ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 28. ledna 2014
o existenci nadměrného schodku v Chorvatsku
(2014/56/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na připomínky Chorvatska,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
(3)
Postup při nadměrném schodku podle článku 126 Smlouvy o fungování EU, upřesněný v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (1), které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, předpokládá rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku. Další ustanovení k provádění postupu při nadměrném schodku obsahuje Protokol č. 12 o postupu při nadměrném schodku, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování EU. Podrobná pravidla a definice pro použití ustanovení uvedeného protokolu stanoví nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (2).
(4)
Podle čl. 126 odst. 5 Smlouvy o fungování EU usoudí-li Komise, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek, předloží stanovisko dotyčnému členskému státu a informuje o tom Radu.
(5)
Komise je s ohledem na svou zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 126 odst. 4 Smlouvy o fungování EU toho názoru, že v Chorvatsku existuje nadměrný schodek. Komise proto dne 10. prosince 2013 předložila Chorvatsku takové stanovisko a informovala o tom Radu (3).
(6)
V čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU se stanoví, že Rada má zvážit všechny připomínky, které dotyčný členský stát případně učiní, předtím než po celkovém zhodnocení rozhodne, zda nadměrný schodek existuje. V případě Chorvatska vede toto celkové zhodnocení k následujícím závěrům.
(7)
Na základě revize rozpočtu na rok 2013 a návrhu rozpočtu na rok 2014 (4), který chorvatská vláda přijala a zaslala chorvatskému parlamentu dne 14. listopadu 2013, plánují chorvatské orgány celkový schodek veřejných financí ve výši 5,5 % HDP za rok 2013 oproti 5 % HDP za rok 2012 a očekávají, že míra zadlužení se v roce 2014 nezmění a že se v letech 2015 a 2016 pouze mírně sníží. Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2013, vydané 5. listopadu 2013, se celkový schodek veřejných financí pohybuje výrazně nad referenční hodnotou ve výši 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě již v roce 2013, a pokud nebudou přijata vyrovnávací opatření, přesáhne v letech 2013-2015 úroveň 6 % HDP. Jak ukazuje zpráva vypracovaná Komisí na základě čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, plánované a předpokládané schodky jsou nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě, a nikoli na úrovni, která by se jí blížila. Překročení referenční hodnoty lze považovat za výjimečné ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Částečně zejména vyplývá z prudkého hospodářského propadu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Odhaduje se, že hospodářská aktivita od roku 2008, kdy dosahovala nejvyšší úrovně, poklesla téměř o 12 %. Podle odhadů reálný HDP v roce 2013 dále poklesne a teprve v roce 2014 se očekává mírné oživení. Na základě odhadu útvarů Komise vypočteného podle společně dohodnuté metodiky růst potenciálního produktu zaznamenal v roce 2009 stagnaci, v roce 2010 se dostal do záporných hodnot a od té doby se pohybuje v záporných číslech. Předpokládá se, že vypočtená mezera výstupu, jež je od roku 2009 záporná, se bude v posuzovaném období postupně zmenšovat, i když až do roku 2015 zůstane záporná, což potvrzuje hloubku a rozsah recese. Plánované překročení referenční hodnoty však nemůže být ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu považováno za dočasné. Na základě projekcí chorvatských orgánů a prognózy útvarů Komise z podzimu 2013 zůstane schodek veřejných financí výrazně nad referenční hodnotou jak v roce 2014, tak v roce 2015. Požadavek týkající se kritéria schodku stanoveného ve Smlouvě o fungování EU tak není splněn.
(8)
V návrhu rozpočtu na rok 2014 předpokládá vláda nárůst míry veřejného dluhu z 58,1 % v roce 2013 na 62 % v roce 2014 a dále na 64,1 % v roce 2015 a 64,7 % v roce 2016. Tyto údaje jsou mírně vyšší než údaje uvedené v pokynech pro hospodářskou a fiskální politiku Chorvatska ze září 2013, v nichž vláda předpokládala míru veřejného dluhu ve výši 56,6 % v roce 2013 a 60,6 % v roce 2014, 63,4 % v roce 2015 a 65,3 % v roce 2016. V prognóze útvarů Komise z podzimu 2013 se předpokládá poměr veřejného dluhu za rok 2013 na úrovni 59,7 %. Nedojde-li ke změně politiky, lze očekávat, že míra veřejného dluhu v roce 2014 bude vyšší než 60 %, z čehož vyplývá, že bude překročena referenční hodnota 60 % HDP stanovená ve Smlouvě. Podle aktuálně dostupných informací emise dluhopisů v USD z listopadu 2013 zvýší míru veřejného dluhu nad 60% hranici již do konce roku 2013. Podle čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97 se má požadavek týkající se kritéria dluhu rovněž považovat za splněný, pokud rozpočtové prognózy Komise naznačují, že k požadovanému snížení rozdílu dojde během tříletého období zahrnujícího dva roky následující po posledním roce, za který jsou údaje k dispozici. Prognózy chorvatských orgánů a útvarů Komise ukazují, že míra veřejného dluhu má vzhledem k pokračujícím vysokým schodkům a slabé hospodářské aktivitě vzestupnou tendenci, a očekává se, že tomu tak bude po celé posuzované období. Referenční hodnota pro dluh, a tím i kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě o fungování EU nejsou tudíž splněny.
(9)
Komise v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování EU ve své zprávě podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU rovněž analyzovala „rozhodující faktory“. Jak je uvedeno v čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97, v případě zemí s mírou veřejného dluhu převyšující referenční hodnotu je možné tyto faktory zohlednit pouze v rámci postupu vedoucího k rozhodnutí o souladu s kritériem schodku, pokud schodek veřejných financí zůstane blízko referenční hodnotě a překročení této hodnoty je dočasné, což není případ Chorvatska. Rozhodující faktory, zejména hluboká a dlouhotrvající recese na pozadí nepříznivých vnějších podmínek, byly při posuzování souladu s kritériem dluhu vzaty v úvahu. Rozhodující faktory nic nemění na závěru, že kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě o fungování EU není splněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového zhodnocení vyplývá, že v Chorvatsku existuje nadměrný schodek.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Chorvatské republice.
V Bruselu dne 28. ledna 2014.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
tat-28 ta’ Jannar 2014
dwar l-eżistenza ta' defiċit eċċessiv fil-Kroazja
(2014/56/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 126(6) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra l-osservazzjonijiet magħmula mill-Kroazja,
Billi:
(1)
Skont l-Artikolu 126 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), l-Istati Membri għandhom jevitaw li jkollhom defiċits eċċessivi tal-gvern.
(2)
Il-Patt ta' Stabbiltà u Tkabbir (PST) huwa bbażat fuq l-objettiv ta' finanzi tal-gvern sodi bħala mezz ta' tisħiħ tal-kundizzjonijiet għall-istabbità tal-prezzijiet u għal tkabbir qawwi sostenibbli li jwassal għall-ħolqien tal-impjiegi.
(3)
Il-proċedura ta' defiċit eċċessiv (PDE) taħt l-Artikolu 126 TFUE, kif kjarifikata mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1467/97 (1) li tagħmel parti mill-Patt ta' Stabbiltà u Tkabbir, tipprovdi għal deċiżjoni tal-Kunsill dwar l-eżistenza ta' defiċit eċċessiv. Il-Protokoll Nru 12 dwar il-proċedura ta' defiċit eċċessiv, anness mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u t-TFUE jistipula dispożizzjonijiet ulterjuri relatati mal-implimentazzjoni tal-PDE. Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 479/2009 (2) jistipula regoli u definizzjonijiet dettaljati għall-applikazzjoni ta' dawk id-dispożizzjonijiet.
(4)
Skont l-Artikolu 126(5) TFUE, jekk il-Kummissjoni tqis li jkun jeżisti, jew li jista' jkun hemm, defiċit eċċessiv fi Stat Membru, hija għandha tindirizza opinjoni lill-Istat Membru kkonċernat u għandha tgħarraf lill-Kunsill kif jixraq.
(5)
Wara li kkunsidrat ir-rapport tagħha skont l-Artikolu 126(3) TFUE u wara li kkunsidrat l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju skont l-Artikolu 126(4) TFUE, il-Kummissjoni kkonkludiet li jeżisti defiċit eċċessiv fil-Kroazja. Il-Kummissjoni għaldaqstant indirizzat tali opinjoni lill-Kroazja u infurmat lill-Kunsill fl-10 ta' Diċembru 2013 (3) skont dan.
(6)
L-Artikolu 126(6) TFUE jipprevedi li l-Kunsill għandu jikkunsidra kull osservazzjoni li l-Istat Membru kkonċernat ikun jixtieq jesprimi qabel ma jieħu deċiżjoni, wara evalwazzjoni ġenerali, jekk ikunx jeżisti defiċit eċċessiv. Fil-każ tal-Kroazja, din il-valutazzjoni ġenerali twassal għall-konklużjonijiet li ġejjin.
(7)
Skont ir-reviżjoni tal-baġit tal-2013 u l-abbozz tal-baġit tal-2014 (4) adottati mill-Gvern tal-Kroazja u mibgħuta lill-Parlament tal-Kroazja fl-14 ta' Novembru 2013, l-awtoritajiet Kroati jipprevedu defiċit tal-amministrazzjoni pubblika ta' 5,5 % tal-PDG għall-2013, wara 5 % tal-PDG fl-2012, u jistennew li l-proporzjon jibqa' l-istess fl-2014 u jonqos biss gradwalment fl-2015 u fl-2016. It-tbassir tal-ħarifa tas-servizzi tal-Kummisssjoni tal-2013, rilaxxat fil-5 ta' Novembru 2013, ibassar li d-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika se jkun b'mod sinifikanti 'l fuq mil-valur referenzjarju fit-Trattat ta' 3 % tal-PDG sa mill-2013, li jitla' 'l fuq minn 6 % tal-PDG fil-perjodu 2013-2015 fin-nuqqas ta' miżuri kompensatorji. Kif indikat fir-rapport tal-Kummissjoni imħejji skont l-Artikolu 126(3) TFUE, id-defiċits ippjanati u previsti huma 'il fuq, u mhux viċin il-valur referenzjarju tat-Trattat. L-eċċess fuq il-valur referenzjarju jista' jkun ikkonsidrat bħala eċċezzjonali fis-sinifikat tal-PST. B'mod partikolari, jirriżulta parzjalment minn tnaqqis qawwi fir-ritmu ekonomiku fis-sens tal-PST. L-attivita ekonomika hija stmata li ċkienet bi kważi 12 % mill-quċċata li kienet laħqet fl-2008. Il-PDG reali huwa previst li jkompli jonqos aktar fl-2013, bi rkupru żgħir mistenni biss fl-2014. It-tkabbir fil-prodott potenzjali, kif stmat mis-servizzi tal-Kummissjoni skont il-metodu maqbul komunement staġna fl-2009, sar negattiv fl-2010, u baqa' negattiv minn dak iż-żmien 'l hawn. Id-differenza kkalkulata fir-rendiment, li ilha negattiva mill-2009, hija mistennija li tonqos gradwalment fuq il-perjodu tal-previżjoni iżda xorta tibqa' negattiva matul l-2015, li jikkonferma l-profondità u l-estensjoni tar-riċessjoni. Madankollu, l-eċċess ippjanat fuq il-valur referenzjajru ma jistax jitqies bħala temporanju fis-sens tal-PST. Skont it-tbassir tal-awtoritajiet Kroati u t-tbassir tal-ħarifa tas-servizzi tal-Kummissjoni tal-2013, id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika se jibqa' b'mod sinifikanti 'l fuq mill-valur referenzjajru fl-2014 u fl-2015 ukoll. Ir-rekwiżit li jikkonċerna l-kriterju tad-defiċit fit-TFUE għalhekk mhuwiex imwettaq.
(8)
Fl-abbozz tal-baġit tal-2014, il-gvern ibassar żieda fil-proporzjon tad-dejn tal-amministrazzjoni pubblika minn 58,1 % fl-2013 għal 62 % fl-2014 li jkompli tiela' għal 64,1 % fl-2015 u 64,7 % fl-2016. Dawn il-figuri huma kemmxejn ogħla minn dawk fil-Linji Gwida Ekonomiċi u tal-Politika Fiskali tal-Kroazja ta' Settembru 2013, fejn il-gvern ippreveda li l-proporzjon tad-dejn tal-amministrazzjoni pubblika jilħaq 56,6 % fl-2013, u 60,6 % 63,4 % u 65,3 % fl-2014, fl-2015 u fl-2016 rispettivament. Fit-tbassir tal-ħarifa tas-servizzi tal-Kummissjoni tal-2013, it-tbassir għall-proporzjon tad-dejn tal-amministrazzjoni pubblika huwa 59,7 % għall-2013. Dwar politiki mhux mibdula, il-proporzjon tad-dejn tal-amministrazzjoni pubblika huwa mistenni li jitla' 'l fuq minn 60 % fl-2014, biex b'hekk jaqbeż is-60 % tal-valur referenzjarju tal-PDG fit-Trattat. Skont informazzjoni disponibbli bħalissa, il-ħruġ ta' bonds iddenominat f'USD f'Novembru 2013 iwassal il-proporzjon tad-dejn tal-amministrazzjoni pubblika biex jitla' 'il fuq mil-limitu ta' 60 % diġà sa mill-2013. L-Artikolu 2(1a) tar-Regolament (KE) Nru 1467/97 jistipula li r-rekwiżit taħt il-kriterju tad-dejn ikun ikkonsidrat ukoll bħala mwettaq jekk it-tbassir baġitarju tal-Kummissjoni jindika li t-tnaqqis meħtieġ fil-valur differenzjali fir-rigward tal-valur referenzjarju jseħħ matul il-perjodu ta' tliet snin inklużi s-sentejn wara s-sena finali li għaliha jkun hemm dejta disponibbli. It-tbassir tal-awtoritajiet tal-Kroazja u tas-servizzi tal-Kummissjoni juri li l-proporzjon tad-dejn tal-amministrazzjoni pubblika ħa xejra 'l fuq minħabba defiċits għolja kontinwi u attivita ekonomika dgħajfa u huwa mistenni jibqa' hekk sa fejn jista' jkun previst. Għalhekk il-punt ta' riferiment tad-dejn u għalhekk il-kriterju tad-dejn fit-TFUE mhumiex imwettqa.
(9)
B'mod konformi mad-dispożizzjonijiet tat-TFUE, il-Kummissjoni analizzat ukoll il-“fatturi rilevanti” fir-rapport tagħha skont l-Artikolu 126(3) TFUE. Kif speċifikat fl-Artikolu 2(4) tar-Regolament (KE) Nru 1467/97, għal pajjiżi bi proporzjon tad-dejn tal-amministrazzjoni pubblika ogħla mill-valur referenzjarju, dawk il-fatturi għandhom jiġu kkunsidrati biss fil-passi li jwasslu għad-deċiżjoni dwar il-konformità mal-kriterju tad-defiċit jekk id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika jibqa' viċin tal-valur referenzjarju u jekk l-eċċess tiegħu fuq il-valur referenzjarju huwa temporanju, li mhuwiex il-każ għall-Kroazja. Dawn il-fatturi rilevanti, b'mod partikolari r-riċessjoni profonda u fit-tul, kontra l-isfond ta' kundizzjonijiet esterni li mhumiex ta' appoġġ, ittieħdu in konsiderazzjoni fil-valutazzjoni ta' konformità mal-kriterju tad-dejn. Madankollu l-fatturi rilevanti ma jimmodifikawx il-konklużjoni li l-kriterju tad-dejn fit-TFUE mhuwiex imwettaq,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Minn valutazzjoni ġenerali jirriżulta li jeżisti defiċit eċċessiv fil-Kroazja.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Kroazja.
Magħmul fi Brussell, it-28 ta’ Jannar 2014.