ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 11. února 2014
o opatření SA.35388 (13/C) (ex 13/NN a ex 12/N) - Polsko - výstavba letiště Gdyně-Kosakowo
(oznámeno pod číslem C(2014) 759)
(Pouze polské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/883/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě zúčastněných stran k předložení připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
(1)
Dopisem ze dne 7. září 2012 oznámilo Polsko Komisi z důvodu zachování právní jistoty plánované financování přestavby vojenského letiště poblíž Gdyně na severu Polska na letiště pro civilní letectví. Toto opatření bylo zaregistrováno jako věc státní podpory č. SA.35388.
(2)
Dopisy ze dne 7. listopadu 2012 a 6. února 2013 požádala Komise o dodatečné informace k oznámenému opatření. Polsko poskytlo dodatečné informace dne 7. prosince 2012 a 15. března 2013. Setkání Komise a zástupců polských orgánů se uskutečnilo dne 17. dubna 2013. Během setkání polské orgány potvrdily, že oznámené finanční prostředky již byly neodvolatelně přiznány.
(3)
Dopisem ze dne 15. května 2013 Komise informovala polské orgány, že věc převede do registru neoznámených věcí (věc NN), jelikož převážná část oznámených finančních prostředků již byla neodvolatelně přiznána. Polské orgány poskytly další informace dopisem ze dne 16. května 2013.
(4)
Dopisem ze dne 10. července 2013 Komise oznámila polským orgánům své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) (2) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) týkající se finančních prostředků přiznaných společnosti Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. (dále jen „letiště Gdyně-Kosakowo sp. z o.o.“) městem Gdyně (dále jen „Gdyně“) a obcí Kosakowo (dále jen „Kosakowo“). Polské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 6. srpna 2013.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k danému opatření předložily připomínky do jednoho měsíce od data zveřejnění.
(6)
Komise od zúčastněných stran neobdržela žádné připomínky. Polské orgány o tom byly informovány dopisem ze dne 9. října 2013.
(7)
Dopisem ze dne 30. října 2013 Komise požádala o předložení doplňujících informací. Polské orgány tyto doplňující informace poskytly v dopisech ze dne 4. listopadu 2013 a 15. listopadu 2013. Dne 26. listopadu 2013 se uskutečnilo setkání Komise se zástupci Polska. Polské orgány poskytly další informace v dopisech ze dne 3. prosince 2013 a 2. ledna 2014.
2. POPIS OPATŘENÍ PODPORY A DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
2.1. OKOLNOSTI VYŠETŘOVÁNÍ
(8)
Tato věc se týká financování nového letiště pro civilní letectví v Pomořanech (Pomořanské vojvodství) v blízkosti města Gdyně a obce Kosakowo, 25 kilometrů od letiště v Gdaňsku (4). Nové letiště vlastní společnosti Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o. (dále jen „provozovatel letiště“ nebo „letiště Gdyně-Kosakowo“), která bude toto letiště provozovat. Provozovatel letiště je ze 100 % vlastněn obcemi Gdyně a Kosakowo.
(9)
Cílem tohoto investičního projektu je vytvoření druhého letiště v Pomořanech s využitím prostor infrastruktury vojenského letiště v obci Kosakowo (5). Nové letiště má sloužit především všeobecnému letectví (např. soukromé lety, lety s bezmotorovými letadly či lehkými sportovními letadly), nízkonákladovým dopravcům a charterové dopravě. V době, kdy bylo opatření oznámeno, bylo zahájení činnosti letiště plánováno na začátek roku 2014. Podle zprávy firmy PricewaterhouseCoopers (dále jen „PWC“) z roku 2012 mělo letiště v prvních letech činnosti odbavit následující počet cestujících: v roce 2014 přibližně […], v roce 2017 […], v roce 2020 […] a v roce 2028 přibližně […].
(10)
Za datum zahájení projektu lze považovat duben roku 2005, kdy různé místní orgány, ministerstvo obrany a zástupci letiště v Gdaňsku (6) podepsali prohlášení o úmyslu vybudovat v Pomořanech nové letiště, které bude využívat infrastrukturu vojenského letiště nacházejícího se v obci Kosakowo. V červenci 2007 místní orgány Gdyně a obce Kosakowo založily společnost s ručením omezeným s názvem Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o. V prosinci 2009 se orgány města Gdyně a obce Kosakowo dohodly s ministerstvem dopravy, že odpovědnost za nové letiště ponese od této chvíle společnost Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o. Na tomto základě předala polská vláda prostřednictvím dohody z 9. září 2010 obci Kosakowo pozemky o rozloze 254 ha, na kterých se nachází vojenské letiště, a to na období 30 let. Obec Kosakowo tyto pozemky následně pronajala společnosti Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o. na stejně dlouhé období.
Investiční projekt
(11)
S ohledem na skutečnost, že stávající letiště Gdyně-Kosakowo (Gdyně-Oksywie) bylo původně využívané výlučně pro vojenské účely, měl by mít provozovatel nového letiště možnost využívat stávající infrastrukturu (např. vzletovou dráhu dlouhou 2 500 metrů, pásy pojezdové dráhy, odbavovací plochu a navigační vybavení atd.). Odhadované investiční náklady související s projektem přestavby mají celkovou nominální hodnotu 164,9 mil. PLN (41,2 mil. EUR (7)) a reálnou hodnotu 148,4 mil. PLN (37,1 mil. EUR). Níže uvedená tabulka uvádí přehled postupného rozvoje dotčeného letiště v rozdělení na čtyři fáze. Polské orgány se domnívají, že do celkových investičních nákladů jsou zahrnuty také investice související s realizací úkolů, které spadají do oblasti působnosti veřejných orgánů (8) a jejichž celkové náklady činí přibližně […] mil. PLN ([…] mil. EUR), pokud jde o všechny čtyři fáze investice.
Tabulka 1
Celkové nominální investiční náklady na letišti Gdyně-Kosakowo v období 2007-2030
Investiční projekt
Náklady v milionech
Náklady v milionech
Fáze I: 2007 - 2011
[…]
[…]
Přípravné práce (např. čištění ploch, odstranění starých budov a stromů) a studie proveditelnosti, plánování
Fáze II: 2012 - 2013
[…]
[…]
-
terminál (dokončení v červnu 2013, zpočátku používaný pro obecné letectví)
-
budova pro správu letiště a jednotky požární ochrany
-
oprava odbavovací plochy
-
energetická infrastruktura, navigační světla a oplocení letiště
-
údržba letiště a bezpečnostní zařízení
-
úprava navigačního zařízení
-
přístupové cesty, čerpací stanice a parkoviště
Fáze III: 2014 - 2019
[…]
[…]
-
investice nutné pro obsluhu větších letadel (např. Boeing 737 nebo Airbus A320),např. pojezdové dráhy, zařízení pro údržbu letiště a odbavovací plochy
-
jiné investice související se službami pro cestující (např. rozšíření parkoviště)
Fáze IV: 2020 - 2030
[…]
[…]
-
rozšíření terminálu
-
rozšíření budovy pro správu letiště a jednotky požární ochrany
-
rozšíření odbavovací plochy, pojezdových drah a parkovišť
Investiční náklady celkem
164,90
41,02
Zdroj:
informace předložené polskými orgány.
Financování investičního projektu
(12)
Investiční projekt je financovaný pomocí kapitálových injekcí poskytnutých veřejnými společníky (tj. městem Gdyně a obcí Kosakowo). Kapitálové injekce mají pokrýt jak investiční náklady, tak i provozní náklady související s fungováním letiště v počátečním období jeho využívání (tj. do roku 2019 včetně). Veřejní společníci očekávají, že počínaje rokem 2020 začne provozovatel letiště generovat zisk, a bude tak moci ze svých příjmů samostatně financovat veškerou svou činnost.
(13)
Ještě předtím, než byl projekt oznámen Komisi (tj. před dnem 7. září 2012), se veřejní společníci letiště v Gdyni dohodli na finančním příspěvku v celkové výši přibližně 207,48 mil. PLN (9) (asi 51,87 mil. EUR), který byl určený na realizaci investičního projektu a pokrytí ztrát letiště v prvních letech jeho využívání. V letech 2007-2019 mělo město Gdyně poskytnout finanční příspěvek ve výši 142,48 mil. PLN (asi 35,62 mil. EUR). Obec Kosakowo poskytla finanční příspěvek ve výši 0,1 mil. PLN (25 000 EUR) v době založení společnosti. V letech 2011-2040 měla obec Kosakowo poskytnout rovněž nefinanční příspěvky ve výši 64,9 mil. PLN (asi 16,2 mil. EUR) tím, že změní část ročních poplatků za pronájem pozemků (za jejich splacení je odpovědné letiště v Gdyni) na podíly na letišti (viz níže uvedená tabulka 2).
Tabulka 2
Financování investičního projektu pomocí navýšení kapitálu
mil. PLN
mil. EUR
Před 18. červnem 2012
Kapitálové injekce v podobě finančních prostředků poskytnuté městem Gdyně
60,73
15,18
Kapitálové injekce v podobě finančních prostředků poskytnuté obcí
0,10
0,03
Kosakowo Přeměna dluhu na vlastní kapitál obce Kosakowo
3,98
1,00
Celková výše příspěvku před18. červnem 2012
64,81
16,20
Prognózy na období po18. červnu 2012
Kapitálové injekce v podobě finančních prostředků poskytunuté městem Gdyně:
81,75
20,44
z toho:
v roce 2013
29,90
7,48
v roce 2014
[…]
[…]
v roce 2015
[…]
[…]
v roce 2016
[…]
[…]
v roce 2017
[…]
[…]
v roce 2018
[…]
[…]
v roce 2019
[…]
[…]
Přeměna dluhu na vlastní kapitál obce Kosakowo
60,92
15,23
z toho:
v letech 2013-2039 (27*[…] PLN)
[…]
[…]
v roce 2040
[…]
[…]
Celková předpokládaná výše příspěvku po 18. červnu 2012
142,67
35,67
Celkový předpokládaný vlastní kapitál společnosti Letiště Gdyně- Kosakowo sp. z o. o.
207,48
51,87
Zdroj:
na základě informací předložených polskými orgány
2.2. DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ A PRVOTNÍ HODNOCENÍ
(14)
V rozhodnutí o zahájení řízení byly položeny tyto otázky:
-
zaprvé, zda je veřejné financování investičního projektu v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství (market economy investor principle, dále jen „MEIP“), zejména pokud jde o i) včasné použití této zásady, metodu použití této zásady a ii) otázku, zda analýza zásady investora v tržním hospodářství, kterou vypracovaly polské orgány a na jejímž základě byla potvrzena kladná čistá současná hodnota (net present value, dále jen „NPV“) (10), vychází z realistických a věrohodných předpokladů;
-
za druhé, zda lze podporu na provoz a investice pro letiště v Gdyni považovat za slučitelnou s vnitřním trhem.
Použití zásady investora v tržním hospodářství
(15)
Pokud jde o první otázku, Komise vyjádřila pochybnosti, zda je možné použít analýzu zásady investora v tržním hospodářství provedenou v roce 2012, tedy poté, co veřejní společníci učinili neodvolatelné rozhodnutí o financování přestavby letiště, pro účely posouzení existence státní podpory. V důsledku toho měla Komise pochybnosti, zda je srovnávací scénář, podle kterého by měl být projekt ukončen v roce 2012, správný.
(16)
Vzhledem ke skutečnosti, že letiště v Gdyni má fungovat v souladu s podobným obchodním plánem (tj. má se zaměřit na nízkonákladové dopravce, charterové lety a všeobecné letectví) jako stávající letiště v Gdaňsku, jehož kapacita dosud ani není využita a které se má dále rozšiřovat a nachází se ve vzdálenosti pouhých 25 km, Komise vyjádřila pochybnosti, zda prognóza příjmů letiště v Gdyni vychází z realistických předpokladů, zejména pokud jde o výši letištních poplatků a očekávaný počet cestujících. Komise zejména upozornila na skutečnost, že v obchodním plánu letiště v Gdyni se počítá s vyššími poplatky za cestující než v případě letiště Gdaňsk a dalších podobných regionálních polských letišť (po očištění o slevy nabízené leteckým společnostem).
(17)
Komise má navíc pochybnosti, zda obchodní plán zohledňuje všechny plánované pobídky (např. podporu marketingu, rabaty nebo jakékoli jiné možnosti, které pobízejí k rozvoji leteckých tras atd.), které mají být poskytovány přímo letištěm Gdyně nebo jeho společníky či jinými regionálními orgány s cílem motivovat letecké dopravce k vytváření nových tras z tohoto letiště.
(18)
S ohledem na skutečnost, že míra růstu podniku v zásadě není vyšší než míra růstu hospodářství, ve kterém daný podnik funguje (tj. pokud jde o růst HDP), Komise vyjádřila pochybnosti ohledně správnosti míry růstu obratu ve výši […], který byl použit za účelem výpočtu konečné hodnoty (11). Tyto pochybnosti se přímo týkají posouzení ziskovosti investičního projektu, jelikož kapitálová hodnota nového letiště je kladná pouze s ohledem na konečnou hodnotu projektu od roku 2040 (kumulované aktualizované peněžní toky v období 2010-2040, na které se vztahuje analýza, jsou záporné).
(19)
V souvislosti s výše uvedenými skutečnostmi Komise konstatovala, že financování daného investičního projektu z veřejných prostředků představuje selektivní ekonomickou výhodu ve prospěch provozovatele letiště v Gdyni. Dané veřejné financování bylo poskytnuto ze státních prostředků a lze je přičíst státu. Kromě toho narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Protože jsou splněna všechna kritéria pojmu podpory, Komise konstatovala, že dané veřejné financování představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU („SFEU“).
Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
(20)
Pokud jde o druhou otázku, Komise vyjádřila pochybnosti, zda je možné považovat podporu pro investice a provoz letiště v Gdyni za slučitelnou s vnitřním trhem.
(21)
Ohledně otázky týkající se podpory pro investice měla Komise pochybnosti, pokud jde o splnění veškerých kritérií podpory pro investice ve prospěch letišť, jak jsou stanovena v pokynech pro letectví z roku 2005 (12). Konkrétně Komise pochybovala o tom, zda dotčená investice naplňuje jasně vymezený cíl obecného zájmu, zda je tato infrastruktura nezbytná a přiměřená a zda nabízí uspokojivou střednědobou perspektivu, pokud jde o její využití. Kromě toho Komise pochybovala o tom, zda míra dopadu na rozvoj obchodu není v rozporu se společným zájmem.
(22)
Pokud jde o podporu pro provoz v podobě financování ztrát z provozování letiště Gdyně-Kosakowo v prvních letech jeho fungování, Komise zpochybnila možnost, že je možné uplatnit na tuto podporu výjimku podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Konkrétně Komise pochybovala o tom, zda lze danou podporu pro provoz uznat za slučitelnou s pokyny k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007-2013 (13).
3. PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ POLSKÝMI ORGÁNY
3.1. POUŽITÍ ZÁSADY INVESTORA V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ A EXISTENCE PODPORY
(23)
Polské orgány trvají na svém stanovisku, že veřejné financování investice ve prospěch letiště v Gdyni je slučitelné se zásadou investora v tržním hospodářství a že toto financování tedy nepředstavuje státní podporu. V této souvislosti polské orgány odkazují na analýzu zásady investora v tržním hospodářství, která se týkala investic v letech 2010-2012. Polské orgány konstatují, že veškeré analýzy zásady investora v tržním hospodářství potvrzují kladnou čistou současnou hodnotu a vnitřní míru návratnosti (14), která je vyšší než náklady na kapitál.
3.1.1. Rozhodovací Proces A Správnost Metodiky Použité Při Analýze Zásady Investora V Tržním Hospodářství
(24)
Polské orgány vysvětlily, že diskuze a práce související s přestavbou vojenského letiště Gdyně-Kosakowo na letiště pro civilní letectví byly zahájeny již v roce 2005 a v té době se jednalo s jinými partnery (např. letištěm v Gdaňsku). Polské orgány navíc vysvětlují, že v roce 2007 založily Gdyně a Kosakowo společnost s názvem Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o., která byla od té doby za danou investici odpovědná.
(25)
V průběhu řízení předložily polské orgány tři analýzy MEIP vypracované firmou PWC. První analýza MEIP (s datem 16. července 2010, dále jen „analýza MEIP 2010“) byla vypracována v červenci roku 2010. PWC vypracovala dvě další aktuálnější analýzy MEIP: v květnu 2011 (s datem 13. května 2011, dále jen „aktualizace MEIP 2011“) a v červenci 2012 (s datem 13. července 2012, dále jen „aktualizace MEIP 2012“ nebo „analýza MEIP 2012“). Tyto aktualizace obsahují nové prognózy, pokud jde o počet cestujících, změny týkající se oblasti působnosti projektu, změny částek investic a změny v metodologii a základních údajích pro výpočet NPV (např. koeficient beta a diskontní sazba). V listopadu 2013 polské orgány ještě předložily informace, že nové zdroje příjmu (tj. prodej paliva a poskytování navigačních služeb) navyšují NPV projektu. Ke dni, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení, polské orgány předložily pouze aktualizaci MEIP 2012.
(26)
Polské orgány vysvětlují také harmonogram projektu investice města Gdyně a obce Kosakowo do letiště v Gdyni. V této otázce polské orgány zdůrazňují, že investiční proces lze rozdělit na dvě fáze realizace projektu:
i) Fáze první (2007-2009) zahrnuje přípravné práce a studie proveditelnosti s cílem vybudovat nové letiště (vztahuje se k první fázi popsané v tabulce 1)
(27)
Polské orgány vysvětlují, že v první fázi realizovala společnost založená Gdyní a Kosakowem přípravné úkoly (např. příprava hlavního plánu pro investici, dokumentů nutných pro získání statusu provozovatele letiště, zprávy týkající se dopadu investice na životní prostředí, projektové dokumentace atd.).
(28)
Polské orgány trvají na stanovisku, že v první fázi nedošlo k významným kapitálovým investicím, nýbrž že veřejné financování schválené ve prospěch provozovatele letiště bylo v souladu s podporou de minimis (15). Polské orgány uvádějí, že do dne 26. června 2009 činily kapitálové injekce ve prospěch společnosti celkem 1,691 mil. PLN (asi 423 000 EUR).
ii) Fáze druhá (od roku 2010) zahrnuje faktickou přestavbu letiště (vztahuje se k fázím II až IV popsaným v tabulce 1)
(29)
Polské orgány dále vysvětlují, že první, přípravná, fáze skončila v roce 2010 po dokončení hlavního plánu (16) a vypracování první analýzy MEIP 2010 pro letiště v Gdyni. Polské orgány upozorňují, že jelikož z analýzy MEIP 2010 vyplynulo, že investice ze strany obou místních orgánů byly realizované za tržních podmínek (tj. nepředstavují státní podporu), společníci navýšili základní kapitál společnosti na 6,05 mil. PLN (asi 1,5 mil. EUR).
(30)
V analýze MEIP 2010 byla NPV daného investičního projektu vypočítána na základě metody volného peněžního toku (free cash flow) společnosti (free cash flow to the firm, dále jen“FCFF“) (17). Tento výpočet vychází z předpokladu, že všechny kapitálové injekce, se kterými počítá investiční plán, budou opravdu provedeny s cílem realizace investičního projektu (18). Tato metoda odhadu se používá pro výpočet peněžních toků pro všechny držitele kapitálu podniku (společníky a držitele dluhopisů) v období, na které se vztahuje prognóza. Prognózy týkající se peněžních toků se pak snižují o vážený průměr nákladů na kapitál (weighted average cost of capital, „WACC“) (19), aby se tak získaly údaje o diskontovaných peněžních tocích podniku v období, na které se vztahuje prognóza. V dalším roce se vypočítá konečná hodnota použitím metody nepřetržitého růstu (která vychází z předpokladu stálého růstu na základě FCFF z posledního období, na které se vztahuje prognóza). Za základ NPV se použije součet diskontovaných peněžních toků a konečné hodnoty. V tomto případě byly v analýze MEIP 2010 uvedeny odhady peněžních toků v období 2010-2040 a použit WACC ve výši […] % (20). Na základě použití těchto vstupních údajů došla analýza k závěru, že diskontované peněžní toky činí minus […] mil. PLN ([…] mil. EUR) v období 2010-2040 a (diskontovaná) konečná hodnota činí asi […] mil. PLN ([…] mil. EUR) (21). NPV celého projektu se tak odhaduje na […] mil. EUR (nebo […] mil. EUR).
(31)
Níže uvedený obrázek (viz obrázek 1) uvádí očekávané kumulované diskontované peněžní toky v období, na které se vztahuje prognóza, tj. 2010-2040, vypočítané v rámci analýzy MEIP 2010.
Obrázek 1
Kumulované (reálné) diskontované peněžní toky (v PLN)
[…]
(32)
Polské orgány vysvětlují, že dne 29. července 2010 byl vlastní kapitál společnosti navýšen na 6,052 mil. PLN (asi 1,5 mil. EUR). Polské orgány zároveň doplňují, že ačkoli z analýzy nevyplynula existence státní podpory, byli to společníci, kteří začali připravovat oznámení Komisi, které mělo být předloženo pouze z důvodů právní jistoty.
(33)
Kromě toho polské orgány vysvětlují, že v květnu 2011 byla provedena nová analýza MEIP. Polské orgány informují, že tato analýza měla aktualizovat analýzu MEIP 2010 a byla provedena v souvislosti s pokročilými přípravami a dostupností podrobnějších údajů ohledně investičního plánu, jeho harmonogramu a financování. Polské orgány vysvětlují, že v období mezi přípravou analýzy MEIP 2010 a analýzy MEIP 2011:
-
společníci dne 11. března 2011 podepsali dohodu o podmínkách financování investice týkající se zahájení činnosti letiště pro civilní letectví. V této dohodě se město Gdyně zavázalo, že letech 2011-2013 investuje celkem 59 mil. PLN. Obec Kosakowo se zavázala, že v letech 2011-2014 poskytne nefinanční příspěvek v podobě přeměny dluhu na podíly na vlastním kapitálu (debt-for-equity swap) (jak uvádí tabulka 2),
-
ve stejný den, tj. dne 11. března 2011, uzavřela společnost odpovědná za vybudování letiště v Gdyni s obcí Kosakowo dohodu o pronájmu pozemků (dohoda upřesňovala rozsah pozemků, podmínky splatnosti pronájmu, otázku daní atd.),
-
byly upřesněny a aktualizovány náklady na investici zahrnuté do investičního plánu.
(34)
Polské orgány vysvětlují, že z analýzy MEIP 2011 vyplynula kladná NPV. Polské orgány navíc informovaly, že na tomto základě veřejní společníci, kteří řídili letiště, poskytli další kapitálové injekce. Polské orgány zdůrazňují, že v červenci 2011 byl vlastní kapitál společnosti navýšen na částku 33,801 mil. PLN (8,45 mil. EUR) a v dubnu 2013 na částku 64,810 mil. PLN (16,20 mil. EUR).
(35)
V rámci analýzy MEIP 2011 byly vypočítány diskontované peněžní toky na základě diskontovaných peněžních toků pro období 2011-2040, na které se vztahovala prognóza. Aktualizované diskontované peněžní toky činily (-[…]) mil. PLN (-[…] mil. EUR), tj. naznačovaly tak větší ztráty, přičemž konečná hodnota se snížila na […] mil. PLN (asi […] mil. EUR). V souvislosti s tím byla NPV snížena na částku […] mil. PLN (nebo méně než […] mil. EUR). WACC byl snížen na […] % (22) a stabilní míra růstu pro výpočet konečné hodnoty […] % byla snížena na […] %.
(36)
Polské orgány informují, že v souvislosti s novou makroekonomickou situací (finanční krizí a hospodářským zpomalením) byl projekt v roce 2012 opětovně posouzen, což vedlo k vypracování nové analýzy MEIP (tj. analýzy MEIP 2012). Polské orgány informují, že pro účely analýzy MEIP 2012 byly učiněny následující změny, pokud jde o předpoklady dřívějších analýz MEIP:
-
byl snížen prognózovaný počet cestujících na letišti v Gdyni,
-
byl snížen rozsah investice, což vedlo ke snížení nákladů na investici o […] mil. PLN ([…] mil. EUR),
-
bylo upuštěno od úmyslu vybudovat hlavní terminál (a od souvisejícího rozšíření silniční infrastruktury a parkovišť pro automobily). Namísto toho bylo přijato rozhodnutí zvětšit v druhé fázi investice kapacitu terminálu obecného letectví o […] %,
-
v důsledku posouzení situace na trhu bylo považováno za nutné navýšit náklady na investici související s bezpečností o částku […] mil. PLN ([…] mil. EUR),
-
snížení rozsahu investice vedlo k tomu, že se zkrátila doba návratnosti investice (v nominálním vyjádření o […] let, z […] let a […] měsíců na […] roky i […] měsíců).
(37)
Polské orgány také informují, že v analýze MEIP 2012 byla změněna metodologie, která byla uplatňována v předchozích analýzách MEIP:
-
s cílem zlepšit výpovědní hodnotu ohledně struktury financování a nákladů na obsluhu dluhu a metoda volných peněžních toků podniku (free cash flow to the firm, dále jen „FCFF“) byla nahrazena metodou volných peněžních toků do vlastního kapitálu (free cash flow to equity, dále jen „FCFE“) (23),
-
v souvislosti se změnami na finančním trhu (trhu cenných papírů) byla aktualizována bezriziková úroková sazba a koeficient beta, Kromě toho byly ze srovnávací analýzy vyloučeny neevropské společnosti. Z toho vyplynula nová diskontní sazba,
-
diskontní sazba pro výpočet NPV byla stanovena na základě analýzy srovnatelných společností, včetně letištních společností a společností poskytujících služby na letištích (jejichž finanční výsledky významně souvisí s finančními výsledky letištních společností) (24),
-
vycházelo se z předpokladu, že projekt bude financován v první řadě z prostředků pocházejících od společníků, a až poté z vnějších prostředků (půjčky provozního kapitálu) a příjmů z provozu.
(38)
Diskontované peněžní toky byly v analýze MEIP 2012 vypočítané na základě diskontovaných peněžních toků pro období 2012-2030, na které se vztahovala prognóza (tj. období, na které se vztahovala prognóza, bylo v porovnání s předchozí studií zkráceno o deset let). Aktualizované diskontované peněžní toky činily (-[…] mil.) PLN (asi (-[…]) mil. EUR), oproti tomu byla významně navýšena konečná hodnota na […] mil. PLN ([…] mil. EUR). Následně byla odečtena dosavadní kapitalizovaná hodnota investice ([…] mil. PLN). V souvislosti s tím byla v roce 2012 aktualizována NPV, která činila […] mil. PLN (nebo […] mil. EUR). Pro výpočet NPV byly použity náklady na vlastní kapitál ve výši […] % (25) a stabilní míra růstu pro výpočet konečné hodnoty byla opětovně snížena z […] % na […] %.
(39)
Polské orgány zdůrazňují, že analýza MEIP 2012 nadále ukazovala kladné výsledky a v jejím důsledku poskytli společníci další kapitálové injekce. Polské orgány uvedly, že do dubna 2013 kapitál společnosti vzrostl na 91,310 mil. PLN (22,8 mil. EUR) a v roce 2013 se jeho výše nezměnila, jak ukazuje shrnutí uvedené v tabulce 3.
Tabulka 3
Navýšení kapitálu provozovatele letiště v Gdyni městem Gdyně a obcí Kosakowo
Datum rozhodnutí o zápisu do vnitrostátního soudního
Datum schválení navýšení kapitálu
Jméno společníka
Předmět schválení
Hodnota podílů
Základní kapitál
Celkový podíl na celkovém navýšení kapitálu do
(mil. PLN)
(mil. PLN)
28.8.2007
23.7.2007
Gdyně
vytvoření nových podílů
0,030
0,030
0,03 %
28.8.2007
23.7.2007
Kosakowo
vytvoření nových podílů
0,020
0,050
0,05 %
4.3.2008
6.12.2007
Gdyně
vytvoření nových podílů
0,120
0,170
0,19 %
4.3.2008
6.12.2007
Kosakowo
vytvoření nových podílů
0,080
0,250
0,27 %
11.9.2008
21.7.2008
Gdyně
vytvoření nových podílů
0,500
0,750
0,82 %
28.7.2009
26.6.2009
Gdyně
404 podílů města Gdyně bylo zrušeno bez náhrady pro společníka
-0,404
0,346
0,38 %
28.7.2009
26.6.2009
Gdynia
vytvoření nových podílů
1,345
1,691
1,85 %
8.12.2010
29.7.2010
Gdyně
vytvoření nových podílů
4,361
6,052
6,63 %
8.7.2011
7.6.2011
Gdyně
vytvoření nových podílů
25,970
32,022
35,07 %
1.9.2011
26.7.2011
Kosakowo
vytvoření nových podílů
1,779
33,801
37,02 %
25.4.2012
5.4.2012
Gdyně
vytvoření nových podílů
28,809
62,610
68,57 %
25.4.2012
5.4.2012
Kosakowo
vytvoření nových podílů
2,200
64,810
70,98 %
27.5.2013
8.4.2013
Gdyně
vytvoření nových podílů
4,269
69,079
75,65 %
27.5.2013
8.4.2013
Kosakowo
vytvoření nových podílů
2,200
71,279
78,06 %
17.6.2013
25.4.2013
Gdyně
vytvoření nových podílů
20,031
91,310
100,00 %
Zdroj:
informace předložené polskými orgány.
(40)
Polské orgány souhrnem potvrzují, že ačkoli místní orgány přijaly další kroky za účelem vybudování letiště v Gdyni již v roce 2005, projekt získal konečnou podobu až v momentě vypracování hlavního plánu a vypracování prvního znění analýzy MEIP, tj. v roce 2010. Polské orgány vysvětlují, že poté byly v projektu - v důsledku změny vnější situace - významně změněny původní předpoklady. Polské orgány tvrdí, že veřejní společníci přijali konečné rozhodnutí o provedení a konečné podobě projektu v roce 2012. Polské orgány také zdůrazňují, že každá ze tří verzí MEIP potvrzovala ziskovost projektu a podporovala možnost realizovat projekt soukromým investorem.
(41)
Pokud jde o alternativní scénář, polské orgány tvrdí, že v souladu s vnitrostátním právem mohla obec Kosakowo využívat pozemek, na kterém se nachází letiště v Gdyni, pouze za účelem vybudování nového letiště. Polské orgány vysvětlují, že pozemky, na kterých se nachází letiště, byly obci Kosakowo pronajaty na období 30 let. Polské orgány kromě toho informují, že podle nájemní dohody smí Kosakowo pronajímat pozemky pouze subjektu, který je odpovědný za vybudování nebo fungování letiště pro civilní letectví. Polské orgány tvrdí, že v případě, že by obec Kosakowo nepronajala daný pozemek za účelem vybudování letiště pro civilní letectví do šesti měsíců, nebo pokud by byl pozemek využíván pro jiné účely, nebo pokud by letiště nezahájilo činnost do tří let, mohl by daný pozemek připadnout zpět státu. Scénář, podle kterého by pozemek, na kterém se nachází letiště v Gdyni, byl využíván či pronajmut pro jiné účely než účely letectví, není podle polských orgánů možný, a proto nemůže sloužit jako alternativní scénář.
3.1.2. Věrohodnost hlavních předpokladů, ze kterých vychází analýza MEIP 2012
Prognózy týkající se počtu cestujících a prognóza příjmů
(42)
Polské orgány vysvětlují, že plánovaná výše sazeb letištních poplatků vycházela z obecně dostupných sazeb, které používají jiná letiště, aby nedocházelo k narušení trhu a zároveň se zajistila přiměřená úroveň ziskovosti projektu na základě prognózovaného počtu cestujících. Podle polských orgánů se tyto poplatky významně neliší od standardních poplatků, které vybírají malá letiště. Konkrétně polské orgány uvádějí, že dvě nově otevřená letiště v Modlině a Lublinu používají standardní letištní poplatky, jejichž výše je podobná poplatkům prognózovaným v analýze MEIP pro letiště v Gdyni.
(43)
V odpovědi na názor Komise, že poplatky prognózované pro letiště v Gdyni ((25 PLN (5,25 EUR) v prvních dvou letech a poté 40 PLN (10 EUR) za každého odlétajícího cestujícího) jsou vyšší, než zlevněné poplatky uplatňované na letišti v Gdaňsku (24 PLN (5 EUR) za cestujícího odlétajícího letadlem nízkonákladové společnosti v případě letů na mezinárodních trasách obsluhovaných nejméně dvakrát v týdnu; 12,50 PLN (3,1 EUR) v případě vnitrostátních letů), polské orgány upozorňují, že operační plán uvádí průměrnou výši poplatků za celé období, na které se vztahuje prognóza (2014-2030), přičemž se zohlednila skutečnost, že se poplatky na letišti v Gdaňsku budou muset dlouhodobě zvýšit z důvodu zlepšených standardů obsluhy na tomto letišti.
(44)
Kromě toho polské orgány uvádějí, že ziskové rozpětí použité v projektu, změněná (o něco vyšší) prognóza týkající se letového provozu a podíl armády na některých provozních nákladech by měly letišti v Gdyni pomoci udržet snížené poplatky za cestující po delší dobu (nižší poplatky by bylo možné uplatňovat do konce roku 2021), zároveň se tím má zajistit kladná NPV pro veřejné společníky.
(45)
Polské orgány rovněž tvrdí, že aktualizovaná prognóza (z března 2013) týkající se počtu cestujících v Pomořanech předpokládá větší provoz než předpokládala analýza MEIP 2012. Podle nejnovějších číselných údajů má letiště v Gdyni v roce 2030 odbavit 1 149 978 cestujících, a nikoli 1 083 746. Podle prognózy má v Pomořanech celkem vzrůst počet cestujících v roce 2030 z 7,8 mil. na 9 mil. osob.
(46)
Podle polských orgánů tyto číselné údaje potvrzují, že obě letiště v Gdaňsku a Gdyni mohou být společně zisková a společně fungovat na trhu v Pomořanech. Polské orgány se domnívají, že i kdyby se zvýšila kapacita letiště v Gdaňsku na sedm milionů cestujících, na rozvíjejícím se trhu s leteckou dopravou v Pomořanech je stále ještě prostor pro jedno malé regionální letiště navíc (s kapacitou jednoho milionu cestujících), jehož služby by doplňovaly služby, jež poskytuje letiště v Gdaňsku.
Tabulka 4
Srovnání prognóz týkajících se počtu cestujících uvedených v analýze MEIP 2012 s aktualizovanými prognózami (z března 2013) ohledně letiště v Gdyni
Year
Commercial traffic
Commercial traffic
General aviation
Passengers (in thousands)
Aircraft operations
Aircraft operations
2012 MEIP study forecast
Updated forecast
2012 MEIP study forecast
Updated forecast
2012 MEIP study forecast
Updated forecast
Total
Total
Total
Total
Total
Total
2009
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2010
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2011
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2012
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2013
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2014
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2015
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2016
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2017
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2018
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2019
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2020
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2021
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2022
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2023
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2024
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2025
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2026
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2027
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2028
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2029
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2030
1 083 746
1 149 978
[…]
[…]
[…]
[…]
Zdroj:
na základě informací předložených polskými orgány.
Provozní náklady (pobídky pro letecké společnosti, náklady související s činností armády na letišti)
(47)
Polské orgány vysvětlují, že v analýze MEIP byla zohledněna marketingová a propagační opatření, a uvádějí tyto odhady:
i)
provozní náklady odhadnuté na základě dostupných finančních výkazů všech velkých letišť v Polsku,
ii)
ostatní náklady v rozdělení podle druhu, které jsou prognózované pro letiště v Gdyni v konzervativní výši, při současném zohlednění příslušných nákladů na jiných letištích.
(48)
Polské orgány rovněž informují, že analýza MEIP předpokládala, že všechny provozní náklady ponese investor, a nezohlednila přitom, že by se na těchto nákladech mohla podílet armáda, která bude letiště používat. Polské orgány tvrdí, že rozdělení provozních nákladů souvisejících s používáním společné infrastruktury mělo činit […], pokud jde o počet civilních a vojenských letů. Polské orgány navíc vysvětlují, že náklady na renovaci a opravu budou činit […]. Polské orgány zdůrazňují, že tím, že bylo dohodnuto společné využívání letiště (s armádou, která má letiště používat, dosud formálně nedohodnuté), sníží se náklady související se službami třetích stran a odměnami o minimálně […]. Podle polských orgánů povede zohlednění tohoto faktoru v analýzách MEIP k větší prognózované ziskovosti projektu.
Dlouhodobá míra růstu
(49)
Polské orgány vysvětlují, že míra růstu ve výši […] %, kterou předpokládá analýza MEIP, se vztahuje ke konečné hodnotě v nominálním vyjádření.
(50)
Polské orgány navíc informují, že míra růstu ve výši […] % odpovídá cíli inflace v Polsku, který stanovila Rada peněžní politiky (řídící orgán Polské národní banky). Polské orgány uvádějí, že podle nejnovější prognózy Mezinárodního měnového fondu z července 2013 má růst HDP Polska v roce 2014 činit 2,2 %, v roce 2015 3 %, v roce 2017 3,3 % a v roce 2018 3,8 %.
Aktualizace z listopadu 2013
(51)
V listopadu 2013 polské orgány informovaly, že provozovatel letiště obdržel správní rozhodnutí celního úřadu a energetického regulačního úřadu, kterým se povoluje prodávat letadlům palivo přímo. Prodej paliva provozovatelem letiště by měl představovat zdroj dalších příjmů a zlepšuje finanční výsledek v operačním plánu.
(52)
Podle polských orgánů vycházely veškeré dosud provedené analýzy MEIP z předpokladu, že palivo bude prodávat externí provozovatel. Prodej paliva provozovatelem letiště by zvýšil ziskové rozpětí podniku z této činnosti[…] PLN ([…] EUR) za litr (v případě, že by palivo prodával externí provozovatel) na […] PLN ([…] EUR) za litr (v případě, že by palivo prodával přímo provozovatel letiště).
(53)
Polské orgány uvádějí, že tyto dodatečné příjmy by mohly zlepšit výsledek uvedený v aktualizaci MEIP 2012. Polské orgány konstatují, že se očekává, že NPV projektu tak vzroste z […] mil. PLN ([…] mil.EUR) na […] mil. PLN ([…] mil. EUR). Polské orgány dodatečně vysvětlují, že by vnitřní míra návratnosti (internal rate of return, dále jen „IRR“) vzrostla z […] % na […] %.
(54)
Polské orgány tvrdí, že by dodatečné příjmy alternativně umožnily v dlouhodobé perspektivě snížit dlouhodobé letištní poplatky, které musí letecké společnosti platit.
(55)
Polské orgány potvrdily, že samostatný prodej paliva nebyl v provedených analýzách MEIP zohledněn v důsledku obezřetného přístupu. V době, kdy byly analýzy prováděny, nevlastnil provozovatel letiště nutná povolení ani neměl záruky, že tato povolení kdy získá.
(56)
Dodatečně polské orgány informovaly, že podnik hodlá poskytovat leteckým společnostem navigační služby (namísto polské agentury poskytující navigační služby - „Polska Agencja Żeglugi Powietrznej“). Polské orgány uvádějí, že by tak bylo možné snížit konečný poplatek hrazený leteckými společnostmi (v současnosti placený ve prospěch agentury), čímž by se letiště v Gdyni stalo pro letecké společnosti atraktivnější. Provozovatel letiště by tak mohl leteckým společnostem nabídnout konkurenceschopnější letištní poplatky než sousední letiště.
3.2. HODNOCENÍ SLUČITELNOSTI PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
3.2.1. Investiční podpora
(57)
Podle polských orgánů byla splněna všechna kritéria slučitelnosti podpory pro investice ve prospěch letišť, jak jsou stanoveny v pokynech pro letectví z roku 2005.
Realizace odpovídá jasně definovanému cíli společného zájmu
(58)
Polské orgány tvrdí, že vybudování letiště v Gdyni, které je dopravním faktorem v Pomořanech, zlepší využívání stávající infrastruktury a bude mít pozitivní vliv na rozvoj regionu, zejména pokud jde o vyšší počet pracovních míst na letištích, příjmy z dodavatelského řetězce pro letecký trh a rozvoj turistického ruchu.
(59)
Polské orgány se odvolávají na studii „Regionalna strategia rozwoju transportu w województwie pomorskim na lata 2007-2020“ (Regionální strategie rozvoje dopravy v pomořanském vojvodství v letech 2007-2020), která vychází z prognóz týkajících se letecké dopravy v tomto regionu a ve které byla uznána potřeba vybudovat dopravní uzel úzce spolupracujících letišť, které by uspokojily potřeby obyvatel žijících v oblasti tří velkých měst (Trójmiasto) (26).
(60)
Podle polských orgánů pro vybudování letištního uzle v regionu Trójmiasto mluví tyto hlavní argumenty: zintenzivnění letecké dopravy v Polsku, vyčerpané možnosti rozšíření kapacity letiště v Gdaňsku a zvětšení aglomerace na téměř 60 km (pokud zohledníme města Tczew a Wejherowo, zvýší se tato rozloha nad 100 km). Polské orgány tvrdí, že ačkoli v důsledku rozšíření terminálu činí kapacita letiště v Gdaňsku přibližně pět milionu cestujících, podle některých prognóz týkajících se letecké dopravy může počet cestujících na tomto letišti v roce 2035 překročit šest milionů. Polské orgány na jednu stranu v předložených připomínkách potvrdily, že kvůli překážkám v oblasti ochrany životního prostředí a rozvoji městských oblastí v sousedství letiště v Gdaňsku jsou perspektivy jeho dalšího rozšíření omezené. Na druhou stranu v připomínkách předložených dne 6. prosince 2012 polské orgány potvrdily, přičemž se odvolávaly na hlavní plán letiště v Gdaňsku, že rozšíření letiště v Gdaňsku nic nebrání.
(61)
Polské orgány uvádí, že vybudování letištního uzle v oblasti Trójmiasto s letištěm v Gdyni, které má plnit funkci rezervního letiště (na letišti v Gdyni je možné přistát v 80 % případů, kdy oblačnost a viditelnost neumožňují přistání na letišti v Gdaňsku) dodatečně ospravedlňují důvody související s bezpečností leteckých operací.
(62)
Polské orgány dále tvrdí, že rozvoj letiště v Gdyni odpovídá cílům stanoveným ve vnitrostátních a regionálních strategických dokumentech týkajících se rozvoje letecké infrastruktury v Polsku. Polské orgány vysvětlují, že rozvoj letiště v Gdyni má podle plánů pozitivně ovlivnit rozvoj regionu Pomořany a využívání stávající vojenské infrastruktury, přičemž samotné letiště má mít doplňkovou funkci k letišti v Gdaňsku.
Nutná a úměrná infrastruktura
(63)
Polské orgány tvrdí, že infrastruktura je nezbytná a úměrná s ohledem na stanovený cíl z důvodu nízké intenzity letecké dopravy (1,55 % podíl na polském leteckém trhu v roce 2030), prognózy týkající se počtu cestujících, který překračuje možnosti rozšíření letiště v Gdaňsku, atraktivity regionu pro turistický ruch a z důvodu předpokládané vysoké míry rozvoje regionu Pomořany.
(64)
Polské orgány zdůrazňují strategickou úlohu, kterou plní vojenské letiště v Gdyni v tomto regionu, a upozorňují na skutečnost, že využití stávající infrastruktury minimalizuje náklady na investici a maximalizuje pozitivní přínos pro rozvoj regionu.
(65)
Polské orgány také poznamenávají, že náklady na investici byly minimalizovány a že byla zvýšena efektivita této investice díky tomu, že byla zavedena technická řešení (např. výstavba terminálu pro obecné letectví pro potřeby jak obecného letectví, tak i cestujících, umístění většiny služeb pro obsluhu letiště - pohraniční stráž, celní úřad, policie, požární ochrana, vedení letiště - do jediné budovy a úprava dalších stávajících objektů za účelem jejich optimálního využití). Kromě toho se na nákladech na provoz souvisejících s využíváním infrastruktury bude podílet armáda.
Dostatečné perspektivy střednědobého používání
(66)
Polské orgány upozorňují na dostatečné perspektivy střednědobého používání letiště v Gdyni. Jako důvody uvádějí prognózovaný růst HDP v regionu Pomořany, který má být vyšší než očekávaný průměrný růst HDP Polska a EU, atraktivitu regionu pro turistický ruch, status regionu jako centra zahraničních investic a prognózovaný nárůst letecké dopravy.
(67)
Polské orgány zdůrazňují, že plánovaná spolupráce s letištěm v Gdaňsku a doplňkovost služeb nabízených oběma letišti (letiště v Gdyni bude obsluhovat především obecné letectví) dodatečně posilují střednědobé a dlouhodobé perspektivy letiště v Gdyni.
(68)
Polské orgány navíc vysvětlují, že dotčené letiště rovněž na svém území plánuje rozvoj zvláštní činnosti v oblasti letectví (např. nabídka části jednoduchých služeb, opravy částí letadel nebo výroba jiných montážních dílů/produktů dodávaných na principu „just-in-time“).
(69)
Polské orgány poznamenávají, že dalším dokladem potvrzujícím atraktivitu dotčeného projektu je prohlášení o úmyslu, které podepsala komerční banka a ve kterém banka uvádí, že je připravena zahájit rozhovory o financování investice do letiště v Gdyni.
Rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem
(70)
Jelikož letiště v Gdyni nemá mít velký podíl na trhu (má obsluhovat méně než jeden milion cestujících ročně), polské orgány se domnívají, že vliv dotčeného projektu na obchod není v rozporu se společným zájmem. V souvislosti s prognózovaným růstem letecké dopravy polské orgány předpokládají, že letiště v Gdaňsku a Gdyni budou společně tvořit spolupracující letecký uzel, který bude obsluhovat oblast Trójmiasto a nabízet vzájemně se doplňující služby.
(71)
Polské orgány zdůrazňují, že letiště v Gdyni nebude konkurovat letišti v Gdaňsku, neboť se zaměří na služby pro odvětví obecného letectví (údržba, opravy a generální opravy, letecká akademie) a na spolupráci s námořním přístavem v Gdyni.
(72)
Kromě toho polské orgány tvrdí, že obsluha charterových letů a nízkonákladových společností na letišti v Gdyni nebude na úkor letiště v Gdaňsku, nýbrž bude reagovat na větší solventnost obyvatel a jejich větší mobilitu. Polské orgány poznamenávají, že pokud zvážíme tempo rozvoje letiště v Gdaňsku a povahu leteckých operací na tomto letišti, existuje riziko, že se v krátkodobé či dlouhodobé perspektivě nutně sníží počet letů, které toto letiště obsluhuje. Polské orgány informují, že tyto závěry byly uvedeny ve zprávě o posouzení dopadu projektu na životní prostředí s názvem „Rozbudowa Portu Lotniczego Gdańsk im. Lecha Wałęsy“ (Rozšíření letiště Lecha Wałęsy v Gdaňsku).
(73)
Polské orgány vysvětlují, že investice do letiště v Gdyni může snížit finanční a společné náklady, které by vznikly v případě, že dojde k omezení činnosti letiště v Gdaňsku. Polské orgány konstatují, že pokud letiště v Gdyni převezme část leteckého provozu letiště v Gdaňsku, povede to k lepšímu využití kapacity obou letišť.
Nezbytnost podpory a motivační účinek
(74)
Polské orgány tvrdí, že společnost by daný projekt bez veřejného financování nerealizovala. Polské orgány upozorňují na skutečnost, že podpora je omezená na minimum a náklady na projekt byly sníženy a optimalizovány využitím stávající vojenské infrastruktury.
(75)
Podle názoru polských orgánů jsou kapitálové injekce ve prospěch realizace letiště v Gdyni nutné a omezené na minimum, což dokazuje:
i)
vnitřní míra návratnosti projektu ve výši […] % je jen o něco málo vyšší než diskontní sazba (náklady na vlastní kapitál), která činí […] % (na základě analýzy MEIP 2012);
ii)
nutnost, předpokládaná v rámci finančních prognóz, přijmutí půjčky provozního kapitálu za účelem financování provozu letiště, bez které by společnost mohla ztratit likviditu;
iii)
skutečnost, že celkové financování z vlastního kapitálu je nižší než celkové investiční náklady (financování z vlastního kapitálu činí méně než […] celkových finančních nákladů za období, na které se vztahuje prognóza, včetně celkových investičních nákladů).
(76)
Kromě toho polské orgány vysvětlují přiměřenost dotčeného opatření podpory a srovnávají financování podpory z veřejných prostředků (asi 148 mil. PLN v reálném vyjádření) s investicí „na zelené louce“ (letiště Lublin-Świdnik, jehož dosavadní výstavba stála 420 mil. PLN netto) a s investicí na území vojenského letiště (letiště Warszawa-Modlin, jehož dosavadní výstavba stála přibližně 454 mil. PLN).
3.2.2. Provozní podpora
(77)
Polské orgány tvrdí, že projekt splňuje kritéria slučitelnosti stanovená v pokynech k regionální podpoře, která lze uplatnit na region, na který se vztahuje čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Podle mínění polských orgánů provozní podpora projektu:
i)
je určená na financování části předem určených výdajů,
ii)
se omezuje na nezbytné minimum a byla přiznána prozatímně (podpora na provozní náklady se poskytuje ve výši nezbytně nutné pro zahájení činnosti letiště a na dobu nutnou pro toto zprovoznění, tj. do konce roku 2018),
iii)
je degresivní a snižuje se z […] % investičních nákladů v roce 2013 na […] % v roce 2018,
iv)
se uděluje pro realizaci cílů projektu týkajících se regionálního rozvoje a zmírnění stávajících překážek. Polské orgány tvrdí, že pokud porovnáme výši podpory a její pozitivní přínos pro rozvoj Pomořan, je nutné uznat podporu za úměrnou.
(78)
Polské orgány navíc zdůrazňují, že podpora se poskytuje malému letišti, které má maximální roční kapacitu jednoho milionu cestujících, takže riziko narušení hospodářské soutěže a dopadu, který by byl v rozporu se společným zájmem, je minimální, zejména v souvislosti plánované spolupráce letišť v Gdyni a Gdaňsku a doplňkové povahy této spolupráce.
(79)
Polské orgány také uvádějí, že jednání, jež jsou v současnosti vedena s armádním uživatelem letiště a jeho podíl na provozních nákladech letiště snižují ztráty a provozní náklady společnosti.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(80)
Komise neobdržela od zúčastněných stran po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU žádné připomínky, pokud jde o financování udělené společnosti letiště Gdyně-Kosakowo sp. z o.o. ze strany města Gdyně a obce Kosakowo.
5. POSOUZENÍ
5.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(81)
V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že „veškeré podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(82)
Kritéria v čl. 107 odst. 1 SFEU platí kumulativně. Aby bylo možné určit, zda dané opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být splněny všechny následující podmínky: Konkrétně by finanční podpora musela:
i)
být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,
ii)
zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,
iii)
narušovat nebo mohla narušit hospodářskou soutěž a
iv)
ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
5.1.1. Hospodářská činnost a pojem podnik
(83)
V souladu s ustálenou judikaturou musí Komise nejprve zjistit, zda letiště Gdyně-Kosakowo sp. z o.o. je podnikem ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Podnikem je jakákoli jednotka vykonávající hospodářskou činnost nezávisle na právním postavení této jednotky a způsobu jejího financování (27). Za hospodářskou činnost se považuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na daném trhu (28).
(84)
Soudní dvůr v rozsudku ve věci letiště Lipsko-Halle potvrdil, že využívání letiště pro komerční účely a výstavba letištní infrastruktury představují hospodářskou činnost (29). V momentě, kdy provozovatel letiště zahájí hospodářskou činnost v podobě poskytování letištních služeb za odměnu, se takový provozovatel bez ohledu na jeho právní status nebo způsob financování považuje za podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a ustanovení Smlouvy o státní podpoře lze tedy použít na posouzení výhod, které byly takovému operátorovi přiznány ze strany státu či ze státních prostředků (30).
(85)
V tomto ohledu Komise poznamenává, že objekty infrastruktury, které jsou předmětem tohoto rozhodnutí, mají být provozovatelem letiště Gdyně-Kosakowo sp. z o.o. využívány na komerčním základě. Jelikož provozovatel letiště bude od uživatelů letiště vybírat poplatky za využití uvedených objektů infrastruktury, je nutné uznat, že objekty lze komerčně využívat. Z výše uvedeného vyplývá, že subjekt, který využívá dotčené objekty infrastruktury, je podnikem ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(86)
Hospodářský charakter však nemá každý typ činnosti provozovatele letiště (31).
(87)
Podle rozsudku Soudního dvora (32) činnosti, které obvykle spadají do odpovědnosti státu při výkonu jeho veřejných pravomocí, nejsou hospodářského charakteru a nespadají do oblasti působnosti pravidel státní podpory. K takovým činnostem např. patří činnost související s bezpečností, kontrola leteckého provozu, policie, celní služby atd. Financování se musí omezit pouze na nezbytné minimum nutné pro náhradu nákladů vzniklých na základě této činnosti a nelze je využít na pokrytí nákladů souvisejících s prováděním jiného typu hospodářské činnosti (33).
(88)
Proto financování činností, které spadají do výkonu veřejné správy, nebo financování infrastruktury přímo související s těmito činnostmi nepředstavují státní podporu (34). Činnosti na letišti, např. kontrola leteckého provozu, policie, celní služby, požární ochrana, realizace úkolů nutných pro zajištění ochrany civilního letectví před nelegálními zásahy, jakož i investice do infrastruktury a vybavení, jež jsou nutné pro realizaci těchto úkolů, se obecně nepovažují za činnosti hospodářského charakteru (35).
(89)
Veřejné financování činnosti, která nemá hospodářský charakter a úzce souvisí s prováděním hospodářské činnosti, však nemůže vést k neoprávněné diskriminaci mezi leteckými společnostmi a provozovateli letišť. Podle ustálené judikatury se považuje za výhodu, pokud veřejné orgány osvobodí podnik od nákladů, které neoddělitelně souvisejí s jeho hospodářskou činností (36). Pokud je tedy podle právního řádu běžnou praxí, že letecké společnosti nebo provozovatelé letišť nesou náklady na jisté služby, ale některé letecké společnosti nebo provozovatelé letišť, kteří poskytují stejné služby jménem stejných veřejných orgánů, tyto náklady nést nemusí, existuje možnost, že druhým jmenovaným vzniká výhoda, i když se samotné dané služby nepovažují za činnost hospodářského charakteru. Je tedy nutné provést analýzu právního rámce, který je platný pro daného provozovatele letiště, aby bylo možné posoudit, zda daný právní rámec zavazuje provozovatele letiště či leteckou společnost nést náklady na provozování některých typů činností, které by samy o sobě mohly být uznány za činnosti nehospodářského charakteru, které však neoddělitelně souvisejí s realizací činnosti hospodářského charakteru.
(90)
Třebaže lze činnost uvedenou v 88. bodě odůvodnění uznat za činnost nehospodářského charakteru, Komise se domnívá, že v souladu s polským právem (37) mají provozovatelé letišť povinnost financovat z vlastních zdrojů objekty a zařízení letiště, která jsou nezbytná k provozování dané činnosti.
(91)
Komise se tedy domnívá, že veřejné financování poskytnuté provozovateli letiště v Gdyni určené na výše uvedené objekty a zařízení osvobozuje provozovatele od nákladů neoddělitelně souvisejících s jeho hospodářskou činností (viz bod 5.1.3). V této souvislosti Komise dochází k závěru, že při výpočtu ziskovosti posuzované investice je nutné zohlednit také kapitál určený pro tyto objekty a zařízení. Komise tak uplatňuje přístup, který správně použily polské orgány v analýzách MEIP.
5.1.2. Státní zdroje a účast státu
(92)
Státní podporou se rozumí každá výhoda poskytnutá ze státních zdrojů samotným státem či zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí (38). Zdroje místních orgánů jsou pro účely článku 107 SFEU státními zdroji (39). V tomto případě pocházejí kapitálové injekce poskytnuté ve prospěch letiště Gdyně-Kosakowo sp. z o.o. z rozpočtů dvou orgánů místní samosprávy, tj. města Gdyně a obce Kosakowo. Komise se tedy domnívá, že zdroje dotčených obcí byly státními zdroji.
(93)
Komise se proto také domnívá, že investice jsou financované ze státních zdrojů a lze je připsat státu.
5.1.3. Hospodářská výhoda
(94)
Komise vzala na vědomí, že polské orgány na jedné straně argumentují tím, že kapitálové injekce splňují kritéria MEIP, na druhé straně se však domnívají, že podpora je slučitelná s vnitřním trhem, jelikož by provozovatel letiště bez veřejného financování investici neprovedl.
(95)
Za účelem zjištění, zda v tomto případě dotčené opatření znamená výhodu pro společnost Gdyně-Kosakowo sp. z o.o., kterou by tato společnost v běžných tržních podmínkách nemohla získat, Komise musí porovnat postup veřejných společníků provozovatele letiště s postupem soukromého investora, který usiluje o dlouhodobou ziskovost (40).
(96)
Při tomto hodnocení nelze zohlednit jakýkoli pozitivní dopad pro hospodářství regionu, ve kterém se letiště nachází, jelikož je podle výroku Soudního dvora nutné, pokud se použije analýza MEIP, vyjasnit otázku, zda „by se soukromý společník při zohlednění pravděpodobné návratnosti investice a bez zohlednění veškerých sociálních a odvětvových otázek a otázek souvisejících s regionální politikou rozhodl za podobných okolností upsat dotčený kapitál“ (41).
(97)
Polské orgány tvrdí, že dotčená opatření neposkytují provozovateli letiště v Gdyni žádnou hospodářskou výhodu, jelikož jsou v souladu s analýzou MEIP. Jak je uvedeno v bodě 3.1, polské orgány toto tvrzení odůvodňují výsledky analýz MEIP vypracovaných PWC (42). V listopadu 2013 polské orgány navíc informovaly, že nové zdroje příjmu (tj. prodej paliva a poskytování navigačních služeb) navyšují NPV projektu. V momentě, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení, polské orgány předložily pouze aktualizaci MEIP 2012.
(98)
Třebaže se podle dohody společníků z roku 2011 město Gdyně a obec Kosakowo zavázaly k poskytnutí hotovostních a bezhotovostních příspěvků za účelem financování investičního projektu do roku 2040, polské orgány tvrdí, že pro hodnocení slučitelnosti kapitálových injekcí s vnitřním trhem jsou relevantní pouze analýza MEIP 2012 a pozdější informace o dodatečných zdrojích příjmů.
(99)
Ve svém rozsudku ve věci Stardust Marine Soudní dvůr prohlásil, že „[…] pro zjištění, zda se stát choval jako obezřetný investor v tržním hospodářství, je třeba vrátit se do kontextu období, v němž byla přijata opatření finanční podpory, aby bylo možno posoudit hospodářskou racionálnost chování státu, a je tedy třeba zdržet se jakéhokoli posuzování založeného na pozdější situaci“ (43).
(100)
Kromě toho Soudní dvůr prohlásil, že „[…] hospodářská hodnocení provedená po poskytnutí uvedené výhody, zpětné konstatování o skutečné výnosnosti investice uskutečněné dotčeným členským státem nebo odůvodnění následující po rozhodnutí o zvoleném postupu nepostačují jako důkaz toho, že tento členský stát před nebo současně s poskytnutím takové podpory takové rozhodnutí učinil v postavení akcionáře“ (44).
(101)
Aby bylo možné použít analýzu MEIP, musí se Komise vrátit do kontextu období, v němž bylo přijato konkrétní rozhodnutí o změně původního vojenského letiště na letiště civilního letectví. Komise musí při svém posouzení rovněž vycházet z informací a předpokladů, které měli k dispozici veřejní společníci v momentě přijetí rozhodnutí týkajícího se ujednání ohledně financování investičního projektu.
(102)
Komise se domnívá, že aby bylo možné stanovit, zda město Gdyně a obec Kosakowo postupovaly jako soukromý investor, je první důležitou analýzou analýza MEIP 2010. Hodnocení slučitelnosti této intervence státu s tržními podmínkami musí vycházet z analýzy ex ante a zároveň zohlednit informace a údaje dostupné v momentě přijetí rozhodnutí o investici.
(103)
Komise konstatuje, že studie a přípravné práce pro účely dotčeného investičního projektu byly provedeny do roku 2010. Zahrnovaly hlavní plán investičního projektu, zprávu týkající se životního prostředí, projektovou dokumentaci terminálu obecného letectví, projektovou dokumentaci budovy pro správu letiště a jednotky požární ochrany, zvláštní dokumentaci týkající se činnosti letiště a jiné odborné studie. Náklady na tyto studie do konce roku 2010 činily celkem […] mil. PLN ([…] EUR) (45). Z toho vyplývá, že rozhodnutí o rozšíření letiště v Gdyni investoři přijali před rokem 2010. Město Gdyně a obec Kosakowo přijaly řadu předběžných opatření s cílem realizace projektu (viz 10. bod odůvodnění výše); rovněž bylo za tímto účelem zadáno vypracování zvláštních studií.
(104)
Kromě toho, jak tvrdí polské orgány, v roce 2010 veřejní společníci provozovatele letiště ukončili přípravu dotčeného investičního projektu. Ve stejném roce veřejní akcionáři navýšili základní kapitál společnosti na 6,05 mil. PLN (asi 1,5 mil. EUR) za účelem realizace investičního projektu. Hlavní investice do pevných aktiv (jako je např. výstavba terminálu obecného letectví) měly být zahájeny v roce 2011, ale ve skutečnosti začaly v roce 2012. Komise se domnívá, že v tomto momentě by každý soukromý investor posoudil očekávanou ziskovost projektu. Pokud by se ukázalo, že investiční plán nevykazuje přijatelnou míru návratnosti, nebo kdyby vycházel z pochybných předpokladů, soukromý investor by nezačal realizaci plánu a nevynaložil by na něj další prostředky navíc k prostředkům, které již poskytl na přípravné práce, jak uvádí bod odůvodnění výše.
a) Kapitálové injekce
(105)
Pokud jde o kapitálové injekce, Komise se domnívá, že rozhodnutí o první velké kapitálové injekci ve výši 4,4 mil. PLN bylo přijato 29. července 2010 (tím se téměř čtyřnásobně navýšil stávající kapitál ve výši 1,7 mil. PLN), tedy po ukončení analýzy MEIP 2010 ze dne 16. července 2010. Navíc byla v březnu 2011 (ještě před ukončením druhé analýzy MEIP ze dne 13. května 2011) podepsána dohoda o dalších kapitálových injekcích (do roku 2040) za účelem financování projektu přeměny vojenského letiště na letiště civilního letectví (jak uvádí 33. bod odůvodnění). Kromě toho byla ve stejné době uzavřena operativní dohoda s armádním uživatelem letiště (dne 7. března 2011) a dohoda o pronájmu pozemků ve prospěch společnosti (dne 11. března 2011), jak je uvedeno ve 33. bodě odůvodnění.
(106)
Komise rovněž zdůrazňuje, že polské orgány potvrdily, že kapitálové injekce, o kterých bylo rozhodnuto dne 29. července 2010, vycházely z posouzení hospodářského projektu, které obsahovala analýza MEIP 2010. Proto není pochyb o tom, že se veřejní akcionáři v této fázi rozhodli účastnit se dotčeného investičního projektu, který měl být realizován v průběhu 30 let. I když je možné, že soukromý investor v průběhu realizace investičního plánu tento plán upraví s ohledem na změněné podmínky, každý soukromý investor by však nepochybně posoudil přínos dotčeného podniku již v roce 2010, tedy předtím, než by na jeho realizaci poskytl značné zdroje.
(107)
Ještě před tím, než byla poprvé aktualizována analýza MEIP v roce 2011, veřejní akcionáři poskytli ve prospěch společnosti kapitálové injekce ve výši 6,05 mil. PLN (viz tabulka 3). Společnost již tehdy měla pronajaté pozemky letiště od obce Kosakowo (dohoda o pronájmu mezi společností letiště Gdyně-Kosakowo sp. z o.o. a obcí Kosakowo byla podepsána dne 11. března 2011) a také podepsala operativní dohodu s armádním uživatelem letiště (dne 7. března 2011). Kromě toho společníci dne 11. března 2011 podepsali dohodu o navýšení základního kapitálu společnosti do roku 2040 (46). Než byla ukončena druhá aktualizace analýzy MEIP v červenci 2012, veřejní společníci poskytli kapitálové injekce v celkové výši 64,810 mil. PLN (tj. asi 70 % celkového poskytnutého kapitálu). Komise zdůrazňuje, že analýzy MEIP 2011 a 2012 bez pochyby zavádějí úpravy týkající se prvního investičního plánu, na jehož základě bylo přijato první rozhodnutí o zahájení projektu přestavby vojenského letiště na letiště civilního letectví. Z toho důvodu nelze tyto kapitálové injekce posuzovat odděleně, třebaže byly větší kapitálové injekce poskytnuty po provedení analýzy MEIP 2010.
b) Investiční náklady
(108)
V analýze MEIP 2012 jsou investice do pevných aktiv rozděleny na čtyři fáze. První fáze investičního projektu zahrnovala projektové práce a přípravu stavebního místa (vykácení stromů a keřů, rozebrání některých hangárů a srovnání pozemku). Náklady vznikly v roce 2011 a jejich celková výše činila […] mil. PLN ([…] EUR). Realizace druhé fáze projektu, která zahrnovala výstavbu terminálu pro potřeby obecného letectví, budovy správy letiště a budovy pro jednotky požární ochrany, začala již v roce 2012. Druhá fáze projektu je největší, pokud jde o investiční náklady - v letech 2012-2013 vzniklo […] % kapitálových výdajů v nominálním vyjádření (dále jen „kapitálové výdaje“). Podle informací předložených polskými úřady činily investiční náklady v roce 2012 […] mil. PLN (z toho byla více než polovina vynaložena ještě před vypracováním aktualizace MEIP 2012). Níže uvedený obrázek (obrázek 2) uvádí kapitálové výdaje (v nominálním vyjádření) v rozdělení podle jednotlivých fází investice v souladu s analýzou MEIP 2012.
Obrázek 2
Kapitálové výdaje v rozdělení podle jednotlivých fází (analýza MEIP z roku 2012)
[…]
(109)
S ohledem na 103. a 108. bod odůvodnění se Komise domnívá, že analýzy MEIP 2011 a MEIP 2012 nebyly vypracovány včas a nevycházely z informací, které měli k dispozici veřejní akcionáři ve chvíli přijetí hlavního rozhodnutí o financování projektu přestavby vojenského letiště na letiště pro civilní letectví. Komise navíc nemůže zpětně zohlednit plánované dodatečné zdroje příjmů, které vychází z informací předložených v listopadu 2013 a které mají zdůvodnit rozhodnutí přijaté veřejnými společníky v letech 2010 a 2011.
(110)
V souvislosti s výše uvedeným se Komise domnívá, že pro posouzení, zda Gdyně a Kosakowo postupovaly jako obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství, musí při svém posouzení vycházet především z analýzy MEIP 2010 a nemůže zohlednit další události a informace, které uvedení veřejní společníci neměli v okamžiku přijetí rozhodnutí o realizaci dotčeného investičního projektu k dispozici.
(111)
Na druhou stranu analýzy MEIP 2011 a 2012 posuzují pouze změny v porovnání s prvním rozhodnutím o zahájení investičního projektu, které bylo přijato v roce 2010 na základě analýzy MEIP 2010. Analýza MEIP 2012 skutečně potvrdila, že některé investice (např. terminál pro potřeby obecného letectví, správní budova, energetický systém) již byly v „pokročilém stádiu realizace“. Dvě pozdější analýzy ukazují, že společníci se chovali podle změn na trhu a v souladu s nimi přizpůsobili rozsah projektu (v závislosti na druhu investice jej buď rozšířili či omezili). Tyto změny však nebyly velké v porovnání s rozhodnutím přestavět vojenské letiště na letiště civilního letectví. Níže uvedený obrázek (obrázek 3) uvádí kapitálové výdaje podle analýz MEIP 2010, 2011 a 2012 (v reálném vyjádření z roku 2010). Jak lze vidět, časový rámec a rozsah investice byly aktualizovány jak v roce 2011, tak i v roce 2012, avšak tyto změny nebyly s ohledem na celkový rozsah projektu významné. V roce 2010 se kapitálové výdaje odhadovaly na asi […] mil. PLN a tato částka[…] se zvýšila na asi […] mil. PLN jak v roce 2011, tak i v roce 2012 (tj. o […] % na období realizace investice trvající téměř 20 let).
(112)
Komise musí v této věci posoudit řadu investičních rozhodnutí přijatých v krátkém časovém období, ve kterém nedošlo k nepředvídatelným událostem. Tato rozhodnutí přijali stejní veřejní společníci v souvislosti s realizací prakticky stejného investičního projektu. Z toho důvodu nelze na základě aktualizací analýz MEIP 2011 a 2012 uznat investiční rozhodnutí, které nebylo v souladu s analýzou MEIP v době, kdy bylo přijato, za rozumné investiční rozhodnutí. Tyto aktualizace by mohly doložit, že polské úřady postupovaly jako soukromý investor, nanejvýš v případě, že by z nich vyplývalo, že díky investování dalších prostředků se projekt stane ziskovým, a bude tak zajištěna přiměřená náhrada již investovaného kapitálu i kapitálu, který měl být ještě investován (nebo by se tím zajistila přiměřená náhrada tohoto kapitálu, i při zohlednění rizika souvisejícího s nutností vrátit podporu neoprávněně získanou v minulosti).
Obrázek 3
Kapitálové výdaje (v tis. PLN) podle analýz MEIP z let 2010, 2011 a 2012 (v reálném vyjádření 2010)
[…]
Použití MEIP na základě analýzy MEIP z roku 2010
(113)
Analýza MEIP z roku 2010 předložená polskými orgány vychází z operačního plánu, který pro investory kapitálu obsahuje prognózu budoucích peněžních toků v letech 2010-2040. V době, kdy byla provedena analýza MEIP, polské orgány předpokládaly, že letiště začne obsluhovat obecný letecký provoz v roce 2011, charterové lety v roce 2013 a nízkonákladové přepravce v roce 2015. To by vedlo ke stabilnímu růstu počtu odbavených cestujících z […] cestujících v roce 2013 na téměř […] mil. v roce 2024 a 1,753 mil. v roce 2040 (jak ukazuje tabulka 5 níže).
Tabulka 5
Prognózy ohledně počtu cestujících na letišti v Gdyni použité v analýze MEIP z roku 2010 (v tis.)
Očekávaný vývoj cestovního ruchu ( MEIP 2010)
Rok
2013
2014
2015
2016
2020
2024
2028
2032
2036
2040
Počet cestujících
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
1 752 835
(114)
Podle analýzy MEIP z roku 2010 by podnik byl ziskový před úroky, zdaněním a odpisy (EBITDA) od roku 2018. Ročně diskontované peněžní toky se měly stát kladnými od roku 2020, jak ukazuje níže uvedený obrázek (obrázek 4). Kumulativně (tzn. po součtu peněžních toků z předchozích let v každém roce) však bude součet diskontovaných peněžních toků za celé období 2010-2040 záporný (jak uvádí obrázek 1). Jinými slovy, kladné peněžní toky, které měly být generovány od roku 2018, nejsou dostatečně vysoké, aby mohly vyrovnat záporné vysoké peněžní toky v raném období investice.
Obrázek 4
Diskontované peněžní toky v tis. PLN (analýza MEIP z roku 2010)
[…]
Zdroj:
na základě analýzy MEIP 2010.
(115)
Očekávalo se, že po roce 2040 hodnota provozovatele letiště bude stále narůstat při stabilní míře růstu volných peněžních toků ve výši […] %. V souladu s tímto předpokladem polské orgány vypočítaly konečnou hodnotu provozovatele letiště v roce 2040. Diskontovaná konečná hodnota činí […] mil. PLN.
(116)
Z analýzy MEIP 2010 vyplývá kladná kapitálová hodnota (47) […] mil. PLN (tj. asi[…] mil. EUR). Navíc vnitřní míra návratnosti je […] %, čímž je vyšší než prognózované náklady na kapitál provozovatele letiště ([…] %).
(117)
Komise poznamenává, že zásadním faktorem ovlivňujícím hodnotu budoucích peněžních toků provozovatele letiště v Gdyni jsou očekávané příjmy, které jsou podmíněné počtem cestujících a výší letištních poplatků placených leteckými přepravci. V analýze MEIP 2010 činí příjmy z letů obsluhovaných nízkonákladovými přepravci a z charterových letů (poplatky za cestující, přistání a parkování letadel) [80-90] % všech příjmů v roce 2040 a průměrně [80-90] % všech příjmů za celé posuzované období, tj. v letech 2010-2040. Komise poznamenává, že tyto údaje jsou v rozporu s prohlášeními polských orgánů, že činnost letiště v Gdyni bude doplňovat činnost letiště v Gdaňsku, jelikož se letiště v Gdyni zaměří na činnost související s obecným letectvím. Ve skutečnosti, jak ukazují výše uvedené údaje, jsou hlavním zdrojem příjmů ve většině roků, na které se vztahuje prognóza, lety obsluhované nízkonákladovými přepravci a charterové lety. Avšak - jak bude podrobně vysvětleno níže - také velká většina příjmů letiště v Gdaňsku pochází z letů obsluhovaných nízkonákladovými přepravci a charterových letů (viz 121. bod odůvodnění).
(118)
V souvislosti s poptávkou ze strany cestujících a leteckých přepravců Komise poznamenává, že letiště v Gdyni by mělo stejnou spádovou oblast jako letiště v Gdaňsku vzdálené od tohoto letiště pouhých 25 kilometrů. Letiště v Gdaňsku bylo rozšířeno v roce 2012, aby mohlo obsluhovat pět milionů cestujících, a v roce 2015 se plánuje další nárůst kapacity na sedm milionů cestujících. Harmonogram tohoto rozšíření byl zveřejněn již v roce 2010, tj. v době přípravy analýzy MEIP 2010 (48). Kromě toho Komise dne 24. září 2008 také obdržela v kontextu věci státní podpory č. N472/2008 oznámení týkající se veřejného financování rozšíření letiště v Gdaňsku, kterým se měla jeho kapacita zvýšit na pět milionů cestujících. Komise toto financování schválila dne 5. února 2009 (49).
(119)
Polské orgány informovaly Komisi, že hlavní plán pro letiště v Gdaňsku, který byl vypracován v roce 2010 (50), plánuje rozšíření rozjezdové dráhy, odbavovací plochy a jiné letištní infrastruktury. Díky tomu bude moci letiště v Gdaňsku v budoucnosti obsluhovat více než deset milionů cestujících ročně.
(120)
Komise dále poznamenává, že v roce 2010 letiště v Gdaňsku odbavilo 2,2 milionu cestujících (tj. využilo svou kapacitu ze 45 %, včetně kapacity, kterou měl v době rozšiřování). Podle prognóz pro letiště v Gdaňsku bude dostupná kapacita do roku 2020 využívána pouze z 50-60 % (51). Tyto prognózy nezohledňují začátek využívání letiště v Gdyni (tj. předpokládá se, že veškerou poptávku ve spádové oblasti uspokojí letiště v Gdaňsku). Komise upozorňuje, že i kdyby se předpokládal dynamický růst počtu cestujících, letiště v Gdaňsku bude schopné uspokojit poptávku v tomto regionu dlouhodobě, tj. nejméně do roku 2030.
(121)
Jak je uvedeno výše, analýza MEIP z roku 2010 pro letiště v Gdyni předpokládala, že hlavní část příjmů (průměrně [80-90] % pro celé období od roku 2012 do roku 2040) by měla pocházet od nízkonákladových přepravců a charterových letů. V tomto kontextu Komise poznamenává, že letiště v Gdaňsku také obsluhuje především nízkonákladové přepravce a charterové lety. V roce 2010 tvořili cestující přepravovaní nízkonákladovými přepravci a charterovými lety 72 % všech cestujících odbavených na letišti v Gdaňsku (52).
(122)
Pokud uvážíme blízkost jiného nevytíženého a již provozovaného letiště, které funguje na stejném obchodním modelu a dlouhodobě má značnou volnou kapacitu, Komise se domnívá, že to, zda se provozovateli letiště v Gdyni podaří přilákat letecký provoz a cestující, bude do značné míry záviset na výši letištních poplatků, kterou navrhne leteckým přepravcům, zejména ve srovnání s poplatky, jež vybírají jeho nejbližší konkurenti.
(123)
V tomto kontextu Komise poznamenává, že analýza MEIP z roku 2010 předpokládala, že poplatky za cestující budou u charterových letů a letů provozovaných nízkonákladovými přepravci činit 25 PLN/PAX (6,25 EUR) do roku 2014 a 40 PLN/PAX (10 EUR) od roku 2015 (a do roku 2040). Poplatky za přistání ve stejné kategorii letů byly stanoveny na 25 PLN za tunu (6,25 EUR) za celé období (za předpokladu, že průměrná maximální vzletová hmotnost bude činit 70 tun). Poplatky za parkování letadel byly odhadnuty na 4 PLN (1,0 EUR) za 24 hodin parkování a za tunu (za předpokladu, že průměrná maximální vzletová hmotnost bude činit 70 tun). Podle analýzy MEIP 2010 byly ceny stanoveny na úrovni srovnatelné s cenami na jiných regionálních letištích v době, kdy byla provedena analýza MEIP 2010. Ceny na letišti v Gdyni byly také stanoveny s tím, že tomuto letišti nebude konkurovat letiště v Gdaňsku.
(124)
Komise navíc konstatuje, že podle ceníku, který se používá na letišti v Gdaňsku ode dne 31. prosince 2008, činí standardní poplatek za cestujícího 48 PLN/PAX (12 EUR), standardní poplatek za přistání letadla s hmotností vyšší než dvě tuny (tj. včetně všech letadel nízkonákladových přepravců a charterových letů) činí 25 PLN za tunu (6,25 EUR) a poplatek za parkování letadel činí 4,5 PLN za 24 hodin parkování a za tunu (1,25 EUR).
(125)
Komise však poznamenává, že ceník používaný na letišti v Gdaňsku počítá také s různými slevami a rabaty, které se mj. týkají i letů nízkonákladových přepravců a charterových letů. Letiště v Gdaňsku uplatňuje sníženou sazbu poplatků za cestující ve výši 24 PLN/PAX (6 EUR) u všech nových spojení (od 1. ledna 2004) a každého zvýšení frekvence leteckých spojení letadly o maximální vzletové hmotnosti od 50 do 100 tun (např. Airbus A320 a Boeing 737, jakož i jiná letadla používaná nízkonákladovými přepravci). Také poplatky za přistání jsou u těchto spojení sníženy o polovinu (tj. do 12,5 PLN za tunu). Poplatky za parkování letadel se vůbec neúčtují, pokud frekvence spojení je nejméně šestkrát v týdnu. Kromě toho se standardní poplatky za cestujícího sníží o 23 PLN v případě všech odlétajících cestujících, kteří využívají pravidelná vnitrostátní spojení. V takovém případě se použije vhodná sleva. Komise se domnívá, že pokud zvážíme slevy a rabaty používané na letišti v Gdaňsku, průměrné letištní poplatky, se kterými se počítá na letišti v Gdyni, byly stanoveny na úrovni značně překračující výši poplatků na sousedním letišti, které je již v provozu.
(126)
Pokud by letiště v Gdyni jako nový subjekt na trhu uplatňoval uvedené poplatky, nepodaří se mu přilákat významný provoz za situace, kdy již fungující letiště, které má ve stejné spádové oblasti volnou kapacitu, účtuje nižší poplatky netto v případě nových spojení a nárůstu frekvence letů u již existujících spojení. Komise upozorňuje, že ceník letištních poplatků na letišti v Gdaňsku se sníženými poplatky má být používán do dne 31. prosince 2028. Jelikož jsou letištní poplatky hlavním zdrojem příjmů pro provozovatele, s nímž počítá analýza MEIP 2010 (podle tehdejšího obchodního plánu provozovatele letiště), Komise se domnívá, že z výše uvedeného vyplývá, že analýza MEIP 2010 není dostatečně jasná a věrohodná, aby mohla potvrdit, že posuzovaný investiční projekt by realizoval soukromý investor.
(127)
Pokud uvážíme, že obě letiště, v Gdaňsku i Gdyni, se zaměřují převážně na provozovatele nízkonákladových a charterových letů, že letiště v Gdaňsku nevyužívá celou svou kapacitu, že skutečné poplatky na letišti v Gdaňsku jsou nižší než poplatky, se kterými počítá obchodní plán letiště v Gdyni, a pokud zohledníme blízkost obou letišť, domnívá se Komise, že předpoklad, že si obě letiště nebudou konkurovat, není správný.
(128)
Komise se rovněž domnívá, že v době přípravy analýzy MEIP 2010 byly poplatky netto (standardní poplatky po odečtení příslušných slev) uplatňované na letišti v Bydgoszczy (které je od letiště v Gdyni vzdálené 196 km, což autem trvá dvě hodiny a 19 minut) a na letišti ve Štětíně (vzdáleném od letiště v Gdyni 296 km, což autem trvá čtyři hodiny a 24 minuty), tj. na druhém a třetím nejbližším polském regionálním letišti, značně nižší (53).
(129)
S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že pokud zvážíme blízkost jiného nevytíženého letiště, které funguje na stejném obchodním modelu, nejsou letištní poplatky, které předpokládá analýza MEIP 2010 a které byly stanoveny na vyšší úrovni než poplatky uplatňované v Gdaňsku a na jiných regionálních letištích ležících poblíž, realistické. Kromě toho zastává Komise názor, že pokud zohledníme konkurenci pro letiště v Gdyni, prognózy ohledně provozu uvedené v analýze MEIP 2010 nevycházely z reálných předpokladů.
(130)
Kromě toho je třeba poznamenat, že v analýze 2010 nebyla provedena analýza zranitelnosti ani v ní nebylo posouzeno, jak pravděpodobné jsou dané výsledky (např. nejpesimističtější scénář, nejoptimističtější scénář, základní scénář). Komise v této souvislosti konstatuje, že scénář uvedený v analýze MEIP 2010 vychází z příliš optimistických předpokladů, pokud jde o růst počtu cestujících a výši poplatků.
(131)
Komise poznamenává, že snížení ročních příjmů z poplatků za cestující pocházejících z charterových letů a letů obsluhovaných nízkonákladovými přepravci o pouhých […] % (v období, na které se vztahuje prognóza, tj. v letech 2010-2040) způsobí, že kapitálová hodnota pro veřejné společníky bude záporná. K takovému snížení příjmů by mohlo dojít, pokud budou poplatky či provoz menší, než se předpokládalo. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že letištní poplatky uvedené v obchodním plánu, který byl použit v analýze MEIP 2010, jsou již o […] % vyšší než poplatky na letišti v Gdaňsku (54). V této souvislosti je vysoce nepravděpodobné, že by se letišti v Gdyni mohlo podařit přilákat letecký provoz, aniž by nenabídlo značné rabaty u poplatků (ve výši 40 PLN (10 EUR), se kterými počítá obchodní plán. Vysoká zranitelnost NPV, která vzniká již u nepatrné slevy letištních poplatků (která je však založena na realistických předpokladech), ukazuje, že je třeba vážně pochybovat o věrohodnosti původního obchodního plánu.
(132)
I když analýza MEIP 2010 vycházela z tehdy dostupných prognóz ohledně provozu a informace ex post by neměly být používány pro účely přímého posouzení zásady soukromého investora, Komise přesto konstatuje, do jaké míry byly tyto prognózy příliš optimistické. Konkrétně porovnání prognóz provozu z roku 2010 a 2012 ukazuje velké rozdíly. Nejenom že byl projekt zahájen se zpožděním, ale navíc byly každý rok pro období „kladného EBITDA“ sníženy prognózy provozu o […] na […] %. Tak významná oprava provedená pouhé dva roky později, jejímž důvodem nejsou významně změněné podmínky, jasně vypovídá o racionálnosti původních předpokladů. Svědčí o tom, že kontroly zranitelnosti, které provedla Komise (jejichž rozsah je v porovnání zanedbatelný), přinášejí obzvláště důležité informace o nerealistickém charakteru předpokladů, na jejichž základě byl projekt schválen k realizaci.
Tabulka 6
Srovnání prognóz týkajících se počtu cestujících, které použily analýzy MEIP 2010 a aktualizace MEIP 2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
Celkový počet cestujících v analýze MEIP 2010
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Celkový počet cestujících v analýze MEIP 2010
-
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Rozdíl (%)
-53
-69
-55
-38
-36
-29
-27
-25
2022
2023
2024
2025
2026
2027
2028
2029
2030
Celkový počet cestujících v analýze MBP 2010
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
1 343 234
Celkový počet cestujících v analýze MBP 2012
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
1 083 746
Rozdíl (%)
-23
-21
-19
-17
-17
-18
-18
-19
-19
(133)
Z dalších testů zranitelnosti vyplývá, že projekt by byl prodělečný, pokud by se příjmy snížily o pouhých […] % ročně během celého období, na které se vztahuje prognóza, nebo pokud by se příjmy snížily o […] % a operační výdaje se navýšily o […] %. Ziskovost investice je tedy velmi ohrožená již v případě malých změn základních předpokladů. Komise se domnívá, že takové změny jsou zanedbatelné v porovnání se změnami, které byly provedeny v dalších analýzách MEIP.
(134)
Kontroly zranitelnosti, které provedla Komise, se zdají být ještě více oprávněné s ohledem na to, že polské orgány obdržely necelý rok po vypracování analýzy MEIP 2010 aktualizovanou analýzu, podle které měla být NPV projektu významně nižší a činila pouze […] mil. PLN (ok. […] EUR). V porovnání s původním projektem byla NPV projektu v květnu 2011 snížena o […] %.
(135)
Komise navíc poznamenává, že kladné výsledky analýzy MEIP 2010 z velké míry závisí na konečné hodnotě investice na konci období, na které se vztahuje obchodní plán (tj. v roce 2040). Diskontované peněžní toky podniku v letech 2010-2040 jsou totiž záporné a činí (-[…] mil.) PLN. Konečná hodnota diskontovaná ke dni 30. června 2010 činí […] mil. PLN.
(136)
Konečná hodnota byla vypočítána na základě předpokladů, že roční míra růstu peněžních toků z investice po roce 2040 bude činit […] %. Podle standardní praxe by míra růstu podniku neměla být vyšší než míra růstu hospodářství, ve kterém podnik funguje (tj. pokud jde o HDP). Konečná hodnota se totiž vypočítává na dobu, kdy se očekává, že podnik bude plně zaveden a v té samé době skončí období jeho vysokého růstu. S ohledem na předpoklad, že hospodářství tvoří jak podniky vykazující vysoký, tak i podniky vykazující stabilní růst, měla by být míra růstu zavedených podniků tedy nižší než průměrná míra růstu celého hospodářství. Polské orgány ve svých připomínkách neuvedly, z jakého důvodu uvedly míru dlouhodobého růstu ve výši […] %, pouze vysvětlily, že dlouhodobá míra růstu je nominální míra růstu. Na základě informací MMF Komise zjistila, že v prognózách růstu reálného HDP v Polsku, které byly k dispozici na začátku roku 2010, byla uváděna nominální míra růstu polského hospodářství v rozmezí od 5,6 % v roce 2011 do 6,6 % v roce 2015. Pokud by míra inflace činila 2,5 %, lze očekávat, že reálný HDP poroste o 4 %. Na první pohled se tedy zdá, že nominální míra růstu letiště v Gdyni ve výši […] % je v souladu s tehdy dostupnými informacemi a se standardní praxí při určení míry růstu, která je nižší než růst hospodářství. Jelikož však byla stanovena dlouhodobá míra růstu, která je vyšší než ukazatel inflace (v dubnu 2010 byl odhadován na 2,5 %), vychází obchodní plán z předpokladu, že letiště bude každoročně vykazovat růst i po roce 2040.
Tabulka 7
Údaje a prognózy týkající se HDP a inflace poskytnuté MMF v dubnu 2010
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Nárůst HDP (stálé ceny) (%)
1,70
2,70
3,20
3,90
4,00
4,00
4,00
Nárůst HDP (běžné ceny (%)
5,50
4,40
5,60
6,20
6,60
6,50
6,60
Inflace %
4,20
3,50
2,30
2,40
2,50
2,50
2,50
Zdroj:
Mezinárodní měnový fond, World Economic Outlook Database, duben 2010 (zdroj: http://www.imf.org/external/data.htm).
(137)
Komise kromě toho poznamenává, že v tomto případě a s ohledem na velmi dlouhé prognózované období a vzdálený den, ke kterému byla vypočítána konečná hodnota, je úkol stanovit co nejsprávnější míru růstu ještě složitější a související nejistota ještě větší. Prognózy růstu HDP se totiž málokdy vztahují na období delší než pět let, přičemž v tomto případě měl model předvídat odůvodněnou míru růstu letiště po třiceti letech fungování. Obezřetný investor by tedy provedl několik testů zranitelnosti.
(138)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že v pozdějších aktualizacích původního obchodního plánu byla stabilní míra růstu snížena z […] % na […] %. Polské orgány tehdy toto snížení nijak jednoznačně nevysvětlily. Konečná hodnota je výslednicí předpokládané trvalé stabilní míry růstu, ale i předpokládaných změn očekávaných v období stabilního růstu. Komise provedla řadu testů zranitelnosti, které potvrdily, že závěry přijaté v analýze MEIP 2010 mohou být významně ohroženy již malými a realistickými změnami základních předpokladů. Stabilní míra růstu, u níž obchodní plán z roku 2010 vykazuje zápornou NPV, totiž činí přibližně […] %. Za předpokladu, že příjmy budou nižší pouze o […] %, než se původně předpokládalo, činí stabilní míra růstu, při níž se projekt stává prodělečným, […] %.
(139)
Model stabilní míry růstu použitý pro výpočet konečné hodnoty v této věci také vyžaduje, aby byly přijaty předpoklady, pokud jde o den, kdy podnik začne stabilně růst na úrovni, kterou si bude schopen trvale udržet. V analýze MEIP 2010 se tyto údaje vztahují k roku 2040, to znamená, že prognózované období zahrnuje 30 let (2010-2040). V aktualizaci MEIP 2012 bylo prognózované období omezeno na 18 let (2012-2030), a konečná hodnota tak byla vypočítána k roku 2030. Pokud by se stejný časový horizont použil v analýze MEIP 2010, byla by NPV záporná.
(140)
Komise rovněž upozorňuje, že analýza MEIP 2012 konkrétně zmiňuje, že obezřetný investor by zohlednil skutečnost, že projekt má trvat obzvláště dlouho, než se stane ziskovým (viz bod 4.10.1.2 analýzy MEIP 2012, který uvádí, že „Kladný výsledek kladné čisté současné hodnoty ukazuje, že investice do letiště Gdyně-Kosakowo může být pro potenciální investory zajímavým počinem. Před přijetím případného rozhodnutí však investoři musí také zvážit dlouhé období trvání investice, které je typické pro investice do infrastruktury“).
(141)
Komise poznamenává, že v roce 2010, kdy byla provedena první analýza MEIP, byly v obchodním plánu i ve výpočtech NPV zohledněny všechny investiční náklady, včetně nákladů na závazky vyplývající z realizace veřejné zakázky (jednotky požární ochrany, zajištění bezpečnosti, celní služby apod.). Komise poznamenává, že tento přístup je zřejmě správný, pokud uvážíme, že tyto náklady jsou neoddělitelně spojené s výstavbou a využíváním letiště (a představují dodatečné náklady na projekt).
(142)
Komise však také posoudila ziskovost projektu na základě analýzy MEIP 2010 bez zahrnutí investičních nákladů na úkoly vyplývající z realizace veřejné zakázky.
(143)
Z informací předložených polskými orgány nelze zjistit, které konkrétní investiční náklady a provozní výdaje se týkají realizace veřejné zakázky. Komise poznamenává, že v aktualizace MEIP 2012 Polsko investice určené na realizaci veřejné zakázky oddělilo. V případě analýzy MEIP 2010 tomu tak však nebylo. Kromě toho Komise opětovně vypočítala NPV a vyloučila přitom několik možných druhů investičních nákladů, které se jasně vztahují k realizaci veřejné zakázky. Konkrétně Komise při opětovném výpočtu NPV nezohlednila tyto investiční náklady: „Vozidla a vybavení jednotky požární ochrany“, „Oplocení letiště a dozor“ a „Vybavení bezpečnostní služby letiště“ v hodnotě […] mil. PLN (včetně nominálního vyjádření).
(144)
Pokud se v analýze MEIP 2010 nezohlední náklady na úkoly související s realizací veřejné zakázky, zvýší se diskontované peněžní toky na asi (-[…]) mil. PLN (jinými slovy se předpokládané diskontované ztráty v období 2010-2040 sníží o […] mil. PLN z (-[…]) mil. PLN na (-[…]) mil. PLN). Vzhledem k tomu, že konečná hodnota zůstává nezměněná (a činí […] mil. PLN), zvyšuje se NPV projektu z […] mil. PLN na […] mil. PLN (tj. z […] mil. EUR na asi […] mil. EUR).
(145)
Byly provedeny další testy zranitelnosti, které ukazují, že NPV se stane zápornou, pokud dojde k těmto změnám: celkové příjmy se sníží o […] %, příjmy z letištních poplatků se sníží o […] % nebo se sníží celkové příjmy o […] % a zároveň vzrostou náklady o […] % (vše v ročním vyjádření). S ohledem na velmi nerealistické předpoklady týkající se letištních poplatků (o […] % vyšší než na letišti v Gdaňsku (55)) a příliš optimistické prognózy ohledně provozu (přepracované prognózy jsou o […] % až […] % nižší než původní), tyto testy zranitelnosti ukazují, že pokud by se bývaly použily realističtější předpoklady, projekt by nebyl ziskový.
(146)
Poté co byly z analýzy MEIP 2010 vyloučeny zjistitelné náklady související s realizací veřejné zakázky, testy zranitelnosti ukazují, že NPV by se změnila na zápornou, pokud by se předpokládané příjmy z letištních poplatků od nízkonákladových přepravců (bez jakékoli slevy letištních poplatků u charterových letů) ročně snížily o […] %, za předpokladu, že by příjmy z charterových letů, veškeré jiné příjmy, provozní náklady a investiční náklady zůstaly na úrovni, kterou předpokládal obchodní plán (pokud předpokládáme, že příjmy od nízkonákladových přepravců začnou být generované v roce 2017 a postupem času se zvýší).
(147)
Navíc je třeba připomenout, že projekt je ziskový pouze díky konečné hodnotě (tj. hodnotě letiště k roku 2040 za předpokladu trvalého nárůstu peněžních toků o […] % ročně). Do roku 2040 projekt generuje záporné peněžní toky.
(148)
Avšak ani posouzení ziskovosti projektu na základě analýzy MEIP 2010 bez investičních nákladů na úkoly související s realizací veřejné zakázky nevede k jednoznačnému závěru, že by soukromý investor dotčenou investici realizoval.
Shrnutí a závěry
(149)
Přestavba letiště v Gdyni si vyžaduje značné investice a znamená dlouhodobé záporné peněžní toky. Z obchodního plánu totiž vyplývá, že v období, na které se vztahuje prognóza, tj. od 2010 do 2040, budou veškeré diskontované peněžní toky záporné (a budou činit -[…] mil. PLN nebo -[…] mil. EUR). Podle obchodního plánu projekt získá dodatečnou hodnotu až díky diskontované konečné hodnotě v řádu […] mil. PLN, jež byla vypočítána k roku 2040 a pro neomezeně dlouhou dobu po tomto roce, za předpokladu, že letiště bude od tohoto roku vykazovat každý rok nominální růst ve výši […] %). Kromě toho, že je s takovým dlouhodobým projektem nutně spojena značná nejistota, obchodní plán neobsahuje test zranitelnosti, a není tedy analýzou, kterou obezřetný investor u takového typu projektu musí provést.
(150)
Kromě toho analýza Komise potvrzuje, že obchodní plán vychází z řady optimistických a nereálných předpokladů v souvislosti s blízkostí letiště v Gdaňsku, které používá stejný obchodní model, jeho nevyužitou kapacitou a plánovaným rozšířením tohoto letiště. Z několika testů zranitelnosti vyplývá, že NPV projektu se změní na zápornou již při malých a realistických změnách základních předpokladů.
(151)
S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že na základě analýzy 2010 by se soukromý investor nerozhodl posuzovanou investici zahájit. Z toho důvodu představuje rozhodnutí města Gdyně a obce Kosakowo pro provozovatele letiště hospodářskou výhodu, kterou by za normálních tržních podmínek nezískal.
Použití zásady soukromého investora na základě analýzy MEIP 2011 a aktualizace MEIP 2012
(152)
Pokud jde o analýzy MEIP vypracované v letech 2011 a 2012 (a prostředky, které byly podle polských orgánů poskytnuty provozovateli letiště ve formě kapitálových injekcí až na základě těchto analýz), zastává Komise názor, že závazek poskytnout kapitálové injekce byl přijat již v dohodě společníků podepsané dne 11. března 2011 (viz 33. bod odůvodnění výše), tj. před vypracováním analýz MEIP 2011 a 2012. V době, kdy se vypracovávaly analýzy MEIP 2011 a 2012, již společníci dané investiční rozhodnutí přijali, třebaže bylo realizováno později. Kromě toho se Komise domnívá, že kapitálové injekce poskytnuté po vypracování analýz MEIP 2011 a 2012 nelze považovat za nezávislá, samostatně přijatá investiční rozhodnutí, jelikož se týkají stejného investičního projektu, jehož realizaci veřejní společníci zahájili nejpozději v roce 2010, a jelikož představují pouze opravy či změny původních projektů.
(153)
V souvislosti s tím, jak již bylo uvedeno, mohou tyto analýzy podle názoru Komise doložit, že polské úřady postupovaly jako soukromý investor, pouze v případě, že by z nich vyplývalo, že by se projekt díky investování dalších prostředků stal ziskovým, a byla tak zajištěna přiměřená náhrada již investovaného kapitálu i kapitálu, který měl být ještě investován (nebo by se tím zajistila přiměřená náhrada tohoto kapitálu, i při zohlednění rizika souvisejícího s nutností vrátit podporu neoprávněně získanou v minulosti).
(154)
Z analýz však nic takového nevyplývá, a navíc se zdají být z níže uvedených důvodů nespolehlivé.
Použití zásady soukromého investora na základě aktualizace MEIP 2011
(155)
Analýza MEIP byla poprvé aktualizována v květnu 2011. Kromě toho, že Komise stanovila, že závazek ohledně kapitálových injekcí poskytnutých po vypracování dané analýzy MEIP byl přijat před květnem 2011 (viz 33. bod odůvodnění výše), Komise také posoudila, zda je možné na základě informací obsažených v této hospodářské analýze uznat, že poskytnutí kapitálových injekcí je v souladu s chováním soukromého investora v tržním hospodářství. V analýze MEIP 2011 zůstala výše příjmů z projektu nezměněna, ale investiční náklady byly navýšeny (viz obrázek 3, který uvádí celkové investiční náklady v reálném vyjádření pro rok 2010). Analýza rovněž zohlednila již dříve poskytnuté kapitálové injekce a vynaložené investiční náklady. WACC byl mírně snížen (z […] % na […] %) a dlouhodobá míra růstu byla snížena z […] % na […] %. Na základě těchto aktualizací byla NPV významně snížena na […] mil. PLN (asi […] EUR). Důvodem byla větší ztráta (diskontované peněžní toky za období 2011-2030 by činily (-[…] mil.) PLN a končená hodnota by se mírně snížila na […] mil. PLN.
(156)
Komise tedy konstatuje, že ani na základě aktualizace MEIP 2011 není rozhodnutí města Gdyně a obce Kosakowo financovat přestavbu vojenského letiště Gdyně-Kosakowo (Gdyně-Oksywie) na letiště civilního letectví v souladu se zásadou soukromého investora, a představuje tedy hospodářskou výhodu, kterou by provozovatel letiště v běžných tržních podmínkách nezískal.
Použití zásady soukromého investora na základě aktualizace MEIP 2012
(157)
Polské orgány se domnívají, že Komise by měla posoudit dodržení podmínek zásady soukromého investora na základě analýzy MEIP 2012. Komise reagovala na toto tvrzení, i když závazek ohledně kapitálových injekcí poskytnutých po vypracování analýzy MEIP byl přijat dříve (viz 33. bod odůvodnění výše), a posoudila rovněž, zda je možné na základě informací obsažených v této hospodářské analýze uznat, že poskytnutí kapitálových injekcí je v souladu s chováním soukromého investora v tržním hospodářství.
(158)
Komise poznamenává, že v aktualizaci MEIP 2012 jsou zohledněny již dříve poskytnuté kapitálové injekce a vynaložené investiční náklady. Z aktualizace MEIP 2012 vyplývá, že financování společnosti Gdyně-Kosowo sp. z o.o. nabízí společníkům kladnou kapitálovou hodnotu v řádu […] mil. PLN (přibližně […] mil. EUR). Kromě toho je vnitřní míra návratnosti investice projektu ve výši […] % vyšší než prognózované náklady na kapitál provozovatele letiště ([…] %).
(159)
V analýze MEIP 2012 byla porovnána kapitálová hodnota podniku s dalšími investicemi v situaci, kdy letiště zahajuje svou činnost („základní scénář“), a kapitálová hodnota podniku v případě neposkytnutí dalších investic a upuštění od realizace investičního projektu v červnu 2012 („srovnávací scénář“) (56).
(160)
Pokud jde o tuto otázku, Komise již došla k závěru, že kapitálové injekce poskytnuté po roce 2010 nelze hodnotit nezávisle na původním investičním rozhodnutí, které bylo přijato v roce 2010. Správným srovnávacím scénářem v roce 2010 by bylo ustoupit od realizace projektu. Podle polských orgánů dovolovala dohoda o pronájmu obci Kosakowo využívat pozemky pouze pro účely letiště pro civilní letectví. Komise se domnívá, že soukromý investor by v první řadě takovou dohodu ani neuzavřel, pokud by výstavba nového letiště pro civilní letectví na tomto území neposkytovala reálnou možnost generovat z této investice zisk. Proto se musí srovnávací scénář popsaný v aktualizaci MEIP 2012 posuzovat v souvislosti s dřívějším rozhodnutím, které samo o sobě není v souladu s postupem soukromého investora. Jinými slovy by srovnávací scénář v letech 2010 a 2012 vedl k tomu, že by od realizace projektu výstavby dotčeného letiště pro civilní letectví bylo upuštěno, protože se všechny kapitálové injekce a analýzy MEIP provedené Polskem týkají realizace stejného investičního projektu.
(161)
Komise každopádně poznamenává, že základní scénář v aktualizaci MEIP 2012 předložené polskými orgány vychází z obchodního plánu, který počítal s budoucími peněžními toky pro investory v letech 2012-2030 (tj. v období vysokého růstu) (57). Prognózované budoucí peněžní toky se zakládají na předpokladu, že letiště začne fungovat v roce 2013. V době dokončení aktualizace MEIP 2012 polské orgány očekávaly, že letiště odbaví asi […] cestujících v roce 2014 a postupně rozšíří svou činnost na […] cestujících v roce 2020 a na přibližně […] v roce 2028 (viz prognóza změny počtu cestujících v tabulce 8 níže).
Tabulka 8
Prognózy týkající se počtu cestujících na letišti v Gdyni (v tis.)
Předpokládaný růst počtu cestujících
Rok
2013
2014
2015
2017
2018
2019
2020
2023
2026
2030
Celkem
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
1 083,7
(162)
Podle aktualizace MEIP 2012 se očekává, že po roce 2030 bude letiště zaznamenávat trvalý stabilní růst ve výši […]. V souladu s tímto předpokladem polské orgány vypočítaly konečnou hodnotu provozovatele letiště v roce 2030.
(163)
Komise poznamenává, že podobně jako v analýze MEIP 2010 jsou zásadními faktory ovlivňujícími hodnotu budoucích peněžních toků provozovatele letiště v Gdyni očekávané příjmy, které jsou podmíněné počtem cestujících a výší letištních poplatků placených leteckými přepravci.
(164)
Pokud jde o očekávaný nárůst počtu cestujících, polské orgány tvrdí, že poptávka po službách letecké přepravy cestujících časem vzroste spolu s očekávaným růstem HDP Polska a rozvojem regionu. V této souvislosti se polské orgány domnívají, že prognózy ohledně počtu cestujících jsou konzervativní a skutečný počet může být vyšší, než se předpokládalo. Podle Polska předpokládá aktualizovaná prognóza počtu cestujících pro tento region (z března 2013) vyšší počet cestujících, než jaký prognózovala aktualizace MEIP 2012.
(165)
Polské orgány tvrdí, že obchodní plán počítal s tím, že letiště v Gdyni odbaví méně než […] % cestujících v regionu. Kromě toho podle názoru polských orgánů rozvoj služeb v oblasti letectví v pomořanském vojvodství umožní, že v tomto regionu může fungovat ještě jedno malé letiště, jehož služby budou doplňovat nabídku služeb letiště v Gdaňsku.
(166)
Pokud jde o poptávku ze strany cestujících, Komise se domnívá, že tvrzení uvedená ve 118. až 129. bodu odůvodnění týkající se vzájemné konkurence mezi letištěm v Gdyni a letištěm v Gdaňsku ohledně leteckých společností a cestujících platí i s ohledem na hodnocení v analýze MEIP 2012.
(167)
Komise zejména poznamenává, že výše letištních poplatků stanovená v aktualizaci MEIP 2012 zůstala v porovnání s jejich výší v analýze MEIP 2010 nezměněná. Polské orgány tvrdí, že poplatky použité v aktualizaci MEIP 2012 se významně neliší od standardních ceníků, jež používají jiná malá letiště v Polsku. Polské orgány vysvětlují, že výše poplatků v obchodním plánu je průměrná v celém období, na které se vztahuje obchodní plán (tj. roky 2014-2040), a předpokládají, že v dlouhodobém horizontu se budou muset poplatky uplatňované na letišti v Gdaňsku navýšit v důsledku zlepšení služeb na tomto letišti.
(168)
Jelikož letiště v Gdaňsku, Bydgoszczy a Štětíně uplatňovala v roce 2012 stejné ceny (včetně stejných slev) jako v roce 2010, hodnotí Komise výši poplatků v analýze MEIP 2012 stejně jako v případě analýzy MEIP 2010 (viz 122. až 129. bod odůvodnění).
(169)
Komise se domnívá, že soukromý investor, který se řídí zásadou ziskovosti, by se nerozhodl investovat do posuzovaného projektu na základě předpokládané výše poplatků, která je značně vyšší, než poplatky netto účtované na jiných polských regionálních letištích (58), zejména na letišti v Gdaňsku.
(170)
Komise rovněž poznamenává, že ze zátěžového testu vypracovaného polskými orgány vyplývá, že hodnota vlastního kapitálu se mění na zápornou v momentě, kdy se poplatky za cestující sníží na […] PLN. V této souvislosti Komise poznamenává, že snížené letištní poplatky, které by byly srovnatelné s výší letištních poplatků hrazených na jiných polských regionálních letištích (např. v Gdaňsku, Bydgoszczy, Štětíně a Lublinu), způsobí, že hodnota kapitálu bude záporná.
(171)
Kromě toho se Komise domnívá, že soukromý investor by nestanovil vyšší poplatky na základě předpokladu, že se poplatky na letišti v Gdaňsku v dlouhodobém horizontu zvýší. V této souvislosti Komise poznamenává, že ceník používaný na letišti v Gdaňsku plánuje uplatňovat slevy do roku 2028 (tj. na období, které je jen o dva roky kratší, než období zohledněné v obchodním plánu, jež je předmětem aktualizace MEIP 2012). Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že i kdyby se letištní poplatky na letišti v Gdaňsku po roce 2028 zvýšily, prognózované letištní poplatky, které jsou průměrem pro celé období zohledněné v obchodním plánu (tj. do roku 2030), i nadále převyšují průměrnou výši letištních poplatků na konkurenčním letišti.
(172)
Polské orgány potvrdily, že aktualizace MEIP 2012 zohlednila provozní náklady, které souvisejí s činností armády na tomto letišti. Očekává se, že tyto náklady vykompenzuje stát. Polské orgány potvrdily, že se letiště v Gdyni a armádní uživatel dosud formálně nedohodly na tom, jak budou náklady (provozní a investiční) sdílet.
(173)
Komise se domnívá, že soukromý investor by své hodnocení založil pouze na výsledcích, které byly v době přijetí rozhodnutí ohledně investice předvídatelné. Komise se tedy domnívá, že jakékoli možné snížení nákladů v důsledku sdílení nákladů s armádním uživatelem letiště (ani vliv na celkové náklady a příjmy letiště) nelze zohlednit při posuzování slučitelnosti investice se zásadou soukromého investora. Analýza MEIP 2012 totiž neuvádí, jakého snížení nákladů by mohl provozovatel letiště v této souvislosti dosáhnout.
(174)
Stejně jako v případě analýzy MEIP 2010 jsou celkové diskontované peněžní toky projektu v období 2012-2030 záporné, jak vyplývá z obrázku 5. Letiště začne generovat kladné peněžní toky až od roku 2020, ale s ohledem na dlouhé období investice zůstávají kumulované peněžní (diskontované) toky v období, na které se vztahuje prognóza, záporné.
Obrázek 5
Kumulované (reálné) diskontované peněžní toky (v PLN) v aktualizaci MEIP 2012
[…]
(175)
V důsledku toho Komise konstatuje, že ani na základě aktualizace MEIP 2012 není rozhodnutí města Gdyně a obce Kosakowo financovat přestavbu vojenského letiště v Gdyni na letiště civilního letectví v souladu se zásadou soukromého investora, a představuje tedy hospodářskou výhodu, kterou by provozovatel letiště v běžných tržních podmínkách nezískal.
Aktualizace z listopadu 2013
(176)
Komise se kromě toho domnívá, že změny investičního plánu, jejichž cílem bylo získat dodatečné příjmy z prodeje paliva letištěm (bez účasti externího provozovatele), ani nabídku navigačních služeb nelze při posuzování slučitelnosti investice se zásadou soukromého investora zohlednit. Polské orgány potvrdily, že tyto možné zdroje příjmů nezohlednila ani analýza MEIP 2010 ani analýza MEIP 2011 a ani aktualizace MEIP 2012, které byly vypracovány pro letiště v Gdyni, jelikož v době vypracování těchto analýz neměli ani veřejní společníci ani podnik jistotu, zda na poskytování těchto služeb získají všechna nutná povolení a koncese. Protože v době vypracování analýz MEIP nebylo možné tato nutná povolení a koncese získat, Komise tvrdí, že tyto změny není možné zpětně zohlednit.
Závěr
(177)
Komise se domnívá, že veřejné financování, ke kterému se ve prospěch provozovatele letiště zavázalo město Gdyně a obec Kosakowo, není slučitelné se zásadou soukromého investora. Komise se proto domnívá, že dotčené opatření představuje hospodářskou výhodu, která byla poskytnuta podniku letiště Gdyně-Kosakowo sp. z o.o. a kterou by tento podnik za normálních tržních podmínek nezískal.
5.1.4. Selektivita
(178)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU opatření, které lze označit za státní podporu, zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Komise v této věci poznamenává, že kapitálové injekce se týkají jediného podniku letiště Gdyně-Kosakowo sp. z o.o. Tyto prostředky jsou tedy selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
5.1.5. Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(179)
Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží na vnitřním trhu, je nutno mít za to, že tyto podniky jsou dotyčnou podporou ovlivněny (59). Hospodářské výhody, které má provozovatel letiště z dotčeného opatření, posilují jeho hospodářské postavení, neboť provozovatel letiště bude moci zahájit svou činnost, aniž by sám hradil investiční a provozní náklady, které jsou s tímto opatřením neoddělitelně spojené.
(180)
Podle hodnocení uvedeného v oddíle 5.1.1 je činnost letiště hospodářskou činností. Na jedné straně existuje konkurence mezi letišti, která se snaží přilákat letecké dopravce a s nimi související letecký provoz (přepravu cestujících a zboží), a na druhé straně existuje konkurence i mezi vedoucími pracovníky letiště, kteří si mohou vzájemně konkurovat, protože usilují o vedoucí pozici na daném letišti. Komise kromě toho zdůrazňuje, že si konkurují - zejména v případě nízkonákladových přepravců - také letiště, která se nenachází ve stejné spádové oblasti a leží v různých členských státech a která se snaží tyto přepravce získat pro sebe. Komise upozorňuje, že letiště v Gdyni odbaví asi […] tis. cestujících do roku 2020 a až 1 milion cestujících v roce 2030.
(181)
Jak je uvedeno v bodě 40 pokynů pro letectví z roku 2005, ani malá letiště není možné vyloučit z působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU. S ohledem na předpokládaný provoz na letišti v Gdyni a jeho blízkost k letišti v Gdaňsku (vzdáleného pouze asi 25 km) se Komise domnívá, že tyto skutečnosti mohou mít vliv na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy.
(182)
Na základě argumentů uvedených ve 179. až 181. bodě odůvodnění lze konstatovat, že hospodářské výhody, jaké získává provozovatel letiště v Gdyni, posilují jeho postavení vůči ostatním konkurentům na trhu v Unii, kteří nabízejí letištní služby. Proto posuzované veřejné financování narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a má vliv na obchod mezi členskými státy.
5.1.6 Závěr
(183)
S ohledem na argumenty uvedené v 83. až 182. bodě odůvodnění Komise považuje kapitálové injekce poskytnuté ve prospěch společnosti Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1. SFEU. Jelikož byly tyto finanční prostředky již společnosti Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. poskytnuty, Komise se rovněž domnívá, že polské orgány porušily zákaz uvedený v čl. 108 odst. 3 SFEU (60).
5.2. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(184)
Komise přezkoumala, zda lze dotčenou podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem. Jak bylo uvedeno výše, podpora spočívá ve financování investičních nákladů na zprovoznění letiště v Gdyni a na ztráty z prvních let provozu tohoto letiště (tj. do roku 2019 včetně, jak vyplývá z analýz MEIP 2010 a MEIP 2012).
(185)
Ustanovení čl. 107 odst. 3 SFEU stanoví několik výjimek z obecného pravidla stanoveného v čl. 107 odst. 1 SFEU, podle kterého nejsou státní podpory slučitelné s vnitřním trhem. Dotčenou podporu lze posoudit pouze na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, který stanoví, že: „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, lze uznat za slučitelné s vnitřním trhem. Pokyny pro letectví z roku 2005 poskytují rámec pro posouzení, zda lze podporu pro provozovatele letišť uznat za slučitelnou s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Pokyny zmiňují několik kritérií, které Komise musí zohlednit.
5.2.1. Podpora na investice
(186)
Státní podpora na financování infrastruktury letiště je slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud splňuje podmínky stanovené v čl. 61 pokynů pro letectví z roku 2005:
i)
konstrukce a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného hospodářského zájmu (regionální rozvoj, přístupnost …),
ii)
infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli,
iii)
infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur,
iv)
přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně a
v)
míra dopadu na rozvoj obchodu není v rozporu se společným zájmem Unie.
(187)
Kromě toho musí mít státní podpora pro letiště, stejně jako jiná opatření státní podpory, aby byla slučitelná s vnitřním trhem, motivační účinek, být nezbytná a úměrná stanovenému cíli.
(188)
Polské orgány se domnívají, že veřejné financování opatření, jeho cílem je přestavba letiště v Gdyni, splňuje všechna kritéria podpory na investice uvedená v pokynech pro letectví z roku 2005.
i) Výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného hospodářského zájmu (regionální rozvoj, přístupnost atd.)
(189)
Komise poznamenává, že letiště v Gdaňsku, vzdálené od nového plánového letiště pouhých 25 km, již Pomořany efektivně obsluhuje.
(190)
Letiště v Gdaňsku leží u obchvatu oblasti Trójmiasto, který je součástí rychlostní silnice S6, která vede kolem měst Gdyně, Sopoty a Gdaňsk a velkému počtu obyvatel Pomořan zajišťuje snadný přístup k letišti. Dokonce ani pro obyvatele města Gdyně by tedy výstavba nového letiště neznamenala značné zlepšení spojení, jelikož z centra Gdyně trvá cesta k oběma letištím (v Gdyni i v Gdaňsku) stejnou dobu, tj. přibližně 20-25 minut jízdy autem.
(191)
Komise kromě toho poznamenává, že železnice „Trójmiejska Kolej Metropolitalna“, která se v současnosti staví a je spolufinancována ze strukturálních fondů Unie, zajistí železniční spojení s letištěm v Gdaňsku obyvatelům Gdaňska i Gdyně přímo z centra obou měst (za přibližně 25 minut). Díky železničnímu spojení „Trójmiejska Kolej Metropolitalna“ získají přímé nebo nepřímé spojení s letištěm v Gdaňsku také obyvatelé jiných částí Pomořan.
(192)
Komise rovněž poznamenává, že současná kapacita letiště v Gdaňsku činí pět milionů cestujících ročně, zatímco skutečný počet cestujících v období 2010-2013 činil: v roce 2010 - 2,2 mil., v roce 2011 - 2,5 mil., v roce 2012 - 2,9 mil., v roce 2013 - 2,8 mil. Komise rovněž upozorňuje, že letiště v Gdaňsku se v současnosti rozšiřuje s cílem zvýšit kapacitu na sedm miliónů cestujících ročně. Tato investice má být dokončena v roce 2015.
(193)
Navíc celková poptávka v regionu podle prognózy provozu v Pomořanech, kterou předložily polské orgány a která byla využita pro účely aktualizace MEIP 2012, činí […] cestujících ročně […].
Tabulka 9
Prognózy ohledně provozu v Pomořanech (v mil.)
2013
2015
2017
2019
2020
2023
2026
2027
2028
2030
2,8
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
7,7
(194)
Komise kromě toho poznamenává, že podle informací předložených polskými orgány předpokládá hlavní plán letiště v Gdaňsku další rozšíření letiště, aby tak bylo možné odbavit více než deset milionů cestujících ročně. Konkrétní rozhodnutí o zvýšení kapacity letiště v Gdaňsku na více než sedm milionů cestujících ročně tak může být přijato v budoucnosti v závislosti na změně provozu.
(195)
Podle polských orgánů vyplývá z aktualizovaných prognóz (vypracovaných v březnu 2013), že podle očekávání má být poptávka v této spádové oblasti vyšší než v prognózách provozu z roku 2012. Podle uvedených prognóz bude v roce 2030 činit poptávka v této spádové oblasti asi devět milionů cestujících. I tato prognóza tedy dokládá, že poptávku v regionu by nejméně do roku 2025 stačilo uspokojit samotné letiště v Gdaňsku, a to bez dalších investic (na základě opravených prognóz týkajících se provozu uvedených ve 45. bodě odůvodnění).
(196)
Navíc podle informací předložených polskými úřady činí současná kapacita rozjezdové dráhy na letišti v Gdaňsku 40-44 operací za hodinu a v současnosti je ve skutečnosti využívána pro průměrně 4,7 operace za hodinu.
(197)
Na základě informací předložených polskými úřady (viz 192. až 196. bod odůvodnění) Komise konstatuje, že v příštích letech bude kapacita letiště v Gdaňsku využívána pouze z 50-60 %. V důsledku toho bude letiště v Gdaňsku schopno pokrýt poptávku leteckých společností i cestujících na dlouhou dobu, a to i v případě, že počet cestujících v Pomořanech rychle poroste.
(198)
Komise také poznamenává, že letiště v Gdaňsku nabízí více než 40 vnitrostátních a mezinárodních spojení (spojení z bodu do bodu i spojení k leteckým uzlům, jako jsou letiště Frankfurt, Mnichov, Varšava a Kodaň).
(199)
Jak uvádí 60. bod odůvodnění, polské orgány tvrdí, že na jedné straně je zvětšení kapacity letiště v Gdaňsku do určité míry omezeno z důvodů plánovaného rozvoje městských oblastí a důvodů ochrany životního prostředí. Na druhou stranu však tvrdí, že zvětšení kapacity letiště v Gdaňsku nic nebrání. Jelikož jsou argumenty ohledně překážek pro zvětšení kapacity protichůdné a nejsou žádným způsobem podložené, Komise se domnívá, že je pro své hodnocení nemůže použít.
(200)
S ohledem na volnou kapacitu letiště v Gdaňsku, která ani dlouhodobě nebude plně využita, a na plán dalšího dlouhodobějšího rozšíření tohoto letiště v případě nutnosti, se Komise nedomnívá, že by výstavba dalších letišť v Pomořanech přispěla k rozvoji regionu. Kromě toho Komise poznamenává, že Pomořany mají již nyní díky letišti v Gdaňsku dobrá spojení a nové letiště spojení s tímto regionem nezlepší.
(201)
Komise rovněž upozorňuje, že podle obchodního modelu letiště v Gdyni se zdá, že toto letiště bude s letištěm v Gdaňsku soupeřit o cestující na trzích s přepravou realizovanou nízkonákladovými přepravci, s charterovou dopravou a na trhu obecného letectví. Kromě toho nemůže výstavba nového letiště, které má sloužit jako rezervní nouzové letiště, odůvodnit výši investice na letišti v Gdyni.
(202)
S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že investice na letišti v Gdyni pouze rozšíří infrastrukturu v regionu, což nesplňuje požadavek jasně stanoveného cíle obecného hospodářského zájmu.
ii) Infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli
(203)
Jak je uvedeno ve 189. až 202. bodě odůvodnění, Komise se domnívá, že spádová oblast letiště v Gdyni je a bude efektivně obsluhována letištěm v Gdaňsku. Navíc by obě letiště fungovala na podobném obchodním modelu a zaměřila by se především na nízkonákladové přepravce a charterové lety.
(204)
Jelikož neexistuje jasně stanovený cíl obecného hospodářského zájmu, je Komise toho názoru, že infrastrukturu nelze uznat za nutnou a úměrnou cíli obecného hospodářského zájmu (viz také 202. bod odůvodnění výše).
iii) Infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur
(205)
Jak je uvedeno v písm. i), letiště v Gdyni se nachází pouze přibližně 25 kilometrů od stávajícího letiště v Gdaňsku a obě letiště mají stejnou spádovou oblast a podobný obchodní model.
(206)
Kapacita letiště v Gdaňsku je v současnosti využívána z méně než 60 %. Pokud zohledníme investice, které se v současnosti na letišti v Gdaňsku realizují, je toto letiště schopno uspokojit poptávku v regionu nejméně do roku 2025-2028, v závislosti na použitých prognózách. Kromě toho je možné letiště v Gdaňsku dále rozšířit.
(207)
Komise rovněž upozorňuje, že podle obchodního plánu letiště v Gdyni by příjmy tohoto letiště z asi [80-90] % tvořily příjmy z obsluhy nízkonákladových a charterových dopravců. To znamená, že by se zaměřilo na trhy, které jsou pro podnikání letiště v Gdaňsku nejdůležitější.
(208)
V tomto kontextu Komise také poznamenává, že polské orgány nepředložily žádné důkazy eventuální spolupráce mezi oběma letišti.
(209)
Ani plány na získání příjmů z jiné letecké činnosti a činnosti nesouvisející s letectvím (výroba a služby) nepostačují k pokrytí vysokých provozních nákladů souvisejících s provozem letiště v Gdyni.
(210)
Komise se tedy domnívá, že letiště v Gdyni nenabízí uspokojivou střednědobou perspektivu použití.
iv) Přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně
(211)
Polské orgány potvrdily, že přístup k infrastruktuře letiště bude otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně bez jakékoli neodůvodněné hospodářské diskriminace.
v) Rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem
(212)
Komise poznamenává, že polské orgány nepředložily žádné důkazy, že by letiště v Gdaňsku a Gdyni vytvořily vzájemně spolupracující letecký uzel. Logické spíše je, že si obě letiště budou navzájem konkurovat a snažit se přilákat v zásadě stejné cestující.
(213)
Komise navíc konstatuje, že obchodní plán letiště v Gdyni (asi [80-90] % příjmů má pocházet z obsluhy nízkonákladových a charterových dopravců) a výše investice (například terminál s kapacitou 0,5 milionu cestujících ročně, který má být v budoucnu rozšířen) nepotvrzují tvrzení, že se letiště v Gdyni zaměří na obecné letectví a bude poskytovat pouze nebo převážně služby pro odvětví obecného letectví.
(214)
S ohledem na výše uvedené a skutečnost, že obě letiště by se zaměřila na lety nízkonákladových a charterových dopravců, zastává Komise názor, že podpora se poskytuje letišti, které by si přímo konkurovalo s jiným letištěm ve stejné spádové oblasti, přičemž poptávka po letištních službách, kterou by stávající letiště nemohlo uspokojit, neexistuje.
(215)
Komise se proto domnívá, že dotčená podpora by se dotkla obchodu v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem. Tento závěr podporuje i neexistence cíle společného zájmu, kterému by daná podpora měla sloužit.
vi) Nutnost podpory a motivační účinek
(216)
Na základě údajů předložených polskými orgány se Komise domnívá, že náklady na investici mohou být nižší než náklady na výstavbu jiných srovnatelných regionálních letišť v Polsku. Důvodem je zejména využití stávající infrastruktury vojenského letiště. Polské orgány navíc tvrdí, že provozovatel letiště by dotčenou investici bez podpory neuskutečnil.
(217)
Komise navíc poznamenává, že vzhledem k dlouhé době, která je u tohoto typu investice nutná pro dosažení ziskovosti, by veřejné financování mohlo být nezbytné k tomu, aby příjemce změnil svůj přístup a investici provedl. Kromě toho, že téměř není možné zjistit předpokládanou ziskovost investičního projektu (viz 177. bod odůvodnění) a soukromý investor by takový projekt nerealizoval, podpora ve skutečnosti pravděpodobně má vliv na postup provozovatele letiště.
(218)
Komise nicméně na základě neexistence jasně stanoveného cíle obecného zájmu konstatuje, že podporu nelze uznat za nutnou a úměrnou tomuto cíli.
(219)
Komise se tedy domnívá, že podpora na investice poskytnutá městem Gdyní a obcí Kosakowo ve prospěch společnosti letiště Gdyně-Kosakowo sp. z o.o. nesplňuje podmínky stanovené v pokynech pro letectví z roku 2005 a nelze ji uznat za slučitelnou z vnitřním trhem.
5.2.2. Provozní podpora
(220)
Podle názoru Komise představuje financování provozních ztrát společnosti letiště Gdyně-Kosakowo sp. z o.o. provozní podporu, která snižuje běžné výdaje provozovatele letiště. Podle judikatury Soudního dvora je taková provozní podpora v zásadě neslučitelná s vnitřním trhem. Podle pokynů pro letectví z roku 2005 lze provozní podporu poskytnutou letištím uznat za slučitelnou s vnitřním trhem pouze ve výjimečném případě a za přísně vymezených podmínek ve znevýhodněných regionech.
(221)
Komise poznamenává, že letiště v Gdyni leží ve znevýhodněném regionu, na který se vztahuje výjimka podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU; Komise proto musí posoudit, zda lze dotčenou provozní podporu uznat za slučitelnou s pokyny k regionální podpoře.
(222)
Podle 76. bodu pokynů k regionální podpoře lze provozní podporu poskytnout v regionech způsobilých k podpoře podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU za předpokladu, že i) je oprávněná z hlediska jejího příspěvku k regionálnímu rozvoji a z hlediska jejího charakteru a ii) její výše je úměrná znevýhodněním, která se snaží zmírnit.
(223)
Podle polských orgánů splňuje dotčená provozní podpora podmínky 76. bodu pokynů k regionální podpoře (viz 77. až 79. bod odůvodnění).
(224)
Jelikož jsou Pomořany již obsluhované letištěm v Gdaňsku a nové letiště spojení s tímto regionem nezlepší, Komise nemůže potvrdit, že podpora přispívá k regionálnímu rozvoji.
(225)
Komise se domnívá, že vzhledem k tomu, že podpora k rozvoji nepřispívá, nelze potvrdit, že provozní podpora je úměrná znevýhodněním, která se snaží zmírnit, protože není zřejmé, že by v Pomořanech existoval nedostatek spojení.
(226)
Kromě toho se Komise domnívá, že posuzovaná provozní podpora se poskytuje na předem stanovené výdaje. Vzhledem k posouzení obchodního plánu letiště v Gdyni, které provedla Komise, a vzhledem k výši předpokládaných příjmů a nákladů (viz oddíl 5.1.3), nelze potvrdit, že podpora se omezuje na nezbytné minimum, byla poskytnuta prozatímně a postupně se snižuje. Zejména pokud jde o nejistotu ohledně předpokládané ziskovosti provozovatele letiště (viz oddíl týkající se existence podpory), není možné zaručit, že podpora bude mít prozatímní charakter a bude se postupně snižovat.
(227)
Komise se každopádně domnívá, že poskytnutí provozní podpory s cílem zajistit realizaci investičního projektu, který využívá investiční podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, je ze své podstaty s vnitřním trhem neslučitelné.
(228)
Komise se proto domnívá, že provozní podpora poskytnutá městem Gdyní a obcí Kosakowo ve prospěch společnosti letiště Gdyně-Kosakowo sp. z o.o. nesplňuje kritéria uvedená v pokynech k regionální podpoře.
5.2.3. Závěr týkající se posouzení slučitelnosti s vnitřním trhem
(229)
Komise tedy došla k závěru, že státní podpora poskytnutá společnosti letiště Gdyně-Kosakowo sp. z o.o. není slučitelná s vnitřním trhem.
(230)
Komise nezjistila, že by v oblasti slučitelnosti s vnitřním trhem existoval příslušný právní předpis, na jehož základě by bylo možné uznat dotčenou podporu za slučitelnou se Smlouvou. Navíc ani polské orgány neuvedly žádný právní předpis v oblasti slučitelnosti s vnitřním trhem ani relevantní argumenty, které by Komisi umožnily uznat dotčenou podporu za slučitelnou s vnitřním trhem.
(231)
Investiční podpora ani provozní podpora, kterou polské orgány poskytly nebo hodlají poskytnout společnosti letiště Gdyně-Kosakowo sp. z o.o., není slučitelná s vnitřním trhem. Polské orgány podporu poskytly v rozporu s právními předpisy, a porušily tím ustanovení čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
6. NAVRÁCENÍ PODPORY
(232)
Podle Smlouvy o fungování EU a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise v případě, že zjistí, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem, oprávněna rozhodnout, že dotyčný stát takovou podporu zruší nebo upraví (61). Soudní dvůr opakovaně rozhodl, že povinnost státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží k obnovení dřívějšího stavu (62). Soudní dvůr v tomto ohledu stanovil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (63).
(233)
V souladu s výše uvedenou judikaturou článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (64) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(234)
Výše uvedená podpora tedy musí být navrácena polským orgánům ve výši, v jaké byla vyplacena,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpora, již Polsko protiprávně poskytlo v období od 28. srpna 2007 do 17. června 2013 ve prospěch společnosti letiště Gdyně-Kosakowo sp. z o.o. v rozporu s ustanovením čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie v podobě kapitálových injekcí ve výši 91 714 000 PLN, není slučitelná s vnitřním trhem.
2. Státní podpora ve prospěch letiště Gdyně-Kosakowo sp. z o.o., kterou Polsko hodlá poskytnout po dni 17. června 2013 a jejímž cílem je přestavět vojenské letiště Gdyně-Kosakowo na letiště civilního letectví, není slučitelná s vnitřním trhem. Podporu proto nelze poskytnout.
Článek 2
1. Státní podporu uvedenou v čl. 1 odst. 1 Polsko získá od příjemce zpět.
2. Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny za celé období, které začíná dny uvedenými v druhém odstavci a končí skutečným vrácením těchto částek.
Částky, jež mají být navráceny, byly příjemci poskytnuty v tyto dny:
a)
28. srpna 2007 - částka 50 000 PLN;
b)
4. března 2008 - částka 200 000 PLN;
c)
11. září 2008 - částka 500 000 PLN;
d)
28. července 2009 - částka 1 345 000 PLN;
e)
8. prosince 2010 - částka 4 361 000 PLN;
f)
8. července 2011 - částka 25 970 000 PLN;
g)
1. září 2011 - částka 1 779 000 PLN;
h)
25. dubna 2012 - částka 31 009 000 PLN;
i)
27. května 2013 - částka 6 469 000 PLN;
j)
17. června 2013 - částka 20 031 000 PLN.
3. Úroky se počítají ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 (65).
4. Polsko zruší všechny platby podpor uvedených v čl. 1 odst. 2, ke kterým by mohlo dojít počínaje dnem oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 3
1. Navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Polsko zajistí, aby bylo toto rozhodnutí provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Polsko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření za účelem provedení tohoto rozhodnutí;
c)
dokumenty, kterými doloží, že příjemci bylo nařízeno vrácení podpory.
2. Dokud Polsko nezíská zpět veškerou státní podporu uvedenou v čl. 1 odst. 1., informuje průběžně Komisi o dalších opatřeních, které přijímá na vnitrostátní úrovni za účelem provedení tohoto rozhodnutí. Na žádost Komise Polsko neprodleně poskytne informace o již přijatých a plánovaných opatřeních za účelem provedení tohoto rozhodnutí. Polsko rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce vrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.
V Bruselu dne 11. února 2014.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-11 ta’ Frar 2014
dwar il-miżura SA.35388 (13/C) (ex 13/NN u ex 12/N) - Il-Polonja It-twaqqif tal-ajruport ta’ Gdynia-Kosakowo
(notifikata bid-dokument C(2014) 759)
(It-test Pollakk biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2014/883/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet iċċitati hawn fuq (1),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezz ta’ ittra datata s-7 ta’ Settembru 2012, il-Polonja nnotifikat lill-Kummissjoni, għal raġunijiet ta’ ċertezza legali, dwar il-pjanijiet tagħha li tiffinanzja l-konverżjoni ta’ mitjar militari qrib Gdynia fit-tramuntana tal-Polonja f’ajruport ċivili. Il-miżura ġiet irreġistrata bħala każ ta’ għajnuna mill-Istat taħt in-numru SA.35388.
(2)
Permezz ta’ ittri datati s-7 ta’ Novembru 2012 u s-6 ta’ Frar 2013, il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni dwar il-miżura nnotifikata. Fis-7 ta’ Diċembru 2012 u fil-15 ta’ Marzu 2013, il-Polonja ssottomettiet informazzjoni addizzjonali. Fis-17 ta’ April 2013 saret laqgħa bejn il-Kummissjoni u l-Polonja. F’din il-laqgħa, il-Polonja kkonfermat li l-finanzjament innotifikat kien diġà ngħata b’mod irrevokabbli.
(3)
Permezz ta’ ittra datata l-15 ta’ Mejju 2013, il-Kummissjoni għarrfet lill-Polonja li hija kienet qiegħda tittrasferixxi l-każ lir-reġistru tal-każijiet mhux innotifikati (każ NN) minħabba li l-maġġoranza tal-finanzjament innotifikat lill-Kummissjoni kien diġà ngħata b’mod irrevokabbli. Permezz ta’ ittra datata s-16 ta’ Mejju 2013, il-Polonja ssottomettiet aktar informazzjoni.
(4)
Permezz ta’ ittra datata l-10 ta’ Lulju 2013, il-Kummissjoni għarrfet lill-Polonja bid-deċiżjoni tagħha li tibda l-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) (2) (minn hawn ‘il quddiem “id-deċiżjoni tal-ftuħ”) fir-rigward tal-finanzjament mogħti lil Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o. (minn hawn ‘il quddiem “Gdynia-Kosakowo Airport Ltd”) mill-belt ta’ Gdynia (minn hawn ‘il quddiem “Gdynia”) u mill-muniċipalità ta’ Kosakowo (minn hawn ‘il quddiem “Kosakowo”). Il-Polonja pprovdiet il-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ fis-6 ta’ Awwissu 2013.
(5)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura inkwistjoni fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni.
(6)
Il-Kummissjoni ma rċeviet ebda kumment mingħand il-partijiet interessati. Il-Polonja ġiet mgħarrfa dwar dan permezz ta’ ittra datata d-9 ta’ Ottubru 2013.
(7)
Permezz ta’ ittra datata t-30 ta’ Ottubru 2013, il-Kummissjoni talbet għal aktar informazzjoni. Il-Polonja pprovdiet informazzjoni addizzjonali permezz ta’ ittri datati l-4 ta’ Novembru 2013 u l-15 ta’ Novembru 2013. Fis-26 ta’ Novembru 2013 saret laqgħa bejn il-Kummissjoni u l-Polonja. Il-Polonja pprovdiet aktar informazzjoni permezz ta’ ittri datati t-3 ta’ Diċembru 2013 u t-2 ta’ Jannar 2014.
2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURI U R-RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA
2.1. SFOND GĦALL-INVESTIGAZZJONI
(8)
Il-każ jikkonċerna l-finanzjament ta’ ajruport ċivili ġdid f’Pomerania (Pomorskie Voivodship), fuq il-fruntiera bejn il-belt ta’ Gdynia u l-muniċipalità ta’ Kosakowo, 25 kilometru bogħod mill-ajruport ta’ Gdansk (4). L-ajruport il-ġdid huwa proprjetà ta’ Gdynia-Kosakowo Airport Ltd u sejjer ikun operat minn din l-istess kumpanija (li minn hawn ‘il quddiem issir referenza għaliha wkoll bħala “l-maniġer tal-ajruport” jew “l-ajruport ta’ Gdynia”). Il-maniġer tal-ajruport huwa interament proprjetà tal-muniċipalitajiet ta’ Gdynia u Kosakowo.
(9)
L-għan tal-proġett ta’ investiment huwa li joħloq it-tieni ajruport għal Pomerania, li jkun ibbażat fuq l-infrastruttura ta’ mitjar militari li jinsab f’Kosakowo (5). L-ajruport il-ġdid primarjament għandu jimmaniġġa t-traffiku tal-avjazzjoni ġenerali (eż. jets privati, gliders/inġenji tal-ajru ħfief intiżi għall-isport), trasportaturi low-cost (minn hawn ‘il quddiem “LCC”) u titjiriet charter. Fil-mument tan-notifika, l-ajruport kien mistenni jibda jopera fil-bidu tal-2014. Rapport ippubblikat fl-2012 minn PricewaterhouseCoopers (minn hawn ‘il quddiem “PWC”) ipprovda l-previżjonijiet li ġejjin għat-traffiku tal-passiġġieri matul l-ewwel snin tal-operat: madwar […] fl-2014, […] fl-2017, […] fl-2020 u madwar […] fl-2028.
(10)
L-oriġini tal-proġett imorru lura għal April 2005, meta diversi awtoritajiet reġjonali, il-Ministeru tad-Difiża Nazzjonali u rappreżentanti tal-ajruport ta’ Gdansk (6) iffirmaw ittra ta’ intenzjoni sabiex jinħoloq ajruport ġdid għal Pomerania, li jkun ibbażat fuq l-infrastruttura tal-mitjar militari f’Kosakowo. F’Lulju 2007, l-awtoritajiet lokali fi Gdynia u Kosakowo waqqfu kumpanija msejħa Gdynia-Kosakowo Airport Ltd. F’Diċembru 2009, Gdynia u Kosakowo kisbu l-qbil tal-Ministeru tat-Trasport li Gdynia-Kosakowo Airport Ltd tkun responsabbli mill-ajruport il-ġdid. Abbażi ta’ dan, il-gvern Pollakk, taħt ftehim tad-9 ta’ Settembru 2010, ittrasferixxa s-sit ta’ 254 ettaru tal-mitjar militari lil Kosakowo għal perjodu ta’ 30 sena; il-muniċipalità ta’ Kosakowo mbagħad kriet l-art lil Gdynia-Kosakowo Airport Ltd għall-istess perjodu.
Il-proġett ta’ investiment
(11)
Minħabba li l-mitjar eżistenti ta’ Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) oriġinarjament kien jintuża esklussivament għal skopijiet militari, il-maniġer tal-ajruport il-ġdid għandu jkun jista’ juża l-infrastruttura eżistenti (bħal runway ta’ 2 500 metru, taxiways, rampa, tagħmir ta’ navigazzjoni eċċ.). L-ispiża totali tal-investiment fil-proġett ta’ konverżjoni hija stmata għal PLN 164,9 miljun (EUR 41,2 miljun (7)) f’termini nominali u PLN 148,4 (EUR 37,1 miljun) f’termini reali. It-tabella ta’ hawn taħt tipprovdi ħarsa ġenerali lejn l-iżvilupp gradwali tal-ajruport, li huwa maqsum f’erba’ fażijiet. Fl-opinjoni tal-Polonja, l-ispiża totali tal-investiment tinkludi wkoll investimenti relatati mat-twettiq tal-kompiti li ma jaqgħux taħt ir-responsabbiltà pubblika (8), li jammontaw għal madwar PLN […] miljun (EUR […] miljun) b’kollox (għall-erba’ fażijiet kollha).
Tabella 1
L-ispiża nominali totali ta’ investiment fl-ajruport ta’ Gdynia-Kosakowo fl-2007-2030
|ll-proġett ta’ investiment
Spejjet fPLN PLN
Spejjeżfmln EUR
Fażi I: 2007 - 2011
[…]
[…]
Xogħlijiet preparatorji (eż. tindif tal-ġnub, tneħħija ta' bini antiki u siġar) u studji tal-fattabilita', ippjanar
Fażi II: 2012 - 2013
[…]
[…]
-
Terminal (li għandu jkun lest fĠunju 2013 u użat inizjalment għal GA)
-
Bini għall-amministrazzjoni tal-ajruport u għall-brigada tat-tifi tan-nar
-
Tiġdid tal-apron,
-
Infrastruttura tal-enerġija, dwal tan-navigazzjoni u sisien tal-ajruport
-
Manutenzjoni tal-ajruport u apparat tas-sikurezza
-
Aġġustament tat-tagħmir ta' navigazzjoni
-
Toroq ta' aċċess, stazzjonijiet tal-petrol u parkeġġi għall-karozzi
Fażi III: 2014 - 2019
[…]
[…]
-
Investimenti meħtieġa għall-qadi ta' ajruplani kbar (np.. Boeing 737 jew Airbus A320), bħal estensjoni tal-mogħdija ta' taxi, apron u tagħmir tal-ajruport
-
Investimenti oħrajn orjentati lejn il-qadi tal-passiġġieri (eż. estensjoni tal-parkeġġ tal-karozzi)
Fażi IV: 2020 - 2030
[…]
[…]
-
Espansjoni tat-Terminal
-
Estensjoni tal-bini tal-amministrazzjoni tal-ajruport u tal-brigata tat-tifi tan-nar
-
Estensjoni tal-aprons, mogħdijiet ta' taxi u parkeġġi għal karozzi
Spejjeż totali fuq l-investimenti
164,90
41,02
Sors:
informazzjoni pprovduta mill-Polonja.
Il-finanzjament tal-proġett ta’ investiment
(12)
Il-proġett ta’ investiment qiegħed jiġi ffinanzjat permezz ta’ injezzjonijiet ta’ kapital mill-azzjonisti pubbliċi (jiġifieri Gdynia u Kosakowo). L-injezzjonijiet ta’ kapital huma intiżi biex ikopru kemm l-ispejjeż ta’ investiment kif ukoll l-ispejjeż operattivi tal-ajruport matul il-fażi inizjali tal-operat tiegħu (jiġifieri l-perjodu sal-aħħar tal-2019). L-azzjonisti pubbliċi qegħdin jistennew li l-maniġer tal-ajruport jibda jiġġenera profitt u b’hekk ikun jista’ jiffinanzja l-attivitajiet kollha tiegħu mid-dħul tiegħu stess fl-2020.
(13)
Qabel ma l-proġett ġie nnotifikat lill-Kummissjoni (jiġifieri qabel is-7 ta’ Settembru 2012), l-azzjonisti pubbliċi fl-ajruport ta’ Gdynia qablu li jikkontribwixxu total ta’ madwar PLN 207,48 miljun (9) (madwar EUR 51,87 miljun) għall-finijiet tat-twettiq tal-proġett ta’ investiment u sabiex ikopru t-telf tal-ajruport fl-ewwel snin tal-operat tiegħu. Gdynia għandha tikkontribwixxi PLN 142,48 miljun (madwar EUR 35,62 miljun) fi flus likwidi matul is-snin 2007-2019. Kosakowo pprovdiet kontribuzzjoni fi flus ta’ PLN 0,1 miljun (EUR 25 000) meta twaqqfet il-kumpanija. Fis-snin 2011-2040, Kosakowo sejra tkun qiegħda tagħmel ukoll kontribuzzjoni mhux fi flus ta’ PLN 64,9 miljun (madwar EUR 16,2 miljun) billi tiskambja parti mill-kera annwali pagabbli mill-ajruport ta’ Gdynia taħt il-kirja għal ishma fl-ajruport (ara t-Tabella 2 ta’ hawn taħt).
Tabella 2
Il-finanzjament tal-proġett ta’ investiment permezz ta’ żidiet kapitali
PLN miljuni
EUR miljuni
Qabel it-18 ta’ Ġunju 2012
Injezzjonijiet ta’ kapital f Gdynia
60,73
15,18
Injezzjonijiet ta’ kapital f Kosakowo
0,10
0,03
L-iskambju ta' dejn ma' ekwità ta' Kosakowo
3,98
1,00
Il-kontiibuzzjonijiet totali qabel it-18 ta’ Ġunju 2012
64,81
16,20
Prevlst qabel it-18 ta’ Ġunju 2012
Injezzjonijiet ta’ kapital fGdynia:
81,75
20,44
li minnhom:
fl-2013
29,90
7,48
fl-2015
[…]
[…]
fl-2016
[…]
[…]
fl-2017
[…]
[…]
fl-2018
[…]
[…]
fl-2019
[…]
[…]
L-iskambju ta’ dejn ma’ ekwità ta’ Kosakowo
60,92
15,23
li minnu:
fl-2013-2039 (27*[…] PLN)
[…]
[…]
fl-2040
[…]
[…]
Il-kontribuzzjonijiet totali previsti wara it-18 ta’ Ġunju 2012
142,67
35,67
Il-kapital totali previst għall-Ajruport ta’ Gdynia-Kosakowo LTD
207,48
51,87
Sors:
abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-Polonja.
2.2. IR-RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI U L-VALUTAZZJONI INIZJALI
(14)
Id-deċiżjoni tal-ftuħ qajmet il-mistoqsijiet li ġejjin:
-
L-ewwelnett, jekk il-finanzjament pubbliku tal-proġett ta’ investiment huwiex konformi mal-Prinċipju ta’ Investitur f’Ekonomija tas-Suq (minn hawn ‘il quddiem l-MEIP), b’mod partikolari fir-rigward ta’ (i) l-applikazzjoni tal-MEIP fil-ħin, il-metodoloġija għall-applikazzjoni tal-MEIP u (ii) jekk l-analiżi tal-MEIP imwettqa mill-awtoritajiet Pollakki li twassal għal Valur Preżenti Nett (minn hawn ‘il quddiem “NPV”) (10) pożittiv hijiex ibbażata fuq suppożizzjonijiet realistiċi u affidabbli;
-
It-tieni, jekk l-għajnuna operattiva u ta’ investiment lill-ajruport ta’ Gdynia tistax titqies bħala kompatibbli mas-suq intern.
L-applikazzjoni tal-MEIP
(15)
Fir-rigward tal-ewwel mistoqsija, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk l-istudju tal-MEIP imwettaq fl-2012, jiġifieri wara li l-azzjonisti pubbliċi ħadu d-deċiżjoni irrevokabbli li jiffinanzjaw il-konverżjoni tal-ajruport, jistax jintuża sabiex tiġi vvalutata l-eżistenza tal-għajnuna mill-Istat. Għalhekk, il-Kummissjoni kellha dubji dwar kemm ix-xenarju kontrofattwali, li fih l-investiment huwa preżunt bħala li ntemm fl-2012, kien xieraq.
(16)
Minħabba li l-ajruport ta’ Gdynia għandu jsegwi mudell kummerċjali simili (li jiffoka fuq l-LCC, it-titjiriet charter u l-avjazzjoni ġenerali) għall-ajruport eżistenti ta’ Gdansk, li għad għandu kapaċità vakanti u aktar pjanijiet ta’ espansjoni u li jinsab biss 25 km bogħod, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk il-previżjoni tad-dħul għall-ajruport ta’ Gdynia kinitx ibbażata fuq suppożizzjonijiet realistiċi, b’mod partikolari fir-rigward tal-livell ta’ imposti tal-ajruport u l-livell tat-traffiku tal-passiġġieri mistenni. B’mod partikolari, il-Kummissjoni rrimarkat li l-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju għall-ajruport ta’ Gdynia kien ippreveda ħlas ogħla għall-passiġġieri minn dak applikat, wara t-tnaqqis tal-iskontijiet/ribassi, fl-ajruport ta’ Gdansk u f’ajruporti reġjonali komparabbli oħrajn fil-Polonja.
(17)
Il-Kummissjoni esprimiet dubji wkoll dwar jekk il-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju kkunsidrax l-inċentivi ppjanati kollha (bħal appoġġ għall-kummerċjalizzazzjoni, ribassi, jew kwalunkwe inċentivi oħrajn għall-iżvilupp tar-rotot, eċċ.) li għandhom jingħataw direttament mill-ajruport ta’ Gdynia, mill-azzjonisti tiegħu jew minn awtoritajiet reġjonali oħrajn sabiex iħeġġu lill-kumpaniji tal-ajru jistabbilixxu rotot ġodda mill-ajruport.
(18)
Billi r-rata ta’ tkabbir ta’ impriża ġeneralment ma tkunx ogħla minn dik tal-ekonomija fejn topera (jiġifieri f’termini ta’ tkabbir tal-PDG), il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk ir-rata ta’ tkabbir tal-fatturat ta’ […] użata biex jiġi kkalkolat il-Valur Terminali hijiex adegwata (11). Dan id-dubju jaffettwa direttament il-valutazzjoni tal-profittabbiltà tal-proġett ta’ investiment, billi l-valur tal-ekwità tal-ajruport il-ġdid isir pożittiv biss fid-dawl tal-valur terminali tal-proġett mill-2040 (il-flussi tal-flus skontati kumulattivi fuq il-perjodu ta’ projezzjoni 2010-2040 huma negattivi).
(19)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni kienet tal-fehma li l-finanzjament pubbliku għall-proġett ta’ investiment jagħti lok għal benefiċċji ekonomiċi selettivi għall-maniġer tal-ajruport ta’ Gdynia. Il-finanzjament pubbliku ngħata wkoll mir-riżorsi tal-Istat u huwa imputabbli lill-Istat. Barra minn hekk, huwa jfixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni u l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Billi l-kriterji kumulattivi kollha għall-kunċett ta’ għajnuna ġew issodisfati, il-Kummissjoni kienet tal-fehma li l-finanzjament pubbliku kien jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
Il-kompatibbiltà tal-għajnuna
(20)
Fir-rigward tat-tieni mistoqsija, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk l-għajnuna operattiva u ta’ investiment għall-ajruport ta’ Gdynia tistax titqies bħala kompatibbli mas-suq intern.
(21)
Fir-rigward tal-għajnuna għall-investiment, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk il-kriterji tal-kompatibbiltà kollha stabbiliti fil-Linji Gwida dwar l-Avjazzjoni tal-2005 (12) għall-għajnuna ta’ investiment lill-ajruporti ġewx issodisfati. B’mod partikolari, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk l-investiment inkwistjoni jissodisfax objettiv definit b’mod ċar ta’ interess komuni, jekk l-infrastruttura hijiex neċessarja u proporzjonali u jekk toffrix prospetti sodisfaċenti għall-użu fuq perjodu ta’ żmien medju. Barra minn hekk, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk l-impatt fuq l-iżvilupp tal-kummerċ kienx kompatibbli mal-interess komuni.
(22)
Fir-rigward tal-għajnuna operattiva fil-forma ta’ finanzjament għat-telf operattiv ta’ Gdynia-Kosakowo Airport Ltd matul l-ewwel snin tal-operat tagħha, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk tali għajnuna kinitx tikkwalifika għad-deroga stabbilita fl-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE. B’mod partikolari, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk l-għajnuna operattiva tistax titqies bħala kompatibbli skont il-Linji Gwida dwar l-għajnuna reġjonali nazzjonali għall-perjodu 2007-2013 (minn hawn ‘il quddiem “l-RAG”) (13).
3. IL-KUMMENTI TAL-POLONJA
3.1. L-APPLIKAZZJONI TAL-MEIP U L-EŻISTENZA TAL-GĦAJNUNA
(23)
Il-Polonja ssostni l-pożizzjoni tagħha li l-finanzjament pubbliku tal-investiment fl-ajruport ta’ Gdynia huwa konformi mal-MEIP u għalhekk ma jikkostitwixxi ebda għajnuna mill-Istat. B’rabta ma’ dan, il-Polonja tirreferi għall-istudji dwar l-MEIP imwettqa għall-investiment fis-snin 2010-2012. Il-Polonja tgħid li l-istudji kollha dwar l-MEIP irriżultaw f’valur preżenti nett pożittiv u f’rata ta’ redditu interna (14) (minn hawn ‘il quddiem “IRR”) ogħla mill-ispejjeż tal-kapital.
3.1.1. Il-proċess tat-teħid tad-deċiżjonijiet u s-solidità metodoloġika tal-istudju dwar l-MEIP
(24)
Il-Polonja tispjega li d-diskussjonijiet u l-ħidma fuq il-konverżjoni tal-mitjar militari ta’ Gdynia/Kosakowo f’ajruport ċivili bdew lura fl-2005. F’dak iż-żmien kienu involuti msieħba oħrajn (bħall-ajruport ta’ Gdansk). Il-Polonja tispjega wkoll li fl-2007 Gdynia u Kosakowo waqqfu l-kumpanija Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, li minn hemm ‘il quddiem kienet responsabbli għall-investiment.
(25)
Matul il-proċedimenti, il-Polonja ssottomettiet tliet studji dwar l-MEIP imwettqa minn PWC. L-ewwel studju dwar l-MEIP (datat is-16 ta’ Lulju 2010, minn hawn ‘il quddiem “l-istudju dwar l-MEIP tal-2010”) sar f’Lulju 2010. Sussegwentement, PWC ipproduċiet żewġ aġġornamenti għall-MEIP: l-ewwel wieħed f’Mejju 2011 (datat it-13 ta’ Mejju 2011, minn hawn ‘il quddiem “l-aġġornament tal-MEIP tal-2011” jew “l-istudju dwar l-MEIP tal-2011”) u t-tieni f’Lulju 2012 (datat it-13 ta’ Lulju 2012, minn hawn ‘il quddiem “l-aġġornament tal-MEIP tal-2012” jew “l-istudju dwar l-MEIP tal-2012”). Dawn l-aġġornamenti jinkorporaw projezzjonijiet ġodda għat-traffiku tal-passiġġieri, bidliet fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-proġett, bidliet fil-figuri tal-investiment u bidliet fil-metodoloġija u l-inputs bażiċi fil-kalkoli tal-NPV (bħall-beta u r-rata ta’ skont). F’Novembru 2013, il-Polonja pprovdiet aktar informazzjoni li tissuġġerixxi li sorsi ġodda ta’ dħul (jiġifieri l-bejgħ tal-karburant u l-provvista ta’ servizzi ta’ navigazzjoni) għandhom itejbu l-NPV tal-proġett. Sad-data tal-adozzjoni tad-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Polonja kienet issottomettiet biss l-aġġornament tal-MEIP tal-2012.
(26)
Il-Polonja tispjega wkoll il-qafas ta’ żmien għall-proġett ta’ investiment ta’ Gdynia u Kosakowo fl-ajruport ta’ Gdynia. F’dan ir-rigward, il-Polonja tenfasizza li l-proċess ta’ investiment jista’ jinqasam f’żewġ stadji ta’ implimentazzjoni tal-proġett:
(i) L-ewwel stadju (2007-2009) kopra x-xogħlijiet preparatorji u l-istudji dwar il-fattibbiltà bl-iskop li jitwaqqaf l-ajruport il-ġdid (dan huwa relatat mal-Fażi 1, kif deskritt fit-Tabella 1)
(27)
Il-Polonja tispjega li l-ewwel fażi rat lill-kumpanija stabbilita minn Gdynia u Kosakowo twettaq kompiti preparatorji (pereżempju t-tħejjija ta’ pjan prinċipali għall-investiment, id-dokumenti meħtieġa sabiex jinkiseb l-istatus ta’ operatur tal-ajruport, rapport dwar l-impatt ambjentali tal-investiment, id-dokumentazzjoni tad-disinn, eċċ.).
(28)
Il-Polonja ssostni li ma kien hemm ebda investiment kapitali sinjifikanti matul l-ewwel fażi u li l-finanzjament pubbliku mogħti lill-maniġer tal-ajruport kien konformi mar-regoli dwar l-għajnuna de minimis (15). Il-Polonja tgħid li l-injezzjonijiet ta’ kapital fil-kumpanija qabel is-26 ta’ Ġunju 2009 kienu jammontaw għal total ta’ PLN 1,691 miljun (madwar EUR 423 000).
(ii) It-tieni fażi (mill-2010 ‘il quddiem) kienet tikkonċerna l-konverżjoni proprja tal-ajruport (din hija relatata mal-Fażijiet II sa IV, kif deskritt fit-Tabella 1)
(29)
Il-Polonja tgħaddi biex tispjega li l-ewwel fażi preparatorja ġiet fi tmiemha fl-2010, meta ġew iffinalizzati kemm il-pjan prinċipali (16) kif ukoll l-ewwel studju dwar l-MEIP tal-2010 għall-ajruport ta’ Gdynia. Il-Polonja tirrimarka li l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 wera li l-investiment miż-żewġ awtoritajiet lokali għandu jitwettaq fuq it-termini tas-suq (jiġifieri ma jkunx jirrappreżenta għajnuna mill-Istat), li jwassal lill-azzjonisti sabiex iżidu l-kapital azzjonarju tal-kumpanija għal PLN 6,05 miljun (madwar EUR 1,5 miljun).
(30)
L-istudju dwar l-MEIP tal-2010 ikkalkula l-NPV għall-proġett ta’ investiment bl-użu tal-metodu FCFF (free cash flow to the firm) (17). Dan il-kalkolu tal-NPV huwa bbażat fuq is-suppożizzjoni li l-injezzjonijiet ta’ kapital kollha previsti fil-pjan ta’ investiment għandhom isiru sabiex jiġi implimentat il-proġett ta’ investiment (18). Dan il-metodu ta’ valutazzjoni jintuża sabiex jiġu kkalkolati l-flussi tal-flus lid-detenturi kollha tal-kapital fl-impriża (kemm id-detenturi tal-ekwità kif ukoll id-detenturi tal-bonds) fil-perjodu ta’ previżjoni. Il-projezzjonijiet tal-fluss tal-flus imbagħad jiġu skontati permezz tal-ispiża medja peżata tal-kapital (19) (WACC) bil-għan li jinkiseb il-fluss tal-flus skontat (DCF) tal-impriża fil-perjodu ta’ previżjoni. Il-valur terminali mbagħad jiġi kkalkolat bl-użu tal-metodu ta’ tkabbir perpetwu (li jassumi direzzjoni ta’ tkabbir stabbli abbażi tal-FCFF mill-aktar perjodu ta’ previżjoni riċenti). L-NPV huwa bbażat fuq is-somma tad-DCF għall-perjodu ta’ projezzjoni u l-valur terminali. F’dan il-każ, l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 pprovda estimi tal-fluss tal-flus għall-perjodu 2010-2040 bl-użu ta’ WACC ta’ […] % (20). Bl-użu ta’ dawn l-inputs, l-istudju pproduċa DCF ta’ minus PLN […] miljun (EUR […] miljun) għall-perjodu 2010-2040 u valur terminali (skontat) ta’ madwar PLN […] miljun (EUR […] miljun) (21). Għaldaqstant, l-NPV tal-proġett globali huwa stmat għal PLN […] miljun (jew EUR […] miljun).
(31)
Il-figura li ġejja (ara l-Figura 1) turi l-fluss tal-flus skontat kumulattiv mistenni għall-perjodu ta’ projezzjoni 2010-2040 kif ikkalkolat fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010.
Figura 1
DCF (reali) kumulattiv (f’PLN)
(…)
(32)
Il-Polonja tispjega li l-ekwità (kapital proprju) tal-kumpanija żdiedet għal PLN 6,052 miljun (madwar EUR 1,5 miljun) fid-29 ta’ Lulju 2010. Il-Polonja żżid li fl-istess ħin, minkejja li l-istudju dwar l-MEIP wera li l-investiment ma kien jikkostitwixxi ebda għajnuna mill-Istat, l-azzjonisti kienu bdew iħejju notifika lill-Kummissjoni li kellha tiġi sottomessa għal raġunijiet ta’ ċertezza legali biss.
(33)
Il-Polonja tgħaddi biex tispjega li f’Mejju 2011 twettaq studju ġdid dwar l-MEIP. Il-Polonja tgħid li dan l-istudju dwar l-MEIP kien aġġornament tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010, li kien sar fid-dawl tal-progress tat-tħejjijiet u d-disponibbiltà ta’ dejta aktar preċiża dwar il-pjan ta’ investiment, l-iskeda ta’ żmien u l-finanzjament tiegħu. Il-Polonja tispjega li fil-perjodu bejn it-tħejjija tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010 u l-istudju dwar l-MEIP tal-2011:
-
fil-11 ta’ Marzu 2011, l-azzjonisti ffirmaw ftehim li jistabbilixxi l-kundizzjonijiet tal-finanzjament għall-investiment fit-twaqqif ta’ ajruport ċivili. F’dan il-ftehim, Gdynia wegħdet li tinjetta total ta’ PLN 59 miljun fil-perjodu 2011-2013. Min-naħa tagħha, Kosakowo wegħdet li tipprovdi kontribuzzjoni mhux fi flus fil-forma ta’ swap ta’ dejn għal ekwità (kif deskritt fit-Tabella 2) fil-perjodu 2011-2040;
-
fl-istess jum, jiġifieri l-11 ta’ Marzu 2011, il-kumpanija responsabbli mit-twaqqif tal-ajruport ta’ Gdynia kkonkludiet ftehim ta’ kirja ma’ Kosakowo għall-art (li jispeċifika l-ambitu tal-art mikrija, il-kundizzjonijiet għall-pagamenti tal-kiri, kwistjonijiet fiskali, eċċ.);
-
l-ispejjeż tal-investiment inklużi fil-pjan ta’ investiment ġew speċifikati u aġġornati.
(34)
Il-Polonja tispjega li l-istudju dwar l-MEIP tal-2011 ipproduċa wkoll NPV pożittiv. Il-Polonja tgħaddi biex tgħid li l-azzjonisti pubbliċi tal-maniġer tal-ajruport għamlu injezzjonijiet ta’ kapital sussegwenti fuq din il-bażi. Il-Polonja tirrimarka li l-ekwità tal-kumpanija (kapital proprju) żdiedet għal PLN 33,801 miljun (EUR 8,45 miljun) f’Lulju 2011 u għal PLN 64,810 miljun (EUR 16,20 miljun) f’April 2013.
(35)
Fl-istudju dwar l-MEIP tal-2011, id-DCF ġie kkalkolat fuq il-bażi tad-DCF għall-perjodu ta’ projezzjoni 2011-2040. Id-DCF aġġornat kien ta’ PLN (-[…]) miljun (EUR - […] miljun), li jissuġġerixxi telf akbar, filwaqt li l-valur terminali tnaqqas għal PLN […] miljun (madwar EUR […] miljun). Għalhekk, l-NPV tnaqqas għal PLN […] miljun (jew inqas minn EUR […] miljun). Id-WACC tnaqqset għal […] % (22) u r-rata ta’ tkabbir stabbli għall-kalkolu tal-valur terminali tnaqqset minn […] % għal […] %.
(36)
Il-Polonja tgħid li bidla fis-sitwazzjoni makroekonomika (il-kriżi finanzjarja u t-tnaqqis fl-attività ekonomika) wasslet sabiex il-proġett jiġi vvalutat mill-ġdid fl-2012, li rriżulta fi studju ġdid dwar l-MEIP (jiġifieri l-istudju dwar l-MEIP tal-2012). Il-Polonja tgħid li l-bidliet li ġejjin fir-rigward tas-suppożizzjonijiet fl-istudji preċedenti dwar l-MEIP saru għall-finijiet tal-istudju dwar l-MEIP tal-2012:
-
Kien hemm tnaqqis fit-tbassir tat-traffiku tal-passiġġieri għall-ajruport ta’ Gdynia.
-
Il-kamp ta’ applikazzjoni tal-investiment tnaqqas, tant li l-ispejjeż tal-investiment naqsu b’PLN […] miljun (EUR […] miljun).
-
L-idea li jinbena terminal prinċipali (flimkien mal-iżvilupp relatat tal-infrastruttura tat-toroq u l-parkeġġi għall-karozzi) ġiet abbandunata. Minflok, ġie deċiż li l-kapaċità tat-terminal tal-avjazzjoni ġenerali tiġi estiża bi […] % fit-tieni fażi tal-investiment.
-
Wara li ġiet ivverifikata s-sitwazzjoni fis-suq, l-ispejjeż tal-investiment relatati mas-sikurezza kellhom jiżdiedu bi PLN […] miljun (EUR […] miljun).
-
It-tnaqqis fl-investiment irriżulta f’perjodu iqsar ta’ rkupru tal-kost għall-investiment (f’termini nominali, b’[…] snin, minn […] snin u […] xhur għal […] snin u […] xhur).
(37)
Il-Polonja tgħid ukoll li l-metodoloġija użata għall-istudji preċedenti dwar l-MEIP ġiet immodifikata għall-finijiet tal-istudju dwar l-MEIP tal-2012:
-
Sabiex tkun riflessa aħjar l-istruttura tal-finanzjament u l-ispiża tal-manutenzjoni tad-dejn, il-metodu tal-free cash flow to the firm (minn hawn ‘il quddiem “FCFF”) ġie sostitwit mill-metodu tal-free cash flow to equity (minn hawn ‘il quddiem “FCFE”) (23).
-
Wara l-bidliet li saru fis-suq finanzjarju (tat-titoli), ir-rata tal-imgħax bla riskju u l-fattur beta ġew aġġornati. Barra minn hekk, il-kumpaniji minn barra l-Ewropa ġew eliminati mill-analiżi komparattiva. Dan irriżulta f’rata ta’ skont ġdida.
-
Ir-rata ta’ skont għall-kalkolazzjoni tal-NPV ġiet stabbilita fuq il-bażi ta’ analiżi tal-kumpaniji komparabbli, li tkopri kemm il-kumpaniji tal-ajruport kif ukoll il-kumpaniji li jipprovdu servizzi fl-ajruporti (li r-riżultati finanzjarji tagħhom huma kkorrelati mill-qrib mar-rendiment tal-kumpaniji tal-ajruport) (24).
-
Kien preżunt li l-proġett għandu jiġi ffinanzjat primarjament mir-riżorsi tal-azzjonisti u mbagħad minn sorsi esterni (self ta’ kapital tax-xogħol) u dħul operattiv.
(38)
Fl-istudju dwar l-MEIP tal-2012, id-DCF ġie kkalkolat fuq il-bażi tad-DCF għall-perjodu ta’ projezzjoni 2012-2030 (jiġifieri l-perjodu ta’ projezzjoni użat għall-istudju preċedenti tnaqqas b’10 snin). Id-DCF aġġornat kien jammonta għal PLN (-[…] miljun) (madwar EUR (-[…]) miljun), filwaqt li l-valur terminali għadda minn żieda sinjifikanti, fejn żdied għal PLN […] miljun (EUR […] miljun). Imbagħad tnaqqas il-valur kapitalizzat tal-investimenti li kienu saru diġà (PLN […] miljun). Kif aġġornat fl-2012, l-NPV kien jammonta għal PLN […] miljun (jew EUR […] miljun). Sabiex jiġi kkalkolat l-NPV, intużat l-ispiża tal-ekwità ta’ […] % (25) u r-rata ta’ tkabbir stabbli għall-kalkolu tal-valur terminali kompliet titnaqqas minn […] % għal […] %.
(39)
Il-Polonja tirrimarka li r-riżultati tal-istudju dwar l-MEIP tal-2012 xorta kienu pożittivi u wasslu għal aktar injezzjonijiet ta’ kapital mill-azzjonisti. Il-Polonja qalet li l-kapital tal-kumpanija żdied għal PLN 91,310 miljun (EUR 22,8 miljun) sa April 2013 u ma reġax inbidel fl-2013, kif spjegat fil-qosor fit-Tabella 3.
Tabella 3
Żidiet fil-kapital tal-maniġer tal-ajruport ta’ Gdynia minn Gdynia u Kosakowo
Data tad-deċiżjoni tad-dħul fir-Reġistru tal-Qorti Nazzjonali
Data tar- riżoluzzjoni dwar iż-żieda fil-kapital
Isem tal- azzjonist
Suġġett tar-riżoluzzjoni
Valur tal- is hma
Kapital azzjonarju
Sehem kumulattiv fiż- żidiet kapitali totali li saru sa tmiem l-2013
(PLN miljun)
(PLN miljun)
28.8.2007
23.7.2007
Gdynia
ħolqien ta' ishma ġodda
0,030
0,030
0,03 %
28.8.2007
23.7.2007
Kosakowo
ħolqien ta' ishma ġodda
0,120
0,170
0,19 %
4.3.2008
6.12.2007
Gdynia
ħolqien ta' ishma ġodda
0,120
0,170
0,19 %
4.3.2008
6.12.2007
Kosakowo
ħolqien ta' ishma ġodda
0,080
0,250
0,27 %
11.9.2008
21.7.2008
Gdynia
ħolqien ta' ishma ġodda
0,500
0,750
0,82 %
28.7.2009
26.6.2009
Gdynia
404 ishma tal-Muniċipalita ta' Gdynia ġew ikkanċellati mingħajr kunsiderazzjoni għall azzjonista
-0,404
0,346
0,38 %
28.7.2009
26.6.2009
Gdynia
ħolqien ta' ishma ġodda
1,345
1,691
1,85 %
8.12.2010
29.7.2010
Gdynia
ħolqien ta' ishma ġodda
4,361
6,052
6,63 %
8.7.2011
7.6.2011
Gdynia
ħolqien ta' ishma ġodda
25,970
32,022
35,07 %
1.9.2011
26.7.2011
Kosakowo
ħolqien ta' ishma ġodda
1,779
33,801
37,02 %
25.4.2012
5.4.2012
Gdynia
ħolqien ta' ishma ġodda
28,809
62,610
68,57 %
25.4.2012
5.4.2012
Kosakowo
ħolqien ta' ishma ġodda
2,200
64,810
70,98 %
27.5.2013
8.4.2013
Gdynia
ħolqien ta' ishma ġodda
4,269
69,079
75,65 %
27.5.2013
8.4.2013
Kosakowo
ħolqien ta' ishma ġodda
2,200
71,279
78,06 %
17.6.2013
25.4.2013
Gdynia
ħolqien ta' ishma ġodda
20,031
91,310
100,00 %
Sors:
informazzjoni pprovduta mill-Polonja.
(40)
Fil-qosor, il-Polonja tgħid li filwaqt li l-awtoritajiet lokali ilhom sa mill-2005 li ħadu passi preliminari sabiex iwaqqfu l-ajruport ta’ Gdynia, il-proġett ma kisibx il-forma finali tiegħu qabel it-tħejjija tal-pjan prinċipali u l-ewwel studju dwar l-MEIP, jiġifieri fl-2010. Il-Polonja tispjega li s-suppożizzjonijiet inizjali tal-proġett kienu sostanzjalment riveduti bħala riżultat tal-bidliet fiċ-ċirkostanzi esterni. Il-Polonja ssostni li d-deċiżjoni finali tal-azzjonisti pubbliċi dwar l-implimentazzjoni tal-proġett u l-forma finali ttieħdet fl-2012. Il-Polonja tenfasizza wkoll li t-tliet verżjonijiet kollha tal-istudju dwar l-MEIP ikkonfermaw il-vijabbiltà tal-proġett u wrew li l-proġett seta’ jitwettaq minn investitur f’ekonomija tas-suq.
(41)
Fuq ix-xenarju kontrofattwali, il-Polonja ssostni li l-liġi nazzjonali intitolat lil Kosakowo sabiex tuża l-art fejn jinsab l-ajruport ta’ Gdynia biss sabiex tibni ajruport ċivili ġdid. F’dan ir-rigward, il-Polonja tispjega li s-sit fejn jinsab l-ajruport inkera lil Kosakowo għal perjodu ta’ 30 sena. Il-Polonja tgħid li l-ftehim tal-kiri jobbliga lil Kosakowo sabiex tikri l-art biss lil entità responsabbli mit-twaqqif u/jew l-operat ta’ ajruport ċivili. Skont il-Polonja, l-art setgħet tittieħed lura mill-Istat li kieku Kosakowo ma krietx l-art sabiex fuqha jitwaqqaf ajruport ċivili fi żmien 6 xhur, li kieku l-art intużat għal skopijiet oħrajn jew li kieku l-ajruport ma bediex l-attivitajiet tiegħu fi żmien 3 snin. Billi x-xenarju fejn l-art tal-ajruport ta’ Gdynia tintuża/tinkera għal skopijiet oħrajn għajr għall-avjazzjoni ma kienx possibbli, dan ma jistax jintuża sabiex jiġi stabbilit xenarju kontrofattwali.
3.1.2. L-affidabbiltà tas-suppożizzjonijiet ewlenin għall-istudju dwar l-MEIP tal-2012
Il-projezzjonijiet tat-traffiku u l-previżjoni tad-dħul
(42)
Il-Polonja tispjega li l-imposti tal-ajruport ippjanati kienu bbażati fuq it-tariffi disponibbli għall-pubbliku applikati minn ajruporti oħrajn bil-għan li ma jfixklux is-suq eżistenti, filwaqt li jiżguraw livell xieraq ta’ profittabilità għall-proġett fuq il-bażi tal-volum tat-traffiku tal-passiġġieri pprojettat. Skont il-Polonja, l-imposti ma jvarjawx b’mod sinjifikanti mill-imposti standard miġbura minn ajruporti żgħar. B’mod partikolari, żewġ ajruporti reġjonali li nfetħu riċentament f’Modlin u Lublin japplikaw imposti tal-ajruport standard simili għal dawk ipprojettati fl-istudju dwar l-MEIP għall-ajruport ta’ Gdynia
(43)
B’reazzjoni għall-kumment tal-Kummissjoni li l-imposti pprojettati għall-ajruport ta’ Gdynia (PLN 25 (EUR 5,25) għal kull passiġġier li jitlaq fl-ewwel sentejn u PLN 40 (EUR 10) minn hemm ‘il quddiem) huma ogħla mill-imposti skontati applikati fl-ajruport ta’ Gdansk (PLN 24 (EUR 5) għal kull passiġġier li jitlaq għal inġenju tal-ajru LCC fuq rotta internazzjonali servuta mill-inqas darbtejn fil-ġimgħa u PLN 12,5 (EUR 3,1) fuq rotta domestika), il-Polonja tinnota li l-livell tal-imposti fil-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju jirrappreżenta l-medja għall-perjodu ta’ previżjoni kollu (2014-2030), b’kunsiderazzjoni tal-fatt li l-imposti fl-ajruport ta’ Gdansk huma marbuta li jiżdiedu fuq perjodu ta’ żmien twil hekk kif l-istandards tas-servizzi pprovduti fl-ajruport ikomplu jitjiebu.
(44)
Barra minn hekk, il-Polonja tirrimarka li l-marġini ta’ profitt tal-proġett, il-previżjoni riveduta (kemmxejn ogħla) tat-traffiku tal-ajru u l-kondiviżjoni ta’ xi spejjeż operattivi mill-militar ifissru li l-ajruport ta’ Gdynia għandu jkun jista’ jżomm tariffi mnaqqsa għall-passiġġieri fuq perjodu itwal (it-tariffi mnaqqsa jistgħu jiġu applikati sal-aħħar tal-2021), filwaqt li jżomm NPV pożittiv għall-azzjonisti pubbliċi.
(45)
Il-Polonja ssostni wkoll li l-previżjoni aġġornata (f’Marzu 2013) tat-traffiku għal Pomerania tassumi traffiku ogħla mill-istudju dwar l-MEIP tal-2012. Skont l-aħħar figuri, l-ajruport ta’ Gdynia mistenni jilqa’ fih 1 149 978 passiġġieri fl-2030 u mhux 1 083 746. Għall-Pomerania b’mod ġenerali, huwa mbassar li n-numru ta’ passiġġieri sejjer jiżdied minn 7,8 għal 9 miljun passiġġier fl-2030.
(46)
Fil-fehma tal-Polonja, dawn il-figuri jikkonfermaw li huwa vijabbli għall-ajruport ta’ Gdansk u għall-ajruport ta’ Gdynia li jikkoeżistu u joperaw b’mod konġunt fis-suq tal-Pomerania. Huma jikkunsidraw li anki li kieku l-ajruport ta’ Gdansk jiġi estiż sabiex jilħaq il-kapaċità ppjanata ta’ 7 miljun passiġġier, xorta hemm lok fis-suq tal-avjazzjoni li qiegħed jiżviluppa fil-Pomerania għal ajruport reġjonali żgħir ieħor (b’kapaċità ta’ miljun passiġġier) li jkun jikkumplimenta s-servizzi pprovduti mill-ajruport ta’ Gdansk.
Tabella 4
Tqabbil tal-projezzjonijiet tat-traffiku tal-istudju dwar l-MEIP tal-2012 u l-projezzjonijiet tat-traffiku aġġornati (Marzu 2013) għall-ajruport ta’ Gdynia
Sena
Traffiku kummerċjali
Traffiku kummerċjali
Avjazzjoni ġenerali
Passiġġieri (000)
Operazzjonijiet ta’ inġenji tal-ajru
Operazzjonijiet ta’ inġenji tal-ajru
Previżjoni tal-istudju dwar l-MEIP tal-2012
Previżjoni aġġornata
Previżjoni tal-istudju dwar l-MEIP tal-2012
Previżjoni aġġornata
Previżjoni tal-istudju dwar l-MEIP tal-2012
Previżjoni aġġornata
Total
Total
Total
Total
Total
Total
2009
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2010
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2011
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2012
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2013
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2014
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2015
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2016
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2017
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2018
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2019
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2020
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2021
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2022
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2023
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2024
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2025
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2026
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2027
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2028
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2029
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2030
1 083 746
1 149 978
(…)
(…)
(…)
(…)
Sors:
abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-Polonja.
Spejjeż operattivi (inċentivi lill-kumpaniji tal-ajru, spejjeż relatati mal-operazzjonijiet militari tal-ajruport)
(47)
Il-Polonja tispjega li l-istudju dwar l-MEIP jieħu f’kunsiderazzjoni l-miżuri promozzjonali u kummerċjali tal-ajruport fl-istima ta’:
i.
l-ispejjeż operattivi, liema spejjeż jiġu stmati fuq il-bażi tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji disponibbli għall-ajruporti maġġuri kollha tal-Polonja,
ii.
spejjeż oħrajn skont it-tip, li huma pprojettati għall-Ajruport ta’ Gdynia f’livell konservattivament għoli, b’kunsiderazzjoni wkoll tal-ispejjeż korrispondenti f’ajruporti oħrajn.
(48)
Il-Polonja tgħid ukoll li l-istudju dwar l-MEIP assuma li l-ispejjeż operattivi kollha għandhom jinġarru mill-investitur, filwaqt li ma jieħu ebda kont ta’ kwalunkwe kondiviżjoni tal-ispejjeż operattivi mill-utent militari tal-ajruport. Il-Polonja ssostni li d-diviżjoni tal-ispejjeż operattivi għall-infrastruttura kondiviża kienet preżunta li hija […] għan-numru ta’ titjiriet ċivili u militari. Il-Polonja tispjega wkoll li l-ispejjeż tar-rinnovazzjoni u t-tiswijiet sejrin ikunu […]. Il-Polonja tenfasizza li l-adozzjoni tar-regoli dwar l-użu kondiviż tal-ajruport (li għadhom ma ġewx maqbula b’mod formali mal-utent militari tal-ajruport) se twassal għal tnaqqis ta’ mill-inqas […] fl-ispejjeż relatati ma’ pagi u servizzi ta’ partijiet terzi. Skont il-Polonja, l-inklużjoni ta’ dan il-fattur fl-istudji dwar l-MEIP għandha tirriżulta fi profittabilità pprojettata ogħla tal-proġett.
Ir-rata ta’ tkabbir fit-tul
(49)
Il-Polonja tispjega li r-rata ta’ tkabbir ta’ […] % adottata fl-istudju dwar l-MEIP tirreferi għall-valur terminali f’termini nominali.
(50)
Il-Polonja tgħid ukoll li r-rata ta’ tkabbir ta’ […] % hija ugwali għall-mira tal-inflazzjoni stabbilita għall-Polonja mill-Kunsill tal-Politika Monetarja (entità li tieħu d-deċiżjonijiet fi ħdan il-Bank Nazzjonali tal-Polonja). Il-Polonja tinnota li skont l-aħħar previżjoni mill-Fond Monetarju Internazzjonali ta’ Lulju 2013, il-PDG tal-Polonja sejjer jikber bir-rata ta’ 2,2 % fl-2014, 3 % fl-2015, 3,3 % fl-2017 u 3,8 % fl-2018.
L-aġġornament ta’ Novembru 2013
(51)
F’Novembru 2013, il-Polonja rrapportat li l-maniġer tal-ajruport kien irċieva d-deċiżjonijiet amministrattivi mill-Uffiċċju Doganali u mill-Uffiċċju Regolatorju tal-Enerġija li jawtorizzawh sabiex ibigħ il-karburant lill-inġenji tal-ajru direttament. Il-bejgħ tal-karburanti mill-maniġer tal-ajruport huwa sors ta’ dħul addizzjonali u jtejjeb ir-riżultati finanzjarji tal-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju
(52)
Skont il-Polonja, l-istudji kollha dwar l-MEIP imwettqa sa issa pprovdew għall-bejgħ tal-karburanti permezz ta’ operatur estern. Il-bejgħ tal-karburanti mill-maniġer tal-ajruport għandu jżid il-marġini ta’ profitt tal-kumpanija f’din l-attività minn PLN […] (EUR […]) għal kull litru (fejn il-karburant jinbiegħ minn operatur estern) għal PLN […] (EUR […]) (fejn il-karburant jinbiegħ direttament mill-maniġer tal-ajruport).
(53)
Fil-fehma tal-Polonja, dan id-dħul addizzjonali għandu jtejjeb ir-riżultat tal-aġġornament tal-MEI tal-2012. Il-Polonja tirrimarka li b’hekk huwa mistenni li l-NPV għall-proġett jiżdied minn PLN […] miljun (EUR […] miljun) għal PLN […] miljun (EUR […] miljun). Il-Polonja tgħaddi biex tispjega li l-IRR għandha tiżdied minn […] % għal […] %.
(54)
Il-Polonja ssostni li, b’mod alternattiv, id-dħul addizzjonali għandu jippermetti li l-imposti tal-ajruport jinżammu baxxi għall-kumpaniji tal-ajru għal perjodu ta’ żmien twil.
(55)
Il-Polonja kkonfermat li approċċ prudenzjali impedixxa l-bejgħ tal-karburanti min-naħa tal-ajruport milli jkun kopert mill-istudji dwar l-MEIP. Fiż-żmien meta saru dawn l-istudji, l-operatur tal-ajruport ma kellux l-awtorizzazzjonijiet meħtieġa jew xi garanzija li ser ikun jista’ jiksibhom.
(56)
Barra minn hekk, il-Polonja qalet li l-kumpanija għandha l-ħsieb li tipprovdi servizzi ta’ navigazzjoni lill-kumpaniji tal-ajru (minflok l-Aġenzija Pollakka għas-Servizzi tan-Navigazzjoni bl-Ajru). Il-Polonja tirrimarka li dan għandu jippermetti li titnaqqas it-tariffa tat-terminal imħallsa mill-kumpaniji tal-ajru (li bħalissa titħallas lill-Aġenzija) u b’hekk l-ajruport ta’ Gdynia jsir aktar attraenti għall-kumpaniji tal-ajru. Għaldaqstant, il-maniġer tal-ajruport ikun jista’ joffri lill-kumpaniji tal-ajru imposti tal-ajruport aktar kompetittivi mill-ajruporti tal-viċinat.
3.2. VALUTAZZJONI TAL-KOMPATIBBILTÀ
3.2.1. Għajnuna għall-investiment
(57)
Skont il-Polonja, il-kriterji tal-kompatibbiltà kollha stipulati fil-Linji Gwida dwar l-Avjazzjoni tal-2005 għall-għajnuna ta’ investiment lill-ajruporti ġew issodisfati.
L-issodisfar ta’ objettiv definit b’mod ċar ta’ interess komuni
(58)
Il-Polonja ssostni li t-twaqqif tal-ajruport ta’ Gdynia, bħala element tas-sistema tat-trasport tal-Pomerania, għandu jtejjeb l-użu tal-infrastruttura disponibbli u jħalli impatt pożittiv fuq l-iżvilupp reġjonali, notevolment permezz ta’ żieda fl-impjiegi fl-ajruport, id-dħul mill-katina tal-provvista fis-suq tal-avjazzjoni u l-iżvilupp tat-turiżmu.
(59)
Il-Polonja tirreferi għall-“Istrateġija dwar l-iżvilupp tat-trasport reġjonali fil-Pomerania għall-perjodu 2007-2020”, li hija bbażata fuq il-previżjonijiet tat-traffiku tal-ajru għar-reġjun u li tirrikonoxxi l-ħtieġa li jinbena ċentru ta’ ajruporti li jaħdmu f’kooperazzjoni mill-qrib sabiex jissodisfaw il-ħtiġijiet tal-popolazzjoni taż-żona tat-Tricity (26).
(60)
Skont il-Polonja, l-argumenti ewlenin għall-bini ta’ ċentru ta’ ajruporti fiż-żona tat-Tricity huma: iż-żieda tat-traffiku tal-ajru fil-Polonja, in-nuqqas ta’ kamp ta’ applikazzjoni għaż-żieda tal-kapaċità tal-ajruport ta’ Gdansk u l-estensjoni tal-agglomerazzjoni fuq distanza ta’ kważi 60 km (jew aktar minn 100 km jekk jiġu inklużi l-bliet ta’ Tczew u Wejherowo). Il-Polonja ssostni li għalkemm l-ajruport ta’ Gdansk bħalissa għandu kapaċità ta’ madwar 5 miljun passiġġier, xi previżjonijiet tat-traffiku tal-ajru qegħdin jipproġettaw li t-traffiku tal-passiġġieri potenzjali f’dak l-ajruport jista’ jaqbeż is-6 miljun passiġġier fl-2035. Minn naħa waħda, il-Polonja sostniet fil-kummenti tagħha li r-restrizzjonijiet ambjentali u l-iżviluppi residenzjali fil-viċinanza tal-ajruport ta’ Gdansk jillimitaw il-prospetti għall-espansjoni ulterjuri tiegħu. Min-naħa l-oħra, fil-kummenti tagħha tas-6 ta’ Diċembru 2012, il-Polonja invokat il-pjan prinċipali tal-ajruport ta’ Gdansk sabiex targumenta li ma hemm ebda restrizzjoni fir-rigward tal-espansjoni tal-ajruport ta’ Gdansk.
(61)
Il-Polonja tgħid li s-sigurtà fl-ajru tirrikjedi wkoll il-bini ta’ ċentru ta’ ajruporti fiż-żona tat-Tricity, bl-ajruport ta’ Gdynia jservi bħala ajruport ta’ riserva f’każ ta’ emerġenza (l-inżul fl-ajruport ta’ Gdynia huwa possibbli f’madwar 80 % tal-każijiet meta s-sħab u l-viżibilità ma jippermettux li jsir inżul fl-ajruport ta’ Gdansk).
(62)
Fl-aħħarnett, il-Polonja ssostni li l-iżvilupp tal-ajruport ta’ Gdynia jikkorrespondi għall-objettivi tad-dokumenti ta’ strateġija reġjonali u nazzjonali li jikkonċernaw l-iżvilupp tal-infrastruttura tal-avjazzjoni fil-Polonja. Il-Polonja tispjega li l-iżvilupp tal-ajruport ta’ Gdynia mistenni jkollu impatt pożittiv fuq l-iżvilupp tal-Pomerania u l-użu tal-infrastruttura militari eżistenti, kif ukoll li huwa kumplimentari għall-ajruport ta’ Gdansk.
In-neċessità u l-proporzjonalità tal-infrastruttura
(63)
Il-Polonja ssostni li l-infrastruttura hija neċessarja u proporzjonali għall-objettiv stabbilit minħabba l-iskala żgħira tal-operazzjonijiet tal-ajruport (sehem ta’ 1,55 % fis-suq tal-avjazzjoni Pollakk fl-2030), il-previżjonijiet għall-volumi tat-traffiku tal-passiġġieri li jaqbżu l-kapaċità tal-espansjoni tal-ajruport ta’ Gdansk, l-attrazzjoni tar-reġjun għat-turiżmu u r-rata għolja ta’ żvilupp ipprojettata għall-Pomerania.
(64)
Il-Polonja tagħmel enfasi fuq ir-rwol strateġiku tal-mitjar militari ta’ Gdynia fir-reġjun u tinnota li l-użu tal-infrastruttura eżistenti jnaqqas l-ispejjeż ta’ investiment u jimmassimizza l-impatt pożittiv fuq l-iżvilupp reġjonali.
(65)
Il-Polonja tirrimarka wkoll li l-ispejjeż tnaqqsu u l-effettività tal-investiment żdiedet permezz tal-implimentazzjoni ta’ soluzzjonijiet tekniċi bħal, pereżempju, il-kostruzzjoni ta’ terminal tal-avjazzjoni ġenerali għat-traffiku tal-passiġġieri u tal-avjazzjoni ġenerali, li jilqa’ fih il-maġġoranza tas-servizzi pprovduti fl-ajruport (il-gwardji tal-fruntieri, l-uffiċċji doganali, il-pulizija, il-brigata tat-tifi tan-nar, il-maniġment) f’bini wieħed u l-adattament ta’ binjiet eżistenti oħrajn sabiex isir l-aħjar użu minnhom. Barra minn hekk, l-ispejjeż operattivi tal-infrastruttura se jiġu kondiviżi mal-armata.
Prospetti sodisfaċenti għall-użu fuq perjodu ta’ żmien medju
(66)
Il-Polonja tirrimarka li l-prospetti għall-użu fuq perjodu ta’ żmien medju għall-ajruport ta’ Gdynia huma sodisfaċenti, grazzi għat-tkabbir tal-PDG fil-Pomerania, li mistenni jaqbeż il-medja għall-Polonja u l-UE, l-attrazzjoni tar-reġjun għat-turisti, l-istatus tiegħu bħala ċentru ta’ investiment barrani u l-previżjoni tat-tkabbir fit-traffiku tal-ajru.
(67)
Il-Polonja tenfasizza li l-kollaborazzjoni ppjanata mal-ajruport ta’ Gdansk u l-kumplimentarjetà tas-servizzi offruti miż-żewġ ajruporti (l-ajruport ta’ Gdynia sejjer ikun iddedikat primarjament għat-traffiku tal-avjazzjoni ġenerali) ikomplu jsaħħu l-prospetti fuq perjodu ta’ żmien medju u fit-tul għall-ajruport ta’ Gdynia.
(68)
Il-Polonja tgħaddi biex tispjega li l-ajruport qiegħed jippjana wkoll li jiżviluppa attivitajiet speċjalizzati relatati mal-avjazzjoni fiż-żona tal-ajruport, bħall-produzzjoni ta’ service parts sempliċi, it-tiswija tal-parts tal-inġenji tal-ajru jew il-produzzjoni ta’ komponenti/prodotti oħrajn fornuti fuq bażi ta’ “just-in-time”.
(69)
Il-Polonja tirreferi għal ittra ta’ intenzjoni ffirmata minn bank kummerċjali u li tesprimi r-rieda tal-bank li jibda taħditiet dwar il-finanzjament tal-investiment fl-ajruport ta’ Gdynia bħala prova oħra tal-attrazzjoni tal-proġett.
L-impatt fuq l-iżvilupp tal-kummerċ li jmur kontra l-interess komuni
(70)
Billi l-ajruport ta’ Gdynia għandu jkun ajruport b’sehem żgħir mis-suq (li jservi inqas minn miljun passiġġier fis-sena), il-Polonja ma tqisx li l-impatt tal-proġett fuq il-kummerċ imur kontra l-interess komuni. Fid-dawl tat-tkabbir ipprojettat fit-traffiku tal-ajru, il-Polonja qiegħda tistenna li l-ajruporti ta’ Gdansk u Gdynia jifformaw ċentru tal-avjazzjoni kooperattiv li jservi liż-żona tat-Tricity fil-Pomerania u joffri servizzi kumplimentari.
(71)
Il-Polonja tenfasizza li l-ajruport ta’ Gdynia mhuwiex sejjer ikun kompetitur għall-ajruport ta’ Gdansk, minħabba li huwa sejjer jiffoka fuq il-provvista ta’ servizzi għas-settur tal-avjazzjoni ġenerali (servizzi ta’ manutenzjoni, tiswija u rikostruzzjoni, akkademja tat-titjir) u jikkoopera mal-port marittimu ta’ Gdynia.
(72)
Il-Polonja ssostni wkoll li t-traffiku tat-titjiriet charter u low-cost fl-ajruport ta’ Gdynia mhuwiex sejjer ikun għas-spejjeż tal-ajruport ta’ Gdansk, iżda għandu jirriżulta minn żieda globali fil-ġid u l-mobilità. Il-Polonja tirrimarka li r-rata li biha qiegħed jikber l-ajruport ta’ Gdansk u n-natura tal-operazzjonijiet tal-inġenji tal-ajru li jimmaniġġa jfissru li n-numru ta’ titjiriet li qiegħed jimmaniġġa xi darba jew oħra ser ikollu jiġi llimitat. Il-Polonja tgħid li dawn il-konklużjonijiet huma ppreżentati fir-rapport ta’ valutazzjoni tal-impatt ambjentali fuq il-proġett “L-espansjoni tal-Ajruport Lech Wałęsa Gdansk”.
(73)
Il-Polonja tispjega li l-investiment fl-ajruport ta’ Gdynia jista’ jillimita l-ispejjeż soċjali u finanzjarji ta’ kwalunkwe restrizzjoni fuq l-attività fl-ajruport ta’ Gdansk. Il-Polonja tirrimarka li ċ-ċaqliq ta’ ċertu ammont ta’ traffiku tal-ajru mill-ajruport ta’ Gdansk għall-ajruport ta’ Gdynia għandu jirriżulta f’użu aħjar tal-kapaċità fiż-żewġ ajruporti.
In-neċessità tal-għajnuna u l-effett ta’ inċentiv
(74)
Il-Polonja ssostni li l-kumpanija ma kinitx twettaq il-proġett mingħajr finanzjament pubbliku. Il-Polonja tinnota li l-għajnuna nżammet għal minimu u li l-ispejjeż tal-proġett tnaqqsu u tjiebu bl-użu tal-infrastruttura militari eżistenti.
(75)
Fil-fehma tal-Polonja, l-injezzjonijiet tal-kapital fl-ajruport ta’ Gdynia huma meħtieġa u limitati għal minimu, kif ikkonfermat minn:
(i)
ir-rata ta’ redditu interna tal-proġett ta’ […] %, ftit biss ogħla mir-rata ta’ skont (il-kost tal-ekwità), li hija ta’ […] % (ibbażata fuq l-istudju dwar l-MEIP tal-2012);
(ii)
il-ħtieġa, prevista fil-projezzjonijiet finanzjarji, li jittieħed self ta’ kapital tax-xogħol sabiex jiffinanzja l-operazzjonijiet tal-ajruport, minħabba li altrimenti l-kumpanija tista’ titlef il-likwidità;
(iii)
il-fatt li l-finanzjament totali mill-kapital tal-ekwità huwa aktar baxx min-nefqa kapitali totali (il-finanzjament mill-kapital tal-ekwità jammonta għal inqas minn […] tal-ispejjeż totali fi flus fil-perjodu ta’ previżjoni, inkluża n-nefqa kapitali totali).
(76)
Il-Polonja tgħaddi biex tispjega l-proporzjonalità tal-miżura ta’ għajnuna, billi tqabbel il-finanzjament pubbliku tagħha (madwar PLN 148 f’termini reali) ma’ dak ta’ investiment ġdid (l-Ajruport Lublin-Świdnik, li l-ispejjeż netti tal-kostruzzjoni għalih kienu ta’ madwar PLN 420 miljun) u investiment ibbażat fuq mitjar militari (l-Ajruport Warsaw-Modlin, li l-kostruzzjoni tiegħu sa issa ġiet tiswa kważi PLN 454 miljun).
3.2.2. Għajnuna operattiva
(77)
Il-Polonja ssostni li l-proġett jissodisfa l-kriterji tal-kompatibbiltà stipulati fl-RAG għall-għajnuna operattiva f’reġjun kopert mill-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE. Fil-fehma tal-Polonja, l-għajnuna operattiva għall-proġett:
i.
hija maħsuba biex tiffinanzja sett predefinit ta’ nfiq;
ii.
hija limitata għal minimu neċessarju u tingħata fuq bażi temporanja (l-għajnuna għall-ispejjeż operattivi tingħata sal-limitu u għall-perjodu neċessarju sabiex l-ajruport jibda jopera, jiġifieri sal-aħħar tal-2018);
iii.
hija digressiva u tonqos minn […] % tan-nefqa kapitali fl-2013 għal […] % fl-2018;
iv.
hija mfassla sabiex tissodisfa l-miri tal-proġett fir-rigward tal-iżvilupp reġjonali u t-tnaqqis tal-limitazzjonijiet eżistenti. Wara li kkunsidrat l-ammont tal-għajnuna fir-rigward tal-effetti ta’ benefiċċju tagħha fuq l-iżvilupp tal-Pomerania, il-Polonja ssostni li din l-għajnuna għandha titqies bħala waħda proporzjonali.
(78)
Il-Polonja tenfasizza wkoll li l-għajnuna hija intiża għal ajruport żgħir b’kapaċità massima ta’ miljun passiġġier fis-sena, li jfisser li r-riskju ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni u li jkollu effett li jmur kontra l-interess komuni huwa minimu, speċjalment fid-dawl tal-kooperazzjoni ppjanata bejn l-ajruporti ta’ Gdynia u Gdansk u l-kumplimentarjetà tal-kooperazzjoni tagħhom.
(79)
Il-Polonja tirrimarka wkoll li l-kooperazzjoni li qiegħda tiġi nnegozjata bħalissa mal-utent militari tal-ajruport u l-parteċipazzjoni ta’ dan tal-aħħar fl-ispejjeż operattivi tal-ajruport għandhom inaqqsu t-telf u l-ispejjeż operattivi tal-kumpanija.
4. OSSERVAZZJONIJIET MINN PARTIJIET TERZI
(80)
Il-Kummissjoni ma rċeviet ebda osservazzjoni minn partijiet interessati wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-finanzjament mogħti lil Gdynia-Kosakowo Airport Ltd minn Gdynia u Kosakowo.
5. VALUTAZZJONI
5.1. L-EŻISTENZA TAL-GĦAJNUNA MILL-ISTAT
(81)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jistipula li “kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat fi kwalunwe forma li tfixkel jew li thedded li tfixkel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti, hija inkompatibbli mas-suq intern, jekk din taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.”
(82)
Il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE huma kumulattivi. Għalhekk, sabiex jiġi stabbilit jekk il-miżura inkwistjoni tikkostitwix għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, jeħtieġ li jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin. L-appoġġ finanzjarju għandu:
i.
jingħata mill-Istat jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat;
ii.
jiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti;
iii.
ifixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni; u
iv.
jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
5.1.1. L-attività ekonomika u l-kunċett ta’ impriża
(83)
Skont każistika stabbilita, il-Kummissjoni għandha l-ewwel tistabbilixxi jekk Gdynia-Kosakowo Airport Ltd hijiex impriża fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Il-kunċett ta’ impriża jkopri kwalunkwe entità involuta f’attività ekonomika, irrispettivament mill-istatus legali tagħha u l-mod li bih tiġi ffinanzjata (27). Kwalunkwe attività li tikkonsisti fl-offerta ta’ prodotti jew servizzi f’suq partikolari hija attività ekonomika
84)
Fis-sentenza tagħha dwar “l-ajruport ta’ Leipzig-Halle”, il-Qorti tal-Ġustizzja kkonfermat li l-operat ta’ ajruport għal skop kummerċjali u l-kostruzzjoni tal-infrastruttura tal-ajruport jikkostitwixxu attività ekonomika (28). Ladarba operatur ta’ ajruport jipparteċipa f’attivitajiet ekonomiċi billi joffri servizzi ta’ ajruport bi ħlas, irrispettivament mill-istatus legali tiegħu jew il-mod li bih jiġi ffinanzjat, dan jikkostitwixxi impriża fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE u, għaldaqstant, ir-regoli tat-Trattat dwar l-għajnuna mill-Istat ikunu kapaċi japplikaw għall-vantaġġi mogħtija mill-Istat jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat lil dak l-operatur tal-ajruport (29).
(85)
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota li l-infrastruttura li hija s-suġġett tad-deċiżjoni preżenti għandha titħaddem fuq bażi kummerċjali mill-maniġer tal-ajruport Gdynia-Kosakowo Airport Ltd. Billi l-maniġer tal-ajruport sejjer ikun qiegħed jitlob ħlas mingħand l-utenti għall-użu ta’ din l-infrastruttura, din tal-aħħar trid titqies bħala li hija kummerċjalment sfruttabbli. Minn dan isegwi li l-entità li tisfrutta din l-infrastruttura tikkostitwixxi impriża għall-finijiet tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(86)
Madankollu, mhux l-attivitajiet kollha ta’ maniġer ta’ ajruport huma neċessarjament ta’ natura ekonomika (30).
(87)
Il-Qorti tal-Ġustizzja (31) ddeċidiet li l-attivitajiet li normalment jaqgħu taħt ir-responsabbiltà tal-Istat fl-eżerċizzju tas-setgħat uffiċjali tiegħu bħala awtorità pubblika mhumiex ta’ natura ekonomika u ma jaqgħux taħt il-kamp ta’ applikazzjoni tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat. Tali attivitajiet jinkludu, pereżempju, is-sikurezza, il-kontroll tat-traffiku tal-ajru, il-pulizija, id-dwana, eċċ. Il-finanzjament għandu jkun strettament limitat għal kumpens tal-ispejjeż li jikkawżaw u ma jistax jintuża minflok sabiex jiffinanzja attivitajiet ekonomiċi oħrajn (32).
(88)
Għalhekk, il-finanzjament tal-attivitajiet li jaqgħu taħt ir-responsabbiltà pubblika jew tal-infrastruttura direttament relatata ma’ dawk l-attivitajiet b’mod ġenerali ma jikkostitwixxi ebda għajnuna mill-Istat (33). F’ajruport, attivitajiet bħall-kontroll tat-traffiku, il-pulizija, id-dwana, it-tifi tan-nar, l-attivitajiet neċessarji għall-protezzjoni tal-avjazzjoni ċivili kontra atti ta’ interferenza illegali u l-investimenti relatati mal-infrastruttura u t-tagħmir meħtieġa għat-twettiq ta’ dawn l-attivitajiet jitqiesu b’mod ġenerali bħala li huma ta’ natura mhux ekonomika (34).
(89)
Madankollu, il-finanzjament pubbliku ta’ attivitajiet mhux ekonomiċi marbuta mill-qrib mat-twettiq ta’ attività ekonomika ma għandux iwassal għal diskriminazzjoni bla bżonn bejn il-kumpaniji tal-ajru u l-maniġers tal-ajruporti. Tabilħaqq, hija każistika stabbilita li hemm vantaġġ meta l-awtoritajiet pubbliċi jeħilsu lill-impriżi mill-ispejjeż inerenti għall-attivitajiet ekonomiċi tagħhom (35). Għalhekk, jekk f’sistema legali partikolari huwa normali li l-kumpaniji tal-ajru jew il-maniġers tal-ajruporti jġorru l-ispejjeż ta’ ċerti servizzi, filwaqt li xi kumpaniji tal-ajru jew maniġers tal-ajruporti li jipprovdu l-istess servizzi f’isem l-istess awtoritajiet pubbliċi ma jkollhomx għaliex iġorru dawk l-ispejjeż, dawn tal-aħħar jistgħu jgawdu vantaġġ, anki jekk dawk is-servizzi minnhom infushom jitqiesu bħala mhux ekonomiċi. Għalhekk, huwa neċessarju li ssir analiżi tal-qafas legali applikabbli għall-operatur tal-ajruport sabiex jiġi vvalutat jekk, taħt il-qafas legali, il-maniġers tal-ajruporti jew il-kumpaniji tal-ajru għandhomx jintalbu jġorru l-ispiża tal-provvista ta’ xi attivitajiet li minnhom infushom jistgħu ma jkunux ekonomiċi, iżda li jkunu inerenti għall-iskjerament tal-attivitajiet ekonomiċi tagħhom.
(90)
Anki jekk l-attivitajiet imsemmija fil-premessa 88 jistgħu jitqiesu bħala li huma ta’ natura mhux ekonomika, il-Kummissjoni tosserva li l-liġi Pollakka (36) tobbliga lill-maniġers tal-ajruporti sabiex jiffinanzjaw il-faċilitajiet u t-tagħmir meħtieġa għat-twettiq ta’ dawn l-attivitajiet mir-riżorsi tagħhom stess.
(91)
Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-finanzjament pubbliku pprovdut lill-maniġer tal-ajruport ta’ Gdynia għall-faċilitajiet u t-tagħmir imsemmija fuq jeħilsuh mill-ispejjeż li huma inerenti għall-attività ekonomika tiegħu (ara t-Taqsima 5.1.3). Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-kapital allokat għal dawk il-faċilitajiet u t-tagħmir għandu jiġi inkluż meta tiġi kkalkolata l-profittabbiltà tal-investiment inkwistjoni. Sabiex tagħmel dan, il-Kummissjoni qiegħda tapplika l-approċċ segwit kif xieraq mill-Polonja fl-istudji dwar l-MEIP.
5.1.2. Ir-riżorsi tal-Istat u l-imputabbiltà lill-Istat
(92)
Il-kunċett ta’ għajnuna mill-Istat japplika għal kwalunkwe vantaġġ mogħti permezz ta’ riżorsi tal-Istat mill-Istat innifsu jew minn kwalunkwe korp intermedjarju li jaġixxi permezz tas-setgħat mogħtija lilu (37). Għall-finijiet tal-Artikolu 107 tat-TFUE, ir-riżorsi tal-awtoritajiet lokali huma riżorsi tal-Istat (38). Fil-każ preżenti, il-kapital injettat fi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd jiġi mill-baġits ta’ żewġ awtoritajiet lokali, jiġifieri Gdynia u Kosakowo. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li r-riżorsi taż-żewġ muniċipalitajiet involuti huma riżorsi tal-Istat.
(93)
Għal din ir-raġuni, il-Kummissjoni tikkunsidra l-investimenti li jridu jiġu ffinanzjati permezz ta’ riżorsi tal-Istat u li għandhom ikunu imputabbli lill-Istat.
5.1.3. Vantaġġ ekonomiku
(94)
Il-Kummissjoni tosserva li l-Polonja qiegħda ssostni, minn naħa waħda, li l-injezzjonijiet tal-kapital huma konformi mal-MEIP, filwaqt li, min-naħa l-oħra, tikkunsidra l-għajnuna bħala kompatibbli, minħabba li l-operatur tal-ajruport ma seta’ jagħmel ebda investiment mingħajr il-finanzjament pubbliku
(95)
Sabiex jiġi stabbilit jekk il-miżura inkwistjoni f’dan il-każ tagħtix lil Gdynia-Kosakowo Airport Ltd vantaġġ li ma kinitx tirċievi taħt kundizzjonijiet tas-suq normali, il-Kummissjoni trid tqabbel l-imġiba tal-azzjonisti pubbliċi tal-maniġer tal-ajruport ma’ dik ta’ investitur f’ekonomija tas-suq iggwidat minn prospetti ta’ profittabbiltà fuq perjodu ta’ żmien itwal (39).
(96)
Kwalunkwe riperkussjoni pożittiva fuq l-ekonomija tar-reġjun fejn jinsab l-ajruport għandha tiġi injorata fil-valutazzjoni, minħabba li l-Qorti spjegat li l-mistoqsija rilevanti li trid issir meta jiġi applikat l-istudju dwar l-MEIP hija “jekk f’ċirkostanzi simili, azzjonist privat, wara li jkun ikkunsidra l-prevedibbiltà li jikseb ritorn u wara li jkun warrab kull kunsiderazzjoni ta’ natura soċjali, ta’ politika reġjonali u settorjali, ikunx lest li jissottoskrivi l-kapital inkwistjoni” (40).
(97)
Il-Polonja ssostni li l-miżuri kkonċernati ma jagħtux vantaġġ ekonomiku lill-maniġer tal-ajruport ta’ Gdynia, minħabba li huma konformi mal-MEIP. Kif deskritt fit-taqsima 3.1, bil-għan li tappoġġja dan, il-Polonja ssottomettiet tliet studji dwar l-MEIP imwettqa minn PWC (41). F’Novembru 2013, il-Polonja sostniet ukoll li sorsi ġodda ta’ dħul għandhom itejbu l-NPV tal-proġett (jiġifieri l-bejgħ tal-karburanti u s-servizzi ta’ navigazzjoni). Fiż-żmien tad-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Polonja kienet issottomettiet biss l-aġġornament tal-MEIP tal-2012.
(98)
Minkejja l-fatt li l-ftehim tal-azzjonisti tal-2011 rabat lil Gdynia u Kosakowo sabiex jipprovdu kontribuzzjonijiet fi flus u mhux fi flus sabiex jiffinanzjaw il-proġett ta’ investiment sal-2040, il-Polonja ssostni li huma biss l-aġġornament tal-MEIP tal-2012 u l-aħħar informazzjoni dwar il-flussi tad-dħul addizzjonali li huma rilevanti meta jiġi vvalutat jekk l-injezzjonijiet tal-kapital humiex kompatibbli mas-suq intern.
(99)
Fil-kawża Stardust Marine, il-Qorti qalet li, “[…] sabiex ikun eżaminat jekk l-Istat ikunx adotta jew le l-imġiba ta’ investitur prudenti li jopera f’ekonomija tas-suq, jeħtieġ li wieħed iqiegħed lilu nnifsu fil-kuntest tal-perjodu li matulu jkunu ttieħdu l-miżuri ta’ appoġġ finanzjarju, sabiex jivvaluta r-razzjonalità ekonomika tal-imġiba tal-Istat u, b’hekk, joqgħod lura milli jagħmel xi valutazzjoni msejsa fuq sitwazzjoni sussegwenti” (42).
(100)
Barra minn hekk, fil-kawża EDF, il-Qorti ddeċidiet li, “[…] għall-finijiet li jintwera li, qabel jew fl-istess ħin li jagħti l-vantaġġ, l-Istat Membru ħa dik id-deċiżjoni bħala azzjonista, mhuwiex biżżejjed li wieħed jistrieħ fuq l-evalwazzjonijiet ekonomiċi magħmula wara li jkun ingħata l-vantaġġ, fuq sejba retrospettiva li l-investiment magħmul mill-Istat Membru kkonċernat kien tabilħaqq profittabbli, jew fuq ġustifikazzjonijiet sussegwenti tal-kors ta’ azzjoni tabilħaqq magħżul” (43).
(101)
Sabiex tkun tista’ tapplika l-MEIP, il-Kummissjoni għandha tqiegħed lilha nnifisha fil-kuntest tal-perjodu li matulu jkunu ttieħdu d-deċiżjonijiet individwali li jikkonċernaw il-konverżjoni tal-mitjar militari preċedenti f’ajruport ċivili. Il-Kummissjoni għandha tibbaża l-valutazzjoni tagħha fuq l-informazzjoni u s-suppożizzjonijiet disponibbli għall-azzjonisti pubbliċi fiż-żmien meta tkun ittieħdet id-deċiżjoni li tirrigwarda l-arranġamenti finanzjarji tal-proġett ta’ investiment.
(102)
Il-Kummissjoni tqis l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 bħala l-ewwel analiżi rilevanti għall-finijiet li jiġi stabbilit jekk il-muniċipalitajiet ta’ Gdynia u Kosakowo aġixxewx bħala investitur privat. Tabilħaqq, il-valutazzjoni ta’ jekk l-intervent tal-Istat huwiex konformi mal-kundizzjonijiet tas-suq għandha titwettaq fuq il-bażi ta’ analiżi ex-ante, billi jiġu kkunsidrati l-informazzjoni u d-dejta disponibbli fil-mument meta ttieħdet id-deċiżjoni dwar l-investiment.
(103)
Il-Kummissjoni tosserva li sal-2010 kienu twettqu studji u xogħlijiet preparatorji għall-proġett ta’ investiment inkwistjoni. Dawn kienu jinkludu l-pjan prinċipali għall-proġett ta’ investiment, ir-rapport ambjentali, id-dokumentazzjoni tad-disinn għat-terminal tal-avjazzjoni ġenerali, id-dokumentazzjoni tad-disinn għall-bini tal-amministrazzjoni u l-bini tal-brigata tat-tifi tan-nar, dokumenti speċjalizzati dwar l-avjazzjoni u studji oħrajn. Sal-aħħar tal-2010, l-ispiża ta’ dawn l-istudji kienet ta’ PLN […] miljun (EUR […]) (44). Dan juri li l-investituri ħadu d-deċiżjoni li jiżviluppaw l-ajruport ta’ Gdynia qabel l-2010. Gdynia u Kosakowo ħadu serje ta’ miżuri preliminari sabiex jimplimentaw il-proġett (ara l-premessa 10 aktar ‘il fuq) u ġew ikkummissjonati studji speċifiċi għal dak il-għan.
(104)
Barra minn hekk, kif tiddikjara l-Polonja, fl-2010, l-azzjonisti pubbliċi tal-maniġer tal-ajruport iffinalizzaw it-tħejjijiet għall-proġett ta’ investiment inkwistjoni. Fl-istess sena, l-azzjonisti pubbliċi żiedu l-kapital azzjonarju tal-kumpanija għal PLN 6,05 miljun (madwar EUR 1,5 miljun) bil-għan li jimplimentaw il-proġett ta’ investiment. L-investimenti ewlenin fl-assi fissi (bħall-kostruzzjoni tat-terminal tal-avjazzjoni ġenerali) kienu ppjanati li jibdew fl-2011, iżda fil-fatt bdew fl-2012. Il-Kummissjoni temmen li kwalunkwe investitur privat seta’ jivvaluta l-profittabbiltà mistennija tal-proġett f’dak il-mument. Li kieku l-pjan ta’ investiment ma weriex rata ta’ redditu aċċettabbli jew li kieku kien ibbażat fuq suppożizzjonijiet dubjużi, investitur privat ma kienx ikun jista’ jibda jimplimenta l-pjan u ma kienx jonfoq aktar flus fuqu, minbarra l-flus li kien diġà nefaq fuq ix-xogħlijiet preparatorji msemmija fil-premessa ta’ hawn fuq
(a) Injezzjonijiet ta’ kapital
(105)
Fir-rigward tal-injezzjonijiet ta’ kapital, il-Kummissjoni tinnota li l-ewwel injezzjoni ta’ kapital importanti ta’ PLN 4,4 miljun ġiet deċiża fid-29 ta’ Lulju 2010 (li żiedet bi kważi erba’ darbiet il-kapital eżistenti ta’ PLN 1,7 miljun), ftit wara li ġie ffinalizzat l-istudju dwar l-MEIP 2010 tas-16 ta’ Lulju 2010. Minbarra dan, il-ftehim dwar l-injezzjonijiet tal-kapital ulterjuri (sal-2040) għall-finanzjament tal-proġett ta’ konverżjoni (imsemmi fil-premessa 33) ġie ffirmat f’Marzu 2011 (saħansitra qabel l-iffinalizzar tat-tieni studju dwar l-MEIP tat-13 ta’ Mejju 2011). Barra minn hekk, fl-istess żmien ġew konklużi l-ftehim operattiv mal-utent militari tal-ajruport (fis-7 ta’ Marzu 2011) u l-ftehim tal-kiri għall-art tal-kumpanija (fil-11 ta’ Marzu 2011 (imsemmi aktar ‘il fuq fil-premessa 33)).
(106)
Il-Kummissjoni tenfasizza wkoll li l-Polonja kkonfermat li d-deċiżjoni dwar l-injezzjoni tal-kapital meħuda fid-29 ta’ Lulju 2010 kienet ibbażata fuq il-valutazzjoni ekonomika tal-proġett inkluża fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010. Għalhekk, jidher ċar li f’dan l-istadju l-azzjonisti pubbliċi kienu ddeċidew li jipparteċipaw fil-proġett ta’ investiment inkwistjoni, li kellu jiġi implimentat fuq medda ta’ 30 sena. Anki jekk huwa possibbli għal investitur privat li jaġġusta l-pjan ta’ investiment tiegħu matul il-kors tal-implimentazzjoni tiegħu fid-dawl taċ-ċirkostanzi li qegħdin jinbidlu, huwa ċar li kwalunkwe investitur privat għandu jkun diġà vvaluta l-merti tal-proġett ta’ investiment inkwistjoni fl-2010 qabel jibda jpoġġi riżorsi sostanzjali fih.
(107)
Sa dak iż-żmien li sar l-ewwel aġġornament tal-MEIP fl-2011, l-azzjonisti pubbliċi kienu diġà injettaw PLN 6,05 miljun fil-kumpanija (ara t-Tabella 3). Il-kumpanija kienet diġà kriet l-art għall-ajruport minn Kosakowo (il-ftehim tal-kiri bejn Gdynia-Kosakowo Airport Ltd u Kosakowo ġie ffirmat fil-11 ta’ Marzu 2011) u kienet iffirmat ukoll ftehim operattiv mal-utent militari tal-ajruport (fis-7 ta’ Marzu 2011). Barra minn hekk, fil-11 ta’ Marzu 2011, l-azzjonisti ffirmaw ftehim dwar iż-żidiet fil-kapital azzjonarju tal-kumpanija sal-2040 (45). Minbarra dan, sakemm ġie ffinalizzat it-tieni aġġornament tal-istudju dwar l-MEIP f’Lulju 2012, l-azzjonisti pubbliċi kienu injettaw total ta’ PLN 64,810 miljun (jiġifieri madwar 70 % tal-kapital kollu injettat). Il-Kummissjoni tenfasizza li l-istudji dwar l-MEIP tal-2011 u tal-2012 bla dubju jirrappreżentaw aġġustamenti għall-pjan ta’ investiment inizjali, li abbażi tiegħu ttieħdet id-deċiżjoni inizjali li jingħata bidu għall-proġett tal-konverżjoni tal-mitjar militari. B’hekk, minkejja li saru injezzjonijiet ta’ kapital akbar wara l-ewwel studju dwar l-MEIP tal-2010, dawk l-injezzjonijiet ma jistgħux jiġu eżaminati b’mod iżolat.
(b) Nefqa kapitali
(108)
Fl-istudju dwar l-MEIP tal-2012, l-investimenti fl-assi fissi huma maqsuma f’4 fażijiet. L-ewwel fażi tal-proġett ta’ investiment kienet tkopri x-xogħol tad-disinn, iżda wkoll l-ikklerjar tas-sit (l-ikklerjar ta’ siġar u arbuxelli, it-tiġrif ta’ għadd ta’ hangars u l-livellar tal-art). Dawn l-ispejjeż ġew imġarrba fl-2011 u kienu jammontaw għal total ta’ PLN […] miljun (EUR […]). It-tieni fażi tal-proġett, li kienet tinvolvi l-kostruzzjoni tat-terminal tal-avjazzjoni ġenerali, tal-bini tal-amministrazzjoni u tal-bini tal-brigata tat-tifi tan-nar kienet diġà bdiet fl-2012. It-tieni fażi tal-proġett hija l-aktar waħda importanti f’termini tan-nefqa kapitali, li kienet tammonta għal […] % tan-nefqa kapitali (minn hawn ‘il quddiem “capex”) nominali fil-perjodu 2012-2013. Skont l-informazzjoni sottomessa mill-Polonja, in-nefqa kapitali fl-2012 kienet tammonta għal PLN […] miljun (li aktar minn nofshom intefqu saħansitra qabel kien beda l-aġġornament tal-istudju tal-2012). Il-grafika ta’ hawn taħt (il-Figura 2) turi l-capex (nominali) skont il-fażi ta’ investiment kif ippreżentata fl-istudju dwar l-MEIP tal-2012.
Figura 2
Il-Capex skont il-fażi (l-istudju dwar l-MEIP tal-2012)
(…)
(109)
Fid-dawl tal-premessi 103 u 108, il-Kummissjoni tqis li la l-istudju dwar l-MEIP tal-2011 u lanqas dak tal-2012 ma twettqu fil-ħin u fuq il-bażi tal-informazzjoni li kienet għad-dispożizzjoni tal-azzjonisti pubbliċi meta ttieħdet id-deċiżjoni prinċipali li jiġi ffinanzjat il-proġett ta’ konverżjoni. Barra minn hekk, il-Kummissjoni ma tistax tikkunsidra b’mod retroattiv is-sorsi ta’ dħul addizzjonali ppjanati abbażi tal-informazzjoni pprovduta f’Novembru 2013 sabiex tiġġustifika d-deċiżjonijiet meħuda mill-azzjonisti pubbliċi fl-2010 u fl-2011
(110)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li, sabiex tivvaluta jekk Gdynia u Kosakowo aġixxewx bħala investitur privat prudenti li jopera f’ekonomija tas-suq, hija għandha primarjament tibbaża l-valutazzjoni tagħha fuq l-istudju dwar l-MEIP tal-2010, billi tinjora kwalunkwe żviluppi ulterjuri u informazzjoni li ma kinitx għad-dispożizzjoni ta’ dawk l-azzjonisti pubbliċi fiż-żmien meta ħadu d-deċiżjoni tagħhom illi jimplimentaw il-proġett ta’ investiment inkwistjoni.
(111)
Min-naħa l-oħra, l-istudju dwar l-MEIP tal-2011 u l-istudju dwar l-MEIP tal-2012 ivvalutaw biss l-emendi għad-deċiżjoni inizjali li kienet ittieħdet fl-2010 fuq il-bażi tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010 sabiex jingħata bidu għall-proġett ta’ investiment. Tabilħaqq, l-istudju dwar l-MEIP tal-2012 jirrikonoxxi li numru ta’ investimenti (bħat-terminal tal-avjazzjoni ġenerali, il-bini tal-amministrazzjoni, is-sistema tal-ġenerazzjoni tal-elettriku) kienu diġà fi “stadju avvanzat ta’ implimentazzjoni”. Iż-żewġ studji sussegwenti juru li l-azzjonisti kienu ggwidati mill-iżviluppi fis-suq u kienu qegħdin jadattaw il-kamp ta’ applikazzjoni tal-proġett kif xieraq (‘il fuq jew ‘l isfel, skont it-tip ta’ investiment). Madankollu, dawn il-bidliet kienu marġinali meta mqabbla mad-deċiżjoni globali li l-bażi militari tinbidel f’ajruport ċivili. Il-grafika ta’ hawn taħt (il-Figura 3) turi n-nefqa kapitali kif ippreżentata fl-istudji dwar l-MEIP tal-2010, tal-2011 u tal-2012 (espressa f’termini reali fl-2010). Kif jista’ jidher, filwaqt li l-għażla taż-żmien u l-firxa tal-investimenti kienu aġġornati kemm fl-2011 kif ukoll fl-2012, dawn il-bidliet ma kinux sostanzjali meta mqabbla mad-daqs globali tal-proġett. Fl-2010, il-capex reali kienet stmata li hija ta’ madwar PLN […] miljun u din il-figura telgħet […] għal madwar PLN […] miljun kemm fl-2011 kif ukoll fl-2012 (jiġifieri […] % fuq perjodu ta’ investiment ta’ kważi 20 sena).
(112)
Fis-sustanza, f’dan il-każ, il-Kummissjoni għandha tivvaluta serje ta’ deċiżjonijiet rigward l-investiment meħuda fuq perjodu ta’ żmien qasir, li mhuwiex ikkaratterizzat mill-okkorrenza ta’ avvenimenti mhux previsti, mill-istess azzjonisti pubbliċi, għall-implimentazzjoni ta’ dak li essenzjalment huwa l-istess proġett ta’ investiment. Għalhekk, l-aġġornamenti tal-MEIP tal-2011 u tal-2012 ma jistgħux jittrasformaw deċiżjoni ta’ investiment, li fiż-żmien li ttieħdet ma kinitx konformi mal-MEIP, f’deċiżjoni ta’ investiment raġonevoli. L-aktar l-aktar, l-aġġornamenti jistgħu juru li l-awtoritajiet Pollakki aġixxew bħala investitur privat biss jekk juru li, bl-investiment ta’ fondi addizzjonali, il-proġett jista’ jrendi qligħ li jkun kapaċi jirrimunera b’mod adegwat il-kapital li kien u li għandu jiġi investit (jew li jirrimunera dak il-kapital b’mod adegwat anki meta jieħu f’kunsiderazzjoni r-riskju li jkollu jħallas lura kwalunkwe għajnuna mhux legali li jkun irċieva fil-passat).
Figura 3
Il-Capex (f’PLN ‘000) kif ipprojettata fl-istudji dwar l-MEIP tal-2010, tal-2011 u tal-2012 (f’termini reali fl-2010)
(…)
L-applikazzjoni tal-MEIP fuq il-bażi tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010
(113)
L-istudju dwar l-MEIP tal-2010 ipprovdut mill-Polonja huwa bbażat fuq pjan ta’ direzzjoni tan-negozju li qiegħed jipproġetta l-flussi tal-flus futuri għall-investituri fl-ekwità għall-perjodu 2010-2040. Fiż-żmien meta twettaq l-istudju dwar l-MEIP, il-Polonja kienet qiegħda tistenna li l-ajruport jibda jimmaniġġa t-traffiku tal-avjazzjoni ġenerali fl-2011, it-titjiriet charter fl-2013 u l-LCCs fl-2015. Dan għandu jirriżulta f’żieda kostanti fin-numru ta’ passiġġieri moqdija minn […] passiġġieri fl-2013 sa kważi […] miljun fl-2024 u 1,753 miljun fl-2040 (kif muri fit-Tabella 5 ta’ hawn taħt).
Tabella 5
Il-projezzjonijiet tat-traffiku għall-ajruport ta’ Gdynia użati fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010 (f’eluf)
L-iżvilupp mistenni fir-rigward tal-passiġġieri (l-MEIT tal-2010)
Sena
2013
2014
2015
2016
2020
2024
2028
2032
2036
2040
In-nru. ta' passiġġieri
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
1 752 835
(114)
Skont l-istudju dwar l-MEIP tal-2010, il-kumpanija għandha tibda tagħmel il-profitt fil-livell tal-EBITDA mill-2018. Il-fluss tal-flus skontat annwali għandu jsir pożittiv mill-2020, kif muri mill-figura ta’ hawn taħt (il-Figura 4). Madankollu, fuq bażi kumulattiva (jiġifieri wara l-aggregazzjoni annwali tal-flussi tal-flus tas-snin preċedenti), id-DCF totali fuq il-perjodu kollu (2010-2040) mistenni jkun negattiv (kif muri fil-Figura 1). Fi kliem ieħor, il-flussi tal-flus pożittivi li mistennija jiġu ġġenerati mill-2018 mhumiex għoljin biżżejjed sabiex jikkumpensaw għall-flussi tal-flus negattivi ħafna rreġistrati fil-perjodi ta’ investiment preċedenti.
Figura 4
Id-DCF f’PLN ‘000 (skont l-istudju dwar l-MEIP tal-2010)
(…)
Sors:
Abbażi tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010
(115)
Wara l-2040, kien mistenni li l-maniġer tal-ajruport jibqa’ jikber dejjem b’rata ta’ tkabbir stabbli tal-likwidità ħielsa ta’ […] %. Taħt din is-suppożizzjoni, il-Polonja kkalkolat il-valur terminali tal-operatur tal-ajruport fl-2040. Il-valur terminali skontat jammonta għal PLN […] miljun
(116)
L-istudju dwar l-MEIP tal-2010 jirriżulta f’valur ta’ ekwità pożittiv (46) ta’ PLN […] miljun (jiġifieri madwar EUR […] miljun). Barra minn hekk, l-IRR tal-proġett ta’ investiment ta’ […] % hija ogħla mill-ispiża tal-kapital prevista tal-maniġer tal-ajruport ([…] %).
(117)
Il-Kummissjoni tinnota li l-ixprunatur tal-valur ewlieni tal-flussi tal-flus futuri tal-maniġer tal-ajruport ta’ Gdynia huwa d-dħul mistenni, li jiddependi fuq in-numri ta’ passiġġieri u fuq il-livell tal-imposti tal-ajruport imħallsa mill-kumpaniji tal-ajru. Fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010, id-dħul mil-LCC u mit-titjiriet charter (miżati tal-passiġġieri, tal-inżul u tal-ipparkjar) jammonta għal [80 - 90] % tad-dħul kollu fl-2040 u għal medja ta’ [80 - 90] % tad-dħul kollu matul il-perjodu kollu vvalutat, jiġifieri mill-2010 sal-2040. Il-Kummissjoni tinnota li dan il-fatt jikkontradixxi d-dikjarazzjonijiet tal-Polonja li l-attivitajiet tal-ajruport ta’ Gdynia għandhom jikkumplimentaw lil dawk tal-ajruport ta’ Gdansk, minħabba li l-ajruport ta’ Gdynia għandu jiffoka fuq l-attivitajiet tal-avjazzjoni ġenerali. Fil-fatt, kif muri mid-dejta ppreżentata hawn fuq, l-LCC u t-titjiriet charter huma s-sors ewlieni ta’ dħul f’ħafna mis-snin koperti mill-previżjoni. Madankollu, kif sejjer ikompli jiġi spjegat hawn taħt, il-maġġoranza tad-dħul tal-ajruport ta’ Gdansk tiġi wkoll mil-LCC u t-titjiriet charter (ara l-premessa 121).
(118)
Fil-kuntest tad-domanda mill-passiġġieri u d-domanda tat-trasportaturi tal-ajru, il-Kummissjoni tosserva li l-ajruport ta’ Gdynia ser ikollu l-istess catchment area bħall-ajruport ta’ Gdansk, li jinsab biss madwar 25 km bogħod mill-ajruport ta’ Gdynia. Fl-2012, l-ajruport ta’ Gdansk ġie estiż sabiex jaqdi sa 5 miljun passiġġier, filwaqt li hija ppjanata estensjoni oħra għall-2015 sabiex dan l-ajruport jibda jaqdi sa 7 miljun passiġġier. Din l-iskeda ta’ żmien għall-estensjoni kienet diġà magħrufa pubblikament fl-2010, jiġifieri fiż-żmien meta tħejja l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 (47). Barra minn hekk, il-finanzjament pubbliku għall-estensjoni tal-ajruport ta’ Gdansk għall-kapaċità ta’ 5 miljun passiġġier kien innotifikat ukoll lill-Kummissjoni fl-24 ta’ Settembru 2008 taħt il-każ dwar l-għajnuna mill-Istat Nru N472/08 u kien approvat mill-Kummissjoni fil-5 ta’ Frar 2009 (48).
(119)
Il-Polonja għarrfet lill-Kummissjoni li l-pjan prinċipali mħejji għall-ajruport ta’ Gdansk fl-2010 (49) jipprovdi għall-estensjoni tar-runway, taż-żoni fejn jinżammu l-ajruplani u ta’ infrastruttura oħra fl-ajruport, li permezz tagħha, fil-ġejjieni, l-ajruport ta’ Gdansk ikun jista’ jakkomoda ‘l fuq minn 10 miljun passiġġier fis-sena.
(120)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li fl-2010 l-ajruport ta’ Gdansk immaniġġa 2,2 miljun passiġġier (jiġifieri uża 45 % tal-kapaċità tiegħu, inkluża l-kapaċità taħt kostruzzjoni). Skont il-previżjonijiet ipprovduti għall-ajruport ta’ Gdansk, sal-2020 mistennija tintuża biss bejn 50 u 60 % tal-kapaċità disponibbli (50). Dawn il-previżjonijiet ma jeħdux f’kunsiderazzjoni l-bidu tal-operazzjonijiet fl-ajruport ta’ Gdynia (jiġifieri huwa preżunt li d-domanda kollha fil-catchment area tiġi ssodisfata mill-ajruport ta’ Gdansk). Il-Kummissjoni tinnota li l-ajruport ta’ Gdansk ser ikun jista’ jissodisfa d-domanda fir-reġjun għal perjodu twil ta’ żmien, jiġifieri sa mill-inqas l-2030, anki jekk huwa preżunt tkabbir dinamiku fit-traffiku tal-passiġġieri.
(121)
Kif ġie indikat hawn fuq, l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 għall-ajruport ta’ Gdynia qiegħed jistenna li l-medja tal-maġġoranza tad-dħul tiegħu ([80 - 90] % għall-perjodu kollu 2012 - 2040) tiġi ġġenerata mil-LCCs u mill-kumpaniji li joperaw titjiriet charter. F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota li anki l-ajruport ta’ Gdansk jittratta primarjament it-traffiku ta’ titjiriet charter u LCC. Fl-2010, il-passiġġieri fuq titjiriet charter u LCC kienu jammontaw għal 72 % tal-passiġġieri kollha moqdija mill-ajruport ta’ Gdansk (51).
(122)
Minħabba l-prossimità mill-qrib għal ajruport stabbilit u mhux konġestjonat ieħor li jsegwi l-istess mudell kummerċjali b’kapaċità żejda sinjifikanti fit-tul, il-Kummissjoni tqis li l-kapaċità tal-maniġer tal-ajruport ta’ Gdynia li jattira t-traffiku u l-passiġġieri sejra tiddependi ħafna fuq il-livell ta’ imposti tal-ajruport offruti lill-kumpaniji tal-ajru, b’mod partikolari meta mqabbla ma’ dawk tal-eqreb kompetituri tiegħu.
(123)
F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tosserva li l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 jipprevedi ħlas mill-passiġġieri għat-titjiriet charter u LCC ta’ PLN 25/PAX (EUR 6,25) sal-2014 u ta’ PLN 40/PAX (EUR 10) mill-2015 (sal-2040). It-tariffa tal-inżul għall-istess kategorija ta’ titjiriet ġiet iffissata għal PLN 25 għal kull tunnellata (EUR 6,25) għall-perjodu kollu (l-MTOW (il-piż massimu tat-tluq) medju kien preżunt bħala li huwa 70 tunnellata), filwaqt li t-tariffa tal-ipparkjar kienet stmata bħala PLN 4 (EUR 1,0) għal kull 24h/tunnellata (b’MTOW medju ta’ 70 tunnellata). Skont l-istudju dwar l-MEIP tal-2010, il-prezzijiet ġew stabbiliti f’livelli komparabbli għal dawk f’ajruporti reġjonali oħrajn fiż-żmien meta twettaq l-istudju dwar l-MEIP tal-2010. Il-prezzijiet mitluba fl-ajruport ta’ Gdynia ġew stabbiliti wkoll fuq is-suppożizzjoni li ma ser ikun hemm ebda kompetizzjoni mill-ajruport ta’ Gdansk.
(124)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-iskeda tat-tariffi applikata mill-ajruport ta’ Gdansk mill-31 ta’ Diċembru 2008 tiffissa t-tariffa standard tal-passiġġieri għal PLN 48/PAX (EUR 12,0), it-tariffa standard tal-inżul għall-inġenji tal-ajru ta’ ‘l fuq minn 2 tunnellati (jiġifieri inklużi l-inġenji tal-ajru kollha li joperaw titjiriet charter u LCC) għal PLN 25/tunnellata (EUR 6,25) u t-tariffa tal-ipparkjar għal PLN 4,5/24h għal kull tunnellata (EUR 1,25).
(125)
Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li l-iskeda tat-tariffi applikata fl-ajruport ta’ Gdansk toffri wkoll diversi skontijiet u ribassi li jikkonċernaw, fost l-oħrajn, it-titjiriet LCC. L-ajruport ta’ Gdansk japplika tariffa mnaqqsa għall-passiġġieri ta’ PLN 24/PAX (EUR 6) għall-konnessjonijiet ġodda kollha (mill-1 ta’ Jannar 2004) u għaż-żidiet kollha fil-frekwenza li jinvolvu inġenju tal-ajru b’MTOW ta’ bejn 50 u 100 tunnellata (pereżempju Airbus A320 u Boeing 737 u inġenji tal-ajru oħrajn li jintużaw mil-LCCs). It-tariffa tal-inżul applikata għal tali konnessjonijiet titnaqqas ukoll b’50 % (jiġifieri għal PLN 12,5/tunnellata). It-tariffa tal-ipparkjar tiġi rrinunzjata kompletament jekk il-frekwenza ta’ konnessjoni tkun ta’ mill-inqas 6 darbiet fil-ġimgħa. Barra minn hekk, it-tariffa standard tal-passiġġieri l-ewwel titnaqqas b’PLN 23 għall-passiġġieri kollha li jkunu ser jitilqu fuq konnessjonijiet domestiċi skedati. Imbagħad jiġi applikat skont xieraq. Il-Kummissjoni tqis, wara li tieħu f’kunsiderazzjoni l-iskontijiet u r-ribassi applikati fl-ajruport ta’ Gdansk, li t-tariffi medji tal-ajruport previsti għall-ajruport ta’ Gdynia kienu ogħla b’mod sinjifikanti minn dawk applikati fl-ajruport ġar stabbilit.
(126)
Bl-applikazzjoni tal-imposti tal-ajruport inkwistjoni, l-ajruport ta’ Gdynia, bħala parteċipant ġdid, mhux ser ikun jista’ jattira traffiku sinjifikanti meta jkun hemm ajruport stabbilit b’kapaċità żejda fl-istess catchment area li japplika imposti netti aktar baxxi għal konnessjonijiet ġodda u żidiet fil-frekwenza fuq il-konnessjonijiet eżistenti. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-iskeda tal-imposti tal-ajruport għall-ajruport ta’ Gdansk tistabbilixxi li l-imposti skontati għandhom japplikaw sal-31 ta’ Diċembru 2028. Minħabba li l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 (abbażi tal-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju tal-operatur tal-ajruport f’dak il-mument) jara l-imposti tal-ajruport bħala s-sors prinċipali tad-dħul tal-maniġer tal-ajruport, il-Kummissjoni tqis din is-soluzzjoni bħala prova li l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 mhuwiex solidu u kredibbli biżżejjed sabiex juri li l-proġett ta’ investiment inkwistjoni kien jiġi segwit minn investitur privat.
(127)
Minħabba li kemm l-ajruport ta’ Gdynia kif ukoll l-ajruport ta’ Gdansk jiffokaw primarjament fuq it-trasportaturi low-cost u charter, li l-ajruport ta’ Gdansk ma jużax il-kapaċità sħiħa tiegħu, li l-imposti proprji tiegħu huma aktar baxxi minn dawk preżunti fil-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju ta’ Gdynia u l-prossimità mill-qrib taż-żewġ ajruporti, il-Kummissjoni tqis ukoll li s-suppożizzjoni li mhux ser ikun hemm kompetizzjoni fil-prezzijiet bejn iż-żewġ ajruporti hija waħda żbaljata.
(128)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li fil-mument tat-tħejjija tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010, l-imposti netti (l-imposti standard wara l-iskontijiet applikabbli) applikati fl-ajruport ta’ Bydgoszcz (li jinsab 196 kilometru u sagħtejn u 19-il minuta bogħod bil-karozza mill-ajruport ta’ Gdynia) u fl-ajruport ta’ Szczecin (li jinsab 296 kilometru u 4 sigħat u 24 minuta bogħod bil-karozza mill-ajruport ta’ Gdynia), li huma t-tieni u t-tielet l-eqreb ajruporti reġjonali Pollakki, kienu ferm aktar baxxi (52).
(129)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni hija tal-fehma li, minħabba l-prossimità mill-qrib għal ajruport mhux konġestjonat ieħor li jsegwi l-istess mudell kummerċjali, l-imposti tal-ajruport imsemmija fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010, li huma ogħla minn dawk applikati fi Gdansk u f’ajruporti reġjonali oħrajn fil-qrib, mhumiex realistiċi. Barra minn hekk, minħabba s-sitwazzjoni kompetittiva tal-ajruport ta’ Gdynia, il-Kummissjoni tqis li l-previżjonijiet tat-traffiku msemmija fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010 huma bbażati fuq suppożizzjonijiet li mhumiex realistiċi.
(130)
Ta’ min jinnota wkoll li l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 la kien jinvolvi analiżi tas-sensittività u lanqas valutazzjoni tal-probabbiltajiet tal-eżitu (bħal xenarju tal-agħar każ, tal-aqwa każ u ta’ każ bażi). Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li x-xenarju ppreżentat fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010 jidher illi jistrieħ fuq suppożizzjonijiet ottimisti żżejjed fir-rigward tal-iżvilupp tat-traffiku tal-passiġġieri u l-livell tal-imposti.
(131)
Il-Kummissjoni tinnota li t-tnaqqis fid-dħul annwali mill-imposti tal-passiġġieri marbuta mat-traffiku ta’ titjiriet charter u LCC b’sempliċiment […] % (fuq il-perjodu ta’ projezzjoni 2010-2040) jirriżulta f’valur ta’ ekwità negattiv għall-azzjonisti pubbliċi. Tali tnaqqis fid-dħul jista’ jseħħ jekk l-imposti u/jew it-traffiku jkunu aktar baxxi milli preżunt. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-imposti tal-ajruport imsemmija fil-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju użat għall-istudju dwar l-MEIP tal-2010 huma diġà […] % ogħla milli huma fl-ajruport ta’ Gdansk (53). F’dan il-kuntest, huwa improbabbli ħafna li l-ajruport ta’ Gdynia jkun jista’ jattira t-traffiku mingħajr ma jipprovdi ribass sinjifikanti fuq l-imposta ta’ PLN 40 (EUR 10) speċifikata fil-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju. Għalhekk, is-sensittività għolja tal-NPV għal tnaqqis apparentement marġinali fl-imposti tal-ajruport (li jirriżulta minn suppożizzjonijiet realistiċi) tixħet dubju sinjifikanti fuq il-kredibbiltà tal-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju inizjali.
(132)
Filwaqt li l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 kien ibbażat fuq il-projezzjonijiet tat-traffiku li kienu disponibbli dak iż-żmien u ma għandhiex tintuża informazzjoni ex-post sabiex jiġi vvalutat direttament l-istudju dwar l-MEIP, madankollu, il-Kummissjoni tinnota kemm tali projezzjonijiet kienu ottimisti żżejjed. Tabilħaqq, tqabbil bejn il-projezzjonijiet tat-traffiku tal-2010 u dawk tal-2012 juri differenzi sinjifikanti. Mhux biss kien hemm dewmien fil-bidu tal-proġett, iżda minbarra dan, matul il-perjodu ta’ “EBITDA pożittiv”, il-projezzjonijiet tat-traffiku tnaqqsu bi […] għal […] % f’kull sena. Tali korrezzjoni sinjifikanti wara biss sentejn u mingħajr ebda tibdil sinjifikanti fiċ-ċirkostanzi tikkostitwixxi kontroll tas-sens utli tas-suppożizzjonijiet inizjali. Hija turi wkoll li l-kontrolli tas-sensittività mwettqa mill-Kummissjoni (li, meta mqabbla, huma marġinali) huma partikolarment sinifikanti, fir-rigward tan-natura xejn realistika tas-suppożizzonijiet li jsostnu l-konklużjoni, illi l-proġett kien wieħed utli.
Tabella 6
Tqabbil tal-previżjonijiet tat-traffiku tal-passiġġieri użati fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010 u fl-aġġornament tal-MEIP tal-2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
Pax totali fl-Istudju dwar l-MEIP tal-2010
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pax totali fl-Istudju dwar l-MEIP tal-2012
-
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Differenza
-53
-69
-55
-38
-36
-29
-27
-25
2022
2023
2024
2025
2026
2027
2028
2029
2030
Pax totali fl-Istudju dwar l-MEIP tal-2010
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
1 343 234
Pax totali fl-Istudju dwar l-MEIP tal-2012
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
1 083 746
Differenza
-23
-21
-19
-17
-17
-18
-18
-19
-19
(133)
Testijiet tas-sensittività oħrajn jissuġġerixxu li l-proġett ma jibqax profittabbli jekk id-dħul globali jkun biss […] % fis-sena aktar baxx matul il-perjodu ta’ previżjoni kollu jew jekk id-dħul ikun […] % aktar baxx u l-ispejjeż operattivi jkunu […] % ogħla. Għalhekk, il-profittabbiltà tal-investiment hija sensittiva ħafna għall-bidliet marġinali fis-suppożizzjonijiet bażiċi. Il-Kummissjoni tqis dawn il-bidliet bħala marġinali meta mqabbla mal-bidliet magħmula fl-istudji dwar l-MEIP suċċessivi
(134)
Il-kontrolli tas-sensittività mwettqa mill-Kummissjoni jidhru li huma aktar raġonevoli, minħabba li inqas minn sena wara li sar l-istudju dwar l-MEIP tal-2010, l-awtoritajiet Pollakki rċevew analiżi aġġornata li turi li l-NPV tal-proġett ser ikun ferm aktar baxx u jammonta għal PLN […] miljun (madwar EUR […]) biss. B’hekk, f’Mejju 2011, l-NPV tal-proġett tnaqqas bi […] % fir-rigward tal-proġett inizjali.
(135)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tosserva li r-riżultati pożittivi tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010 jiddependu ħafna wkoll fuq il-valur terminali tal-investiment fi tmiem il-perjodu kopert mill-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju (jiġifieri fl-2040). Tabilħaqq, il-fluss tal-flus skontat tal-kumpanija għall-perjodu 2010-2040 huwa negattiv u jammonta għal PLN (-[…] miljun). Il-valur terminali skontat fit-30 ta’ Ġunju 2010 jammonta għal PLN […] miljun.
(136)
Il-valur terminali kien ibbażat fuq suppożizzjonijiet li r-rata ta’ tkabbir annwali għall-fluss tal-flus tal-investiment wara l-2040 tammonta għal […] %. Skont il-prattika standard, ir-rata ta’ tkabbir ta’ impriża ma għandhiex tkun ogħla minn dik tal-ekonomija fejn topera (jiġifieri f’termini ta’ tkabbir tal-PDG). Tabilħaqq, il-valur terminali jiġi kkalkolat fil-mument meta l-impriża tkun mistennija tilħaq maturità u meta, għalhekk, ikun għadda l-perjodu ta’ tkabbir għoli tal-impriża. Minħabba li l-ekonomija mistennija tkun tikkonsisti f’impriżi bi tkabbir għoli u oħrajn bi tkabbir stabbli, ir-rata ta’ tkabbir tal-impriżi maturi għaldaqstant mistennija tkun aktar baxxa mir-rata ta’ tkabbir medja tal-ekonomija globali. Fil-kummenti tagħha, il-Polonja ma indikatx il-bażi li fuqha hija għażlet ir-rata ta’ tkabbir fit-tul ta’ […] %, iżda spjegat li r-rata ta’ tkabbir fit-tul hija rata ta’ tkabbir nominali. Abbażi tal-informazzjoni disponibbli mill-FMI, il-Kummissjoni sabet li l-previżjonijiet għat-tkabbir tal-PDG reali fil-Polonja disponibbli fil-bidu tal-2010 indikaw li r-rata ta’ tkabbir nominali tal-ekonomija Pollakka tvarja minn 5,6 % fl-2011 sa 6,6 % fl-2015. B’inflazzjoni ta’ madwar 2,5 %, il-PDG reali jista’ jkun mistenni li jikber b’4 %. B’hekk, l-għażla ta’ rata ta’ tkabbir nominali ta’ […] % għall-ajruport ta’ Gdynia mal-ewwel daqqa ta’ għajn tista’ titqies li hija konformi mal-informazzjoni disponibbli fil-mument u mal-prattika standard li tintgħażel rata ta’ tkabbir aktar baxxa mit-tkabbir tal-ekonomija. Madankollu, bl-għażla ta’ rata ta’ tkabbir fit-tul fuq l-inflazzjoni (li f’April 2010 kienet stmata bħala 2,5 %), il-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju jassumi li l-ajruport għandu jkompli jikber kull sena wara l-2040.
Tabella 7
Dejta u previżjonijiet li jikkonċernaw il-PDG u l-inflazzjoni disponibbli mill-FMI f’April 2010
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
tkabbir % PDG (prezzijiet kosta
1,70
2,70
3,20
3,90
4,00
4,00
4,00
tkabbir % PDG (prezzijiet attwa
5,50
4,40
5,60
6,20
6,60
6,50
6,60
inflazzjoni (%)
4,20
3,50
2,30
2,40
2,50
2,50
2,50
Sors:
Il-Fond Monetarju Internazzjonali, id-Database tal-Perspettiva Ekonomika Dinjija, April 2010 (imniżżla minn http://www.imf.org/external/data.htm)
(137)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li f’dan il-każ, minħabba l-perjodu ta’ previżjoni partikolarment twil u d-data mbiegħda li għaliha ġie kkalkolat il-valur terminali, il-kompitu sabiex tiġi stabbilita l-aktar rata ta’ tkabbir xierqa huwa ferm aktar kumpless u l-inċertezza hija ferm akbar. Tabilħaqq, il-previżjonijiet dwar it-tkabbir tal-PDG rari jmorru ‘lil hinn mill-orizzont ta’ ħames snin, filwaqt li f’dan il-każ il-mudell kellu jipprevedi rata ta’ tkabbir raġonevoli għall-ajruport wara li ilu jopera għal 30 sena. Dan il-fatt jindika li investitur prudenti kien iwettaq sensiela ta’ testijiet tas-sensittività
(138)
F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li fl-aġġornamenti sussegwenti tal-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju oriġinali, ir-rata ta’ tkabbir stabbli tnaqqset minn […] % għal […] %. Madankollu, il-Polonja ma pprovdiet ebda spjegazzjoni ċara tat-tnaqqis. Il-valur terminali huwa funzjoni tar-rata ta’ tkabbir stabbli u perpetwu preżunt, iżda wkoll tar-redditi pprojettati mistennija matul il-perjodu ta’ tkabbir stabbli. Il-Kummissjoni wettqet għadd ta’ testijiet tas-sensittività li kkonfermaw li l-konklużjoni tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010 hija sensittiva ħafna għal modifiki minuri u realistiċi fis-suppożizzjonijiet bażiċi. L-ewwelnett, ir-rata ta’ tkabbir stabbli li permezz tagħha l-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju tal-2010 jrendi NPV negattiv hija ta’ madwar […] %. Madankollu, jekk wieħed jassumi li d-dħul huwa biss […] % aktar baxx milli kien ipprojettat, ir-rata ta’ tkabbir stabbli li biha l-proġett ma jibqax profittabbli hija ta’ […] %.
(139)
Il-mudell tar-rata ta’ tkabbir stabbli li jintuża sabiex jiġi kkalkolat il-valur terminali f’dan il-każ jitlob ukoll li jsiru suppożizzjonijiet dwar id-data li fiha l-impriża mistennija tibda tikber b’rata stabbli b’tali mod li tkun tista’ ssostni lilha nnifisha għal dejjem. Fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010, din id-data ġiet iffissata bħala l-2040, li tfisser perjodu ta’ previżjoni ta’ 30 sena (2010-2040). Fl-aġġornament tal-MEIP tal-2012, il-perjodu ta’ previżjoni tnaqqas għal 18-il sena (2012-2030) u, għalhekk, il-valur terminali ġie kkalkolat għall-2030. Jekk jiġi applikat l-istess orizzont ta’ żmien għall-istudju dwar l-MEIP tal-2010, l-NPV isir negattiv.
(140)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-istudju dwar l-MEIP tal-2012 isemmi speċifikament li investitur prudenti kien jieħu f’kunsiderazzjoni l-fatt li l-proġett jinvolvi orizzont partikolarment twil qabel ikun jista’ jilħaq profittabbiltà (Ara t-Taqsima 4.10.1.2 tal-istudju dwar l-MEIP tal-2012, fejn kien konkluż li “Ir-riżultat pożittiv tal-valur preżenti nett juri li l-investiment fl-Ajruport ta’ Gdynia-Kosakowo jista’ jkun biċċa negozju interessanti għall-investituri potenzjali. Madankollu, qabel tittieħed kwalunkwe deċiżjoni, l-investituri ser ikollhom jikkunsidraw ukoll l-orizzont tal-investiment fit-tul tipiku tal-proġetti ta’ investiment fl-infrastruttura”).
(141)
Il-Kummissjoni tinnota li fl-2010, meta twettaq l-ewwel studju dwar l-MEIP, il-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju u l-kalkoli tal-NPV ħadu f’kunsiderazzjoni n-nefqa kapitali kollha, inkluża n-nefqa relatata mal-obbligi li jaqgħu taħt ir-responsabbiltà pubblika (il-brigata tat-tifi tan-nar, is-servizzi tas-sigurtà, id-dwana, eċċ.). Il-Kummissjoni tinnota li dan l-approċċ jidher li huwa korrett, meta wieħed iqis li tali spejjeż huma intrinsikament marbuta mal-kostruzzjoni u l-operat ta’ ajruport (u għalhekk huma addizzjonali għall-ispejjeż tal-proġett).
(142)
Madankollu, il-Kummissjoni vvalutat ukoll il-profittabbiltà tal-proġett fuq il-bażi tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010 mingħajr in-nefqa kapitali fuq il-kompiti li jaqgħu taħt ir-responsabbiltà pubblika.
(143)
L-informazzjoni sottomessa mill-Polonja ma tagħmilhiex possibbli li jiġi identifikat preċiżament liema elementi tan-nefqa kapitali u tal-ispejjeż operattivi jistgħu jiġu attribwiti lir-responsabbiltà pubblika. Il-Kummissjoni tinnota li fl-aġġornament tal-MEIP tal-2012, il-Polonja diżaggregat l-investimenti li jaqgħu taħt ir-responsabbiltà pubblika; madankollu, dan ma kienx il-każ għall-istudju dwar l-MEIP tal-2010. Minkejja dan, il-Kummissjoni kkalkolat l-NPV mill-ġdid, billi eskludiet għadd ta’ entrati identifikabbli tan-nefqa kapitali li huma evidentement relatati ma’ attivitajiet li jaqgħu taħt ir-responsabbiltà pubblika. B’mod partikolari, il-Kummissjoni kkalkolat l-NPV mill-ġdid billi eskludiet l-ispejjeż kapitali li ġejjin: “Il-vetturi u t-tagħmir li jintużaw fit-tifi tan-nar”, “iċ-ċint tal-wajer ta’ madwar l-ajruport u l-monitoraġġ tiegħu” u “t-tagħmir li jintuża għall-gwardja tas-sigurtà fl-ajruport”, li jammontaw għal PLN […] miljun (total nominali).
(144)
Fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010, il-konsegwenza tat-tneħħija tan-nefqa pubblika hija li l-fluss tal-flus skontat jiżdied għal madwar PLN (-[…]) miljun (jew, fi kliem ieħor, it-telf skontat mistenni matul il-perjodu 2010-2040 jitnaqqas bi PLN […] miljun minn PLN (-[…]) miljun għal PLN (-[…]) miljun). Minħabba li l-valur terminali ma nbidilx (u huwa ugwali għal PLN […] miljun), l-NPV tal-proġett jiżdied minn PLN […] miljun għal PLN […] miljun (jiġifieri jiżdied minn EUR […] miljun għal madwar EUR […] miljun).
(145)
Barra minn hekk, saru testijiet tas-sensittività oħrajn li indikaw li l-NPV isir negattiv jekk isiru l-modifiki li ġejjin: tnaqqis fid-dħul totali bi […] %, tnaqqis fid-dħul mill-imposti tal-ajruport bi […] % jew tnaqqis fid-dħul totali bi […] % assoċjat ma’ spejjeż li huma ogħla bi […] % (kollha fuq bażi annwali). Fid-dawl tas-suppożizzjonijiet xejn realistiċi rigward l-imposti tal-ajruport ([…] % ogħla mill-ajruport ta’ Gdansk (54)) u l-projezzjonijiet tat-traffiku ottimisti żżejjed (projezzjonijiet riveduti ta’ […] % għal […] % aktar baxxi minn dawk inizjalment previsti), tali testijiet tas-sensittività jissuġġerixxu li suppożizzjonijiet kemmxejn aktar realistiċi jwasslu għal konklużjoni li l-proġett mhuwiex ser ikun profittabbli.
(146)
Ladarba jiġu esklużi l-ispejjeż identifikabbli li jaqgħu taħt il-mandat pubbliku u li huma speċifikati fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010, it-testijiet tas-sensittività jissuġġerixxu li l-NPV isir negattiv li kieku d-dħul mistenni mill-imposti tal-ajruport fir-rigward tal-LCC (mingħajr ebda tnaqqis tal-imposti tal-ajruport għat-titjiriet charter) kellu jitnaqqas bi […] % fis-sena, filwaqt li d-dħul mit-titjiriet charter, id-dħul l-ieħor kollu, l-ispejjeż operattivi u l-infiq kapitali jinżammu kif previsti fil-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju (jekk wieħed iqis li d-dħul mil-LCC ser jibda jiġi ġġenerat fl-2017 u mbagħad ikompli jiżdied b’mod progressiv matul iż-żmien).
(147)
Barra minn hekk, ta’ min ifakkar li l-proġett huwa profittabbli biss minħabba l-valur terminali (jiġifieri l-valur tal-ajruport fl-2040 jekk wieħed jassumi tkabbir annwali perpetwu ta’ […] % fil-fluss tal-flus). Sal-2040, il-proġett jiġġenera fluss ta’ flus negattiv.
(148)
Għalhekk, anki meta l-profittabbiltà tal-proġett tiġi vvalutata fuq il-bażi tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010 mingħajr nefqa kapitali fuq kompiti li jaqgħu taħt ir-responsabbiltà pubblika, ma jistax jiġi konkluż b’mod ċar li investitur privat kien iwettaq l-investiment inkwistjoni.
Sommarju u konklużjoni
(149)
Il-konverżjoni tal-ajruport ta’ Gdynia tinvolvi investiment sinjifikanti u perjodu twil ta’ flussi ta’ flus negattivi. Tabilħaqq, il-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju juri li l-fluss ta’ flus skontat kumulattiv matul il-perjodu ta’ previżjoni 2010-2040 huwa negattiv (-[…] miljun jew - EUR […] miljun). Skont il-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju, il-proġett jilħaq biss figuri pożittivi permezz tal-valur terminali skontat ta’ PLN […] miljun ikkalkolat għall-2040 u għal dejjem wara, jekk wieħed jassumi li l-ajruport ikompli jikber kull sena u għal dejjem wara b’rata nominali ta’ […] %). Minkejja l-inċertezzi sinjifikanti inerenti fi proġett fit-tul bħal dan, il-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju ma jinkludi ebda analiżi tas-sensittività u, għalhekk, huwa differenti mill-analiżi li seta’ jwettaq investitur prudenti għal tali proġett.
(150)
Barra minn hekk, l-analiżi tal-Kummissjoni kkonkludiet li l-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju jistrieħ fuq serje ta’ suppożizzjonijiet li huma ottimistiċi u xejn realistiċi minħabba l-prossimità tal-ajruport ta’ Gdansk, li għandu l-istess mudell kummerċjali, kapaċità żejda u pjanijiet għal espansjoni. Bosta testijiet tas-sensittività jindikaw li l-NPV tal-proġett isir negattiv f’każ ta’ modifiki minuri u realistiċi fis-suppożizzjonijiet sottostanti.
(151)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li investitur privat ma kienx jiddeċiedi li jimbarka fuq il-proġett ta’ investiment inkwistjoni fuq il-bażi tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010. Għalhekk, id-deċiżjoni tal-muniċipalitajiet ta’ Gdynia u Kosakowo tagħti vantaġġ ekonomiku lill-maniġer tal-ajruport li ma kienx ikun jista’ jikseb taħt kundizzjonijiet tas-suq normali.
L-applikazzjoni tal-MEIP fuq il-bażi tal-istudju dwar l-MEIP tal-2011 u l-aġġornament tal-MEIP tal-2012
(152)
Fir-rigward tal-istudji dwar l-MEIP imwettqa fl-2011 u fl-2012 (u l-fondi li l-Polonja tgħid li ngħataw lill-maniġer tal-ajruport wara dawk l-istudji), il-Kummissjoni tqis li dawn l-injezzjonijiet tal-kapital diġà kienu mwiegħda fil-ftehim azzjonarju li ġie ffirmat fil-11 ta’ Marzu 2011 (ara l-premessa 33 aktar ‘il fuq), jiġifieri qabel twettqu l-istudji dwar l-MEIP tal-2011 u tal-2012. Għalhekk, meta twettqu l-istudji dwar l-MEIP tal-2011 u tal-2012, id-deċiżjonijiet dwar l-investiment kienu diġà ttieħdu mill-azzjonisti, anki jekk imbagħad ġew esegwiti fi stadju aktar tard. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tqis li l-injezzjonijiet tal-kapital li saru wara li twettqu l-istudji dwar l-MEIP tal-2011 u tal-2012 ma jistgħux jitqiesu bħala deċiżjonijiet awtonomi dwar l-investiment meħuda f’iżolament, minħabba li huma jikkonċernaw l-istess proġett ta’ investiment, li l-azzjonisti pubbliċi bdew jimplimentaw mhux aktar tard mill-2010, kif ukoll li huma jikkostitwixxu biss aġġustamenti jew emendi għall-proġett inizjali.
(153)
Għalhekk, kif issemma diġà, il-Kummissjoni tqis li l-istudji jistgħu juru li l-Polonja aġixxiet bħala investitur privat biss li kieku kellhom juru li l-investiment ta’ fondi addizzjonali jwassal biex il-proġett irendi redditu xieraq fuq il-kapital diġà investit u li għandu jiġi investit (jew li jrendi redditu xieraq fuq dan il-kapital anki meta jiġi kkunsidrat ir-riskju li jkollha titħallas lura kwalunkwe għajnuna mhux legali li tkun ġiet irċevuta fil-passat).
(154)
Madankollu, ferm ‘il bogħod milli juru dak li ntqal hawn fuq, l-istudji ma jidhrux li huma affidabbli għar-raġunijiet li sejrin jiġu stabbiliti hawn taħt.
L-applikazzjoni tal-MEIP fuq il-bażi tal-aġġornament tal-MEIP tal-2011
(155)
L-ewwel aġġornament tal-istudju dwar l-MEIP sar f’Mejju 2011. Anki jekk l-injezzjonijiet tal-kapital li saru wara li twettaq dan l-istudju dwar l-MEIP kienu mwiegħda qabel Mejju 2011 (ara l-premessa 33 aktar ‘il fuq), il-Kummissjoni vvalutat ukoll jekk, fuq il-bażi tal-informazzjoni inkluża f’dan l-istudju ekonomiku, l-injezzjonijiet tal-kapital jistgħux jitqiesu bħala li jirriflettu l-imġiba ta’ investitur privat li jopera f’ekonomija tas-suq. Fl-istudju dwar l-MEIP tal-2011, id-dħul mill-proġett inżamm kostanti, iżda n-nefqa kapitali żdiedet (ara l-Figura 3 li turi n-nefqa kumulattiva tal-investiment espressa f’termini reali tal-2010). Dan l-istudju jieħu f’kunsiderazzjoni wkoll l-injezzjonijiet tal-kapital preċedenti u n-nefqa kapitali li kienet diġà saret. Id-WACC tnaqqset bi ftit (minn […] % għal […] %) u r-rata ta’ tkabbir fit-tul tnaqqset minn […] % għal […] %. Dawn l-aġġornamenti rriżultaw f’NPV ferm aktar baxx ta’ PLN […] miljun (madwar EUR […]). Dan kien dovut għal telf ogħla (il-fluss tal-flus skontat matul il-perjodu 2011-2030 jammonta għal PLN -[…] miljun), filwaqt li l-valur terminali għandu jonqos bi ftit, għal PLN […] miljun.
(156)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li d-deċiżjoni tal-muniċipalitajiet ta’ Gdynia u Kosakowo li jiffinanzjaw il-konverżjoni tal-mitjar militari ta’ Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) f’ajruport ċivili mhijiex konsistenti mal-MEIP abbażi tal-aġġornament tal-MEIP tal-2011 u li, għalhekk, din tagħti vantaġġ ekonomiku li l-maniġer tal-ajruport ma kienx ikun jista’ jikseb taħt kundizzjonijiet tas-suq normali.
L-applikazzjoni tal-MEIP fuq il-bażi tal-aġġornament tal-MEIP tal-2012
(157)
Il-Polonja hija tal-fehma li l-Kummissjoni għandha tivvaluta l-konformità mal-MEIP fuq il-bażi tal-istudju dwar l-MEIP tal-2012. Sabiex tkun tista’ twieġeb għal dak l-argument, anki jekk l-injezzjonijiet tal-kapital li saru wara li twettaq dan l-istudju dwar l-MEIP kienu mwiegħda qabel (ara l-premessa 33 aktar ‘il fuq), il-Kummissjoni vvalutat ukoll jekk, abbażi tal-informazzjoni inkluża f’dan l-istudju ekonomiku, l-injezzjonijiet tal-kapital jistgħux jitqiesu bħala li jirriflettu l-imġiba ta’ investitur privat li jopera f’ekonomija tas-suq
(158)
Il-Kummissjoni tinnota li l-aġġornament tal-MEIP tal-2012 jieħu f’kunsiderazzjoni l-injezzjonijiet tal-kapital preċedenti u n-nefqa kapitali li kienet diġà saret. L-aġġornament tal-MEIP tal-2012 juri li l-finanzjament ipprovdut lil Gdynia-Kosakowo Airport Ltd jirriżulta f’valur ta’ ekwità pożittiv ta’ PLN […] miljun (madwar EUR […] miljun) għall-azzjonisti tagħha. Barra minn hekk, l-IRR tal-proġett ta’ investiment ta’ […] % hija ogħla mill-previżjoni tal-ispiża kapitali tal-maniġer tal-ajruport ([…] %).
(159)
L-istudju dwar l-MEIP tal-2012 iqabbel il-valur tal-ekwità tal-kumpanija b’aktar investimenti f’sitwazzjoni fejn l-ajruport il-ġdid isir operattiv (ix-“xenarju bażiku”) mal-valur tal-ekwità tal-kumpanija mingħajr investimenti oħrajn f’sitwazzjoni fejn il-proġett ta’ investiment twaqqaf minn Ġunju 2012 (ix-“xenarju kontrofattwali”) (55).
(160)
F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni diġà kkonkludiet li l-injezzjonijiet tal-kapital li saru wara l-2010 ma jistgħux jiġu kkunsidrati f’iżolament mid-deċiżjoni inizjali dwar l-investiment meħuda fl-2010. Ix-xenarju kontrofattwali korrett fl-2010 kellu jkun li ma jibdiex jiġi implimentat il-proġett. Skont il-Polonja, il-ftehim tal-kiri ppermetta lil Kosakowo biss li tuża l-art għal ajruport ċivili. Il-Kummissjoni tinnota li investitur privat ma kienx jidħol fi ftehim bħal dan mill-bidunett jekk il-pjanijiet sabiex jiġi żviluppat ajruport ċivili ġdid fiż-żona ma kinux juru prospett realistiku li jsir profitt minn tali investiment. Għalhekk, ix-xenarju kontrofattwali definit fl-aġġornament tal-MEIP tal-2012 huwa mċajpar minn deċiżjoni preċedenti, li minnha nnifisha ma kinitx tirrifletti l-imġiba ta’ investitur privat. Fi kliem ieħor, ix-xenarju kontrofattwali korrett fl-2010 u fl-2012 kellu jkun wieħed fejn il-proġett sabiex jinbena l-ajruport ċivili inkwistjoni ma twettaqx, minħabba li l-injezzjonijiet tal-kapital kollha u l-istudji dwar l-MEIP imwettqa mill-Polonja jikkonċernaw l-implimentazzjoni tal-istess proġett ta’ investiment.
(161)
Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni tosserva li x-xenarju bażiku fl-aġġornament tal-MEIP tal-2012 ipprovdut mill-Polonja huwa bbażat fuq pjan ta’ direzzjoni tan-negozju li jassumi l-flussi tal-flus futuri għall-investituri tal-ekwità matul il-perjodu 2012-2030 (jiġifieri perjodu ta’ tkabbir għoli) (56). Il-flussi tal-flus futuri previsti huma bbażati fuq is-suppożizzjoni li l-ajruport se jibda l-attivitajiet tiegħu fl-2013. Fiż-żmien meta sar l-aġġornament tal-MEIP tal-2012, il-Polonja kienet qiegħda tistenna li l-ajruport jaqdi madwar […] passiġġier fl-2014 u gradwalment jestendi l-attivitajiet tiegħu sabiex jilħaq sa […] passiġġier fl-2020 u madwar […] fl-2028 (ara l-previżjoni dwar l-iżvilupp tal-passiġġieri fit-Tabella 8 ta’ hawn taħt).
Tabella 8
Il-projezzjonijiet tat-traffiku tal-passiġġieri għall-ajruport ta’ Gdynia (f’000)
It-tkabbir mistenni fin-numri tal-passiġġieri
Sena
2013
2014
2015
2017
2018
2019
2020
2023
2026
2030
Total
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
1 083,7
(162)
Skont l-aġġornament tal-MEIP tal-2012, huwa mistenni li wara l-2030 l-operatur tal-ajruport jibqa’ jikber b’rata ta’ tkabbir stabbli ta’ […]. Skont din is-suppożizzjoni, fl-2030, il-Polonja kkalkolat il-valur terminali tal-operatur tal-ajruport
(163)
Il-Kummissjoni tinnota li, bħal fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010, l-ixprunatur tal-valur ewlieni tal-flussi tal-flus futuri tal-maniġer tal-ajruport ta’ Gdynia huwa d-dħul mistenni mill-avjazzjoni, li jiddependi fuq in-numru ta’ passiġġieri u fuq il-livell tal-imposti tal-ajruport imħallsa mill-kumpaniji tal-ajru.
(164)
Fir-rigward tal-iżvilupp mistenni f’dak li għandu x’jaqsam mal-passiġġieri, il-Polonja ssostni li d-domanda għal servizzi tal-passiġġieri tal-ajru sejra tiżdied maż-żmien u biż-żieda mistennija fil-PDG tal-Polonja u l-iżvilupp tar-reġjun. Għalhekk, il-Polonja hija tal-opinjoni li l-projezzjonijiet tat-traffiku huma konservattivi u li t-traffiku proprju jista’ jkun ogħla minn dak previst. Fil-fehma tal-Polonja, l-aġġornament f’Marzu 2013 tal-previżjoni tat-traffiku għar-reġjun jipprevedi traffiku ogħla mill-aġġornament tal-MEIP tal-2012.
(165)
Il-Polonja ssostni li l-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju qiegħed ibassar li l-ajruport ta’ Gdynia sejjer jimmaniġġa inqas minn […] % tat-traffiku tal-passiġġieri tar-reġjun. Barra minn hekk, fil-fehma tal-Polonja, l-iżvilupp tas-suq tas-servizzi tal-ajru tal-Pomerania jagħti lok għal ajruport żgħir addizzjonali li jikkumplimenta s-servizzi offruti mill-ajruport ta’ Gdansk.
(166)
Fir-rigward tad-domanda tal-passiġġieri, il-Kummissjoni tqis li l-argumenti ppreżentati fil-premessi 118-129 li jikkonċernaw il-kompetizzjoni ta’ Gdynia għall-kumpaniji tal-ajru u l-passiġġieri mal-ajruport ta’ Gdansk japplikaw ukoll għall-valutazzjoni tal-aġġornament tal-MEIP tal-2012.
(167)
Il-Kummissjoni tosserva b’mod partikolari li l-livell ta’ imposti tal-ajruport ikkwotati fl-aġġornament tal-MEIP tal-2012 kien l-istess bħal fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010. Skont il-Polonja, l-imposti użati fl-aġġornament tal-MEIP tal-2012 ma jvarjawx b’mod sinjifikanti mit-tariffi standard imposti minn ajruporti żgħar oħrajn fil-Polonja. Il-Polonja tispjega li l-livell ta’ imposti fil-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju huwa medja għall-perjodu kollu tal-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju (jiġifieri 2014-2040) u tassumi li l-imposti applikati fit-tul fl-ajruport ta’ Gdansk ser ikollhom jiżdiedu hekk kif jitjiebu l-istandards tas-servizzi fl-ajruport.
(168)
Minħabba li, fl-2012, l-ajruporti ta’ Gdansk, Bydgoszcz u Szczecin applikaw l-istess tariffi bħal fl-2010 (inklużi l-istess skontijiet), il-valutazzjoni mill-Kummissjoni tal-livell tal-imposti fl-istudju dwar l-MEIP tal-2012 għall-ajruport ta’ Gdynia hija l-istess bħal dik li twettqet għall-istudji dwar l-MEIP tal-2010 (ara l-premessi 122 sa 129).
(169)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li investitur f’ekonomija tas-suq iggwidat mill-prospett tal-profittabbiltà ma kien jibbaża ebda deċiżjoni ta’ investiment li tikkonċerna l-proġett inkwistjoni fuq livell ta’ imposti li jkun ogħla b’mod sinjifikanti mill-imposti netti applikati f’ajruporti reġjonali Pollakki oħrajn (57), speċjalment fl-ajruport ta’ Gdansk.
(170)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li t-test tal-istress imwettaq mill-Polonja juri li l-valur tal-ekwità jsir negattiv jekk l-imposta tal-passiġġieri titnaqqas għal PLN […]. F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota li imposta tal-ajruport imnaqqsa komparabbli mal-imposti tal-ajruporti mħallsin f’ajruporti reġjonali Pollakki oħrajn (pereżempju Gdansk, Bydgoszcz, Szczecin, Lublin) tirriżulta f’valur tal-ekwità negattiv.
(171)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tqis li investitur f’ekonomija tas-suq ma jiffissax l-imposti tiegħu f’livell ogħla fuq is-suppożizzjoni li l-imposti fl-ajruport ta’ Gdansk sejrin jiżdiedu fuq perjodu ta’ żmien twil. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tosserva li l-iskeda tal-imposti applikati fl-ajruport ta’ Gdansk tipprevedi l-applikazzjoni ta’ skontijiet sal-2028 (jiġifieri għal perjodu ta’ sentejn biss inqas minn dak speċifikat fil-pjan kummerċali għall-aġġornament tal-MEIP tal-2012). Abbażi ta’ dan, anki li kieku l-imposti fl-ajruport ta’ Gdansk kellhom jiżdiedu wara l-2028, il-Kummissjoni tqis li l-imposti medji tal-ajruport previsti matul il-perjodu tal-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju (jiġifieri sal-2030) jibqgħu ogħla mil-livell medju fl-ajruport kompetitur.
(172)
Il-Polonja kkonfermat li l-aġġornament tal-MEIP tal-2012 jieħu f’kunsiderazzjoni l-ispejjeż operattivi relatati mal-attività militari fl-ajruport. Dawn l-ispejjeż mistennija jiġu kkumpensati mill-Istat. Il-Polonja kkonfermat ukoll li sa issa għadu ma ntlaħaq ebda ftehim formali dwar il-kondiviżjoni tal-ispejjeż (kemm spejjeż operattivi kif ukoll spejjeż tal-investiment) bejn l-ajruport ta’ Gdynia u l-utent militari.
(173)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li investitur f’ekonomija tas-suq kien jibbaża l-valutazzjoni tiegħu biss fuq ir-riżultati prevedibbli fiż-żmien li tittieħed id-deċiżjoni dwar l-investiment. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li ma għandu jittieħed ebda kont tat-tnaqqis possibbli fl-ispejjeż permezz tal-kondiviżjoni tal-ispejjeż mal-utent militari tal-ajruport (u l-impatt fuq l-ispejjeż u d-dħul globali tal-ajruport) meta tiġi vvalutata l-konsistenza tal-investiment mal-MEIP. Tabilħaqq, l-istudju dwar l-MEIP tal-2012 ma jikkwantifikax it-tnaqqis tal-ispejjeż li jista’ jikseb il-maniġer tal-ajruport f’din il-konnessjoni.
(174)
Kif inhuwa l-każ għall-istudju dwar l-MEIP tal-2010, id-DCF globali għall-proġett matul il-perjodu 2012-2030 huwa negattiv, kif muri fil-Figura 5. L-ajruport għandu l-ewwel jibda jiġġenera l-flussi tal-flus pożittivi fl-2020, iżda l-perjodu twil ta’ investiment ifisser li l-fluss tal-flus kumulattiv għandu, f’termini skontati, jibqa’ negattiv għall-perjodu ta’ previżjoni.
Figura 5
DCF (reali) kumulattiv (f’PLN) fl-aġġornament tal-MEIP tal-2012
(…)
(175)
Konsegwentement, il-Kummissjoni tikkonkludi li d-deċiżjoni tal-muniċipalitajiet ta’ Gdynia u Kosakowo li jiffinanzjaw il-konverżjoni tal-mitjar militari ta’ Gdynia f’ajruport ċivili mhijiex konsistenti mal-MEIP fuq il-bażi tal-aġġornament tal-MEIP tal-2012 u li, għalhekk, din tagħti vantaġġ ekonomiku li l-maniġer tal-ajruport ma kienx ikun jista’ jikseb taħt kundizzjonijiet tas-suq normali.
L-aġġornament ta’ Novembru 2013
(176)
Il-Kummissjoni tqis ukoll li l-modifiki fil-pjan ta’ investiment intiżi biex jiġġeneraw dħul addizzjonali mill-bejgħ tal-karburanti mill-ajruport (mingħajr operatur estern) u milli jiġu offruti servizzi ta’ navigazzjoni ma għandhomx jiġu kkunsidrati fil-valutazzjoni tal-konsistenza tal-investiment mal-MEIP. Il-Polonja kkonfermat li dawn is-sorsi ta’ dħul addizzjonali possibbli ma ġewx inklużi fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010, fl-istudju dwar l-MEIP tal-2011 jew fl-aġġornament tal-MEIP tal-2012 għall-ajruport ta’ Gdynia, billi la l-azzjonisti pubbliċi u lanqas il-kumpanija ma setgħu jkunu ċerti fil-mument meta tħejjew dawn l-istudji li huma sejrin jiksbu l-awtorizzazzjonijiet u l-konċessjonijiet kollha meħtieġa sabiex ikunu jistgħu jipprovdu tali servizzi. Billi ma kienx possibbli li jinkisbu l-awtorizzazzjonijiet u l-konċessjonijiet meħtieġa fiż-żmien meta twettqu l-istudji dwar l-MEIP, il-Kummissjoni ma tistax tieħu kont retrospettiv tagħhom.
Konklużjoni
(177)
Il-Kummissjoni tqis li l-finanzjament pubbliku pprovdut mill-muniċipalitajiet ta’ Gdynia u Kosakowo lill-maniġer tal-ajruport huwa inkonsistenti mal-MEIP. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-miżura inkwistjoni tagħti vantaġġ ekonomiku lil Gdynia-Kosakowo Airport Ltd li din ma kenitx tikseb taħt kundizzjonijiet tas-suq normali.
5.1.4. Selettività
(178)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, sabiex miżura tiġi definita bħala għajnuna mill-Istat, hija għandha tiffavorixxi lil “ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti”. Fil-każ inkwistjoni, il-Kummissjoni tinnota li l-injezzjonijiet tal-kapital jikkonċernaw biss lil Gdynia-Kosakowo Airport Ltd. Għalhekk, huma selettivi fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
5.1.5. It-tfixkil tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ
(179)
Meta l-għajnuna mogħtija minn Stat Membru ssaħħaħ il-pożizzjoni ta’ impriża mqabbla ma’ impriżi oħrajn li jikkompetu fis-suq intern, dawn tal-aħħar għandhom jitqiesu bħala li ġew affettwati minn dik l-għajnuna (58). Il-vantaġġ ekonomiku mogħti mill-miżura inkwistjoni jsaħħaħ il-pożizzjoni ekonomika tal-operatur tal-ajruport, billi l-operatur tal-ajruport ikun jista’ jibda n-negozju tiegħu mingħajr ma jkollu bżonn iġorr l-ispejjeż operattivi u tal-investiment inerenti
180)
Kif ġie vvalutat fit-Taqsima 5.1.1, l-operat ta’ ajruport huwa attività ekonomika. Hemm kompetizzjoni minn naħa waħda bejn l-ajruporti sabiex jattiraw il-kumpaniji tal-ajru u t-traffiku tal-ajru korrispondenti (il-passiġġieri u l-merkanzija) u, min-naħa l-oħra, bejn il-maniġers tal-ajruporti, li jistgħu jikkompetu bejniethom sabiex jiġu fdati bl-amministrazzjoni ta’ ajruport partikolari. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tenfasizza, b’mod partikolari fir-rigward tal-LCCs, li l-ajruporti li jinsabu f’catchment areas differenti u fi Stati Membri differenti jistgħu jsibu ruħhom ukoll f’kompetizzjoni ma’ xulxin sabiex jattiraw dawk il-kumpaniji tal-ajru. Il-Kummissjoni tinnota li l-ajruport ta’ Gdynia sejjer jilqa’ fih madwar […] 000 passiġġier sal-2020 u sa 1 miljun passiġġier fl-2030.
(181)
Kif issemma fil-paragrafu 40 tal-Linji Gwida dwar l-Avjazzjoni tal-2005, mhuwiex possibbli li jiġu esklużi saħansitra ajruporti żgħar mill-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Fid-dawl tat-traffiku previst fl-ajruport ta’ Gdynia u l-prossimità tiegħu għall-ajruport ta’ Gdansk (mhux aktar minn madwar 25 km bogħod), il-Kummissjoni tqis li l-kompetizzjoni u l-kummerċ bejn l-Istati Membri jistgħu jiġu affettwati.
(182)
Abbażi tal-argumenti ppreżentati fil-premessi 179 sa 181, il-vantaġġ ekonomiku konferit fuq il-maniġer tal-ajruport ta’ Gdynia jsaħħaħ il-pożizzjoni tiegħu vis-à-vis l-kompetituri tiegħu fis-suq tal-Unjoni ta’ fornituri ta’ servizzi pprovduti fl-ajruporti. Għalhekk, il-finanzjament pubbliku li qiegħed jiġi eżaminat ifixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni u jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
5.1.6 Konklużjoni
(183)
Fid-dawl tal-argumenti ppreżentati fil-premessi 83 sa 182, il-Kummissjoni tqis li l-injezzjonijiet tal-kapital mogħtija lil Gdynia-Kosakowo Airport Ltd jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Billi l-finanzjament diġà kien tpoġġa għad-dispożizzjoni ta’ Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, il-Kummissjoni tqis ukoll li l-Polonja naqset milli tikkonforma mal-projbizzjoni stipulata fl-Artikolu 108(3) tat-TFUE (59).
5.2. IL-KOMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJNUNA
(184)
Il-Kummissjoni eżaminat jekk l-għajnuna inkwistjoni tistax titqies bħala kompatibbli mas-suq intern. Kif ġie deskritt hawn fuq, l-għajnuna tikkonsisti fil-finanzjament tal-ispejjeż tal-investiment marbuta mat-twaqqif tal-ajruport ta’ Gdynia u t-telf operattiv matul l-ewwel snin tal-operat tal-ajruport (jiġifieri sal-2019, skont l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 u anki dak tal-2012).
(185)
L-Artikolu 107(3) tat-TFUE jipprovdi għal numru ta’ eċċezzjonijiet għar-regola ġenerali stabbilita fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE li l-għajnuna mill-Istat mhijiex kompatibbli mas-suq intern. L-għajnuna inkwistjoni tista’ tiġi vvalutata biss fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, li jistipula li: “l-għajnuna sabiex jiġi ffaċilitat l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet ekonomiċi jew ta’ ċerti oqsma ekonomiċi, fejn tali għajnuna ma taffettwax b’mod negattiv il-kundizzjonijiet tal-kummerċ sa ċertu punt li jmur kontra l-interess komuni”, tista’ titqies bħala kompatibbli mas-suq intern. F’dan ir-rigward, il-Linji Gwida dwar l-Avjazzjoni tal-2005 jipprovdu qafas għall-valutazzjoni ta’ jekk l-għajnuna lill-operaturi tal-ajruporti tistax tiġi ddikjarata bħala kompatibbli skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE. Huma jsemmu numru ta’ kriterji li għandha tikkunsidra l-Kummissjoni.
5.2.1. Għajnuna għall-investiment
(186)
L-għajnuna mill-Istat għall-finanzjament tal-infrastruttura tal-ajruport tkun kompatibbli mal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE jekk hija tkun konformi mal-kundizzjonijiet stipulati fil-paragrafu 61 tal-Linji Gwida dwar l-Avjazzjoni tal-2005:
(i)
il-kostruzzjoni u l-operat tal-infrastruttura jissodisfaw objettiv definit b’mod ċar ta’ interess komuni (l-iżvilupp reġjonali, l-aċċessibbiltà, eċċ.)
(ii)
l-infrastruttura tkun neċessarja u proporzjonali għall-objettiv li jkun ġie stabbilit;
(iii)
l-infrastruttura jkollha prospetti sodisfaċenti għall-użu fuq perjodu ta’ żmien medju, b’mod partikolari fir-rigward tal-użu tal-infrastruttura eżistenti
(iv)
l-utenti potenzjali kollha tal-infrastruttura jkollhom aċċess għaliha b’mod ugwali u mhux diskriminatorju; u
(v)
l-iżvilupp tal-kummerċ ma jiġix affettwat sa ċertu punt li jmur kontra l-interess tal-Unjoni.
(187)
Barra minn hekk, sabiex tkun kompatibbli mas-suq intern, l-għajnuna mill-Istat lill-ajruporti, bħal kwalunkwe miżura oħra ta’ għajnuna mill-Istat, għandu jkollha effett ta’ inċentiv u tkun neċessarja u proporzjonali għall-objettiv leġittimu segwit.
(188)
Il-Polonja hija tal-opinjoni li l-finanzjament pubbliku tal-proġett ta’ konverżjoni fil-mitjar ta’ Gdynia huwa konformi mal-kriterji kollha għall-għajnuna għall-investiment imsemmija fil-Linji Gwida dwar l-Avjazzjoni tal-2005.
(i) Il-kostruzzjoni u l-operat tal-infrastruttura jissodisfaw objettiv definit b’mod ċar ta’ interess komuni (l-iżvilupp reġjonali, l-aċċessibbiltà, eċċ.)
(189)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Pomerania diġà hija moqdija b’mod effiċjenti mill-ajruport ta’ Gdansk, li jinsab biss madwar 25 km bogħod mill-ajruport ġdid li huwa ppjanat
(190)
L-ajruport ta’ Gdansk jinsab ħdejn ir-ring road ta’ Tricity, li hija parti mit-triq express S6 li tgħaddi minn madwar Gdynia, Sopot u Gdansk u li tipprovdi lill-maġġoranza kbira tal-abitanti tal-Pomerania b’aċċess faċli għall-ajruport. Għall-abitanti nfushom ta’ Gdynia, il-kostruzzjoni ta’ ajruport ġdid ma għandhiex twassal għal titjib sostanzjali fil-konnettività, minħabba li kemm l-ajruport ta’ Gdynia kif ukoll dak ta’ Gdansk jinsabu madwar 20-25 minuta bogħod bil-karozza miċ-ċentru ta’ Gdynia.
(191)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-konnessjoni tat-Tricity Metropolitan Rail li qiegħda tinbena bħalissa b’kofinanzjament mill-fondi strutturali tal-Unjoni ser tkun qiegħda tippermetti lir-residenti ta’ Gdansk u Gdynia jivvjaġġaw direttament miċ-ċentru tal-belt tagħhom lejn l-ajruport ta’ Gdansk f’madwar 25 minuta. It-Tricity Metropolitan Rail mistennija tipprovdi wkoll lin-nies f’żoni oħrajn tal-Pomerania b’konnessjonijiet ferrovjarji diretti jew indiretti lejn l-ajruport ta’ Gdansk.
(192)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-ajruport ta’ Gdansk bħalissa għandu kapaċità ta’ 5 miljun passiġġier fis-sena, filwaqt li t-traffiku proprju tal-passiġġieri mill-2010 sal-2013 kien kif ġej: 2010 - 2,2 miljuni, 2011 - 2,5 miljuni, 2012 - 2,9 miljuni, 2013 - 2,8 miljuni. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-ajruport ta’ Gdansk bħalissa qiegħed jiġi estiż sabiex jibda jakkomoda 7 miljun passiġġier fis-sena. Dan l-investiment għandu jitlesta fl-2015.
(193)
Barra minn hekk, skont il-previżjoni tat-traffiku pprovduta mill-Polonja għal Pomerania u li ntużat fit-tħejjija tal-aġġornament tal-MEIP tal-2012, id-domanda totali fir-reġjun sejra tkun ta’ […] passiġġieri fis-sena […].
Tabella 9
Il-projezzjonijiet tat-traffiku għall-Pomerania (f’miljuni)
2013
2015
2017
2019
2020
2023
2026
2027
2028
2030
2,8
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
7,7
(194)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li, skont l-informazzjoni pprovduta mill-Polonja, il-pjan prinċipali għall-ajruport ta’ Gdansk jipprovdi għal espansjoni ulterjuri tal-ajruport sabiex jakkomoda aktar minn 10 miljun passiġġier fis-sena. Għalhekk, skont l-iżvilupp tat-traffiku, fil-ġejjieni tista’ tittieħed deċiżjoni li l-kapaċità tal-ajruport ta’ Gdansk tiġi estiża sabiex ikun jista’ jakkomoda aktar minn 7 miljun passiġġier.
(195)
Skont il-Polonja, il-previżjoni aġġornata (imħejjija f’Marzu 2013) turi li d-domanda fil-catchment area mistennija tkun ogħla mill-projezzjonijiet tat-traffiku fl-2012. Skont il-projezzjonijiet immodifikati, id-domanda fil-catchment area sejra tkun ta’ madwar 9 miljun passiġġier fl-2030. Madankollu, anki din il-previżjoni turi li l-ajruport ta’ Gdansk waħdu għandu jkun biżżejjed, mingħajr aktar investiment, sabiex jissodisfa d-domanda fir-reġjun mill-inqas sal-2025 (fuq il-bażi tal-previżjonijiet tat-traffiku aġġustati li huma deskritti fil-premessa 45).
(196)
Barra minn hekk, skont l-informazzjoni pprovduta mill-Polonja, il-kapaċità attwali tar-runway fl-ajruport ta’ Gdansk hija ta’ 40-44 operazzjoni fis-siegħa, filwaqt li l-medja tal-użu bħalissa hija ta’ 4.7 operazzjonijiet fis-siegħa.
(197)
Abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-Polonja (ara l-premessi 192 sa 196 hawn fuq), il-Kummissjoni tosserva li fis-snin li ġejjin ser tkun qiegħda tintuża biss madwar 50-60 % tal-kapaċità tal-ajruport ta’ Gdansk. B’riżultat ta’ dan, anki bit-tkabbir rapidu fin-numri tal-passiġġieri fil-Pomerania, l-ajruport ta’ Gdansk ser ikun jista’ jissodisfa d-domanda mill-kumpaniji tal-ajru u mill-passiġġieri għal żmien twil.
(198)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-ajruport ta’ Gdansk joffri aktar minn 40 destinazzjoni nazzjonali u internazzjonali (kemm konnessjonijiet minn punt għal ieħor, kif ukoll konnessjonijiet lejn ċentri bħal Frankfurt, Munich, Varsavja u Kopenħagen).
(199)
Kif issemma fil-premessa 60, il-Polonja ssostni, minn naħa waħda, li l-kamp ta’ applikazzjoni għall-espansjoni tal-kapaċità fl-ajruport ta’ Gdansk huwa limitat għal raġunijiet ambjentali u ta’ ppjanar. Min-naħa l-oħra, hija ssostni wkoll li ma hemm ebda limiti fuq il-kamp ta’ applikazzjoni għall-espansjoni tal-kapaċità fl-ajruport ta’ Gdansk. Billi l-argumenti li jirrigwardaw ir-restrizzjonijiet fuq l-espansjoni tal-kapaċità huma kontradittorji u b’ebda mod ma huma ssostanzjati, il-Kummissjoni tqis li hija ma tistax tibbaża l-valutazzjoni tagħha fuqhom.
(200)
Fid-dawl tal-kapaċità żejda fl-ajruport ta’ Gdansk, li fit-tul mhux ser tkun qiegħda tintuża kompletament, kif ukoll il-pjan li tkompli tiġi estiża l-kapaċità f’dak l-ajruport jekk ikun hemm bżonn fuq perjodu ta’ żmien itwal, il-Kummissjoni ma temminx li l-ħolqien ta’ ajruport ieħor fil-Pomerania għandu jikkontribwixxi għall-iżvilupp tar-reġjun. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tosserva li l-Pomerania diġà għandha konnessjonijiet tajbin grazzi għall-ajruport ta’ Gdansk, filwaqt li tirrimarka li ajruport ġdid mhux mistenni jtejjeb il-konnessjonijiet ma’ dan ir-reġjun.
(201)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-mudell kummerċjali għall-ajruport ta’ Gdynia jissuġġerixxi li huwa sejjer ikun qiegħed jikkompeti għall-passiġġieri mal-ajruport ta’ Gdansk fis-swieq tal-LCC, tat-titjiriet charter u tal-avjazzjoni ġenerali. Barra minn hekk, il-ħolqien ta’ ajruport ġdid bil-ħsieb li jservi bħala ajruport ta’ riserva f’każ ta’ emerġenza ma jistax jiġġustifika l-iskala ta’ investiment fl-ajruport ta’ Gdynia.
(202)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li l-investiment fl-ajruport ta’ Gdynia sempliċiment għandu jwassal għad-duplikazzjoni tal-infrastruttura fir-reġjun u, b’hekk, ma jissodisfax objettiv definit b’mod ċar ta’ interess komuni.
(ii) L-infrastruttura hija neċessarja u proporzjonali għall-objettiv li ġie
(203)
Kif intqal fil-premessi 189 sa 202, il-Kummissjoni tqis li l-catchment area tal-ajruport ta’ Gdynia hija u ser tkompli tkun moqdija b’mod effiċjenti mill-ajruport ta’ Gdansk. Barra minn hekk, iż-żewġ ajruporti sejrin isegwu mudell kummerċjali simili u jiffokaw primarjament fuq l-LCCs u t-titjiriet charter.
(204)
Fin-nuqqas ta’ objettiv definit b’mod ċar ta’ interess komuni, il-Kummissjoni tqis li l-infrastruttura ma tistax titqies bħala neċessarja jew proporzjonali għal objettiv ta’ interess komuni (ara wkoll il-premessa 202 hawn fuq).
(iii) L-infrastruttura għandha prospetti sodisfaċenti għall-użu fuq perjodu ta’ żmien medju, b’mod partikolari fir-rigward tal-użu tal-infrastruttura eżistenti
(205)
Kif intqal fil-punt (i), l-ajruport ta’ Gdynia jinsab biss madwar 25 km bogħod mill-ajruport eżistenti ta’ Gdansk u ż-żewġ ajruporti għandhom l-istess catchment area u mudell kummerċjali simili.
(206)
Fil-mument, l-ajruport ta’ Gdansk qiegħed jintuża f’inqas minn 60 % tal-kapaċità tiegħu. Meta wieħed iqis l-investimenti li qegħdin isiru bħalissa, l-ajruport ta’ Gdansk huwa biżżejjed sabiex jilqa’ għad-domanda fir-reġjun mill-inqas sal-2025-2028, skont il-previżjonijiet użati, u allura l-espansjoni ulterjuri tiegħu hija fattibbli.
(207)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju għall-ajruport ta’ Gdynia jindika li l-ajruport għandu jiġġenera madwar [80 - 90] % tad-dħul tiegħu billi jservi lit-trasportaturi low-cost u charter. Dan ifisser li huwa ser ikun qiegħed jiffoka fuq is-swieq li jirrappreżentaw in-negozju prinċipali tal-ajruport ta’ Gdansk.
(208)
F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-Polonja ma pprovdiet ebda prova ta’ kollaborazzjoni possibbli bejn iż-żewġ ajruporti.
(209)
Il-pjanijiet sabiex jiġi ġġenerat dħul minn attivitajiet oħrajn relatati mal-avjazzjoni u mhux relatati mal-avjazzjoni (produzzjoni u servizzi) minnhom infushom mhumiex biżżejjed sabiex ikopru l-ispejjeż operattivi għoljin relatati mat-tmexxija tal-ajruport ta’ Gdynia.
(210)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-ajruport ta’ Gdynia ma joffrix prospetti sodisfaċenti għall-użu fuq perjodu ta’ żmien medju.
(iv) L-utenti potenzjali kollha tal-infrastruttura għandhom aċċess għaliha b’mod ugwali u mhux diskriminatorju
(211)
Il-Polonja kkonfermat li l-utenti potenzjali kollha għandu jkollhom aċċess għall-infrastruttura tal-ajruport fuq bażi ugwali u mhux diskriminatorja mingħajr ebda diskriminazzjoni kummerċjalment mhux ġustifikata.
(v) L-iżvilupp tal-kummerċ mhuwiex affettwat sal-punt li jmur kontra l-interess komuni
(212)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Polonja ma pprovdiet ebda prova li l-ajruporti ta’ Gdynia u Gdansk sejrin jifformaw ċentru tal-avjazzjoni kollaborattiv. Il-loġika tissuġġerixxi li ż-żewġ ajruporti fil-fatt ser ikollhom jikkompetu sabiex essenzjalment jattiraw l-istess passiġġieri
(213)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju tal-ajruport ta’ Gdynia (fejn madwar [80 - 90] % tad-dħul jiġi ġġenerat mit-titjiriet low-cost u charter) u l-iskala tal-investiment (pereżempju terminal b’kapaċità ta’ 0,5 miljun passiġġier fis-sena li mistenni jiġi estiż fil-ġejjieni) ma jissostanzjawx l-affermazzjoni li l-ajruport ta’ Gdynia sejjer jiffoka fuq it-traffiku tal-avjazzjoni ġenerali u jipprovdi biss, jew primarjament, servizzi lis-settur tal-avjazzjoni ġenerali.
(214)
B’kunsiderazzjoni ta’ dak li ntqal hawn fuq u l-fatt li ż-żewġ ajruporti sejrin jiffokaw fuq l-LCC u t-titjiriet charter, il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna hija indirizzata lil ajruport li sejjer ikun f’kompetizzjoni diretta ma’ ajruport ieħor fl-istess catchment area, mingħajr ma hemm xi domanda għal servizzi ta’ ajruport li ma tistax tiġi ssodisfata mill-ajruport eżistenti.
(215)
Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-għajnuna inkwistjoni għandha taffettwa l-kummerċ sa ċertu punt li jmur kontra l-interess komuni. Din il-konklużjoni hija kkorroborata min-nuqqas ta’ objettiv ta’ interess komuni li l-għajnuna għandha tilħaq.
(vi) In-neċessità tal-għajnuna u l-effett ta’ inċentiv
(216)
Abbażi tad-dejta pprovduta mill-Polonja, il-Kummissjoni tqis li l-ispejjeż għall-investiment jistgħu jkunu aktar baxxi minn dawk għall-kostruzzjoni ta’ ajruporti reġjonali komparabbli oħrajn fil-Polonja. Dan huwa dovut primarjament għall-użu tal-infrastruttura eżistenti fil-mitjar militari. Barra minn hekk, il-Polonja ssostni li, mingħajr l-għajnuna, l-investiment ma jkunx jista’ jitwettaq mill-maniġer tal-ajruport.
(217)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-perjodu twil li huwa meħtieġ sabiex jintlaħaq il-punt ta’ ekwilibriju għal dan it-tip ta’ investiment ifisser li jista’ jkun meħtieġ finanzjament pubbliku sabiex jimmodifika l-imġiba tal-benefiċjarju b’tali mod li jipproċedi bl-investiment. Barra minn hekk, minħabba li l-profittabbiltà mistennija tal-proġett ta’ investiment ma tistax tiġi stabbilita (ara l-premessa 177) u investitur f’ekonomija tas-suq ma jsegwix tali proġett, huwa tabilħaqq probabbli li l-għajnuna qiegħda tbiddel l-imġiba tal-maniġer tal-ajruport.
(218)
Madankollu, fin-nuqqas ta’ objettiv definit b’mod ċar fl-interess komuni, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna ma tistax titqies bħala neċessarja u proporzjonali għal dak l-objettiv.
(219)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna għall-investiment minn Gdynia u Kosakowo favur Gdynia-Kosakowo Airport Ltd ma tikkonformax mar-rekwiżiti tal-Linji Gwida dwar l-Avjazzjoni tal-2005 u ma tistax titqies bħala kompatibbli mas-suq intern.
5.2.2. Għajnuna operattiva
(220)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-finanzjament tat-telf operattiv ta’ Gdynia-Kosakowo Airport Ltd jikkostitwixxi għajnuna operattiva, billi jnaqqas in-nefqa attwali tal-operatur tal-ajruport. Skont il-każistika tal-Qorti, fil-prinċipju, tali għajnuna operattiva hija inkompatibbli mas-suq intern. Skont il-Linji Gwida dwar l-Avjazzjoni tal-2005, l-għajnuna operattiva li tingħata lill-ajruporti tista’ tiġi ddikjarata bħala kompatibbli biss taħt ċirkostanzi eċċezzjonali u kundizzjonijiet stretti f’reġjuni żvantaġġjati.
(221)
Il-Kummissjoni tinnota li l-ajruport ta’ Gdynia jinsab f’reġjun żvantaġġjat li huwa kopert mid-deroga stabbilita fl-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE, li jfisser li l-Kummissjoni għandha tevalwa jekk l-għajnuna operattiva inkwistjoni tistax titqies bħala kompatibbli skont l-RAG.
(222)
Skont il-paragrafu 76 tal-RAG, l-għajnuna operattiva f’reġjuni koperti mid-deroga fl-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE tista’ tingħata, sakemm jiġu ssodisfati l-kriterji kumulattivi li ġejjin: (i) tkun ġustifikata f’termini tal-kontribuzzjoni tagħha għall-iżvilupp reġjonali u n-natura tagħha u (ii) il-livell tagħha jkun proporzjonali għan-nuqqasijiet li tfittex li ttaffi.
(223)
Il-Polonja hija tal-opinjoni li l-għajnuna operattiva hija kompatibbli mal-paragrafu 76 tal-RAG (ara l-premessi 77 sa 79).
(224)
Billi l-Pomerania diġà hija moqdija mill-ajruport ta’ Gdansk u l-ajruport il-ġdid mhuwiex sejjer itejjeb il-konnessjonijiet ma’ dan ir-reġjun, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li l-għajnuna għandha tikkontribwixxi għall-iżvilupp reġjonali.
(225)
Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-għajnuna operattiva ma tistax titqies li hija proporzjonali għan-nuqqasijiet li qiegħda tfittex li ttaffi, minħabba li ma jidhirx li l-Pomerania qiegħda tbati minn xi nuqqas ta’ konnettività.
(226)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna operattiva vvalutata ġiet allokata sabiex tiffinanzja sett predefinit ta’ nfiq. Madankollu, fid-dawl tal-valutazzjoni mill-Kummissjoni tal-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju għall-ajruport ta’ Gdynia u tal-valutazzjoni tagħha tal-livell tad-dħul u l-ispejjeż previsti li ġew ippreżentati fit-Taqsima 5.1.3, ma jistax jiġi konkluż li l-għajnuna għandha tkun limitata għal minimu neċessarju, tingħata fuq bażi tranżitorja u tkun digressiva. B’mod partikolari, fir-rigward tal-inċertezzi f’dak li għandu x’jaqsam mal-profittabbiltà mistennija tal-operatur tal-ajruport (ara t-taqsima dwar l-eżistenza tal-għajnuna), in-natura tranżitorja u d-digressività tal-għajnuna ma jistgħux jiġu żgurati.
(227)
Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni tqis li l-għoti ta’ għajnuna operattiva sabiex jiġi żgurat l-operat ta’ proġett ta’ investiment li jibbenifika minn għajnuna għal investiment inkompatibbli huwa inerentement inkompatibbli mas-suq intern.
(228)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna operattiva mogħtija minn Gdynia u Kosakowo favur Gdynia-Kosakowo airport Ltd mhijiex konformi mal-kriterji stabbiliti fl-RAG.
5.2.3. Konklużjoni dwar il-kompatibbiltà
(229)
Konsegwentement, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna mill-Istat mogħtija lil Gdynia-Kosakowo Airport Ltd hija inkompatibbli mas-suq intern.
(230)
Il-Kummissjoni ma identifikat ebda dispożizzjoni oħra li tikkonċerna l-kompatibbiltà mas-suq intern illi tista’ tipprovdi bażi sabiex l-għajnuna inkwistjoni titqies bħala kompatibbli mat-Trattat. Il-Polonja lanqas ma invokat xi dispożizzjoni li tikkonċerna l-kompatibbiltà mas-suq intern jew ipprovdiet argumenti sostanzjali li jippermettu lill-Kummissjoni tqis din l-għajnuna bħala kompatibbli.
(231)
L-għajnuna operattiva u għal investiment li l-Polonja tat jew għandha l-ħsieb li tagħti favur Gdynia-Kosakowo Airport Ltd hija inkompatibbli mas-suq intern. Il-Polonja implimentat l-għajnuna b’mod illegali u bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
6. IRKUPRU
(232)
B’konformità mat-TFUE u mal-każistika stabbilita tal-Qorti tal-Ġustizzja, il-Kummissjoni hija kompetenti sabiex tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jabolixxi jew ibiddel l-għajnuna meta huwa jsib li din hija inkompatibbli mas-suq intern (60). Il-Qorti konsistentement sostniet ukoll li l-obbligu fuq Stat li jabolixxi l-għajnuna meqjusa mill-Kummissjoni bħala li hija inkompatibbli mas-suq intern huwa intiż sabiex jistabbilixxi mill-ġdid is-sitwazzjoni li kienet teżisti qabel (61). F’dan il-kuntest, il-Qorti qalet li l-objettiv jintlaħaq ladarba l-benefiċjarju jkun ħallas lura l-ammonti mogħtija permezz ta’ għajnuna mhux legali, sabiex b’hekk jintilef il-vantaġġ illi jkun gawda fuq il-kompetituri tiegħu fis-suq u s-sitwazzjoni titreġġa’ lura għal kif kienet qabel tħallset l-għajnuna (62).
(233)
B’konformità ma’ din il-każistika, l-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 (63) jistabbilixxi li “meta jittieħdu deċiżjonijiet negattivi fir-rigward ta’ għajnuna mhux legali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mingħand il-benefiċjarju.”
(234)
Għalhekk, l-għajnuna mill-Istat imsemmija hawn fuq għandha tiġi rrimborżata lill-awtoritajiet Pollakki, sakemm din tkun tħallset,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. L-għajnuna mill-Istat, implimentata illegalment mill-Polonja bejn it-28 ta’ Awwissu 2007 u s-17 ta’ Ġunju 2013 bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea favur Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. permezz ta’ injezzjonijiet ta’ kapital li jammontaw għal PLN 91 714 000, hija inkompatibbli mas-suq intern.
2. L-għajnuna mill-Istat li l-Polonja qiegħda tippjana li timplimenta għal Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. wara s-17 ta’ Ġunju 2013 għall-konverżjoni tal-mitjar militari ta’ Gdynia-Kosakowo f’ajruport ċivili hija inkompatibbli mas-suq intern. Għalhekk, l-għajnuna mill-Istat ma tistax tiġi implimentata.
Artikolu 2
1. Il-Polonja tirkupra l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(1) mingħand il-benefiċjarju.
2. Is-somom li jridu jiġu rkuprati għandhom iġorru imgħax mid-dati elenkati fit-tieni subparagrafu sal-irkupru effettiv tagħhom.
Id-dati li fihom is-somom li jridu jiġu rkuprati tpoġġew għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju huma dawn li ġejjin:
(a)
it-28 ta’ Awwissu 2007 għall-ammont ta’ PLN 50 000;
(b)
l-4 ta’ Marzu 2008 għall-ammont ta’ PLN 200 000;
(c)
il-11 ta’ Settembru 2008 għall-ammont ta’ PLN 500 000;
(d)
it-28 ta’ Lulju 2009 għall-ammont ta’ PLN 1 345 000;
(e)
it-8 ta’ Diċembru 2010 għall-ammont ta’ PLN 4 361 000;
(f)
it-8 ta’ Lulju 2011 għall-ammont ta’ PLN 25 970 000;
(g)
l-1 ta’ Settembru 2011 għall-ammont ta’ PLN 1 779 000;
(h)
il-25 ta’ April 2012 għall-ammont ta’ PLN 31 009 000;
(i)
is-27 ta’ Mejju 2013 għall-ammont ta’ PLN 6 469 000;
(j)
is-17 ta’ Ġunju 2013 għall-ammont ta’ PLN 20 031 000.
3. L-imgħax għandu jiġi kkalkolat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (64).
4. Il-Polonja tikkanċella l-pagamenti pendenti kollha tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(2) b’effett mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 3
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(1) għandu jkun immedjat u effettiv.
2. Il-Polonja tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur wara d-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
1. Fi żmien xahrejn wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Polonja tissottometti l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
l-ammont totali (kapital u imgħax ta’ rkupru) li għandu jiġi rkuprat mill-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni ddettaljata tal-miżuri li ttieħdu diġà u dawk ippjanati sabiex jikkonformaw ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
dokumenti li juru li l-benefiċjarju kien ordnat iħallas lura l-għajnuna.
2. Il-Polonja żżomm lill-Kummissjoni informata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda sabiex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sakemm jitlesta l-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(1). Hija tissottometti minnufih, fuq talba sempliċi mill-Kummissjoni, informazzjoni dwar il-miżuri li ttieħdu diġà u dawk ippjanati sabiex jikkonformaw ma’ din id-Deċiżjoni. Hija tipprovdi wkoll informazzjoni ddettaljata li tikkonċerna l-ammonti ta’ għajnuna u l-imgħax ta’ rkupru li ġew irkuprati diġà mill-benefiċjarju.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Polonja.
Magħmul fi Brussell, il-11 ta’ Frar 2014.