unjoni għandhom jikkonformaw magħhom.
(20)
Sabiex jiġi garantit livell għoli ta' ħarsien tas-saħħa tal-bniedem, tas-sajd u tal-akkwakultura, prodotti mqiegħda fis-suq tal-Unjoni, irrispettivament mill-oriġini tagħhom, għandhom jikkonformaw mar-regoli applikabbli dwar is-sigurtà u l-iġjene alimentari.
(21)
Sabiex il-konsumaturi jkunu jistgħu jagħmlu għażliet infurmati, hu meħtieġ għalihom li jingħataw informazzjoni ċara u komprensiva dwar, fost oħrajn, l-oriġini u l-metodu ta' produzzjoni tal-prodotti.
(22)
L-użu ta' ekotikketta għall-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura, kemm jekk u kemm jekk ma joriġinawx minn ġewwa jew barra l-Unjoni, joffri l-possibbiltà li tiġi pprovduta informazzjoni ċara dwar is-sostenibbiltà ekoloġika ta' dawn il-prodotti. Huwa meħtieġ għalhekk li l-Kummissjoni teżamina l-possibbiltà li jiġu żviluppati u stabbiliti kriterji minimi għall-iżvilupp ta' ekotikketta għall-prodotti tas-sajd u tal-akwakultura waħda għall-Unjoni kollha.
(23)
Għall-finijiet tal-protezzjoni tal-konsumatur, l-awtoritajiet nazzjonali kompetenti responsabbli għall-monitoraġġ u l-infurzar tal-eżegwibbiltà tal-obbligi stabbiliti f’dan ir-Regolament għandhom jagħmlu użu sħiħ mit-teknoloġija disponibbli, inkluża l-analiżi tad-DNA, sabiex l-operaturi ma jitħallewx jagħmlu tikkettar falz tal-qabdiet.
(24)
Ir-regoli dwar il-kompetizzjoni relatata ma' ftehimiet, deċiżjonijiet u prassi msemmija fl-Artikolu 101 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) għandhom japplikaw għall-produzzjoni jew il-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura, sakemm l-applikazzjoni tagħhom ma tfixkilx il-funzjonament tal-OKS jew thedded il-kisba tal-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 39 TFUE.
(25)
Huwa xieraq li jiġu stabbiliti regoli tal-kompetizzjoni applikabbli għall-produzzjoni u l-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura, waqt li jitqiesu l-karatteristiċi speċifiċi tas-settur tas-sajd u l-akkwakultura, inklużi l-frammentazzjoni tas-settur, il-fatt li l-ħut huwa riżorsa kondiviża u l-ammont estensiv tal-importazzjoni, li għandhom ikunu suġġetti għall-istess regoli bħall-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura tal-Unjoni. Minħabba raġunijiet ta' simplifikazzjoni, id-dispożizzjonijiet rilevanti tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1184/2006 (5) għandhom jiġu inkorporati f’dan ir-Regolament. Għalhekk ir-Regolament (KE) Nru 1184/2006 ma għandux jibqa' japplikabbli għal prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura.
(26)
Jeħtieġ titjib fil-ġbir, l-ipproċessar u d-disseminazzjoni tal-informazzjoni ekonomika dwar is-swieq tal-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura fl-Unjoni.
(27)
Sabiex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament fir-rigward ta': l-iskadenzi ta' żmien u l-proċeduri u l-għamla ta' applikazzjonijiet għar-rikonoxximent ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi u ta' organizzazzjonijiet interprofessjonali u għall-irtirar ta' tali rikonoxximent; il-format, l-iskadenzi taż-żmien u l-proċeduri li għandhom jiġu applikati mill-Istati Membri għall-komunikazzjoni lill-Kummissjoni ta' kwalunkwe deċiżjoni biex jingħata jew jiġi rtirat ir-rikonoxximent; il-format u l-proċedura tan-notifika mill-Istati Membri dwar ir-regoli li jkunu vinkolanti għall-produtturi jew l-operaturi kollha; il-format u l-istruttura tal-pjanijiet ta' produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni, kif ukoll il-proċedura u l-iskadenzi ta' żmien għall-preżentazzjoni u għall-approvazzjoni tagħhom; il-format tal-pubblikazzjoni mill-Istati Membri tal-prezzijiet skattaturi, għandhom ikunu konferiti lill-Kummissjoni setgħat ta' implimentazzjoni. Dawn is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6).
(28)
Ir-Regolament (KE) Nru 104/2000 għandu jitħassar. Madankollu, sabiex tkun żgurata l-kontinwità fl-għoti ta' informazzjoni lill-konsumaturi, l-Artikolu 4 tiegħu għandu jibqa' japplika sat-12 ta' Diċembru 2014.
(29)
Ladarba l-għan ta' dan ir-Regolament, jiġifieri li jistabbilixxi l-organizzazzjoni komuni tas-swieq tal-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura ma jistax jinkiseb b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri minħabba n-natura komuni tas-suq tal-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura u għalhekk jista', minħabba raġunijiet tal-iskala u l-effetti tiegħu u l-ħtieġa għal azzjoni komuni, jinkiseb fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri, b'konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà, kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. B'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkiseb dan l-għan.
(30)
Ir-Regolamenti (KE) Nru 1184/2006 u (KE) Nru 1224/2009 għandhom jiġu għalhekk emendati kif meħtieġ,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett
1. B'dan hija stabbilita organizzazzjoni komuni tas-swieq tal-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura (OKS).
2. L-OKS għandha tikkonsisti mill-istrumenti li ġejjin:
(a)
organizzazzjonijiet professjonali;
(b)
standards ta' kummerċjalizzazzjoni;
(c)
informazzjoni għall-konsumatur;
(d)
regoli dwar il-kompetizzjoni;
(e)
intelligence dwar is-suq.
3. L-OKS għandha tkun supplimentata, fir-rigward tal-aspetti esterni, mir-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 1220/2012 (7) u mir-Regolament (UE) Nru 1026/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8).
4. L-implimentazzjoni tal-OKS għandha tkun eliġibbli li tirċievi appoġġ finanzjarju tal-Unjoni b'konformità ma' att legali futur tal-Unjoni li jistabbilixxi l-kondizzjonijiet għal appoġġ finanzjarju għall-politika marittima u tas-sajd għall-perjodu 2014 - 2020.
Artikolu 2
Ambitu
L-OKS għandhom japplikaw għall-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura elenkati fl-Anness I ta' dan ir-Regolament, li huma kkummerċjalizzati fl-Unjoni.
Artikolu 3
Għanijiet
L-għanijiet tal-OKS huma dawk stipulati fl-Artikolu 35 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9).
Artikolu 4
Prinċipji
L-organizzazzjoni komuni tas-swieq għandha tipproċedi fuq il-prinċipji ta' governanza tajba stipulati fl-Artikolu 3 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013.
Artikolu 5
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 1380/2013 kif ukoll dawk imsemmija fl-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1224/2009 (10), fl-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 1169/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11), fl-Artikoli 2 u 3 tar-Regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (KE) Nru 178/2002 (12), u fl-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 1333/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13). Għandhom japplikaw ukoll id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
'prodotti tas-sajd' tfisser organiżmi akwatiċi li jirriżultaw minn kwalunkwe attività tas-sajd jew prodotti li ġejjin minnhom, kif elenkati fl-Anness I;
(b)
'prodotti tal-akkwakultura' tfisser organiżmi akwatiċi, fi kwalunkwe stadju taċ-ċiklu tal-ħajja tagħhom, li jirriżultaw minn kwalunkwe attività tal-akkwakultura jew prodotti li ġejjin minnhom, kif elenkati fl-Anness I;
(c)
'produttur' tfisser kwalunkwe persuna fiżika jew ġuridika li tuża mezzi ta' produzzjoni biex tipproduċi prodotti ta' sajd jew akkwakultura bl-intenzjoni li tqiegħdhom fis-suq;
(d)
'settur tas-sajd u tal-akkwakultura' tfisser dak is-settur tal-ekonomija li jinkludi l-attivitajiet kollha tal-produzzjoni, tal-ipproċessar u tal-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura;
(e)
'isir disponibbli fis-suq' tfisser kwalunkwe provvista ta' prodott tas-sajd jew tal-akkwakultura għad-distribuzzjoni, il-konsum jew l-użu fis-suq tal-Unjoni tul attività kummerċjali, kemm jekk issir bi ħlas kif ukoll jekk tkun mingħajr ħlas;
(f)
'tqegħid fis-suq' tfisser l-ewwel darba li prodott tas-sajd jew tal-akkwakultura jsir disponibbli fis-suq tal-Unjoni;
(g)
'bejgħ bl-imnut' tfisser it-trattament u/jew l-ipproċessar ta' ikel u l-ħażna tiegħu fil-punt tal-bejgħ jew twassil lill-konsumatur finali, inklużi stazzjonijiet ta' distribuzzjoni, operazzjonijiet ta' catering, canteens ta' fabbriki, catering istituzzjonali, ristoranti u operazzjonijiet simili ta' servizzi tal-ikel, ħwienet, ċentri ta' tqassim ta' supermarkets u ħwienet li jbiegħu bl-ingrossa;
(h)
'prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura ppakkjat bil-lest' tfisser prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura li jkunu 'ikel ippakkjat bil-lest' imsemmi fil-punt (e) tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament (KE) Nru 1169/2011.
KAPITOLU II
ORGANIZZAZZJONIJIET PROFESSJONALI
TAQSIMA I
Stabbiliment, għanijiet u miżuri
Artikolu 6
Stabbiliment ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi tas-sajd u organizzazzjonijiet ta' produtturi tal-akkwakultura
1. L-organizzazzjonijiet ta' produtturi tas-sajd u l-organizzazzjonijiet ta' produtturi tal-akkwakultura ("organizzazzjonijiet tal-produtturi") jistgħu jiġu stabbiliti fuq l-inizjattiva tal-produtturi ta' prodotti tas-sajd jew tal-akkwakultura, fi Stat Membru wieħed jew aktar u li huma rikonoxxuti skont it-Taqsima II.
2. Fejn rilevanti, għandu jittieħed kont tas-sitwazzjoni speċifika ta' produtturi fuq skala żgħira meta jiġu stabbiliti organizzazzjonijiet ta' produtturi,
3. Organizzazzjoni ta' produtturi li tkun rappreżentattiva kemm ta' attivitajiet tas-sajd kif ukoll tas-settur tal-akkwakultura tista' tiġi stabbilita bħala organizzazzjoni konġunta tal-produtturi tas-sajd u tal-akkwakultura.
Artikolu 7
L-għanijiet ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi
1. L-organizzazzjonijiet ta' produtturi tas-sajd għandhom jaħdmu għall-għanijiet li ġejjin:
(a)
jippromwovu attivitajiet vijabbli u sostenibbli tas-sajd tal-membri tagħhom, b'konformità sħiħa mal-politika ta' konservazzjoni kif stipulata, b'mod partikolari, fir-Regolament (UE) Nru 1380/2013 u fil-liġi dwar l-ambjent, filwaqt li jirrispettaw il-politika soċjali u, fejn l-Istat Membru kkonċernat jipprovdi f'dan is-sens, jipparteċipaw fil-ġestjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar;
(b)
jevitaw u jnaqqsu kemm jista' jkun qabdiet inċidentali ta' stokkijiet kummerċjali u fejn meħtieġ, jagħmlu l-aħjar użu minn qabdiet bħal dawn, mingħajr ma jinħoloq suq għal dawk li jkunu iżgħar mid-daqs minimu ta' referenza tal-konservazzjoni, f'konformità mal-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill;
(c)
jikkontribwixxu għat-traċċabbiltà tal-prodotti tas-sajd u jtejbu l-aċċess għal informazzjoni ċara u komprensiva għall-konsumaturi;
(d)
jikkontribwixxu għall-eliminazzjoni ta' sajd illegali, mhux rappurtat u mhux regolat.
2. L-organizzazzjonijiet ta' produtturi tas-sajd għandhom jaħdmu għall-għanijiet li ġejjin:
(a)
jippromwovu attivitajiet sostenibbli tal-akkwakultura tal-membri tagħhom billi jipprovdu opportunitajiet għall-iżvilupp tagħhom b'konformità sħiħa ma', b'mod partikolari, ir-Regolament Nru 1380/2013 u mal-liġi tal-ambjent, filwaqt li jirrispettaw il-politika soċjali;
(b)
jaċċertaw li l-attivitajiet tal-membri tagħhom huma konsistenti mal-pjanijiet strateġiċi nazzjonali msemmija fl-Artikolu 34 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013;
(c)
jaħdmu biex jiżguraw li prodotti tal-ikel mill-akkwakultura li joriġinaw mis-sajd jiġu minn sajd li jkun ġestit b’mod sostenibbli.
3. L-organizzazzjonijiet ta' produtturi għandhom jaħdmu, addizzjonalment għall-għanijiet stabbiliti fil-paragrafi 1 u 2, għal tnejn jew aktar mill-għanijiet li ġejjin:
(a)
itejbu l-kondizzjonijiet għat-tqegħid fis-suq tal-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura tal-membri tagħhom;
(b)
itejbu l-qligħ ekonomiku;
(c)
jistabbilizzaw is-swieq;
(d)
jikkontribwixxu għall-provvista tal-ikel u jippromwovu standards għoljin tal-kwalità u tas-sikurezza alimentari, filwaqt li jikkontribwixxu għall-impjieg f'żoni kostali u rurali.
(e)
inaqqsu l-impatt ambjentali tas-sajd, inkluż permezz ta' miżuri li jtejbu s-selettività ta' tagħmir tas-sajd.
4. L-organizzazzjonijiet tal-produtturi jistgħu jaħdmu sabiex jiksbu għanijiet komplementari oħrajn.
Artikolu 8
Miżuri li jistgħu jittieħdu minn organizzazzjonijiet ta' produtturi
1. Sabiex jiksbu l-għanijiet stipulati fl-Artikolu 7, l-organizzazzjonijiet tal-produtturi jistgħu, inter alia, jużaw il-miżuri li ġejjin:
(a)
jaġġustaw il-produzzjoni għall-bżonnijiet tas-suq;
(b)
jidderieġu l-provvista u l-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti tal-membri tagħhom;
(c)
jippromwovu l-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura tal-Unjoni tal-membri tagħhom b'mod mhux diskriminatorju bl-użu, pereżempju, ta' ċertifikazzjoni, u partikolarment denominazzjonijiet tal-oriġini, siġilli ta' kwalità, indikazzjonijiet ġeografiċi, speċjalitajiet tradizzjonali garantiti, u merti ta' sostenibbiltà;
(d)
jikkontrollaw u jieħdu miżuri biex jiżguraw li l-attivitajiet tal-membri tagħhom ikun konformi mar-regoli stabbiliti mill-organizzazzjoni tal-produtturi kkonċernati;
(e)
jippromwovu taħriġ vokazzjonali u programmi ta' kooperazzjoni biex iħeġġu liż-żgħażagħ jidħlu fis-settur;
(f)
inaqqsu l-impatt ambjentali tas-sajd, inkluż permezz ta' miżuri li jtejbu s-selettività ta' tagħmir tas-sajd;
(g)
jippromwovu l-użu ta' teknoloġija tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni biex itejbu l-kummerċjalizzazzjoni u l-prezzijiet;
(h)
jiffaċilitaw l-aċċess tal-konsumatur għall-informazzjoni dwar il-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura.
2. L-organizzazzjonijiet tal-produtturi tas-sajd jistgħu jagħmlu użu wkoll mill-miżuri li ġejjin:
(a)
jiġu ppjanati u ġestiti kollettivament l-attivitajiet tas-sajd tal-membri tagħhom, soġġett għall-organizzazzjoni, mill-Istati Membri tal-ġestjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar, inklużi żvilupp u implimentazzjoni ta' miżuri biex tittejjeb is-selettività tal-attivitajiet tas-sajd u tingħata konsulenza lill-awtoritajiet kompetenti;
(b)
jiġu evitati u mminimizzati l-qabdiet inċidentali permezz tal-involviment fl-iżvilupp u l-applikazzjoni ta' miżuri tekniċi, u jsir l-aħjar użu minn qabdiet inċidentali ta' stokkijiet kummerċjali mingħajr ma jinħoloq suq għal dawk il-qabdiet li jkunu iżgħar mid-daqs minimu ta' referenza tal-konservazzjoni, f'konformità mal-Artikolu 15(11) tar-Regolament Nru 1380/2013 u l-Artikolu 34(2) ta' dan ir-Regolament, skont il-każ;
(c)
jiġi ġestit il-ħżin temporanju ta' prodotti tas-sajd skont l-Artikoli 30 u 31 ta' dan ir-Regolament.
3. L-organizzazzjonijiet ta' produtturi tal-akkwakultura jistgħu wkoll jagħmlu użu mill-miżuri li ġejjin:
(a)
jippromwovu attivitajiet akkwakulturali sostenibbli, notevolment f'termini ta' ħarsien ambjentali, saħħa u trattament xieraq tal-annimali;
(b)
jiġbru informazzjoni dwar il-prodotti kkumerċjalizzati, inkluża informazzjoni ekonomika dwar l-ewwel bejgħ, u dwar it-tbassir tal-produzzjoni;
(c)
jiġbru informazzjoni ambjentali;
(d)
jippjanaw il-ġestjoni tal-attivitajiet tal-akkwakultura tal-membri tagħhom;
(e)
jappoġġaw programmi għal professjonisti biex jippromwovu prodotti ta' akkwakultura sostenibbli.
Artikolu 9
Stabbiliment ta' assoċjazzjonijiet ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi
1. Assoċjazzjoni ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi tista' tiġi stabbilita fuq l-inizjattiva ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi rikonoxxuti fi Stat Membru wieħed jew aktar.
2. Id-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament applikabbi għal organizzazzjonijiet ta' produtturi għandhom japplikaw ukoll għal assoċjazzjonijiet ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi ħlief jekk stipulat mod ieħor.
Artikolu 10
Għanijiet ta' assoċjazzjonijiet ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi
1. L-assoċjazzjonijiet ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi għandhom jaħdmu għall-għanijiet li ġejjin:
(a)
it-twettiq b'mod iktar effiċjenti u sostenibbli, kwalunkwe wieħed jew aktar mill-għanijiet tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi membri stipulati fl-Artikolu 7;
(b)
jikkoordinaw u jiżviluppaw attivitajiet ta' interess komuni għall-organizzazzjonijiet ta' produtturi membri.
2. L-assoċjazzjonijiet ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi għandhom ikunu eliġibbli għal appoġġ finanzjarju b'konformità ma' att legali futur tal-Unjoni li jistabbilixxi l-kondizzjonijiet għal appoġġ finanzjarju għall-politika marittima u tas-sajd għall-perjodu 2014 - 2020.
Artikolu 11
Stabbiliment ta' organizzazzjonijiet interprofessjonali
Jistgħu jiġu stabbiliti organizzazzjonijiet interprofessjonali fuq l-inizjattiva ta' operaturi ta' prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura fi Stat Membru wieħed jew aktar u li tkun rikonoxxuta skont it-Taqsima II.
Artikolu 12
Għanijiet ta' organizzazzjonijiet interprofessjonali
L-organizzazzjonijiet interprofessjonali għandhom itejbu l-koordinazjoni, u l-kondizzjonijiet, biex jagħmlu l-prodotti ta' sajd u akkwakultura disponibbli fis-suq tal-Unjoni.
Artikolu 13
Miżuri li jittieħdu minn organizzazzjonijiet interprofessjonali
Sabiex jinkisbu l-għanijiet imsemmija fl-Artikolu 12, l-organizzazzjonijiet interprofessjonali jistgħu jużaw il-miżuri li ġejjin:
(a)
it-tfassil ta’ kuntratti standard li huma kompatibbli mal-legislazzjoni tal-Unjoni;
(b)
il-promozzjoni ta' prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura tal-Unjoni b'mod mhux diskriminatorju permezz, pereżempju, tal-użu ta' ċertifikazzjoni, u partikularment denominazzjonijiet tal-oriġini, siġilli ta' kwalità, indikazzjonijiet ġeografiċi, speċjalitajiet tradizzjonali garantiti, u merti ta' sostenibbiltà;
(c)
il-provvediment ta' regoli dwar il-produzzjoni u l-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura li huma iktar stretti minn dawk stabbiliti fil-leġiżlazzjoni nazzjonali jew tal-Unjoni;
(d)
it-titjib fil-kwalità, konoxxenza u trasparenza tal-produzzjoni u tas-suq, kif ukoll it-twettiq ta' attivitajiet ta' taħriġ professjonali u vokazzjonali, pereżempju dwar kwistjonijiet ta' kwalità u traċċabbiltà, dwar is-sikurezza alimentari u biex jiġu mħeġġa inizjattivi ta' riċerka.
(e)
it-twettiq ta' riċerka u studji tas-suq, u l-iżvilupp ta' tekniki li jwasslu għall-aqwa livell tal-operat tas-suq, inkluż permezz tal-użu tal-informazzjoni u t-teknoloġija tal-komunikazzjoni, kif ukoll il-ġbir ta' data soċjo-ekonomika;
(f)
l-għoti ta' informazzjoni u t-twettiq ta' riċerka meħtieġa biex twassal għal provvisti sostenibbli bi kwantità, kwalità u prezz korrispondenti għall-ħtiġijiet tas-suq u l-aspettattivi tal-konsumatur;
(g)
il-promozzjoni, fost il-konsumaturi, ta' speċijiet miksuba mill-istokkijiet tal-ħut li jkunu fi stat sostenibbli, li jkollhom valur nutrittiv apprezzabbli u li ma jkunux ikkunsmati fuq firxa wiesgħa;
(h)
il-kontroll u t-teħid ta' miżuri biex l-attivitajiet tal-membri tagħhom ikunu konformi mar-regoli stabbiliti mill-organizzazzjoni interprofessjonali kkonċernati.
TAQSIMA II
Rikonoxximent
Artikolu 14
Rikonoxximent tal-organizzazzjonijiet ta' produtturi
1. L-Istati Membri jistgħu jirrikonoxxu bħala organizzazzjonijiet ta' produtturi l-gruppi kollha stabbiliti fuq l-inizjattiva ta' produtturi tas-sajd jew tal-akkwakultura li japplikaw għal tali rikonoxximent, sakemm:
(a)
ikunu konformi mal-prinċipji stabbiliti fl-Artikolu 17 u mar-regoli adottati għall-applikazzjoni tagħhom;
(b)
ikunu ekonomikament attivi b'mod suffiċjenti fit-territorju tal-Istat Membru kkonċernat jew parti minnu, partikolarment fir-rigward tal-għadd ta' membri jew tal-volum ta' produzzjoni kummerċjabbli;
(c)
ikollhom personalità ġuridika taħt il-liġi nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat, ikunu stabbiliti hemmhekk u jkollhom il-kwartieri ġenerali uffiċjali tagħhom fit-territorju tiegħu;
(d)
ikunu kapaċi jsegwu l-għanijiet stipulati fl-Artikolu 7;
(e)
jikkonformaw mar-regoli tal-kompetizzjoni msemmijin fil-Kapitolu V;
(f)
ma jabbużawx pożizzjoni dominanti f’suq partikolari; u
(g)
jipprovdu dettalji rilevanti tas-sħubija, governanza u sorsi ta' finanzjament tagħhom.
2. L-organizzazzjonijiet ta' produtturi rikonoxxuti qabel 29 ta’ Diċembru 2013, għandhom jiġu meqjusa bħala organizzazzjonijiet ta' produtturi rikonoxxuti għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, mingħajr ħsara għall-obbligu tagħhom li jikkonformaw mad-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 15
Appoġġ finanzjarju lill-organizzazzjonijiet jew assoċjazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet tal- produtturi
Miżuri ta' kummerċjalizzazzjoni għall-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura maħsuba għall-ħolqien jew ir-ristrutturar ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi jew assoċjazzjonijiet ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi jistgħu jkunu appoġġati finanzjarjament b'konformità ma' att legali futur tal-Unjoni li jistabbilixxi l-kondizzjonijiet għal appoġġ finanzjarju għall-politika marittima u tas-sajd għall-perjodu 2014 - 2020.
Artikolu 16
Rikonoxximent ta' organizzazzjonijiet interprofessjonali
1. L-Istati Membri jistgħu jirrikonoxxu bħala organizzazzjonijiet interprofessjonali gruppi ta' operaturi stabbiliti fit-territorju tagħhom li japplikaw għal tali rikonoxximent sakemm huma:
(a)
jkunu konformi mal-prinċipji stabbiliti fl-Artikolu 17 u mar-regoli adottati għall-applikazzjoni tagħhom;
(c)
jirrappreżentaw sehem sinifikanti tal-attività ta' produzzjoni u ta' attivitajiet ta' pproċessar jew ta' kummerċjalizzazzjoni, jew it-tnejn li huma, fir-rigward ta' prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura jew prodotti pproċesstati minn prodotti tas-sajd u l-akkwakultra;
(c)
ma jkunux huma stess impenjati f'attivitajiet ta' produzzjoni, ipproċessar jew kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura jew ta' prodotti pproċessati minn prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura;
(d)
ikollhom personalità ġuridika skont il-liġi nazzjonali ta' Stat Membri, ikunu stabbiliti hemmhekk u jkollhom il-kwartieri ġenerali uffiċjali tagħhom fit-territorju tiegħu;
(e)
jistgħu jaħdmu għall-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 12;
(f)
jikkunsidraw l-interess tal-konsumaturi;
(g)
ma jfixklux il-funzjonament tajjeb tal-OKS; u
(h)
jikkonformaw mar-regoli ta' kompetizzjoni msemmija fil-Kapitolu V.
2. Organizzazzjonijiet stabbiliti qabel 29 ta’ Diċembru 2013 għandhom jiġu rikonoxxuti bħala organizzazzjonijiet interprofessjonali għall-finijiet ta' dan ir-Regolament dment li l-Istat Membru kkonċernat ikun sodisfatt li dawn huma konformi mad-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament fir-rigward ta' organizzazzjonijiet interprofessjonali.
3. L-organizzazzjonijiet interprofessjonali rikonoxxuti 29 ta’ Diċembru 2013 qabel għandhom jiġu meqjusa bħala organizzazzjonijiet interprofessjonali għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, u li jkunu marbuta bid-dispożizzjonijiet tiegħu.
Artikolu 17
Il-funzjonament intern ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi u organizzazzjonijiet interprofessjonali
Il-funzjonament intern ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi u organizzazzjonijiet interprofessjonali msemmija fl-Artikoli 14 u 16 għandhom ikunu bbażati fuq il-prinċipji li ġejjin:
(a)
konformità mill-membri tagħha mar-regoli adottati mill-organizzazzjoni f'termini ta' sfruttament, produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni tas-sajd;
(b)
non-diskriminazzjoni fost il-membri, partikolarment fuq bażi ta' nazzjonalità jew il-post ta' stabbiliment;
(c)
l-intaxxar ta' kontribuzzjoni finanzjarja mill-membri tagħha sabiex jiffinanzjaw l-organizzazzjoni;
(d)
funzjonament demokratiku li jippermetti lill-membri li jiskrutinizzaw l-organizzazzjoni tagħhom u d-deċiżjonijiet tagħha;
(e)
l-impożizzjoni ta' penalitajiet effettivi, dissważivi u proporzjonali għall-ksur ta' obbligi stipulati fir-regoli interni tal-organizzazzjoni kkonċernata, partikolarment fil-każ ta' nuqqas ta' ħlas ta' kontribuzzjonijiet finanzjarji;
(f)
id-definizzjoni ta' regoli dwar l-ammissjoni ta' membri ġodda u dwar l-irtirar minn membri;
(g)
id-definizzjoni tar-regoli ta' kontabbiltà u baġitarji meħtieġa għat-tmexxija tal-organizzazzjoni.
Artikolu 18
Verifiki u rtirar tar-rikonoxximenti mill-Istati Membri
1. L-Istati Membri għandhom jagħmlu verifiki f'intervalli regolari biex jivverifikaw li l-organizzazzjonijiet tal-produtturi u l-organizzazzjonijiet interprofessjonali jikkonformaw mal-kondizzjonijiet għar-rikonoxximent stipulati fl-Artikoli 14 u 16 rispettivament. Il-konstatazzjoni ta' nonkonformità tista’ tirriżulta fl-irtirar ta’ rikonoxximent.
2. L-Istat Membru li jospita l-kwartieri ġenerali uffiċjali ta' organizzazzjoni ta' produtturi jew organizzazzjoni interprofessjonali li jkollu membri minn Stat Membri differenti, jew ta' assoċjazzjoni ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi rikonoxxuta fi Stati Membri differenti, għandu jistabbilixxi l-kooperazzjoni ammistrattiva meħtieġa biex jitwettqu l-verifiki fuq l-attivitajiet tal-organizzazzjoni jew tal-assoċjazzjoni kkonċernata f'kollaborazzjoni mal-Istati Membri l-oħrajn ikkonċernati.
Artikolu 19
Allokazzjoni ta' opportunitajiet tas-sajd
Meta twettaq il-kompiti tagħha, organizzazzjoni tal-produtturi li l-membri tagħha jkunu ċittadini ta' Stati Membri differenti jew assoċjazzjoni ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi rikonoxxuta fi Stati Membri differenti għandha tikkonforma mad-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-allokazzjoni ta' opportunitajiet tas-sajd fost l-Istati Membri skont l-Artikolu 16 tar-Regolament Nru 1380/2013.
Artikolu 20
Verifiki mill-Kummissjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tagħmel verifiki u għandha, meta jkun xieraq, titlob li l-Istati Membri jirtiraw ir-rikonoxximent ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi jew organizzazzjonijiet minn diversi oqsma, sabiex tiżgura konformità mal-kondizzjonijiet għar-rikonoxximent ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi jew organizzazzjonijiet interprofessjonali stipulati fl-Artikoli 14 u 16.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni b'mezzi elettroniċi kwalunkwe deċiżjoni biex jingħata jew jiġi rtirat ir-rikonoxximent. Il-Kummissjoni għandha tagħmel tali informazzjoni disponibbli kollha għall-pubbliku.
Artikolu 21
Atti ta' implimentazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta' implimentazzjoni dwar:
(a)
l-iskadenzi ta' żmien u l-proċeduri u l-għamla ta' applikazzjonijiet għar-rikonoxximent ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi u ta' organizzazzjonijiet interprofessjonali skont l-Artikoli 14 u 16 rispettivament jew għall-irtirar ta' tali rikonoxximent skont l-Artikolu 18;
(b)
il-format, l-iskadenzi taż-żmien u l-proċeduri li għandhom jiġu applikati mill-Istati Membri għall-komunikazzjoni lill-Kummissjoni ta' kwalunkwe deċiżjoni biex jingħata jew jiġi rtirat ir-rikonoxximent skont l-Artikolu 20(2).
L-atti ta' implimentazzjoni adottati taħt il-punt (a) għandhom, fejn ikun il-każ, jiġu adattati għall-karatteristiċi speċjali tas-sajd u tal-akwakultura li jkunu fuq skala żgħira.
2. L-atti ta' implimentazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 43(2).
TAQSIMA III
Estensjoni tar-regoli
Artikolu 22
Estensjoni tar-regoli ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi
1. Stat Membru jista' jagħmel vinkolanti r-regoli miftiehma f'organizzazzjoni tal-produtturi għal produtturi li mhumiex membri tal-organizzazzjoni u li jbiegħu kwalunkwe prodott fiż-żona li fiha l-organizzazzjoni tal-produtturi hija rrapreżentata, sakemm:
(a)
l-organizzazzjoni ta' produtturi tkun ilha stabbilita għal perijodu ta' mhux anqas minn sena u hija kkunsidrata li tirrappreżenta l-produzzjoni u l-kummerċjalizzazzjoni, inklużi, fejn rilevanti, is-setturi ta' skala żgħira u artiġjanali, fi Stat Membru wieħed u tressaq applikazzjoni lill-awtoritajiet kompetenti nazzjonali;
(b)
ir-regoli li jiġu estiżi jikkonċernaw kwalunkwe miżura għall-organizzazzjonijiet tal-produtturi stabbilita fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 8(1), fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 8(2) u fil-punti (a) sa (e) tal-Artikolu 8(3);
(c)
ikun hemm konformità mar-regoli dwar il-kompetizzjoni msemmija fil-Kapitolu V.
2. Għall-finijiet tal- punt (a) tal-paragrafu 1, organizzazzjoni tal-produtturi tas-sajd titqies bħala rappreżentattiva meta tkun responsabbli għal mill-anqas 55 % tal-kwantitajiet ikkummerċjalizzati tal-prodott rilevanti matul is-sena ta' qabel fiż-żona li fiha jkun propost li jiġu estiżi r-regoli.
3. Għall-finijiet tal-punt (a) tal-paragrafu 1 organizzazzjoni tal-produtturi tal-akkwakultura titqies bħala rappreżentattiva meta tkun responsabbli għal mill-anqas 40 % tal-kwantitajiet ikkummerċjalizzati tal-prodott rilevanti matul is-sena ta' qabel fiż-żona li fiha jkun propost li jiġu estiżi r-regoli.
4. Ir-regoli li se jiġu estiżi għal dawk li mhumiex membri għandhom japplikaw għal perjodu ta' bejn 60 jum u tnax-il xahar.
Artikolu 23
Estensjoni tar-regoli ta' organizzazzjonijiet interprofessjonali
1. Stat Membru jista' jeżiġi li xi wħud mill-ftehimiet, deċiżjonijiet jew prassi ġenerali miftiehma fi ħdan organizzazzjoni interprofessjonali tkun vinkolanti fiż-żona jew żoni speċifiċi għal operaturi oħra li mhumiex affiljati mal-organizzazzjoni, sakemm:
(a)
l-organizzazzjoni interprofessjonali tkopri mill-anqas 65 % ta' kull waħda minn għall-anqas tnejn mill-attivitajiet li ġejjin: produzzjoni, ipproċessar jew kummerċjalizzazzjoni tal-prodott rilevanti matul is-sena ta' qabel fiż-żona jew iż-żoni kkonċernati ta' Stat Membru, u tressaq applikazzjoni lill-awtoritajiet kompetenti nazzjonali; u
(b)
ir-regoli li jiġu estiżi għal operaturi oħra jikkonċernaw kwalunkwe miżura għall-organizzazzjonijiet interprofessjonali stipulata fil-punti (a) sa (g) tal-Artikolu 13 u ma jikkawżaw l-ebda dannu lil operaturi oħra fl-Istat Membru kkonċernat jew fl-Unjoni.
2. L-estensjoni tar-regoli tista' ssir vinkolanti għal mhux iktar minn tliet snin, mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 25(4).
Artikolu 24
Responsabbiltà
Meta r-regoli jiġu estiżi għal dawk li mhumiex membri skont l-Artikoli 22 u 23, l-Istat Membru kkonċernat jista' jiddeċiedi li dawk li mhumiex membri huma responsabbli għall-organizzazzjoni tal-produtturi jew għall-organizzazzjoni minn diversi oqmsa għall-ekwivalenti tal-kosti kollha, jew ta' parti minnhom, li tħallsu minn membri bħala riżultat tal-applikazzjoni tar-regoli li ġew estiżi għal dawk li mhumiex membri.
Artikolu 25
Awtorizzazzjoni mill-Kummissjoni
1. L-Istati Membri għandhom jgħarrfu minnufih lill-Kummissjoni dwar ir-regoli li huma beħsiebhom jagħmlu vinkolanti għall-produtturi jew l-operaturi kollha fiż-żona jew żoni speċifiċi skont l-Artikoli 22 u 23.
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta deċiżjoni li tawtorizza l-estensjoni tar-regoli msemmija fil-paragrafu 1, sakemm:
(a)
ikun hemm konformità mad-disposizzjonijiet tal-Artikoli 22 u 23;
(b)
hemm konformità mar-regoli tal-kompetizzjoni msemmija fil-Kapitolu V;
(c)
l-estensjoni ma tipperikolax il-kummerċ ħieles; u
(d)
m'hemmx theddida għall-kisba tal-għanijiet tal-Artikolu 39 TFUE.
3. Fi żmien xahar mir-riċezzjoni tan-notifika, il-Kummissjoni għandha tieħu deċiżjoni li tawtorizza jew tirrifjuta l-awtorizzazzjoni għall-estensjoni tar-regoli u għandha tinforma lill-Istati Membri b'dan. Meta l-Kummissjoni ma tkunx ħadet deċiżjoni fi żmien xahar mir-riċezzjoni tan-notifika, l-estensjoni tar-regoli għandha titqies li ġiet awtorizzata mill-Kummissjoni.
4. Estensjoni awtorizzata tar-regoli tista' tibqa' tapplika wara li jiskadi l-perijodu inizjali ta' żmien, inkluż bi ftehim taċitu, mingħajr tiġdid espliċitu tal-awtorizzazzjoni, dment li l-Istat Membru kkonċernat jkun innotifika lill-Kummissjoni, tal-anqas xahar qabel ma jiskadi dak il-perijodu inizzjali, bil-perijodu addizzjonali tal-applikazzjoni u l-Kummissjoni tkun awtorizzat dik l-applikazzjoni addizzjonali, jew ma oġġezzjonatx għaliha fi żmien xahar minn meta tkun irċiviet in-notifika bħal din.
Artikolu 26
Irtirar tal-awtorizzazzjoni
Il-Kummissjoni tista' tagħmel verifiki u tista' tirtira l-awtorizzazzjoni ta' estensjoni ta' regoli fil-każ li tistabbilixxi li kwalunkwe rekwiżit għall-awtorizzazzjoni ma jitħarisx. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Istati Membri b'dan l-irtirar.
Artikolu 27
Atti ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta' implimentazzjoni li jikkonċernaw il-format u l-proċedura tan-notifika prevista fl-Artikolu 25(1). Dawn l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 43(2).
TAQSIMA IV
Ippjanar tal-produzzjoni u l-kummerċjalizzazzjoni
Artikolu 28
Pjan ta' produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni
1. Kull organizzazzjoni tal-produtturi għandha tippreżenta pjan ta' produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni, għallinqas għall-ispeċijiet kummerċjalizzati ewlenin tagħha lill- awtoritajiet kompetenti nazzjonali tagħha għall-approvazzjoni. Dawn il-pjanijiet ta' produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni għandhom jimmiraw sabiex jinkisbu l-għanijiet stabbiliti fl-Artikoli 3 u 7.
2. Pjan ta' produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni għandu jinkludi:
(a)
programm ta' produzzjoni għall-ispeċijiet maqbuda jew mrobbija;
(b)
strateġija ta' kummerċjalizzazzjoni biex il-kwantità, l-kwalità u l-preżentazzjoni tal-provvista jaqblu mar-rekwiżiti tas-suq;
(c)
miżuri li għandhom jittieħdu mill-organizzazzjoni ta' produtturi sabiex tikkontribbwixxi għall-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 7;
(d)
miżuri speċjali maħsuba bil-quddiem sabiex tiġi aġġustata l-provvista tal-ispeċijiet li regolarment jippreżentaw diffikutajiet għall-kummerċjalizzazzjoni matul is-sena;
(e)
pieni applikabbli għal membri li jiksru d-deċiżjonijiet adottati biex jiġi implimentat il-pjan ikkonċernat.
3. L- awtoritajiet nazzjonali kompetenti għandhom japprovaw il-pjan ta' produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni. Ladarba l-pjan jiġi approvat, l-organizzazzjoni tal-produtturi għandha immedjatament timplimentah.
4. L-organizzazzjonijiet tal-produtturi jistgħu jirrivedu l-pjan ta' produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni u għandhom, f'dak il-każ, jippreżentawh għall-approvazzjoni tal-awtoritajiet nazzjonali kompetenti.
5. L-organizzazzjoni tal-produtturi għandha tipprepara rapport annwali tal-attivitajiet tagħha skont il-pjan ta' produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni, u għandha tippreżentah lill-awtoritajiet nazzjonali kompetenti għall-approvazzjoni.
6. L-organizzazzjonijiet tal-produtturi jistgħu jirċievu sostenn finanzjarju għall-preparazzjoni u l-implimentazzjoni ta' pjanijiet ta' produzzjoni u ta' kummerċjalizzazzjoni b'konformità ma' att legali futur tal-Unjoni li jistabbilixxi l-kondizzjonijiet għal appoġġ finanzjarju għall-politika marittima u tas-sajd għall-perjodu 2014 - 2020.
7. L-Istati Membri għandhom jagħmlu verifiki biex jiżguraw li kull organizzazzjoni tal-produtturi twettaq l-obbligi previsti f'dan l-Artikolu. Konstatazzjoni ta' nonkonformità tista’ tirriżulta fl-irtirar ta’ rikonoxximent.
Artikolu 29
Atti ta' implimentazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta' implimentazzjoni dwar:
(a)
il-format u l-istruttura tal-pjan ta' produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni msemmi fl-Artikolu 28;
(b)
il-proċedura u l-iskadenzi ta' żmien għall-preżentazzjoni mill-organizzazzjonijiet tal-produtturi u għall-approvazzjoni mill-Istati Membri tal-pjanijiet ta' produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 28.
2. L-atti ta' implimentazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 43(2).
TAQSIMA V
Stabbilizzazzjoni tas-swieq
Artikolu 30
Mekkaniżmu ta' ħżin
L-organizzazzjonijiet ta' produtturi f'setturi tas-sajd jistgħu jirċievu sostenn finanzjarju għall-ħżin ta' prodotti tas-sajd elenkati fl-Anness II, sakemm:
(a)
ikunu sodisfatti l-kondizzjonijiet għall-ħżin stipulati f'att legali futur tal-Unjoni li jistabbilixxi l-kondizzjonijiet għal appoġġ finanzjarju għall-politika marittima u tas-sajd għall-perjodu 2014 - 2020;
(b)
il-prodotti jkunu tqiegħdu fis-suq mill-organizzazzjonijiet tal-produtturi f'setturi tas-sajd iżda ma nstabx bejgħ tagħhom bil-prezz skattatur imsemmi fl-Artikolu 31;
(c)
il-prodotti jissodisfaw l-istandards komuni ta' kummerċjalizzazzjoni stabbiliti f'konformità mal-Artikolu 33 u jkunu ta' kwalità adegwata għal konsum mill-bniedem;
(d)
il-prodotti jkunu stabbilizzati jew proċessati u maħżuna f'tankijiet jew ġaġeġ billi jiġu ffriżati, jew abbord bastimenti jew f'faċilitajiet fuq l-art, immellħa, imnixxfa, immarinati, jew, fejn rilevanti, mgħollija u pasturizzati, kemm jekk humiex imqattgħin fi fletti, imqattgħin f'biċċiet jew, fejn ikun il-każ, b'rashom maqtugħa;
(e)
il-prodotti maħżuna jitqiegħdu mill-ġdid fis-suq għall-konsum tal-bniedem fi stadju aktar tard.
(f)
il-prodotti jibqgħu maħżuna għal tal-inqas ħamest ijiem.
Artikolu 31
Prezzijiet li jiskattaw il-mekkaniżmu tal-ħżin
1. Qabel il-bidu ta' kull sena, kull organizzazzjoni tal-produtturi f'setturi tas-sajd tista' tagħmel individwalment proposta għal prezz li jiskatta l-mekkaniżmu tal-ħżin imsemmi fl-Artikolu 30 għall-prodotti tas-sajd elenkati fl-Anness II.
2. Il-prezz skattatur ma għandux jaqbeż it-80 % tal-prezz medju peżat irreġistrat għall-prodott ikkonċernat fiż-żona tal-attività tal-organizzazzjoni tal-produtturi rilevanti matul it-tliet snin li jiġu immedjatament qabel is-sena li għaliha qed jiġi ffissat il-prezz skattatur.
3. Meta jiġi ffissat il-prezz skattatur, għandhom jitqiesu:
(a)
ix-xejriet fil-produzzjoni u d-domanda;
(b)
l-istabbilizzazzjoni tal-prezzijiet tas-suq;
(c)
il-konverġenza tas-swieq;
(d)
l-introjtu tal-produtturi;
(e)
l-interessi tal-konsumaturi.
4. L-Istati Membri għandhom, meta jeżaminaw il-proposti tal-organizzazzjonijiet tal-produtturi rikonoxxuti fit-territorju tagħhom, jiddeterminaw il-prezzijiet skattaturi li għandhom jiġu applikati minn dawk l-organizzazzjonijiet tal-produtturi. Dawk il-prezzijiet għandhom jiġu ffissati abbażi tal-kriterji msemmija fil-paragrafi 2 u 3. Il-prezzijiet għandhom jitqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-pubbliku.
Artikolu 32
Atti ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta' implimentazzjoni li jikkonċernaw il-format tal-pubblikazzjoni mill-Istati Membri tal-prezzijiet skattaturi skont l-Artikolu 31(4). Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 43(2).
KAPITOLU III
L-ISTANDARDS KOMUNI TA' KUMMERĊJALIZZAZZJONI
Artikolu 33
Stabbiliment tal-istandards komuni ta' kummerċjalizzazzjoni
1. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 47, jistgħu jiġu stabbiliti standards komuni ta' kummerċjalizzazzjoni għall-prodotti tas-sajd li huma elenkati fl-Anness I, irrispettivament mill-oriġini tagħhom (jekk humiex mill-Unjoni jew importati) u li huma maħsuba għal konsum mill-bniedem.
2. Id-drittijiet msemmija fil-paragrafu 1 jistgħu jikkonċernaw il-kwalità, d-daqs, il-piż, l-ippakkjar, il-preżentazzjoni jew it-tikkettar tal-prodotti, u partikolarment:
(a)
id-daqsijiet minimi ta' kummerċjalizzazzjoni li jqisu l-aħjar parir xjentifiku disponibbli: dawn id-daqsijiet minimi ta' kummerċjalizzazzjoni jikkorrispondu, fejn rilevanti, għad-daqsijiet minimi ta' referenza tal-konservazzjoni, f'komformità mal-Artikolu 15(10) tar-Regolament Nru 1380/2013;
(b)
l-ispeċifikazzjonijiet ta' prodotti ppreservati skont ir-rekwiżiti ta' konservazzjoni u l-obbligi internazzjonali.
3. Il-paragrafi 1 u 2 għandhom japplikaw mingħajr preġudizzju għal:
(a)
ir-Regolament (KE) Nru 178/2002;
(b)
ir-Regolament (KE) Nru 852/2004 (14);
(c)
ir-Regolament (KE) Nru 853/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15);
(d)
ir-Regolament (KE) Nru 854/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16);
(e)
ir-Regolament (KE) Nru 882/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (17);
(f)
ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1005/2008 (18); u
(g)
ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1224/2009.
Artikolu 34
Konformità mal-istandards komuni ta' kummerċjalizzazzjoni
1. Il-prodotti maħsuba għal konsum mill-bniedem li għalihom hemm stabbiliti standards komuni ta' kummerċjalizzazzjoni jistgħu jsiru disponibbli fis-suq tal-Unjoni biss skont dawk l-istandards.
2. Il-prodotti tas-sajd kollha li jinħattu l-art, inklużi dawk li ma jikkonformawx mal-istandards komuni ta' kummerċjalizzazzjoni, jistgħu jintużaw għal skopijiet differenti mill-konsum dirett mill-bniedem, inkluż bħala ikel tal-ħut, żejt tal-ħut, ikel ta' annimali domestiċi, additivi tal-ikel, farmaċewtiċi jew kosemitiċi.
KAPITOLU IV
INFORMAZZJONI GĦALL-KONSUMATUR
Artikolu 35
Informazzjoni obbligatorja
1. Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (UE) Nru 1169/2011, il-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura msemmija fil-punti (a), (b), (c), u (e) tal-Anness I ta' dan ir-Regolament li jiġu kkummerċjalizzati fl-Unjoni, irrispettivament mill-oriġini jew il-metodu tat-tqegħid fis-suq tagħhom, jistgħu jiġu offruti għall-bejgħ lill-konsumatur finali jew il-caterer tal-massa biss jekk l-immarkar jew it-tikkettar adatt jindika:
(a)
l-indikazzjoni kummerċjali tal-ispeċi u l-isem xjentifiku tagħha;
(b)
il-metodu ta' produzzjoni, partikolarment bil-kliem li ġej "…maqbud…" jew "…maqbud f'ilma frisk …" jew "…imrobbi…";
(c)
iż-żona fejn il-prodott inqabad jew trabba, u l-kategorija tal-irkaptu użat fiż-żoni tas-sajd fejn sar il-qbid, kif stabbilit fl-ewwel kolonna tal-Anness III għal dan ir-Regolament;
(d)
jekk il-prodott kienx iddifrostjat;
(e)
id-data minima ta' kemm iservi, fejn ikun il-każ.
Ir-rekwiżit fil-punt (d) ma għandux japplika għal:
(a)
ingredjenti li jinsabu fil-prodott finali;
(b)
ikel li l-iffriżar tiegħu huwa pass teknoloġikament neċessarju tal-proċess tal-produzzjoni;
(c)
prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura li kienu ffriżati qabel għal raġunijiet ta' protezzjoni tas-saħħa, skont l-Anness III, Taqsima VIII, għar-Regolament (KE) Nru 853/2004;
(d)
prodott tas-sajd u tal-akkwakultura li ġie iddifrostjati qabel il-proċess tal-affumikazzjoni, tat-tmelliħ, tat-tisjir, tal-preparazzjoni fil-ħall jew fis-salmura, tat-tnixxif jew qabel taħlita ta’ kwalunkwe minn dawk il-proċessi.
2. Għall-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura mhux ippakkjati bil-lest minn qabel, l-informazzjoni obbligatorja elenkata fil-paragrafu 1 tista' tiġi pprovduta għall-bejgħ bl-imnut permezz ta' informazzjoni kummerċjali bħal "bill boards" jew posters.
3. Fejn jiġi offrut għall-bejgħ lill-konsumatur finali jew lill-caterer tal-masses prodott imħallat magħmul mill-istess speċi iżda li jkun ġej minn metodi differenti ta' produzzjoni, għandu jiġi ndikat il-metodu ta' kull lott. Fejn jiġi offrut għall-bejgħ lill-konsumatur finali jew lill-caterer tal-masses prodott imħallat magħmul mill-istess speċi iżda li jkun ġej minn varjetà ta żoni ta' qbid jew ta' pajjiżi ta' trobbija tal-ħut, għandha tiġi dikjarata tal-anqas iż-żona tal-lott l-aktar rappreżentattiv f'termini ta' kwantità, flimkien ma' indikazzjoni li l-prodotti ġejjin ukoll minn żoni differenti ta' qbid jew ta' trobbija tal-ħut.
4. L-Istati Membri jistgħu jeżentaw mir-rekwiżiti msemmija fil-paragrafu 1 kwantitajiet żgħar ta’ prodotti li jinbiegħu direttament mill-bastimenti tas-sajd lill-konsumaturi, dment li dawk ma jeċċedux il-valur imsemmi fl-Artikolu 58(8) tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
5. Il-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura u l-pakketti tagħhom li ġew ittikkettati jew immarkati qabel it-13 ta' Diċembru 2014 u li ma jikkonformawx ma' dan l-Artikolu jistgħu jitqiegħdu fis-suq sakemm dawn l-istokkijiet jkunu ntużaw kollha.
Artikolu 36
Rappurtar tal-ekotikkettar
Wara li tkun ikkonsultat mal-Istati Membri u l-partijiet interessati, il-Kummissjoni għandha, sal-1 ta' Jannar 2015, tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport ta' fattibbiltà dwar opzjonijiet għal skema ta' ekotikketta għal prodotti tas-sajd u tal-akwakultura, b'mod partikolari dwar l-istabbiliment ta' tali skema bħala skema mifruxa mal-Unjoni kollha u dwar l-iffissar ta' rekwiżiti minimi għall-użu mill-Istati Membri ta' ekotikketta tal-Unjoni.
Artikolu 37
Indikazzjoni kummerċjali
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 35(1), l-Istati Membri għandhom ifasslu u jippubblikaw lista tal-indikazzjonijiet kummerċjali aċċettati fit-territorju tagħhom, flimkien mal-ismijiet xjentifiċi tagħom. Il-lista għandha tindika:
(a)
l-isem xjentifiku għal kull speċi, skont is-Sistema ta' Informazzjoni FishBase jew skont id-database tal-ASFIS tal-Organizzazzjoni tal-Ikel u Agrikoltura (FAO), fejn rilevanti;
(b)
l-indikazzjoni kummerċjali:
(i)
l-isem tal-ispeċi bil-lingwa jew bil-lingwi uffiċjali tal-Istat Membru kkonċernat;
(ii)
fejn applikabbli, kwalunkwe isem ieħor jew ismijiet oħra li jkunu aċċettati jew permessi lokalment jew reġjonalment.
2. L-ispeċijiet kollha tal-ħut fejn il-ħut jifforma ingredjent ta’ xi ikel ieħor jistgħu jiġu indikati bħala "ħut", dment li l-isem u l-preżentazzjoni ta’ dak l-ikel ma jirriferix għal speċi speċifika
3. Kull tibdil fil-lista tad-deskrizzjonijiet kummerċjali aċċettata minn Stat Membru għandu jiġi notifikat minnufih lill-Kummissjoni li għandha tavża b'dan lill-Istati Membri l-oħra.
Artikolu 38
Indikazzjoni taż-żona tal-qabda jew tal-produzzjoni
1. L-indikazzjoni taż-żona tal-qabda jew tal-produzzjoni skont il-punt (i) tal-Artikolu 35(1) għandha tkun tikkonsisti f'dan li ġej:
(a)
fil-każ ta' prodotti tas-sajd maqbuda fil-baħar, l-isem bil-miktub tas-subżona jew diviżjoni elenkata fiż-żoni tas-sajd tal-FAO kif ukoll l-isem ta' tali żona li tiġi espressa f'termini li huma komprensibbli għall-konsumatur, jew mappa jew grafika li turi dik iż-żona, b'deroga minn dan ir-rekwiżit, għal prodotti tas-sajd maqbuda fl-ilmijiet li mhumiex il-Grigal tal-Atlantiku (Żona tas-Sajd tal-FAO 27) u l-Mediterran u l-Baħar l-Iswed (Żona tas-Sajd tal-FAO 37) l-indikazzjoni tal-isem taż-Żona tas-Sajd tal-FAO:
(b)
fil-każ ta' prodotti tas-sajd maqbuda fl-ilma ħelu, referenza għall-ilmijiet tal-oriġini fl-Istat Membru jew il-pajjiż terz tal-oriġini tal-prodott;
(c)
fil-każ ta' prodotti tal-akkwakultura, referenza għall-Istat Membru jew il-pajjiż terz li fih il-prodott laħaq aktar minn nofs il-piż finali tiegħu jew għadda aktar minn nofs il-perijodu ta' trobbija tiegħu jew, fil-każ tal-frott tal-baħar, għadda minn stadju finali ta' trobbija jew kultivazzjoni ta' mhux inqas minn 6 xhur.
2. Barra mill-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1, l-operaturi jistgħu jindikaw żona ta' qbid jew produzzjoni aktar preċiża.
Artikolu 39
Informazzjoni addizzjonali volontarja
1. Barra mill-informazzjoni obbligatorja meħtieġa skont l-Artikolu 35, l-informazzjoni li ġejja tista' tingħata fuq bażi volontarja, sakemm tkun ċara u mhux ambigwa:
(a)
id-data tal-qabda tal-prodotti tas-sajd jew id-data tal-ħsad tal-prodotti tal-akkwakultura;
(b)
id-data tal-iżbark tal-prodotti tas-sajd jew informazzjoni dwar il-port fejn il-prodotti ġew żbarkati;
(c)
informazzjoni aktar dettaljata dwar it-tip ta' apparat tas-sajd, kif hemm elenkat fit-tieni kolonna tal-Anness III;
(d)
fil-każ ta' prodotti tas-sajd maqbudin fil-baħar, dettalji tal-Istat tal-bandiera tal-bastiment li qabad dawk il-prodotti;
(e)
informazzjoni ambjentali;
(f)
informazzjoni ta' natura etika jew soċjali;
(g)
informazzjoni dwar tekniki u prattiki ta' produzzjoni;
(h)
informazzjoni dwar il-kontenut nutrizzjonali tal-prodott.
2. Jista' jintuża kodiċi ta' Risposta Rapida (QR, Quick Response) li jiddeskrivi fis-qosor l-informazzjoni kollha, jew parti minnha, elenkata fl-Artikolu 35(1).
3. M'għandhiex tintwera informazzjoni volontarja għad-detriment tal-ispazju disponibbli għall-informazzjoni obbligatorja fuq il-marka jew it-tikketta.
4. M'għandha tkun inkluża ebda informazzjoni volontarja li ma tistax tiġi verifikata.
KAPITOLU V
REGOLI DWAR IL-KOMPETIZZJONI
Artikolu 40
Applikazzjoni ta’ regoli ta’ kompetizzjoni
L-Artikoli 101 sa 106 TFUE u d-dispożizzjonijiet tal-implimentazzjoni tagħhom għandhom japplikaw għal ftehimiet, deċiżjonijiet u prattiki msemmija fl-Artikolu 101(1) u fl-Artikolu 102 TFUE li huma relatati mal-produzzjoni jew il-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura.
Artikolu 41
Eċċezzjonijiet għall-applikazzjoni tar-regoli tal-kompetizzjoni
1. Minkejja l-Artikolu 40 ta' dan ir-Regolament, l-Artikolu 101(1) TFUE ma għandux japplika għal ftehimiet, deċiżjonijiet u prassi ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi li jikkonċernaw il-produzzjoni jew il-bejgħ ta' prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura, jew l-użu ta' faċilitajiet konġunti għall-ħżin, it-trattament jew l-ipproċessar ta' prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura, u li
(a)
huma meħtieġa biex jinkisbu l-għanijiet stipulati fl-Artikolu 39 TFUE; u
(b)
ma jimplikaw l-ebda obbligu li jintalbu prezzijiet identiċi;
(c)
ma jwasslux għal separazzjoni ta’ kwalunkwe għamla ta’ swieq tal-Unjoni;
(d)
ma jeskludux il-kompetizzjoni, u
(e)
ma jeliminawx il-kompetizzjoni fir-rigward ta’ proporzjon sostanzjali tal-prodotti kkonċernati.
2. Minkejja l-Artikolu 40 ta' dan ir-Regolament, l-Artikolu 101(1) TFUE ma għandux japplika għal ftehimiet, deċiżjonijiet u prassi ta' organizzazzjonijiet interprofessjonali li
(a)
huma meħtieġa biex jinkisbu l-għanijiet stipulati fl-Artikolu 39 TFUE;
(b)
ma jeżiġu l-ebda obbligu li jiġi applikat prezz fiss;
(c)
ma jwasslux għal separazzjoni ta’ kwalunkwe għamla ta’ swieq tal-Unjoni;
(d)
ma japplikawx kondizzjonijiet mhux simili għal xulxin għal tranżazzjonijiet ekwivalenti ma' sħab oħra tal-kummerċ, u b'hekk ipoġġuhom fi żvantaġġ kompetittiv;
(e)
ma jeliminawx il-kompetizzjoni fir-rigward ta’ proporzjon sostanzjali tal-prodotti kkonċernati; u
(f)
ma jxekklux il-kompetizzjoni b’xi mod li ma jkunx essenzjali biex jinkisbu l-għanijiet tal-PKS.
KAPITOLU VI
INTELLIGENCE DWAR IS-SUQ
Artikolu 42
Intelligence dwar is-Suq
1. Il-Kummissjoni għandha:
(a)
tiġbor, tanalizza u tqassam tagħrif u għarfien ekonomiku tas-suq tal-Unjoni għal prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura tul il-katina tal-provvista, waqt li tqis il-kuntest internazzjonali;
(b)
tipprovdi sostenn prattiku lill-organizzazzjonijiet tal-produtturi u organizzazzjonijiet interprofessjonali sabiex tikkoordina aħjar l-informazzjoni bejn l-operaturi u l-proċessuri tas-suq.
(c)
tistħarreġ il-prezzijiet regolarment għall-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura tul il-katina tal-provvista tal-Unjoni u tagħmel analiżi tax-xejriet tas-suq;
(d)
tagħmel studji ad hoc u tipprovdi metodoloġija għal stħarriġ dwar il-formazzjoni tal-prezzijiet.
2. Sabiex timplimenta l-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha tagħmel użu minn dawn il-miżuri:
(a)
tiffaċilita l-aċċess għal dejta disponibbli dwar prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura miġbura skont il-liġi tal-Unjoni;
(b)
tqiegħed l-informazzjoni dwar is-swieq, bħal stħarriġ dwar il-prezzijiet, analiżi u studji tas-swieq, għad-dispożizzjoni tal-partijiet interessati kollha u għall-pubbliku ġenerali b'mod aċċessibbli u li jinftiehem, soġġett għar-Regolament (KE) 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (19).
3. L-Istati Membri għandhom jikkontribwixxu biex jinkisbu l-għanijiet imsemmija fil-paragrafu 1.
KAPITOLU VII
DISPOŻIZZJONIJIET PROĊEDURALI
Artikolu 43
Proċedura ta' kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn kumitat. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
KAPITOLU VIII
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 44
Emenda għar-Regolament (KE) Nru 1184/2006
L-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 1184/2006 huwa sostitwit b'dan li ġej:
"Artikolu 1
"Dan ir-Regolament jistipula r-regoli li jikkonċernaw l-applikabbiltà tal-Artikoli 101 sa 106 u ċerti dispożizzjonijiet tal-Artikolu 108(1) u (3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) fir-rigward tal-produzzjoni jew tal-kummerċ tal-prodotti elenkati fl-Anness I mat-TFUE bl-eċċezzjoni tal-prodotti koperti mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 (*) u r-Regolament (UE) Nru 1379/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (**)
Artikolu 45
Emendi għar-Regolament (KE) Nru 1224/2009
Ir-Regolament (KE) Nru 1224/2009 huwa b'dan emendat kif ġej:
(1)
fl-Artikolu 57(1), jiżdiedu s-sentenzi li ġejjin:
"L-Istati Membri għandhom jagħmlu verifiki biex jiżguraw il-konformità. Il-verifiki jistgħu jsiru fl-istadji kollha tal-kummerċjalizzazzjoni u waqt it-trasport.";
(2)
l-Artikolu 58(5) huwa emendat kif ġej:
(a)
il-punt (g) huwa sostitwit b’dan li ġej:
"(g)
l-informazzjoni lill-konsumaturi prevista mill-Artikolu 35 tar-Regolament (UE) Nru 1379/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (***);
(***) Regolament (UE) Nru 1379/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill ta' 11 ta’ Diċembru 2013 dwar l-organizzazzjoni komuni tas-swieq tal-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura, li jemenda r-Regolamenti tal-Kunsill (KE) Nru 1184/2006 u (KE) Nru 1224/2009 u jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 104/2000 (ĠU L 354, 28.12.2013, p. 1")." 						
(b)
il-punt (h) huwa mħassar.
Artikolu 46
Tħassir
Ir-Regolament (KE) Nru 104/2000 huwa b'dan imħassar. Madankollu, l-Artikolu 4 għandu japplika sat- 12 ta' Diċembru 2014.
Ir-referenzi għar-Regolament imħassar għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal dan ir-Regolament u jinqraw b’konformità mat-tabella ta’ korrelazzjoni stabbilita fl-Anness III.
Artikolu 47
Regoli li jistabbilixxu standards komuni ta' kummerċjalizzazzjoni
Regoli li jistabbilixxu standards komuni tal-kummerċjalizzazzjoni, b'mod partikolari r-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2136/89 (20), ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1536/92 (21), ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2406/96 (22), kif ukoll regoli oħra adottati għall-applikazzjoni ta' standards komuni tal-kummerċjalizzazzjoni, bħar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 3703/85 (23), għandhom jibqgħu japplikaw.
Artikolu 48
Reviżjoni
Il-Kummissjoni għandha tibgħat rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar ir-riżultati tal-applikazzjoni ta' dan ir-Regolalment sal-31 ta' Diċembru 2022.
Artikolu 49
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2014, bl-eċċezzjoni tal- Kapitolu IV u l-Artikolu 45 li għandhom japplikaw mit- 13 ta' Diċembru 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-11 ta’ Diċembru 2013.