ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. března 2014
o státní podpoře SA.34572 (13/C) (ex 13/NN), kterou poskytlo Řecko společnosti Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.
(oznámeno pod číslem C(2014) 1818)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/539/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
V rámci svého ekonomického ozdravného programu zahájilo Řecko program privatizace (2). K privatizaci byla jako státní podnik určena i společnost Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. (dále jen „společnost Larco“).
(2)
V březnu 2012 Fond pro správu majetku Řecké republiky (Hellenic Republic Asset Development Fund, dále jen „HRADF“) (3) informoval Komisi o navrhované privatizaci společnosti Larco. Aby se objasnilo, zda mohou v souvislosti s privatizačním projektem vyvstat nějaké problémy spojené se státní podporou, zahájila Komise řízení z moci úřední a v dubnu 2012 zahájila předběžné posouzení.
(3)
V rámci těchto jednání z odpovědi řeckých úřadů na dotazník ze dne 16. března 2012 vyplynulo, že společnost Larco měla již dříve užitek ze státních opatření. Komise požádala o další informace prostřednictvím e-mailových zpráv ze dne 18. dubna 2012, 24. dubna 2012, 5. července 2012, 22. srpna 2012 a 7. prosince 2012, a dopisy ze dne 4. května 2012 a 14. ledna 2013, na něž řecké orgány odpověděly dne 20. dubna 2012, 26. dubna 2012, 3. října 2012, 13. listopadu 2012, 15. listopadu 2012, 7. prosince 2012, 24. prosince 2012 a 18. ledna 2013. Setkání útvarů Komise a zástupců řeckých orgánů se uskutečnilo ve dnech 30. dubna 2012 a 11. září 2012 v Aténách a dne 25. ledna 2013 v Bruselu.
(4)
Dopisem ze dne 6. března 2013 (dále jen „rozhodnutí ze dne 6. března 2013“) Komise sdělila Řecku, že se rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy, pokud jde o některá opatření podpory popsaná v části 2.2. níže (dále jen „formální vyšetřovací řízení“).
(5)
Rozhodnutí ze dne 6. března 2013 bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala řecké orgány a zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k opatřením podpory.
(6)
Komise obdržela vyjádření od řeckých orgánů dne 30. dubna 2013. Od zúčastněných stran žádné připomínky neobdržela.
(7)
Dne 21. ledna 2014 řecké orgány e-mailem informovaly Komisi, že souhlasí s přijetím rozhodnutí v anglickém jazyce.
2. POPIS OPATŘENÍ PODPORY
2.1. Příjemce
(8)
Společnost Larco se zabývá těžbou a zpracováním lateritu, těžbou lignitu a výrobou feroniklu a vedlejších produktů. Mezi činnosti společnosti patří průzkum, vývoj, těžba, tavba a obchodování s vlastními výrobky na celém světě. Společnost Larco je jedním z největších výrobců feroniklu na světě. V roce 2012 měla společnost 960 zaměstnanců, čímž se řadí mezi velké podniky (5).
(9)
V době, kdy probíhalo formální vyšetřovací řízení, vlastnil 55,2 % akcií společnosti Larco řecký stát prostřednictvím HRADF, 33,4 % vlastnila Řecká národní banka (National Bank of Greece S.A., soukromá finanční instituce, dále jen „NBG“) a 11,4 % vlastnila společnost Public Power Corporation S.A. (zavedený výrobce elektrické energie v Řecku, v němž je řecký stát majoritním držitelem akcií, dále jen „PPC“).
(10)
Společnost Larco provozuje huť ve městě Larymna ve středním Řecku. Společnost Larco rovněž vlastní těžební práva ve čtyřech lokalitách v různých částech Řecka: v dolech Agios Ioannis (poblíž města Larymna), v dolech Evia, v dolech Kastoria a v lignitovém dole Servia.
(11)
Společnost Larco byla založena jako nová právnická osoba v roce 1989 po likvidaci společnosti Hellenic Mining and Metallurgical S.A. ve městě Larymna (dále jen „někdejší společnost Larco“). Někdejší společnost Larco je stále v likvidaci, ale její aktiva byla spolu s odpovídajícími závazky v roce 1989 převedena do společnosti Larco. Někdejší společnost Larco je tedy věřitelem nynější společnosti Larco.
2.2. Popis jednotlivých opatření
2.2.1. Opatření 1: nevymáhání dluhu ministerstvem financí
(12)
V dubnu 1998 bylo dosaženo dohody o vyrovnání pohledávek mezi společností Larco a jejími největšími věřiteli, zejména někdejší společností Larco, společností PPC a řeckým státem. Podle dohody z roku 1998 měly být závazky společnosti Larco vůči těmto věřitelům spravovány s úrokem 6 % per annum (dále jen „p.a.“). Dluh vůči řeckému státu nicméně zůstal stabilní či přinejmenším od roku 2004 mírně vzrostl (6), zatímco závazky vůči společnosti PPC a někdejší společnosti Larco byly vyrovnány či poklesly (7).
(13)
Zdá se tedy, že stát nakládal se svými pohledávkami za společností Larco jiným způsobem než druzí dva věřitelé.
2.2.2. Opatření 2: státní záruka poskytnutá v roce 2008
(14)
Dne 22. prosince 2008 poskytl stát záruku za úvěr pro společnost Larco od banky ATE ve výši 30 milionů EUR. Záruka se vztahovala na 100 % úvěru po dobu až 3 let a prémie za záruku činila 1 % p.a.
2.2.3. Opatření 3: navýšení kapitálu v roce 2009
(15)
V roce 2009 s ohledem na záporné hodnoty vlastního kapitálu správní rada společnosti Larco navrhla navýšit základní kapitál o 134 milionů EUR, což všichni tři akcionáři schválili. Nicméně pouze řecký stát využil svá práva v plném rozsahu, zatímco banka NBG využila svá práva částečně a společnost PPC se na navýšení kapitálu nijak nepodílela. Na navýšení základního kapitálu se nepodíleli žádní noví akcionáři.
(16)
Skutečné navýšení základního kapitálu činilo pouze o 65,5 milionu EUR, z čehož stát přispěl přibližně 45 miliony EUR (69 % celkového kapitálového vkladu) a banka NBG přispěla 20,5 milionu EUR (31 %). I přes obtížnou finanční situaci společnosti Larco se zdá, že navýšení kapitálu nebylo založeno na restrukturalizačním plánu, který by obnovil životaschopnost společnosti, zatímco banka NBG podle všeho odepsala účetní hodnotu společnosti „protože banka NBG nepředpokládá, že získá zpět účetní hodnotu investice, jelikož společnost čelí vážným finančním problémům“ (8) (viz 45. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 6. března 2013).
2.2.4. Opatření 4: státní záruka poskytnutá v roce 2010
(17)
Dne 10. května 2010 poskytl stát záruku na krytí záruční listiny, aby banka NGB poskytla společnosti Larco částku ve výši 10,8 milionu EUR. Záruka pokryla 100 % záruční listiny, byla poskytnuta na neomezenou dobu a prémie za záruku činila 2 % p.a.
2.2.5. Opatření 5: záruční listiny místo zaplacení daňové pokuty předem v roce 2010
(18)
V roce 2010 řecké daňové orgány provedly audit účetní závěrky společnosti Larco a odmítly účetní zpracování určitých ztrát plynoucích ze zajišťovacích smluv pro ceny niklu. Z důvodu nesprávného zaúčtování ztrát byla uložena daňová pokuta ve výši 190 milionů EUR (9).
(19)
Společnost Larco tuto daňovou pokutu následně napadla u řeckých soudů. Podle řeckých právních předpisů platí (10), že subjekt, který je povinen uhradit daňovou pokutu, musí z této pokuty předem splatit 25 %, aby ji mohl u soudu napadnout (v tomto případě 25 % částky odpovídá 47 milionům EUR).
(20)
V případě společnosti Larco však řecký správní soud rozhodl, že ji zprostí povinnosti zaplatit 25 % daňové pokuty předem, a tuto povinnost nahradil povinností uložit záruční listiny na částku ve výši pouhých 1,5 milionu EUR.
2.2.6. Opatření 6: státní záruky poskytnuté v roce 2011
(21)
Dne 30. prosince 2011 řecký stát poskytl dvě záruky na dva úvěry ve výši 30 milionů EUR a 20 milionů EUR od banky ATE. Jeden z úvěrů (ve výši 20 milionů EUR) byl v okamžiku, kdy byla záruka poskytnuta, po termínu splatnosti. Záruky zajišťovaly 100 % pokrytí dluhu a prémie činila 1 % p.a.
2.3. Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(22)
V rozhodnutí ze dne 6. března 2013 (18.-25. bod odůvodnění) dospěla Komise k předběžnému závěru, že společnost Larco může být od roku 2007 považována za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci (11). Vzhledem k tomu dospěla Komise k předběžnému závěru, že všech šest opatření představuje státní podporu a vyjádřila pochybnosti ohledně slučitelnosti těchto opatření s vnitřním trhem.
(23)
V případě, že by dotčená opatření představovala státní podporu, byla by poskytnuta v rozporu s požadavky na oznámení a pozastavení stanovenými v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
3. PŘIPOMÍNKY ŘECKA
3.1. Podnik v obtížích
(24)
Ve svých připomínkách v rámci formálního vyšetřovacího řízení řecké orgány tvrdily, že společnost Larco nebyla v letech 2008 a 2009 podnikem v obtížích, protože zaznamenané ztráty byly způsobeny poklesem celosvětové ceny feroniklu v tomto období. Řecké orgány tvrdily, že společnost Larco byla podnikem v obtížích až od roku 2010.
3.2. Opatření 1: nevymáhání dluhu ministerstvem financí
(25)
Řecké orgány namítly, že státní úvěr pro společnost Larco v podstatě nepředstavuje státní prostředky, protože to byl původně soukromý úvěr poskytnutý organizací pro restrukturalizaci podniků (Organisation for Entreprise Restructuring S.A., dále jen „OER“). Když organizace OER procházela likvidací podle zákona č. 2741/1999, všechny její pohledávky byly převedeny na stát.
(26)
Dále řecké orgány vysvětlily, že dohoda o vyrovnání pohledávek z roku 1998 obsahovala zvláštní pravidla pro správu a vymáhání nesplacených pohledávek, která se měla použít na konci každého účetního období následujícím způsobem:
a)
pokud by společnost Larco zaznamenala během účetního období zisk, byly by věřitelům nejdříve splaceny vzniklé úroky (6 % p.a.) a až poté jistina;
b)
po splacení úroků by si společnost Larco ponechala určitou částku ze zisků na investice;
c)
po použití bodů a) a b) by jakýkoliv zisk, který zůstal na účtech společnosti Larco, byl rozdělen poměrným způsobem mezi věřitele společnosti Larco.
(27)
Pokud by společnost Larco po roce 1999 nevykázala žádný zisk, věřitelé měli právo dosáhnout splacení pohledávky prostřednictvím různých prostředků, jako například považovat platbu za splatnou, kapitalizace dluhu atd. Věřitelé nicméně nebyli oprávněni k jakékoliv nucené exekuci nesplacené pohledávky, jako je například zabavení aktiv společnosti nebo nucené zahájení konkurzního řízení vůči dotčené společnosti.
(28)
Do roku 2003 věřitelé obdrželi vzniklý úrok, jak bylo dohodnuto. V letech 2004-2007 společnost Larco nedosáhla žádného zisku, a tudíž nedošlo ke splacení vzniklého úroku. V roce 2007 uzavřela společnost PPC se společností Larco dohodu o surovinách, kterou schválili všichni věřitelé a podle níž společnost Larco dodávala společnosti PPC lignit, čímž snižovala výši pohledávky. Pohledávka vůči společnosti PPC byla zcela splacena v roce 2011.
(29)
Správce majetku někdejší společnosti Larco pokračoval ve vymáhání dluhu soudní cestou a zdá se, že určitá částka již byla splacena. Do roku 2011 někdejší společnost Larco na základě dohody z roku 1998 vymohla 5 milionů EUR nesplacené pohledávky. Vzhledem k tomu, že někdejší společnost Larco též měla dluhy vůči řeckému státu, vymohl řecký stát celou částku těchto 5 milionů EUR.
(30)
Pokud jde o přímý dluh společnosti Larco vůči řeckému státu, řecký stát společnosti Larco pravidelně zasílal faktury na roční částky dluhu včetně ročních vzniklých úroků.
(31)
Řecké orgány tudíž tvrdily, že dluh plynoucí z dohody z roku 1998 nemůže představovat státní prostředky a že společnost Larco v žádném případě nezískala selektivní výhodu.
3.3. Opatření 2: státní záruka poskytnutá v roce 2008
(32)
Řecké orgány se odvolaly na sdělení Komise o zárukách (12), a zejména na bod 3.2 tohoto sdělení, který obsahuje podmínky, za nichž Komise může vyloučit státní podporu v případě individuální záruky. Podle řeckých orgánů:
a)
společnost Larco nebyla podnikem v obtížích v okamžiku, kdy byla záruka poskytnuta;
b)
rozsah záruky mohl být náležitě poměřen v okamžiku, kdy byla záruka udělena;
c)
záruka byla poskytnuta na dluhové cenné papíry (dluhopisy), a mohla tudíž přesáhnout 80 % výše nesplaceného úvěru;
d)
1 % prémie zaplacená za záruku byla běžnou tržní cenou zohledňující finanční situaci společnosti Larco.
(33)
Řecké orgány tedy tvrdily, že státní záruka poskytnutá v roce 2008 nepředstavuje státní podporu.
(34)
Řecké orgány objasnily, že opatření 2 bylo uděleno na základě ministerského rozhodnutí YA 2/93378/0025 ze dne 22. prosince 2008 a pokrývalo přesnou částku 30 000 000 EUR.
3.4. Opatření 3: navýšení kapitálu v roce 2009
(35)
Řecké orgány uvedly, že důvodem účasti státu na navýšení kapitálu bylo ochránit hodnotu společnosti kvůli její nadcházející privatizaci a za účelem provedení plánu restrukturalizace. Ve svém rozhodnutí stát zohlednil růstový potenciál společnosti Larco, hodnotu aktiv společnosti, celkovou situaci na trhu s feroniklem, jakož i restrukturalizační opatření a opatření ke snížení nákladů.
(36)
Banka NBG poskytla 31 % částky určené k navýšení kapitálu. Na rozdíl od řeckého státu se banka NBG rozhodla využít svá práva pouze částečně. Řecké orgány namítly, že záměrem banky NBG bylo udržet určitou kontrolu nad společností, a že tudíž její kroky by neměly být považovány za nedostatek důvěry v budoucnost společnosti Larco. Banka NBG opravdu snížila svůj podíl ve společnosti Larco na nezbytné minimum podle řeckých právních předpisů, aby měla právo veta nad některými důležitými rozhodnutími správní rady.
(37)
Třetí akcionář, společnost PPC, výslovně rozhodl, že se nebude podílet na navýšení kapitálu, a souhlasil tudíž, že se jeho akciový podíl sníží. Řecké orgány uvedly, že se společnost PPC rozhodla nezúčastnit se navýšení kapitálu z toho důvodu, že jejím záměrem bylo umožnit státu, aby získal větší akcionářský podíl kvůli privatizaci společnosti.
(38)
Na závěr řecké orgány uvedly, že stát jednal jako investor v tržním hospodářství, a že tedy navýšení kapitálu v roce 2009 nepředstavovalo státní podporu.
(39)
Pokud jde o datum poskytnutí záruky, řecké orgány neposkytly přesvědčivé informace. Ze zápisu z valné hromady vyplývá, že řecký stát poskytl 15 000 000 EUR na navýšení základního kapitálu dne 15. dubna 2009 na základě dokumentu Οικ2/27694/0025 ministerstva financí vzhledem k celkovému příspěvku státu na navýšení základního kapitálu, který dosáhl výše 44 999 999,40 EUR. V účetní závěrce společnosti Larco z roku 2009 je uvedeno, že o navýšení kapitálu bylo rozhodnuto dne 14. května 2009, ale neobjasňuje se, kdy se vklad nového kapitálu fakticky uskutečnil.
3.5. Opatření 4: státní záruka poskytnutá v roce 2010
(40)
Řecké orgány vysvětlily, že v rámci dohody z roku 1998 někdejší společnost Larco trvale usilovala o splacení částky, jež jí dlužila společnost Larco, u řeckých soudů a byla vydána řada rozsudků a rozhodnutí o neplatnosti, mimo jiné i ve věci dluhu ve výši 10,5 milionu EUR (13).
(41)
V rámci odvolání, které společnost Larco podala, a vzhledem k nebezpečí, že dojde k nenapravitelné škodě, pozastavil řecký nejvyšší soud splácení dluhu ve výši přibližně 10,5 milionu EUR až do konečného rozsudku příslušného soudu. Toto pozastavení bylo uděleno pod podmínkou, že společnost Larco poskytne někdejší společnosti Larco záruční listinu na výše uvedenou částku. Banka NBG poskytla společnosti Larco záruční listinu na částku přibližně 10,8 milionu EUR (10,5 milionu EUR původně napadeného dluhu + 0,3 milionu EUR na soudní výlohy a poplatky). Záruční listina byla následně pokryta státní zárukou na celou částku s prémií 2 % p.a. na neomezenou dobu.
(42)
Řecké orgány vysvětlily, že opatření bylo poskytnuto státem jako akcionářem s cílem splnit podmínky nutné pro pozastavení splácení a pro ochranu státních investic před dluhy po lhůtě splatnosti. V opačném případě by pozastavení splácení nebylo použitelné a někdejší společnost Larco by měla právo vymáhat splacení pohledávky, a to případně i zabavením aktiv společnosti Larco, která by se tak stala insolventní. Podle řeckých orgánů by banka NBG záruční listinu bez státní záruky neposkytla.
(43)
Řecké orgány objasnily, že opatření 4 bylo poskytnuto na základě ministerského rozhodnutí YA 2/923/0025 ze dne 10. května 2010 a vztahuje se na částku ve výši přesně 10 510 824,95 EUR a na částku 310 000 EUR na soudní poplatky a náklady, tedy na celkovou částku 10 820 824,95 EUR.
3.6. Opatření 5: záruční listiny místozaplacení daňové pokuty předem v roce 2010
(44)
Řecké orgány objasnily, že dotčené opatření se týká spíše dodatečné daně než daňové pokuty. Dodatečná daň byla vyměřena proto, že daňové orgány nesouhlasily s tím, že by ztráty vyplývající ze zajišťovacích smluv měly být odvozeny z čistých příjmů společnosti Larco, jak tvrdila společnost Larco. Řecké orgány rovněž upřesnily, že společnost Larco byla soudem vyzvána, aby poskytla záruční listiny v celkové hodnotě 4,7 milionu EUR.
(45)
Řecké orgány předložily důkazy o tom, že společnost Larco byla na základě obecného právního předpisu oprávněna nahradit platbu dodatečné daně předem záručními listinami. Soud v rozsudku, který umožnil společnosti Larco nahradit platbu dodatečné daně předem záručními listinami v souladu s vnitrostátními právními předpisy (14), použil ověření vyváženosti a zvážil přínos pro věřitele (stát) a životaschopnost dlužníka (společnost Larco), a rozhodl proto o dočasném pozastavení povinnosti předem zaplatit 47 milionů EUR (což představuje 25 % dodatečné daně) a o nahrazení této platby záruční listinou v celkové hodnotě 4,7 milionu EUR. Toto pozastavení mělo být v platnosti až do vydání konečného rozsudku ve sporu týkajícím se uložení dodatečné daně, který společnost Larco zahájila proti státu pro vyměření dodatečné daně.
(46)
Kromě toho řecké orgány uvedly, že rozhodnutí vnitrostátních soudů nemohou být připisována státu.
(47)
Řecké orgány rovněž vysvětlily, že navzdory tomuto dočasnému pozastavení stát prakticky zrušil finanční dopad tohoto pozastavení započtením dodatečné daně, kterou měla společnost Larco zaplatit, proti částce, kterou měl společnosti Larco zaplatit stát, např. vrácením přeplatku na dani z příjmu nebo na DPH. To bylo umožněno pozdějšími předpisy pro zrychlení výběru daní v Řecku.
(48)
To znamená, že stát již zjevně ve skutečnosti získal minimálně 16,1 milionu EUR z dlužné částky, pokud jde o zaplacení dodatečné daně společností Larco předem.
3.7. Opatření 6: státní záruky poskytnuté v roce 2011
(49)
Řecké orgány objasnily, že ani jeden z těchto dvou úvěrů, pro které byly poskytnuty záruky, nebyl po lhůtě splatnosti. Úvěr ve výši 20 milionů EUR poskytla banka ATE jako refinancování staršího úvěru ve výši 20 milionů EUR, který byl po splatnosti.
(50)
Řecké orgány uvedly, že ani jedna státní záruka se netýkala státních prostředků, protože stát společnosti Larco dlužil 60 milionů EUR na přeplatcích za DPH. Proto kdyby bylo třeba splatit záruky, tyto částky mohly kompenzovat nesplacené pohledávky státu.
(51)
Orgány rovněž tvrdily, že i kdyby opatření představovalo podporu, mělo by být považováno za slučitelné s vnitřním trhem, protože byly dodrženy požadavky dočasného rámce (15) a příslušného dočasného řeckého systému pro úvěrové záruky (dále jen „dočasný systém záruk“) (16). Orgány se zejména domnívaly, že kromě toho, že společnost Larco byla v době poskytnutí opatření podnikem v obtížích, byly splněny ostatní podmínky dočasného systému záruk:
a)
společnost Larco byla velkým podnikem;
b)
úvěr ve výši 30 milionů EUR byl investičním úvěrem, zatímco úvěr ve výši 20 milionů EUR byl úvěrem na refinancování staršího úvěru, který byl poskytnut na investiční účely;
c)
záruky byly poskytnuty před koncem roku 2011;
d)
celková částka dvou zaručených úvěrů přesáhla roční mzdové náklady společnosti Larco pouze částkou 3 miliony EUR;
e)
záruky se vztahují na 100 % úvěru, ale takové opatření bylo jedinou možností, jak mohla společnost Larco získat přístup k financování s ohledem na zvláštní situaci řeckého hospodářství;
f)
záruky obsahovaly prémii 1 % p.a., která by měla být považována za tržní prémii.
(52)
Dále řecké orgány uvedly, že v případě, že by Komise dospěla k závěru, že toto opatření představuje podporu a nebyly splněny podmínky dočasného systému záruk, opatření mělo být považováno za podporu na záchranu. Tato podpora by měla být považována za oznámenou, protože Komise byla o tomto opatření informována v odpovědi v dotazníku ze dne 16. března 2012, kdy věc byla ve fázi předběžného šetření z moci úřední.
(53)
Podle řeckých orgánů byla pomoc v souladu s požadavky pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci, neboť:
a)
se jednalo o likviditní podporu ve formě úvěrových záruk;
b)
byla opodstatněna závažnými sociálními problémy a neměla významně nepříznivé vedlejší účinky na jiné členské státy;
c)
řecké orgány připravovaly plán restrukturalizace ve spolupráci s Komisí;
d)
byla omezena na částku potřebnou k udržení podniku v provozu po omezenou dobu;
e)
respektovala podmínku „jednou a dost“, neboť společnost Larco nebyla příjemcem podpory na záchranu či restrukturalizaci v minulosti;
f)
společnost Larco předložila státu obchodní plán odůvodňující nutnost financování ve výši 30 milionů EUR na investice.
(54)
Řecké orgány objasnily, že opatření 6 bylo přijato na základě i) ministerského rozhodnutí YA 2/95156/0025 ze dne 30. prosince 2011 pokrývajícího přesnou částku ve výši 30 000 000 EUR a ii) ministerského rozhodnutí YA 2/95161/0025 ze dne 30. prosince 2011 týkajícího se částky ve výši přesně 20 000 000 EUR.
4. HODNOCENÍ
(55)
Toto rozhodnutí se v úvodu zabývá otázkou, zda je společnost Larco podnikem v obtížích ve smyslu pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci. Následně rozhodnutí posoudí, zda zkoumaná opatření představují státní podporu vůči společnosti Larco ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a konečně zda taková podpora je slučitelná s vnitřním trhem.
4.1. Obtíže společnosti Larco
(56)
V rozhodnutí ze dne 6. března 2013, a to zejména v 18.-25. bodu odůvodnění tohoto rozhodnutí, Komise dospěla k předběžnému závěru, že v době, kdy bylo poskytnuto šest dotčených opatření, byla společnost Larco podnikem v obtížích. V tabulce jsou uvedeny klíčové finanční údaje společnosti Larco v období 2007-2011:
Klíčové finanční údaje společnosti Larco v období 2007-6/2012 (v milionech EUR)
2007
2008
2009
2010
2011
H1 2012 (17)
Obrat
549,3
284
98,8
239
311
154,6
Zisk před zdaněním
23
- 116
- 105
6,4
6,5
- 12,2
Základní kapitál
163,8
163,8
109
109
109
109
Vlastní kapitál
104
- 0,4
- 35
- 31
- 26
- 39
Celkový dluh
141,2
230,1
233,9
261,8
262,7
326,0
Dluh/ vlastní kapitál (poměr)
1,3
- 575,0
- 6,6
- 8,3
- 10,1
- 8,4
(57)
Bod 10 písm. a) pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci uvádí, že společnost s ručením omezeným se považuje za podnik v obtížích, pokud u ní „došlo ke ztrátě více než poloviny zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců“. To odráží předpoklad, že společnost prodělávající značné ztráty zapsaného (základního) kapitálu nebude schopna zastavit ztráty, které téměř jistě povedou k ukončení podnikatelské činnosti v krátkodobém nebo střednědobém horizontu (jak je uvedeno v bodě 9 pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci).
(58)
Kromě toho podle bodu 11 pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci může být společnost považována za podnik v obtížích „tehdy, kdy jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv“. V tomto ohledu podle Tribunálu existence „záporného vlastního kapitálu, což může být […] považováno za významný ukazatel finančních potíží podniku“ (18).
(59)
Podle účetních závěrek společnosti Larco v období od roku 2007 do 1. pololetí roku 2012 základní kapitál společnosti neklesl o více než polovinu. Nicméně ve stejném období vlastní kapitál společnosti dosáhl záporných hodnot. Komise v předchozích případech měla za to, že pokud společnost má záporný vlastní kapitál, znamená to, že celý základní kapitál této společnosti byl ztracen, a a priori se předpokládá, že kritéria uvedená v bodě 10 písm. a) pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci jsou splněna (19).
(60)
V případě společnosti Larco se Komise domnívá, že základní kapitál této společnosti se pouze zdánlivě nesnížil o více než polovinu, protože společnost nepřijala náležitá opatření, jež v takové situaci stanoví řecké právní předpisy (20). Příslušná opatření se zaměřují na změnu hodnoty vlastního kapitálu společnosti z negativní na pozitivní a zároveň na jeho zvyšování na odpovídající úroveň. Takovými opatřeními by mohla být buď kapitalizace ztrát, nebo zvýšení kapitálu, anebo obojí.
(61)
V této souvislosti se Komise domnívá, že kapitalizace ztrát by měla za následek ztrátu celého základního kapitálu společnosti, protože kumulované ztráty byly vyšší než základní kapitál. Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že v tomto případě jsou od roku 2008 splněna kritéria stanovená v bodě 10 písm. a) pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(62)
Kromě toho, pokud jde o kritéria stanovená v bodě 11 pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci, ve společnosti Larco došlo od roku 2007 do roku 2009 k výraznému poklesu obratu a v letech 2008 a 2009 k významným ztrátám, a to v celkové výši 221 milionů EUR (116 milionů EUR a 105 milionů EUR). V letech 2010 a 2011 se společnosti zvýšil obrat i zisky, ale tento nárůst nebyl dostatečný k tomu, aby došlo k finančnímu zotavení společnosti. Během téhož období vlastní kapitál společnosti zůstal záporný a její dluh nadále rostl. Navíc operace společnosti Larco byly v 1. pololetí roku 2012 opět ztrátové.
(63)
Komise nesouhlasí s argumentem řeckých orgánů, že společnost Larco nebyla v průběhu let 2008 a 2009 v obtížích, protože ztráty byly způsobeny snížením ceny feroniklu.
(64)
Za prvé, skutečnost, že pokles cen feroniklu vedl ke ztrátám a přispěl k obtížím společnosti Larco, neomlouvá sama o sobě zjištění, že společnost Larco vykazovala obvyklé rysy podniku v obtížích. Zdravá firma by musela přizpůsobit své náklady takovým cenovým změnám, aby zabránila ztrátám.
(65)
Za druhé, v letech 2008 a 2009 měla společnost záporný vlastní kapitál a její dluh rostl (nárůst o 63 % mezi lety 2007-2008). I když se cena feroniklu a obrat společnosti po roce 2010 výrazně zvýšily, pozdější finanční výsledky společnosti Larco naznačují, že její obtíže přetrvávaly. Proto nelze dospět k závěru, že ztráty z roku 2008 a 2009 byly pouze důsledkem nízkých cen feroniklu.
(66)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že společnost Larco byla podnikem v obtížích ve smyslu pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci v době, kdy jí bylo poskytnuto šest dotčených opatření.
4.2. Existence státní podpory
(67)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy se stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou - pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy - neslučitelné s vnitřním trhem.
(68)
V souladu s ustálenou praxí Komise, a jak bylo potvrzeno judikaturou, kritériem pro posouzení, zda transakce mezi veřejnoprávním subjektem a podnikem je státní podporou, je zásada investora v tržním hospodářství nebo zásada věřitele v tržním hospodářství (21). Z této zásady plyne, že pokud stát jedná na trhu jako komerční hospodářský subjekt, musí tak učinit způsobem srovnatelným se soukromým subjektem. Pokud stát tak nečiní, může se jednat o státní podporu. Jinými slovy, ukazatelem pro posouzení, zda transakce zahrnuje státní podporu, je to, zda by se soukromý subjekt v podobné situaci choval stejným způsobem. Při uplatňování této zásady nelze jako důvody pro udělení podpůrných opatření vzít v úvahu jiná než hospodářská hlediska.
4.2.1. Opatření 1: nevymáhání dluhu ministerstvem financí
(69)
Na základě dostupných informací nemůže Komise souhlasit s tvrzením řeckých orgánů, že úvěr od organizace OER byl soukromým úvěrem. Podle řeckého zákona č. 1386/1983 (článek 1) (22), kterým se zřizuje organizace OER, „OER bude fungovat ve prospěch společenského zájmu a pod dohledem státu“. Podle článku 3 téhož zákona byl stát jediným akcionářem organizace OER. Kromě toho měl stát možnost přímo jmenovat předsedu spolu s 2 z 8 členů představenstva a nepřímo i další 4 členy. Z výše uvedeného vyplývá, že zdroje organizace OER jsou v podstatě státními prostředky, a tedy se zdá, že každý úvěr od organizace OER lze považovat za úvěr od státu.
(70)
Důkazy předložené řeckými orgány ukazují, že dluh společnosti Larco vůči organizaci OER (následně převedený na stát) byl pravidelně vykazován a fakturován v souladu s dohodou o vyrovnání pohledávek z roku 1998 a na základě dohody vyrovnání pohledávek z roku 1998. Část dluhu byla splacena, když to umožnila ziskovost společnosti. Společnost Larco v tomto období provedla investice, které snížily splátky, ale tyto investice byly schváleny všemi věřiteli. Podle zmíněné dohody věřitelé neměli nárok na žádnou nucenou exekuci nesplaceného dluhu.
(71)
S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že opatření 1 je v souladu se zásadou věřitele v tržním hospodářství, protože stát jako věřitel jednal způsobem srovnatelným s chováním soukromého věřitele, protože použil všechny prostředky, které měl k dispozici a ve smluvně dohodnutém rámci, s cílem vymoci svůj dluh.
4.2.2. Opatření 2: státní záruka v roce 2008
(72)
Státní záruky představují riziko pro státní prostředky, protože požadavek na jejich plnění je hrazen ze státního rozpočtu. Navíc jakákoliv záruka, která není řádně zhodnocena, znamená pro stát finanční ztrátu. Kritérium státních prostředků a přičitatelnost státu jsou tedy pro toto opatření splněny a řecké orgány to nezpochybňují.
(73)
Komise nesouhlasí s argumentem řeckých orgánů, že jsou splněny podmínky uvedené v bodě 3.2 sdělení o zárukách. Komise dospěla k závěru, že společnost Larco byla v roce 2008 podnikem v obtížích. Kromě toho roční záruku ve výši 1 % nelze považovat za záruku zohledňující riziko selhání, pokud jde o zaručené úvěry, a to vzhledem ke značným finančním obtížím společnosti Larco a zejména vzhledem k vysokému podílu dluhů k vlastnímu kapitálu v případě této společnosti.
(74)
Komise se domnívá, že rozumný tržní věřitel v tržním hospodářství by společnosti Larco záruku za těchto podmínek neposkytl. Vzhledem k tomu, že opatření bylo poskytnuto selektivně společnosti Larco, dospěla Komise k závěru, že státní záruka poskytnutá v roce 2008 poskytla příjemci selektivní výhodu.
(75)
Společnost Larco působí v odvětví, s jehož produkty se mezi členskými státy obchoduje, a sama vyváží většinu své produkce do jiných členských států. Těžba niklu, tavení a rafinace se kromě Řecka dále děje v 6 členských státech, a to v Rakousku, Finsku, Francii (Nové Kaledonii), Španělsku, Švédsku a Spojeném království (23). S niklem se obchoduje téměř ve všech členských státech (24).
(76)
Zkoumaná opatření umožňují společnosti Larco, aby pokračovala v činnosti jako doposud, a na rozdíl od ostatních konkurentů, kteří se nacházejí ve finančních potížích, nemusí čelit následkům, jež by jinak vyplynuly ze špatných finančních výsledků společnosti. To narušuje hospodářskou soutěž, protože ostatní společnosti, které působí na stejných trzích, se musí bez této státní podpory obejít.
(77)
Proto dospěla Komise k závěru, že opatření 2 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise se domnívá, že podpora se rovná výši zaručeného úvěru, protože je nepravděpodobné, že by společnost Larco s ohledem na své ekonomické obtíže nalezla na trhu prostředky financování, a to bez ohledu na podmínky. Jinými slovy, Komise se domnívá, že společnost Larco získala výhodu, která se rovná výši zaručeného úvěru, protože bez státní záruky by nebyla schopna na trhu takové finanční prostředky získat.
(78)
Komise nemá žádné informace o tom, zda byla záruka fakticky uplatněna.
4.2.3. Opatření 3: navýšení základního kapitálu v roce 2009
(79)
Účast státu na navýšení základního kapitálu ve společnosti Larco v roce 2009 zahrnuje státní prostředky a lze ji připsat státu. Toto kritérium je tedy splněno a řecké orgány je nezpochybňují.
(80)
Komise neobdržela ze strany řeckých orgánů žádné přesvědčivé důkazy, které by ospravedlnily jejich tvrzení, že stát jednal jako rozumný investor v tržním hospodářství. Zápisy z valných hromad akcionářů uvedené jako důkaz ve skutečnosti naznačují, že žádný plán restrukturalizace nebyl akcionářům před navýšením základního kapitálu předložen, a to i přesto, že společnost Larco byla podnikem v obtížích. Kromě toho konečná částka navýšení základního kapitálu nakonec nedostačovala k pokrytí záporného vlastního kapitálu společnosti, a proto navýšení nemohlo být považováno za opatření na ochranu hodnoty společnosti a podporu její restrukturalizace.
(81)
Pokud jde o účast banky NBG, Komise připomíná vyjádření Soudního dvora, že „souběžnost sama o sobě i při existenci významných soukromých investic dostačující k učinění závěru o neexistenci podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 ES, když nebyly vzaty v úvahu ostatní relevantní skutkové a právní okolnosti“ (25).
(82)
Ve skutečnosti nelze částečnou účast banky NBG použít jako důkaz o souběžnosti činností mezi státem a soukromými akcionáři, protože banka NBG byla vůči společnosti Larco nejen akcionářem, ale také věřitelem. Její rozhodnutí podílet se částečně na navýšení kapitálu bylo tedy prostředkem, jak ochránit nejen hodnotu své investice, ale také své postavení věřitele.
(83)
Kromě toho stát již poskytl společnosti Larco státní záruku v roce 2008. Tedy, jak stanovuje příslušná judikatura, účast státu na navýšení kapitálu v roce 2009 nelze chápat izolovaně, ale musí být posuzována v souvislosti s jinými podpůrnými opatřeními (26).
(84)
A konečně, v zápisech z valných hromad akcionářů nelze najít oporu pro tvrzení řeckých orgánů, že záměrem společnosti PPC bylo, aby stát dosáhl výrazného většinového podílu. Namísto toho společnost PPC jednoduše prohlásila, že se na navýšení základního kapitálu nebude podílet.
(85)
Komise se proto domnívá, že rozumný tržní investor by se na navýšení základního kapitálu společnosti Larco za těchto podmínek nepodílel. Vzhledem k tomu, že opatření bylo poskytnuto selektivně společnosti Larco, dospěla Komise k závěru, že účast státu na navýšení kapitálu v roce 2009 poskytla příjemci selektivní výhodu.
(86)
Z důvodů uvedených v 75. a 76. bodě odůvodnění vyplývá, že toto opatření může ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž.
(87)
Proto dospěla Komise k závěru, že opatření 3 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Vzhledem k tomu, že není zpochybněno, že stát plně vykonával svá práva na navýšení základního kapitálu [nejasné], hodnota opatření 3 dosahuje částky 44 999 999,40 EUR.
(88)
Pokud jde o datum poskytnutí příspěvku, ze zápisu z valné hromady konané dne 14. května 2009 vyplývá, že řecký stát poskytl 15 000 000 EUR na navýšení základního kapitálu dne 15. dubna 2009 (27) s cílem navýšit základní kapitál [nejasné] příspěvkem státu v celkové hodnotě 44 999 999,40 EUR. Komise nemá informace o datu, kdy byla poskytnuta zbývající částka příspěvku státu na navýšení základního kapitálu společnosti.
4.2.4. Opatření 4: státní záruka poskytnutá v roce 2010
(89)
Ze stejných důvodů jako u opatření 2 je pro opatření 4 splněno kritérium státních prostředků a přičitatelnosti státu a řecké orgány to nezpochybnily.
(90)
Komise uznává, že poskytnutí záruky v případech podobných tomuto případu může být běžnou obchodní praxí akcionářů. Avšak vzhledem k tomu, že banka NBG byla také akcionářem společnosti Larco, se Komise domnívá, že by pro akcionáře bylo obvyklé úměrně sdílet expozici plynoucí z dotčené záruky. Místo toho stát na sebe vzal veškeré riziko plynoucí z poskytnutí záruky na úvěr, zatímco společnost Larco byla v obtížích a její dluh narůstal.
(91)
Pokud jde o opatření 2, podmínky uvedené v bodě 3.2 sdělení o zárukách nejsou ani pro toto opatření splněny, protože dluhová prémie ve výši 2 % nemůže být považována za prémii zohledňující riziko selhání společnosti Larco.
(92)
Komise se proto domnívá, že rozumný věřitel v tržním hospodářství by společnosti Larco za těchto podmínek záruku neposkytl. Vzhledem k tomu, že toto opatření bylo poskytnuto selektivně společnosti Larco, dospěla Komise k závěru, že zárukou byla příjemci poskytnuta selektivní výhoda.
(93)
Z důvodů uvedených v 75. a 76. bodě odůvodnění vyplývá, že toto opatření může ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž.
(94)
Proto Komise dospěla k závěru, že opatření 4 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise se domnívá, že výše podpory se rovná zaručené částce, protože je jasné, že bez ohledu na podmínky by žádný rozumný subjekt na trhu nebyl schopen zaručit pro společnost Larco tuto částku vzhledem k ekonomickým obtížím společnosti. Jinými slovy, Komise se domnívá, že společnost Larco získala výhodu ve výši zaručené částky, protože bez státní záruky by společnost Larco nemohla na trhu získat žádné záruky.
(95)
Komise nemá žádné informace o tom, zda byla záruka fakticky uplatněna.
4.2.5. Opatření 5: záruční listiny místo zaplacení dodatečné daně předem v roce 2010
(96)
Komise bere na vědomí vysvětlení předložená řeckými orgány, pokud jde o skutkový rámec opatření 5.
(97)
S ohledem na důkazy předložené řeckými orgány Komise souhlasí s tím, že právo nahradit platbu dodatečné daně předem záruční listinou bylo společnosti uděleno soudem na základě objektivních kritérií, která by se použila na jakoukoliv společnost v podobné situaci. Proto dospěla Komise k závěru, že opatření 5 nezahrnovalo selektivní výhodu pro společnost Larco.
4.2.6. Opatření 6: státní záruky poskytnuté v roce 2011
(98)
Komise bere na vědomí vysvětlení poskytnutá řeckými orgány, pokud jde o skutkový rámec pro opatření 6.
(99)
Komise nesouhlasí s řeckými orgány, že opatření 6 nezahrnuje státní prostředky. Za prvé, jak je vysvětleno u opatření 2, státní záruky ohrožují prostředky státu, protože jejich plnění je vypláceno ze státního rozpočtu. Kromě toho jakákoliv záruka, která není řádně zhodnocena tržní prémií, znamená pro stát finanční ztrátu. Navíc argument o nesplacených pohledávkách DPH ve výši 60 milionů EUR se zdá být v rozporu s připomínkami k opatření 5, kde řecké orgány tvrdily, že úmyslně a v souladu se zákonem nevrátily dlužnou DPH, a to s cílem kompenzovat pozastavení platby dodatečné daně předem.
(100)
Komise se proto domnívá, že kritérium státních prostředků a přičitatelnosti státu je u tohoto opatření splněno.
(101)
Ani pro toto opatření, podobně jako u opatření 2 a 4, nejsou splněny podmínky uvedené v bodě 3.2 sdělení o zárukách.
(102)
Komise se proto domnívá, že rozumný věřitel v tržním hospodářství by společnosti Larco záruku za těchto podmínek neposkytl. Vzhledem k tomu, že toto opatření bylo společnosti Larco poskytnuto selektivně, dospěla Komise k závěru, že zárukou byla příjemci poskytnuta selektivní výhoda.
(103)
Z důvodů uvedených v 75. a 76. bodě odůvodnění vyplývá, že toto opatření může ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž.
(104)
Proto došla Komise k závěru, že opatření 6 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pokud jde o opatření 2, Komise se domnívá, že výše podpory se rovná částce zaručených úvěrů, protože je nepravděpodobné, že by společnost Larco vzhledem ke svým ekonomickým obtížím nalezla na trhu financování bez ohledu na podmínky.
(105)
Komise nemá žádné informace o tom, zda byla záruka fakticky uplatněna.
4.2.7. Závěr ohledně existence státní podpory
(106)
S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že opatření 1 a 5 nepředstavují státní podporu, zatímco opatření, 2, 3, 4 a 6 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(107)
To znamená, že státní podpora plynoucí z opatření 2 činí 30 000 000 EUR poskytnutých dne 22. prosince 2008. Státní podpora plynoucí z opatření 3 činí 44 999 999,40 EUR, ale je třeba, aby řecké orgány upřesnily datum (data), kdy byla podpora poskytnuta. Státní podpora plynoucí z opatření 4 činí 10 820 824,95 EUR a byla poskytnuta dne 10. května 2010 a celková státní podpora plynoucí z opatření 6 činí 50 000 000 EUR (součet 30 000 000 EUR + 20 000 000 EUR) poskytnutých dne 30. prosince 2011.
4.3. Protiprávní podpora
(108)
Opatření 2, 3, 4 a 6 představují státní podporu, která byla poskytnuta v rozporu s povinností týkající se oznámení a povinností nekonat, jež jsou stanoveny v čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Tato opatření tudíž představují protiprávní státní podporu.
4.4. Slučitelnost podpory
(109)
Vzhledem k tomu, že určitá opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, jejich slučitelnost musí být posouzena s ohledem na výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 a 3 Smlouvy.
(110)
Podle judikatury Soudního dvora záleží na rozhodnutí členského státu, zda se bude dovolávat možných důvodů slučitelnosti a prokáže, že jsou splněny podmínky pro takovou slučitelnost (28).
4.4.1. Slučitelnost opatření 2, 4 a 6
(111)
V případě opatření 2 a 4 se řecké orgány nedovolávaly žádných případných důvodů slučitelnosti, protože namítaly, že tato opatření nepředstavují státní podporu.
(112)
Vzhledem k tomu, že tato opatření představují státní podporu, měla by být posuzována s ohledem na jejich slučitelnost podle čl. 107 odst. 3 bodu c) Smlouvy, a zejména podle pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci, neboť společnost Larco byla podnikem v obtížích nejméně od roku 2008. Podle bodu 20 pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci „nemůže být podnik v obtížích považován za prostředek k prosazování jiných politických cílů, dokud není zajištěna jeho životaschopnost. Komise se proto domnívá, že podpora poskytovaná podnikům v obtížích může přispívat k rozvoji hospodářských činností, aniž by nepříznivě ovlivňovala obchod v takové míře, jež by byla v rozporu se zájmem Společenství, pouze pokud budou splněny podmínky uvedené v těchto pokynech.“
(113)
Nicméně, příslušné podmínky pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci (bod 3.1.) nejsou v projednávaném případě splněny. Záruky nebyly ukončeny po 6 měsících a řecké orgány neoznámily plán restrukturalizace, kterým by se obnovila životaschopnost společnosti, přičemž nebyla provedena žádná kompenzační opatření s cílem zmírnit narušení hospodářské soutěže. Neexistuje také žádný důkaz, že podpora byla omezena na nezbytné minimum, zejména prostřednictvím významného vlastního příspěvku příjemce podpory. Úřady nepředložily plán likvidace.
(114)
Pokud jde o opatření 6, řecké orgány namítly, že bylo v souladu s dočasným rámcem a dočasným systémem záruk, a proto je lze v každém případě považovat za podporu na záchranu.
(115)
Komise nesouhlasí s argumenty řeckých orgánů. Domnívá se, že nebyly splněny podmínky dočasného rámce a dočasného systému pojištění vkladů, protože společnost Larco byla podnikem v obtížích. Celková částka obou záruk převýšila roční mzdové náklady společnosti Larco, záruka překročila 90 % úvěru a dluhová prémie ve výši 1 % p.a. nemůže být považována za tržní prémii, jež odráží riziko selhání při splácení zaručené částky.
(116)
Pokud jde o tvrzení, že opatření bylo součástí podpory na záchranu, i když Komise vedla jednání s řeckými úřady o společnosti Larco od roku 2011, úřady se nikdy nezmínily, že záruky poskytnuté v roce 2011 by měly být považovány za podporu na záchranu, a nikdy nic takového neoznámily. Ve skutečnosti ve své odpovědi ze dne 16. března 2012 v dotazníku řecké orgány výslovně prohlásily, že společnost Larco za posledních 10 let z podpory na záchranu a/nebo restrukturalizaci netěžila.
(117)
Příslušné podmínky pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci každopádně nebyly splněny ani v tomto případě. Záruky poskytnuté v roce 2011 nebyly po 6 měsících ukončeny a řecké orgány neoznámily plán restrukturalizace nebo plán likvidace. Obchodní plán odůvodňující potřebu 30 milionů EUR na investice nemůže tvořit základ slučitelného plánu restrukturalizace podle pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci. Důvodem je, že tento plán nesměřoval k obnovení životaschopnosti podniku a neobsahoval žádná plánovaná nebo provedená kompenzační opatření s cílem zmírnit narušení hospodářské soutěže. Kromě toho neexistoval žádný důkaz o tom, že podpora byla omezena na nezbytné minimum, a to zejména prostřednictvím významného vlastního příspěvku příjemce podpory. Úřady neposkytly ani plán likvidace.
(118)
Komise nezjistila žádné další možné důvody pro slučitelnost opatření 2, 4 a 6.
(119)
S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že opatření 2, 4 a 6 nejsou slučitelná s vnitřním trhem.
4.4.2. Slučitelnost opatření 3
(120)
Řecké orgány neuvedly žádné případné důvody pro slučitelnost opatření 3, protože tvrdily, že toto opatření nepředstavuje státní podporu.
(121)
Vzhledem k tomu, že zmíněné opatření představuje státní podporu, mělo by také být posuzováno s ohledem na svou slučitelnost s pokyny pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci, a to z důvodů uvedených v 112. bodě odůvodnění. Nicméně příslušné podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci nejsou ani v tomto případě splněny. Řecké orgány nikdy neoznámily plán restrukturalizace, který by obnovil životaschopnost podniku, a nebyla provedena žádná kompenzační opatření s cílem zmírnit narušení hospodářské soutěže. Neexistuje také žádný důkaz, že podpora byla omezena na nezbytné minimum, a to zejména prostřednictvím významného vlastního příspěvku příjemce podpory.
(122)
Komise nezjistila žádné další možné důvody pro slučitelnost tohoto opatření.
(123)
Na základě těchto skutečností považuje Komise opatření 3 za neslučitelné s vnitřním trhem.
4.5. Navrácení podpory
(124)
Podle Smlouvy a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise oprávněna rozhodnout, zda dotyčný členský stát musí zrušit nebo upravit podporu, pokud zjistí, že tato podpora je neslučitelná s vnitřním trhem (29). Soudní dvůr rovněž opakovaně rozhodl, že povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, je upravena tak, aby obnovila předchozí stav (30). V této souvislosti Soudní dvůr stanovil, že tohoto cíle bude dosaženo, jakmile příjemce splatí částky podpory poskytnuté formou protiprávní podpory, čímž ztratí výhodu, kterou měl oproti svým konkurentům na trhu, a situace před obdržením podpory bude obnovena (31).
(125)
V souladu s judikaturou je v čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (32) uvedeno, že „[j]e-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil […]“.
(126)
Vzhledem k tomu, že v rozporu s článkem 108 Smlouvy žádné z dotčených opatření nebylo Komisi oznámeno, a je tudíž třeba je považovat za protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být tato opatření vrácena, aby byla opět nastolena situace, která na trhu existovala před jejich poskytnutím. Vrácení by se mělo týkat doby, odkdy vznikla příjemci výhoda, tj. odkdy mohl příjemce podporu využívat, až do okamžiku vrácení podpory, a částky, které mají být získány zpět, by měly být úročeny až do okamžiku vrácení podpory.
5. ZÁVĚR
(127)
Opatření 1 a 5 nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(128)
Řecko protiprávně a v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy provedlo opatření 2, 3, 4 a 6.
(129)
Zejména opatření 2, 4 a 6 (státní záruky poskytnuté v letech 2008, 2010 a 2011) ve prospěch společnosti Larco představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a jsou neslučitelná s vnitřním trhem, neboť nebyly splněny příslušné podmínky stanovené pokyny pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci a nebyly zjištěny žádné další důvody pro slučitelnost.
(130)
Opatření 3 (účast státu na navýšení kapitálu společnosti Larco v roce 2009) rovněž představuje státní podporu a je neslučitelné se Smlouvou, protože nebyly splněny příslušné podmínky pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci a nebyl zjištěn žádný jiný důvod pro slučitelnost.
(131)
Komise bere na vědomí, že Řecko souhlasilo s tím, aby toto rozhodnutí bylo přijato v anglickém jazyce.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Nevymáhání dluhu ministerstvem financí a přijetí záručních listin místo platby dodatečné daně předem v roce 2010, což Řecko uplatnilo v případě společnosti Larco, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Článek 2
Státní podpora ve výši 135 820 824,35 EUR ve formě státních záruk pro společnost Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. poskytnutých v letech 2008, 2010 a 2011 a účast státu na navýšení základního kapitálu společnosti v roce 2009 protiprávně poskytnutá Řeckem v rozporu s článkem 108 odst. 3 Smlouvy jsou neslučitelné s vnitřním trhem.
Článek 3
1. Řecko od příjemce zajistí navrácení neslučitelné podpory uvedené v článku 2.
2. Částky, které mají být navráceny, se úročí ode dne, kdy byly dány k dispozici příjemci, až do okamžiku jejich skutečného navrácení.
3. Úroky se vypočítají jako složené úroky v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (33) ve znění pozdějších předpisů.
4. Pokud jde o opatření 3, Řecko poskytne přesné datum (data), kdy poskytlo svůj příspěvek k navýšení základního kapitálu v roce 2009.
5. Řecko zruší všechny neprovedené platby podpory uvedené v článku 2 s účinností ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.
Článek 4
1. Navrácení podpory uvedené v článku 2 musí být okamžité a účinné.
2. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 5
1. Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí Řecko předloží následující informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úrok do okamžiku vrácení podpory), která má být příjemcem navrácena,
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím,
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno navrácení podpory.
2. Řecko bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí až do okamžiku úplného navrácení podpory uvedené v článku 2. Na žádost Komise Řecko neprodleně předloží informace o opatřeních již přijatých a plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím a poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích, které příjemce již vrátil.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 27. března 2014.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-27 ta' Marzu 2014
dwar l-Għajnuna mill-Istat SA.34572 (13/C) (ex 13/NN) implimentata mill-Ġreċja għal Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.
(notifikata bid-dokument C(2014) 1818)
(It-test bl-Ingliż biss huwa awtentiku)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
(2014/539/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija qabel (1),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Fil-kuntest tal-programm ta' aġġustament ekonomiku tagħha, il-Greċja impenjat ruħha fi programm ta' privatizzazzjoni. (2) Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. (“Larco”) ġiet immarkata bħala kumpanija proprjetà tal-Istat għall-privatizzazzjoni.
(2)
F'Marzu 2012 il-Fond għall-Iżvilupp tal-Assi tar-Repubblika Ellenika (“HRADF”) (3) informa lill-Kummissjoni dwar il-privatizzazzjoni proposta ta' Larco. Sabiex jiġi ċċarat jekk jistax ikun hemm xi kwistjonijiet tal-għajnuna mill-Istat fil-kuntest tal-proġett ta' privatizzazzjoni, il-Kummissjoni fetħet każ ex officio u bdiet valutazzjoni preliminari f'April 2012.
(3)
Fil-kuntest ta' dawn id-diskussjonijiet, sar evidenti mit-tweġiba tal-awtoritajiet Griegi għal kwestjonarju fis-16 ta' Marzu 2012 li Larco kienet diġà bbenefikat minn miżuri tal-Istat. Il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni permezz ta' ittri elettroniċi datati t-18 ta' April 2012, l-24 ta' April 2012, il-5 ta' Lulju 2012, it-22 ta' Awwissu 2012 u s-7 ta' Diċembru 2012, u permezz ta' ittri tal-4 ta' Mejju 2012 u l-14 ta' Jannar 2013, li l-awtoritajiet Griegi rrispondew għalihom fl-20 ta' April 2012, is-26 ta' April 2012, it-3 ta' Ottubru 2012, it-13 ta' Novembru 2012, il-15 ta' Novembru 2012, is-7 ta' Diċembru 2012, l-24 ta' Diċembru 2012 u t-18 ta' Jannar 2013. Laqgħat bejn is-servizzi tal-Kummissjoni u rappreżentanti tal-awtoritajiet Griegi seħħew fit-30 ta' April 2012 u l-11 ta' Settembru 2012 f'Ateni u fil-25 ta' Jannar 2013 fi Brussell.
(4)
Permezz ta' ittra datata s-6 ta' Marzu 2013 (“id-Deċiżjoni tas-6 ta' Marzu 2013”), il-Kummissjoni infurmat lill-Greċja li hija kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat fir-rigward ta' ċerti miżuri ta' għajnuna deskritti fit-taqsima 2.2. hawn taħt (“il-proċedura ta' investigazzjoni formali”).
(5)
Id-deċiżjoni tas-6 ta' Marzu 2013 ġiet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4). Il-Kummissjoni stiednet lill-awtoritajiet Griegi u l-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom dwar il-miżuri ta' għajnuna.
(6)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mill-awtoritajiet Griegi fit-30 ta' April 2013. Hija ma rċeviet l-ebda kumment mingħand partijiet interessati.
(7)
Permezz ta' ittra elettronika tal-21 ta' Jannar 2014, l-awtoritajiet Griegi infurmaw lill-Kummissjoni li huma qablu mal-adozzjoni tad-deċiżjoni bl-Ingliż.
2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURI TA' GĦAJNUNA
2.1. Il-benefiċjarju
(8)
Larco hija speċjalizzata fl-estrazzjoni u l-ipproċessar ta' minerali tal-laterit, l-estrazzjoni tal-linjite u l-produzzjoni ta' ferronikil u prodotti sekondarji. L-attivitajiet tagħha jinkludu l-esplorazzjoni, l-iżvilupp, l-estrazzjoni, it-tidwib u n-negozju tal-prodotti tagħha madwar id-dinja. Larco hija waħda mill-akbar produtturi tal-ferronikil fid-dinja. Fl-2012 kellha 960 impjegat, u għalhekk ikkwalifikat bħala intrapriża kbira. (5)
(9)
Fiż-żmien tal-proċedura ta' investigazzjoni formali, 55,2 % tal-ishma ta' Larco kienu proprjetà tal-Istat Grieg permezz ta' HRADF, 33,4 % mill-Bank Nazzjonali tal-Greċja S.A. (“NBG”, istituzzjoni finanzjarja privata) u 11,4 % minn Public Power Corporation S.A. (“PPC”, il-produttur tal-elettriku stabbilit fil-Greċja, li l-Istat huwa l-azzjonist maġġoritarju tiegħu).
(10)
Larco topera impjant tat-tidwib f'Larymna, fiċ-ċentru tal-Greċja. Larco għandha d-drittijiet ta' tħaffir f'varji postijiet fil-Greċja fi gruppi ta' erbgħa: il-mini ta' Agios Ioannis (ħdejn Larymna), il-mini ta' Evia, il-mini ta' Kastoria u l-mina tal-linjite ta' Servia.
(11)
Larco ġiet stabbilita fl-1989 bħala entità korporattiva ġdida wara l-likwidazzjoni ta' Hellenic Mining and Metallurgical S.A. ta' Larymna (“Larco l-Antika”). Larco l-Antika għadha taħt likwidazzjoni, iżda l-assi tagħha kienu ġew kontribwiti lil Larco flimkien mal-obbligazzjonijiet korrispondenti fl-1989. Larco l-Antika għalhekk hija kreditur ta' Larco.
2.2. Deskrizzjoni tal-miżuri
2.2.1. Miżura 1: Nuqqas ta' ġbir tad-dejn lill-Ministeru tal-Finanzi
(12)
F'April 1998, intlaħaq ftehim ta' saldu tad-dejn bejn Larco u l-kredituri ewlenin tagħha, jiġifieri Larco l-Antika, il-PPC u l-Istat Grieg. Skont il-ftehim tal-1998, l-obbligazzjonijiet ta' Larco lil dawn il-kredituri suppost kellhom ikunu trattati b'interess ta' 6 % per annum (“p.a.”) Madankollu, id-dejn lill-Istat Grieg baqa' stabbli jew żdied kemxejn minn tal-inqas mill-2004 (6) mentri d-dejn lil PPC u Larco l-Antika ġie eliminat jew imnaqqas (7).
(13)
Għalhekk jidher li l-Istat tratta l-kreditu tiegħu lil Larco b'mod differenti miż-żewġ kredituri l-oħra.
2.2.2. Miżura 2: Il-garanzija tal-Istat tal-2008
(14)
Fit-22 ta' Diċembru 2008, l-Istat ipprovda garanzija għal self ta' EUR 30 miljun minn ATE Bank lil Larco. Il-garanzija kopriet 100 % tas-self sa tliet snin u kellha primjum ta' garanzija ta' 1 % p.a.
2.2.3. Miżura 3: Iż-żieda kapitali tal-2009
(15)
Fl-2009, fid-dawl tal-ekwità negattiva tagħha, il-Bord tad-Diretturi ta' Larco ppropona, u tliet azzjonisti approvaw, żieda fil-kapital azzjonarju ta' EUR 134 miljun. Madankollu, l-Istat Grieg biss eżerċita d-drittijiet tiegħu b'mod sħiħ, filwaqt li NBG eżerċita d-drittijiet tiegħu parzjalment u PPC ma pparteċipat xejn fiż-żieda fil-kapital azzjonarju. L-ebda azzjonist ġdid ma kkontribwixxa għaż-żieda fil-kapital azzjonarju.
(16)
Iż-żieda fil-kapital azzjonarju reali kienet tammonta biss għal EUR 65,5 miljun, bl-Istat jikkontribwixxi madwar EUR 45 miljun (69 % tal-injezzjoni ta' kapital totali) u NBG EUR 20,5 miljun (31 %). Minkejja s-sitwazzjoni finanzjarja ħażina ta' Larco, jidher li ż-żieda fil-kapital ma kinitx ibbażata fuq pjan ta' ristrutturar biex jerġa' jkun hemm vijabilità tal-kumpanija, filwaqt li NBG jidher li ħassar il-valur kontabilistiku tal-kumpanija “għax il-Grupp ma jbassarx li jirkupra l-valur kontabilistiku tal-investiment, peress li l-kumpanija tiltaqa' ma' diffikultajiet finanzjarji sinifikanti” (8) (ara l-premessa 45 tad-deċiżjoni tas-6 ta' Marzu 2013).
2.2.4. Miżura 4: Il-garanzija tal-Istat tal-2010
(17)
Fl-10 ta' Mejju 2010 l-Istat ipprovda garanzija, li tkopri ittra ta' garanzija li NBG jipprovdi lil Larco għall-ammont ta' madwar EUR 10,8 miljun. Il-garanzija kopriet 100 % tal-ittra ta' garanzija u kellha tul mhux definit u primjum ta' garanzija ta' 2 % p.a.
2.2.5. Miżura 5: Ittri ta' garanzija minflok ħlas bil-quddiem ta' multa fiskali fl-2010
(18)
Fl-2010 l-awtoritajiet tat-taxxa Griegi vverifikaw ir-rapporti finanzjarji ta' Larco u ċaħdu t-trattament kontabilistiku ta' ċertu telf li jirriżulta minn kuntratti ta' kopertura għall-prezz tan-nikil. Bħala riżultat ta' reġistrazzjoni mhux veritiera tat-telf, ġiet imposta multa fiskali ta' EUR 190 miljun. (9)
(19)
Larco sussegwentement ikkontestat l-impożizzjoni tal-multa fiskali fil-qrati Griegi. Skont il-liġi Griega, (10) entità responsabbli għal multa fiskali għandha tħallas bil-quddiem 25 % tal-ammont inkwistjoni, sabiex tikkontesta l-impożizzjoni tal-multa fiskali fil-qorti (f'dan il-każ, 25 % jammonta għal EUR 47 miljun).
(20)
Madankollu, fil-każ ta' Larco, qorti amministrattiva Griega ddeċidiet li ttaffi lill-kumpanija mill-obbligu li tħallas bil-quddiem il-25 % tal-multa fiskali, u bidlitu bl-obbligu li tiddepożita ittri ta' garanzija ta' EUR 1,5 miljun.
2.2.6. Miżura 6: Il-garanziji tal-Istat tal-2011
(21)
Fit-30 ta' Diċembru 2011, l-Istat ipprovda żewġ garanziji għal żewġ selfiet ta' EUR 30 miljun u EUR 20 miljun minn ATE Bank. Wieħed mis-self (ta' EUR 20 miljun) kien għadu ma tħallasx fiż-żmien meta ngħatat il-garanzija. Il-garanziji pprovdew kopertura ta' 100 % u kellhom primjum ta' 1 % p.a..
2.3. Raġunijiet li wasslu għall-ftuħ tal-proċedura ta' investigazzjoni formali
(22)
Fid-deċiżjoni tas-6 ta' Marzu 2013, (il-premessi 18 sa 25), il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni preliminari li Larco setgħet tkun ikkunsidrata bħala ditta f'diffikultà fit-tifsira tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar (11) mill-2007. F'dan l-isfond, il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni preliminari li s-sitt miżuri kollha kkostitwixxew għajnuna mill-Istat u hija esprimiet dubji fir-rigward tal-kompatibilità tagħhom mas-suq intern.
(23)
Jekk il-miżuri identifikati kellhom jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, kienu jiġu mogħtija bi ksur tan-notifika u tal-obbligi standstill stabbiliti fl-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
3. KUMMENTI MILL-GREĊJA
3.1. Ditta f'diffikultà
(24)
Fil-kummenti tagħhom fil-kuntest tal-proċedura ta' investigazzjoni formali, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li Larco ma kinitx ditta f'diffikultà matul is-snin 2008 u 2009, minħabba li t-telf irreġistrat kien minħabba t-tnaqqis tal-prezz globali tal-ferronikil matul dawk is-snin. L-awtoritajiet Griegi sostnew li Larco ilha ditta f'diffikultà mill-2010 biss.
3.2. Miżura 1: Nuqqas ta' ġbir tad-dejn lill-Ministeru tal-Finanzi
(25)
L-awtoritajiet Griegi argumentaw li l-kreditu tal-Istat lejn Larco ma kienx jammonta għal riżorsi tal-Istat, peress li oriġinarjament kien kreditu privat provdut mill-Organisation for Entreprise Restructuring S.A. (“OER”). Meta l-OER ġiet likwidata, skont il-Liġi 2741/1999, il-pretensjonijiet kollha tagħha ġew trasferiti lill-Istat.
(26)
Barra minn hekk, huma spjegaw li l-ftehim ta' saldu tad-dejn tal-1998 kien jinkludi regoli speċifiċi għat-trattament u l-ġbir ta' dejn pendenti li jkunu applikabbli fl-aħħar ta' kull sena finanzjarja kif ġej:
a.
kieku Larco kellha qligħ matul sena finanzjarja, l-imgħax dovut (6 % p.a.) kien jitħallas lura lill-kredituri l-ewwel, qabel il-ħlas lura tal-prinċipju tad-dejn;
b.
wara kwalunkwe ħlas lura ta' imgħax, Larco iżżomm ċertu ammont mill-profitti għal investimenti;
c.
Wara l-applikazzjoni ta' (a) u (b), kull profitt li jifdal fil-kontijiet ta' Larco jiġi allokat proporzjonalment lill-kredituri ta' Larco.
(27)
Kieku Larco ma għamlet l-ebda profitt wara l-1999, il-kredituri kellhom id-dritt li jsegwu l-ħlas lura tad-dejn tagħhom permezz ta' diversi mezzi, bħal li jikkunsidraw il-ħlas dovut, jisfruttaw id-dejn eċċ. Madankollu, il-kredituri ma kinux intitolati għall-ebda eżekuzzjoni furzata tad-dejn pendenti, bħas-sekwestru tal-assi tal-kumpanija jew l-obbligu tat-tnedija tal-proċedura ta' falliment kontra l-kumpanija.
(28)
Sal-2003, il-kredituri rċevew l-imgħax dovut, kif kien miftiehem. Għall-perjodu 2004-2007, Larco ma għamlet l-ebda profitt u għalhekk ma kienx hemm ħlas lura tal-imgħax dovut. Fl-2007 PPC ikkonkludiet ftehim ta' materja prima ma' Larco, li qablu miegħu l-kredituri kollha, fejn Larco pprovdiet lil PPC bil-linjite, li naqqset id-dejn skont dan. Id-dejn għal PPC kien eliminat għal kollox fl-2011.
(29)
L-amministratur ta' Larco l-Antika ilu jwettaq il-ġbir tad-dejn permezz ta' mezzi ġudizzjarji u jidher li ċerti ammonti tħallsu diġà. Sal-2011, Larco l-Antika kienet ġabret EUR 5 miljun tad-dejn pendenti tagħha skont il-ftehim tal-1998. Peress li Larco l-Antika għandha djun mal-Istat Grieg ukoll, dan tal-aħħar ġabar l-ammont kollu ta' dawk EUR 5 miljun.
(30)
Fir-rigward tad-dejn dirett ta' Larco lill-Istat Grieg, l-Istat bagħat regolarment fatturi għall-ammont annwali tad-dejn, inkluż l-imgħax annwali dovut, lil Larco.
(31)
Għalhekk, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li d-dejn li joħroġ mill-ftehim tal-1998 ma setgħax jammonta għal riżorsi tal-Istat u fi kwalunkwe każ li ma kien hemm l-ebda vantaġġ selettiv favur Larco.
3.3. Miżura 2: Il-garanzija tal-Istat tal-2008
(32)
L-awtoritajiet Griegi invokaw l-Avviż tal-Garanzija (12) u b'mod partikolari t-taqsima 3.2 tal-Avviż, li tinkludi l-kundizzjonijiet, li taħthom il-Kummissjoni tista' teskludi l-preżenza ta' għajnuna mill-Istat f'garanzija individwali. Skont l-awtoritajiet Griegi:
a.
Larco ma kinitx ditta f'diffikultà fiż-żmien li ngħatat il-garanzija;
b.
il-firxa tal-garanzija setgħet titkejjel b'mod xieraq meta ngħatat;
c.
il-garanzija ngħatat għal titolu ta' dejn (self obbligazzjonarju), u għalhekk setgħet tkun aktar minn 80 % tas-self pendenti;
d.
il-primjum ta' 1 % imħallas għall-garanzija kien prezz orjentat għas-suq, li jirrifletti l-kapaċità finanzjarja ta' Larco.
(33)
Għalhekk, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li l-garanzija tal-Istat tal-2008 ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(34)
L-awtoritajiet Griegi ċċaraw li l-miżura 2 kienet mogħtija permezz tad-deċiżjoni ministerjali YA 2/93378/0025 datata t-22 ta' Diċembru 2008 u kopriet l-ammont eżatt ta' EUR 30 000 000:
3.4. Miżura 3: Iż-żieda kapitali tal-2009
(35)
L-awtoritajiet Griegi argumentaw li l-parteċipazzjoni tal-Istat fiż-żieda kapitali kienet maħsuba biex jiġi protett il-valur tal-kumpanija, fid-dawl tal-privatizzazzjoni tagħha li ġejja u sabiex jiġi implimentat pjan ta' ristrutturar. Fid-deċiżjoni tiegħu, l-Istat ikkunsidra t-tkabbir potenzjali ta' Larco, il-valur tal-assi tagħha u s-sitwazzjoni ġenerali fis-suq tal-ferronikil kif ukoll miżuri ta' ristrutturar u ta' tnaqqis tal-ispejjeż.
(36)
NBG ikkontribwiet 31 % taż-żieda kapitali. Għall-kuntrarju tal-Istat NBG iddeċiediet li teżerċita d-drittijiet tagħha parzjalment biss. L-awtoritajiet Griegi argumentaw li l-għan ta' NBG kien li żżomm ċertu kontroll fuq il-kumpanija u b'hekk l-azzjonijiet tagħha ma għandhomx jitqiesu bħala nuqqas ta' fiduċja fil-futur ta' Larco. Tabilħaqq, NBG naqqset il-parteċipazzjoni azzjonarja tagħha f'Larco għall-minimu meħtieġ skont il-liġi Griega sabiex ikollha veto fuq ċerti deċiżjonijiet importanti fil-Bord tad-Diretturi.
(37)
It-tielet azzjonist, PPC, espliċitament iddeċidiet li ma tipparteċipax fiż-żieda kapitali, filwaqt li aċċettat li l-parteċipazzjoni azzjonarja tagħha tkun dilwita. L-awtoritajiet Griegi argumentaw li PPC ma pparteċipatx minħabba li l-intenzjoni tagħha kienet li tippermetti lill-Istat li jkollu maġġoranza azzjonarja ikbar, fid-dawl tal-privatizzazzjoni tal-kumpanija.
(38)
Bħala konklużjoni, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li l-Istat aġixxa bħala investitur fl-ekonomija tas-suq u li, għalhekk, iż-żieda kapitali tal-2009 ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(39)
Fir-rigward tad-data tal-għotja, l-awtoritajiet Griegi ma pprovdewx informazzjoni konklussiva. Il-minuti tal-laqgħa tal-azzjonisti juru li l-Istat Grieg ipprovda EUR 15 000 000 lejn iż-żieda kapitali fil-15 ta' April 2009, permezz tad-dokument Οικ2/27694/0025 tal-Ministeru tal-Finanzi fid-dawl tal-kontribut totali tal-Istat għaż-żieda fil-kapital azzjonarju, li ammonta għal EUR 44 999 999,40. Id-dikjarazzjoni finanzjarja tal-2009 ta' Larco turi li ż-żieda kapitali ġiet deċiża fl-14 ta' Mejju 2009, iżda ma tiċċarax meta saret l-injezzjoni reali tal-kapital il-ġdid.
3.5. Miżura 4: Il-garanzija tal-Istat tal-2010
(40)
L-awtoritajiet Griegi spjegaw li fil-kuntest tal-ftehim tal-1998, Larco l-Antika kienet qed issegwi l-ħlas lura tad-dejn ta' Larco fil-qrati Griegi u kien hemm sensiela ta' sentenzi tal-qorti u annullamenti, inter alia rigward dejn ta' madwar EUR 10,5 miljun. (13)
(41)
Fil-kuntest ta' appell minn Larco u minħabba l-periklu ta' ħsara irreparabbli, il-Qorti Suprema Griega ssospendiet il-ħlas tad-dejn ta' madwar EUR 10,5 miljun, sas-sentenza finali mill-qorti rilevanti. Is-sospensjoni ngħatat bil-kundizzjoni li Larco tipprovdi ittra ta' garanzija lil Larco l-Antika għall-ammont sospiż. NBG provdiet l-ittra ta' garanzija għal madwar EUR 10,8 miljun (EUR 10,5 miljun tad-dejn oriġinarjament ikkontestat + EUR 0,3 miljun għal miżati u spejjeż legali) lil Larco. L-ittra ta' garanzija min-naħa tagħha kienet koperta b'garanzija mill-Istat għall-ammont sħiħ ma' primjum ta' 2 % p.a. għal perjodu mingħajr limitu.
(42)
L-awtoritajiet Griegi spjegaw li dik il-miżura kienet provduta mill-Istat bħala azzjonist bl-intenzjoni li jwettaq il-kundizzjonijiet tas-sospensjoni u li jħares l-investiment tiegħu minn djun iddikjarati bħala mhux imħallsa. Inkella, is-sospensjoni ma kinitx tkun applikabbli u Larco l-Antika kien ikollha d-dritt li tfittex il-ġbir tad-dejn, possibbilment billi tissekwestra l-assi ta' Larco. Larco setgħet imbagħad issir insolventi. Skont l-awtoritajiet Griegi, NBG ma kinitx tagħti l-ittra ta' garanzija mingħajr il-garanzija tal-Istat.
(43)
L-awtoritajiet Griegi ċċaraw li l-miżura 4 ngħatat permezz tad-deċiżjoni ministerjali YA 2/923/0025 datata l-10 ta' Mejju 2010 u kopriet l-ammont eżatt ta' EUR 10 510 824,95 u EUR 310 000 għal miżati u spejjeż legali, b'hekk b'kollox EUR 10 820 824,95.
3.6. Miżura 5: Ittri ta' garanzija minflok ħlas bil-quddiem ta' multa fiskali fl-2010
(44)
L-awtoritajiet Griegi ċċaraw li l-miżura inkwistjoni tikkonċerna taxxa addizzjonali, iktar milli multa fiskali. It-taxxa addizzjonali ġiet imposta minħabba li l-awtoritajiet fiskali ma qablux li t-telf li jirriżulta minn kuntratti ta' kopertura għandu jitnaqqas mid-dħul nett ta' Larco, kif argumentat Larco. L-awtoritajiet Griegi ddikjaraw ukoll li Larco kienet mitluba mill-qorti biex tipprovdi ittri ta' garanzija ta' valur totali ta' EUR 4,7 miljun.
(45)
L-awtoritajiet Griegi pprovdew evidenza li Larco kienet awtorizzata tibdel il-ħlas bil-quddiem tat-taxxa addizzjonali permezz ta' ittri ta' garanzija fuq il-bażi ta' dispożizzjoni ġuridika ġenerali. Is-sentenza tal-qorti li tippermetti lil Larco tibdel il-ħlas bil-quddiem tat-taxxa addizzjonali permezz ta' ittri ta' garanzija, skont il-liġi nazzjonali, (14) applikat test ta' bilanċ, filwaqt li qieset il-benefiċċji tal-kreditur (l-Istat) u l-vijabilità tad-debitur (Larco) u għalhekk iddeċidiet dwar is-sospensjoni temporanja tal-obbligu li jitħallas bil-quddiem EUR 47 miljun (jiġifieri 25 % tat-taxxa addizzjonali), billi tibdlu b'ittri ta' garanzija ta' EUR 4,7 miljun b'kollox. Din is-sospensjoni kellha tapplika sakemm tingħata sentenza finali, fir-rigward tat-tilwima mressqa minn Larco kontra l-Istat għall-impożizzjoni tat-taxxa addizzjonali.
(46)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li d-deċiżjonijiet tal-qrati nazzjonali ma jistgħux ikunu imputabbli lill-Istat.
(47)
L-awtoritajiet Griegi spjegaw ukoll li, minkejja s-sospensjoni temporanja, l-Istat fil-prattika kien ħassar l-effett finanzjarju ta' dik is-sospensjoni, billi kkumpensa t-taxxa addizzjonali dovuta minn Larco kontra ammonti dovuti mill-Istat lil Larco, bħat-taxxa fuq l-introjtu jew d-denunzji tal-VAT. Dan ġie permess mil-leġiżlazzjoni reċenti biex jitħaffef il-ġbir tat-taxxi fil-Greċja.
(48)
Għalhekk, l-Istat kien fil-fatt jidher li diġà ġabar mill-inqas EUR 16,1 miljun tal-ammont dovut fir-rigward tal-ħlas minn qabel tat-taxxa addizzjonali ta' Larco.
3.7. Miżura 6: Il-garanziji tal-Istat tal-2011
(49)
L-awtoritajiet Griegi ċċaraw li l-ebda waħda miż-żewġ selfiet li għalihom il-garanziji ġew provduti ma kienet imħallsa. Is-self ta' EUR 20 miljun li ġie pprovdut minn ATE Bank bħala rifinanzjament ta' self iktar antik ta' EUR 20 miljun, li kien għadu ma tħallasx.
(50)
L-awtoritajiet Griegi argumentaw li ż-żewġ garanziji mill-Istat ma kinux jinvolvu riżorsi tal-Istat, billi l-Istat kellu jagħti EUR 60 miljun lil Larco mid-denunzji tal-VAT. B'hekk, jekk il-garanziji ssejħu, l-ammonti jistgħu jikkumpensaw id-dejn pendenti mill-Istat.
(51)
L-awtoritajiet argumentaw ukoll li, kieku l-miżura kienet tikkostitwixxi għajnuna, din għandha titqies kompatibbli mas-suq intern, minħabba li kienet konformi mal-Qafas Temporanju (15) u l-iskema Griega temporanja rilevanti għal garanziji għal self (“sistema temporanja ta' garanzija”). (16) B'mod partikolari, l-awtoritajiet ikkunsidraw li, minbarra l-fatt li Larco kienet ditta f'diffikultà meta ngħatat il-miżura, il-kundizzjonijiet l-oħra tal-iskema ġew issodisfati:
a.
Larco kienet kumpanija kbira;
b.
is-self ta' EUR 30 miljun kien self ta' investiment, filwaqt li s-self ta' EUR 20 miljun kien self ta' rifinanzjament ta' self aktar antik, li kien mogħti għal skopijiet ta' investiment;
c.
il-garanziji kienu mogħtija qabel tmiem l-2011;
d.
l-ammont totali taż-żewġ selfiet garantiti qabżu l-kont annwali tal-pagi ta' Larco bi EUR 3 miljuni biss;
e.
il-garanziji koprew 100 % tas-self, iżda tali miżura kienet l-unika possibbiltà ta' Larco biex ikollha aċċess għall-finanzjament, minħabba s-sitwazzjoni partikolari tal-ekonomija Griega.
f.
il-garanziji kienu jinkludu primjum ta' 1 % p.a., li għandu jitqies bħala primjum tas-suq.
(52)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li jekk il-Kummissjoni kkonkludiet li l-miżura tikkostitiwixxi għajnuna u li l-kundizzjonijiet tas-sistema temporanja ta' garanzija ma ġewx issodisfati, il-miżuri għandhom jiġu kkunsidrati bħala għajnuna ta' salvataġġ. Din l-għajnuna kellha tiġi kkunsidrata bħala notifikata, peress li l-Kummissjoni saret taf bil-miżura fit-tweġiba tas-16 ta' Marzu 2012 għall-kwestjonarju, meta kienet fl-istadju tal-investigazzjoni preliminari ex officio.
(53)
Skont l-awtoritajiet Griegi, l-għajnuna kienet konformi mar-rekwiżiti tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar, peress li:
a.
kienet appoġġ ta' likwidità fil-forma ta' garanziji għal self;
b.
kienet ġustifikata minn diffikultajiet soċjali serji u ma kellha l-ebda effett negattiv mhux mixtieq fi Stati Membri oħra;
c.
l-awtoritajiet Griegi kienu qed iħejju pjan ta' ristrutturar b'kooperazzjoni mal-Kummissjoni;
d.
hija kienet ristretta għall-ammont meħtieġ biex id-ditta tibqa' fin-negozju għal perjodu limitat;
e.
hija rrispettat il-kundizzjoni ta' “darba waħda, l-aħħar darba”, peress li Larco ma kinitx soġġetta għal għajnuna ta' salvataġġ jew ta' ristrutturar fil-passat;
f.
Larco ppreżentat pjan ta' direzzjoni tan-negozju lill-Istat, li jiġġustifika l-bżonn tal-finanzjament ta' EUR 30 miljun għall investimenti.
(54)
L-awtoritajiet Griegi ċċaraw li l-miżura 6 ngħatat permezz ta' (i) id-deċiżjoni ministerjali YA 2/95156/0025 datata t-30 ta' Diċembru 2011 li kopriet l-ammont eżatt ta' EUR 30 000 000 u (ii) id-deċiżjoni ministerjali YA 2/95161/0025 datata t-30 ta' Diċembru 2011 għall-ammont eżatt ta' EUR 20 000 000.
4. VALUTAZZJONI
(55)
Din id-Deċiżjoni tindirizza bħala punt preliminari l-kwistjoni dwar jekk Larco hijiex ditta f'diffikultà fit-tifsira tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar. Sussegwentement, id-Deċiżjoni se tivvaluta jekk il-miżuri li qed jiġu mistħarrġin jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat lil Larco fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat u, fl-aħħar nett, jekk din l-għajnuna tistax tkun kompatibbli mas-suq intern.
4.1. Diffikultajiet ta' Larco
(56)
Fid-Deċiżjoni tas-6 ta' Marzu 2013 u b'mod partikolari l-premessi 18 sa 25 tagħha, il-Kummissjoni kkonkludiet fuq bażi preliminari li Larco kienet ditta f'diffikultà fiż-żmien meta s-sitt miżuri inkwistjoni kienu pprovduti. Id-dejta finanzjarja prinċipali ta' Larco matul il-perjodu 2007-2011 hija stabbilita fit-Tabella:
Dejta finanzjarja prinċipali ta' Larco 2007-6/2012 (miljuni ta' EUR)
2007
2008
2009
2010
2011
H1 2012 (*)
Dħul
549,3
284
98,8
239
311
154,6
Qligħ qabel it-taxxa
23
- 116
- 105
6,4
6,5
- 12,2
Kapital irreġistrat
163,8
163,8
109
109
109
109
Ekwità proprja
104
- 0,4
- 35
- 31
- 26
- 39
Dejn Totali
141,2
230,1
233,9
261,8
262,7
326,0
Dejn/Ekwità (proporzjon)
1,3
- 575,0
- 6,6
- 8,3
- 10,1
- 8,4
(57)
Il-punt 10(a) tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar jiddikjara li kumpanija b'responsabbiltà limitata hija kkunsidrata bħala f'diffikultà meta “aktar minn nofs il-kapital irreġistrat ikun sparixxa u aktar minn kwart ta' dak il-kapital ikun intilef matul it-12-il xahar ta' qabel”. Dan jirrifletti s-suppożizzjoni li kumpanija li tkun għaddejja minn telf kbir fil-kapital irreġistrat tagħha ma tkunx kapaċi tirkupra t-telf li kważi ċertament iwassalha biex tfalli fit-terminu qasir jew medju (kif stipulat fil-punt 9 tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar).
(58)
Barra minn hekk, skont il-punt 11 tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar, ditta tista' titqies bħala waħda f'diffikultà “fejn ikun hemm is-sinjali tas-soltu ta' meta ditta tkun f'diffikultà, bħal żieda fit-telf, tnaqqis fid-dħul, żieda fl-inventarji tal-istokk, eċċess fil-kapaċità, tnaqqis fil-fluss ta' flus, żieda fid-dejn, żieda fl-ispejjeż tal-imgħax, u valur nett tal-assi li qed jonqos jew null”. F'dan ir-rigward, skont il-Qorti Ġenerali, “l-eżistenza ta' kapital proprju negattiv li […] jista' jiġi kkunsidrat bħala indikatur importanti li impriża tkun f'sitwazzjoni finanzjarja diffiċli”. (17)
(59)
Skont id-dikjarazzjonijiet finanzjarji ta' Larco għall-perjodu 2007-H1 2012, il-kapital irreġistrat tal-kumpanija ma naqasx b'iktar min-nofs. Madankollu, matul l-istess żmien l-ekwità proprja tal-kumpanija saret negattiva. F'każijiet preċedenti l-Kummissjoni qieset li fejn kumpanija jkollha ekwità negattiva, dan jimplika li l-kapital irreġistrat kollu ta' dik il-kumpanija ntilef u hemm suppożizzjoni a priori li l-kriterji tal-punt 10(a) tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar huma ssodisfati. (18)
(60)
Fil-każ ta' Larco, il-Kummissjoni tqis li l-kapital irreġistrat tagħha biss jidher li ma naqasx b'iktar minn nofs, għaliex il-kumpanija ma adottatx miżuri xierqa, kif normalment previst mil-leġiżlazzjoni Griega. (19) Tali miżuri xierqa għandhom l-għan li jrendu l-ekwità proprja tal-kumpanija minn negattiva għal pożittiva u, fl-istess ħin, li jżiduha għal livell adegwat. Tali miżuri xierqa jistgħu jkunu jew il-kapitalizzazzjoni tat-telf jew żieda fil-kapital jew it-tnejn.
(61)
F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni tikkunsidra li kapitalizzazzjoni tat-telfiet kienet tirriżulta fit-telf tal-kapital kollu rreġistrat tal-kumpanija, peress li t-telf akkumulat kien ogħla mill-kapital irreġistrat. Għal din ir-raġuni, il-Kummissjoni tqis li l-kriterji fil-punt 10 (a) tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar ġew issodisfati f'dan il-każ mill-2008.
(62)
Barra minn hekk, fir-rigward tal-kriterji fil-punt 11 tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar, Larco ġarrbet tnaqqis sinifikanti fid-dħul mill-2007 sal-2009 u telf sinifikanti fl-2008 u fl-2009, b'ammont totali ta' EUR 221 miljun (EUR 116 miljun u EUR 105 miljun rispettivament). Fl-2010 u l-2011, il-kumpanija kienet żiedet id-dħul u l-qligħ, imma dawn iż-żidiet ma kinux biżżejjed biex jippermettu l-irkupru finanzjarju ta' Larco. Matul l-istess perjodu l-ekwità tagħha baqgħet negattiva u d-dejn tagħha kompla jikber. Barra minn hekk, l-operazzjonijiet ta' Larco reġgħu bdew jagħmlu telf f'H1 2012.
(63)
Il-Kummissjoni ma taqbilx mal-argument tal-awtoritajiet Griegi li Larco ma kinitx f'diffikultà matul is-snin 2008 u 2009 peress li t-telf kien dovut minħabba t-tnaqqis fil-prezz tal-ferronikil.
(64)
L-ewwel nett, il-fatt li tnaqqis fil-prezz tal-ferronikil wassal għal telfiet u kkontribwixxa għad-diffikultajiet ta' Larco fih nnifsu ma jimmitigax is-sejba li Larco wriet is-sinjali tas-soltu ta' meta ditta tkun f'diffikultà. Ditta b'saħħitha jkollha bżonn tadatta l-ispejjeż tagħha għal tali bidliet fil-prezz sabiex tevita t-telf.
(65)
It-tieni nett, fis-snin 2008 u 2009 il-kumpanija kellha ekwità negattiva u żieda fid-dejn (żieda ta' 63 % bejn l-2007 u l-2008). Għalkemm il-prezz tal-ferronikil u d-dħul żdiedu b'mod sinifikanti wara l-2010, ir-riżultati finanzjarji sussegwenti ta' Larco jindikaw li d-diffikultajiet tagħha ippersistew. Għalhekk, ma jistax jiġi konkluż li t-telf tal-2008 u l-2009 kien biss ir-riżultat ta' prezzijiet baxxi tal-ferronikil.
(66)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, huwa konkluż li Larco kienet ditta f'diffikultà fit-tifsira tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar meta s-sitt miżuri inkwistjoni ġew mogħtija.
4.2. Eżistenza ta' għajnuna mill-Istat
(67)
L-Artikolu 107(1) tat-Trattat jistipula li kull għajnuna, ta' kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta' riżorsi tal-Istat, li tgħawweġ jew thedded li tgħawweġ il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta' ċerti prodotti, safejn tkun taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(68)
Skont il-prattika stabbilita tal-Kummissjoni u kif ikkonfermat mill-każistika, il-kriterju biex jiġi vvalutat jekk tranżazzjoni bejn korp pubbliku u impriża tammontax għal għajnuna mill-Istat huwa l-prinċipju tal-investitur jew il-kreditur f'ekonomija tas-suq (“MEIP” jew “MECP”). (20) Dan isegwi mill-prinċipju li, meta l-Istat jaġixxi fis-suq bħala operatur kummerċjali, għandu jagħmel dan b'mod komparabbli ma' operatur privat. Jekk l-Istat ma jagħmilx hekk, l-għajnuna mill-Istat tista' tkun involuta. Fi kliem ieħor, il-punt ta' referenza għall-apprezzament jekk tranżazzjoni tinvolvix għajnuna mill-Istat hija jekk operatur privat li jkun f'sitwazzjoni simili jkunx ġab ruħu bl-istess mod. Bl-applikazzjoni ta' dan il-prinċipju, kunsiderazzjonijiet mhux ekonomiċi ma jistgħux jitqiesu bħala raġunijiet għall-għotja ta' miżuri ta' appoġġ.
4.2.1. Miżura 1: Nuqqas ta' ġbir tad-dejn lill-Ministeru tal-Finanzi
(69)
Abbażi tal-informazzjoni disponibbli, il-Kummissjoni ma tistax taqbel mal-argument tal-awtoritajiet Griegi li l-kreditu mill-OER kien kreditu privat. Skont il-liġi Griega 1386/1983 (l-Artikolu 1) (21) li tistabbilixxi l-OER, “l-OER se joperaw għall-benefiċċju tal-interess soċjali u taħt is-superviżjoni tal-Istat”. Skont l-Artikolu 3 tal-istess liġi, l-Istat kien l-uniku azzjonist tal-OER. Barra minn hekk, l-Istat kellu l-possibbiltà li jaħtar direttament il-President flimkien ma' tnejn minn tmien membri tal-Bord tad-Diretturi u, indirettament, erba' membri oħra. Skont dan ta' hawn fuq ir-riżorsi tal-OER jammontaw għal riżorsi tal-Istat u għalhekk kull kreditu mill-OER jidher li huwa imputabbli lill-Istat.
(70)
L-evidenza pprovduta mill-awtoritajiet Griegi turi li d-dejn ta' Larco lill-OER (sussegwentement trasferit lill-Istat) kien irrapurtat regolarment u fatturat, skont il-ftehim ta' saldu ta' dejn tal-1998 miftiehem skont il-ftehim ta' saldu ta' dejn tal-1998. Parti mid-dejn ġie miġbur, meta l-profittabilità tal-kumpanija ppermettiet. Larco għamlet investimenti matul dak il-perjodu, li naqqsu l-ħlasijiet lura, iżda dawn l-investimenti qablu fuqhom il-kredituri kollha. Skont il-ftehim, il-kredituri ma kinux intitolati għall-ebda eżekuzzjoni furzata tad-dejn pendenti.
(71)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, huwa konkluż li l-Miżura 1 ikkonformat mal-MECP, peress li l-Istat, bħala kreditur, aġixxa b'mod komparabbli ma' dak ta' kreditur privat, minħabba li uża l-mezzi kollha għad-dispożizzjoni tiegħu u fi ħdan il-qafas miftiehem kuntrattwalment, sabiex jiġbor id-dejn tiegħu.
4.2.2. Miżura 2: Il-garanzija tal-Istat tal-2008
(72)
Garanziji mill-Istat iqiegħdu r-riżorsi tal-Istat f'riskju, minħabba li s-sejħa tagħhom titħallas mill-baġit tal-Istat. Barra minn hekk, kull garanzija li mhijiex remunerata b'mod xieraq tinvolvi telf ta' riżorsi finanzjarji għall-Istat. Għalhekk, il-kriterju ta' riżorsi tal-Istat u l-imputabbiltà lill-Istat huma ssodisfati għal din il-miżura u dan mhuwiex ikkontestat mill-awtoritajiet Griegi.
(73)
Il-Kummissjoni ma taqbilx mal-argument tal-awtoritajiet Griegi li l-kundizzjonijiet tat-taqsima 3.2 tal-Avviż tal-Garanzija huma ssodisfati. Il-Kummissjoni stabbiliet li Larco kienet ditta f'diffikultà fl-2008. Barra minn hekk, il-primjum ta' garanzija annwali ta' 1 % ma jistax jitqies li jirrifletti r-riskju ta' inadempjenza għas-self garantit, minħabba d-diffikultajiet finanzjarji sinifikanti ta' Larco u b'mod partikolari l-proporzjon għolja tagħha tad-dejn mal-ekwità.
(74)
Il-Kummissjoni tqis li kreditur tas-suq raġonevoli ma kienx jipprovdi lil Larco b'garanzija taħt dawn il-kundizzjonijiet. Peress li l-miżura ġiet provduta b'mod selettiv lil Larco, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-garanzija tal-Istat tal-2008 provdiet vantaġġ selettiv lill-benefiċjarju.
(75)
Larco hija attiva f'settur li fih il-prodotti huma nnegozjati bejn l-Istati Membri u hija nnifisha tesporta l-maġġoranza tal-produzzjoni tagħha lejn Stati Membri oħra. Barra minn hekk, hemm it-tħaffir għan-nikil, it-tidwib u l-irfinar f'sitt Stati Membri minbarra l-Greċja, jiġifieri fl-Awstrija, il-Finlandja, Franza (il-Kaledonja Ġdida), Spanja, l-Isvezja u r-Renju Unit (22). In-nikil jiġi nnegozjat fi kważi l-Istati Membri kollha (23).
(76)
Il-miżuri inkwistjoni jippermettu lil Larco li tkompli topera biex, b'differenza minn kompetituri oħra b'diffikultajiet finanzjarji, ma jkollhiex għalfejn taffaċċja l-konsegwenzi normalment imnissla mir-riżultati finanzjarja diffiċli tagħha. Dan jgħawweġ il-kompetizzjoni minħabba li kumpaniji oħra attivi fl-istess swieq jeħtieġu li joperaw mingħajr din l-għajnuna mill-Istat.
(77)
Għalhekk, huwa konkluż li l-Miżura 2 tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna hija daqs l-ammont tas-self garantit, peress li huwa dubjuż li Larco, minħabba d-diffikultajiet ekonomiċi tagħha, kienet issib kwalunkwe finanzjament fis-suq irrispettivament mill-kundizzjonijiet. Fi kliem ieħor, il-Kummissjoni tqis li Larco rċeviet vantaġġ daqs l-ammont tas-self garantit, minħabba li mingħajr il-garanzija mill-Istat ma kinitx tkun kapaċi tirċievi finanzjament mis-suq.
(78)
Il-Kummissjoni ma għandha l-ebda informazzjoni li tindika li l-garanzija ġiet attivata.
4.2.3. Miżura 3: Iż-żieda kapitali tal-2009
(79)
Il-parteċipazzjoni tal-Istat fiż-żieda fil-kapital azzjonarju ta' Larco tal-2009 tinvolvi riżorsi tal-Istat u hija imputabbli lill-Istat. B'hekk, dan il-kriterju huwa ssodisfat u mhux ikkontestat mill-awtoritajiet Griegi.
(80)
Il-Kummissjoni ma rċeviet ebda evidenza konvinċenti mill-awtoritajiet Griegi li tiġġustifika l-argument tagħhom li l-Istat aġixxa bħala investitur fis-suq raġonevoli. Tabilħaqq, il-minuti tal-laqgħat tal-azzjonisti pprovduti bħala evidenza ma jissuġġerux li l-ebda pjan ta' ristrutturar ma kien ipprovdut lill-azzjonisti qabel iż-żieda tal-kapital, minkejja li Larco hija ditta f'diffikultà. Barra minn hekk, l-ammont finali taż-żieda tal-kapital eventwalment ma kienx biżżejjed biex ikopri l-ekwità negattiva ta' Larco u għalhekk ma jistax jitqies bħala miżura li tipproteġi l-valur tal-kumpanija u li tappoġġa r-ristrutturar tagħha.
(81)
Fir-rigward tal-parteċipazzjoni ta' NBG, il-Kummissjoni tfakkar il-kjarifika tal-Qorti li “s-simultanjetà waħedha, anki fil-preżenza ta' investimenti privati sinifikanti, ma tistax tkun suffiċjenti sabiex jiġi konkluż li ma kienx hemm għajnuna fis-sens tal-Artikolu 87(1) KE mingħajr ma jittieħdu in kunsiderazzjoni l-fatti rilevanti l-oħra jew il-punti tal-liġi” (24).
(82)
Fil-fatt, il-parteċipazzjoni parzjali ta' NBG ma tistax tintuża bħala evidenza ta' konkomitanza bejn l-Istat u l-azzjonisti privati minħabba li NBG kien espost għal Larco mhux biss bħala azzjonist, iżda wkoll bħala kreditur. Id-deċiżjoni tiegħu li jipparteċipa parzjalment fiż-żieda tal-kapital kienet għalhekk mezz biex jipproteġi mhux biss il-valur tal-investiment tiegħu iżda wkoll il-pożizzjoni tiegħu bħala kreditur.
(83)
Barra minn hekk, l-Istat kien diġà pprovda lil Larco bil-garanzija mill-Istat tal-2008. B'hekk, kif stabbilit mill-każistika rilevanti, id-dispożizzjoni tal-parteċipazzjoni tal-Istat għaż-żieda kapitali tal-2009 ma tistax titqies b'mod iżolat, iżda trid tiġi kkunsidrata fil-kuntest ta' miżuri oħra ta' għajnuna. (25)
(84)
Fl-aħħar nett, il-minuti tal-laqgħat tal-azzjonisti ma jappoġġawx l-argument tal-awtoritajiet Griegi li l-intenzjoni ta' PPC kienet li tippermetti lill-Istat maġġoranza kbira tal-parteċipazzjoni azzjonarja. Minflok, PPC sempliċement iddikjarat li hija ma kinitx se tipparteċipa fiż-żieda fil-kapital azzjonarju.
(85)
B'hekk, il-Kummissjoni tqis li investitur tas-suq raġonevoli ma kienx jipparteċipa fiż-żieda fil-kapital azzjonarju lil Larco taħt dawn il-kundizzjonijiet. Peress li l-miżura ġiet ipprovduta b'mod selettiv lil Larco, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-parteċipazzjoni tal-Istat fiż-żieda tal-kapital tal-2009 ipprovdiet lill-benefiċjarju b'vantaġġ selettiv.
(86)
Għar-raġunijiet stabbiliti fil-premessi 75-76 ta' hawn fuq, il-miżura għandha l-potenzjal li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri u li toħloq distorsjoni fil-kompetizzjoni.
(87)
B'hekk, huwa konkluż li l-miżura 3 tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Peress li mhuwiex ikkontestat li l-Istat eżerċita d-drittijiet sħaħ tiegħu għaż-żieda fil-kapital azzjonarju [mhux ċar], il-valur tal-Miżura 3 jammonta għal EUR 44 999 999,40.
(88)
Fir-rigward tad-data tal-għotja, mill-minuti tal-laqgħa tal-14 ta' Mejju 2009 tal-azzjonisti jirriżulta li l-Istat Grieg ipprovda EUR 15 000 000 għaż-żieda tal-kapital fil-15 ta' April 2009, (26) bil-ħsieb għall-kontribuzzjoni tal-Istat għaż-żieda fil-kapital azzjonarju[mhux ċara], li ammontat għal EUR 44 999 999,40. Il-Kummissjoni ma għandhiex informazzjoni dwar id-data li fiha l-ammont li jifdal tal-kontribuzzjoni tal-Istat għal żieda fil-kapital azzjonarju tal-Kumpanija ġie mogħti.
4.2.4. Miżura 4: Il-garanzija tal-Istat tal-2010
(89)
Għall-istess raġunijiet bħall-Miżura 2, il-kriterju tar-riżorsi tal-Istat u l-imputabbiltà lill-Istat huma ssodisfati għal Miżura 4 u dan ma ġiex ikkontestat mill-awtoritajiet Griegi.
(90)
Il-Kummissjoni tagħraf li tista' tkun prattika kummerċjali komuni għall-azzjonisti li jipprovdu garanziji f'ċirkustanzi simili għal dan il-każ. Madankollu, peress li l-NBG kien ukoll azzjonist ta' Larco, il-Kummissjoni tqis li huwa normali għall-azzjonisti li jaqsmu proporzjonalment l-esponiment li jirriżulta mill-garanzija in kwistjoni. Minflok, l-Istat assuma r-riskju kollu, filwaqt li pprovda garanzija għal dejn, filwaqt li Larco kienet f'diffikultà u diġà kellu żieda fid-dejn.
(91)
Fir-rigward tal-Miżura 2, il-kundizzjonijiet tat-taqsima 3.2 tal-Avviż tal-Garanzija ma ġewx issodisfati għal din il-miżura lanqas, peress li primjum ta' 2 % ma jistax jitqies li jirrifletti r-riskju tal-inadempjenza ta' Larco.
(92)
B'hekk, il-Kummissjoni tqis li kreditur tas-suq raġonevoli ma kienx jipprovdi lil Larco b'garanzija taħt dawn il-kundizzjonijiet. Peress li l-miżura ġiet provduta b'mod selettiv lil Larco, il-Kummissjoni tikkonkludi li pprovdiet vantaġġ selettiv lill-benefiċjarju.
(93)
Għar-raġunijiet stabbiliti fil-premessi 75-76 ta' hawn fuq, il-miżura għandha l-potenzjal li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri u li toħloq distorsjoni fil-kompetizzjoni.
(94)
B'hekk, huwa konkluż li l-miżura 4 tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Il-Kummissjoni tqis li l-ammont tal-għajnuna huwa ugwali għall-ammont garantit, għaliex huwa ċar li, irrispettivament mill-kundizzjonijiet, l-ebda parteċipant fis-suq raġonevoli ma kien ikun kapaċi jiggarantixxi dan l-ammont lil Larco, minħabba d-diffikultajiet ekonomiċi tagħha. Fi kliem ieħor, il-Kummissjoni tqis li Larco rċeviet vantaġġ ugwali għall-ammont garantit, minħabba li mingħajr il-garanzija mill-Istat ma kinitx tkun kapaċi tirċievi finanzjament mis-suq.
(95)
Il-Kummissjoni ma għandha l-ebda informazzjoni li tindika li l-garanzija ġiet attivata.
4.2.5. Miżura 5: Ittri ta' garanzija minflok ħlas bil-quddiem ta' taxxa addizzjonali fl-2010
(96)
Il-Kummissjoni tieħu nota tal-kjarifiki mogħtija mill-awtoritajiet Griegi rigward l-isfond fattwali ta' Miżura 5.
(97)
Fid-dawl tal-evidenza mogħtija mill-awtoritajiet Griegi, il-Kummissjoni taqbel li d-dritt li l-ħlas minn qabel tat-taxxa addizzjonali jiġi mibdul b'ittri ta' garanzija kien mogħti lil Larco mill-qorti fuq il-bażi ta' kriterji oġġettivi, li kieku kien japplika għal kwalunkwe kumpanija f'sitwazzjoni simili. Għalhekk, huwa konkluż li l-Miżura 5 ma kinitx tinvolvi vantaġġ selettiv lil Larco.
4.2.6. Miżura 6: Il-garanziji tal-Istat tal-2011
(98)
Il-Kummissjoni tieħu nota tal-kjarifiki mogħtija mill-awtoritajiet Griegi fir-rigward tal-isfond fattwali tal-Miżura 6.
(99)
Il-Kummissjoni ma taqbilx mal-awtoritajiet Griegi li l-Miżura 6 ma tinvolvix riżorsi tal-Istat. L-ewwel nett, kif spjegat fir-rigward tal-Miżura 2, il-garanziji mill-Istat iqiegħdu r-riżorsi tal-Istat f'riskju, minħabba li s-sejħa tagħhom titħallas mill-baġit tal-Istat. Barra minn hekk, kull garanzija li mhijiex remunerata b'mod xieraq bi primjum tas-suq tinvolvi telf ta' riżorsi finanzjarji għall-Istat. Barra minn hekk, l-argument dwar id-dejn pendenti ta' EUR 60 miljun ta' VAT jidher kontradittorju għall-kummenti pprovduti fir-rigward tal-Miżura 5, fejn l-awtoritajiet Griegi argumentaw li huma legalment u intenzjonalment ma rritornawx lura l-VAT dovut, sabiex jikkumpensaw is-sospensjoni tal-ħlus bil-quddiem tat-taxxa addizzjonali.
(100)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-kriterju ta' riżorsi tal-Istat u l-imputabbiltà lill-Istat huwa ssodisfat għal din il-miżura.
(101)
B'mod simili għall-Miżuri 2 u 4, il-kundizzjonijiet tat-taqsima 3.2 tal-Avviż tal-Garanzija ma jiġux issodisfati għal din il-miżura lanqas.
(102)
B'hekk, il-Kummissjoni tqis li kreditur tas-suq raġonevoli ma kienx jipprovdi lil Larco b'garanzija taħt dawn il-kundizzjonijiet. Peress li l-miżura ġiet provduta b'mod selettiv lil Larco, il-Kummissjoni tikkonkludi li pprovdiet vantaġġ selettiv lill-benefiċjarju.
(103)
Għar-raġunijiet stabbiliti fil-premessi 75-76 ta' hawn fuq, il-miżura għandha l-potenzjal li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri u li toħloq distorsjoni fil-kompetizzjoni.
(104)
Għalhekk, huwa konkluż li l-Miżura 6 tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Fir-rigward tal-Miżura 2, l-Kummissjoni tqis li l-ammont tal-għajnuna huwa ugwali għas-selfiet garantiti, peress li huwa dubjuż li Larco, minħabba d-diffikultajiet ekonomiċi tagħha, kienet issib kwalunkwe finanzjament fis-suq irrispettivament mill-kundizzjonijiet.
(105)
Il-Kummissjoni ma għandha l-ebda informazzjoni li tindika li l-garanzija ġiet attivata.
4.2.7. Konklużjoni dwar l-eżistenza ta' għajnuna mill-Istat
(106)
Fid-dawl ta' dan, il-Kummissjoni tqis li l-Miżuri 1 u 5 ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat, filwaqt li l-Miżuri 2, 3, 4 u 6 jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(107)
B'hekk, l-għajnuna mill-Istat fil-forma tal-Miżura 2 tammonta għal EUR 30 000 000, mogħtija fit-22 ta' Diċembru 2008. L-għajnuna mill-Istat fil-forma tal-Miżura 3 tammonta għal EUR 44 999 999,40, iżda d-dati tal-għotjiet jeħtieġu li jkunu ċċarati mill-awtoritajiet Griegi. L-għajnuna mill-Istat fil-forma tal-Miżura 4 tammonta għal EUR 10 820 824,95, mogħtija fl-10 ta' Mejju 2010 u l-għajnuna mill-Istat totali fil-forma tal-Miżura 6 tammonta għal EUR 50 000 000 (li tirriżulta minn EUR 30 000 000 + EUR 30 000 000) mogħtija fit-30 ta' Diċembru 2011.
4.3. Għajnuna illegali
(108)
Il-Miżuri 2, 3, 4 u 6 jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat u ġew mogħtija bi ksur tan-notifika u tal-obbligi standstill stabbiliti fl-Artikolu 108(3) tat-Trattat. B'hekk, dawn il-miżuri jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat illegali.
4.4. Kumpatibbiltà tal-għajnuna
(109)
Safejn ċerti miżuri jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, il-kompatibbiltà tagħhom għandha tiġi vvalutata fid-dawl tal-eċċezzjonijiet stipulati fil-paragrafi 2 u 3 ta' dak l-Artikolu.
(110)
Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, huwa kompitu tal-Istat Membru li jinvoka raġunijiet possibbli ta' kompatibbiltà u li juri li l-kundizzjonijiet għal tali kompatibbiltà jintlaħqu. (27)
4.4.1. Kompatibbiltà tal-miżuri 2, 4 u 6
(111)
Għall-Miżuri 2 u 4 l-awtoritajiet Griegi ma invokaw l-ebda raġuni possibbli ta' kompatibbiltà, għaliex huma argumentaw li l-miżuri ma kinux jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat.
(112)
Minħabba li l-miżuri jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, dawn għandhom jiġu vvalutati fir-rigward tal-kompatibbiltà tagħhom skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u b'mod partikolari skont il-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar, peress li Larco kienet ditta f'diffikultà tal-anqas mill-2008. Skont il-punt 20 tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar, “ditta f'diffikultà ma tistax titqies bħala strument xieraq biex jiġu promossi għanijiet oħra ta' politika pubblika sakemm tkun assigurata l-vijabilità tagħha. Konsegwentement, il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna lil ditti f'diffikultà tista' tikkontribwixxi għall-iżvilupp ta' attivitajiet ekonomiċi mingħajr ma taffettwa ħażin il-kummerċ f'livell kuntrarju għall-interess tal-Komunità biss jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dawn il-Linji Gwida jkunu ssodisfati.”
(113)
Madankollu, il-kundizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar (it-taqsima 3.1.) mhumiex ssodisfati f'dan il-każ. Il-garanziji ma kinux mitmuma wara sitt xhur u l-awtoritajiet Griegi ma nnotifikawx pjan ta' ristrutturar li jirrestawra l-vijabbiltà tal-kumpanija, filwaqt li ma kienx hemm miżuri ta' kumpens implimentati sabiex jittaffew id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni. Fl-aħħar nett, ma hemm l-ebda evidenza li l-għajnuna kienet limitata għall-minimu meħtieġ, l-aktar permezz ta' kontribuzzjoni proprja sinifikanti tal-benefiċjarju tal-għajnuna. L-awtoritajiet ma pprovdewx pjan ta' likwidazzjoni.
(114)
Fir-rigward tal-Miżura 6, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li kienet kompatibbli mal-Qafas Temporanju u l-iskema ta' garanzija temporanja u f'kull każ li hija kkwalifikat bħala għajnuna ta' salvataġġ.
(115)
Il-Kummissjoni ma taqbilx mal-argumenti tal-awtoritajiet Griegi. Hija tqis li l-kundizzjonijiet tal-Qafas Temporanju u l-iskema ta' garanzija temporanja ma ġewx issodisfati, peress li Larco kienet ditta f'diffikultà. L-ammont totali taż-żewġ garanziji qabżu il-kont tal-pagi annwali tal-Larco, il-garanzija qabżet 90 % tas-self u 1 % p.a. ma setax jitqies bħala primjum tas-suq, li jirrifletti r-riskju ta' inadempjenza għall-ammont garantit.
(116)
Fir-rigward tal-argument li l-miżura kienet tammonta għal għajnuna ta' salvataġġ, għalkemm il-Kummissjoni kellha diskussjonijiet mal-awtoritajiet Griegi dwar Larco mill-2011, l-awtoritajiet qatt ma semmew li l-garanziji tal-2011 għandhom jitqiesu bħala għajnuna ta' salvataġġ u qatt ma pprovdew l-ebda notifika għal dan il-fatt. Fil-fatt, fit-tweġiba tagħhom tas-16 ta' Marzu 2012 għall-kwestjonarju, l-awtoritajiet Griegi espliċitament iddikjaraw li l-kumpanija ma kinitx ibbenefikat minn għajnuna ta' salvataġġ u/jew ristrutturar għal dawn l-aħħar 10 snin.
(117)
Il-kundizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar mhumiex issodisfati f'dan il-każ lanqas. Il-garanziji tal-2011 ma ġewx itterminati wara sitt xhur u l-awtoritajiet Griegi ma nnotifikawx pjan ta' ristrutturar jew pjan ta' likwidazzjoni. Il-pjan tan-negozju li jiġġustifika l-bżonn ta' EUR 30 miljun għall-investimenti ma jistax jifforma l-bażi ta' pjan ta' ristrutturar kompatibbli għall-finijiet tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar. Dan huwa għaliex dak il-pjan ma kellux l-għan li jirkupra l-vijabbiltà tal-kumpanija, u kien hemm l-ebda miżura kompensatorja prevista jew implimentata sabiex jittaffew id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni. Fl-aħħar nett, ma kien hemm l-ebda evidenza li l-għajnuna kienet limitata għall-minimu meħtieġ, l-aktar permezz ta' kontribuzzjoni proprja sinifikanti tal-benefiċjarju tal-għajnuna. L-awtoritajiet ma pprovdewx pjan ta' likwidazzjoni lanqas.
(118)
Il-Kummissjoni ma identifikat l-ebda raġuni oħra possibbli għall-kompatibbiltà tal-Miżuri 2, 4 u 6.
(119)
Fid-dawl ta' dan, il-Kummissjoni tqis li l-Miżuri 2, 4 u 6 huma inkompatibbli mas-suq intern.
4.4.2. Kompatibbiltà tal-miżura 3
(120)
L-awtoritajiet Griegi ma identifikaw l-ebda raġuni possibbli għall-kompatibbiltà tal-Miżura 3, għaliex huma argumentaw li l-miżura ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(121)
Minħabba li l-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, din għandha tiġi vvalutata fir-rigward tal-kompatibilità tagħha skont il-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar, għar-raġunijiet stabbiliti fil-premessa 112 ta' hawn fuq. Madankollu, il-kundizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar mhumiex issodisfati f'dan il-każ lanqas. L-awtoritajiet Griegi ma nnotifikawx pjan ta' ristrutturar li jirkupra l-vijabbiltà tal-kumpanija, u ma kienx hemm miżuri ta' kumpens implimentati sabiex jittaffew id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni. Fl-aħħar nett, ma hemm l-ebda evidenza li l-għajnuna kienet limitata għall-minimu meħtieġ, l-aktar permezz ta' kontribuzzjoni proprja sinifikanti tal-benefiċjarju tal-għajnuna.
(122)
Il-Kummissjoni ma identifikat l-ebda raġuni oħra possibbli għall-kompatibbiltà ta' din il-miżura.
(123)
F'dan l-isfond, il-Kummissjoni tqis li l-Miżura 3 hi inkompatibbli mas-suq intern.
4.5. Irkupru
(124)
Skont it-Trattat u l-ġurisprudenza stabbilita tal-Qorti, il-Kummissjoni hija kompetenti biex tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat irid jabolixxi jew jibdel l-għajnuna meta tkun sabet li din tkun inkompatibbli mas-suq intern. (28) Il-Qorti sostniet ukoll b'mod konsistenti li l-obbligu fuq Stat Membru li jannulla għajnuna meqjusa mill-Kummissjoni bħala inkompatibbli mas-suq intern huwa mfassal biex jistabbilixxi mill-ġdid is-sitwazzjoni kif kienet qabel. (29) F'dan il-kuntest, il-Qorti ddeċidiet li dan l-objettiv jintlaħaq meta r-riċevitur ikun ħallas lura l-ammonti mogħtija bħala għajnuna illegali, b'hekk jitlef il-vantaġġ li jkun ibbenefika minnu minflok il-kompetituri tiegħu fis-suq, u tkun ġiet irkuprata s-sitwazzjoni ta' qabel il-ħlas tal-għajnuna. (30)
(125)
F'konformità mal-ġurisprudenza, l-Artikolu 14(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 (31) stabbilixxa li “fejn jittieħdu deċiżjonijiet negattivi f'każijiet ta' għajnuna llegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarju […]”.
(126)
B'hekk, minħabba li l-miżuri in kwistjoni ma kinux innotifikati lill-Kummissjoni, bi ksur tal-Artikolu 108 tat-Trattat u huma, għalhekk, meqjusa bħala għajnuna illegali u inkompatibbli, iridu jiġu rkuprati sabiex tiġi stabbilita mill-ġdid is-sitwazzjoni li kienet teżisti fis-suq qabel ma ngħataw. L-irkupru għandu għalhekk ikopri ż-żmien minn meta seħħ il-vantaġġ għall-benefiċjarju, jiġifieri meta l-għajnuna tpoġġiet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju, sal-irkupru effettiv tagħha u s-somom li għandhom jiġu rkuprati għandu jkollhom imgħax sal-irkupru effettiv.
5. KONKLUŻJONI
(127)
Il-Miżuri 1 u 5 ma jikkostitwixxux għajnuna skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(128)
Il-Greċja implimentat illegalment il-Miżuri 2, 3, 4 u 6 bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
(129)
B'mod partikolari, il-Miżuri 2, 4 u 6 (il-garanziji tal-Istat tal-2008, l-2010 u l-2011)) favur Larco kienu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat u kienu inkompatibbli mas-suq intern, għax il-kundizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar ma ntlaħqux u ma ġew identifikati l-ebda raġunijiet oħra ta' kompatibilità.
(130)
Il-Miżura 3 (il-parteċipazzjoni tal-Istat fiż-żieda tal-kapital tal-2009 ta' Larco) ukoll kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat u ma kinitx kompatibbli mat-Trattat, minħabba li l-kundizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar ma ntlaħqux u l-ebda bażi ta' kompatibbiltà oħra ma ġiet identifikata.
(131)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Greċja qablet li din id-deċiżjoni preżenti tiġi adottata fil-lingwa Ingliża.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
In-nuqqas ta' ġbir tad-dejn lill-Ministeru tal-Finanzi u l-ittri ta' garanzija minflok ħlas bil-quddiem ta' taxxa addizzjonali fl-2010, li l-Greċja implimentat għal Larco, ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
Artikolu 2
L-għajnuna mill-Istat li tammonta għal EUR 135 820 824,35 fil-forma ta' garanziji mill-Istat lil Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. fl-2008, l-2010 u l-2011 u l-parteċipazzjoni tal-Istat għaż-żieda fil-kapital tal-kumpanija fl-2009, mogħtija llegalment mill-Greċja bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 3
1. Il-Greċja tiġbor lura l-għajnuna inkompatibbli msemmija fl-Artikolu 2 mingħand il-benefiċjarju.
2. L-ammonti li għandhom jiġu rkuprati għandhom iġibu imgħax mid-data li fiha tqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarji sakemm ikunu ġew fil-fatt irkuprati.
3. L-imgħax jiġi kkalkulat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (32), kif immodifikat.
4. Fir-rigward tal-miżura 3, il-Greċja tipprovdi d-data(i) eżatta(i) meta pprovdiet il-kontribuzzjoni tagħha għaż-żieda fil-kapital azzjonarju tal-2009.
5. Il-Greċja tikkanċella l-pagamenti kollha pendenti tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 b'effett mid-data tal-adozzjoni ta' din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. Il-Greċja tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba' xhur mid-data tan-notifika ta' din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
1. Fi żmien xahrejn mid-data tan-notifika ta' din id-Deċiżjoni, il-Greċja tipprovdi l-informazzjoni li ġejja:
(a)
l-ammont totali (prinċipal u imgħaxijiet ta' rkupru) li għandu jiġi rkuprat mingħand il-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni fid-dettall tal-miżuri li diġà ttieħdu u dawk ippjanati biex ikun hemm konformità ma' din id-Deċiżjoni;
(c)
id-dokumenti li juru li l-benefiċjarju jkun ġie ordnat li jirritorna l-għajnuna.
2. Il-Greċja żżomm lill-Kummisjoni infurmata bil-progress tal-miżuri nazzjonali li ttieħdu biex jimplimentaw din id-Deċiżjoni sakemm l-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 ikun ikkompletat. Hija tissottometti minnufih, fuq sempliċi talba tal-Kummissjoni, l-informazzjoni dwar il-miżuri li diġà ttieħdu u dawk ippjanati biex tinkiseb konformità ma' din id-Deċiżjoni. Hija tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta' għajnuna u l-imgħax ta' rkupru diġà rkuprati mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ellenika.
Magħmul fi Brussell, is-27 ta' Marzu 2014.