ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. listopadu 2013
o státní podpoře SA.16237 (C58/02) (ex N118/02) poskytnuté Francií ve prospěch společnosti SNCM
(oznámeno pod číslem C(2013) 7066)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/882/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 (1) odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
1.
Dne 18. února 2002 oznámila Francie Komisi plán podpory na restrukturalizaci ve prospěch společnosti Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (dále jen „SNCM“), který byl doplněn dne 3. července 2002 (3). Tento plán restrukturalizace následoval po oznámení francouzských orgánů ze dne 20. prosince 2001 o poskytnutí finanční zálohy společností Compagnie Générale Maritime (dále jen „CGMF“) (4) společnosti SNCM ve výši 22,5 milionu EUR jakožto podpory na záchranu. Rozhodnutím ze dne 17. července 2002 (5) (dále jen „rozhodnutí z roku 2002“) Komise schválila podporu na záchranu ve prospěch společnosti SNCM v rámci předběžného vyšetřovacího řízení týkajícího se podpor podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. Oznámená podpora na restrukturalizaci spočívala v navýšení kapitálu SNCM společností CGMF ve výši 76 milionů EUR.
2.
Dopisem ze dne 19. srpna 2002 Komise oznámila francouzským orgánům rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení (6) podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES a článku 6 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (7).
3.
Dne 8. října 2002 (8) sdělily francouzské orgány Komisi své připomínky k rozhodnutí ze dne 19. srpna 2002 (9).
4.
Na žádost francouzských orgánů proběhla pracovní jednání s útvary Komise ve dnech 24. října 2002, 3. prosince 2002 a 25. února 2003.
5.
V rámci zahájení vyšetřovacího řízení Komise obdržela připomínky od dvou podniků, a to od společnosti Corsica Ferries France (dále jen „CFF“) dne 8. ledna 2003 (10) a od společnosti STIM d’Orbigny ze skupiny Stef-TFE (dále jen „STIM“) dne 7. ledna 2003, a také od různých francouzských územních celků dne 18. prosince 2002, 9. a 10. ledna 2003. Dopisy ze dne 13. a 16. ledna a ze dne 5. a 21. února 2003 předala Komise Francii tyto připomínky k vyjádření.
6.
Francouzské orgány poskytly Komisi svá vyjádření k připomínkám společností CFF a STIM dne 13. února 2003 (11) a dne 27. května 2003 (12).
7.
Dne 16. ledna 2003 útvary Komise zaslaly žádost o dodatečné informace, na kterou francouzské orgány odpověděly dne 21. února 2003.
8.
V dopise ze dne 10. února 2003 (13) předložily francouzské orgány argumenty s cílem prokázat, že plán podpory dodržuje ve všech bodech pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (14) (dále jen „pokyny z roku 1999“).
9.
Na žádost Komise předložily francouzské orgány dne 25. února 2003 (15) kopii akcionářské dohody, která váže společnost SNCM a společnost STIM.
10.
Rozhodnutím 2004/166/ES (16) (dále jen „rozhodnutí z roku 2003“) schválila Komise, za určitých podmínek, poskytnutí podpory na restrukturalizaci ve prospěch společnosti SNCM splatnou ve dvou částech. První splátka činila 66 milionů EUR a druhá, v maximální výši 10 milionů EUR, se měla určit v závislosti na čistém výnosu z prodeje aktiv, ke kterému mělo dojít po přijetí rozhodnutí z roku 2003.
11.
Dne 13. října 2003 podala společnost CFF u Soudu prvního stupně ES (dále jen „Tribunál“) žalobu na neplatnost rozhodnutí z roku 2003 (věc T-349/03).
12.
Rozhodnutím 2005/36/ES (17) (dále jen „rozhodnutí z roku 2004“) se Komise rozhodla považovat změny požadované Francií v dopise ze dne 23. června 2004, tj. nahrazení plavidla Aliso plavidlem Asco na seznamu plavidel, která je společnost SNCM oprávněna provozovat na základě rozhodnutí z roku 2003, a prodej plavidla Aliso místo plavidla Asco, za změny, které nezpochybňují slučitelnost podpory na restrukturalizaci povolené rozhodnutím z roku 2003 s vnitřním trhem.
13.
Rozhodnutím ze dne 16. března 2005 (dále jen „rozhodnutí z roku 2005“) (18) Komise souhlasila s vyplacením druhé části podpory na restrukturalizaci ve výši 3,3 milionů EUR, čímž celková výše povolené podpory na restrukturalizaci dosáhla částky 69,3 milionu EUR.
14.
Dne 15. června 2005 zrušil Tribunál rozsudkem ve věci T-349/03 (19) rozhodnutí z roku 2003 z důvodu chybného posouzení minimální výše podpory.
15.
Dne 25. října 2005 (20) předaly francouzské orgány Komisi informace o vývoji finanční situace společnosti od oznámení plánu podpory na restrukturalizaci ze dne 18. února 2002.
16.
Dne 17. listopadu 2005 (21) poskytly francouzské orgány podklady o aktualizaci plánu restrukturalizace z roku 2002 a o opětovném vytvoření vlastního kapitálu společnosti SNCM (22).
17.
Dne 15. března 2006 předložily francouzské orgány Komisi souhrnnou zprávu o trhu, obchodní plán (příjmová část) a výhledový účet zisku a ztrát (23). Další podklady byly předány útvarům Komise dne 28. března 2006 a 7. dubna 2006 (24). V tomto dopise francouzské orgány mimo jiné vyzvaly Komisi, aby vzhledem ke své povaze „vyrovnání za veřejnou službu“ nebyla část podpory na restrukturalizaci z roku 2002, a to především částka ve výši 53,48 milionu EUR, považována za opatření přijaté v rámci restrukturalizačního plánu, ale za částku, která není na základě judikatury ve věci Altmark (25) podporou, nebo za samostatné opatření bez spojení s restrukturalizačním plánem podle čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES.
18.
Dne 21. dubna 2006 byl podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (26) oznámen Komisi návrh spojení, při kterém společnosti Veolia Transport (dále jen „VT“) (27) a Butler Capital Partners (dále jen „BCP“) společně převezmou kontrolu nad společností SNCM (28). Komise se rozhodla nevznést proti oznámenému spojení námitky a prohlásila jej rozhodnutím ze dne 29. května 2006 (29) za slučitelné s vnitřním trhem.
19.
Dne 21. června 2006 (30) předaly francouzské orgány Komisi vyhlášku ministerstva hospodářství, financí a průmyslu ze dne 26. května 2006, kterou se schvalují finanční operace rozhodnuté společností Société nationale des chemins de fer français (dále jen „SNCF“), a legislativní nařízení č. 2006-606 ze dne 26. května 2006, kterým se společnost SNCM převádí do soukromého sektoru.
20.
Informace o pověření veřejnou službou a o podporách sociální povahy při zajišťování dopravní obslužnosti Korsiky byly Komisi předány dne 7. června 2006 (31).
21.
Dopisem ze dne 13. září 2006 oznámila Komise francouzským orgánům své rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES a podle článku 6 nařízení (ES) č. 659/1999 ve věci nových opatření přijatých ve prospěch společnosti SNCM a ve věci plánu restrukturalizace oznámeného v roce 2002 (32) (dále jen „rozhodnutí z roku 2006“).
22.
Dne 16. listopadu 2006 zaslala Francie Komisi své připomínky v rámci rozhodnutí z roku 2006 (33).
23.
Protože některé zúčastněné strany požádaly Komisi o prodloužení lhůty pro předložení vlastních připomínek (34), Komise rozhodla poskytnout tuto prodlouženou lhůtu všem zúčastněným stranám (35).
24.
Komise obdržela připomínky od společností CFF (36) a STIM (37) a předala je francouzským orgánům dopisem ze dne 20. února 2007. Jistá zúčastněná třetí strana rovněž zaslala své připomínky, které byly také předány francouzským orgánům, ale nakonec je dne 28. května 2008 vzala zpět.
25.
Francouzské orgány sdělily své připomínky k vyjádřením zúčastněných stran dne 30. dubna 2007 (38).
26.
Dne 20. prosince 2007 podala společnost CFF na společnost SNCM stížnost Komisi kvůli státní podpoře, která doplňuje informace zaslané dne 15. června 2007 a 30. listopadu 2007. Stížnost se týká článku 3 nové smlouvy o pověření veřejnou službou podepsané v červnu roku 2007 mezi korsickou územní samosprávou a seskupením Compagnie Méridionale de Navigation - SNCM na období 2007-2013. Podle společnosti CFF by provádění této doložky přineslo společnosti SNCM v roce 2007 nové finanční zdroje ve výši 10 milionů EUR. Kromě toho se má u vyrovnání vyplácenému společnosti SNCM za závazky vyplývající ze zajišťování veřejné služby jednat o státní podporu, která je navíc protiprávní, protože nebyla oznámena Komisi.
27.
Komise informovala zúčastněné strany o svém rozhodnutí prodloužit lhůtu pro podání připomínek třetích stran do 14. března 2008.
28.
Komise předala dne 26. března 2008 připomínky zúčastněných třetích stran Francii, která zaslala svá vyjádření dne 28. března 2008, 10. dubna 2008 a 28. dubna 2008.
29.
Rozhodnutím ze dne 8. července 2008 Komise usoudila, že nová opatření z roku 2006 nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a že se u opatření oznámených v roce 2002 jedná o podpory slučitelné s vnitřním trhem.
30.
Dne 11. září 2012 Tribunál toto rozhodnutí částečně zrušil (39). Tribunál usoudil, že závěry Komise ohledně opatření provedených v roce 2006 jsou výsledkem zjevně nesprávného posouzení. Pokud jde o restrukturalizační opatření z roku 2002, Tribunál shledal, že je nutno provést jejich novou analýzu, protože zrušené rozhodnutí vycházelo ze skutečnosti, že opatření z roku 2006 neobsahují žádný prvek podpory.
31.
Zrušení se netýká pouze prohlášení o slučitelnosti podpory ve výši 53,48 milionu EUR v podobě příspěvku na vyrovnání za závazky veřejné služby společnosti SNCM za období 1991-2001. Toto rozhodnutí se proto nebude tímto bodem zabývat.
32.
Komise tak musí přijmout nové konečné rozhodnutí. Není důvod vyhledávat skutečnosti, k nimž došlo po dnu přijetí zrušeného rozhodnutí. Následkem zrušení musí Komise na jedné straně posoudit, zda některá předmětná opatření odpovídají chování investora v tržním hospodářství, a na straně druhé, pokud posuzovaná opatření představují státní podporu, zda jsou splněny podmínky slučitelnosti stanovené příslušnými pokyny. V souladu s judikaturou Tribunálu (40) smí Komise u obou přezkumů zohlednit pouze informace, které měla k dispozici v den přijetí zrušeného rozhodnutí, tj. dne 8. července 2008 (41).
33.
Dne 13. listopadu 2012 došlo k pracovnímu jednání za účasti Komise, francouzských orgánů a zástupců společnosti SNCM.
34.
Dopisy ze dne 6. prosince 2012 a 5. února 2013 požádaly francouzské orgány dvakrát, aby se rozhodlo o opětovném zahájení řízení, a to z těchto důvodů: Tribunál tím, že upřesnil kritéria zkoušky informovaného investora v tržním hospodářství, údajně vynesl z hlediska judikatury novátorský rozsudek, čímž je prý nutno zahájit znovu kontradiktorní řízení. Dopisy ze dne 15. ledna a 13. února 2013 Komise tyto žádosti odmítla, když zdůraznila, že řízení může být znovu zahájeno v bodě, ve kterém došlo k protiprávnímu jednání, a připomněla, že rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2006 nebylo jako takové v žádném ohledu protiprávní. Zároveň ale informovala francouzské orgány, že jí mohou zcela podle vlastního uvážení předkládat doplňující informace pro úvahy a analýzy či jakýkoli dokument, který se jim bude zdát vhodný.
35.
Dne 16. května 2013 zaslaly francouzské orgány Komisi informační zprávu.
36.
Dopisem ze dne 19. června 2013 požádala společnost SNCM o rozhodnutí o opětovném zahájení formálního vyšetřovacího řízení z podobných důvodů jako francouzské orgány. Komise odmítla tuto žádost dopisem ze dne 10. července 2013. Zároveň ale rovněž informovala společnost SNCM, že jí může zcela podle vlastního uvážení předkládat doplňující informace pro úvahy a analýzy či jakýkoli dokument, který se jí bude zdát vhodný.
37.
Dne 27. srpna 2013 zaslala společnost SNCM informační zprávu a novou zprávu o prodeji SNCM.
II. POPIS
2.1. PŘÍJEMCE OPATŘENÍ, KTERÁ JSOU PŘEDMĚTEM TOHOTO ROZHODNUTÍ
38.
Příjemcem opatření, která jsou předmětem tohoto rozhodnutí, je společnost SNCM, která zahrnuje několik dceřiných společností v námořním odvětví a která se zabývá námořní přepravou osob, automobilů a nákladních vozidel na trasách mezi kontinentální Francií a Korsikou, Itálií (Sardinie) a zeměmi Maghrebu (Alžírsko a Tunisko).
39.
Společnost SNCM je akciovou společností, která vznikla v roce 1969 spojením společností Compagnie générale transatlantique a Compagnie de navigation mixte, jež byly obě založeny v roce 1850. Svůj původní název Compagnie générale transméditerranéenne si změnila v roce 1976 na Société nationale maritime Corse-Méditerranée poté, co železniční společnost Société nationale des chemins de fer (SNCF) získala podíl v jejím kapitálu. Francouzská vláda si totiž tuto společnost vybrala pro zajištění zásady územní návaznosti s Korsikou, to znamená vyrovnání sazeb za námořní dopravu s cenami společnosti SNCF pro železniční dopravu, na základě úmluvy uzavřené dne 31. března 1976 na dvacet pět let. Společnost Compagnie générale transatlantique byla již předtím pověřena francouzskou vládou zajištěním dopravní obslužnosti Korsiky na základě dřívější smlouvy uzavřené dne 23. prosince 1948.
40.
V okamžiku oznámení navýšení kapitálu v roce 2002 vlastnila společnost SNCF 20 % podílů a společnost CGMF 80 % podílů v kapitálu společnosti SNCM. Po otevření kapitálu společnosti SNCM dne 30. května 2006 (viz bod 18 tohoto rozhodnutí) patří společnosti BCP, respektive VT 38 % a 28 % kapitálu společnosti SNCM, přičemž společnost CGMF zůstává podílníkem ve výši 25 % (9 % kapitálu je vyhrazeno zaměstnancům).
41.
V roce 2008 byly hlavními dceřinými společnostmi SNCM společnosti Compagnie Méridionale de Navigation (dále jen „CMN“) (42), Compagnie Générale de Tourisme et d’Hôtellerie (CGTH) (43), Aliso Voyage (44), Sud-Cargos (45), Société Aubagnaise de Restauration et d’Approvisionnement (SARA) (46), Ferrytour (47) a Les Comptoirs du Sud (48).
42.
Po prodeji vysokorychlostních plavidel Aliso v září 2004 a Asco (49) v květnu 2005 se flotila společnosti SNCM skládá z deseti lodí (pět trajektových lodí s přepravou automobilů (50), čtyři víceúčelová plavidla (přeprava nákladu a pasažérů) (51) a jedno vysokorychlostní plavidlo (NGV), jež vyplouvá převážně z Nice (52)), z nichž sedm přímo vlastní (53).
43.
Pro úplnost je nutno připomenout, že pravidelná námořní přeprava mezi přístavy kontinentální Francie a Korsiky byla od roku 1948 zajišťována v rámci veřejné služby, pro kterou společnosti SNCM a CMN byly v létech 1976 až 2001 koncesionáři na základě rámcové úmluvy uzavřené původně na dvacet pět let. V souladu s platnými předpisy Společenství (54) a na základě evropského nabídkového řízení (55) vyhlášeného korsickými samosprávnými orgány (56) získaly společnosti SNCM a CMN společně pověření veřejnou službou (dále jen „DSP“) pro dopravní obsluhu Korsiky z Marseille oproti finančnímu vyrovnání, a to na období 2002-2006.
44.
Jelikož platnost pověření veřejnou službou končila koncem roku 2006, stala se výše uvedená námořní veřejná služba předmětem nového nabídkového řízení vyhlášeného na celoevropské úrovni (57) a pověření bylo uděleno seskupení SNCM-CMN na období od 1. května 2007 do 31. prosince 2013 s roční dotací přibližně 100 milionů EUR.
45.
Souběžně mají všichni provozovatelé zajišťující přepravu na ostrov z Toulonu a z Nice stanovenou četnost spojení. Na těchto spojeních jsou obyvatelé Korsiky a také ostatní kategorie cestujících od roku 2002 až do roku 2013 příjemci sociálních podpor zavedených na základě rozhodnutí Komise ze dne 2. července 2002 (58) a 24. dubna 2007 (59).
2.2. KONKURENČNÍ PROSTŘEDÍ
46.
Společnost SNCM vyvíjí činnost převážně ve dvou odlišných oblastech, a to v oblasti přepravy cestujících a v oblasti přepravy zboží. Zajišťuje dopravní spojení na jedné straně z Francie na Korsiku a do Maghrebu a na druhé straně okrajově do Itálie a Španělska.
2.2.1. Doprava na Korsiku
2.2.1.1. Přeprava cestujících
47.
Přeprava cestujících na Korsiku je výrazně sezónním trhem. Zahrnuje špičky sezónní návštěvnosti, které mohou být až desetkrát větší než počet cestujících v měsících mimo sezónu. To od provozovatelů dopravy vyžaduje, aby vlastnili takovou flotilu lodí, která bude schopna tyto sezónní špičky zvládnout. Poloviny obratu se dosahuje v měsících červenci a srpnu. Mimoto existuje nerovnováha podle směru přepravy, a to i během sezónních špiček: například v červenci jsou plavidla při odjezdu z kontinentálních přístavů plná, zatímco při návratu poloprázdná. Roční průměrné míry obsazení plavidel jsou proto poměrně nízké.
48.
Společnost SNCM je tradičním provozovatelem spojení mezi Korsikou a kontinentální Francií. Zhruba platí, že dvě třetiny své činnosti provozuje mezi Marseille a Korsikou v rámci pověření veřejnou službou a zbývající třetinu představují spojení mezi jinými výchozími nebo cílovými místy (Nice-Korsika, Toulon-Korsika, mezinárodní spoje na Sardinii nebo do zemí Maghrebu).
49.
Společnost SNCM měla na svoji hlavní činnost dlouhá léta monopol. Od roku 1996 ale musí čelit konkurenci, která se velmi rychle rozvinula. Společnost CFF je tak dnes dominantním subjektem, pokud jde o námořní spojení mezi kontinentální Francií a Korsikou, a její podíl na trhu neustále roste. Ačkoliv na trhu působí teprve od roku 1996, její přeprava cestujících rostla v období 2000 až 2005 každým rokem o 44 % a tento růst pokračuje. V roce 2008 tak téměř […] (60) % osob cestujících mezi kontinentální Francií a Korsikou po moři zvolilo plavidlo společnosti CFF, zatímco jen […] (60) % použilo plavidlo společnosti SNCM a zbylých […] (60) % připadlo na společnost CMN.
50.
Postavení, které společnost CFF získala na předmětném trhu od roku 2000, se projevuje také v počtu cestujících přepravených během sezóny mezi Korsikou a kontinentální Francií. Z níže uvedeného diagramu vyplývá, že podíl společnosti CFF na trhu se zvýšil ze 45 % v roce 2000 na 70 % v roce 2007 a podíl společnosti SNCM se ve stejném období klesl z 53 % na 26 %, což představuje rozdíl více než jednoho milionu přepravených cestujících.
Diagram
Počet cestujících přepravených během sezóny (květen až září) mezi kontinentální Francií a Korsikou - sezóny 2000 až 2007
Zdroj:
Observatoire régional des transports de la Corse.
51.
Dalšími menšími konkurenty společnosti SNCM při dopravě na Korsiku jsou Compagnie Méridionale de Navigation (CMN), Moby Lines, Happy Lines a TRIS.
52.
Od roku 2006 se nabídka společnosti SNCM a její podíl na trhu dopravního spojení s Korsikou snížily: došlo k omezení nabídky míst o 8 % (- 20 % u spojení z Nice a - 3 % u spojení z Marseille).
53.
Pokračující snižování tržního podílu ukazuje, že důvěra uživatelů se zpět získává velmi obtížně poté, co byla silně otřesena stávkami a zmatky, které provázely sociální konflikty v létech 2004 a 2005, a to především u příležitosti privatizace společnosti.
54.
Trh námořní přepravy cestujících mezi kontinentální Francií a Korsikou rostl od roku 1993 průměrně o 4 % ročně. Tento růst měl pokračovat také v roce 2008 (tedy v období rozhodujícím pro přezkum skutečností), kdy se očekávalo zvýšení o […] (60) %, a v následujících letech měl být mírnější. Přesto se nezdá, že by se nové subjekty snažily na tento trh proniknout. Do veřejné soutěže vyhlášené Korsickým dopravním úřadem (Office des Transports de Corse) o pověření veřejnou službou na období 2007-2013 pro námořní dopravu do určitých přístavů na Korsice se kromě společností CFF a SNCM-CMN nepřihlásil žádný další uchazeč, a to i přesto, že bylo možné ucházet se pouze o určité dopravní trasy.
55.
Pokud jde o hlavního konkurenta společnosti SNCM, tak společnost CFF mezi lety 1999 a 2007 zvýšila výrazně svou nabídku míst z 500 000 na 4,5 milionu (z toho o 30 % jen v roce 2007 v porovnání s rokem 2006), což jí umožnilo zvýšit počet přepravených cestujících (z 1,3 milionu v roce 2005 na 1,6 milionu v roce 2007) a svůj podíl na trhu. Tato obchodní politika se ale projevuje strukturálně nižší mírou obsazenosti u CFF než u SNCM s rozdílem deseti procentních bodů v roce 2007. U společnosti SNCM dosahovala průměrná míra obsazenosti v roce 200748 %, což je u trhu s takovými sezónními výkyvy běžné (viz výše).
2.2.1.2. Nákladní doprava
56.
Pokud jde o nákladní dopravu, byl v roce 2005 podíl společnosti SNCM na trhu na trase mezi Marseille či Toulonem a Korsikou přibližně 45 %.
57.
Pokud jde o dopravu obecného zboží (bez doprovodu), nacházejí se společnosti SNCM a CMN de facto v téměř monopolním postavení. V rámci smlouvy o pověření veřejnou službou zajišťují obě společnosti v častých intervalech přepravu zboží z Marseille do všech přístavů na Korsice.
58.
Pokud jde o doprovázené přívěsy nakládané na trajekty, což představuje celkově 24 % přepravy zboží měřené v běžných metrech, existuje mezi všemi přepravci cestujících hospodářská soutěž. Společnosti SNCM a CMN zajišťují většinu této přepravy doprovázeného zboží. Ostatní provozovatelé, a to především společnost CFF, mají 10 % podíl, což představuje 2 % celkového trhu.
59.
Pokud jde o doprovázené vozidlové soupravy (61) nakládané na trajekty (přibližně 24 % přepravy obecného zboží v roce 2003), mají společnosti SNCM a CMN také většinový podíl na dotčeném trhu. Ovšem od roku 2002 rozšířila společnost CFF svou nabídku a získala přibližně 15 % podílu na trhu.
2.2.2. Doprava do zemí Maghrebu
60.
Tunisko a Alžírsko představují důležitý trh s přibližně 5 miliony cestujících, přičemž převládá letecká přeprava. V těchto souvislostech zajišťuje námořní přeprava přibližně 15 % přesunů. Zatímco Alžírsko představuje významný námořní trh s řádově 560 000 cestujících, je Tunisko s řádově 250 000 cestujících trhem méně významným.
61.
Trh námořní dopravy mezi Francií a zeměmi Maghrebu vykazoval v období mezi roky 2001 a 2005 trvalý růst, a to řádově o 13 %. Vzhledem k výhledům růstu turistiky do této oblasti se očekávalo (v období rozhodujícím pro přezkum skutečností), že námořní doprava zaznamená okolo roku 2010 roční míru růstu řádově o 4 %.
62.
V Alžírsku zaujímá společnost SNCM druhé místo na trhu za alžírským veřejným podnikem Entreprise Nationale de Transport Maritime de Voyageurs (ENTMV). V roce 2005 vzrostl podíl společnosti SNCM na trhu z 24 % (2001) na 35 %.
63.
Na trhu dopravy do Tuniska je společnost SNCM na druhém místě za společností Compagnie tunisienne de navigation (CTN). Ačkoli společnost SNCM ztratila od roku 2001 podíl na trhu ve prospěch společnosti CTN, když její podíl klesl ze 44 % na 39 % v roce 2004, v roce 2005 došlo k určitému zlepšení (40 %).
2.3. POPIS OPATŘENÍ, KTERÁ JSOU PŘEDMĚTEM TOHOTO ROZHODNUTÍ
2.3.1. Navýšení kapitálu společnosti SNCM v roce 2002
64.
Po rozhodnutí Komise ze dne 17. července 2002 o schválení podpory na záchranu ve prospěch společnosti SNCM (62) oznámily francouzské orgány Komisi dne 18. února 2002 plán podpory na restrukturalizaci ve prospěch společnosti SNCM. Opatření spočívalo v navýšení kapitálu společnosti SNCM prostřednictvím mateřské společnosti CGMF, a to ve výši 76 milionů EUR, přičemž 46 milionů EUR mělo být poskytnuto na náklady spojené s restrukturalizací (63). Navýšení kapitálu mělo za cíl zvýšit vlastní finanční prostředky společnosti SNCM z 30 milionů na 106 milionů EUR.
65.
V souladu s hlavními pokyny z roku 1999 předložily francouzské orgány Komisi plán restrukturalizace (64) společnosti SNCM v pěti bodech:
i)
snížení počtu plaveb a reorganizace plavidel mezi různými spoji (snížení počtu spojů na Korsiku a posílení přepravy do zemí Maghrebu). Plán restrukturalizace počítal se snížením počtu plaveb z 4 138 (3 835 pro SNCM a 303 pro její dceřinou společnost Corsica Marittima) na 3 410 v roce 2003 s následujícími změnami v přepravě:
-
změna námořních spojení mezi Marseille a Korsikou podle zadávacích podmínek smlouvy o veřejné službě na období 2001-2006;
-
téměř úplné zrušení spojů mezi Toulonem a Korsikou;
-
omezení spojů mezi Nice a Korsikou;
-
zrušení linky mezi Livornem a Bastií provozované s vyhrazeným vybavením - skutečně zrušena v roce 2003;
-
posílení přepravy do Alžírska a Tuniska plavidly „Méditerranée“, „Ile de Beauté“ a „Corse“ a pozastavení spojení mezi Janovem a Tunisem.
ii)
snížení počtu plavidel o čtyři lodě, což mělo přinést 21 milionů EUR v hotovosti;
iii)
prodej části nemovitého majetku;
iv)
snížení počtu zaměstnanců (65) o přibližně 12 %, což ve spojení s rozumnou mzdovou politikou mělo snížit náklady na lodní personál z 61,8 milionu EUR v roce 2001 na průměrně 54,8 milionu EUR v letech 2003 až 2006 a pozemní náklady z 50,3 milionu EUR v roce 2001 na 45,8 milionu EUR ve stejném období;
v)
zrušení dvou z dceřiných společností, a to společností Compagnie Maritime Toulonnaise a Corsica Marittima, jejichž zbývající činnosti měla převzít společnost SNCM.
66.
Po připomínkách Komise uvedených v jejím rozhodnutí ze dne 19. srpna 2002 francouzské orgány popsaly v dopise ze dne 31. ledna 2003 vylepšení plánu restrukturalizace v následujících bodech:
-
závazky a upřesnění v oblasti mzdové politiky;
-
plán snížení nákladů u zprostředkovatelských nákupů;
-
závazek, že společnost SNCM nevyvolá cenovou válku se svými konkurenty v dopravě na Korsiku.
67.
Ohledně posledního bodu francouzské orgány upřesňují, že společnost „SNCM se k tomu zavazuje bez výhrad, protože vyvolání cenové války z jejího podnětu by nebylo v souladu ani s jejími strategickými záměry, ani s jejím zájmem, protože by vedlo ke snížení jejích příjmů, a ani s jejími obvyklými pracovními postupy a s jejím know-how“.
68.
Ve svém plánu restrukturalizace francouzské orgány předložily Komisi podrobnou tabulku finančních výhledů na období 2002-2007 založených na středních předpokladech pro celou řadu proměnných (66). Finanční výhledy mimo jiné vykazují návrat ke kladným běžným výsledkům hospodaření počínaje rokem 2003.
Tabulka 1
Finanční tabulka pro období 2002-2007
v milionech EUR
2000 Skutečnost
2001 Skuteč.
2002 Plán
2002 Skuteč.
2003 Plán
2004 Plán
2005 Plán
2006 Plán
2007 Plán
Obrat
204,9
204,1
178
205,8
190,4
192,9
195,2
197,1
193,9
Provozní dotace
85,4
86,7
74,5
77,7
69,9
68,8
68,4
67
68,5
Běžný výsledek
-14,7
-5,1
1,2
-5,8
6,8
10,6
10,7
8,1
9
Čistý výsledek
-6,2
-40,4
23
4,2
12
14
1
3
3
Vlastní kapitál
67,5
29,7
119
33,8
124
134
145
160
169
Čisté finanční zadlužení (bez leasingu)
135,8
134,5
67,7
144,8
55,2
38,2
57,1
115,7
228,1
Finanční ukazatele
Běžný výsledek/obrat + dotace
-5 %
-2 %
0 %
-2 %
3 %
4 %
4 %
3 %
3 %
Vlastní kapitál/zadlužení v rozvaze
50 %
22 %
176 %
23 %
225 %
351 %
254 %
138 %
74 %
Údaje za roky 2000, 2001 a 2002 jsou převzaty z výročních zpráv 2001 a 2002 společnosti SNCM
69.
Podle francouzských orgánů mělo navýšení kapitálu o 76 milionů EUR a návrat k provozní ziskovosti, který se předpokládal počínaje rokem 2003, umožnit zvýšit vlastní kapitál z 30 milionů EUR v roce 2001 na 120 milionů EUR v krátkém časovém horizontu (2003) a na 160 až 170 milionů EUR na konci plánu (2006-2007). Zvýšení vlastního kapitálu mělo umožnit snížení finanční zadluženosti ze 145 milionů EUR v roce 2002 na úroveň 40 až 55 milionů EUR v letech 2003 až 2005. V posledních letech plánu společnost předpokládala zvýšení zadlužení kvůli výměně jednoho nebo dvou plavidel v plném vlastnictví.
70.
Francouzské orgány také předložily studii citlivosti předpokládaných výsledků vůči pracovním předpokladům vývoje přepravy na různých dopravních spojích. Různé simulace prováděné na tomto základě ukázaly, že by se společnost SNCM měla vrátit k ziskovosti ve všech uvažovaných případech.
71.
Francouzské orgány nejprve zmínily dvě alternativní metody, které ale odmítly jako příliš nákladné.
i)
První metoda posouzení spočívala v sečtení nákladů všech restrukturalizačních opatření. Umožnila dojít ke stanovení finančních potřeb ve výši 90,9 milionu EUR zahrnutím:
-
celkové ztráty za období 1991-2001, tedy 41,7 milionu EUR (tzn. 29 milionů EUR, což je částka schválená rozhodnutím 2002/149/ES ze dne 30. října 2001 (Úř. věst. L 50, 21.2.2002, s. 66), 6,1 milionu EUR za rok 2000 a 6,6 milionu EUR za rok 2001 před zahrnutím restrukturalizačních výdajů);
-
snížení zdroje tvořeného zvláštními odpisy ve stejném období, tedy 24 milionů EUR (v rozvaze za toto období se příslušná položka snížila z 86 na 62 milionů EUR z důvodu prodloužení doby odpisu z dvanácti na dvacet let, menšího využívání tohoto zdroje a využívání „leasingu“ u posledních dodaných plavidel);
-
výnosu z prodeje uskutečněného během této restrukturalizace, tedy 21 milionů EUR, snižujícího finanční potřeby a
-
kumulativního důsledku restrukturalizačních nákladů ve výši 46,2 milionu EUR (viz poznámka pod čarou 58).
ii)
Druhá metoda posouzení spočívala ve stanovení výše vlastního kapitálu, který by požadovaly banky pro celou flotilu, při zohlednění skutečnosti, že banky pro úvěrování nákupu plavidla obvykle požadují vlastní příspěvek ve výši 20 až 25 % hodnoty plavidla. Výpočet provedený francouzskými orgány na základě historické pořizovací ceny flotily plavidel ve výši 843 milionů EUR vedl k výsledku potřeb vlastního kapitálu ve výši 157 až 196 milionů EUR. Po odečtení stávajícího vlastního kapitálu ke konci roku 2001 se došlo touto metodou ke stanovení potřeby navýšení kapitálu o 101 až 140 milionů EUR.
72.
Metoda, kterou nakonec zvolily francouzské orgány k určení výše navýšení kapitálu, spočívá ve výpočtu finančních potřeb na základě středního poměru mezi vlastními zdroji a finančními dluhy zjištěném v roce 2000 u pěti evropských námořních společností. Bez ohledu na odlišnosti účetních rozvah těchto podniků zvolily francouzské orgány jako průměr hodnotu 79 %. Francouzské orgány tvrdí, že finanční výhledy na období od roku 2002 až do roku 2007 vedou k průměrnému poměru mezi vlastním kapitálem a finančním zadlužením v hodnotě 77 %, přičemž vlastní kapitál dosáhne v roce 2007 výše 169 milionů EUR. Taková výše vlastních zdrojů měla být dosažena navýšením kapitálu o 76 milionů EUR a úspěšným provedením opatření, která byla součástí plánu restrukturalizace.
2.3.2. Opatření po navýšení kapitálu v roce 2002
2.3.2.1. Předběžná poznámka
73.
Navýšení kapitálu a plán restrukturalizace z roku 2002 nepřinesly očekávané výsledky a počínaje rokem 2004 se finanční a hospodářská situace společnosti SNCM prudce zhoršila. Ke zhoršení přispěly jak vnitřní faktory (sociální konflikty, pozdní a nedostatečné plnění cílů v oblasti produktivity, ztráta podílů na trhu), tak faktory nezávislé na společnosti SNCM (oslabení přitažlivosti Korsiky jako destinace, zvýšení podílu na trhu společnosti CFF, chyby v řízení ze strany státu (67)) a zvýšení ceny pohonných hmot.
74.
Běžný výsledek hospodaření společnosti SNCM tak byl - 32,6 milionu EUR v roce 2004 a - 25,8 milionu EUR v roce 2005. Čistý hospodářský výsledek potom činil - 29,7 milionu EUR v roce 2004 a - 28,8 milionu EUR v roce 2005.
75.
Zhoršení hospodářské a finanční situace společnosti SNCM donutilo francouzské orgány k většímu převedení aktiv, než předpokládal plán restrukturalizace z roku 2002 a než požadovalo rozhodnutí z roku 2003, a zahájit vyhledávání partnerů ze soukromého sektoru.
Tabulka 2
Seznam aktiv postoupených společností SNCM od roku 2002
Čistý výnos prodeje
Datum
Prodeje navržené v oznámení z roku 2002 (v tisících EUR)
25 165
Aliso
(místo plavidla Asco v souladu s rozhodnutím Komise ze dne 8. září 2004)
(315)
30.9.2004
Napoléon
6 396
6.5.2002
Monte Rotondo
591
31.7.2002
Liberté
10 088
27.1.2003
Komplex nemovitostí Schuman
8 405
20.1.2003
Dodatečné prodeje vyžadované Komisí v jejím rozhodnutí ze dne 9. července 2003 (v tisících EUR)
5 022
SCI Espace Schuman
765,7
24.6.2003
Southern Trader
2 153
22.7.2003
Someca
1 423,9
30.4.2004
Amadeus
680
12.10.2004
CCM
-
(68)
-
Dodatečné prodeje provedené od rozhodnutí z července 2003 (v tisících EUR)
12 600
Asco
7 100
24.5.2005
Sud Cargos
4 300
15.9.2005
Prodej bytů z bytového fondu společnosti SNCM
(dříve obývaných zaměstnanci společnosti SNCM)
1 200
září 2003 až 2006
CELKEM (v tisících EUR)
42 385
2.3.2.2. Opatření po navýšení kapitálu v roce 2002
76.
Výběrové řízení soukromých partnerů proběhlo od 26. ledna 2005 do konce září 2005.
77.
Francouzská vláda oznámila dne 26. ledna a 17. února 2005, že začne hledat soukromého partnera, který by vstoupil do kapitálu společnosti SNCM s cílem posílit její finanční strukturu a doprovázet ji v krocích nutných pro její další rozvoj.
78.
Agentura státních podílů (Agence des Participations de l'Etat - APE) nejprve jmenovala nezávislou osobnost k dohledu nad celým vyhledávacím řízením, a poté pověřila poradenskou banku („HSBC“) oslovit možné nabyvatele.
79.
V tomto rámci bylo osloveno sedmdesát dva odvětvových a finančních investorů s cílem stanovit finanční podmínky nabídky, která by měla za cíl posílit podnikatelský plán společnosti, zachovat pracovní místa a zajistit řádné plnění veřejné služby. Dvacet tři z nich projevilo zájem, bylo podepsáno patnáct dohod o důvěrnosti informací a rozesláno patnáct informačních memorand. Šest podniků předložilo své nabídky v prvním kole dne 5. dubna 2005 a tři nabídky (společnost Connex, která se od té doby stala společností Veolia Transdev (VT), Caravelle a BCP) se dostaly do druhého kola dne 17. června 2005 stejně jako zájemce o menšinový podíl (Comanav). Ve třetím kole dne 28. července 2005 se objevily tři nabídky.
80.
Dne 14. září 2005 byla každá společnost vyzvána k předložení pevné a konečné nabídky do 15. září 2005. Jelikož k tomuto datu společnost Connex odstoupila, státní orgány dostaly dvě pevné nabídky navýšení kapitálu a převzetí celého kapitálu předložené skupinami BCP a Caravelle.
81.
Dne 27. září 2005 vydala Francie tiskové prohlášení, ve kterém oznámila, že na základě podrobného prověření obou nabídek byla vybrána nabídka skupiny BCP, protože je nejenom nejpřijatelnější z finančního hlediska, ale také nejlépe odpovídá zájmům společnosti, veřejné služby a zaměstnanosti. V původní nabídce skupina BCP navrhovala zápornou cenu ve výši 113 milionů EUR, a nabídka tak představovala nejnižší odhad záporné ceny.
82.
Tato původní nabídka možných nabyvatelů výslovně předpokládala možnost její úpravy podle výsledků provedených auditů. Francouzské orgány uvedly, že původní cena byla zvýšena po auditech předložených dne 16. prosince 2005 kvůli objektivním prvkům s vlivem na právní a hospodářský rámec, v němž podniká společnost SNCM, které vznikly po odevzdání nabídky dne 15. září 2005. Záporná cena tak byla změněna na 200 milionů EUR.
83.
Jednání mezi francouzskými orgány a budoucími nabyvateli, tj. skupinou BCP ve spojení se společností Connex, která se následně stala společností Veolia Transdev jako dceřiná společnost společnosti Veolia, umožnily snížit tuto částku na 142,5 milionu EUR navýšených o převzetí části výdajů spojených s připojištěním důchodců společnosti SNCM (tj. o 15,5 milionu EUR).
84.
Po otevřeném, transparentním a nediskriminačním výběrovém řízení bylo nakonec dne 13. října 2005 za velmi obtížných finančních a sociálních okolností dosaženo shody mezi státem a společnostmi BCP a VT. Společnost VT je tak odvětvovým provozovatelem společnosti SNCM (s podílem 28 %), zatímco skupina BCP je hlavním akcionářem s podílem 38 %. Především vůči zaměstnancům se stát zavázal zůstat akcionářem společnosti s podílem ve výši 25 % (69). Společnosti BCP a VT vypracovaly pro společnost SNCM podnikatelský plán, který byl sdělen Evropské komisi dne 7. dubna 2006.
a) Obsah memoranda o porozumění
85.
Memorandum o porozumění, na jehož základě se 75 % kapitálu společnosti převádí na soukromé nabyvatele, bylo podepsáno mezi zúčastněnými stranami (BCP, VT a CGMF) dne 16. května 2006.
86.
V části II memoranda o porozumění se uvádí, že se společnost CGMF zavazuje schválit, upsat a plně splatit navýšení kapitálu společnosti SNCM v celkové výši 142,5 milionu EUR.
87.
Jako doplněk navýšení kapitálu se společnost CGMF zavazuje dát k dispozici společnosti SNCM částku 38,5 milionu EUR formou zálohy na běžný účet. Tato záloha na běžný účet, kterou předá společnost SNCM do rukou správce vázaného účtu (banka CIC), je určena na financováni části nákladů zvaných „na velkorysost“, které doplní částky vyplácené uplatněním zákonných a smluvních opatření v případě plánu snižování počtu zaměstnanců provedeného nabyvateli. Vyplácení vyrovnání nad náhrady stanovené právními a smluvními ustanoveními probíhá na individuálním a jmenovitém základě a týká se zaměstnanců, kteří opustili podnik a jejichž pracovní smlouva byla vypovězena.
88.
Tento mechanismus je uveden v článku II.2 protokolu o postoupení ze dne 16. května 2006, který stanoví, že tento účet je určen „k financování části nákladů spojených s dobrovolnými odchody nebo s vypovězením pracovní smlouvy […] a představuje přídavek k různým částkám povinně vyplácených zaměstnavatelem na základě zákonných a smluvních ustanovení“. Správce vázaného účtu má „za úkol uvolňovat prostředky postupně podle toho, jak dotčení zaměstnanci, kteří nejsou převedeni na jiná pracovní místa v rámci skupiny SNCM, budou skutečně opouštět společnost a uvolnit zůstatek spravované částky v okamžiku, kdy skončí jeho úloha správce“. Fungování tohoto účtu je předmětem dohody o správě účtu, která je přílohou memoranda o porozumění. Použití vázaného účtu vyžaduje, aby společnost SNCM předala předsedovi správní rady CGMF jmenovitý seznam osob, jejichž pracovní smlouva byla vypovězena a pro něž se žádá o použití vázaného účtu, a rovněž měsíční přehled čistých výdajů, jenž představuje podrobné vyúčtování všech náhrad a nákladů vyplacených dotčeným zaměstnancům. Společnost SNCM souběžně oznamuje správci účtu „skutečné dodatečné měsíční náklady“ na zaměstnance, které odpovídají přídavku k různým částkám povinně vyplácených zaměstnavatelem na základě zákonných a smluvních ustanovení. Celková výše dodatečných opatření „z velkorysosti“ státu nesmí v žádném případě přesáhnout částku 38,5 milionu EUR, a pokud by tato dodatečná sociální opatření nedosáhla do tří roků od postoupení společnosti této hranice, bude zůstatek vrácen státu.
89.
Po těchto krocích část III memoranda o porozumění stanoví, že společnost CGMF postoupí soukromým nabyvatelům své akcie, které představují 75 % podílů základního kapitálu společnosti, a vázaný účet určený na financování té části sociálního plánu, která přesahuje zákonné a smluvní povinnosti.
90.
Část III memoranda o porozumění rovněž stanoví, že společnosti BCP a VT přistoupí k dodatečnému navýšení kapitálu ve výši 8,75 milionu EUR a že z této částky bude společnost SNCM čerpat podle svých potřeb hotovosti. V části III odst. 2.7 memoranda o porozumění se stanoví, že hodnota akcií společnosti CGMF se v každém okamžiku rovná jejich původní jmenovité hodnotě zvýšené o […] (60) % jejich splacené jmenovité hodnoty vynásobené součinitelem D/365, přičemž D představuje počet dní od data uplatnění, s odečtením všech vyplacených částek (např. dividend). Tato ustanovení se neuplatňují v případě soudního vyrovnání nebo likvidace společnosti.
91.
Memorandum o porozumění (část III.5) obsahuje zrušující doložku k postoupení společnosti SNCM, která může být uplatněna současně nabyvateli v případě, že dojde k jedné z následujících událostí, protože tyto události by mohly zpochybnit jejich podnikatelský záměr a obnovení životaschopnosti společnosti:
-
nepřidělení smlouvy o pověření veřejnou službou pro námořní dopravu na Korsiku pro období, které začíná dnem 1. ledna 2007, nebo její přidělení za značně zhoršených podmínek;
-
jakékoli záporné rozhodnutí Evropské komise nebo rozsudek Tribunálu či Soudního dvora, jako je například odmítnutí postoupení nebo stanovení podmínek se zásadním dopadem na hodnotu společnosti, a to do šesti roků ode dne, kdy partneři nabudou práv nad společností.
92.
Část VII memoranda o porozumění stanoví, že společnost CGMF převezme část sociálních závazků společnosti SNCM týkajících se nákladů na zdravotní připojištění jejích důchodců, které byly odhadnuty na 15,5 milionu EUR počínaje dnem převedení vlastnictví podniku.
93.
Způsoby správy a řízení podniku jsou upřesněny v části IV memoranda o porozumění. Je zde uvedeno, že dojde ke změně způsobu řízení společnosti SNCM, která se přemění v akciovou společnost s představenstvem a dozorčí radou. Dozorčí rada se bude skládat z 10 a později ze 14 členů. Přechodně jí bude předsedat zástupce státu. Pokud bude společnosti SNCM přiděleno pověření veřejnou službou, předsedu dozorčí rady nahradí zástupce společnosti BCP. Představenstvo má potom za úkol zajistit provozní řízení společnosti SNCM.
94.
Dne 26. května 2006 schválila francouzská vláda postoupení SNCM a výše uvedená opatření.
b) Opatření
95.
S ohledem na výše uvedené skutečnosti obsahuje memorandum o porozumění tři druhy státních opatření, a jsou proto důvodem pro jejich posouzení z hlediska pravidel Společenství pro státní podporu:
-
postoupení 75 % podílu ve společnosti SNCM za zápornou cenu ve výši 158 milionů EUR (kapitálový vklad ve výši 142,5 milionu EUR a převzetí nákladů na zdravotní připojištění ve výši 15,5 milionu EUR);
-
záloha na běžný účet poskytnutá společností CGMF ve výši 38,5 milionu EUR ve prospěch propuštěných zaměstnanců společnosti SNCM;
-
navýšení kapitálu o 8,75 milionu EUR upsané společností CGMF společně a současně se vkladem ve výši 26,25 milionu EUR provedeným společnostmi VT a BCP.
-
zrušující doložka postoupení (70).
2.4. OBLAST PŮSOBNOSTI TOHOTO ROZHODNUTÍ
96.
Toto konečné rozhodnutí se týká opatření, která provedla Francie ve prospěch společnosti SNCM od 18. února 2002, a to:
-
zůstatku vkladu kapitálu ve prospěch společnosti SNCM společností CGMF ve výši 76 milionů EUR poskytnutých v roce 2002, tj. částky 15,81 milionu EUR;
-
záporné ceny při prodeji společnosti SNCM společností CGMF ve výši 158 milionů EUR;
-
zálohy na běžný účet poskytnuté společností CGMF ve výši 38,5 milionu EUR ve prospěch propuštěných zaměstnanců společnosti SNCM;
-
navýšení kapitálu o 8,75 milionu EUR, které upsala společnost CGMF.
97.
Toto rozhodnutí se netýká vyrovnání za závazky veřejné služby společnosti SNCM za období 1991-2001, jehož slučitelnost potvrdil rozsudek Tribunálu ze dne 11. září 2012 (71).
98.
Netýká se rovněž přezkumu minulých a budoucích finančních vyrovnání ve prospěch společnosti SNCM za závazky veřejné služby v období 2007-2013, která jsou předmětem samostatného řízení (72).
99.
Dále je nutno připomenout, že proti rozsudku ze dne 11. listopadu 2012 byla u Soudu podána dvě odvolání, a to společností SNCM a Francií ve spojených věcech C-533/12 P a C-536/12 P. Toto rozhodnutí je ale přijímáno z důvodu provedení napadeného rozsudku a pouze proto, že tento rozsudek zrušil rozhodnutí ze dne 8. července 2008. Pokud by za těchto okolností měl přezkum odvolání vést k částečnému nebo úplnému zrušení rozsudku ze dne 11. listopadu 2012 a vyvolat obnovení platnosti některých částí rozhodnutí ze dne 8. července 2008, které tento rozsudek zrušil, stalo by se toto rozhodnutí neplatným již z důvodu těchto odvolacích rozsudků, pokud by se týkalo opatření, jejichž platnost byla tímto způsobem obnovena.
2.5. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ V ROCE 2002 A K JEHO ROZŠÍŘENÍ V ROCE 2006
2.5.1. Zahájení formálního vyšetřovacího řízení v roce 2002
100.
Ve svém rozhodnutí ze dne 19. srpna 2002 o zahájení řízení Komise sice uznala, že společnost SNCM je podnikem v obtížích, ale vyjádřila také pochybnosti o souladu oznámených opatřeních s kritérii uvedenými v bodě 3.2.2 pokynů z roku 1999, které v té době platily.
101.
Komise vyjádřila určité pochybnosti o plánu restrukturalizace vzhledem k tomu, že chyběl rozbor příčin ztrát podniku. Obzvláště si pak Komise kladla otázky o spojitosti mezi ztrátami a závazky veřejné služby, o dopadech politiky nákupů plavidel společností SNCM na výsledkové účty a o plánovaných opatřeních na zvýšení produktivity podniku.
102.
Kromě toho Komise zdůraznila určité nedostatky plánu restrukturalizace, a to především nepřítomnost konkrétních opatření ke snížení mezispotřeby a nepřítomnost informací o budoucí cenové politice společnosti SNCM.
103.
Komise si rovněž kladla otázky o účinnosti metody výpočtu, kterou zvolily francouzské orgány ke stanovení částky navýšení kapitálu, a o předpokladech zvolených pro vypracování finančních simulací.
2.5.2. Rozšíření formálního vyšetřovacího řízení v roce 2006
104.
Rozhodnutím ze dne 13. září 2006 se Komise rozhodla rozšířit formální vyšetřovací řízení z roku 2002 na opatření plánovaná v rámci převedení společnosti SNCM do soukromého sektoru.
105.
V případě, že by toto navýšení kapitálu bylo označeno za slučitelnou státní podporu podle čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, Komise soudila, že by mělo být posuzováno podle pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny z roku 2004“) (73). Vzhledem k tomu, že výše podpory na restrukturalizaci by měla být výrazně nižší než částka oznámená v roce 2002 a schválená v roce 2003, vyjádřila Komise pochybnosti o vhodnosti zachovat všechna protiplnění uložená společnosti SNCM v rozhodnutí z roku 2003.
106.
Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o dodržování podmínek stanovených rozhodnutím z roku 2003, a to zásady price leadership a počtu zpátečních plaveb na Korsiku.
107.
Pokud jde o zápornou cenu postoupení společnosti SNCM, vyjádřila Komise pochybnosti o souladu navýšení kapitálu státem před postoupením společnosti SNCM se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. Komise vyjádřila zejména své pochybnosti, pokud jde o platnost výpočtu nákladů na vyrovnání, které by měl stát jako akcionář uhradit v případě úpadku společnosti SNCM.
108.
Komise zpochybnila skutečnost, že lze finanční opatření odůvodnit na základě pokynů z roku 2004.
109.
Komise také vyjádřila pochybnosti ohledně druhého navýšení kapitálu o 8,75 milionu EUR, pokud jde o dodržení zásady souběžnosti soukromého a veřejného investování a o stejné podmínky úpisu ve smyslu judikatury.
110.
Komise nakonec vyjádřila pochybnosti v tom smyslu, že dodatečná sociální opatření ve výši 38,5 milionu EUR určená na podporu pro jednotlivce mohou představovat nepřímé zvýhodnění podniku. Zdůraznila také riziko možného rozporu při zahrnutí dodatečných náhrad za propuštění do rizik nesených informovaným investorem.
III. PŘIPOMÍNKY FRANCOUZSKÝCH ORGÁNŮ K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
3.1. NAVÝŠENÍ KAPITÁLU V ROCE 2002
111.
Plán restrukturalizace oznámený v roce 2002 spočíval ve vkladu kapitálu ve výši 76 milionů EUR, z nichž 53,48 milionu EUR odpovídalo vyrovnání za veřejnou službu. Při zohlednění prodejů aktiv, ke kterým přistoupila společnost SNCM (74), skutečně vyplacená částka podpory dosahuje výše 69 292 400 EUR. Pokud se u částky 53,48 milionu EUR jedná o slučitelnou podporu, francouzské orgány soudí, že částka, která se má považovat za podporu na restrukturalizaci na základě oznámení z roku 2002, dosahuje údajně výše 15,81 milionu EUR.
3.2. OPATŘENÍ PO NAVÝŠENÍ KAPITÁLU V ROCE 2002
112.
Francie úvodem připomíná, že závažnost stávek v období 2004-2005 a zhoršení ekonomické a finanční situace společnosti SNCM přiměly v lednu 2005 akcionářský stát k vyhlášení výběrového řízení pro soukromé investory a k zavedení nouzových opatření (zejména prodej plavidla Asco a podílu ve společnosti Sud-Cargos (75)).
3.2.1. Záporná prodejní cena společnosti SNCM
113.
Na základě tehdy platné judikatury Společenství v této oblasti francouzské orgány vyzývají Komisi, aby vzala v úvahu, že záporná prodejní cena společnosti SNCM ve výši 158 milionů EUR neobsahuje žádné opatření označitelné za podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, protože se francouzský stát údajně choval jako soukromý investor v tržním hospodářství.
114.
Francie úvodem upozorňuje, že konečná cena ve výši 158 milionů EUR, která je nižší než záporná cena, kterou původně požadovali nabyvatelé na základě svého auditu společnosti SNCM, je výsledkem vyjednávání o postoupení kontroly probíhajícího v rámci volné, transparentní a nediskriminační hospodářské soutěže, a představuje proto tržní cenu.
115.
Francie se domnívá, že pokud hledání soukromého partnera společnosti SNCM proběhlo v rámci otevřené, transparentní a nediskriminační hospodářské soutěže, na jejímž základě byla vybrána nejlepší nabídka, je prodejní cena cenou tržní.
116.
Podle francouzských orgánů měl prodej za zápornou cenu ve výši 158 milionů EUR proběhnout v souladu s tehdy platnou judikaturou Společenství a s rozhodovací praxí Komise za co nejvýhodnějších podmínek pro stát, a neobsahuje tak údajně žádný prvek podpory. Francie se domnívá, že tato záporná cena je nižší než náklady na likvidaci, které by stát musel zaplatit v případě likvidace podniku.
117.
K tomuto závěru by se údajně došlo jak uplatněním přístupu podle judikatury Soudního dvora Evropských společenství (dále jen „judikatura ve věci Gröditzer“ (76)), tak uplatněním přístupu založeného na analýze skutečných nákladů na likvidaci společnosti SNCM (rozhodnutí ABX (77)).
118.
Pokud jde o první metodu založenou na judikatuře ve věci Gröditzer, Francie uvádí, že tento rozsudek potvrdil posouzení Komise v jejím rozhodnutí ze dne 8. července 1999, podle nějž „pouze likvidační hodnota […] aktiv, […], musí být zohledněna jako likvidační náklady“ (78).
119.
V tomto ohledu zprávy společnosti CGMF (79) a kabinetu Oddo-Hastings (80) odhadují likvidační hodnotu aktiv na minimálně 190,3 milionu EUR ke dni 30. září 2005 (81).
120.
Pokud proto „stát jako vlastník podílů určité společnosti nese odpovědnost za její dluhy jen do výše likvidační hodnoty jejích aktiv“ (judikatura ve věci Hytasa (82)), Francie tvrdí, že likvidační hodnota aktiv společnosti odhadovaná na minimálně 190,3 milionu EUR je podstatně vyšší než záporná prodejní cena ve výši 158 milionů EUR.
121.
K druhé metodě Francie uvádí, že vychází z rozhodnutí Komise o státní podpoře, kterou poskytla Belgie společnosti ABX Logistics, v němž Komise prověřila zápornou prodejní cenu, která stejně jako v tomto konkrétním případě měla povahu tržní ceny, tím, že ji porovnala s náklady, které by akcionářský stát skutečně nesl v rámci smírné nebo soudní likvidace, tak jak bylo znalecky posouzeno nezávislou třetí stranou. Podle Francie Komise v tomto rozhodnutí uznává zejména platnost určitého počtu nákladů, které mohly být výsledkem žaloby věřitelů na vyrovnání pasiv nebo likvidace v jiných odvětvích skupiny likvidující svoji dceřinou společnost.
122.
Na základě zpráv společnosti CGMF a kabinetu Oddo-Hastings se francouzské orgány domnívají, že by se všechny skutečné náklady, které by musela nést Francouzská republiky jako akcionář, pohybovaly ke dni 30. září 2005 mezi 312,1 a 361 miliony EUR. Tato částka se skládá z:
-
Ø [70-80] (60) milionů EUR na základě sociálního plánu v rámci kolektivní dohody, jenž zahrnuje všechny náklady spojené se zrušením pracovní smlouvy a které nese podle kolektivní smlouvy podnik;
-
Ø [30-40] (60) milionů EUR na základě sociálního plánu mimo rámec kolektivní dohody, jenž zahrnuje všechny náklady spojené s průvodními opatřeními vyplývajícími ze zákonných a předpisových povinností společnosti SNCM v případě propouštění a nepřímé náklady spojené se sociálním plánem v rámci kolektivní smlouvy;
-
Ø [200-210] (60) až [250-260] (60) milionů EUR na základě doplňkových náhrad za propuštění, k jejichž úhradě, jakožto doplňku k náhradám vyplaceným na základě sociálního plánu v rámci a mimo rámec kolektivní dohody, by soud uplatněním judikatury rozsudku odvolacího soudu ve městě Rouen ze dne 22. března 2005 ve věci Aspocomp Group Oyj údajně odsoudil stát.
123.
Tato metoda zohledňuje zejména riziko, že by byl francouzský stát vyzván k „vyrovnání pasiv“, pokud by ho soud musel považovat za skutečný řídící orgán společnosti SNCM. Francouzské orgány se domnívají, že riziko žaloby na vyrovnání pasiv nelze vyloučit, a to zejména s ohledem na předchozí případ, o kterém rozhodoval ve Francii Kasační soud (83). Francouzské orgány tak v několika dopisech zaslaných Komisi tvrdily, že předpoklad odsouzení státu vnitrostátním soudcem k vyrovnání pasiv podniku, který řídí, by byl více než pravděpodobným scénářem a že by měl být zohledněn při výpočtu skutečných nákladů případné likvidace společnosti SNCM.
124.
Ke dni 30. září 2005 by zbytková hodnota aktiv společnosti SNCM (tedy 190,3 milionu EUR) po zaplacení přednostních pohledávek údajně činila 36,5 milionu EUR. Ostatní náklady zohledněné v rámci žaloby na stát kvůli vyrovnání pasiv zahrnují zejména náklady spojené s vypovězením hlavních smluv o provozování, náklady spojené s ukončením leasingu plavidel a uhrazení dluhů vázaných podpisem, což by vedlo k nedostatečnosti aktiv ve výši 134,4 milionu EUR. Francouzské orgány se domnívají, že stát by byl odsouzen k uhrazení 85 až 100 % této částky.
125.
Francouzské orgány se mimoto domnívají, že v důsledku svého propojení se společností SNCM a podle jiné francouzské judikatury (84) by likvidace podniku mohla vést k tomu, že by soud nařídil vyplatit zaměstnancům odškodnění. Francouzské orgány se na základě této judikatury domnívají, že by bylo více než pravděpodobné, že by soud stanovil výši dodatečné náhrady na základě náhrady, která by byla vyplacena v rámci sociálního plánu předloženého před likvidací.
126.
Podle tohoto přístupu prokazuje analýza skutečných nákladů, které by musel uhradit akcionářský stát, že náklady pro stát při prodeji společnosti SNCM za zápornou cenu ve výši 158 milionů EUR jsou nižší než skutečné náklady, které by stát musel uhradit v případě soudní likvidace společnosti.
127.
V důsledku toho se francouzské orgány domnívají, že tato částka nemůže být označena za státní podporu.
3.2.2. Společný kapitálový vklad akcionářů
128.
Francie se domnívá, že se touto účastí zachovala jako informovaný investor, neboť na jedné straně zasáhla souběžně a minoritně po boku společností BCP a VT a na druhé straně jí tato účast přináší odměnu ve formě fixního kapitálu ve výši […] (60) % ročně, což stát zbavuje rizik spojených s prováděním podnikatelského plánu. Francie vysvětluje, že tato míra výnosnosti je pro soukromého investora velmi uspokojivá (85). Francie nicméně upřesňuje, že v případě konkurzního řízení, právní likvidace společnosti SNCM nebo uplatnění zrušující doložky nabyvateli by neměla nárok na žádnou odměnu.
3.2.3. Doplňková sociální opatření (podpora pro jednotlivce)
129.
Francie se odvolává na rozhodovací praxi Komise, a to zejména v případě společnosti SFP - Société française de production (86), a domnívá se, že toto financování představuje podporu pro jednotlivce, ze které nemá prospěch podnik. Provádění doplňkových sociálních opatření ve prospěch propuštěných osob z veřejných prostředků, aniž by tato opatření zaměstnavateli snížila jeho běžné náklady, tak spadá údajně do sociální politiky členských států a nepředstavuje státní podporu.
3.2.4. Odstranění omezení stanovených zrušeným rozhodnutím z roku 2003
130.
Francouzské orgány na jedné straně připomínají, že v období 2003-2006 byly provedeny a dodrženy všechny podmínky uložené rozhodnutím z roku 2003. Na druhé straně se francouzské orgány domnívají, že tato opatření již nejsou nutná k tomu, aby se předešlo narušení hospodářské soutěže, a že jejich zachování by bylo v rozporu se zásadou proporcionality s ohledem na omezení částky podpory na restrukturalizaci, která je nyní snížena na 15,81 milionu EUR. Francouzské orgány se především domnívají, že je nutno zrušit podmínky, které by stále ještě mohly být uplatňovány, tedy podmínky ohledně zákazu modernizovat flotilu lodí společnosti SNCM, ohledně dodržování zásady price leadership v případě sazeb a ohledně zachování určité četnosti spojení.
3.3. ZÁVĚR
131.
Pokud by Komise přesto měla všechna nová opatření nebo jejich část označit za státní podporu, Francie upozorňuje Komisi na skutečnost, že nová opatření tím, že zajistí životaschopnost společnosti SNCM, umožní údajně zachovat konkurenční prostředí na dotčených trzích, a to zejména na trhu dopravní obslužnosti Korsiky. Podle Francie je právě tento prvek jednou ze zásad pokynů pro záchranu podniku v obtížích, jak připomněla Komise v této věci (283. bod odůvodnění jejího zrušeného rozhodnutí) a Tribunál ve svém rozsudku ze dne 15. června 2005 (117. bod odůvodnění). Tribunál zejména připomněl, že Komise při výkonu své široké posuzovací pravomoci může usoudit, že přítomnost určitého podniku je nutná, aby se zabránilo vzniku posílené oligopolní struktury na předmětných trzích.
132.
Pokud jde o stanovení případných protiplnění požadovaných po společnosti SNCM, Francie navrhuje, aby Komise zohlednila strukturu trhu. Snížení kapacit společnosti SNCM by totiž posílilo nyní dominantní postavení společnosti CFF na trhu dopravní obslužnosti Korsiky (87).
133.
Podle francouzských orgánů odpovídá údajně plán restrukturalizace ve své aktualizované podobě kritériím slučitelnosti stanoveným Komisí v pokynech z roku 1999 a 2004. Všechna opatření uvedená v souvislosti s privatizací společnosti SNCM mají také podle těchto orgánů umožnit od konce roku 2009 obnovení životaschopnosti společnosti SNCM v dlouhodobém výhledu a jsou omezena na minimum nutné pro návrat k této životaschopnosti.
IV. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
4.1. ROZHODNUTÍ Z ROKU 2002 O ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
4.1.1. Připomínky společnosti Corsica Ferries (CFF)
134.
Společnost CFF nejprve popírá, že by společnost SNCM byla podnikem v obtížích ve smyslu pokynů (88), a poté se zabývá otázkou schopnosti společnosti SNCM stát se ziskovou na spojích bez dotací. Společnost CFF také uvádí, že v rozporu s tím, co je uvedeno v plánu restrukturalizace (89), je spojení do Livorna stále zajišťováno.
135.
Ohledně otázky snížení nákladů společnost CFF lituje, že nemá přístup k některým prvkům plánu restrukturalizace, k němuž její zástupci vznesli kritické připomínky (90).
136.
Společnost CFF se domnívá, že francouzskými orgány vypočítaná částka ve výši 76 milionů EUR je čistě fiktivní (91), zatímco poměr 79 % mezi vlastním kapitálem a finančním zadlužením stanovený francouzskými orgány jí připadá nadhodnocený (92). Pokud jde o účasti společnosti SNCM, společnost CFF poznamenává, že některé dceřiné společnosti nejsou pro činnosti námořní společnosti nutné (93).
137.
Společnost CFF uzavírá, že cílem plánu podpory je obejít nařízení o kabotáži a zbavit smyslu veřejnou soutěž na zajištění dopravní obslužnosti Korsiky z Marseille. Společnost CFF naléhá, aby navrhovaná státní podpora neumožnila společnosti SNCM agresivnější komerční nabídku. Navrhuje, aby státní podpora na restrukturalizaci byla poskytnuta jen v roce 2007 a pouze v případě, pokud by společnost SNCM prohrála příští veřejnou soutěž v roce 2006, což je podle ní jediná situace, která by veřejné námořní společnosti skutečně způsobila obtíže.
4.1.2. Připomínky společnosti STIM
138.
Společnost STIM, která je hlavním akcionářem společnosti SMN, zdůrazňuje, že podíly společnosti SNCM ve společnosti CMN je nutno analyzovat jako výlučně finanční aktiva. Podle společnosti STIM jsou společnosti CMN a SNCM nezávislé a kromě spoje z Marseille si konkurují na ostatních trasách, přestože jsou obě společnými smluvními stranami v rámci smlouvy o pověření veřejnou službou.
139.
Dopis uvádí, že by se společnost STIM se zavázala „k odkoupení části nebo pokud možno celého podílu společnosti SNCM ve společnosti CMN“, jehož cenu odhaduje na 15 až 17 milionů EUR, pokud by Komise v podmínkách uložených ve svém konečném rozhodnutí došla k závěru, že „takovýto prodej je nutný pro dobré vyvážení plánu restrukturalizace“.
4.1.3. Připomínky zástupců místních samospráv
140.
Primátor města Marseille, předseda generální rady departementu Bouches-du-Rhône a předseda rady regionu Provence-Alpes-Côte d’Azur zdůrazňují hospodářský význam společnosti SNCM pro regionální hospodářství.
141.
Předseda rady regionu Provence-Alpes-Côte d’Azur doplňuje, že existují všechny předpoklady k tomu, aby plán restrukturalizace společnosti SNCM zaručil životaschopnost podniku.
142.
Předseda výkonné rady Korsického shromáždění předal usnesení uvedeného orgánu ze dne 18. prosince 2002, během nějž Korsické shromáždění vydalo „kladné stanovisko“ k projektu navýšení kapitálu společnosti SNCM.
4.1.4. Připomínky Korsického dopravního úřadu (OTC)
143.
OTC uvádí, že společnost SNCM je dnes jedinou společností schopnou plnit požadavky smlouvy ohledně přepravy cestujících a že její zánik by tak „okamžitě vyvolal výrazné omezení služeb“. Kromě toho připomíná význam společnosti SNCM pro hospodářství Korsiky.
4.2. ROZHODNUTÍ Z ROKU 2006 O ROZŠÍŘENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
4.2.1. Připomínky společnosti Corsica Ferries (CFF)
144.
Společnost CFF zdůrazňuje, že dotčené finanční částky jsou vysoké, neúměrné ve vztahu k obratu společnosti SNCM a že byly společnosti SNCM vyplaceny ještě předtím, než se Komise vyjádřila k jejich kvalifikaci podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
145.
Společnost CFF upozorňuje Komisi na skutečnost, že podpora francouzského státu určená společnosti SNCM má strategický význam pro rozvoj společnosti CFF. Tato nepovolená opatření údajně umožňují společnosti SNCM velmi agresivní cenovou politiku na spojích, kde společnost CFF působí již 10 let a kde poprvé od začátku svého působení ztrácí část trhu.
146.
Pokud jde o postup při veřejné soutěži na prodej společnosti, společnost CFF se domnívá, že nebyl zcela transparentní, protože vybraná společnost, konkrétně společnost BCP, již nevykonává provozní řízení společnosti SNCM, neboť svoje místo postoupila skupině VT. Jelikož se finanční okolnosti změnily a staly se mnohem příznivějšími pro nabyvatele, společnost CFF si klade otázku uplatnění zásady rovného zacházení s investory, kterou by se celá transakce měla řídit.
147.
Pokud jde o zápornou prodejní cenu ve výši 158 milionů EUR, společnost CFF pochybuje, že bylo v tomto konkrétním případě uplatněno měřítko informovaného investora v tržním hospodářství. Společnost CFF si na jedné straně klade otázku, zda je opravdu možné považovat danou transakci za zásah státu, který proběhl souběžně s výrazným a současným zásahem dotčených soukromých subjektů za srovnatelných podmínek, když stát navýšil kapitál před společným navýšením ze strany akcionářů a novým plánem restrukturalizace. Na straně druhé se domnívá, že informovaný investor by ve vážné finanční situaci společnosti SNCM zasáhl dříve, aby zabránil znehodnocení své investice (94).
148.
Společnost CFF se domnívá, že odkaz na věc „ABX Logistics“ není relevantní. Kromě skutečnosti, že okolnosti této záležitosti nejsou přenesitelné na tento konkrétní případ, společnost CFF zdůrazňuje významný příspěvek příjemce podpory v uvedené záležitosti, což zjevně není případ společnosti SNCM. Podle společnosti CFF rozhodnutí Komise z roku 2006 nezohlednilo náklady spojené s rizikem soudních řízení v rámci likvidace dotčeného podniku. V této souvislosti se společnost CFF domnívá, že vnitrostátní judikatura, na kterou se odvolává Francie, aby odůvodnila náklady spojené s likvidací společnosti SNCM, se na tento konkrétní případ nevztahuje. Podle společnost CFF Kasační soud ve věci „Mines et produits chimiques de Salsignes“ vůbec neuvádí přímou zodpovědnost státu v případě likvidace podniku, jehož je stát akcionářem, ale zmiňuje spíše možnost podat kvůli uhrazení sociálních závazků žalobu na veřejnoprávní instituci průmyslové a obchodní povahy a nemožnost jejího vedení vymanit se ze svých povinností odkazem na zásah veřejné moci.
149.
Pokud jde o možnost uplatnění judikatury odvolacího soudu v městě Rouen ve věci Aspocomp na tento konkrétní případ, společnost CFF zdůrazňuje, že případ, který je předmětem této judikatury, jež spočívá v odsouzení mateřské společnosti k vyplacení sociálního odškodnění zaměstnancům dceřiné společnosti za „nedodržení dohody“ schválené mateřskou společností, je značně vzdálen od okolností případu společnosti SNCM. Neexistuje tedy jisté riziko, že by společnost CGMF nebo stát byly odsouzeny k úhradě odstupného při výpovědích v případě soudní likvidace. Společnost CFF vyjadřuje pochybnosti o vyčísleném odhadu ostatních sociálních nákladů, neboť se zřejmě liší podle jednotlivých znalců, kteří byli vyzváni k jejich odhadnutí.
150.
Společnost CFF se domnívá, že uplatnění judikatury Společenství ve věci „Gröditzer“ a „Hytasa“ na tento konkrétní případ může vést pouze k závěru, že se stát nechoval jako soukromý investor, jelikož v souladu s uvedenou judikaturou svůj kapitálový vklad spojil s prodejem 75 % svého podílu ve společnosti SNCM, a tím si stejnou měrou snížil výhledy na budoucí zisk.
151.
Společnost CFF se domnívá, že srovnání nákladů na likvidaci a nákladů na navýšení kapitálu by mělo zohlednit hodnotu aktiv, která je v obou případech převedena na nabyvatele. Společnost CFF odhaduje hodnotu aktiv postoupených nabyvatelům na 640 až 755 milionů EUR (95), a to vzhledem k tržní hodnotě plavidel společnosti SNCM, kterou společnost CFF odhaduje na 644 až 664 milionů EUR k srpnu roku 2006.
152.
Pokud jde o posouzení opatření přijatých po navýšení kapitálu v roce 2002 jako podpory na restrukturalizaci, společnost CFF se domnívá, že společnost SNCM sice splňovala podmínky podniku v obtížích podle pokynů z roku 2004 v období před prvním navýšením kapitálu ve výši 142,5 milionu EUR, avšak toto označení je značně sporné pro období, které předcházelo druhému navýšení kapitálu o 8,75 milionu EUR, protože došlo k obnově vlastního kapitálu.
153.
Pokud jde o životaschopnost podniku, společnost CFF zdůrazňuje, že prodej společnosti SNCM je jen částečný a není neodvolatelný vzhledem na zrušující doložky vyjednané s nabyvateli. Tato skutečnost je důležitým prvkem nejistoty ohledně vůle a schopnosti nabyvatelů ozdravit společnost SNCM a zdrojem pochybností o trvalé životaschopnosti podniku. Společnost CFF také uvádí, že v rozporu s požadavky pokynů z roku 2004 francouzské orgány neplánovaly ukončit činnosti, které by i po restrukturalizaci zůstaly strukturálně ztrátové (96). Společnost CFF se dále vyjadřuje skepticky k plánu snížení nákladů, protože údajně došlo k rozrůstání flotily plavidel společnosti SNCM (97), a k plánu snížení počtu zaměstnanců vzhledem k neúspěchu sociálního plánu z roku 2002.
154.
Společnost CFF pochybuje, že by nové státní podpory byly omezeny na nezbytné minimum, a to jednak kvůli nejasnosti ohledně toho, na co se vlastně vztahují sociální náklady, a jednak kvůli obsahu zápisu z valné hromady společnosti SNCM dne 28. dubna 2006, z něhož vyplývá, že část této státní podpory údajně sloužila ke krytí provozních ztrát společnosti v roce 2006 a 2007. Společnost CFF se rovněž domnívá, že nabyvatelé společnosti SNCM nepřispívají výrazným způsobem k restrukturalizaci podniku.
155.
Aby se zabránilo neoprávněnému narušování hospodářské soutěže, společnost CFF považuje za nutné obnovit a upřesnit protiplnění uložená společnosti SNCM v roce 2003 a přidat nová týkající se omezení přítomnosti společnosti SNCM na trhu (98). Společnost CFF se také domnívá, že nebyla dodržena část opatření uložená společnosti SNCM rozhodnutím z roku 2003. Společnost SNCM údajně zakoupila nová plavidla v rozporu s článkem 2 rozhodnutí Komise z roku 2003. Společnost SNCM dále nepostoupila svůj podíl ve společnosti CCM v rozporu s článkem 3 rozhodnutí Komise. A konečně společnost SNCM vedla od roku 2003 agresivní cenovou politiku a její ceny byly v rozporu s článkem 4 uvedeného rozhodnutí nižší než ceny společnosti CFF (jízdenky byly při stejných nebo srovnatelných službách až o 30 % levnější).
156.
Pokud jde o povahu druhého navýšení kapitálu o 8,75 milionu EUR, společnost CFF se domnívá, že kromě souběžnosti veřejných a soukromých investic musí být soukromý zásah významný a uskutečněný ve srovnatelných podmínkách, aby bylo možné uznat zásah státu za platný. V tomto konkrétním případě nebyly tyto dvě podmínky splněny. Na jedné straně vklad nabyvatelů, který je striktně vázán na první navýšení kapitálu o 142,5 milionu EUR, nebyl významný. Na druhé straně zásah nabyvatelů nebyl proveden za podmínek srovnatelných s podmínkami státu, a to zejména kvůli zrušující doložce a očekávané výnosnosti minoritního podílu společnosti CGMF.
157.
Pokud jde o opatření sociální povahy ve výši 38,5 milionu EUR, společnost CFF napadá označení této částky jako podpory pro jednotlivce. Je sice pravda, že tuto částku využívají přímo zaměstnanci společnosti SNCM, ale společnost CFF zdůrazňuje, že uvedené opatření by mohlo mít pro společnost SNCM nepřímé pozitivní účinky, a to zejména v podobě uklidnění sociálních vztahů.
4.2.2. Připomínky společnosti STIM
4.2.2.1. Opatření po navýšení kapitálu v roce 2002
158.
Pokud jde o negativní prodejní cenu ve výši 158 milionů EUR, společnost STIM se domnívá, že nejde o tržní cenu vytvořenou na základě otevřené a nediskriminující hospodářské soutěže, protože k navýšení kapitálu došlo za podmínek odlišných od podmínek, které mají být pro soukromého investora obvykle směrodatné. Společnost STIM se totiž domnívá, že nové ocenění čistých účetních aktiv by umožnilo likvidaci v nejhorším případě bez nákladů pro stát, ale možná i ziskovou, že prodejní cena je v poměru k hodnotě podniku směšná (společnost STIM tuto hodnotu odhaduje na 350 milionů EUR) a že státní podpora je neúměrná potřebám podniku.
159.
Společnost STIM také upozorňuje Komisi na nepřiměřenost zrušující doložky převodu společnosti SNCM do soukromého sektoru.
160.
Společnost STIM napadá odůvodnění prodeje za zápornou cenu, které vychází z málo realistického předpokladu, že se jedná ze sociálního hlediska o obtížnou likvidaci.
161.
Pokud jde o druhé navýšení kapitálu o 8,75 milionu EUR, společnost STIM se domnívá, že tento kapitálový vklad nedodržuje zásadu soukromého investora v tržním hospodářství z důvodu nedostatečných záruk návratnosti investic. Společnost STIM nesouhlasí s argumentem souběžnosti soukromých a veřejných investic, který byl použit, aby se popřelo, že se u tohoto vkladu jedná o státní podporu. Takováto souběžnost, pokud bude vůbec prokázána, je pouze příznakem a sama o sobě nemůže být kritériem pro posouzení (99). Společnost STIM tvrdí, že tento vklad údajně představuje záruku francouzské vlády nabyvatelům, že společnosti SNCM bude přiděleno pověření veřejnou službou pro dopravní obslužnost Korsiky.
162.
Pokud jde o 38,5 milionu EUR podpory pro jednotlivce, společnost STIM se domnívá, že ve skutečnosti je účelem této částky poskytnout společnosti SNCM prostředky, aby mohla dodržet některé podstatné aspekty ozdravného plánu předloženého Komisi, které nebyly provedeny, a to zejména snížení počtu zaměstnanců.
4.2.2.2. Slučitelnost s pokyny z roku 2004
163.
Společnost STIM se domnívá, že podpory poskytnuté společnosti SNCM nejsou omezeny na nezbytné minimum. Příspěvek společnosti SNCM a nabyvatelů k plánu restrukturalizace je údajně nedostatečný vzhledem k podmínkám stanoveným pokyny z roku 2004 a není prokázáno, že situace společnosti SNCM byla natolik výjimečná, aby bylo možno odůvodnit méně vysoký vlastní příspěvek. Společnost STIM dále poukazuje na neúměrnost podpor přidělených v roce 2006, protože společnosti SNCM umožnily vytvořit rezervy na uhrazení budoucích ztrát. Společnost SNCM k tomu neplánovala postoupit aktiva, která nebyla nezbytná pro přežití podniku, což je v rozporu s požadavky pokynů z roku 2004.
164.
Společnost STIM se domnívá, že k vyplacení částek došlo v rozporu se zásadou jednotnosti stanovenou pokyny z roku 2004. Zhoršení finanční situace podniku a sociální konflikty nelze analyzovat jako výjimečné a nepředvídatelné okolnosti, které nelze přičíst podniku přijímajícímu podporu.
165.
Společnost STIM tedy žádá dodatečné vyrovnání ve výši poloviny poskytnuté podpory, což představuje částku 98,25 milionu EUR, a to prodejem dalšího plavidla a přímé a nepřímé účasti společnosti SNCM ve společnosti CMN. V tomto ohledu společnost STIM tvrdí, že tato účast není strategická ve smyslu pokynů pro podpory na restrukturalizaci z roku 2004, neboť není „nezbytně nutná pro další existenci podniku“ a ani nemá povahu nepřevoditelného aktiva.
166.
Společnost STIM dále tvrdí, že údajná součinnost společností SNCM a CMN neexistuje, jelikož společnost SNCM nehraje žádnou skutečnou úlohu v řízení a rozvoji společnosti CMN. Společnost STIM zdůrazňuje, že smlouva akcionářů spojující tyto dva podniky již neexistuje od 15. března 2006, kdy byla vypovězena společností CMN, jak potvrdil odvolací soud v Paříži.
4.2.3. Připomínky společnosti SNCM
167.
Společnost SNCM poskytla Komisi spis shrnující její hospodářskou a konkurenční situaci a přiložila právní konzultaci hodnotící v rámci likvidačního řízení riziko spojené s právním posouzením zásahu státu jakožto skutečného řídícího orgánu společnosti v období před privatizací.
168.
Právní kancelář Baker & McKenzie, kterou konzultovala společnost SNCM, dospívá k závěru, že na základě dokumentů společnosti doplněných o korespondenci, informace o zásazích a zápisy ze schůzí kontrolních orgánů francouzský stát […] (60) rozhodnutí (100), […] (60) orgánů (101), […] (60) sociálních orgánů (102). Zpráva dále zdůrazňuje, že […] (60) SNCM (103). Ve stejné zprávě se píše, že […] (60) SNCM.
169.
Na tomto základě odborný znalec společnosti SNCM dospívá k závěru, že by obchodní soud v Marseille s největší pravděpodobností označil francouzský stát za skutečného jednatele společnosti.
170.
Kromě toho ze skutečností obsažených ve zprávách Účetního dvora údajně vyplývá, že chyby v řízení přičitatelné francouzskému státu jakožto skutečnému manažerovi společnosti SNCM přispěly ke zjištěnému nedostatku aktiv společnosti SNCM. Zpráva vyzdvihuje mimo jiné tyto chyby řízení: volba obchodního […] (60). Újma, kterou způsobily chyby státu při řízení, je odhadována na […] (60).
171.
V této souvislosti není podle odborného znalce společnosti SNCM pochyb o tom, že by byl francouzský stát odsouzen v rámci žaloby na vyrovnání pasiv k částečné nebo celkové úhradě nedostatečnosti aktiv vzhledem k jeho silnému zapojení do řízení společnosti SNCM, jeho zjevným chybám v řízení a s ohledem na rozsah jeho finančních zdrojů.
172.
Na základě příslušné judikatury dochází odborný znalec společnosti SNCM k závěru, že pokud by bývalo došlo k likvidaci společnosti SNCM, stát by byl velmi pravděpodobně odsouzen k uhrazení všech sociálních závazků společnosti SNCM. Následkem uvedeného by stát jakožto akcionář musel uhradit odhadem 85 % až 100 % zjištěné nedostatečnosti aktiv (tedy částku od 316,6 milionu EUR do 385,7 milionu EUR). Tím, že se rozhodl společnost SNCM privatizovat a předtím navýšit její vlastní kapitál o 158 milionů EUR, se francouzský stát zachoval jako informovaný investor.
V. VYJÁDŘENÍ FRANCOUZSKÝCH ORGÁNŮ K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
5.1. VYJÁDŘENÍ FRANCIE K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN TÝKAJÍCÍM SE ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ Z ROKU 2002
5.1.1. Připomínky společnosti CFF
173.
Francouzské orgány uvedly, že některé údaje předložené společností CFF o nabídce společnosti SNCM jsou nepřesné.
174.
V rozporu s tvrzeními společnosti CFF se francouzský stát domnívá, že plán restrukturalizace byl vypracován tak, aby umožnil co nejrychlejší ozdravení společnosti SNCM a vytvořil podmínky pro její střednědobou a dlouhodobou životaschopnost. Francouzské orgány upřesňují, že velká část programu snižování nákladů byla již provedena. Plavební prostředky byly omezeny a program prodeje aktiv probíhá v souladu s podnikatelským záměrem. Dopravní trasy byly přeorganizovány a akční plán snížení mezispotřeby přináší první výsledky. Postupně je prováděna část podnikatelského záměru věnovaná zaměstnanosti. Kromě toho si společnost SNCM v roce 2001 vytvořila rezervy ve výši 21,3 milionu EUR na financování restrukturalizačních opatření, a to zejména plánu na záchranu pracovních míst.
175.
Pokud jde o určení výše podpory, francouzské orgány potvrzují, že poměr ve výši 0,79 mezi vlastním kapitálem a celkovým zadlužením je s výjimkou zvláštních případů typický pro účetní rozvahy většiny námořních společností. Pokud jde o poměr ve výši 0,497 udávaný společností Corsica Ferries pro společnost CMN v roce 2001, jedná se o nepřesný údaj, protože v aktivech rozvahy nezohledňuje disponibilní prostředky. Po opravě tohoto nedostatku dosáhne tento poměr u společnosti CMN výše 0,557. Podle francouzských orgánů je i tak tato výše pro společnost CMN nedostatečná, jak ukazují finanční potíže společnosti v roce 2002. Společnost CMN si tak musela u společnosti STIM vypůjčit až 8 milionů EUR na financování finančního schodku, který nepokryly její banky.
5.1.2. Připomínky společnosti STIM
176.
Francouzské orgány trvají na tom, že účast společnosti SNCM na kapitálu společnosti CMN nelze brát jako čistě finanční aktivum, jak zřejmě tvrdí společnost STIM. Francie zastává stanovisko, že účast společnosti SNCM ve společnosti CMN je vysoce strategické povahy. Jeho prodej by podle Francie nebyl jen podnikatelsky nesprávný, ale také základní strategickou chybou.
5.1.3. Připomínky zástupců místních samospráv
177.
Francie sice obecně souhlasí s obsahem dopisu předsedy regionu Provence-Alpes-Côte d’Azur, ale chtěla by přesto uvést, že narozdíl od toho, co je uvedeno v bodě 2 dotčeného dopisu (104), není nabídka přepravy mezi kontinentální Francií a Korsikou „vzhledem k poptávce předimenzovaná“ a že cenová politika společnosti SNCM odpovídá jejím závazkům, že nevyvolá cenovou válku a že se nestane společností určující cenu („price leader“).
5.2. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K ROZHODNUTÍ Z ROKU 2006
178.
Francie poznamenává, že obecně je celá řada připomínek společností STIM a CFF stejná jako připomínky, které tyto společnosti předložily Komisi již v roce 2003. Zejména zdůrazňuje, že připomínky společnosti CFF byly předneseny před Soudem prvního stupně v rámci řízení o zrušení rozhodnutí Komise ze dne 9. července 2003 a že většina z nich byla zamítnuta jak Komisí, tak Tribunálem.
5.2.1. Předčasné provedení opatření stanovených prvním plánem restrukturalizace a jeho změnami
179.
K obecné poznámce o předčasném provedení opatření, jež lze označit za podpory, Francií, francouzské orgány odpovídají, že uvedené provedení je odůvodněno zvláštními okolnostmi postupu, to znamená zrušením schvalovacího rozhodnutí Komise ze dne 9. července 2003 v roce 2005, a ne vůlí francouzských orgánů neuznávat povinnosti, které pro ně vyplývají ze Smlouvy o ES. Francie upřesňuje, že Komisi vždy informovala o vývoji záležitosti a o různých opatřeních přijímaných od ledna 2005 v souladu se zásadou loajální spolupráce mezi členskými státy a Komisí.
180.
Pokud jde o tato poslední opatření, francouzské orgány se domnívají, že se na ně v konečném důsledku čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES nevztahuje vzhledem k tomu, že žádné z nich nepředstavuje podporu, a není proto důvod pozastavit jejich provádění.
5.2.2. Opatření po navýšení kapitálu v roce 2002
181.
Pokud jde o průběh postoupení společnosti, Francie upřesňuje, že od samého začátku plánovala klasická kritéria výběru založená zejména na ceně nabídnuté pro zhodnocení cenných papírů společnosti SNCM a následně na ostatních parametrech (podnikatelský záměr, sociální projekt atd.), mezi kterými byla i částka, kterou kandidáti byli ochotni investovat do společnosti v rámci navýšení kapitálu. Francie důsledně popírá argument předložený třetí stranou, podle něhož postup při prodeji nebyl transparentní, a připomíná, že v tomto konkrétním případě stát šel dokonce nad své již beztak náročné a přísné zákonné a předpisové povinnosti stanovené pro prodej veřejných účastí. Francie připomíná, že vývoj po nabídce společnosti BCP převzít 100 % cenných papírů společnosti SNCM probíhal za velmi složitých finančních a sociálních souvislostí a že přidružení společnosti VT k nabídce společnosti BCP nezměnilo obchodní a finanční podmínky transakce (kromě rozdělení kapitálu).
182.
Pokud jde o zápornou cenu ve výši 158 milionů EUR, francouzské orgány připomínají, že s ohledem na finanční situaci společnosti SNCM k 30. září 2005 byl podnik prodán za tržní cenu a že prodej byl ekonomicky výhodnější než likvidace podniku. V tomto ohledu francouzské orgány upřesňují, že uplatňování kritéria soukromého investora v případě prodeje podniku na pokraji likvidace nelze považovat za úsilí o „ziskovost zásahu veřejných orgánů“, ale za zabránění vzniku větších ztrát, které by musel nést akcionář v případě nákladnější likvidace.
183.
Pokud jde o zaplacenou cenu, Francie nesouhlasí s argumentem, podle kterého měla být společnost SNCM prodána za cenu neodpovídající její skutečné hodnotě. Nesouhlasí zejména s odhadem hodnoty podniku na přibližně 350 milionů EUR provedeným společností STIM. Její odhad zohledňuje pouze ty údaje v rozvaze, které zlepšují valorizaci na základě vlastního kapitálu (odchylné odpisy, zbytkový výnos z lodí atd.), a nezohledňuje pasiva, která ji snižují. Tato čistě účetní metoda výpočtu údajně neodpovídá hospodářské skutečnosti námořní společnosti, jako je společnost SNCM, která má hodnotná aktiva uváděná v rozvaze ale zároveň také omezenou výnosnost a důležitá podrozvahová pasiva.
184.
Francouzské orgány rovněž odmítají argument společnosti CFF, že podcenily prodejní hodnotu flotily plavidel společnosti SNCM, kterou společnost CFF vyčíslila na 406,5 milionu EUR až 426,5 milionu EUR. Francouzské orgány vysvětlují, že plavidla zohledněná ve výpočtu společnosti CFF neodpovídají plavidlům, která společnost SNCM měla k 30. září 2005 v přímém vlastnictví. Neuplatněním určité srážky z prodejní hodnoty plavidel se údajně nezohledňují souvislosti, v nichž by proběhla případná soudní likvidace těchto aktiv, a dále pak datum zvolené k výpočtu zmíněné prodejní hodnoty, to znamená srpen roku 2006, neodpovídá datu případné likvidace společnosti SNCM, k němuž je třeba odkazovat, to znamená dne 30. září 2005. Francie poznamenává, že pokud by byl výpočet navržený společností CFF přijat, byla by záporná cena třikrát nižší než hodnota likvidace aktiv požadovaná podle judikatury Gröditzer, což by bylo příznivější než předpoklady předložené Komisi francouzskými orgány.
185.
K argumentu společnosti CFF zpochybňujícímu uplatňování judikatury Gröditzer odkazem na skutečnost, že kapitálový vklad státu do společnosti SNCM byl spojen s prodejem 75 % jeho účasti, čímž se ve stejné míře snížily výhledy na budoucí zisk, francouzské orgány připomínají, že záporná prodejní cena ve výši 158 milionů EUR odpovídá prodeji všech podílů společnosti SNCM, po němž následovala nová investice státu ve výši 25 % s návratností […] (60) % ročně. Francie se tudíž domnívá, že návratnost investic je zaručena, protože Francie zůstává akcionářem společnosti ve výši 25 % a protože tato účast představuje záruku vysoké návratnosti.
186.
Francie rovněž nesouhlasí s argumentem předloženým společností CFF, že v tomto konkrétním případě není použitelný přístup ABX, který je založen zejména na analýze skutečných nákladů likvidace společnosti SNCM a na riziku, že by stát mohl být považován za odpovědného za pasiva podniku v rámci žaloby na vyrovnání pasiv v souladu s vnitrostátními kolektivními postupy, což potvrzuje vnitrostátní judikatura (rozsudek odvolacího soudu v městě Rouen ze dne 22. března 2005). Ačkoliv se francouzské orgány domnívají, že jejich jednání jakožto manažera společnosti SNCM by nemohlo být v tomto soudním řízení označeno za „chybné“, zdůrazňují velké riziko odsouzení státu vnitrostátním soudcem pro nedostatečná aktiva společnosti SNCM z důvodu pružných kritérií při posuzování chyby řízení ve smyslu článku L. 651-2 obchodního zákoníku a na základě výše uvedené judikatury, která by byla na tento případ použitelná.
187.
Pokud jde o navýšení kapitálu o 8,75 milionu EUR, Francie připomíná, že v rozporu s tvrzením společností CFF a STIM není tento kapitálový vklad státní podporou z důvodu souběžnosti této investice, podobnosti podmínek úpisu a odměny vyšší než průměrná odměna, kterou stát obdržel přes společnost CGMF.
188.
Francouzské orgány zejména upřesňují, že zásada rovného zacházení s investory nemůže být zpochybňována kvůli existenci zrušujících doložek, protože tyto doložky byly stanoveny v rámci prodeje 100 % podílu ve společnosti SNCM a nikoliv v rámci navýšení kapitálu o 35 milionů EUR, které následovalo.
189.
Francie dále připomíná, že její investice je mnohem nižší než investice nabyvatelů, jelikož s jejich investicí (26,25 milionu EUR) lze porovnávat pouze částku 8,75 milionu EUR. Přezkum prvního navýšení o 142,5 milionu EUR lze údajně provádět pouze v rámci srovnání s likvidační cenou.
190.
Francie zpochybňuje argument předložený společností STIM a týkající se skutečnosti, že tento vklad údajně představuje záruku pro nové soukromé nabyvatele, že společnosti SNCM bude přiděleno pověření veřejnou službou pro zajištění dopravní obslužnosti Korsiky. Francouzské orgány tvrdí, že toto navýšení kapitálu je uvážlivé a nezávislé na výkonnosti podniku a že pověření společnosti SNCM veřejnou službou neumožňuje zvýšit očekávanou výnosnost této investice.
191.
Pokud jde o částku 38,5 milionu EUR na opatření sociální povahy, Francie opakuje argument, podle nějž jsou tato opatření podporou pro jednotlivce, a jejich uhrazení státem nelze považovat za nepřímou výhodu pro podnik, jelikož se jedná o doplněk zákonných a smluvních povinností společnosti SNCM. Francie dále připomíná, že tato opatření by neumožnila odchod zaměstnanců, a náklady s nimi spojené by v případě jejich neexistence i nadále hradila společnost SNCM.
192.
V rozporu s argumentem společnosti CFF francouzské orgány upřesňují, že částka 38,5 milionu EUR neodpovídá provedení plánovaného snížení počtu zaměstnanců v rámci sociálního plánu z roku 2003, neboť toto snížení bylo již přes zpoždění provedeno. Nový sociální plán je tedy doplňkem prvních sociálních opatření z roku 2003.
5.2.3. Slučitelnost s pokyny
193.
Vzhledem k předcházejícímu se Francie domnívá, že výše podpory, kterou je nutno analyzovat, odpovídá částce 15,81 milionu EUR.
194.
V protikladu k tvrzením společnosti CFF se francouzské orgány domnívají, že s ohledem na bod 11 pokynů z roku 2004 sice první navýšení kapitálu umožnilo společnosti SNCM obnovit vlastní kapitál, ale společnost přesto nepřestala být podnikem v obtížích, protože cílem navýšení bylo udržet společnost v činnosti.
195.
Francie odmítá tvrzení společnosti CFF, podle nějž neměla podniku poskytnout nové finanční příspěvky vzhledem k tomu, že společnost SNCM mohla údajně požádat o bankovní úvěr. V tomto ohledu francouzské orgány upřesňují, že dne 24. srpna 2005 banky odmítly poskytnout společnosti SNCM nové finanční prostředky, a proto se tak jedinými možnostmi stala privatizace nebo likvidace podniku.
196.
Francie nesouhlasí s tvrzeními společností CFF a STIM o neúspěchu plánu restrukturalizace z roku 2002, který byl i přes určité zpoždění proveden a umožnil dosáhnout v roce 2005 stanovených cílů. Zhoršení hospodářské a finanční situace společnosti SNCM bylo způsobeno faktory nezávislými na podniku a údajně si vyžádalo prodloužení plánu oznámeného v roce 2002 a přijetí nových opatření.
197.
Francie se domnívá, že společnost SNCM má dobré vyhlídky na ozdravení a že opatření plánovaná novými akcionáři, a to zejména provedení sociálního plánu, ozdravení jednotlivých spojů a obnova některých plavidel, umožní obnovení životaschopnosti podniku. V tomto ohledu Francie poznamenává, že z důvodu příjmů z pověření veřejnou službou (přibližně [50-70] (60) % obratu společnosti SNCM), s ohledem na výraznou výši fixních nákladů a na potíže s přesunutím 6 lodí používaných na spoji Marseille-Korsika je pověření veřejnou službou zásadním prvkem strategie podniku a jeho životaschopnosti.
198.
Pokud jde o omezení podpory na nezbytné minimum, Francie se domnívá, že omezila náklady na restrukturalizaci na minimum nezbytné pro provedení restrukturalizace. V tomto ohledu francouzské orgány připomínají, že podnik sám dostatečně přispěl k plánu restrukturalizace ze svých vlastních zdrojů prodejem aktiv v hodnotě 30,2 milionu EUR, jak uznala sama Komise ve svém rozhodnutí z roku 2003. S ohledem na ostatní prodeje uskutečněné společností SNCM ve výši 12,2 milionu EUR dosahuje údajně celkový vlastní příspěvek podniku částky 42,38 milionu EUR. Francie se domnívá, že tato částka je výrazně vyšší než vlastní příspěvek nutný ke schválení podpory na restrukturalizaci, jejíž výše nakonec údajně činí 15,81 milionu EUR, jelikož ostatní opatření nepředstavují státní podporu.
5.2.4. Podmínky uložené rozhodnutím Komise z roku 2003 a případná nová protiplnění
199.
V rozporu s tvrzeními společností STIM a CFF francouzské orgány tvrdí, že dodržely všechny podmínky uložené rozhodnutím z roku 2003, které byly pro ně závazné až do konce roku 2006, a to zejména zachování flotily plavidel v počtu 11 lodí a uplatňování nižších cen než konkurence.
200.
Francie se také domnívá, že v rámci nového konečného rozhodnutí by úroveň protiplnění uložená společnosti SNCM měla být přizpůsobena, protože částka podpor na restrukturalizaci údajně nadále činí 15,81 milionu EUR místo 69,3 milionu EUR.
201.
V tomto ohledu Francie odmítá připomínky společnosti STIM ohledně možnosti, že by Komise uložila společnosti SNCM jako protiplnění prodej jejího podílu ve společnosti CMN. Francie odmítá tvrzení společnosti STIM, podle nějž definice strategických aktiv byla zpochybněna v pokynech z roku 2004 oproti pokynům z roku 1999.
202.
Pokud jde o opatření zmíněná společností CFF, jejichž cílem je omezit přítomnost společnosti SNCM na trhu, francouzské orgány připomínají, jak to ostatně učinila také Komise ve svém rozhodnutí z roku 2003 (bod 87), že dotčené trhy (Francie - Korsika a Francie - země Maghrebu) netrpí nadměrnou kapacitou a že nové uspořádání spojů na Korsiku jak v rámci, tak mimo rámec pověření veřejnou službou by ohrozilo životaschopnost podniku.
203.
Pokud jde o tvrzení společnosti CFF, podle nějž provádění výše popsaných opatření ve prospěch společnosti SNCM představuje vážné riziko, že z trhu spojení kontinentální Francie - Korsika zmizí její hlavní konkurent, to znamená společnost CFF, francouzské orgány uvádějí, že s ohledem na současné uspořádání tohoto trhu, na němž má dnes společnost CFF většinový podíl, závisí zachování konkurenční struktury na schválení plánu restrukturalizace společnosti SNCM a na její přítomnosti na předmětném trhu.
VI. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
6.1. EXISTENCE PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
204.
V čl. 107 odst. 1 SFEU se stanoví, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak“.
205.
Označení vnitrostátního opatření za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU předpokládá splnění následujících kumulativních podmínek, a to: 1) dotčené opatření poskytuje selektivní hospodářské zvýhodnění; 2) toto zvýhodnění je financováno ze státních prostředků; 3) toto zvýhodnění narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž; a konečně 4) toto zvýhodnění ovlivňuje obchod mezi členskými státy (105).
206.
Komise konstatuje, že společnost SNCM obdržela státní prostředky v celkové výši 274,54 milionu EUR (106) prostřednictvím společnosti CGMF, kterou vlastní ze 100 % francouzský stát.
207.
Vzhledem k tomu, že společnost SNCM působí v oblasti námořní dopravy otevřené mezievropské hospodářské soutěži, může poskytnuté hospodářské zvýhodnění narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
208.
Okolnost, že trh kabotážní dopravy na středomořské ostrovy byl až do 1. ledna 1999 dočasně vyňat z uplatňování nařízení (EHS) č. 3577/92, neumožňuje předem vyloučit, že dotace vyplácené za kabotážní dopravu na ostrovy ve Středozemním moři v rámci pověření veřejnou službou nemohly ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž.
209.
V každém případě, i kdyby dotace poskytnuté na zajištění kabotážních spojů před 1. lednem 1999 obchod neovlivnily a hospodářskou soutěž nenarušily, situace se od tohoto dne změnila, protože podle nařízení (EHS) č. 3577/92 je kabotáž nyní otevřena pro všechny provozovatele Evropské unie. Je třeba zdůraznit, že společnost SNCM nevykonává pouze kabotážní přepravu, ale působí i na trhu mezinárodní námořní přepravy, který byl liberalizován nařízením Rady (EHS) č. 4055/86 (107).
210.
Komise se tak domnívá, že v tomto konkrétním případě jsou tři poslední kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU uvedená v bodě 205 tohoto rozhodnutí splněna. V souladu s rozsudkem Tribunálu ze dne 11. září 2012 musí proto postupně u každého opatření přezkoumat, zda obsahuje selektivní hospodářské zvýhodnění.
6.1.1. Časový rámec analýzy
211.
V souladu s judikaturou Tribunálu (108) musí Komise po zrušení jednoho ze svých rozhodnutí založit svou novou analýzu výhradně na informacích, které měla k dispozici v době přijetí zrušeného rozhodnutí, to znamená v tomto konkrétním případě ke dni 8. července 2008.
212.
Události, ke kterým mohlo dojít po 8. červenci 2008, tak nesmí být zohledněny. Změny nebo vývoje na trhu či týkající se situace příjemce podpory musí být z analýzy vyloučeny. Stejně tak Komise nebere v úvahu období provádění plánu restrukturalizace po červenci roku 2008 (109).
213.
Komise není rovněž povinna provést znovu šetření případu a ani ho doplnit novými technickými znaleckými posudky (110). Zrušení určitého aktu, kterým končí správní řízení zahrnující několik fází, nezpůsobuje nezbytně zrušení celého řízení. Pokud se i přes skutečnost, že vyšetřovací opatření umožňují vyčerpávající analýzu slučitelnosti podpory, jeví, jak je tomu v tomto konkrétním případě, že analýza provedená Komisí není úplná, a způsobuje tak protiprávnost rozhodnutí, řízení směřující k nahrazení tohoto rozhodnutí může být znovu provedeno na základě již provedených vyšetřovacích opatření (111).
214.
Protože Komise musí založit svou novou analýzu výlučně na informacích, které měla k dispozici v červenci roku 2008, to znamená na informacích, ke kterým se francouzské orgány a společnost SNCM již vyjádřily, není nutno je znovu konzultovat (112). Konečně právo třetích zúčastněných stran uplatnit své připomínky bylo zajištěno zveřejněním rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku (113) a žádné ustanovení nařízení Rady (ES) č. 659/1999 neukládá povinnost jim opět nabídnout tuto možnost, pokud je původní plán restrukturalizace během vyšetřování změněn (114).
215.
Toto rozhodnutí se tak v zásadě zakládá výlučně na informacích, které byly k dispozici ke dni 8. července 2008. Komise přesto podpůrně prokáže, že případné zohlednění informační zprávy francouzských orgánů ze dne 16. května 2013 u skutečností uvedených před dnem 8. července 2008 a zohlednění informací poskytnutých společností SNCM dne 27. srpna 2013 nejsou takové povahy, aby dokázala změnit její závěry.
6.1.2. Postoupení společnosti SNCM za zápornou prodejní cenu ve výši 158 milionů EUR
216.
Komise musí v tomto konkrétním případě přezkoumat, zda kapitálový vklad státu ve výši 158 milionů EUR poskytnutý před postoupením společnosti SNCM soukromým nabyvatelům, to znamená v konečném důsledku „záporná prodejní cena“ podniku ve stejné výši, je prosta prvků státní podpory.
217.
Otevřené, transparentní a nediskriminační veřejné výběrové řízení, na jehož základě stát prodává podnik poté, co došlo k navýšení kapitálu (v částce přesahující prodejní cenu), nevylučuje nutně přítomnost podpory ve prospěch jak privatizovaného podniku, tak jeho kupce (115).
218.
Za účelem ověření, zda podnik nezískal navýšením kapitálu státem hospodářské zvýhodnění, používá Komise v zásadě kritérium „soukromého investora v tržním hospodářství“ (dále jen „kritérium soukromého investora“) za podmínky, že příjemce není povinen vrátit jiné státní podpory a že lze tento vklad z hlediska tohoto kritéria analyzovat. Kritérium soukromého investora vychází ze zásady rovného zacházení s veřejným a soukromým sektorem podle článku 345 SFEU. Podle této zásady nelze kapitál poskytnutý, ať již přímo či nepřímo, státem podniku za okolností, které odpovídají obvyklým tržním podmínkám, považovat za státní podporu (116).
219.
Za tímto účelem může Komise zejména posoudit, zda se dodavatel zdrojů choval jako soukromý investor uplatňující globální nebo odvětvovou strukturální politiku a zda se řídil dlouhodobými výhledy na návratnost investovaného kapitálu. Platnost tohoto přístupu uznal soudce Evropské unie v rámci několika věcí (117).
220.
Podle ustálené judikatury představuje kapitálový vklad poskytnutý veřejným investorem bez jakékoliv, i dlouhodobého, výhledu na zisk státní podporu (118).
221.
Soudce Evropské unie rovněž stanovil, že soukromý investor uplatňující globální nebo odvětvovou strukturální politiku a řídící se dlouhodobými výhledy na výnosnost by si nemohl rozumně dovolit, aby po letech neustálých ztrát přistoupil ke kapitálovému vkladu, který se z ekonomického hlediska jeví jako nákladnější než likvidace aktiv, a je k tomu spojen s prodejem podniku, čímž přichází o veškerou naději na zisk, a to i z dlouhodobého hlediska (119).
222.
Přesněji řečeno, Soudní dvůr ve svém rozsudku „Gröditzer“ rozhodl, že k určení, zda privatizace podniku za zápornou prodejní cenu obsahuje prvky státní podpory, „je nutno posoudit, zda by za podobných okolností přistoupil soukromý investor co do velikosti srovnatelný s orgány spravujícími státní sektor ke stejně významnému vkladu kapitálu v rámci prodeje uvedeného podniku nebo zda by se rozhodl pro jeho likvidaci“ (120).
223.
S ohledem na výše uvedené a za účelem určení povahy podpory dotčeného opatření musí Komise „vyhodnotit, zda státem zvolené řešení je nepodmíněně a vzhledem k ostatním řešením, včetně řešení nezasáhnout, řešením nejlevnějším, což by v takovém případě vedlo k závěru, že stát jednal jako soukromý investor“ (121).
224.
Jinými slovy, Komise musí ověřit, zda rozhodnutí přistoupit k tak významnému kapitálovému vkladu je skutečně méně nákladným řešením než likvidace.
6.1.2.1. Posouzení nákladů likvidace
a) Zohlednění vyplacení dodatečného odstupného za propuštění
225.
Při vyčíslení nákladů likvidace pro akcionáře se francouzské orgány domnívají, že se velké skupiny podniků nemohou v současné době při zavírání závodů a rušení dceřiných společností nezajímat o sociální důsledky způsobené takovým zavřením nebo zrušením. Proto nejčastěji přistupují k sociálním plánům, které mohou zahrnovat opatření na přeškolení zaměstnanců, pomoc při hledání zaměstnání, odstupné při výpovědích či akce v oblasti místního hospodářství, což jde často nad rámec stanovený zákonem a kolektivními smlouvami.
226.
V těchto souvislostech francouzské orgány vycházejí na základě sociálního plánu z roku 2005, jež sám vychází ze sociálního plánu z roku 2002, z rozpětí od [90 000 až 100 000] (60) do [120 000 až 130 000] (60) EUR na zaměstnance, což představuje celkovou částku ve výši od [200 až 210] (60) milionů EUR do [250 až 260] (60) milionů EUR. Francouzské orgány upřesňují, že spodní hranice výše uvedeného rozpětí zohledňuje skutečnost, že náklady referenčního sociálního plánu jsou navýšeny z důvodu velkého podílu zaměstnanců blížících se důchodovému věku, jejichž odchod probíhá za mimořádně výhodných podmínek. Zohledněna je také skutečnost, že okolnosti likvidace společnosti a propouštění všech zaměstnanců nelze srovnávat s okolnostmi přizpůsobení počtu zaměstnanců, které umožňují pokračovat v činnosti, jak tomu je v případě referenčního sociálního plánu.
227.
Francouzské orgány se také domnívají, že i při uplatnění kritérií analýzy stanovených Tribunálem v jeho rozsudku ze dne 15. září 2012 neobsahovalo postoupení kontroly nad společností SNCM za zápornou cenu ve výši 158 milionů EUR prvky státní podpory. Domnívají se totiž, že Komise má k dispozici všechny nutné podklady, aby mohla odpovědět na kritiku Tribunálu.
228.
Komise v tomto konkrétním případě tuto analýzu nesdílí.
229.
Podle rozsudku Tribunálu (122) může vyplacení dodatečného odstupného za propuštění podle okolností konkrétního případu v zásadě představovat vhodný a oprávněný postup s cílem podpořit klidný sociální dialog a zachovat dobrou pověst značky společnosti nebo skupiny společností. Na základě zásady o rovném zacházení se soukromým a veřejným sektorem je členským státům umožněno v případě likvidace veřejného podniku poskytnout dodatečné odstupné, i když jejich povinnosti a priori nemohou přesahovat striktní zákonné a smluvní minimum. Tribunál ale upřesňuje, že „(…) převzetí těchto dodatečných nákladů vzhledem k oprávněným důvodům nemůže sledovat výhradně sociální nebo dokonce politické cíle, neboť pak by nemohly být splněny podmínky testu soukromého investora (…). Neodpovídají-li náklady jdoucí nad rámec zákonných a smluvních povinností, byť posuzovány v dlouhodobém horizontu, jakékoli ekonomické logice, musí být považovány za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 ES“ (123).
230.
Pokud jde o argument dobré pověsti státu, který zdůrazňují francouzské orgány, Tribunál se domnívá, že „(…) ochrana pověsti členského státu jakožto globálního investora v tržním hospodářství nemůže bez výjimečných okolností a obzvláště přesvědčivého odůvodnění představovat dostatečný důvod pro prokázání ekonomické logiky převzetí dodatečných nákladů, jako je dodatečné odstupné, nahlížené v dlouhodobém horizontu“ (124). Avšak podobné výjimečné okolnosti v tomto konkrétním případě neexistují.
231.
Komise shledává, že francouzské orgány neurčily po zahájení řízení hospodářské činnosti francouzského státu, a to zejména na zeměpisné a sektorové úrovni, vůči nimž je nutno posuzovat dlouhodobou ekonomickou logiku předmětných opatření, ačkoli ve svém dopise ze dne 16. května 2013 nakonec uvedly, že chování státu je nutno srovnávat s chováním diverzifikované holdingové společnosti, která se snaží maximalizovat své zisky a chránit dobrou pověst své značky jakožto globálního podnikatele, a to zejména v oblasti řízení svých zaměstnanců.
232.
Pokud jde o dobrou pověst značky CGMF, Komise zaznamenává, že tato společnost nevlastní v oblasti námořní dopravy kromě společnosti SNCM žádný jiný majetek. Tento argument se jí proto nemůže týkat.
233.
Pokud jde o dobrou pověst státu jakožto akcionáře, francouzské orgány uvedly zvýšené riziko sociálních konfliktů v podnicích kontrolovaných státem, a to nejenom v oblastech, které jsou zeměpisně blízké oblastem, ve kterých vykonává svou činnost společnost SNCM, ale také bez ohledu na hospodářské odvětví, a zejména pak v odvětví dopravy. Komise na jedné straně poznamenává, že francouzské orgány neprokázaly skutečnou existenci uvedeného rizika šíření nákazy na všechny veřejné podniky, a na druhé straně se domnívá, že tyto orgány rovněž neprokázaly, že vyplacení dotčených dodatečných odstupných údajně umožnilo zabránit novým stávkám. Komise dále zastává názor, že výlučně sociální odůvodnění převzetí uvedených dodatečných odstupných státem nestačí, aby se dala vyloučit přítomnost státní podpory.
234.
Komise se také domnívá, že francouzské orgány nepředložily dostatečně objektivní a ověřitelné podklady, které by umožnily prokázat, že by vyplácení dodatečného odstupného za propuštění bylo za podobných okolností ustáleným postupem soukromých podnikatelů ve stejném odvětví. Komise zjišťuje, že pouhý odkaz na omezený počet sociálních plánů nestačí k prokázání existence dostatečně ustáleného postupu v případech srovnatelných s tímto konkrétním případem, že sociální plány, které francouzské orgány uvádějí, se týkají plánů restrukturalizace a nikoliv plánů likvidace a že značný počet z nich se týká odvětví, která nemají a priori nic společného s dopravní infrastrukturou, jako je odvětví kosmetiky (Yves Saint-Laurent Haute couture), zemědělsko-potravinářské odvětví (Danone) či odvětví elektroniky (Hewlett Packard). Kromě toho tabulka se seznamem sociálních plánů vypracovaná francouzskými orgány v jejich zprávě ze dne 16. května 2013 uvádí šest plánů, ke kterým došlo až po privatizaci společnosti SNCM, a které proto nelze zohlednit v rámci odůvodnění převzetí dodatečného odstupného za propuštění.
235.
Společnost SNCM předložila ve zprávě ze dne 27. srpna 2013 nový seznam pěti sociálních plánů. Komise soudí, že tento seznam neumožňuje prokázat, že by vyplácení dodatečného odstupného za propuštění bylo za podobných okolností ustáleným postupem soukromých podnikatelů ve stejném odvětví. Komise nejprve zjišťuje, že se dva z uvedených pěti plánů týkají společnosti SNCM, z nichž jeden je předmětem tohoto rozhodnutí. Tyto dva plány proto nemohou sloužit jako objektivní srovnávací podklad ze dvou důvodů: na jedné straně se společnost SNCM nemůže odvolávat na své vlastní předchozí postupy v této oblasti, aby dostatečným způsobem odůvodnila ustálenou povahu tohoto postupu, a na druhé straně sociální plán z roku 2002 odpovídá období, ve kterém byla společnost SNCM stále veřejným podnikem, zatímco Tribunál stanovil jako kritérium srovnání soukromé podniky stejného odvětví. V tomto ohledu Komise poznamenává, že sociální plán přístavu v Marseille nelze přijmout, protože v roce 2004 byl tento přístav veřejnoprávní organizací a nikoliv soukromým podnikem. Pokud jde o dva poslední uváděné plány, tj. plány společností Air Lib a Eurostar, Komise zjišťuje, že se jedná o plány restrukturalizace a nikoliv o plány likvidace. Komise na okraj zaznamenává, že průměrná výše dodatečného odstupného je u těchto dvou plánů o více než polovinu nižší než průměrná výše dodatečného odstupného u společnosti SNCM.
236.
Komise dále zjišťuje, že francouzské orgány neprokázaly, že by francouzský stát byl při svém jednání, tzn. zabráněním dalšího zhoršení sociálních vztahů v podniku, veden přiměřeně pravděpodobným výhledem na nepřímý materiální zisk, byť v dlouhodobém horizontu, protože právě v případě likvidace by podnik přestal existovat. Pokud jde o předpoklad rozsáhlejšího příznivého dopadu u zaměstnanců jiných veřejných podniků, není dostatečné prokázán. Uvedené platí o to více, že poskytnutí velmi vysokého odstupného zaměstnancům jedné společnosti, i kdyby k němu mělo dojít v rámci uvažování globálního investora, které zmiňují francouzské orgány, může ztížit případné restrukturalizace jiných společností stejného investora. Francouzské orgány kromě toho nevyčíslily výraznou míru případných sociálních nákladů, které uvádějí jako odůvodnění vyplacení dodatečného odstupného za propuštění.
237.
Francouzské orgány rovněž uvedly, že ve srovnání s postoupením společnosti SNCM za zápornou cenu by bylo likvidační řízení delší a mohlo by pro stát jakožto akcionáře představovat větší riziko. Komise zaznamenává, že francouzské orgány nepředložily žádný důkaz existence tohoto rizika a nevysvětlily, proč by soukromý akcionář bral ohled na dobu trvání likvidačního řízení. Věc Frucona Košice (125), kterou zmiňují francouzské orgány, není v tomto konkrétním případě relevantní, protože se jedná o test soukromého věřitele. Doba trvání likvidačního řízení je relevantní pro analýzu, zda stát v postavení věřitele společnosti Frucona Košice maximalizoval uhrazení svých pohledávek tím, že souhlasil s částečnou, leč okamžitou splátkou, nebo zda měl počkat na výsledek likvidace podniku. Tento konkrétní případ je odlišný, protože se stát nachází v postavení akcionáře společnosti SNCM a nikoliv v postavení soukromého věřitele. Stát by nemohl získat zpět svůj vklad, protože v případě likvidace společnosti SNCM by aktiva nestačila na pokrytí pasiv. Uvádět dobu trvání likvidačního řízení proto není v tomto konkrétním případě relevantní.
238.
Francouzské orgány proto neprokázaly, že převzetí nákladů na toto dodatečné odstupné státem jednajícím ve scénáři likvidace jako soukromý investor bylo oprávněné.
239.
V této fázi analýzy musí Komise nyní stanovit likvidační hodnotu společnosti SNCM bez dodatečného odstupného za propuštění.
b) Likvidační hodnota společnosti SNCM
240.
Podle metody nově posouzeného čistého aktiva je nedostatečnost aktiv shledána v případě, kdy ekonomická hodnota skutečných aktiv (obvykle přesahující čistou účetní hodnotu) nepokrývá ekonomickou hodnotu skutečných dluhů.
241.
Za účelem zjištění nedostatečnosti aktiv v tomto konkrétním případě Komise ověřila za pomoci svého odborného znalce (126), jak je vysvětleno dále, že ke dni 30. září 2005 nebyla hodnota aktiv společnosti SNCM dostatečná, aby mohlo dojít k vyrovnání s přednostními a nepřednostními věřiteli.
242.
Komise se domnívá, že metoda zhodnocení čistých aktiv je metodou běžně používanou k vyhodnocení společností v odvětví námořní dopravy. Dále soudí, že tato metoda je mimořádně vhodná pro posouzení situace společnosti SNCM, protože jejímu hlavnímu akcionáři nezbývá jako alternativní řešení k postoupení společnosti než její likvidace.
243.
Pokud jde o další metody vyhodnocení, a to zejména o metodu aktualizovaných volných provozních peněžních toků, Komise se domnívá, že se pro tento konkrétní případ nehodí, protože předpokládá pokračování činnosti společnosti, což by nebyl při uvažovaném předpokladu likvidace případ společnosti SNCM.
244.
Komise bere za referenční datum pro posouzení hodnoty společnosti SNCM den 30. září 2005 vzhledem k tomu, že jde o den, kdy bylo skutečně rozhodnuto, zda bude přijata nabídka převzetí nebo zda dojde k likvidaci společnosti, přičemž o výběru společnosti BCP bylo rozhodnuto dne 27. září 2005.
i) Hodnota aktiv společnosti SNCM
245.
Komise především zjišťuje, že akcionář společnosti SNCM provedl ve spolupráci s kanceláří Ernst & Young vyčíslení nákladů na likvidaci podniku (výše uvedená zpráva CGNF) ke dni 30. září 2005, kterou znalecky posoudila společnost Oddo Corporate Finance a kabinet Paul Hastings. Komise připomíná, že výše uvedená zpráva Oddo-Hastings ocenila aktiva společnosti SNCM na 190,3 milionu EUR.
246.
Pokud jde o ocenění flotily plavidel v přímém vlastnictví (127), byla hrubá prodejní hodnota plavidel společnosti SNCM ohodnocena specializovaným makléřem BRS na 224 milionů EUR ke dni 30. září 2005, zatímco zpráva Oddo ocenila flotilu společnosti SNCM na 150,7 milionu EUR po diskontu (128), provizi za zprostředkování (129) a nákladech spojených s právním rizikem (130).
Tabulka 3
Scénáře vyhodnocení aktiv společnosti SNCM ke dni 30. září 2005
Hodnota aktiva
zpráva Oddo
v milionech EUR
Hodnota aktiva
znalec Komise
v milionech EUR
Nehmotný investiční majetek
-
-
Hmotný investiční majetek
Přímo vlastněná plavidla
150,7
151,7
Budovy
(131)
11,2
11,2
Finanční majetek
(132)
32,7
38,3
Dlouhodobá aktiva
194,6
201,2
Zásoby
-
-
Poskytnuté zálohy
-
-
Pohledávky u zákazníků
0,8
0,8
Ostatní pohledávky
(133)
9,4
9,4
Čistá finanční disponibilita
-14,5
-
Přechodné účty
-
-
Ostatní aktiva
-4,3
10,20
Aktiva celkem
190,3
211,4
Zdroje:
zpráva Oddo-Hastings, zpráva odborného znalce Komise.
247.
Na základě výše uvedené tabulky Komise shledává, že rozhodujícím prvkem zhodnocení aktiv podniku je jeho flotila plavidel. V tomto ohledu znalec Komise po provedení, v rámci možností, srovnávací analýzy usoudil, že diskont uplatněný na hrubou prodejní hodnotu plavidel a náklady spojené s právním rizikem jsou v logickém souladu. Na tomto základě dospěl k závěru, že nemá argumenty, aby odmítl ocenění hodnoty flotily plavidel, které vypracoval francouzský stát.
248.
Pokud jde o diskont, Komise se domnívá, že jeho míra odpovídá míře diskontů zaznamenané při prodeji lodí v rámci soudní likvidace. Podle znalce Komise státní belgická společnost Régie des Transports Maritimes, která provozuje spoj Ostende-Ramsgate, prodala v roce 1997 dva trajekty s diskontem odhadovaným na 35 % a 45 %. Společnost Festival Cruises nedávno prodala tři výletní lodě s průměrným diskontem 20 %. Diskonty zaznamenané v podobných případech odpovídají řádově diskontům uplatněným francouzskými orgány v tomto konkrétním případě.
249.
Pokud jde o právní rizika a vzhledem k tomu, že na trhu neproběhla žádná srovnatelná transakce, se Komise domnívá, že argumenty odůvodňující uplatnění právního rizika jsou v logickém souladu s omezením trhu v případě určitého typu plavidel projektovaných pro specifické využití.
250.
Komise poznamenává, že její nezávislý odborník zvýšil ocenění finančního majetku, a to zejména podílů společnosti SNCM ve společnosti CMN (z 21,8 milionu EUR na 28 milionů EUR). V tomto ohledu a vzhledem k nabídce koupě tohoto podílu společností Stef-TFE za 35,2 milionu EUR, která byla předána Komisi v rámci tohoto šetření, se Komise domnívá, že ocenění podílu společnosti SNCM ve společnosti CMN na částku 28 milionů EUR je v podmínkách likvidace společnosti přiměřené.
251.
Znalec Komise neměl zvláštní výhrady, pokud jde o ohodnocení ostatních položek aktiv. Nepřijal ale jako aktivum položku „čistá finanční disponibilita“, protože vykazuje schodek. Komise se domnívá, že tato položka má být přeřazena do pasiv společnosti SNCM.
252.
S ohledem na provedené úpravy oceňuje Komise aktiva společnosti SNCM ke dni 30. září 2005 na 211,4 milionu EUR.
ii) Ocenění pasiv společnosti SNCM
253.
Komise shledává, že francouzské orgány vyčíslily částku související s přednostními pohledávkami na 153,8 milionu EUR a na 170,9 milionu EUR částku související s nepřednostními pohledávkami (mimo dodatečného odstupného za propuštění).
254.
Pokud jde o sociální pasiva, francouzské orgány odhadují náklady na sociální plán v rámci kolektivní dohody na [70 až 80] (60) milionů EUR. Náklady související se sociálním plánem v rámci kolektivní dohody byly stanoveny na individuálním základě při zohlednění druhu pracovní smlouvy (na dobu neurčitou a určitou), statutu a uplatňovaných kolektivních smluv (plavební personál, pozemský personál a vedení), odpracované doby, zařazení a výdělku každého zaměstnance. Tato částka zahrnuje odškodnění za výpovědní lhůtu ([20 až 30] (60) milionů EUR), uhrazení nároku na placenou dovolenou za dobu výpovědní lhůty ([0 až 10] (60) milionů EUR), smluvní odškodnění za propuštění ([30 až 40] (60) milionů EUR) a příspěvek Delalande ([0 až 10] milionů EUR) (134).
255.
Náklady sociálního plánu nad rámec kolektivní dohody odhadují francouzské orgány na [30 až 40]* milionů EUR. Tento sociální plán zahrnuje všechna průvodní opatření prováděná v rámci zákonných a předpisových povinností společnosti SNCM v případě propouštění (135) a nepřímé náklady spojené se sociálním plánem v rámci kolektivní dohody (136).
256.
Náklady spojené s vypovězením nejdůležitějších smluv o provozu se týkají hlavně uplatnění bankovní kauce ve výši 7,4 milionu EUR, kterou společnost SNCM dala jako záruku řádného plnění závazků vyplývajících z pověření veřejnou službou, k níž je nutné připočíst penále stanovené dotčenou úmluvou pro případ, že by pověřený subjekt nedostál svým závazkům, a které se rovná 2 % referenčního finančního vyrovnání za rok 2005 ve výši 63 milionů EUR, to znamená přibližně 1,2 milionu EUR.
257.
Pokud jde o čisté pasivum spojené s postoupením plavidel provozovaných v rámci leasingu (137), francouzské orgány zdůrazňují, že na základě několika předpokladů (138) je čistý výtěžek z prodeje po diskontu, provizi za zprostředkování a odečtení finančních nákladů za převod oceněn specializovaným makléřem BRS ke dni 30. září 2005 na 144,8 milionu EUR. Při zohlednění úspor na daních a bankovním zadlužení ve výši 193,5 milionu EUR zůstává zůstatek bankovního zadlužení kvůli plavidlům provozovaným v rámci leasingu, který je nutno splatit, ve výši 48,7 milionu EUR.
Tabulka 4
Scénáře ocenění pasiv společnosti SNCM ke dni 30. září 2005
Hodnota pasiva
zpráva Oddo
v milionech EUR
Hodnota pasiva
znalec Komise
v milionech EUR
Přednostní závazky, z nichž
sociální a daňové závazky
[20-30]*
[20-30]*
Finanční závazky ručené aktivy
(139)
15,9
15,9
Náklady na sociální plán v rámci kolektivní smlouvy
[70-80]*
[70-80]*
Náklady na připojištění důchodců
(140)
10,2
10,2
Náklady na likvidační řízení
4,7
4,7
Provozní ztráty z odstavení lodí
(141)
26,5
26,5
Vyrovnání s přednostními věřiteli
153,8
153,8
Závazky s preferenčním právem vymáhání
(142)
69,7
84,2
Náklady sociálního plánu nad rámec kolektivní smlouvy
[30-40]*
[30-40]*
Náklady spojené s vypovězením nejdůležitějších smluv o provozu
[10-20]*
[10-20]*
Dodatečné náklady spojené s postoupením plavidel provozovaných v rámci leasingu
48,7
48,7
Vyrovnání s nepřednostními věřiteli
170,9
181,1
Zdroje:
zpráva Oddo-Hastings, zpráva odborného znalce Komise.
258.
Komise zaznamenává, že sociální pasivum je hlavním prvkem pasiva společnosti SNCM. Pokud jde o náklady na sociální plán v rámci kolektivní smlouvy, znalec Komise ověřil výpočtový vzorec pro všechny součásti plánu na základě namátkové kontroly a neshledal ani neobvyklosti, ani chyby. S ohledem na toto ověření Komise považuje částku [70 až 80] (60) milionů EUR, kterou francouzské orgány uvedly pro sociální plán v rámci kolektivní smlouvy, za přiměřenou.
259.
Pokud jde o ztráty způsobené odstavením plavidel, Komise se domnívá, že odhad je opatrný s ohledem na právní předpisy, a to zejména na články L 622-10 obchodního zákoníku a 119-2 nařízení č. 85-1388 ze dne 27. prosince 1985, podle nichž by příslušný obchodní soud mohl společnosti SNCM přikázat, aby pokračovala ve své činnosti další dva měsíce s možností prodloužení na základě žádosti vnitrostátních orgánů a z důvodu svých závazků při zajišťování veřejné služby.
260.
Znalec Komice neměl zvláštní výhrady, pokud jde o závazky s preferenčním právem vymáhání. Upravil ale částku 69,7 milionu EUR o částku 14,5 milionu EUR, která vznikla přepracováním položky aktiv „čistá finanční disponibilita“. Komise se domnívá, že toto přepracování je v souladu se změnami ohodnocení aktiv společnosti SNCM.
261.
Pokud jde o náklady na sociální plán mimo rámec kolektivní smlouvy (kromě dodatečného odstupného za propuštění), znalec Komise se domnívá, že vyčíslení nákladů na právní spory by mělo být sníženo na [0 až 5] (60) milionů EUR místo částky [0 až 10] (60) milionů EUR uváděné francouzskými orgány. Ohledně tohoto bodu se Komise domnívá, že odborové organizace by sice jistě požádaly o překvalifikování smluv na dobu určitou na smlouvy na dobu neurčitou (143), ale že do vyčíslení by měli být zahrnuti pouze ti zaměstnanci se smlouvou na dobu určitou, u nichž se tento postup dá předpokládat téměř s jistotou (což představuje 150 pracovníků se smlouvou na dobu určitou). Vezme-li se v úvahu hrubá měsíční mzda ve výši [2 000 až 2 500] (60) EUR s odstupným odpovídajícím devítiměsíčnímu platu u prvních [100 až 120] (60) pracovníků s pracovní smlouvou na dobu určitou a šestiměsíčnímu platu u [50 až 70] (60) dalších, vychází celková částka ve výši [0 až 10] (60) milionů EUR.
262.
Pokud jde o čisté pasivum spojené s postoupením plavidel provozovaných v rámci leasingu, Komise se domnívá, že předpoklady, na nichž je postaven výpočet, jsou oprávněné, a to zejména kvůli smluvnímu formalismu sdružení ekonomického zájmu GIE, které omezuje možnosti nahrazení společnosti SNCM třetí stranou a podmiňuje daňové úlevy provozováním plavidel pod francouzskou vlajkou. Je také oprávněné, že právní riziko neplatí pro plavidla provozovaná v rámci leasingu, protože tato plavidla jsou prodávána bankami, které úvěrují GIE. V těchto souvislostech se Komise domnívá, že je oprávněné zohlednit finanční náklady převodu vzniklé mezi 30. zářím 2005 a dnem skutečného prodeje.
263.
Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívá, že ke dni 30. září 2005 přednostní pasiva společnosti SNCM činila 153,8 milionu EUR a nepřednostní pasiva společnosti SNCM činila 181,1 milionu EUR.
iii) Zjištění nedostatečnosti aktiv
264.
Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívá, že ke dni 30. září 2005 nebyla hodnota aktiv společnosti SNCM (to znamená 211,4 milionu EUR) dostatečná, aby mohlo dojít k vyrovnání s přednostními věřiteli (153,8 milionu EUR) a nepřednostními věřiteli (181,1 milionu EUR), což představuje celkovou částku ve výši 334,9 milionu EUR. Nedostatečnost aktiv proto dosahuje částky ve výši přibližně 123,5 milionu EUR.
c) Zohlednění řízení o vyrovnání pasiv
265.
Komise rovněž posoudila argument francouzských orgánů a společnosti SNCM, podle nějž by stát jakožto majoritní akcionář mohl být vyzván k vyrovnání pasiv v případě likvidace podniku. Jedna ze zúčastněných stran, a to společnost CFF, napadla použitelnost vnitrostátní judikatury zmiňované francouzskými orgány na tento konkrétní případ. Společnost CFF se domnívá, že v případě judikatury odvolacího soudu ve městě Rouen ve věci Aspocom Group Oyj soudce odsoudil finskou mateřskou společnost k uhrazení odstupného zaměstnancům její francouzské dceřiné společnosti, protože toto odstupné, které nebylo nakonec vyplaceno, stanovil sociální plán na základě podnikové smlouvy schválené mateřskou společností.
266.
Francouzské orgány odhadují, že celkové skutečné náklady, které by musel nést stát jakožto akcionář prostřednictvím společnosti CGMF, by k 30. září 2005 dosáhly výše 312,1 milionu až 361 milionů EUR. Podle stejných orgánů zohledňuje tento odhad zejména riziko, že by francouzský stát mohl být vyzván k „vyrovnání pasiv“, pokud by ho soud musel považovat za skutečného manažera společnosti SNCM, a riziko odsouzení státu k platbě dodatečného odstupného za propuštění propuštěným zaměstnancům. Francouzské orgány mají za to, že zmíněná rizika je nutno zahrnout do výpočtu skutečných nákladů případné likvidace společnosti SNCM.
267.
Vyvstává proto otázka vyhodnocení všech skutečných nákladů, které by pravděpodobně musela uhradit Francie jakožto akcionář v případě soudní likvidace společnosti SNCM, aby bylo možno rozhodnout, zda by informovaný soukromý akcionář dal vzhledem k riziku odsouzení k uhrazení zmíněných nákladů a s ohledem na jejich rozsah raději přednost okamžitému prodeji své dceřiné společnosti za zápornou cenu ve výši 158 milionů EUR, než aby toto riziko podstoupil.
268.
Ve francouzském právu má správce konkurzní podstaty společnosti v likvidaci možnost podat žalobu ve věci odpovědnosti proti bývalému vedení společnosti, tzv. „žalobu na vyrovnání pasiv“, v rámci plánu záchrany společnosti, nuceného vyrovnání nebo konkurzního řízení (144).
269.
Podání žaloby na vyrovnání pasív vůči bývalým vedoucím manažerům společnosti v konkurzním řízení je odůvodněno nutností obnovit majetek společnosti, což je jedním z úkolů správce konkurzní podstaty.
270.
Francouzské orgány zastávaly v řadě dopisů Komisi názor, že předpoklad odsouzení státu vnitrostátním soudcem k vyrovnání pasiv podniku, který řídí, je nejpravděpodobnějším scénářem a že tento předpoklad je nutno zahrnout do výpočtu skutečných nákladů v případě likvidace společnosti SNCM.
271.
Společnost SNCM zaslala v písemných materiálech ze dne 28. února 2008 zprávu právní kanceláře Baker & McKenzie, která vyhodnocovala právní důsledky řízení o vyrovnání pasiv vedenému proti francouzskému státu. Zpráva dochází k závěru, že obchodní soud pověřený touto věcí by s velkou pravděpodobností rozhodl v tomto bodě o odpovědnosti státu a odsoudil by ho k uhrazení všech sociálních závazků společnosti SNCM.
272.
Příslušné právní předpisy stanoví, že sociální závazky společnosti v likvidaci mohou být uloženy k uhrazení bývalým skutečným nebo zákonným vedoucím s výhradou kumulativního splnění čtyř podmínek.
i) Uznání státu za skutečného nebo zákonného vedoucího podniku v konkurzním řízení
273.
Zpráva právní kanceláře Baker & McKenzie, kterou předala společnost SNCM, poskytla Komisi analýzu, jež dospívá k závěru, že […] (60). Výše uvedená znalecká zpráva se snaží v souladu s příslušnou judikaturou (145) prokázat, že stát opakovaně […] (60). Podle stejné zprávy stát údajně přijal […] (60) rozhodnutí. Dále se zdá, že vedoucí orgány […] (60) podnik. Stát také údajně […] (60).
274.
Komise shledává, že francouzské orgány ve svých písemných materiálech ze dne 28. března 2008 nevznesly výhrady […] (60). V dopise ze dne 20. listopadu 2006 francouzské orgány samy uvádějí, že soudce […] (60) podnik.
275.
Komise nicméně zastává názor, že prohlášení francouzských orgánů ze dne 20. listopadu 2006 učiněné v rámci řízení o státních podporách nemůže samo o sobě stačit k právní jistotě, že by soudce považoval vnitrostátní orgány za skutečný řídící orgán podniku přijímajícího předmětná opatření, a zejména ke stanovení míry pravděpodobnosti této možnosti.
276.
Zejména pokud jde o kontroverzní rozhodnutí, není zdaleka prokázáno, že se konečné rozhodnutí státu výrazně vzdaluje od praxe státu při správě jeho účastí. Sama zpráva právní kanceláře Baker & McKenzie připomíná existenci opakující se polemiky o míře žádoucího zasahování státu do správy jeho účastí a zmiňuje velmi rozsáhlou úlohu obecně hranou […] (60).
277.
Avšak příklady vnitrostátní judikatury uváděné francouzským státem a společností SNCM se takovéto situace přímo netýkají. Hlavní použité případy se týkají územní samosprávy a rozsudek ve věci BRGM ze dne 6. února 2001 se týká obchodního a průmyslového veřejnoprávního subjektu.
278.
V každém případě není zdaleka prokázáno, že by stát jednající jako veřejná moc byl považován za skutečný řídící orgán.
ii) Existence jedné nebo více chyb v řízení podniku francouzským státem jakožto skutečným řídícím orgánem společnosti v konkurzním řízení
279.
V tomto konkrétním případě Komise zjišťuje, že zpráva znalce společnosti SNCM uvádí na základě nevyčerpávajícího seznamu faktických podkladů řadu prvků, aby prokázala, že se stát […] (60) dopustil chyb v řízení.
280.
Zejména se uvádí, že se francouzský stát údajně dopustil chyb v investicích […] (60) spojených se společností SNCM. Stát se údajně také dopustil mnoha chyb při řízení v oblasti rozsahu […] (60) společnosti SNCM.
281.
V dopise ze dne 30. dubna 2007 francouzské orgány označily riziko odsouzení státu za jeho odpovědnost za velmi vysoké vzhledem ke kritériím posuzování chyb v řízení ve smyslu článku L. 651-2 obchodního zákoníku.
282.
Komise se opět domnívá, že toto prohlášení ze dne 30. dubna 2007 učiněné v rámci řízení o státních podporách nemůže samo o sobě stačit k právní jistotě, že by soudce usoudil, že se vnitrostátní orgány dopustily uvedených chyb, a zejména ke stanovení míry pravděpodobnosti této možnosti. Je tomu tak tím spíše, že francouzské orgány popírají samu existenci chyb v řízení, které jsou přesto nutné k vyvolání řízení o vyrovnání pasiv.
283.
Ze zásadnějšího hlediska lze konstatovat, že se jak společnost SNCM, tak francouzské orgány ve velké míře odvolávají na velmi stará rozhodnutí v oblasti řízení. Zpráva právní kanceláře Baker & McKenzie se tak zaměřuje na […] (60), ke kterým došlo v roce 2000. Neváhá se odvolávat na zprávy Účetního dvora za účetní období 1993-1999. K hlavním uváděným chybám v řízení tak údajně došlo uprostřed devadesátých let minulého století. Avšak věřitelé společnosti SNCM byli o tomto způsobu řízení v okamžiku, kdy společnosti poskytovali úvěr, informováni. Přijímali tak implicitně riziko spojené s tímto druhem řízení společnosti. Nic nenaznačuje, že by stát mohl být za podobné situace volán účinně k odpovědnosti z důvodu vyrovnání pasiv.
284.
Tyto údajné chyby v řízení lze navíc údajně vysvětlit politickými rozhodnutími orgány veřejné moci a nic opět nenaznačuje, že lze tato politická rozhodnutí označit za chyby v řízení ve smyslu judikatury v oblasti vyrovnání pasiv.
285.
Zpráva právní kanceláře Baker & McKenzie není dostatečně důvěryhodná, a to zejména když se domnívá, že situace společnosti SNCM je údajně přičitatelná chybám v externí komunikaci, kterých se dopustil francouzský stát při informování o situaci společnosti SNCM. Z této zprávy ve skutečnosti pouze vyplývá, že se francouzský stát zmínil o situaci, která již byla obecně známá. Chování francouzského státu se proto nepodobá chybě v řízení.
iii) Zjištění nedostatečnosti aktiv
286.
V tomto konkrétním případě Komise shledává, že zpráva kabinetu Oddo-Hastings zjišťuje nedostatečnost aktiv ve výši 134,4 milionu EUR ke dni 30. září 2005, vypočítanou jako rozdíl mezi na jedné straně hodnotou aktiv společnosti SNCM (190,3 milionu EUR) a na druhé straně hodnotou pasiv podniku (přednostní závazky oceněné na 153,8 milionů EUR a nepřednostní na 170,9 milionu EUR).
287.
Komise výše odhadla nedostatečnost aktiv společnosti SNCM ke dni 30. září 2005 na 123,5 milionu EUR (viz 264. bod odůvodnění).
iv) Existence příčinné souvislosti mezi chybami a zjištěnou nedostatečností aktiv
288.
Podle francouzských orgánů může být řídící orgán právnické osoby na základě článku L 624-3 obchodního zákoníku prohlášen za odpovědného, i když chyba, které se dopustil, je pouze jednou z příčin nedostatečnosti aktiv, a může být odsouzen k uhrazení všech nebo části sociálních závazků, přestože jeho chyba měla za následek pouze část z nich (146). Podle francouzských orgánů by byl francouzský stát údajně nucen nést část odhadovanou na 85 % až 100 % zjištěné nedostatečnosti aktiv, to znamená 114,3 milionu až 134,4 milionu EUR.
289.
Tato analýza nespočívá na žádném pevném základě. Je totiž velmi obtížné vidět v každém opatření, u nějž údajné chyby v řízení spočívají na rozhodnutích přijatých v devadesátých letech minulého století a které vyvolalo okamžité nadnáklady pro společnost SNCM, příčinu nedostatečnosti aktiv v roce 2005, když k tomu mezi oběma obdobími došlo k řadě dalších událostí.
290.
Pokud se sice skutečně jeví, že neexistuje automatická vazba mezi výší odškodnění poskytnutého na základě vyrovnání pasiv a výší zhoršení pasiv vyvolaného chybou řídícího orgánu při řízení společnosti (za předpokladu jejího prokázání), znamená to také, že soudce může stanovit částku, ke které odsoudí řídící orgán, na částku podstatně nižší, než činí zjištěná nedostatečnost aktiv (147).
291.
Avšak na rozdíl od toho, co se zřejmě domnívají francouzské orgány (a společnost SNCM), nic nenaznačuje, že by soudce pověřený vyrovnáním pasiv považoval předmětná rozhodnutí za tak vážná, že by odůvodňovala převedení podstatné části zjištěného pasiva na veřejné orgány. Podle šetřených tvrzení by se tak jednalo o rozhodnutí s protekcionistickým záměrem, která byla přijata v politickém rámci (a u většiny z nich dokonce před deseti roky), nebo o novější rozhodnutí, která byla přijata, aby zaměstnanci nemuseli zvyšovat produktivitu, nebo jako pokus o obnovení lepších sociálních vztahů.
v) Určení případného převzetí dodatečného odstupného za propuštění v případě vyhlášení konkurzu společnosti SNCM
292.
Kromě nedostatečnosti aktiv by podle francouzských orgánů soudce s ohledem na judikaturu v této oblasti (148) údajně s jistotou odsoudil francouzský stát k uhrazení dodatečného odstupného za propuštění (tzn. k částce od [200 až 210] (60) do [250 až 260] (60) milionů EUR). Podle francouzských orgánů by se celkové skutečné náklady, které by musel nést francouzský stát jakožto akcionář, pohybovaly od 212,1 milionu do 361 milionů EUR.
293.
Francouzské orgány upřesňují, že v nedávných rozsudcích francouzské soudy odsoudily skutečný nebo zákonný řídící orgán k převzetí kromě nedostatečnosti aktiv také dodatečného odstupného za propuštění, jehož výše byla vypočítána na základě sociálního plánu sestaveného podnikem před vyhlášením konkurzního řízení.
294.
Francouzské orgány zejména uvádějí, že ve věci Aspocomp francouzská společnost Aspocomp SAS, která byla z 99 % dceřinou společností finské společnosti Aspocomp Group Oyj, podepsala dne 18. ledna 2002 podnikovou dohodu, jíž se stanovily podmínky odstupného v rámci sociální plánu, který se týkal 210 zaměstnanců z celkového počtu 550. Tato dohoda pojednávala zejména o částkách vyrovnávacích a dodatečných náhrad a o podporách při dobrovolném odchodu. V návaznosti na změnu strategie skupiny se mateřská společnost Aspocomp Group Oyj dne 21. února 2002 rozhodla, že již nebude dále financovat svoji dceřinou společnost Aspocomp SAS, která se tak musela vyhlásit v úpadku. Toto rozhodnutí zabránilo de facto dceřiné společnosti splnit závazky přijaté v rámci podnikové dohody a vedlo k propuštění všech ostatních zaměstnanců.
295.
V této souvislosti rozsudek odvolacího soudu ve městě Rouen potvrdil rozhodnutí pracovního soudu (Conseil des Prud’hommes) v Evreux, a odsoudil tak společnost Aspocomp Group Oyj, která z 99 % kontrolovala svou dceřinou společnost, k vyplacení: i) zaměstnancům, na něž se vztahovala podniková dohoda, veškerých vyrovnávacích a dodatečných náhrad stanovených v této jediné podnikové dohodě a také odškodnění za propuštění bez skutečných a závažných důvodů a ii) zaměstnancům propuštěným v rámci vyhlášení úpadku společnosti Aspocomp odpovídající náhrady. Soud se domníval, že nesplněním přijatých závazků se mateřská společnost zachovala neloajálně a jednala s lehkomyslností hodnou pokárání.
296.
Ačkoli Francie uvedla na podporu svých tvrzení rovněž rozsudek obchodní komory Kasačního soudu (149) ze dne 19. dubna 2005, Komise nenalézá v tomto rozsudku žádný prvek, který by byl z hlediska této polemiky rozhodující. Kasační soud se totiž omezuje na zjištění, že se odvolací soud nevyjádřil s dostatečnou právní jistotou k rozdělení majetku mezi mateřskou společností a její dceřinou společností. Komise v každém případě shledává, že skutečnosti, které spadají do rámce judikatury ve věci Aspocomp, nejsou stejné jako v tomto konkrétním případě. V tomto konkrétním případě totiž nedošlo k tomu, že by společnost CGMF nesplnila svůj závazek vyplatit dodatečné odstupné za propuštění.
297.
Je nutno zaznamenat, že jak společnost SNCM, tak francouzské orgány zřejmě přikládají význam skutečnosti, že sociální plán […] (60). Je mimořádně pochybné, že by šlo […] (60) považovat za chybu v řízení, za kterou by mohli zaměstnanci […] (60) volat francouzský stát k odpovědnosti. I za nanejvýše nepravděpodobného předpokladu […] (60), že by se francouzský stát mohl u zaměstnanců zavázat a přiznat jim nárok na odstupné hrazené státem (150), poskytnutí takového nároku by samo o sobě přestavovalo zvýhodnění poskytnuté podniku SNCM, a tudíž státní podporu, a to z podobných důvodů, jako jsou důvody uvedené níže ohledně opatření podpory pro jednotlivce ve výši 38,5 milionu EUR. Toto opatření mohlo totiž částečně uklidnit sociální vztahy v podniku.
vi) Závěr ohledně zohlednění řízení o vyrovnání pasiv
298.
Není prokázáno s právní jistotou, že by francouzské orgány byly s dostatečnou pravděpodobností odsouzeny vnitrostátním soudem k odškodnění v rámci vyrovnání pasiv, a je ještě méně prokázáno, že by takové odsouzení přesáhlo zápornou cenu, za niž byla společnost SNCM „prodána“.
299.
Je rovněž nutno zohlednit skutečnost, že údajným záměrem jednání francouzského státu, a to i za předpokladu, že by byl v tomto konkrétním případě špatným hospodářem, bylo chránit vnitrostátní průmysl a služby, včetně společnosti SNCM a jejích zaměstnanců, tím, že nemusely projít vývojem, který by mohl být sociálně přijatelný jen obtížně. I když veřejné subjekty včetně státu lze považovat za určitých okolností za skutečný řídící orgán určitého podniku, nic ve skutečnosti nenaznačuje, že by šlo použít řízení o vyrovnání pasiv k pochopení politických rozhodnutí státu, a to zejména za podobných okolností. Tento případ je velmi vzdálen okolnostem věci Aspocomp, která se této otázky vůbec netýkala.
300.
Komise se v každém případě domnívá, že francouzské orgány se dnes nemohou odvolávat na minulá politická rozhodnutí, aby odůvodnily veřejné zásahy prováděné za účelem vyřešení důsledků zásahů předchozích. Tyto dva zásahy, tzn. vměšování v minulosti a nové zásahy veřejných orgánů, je naopak nutno analyzovat jako dvě kumulativní narušení hospodářské soutěže. Přijmout odpovědnost státu při vyrovnání pasiv by totiž znamenalo umožnit mu, aby uznáním, že se dopustil chyb při řízení podniku, odůvodňoval finanční vklad jako opatření, jež nepředstavuje státní podporu, což by mělo za následek nové narušení hospodářské soutěže. Stát by se v takovém případě odvolával na vlastní chyby v řízení, aby odůvodnil dodatečný finanční vklad, což by bylo v rozporu s obecnou zásadou, podle níž se nikdo nemůže odvolávat na vlastní chybu (151).
301.
Bylo by rovněž zcela umělé rozdělovat chování státu jakožto „špatného hospodáře“ (za předpokladu, že je to prokázáno) a chování státu, jenž zachraňuje podnik, který špatně spravoval. Chyba v řízení však není součástí běžného chování informovaného soukromého investora v tržním hospodářství. Mechanizmus záchrany, který je od této chyby neoddělitelný, proto také nespadá do rámce tohoto chování.
302.
Přijetí teorie francouzských orgánů a společnosti SNCM by kromě toho mělo za následek, že by se státu umožnilo poskytnout určitému podniku záruku úmyslným spácháním „chyby v řízení“, což je z hlediska discipliny podpor zcela nepřijatelné.
303.
V tomto konkrétním případě by chování, které podle teorie zastávané společností SNCM a francouzskými orgány údajně zavazuje stát, bylo ve skutečnosti chováním státu, jenž jedná jako veřejná moc a nikoli jako akcionář. Vzhledem k tomu, že informovaný soukromý akcionář by nepřijal rozhodnutí založená na těchto politických a veřejných ohledech, nelze riziko vyrovnání pasiv, které z těchto rozhodnutí vyplývá, zohlednit v rámci testu informovaného soukromého investora v tržním hospodářství (152).
304.
Francouzské orgány připomínají, že v rozhodnutí Komise ze dne 7. prosince 2005 o podpoře, kterou poskytla Belgie společnost ABX Logistics, Komise uvažovala o zohlednění skutečnosti, že „v některých výjimečných případech některé národní právní předpisy uvádějí, že se třetí osoby mohou obrátit proti akcionářům společnosti v likvidaci, zejména pokud lze uvažovat, že jsou akcionáři [vypuštěno ve znění rozhodnutí] a/nebo že se dopustili chyb v řízení“ (153).
305.
Komise ale připomíná, že pojem podpory je nutno posuzovat objektivně, a poznamenává, že rozhodnutí o zahájení řízení ve stejné věci upřesnilo, že „i za málo pravděpodobného předpokladu splnění všech podmínek vyžadovaných vnitrostátním právem ohledně odpovědnosti […] by tato skutečnost přesto nevylučovala povahu státní podpory těchto zásahů ve prospěch dceřiné společnosti“ (154).
306.
V tomto konkrétním případě se Komise domnívá, že francouzské orgány nevyvrátily dostatečným způsobem pochybnosti Komise ohledně skutečnosti, že by se akcionář společnosti SNCM s dostatečnou jistotou vystavil zpochybnění své odpovědnosti.
307.
Za těchto podmínek a při odmítnutí zohlednění dodatečného odstupného za propuštění (viz 225. bod odůvodnění a následující) dospívá Komise k závěru, že likvidace společnosti SNCM by pro francouzský stát nepředstavovala žádné náklady. Komise totiž soudí, že státu jakožto akcionáři nelze přisoudit náklady na likvidaci, protože vystavení akcionáře je vázáno na hodnotu jeho vkladu do základního kapitálu podniku.
6.1.2.2. Závěr
308.
Komise tak soudí, že soukromý investor by dal přednost méně nákladnému řešení, což znamená likvidaci společnosti SNCM. Komise proto dospívá k závěru, že záporná cena ve výši 158 milionů EUR představuje státní podporu.
6.1.3. Kapitálový vklad společnosti CGMF ve výši 8,75 milionu EUR
309.
Ve svých připomínkách po rozhodnutí o zahájení řízení se francouzské orgány domnívají, že navýšení kapitálu ve výši 8,75 milionu EUR provedené francouzským státem proběhlo souběžně se vkladem soukromých investorů. Vysvětlují, že souběžnost posiluje minoritní podíl, který převzal francouzský stát, zatímco většinu prostředků poskytl trh. Kromě toho se domnívají, že míra výnosnosti vkladu státu ve výši […] (60) % ročně představuje pro soukromého investora odpovídající výnosnost investovaného kapitálu v dlouhodobém horizontu. V informační zprávě ze dne 16. května 2013 se dále domnívají, že rizika spojená se zrušující doložkou jsou vyrovnána možností odkupu soukromými akcionáři.
310.
Vklad státu je nyní nutno porovnat se vkladem soukromých nabyvatelů, tj. s částkou 26,25 milionu EUR. Jak bylo ale prokázáno v oddíle 6.1.2, vklad státu dosahuje výše 158 milionů EUR, ke kterým je nutno přidat 38,5 milionu EUR podpor pro jednotlivce a 15,81 milionu EUR vyplacených na základě plánu z roku 2002, jak bude prokázáno v oddílech 6.1.4 a 6.1.5.
311.
Všechna opatření z roku 2006 jsou obsažena v memorandu o porozumění. Strany tohoto memoranda, tzn. společnosti CGMF, BCP a VT, se v tomto stejném dokumentu dohodly na vkladu ve výši 158 milionů EUR, záloze na běžný účet ve výši 38,5 milionu EUR a navýšení kapitálu ve výši 8,75 milionu EUR. V tomto konkrétním případě představují tato tři opatření jednu a tutéž transakci provedenou s cílem privatizovat společnost SNCM. Jak zdůrazňuje Tribunál v bodě 125 rozsudku ze dne 11. září 2012, „k tomuto kapitálovému vkladu [ve výši 8,75 milionu EUR] totiž došlo v rámci globálního memoranda o prodeji vzešlého z výhradního jednávání, kde vklady nabyvatelů představují protiplnění za tíživé závazky francouzského státu různých forem“. Tři výše uvedená opatření je proto nutno považovat globálně za vklad finančních prostředků do společnosti SNCM státem a porovnat je se vkladem soukromých investorů za účelem posouzení, zda jejich zásah byl či nebyl významný.
312.
Na základě předcházejícího dospívá Komise k závěru, že vklad soukromých akcionářů, který představoval 10,6 % celkového vkladu, nelze považovat za významný.
313.
Jak již bylo shledáno v 311. bodě odůvodnění, tři opatření tohoto konkrétního případu představují jedinou privatizační transakci. Komise se domnívá, že soukromé a veřejné kapitálové vklady lze proto považovat za souběžné.
314.
Pokud jde o kritérium vkladů provedených za srovnatelných podmínek, Komise nejprve zaznamenává, že zúčastněné strany, tj. společnosti CCF a STIM, zpochybnily významnou povahu soukromého zásahu, a zejména pak existenci srovnatelných podmínek mezi veřejnou investicí a soukromými investory z důvodu zrušující doložky.
315.
Komise se domnívá, že podmínky tohoto navýšení kapitálu samy o sobě prokazují, že rizika nejsou pro soukromé a veřejné investory stejná. Existence a podmínky zrušující doložky postoupení společnosti prokazují samy o sobě, že v případě splnění podmínek uvedených v doložce není postavení soukromých investorů a veřejného investora z hlediska rizika stejné. Podle memoranda o porozumění mají soukromí investoři možnost se stáhnout a získat zpět svůj vklad v případě záporného rozhodnutí Komise, Tribunálu nebo Soudního dvora či v případě neobnovení pověření veřejnou službou. Tato poslední část zrušující doložky se týká jádra činnosti společnosti SNCM, a má proto pro stát o to větší negativní dopad. Společnost SNCM je totiž tradičním provozovatelem spojení mezi Korsikou a kontinentální Francií. Zhruba dvě třetiny její činnosti se uskutečňuje mezi Marseille a Korsikou v rámci pověření veřejnou službou. Zrušující doložka tak chrání soukromé investory před obchodním rizikem u většiny činností společnosti SNCM. Toto riziko nese ve skutečnosti pouze stát.
316.
Uplatnění výše uvedené zrušující doložky by mělo na jedné straně za následek, že by společnost SNCM byla povinna vrátit soukromým investorům veškeré vklady nabyvatelů. Na druhé straně by společnost CGMF vlastnila znovu 100 % kapitálu společnosti SNCM v situaci, kdy by výrazně vzrostlo riziko likvidace a tím ztráty významné části veřejných investic.
317.
Pokud jde o slib koupě soukromými akcionáři, společnost CGMF ho může využít pouze v případě, že se společnost SNCM ocitne v nuceném vyrovnání nebo konkurzním řízení. Uvedené potvrzuje, že v případě potíží nelze této opce použít a že rizika nese v zásadě společnost CGMF, to znamená francouzský stát. Komise se proto domnívá, že tento slib koupě nelze analyzovat jako protiplnění ke zrušující doložce.
318.
Komise kromě toho nemůže přijmout tvrzení francouzských orgánů, podle nějž obsahovalo memorandum o porozumění řadu záruk chránících investici státu. Povinnosti uložené nabyvatelům totiž pro ně nepředstavují dodatečná rizika či omezení, která by je postavila do situace srovnatelné se situací společnosti CGMF. Cílem těchto povinností je pouze zajistit, aby během období, kdy soukromí nabyvatelé mohou uplatnit zrušující doložku, tito nabyvatelé nepřistoupili k žádné právní úpravě společnosti SNCM a uskutečňovali pouze úkony nutné pro provedení podnikatelského záměru a sociální dohody.
319.
Kromě toho, a jak zdůrazňuje Tribunál v rozsudku ze dne 11. září 2012, pouhá analýza očekávané výnosnosti nestačí k závěru, že stát provedl investici za tržních podmínek, protože soukromí investoři a veřejný investor nesdílejí rizika vyrovnaným způsobem.
320.
Opatření může být stále v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství i při nesplnění podmínky investice pari passu. V takovém případě by ale bylo nutno prokázat, že chování státu odpovídá tomu, jak by se v podobné situaci zachoval informovaný soukromý investor, například pomocí analýz ex ante výnosnosti investice. Avšak francouzské orgány nepředložily žádný důkaz provedení takovéto analýzy ex ante. Francouzské orgány se ve svých připomínkách pouze domnívaly ex post, že fixní míra odměny ve výši […] (60) % by byla pro soukromého investora přiměřená, a použily k tomu srovnání s mírou výnosnosti francouzského státního dluhopisu OAT (Obligation Assimilable du Trésor) emitovaného státem, jehož výnosnost se v té době pohybovala mezi 3,72 % a 3,95 %. Neposkytly ale žádnou analýzu, která by prokazovala, že míra 10 % by byla pro soukromého investora přijatelná vzhledem k rizikům nesených státem, jako je například zrušující doložka nebo rizika spojená se situací podniku.
321.
Hlavně se ale míra […] (60) % vztahuje pouze na kapitálový vklad ve výši 8,75 milionů EUR a zmíněná analýza by musela zohlednit celkový vklad státu, se kterým stát v memorandu souhlasil. Jelikož se zápornou cenou ve výši 158 milionů EUR nebo se zálohou na běžný účet ve výši 38,5 milionu EUR není spojena žádná výnosnost, byla by míra výnosnosti celkové investice státu do společnosti SNCM v okamžiku její privatizace v roce 2006 zřetelně nižší než míra výnosnosti státního dluhopisu OAT. Z důvodu návazných rizik by soukromý investor v tržním hospodářství podobnou míru nepřijal.
322.
Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívá, že nejsou splněna kritéria stanovená judikaturou, aby šlo rovnou vyloučit povahu podpory předmětného opatření. Komise se proto domnívá, že kapitálový vklad francouzského státu ve výši 8,75 milionu EUR poskytuje společnosti SNCM ekonomickou výhodu, protože tento vklad proběhl souběžně se vkladem soukromého kapitálu za podmínek, které nejsou ve smyslu judikatury Unie srovnatelné. Předmětné opatření proto představuje státní podporou podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.1.4. Opatření podpory pro jednotlivce (38,5 milionu EUR)
323.
Francouzské orgány se domnívají, že toto financování představuje podporu pro jednotlivce, z níž podnik nemá žádný prospěch, a že se tak nejedná o státní podporu. Zúčastněné strany, společnosti CCF a STIM, napadaly označení tohoto opatření za podporu pro jednotlivce, protože se mimo jiné domnívají, že toto opatření může mít pro společnost SNCM nepřímé pozitivní důsledky.
324.
Komise se domnívá, že na prokázání nepřítomnosti podpory ve prospěch zaměstnavatele nestačí skutečnost, že přímými příjemci podpory pro jednotlivce jsou jeho zaměstnanci. Tribunál totiž upřesňuje, že „[…] skutečnost, že přímými příjemci podpory pro jednotlivce jsou zaměstnanci, nemůže stačit k vyloučení existence podpory ve prospěch jejich zaměstnavatele“ (155).
325.
Jak rovněž uvádí Tribunál v bodě 138 rozsudku ze dne 11. září 2012, „[k] přezkoumání, zda tyto podpory pro jednotlivce představují podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, je […] třeba určit, zda společnosti SNCM vzniká nepřímé ekonomické zvýhodnění, jež jí umožňuje vyhnout se nákladům, které by normálně zatěžovaly její finanční zdroje, a zabraňuje tedy tomu, aby tržní mechanizmy vedly ke svým přirozeným důsledkům“.
326.
Komise dále zaznamenává, že podle memoranda o porozumění představuje toto opatření závazek státu vůči soukromým partnerům, že bude financovat „část nákladů spojených s případnými dobrovolnými odchody či vypovězením pracovních smluv (bez ohledu na jejich povahu) zvaných „na velkorysost“, které by doplnily částky všeho druhu, jež musí zaměstnavatel zaplatit (…)“. Jak zdůrazňuje Tribunál v bodě 145 rozsudku ze dne 11. září 2012, skutečnost, že jsou tyto podpory pro jednotlivce součástí memoranda „o prodeji“, nasvědčuje tomu, že z nich plyne zvýhodnění. Strany se k nim uchýlily, protože z nich mohly mít určitý prospěch.
327.
Tyto podpory proto mohou ekonomicky zvýhodnit společnost SNCM tím, že jí umožňují nenést všechny náklady spojené s případným a budoucím odchodem některých zaměstnanců. Pokud stát zbaví podnik těchto nákladů, představuje to pro podnik zvýhodnění. Komise připomíná, že tato doplňková opatření sociální povahy mají za cíl usnadnit provádění plánů propouštění, které jsou nutné pro dosažení cílů podniku, a že tato opatření nevyplývají ze zákonné povinnosti. V tomto konkrétním případě prokazuje četnost sociálních konfliktů v rámci společnosti SNCM, že provádění sociálního plánu vyvolává téměř systematicky stávky a jiné akce odborů. Tato doplňková opatření sociální povahy představují bez pochyby pro společnost SNCM výhodu.
328.
Komise proto zastává názor, že toto opatření představuje státní podporou podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.1.5. Zůstatek ve výši 15,81 milionu EUR vyplacený jako podpora na restrukturalizaci z roku 2002
329.
Opatření z roku 2006 podstatným způsobem zvyšují částku podpory na restrukturalizaci posuzovanou v rámci plánu z roku 2002, jejíž výše dosahuje 69,29 milionu EUR a již lze analyzovat jako změnu plánu restrukturalizace a nákladů s ním spojených. Plán restrukturalizace totiž probíhal ještě v době, kdy se začalo uvažovat o privatizaci. Společnost SNCM ale dosáhla jeho cílů ohledně obnovení životaschopnosti. Tribunál upřesnil, že „[v] tomto ohledu je totiž třeba podotknout, že rozhodnutí z roku 2006 výslovně stanoví, že pokud bude plán z roku 2006 obsahovat prvky podpory na restrukturalizaci, měly by být tyto posuzovány společně s podporou na restrukturalizaci plánu z roku 2002 (…)“ (156). Tribunál zdůrazňuje, že tato analýza byla provedena „oprávněně“. Částka ve výši 69,29 milionu EUR odpovídá částce ve výši 66 milionů EUR, jež byla poskytnuta v roce 2002 jako první část plánu restrukturalizace, a částce ve výši 3,29 milionu EUR podpory, jež byla poskytnuta v roce 2005 jako druhá část.
330.
Z této částky podpory poskytnuté na základě plánu restrukturalizace z roku 2002 se částka 53,4 milionu EUR ve skutečnosti týká pověření veřejnou službou. Protože zákonnost této podpory potvrdil rozsudek Tribunálu ze dne 11. září 2012, musí Komise přezkoumat současně slučitelnost vlastní podpory na restrukturalizaci, tzn. částku 15,81 milionu EUR poskytnutou během restrukturalizace z roku 2002, a na základě pokynů z roku 2004 slučitelnost všech opatření z roku 2006.
6.2. PŘEZKUM SLUČITELNOSTI PODPOR NA RESTRUKTURALIZACI VYPLACENÝCH V ROCE 2002 A V ROCE 2006
6.2.1. Příslušné pokyny
331.
Komise poznamenává, že plán restrukturalizace z roku 2002 byl přezkoumáván v rámci pokynů z roku 1999. Poznamenává rovněž, že nová opatření z roku 2006, která zahrnují plán z roku 2002, byla přijata po vstupu v platnost nových pokynů z roku 2004 a provedena před tím, než je Komise schválila.
332.
V souladu s přechodnými pravidly stanovenými pokyny z roku 2004 (157) vztahují se tyto pokyny na protiprávní podporu, jejíž část byla poskytnuta po jejich vstupu v platnost.
333.
Jelikož opatření z roku 2006 představují podporu, spadají tak do rámce restrukturalizačních akcí zahájených v roce 2002 a je nutno je analyzovat s nimi jako celek. Slučitelnost všech těchto podpor bude proto analyzována v rámci pokynů z roku 2004.
6.2.2. Podnik v obtížích
334.
Podnik je způsobilý pro poskytnutí podpory na restrukturalizaci, pokud ho lze označit za podnik v obtížích ve smyslu pokynů.
335.
V tomto konkrétním případě Komise připomíná, že shledala dodržení tohoto kritéria jak v rozhodnutí Komise ze dne 17. července 2002 o podpoře na záchranu společnosti SNCM (158), tak v rozhodnutí ze dne 19. srpna 2002 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení plánu navýšení kapitálu na základě roční účetní uzávěrky společnosti SNCM za rok 2001.
336.
Pro účely tohoto rozhodnutí Komise ověřila na základě účetní uzávěrky podniku za rok 2002, zda společnost SNCM tuto podmínku splňuje. Vlastní kapitál kromě předepsaných rezerv (159) zůstával i v roce 2002 nadále záporný ve výši - 26,5 milionu EUR po schodku - 30,7 milionu EUR v roce 2001. Tato čísla představují více než poloviční snížení základního kapitálu podniku, přičemž více jak čtvrtina snížení připadá na období dvanácti měsíců po oznámení. Tím byla ověřena podmínka obsažená v bodě 10 písm. a) pokynů.
337.
Kromě vývoje základního kapitálu Komise shledává, že:
-
v období 2001-2002 se běžný hospodářský výsledek před zdaněním snížil z hodnoty -5,1 milionu EUR v roce 2001 na hodnotu -5,8 milionu EUR v roce 2002 a ke zmírnění čistých ztrát v roce 2002 došlo pouze díky prodeji některých plavidel;
-
schopnost samofinancování společnosti SNCM, která byla 39,2 milionu EUR na konci roku 2001, se na konci roku 2002 snížila na 35,7 milionu EUR;
-
čisté finanční závazky kromě leasingu se v období 2000-2002 zvýšily ze 135,8 milionu EUR na 144,8 milionu EUR;
-
finanční náklady (úroky a podobné náklady) se zvýšily ze 7,0 milionu EUR v roce 2000 na 9,503 milionu EUR v roce 2002.
338.
Francouzské orgány ostatně Komisi potvrdily, že banky nadále odmítají půjčovat společnosti SNCM peníze kvůli jejímu zadlužení, a to přesto, že jim společnost SNCM nabídla jako záruku svá poslední plavidla nezatížená hypotékou nebo podobnými břemeny.
339.
Smlouva o pověření veřejnou službou na této analýze nic nezměnila. Tato smlouva měla sice ve spojení s úspěšně provedeným plánem restrukturalizace umožnit společnosti SNCM dosáhnout v dlouhodobém výhledu kladných provozních výsledků, zůstává ale skutečností, že akutní nedostatek vlastních finančních prostředků, rostoucí zadlužení a náklady na prováděcí opatření restrukturalizačního plánu by musely společnost SNCM přivést za určitou dobu do stavu platební neschopnosti.
340.
Jelikož období restrukturalizace trvalo od roku 2002 do roku 2006, je nutno ověřit, zda společnost SNCM splňovala tuto podmínku po celé toto období, a zejména v okamžiku rozhodnutí o nových vkladech veřejných prostředků.
341.
Rozhodnutí z roku 2003 shledalo, že společnost SNCM splňovala toto kritérium za účetní období 2001 a 2002 (160).
342.
Nyní je nutno ověřit, zda společnost SNCM splňovala stále tuto podmínku v účetních obdobích 2003 až 2005, což je poslední úplné účetní období před zavedením nových opatření z roku 2006 ohledně privatizace společnosti SNCM.
343.
Jak již bylo uvedeno v 73. bodě odůvodnění a následujících, situace společnosti SNCM se v roce 2004 a 2005 prudce zhoršila. Běžný výsledek hospodaření společnosti SNCM tak dosáhl částky - 32,6 milionu EUR v roce 2004 a částky - 25,8 milionu EUR v roce 2005. Pokud jde o čistý výsledek, dosáhl v roce 2004 částky - 29,7 milionu EUR a v roce 2005 částky - 28,8 milionu EUR. Vlastní kapitál v roce 2005 (- 1,7 milionu EUR) vykázal oproti roku 2004 snížení o 25,5 milionu EUR. Toto snížení odpovídá více než poloviční ztrátě základního kapitálu, přičemž více než čtvrtina připadá na období posledních dvanácti měsíců. Tím byla ověřena dostatečná podmínka obsažená v bodě 10 písm. a) pokynů z roku 2004.
344.
Na základě předcházejícího se Komise domnívá, že společnost SNCM lze označit za podnik v obtížích ve smyslu pokynů z roku 2004.
6.2.2.1. Vlastní příspěvek
345.
Podle bodu 43 pokynů se „výše a míra podpory musí omezit na úplné minimum restrukturalizačních nákladů nutných k provedení restrukturalizace s ohledem na stávající finanční zdroje podniku, jeho akcionářů či společníků nebo obchodní skupiny, ke které náleží. Při posuzování tohoto aspektu bude vzata v úvahu jakákoli dříve poskytnutá podpora na záchranu. Od příjemců podpory se očekává, že k plánu restrukturalizace přispějí významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniky, nebo z vnějších zdrojů za tržních podmínek. Toto přispění bude svědčit o tom, že jsou hospodářské subjekty přesvědčeny o možnosti opětovné životaschopnosti daného podniku. Takové přispění musí být skutečné, tj. opravdové, bez všech očekávaných budoucích výnosů, jako je peněžní tok, a musí být co nejvyšší“.
346.
V bodě 44 pokynů je upřesněno, že „následující příspěvky(1) na restrukturalizaci bude Komise za normálních okolností považovat za přiměřené: alespoň 25 % v případě malých podniků, alespoň 40 % u středních podniků a alespoň 50 % u velkých podniků. Za výjimečných okolností a v případě zvlášť závažných problémů, které musí členský stát prokázat, se Komise může spokojit i s nižším příspěvkem“.
347.
V bodě 7 pokynů je rovněž upřesněno, že „je vhodné znovu a jasněji potvrdit zásadu, že toto přispění [významný příspěvek příjemce k restrukturalizaci] musí být skutečné a nesmí obsahovat žádný prvek podpory. Příspěvek ze strany příjemce má dvojí význam: na jedné straně vyjadřuje, že subjekty na trhu (vlastníci, věřitelé) jsou přesvědčeni o tom, že se podnik může v přiměřené lhůtě stát opět životaschopným. Na druhé straně je tento příspěvek zárukou toho, že je podpora na restrukturalizaci omezena na minimum nutné k obnovení životaschopnosti, což snižuje narušení hospodářské soutěže. […]“.
348.
Judikatura rovněž zdůraznila, že vlastní příspěvek musí vyjadřovat, že subjekty na trhu jsou přesvědčeny o tom, že obnovení životaschopnosti je proveditelné (161). Komise zdůrazňuje, že tento požadavek je mimořádně důležitý v případě společnosti SNCM kvůli situaci, v níž se nacházela od roku 2002. Komise připomíná, že původní restrukturalizační opatření z roku 2002 nevedla k očekávaným výsledkům. Některá z nich nebyla dodržena nebo nebylo dosaženo jejich cílů (viz 351. bod odůvodnění). Protože společnost SNCM nebyla schopna provést v celém rozsahu tato první restrukturalizační opatření, její ekonomická a finanční situace se počínaje rokem 2004 nadále zhoršovala (viz 73. až 75. bod odůvodnění).
349.
V roce 2002 dosáhly náklady na restrukturalizaci výše 46 milionů EUR. Pokud jde o opatření z roku 2006, Komise se domnívá, že výše nákladů na restrukturalizaci odpovídala částce podpory (162) ve výši 202,5 milionu EUR, ke které je nutno přičíst navýšení kapitálu soukromými partnery, tzn. částku 26,25 milionu EUR, což dává celkovou částku ve výši 274,8 milionu EUR. Vlastní příspěvek se skládá z částky 42,385 milionu EUR za čistý prodej aktiv a z částky 26,25 milionu EUR v podobě navýšení kapitálu soukromými partnery, což představuje celkový vlastní příspěvek ve výši 68,635 milionu EUR. Při zohlednění nových opatření z roku 2006 tak vlastní příspěvek dosahuje výše 25 %, zatímco pokyny vyžadují příspěvek ve výši nejméně 50 %. Komise upřesňuje, že francouzské orgány neuvedly žádné výjimečné okolnosti a zvlášť závažné problémy, aby se Komise mohla spokojit s nižším skutečným vlastním příspěvkem. Komise se v každém případě domnívá, že v tomto konkrétním případě neexistují žádné výjimečné okolnosti, které by odůvodňovaly sníženou míru vlastního příspěvku vyžadovaného pokyny z roku 2004.
350.
Komise proto zastává názor, že vlastní příspěvek společnosti SNCM k restrukturalizaci je z hlediska ustanovení pokynů nedostatečný.
6.2.2.2. Obnovení životaschopnosti v dlouhodobém výhledu
351.
V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o obnovení životaschopnosti společnosti SNCM v dlouhodobém výhledu, a to zejména z těchto důvodů:
-
společnost SNCM neuvažovala o zrušení všech svých ztrátových činností;
-
úspěch plánu restrukturalizace úzce závisel na přidělení pověření veřejnou službou mezi Marseille a Korsikou na období mezi 1. lednem 2007 a 31. prosincem 2012;
-
nebyly dodrženy prognózy snížení počtu zaměstnanců plavících se na lodích stanovené v plánu z roku 2002 a nebylo dosaženo zvýšení produktivity o 10 %;
-
snížení počtu zaměstnanců o 400 pracovních míst vyjádřených v ekvivalentech plného pracovního úvazku nebylo dostatečné stejně jako opatření na zvýšení produktivity stanovené v plánu z roku 2006, a to kvůli odchylkám oproti plánu z roku 2002.
352.
Francouzské orgány odpověděly, že změna akcionářů a provedení tří opatření privatizačního plánu umožní společnosti SNCM rozvíjet svou činnost na zdravém základě, a že ztrátovost některých odvětví její činnosti tak není ničím, co by nešlo napravit.
353.
Komise zjišťuje, že opatření stanovená plánem restrukturalizace z roku 2002 nemohla být provedena do konce, což vedlo k prudkému zhoršení výsledku hospodaření společnosti v roce 2004 a 2005. V roce 2006 zvýšení obratu o 20 milionů EUR a navýšení vyrovnání za veřejnou službu o 9 milionů neumožnily ozdravění provozního výsledku, protože růst cen pohonných hmot a zvýšení provozních nákladů značně převýšily prognózy. Znalec Komise zjistil, že několik událostí (163) výrazně zpomalilo provádění podnikatelského plánu nabyvatelů společnosti, a na tomto základě dospěl k závěru, že nahromaděné ztráty mohou být podstatně vyšší, než se na rok 2007 původně předpokládalo.
354.
Komise se proto domnívá, že odpovědi francouzských orgánů neodstranily všechny její pochybnosti. Vázat totiž obnovení životaschopnosti na přidělení pověření veřejnou službou na období 2007-2013 a na provedení tří opatření privatizačního plánu, jehož zákonnost a slučitelnost s vnitřním trhem nebyla zatím potvrzena, se jeví jako riskantní. Věrohodnost plánu obnovení životaschopnosti podniku v dlouhodobém výhledu přepokládá přinejmenším, že zvolené předpoklady jsou realistické. Avšak v tomto konkrétním případě závisí úspěch plánu téměř výlučně na tom, že dojde k hypotetickým událostem, na které společnost SNCM nemá žádný vliv. Vzhledem k finanční situaci společnosti SNCM v dotčené době si Komise dále klade otázku o jejích schopnostech financovat nutné obnovení některých jejích trajektů. Francouzské orgány toto obnovení přitom uvádějí jako krok, který umožní dosáhnout cíle obnovení životaschopnosti.
355.
Komise proto zastává názor, že není splněna podmínka obnovení životaschopnosti v dlouhodobém výhledu stanovená pokyny.
6.2.2.3. Zamezení narušení hospodářské soutěže (vyrovnávací opatření)
356.
Zrušené rozhodnutí z roku 2008 uvádělo čtyři vyrovnávací opatření:
-
uzavření dceřiné společnosti Corsica Marittima (82 000 cestujících v roce 2000), která zajišťovala spojení mezi Itálií a Korsikou, a tedy odchod skupiny SNCM z trhu dopravní obslužnosti mezi Itálií a Korsikou;
-
téměř úplný odchod společnosti SNCM ze spoje mezi Toulonem a Korsikou, tedy z trhu, který v roce 2002 představoval ne méně než 460 000 cestujících;
-
omezení nabídky celkového počtu míst a rotací zajišťovaných od roku 2003 každoročně společností SNCM, a to zejména na spoji mezi Nice a Korsikou;
-
prodej čtyř plavidel.
357.
Komise připomíná, že uvedená opatření navrhly francouzské orgány vzhledem k podpoře ve výši 15,81 milionů EUR, což je částka, která odpovídá výši podpory na restrukturalizaci poskytnuté v roce 2002.
358.
Po zrušení rozhodnutí z roku 2008 rozsudkem ze dne 11. září 2012 přesahuje nyní celková výše podpory částku 210 milionů EUR. Komise zastává názor, že její pochybnosti nemohly být odstraněny z následujících důvodů.
359.
Pokud jde o prodej čtyř pravidel, s nímž počítala restrukturalizace z roku 2002, Komise zaznamenává, že tato postoupení byla částečně vyrovnána dodáním plavidla Danielle Casanova v červnu roku 2002 a smíšených plavidel Paglia Orba a Pascal Paoli v roce 2003.
360.
Pokud jde o uzavření společnosti Corsica Marittima, v bodě 40 pokynů je zejména upřesněno, že „[o]dpisy a ukončení ztrátových činností, které by bylo v každém případě nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, nebude za účelem posouzení kompenzačních opatření považováno za snížení kapacity nebo omezení působnosti na trhu“. Uzavření společnosti Corsica Marittima, která byla ztrátová od doby svého založení v roce 1990, nelze proto označit za vyrovnávací opatření, ale spíše za opatření, jež se podílí na obnovení životaschopnosti v dlouhodobém výhledu.
361.
Stejné uvažování platí také pro dopravní obslužnost mezi Korsikou a Nice. Komise zaznamenává, že společnost SNCM má minoritní podíl na trhu, zatímco společnost Corsica Ferries France má 70 % podíl na trhu (164). Podle Stephensovy zprávy je po přepravě z Nice silná poptávka, a to zejména v hlavní sezóně. Poptávka po přepravě na tomto spoji existuje ostatně i mimo hlavní sezónu. Přesto běžný výsledek na tomto spoji vykazoval v období 2004-2007 ztrátu. Toto opatření proto nelze označit za vyrovnávací, ale spíše za opatření, jež přispívá k obnovení životaschopnosti v dlouhodobém výhledu.
362.
Komise rovněž zaznamenává, že přeprava cestujících mezi Korsikou a přístavem města Toulon výrazně vzrostla a zvýšila se z 200 000 cestujících v roce 1999 na téměř 1 milion v roce 2007 (165). Téměř úplný odchod společnosti SNCM z tohoto spoje by proto šlo označit za vyrovnávací opatření. Komise ale bere na vědomí, že z hlediska počtu cestujících představuje spoj mezi městem Toulon a Korsikou pro společnost SNCM nejméně důležitý spoj.
363.
Pokud by toto opatření bylo přesto označeno za vyrovnávací, Komise zastává názor, že by bylo výrazně nedostatečné. V bodě 40 pokynů se totiž uvádí, že „[o]patření musejí být úměrná rušivým účinkům podpory (…)“. Jak již bylo připomenuto v 341. a 342. bodu odůvodnění, Komise zjišťuje, že předmětná opatření navrhly francouzské orgány vzhledem k podpoře ve výši 15,81 milionů EUR, což je částka, která odpovídá výši podpory na restrukturalizaci poskytnuté v roce 2002. Jelikož ale celková částka podpory nyní dosahuje přibližně výše 218 milionů EUR, Komise zastává názor, že navrhovaná opatření jsou nedostatečná vzhledem k narušení hospodářské soutěže vyvolanému poskytnutím těchto podpor.
364.
Komise proto zjišťuje, že se nepodařilo odstranit pochybnosti ohledně označení těchto opatření, a to buď za vyrovnávací, nebo za opatření nutná pro obnovení životaschopnosti. V každém případě zůstávají navrhovaná opatření výrazně nedostatečná.
365.
Francouzské orgány zdůraznily riziko monopolního postavení společnosti CFF v případě zániku společnosti SNCM. Komise se domnívá, že francouzské orgány neprokázaly dostatečným způsobem existenci tohoto rizika. Přeprava cestujících a nákladu mezi kontinentální Francií a Korsikou je totiž konkurenční trh otevřený všem provozovatelům působícím v oblasti Středozemního moře. Tento trh se rovněž vyznačuje neexistencí překážek vstupu. V každém případě není postavení společnosti Corsica Ferries takové, aby odůvodňovalo tvrzení o narušení hospodářské soutěže spornými opatřeními.
366.
Vzhledem k předcházejícímu dospívá Komise k závěru, že navrhovaná opatření nesplňují kritéria uvedená v bodě 38 až 42 pokynů.
VII. ZÁVĚR
7.1. NESLUČITELNOST A VRÁCENÍ KAPITÁLOVÉHO VKLADU, KTERÝ FRANCOUZSKÉ ORGÁNY OZNÁMILY V ROCE 2002, A TŘÍ NOVÝCH OPATŘENÍ PROVEDENÝCH FRANCOUZSKÝMI ORGÁNY V ROCE 2006
367.
Kapitálový vklad ve výši 15,81 milionu EUR, který francouzské orgány oznámily v roce 2002, a tři nová opatření, která provedly v roce 2006, tj. postoupení 75 % společnosti SNCM za zápornou cenu ve výši 158 milionů EUR, navýšení kapitálu o 8,75 milionu EUR, které upsala společnost CGMF, a záloha na běžný účet ve výši 38,5 milionu EUR ve prospěch zaměstnanců společnosti SNCM, představují podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Tyto podpory jsou neslučitelné s vnitřním trhem.
368.
Komise připomíná, že podle čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, musí být jakákoliv protiprávní podpora neslučitelná s vnitřním trhem získána od jejího příjemce zpět.
369.
Pro účely tohoto zpětného získání francouzské orgány v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (166), připočtou navíc k výši podpory úroky z navrácení, které se účtují ode dne, kdy byla podniku předmětná podpora dána k dispozici, a to až do dne skutečného zpětného získání (167).
7.2. NESLUČITELNOST A ZPĚTNÉ ZÍSKÁNÍ PODPORY NA ZÁCHRANU
370.
V okamžiku, kdy opatření oznámená jako podpora na restrukturalizaci nesplňují podmínky slučitelnosti stanovené pokyny, je obvyklé vyvodit důsledky z této neslučitelnosti, pokud jde o podporu na záchranu schválenou společnosti SNCM francouzskými orgány, která byla předmětem rozhodnutí Komise ze dne 17. července 2002, a vynutit její zpětné získání.
371.
Dne 19. listopadu 2002 předložily francouzské orgány Komisi kopie úmluv o zálohách uzavřených mezi společnostmi SNCM a CGMF s doklady o splacení zálohy společnosti CGMF společností SNCM dvěma bankovními převody provedenými 13. května a 14. června 2002.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Kapitálový vklad ve výši 15,81 milionu EUR a tři nová opatření, která provedly francouzské orgány v roce 2006, tj. postoupení 75 % společnosti SNCM za zápornou cenu ve výši 158 milionů EUR, navýšení kapitálu o 8,75 milionu EUR, které upsala společnost CGMF, a záloha na běžný účet ve výši 38,5 milionu EUR ve prospěch zaměstnanců společnosti SNCM, která provedla Francie v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU ve prospěch společnosti SNCM, představují protiprávní státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Francie je povinna získat od příjemců zpět podpory uvedené v článku 1.
2. K částkám, které je nutno získat zpět, se přičítají úroky počínaje dnem, kdy byly částky dány k dispozici příjemci, až do jejich skutečného zpětného získání.
3. Úroky se počítají ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 a nařízením Komise (ES) č. 271/2008 (168), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.
Článek 3
1. Zpětné získání podpor uvedených v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Francie zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Francie Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistina a úroky), kterou je třeba od příjemce získat zpět;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí;
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Francie bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného zpětného získání podpor uvedených v článku 1. Na žádost Komise předloží Francie neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních pro splnění tohoto rozhodnutí. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již byly získány od příjemce zpět.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 20. listopadu 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 ta’ Novembru 2013
dwar l-għajnuna mill-Istat Nru SA 16237 (C58/02) (ex N118/02) implimentata minn Franza favur l-SNCM
(notifikata bid-dokument C(2013) 7066)
(It-test bil-Franċiż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2014/882/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu (1),
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati sabiex iressqu l-kummenti tagħhom skont l-Artikoli msemmija (2), u wara li kkunsidrat dawn il-kummenti,
Billi:
I. PROĊEDURA
1.
Fit-18 ta’ Frar 2002, Franza informat lill-Kummissjoni dwar proġett ta’ għajnuna għar-ristrutturar lis-Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (minn hawn ‘il qudddiem: “l-SNCM”), li tlesta fit-3 ta’ Lulju 2002 (3). Dan il-proġett ta’ ristrutturar kien isegwi n-notifika mill-awtoritajiet Franċiżi tal-20 ta’ Diċembru 2001 dwar l-avvanz ta’ flus ta’ EUR 22,5 miljun mogħtija mill-Compagnie Générale Maritime et Financière (il-Kumpanija Ġenerali Marittima u Finanzjarja, minn hawn ‘il quddiem: “is-CGMF”) (4) lill-SNCM bħala għajnuna għas-salvataġġ. Bid-deċiżjoni tas-17 ta’ Lulju 2002 (5) (minn hawn ‘il quddiem: “id-deċiżjoni tal-2002”), il-Kummissjoni awtorizzat l-għajnuna għas-salvataġġ lill-SNCM fil-kuntest tal-proċedura preliminari ta’ investigazzjoni tal-għajnuniet prevista mill-Artikolu 88(3) tat-Trattat dwar il-KE. L-għajnuna għar-ristrutturar innotifikata kienet tikkonsisti fir-rikapitalizzazzjoni tal-SNCM permezz tas-CGMF u kienet tammonta għal EUR 76 miljun.
2.
Permezz tal-ittra tad-19 ta’ Awwissu 2002, il-Kummissjoni nnotifikat lill-awtoritajiet Franċiżi dwar id-deċiżjoni li tiftaħ il-proċedura formali ta’ investigazzjoni (6) skont l-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE u l-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 tal-Kunsill (7).
3.
Fit-8 ta’ Ottubru 2002 (8), l-awtoritajiet Franċiżi bagħtu lill-Kummissjoni l-kummenti tagħhom dwar id-deċiżjoni tad-19 ta’ Awwissu 2002 (9).
4.
Fuq talba tal-awtoritajiet Franċiżi, ġew organizzati laqgħat ta’ ħidma mas-servizzi tal-Kummissjoni fl-24 ta’ Ottubru 2002, fit-3 ta’ Diċembru 2002 u fil-25 ta’ Frar 2003.
5.
Fil-kuntest ta’ ftuħ ta’ proċedura, il-Kummissjoni rċeviet osservazzjonijiet minn żewġ impriżi, jiġifieri minn Corsica Ferries France (minn hawn ‘il quddiem: “CFF”) fit-8 ta’ Jannar 2003 (10) u STIM d’Orbigny, il-grupp STEF-TFE (minn hawn ‘il quddiem: “STIM”) fis-7 ta’ Jannar 2003, u minn diversi awtoritajiet reġjonali u lokali Franċiżi fit-18 ta’ Diċembru 2002 u fid-9 u fl-10 ta’ Jannar 2003. Hija bagħtet dawn il-kummenti lil Franza permezz tal-ittri tat-13 u tas-16 ta’ Jannar u tal-5 u tal-21 ta’ Frar 2003.
6.
L-awtoritajiet Franċiżi bagħtu l-opinjonijiet tagħhom lill-Kummissjoni dwar il-kummenti tas-CCF u tal-STIM fit-13 ta’ Frar (11) u fis-27 ta’ Mejju 2003 (12).
7.
Fis-16 ta’ Jannar 2003, is-servizzi tal-Kummissjoni bagħtu talba għal informazzjoni addizzjonali li għaliha l-awtoritajiet Franċiżi wieġbu fil-21 ta’ Frar 2003.
8.
Permezz ta’ ittra tal-10 ta’ Frar 2003 (13), l-awtoritajiet Franċiżi żviluppaw argumenti bl-għan li juru li l-proġett ta’ għajnuna kien jirrispetta fi kwalunkwe punt il-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuniet mill-Istat għas-salvataġġ u għar-ristrutturar tal-impriżi f’diffikultà (14) (minn hawn ‘il quddiem: “il-linji gwida tal-1999”).
9.
Fil-25 ta’ Frar 2003 (15), l-awtoritajiet Franċiżi bagħtu kopja tal-ftehim tal-azzjonisti ta’ bejn l-SNCM u l-STIM, fuq talba tal-Kummissjoni.
10.
Permezz tad-Deċijoni 2004/166/KE (16) (minn hawn ‘il quddiem: “id-Deċiżjoni tal-2003”), il-Kummissjoni approvat, taħt ċerti kundizzjonijiet, l-għoti tal-għajnuna għar-ristrutturar lill-SNCM pagabbli f’żewġ partijiet, waħda ta’ EUR 66 miljun, l-oħra tal-ammont massimu ta’ EUR 10 miljun li jiġu ddeterminati skont id-dħul nett mill-bejgħ tal-assi li jsir wara l-adozzjoni tad-Deċiżjoni tal-2003. Il-ħlas tal-ewwel parti ġie awtorizzat bid-Deċiżjoni tal-2003.
11.
Fit-13 ta’ Ottubru 2003, is-CFF ippreżentat rikors għall-annullament tad-Deċiżjoni tal-2003 quddiem il-Qorti Ġenerali tal-KE (minn hawn ‘il quddiem: “il-Qorti Ġenerali”) (Kawża T-349/03).
12.
Bid-Deċiżjoni 2005/36/KE (17) (minn hawn ‘il quddiem “id-Deċiżjoni tal-2004”), il-Kummissjoni ddeċidiet li tikkunsidra li l-emendi li talbet Franza fit-23 ta’ Ġunju 2004, jiġifieri l-iskambju tal-bastiment Aliso mal-bastiment Asco fil-lista ta’ bastimenti li l-SNCM kienet awtorizzata tuża wara d-Deċiżjoni tal-2003 u l-bejgħ tal-bastiment Aliso minflok il-bastiment Asco, ma kinux jikkompromettu l-kompatibbiltà mas-suq komuni tal-għajnuna għar-ristrutturar awtorizzata mid-Deċiżjoni tal-2003.
13.
Bid-Deċiżjoni tas-16 ta’ Marzu 2005 (minn hawn ‘il quddiem: “id-Deċiżjoni tal-2005”) (18), il-Kummissjoni approvat il-ħlas ta’ parti oħra mill-għajnuna għar-ristrutturar, li kienet tammonta għal EUR 3,3 miljun, u dan iwassal l-ammont totali tal-għajnuna għar-ristrutturar awtorizzata għal EUR 69,3 miljun.
14.
Fil-15 ta’ Ġunju 2005, fil-kawża T-349/03 (19), il-Qorti annullat id-Deċiżjoni tal-2003 minħabba li n-natura minima tal-għajnuna ġiet ivvalutata ħażin.
15.
Fil-25 ta’ Ottubru 2005 (20), l-awtoritajiet Franċiżi bagħtu lill-Kummissjoni informazzjoni dwar is-sitwazzjoni finanzjarja tal-kumpanija minn meta nnotifikaw il-proġett tal-għajnuna għar-ristrutturar fit-18 ta’ Frar 2002.
16.
Fis-17 ta’ Novembru 2005 (21), l-awtoritajiet Franċiżi pprovdew elementi li jirrigwardaw l-aġġornament tal-proġett ta’ ristrutturar tal-2002 u r-rikostituzzjoni tal-kapital proprju tal-SNCM (22).
17.
Fil-15 ta’ Marzu 2006, l-awtoritajiet Franċiżi bagħtu nota qasira dwar is-suq, il-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju (il-parti dwar id-dħul) u rapport tal-introjtu previst lill-Kummissjoni (23). Dokumenti oħra ngħataw lis-servizzi tal-Kummissjoni fit-28 ta’ Marzu 2006 u fis-7 ta’ April 2006 (24). F’din l-aħħar ittra, l-awtoritajiet Franċiżi stiednu wkoll lill-Kummissjoni tikkunsidra li, minħabba n-natura allegata tagħha ta’ “kumpens għal servizz pubbliku”, parti mill-għajnuna għar-ristrutturar tal-2002, jiġifieri l-ammont ta’ EUR 53,48 miljun, ma tiġix ikkwalifikata bħala miżura li ttieħdet fil-kuntest ta’ pjan ta’ ristrutturar iżda bħala miżura mhux ta’ għajnuna skont il-każistika ta’ Altmark (25) jew bħala miżura awtonoma u indipendenti mill-pjan ta’ ristrutturar skont l-Artikolu 86(2) tat-Trattat dwar il-KE.
18.
Fil-21 ta’ April 2006, ġiet innotifikata lill-Kummissjoni l-fużjoni ppjanata li fiha l-impriżi Veolia Transport (minn hawn ‘il quddiem: “VT”) (26) u Butler Capital Partners (minn hawn ‘il quddiem: “BCP”) akkwistaw il-kontroll konġunt tal-SNCM (27), skont l-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 (28). Il-Kummissjoni ddeċidiet li ma topponix l-operazzjoni notifikata u ddikjaratha kompatibbli mas-suq komuni bid-Deċiżjoni tad-29 ta’ Mejju 2006 (29).
19.
Fil-21 ta’ Ġunju 2006 (30), l-awtoritajiet Franċiżi bagħtu lill-Kummissjoni d-Digriet tas-26 ta’ Mejju 2006 tal-Ministeru tal-Ekonomija, tal-Finanzi u tal-Industrija li japprova t-tranżazzjonijiet finanzjarji deċiżi mis-Société nationale des chemins de fer français (minn hawn ‘il quddiem: “SNCF”) u d-Digriet Nru 2006-606 tas-26 ta’ Mejju 2006 dwar it-trasferiment tal-SNCM għas-settur privat.
20.
Informazzjoni dwar id-delega ta’ servizz pubbliku u l-għajnuniet ta’ natura soċjali relatati mas-servizzi tat-trasport lejn Korsika ntbagħtet lill-Kummissjoni fis-7 ta’ Ġunju 2006 (31).
21.
Permezz ta’ ittra tat-13 ta’ Settembru 2006, il-Kummissjoni nnotifikat lill-awtoritajiet Franċiżi dwar id-deċiżjoni li tiftaħ il-proċedura formali ta’ investigazzjoni prevista fl-Artikolu 88(2) tat-Trattat dwar il-KE, u fl-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 dwar il-miżuri l-ġodda implimentati favur l-SNCM u l-pjan ta’ ristrutturar innotifikat fl-2002 (32) (minn hawn ‘il quddiem: “id-Deċiżjoni tal-2006”).
22.
Fis-16 ta’ Novembru 2006, Franza bagħtet lill-Kummissjoni l-kummenti tagħha dwar d-deċiżjoni tal-2006 (33).
23.
Wara li saritilha talba minn xi wħud mill-partijiet interessati biex iż-żmien għall-preżentazzjoni tal-osservazzjonijiet tagħhom jiġi estiż b’xahar (34), il-Kummissjoni ddeċidiet li tagħti dan iż-żmien supplementari lil kull parti interessata (35).
24.
Il-Kummissjoni rċeviet min-naħa tas-CFF (36) u mingħand l-STIM (37) kummenti li ntbagħtu lill-awtoritajiet Franċiżi b’ittra tal-20 ta’ Frar 2007. Parti terza interessata wkoll bagħtet xi kummenti, li ntbagħtu wkoll lill-awtoritajiet Franċiżi, iżda dawn ġew irtirati fit-28 ta’ Mejju 2008.
25.
Fit-30 ta’ April 2007 l-awtoritajiet Franċiżi bagħtu l-kummenti tagħhom dwar il-kummenti li ressqu l-partijiet terzi (38).
26.
Fl-20 ta’ Diċembru 2007, is-CFF ippreżentat ilment lill-Kummissjoni kontra l-SNCM li ssupplementa l-informazzjoni mibgħuta fil-15 ta’ Ġunju 2007 u fit-30 ta’ Novembru 2007. Dan l-ilment jirrigwarda l-Artikolu 3 tal-Ftehim il-ġdid ta’ Delega ta’ Servizz Pubbliku ffirmat f’Ġunju 2007 bejn l-Awtoritajiet reġjonali ta’ Korsika u l-grupp Compagnie Méridionale de Navigation-SNCM għall-2007-2013. Skont is-CFF, l-implimentazzjoni ta’ din il-klawżola timmobilizza riżorsi finanzjarji ġodda għall-SNCM ta’ madwar EUR 10 miljun għas-sena 2007. Barra minn hekk, il-kumpens imħallas lill-SNCM għall-obbligi ta’ servizz pubbliku huwa għajnuna mill-Istat, li barra minn hekk huwa illegali peress li ma ġietx innotifikata lill-Kummissjoni.
27.
Il-Kummissjoni informat lill-partijiet interessati dwar id-deċiżjoni tagħha li testendi ż-żmien għall-preżentazzjoni tal-kummenti tal-partijiet terzi sal-14 ta’ Marzu 2008.
28.
Fis-26 ta’ Marzu 2008 il-Kummissjoni bagħtet il-kummenti tal-partijiet terzi interessati lill-Franza, li bagħtet il-kummenti tagħha fit-28 ta’ Marzu 2008, fl-10 ta’ April 2008 u fit-28 ta’ April 2008.
29.
B’deċiżjoni tat-8 ta’ Lulju 2008, il-Kummissjoni kkunsidrat li l-miżuri l-ġodda tal-2006 ma kinux jikkostitwixxu għajnuniet mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 87(1) tat-Trattat KE, u li l-miżuri nnotifikati fl-2002 kienu għajnuniet kompatibbli mas-suq komuni.
30.
Din id-deċiżjoni kienet parzjalment annullata fil-11 ta’ Settembru 2012 mill-Qorti Ġenerali (39) li sabet li l-konklużjonijiet tal-Kummissjoni dwar il-miżuri implimentati fl-2006 kienu affettwati minn żbalji ta’ valutazzjoni evidenti. Il-Qorti Ġenerali stipulat li l-analiżi tal-Kummissjoni tal-2002 dwar l-għajnuna għar-ristrutturar għandha tiġi rieżaminata peress li d-deċiżjoni annullata kienet ibbażata fuq il-fatt li l-miżuri tal-2006 ma kinux jinkludu għajnuna.
31.
L-unika miżura li ma ġietx annullata kienet id-dikjarazzjoni ta’ kompatibbiltà tal-għajnuna ta’ EUR 53,4 miljun bħala kontribuzzjoni għall-kumpens għall-obbligi ta’ servizz pubbliku tal-SNCM għall-perjodu 1991-2001. Għaldaqstant, dan il-punt mhux ser ikun diskuss f’din id-deċiżjoni.
32.
Għaldaqstant il-Kummissjoni trid tadotta deċiżjoni finali ġdida. Ma hemm l-ebda ħtieġa li jinstabu elementi sussegwenti għad-data tal-adozzjoni tad-deċiżjoni annullata. Wara l-annullament, il-Kummissjoni trid minn naħa tiddetermina jekk xi wħud mill-miżuri inkwistjoni jikkorrispondux mal-imġiba ta’ investitur privat fl-ekonomija tas-suq, u min-naħa l-oħra, diment li l-miżuri eżaminati jkunu għajnuniet mill-Istat, jekk il-kundizzjonijiet ta’ kompatibbiltà stabbiliti mil-linji gwida rilevanti humiex issodisfati. Għal kull waħda minn dawn ir-rieżamijiet, skont il-każistika tal-Qorti Ġenerali (40), il-Kummissjoni tista’ tikkunsidra biss l-informazzjoni li kellha fid-data tal-adozzjoni tad-deċiżjoni annullata, jiġifieri fit-8 ta’ Lulju 2008 (41).
33.
Fit-13 ta’ Novembru 2012 saret laqgħa fil-preżenza tal-Kummissjoni, bejn l-awtoritajiet Franċiżi u rappreżentanti tal-SNCM.
34.
Permezz tal-ittri tas-6 ta’ Diċembru 2012 u tal-5 ta’ Frar 2013, l-awtoritajiet Franċiżi għamlu żewġ talbiet separati sabiex b’deċiżjoni tinfetaħ mill-ġdid il-proċedura għal dawn ir-raġunijiet: meta ġew ppreċiżati l-kriterji ta’ investitur prudenti f’ekonomija tas-suq, il-Qorti Ġenerali tat sentenza innovativa li ħtieġet il-ftuħ mill-ġdid tal-proċedura kontradittorja. Permezz tal-ittri tal-15 ta’ Jannar u tat-13 ta’ Frar 2013, il-Kummissjoni ċaħdet dawn it-talbiet, billi enfasizzat li l-proċedura setgħet titkompla mill-punt preċiż fejn seħħet l-illegalità u fakkret li d-deċiżjoni tal-ftuħ tal-2006 min-naħa tagħha, ma kienet bl-ebda mod mhux skont il-liġi. Madankollu hija informat ukoll lill-awtoritajiet Franċiżi li huma setgħu jgħaddulha kwalunkwe element ta’ informazzjoni addizzjonali ta’ riflessjoni, analiżi jew kull dokument ieħor li kien jidhrilhom xieraq.
35.
Fis-16 ta’ Mejju 2013 l-awtoritajiet Franċiżi bagħtu lill-Kummissjoni nota ta’ informazzjoni.
36.
Permezz tal-ittra tad-19 ta’ Ġunju 2013, l-SNCM talbet ukoll deċiżjoni ta’ ftuħ mill-ġdid tal-proċedura formali ta’ investigazzjoni għal raġunijiet simili ta’ dawk tal-awtoritajiet Franċiżi. Il-Kummissjoni rrifjutat din it-talba permezz tal-ittra tal-10 ta’ Lulju 2013. Madankollu, hija informat ukoll lill-SNCM li hija setgħet tgħaddilha kwalunkwe element ta’ informazzjoni addizzjonali ta’ riflessjoni, analiżi jew kull dokument ieħor li kien jidrilha xieraq.
37.
Fis-27 ta’ Awwissu 2013, l-SNCM bagħtet nota ta’ informazzjoni u rapport ġdid dwar il-bejgħ tal-SNCM.
II. DESKRIZZJONI
2.1. IL-BENEFIĊJARJU TAL-MIŻURI KOPERTI MINN DIN ID-DEĊIŻJONI
38.
Il-benefiċjarju tal-miżuri koperti minn din id-deċiżjoni hija l-SNCM li tiġbor fi ħdanha bosta sussidjarji fis-settur marittimu u li hija involuta fit-trasport marittimu ta’ passiġġieri, karozzi u trakkijiet fuq ir-rotot bejn Franza u Korsika, l-Italja (Sardenja) u l-Magreb (l-Alġerija u t-Tuneżija).
39.
L-SNCM hija kumpanija b’responsabbiltà limitata li twaqqfet fl-1969 mill-amalgamazzjoni tal-Compagnie Générale Transatlantique u tal-Compagnie de Navigation Mixte, it-tnejn imwaqqfa fl-1850. Magħrufa dak iż-żmien bħala Compagnie Générale Transméditerranéenne, din ingħatat l-isem il-ġdid ta’ Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée fl-1976, wara li s-Société Nationale des Chemins de Fer (SNCF) akkwistat ishma fil-kapital tagħha. Il-kumpanija kienet fil-fatt intgħażlet mill-gvern Franċiż sabiex timplimenta l-prinċipju ta’ kontinwità territorjali ma’ Korsika, jiġifieri l-allinjament tat-tariffi tat-trasport marittimu mat-tariffi tal-SNCF għat-trasport ferrovjarju, abbażi ta’ ftehim konkluż fil-31 ta’ Marzu 1976 għal ħamsa u għoxrin sena. Il-Compagnie Générale Transatlantique kienet diġà inkarigata mill-gvern Franċiż sabiex tipprovdi s-servizz lil Korsika permezz ta’ ftehim preċedenti konkluż fit-23 ta’ Diċembru 1948.
40.
Meta saret in-notifika tar-rikapitalizzazzjoni fl-2002, l-SNCM kienet 20 % proprjetà tal-SNCF u 80 % proprjetà tas-CGMF. Wara l-bejgħ tal-kapital ta’ ekwità tal-SNCM fit-30 ta’ Mejju 2006 (ara l-punt 18 ta’ din id-deċiżjoni), il-BCP u l-VT kellhom rispettivament 38 % u 28 % tal-kapital tal-SNCM, filwaqt li s-CGMF żammet 25 % tal-ishma (9 % tal-kapital ikun riservat għall-impjegati).
41.
Fl-2008, is-sussidjarji ewlenin tal-SNCM kienu l-Compagnie Méridionale de Navigation (minn hawn ‘il quddiem is-“CMN”) (42), il-Compagnie Générale de Tourisme et d’Hôtellerie (is-CGTH) (43), Aliso Voyage (44), Sud-Cargos (45), is-Société Aubagnaise de Restauration et d’Approvisionnement (SARA) (46), Ferrytour (47) u Les Comptoirs du Sud (48).
42.
Wara d-disponiment tal-bastimenti ta’ veloċità qawwija Aliso f’Settembru 2004 u Asco (49) f’Mejju 2005, il-flotta tal-SNCM kienet tikkonsisti f’għaxar bastimenti (ħames bastimenti li jġorru l-karozzi (50), erba’ bastimenti tat-trasport imħallat (merkanzija u passiġġieri) (51) u bastiment ta’ veloċità għolja (NGV) li jopera l-aktar minn Nizza (52)), li sebgħa minnhom jaqgħu fil-pussess tagħha (53).
43.
Fl-interess taċ-ċarezza, tajjeb li jiġi nnutat li sa mill-1948 is-servizzi tat-trasport marittimu bejn il-portijiet ta’ Franza kontinentali u Korsika operaw bħala servizz pubbliku. L-SNCM u s-CMN kienu d-detenturi ta’ konċessjoni bejn l-1976 u l-2001 skont ftehim qafas li fil-bidu ġie konkluż għal 25 sena. Skont ir-regoli Komunitarji fis-seħħ (54) u wara s-sejħa Ewropea għall-offerti (55) organizzata mill-awtoritajiet reġjonali ta’ Korsika (56), l-SNCM u s-CMN flimkien rebħu d-Delega ta’ Servizz Pubbliku (minn hawn ‘il quddiem “id-DSP”) għall-provvista tas-servizz ta’ trasport lejn Korsika minn Marsilja bi skambju għal kumpens finanzjarju matul il-perjodu tal-2002-2006.
44.
Peress li d-DSP skadiet fi tmiem l-2006, is-servizz pubbliku marittimu msemmi hawn fuq, wara li kien soġġett għal sejħa oħra għall-offerti fuq livell Ewropew (57), ingħata lill-impriża konġunta SNCM - CMN mill-1 ta’ Mejju 2007 sal-31 ta’ Diċembru 2013 għal sussidju ta’ madwar EUR 100 miljun fis-sena.
45.
Sadanittant, xi obbligi ta’ frekwenza tar-rotot ġew imposti fuq l-operaturi kollha li joffru s-servizz lill-gżira u li jitilqu minn Toulon u minn Nizza. Fuq dawn ir-rotot, ir-residenti ta’ Korsika kif ukoll il-kategoriji l-oħrajn tal-passiġġieri bbenefikaw mill-2002 sal-2013 minn assistenza soċjali implimentata skont id-deċiżjonijiet tal-Kummissjoni tat-2 ta’ Lulju 2002 (58) u tal-24 ta’ April 2007 (59).
2.2. KUNTEST KOMPETITTIV
46.
L-SNCM topera prinċipalment f’żewġ oqsma separati, dak tat-traffiku tal-passiġġieri u dak tat-traffiku tal-merkanzija. Hija sservi minn naħa, lill-Korsika u lill-Magreb, minn Franza, u min-naħa l-oħra, fuq bażi sekondarja, lill-Italja u lil Spanja.
2.2.1. Is-servizz ta’ trasport għal Korsika
2.2.1.1. It-trasport tal-passiġġieri
47.
Is-servizz għat-trasport tal-passiġġieri għal Korsika huwa suq ikkaratterizzat mill-istaġonalità qawwija tiegħu. Filfatt, huwa kkaratterizzat minn perjodi intensivi ta’ frekwentazzjoni staġonali li jistgħu jkunu għaxar darbiet aktar minn dawk tax-xahar l-aktar kwiet, u dan ikun jeħtieġ li l-operaturi jkabbru l-flotta sabiex ikunu jistgħu jlaħħqu ma’ dawn il-perjodi. Nofs il-fatturat isir f’Lulju u f’Awwissu. Barra minn hekk jeżisti żbilanċ bejn id-direzzjonijiet tar-rotta, anki fl-eqqel perjodu: f’Lulju pereżempju, il-bastimenti li jitilqu mill-kontinent jkunu mimlijin iżda fir-ritorn ikunu kważi vojta. Minħabba dan, ir-rati ta’ tagħbija annwali medji tal-bastimenti huma relattivament baxxi.
48.
L-SNCM hija fil-fatt l-operatur storiku li jgħaqqad lil Korsika ma’ Franza kontinentali. B’mod ġenerali, iż-żewġ terzi tal-attività tagħha jsiru bejn Marsilja u Korsika bħala parti minn delega ta’ servizz pubbliku; l-aħħar terz tal-attività tagħha huwa magħmul minn rotot li jibdew minn postijiet jew għandhom destinazzjonijiet oħrajn (Nizza-Korsika, Toulon-Korsika, rotot internazzjonali lejn Sardinja jew il-Magreb).
49.
Għal żmien twil l-SNCM kellha monopolju fuq l-attività ewlenija tagħha. Madankollu, mill-1996, hija kellha kompetizzjoni li kibret malajr ħafna. B’hekk, il-kumpanija CFF illum hija l-attur dominanti tal-konnessjonijiet marittimi bejn il-kontinent u Korsika u s-sehem tagħha fis-suq għadu qed jikber. Għalkemm ilha biss preżenti f’dan is-suq mill-1996, it-traffiku tal-“passiġġieri” tas-CFF żdied b’44 % fis-sena bejn is-sena 2000 u l-2005 u dan it-tkabbir qed ikompli. B’hekk, fl-2008, madwar […] (*) % tal-passiġġieri marittimi bejn il-kontinent u Korsika qabdu vapur tas-CFF, filwaqt li […] (*) % biss użaw bastiment tal-SNCM, filwaqt li s-CMN ġarret il-bqija tal-passiġġieri, jiġifieri […] (*) %.
50.
Il-pożizzjoni li kisbet is-CFF mis-sena 2000 lil hawn fis-suq ikkonċernat hija evidenti wkoll rigward l-għadd ta’ passiġġieri ttrasportati skont l-istaġun bejn Korsika u Franza. Mill-grafika ta’ hawn taħt jirriżulta li s-sehem tas-suq tas-CFF żdied minn 45 % fl-2000 għal 70 % fl-2007 u dak tal-SNCM niżel minn 53 % għal 26 % matul l-istess perjodu, b’differenza ta’ aktar minn miljun passiġġier ittrasportati.
Grafika
Numru ta’ passiġġieri ttrasportati skont l-istaġun (Mejju-Settembru) bejn Franza kontinentali u Korsika: l-istaġuni 2000 sal-2007
Sors:
Observatoire régional des transports de la Corse.
51.
Il-kompetituri ż-żgħar l-oħrajn tal-SNCM fuq is-servizz ta’ Korsika huma l-Compagnie Méridionale de Navigation (CMN), Moby Lines, Happy Lines u TRIS.
52.
Mill-2006, l-offerta tal-SNCM u l-ishma tagħha fis-suq għall-konnessjonijiet ma’ Korsika naqsu, bi tnaqqis ta’ 8 % tal-provvista ta’ postijiet (-20 % għas-servizzi minn Nizza u -3 % għal dawk minn Marsilja).
53.
Madankollu, il-fatt li l-ishma fis-suq qed ikomplu jonqsu juri li l-fiduċja tal-passiġġieri, li kienet affettwata ħafna mill-istrajks u t-taqlib li kien hemm minħabba l-kunflitti soċjali tal-2004 u l-2005, b’mod partikolari waqt il-privatizzazzjoni tal-impriża, qed terġa’ tinbena bil-mod ħafna.
54.
Is-suq tat-trasport marittimu tal-passiġġieri bejn il-kontinent u Korsika kiber b’medja ta’ 4 % mill-1993; it-tkabbir tiegħu kompla, b’żieda ta’ […] (*) % prevista wkoll għall-2008 (dak iż-żmien rilevanti għall-analiżi tal-fatti) imbagħad kien hemm żieda moderata fis-snin sussegwenti. Madankollu, ma jidhirx li hemm xi atturi ġodda interessati li jiżviluppaw dan is-suq. Meta saret is-sejħa għall-offerti mnedija mill-Uffiċċju tat-Trasport ta’ Korsika biex tingħata, għall-perjodu 2007-2013, id-delega ta’ servizz pubbliku rigward is-servizz marittimu minn ċerti portijiet ta’ Korsika, ma daħlet l-ebda offerta oħra għajr dawk tas-CFF u tal-SNCM-CMN, anki jekk kien possibbli li wieħed jagħmel offerti parzjali fuq linji partikolari.
55.
Rigward il-kompetitur ewlieni tal-SNCM, is-CFF żiedet sew il-provvista ta’ postijiet tagħha minn 500 000 għal 4,5 miljuni bejn l-1999 u l-2007 (b’żieda ta’ 30 % minnhom bejn l-2006 u l-2007), u dan għenha żżid il-vjaġġi tagħha (minn 1,3 miljun fl-2005 għal 1,6 miljuni fl-2007) u s-sehem tagħha fis-suq. Din il-politika madankollu tirriżulta f’rati ta’ tagħbija strutturalment aktar baxxi għas-CFF milli għall-SNCM, b’differenza ta’ madwar 10 punti perċentwali fl-2007. Għall-SNCM, ir-rata medja ta’ tagħbija għas-sena 2007 kienet tammonta għal 48 %, li hija normali jekk wieħed jikkunsidra l-istaġonalità qawwija tas-suq (ara aktar ‘il fuq).
2.2.1.2. It-trasport tal-merkanzija
56.
F’dak li jirrigwarda t-traffiku tal-merkanzija lejn Korsika, fl-2005 l-SNCM kellha madwar 45 % tas-suq ta’ Marsilja-Toulon lejn Korsika.
57.
F’dak li jirrigwarda t-traffiku ta’ merkanzija ġenerali (mhux akkumpanjata), l-SNCM u s-CMN għandhom kważi monopolju de facto. Bħala parti mill-kuntratt tad-delega ta’ servizz pubbliku, iż-żewġ kumpaniji jagħmlu vjaġġi spissi minn Marsilja lejn il-portijiet kollha ta’ Korsika.
58.
Għat-trejlers akkumpanjati, mgħobbija fuq il-bastimenti, li b’mod globali jirrappreżentaw 24 % tat-traffiku tal-merkanzija ġenerali mkejjel f’metri lineari, hemm kompetizzjoni bejn l-operaturi kollha tal-passiġġieri. L-SNCM u s-CMN għandhom ukoll il-maġġoranza ta’ dan it-traffiku akkumpanjat. L-operaturi l-oħrajn, b’mod partikolari s-CFF, għandhom 10 % tiegħu, jiġifieri 2 % tas-suq globali.
59.
Fil-każ tal-vetturi awtomottivi akkumpanjati (60) mgħobbija fuq il-bastimenti (madwar 24 % tat-traffiku tal-merkanzija ġenerali fl-2003), l-SNCM u s-CMN għandhom ukoll il-maġġoranza tas-suq inkwistjoni. Madankollu, mill-2002, is-CFF tat offerta u għandha madwar 15 % tas-suq.
2.2.2. Is-servizz lejn il-Magreb
60.
It-Tuneżija u l-Alġerija joffru suq kbir, ta’ madwar 5 miljun passiġġier iddominat mit-trasport bl-ajru. F’dan il-kuntest, it-trasport marittimu jirrappreżenta madwar 15 % tal-flussi. Waqt li l-Alġerija tirrappreżenta suq marittimu konsiderevoli ta’ madwar 560 000 passiġġier, it-Tuneżija tirrappreżenta suq iżgħar ta’ madwar 250 000 passiġġier.
61.
Is-suq tat-trasport marittimu minn Franza lejn il-Magreb ra żieda regolari ta’ madwar 13 % bejn l-2001 u l-2005. Minħabba l-prospetti ta’ tkabbir tat-turiżmu lejn dan ir-reġjun, kien mistenni (fiż-żmien rilevanti għall-analiżi tal-fatti) li t-trasport marittimu jkollu rata ta’ tkabbir annwali ta’ madwar 4 % sal-2010.
62.
Fl-Alġerija, l-SNCM hija t-tieni l-akbar attur tas-suq wara l-Entreprise Nationale de Transport Maritime de Voyageurs (ENTMV), impriża pubblika Alġerina. Is-sehem mis-suq tal-SNCM tela’ minn 24 % fl-2001 għal 35 % fl-2005.
63.
L-SNCM hija t-tieni l-akbar operatur fis-suq lejn it-Tuneżija wara l-Compagnie tunisienne de navigation (CTN). Għalkemm, mill-2001, l-SNCM tilfet xi ishma mis-suq għall-benefiċċju tas-CTN li minn 44 % saru 39 % fl-2004, kien irreġistrat titjib fl-2005 (40 %).
2.3. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURI KOPERTI MINN DIN ID-DEĊIŻJONI
2.3.1. Ir-rikapitalizzazzjoni tal-SNCM fl-2002
64.
Wara d-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tas-17 ta’ Lulju 2002 biex tawtorizza għajnuna ta’ salvataġġ lill-SNCM (61), l-awtoritajiet Franċiżi nnotifikaw lill-Kummissjoni fit-18 ta’ Frar 2002 bi proġett ta’ għajnuna għar-ristrutturar favur l-SNCM. Din il-miżura kienet tikkonsisti fir-rikapitalizzazzjoni tal-SNCM, permezz tal-kumpanija ewlenija tagħha, is-CGMF, għall-ammont ta’ EUR 76 miljun, li EUR 46 miljun minnhom imorru għall-ispejjeż ta’ ristrutturar (62). Din iż-żieda fil-kapital kellha l-għan li żżid l-ekwità tal-SNCM minn EUR 30 miljun għal EUR 106 miljun.
65.
Skont il-linji gwida tal-1999, l-awtoritajiet Franċiżi ppreżentaw lill-Kummissjoni pjan ta’ ristrutturar (63) għall-SNCM li jsemmi ħames punti:
i.
tnaqqis fin-numru ta’ vjaġġi u l-mobilizzazzjoni tal-bastimenti tagħha bejn id-diversi rotot (tnaqqis ta’ servizzi ta’ trasport lejn Korsika u żieda fis-servizz lejn il-Magreb). Il-pjan ta’ ristrutturar kien ibassar tnaqqis fl-għadd ta’ vjaġġi minn 4 138 (3 835 għall-SNCM u 303 għas-sussidjarja tagħha Corsica Marittima) għal 3 410 fl-2003 b’dawn l-emendi li ġejjin fis-servizz tat-trasport:
-
it-tibdil fis-servizz bejn Marsilja u Korsika skont l-ispeċifikazzjonijiet tal-kuntratt ta’ servizz pubbliku 2001-2006;
-
il-waqfien kważi totali tar-rotot bejn Toulon u Korsika;
-
it-tnaqqis tas-servizz bejn Nizza u Korsika;
-
l-għeluq tal-linja b’tagħmir apposta ta’ Livorno-Bastia, li effettivament twaqqfet fl-2003;
-
iż-żieda tas-servizz marittimu mill-Alġerija u mit-Tuneżija bil-bastimenti Méditerranée, Ile de Beauté u Corse u l-waqfien tas-servizz bejn Ġenova u Tunis.
ii.
tnaqqis ta’ erba’ bastimenti mill-flotta tagħha li kellu jġib EUR 21 miljun ta’ assi likwidi;
iii.
it-trasferiment ta’ xi proprjetà immobbli;
iv.
tnaqqis tal-impjegati (64) b’madwar 12 % li, flimkien ma’ politika ta’ salarju raġjonevoli, kellu jippermetti li jonqsu l-ispejjeż tal-ekwipaġġ minn EUR 61,8 miljun fl-2001 għal medja ta’ EUR 54,8 miljun mill-2003 sal-2006, u l-ispejjeż fuq l-art minn EUR 50,3 miljun fl-2001 għal EUR 45,8 miljun fl-istess perjodu;
v.
it-tneħħija ta’ tnejn mis-sussidjarji tagħha, il-Compagnie Maritime Toulonnaise u l-kumpanija Corsica Marittima, li l-attivitajiet li jkun fadal jittieħdu mill-SNCM.
66.
Wara l-osservazzjonijiet magħmula mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha tad-19 ta’ Awwissu 2002, l-awtoritajiet Franċiżi ddeskrivew, fl-ittra tagħhom tal-31 ta’ Jannar 2003, it-titjib li sar fil-pjan ta’ ristrutturar dwar il-punti li ġejjin:
-
impenji u spjegazzjonijiet dwar il-politika tas-salarji;
-
pjan ta’ tnaqqis tal-infiq fix-xiri intermedjarju;
-
impenn li l-SNCM ma tkunx is-sors ta’ gwerra tariffarja mal-kompetituri tagħha fir-rigward ta’ Korsika.
67.
Fuq dan l-aħħar punt, l-awtoritajiet Franċiżi speċifikaw li “l-SNCM tieħu dan l-impenn mingħajr riżervi, għaliex hija tikkunsidra li gwerra tariffarja de facto ma tkunx konformi mal-pożizzjoni strateġika tagħha, mal-interess tagħha (għax twassal għal tnaqqis fid-dħul tagħha), mal-prattiki tas-soltu jew lanqas mal-ispeċjalizzazzjoni tagħha”.
68.
Fil-pjan ta’ ristrutturar tagħhom, l-awtoritajiet Franċiżi ppreżentaw lill-Kummissjoni mudell finanzjarju ddettaljat għall-perjodu 2002-2007 fuq il-bażi ta’ ipoteżijiet medjani marbutin ma’ sensiela ta’ varjabbli (65). Il-prospetti finanzjarji jindikaw, fost l-oħrajn, ritorn għal riżultati kurrenti pożittivi mill-2003.
Tabella 1
Mudell finanzjarju għall-perjodu 2002-2007
f’EUR miljun
2000 Reali
2001 Reali
2002 fil-Pjan
2002 Reali
2003 fil-Pjan
2004 fil-Pjan
2005 fil-Pjan
2006 fil-Pjan
2007 fil-Pjan
Fatturat
204,9
204,1
178
205,8
190,4
192,9
195,2
197,1
193,9
Sussidji għall-operat
85,4
86,7
74,5
77,7
69,9
68,8
68,4
67
68,5
Introjtu operatorju
-14,7
-5,1
1,2
-5,8
6,8
10,6
10,7
8,1
9
Riżultat nett
-6,2
-40,4
23
4,2
12
14
1
3
3
Kapital regolatorju
67,5
29,7
119
33,8
124
134
145
160
169
Djun finanzjarji netti (minbarra l-lokazzjonijiet)
135,8
134,5
67,7
144,8
55,2
38,2
57,1
115,7
228,1
Proporzjonijiet finanzjarji
Introjtu operatorju/Fatturat+sussidji
-5 %
-2 %
0 %
-2 %
3 %
4 %
4 %
3 %
3 %
Kapital regolatorju/dejn fil-bilanċ
50 %
22 %
176 %
23 %
225 %
351 %
254 %
138 %
74 %
Ċifri 2000, 2001 u 2002 meħudin mir-rapporti annwali 2001 u 2002 tal-SNCM.
69.
L-injezzjoni f’kapital ta’ EUR 76 miljun kif ukoll ir-ritorn għall-profittabbiltà tal-operat previst mill-2003, kellhom jippermettu, skont l-awtoritajiet Franċiżi, li jwasslu l-kapital regolatorju mil-livell tagħha ta’ madwar EUR 30 miljun fl-aħħar tas-sena 2001 għal EUR 120 miljun fuq żmien qasir (2003), imbagħad sa EUR 160 170 miljun sal-aħħar tal-pjan (2006-2007). Dan kellu jippermetti tnaqqis tad-dejn finanzjarju ta’ EUR 145 miljun fl-2002 għal livelli bejn EUR 40 u EUR 55 miljun mill-2003 sal-2005. Fl-aħħar snin tal-pjan, kienet prevista mill-kumpanija żieda fid-dejn għat-tiġdid, bi sjieda sħiħa ta’ xi bastiment jew tnejn.
70.
L-awtoritajiet Franċiżi pprovdew ukoll studju ta’ sensittività tar-riżultati previsti mqabbla mal-ipoteżijiet ta’ ħidma relatati mat-traffiku fuq ir-rotot diversi. Fuq din il-bażi, is-simulazzjonijiet differenti juru li l-SNCM kellha terġa’ tikseb il-vijabbiltà fix-xenarju previst.
71.
Għall-ewwel, l-awtoritajiet Franċiżi ddeskrivew żewġ metodi alternattivi li twarrbu għax qisuhom għaljin wisq.
(i)
L-ewwel metodu ta’ evalwazzjoni kien jikkonsisti fit-total tal-ispejjeż tal-miżuri kollha ta’ ristrutturar. Dan kien iwassal għal bżonn ta’ finanzjament ta’ EUR 90,9 miljun, mingħajr:
-
it-telf akkumulat mill-1991 sal-2001, jiġifieri EUR 41,7 miljun (jiġifieri EUR 29 miljun - ċifra vvalidata bid-Deċiżjoni 2002/149/KE tat-30 ta’ Ottubru 2001 (ĠU L 50, 21.2.2002, p. 66), EUR 6,1 miljun għall-2000 u EUR 6,6 miljun, qabel l-ispejjeż ta’ ristrutturar, fl-2001);
-
it-tnaqqis tar-riżorsi li jikkonsisti f’deprezzament żejjed fit-taxxa bejn l-istess dati, jiġifieri EUR 24 miljun (l-ammont jonqos minn EUR 86 għal 62 miljun fil-bilanċ fil-perjodu, u dan ifisser l-estensjoni tal-perjodu tal-ħlas regolari minn tnax għal għoxrin sena, użu inqas ta’ din ir-riżorsa u użu ta’ “ħlas bin-nifs” għall-aħħar unitajiet ikkunsinnati);
-
il-qligħ kapitali tat-trasferiment li rriżulta minn dan ir-ristrutturar, jiġifieri EUR 21 miljun, li ġej mit-tnaqqis tas-self nett u;
-
l-effett akkumulat tal-ispejjeż ta’ ristrutturar li żdiedu għal EUR 46,2 miljun (ara n-nota 58 f’qiegħ il-paġna).
(ii)
It-tieni metodu ta’ evalwazzjoni kien li jiġi ddeterminat l-ammont ta’ kapital regolatorju meħtieġ mill-banek għall-flotta kollha, ġaladarba l-banek biex jiffinanzjaw ix-xiri ta’ bastiment jeħtieġu kapital li jikkorispondi minn 20 % sa 25 % tal-valur tal-bastiment. Il-kalkolu magħmul mill-awtoritajiet Franċiżi, fuq il-bażi ta’ nfiq ta’ akkwist storiku tal-flotta ta’ EUR 843 miljun, wassal għal ħtiġijiet f’ekwità minn EUR 157 għal EUR 196 miljun. Meta sar it-tnaqqis mill-ekwità li kien hemm fl-2001, dan l-approċċ wassal għal ħtieġa ta’ rikapitalizzazzjoni minn EUR 101 miljun għal EUR 140 miljun.
72.
Il-metodu li finalment intgħażel mill-awtoritajiet Franċiżi biex jiddeterminaw l-ammont tar-rikapitalizzazzjoni jikkonsisti fil-kalkolu tal-ħtieġa ta’ finanzjament abbażi tal-proporzjon medju tal-kapital fuq id-djun finanzjarji osservat fis-sena 2000 f’ħames kumpaniji marittimi Ewropej. Minkejja d-diskrepanzi fil-bilanċi ta’ dawn l-impriżi, il-medja magħżula mill-awtoritajiet Franċiżi hija ta’ 79 %. L-awtoritajiet Franċiżi jemmnu li l-prospetti finanzjarji għall-perjodu 2002 sal-2007 jirriżultaw fi proporzjon medju ta’ kapital fuq id-djun finanzjarji ta’ 77 %, b’kapital regolatorju li laħaq EUR 169 miljun fl-2007. Livell ta’ kapital regolatorju bħal dan kellu jinkiseb permezz ta’ rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 76 miljun kif ukoll is-suċċess tal-miżuri previsti fil-pjan ta’ ristrutturar.
2.3.2. Il-miżuri ta’ wara r-rikapitalizzazzjoni tal-2002
2.3.2.1. Kumment preliminari
73.
Ir-rikapitalizzazzjoni u l-pjan ta’ ristrutturar tal-2002 ma tawx ir-riżultati previsti u, mill-2004 ‘il quddiem, il-qagħda ekonomika u finanzjarja tal-SNCM marret għall-agħar ħafna. Din id-deġenerazzjoni ġrat kemm minħabba fatturi interni (kunflitti soċjali, għanijiet ta’ produzzjoni li ma ntlaħqux biżżejjed jew tard wisq, telf tal-ishma fis-suq), minħabba fatturi esterni mill-SNCM (inqas interess lejn id-destinazzjoni ta’ Korsika, akkwist ta’ ishma fis-suq mis-CFF, żbalji ta’ ġestjoni min-naħa tal-Istat (66)) kif ukoll minħabba ż-żieda fil-prezz tal-fjuwil.
74.
Għalhekk, ir-riżultat kurrenti tal-SNCM wasal għal EUR -32,6 miljun fl-2004 u EUR -25,8 miljun fl-2005. Ir-riżultat nett kien ta’ EUR -29,7 miljun fl-2004 u EUR -28,8 miljun fl-2005.
75.
Id-deġenerazzjoni tal-qagħda ekonomika u finanzjarja tal-SNCM wasslet lill-awtoritajiet Franċiżi biex ibigħu aktar assi milli kien previst mill-pjan ta’ ristrutturar tal-2002 u mitlub mid-Deċiżjoni tal-2003 kif ukoll biex iniedu proċedura ta’ riċerka ta’ sħab privati.
Tabella 2
Lista tal-assi mibjugħin mill-SNCM mill-2002
Dħul nett mill-bejgħ
Data
Bejgħ propost fin-notifika tal-2002 (f’eluf ta’ EUR)
25 165
Aliso
(minflok Asco, skont id-Deċiżjoni tat-8.9.2004 tal-Kummissjoni)
(315)
30.9.2004
Napoléon
6 396
6.5.2002
Monte Rotondo
591
31.7.2002
Liberté
10 088
27.1.2003
Il-propjetà Schuman kollha
8 405
20.1.2003
Bejgħ supplementari impost mill-Kummissjoni bid-Deċiżjoni tagħha tad-9 ta’ Lulju 2003 (f’eluf ta’ EUR)
5 022
SCI Espace Schuman
765,7
24.6.2003
Southern Trader
2 153
22.7.2003
Someca
1 423,9
30.4.2004
Amadeus
680
12.10.2004
CCM
-
(67)
-
Bejgħ supplementari li sar bid-Deċiżjoni ta’ Lulju 2003 (f’eluf ta’ EUR)
12 600
Asco
7 100
24.5.2005
Sud-Cargos
4 300
15.9.2005
Bejgħ ta’ flettijiet mill-istokk ta’ akkomodazzjonijiet ta’ SNCM
(li qabel kienu okkupati mill-persunal ta’ SNCM)
1 200
minn 9.2003 sal-2006
TOTAL (f’eluf ta’ EUR)
42 385
2.3.2.2. Il-miżuri ta’ wara r-rikapitalizzazzjoni tal-2002
76.
Il-proċess tal-għażla tas-sħab privati sar mis-26 ta’ Jannar 2005 sal-aħħar ta’ Settembru 2005.
77.
Fis-26 ta’ Jannar u fis-17 ta’ Frar 2005, il-Gvern Franċiż ħabbar li kien ser jibda jfittex sieħeb privat biex ikollu sehem mill-kapital regolatorju tal-SNCM, bl-għan li jsaħħaħ l-istruttura finanzjarja tagħha u jakkumpanjaha fil-bidliet meħtieġa għall-iżvilupp tagħha.
78.
Wara li ħatret persuna indipendenti sabiex tissorvelja l-proċess ta’ riċerka, l-Agence des Participation de l’Etat (l-“APE”) tat mandat lil bank konsulent (“HSBC”) biex jikkuntattja xi xerrejja prospettivi.
79.
F’dan il-kuntest, tnejn u sebgħin investitur industrijali u finanzjarju ġew ikkuntattjati, bl-għan li jiddefinixxu l-kundizzjonijiet finanzjarji ta’ offerta li għandha l-għan li ssaħħaħ il-proġett industrijali tal-kumpanija u li żżomm ix-xogħol u l-eżekuzzjoni tajba tas-servizz pubbliku. Tlieta u għoxrin minnhom esprimew interess, ġew iffirmati ħmistax-il ftehim ta’ kunfidenzjalità u ntbagħtu ħmistax-il memorandum ta’ informazzjoni. Sitt kumpaniji ppreżentaw xi offerti fl-ewwel ftuħ fis-6 ta’ April 2005 u fit-tieni ftuħ fis-17 ta’ Ġunju 2005 ġew milqugħa tliet offerti (Connex li minn dakinhar saret Veolia Transdev (VT), Caravelle u BCP) kif ukoll espressjoni ta’ interess għal sehem minoritarju (Comanav). Tliet offerti ntlaqgħu fit-tielet stadju fit-28 ta’ Lulju 2005.
80.
Fl-14 ta’ Settembru 2005, kull impriża ġiet mistiedna biex terġa’ tagħti l-offerta tagħha fissa u definita qabel il-15 ta’ Settembru 2005. F’din id-data, billi l-kumpanija Connex irtirat l-offerta tagħha, is-servizzi tal-Istat laqgħu żewġ offerti fissi ta’ injezzjoni ta’ kapital u ta’ akkwiżizzjoni totali tal-kapital mill-gruppi BCP u Caravelle.
81.
Fis-27 ta’ Settembru 2005, Franza ppubblikat stqarrija uffiċjali li tindika li, fuq il-bażi ta’ analiżi fid-dettall taż-żewġ offerti, intgħażlet l-offerta tal-grupp BCP peress li, minbarra li kienet l-aktar waħda aċċettabbli mil-lat finanzjarju, kienet tissodisfa wkoll l-interessi tal-kumpanija, tas-servizz pubbliku u tax-xogħol. L-offerta tal-bidu tal-BCP kienet tipproponi prezz negattiv ta’ EUR 113-il miljun u kienet l-aktar stima baxxa tal-prezz negattiv.
82.
Din l-offerta inizjali tax-xerrejja prospettivi kienet tipprevedi espliċitament il-possibbiltà li tinbidel l-offerta tal-bidu skont il-verifiki li jsiru tal-kontijiet. L-awtoritajiet Franċiżi indikaw li l-prezz negattiv tal-bidu ġie rivedut ‘il fuq wara l-verifika tal-kontijiet li ngħataw fis-16 ta’ Diċembru 2005 minħabba xi elementi oġġettivi li affettwaw il-kuntest regolatorju u ekonomiku li fih topera l-SNCM u li sar wara li ġiet ippreżentata l-offerta fil-15 ta’ Settembru 2005. Il-prezz negattiv għalhekk ġie mibdul għal EUR 200 miljun.
83.
In-negozjati li saru bejn l-awtoritajiet Franċiżi u x-xerrejja futuri, jiġifieri l-BCP assoċjat mal-grupp Connex, li wara sar Veolia Transdev, sussidjarja ta’ Veolia, wasslu biex din iċ-ċifra tilħaq EUR 142,5 miljun, miżjuda bil-ħlas ta’ parti mill-ispejjeż li għandhom x’jaqsmu mal-assigurazzjoni tas-saħħa tal-pensjonanti tal-SNCM (jiġifieri EUR 15,5-il miljun).
84.
Wara l-proċess ta’ għażla miftuħ, trasparenti u nondiskriminatorju, fl-aħħar intlaħaq ftehim fit-13 ta’ Ottubru 2005 bejn l-Istat, BCP u VT f’kuntest soċjali u finanzjarju diffiċli ħafna. Għalhekk VT hija l-operatriċi industrijali tal-SNCM (b’sehem ta’ 28 %) filwaqt li l-BCP hija l-azzjonista ta’ referenza b’sehem ta’ 38 %. L-Istat impenja ruħu, b’mod partikolari għall-impjegati, li jibqa’ azzjonist tal-kumpanija b’25 % (68) tal-ishma. BCP u VT stabbilixxew pjan ta’ negozju għall-SNCM li ġie ppreżentat lill-Kummissjoni Ewropea fis-7 ta’ April 2006.
(a) Il-kontenut tal-Memorandum ta’ Qbil
85.
Il-Memorandum ta’ Qbil li fih hemm imniżżel li 75 % tal-kapital tal-SNCM jingħata lil xerrejja privati, ġie ffirmat fis-16 ta’ Mejju 2006 bejn il-partijiet (BCP, VT u CGMF).
86.
Is-Sezzjoni II tal-Memorandum ta’ Qbil, tipprevedi li s-CGMF timpenja ruħha biex tapprova, tissottoskrivi u tillibera għal kollox żieda tal-kapitali tal-SNCM b’ammont globali ta’ EUR 142,5 miljun.
87.
Flimkien maż-żieda fil-kapital, is-CGMF timpenja ruħha li tagħmel disponibbli għall-SNCM, taħt forma ta’ ħlas minn qabel f’kont kurrenti, is-somma ta’ EUR 38,5 miljun. Dan l-avvanz f’kont kurrenti, ser jiġi ttrasferit mill-SNCM f’idejn fiduċjarju (il-bank CIC), sabiex jintuża għall-finanzjament ex gratia ta’ parti mill-ispiża, flimkien mal-ammonti pagabbli skont il-leġiżlazzjoni u l-ftehimiet f’każ li pjan ta’ tnaqqis tal-impjegati jiġi implimentat mix-xerrejja. Il-ħlas tal-kumpens, minbarra l-indennizzi li jiġu riċevuti skont id-dispożizzjonijiet ġuridiċi u konvenzjonali, jsir fuq bażi individwali u speċifika marbut mal-impjegati li telqu mill-impriżi u li l-kuntratt ta’ xogħol tagħhom ġie miksur.
88.
Dan il-mekkaniżmu huwa previst fl-Artikolu II.2 tal-protokoll ta’ bejgħ tas-16 ta’ Mejju 2006 li jimponi li dan il-kont għandu jintuża “Għall-finanzjament tal-porzjon tal-infiq tat-tluq volontarju possibbli jew ksur ta’ xi kuntratti tax-xogħol […] li jiżdied mal-ammonti ta’ kull natura li jridu jitħallsu mill-impjegatur skont id-dispożizzjonijiet ġuridiċi u kuntrattwali”. Il-fiduċjarju għandu “id-dmir li jillibera l-fondi malli l-impjegati kkonċernati li ma kinux soġġetti għal assenjazzjoni interna mill-ġdid fil-grupp SNCM jitilqu b’mod effettiv mill-kumpanija u li jillibera l-bilanċ tal-ammont iddepożitat meta jlesti d-dmir tiegħu ta’ sekwestrant”. It-tħaddim ta’ dan il-kont huwa s-suġġett ta’ ftehim ta’ fiduċja anness mal-Memorandum ta’ Qbil. Biex il-kont miżmum minn terzi jiġi attivat, l-SNCM ikollha tagħti lill-President tas-CGMF il-lista ta’ ismijiet ta’ persuni li l-kuntratt tax-xogħol tagħhom ġie tterminat u li għalih tintalab l-attivazzjoni tas-sewkestru kif ukoll dikjarazzjoni ta’ kull xahar tan-nefqiet netti li hija dikjarazzjoni eżawrjenti tal-miżati u l-ispejjeż kollha mħallsa lill-impjegati kkonċernati. Fl-istess waqt, l-SNCM tinnotifika lill-fiduċjarju l-“ispiża addizzjonali ta’ kull xahar tal-impjegati”, spjegata skont kull impjegat, li tikkorrispondi għas-suppliment lil hinn minn kull tip ta’ somom li jridu jitħallsu minn min iħaddem taħt id-dispożizzjonijiet ġuridiċi u konvenzjonali. L-ammont globali tal-miżuri komplementari ex gratia żejda mill-Istat ma jistax fi kwalunkwe każ jaqbeż EUR 38,5 miljun u f’każ li dawn il-miżuri soċjali supplementari ma jilħqux dan il-limitu fit-tliet snin ta’ wara l-bejgħ, iż-żejjed jitħallas lura lill-Istat.
89.
Wara dawn l-operazzjonijiet, is-Sezzjoni III tal-Memorandum ta’ Qbil jipprevedi li s-CGMF tbigħ lil xerrejja privati l-ishma tagħha li jirrappreżentaw 75 % tal-ishma li jikkostitwixxu l-kapital azzjonarju tal-impriża u l-kont f’idejn terzi li għandu jintuża biex tiġi ffinanzjata l-parti tal-pjan soċjali li jaqbeż l-obbligi kuntrattwali jew ġuridiċi.
90.
Is-Sezzjoni III tal-Memorandum ta’ Qbil tipprevedi wkoll żieda kapitali addizzjonali ta’ EUR 8,75 miljun mill-BCP/VT, li tkun disponibbli għall-SNCM skont il-ħtiġijiet tal-fondi tagħha. Fil-paragrafu III.2.7 tal-Memorandum ta’ Qbil, huwa previst li l-valur tal-ishma tas-CGMF ikun l-istess, f’kull mument, bħall-valur nominali oriġinali miżjud bi […] % tal-valur nominali tiegħu mħallas, immultiplikat b’J/365, fejn J huwa n-numru ta’ jiem mid-data tat-twettiq, bi tnaqqis ta’ kull ammont imħallas (pereżempju dividendi). Dawn ir-regoli ma japplikawx f’każ ta’ salvataġġ jew stralċ ġudizzjarju tal-kumpanija.
91.
Il-Memorandum ta’ Ftehim (Sezzjoni III.5) għandu klawżola ta’ terminazzjoni tal-bejgħ tal-SNCM li tista’ tiġi pprattikata b’mod konkomitanti mix-xerrejja f’każ li jseħħ wieħed mill-avvenimenti li ġejjin jekk dawn l-ipoteżijiet ikollhom l-effett li jqiegħdu f’dubju l-kredibbiltà tal-pjan tan-negozju tagħhom u r-ritorn għall-vijabbiltà tal-kumpanija:
-
ma jingħatax il-kuntratt ta’ delega ta’ servizz marittimu pubbliku marittimu għal Korsika għall-perjodu li jibda mill-1 ta’ Jannar 2007 jew jingħata taħt kundizzjonijiet imnaqqsa b’mod sostanzjali;
-
kull Deċiżjoni negattiva tal-Kummissjoni Ewropea jew sentenza mill-Qorti Ġenerali jew il-Qorti tal-Ġustizzja, bħal rifjut tal-operazzjoni jew l-impożizzjoni ta’ kundizzjonijiet li jkollhom impatt sostanzjali fuq il-valur tal-kumpanija, u dan fi żmien sitt snin mid-data tal-akkwist mill-imsieħba tad-drittijiet fuq il-kumpanija.
92.
Is-Sezzjoni VII tal-Memorandum ta’ Qbil tipprevedi li s-CGMF tieħu f’idejha parti mill-obbligi soċjali tal-SNCM bl-ispejjeż tal-assigurazzjonijiet tas-saħħa tal-pensjonanti għall-ammont stmat għal EUR 15,5-il miljun mill-jum li fih tiġi ttrasferita s-sjieda tal-impriża.
93.
Ir-regoli ta’ governanza tal-impriża huma speċifikati fis-Sezzjoni IV tal-Memorandum ta’ Qbil. Huwa previst li ser ikun hemm emenda tal-metodu ta’ ġestjoni tal-SNCM li ser tinbidel f’kumpanija pubblika b’direttorat u bord ta’ sorveljanza. Dan tal-aħħar ser ikun magħmul minn 10, imbagħad minn 14-il membru. Il-presidenza tiegħu ser tingħata b’mod tranżitorju lil rappreżentant tal-Istat. Jekk id-DSP tiġi allokata lill-SNCM, il-President tal-bord ta’ sorveljanza jiġi sostitwit minn rappreżentant tal-BCP. Id-direttorat għandu l-funzjoni li jiżgura l-ġestjoni operattiva tal-SNCM.
94.
Fis-26 ta’ Mejju 2006, il-gvern Franċiż ikkonferma l-bejgħ tal-SNCM kif ukoll il-miżuri msemmijin qabel.
(b) Il-miżuri
95.
Fid-dawl ta’ dak li ntqal qabel, il-Memorandum ta’ Qbil għandu tliet tipi ta’ miżuri tal-Istat li jiġġustifikaw investigazzjoni skont ir-regoli tal-Unjoni fil-qasam tal-għajnuniet mill-Istat:
-
il-bejgħ ta’ 75 % tal-SNCM bi prezz negattiv ta’ EUR 158 miljun (injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 142,5 miljun u l-ħlas tal-ispejjeż tal-assigurazzjoni tas-saħħa għall-ammont ta’ EUR 15,5-il miljun);
-
il-ħlas bil-quddiem fil-kont kurrenti mis-CGMF ta’ EUR 38,5 miljun lill-persunal issensjat mill-SNCM;
-
iż-żieda fil-kapital ta’ EUR 8,75 miljun sottoskritta mis-CGMF b’mod konġunt u konkomitanti mal-kontribuzzjoni ta’ EUR 26,25 miljun li saret mill-VT u l-BCP.
-
il-klawżola tat-terminazzjoni tal-bejgħ (69)
2.4. IL-KUNTEST TA’ DIN ID-DEĊIŻJONI
96.
Din id-Deċiżjoni finali tirrigwarda l-miżuri implimentati minn Franza favur l-SNCM mit-18 ta’ Frar 2002, li huma:
-
il-bilanċ tal-injezzjoni f’kapital tas-CGMF lill-SNCM għal ammont ta’ EUR 76 miljun li saret fl-2002, jiġifieri EUR 15,81 miljun;
-
- il-prezz ta’ bejgħ negattiv tal-SNCM mis-CGMF għal ammont ta’ EUR 158 miljun;
-
il-ħlas bil-quddiem fil-kont kurrenti mis-CGMF ta’ EUR 38,5 miljun lill-persunal issensjat mill-SNCM;
-
iż-żieda fil-kapital ta’ EUR 8,75 miljun sottoskritta mis-CGMF;
97.
Din id-deċiżjoni ma tirrigwardax il-kumpens tal-obbligi ta’ servizz pubbliku tal-SNCM għall-perjodu 1991-2001 li l-kompatibbiltà tiegħu kienet ikkonfermata mis-sentenza tal-Qorti tal-11 ta’ Settembru 2012 (70).
98.
Lanqas ma tirrigwarda l-analiżi tal-kumpens finanzjarju li ngħatat jew li għandha tingħata l-SNCM taħt l-obbligi ta’ servizz pubbliku għall-perjodu 2007-2013, li kien soġġett għal proċedura separata (71).
99.
Barra minn hekk, għandu jiġi nnotat li s-sentenza tal-11 ta’ Novembru 2012 kienet is-suġġett ta’ żewġ appelli quddiem il-Qorti ppreżentati rispettivament mill-SNCM u minn Franza fil-kawżi konġunti C-533/12 P u C-536/12 P. Madankollu, din id-deċiżjoni qiegħda tkun implimentata bis-sentenza taħt appell, għaliex din is-sentenza annullat id-deċiżjoni tat-8 ta’ Lulju 2008. F’dawn il-kundizzjonijiet, jekk l-analiżi tal-appelli twassal għall-annullament parzjali jew sħiħ tas-sentenza tal-11 ta’ Novembru 2012 u twassal għall-irkupru ta’ ċerti partijiet annullati minn din is-sentenza permezz tad-Deċiżjoni tat-8 ta’ Lulju 2008, din id-deċiżjoni taqa’, minħabba s-sentenzi ta’ appell, kif ukoll minħabba li din d-deċiżjoni tirrigwarda miżuri mdaħħlin mill-ġdid.
2.5. IR-RAĠUNIJIET LI WASSLU GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI FL-2002 U GĦALL-ESTENSJONI TAGĦHA FL-2006
2.5.1. Il-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali tal-2002
100.
Fid-Deċiżjoni tagħha ta’ ftuħ tal-proċedura tad-19 ta’ Awwissu 2002, il-Kummissjoni, filwaqt li rrikonoxxiet lill-SNCM kienet impriża f’diffikultà, esprimiet id-dubji tagħha dwar il-kompatibbiltà tal-miżura nnotifikata mal-kriterji deskritti fil-punt 3.2.2 tal-linji gwida tal-1999 li kienu fis-seħħ dak iż-żmien.
101.
Il-Kummissjoni esprimiet ċerti dubji fuq il-pjan ta’ ristrutturar minħabba n-nuqqas ta’ analiżi tar-raġunijiet ta’ telf tal-impriża. B’mod partikolari, il-Kummissjoni għamlet xi mistoqsijiet dwar il-konnessjoni bejn it-telf u l-obbligi ta’ servizz pubbliku, l-impatt tal-politika tax-xiri ta’ bastimenti tal-SNCM fuq il-kontijiet tagħha ta’ qligħ u telf u l-miżuri previsti biex tiżdied il-produzzjoni tal-impriża.
102.
Barra minn hekk il-Kummissjoni enfasizzat xi nuqqasijiet fil-pjan ta’ ristrutturar, b’mod partikolari n-nuqqas ta’ miżuri konkreti biex jitnaqqas l-ammont tal-konsum intermedjarju u n-nuqqas ta’ indikazzjoni fuq il-politika tariffarja futura tal-SNCM.
103.
Il-Kummissjoni kellha xi dubji wkoll dwar ir-rilevanza tal-metodu ta’ kalkolu magħżul mill-awtoritajiet Franċiżi biex jiġi stabbilit l-ammont tar-rikapitalizzazzjoni u dwar xi ipoteżijiet magħżula biex jiġu stabbiliti xi simulazzjonijiet finanzjarji.
2.5.2. L-estensjoni tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali tal-2006
104.
Bid-Deċiżjoni tagħha tat-13 ta’ Settembru 2006, il-Kummissjoni ddeċidiet li testendi l-proċedura ta’ investigazzjoni formali tal-2002 għall-miżuri previsti fil-qafas tat-trasferiment tal-SNCM fis-settur privat.
105.
F’każ li dan l-ammont jiġi kkwalifikat bħala għajnuna kompatibbli skont l-Artikolu 86(2) tat-Trattat tal-KE, il-Kummissjoni kienet tal-fehma li dan kellu jkun evalwat fid-dawl tal-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuniet mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar tal-impriżi f’diffikultà (minn hawn ‘il quddiem: “il-linji gwida tal-2004”) (72). Minħabba li l-ammont tal-għajnuna għar-ristrutturar huwa ħafna aktar baxx minn dak li kien innotifikat fl-2002 u approvat fl-2003, il-Kummissjoni esprimiet id-dubji tagħha dwar l-opportunità li żżomm il-kontropartijiet kollha imposti fuq l-SNCM bid-Deċiżjoni tal-2003.
106.
Il-Kummissjoni esprimiet id-dubji tagħha wkoll fuq ir-rispett tal-kundizzjonijiet imposti mid-Deċiżjoni tal-2003, jiġifieri l-prinċipju ta’ price leadership u n-numru ta’ vjaġġi għal Korsika.
107.
Dwar il-prezz ta’ bejgħ negattiv tal-SNCM, il-Kummissjoni esprimiet id-dubji tagħha dwar il-konformità mal-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq tar-rikapitalizzazzjoni mill-Istat qabel il-bejgħ tal-SNCM. B’mod partikolari, il-Kummissjoni esprimiet id-dubji tagħha dwar il-validità tal-kalkolu tal-ispejjeż tal-istralċ li l-Istat bħala azzjonist għandu jħallas f’każ ta’ stralċ tal-SNCM.
108.
Il-Kummissjoni ddubitat il-fatt li l-miżuri finanzjarji jistgħu jiġġustifikaw ruħhom skont il-linji gwida tal-2004.
109.
Hija esprimiet ukoll id-dubji tagħha fuq is-suġġett tat-tieni rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 8,75 miljun f’dak li jirrigwarda r-rispett tal-prinċipji ta’ konkomitanza bejn l-investiment privat u pubbliku u l-identità tal-kundizzjonijiet ta’ sottoskrizzjoni skont il-ġurisprudenza.
110.
Il-Kummissjoni fl-aħħar nett, esprimiet id-dubji tagħha għall-fatt li l-miżuri soċjali supplimentari ta’ EUR 38,5 miljun ta’ għajnuna personali jistgħu jkunu vantaġġ indirett għall-impriża. Hija speċifikat ukoll ir-riskju ta’ kontradizzjoni dwar l-indennizzi supplementari ta’ tkeċċija bħala parti mir-riskji li għandu investitur prudenti.
III. KUMMENTI TAL-AWTORITAJIET FRANĊIŻI DWAR ID-DEĊIŻJONI TAL-FTUĦ
3.1. DWAR IR-RIKAPITALIZZAZZJONI TAL-2002
111.
Il-pjan ta’ ristrutturar innotifikat fl-2002 kien jikkonsisti f’injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 76 miljun, li minnhom EUR 53,48 miljun kienu jikkonsistu f’kumpens għal servizz pubbliku. Jekk wieħed iqis il-bejgħ tal-assi li għamlet l-SNCM (73), l-ammont tal-għajnuna attwalment imħallas issa jammonta għal EUR 69 292 400. L-awtoritajiet Franċiżi jikkunsidraw li għalkemm l-ammont ta’ EUR 53,48 miljun huwa għajnuna kompatibbli, l-ammont tal-għajnuna li għandu jitqies bħala għajnuna għar-ristrutturar taħt in-notifika tal-2002, jammonta effettivament għal EUR 15,81 miljun.
3.2. DWAR IL-MIŻURI TA’ WARA R-RIKAPITALIZZAZZJONI TAL-2002
112.
Franza tfakkar, b’mod preliminari, li l-gravità tal-movimenti soċjali tal-2004/2005 u d-deġenerazzjoni tal-qagħda ekonomika u finanzjarja tal-SNCM ġiegħlu lill-Istat azzjonist iniedi f’Jannar 2005 proċedura ta’ selezzjoni ta’ investituri privati u jimplimenta miżuri ta’ emerġenza (b’mod partikolari l-bejgħ ta’ Asco u tas-sehem fis-Sud-Cargos (74)).
3.2.1. Dwar il-prezz negattiv tal-bejgħ tal-SNCM
113.
Skont il-ġurisprudenza Komunitarja fil-qasam, fis-seħħ dak iż-żmien, l-awtoritajiet Franċiżi jistiednu lill-Kummissjoni biex tikkunsidra li l-prezz ta’ bejgħ negattiv tal-SNCM ta’ EUR 158 miljun m’għandu ebda miżura li tikkwalifika bħala għajnuna skont l-Artikolu 87(1) KE, minħabba li l-Istat Franċiż aġixxa bħala investitur privat f’ekonomija tas-suq.
114.
Fuq bażi preliminari, Franza tindika li l-prezz finali ta’ EUR 158 miljun, li huwa aktar baxx mill-prezz negattiv li x-xerrejja talbu fil-bidu wara l-awditu tagħhom tal-kontijiet tal-SNCM, huwa r-riżultat ta’ negozjar ta’ bejgħ ta’ kontroll li sar fil-qafas ta’ sejħa għall-offerti miftuħa, trasparenti u nondiskriminatorja, u għal dan, huwa tassew prezz tas-suq.
115.
Franza tikkunsidra li, minħabba li din it-tfittxija ta’ sieħeb privat għall-SNCM saret fil-qafas ta’ proċedura ta’ sejħa għall-offerti miftuħa, trasparenti u nondiskriminatorja, meta tlestiet intgħażlet l-aħjar offerta, bil-prezz tal-bejgħ li huwa l-prezz tas-suq.
116.
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, il-bejgħ bi prezz negattiv ta’ EUR 158 miljun sar fl-aktar kundizzjonijiet favorevoli għall-Istat b’mod konformi mal-ġurisprudenza Komunitarja u mal-prattika deċiżjonali tal-Kummissjoni u għalhekk ma fih ebda element ta’ għajnuna. Franza hija tal-fehma li dan il-prezz negattiv huwa aktar baxx mill-ispiża tal-istralċ li l-Istat kieku kellu jħallas f’każ li kellu jsir stralċ tal-impriża.
117.
Din il-konklużjoni tixref kemm meta jiġi applikat l-approċċ meħud mill-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Komunitajiet Ewropej (minn hawn ‘il quddiem: “il-każistika ta’ Gröditzer” (75)) kif ukoll meta jiġi applikat l-approċċ ibbażat fuq l-analiżi tal-ispejjeż effettivi ta’ likwidazzjoni tal-SNCM (id-Deċiżjoni ABX (76)).
118.
Rigward l-ewwel metodu li huwa bbażat fuq il-każistika ta’ Gröditzer, Franza tgħid li din is-sentenza kkonfermat l-evalwazzjoni tal-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha tat-8 ta’ Lulju 1999, li skont din “il-valur biss tal-likwidazzjoni […] tal-assi, […], irid jiġi kkunsidrat bħala nfiq tal-likwidazzjoni” (77).
119.
Rigward dan, ir-rapporti tas-CGMF (78) u ta’ Oddo-Hastings (79) jistmaw li l-valur minimu tal-likwidazzjoni tal-assi huwa ta’ EUR 190,3 miljun fit-30 ta’ Settembru 2005 (80).
120.
Għalhekk, minħabba li l-Istat bħala proprjetarju azzjonist ta’ kumpanija huwa responsabbli għad-djun tagħha biss sal-valur tal-likwidazzjoni tal-assi tagħhom (il-każistika Hytasa (81)), Franza tafferma li l-valur tal-likwidazzjoni tal-assi tal-kumpanija stmat għal minimu ta’ EUR 190,3 miljun huwa b’mod ċar ogħla mill-prezz negattiv ta’ bejgħ ta’ EUR 158 miljun.
121.
Dwar it-tieni metodu, Franza tindika li dan jirriżulta mid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni dwar l-għajnuna mill-Istat implimentata mill-Belġju favur l-ABX Logistics, li fiha l-Kummissjoni investigat prezz ta’ bejgħ negattiv, li għandu, bħal f’dan il-każ, in-natura ta’ prezz ta’ suq, billi qabblitu mal-ispejjeż li l-Istat azzjonist ħallas b’mod effettiv fil-qafas ta’ likwidazzjoni bonarja jew ġudizzjarja bħal meta jiġu stmati minn terz indipendenti. Skont Franza, il-Kummissjoni tammetti b’mod partikolari f’din id-Deċiżjoni l-validità ta’ ċertu numru ta’ spejjeż li jistgħu jirriżultaw minn azzjoni biex tagħmel tajjeb għad-djun mid-debituri (action en comblement de passif) jew mil-likwidazzjoni tal-fergħat l-oħra tal-grupp li jillikwidaw s-sussidjarja tiegħu.
122.
Fuq il-bażi tar-rapporti tas-CGMF u Oddo-Hastings imsemmijin qabel, l-awtoritajiet Franċiżi jemmnu li l-ispejjeż reali kollha li kellha tħallas ir-Repubblika Franċiża bħala azzjonista, kienu bejn EUR 312,1 u EUR 361 miljun fit-30 ta’ Settembru 2005 u li jinqasmu kif ġej:
-
EUR [70-80] (*) miljun taħt il-pjan soċjali konvenzjonali, li jinkludi l-ispejjeż kollha relatati mat-terminazzjoni tal-kuntratt tax-xogħol u b’mod konvenzjonali għandhom jitħallsu mill-impriża;
-
EUR [30-40] (*) miljun taħt il-pjan soċjali mhux konvenzjonali, li jinkludi l-ispejjeż kollha relatati mal-miżuri ta’ akkumpanjament marbuta mal-obbligi ġuridiċi u regolatorji tal-SNCM f’dak li jirrigwarda t-tkeċċija u spejjeż indiretti relatati mal-pjan soċjali konvenzjonali;
-
Bejn EUR [200-210] (*) u [250-260] (*) miljun għall-ħlas tal-indennizzi supplementari tas-sensji imputabbli lill-Istat mill-imħallef, minbarra l-kumpens imħallas taħt il-pjan soċjali konvenzjonali u mhux konvenzjonali, skont is-sentenza Aspocomp Group Oyj tal-Qorti tal-Appell ta’ Rouen tat-22 ta’ Marzu 2005.
123.
Dan il-metodu jikkunsidra b’mod partikolari r-riskju li kien ikollu l-Istat Franċiż li jiġi msejjaħ biex “jagħmel tajjeb għad-djun” kieku ġie kkunsidrat minn qorti bħala diriġent de facto tal-SNCM. L-awtoritajiet Franċiżi jemmnu li r-riskju ta’ azzjoni biex tagħmel tajjeb għad-djun ma jistax jiġi eskluż, b’mod partikolari fir-rigward ta’ preċedent stabbilit mill-Qorti ta’ Kassazzjoni (Cour de Cassation) fi Franza (82). Għalhekk, f’bosta ittri lill-Kummissjoni, l-awtoritajiet Franċiżi qalu li l-ipoteżi li l-Istat jiġi ordnat minn qorti nazzjonali biex jagħmel tajjeb għad-djun tal-impriża li jidderiġi hija xenarju possibbli ħafna u li għandha tiġi kkunsidrata fil-kalkolu tal-infiq effettiv ta’ stralċ possibbli tal-SNCM.
124.
Fit-30 ta’ Settembru 2005, il-valur residwali tal-assi tal-SNCM (jiġifieri EUR 190,3 miljun) kien, wara l-ħlas tad-djun privileġġati, EUR 36,5 miljun. L-elementi l-oħra ta’ nfiq ikkunsidrati għall-azzjoni kontra l-Istat biex jagħmel tajjeb għad-djun jinkludu b’mod partikolari l-ispejjeż għat-terminazzjoni tal-kuntratti ewlenin tal-operat, l-ispejjeż għat-terminazzjoni ta’ kiri tal-bastimenti u l-ħlas tad-djun bla garanzija, u dan jirriżulta għal insuffiċjenza ta’ assi li jammontaw għal EUR 134,4 miljun. L-awtoritajiet Franċiżi jikkunsidraw li l-Istat kellu jiġi ordnat iħallas bejn 85 u 100 % ta’ dan l-ammont.
125.
Barra minn dan, l-awtoritajiet Franċiżi jikkunsidraw li, minħabba r-relazzjoni ta’ dipendenza mal-SNCM, u skont każistika oħra Franċiża (83), l-istralċ tal-impriża seta’ jġiegħel lill-qorti tordna l-ħlas tad-danni u interessi lill-impjegati. Skont din il-każistika, l-awtoritajiet Franċiżi jemmnu li kien ikun ferm possibbli li l-qorti tistabbilixxi l-ammont tal-indennizzi supplementari fuq il-bażi tal-indennizzi li setgħu jiġu mħallsa fil-qafas ta’ pjan soċjali ppreżentat qabel l-istralċ.
126.
Skont dan l-approċċ, l-analiżi tal-ispejjeż effettivi li kellhom jitħallsu mill-Istat azzjonist turi li l-infiq għall-Istat tal-bejgħ tal-SNCM bi prezz negattiv ta’ EUR 158 miljun huwa inqas mill-infiq effettiv li kellu jħallas f’każ li jsir stralċ ġudizzjarju tal-impriża.
127.
Fl-aħħar mill-aħħar, l-awtoritajiet Franċiżi jemmnu li dan l-ammont ma jistax jiġi kklassifikat bħala għajnuna mill-Istat.
3.2.2. Dwar l-injezzjoni ta’ kapital konġunt tal-azzjonisti
128.
Franza temmen li, permezz ta’ dan ix-xiri ta’ ishma, hija ġabet ruħha bħala investitur prudenti għaliex, minn naħa, hija intervjeniet b’mod konkomitanti u minoritarju mal-BCP u l-VT u, min-naħa l-oħra, dan is-sehem jibbenefika minn remunerazzjoni f’kapital fiss ta’ […] (*) % kull sena, u dan jeżonera lill-Istat mir-riskju ta’ attwazzjoni tal-pjan tan-negozju. Fil-fatt, Franza tgħid li din ir-rata ta’ profitt hija sodisfaċenti ħafna għal investitur privat (84). Madankollu, hija tispeċifika li m’għandha titħallas ebda remunerazzjoni f’każ li jsir salvataġġ jew stralċ ġudizzjarju tal-SNCM jew l-eżerċitar tal-klawżola ta’ terminazzjoni mix-xerrejja.
3.2.3. Dwar il-miżuri soċjali supplementari (għajnuna individwali)
129.
Franza tikkunsidra, waqt li tirreferi għall-prattika deċiżjonali tal-Kummissjoni, b’mod partikolari i-każ SFP (Société française de production) (85), li dan il-finanzjament huwa għajnuna individwali li mhix ta’ benefiċċju għall-impriża. Għalhekk, l-implimentazzjoni permezz ta’ fondi pubbliċi ta’ miżuri soċjali supplimentari favur xi persuni li jingħataw is-sensja, mingħajr ma dawn il-miżuri jneħħu r-responsabiltajiet normali ta’ min iħaddem, taqa’ taħt il-politika soċjali tal-Istati Membri u ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
3.2.4. Dwar it-tneħħija tar-restrizzjonijiet imposti mid-Deċiżjoni mħassra tal-2003
130.
L-awtoritajiet Franċiżi jfakkru, minn naħa, li l-kundizzjonijiet imposti mid-Deċiżjoni tal-2003 kienu implimentati kollha u ssodisfati fil-perjodu 2003-2006. Min-naħa l-oħra, l-awtoritajiet Franċiżi jemmnu li dawn il-miżuri m’għadhomx meħtieġa biex jipprevjenu distorsjoni tal-kompetizzjoni u li ż-żamma tagħhom tmur kontra l-prinċipju ta’ proporzjonalità meta wieħed iqis il-limitazzjoni tal-ammont tal-għajnuniet għar-ristrutturar, li issa naqas għal EUR 15,81 miljun. B’mod partikolari, l-awtoritajiet Franċiżi jemmnu li għandhom jitneħħew il-kundizzjonijiet li għadhom jistgħu jkunu applikati, jiġifieri dawk li huma relatati mal-projbizzjoni li tiġi mmodernizzata l-flotta tal-SNCM, ir-rispett tal-prinċipju tal-price leadership għal dak li għandu x’jaqsam mat-tariffi u ż-żamma ta’ ċertu numru ta’ frekwenzi.
3.3. KONKLUŻJONI
131.
Jekk il-Kummissjoni minkejja kollox tikkwalifika l-miżuri l-ġodda kollha jew parti minnhom bħala għajnuna mill-Istat, Franza tiġbed l-attenzjoni tal-Kummissjoni għall-fatt li l-miżuri l-ġodda, filwaqt li jiżguraw ir-ritorn għall-vijabbiltà tal-SNCM, jistgħu jippermettu ż-żamma ta’ kompetizzjoni fis-swieq inkwistjoni, b’mod partikolari fis-suq tas-servizz ta’ trasport għal Korsika. Dan l-element, skont Franza, huwa wieħed mill-prinċipji tal-linji gwida dwar is-salvataġġ ta’ impriża f’diffikultà bħalma kien imfakkar, f’dan il-każ, mill-Kummissjoni (paragrafu 283 tad-Deċiżjoni annullata tagħha) u mill-Qorti Ġenerali fis-sentenza tagħha tal-15 ta’ Ġunju 2005 (premessa 117). B’mod partikolari, din tal-aħħar fakkret li l-Kummissjoni tista’ tikkonsidra, fl-eżerċitar tad-diskrezzjoni wiesgħa tagħha, li l-preżenza ta’ impriża kienet meħtieġa biex tipprevjeni l-ħolqien ta’ struttura oligopolistika msaħħa tas-swieq inkwistjoni.
132.
Rigward l-iffissar tal-kumpensi li l-SNCM tista’ tiġi ordnata tħallas, Franza tissuġġerixxi li l-Kummissjoni tikkunsidra l-istruttura tas-suq. Għalhekk, tnaqqis fil-kapaċitajiet tal-SNCM jista’ jsaħħaħ il-pożizzjoni li issa hija dominanti tas-CFF fis-suq tas-servizz ta’ trasport għal Korsika (86).
133.
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, il-pjan għar-ristrutturar, kif kien aġġornat, huwa konformi mal-kriterji ta’ kompatibbiltà maħruġa mill-Kummissjoni fil-linji gwida tagħha tal-1999 u l-2004. Il-miżuri kollha li jidhru fil-kuntest tal-privatizzazzjoni tal-SNCM jippermettu wkoll li tiġi stabbilita mill-ġdid mill-aħħar tal-2009 il-vijabbiltà fuq żmien twil tal-SNCM u jkunu limitati għall-minimu meħtieġ għal dan ir-ritorn lejn il-vijabbiltà.
IV. OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET INTERESSATI
4.1. DWAR ID-DEĊIŻJONI TA’ FTUĦ TAL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI TAL-2002
4.1.1. Osservazzjonijiet ta’ Corsica Ferries (CFF)
134.
Filwaqt li l-ewwel nett tikkontesta li l-SNCM hija impriża f’diffikultà skont il-linji gwida (87), is-CFF tqajjem dubji dwar il-kapaċità tal-SNCM li tibda tagħmel qligħ fuq ir-rotot li mhumiex issussidjati. Is-CFF tosserva wkoll li, għall-kuntrarju ta’ dak li jintqal fil-pjan ta’ ristrutturar (88), is-servizz ta’ trasport għal Livorno għadu jsir.
135.
Dwar il-kwistjoni ta’ tnaqqis tal-ispejjeż, is-CFF jiddispjaċiha li m’għandhiex aċċess għal ċerti elementi tal-pjan ta’ ristrutturar li r-rappreżentanti tagħha kkritikaw (89).
136.
Is-CFF hija tal-opinjoni li l-kalkolu tal-awtoritajiet Franċiżi li wassal għall-ammont ta’ EUR 76 miljun huwa purament nozzjonali (90) filwaqt li jidhrilha li l-proporzjon tal-ekwità mad-djun finanzjarji ta’ 79 % stabbilit mill-awtoritajiet Franċiżi huwa eżaġerat (91). Għal dak li għandu x’jaqsam mal-ishma tal-SNCM, is-CFF tosserva li xi wħud mis-sussidjarji mhumiex utli għall-attivitajiet tal-kumpanija marittima (92).
137.
B’konklużjoni, skont is-CFF, il-proġett ta’ għajnuna għandu l-għan li jevita r-Regolament dwar il-Kabotaġġ u jġib fix-xejn is-sejħa għall-offerti li ħarġet għas-servizz ta’ trasport lejn Korsika minn Marsilja. Is-CFF tinsisti li l-għajnuna ppjanata ma għandhiex tirriżulta biex tkun iktar faċli għall-SNCM biex tagħmel offerta kummerċjali aktar aggressiva. Hija tissuġġerixxi li għajnuna għar-ristrutturar tiġi allokata biss fl-2007 u biss jekk l-SNCM titlef is-sejħa għall-offerti li jmiss fl-2006, l-uniku xenarju li fil-fehma tagħha tabilħaqq jista’ jpoġġi lill-kumpanija marittima pubblika f’diffikultà.
4.1.2. Osservazzjonijiet tal-STIM
138.
L-STIM, l-azzjonista ta’ referenza tas-CMN, tgħid uffiċjalment li l-ishma tal-SNCM fis-CMN għandhom jiġu analizzati bħala assi purament finanzjarji. Skont l-STIM, is-CMN u l-SNCM huma indipendenti u f’kompetizzjoni ma’ xulxin għar-rotot minbarra dawk li jitilqu minn Marsilja, anke jekk it-tnejn huma kokuntratturi fil-qafas tal-kuntratt ta’ delega ta’ servizz pubbliku.
139.
L-ittra tindika li l-STIM timpenja ruħha “li tixtri l-ishma kollha jew parti minnhom u bi preferenza l-ishma kollha tal-SNCM fis-CMN”, li hija tistma li għandhom valur ta’ bejn EUR 15 u 17-il miljun, jekk il-Kummissjoni kellha tqis, fil-kundizzjonijiet li tista’ timponi fid-Deċiżjoni finali tagħha, li “bejgħ bħal dan huwa meħtieġ għal bilanċ fil-pjan tar-ristrutturar”.
4.1.3. Osservazzjonijiet tar-rappreżentanti tal-awtoritajiet lokali
140.
Is-sindku tal-belt ta’ Marsilja, il-president tal-Kunsill Ġenerali tal-Bouches-du-Rhône u l-president tal-Kunsill reġjonali Provence-Alpes-Côte d’Azur jenfasizzaw l-importanza ekonomika li għandha l-SNCM fl-ekonomija reġjonali.
141.
Il-president tal-Kunsill Reġjonali Provence-Alpes-Côte d’Azur jgħid ukoll li l-kundizzjonijiet meħtieġa sabiex il-pjan għar-ristrutturar tal-SNCM jiggarantixxi l-vijabbiltà tal-impriżi jidhru li huma ssodisfati.
142.
Il-president tal-Kunsill Eżekuttiv tal-Assemblea ta’ Korsika bagħat deliberazzjoni ta’ din l-assemblea tat-18 ta’ Diċembru 2002 li fiha l-assemblea ta’ Korsika tat “opinjoni favur” il-proġett ta’ rikapitalizzazzjoni tal-SNCM.
4.1.4. Osservazzjonijiet tal-Uffiċċju tat-Trasport ta’ Korsika (Office de Trasports de Corse (OTC))
143.
L-OTC jindika li, billi l-SNCM hija l-unika kumpanija llum li hija kapaċi tissodisfa l-eżiġenzi tal-kuntratt għal dak li għandu x’jaqsam mat-traffiku ta’ passiġġieri, l-għejbien tagħha “iwassal minnufih għal nuqqas kbir ta’ servizzi”. Huwa jfakkar ukoll l-importanza tal-SNCM fl-ekonomija ta’ Korsika.
4.2. DWAR ID-DEĊIŻJONI TA’ ESTENSJONI TAL-PROĊEDURA TAL-2006
4.2.1. Osservazzjonijiet ta’ Corsica Ferries (CFF)
144.
Is-CFF tenfasizza l-kobor tal-ammonti finanzjarji inkwistjoni, in-natura sproporzjonata tagħhom meta mqabblin mal-fatturat tal-SNCM u l-fatt li ġew imħallsa lill-SNCM qabel mal-Kummissjoni tat l-opinjoni tagħha dwar il-kwalifikazzjoni skont l-Artikolu 87(1) KE.
145.
Is-CFF tiġbed l-attenzjoni tal-Kummissjoni għall-fatt li l-appoġġ tal-Istat Franċiż lill-SNCM huwa ta’ natura strateġika għall-iżvilupp tas-CFF. Dawn il-miżuri mhux awtorizzati jippermettu lill-SNCM li jkollha politika tariffarja aggressiva ħafna fuq ir-rotot fejn is-CFF ilha attiva għal 10 snin u, fejn, għall-ewwel darba minn meta ġiet stabbilita, qiegħda titlef xi ishma fis-suq.
146.
Rigward il-proċess ta’ sejħa għall-offerti għall-bejgħ tal-kumpanija, is-CFF temmen li ma kienx kompletament trasparenti minħabba li l-impriża magħżula, jiġifieri l-BCP, mgħadhiex fil-kontroll operattiv tal-SNCM, wara li ċediet postha lill-grupp VT. Barra minn hekk, billi l-kundizzjonijiet finanzjarji nbidlu u saru aktar favorevoli għax-xerrejja, is-CFF tistaqsi dwar il-prinċipju ta’ trattament ugwali tal-investituri li kellu jkun applikat għall-operazzjoni kollha.
147.
Rigward il-prezz ta’ bejgħ negattiv ta’ EUR 158 miljun, is-CFF tiddubita l-mod kif ġie applikat f’dan il-każ il-kriterju tal-investitur prudenti f’ekonomija tas-suq. Min-naħa, is-CFF tistaqsi jekk wieħed jistax jikkunsidra li l-operazzjoni inkwistjoni ġiet immexxija mill-Istat flimkien ma’ intervent sinifikanti u konkomitanti tal-operaturi privati kkonċernati b’kundizzjonijiet komparabbli meta l-Istat ikkapitalizza mill-ġdid il-kumpanija qabel ir-rikapitalizzazzjoni konġunta tal-azzjonisti u l-pjan il-ġdid ta’ ristrutturar. Min-naħa l-oħra, is-CFF temmen li, fid-dawl tal-kundizzjonijiet finanzjarji serji tal-SNCM, investitur prudenti kien jintervjeni qabel biex ma jħallix l-investiment tiegħu jonqos fil-valur (93).
148.
Is-CFF temmen li r-referenza għall-kawża ABX Logistics mhijiex relevanti. Minbarra l-fatt li ċ-ċirkostanzi ta’ din il-kawża ma jistgħux jiġu ttrasferiti għal dan il-każ, is-CFF tinnota kontribuzzjoni sinifikanti mill-benefiċjarju għall-għajnuniet f’dik il-kawża, u dan żgur mhuwiex il-każ tal-SNCM. Barra minn hekk, skont is-CFF, id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2006 ma kkunsidratx l-infiq relatat mar-riskju ta’ azzjonijiet ġudizzjarji fil-qafas ta’ stralċ tal-impriża kkonċernata. Rigward dan, is-CFF temmen li l-ġurisprudenza nazzjonali invokata minn Franza sabiex tiġġustifika l-infiq li huwa relatat mal-istralċ tal-SNCM, mhijiex applikabbli għal dan il-każ. Skont is-CFF, il-Qorti ta’ Kassazzjoni, fil-kawża Mines et produits chimiques de Salsignes (tal-Minjieri u prodotti kimiċi ta’ Salsignes), ma tinvoka ebda responsabbiltà diretta tal-Istat azzjonist f’każ li jsir stralċ ta’ xi impriża li jkun azzjonist tagħha iżda pjuttost il-possibbiltà li jidderieġi xi azzjoni għall-ħlas tad-djun soċjali kontra stabbiliment pubbliku ta’ natura industrijali u kummerċjali u l-impossibbiltà tad-diretturi tagħhom li jeħilsu mill-obbligi tagħhom billi jappellaw għall-intervent tal-awtoritajiet pubbliċi.
149.
Rigward l-applikabbiltà għal dan il-każ tal-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Appell ta’ Rouen fil-kawża Aspocomp, is-CFF qalet b’mod uffiċjali li l-kontenut ta’ din il-kawża, li jirrigwarda kumpanija prinċipali li ġiet ordnata tħallas lill-impjegati ta’ sussidjarja tagħha kumpensi soċjali għan-“nuqqas ta’ rispett ta’ ftehim” approvat minn din tal-ewwel, m’għandux x’jaqsam maċ-ċirkostanzi tal-kwistjoni SNCM. Għalhekk ma hemm l-ebda riskju ċert li s-CGMF jew l-Istat jiġi ordnat iħallas xi kumpensi ta’ tkeċċija f’każ li jsir stralċ ġudizzjarju. Barra minn hekk, is-CFF tiddubita dwar l-istima kwantitattiva tal-ispejjeż soċjali l-oħra minħabba l-fatt li jidhru li mhux qed jaqblu skont l-esperti li ġew mitluba jistabbilixxuhom.
150.
Is-CFF temmen li l-applikazzjoni tal-ġurisprudenza Komunitarja għal Gröditzer u Hytasa u għal dan il-każ tista’ biss twassal għall-konklużjoni li l-Istat ma ġabx ruħu bħala investitur privat minħabba li, skont il-ġurisprudenza msemmija, l-injezzjoni ta’ kapital tal-Istat kien relatat mal-bejgħ ta’ 75 % tas-sehem tiegħu fl-SNCM li kompla naqqas il-prospetti ta’ profitti li seta’ jieħu lura.
151.
Fl-aħħar, is-CFF temmen li l-paragun bejn l-ispejjeż ta’ stralċ u l-ispejjeż ta’ rikapitalizzazzjoni għandu jikkunsidra l-valur tal-assi, li huwa, fiż-żewġ każijiet, ittrasferit lix-xerrej. Is-CFF temmen li l-valur tal-assi mibjugħa lix-xerrejja jvarja bejn EUR 640 miljun u EUR 755 miljun (94), meta jiġi kkunsidrat il-valur tas-suq tal-flotta użata mill-SNCM li s-CFF jistma li kien bejn EUR 644 u EUR 664 miljun f’Awwissu 2006.
152.
Rigward l-evalwazzjoni tal-miżuri ta’ wara r-rikapitalizzazzjoni tal-2002 bħala għajnuniet għar-ristrutturar, is-CFF hija tal-opinjoni li, għalkemm l-SNCM tissodisfa l-kundizzjonijiet ta’ impriża f’diffikultà skont il-linji gwida tal-2004 fil-perjodu ta’ qabel l-ewwel rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 142,5 miljun, din il-kwalifika ssir ferm kontestabbli għall-perjodu ta’ qabel it-tieni żieda fil-kapital ta’ EUR 8,75 miljun minħabba li l-ekwità tal-impriża nbniet mill-ġdid.
153.
Rigward il-vijabbiltà tal-impriża, is-CFF tenfasizza li l-bejgħ tal-SNCM huwa parzjali biss u ma jistax jiġi rrevokat minħabba l-klawżoli ta’ terminazzjoni nnegozjati max-xerrejja. Dawn l-elementi jirrappreżentaw elementi importanti ta’ inċertezza dwar il-volontà u l-kapaċità tax-xerrejja li jsalvaw lill-SNCM u għalhekk jiżguraw il-prospetti ta’ vijabbiltà sostenibbli tal-impriża. Barra minn dan, is-CFF tindika li, għall-kuntrarju ta’ dak li huwa mitlub mil-linji gwida tal-2004, l-awtoritajiet Franċiżi ma ppjanawx li jabbandunaw l-attivitajiet li jibqgħu jagħmlu telf strutturali anke wara r-ristrutturar (95). Barra minn hekk, is-CFF tesprimi xettiċiżmu dwar il-pjan ta’ tnaqqis tal-infiq meta l-flotta tal-SNCM kibret (96) u dwar il-pjan ta’ tnaqqis ta’ impjegati b’mod partikolari fid-dawl tal-falliment tal-pjan soċjali tal-2002.
154.
Is-CFF għandha d-dubji tagħha dwar il-fatt li l-għajnuniet il-ġodda huma limitati għall-minimu minħabba, min-naħa waħda, nuqqas ta’ ċarezza dwar xi jkopru l-ispejjeż soċjali u, min-naħa l-oħra, minħabba l-kontenut tal-minuti tal-Assemblea tal-SNCM tat-28 ta’ April 2006 li minnhom jidher li parti minn dawn l-għajnuniet serviet biex jiġi kopert it-telf operattiv tal-kumpanija fl-2006 u fl-2007. Is-CFF temmen ukoll li x-xerrejja tal-SNCM ma jikkontribwixxux b’mod sostanzjali għar-ristrutturar tal-impriża.
155.
Sabiex jiġu evitati distorsjonijiet bla bżonn tal-kompetizzjoni, is-CFF temmen li jeħtieġ li jerġgħu jiġu mġedda u speċifikati l-kumpensi imposti fuq l-SNCM fl-2003 kif ukoll li jiġu miżjuda kumpensi ġodda li jkunu relatati mat-tnaqqis tal-preżenza tal-SNCM fis-suq (97). Is-CFF tikkunsidra ukoll li wħud mill-miżuri imposti fuq l-SNCM mid-Deċiżjoni tal-2003 ma ġewx issodisfati. Jidher li l-SNCM xtrat xi bastimenti ġodda bi ksur tal-Artikolu 2 tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2003. Barra minn hekk, l-SNCM ma bigħetx is-sehem tagħha fis-CCM bi ksur tal-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni. Fl-aħħar nett, l-SNCM kienet qiegħda tippratika mill-2003 politika tariffarja aggressiva bi prezzijiet aktar baxxi minn dawk offruti mis-CFF bi ksur tal-Artikolu 4 tad-Deċiżjoni msemmija (biljetti sa 30 % inqas għoljin għall-istess servizzi jew simili).
156.
Dwar in-natura tat-tieni rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 8,75 miljun, is-CFF temmen li, minbarra l-konkomitanza tal-investiment pubbliku u privat, l-intervent privat irid jkun sinifikanti u għandu jsir f’kundizzjonijiet komparabbli b’mod li jkun ivvalidat l-intervent tal-Istat. Fil-każ inkwistjoni, dawn iż-żewġ kundizzjonijiet ma ġewx issodisfati. Min-naħa waħda, is-sehem tax-xerrejja, strettament relatat mal-ewwel żieda fil-kapital ta’ EUR 142,5 miljun, mhuwiex sinifikanti. Min-naħa l-oħra, l-intervent tax-xerrejja ma sarx f’kundizzjonijiet komparabbli ma’ dawk tal-Istat b’mod partikolari minħabba l-klawżoli ta’ terminazzjoni u l-profitt previst tas-sehem minoritarju tas-CGMF.
157.
Dwar il-miżuri soċjali ta’ ammont ta’ EUR 38,5 miljun, is-CFF tikkontesta l-klassifikazzjoni ta’ dan l-ammont bħala għajnuna individwali. Fil-fatt, għalkemm huwa veru li dan l-ammont huwa ta’ benefiċċju dirett għall-impjegati tal-SNCM, is-CFF tenfasizza li din il-miżura jista’ jkollha effetti pożittivi indiretti għall-SNCM, b’mod partikolari biex tikkalma l-klima soċjali.
4.2.2. Osservazzjonijiet tal-STIM
4.2.2.1. Dwar il-miżuri ta’ wara r-rikapitalizzazzjoni tal-2002
158.
Rigward il-prezz ta’ bejgħ negattiv ta’ EUR 158 miljun, l-STIM temmen li dan il-prezz mhuwiex prezz ta’ suq li ġej minn proċedura ta’ sejħa għall-offerti miftuħa u mhux diskriminatorja għax ir-rikapitalizzazzjoni saret f’kundizzjonijiet differenti minn dawk li normalment jiggwidaw investitur privat. L-STIM fil-fatt temmen li l-assi netti tal-kontabbiltà rivalutati għandhom jippermettu, fl-agħar ipoteżi, stralċ mingħajr infiq għall-Istat, jew anke li jwassal għal qligħ kapitali ta’ stralċ, li l-prezz ta’ bejgħ huwa baxx ħafna meta mqabbel mal-valur tal-impriża (stmata mill-STIM għal EUR 350 miljun) u li l-għajnuna hija sproporzjonata meta mqabbla mal-ħtiġijiet tal-impriża.
159.
L-STIM tiġbed ukoll l-attenzjoni tal-Kummissjoni għan-natura eżorbitanti tal-klawżola ta’ terminazzjoni tat-trasferiment għas-settur privat.
160.
L-STIM fl-aħħar nett tikkontesta l-ġustifikazzjoni tal-bejgħ bi prezz negattiv li hija bbażata fuq l-ipoteżi ta’ stralċ soċjalment diffiċli, li ma tantx tidher realistika.
161.
Rigward it-tieni rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 8,75 miljun, l-STIM temmen li din l-injezzjoni ta’ kapital ma tirrispettax il-prinċipju tal-investitur privat f’ekonomija tas-suq minħabba n-nuqqas ta’ garanziji ta’ qligħ fuq l-investiment. L-STIM tikkontesta l-argument relatat mal-konkomitanza tal-investiment privat u pubbliku biex din l-injezzjoni ma tkunx ikkwalifikata bħala għajnuna mill-Istat. Konkomitanza bħal din, jekk tiġi stabbilita, hija biss indikazzjoni u waħedha ma tistax tkun meqjusa bħala kriterju ta’ kwalifikazzjoni (98). L-STIM tafferma fl-aħħar nett li din l-injezzjoni hija garanzija mogħtija lix-xerrejja mill-gvern Franċiż li l-SNCM hija tassew dik magħżula għad-DSP għas-servizz ta’ trasport għal Korsika.
162.
Rigward it-EUR 38,5 miljun ta’ għajnuniet individwali, l-STIM temmen li dan l-ammont fir-realtà għandu l-għan li jippermetti lill-SNCM tirrispetta ċerti aspetti essenzjali tal-pjan ta’ salvataġġ ippreżentat lill-Kummissjoni li ma ġewx implimentati, b’mod partikolari t-tnaqqis tal-impjegati.
4.2.2.2. Dwar il-kompatibbiltà mal-linji gwida tal-2004
163.
L-STIM hija tal-opinjoni li l-għajnuniet li rċeviet l-SNCM mhumiex limitati għall-minimu. Il-kontribuzzjoni tal-SNCM u tax-xerrejja fil-pjan għar-ristrutturar mhijiex biżżejjed għall-kundizzjonijiet imposti fil-linji gwida tal-2004 u mhux ser ikun ipprovat li l-qagħda tal-SNCM kienet daqshekk eċċezzjonali li tiġġustifika kontribuzzjoni proprja inqas għolja. Barra minn dan, l-STIM tenfasizza n-natura sproporzjonata tal-għajnuniet allokati fl-2006 minħabba li dawn ippermettew lill-SNCM tibni xi riżervi biex tkopri t-telf fil-futur. Fl-aħħar nett, il-fatt li l-SNCM ma għamlitx pjanijiet li tbigħ l-assi mhux indispensabbli għas-sopravvivenza tal-impriża jmur kontra l-eżiġenzi stabbiliti fil-linji gwida tal-2004.
164.
L-STIM temmen li l-ammonti mħallsa kienu mħallsa bi ksur tal-prinċipju tal-uniċità stabbilit fil-linji gwida tal-2004. Id-deġenerazzjoni tal-qagħda finanzjarja tal-impriża kif ukoll il-kunflitti soċjali ma jistgħux jitqiesu bħala ċirkostanzi eċċezzjonali, imprevedibbli u mhux imputabbli għall-impriża benefiċjarja.
165.
Għalhekk, l-STIM teżiġi kumpensi supplementari ta’ nofs l-għajnuniet mogħtija, jiġifieri EUR 98,25 miljun permezz tal-bejgħ ta’ bastiment supplementari kif ukoll tal-ishma diretti u indiretti tal-SNCM fis-CMN. Rigward dan, l-STIM tafferma li dawn l-ishma mhumiex strateġiċi skont il-linji gwida tal-2004 dwar l-għajnuniet għar-ristrutturar għax mhumiex “indispensabbli għas-sopravvivenza tal-impriża” u lanqas m’għandhom in-natura ta’ assi li ma jistgħux jiġu ttrasferiti.
166.
L-STIM tgħid uffiċjalment ukoll li s-sinerġiji li suppost hemm bejn l-SNCM u s-CMN ma jeżistux għax l-SNCM m’għandha ebda rwol effettiv fil-ġestjoni u l-iżvilupp tas-CMN. L-STIM tenfasizza fl-aħħar nett li l-ftehim tal-azzjonisti li jgħaqqad iż-żewġ intrapriżi ma baqax jeżisti wara l-15 ta’ Marzu 2006, id-data li fiha ntemm mis-CMN, kif kien osservat mill-Qorti tal-Appell ta’ Pariġi.
4.2.3. Osservazzjonijiet tal-SNCM
167.
L-SNCM ippreżentat dokument lill-Kummissjoni li jevalwa l-qagħda ekonomika u kompetittiva tagħha, appoġġat minn parir legali li jevalwa, fil-qafas ta’ proċedura ta’ stralċ, ir-riskju ta’ kwalifikazzjoni ġudizzjarja tal-intervent tal-Istat bħala amministratur de facto tal-kumpanija għall-perjodu ta’ qabel ma saret il-privatizzazzjoni.
168.
Meta ġiet ikkonsultata mill-SNCM, id-ditta Baker & McKenzie waslet għall-konklużjoni li, fuq il-bażi tal-istatuti tal-kumpanija kkumplimentati bil-korrispondenza, l-interventi u r-rapporti verbatim tal-bordijiet, l-Istat Franċiż […] (*) deċiżjonijiet (99) […] (*) korpi (100), […] (*) bordijiet tal-kumpaniji (101). Ir-rapport jenfasizza wkoll li […] (*) l-SNCM (102). Fl-aħħar nett, l-istess rapport jindika li […] (*) l-SNCM.
169.
Fuq din il-bażi, l-espert tal-SNCM jikkonkludi li huwa ferm probabbli li l-kwalità ta’ diriġent de facto tal-Istat Franċiż ġiet ikkonstatata mill-Qorti tal-Kummerċ ta’ Marsilja.
170.
Barra minn hekk, jirriżulta mill-fatti, b’mod partikolari dawk li ġew stabbiliti minn rapporti tal-Qorti tal-Awdituri, li xi żbalji fil-ġestjoni attribwiti għall-Istat Franċiż u d-diriġent de facto tal-SNCM, ikkontribwixxew għan-nuqqas ta’ assi osservat tal-SNCM. Ir-rapport jikkritika fost oħrajn l-iżbalji ta’ ġestjoni li ġejjin: l-għażla […] (*) kummerċjali. Id-dannu li rriżulta mill-iżbalji ta’ ġestjoni tal-Istat kien ta’ […] (*).
171.
F’dan il-kuntest, skont l-espert tal-SNCM, m’hemmx dubju li l-Istat Franċiż għandu jinżamm responsabbli biex jagħmel tajjeb għall-insuffiċjenza tal-assi kollha jew parti minnhom fil-qafas ta’ azzjoni biex jagħmel tajjeb għan-nuqqasijiet, meta jitqies l-involviment qawwi tal-Istat fil-ġestjoni tal-SNCM, l-iżbalji ta’ ġestjoni ċari tiegħu u l-estensjoni tar-riżorsi finanzjarji tiegħu.
172.
Abbażi tal-ġurisprudenza relatata, l-espert tal-SNCM jikkonkludi li, kieku sar stralċ tal-SNCM, l-Istat żgur kien ikollu jħallas id-djun soċjali kollha tal-SNCM. Dan kien iwassal biex l-Istat azzjonist ikollu jagħmel tajjeb għal sehem stmat bejn 85 % u 100 % tal-insuffiċjenza tal-assi osservata (jiġifieri bejn EUR 316,6 u 385,7 miljun). Għalhekk, bid-Deċiżjoni li jipprivatizza l-SNCM filwaqt li jsaħħaħ minn qabel l-ekwità tiegħu għal ammont ta’ EUR 158 miljun, l-Istat Franċiż aġixxa bħala investitur prudenti.
V. IL-KUMMENTI TAL-AWTORITAJIET FRANĊIŻI DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET INTERESSATI
5.1. KUMMENTI TA’ FRANZA DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET INTERESSATI RELATATI MAD-DEĊIŻJONI TA’ FTUĦ TAL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI TAL-2002
5.1.1. Dwar l-osservazzjonijiet tas-CFF
173.
L-awtoritajiet Franċiżi indikaw li parti mill-informazzjoni ppreżentata mis-CFF dwar l-offerta tal-SNCM mhijiex eżatta.
174.
L-Istat Franċiż jemmen, kontra l-affermazzjonijiet tas-CFF, li l-pjan għar-ristrutturar kien stabbilit b’mod li jippermetti s-salvataġġ tal-SNCM fl-iqsar żmien possibbli u li jistabbilixxi l-kundizzjonijiet tal-vijabbiltà tagħha fuq żmien medju u twil. L-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li parti kbira mill-programm ta’ tnaqqis tal-infiq diġà ġie implimentat. Il-bastimenti tnaqqsu u l-programm ta’ bejgħ tal-assi qed iseħħ skont il-proġett industrijali. Is-servizzi ta’ trasport ġew estiżi mill-ġdid u l-pjan ta’ azzjoni tat-tnaqqis tal-konsumi intermedjarji qed jagħti l-ewwel frott. Fl-aħħar nett, it-taqsima tal-impjiegi tal-proġett industrijali qed ikun implimentata gradwalment. Barra minn hekk, fl-2001 l-SNCM ipprovdiet fondi ta’ EUR 21,3 miljun għall-finanzjament tal-miżuri ta’ ristrutturar, u b’mod partikolari tal-pjan ta’ ħarsien tal-impjiegi.
175.
Dwar id-determinazzjoni tal-ammont tal-għajnuna, l-awtoritajiet Franċiżi jikkonfermaw li proporzjon ta’ ekwità fuq dejn globali ta’ 0,79 huwa karatteristiku ħafna tal-bilanċi proprji fil-maġġoranza tal-kumpaniji marittimi, ħlief f’sitwazzjoni partikolari. Rigward il-proporzjon ta’ 0,497 imħabbar mis-CFF għas-CMN fl-2001, mhuwiex eżatt skont l-awtoritajiet Franċiżi, għax ma jinkludix id-disponibbiltajiet tal-assi fil-bilanċ. Meta ġie korrett dan in-nuqqas, il-proporzjon tas-CMN huwa 0,557. Skont l-awtoritajiet Franċiżi, dan il-livell xorta mhuwiex biżżejjed għas-CMN u s-sitwazzjoni diffiċli li ffaċċjat s-CMN minħabba l-fondi fl-2002 hija l-prova. Is-CMN fil-fatt kellha tissellef sa EUR 8 miljun mingħand l-STIM biex tiffinanzja defiċit tal-fondi mhux kopert mill-banek.
5.1.2. Dwar l-osservazzjonijiet tal-STIM
176.
L-awtoritajiet Franċiżi jemmnu li s-sehem tal-SNCM fil-kapital tas-CMN ma jistax jiġi analizzat bħala assi purament finanzjarju, kif jidher li tafferma l-STIM. Franza tiddefendi l-pożizzjoni li l-ishma tal-SNCM fis-CMN huma ta’ natura strateġika ħafna. Il-bejgħ tagħhom skont hi fil-fatt ikun mhux biss aberrazzjoni industrijali iżda wkoll żball strateġiku kbir.
5.1.3. Dwar l-osservazzjonijiet ta’ rappreżentanti tal-awtoritajiet lokali
177.
Għalkemm Franza tapprova b’mod globali l-kontenut tal-ittra tal-president tar-reġjun Provence-Alpes-Côte d’Azur, madankollu tixtieq tindika li, għall-kuntrarju ta’ dak li ġie affermat fil-punt 2 tal-ittra msemmija (103), l-offerta fuq is-servizz ta’ trasport bejn Franza kontinentali u Korsika mhijiex “kbira żżejjed meta mqabbla mad-domanda” u li l-politika tariffarja tal-SNCM taqbel mal-impenji li ħadet li ma tkunx il-kawża ta’ gwerra tariffarja u li ma tkunx “price leader”.
5.2. DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET INTERESSATI RIGWARD ID-DEĊIŻJONI TAL-2006
178.
B’mod ġenerali, Franza tinnota li ħafna mill-osservazzjonijiet tal-STIM u s-CFF huma identiċi għall-kummenti li dawn il-kumpaniji kienu diġà għamlu lill-Kummissjoni fl-2003. B’mod partikolari, huma jispeċifikaw li l-kummenti tas-CFF kienu ppreżentati quddiem il-Qorti tal-Ġenerali fil-qafas tar-rikors għall-annullament tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tad-9 ta’ Lulju 2003 u l-maġġoranza tagħhom diġà ġew irrifjutati kemm mill-Kummissjoni kif ukoll mill-Qorti Ġenerali.
5.2.1. Dwar it-twettiq antiċipat tal-miżuri previsti mill-ewwel pjan għar-ristrutturar u l-emendi tiegħu
179.
Għar-rimarka ġenerali dwar l-implimentazzjoni antiċipata tal-miżuri kkwalifikati bħala għajnuniet minn Franza, l-awtoritajiet Franċiżi jwieġbu li l-implimentazzjoni msemmija hija ġġustifikata mill-partikolarità tal-proċedura, jiġifieri l-annullament fl-2005 tad-Deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni tal-Kummissjoni tad-9 ta’ Lulju 2003, u mhux mill-volontà tal-awtoritajiet Franċiżi li jinjoraw l-obbligi tagħhom li jirriżultaw mit-Trattat KE. Barra minn hekk, Franza tispeċifika li dejjem żammet lill-Kummissjoni informata dwar l-iżviluppi fil-kwistjoni u bid-diversi miżuri adottati minn Jannar 2005, skont il-prinċipju ta’ kooperazzjoni leali bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni.
180.
Rigward dawn l-aħħar miżuri, l-awtoritajiet Franċiżi jaħsbu li billi ebda waħda minnhom mhi meqjusa bħala għajnuna, l-Artikolu 88(3), KE fl-aħħar mill-aħħar ma japplikax għalihom, u li, għalhekk, m’hemm ebda obbligu li l-attwazzjoni tagħhom tkun sospiża.
5.2.2. Dwar il-miżuri ta’ wara r-rikapitalizzazzjoni tal-2002
181.
Rigward il-proċedura ta’ bejgħ, Franza tispeċifika li kienet qed tipprevedi mill-bidu tagħha xi kriterji konvenzjonali ta’ selezzjoni li jibbażaw ruħhom b’mod partikolari fuq il-prezz propost għall-valutazzjoni tat-titoli tal-SNCM u, b’mod sekondarju, fuq parametri oħra (proġett industrijali, proġett soċjali, eċċ.), li fosthom hemm l-ammont li l-applikanti kienu lesti jinvestu fil-kumpanija għar-rikapitalizzazzjoni. Franza tikkontesta bis-sod l-argument tat-terzi persuni, li l-proċedura ta’ tpoġġija għall-bejgħ ma kinitx trasparenti u tfakkar li, f’dan il-każ, l-Istat mar lil hinn mill-obbligi ġuridiċi u regolamentari tiegħu, li diġà kienu qawwijin u vinkolanti, previsti fil-każ li jinbiegħu ishma pubbliċi. Franza tfakkar li l-iżvilupp li seħħ wara l-offerta tal-BCP li tixtri 100 % tat-titoli tal-SNCM sar f’kuntest finanzjarju u soċjali diffiċli ħafna u li l-assoċjazzjoni tal-VT mal-offerta tal-BCP ma bidlitx it-termini kummerċjali u finanzjarji tal-operazzjoni (ħlief għat-tqassim tal-kapital).
182.
Rigward il-prezz negattiv ta’ EUR 158 miljun, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li, minħabba l-qagħda finanzjarja tal-SNCM fit-30 ta’ Settembru, l-impriża nbiegħet bi prezz tas-suq u li l-bejgħ kien aktar ta’ vantaġġ ekonomiku milli kien ikun l-istralċ tal-impriża. Rigward dan, l-awtoritajiet Franċiżi jispeċifikaw li l-applikazzjoni tal-kriterju tal-investitur privat għall-każ ta’ bejgħ tal-impriża li qiegħda qrib l-istralċ m’għandhiex tkun ikkunsidrata bħala sforz biex jinkiseb “intervent pubbliku redditizju”, iżda bħala prevenzjoni ta’ telf akbar li kien ikollu l-azzjonist permezz ta’ stralċ li jiswa aktar flus.
183.
Rigward il-prezz imħallas, Franza tikkontesta l-argument li l-SNCM inbiegħet bi prezz li ma jikkorrispondix għall-valur reali tagħha. B’mod partikolari, hija tirrifjuta l-istima tal-valur tal-impriża ta’ madwar EUR 50 miljun li saret mill-STIM li tikkunsidra biss l-elementi tal-bilanċ li jtejbu l-valorizzazzjoni mill-ekwità tal-kontabbiltà (deprezzament żejjed fit-taxxa, qligħ kapitali sekondarju minn bastimenti eċċ.) mingħajr ma jiġu kkunsidrati l-elementi ta’ djun li jistgħu jnaqqsuha. Dan il-metodu ta’ kalkolu ta’ natura purament kontabilistika ma jaqbilx mar-realtà ekonomika ta’ impriża marittima, bħalma hija l-SNCM, li fil-bilanċ għandha assi li jidhru li huma ta’ valur iżda li għandha wkoll redittu limitat u djun kbar ‘il barra mill-bilanċ.
184.
L-awtoritajiet Franċiżi jirrifjutaw ukoll l-argument tas-CFF li għamlu stima baxxa tal-valur tas-suq tal-flotta tal-SNCM, li s-CFF stmat bejn EUR 406,5 miljun u EUR 426,5 miljun. L-awtoritajiet Franċiżi jgħidu li l-bastimenti li ġew ikkunsidrati fil-kalkolu tas-CFF mhumiex dawk li kienu fil-pussess tal-SNCM fit-30 ta’ Settembru 2005. In-nuqqas ta’ skontijiet applikati għall-valur tas-suq tal-bastimenti ma jikkunsidrax il-kuntest li fih seta’ sar stralċ ġudizzjarju ta’ dawn l-assi u fl-aħħar nett, id-data magħżula biex jiġi kkalkolat dan il-valur tas-suq, jiġifieri Awwissu 2006, mhijiex id-data tal-istralċ li seta’ sar tal-SNCM li għaliha għandha ssir referenza, li hija t-30 ta’ Settembru 2005. Barra minn hekk, Franza tinnota li, jekk jintuża l-kalkolu propost mis-CFF, il-prezz negattiv ikun tliet darbiet inqas mill-valur tal-likwidazzjoni tal-assi skont il-ġurisprudenza Gröditzer, u għalhekk dan kien ikun aħjar mill-xenarji ppreżentati lill-Kummissjoni mill-awtoritajiet Franċiżi.
185.
Għall-argument imsemmi mis-CFF li jikkontesta l-applikazzjoni tal-ġurisprudenza Gröditzer billi jirreferi għall-fatt li l-injezzjoni ta’ kapital tal-Istat fl-SNCM ġiet marbuta mal-bejgħ ta’ 75 % tal-ishma tagħha, li jnaqqas aktar il-prospetti li jerġa’ jinkiseb profitt, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li l-prezz ta’ bejgħ negattiv ta’ EUR 158 miljun jikkorrispondi fir-realtà għall-bejgħ tal-kapital kollhu tal-SNCM, li warajh sar investiment ġdid mill-Istat ta’ 25 % li jibbenefika minn redditu ta’ […] (*) % fis-sena. Barra minn hekk, Franza tikkunsidra li r-redditu fuq l-investiment jibqa’ garantit minħabba s-sehem tiegħu fl-ishma tal-kumpanija ta’ 25 % għax dan is-sehem jibbenefika minn garanzija ta’ redditu għoli ħafna.
186.
Franza tikkontesta wkoll l-argument tas-CFF dwar il-fatt li ma jistax jiġi applikat l-approċċ ABX għall-każ inkwistjoni, li huwa bbażat b’mod partikolari fuq l-analiżi tal-infiq ta’ stralċ effettiv tal-SNCM u fuq ir-riskju li l-Istat seta’ jitqies bħala responsabbli għad-djun tal-impriża f’azzjoni biex wieħed jagħmel tajjeb għad-djun bħalma kienet prevista fil-proċeduri kollettivi Franċiżi u kkonfermata mill-ġurisprudenza nazzjonali (sentenza tal-Qorti tal-Appell ta’ Rouen tat-22 ta’ Marzu 2005). Anke jekk l-awtoritajiet Franċiżi jemmnu li l-aġir tagħhom bħala amministraturi tal-SNCM ma jistax jiġi kkwalifikat bħala wieħed “żbaljat” f’din l-azzjoni, huma jinsistu fuq l-eżistenza ta’ riskju għoli li l-Istat jinżamm responsabbli minn qorti nazzjonali għall-insuffiċjenza ta’ assi tal-SNCM minħabba l-kriterji mhux riġidi ta’ kwalifikazzjoni ta’ żbalji ta’ ġestjoni skont l-Artikolu L.651-2 tal-Kodiċi tal-Kummerċ u skont il-ġurisprudenza msemmija qabel li tista’ tkun trasposta għal din il-kawża.
187.
Rigward ir-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 8,75 miljun, Franza tfakkar li, għall-kuntrarju tal-affermazzjonijiet tas-CFF u l-STIM, din l-injezzjoni ta’ kapital mhijiex għajnuna mill-Istat minħabba l-konkomitanza ta’ dan l-investiment, is-similarità tal-kundizzjonijiet tas-sottoskrizzjoni tiegħu u r-remunerazzjoni ogħla mill-medja miksuba mill-Istat permezz tas-CGMF.
188.
B’mod partikolari, l-awtoritajiet Franċiżi jispeċifikaw li l-prinċipju ta’ ugwaljanza tal-investituri ma ġiex affettwat mill-eżistenza tal-klawżoli ta’ terminazzjoni minħabba li dawn tal-aħħar kienu previsti fil-qafas tal-bejgħ ta’ 100 % tal-SNCM u mhux fil-qafas tar-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 35 miljun li saret wara dan.
189.
Barra minn hekk, Franza tfakkar li l-investiment tagħha huwa ħafna aktar baxx minn dak tax-xerrejja minħabba li huwa l-ammont ta’ EUR 8,75 miljun biss li jrid jiġi mqabbel mal-investiment li sar mix-xerrejja (EUR 26,25 miljun). Fil-fatt, l-investigazzjoni tal-ewwel rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 142,5 miljun kellha ssir biss fil-qafas tat-tqabbil mal-prezz tal-istralċ.
190.
Fl-aħħar nett, Franza tikkontesta l-argument tal-STIM dwar il-fatt li din il-kontribuzzjoni tista’ tkun garanzija mogħtija lix-xerrejja privati li l-SNCM hija tassew dik magħżula fid-DSP għas-servizz ta’ trasport ta’ Korsika. L-awtoritajiet Franċiżi jargumentaw li din iż-żieda fil-kapital hija prudenti u indipendenti mill-effiċjenza tal-impriża u li l-allokazzjoni tad-DSP lill-SNCM ma tippermettix li jitjieb ir-redditu mistenni minn dan l-investiment.
191.
Dwar it-EUR 38,5 miljun f’miżuri soċjali, Franza terġa’ ssemmi l-argument li dawn il-miżuri huma għajnuniet individwali u li l-ħlas tagħhom mill-Istat ma jistax jiġi kkunsidrat li qed jipprovdi vantaġġ indirett lill-impriża minħabba li dawn jissupplimentaw l-obbligi ġuridiċi u kuntrattwali li għandha l-SNCM. Barra minn hekk, Franza tfakkar li dawn il-miżuri ma jippermettux li jitilqu l-impjegati li, fin-nuqqas ta’ dawk il-miżuri, jibqgħu taħt ir-responsabbiltà tal-SNCM.
192.
Għall-kuntrarju tal-argument tas-CFF, l-awtoritajiet Franċiżi jispeċifikaw li t-EUR 38,5 miljun ma jikkorrispondux mal-implimentazzjoni tat-tnaqqis tal-impjegati previst fil-qafas tal-pjan soċjali tal-2003 għax dan it-tnaqqis kien, minkejja d-dewmien, diġà implimentat. Il-pjan soċjali l-ġdid għalhekk jikkumplimenta l-ewwel miżuri soċjali tal-2003.
5.2.3. Dwar il-kompatibbiltà mal-linji gwida
193.
Franza hija tal-fehma li, fid-dawl ta’ dak li ssemma qabel, l-ammont tal-għajnuna li għandu jiġi evalwat huwa ta’ EUR 15,81 miljun.
194.
Għall-kuntrarju tal-affermazzjonijiet tas-CFF, l-awtoritajiet Franċiżi jaħsbu li, skont il-punt 11 tal-linji gwida tal-2004, l-ewwel rikapitalizzazzjoni, filwaqt li ppermettiet lill-SNCM biex terġa’ tibni l-ekwità tagħha, ma wasslithiex biex titlef in-natura tagħha ta’ impriża f’diffikultà minħabba li din ir-rikapitalizzazzjoni kellha l-għan li tiżgura ż-żamma tal-attività tal-kumpanija.
195.
Franza tirrifjuta l-allegazzjonijiet tas-CFF li hija ma kellhiex tagħmel injezzjonijiet finanzjarji ġodda fl-impriża billi l-SNCM setgħet tirrikorri għal self mill-bank. Rigward dan, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li, fl-24 ta’ Awwissu 2005, il-banek kienu rrifjutaw l-allokazzjoni ta’ self ġdid barra mill-baġit favur l-SNCM u li, għalhekk, l-uniċi alternattivi possibbli kienu l-privatizzazzjoni jew l-istralċ tal-impriża.
196.
Franza tikkontesta l-argumenti tas-CFF u l-STIM dwar il-falliment tal-pjan għar-ristrutturar tal-2002 li, minkejja ċertu dewmien, kien implimentat u ppermetta li jintlaħqu l-għanijiet fl-2005. Id-deġenerazzjoni tal-qagħda ekonomika u finanzjarja tal-SNCM minħabba xi fatturi estraneji għall-impriża stess wasslet għall-ħtieġa ta’ estensjoni tal-pjan innotifikat fl-2002 u l-introduzzjoni ta’ miżuri ġodda.
197.
Franza hija tal-fehma li l-SNCM għandha prospetti tajbin ta’ salvataġġ u li l-miżuri previsti mill-azzjonisti l-ġodda, b’mod partikolari l-implimentazzjoni tal-pjan soċjali, it-titjib tas-servizz ta’ trasport u t-tiġdid ta’ ċerti bastimenti, ser jippermettu r-ritorn għall-vijabbiltà tal-impriża. Rigward dan, Franza tosserva li minħabba d-dħul mid-DSP (madwar [50-70] (*) % tal-fatturat tal-SNCM) u meta jiġi kkunsidrat il-kobor tal-ispejjeż fissi u d-diffikultajiet tal-mobilizzazzjoni tas-sitt bastimenti li jintużaw għar-rotta Marsilja-Korsika, id-DSP hija element essenzjali fl-istrateġija tal-impriża u għall-vijabbiltà tagħha.
198.
Dwar il-limitazzjoni tal-għajnuna għall-minimu, Franza hija tal-fehma li hija illimitat għall-minimu possibbli l-ispejjeż ta’ ristrutturar meħtieġa biex issir l-implimentazzjoni tar-ristrutturar. Dwar dan, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li, bħalma ammettiet il-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha tal-2003, l-impriża stess ikkontribwixxiet biżżejjed għall-pjan għar-ristrutturar mir-riżorsi tagħha stess bil-bejgħ ta’ assi għal ammont ta’ EUR 30,2 miljun. Barra minn dan, meta jiġi kkunsidrat bejgħ ieħor li għamlet l-SNCM għal ammont ta’ EUR 12,2 miljun, it-total tal-kontribuzzjonijiet tal-impriża stess jammontaw għal EUR 42,38 miljun. Franza hija tal-fehma li dan l-ammont huwa ferm ogħla mill-ammont ta’ kontribuzzjonijiet proprji meħtieġa biex jiġu approvati xi għajnuniet għar-ristrutturar, li finalment jammontaw għal EUR 15,81 miljun għax il-miżuri l-oħra mhumiex għajnuniet mill-Istat.
5.2.4. Dwar il-kundizzjonijiet imposti mid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2003 u dwar kumpensi ġodda possibbli
199.
Għall-kuntrarju tal-allegazzjonijiet tal-STIM u s-CFF, l-awtoritajiet Franċiżi jaffermaw li ssodisfaw il-kundizzjonijiet kollha imposti mid-Deċiżjoni tal-2003, li kienu marbutin magħhom sal-aħħar tal-2006, b’mod partikolari ż-żamma tal-flotta bi 11-il bastiment u l-applikazzjoni ta’ tariffi aktar baxxi minn dawk tal-kompetituri tagħhom.
200.
Barra minn hekk, Franza hija tal-fehma li, fil-qafas tad-Deċiżjoni finali l-ġdida, il-livell tal-kumpensi li għandhom jiġu imposti fuq l-SNCM irid ikun adattat, minħabba li l-ammont tal-għajnuniet għar-ristrutturar issa huwa ta’ EUR 15,81 miljun minflok EUR 69,3 miljun.
201.
Rigward dan, Franza tikkontesta l-osservazzjonijiet tal-STIM dwar il-possibbiltà li l-Kummissjoni, bħala kumpens, timponi lill-SNCM biex tittrasferixxi s-sehem tagħha fis-CMN. Franza tikkontesta l-argument tal-STIM, li d-definizzjoni ta’ assi strateġiċi ġiet ikkontestata fil-linji gwida tal-2004 meta mqabbla ma’ dawk tal-1999.
202.
Rigward il-miżuri invokati mis-CFF li għandhom l-għan li jnaqqsu l-preżenza tal-SNCM fis-suq, l-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li, bħalma semmiet ukoll il-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha tal-2003 (punt 87), is-swieq ikkonċernati (Franza - Korsika u l-Magreb) m’għandhomx kapaċità żejda u li konfigurazzjoni mill-ġdid tar-rotot lejn Korsika taħt u barra mid-DSP tista’ terġa’ tpoġġi l-vijabbiltà tal-impriża fil-periklu.
203.
Rigward l-argument tas-CFF li l-implimentazzjoni tal-miżuri deskritti hawn fuq għall-benefiċċju tal-SNCM tista’ toħloq periklu serju fejn tiġi eliminata mis-suq il-kompetitriċi ewlenija tagħha min fuq ir-rotta ta’ bejn Franza kontinentali u Korsika, jiġifieri s-CFF, l-awtoritajiet Franċiżi jargumentaw li, skont il-konfigurazzjoni attwali tas-suq li fih is-CFF hija maġġoritarja, iż-żamma ta’ qafas kompetittiv tiddependi fuq l-awtorizzazzjoni ta’ pjan għar-ristrutturar tal-SNCM u fuq il-preżenza ta’ din tal-aħħar fis-suq inkwistjoni.
VI. EVALWAZZJONI TAL-MIŻURI
6.1. L-EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA SKONT IT-TIFSIRA TAL-ARTIKOLU 107(1) TAT-TKE
204.
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jistipula: “ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
205.
Il-kwalifikazzjoni ta’ miżura nazzjonali bħala għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE tistipula li l-kundizzjonijiet kumulattivi li ġejjin jiġu ssodisfati, jiġifieri: (1) il-miżura inkwistjoni tagħti vantaġġ ekonomiku selettiv; (2) dan il-vantaġġ ikun iffinanzjat mir-riżorsi tal-Istat; (3) dan il-vantaġġ iwassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni u, fl-aħħar nett; (4) dan il-vantaġġ jolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri (104).
206.
Il-Kummissjoni tosserva li l-SNCM irċeviet xi riżorsi tal-Istat bl-ammont totali ta’ EUR 274,54 (105) miljun permezz tas-CGMF li hija 100 % proprjetà tal-Istat Franċiż.
207.
Billi l-SNCM topera fis-settur tat-trasport marittimu, miftuħ għall-kompetizzjoni intra-Ewropea, il-vantaġġ ekonomiku li setgħet irċeviet jista’ jwassal għal distorsjoni tal-kompetizzjoni u jista’ jolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
208.
Iċ-ċirkostanza li fiha s-suq tal-kabotaġġ mal-gżejjer tal-Mediterran kien, sal-1 ta’ Jannar 1999, eżentat b’mod temporanju mill-applikazzjoni tar-Regolament (KEE) Nru 3577/92 li japplika l-prinċipju ta’ libertà li jiġu pprovduti servizzi għat-trasport marittimu fi ħdan l-Istati Membri (kabotaġġ marittimu) ma tippermettix li jiġi eskluż a priori li s-sussidji mħallsa għas-servizz tar-rotot ta’ kabotaġġ mal-gżejjer tal-Mediterran fil-qafas tad-DSP setgħu jolqtu lill-kummerċ bejn l-Istati Membri u jwasslu għal distorsjoni tal-kompetizzjoni.
209.
Fi kwalunkwe każ, anke jekk xi sussidji allokati għas-servizz tar-rotot ta’ kabotaġġ setgħu ma laqtux il-kummerċ u ma wasslux għal distorsjoni tal-kompetizzjoni qabel l-1 ta’ Jannar 1999, il-qagħda nbidlet minn dik id-data ‘l hawn, għax, skont ir-Regolament Nru (KEE) Nru 3577/92, l-attivitajiet ta’ kabotaġġ issa huma miftuħa għall-operaturi tal-Unjoni Ewropea kollha. Barra minn dan, għandu jiġi speċifikat li l-SNCM ma tagħmilx biss trasport ta’ kabotaġġ iżda topera wkoll fis-suq tat-trasport marittimu internazzjonali, li kien illiberalizzat mir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 4055/86 (106).
210.
Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-fehma li f’dan il-każ l-aħħar tliet kriterji tal-Artikolu 107(1) TFUE, imsemmija fil-punt 205 ta’ din id-Deċiżjoni, huma ssodisfati. Għaldaqstant, hija jkollha teżamina suċċessivament għal kull miżura l-eżistenza ta’ vantaġġ ekonomiku selettiv, skont is-sentenza tal-Qorti tal-11 ta’ Settembru 2012.
6.1.1. Iż-żmien tal-analiżi
211.
Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti Ġenerali (107), il-Kummissjoni, wara li ġiet annullata waħda mid-deċiżjonijiet tagħha, għandha tibbaża l-analiżi l-ġdida tagħha esklussivament fuq l-informazzjoni li kellha meta adottat id-deċiżjoni annullata, f’dan il-każ fit-8 ta’ Lulju 2008.
212.
L-avvenimenti sussegwenti li setgħu seħħew wara t-8 ta’ Lulju 2008 ma għandhomx għalhekk jittieħdu inkonsiderazzjoni. Il-bidliet jew l-iżviluppi fis-suq li jirrigwardaw il-qagħda tal-benefiċjarju tal-għajnuna, għandhom ikunu esklużi mill-analiżi. Bl-istess mod, il-Kummissjoni ma tikkunsidrax il-perjodu ta’ implimentazzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar wara x-xahar ta’ Lulju 2008 (108).
213.
Bl-istess mod, il-Kummissjoni ma għandhiex l-obbligu li terġa’ tibda l-investigazzjoni tal-każ, u lanqas li tlestiha permezz ta’ kompetenzi tekniċi ġodda (109). L-annullament ta’ att li jtemm proċedura amministrattiva li tikkonsisti f’diversi fażijiet mhux bilfors iwassal għall-annullament tal-proċedura sħiħa. Meta, bħal f’dan il-każ, minkejja atti ta’ struzzjoni li jippermettu analiżi eżawrjenti tal-kompatibbiltà tal-għajnuna, l-analiżi mwettqa mill-Kummissjoni ma tkunx kompluta u għalhekk tikkawża l-illegalità tad-deċiżjoni, il-proċedura maħsuba li tissostitwixxi din id-deċiżjoni tista’ titkompla fuq il-bażi tal-atti ta’ istruzzjoni diġà mwettqa (110).
214.
Barra minn hekk, peress li l-Kummissjoni jkollha tibbaża l-analiżi l-ġdida tagħha esklussivament fuq informazzjoni li kellha f’Lulju 2008, informazzjoni li fuqha l-awtoritajiet Franċiżi u l-SNCM diġà ħadu pożizzjoni, mhemmx bżonn ta’ konsultazzjonijiet ġodda (111). Fl-aħħar nett, id-dritt tal-partijiet terzi li jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom ġie pprovdut bil-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura (112) f’Il-Ġurnal Uffiċjali, u l-ebda dispożizzjoni tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 ma timponi li jingħataw din l-opportunità mill-ġdid meta l-pjan ta’ ristrutturar inizjali jkun emendat waqt l-eżami (113).
215.
Għaldaqstant din id-deċiżjoni hija bbażata biss, primarjament, fuq elementi disponibbli fit-8 ta’ Lulju 2008. Madankollu, bħala argument alternattiv, il-Kummissjoni sejra turi li l-possibbiltà li tikkunsidra n-nota tal-awtoritajiet Franċiżi tas-16 ta’ Mejju 2013 għall-fatti msemmija qabel it-8 ta’ Lulju 2008 kif ukoll l-informazzjoni mogħtija mill-SNCM fis-27 ta’ Awwissu 2013 mhix sejra tibdel il-konklużjonijiet tagħha.
6.1.2. Il-bejgħ tal-SNCM bi prezz ta’ bejgħ negattiv ta’ EUR 158 miljun
216.
F’dan il-każ, il-Kummissjoni trid tinvestiga jekk l-injezzjoni f’kapital tal-Istat ta’ EUR 158 miljun ta’ qabel il-bejgħ tal-SNCM lil xerrejja privati, jiġifieri fl-aħħar mill-aħħar il-prezz ta’ bejgħ negattiv tal-impriża għal ammont ekwivalenti, hijiex eżenti minn elementi ta’ għajnuna mill-Istat.
217.
Proċedura pubblika ta’ selezzjoni miftuħa, trasparenti u nondiskriminatorja li twassal biex l-Istat ibigħ l-impriża wara rikapitalizzazzjoni li tkun saret qabel (għal ammont aktar għoli mill-prezz tal-bejgħ) mhux neċessarjament tippermetti li tiġi eskluża l-preżenza ta’ għajnuna li tista’ tibbenefika minnha kemm lill-impriża privatizzata kif ukoll lix-xerrej tagħha (114).
218.
Sabiex wieħed jivverifika jekk xi impriża bbenefikatx minn vantaġġ ekonomiku li rriżulta minn xi injezzjoni f’kapital tal-Istat, il-Kummissjoni tapplika, bħala regola, il-kriterju tal-“investitur privat li jopera f’ekonomija tas-suq” (minn hawn ‘il quddiem “il-kriterju tal-investitur privat”) diment li l-benefiċjarju ma jkunx meħtieġ iħallas lura għajnuniet oħrajn mill-Istat u li din l-injezzjoni tista’ tkun analizzata taħt dan il-kriterju. Il-kriterju tal-investitur privat huwa parti mill-prinċipju ta’ trattament ugwali bejn is-setturi pubbliċi u privati li jirriżulta mill-Artikolu 345 tat-TFUE. Skont dan il-prinċipju, il-kapital li jitpoġġa għad-dispożizzjoni ta’ impriża mill-Istat, direttament jew indirettament, f’ċirkostanzi li jikkorrispondu għall-kundizzjonijiet normali tas-suq, ma għandhomx jiġu kkunsidrati bħala għajnuniet mill-Istat (115).
219.
Għal dan il-għan, il-Kummissjoni tista’ b’mod partikolari tevalwa jekk min jipprovdi r-riżorsi jkunx aġixxa bħala investitur privat li segwa politika strutturali, globali jew settorjali, iggwidata minn prospetti ta’ redditu fuq żmien twil tal-kapital investit. Il-validità ta’ dan l-approċċ ġiet approvata mill-qrati tal-Unjoni Ewropea fil-kuntest ta’ bosta kawżi (116).
220.
Skont ġurisprudenza konstatata, injezzjoni f’kapital magħmula minn investitur pubbliku fin-nuqqas ta’ kull prospett ta’ profitt, anke fuq żmien twil, hija għajnuna mill-Istat (117).
221.
Il-Qorti tal-Unjoni Ewropea stabbilixxiet ukoll li investitur privat li jsegwi politika strutturali, globali jew settorjali ggwidata minn prospetti ta’ redditu fuq żmien twil ma jistax jippermetti b’mod raġonevoli, wara snin ta’ telf kontinwu, li jagħmel injezzjoni f’kapital li, f’termini ekonomiċi, mhux biss tkun aktar għola minn likwidazzjoni tal-assi, iżda tkun ukoll relatata mal-bejgħ tal-impriża, u dan ineħħilha kull prospett ta’ qligħ, anke fit-tul (118).
222.
B’mod aktar preċiż, fis-sentenza tagħha Gröditzer, il-Qorti tal-Ġustizzja ġġudikat li, sabiex jiġi deteminat jekk il-privatizzazzjoni ta’ impriża bi prezz ta’ bejgħ negattiv għandhiex xi elementi ta’ għajnuna mill-Istat: “għandu jiġi evalwat jekk, f’ċirkostanzi simili, investitur privat ta’ livell li jista’ jiġi mqabbel ma’ dak ta’ korpi li jamministraw is-settur pubbliku setax jiġi mħajjar li jipproċedi għal injezzjonijiet f’kapital tal-istess daqs fil-qafas tal-bejgħ tal-impriża msemmija jew jekk kienx jagħżel li tiġi stralċjata” (119).
223.
Fid-dawl ta’ dak li ntqal, biex tiddetermina l-karattru ta’ għajnuna tal-miżura inkwistjoni, il-Kummissjoni għandha “tivvaluta jekk is-soluzzjoni li għażel l-Istat hijiex, b’mod assolut, u b’paragun ma’ kwalunkwe soluzzjoni oħra inkluża dik ta’ ebda intervent, l-orħos waħda, li jwassal, kieku dan ikun il-każ, għall-konklużjoni li l-Istat aġixxa bħal investitur privat” (120).
224.
Fi kliem ieħor, il-Kummissjoni għandha tivverifika jekk l-għażla li ssir injezzjoni f’kapital ta’ dan il-kobor hijiex effettivament orħos minn stralċ.
6.1.2.1. Dwar il-valutazzjoni tal-ispejjeż tal-istralċ
(a) Dwar il-kunsiderazzjoni tal-ħlas ta’ indennizzi supplementari ta’ tkeċċija
225.
Sabiex jiġi kkwantifikat l-infiq ta’ stralċ għall-azzjonist, l-awtoritajiet Franċiżi jikkunsidraw li l-gruppi kbar ta’ impriżi ma jistgħux attwalment, meta jipproċedu għall-għeluq ta’ siti jew stralċ ta’ sussidjarji, ma jinterressawx ruħhom fil-konsegwenzi soċjali li jirriżultaw minn tali għeluq jew stralċ. Għalhekk bosta drabi huma jimplimentaw pjanijiet soċjali li jistgħu jinkludu miżuri ta’ assenjazzjoni mill-ġdid tal-persunal, għajnuna biex jinstab xogħol ġdid, kumpensi għat-terminazzjoni tal-impjieg, jew anke azzjonijiet relatati man-nisġa ekonomika lokali, li jmorru lil hinn minn dak li jimponu l-liġi u l-ftehimiet kollettivi.
226.
F’dan il-kuntest, l-awtoritajiet Franċiżi għażlu, fuq il-bażi tal-pjan soċjali tal-2005, li minnu nnifsu bbażat fuq il-pjan soċjali tal-2002, il-medda bejn EUR [90 000-100 000] (*) u EUR [120 000-130 000] (*) għal kull impjegat, jiġifieri ammont totali ta’ bejn EUR [200-210] (*) miljun u EUR [250-260] (*) miljun. L-awtoritajiet Franċiżi jindikaw li l-limitu inferjuri tal-medda msemmija jieħu inkonsiderazzjoni l-fatt li l-ispiża tal-pjan soċjali ta’ referenza hija miżjuda minħabba l-proporzjon kbir ħafna ta’ impjegati li kienu qrib l-età tal-irtirar u li t-tluq tagħhom isir fuq termini partikolarment vantaġġjużi. Barra minn hekk, ġie kkunsidrat ukoll il-fatt li l-kuntest tal-istralċ tal-kumpanija u tat-tkeċċija tal-ħaddiema kollha ma jistax jitqabbel ma’ dak ta’ aġġustament tal-ħaddiema li jippermetti li l-attivitajiet ikomplu bħalma huwa l-każ tal-pjan soċjali ta’ referenza.
227.
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Franċiżi jikkunsidraw li, anki jekk japplikaw il-qafas tal-analiżi stabbilit mill-Qorti Ġenerali fis-sentenza tagħha tal-15 ta’ Settembru 2012, il-bejgħ tal-kontroll tal-SNCM għal prezz negattiv ta’ EUR 158 miljun ma kienx jinkludi elementi ta’ għajnuna mill-Istat. Huma jikkunsidraw fil-fatt li l-Kummissjoni għandha l-elementi kollha meħtieġa sabiex twieġeb għall-kritika tal-Qorti Ġenerali.
228.
Il-Kummissjoni ma taqbilx ma’ din l-analiżi f’dan il-każ.
229.
Skont is-sentenza tal-Qorti Ġenerali (121), il-ħlas ta’ indennizzi supplementari ta’ tkeċċija jista’ fil-prinċipju jikkostitwixxi prattika leġittima u f’waqtha, skont iċ-ċirkostanzi tal-każ, bl-għan li jinkoraġġixxi djalogu soċjali paċifiku u jżomm l-immaġni tal-marka ta’ kumpanija jew grupp ta’ kumpaniji. Skont il-prinċipju ta’ ugwaljanza tat-trattament bejn is-settur privat u dak pubbliku, il-possibbiltà li jitħallsu indennizzi supplementari ta’ tkeċċija hija għalhekk miftuħa għall-Istati Membri f’każ ta’ stralċ ta’ kumpanija pubblika, anki meta l-obbligi tagħhom ma jistgħux a priori jaqbżu l-minimu ġuridiku u kuntrattwali strett. Madankollu, il-Qorti Ġenerali tindika li “… il-piż ta’ dawn l-ispejjeż addizzjonali, minħabba t-tħassib leġittimu, ma jistax ikollu għan esklussivament soċjali, jew saħansitra politiku, inkella joħroġ mill-ambitu tat-test tal-investitur privat … Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe raġuni ekonomika, anki fit-tul, il-kunsiderazzjoni tal-ispejjeż li jiżbqu l-obbligi legali u kuntrattwali stretti trid għalhekk titqies bħala għajnuna mill-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 87(1), KE.” (122)
230.
Rigward l-argument dwar il-protezzjoni tal-profil ta’ marka tal-Istat, imqajjem mill-awtoritajiet Franċiżi, il-Qorti Ġenerali tqis li “… il-protezzjoni tal-profil ta’ marka ta’ Stat Membru bħala investitur globali fl-ekonomija tas-suq ma tistax tkun, ħlief f’ċirkostanzi partikolari u mingħajr motivazzjoni partikolarment konvinċenti, ġustifikazzjoni suffiċjenti biex turi r-razzjonalità ekonomika fit-tul tal-ispejjeż addizzjonali bħal ta’ indennizzi supplementari ta’ tkeċċija” (123). Madankollu, ċirkostanzi partikolari bħal dawn huma nieqsa f’dan il-każ.
231.
Il-Kummissjoni tinnota li, wara li tnediet il-proċedura, l-awtoritajiet Franċiżi baqgħu ma ddeffinixxewx l-attivitajiet ekonomiċi, b’mod partikolari fil-livell ġeografiku u settorjali. Għandha titħejja valutazzjoni dwar il-loġika ekonomika fit-tul tal-miżuri inkwistjoni, anki jekk finalment l-awtoritajiet Franċiżi indikaw fl-ittra tagħhom tas-16 ta’ Mejju 2013 li l-imġiba tal-Istat kellha titqabbel ma’ dik ta’ impriża diversifikata, li tfittex li tikseb l-aqwa profitt u tħares il-profil tal-marka tagħha bħala kumpanija globali, l-aktar f’termini ta’ ġestjoni tal-persunal tagħha.
232.
Rigward il-profil tal-marka tas-CGMF, il-Kummissjoni tinnota li din ma kellha l-ebda assi ieħor għajr l-SNCM fis-settur tat-trasport marittimu. Għaldaqstant, dan l-argument ma jistax japplika għaliha.
233.
Rigward il-profil tal-marka tal-Istat bħala azzjonist, l-awtoritajiet Franċiżi sostnew li jeżisti riskju għoli ta’ kunflitti soċjali fi ħdan l-impriżi kkontrollati mill-Istat mhux biss f’dawk li huma ġeografikament qrib l-attivitajiet tal-SNCM iżda wkoll ikun xi jkun is-settur u b’mod partikolari fis-settur tat-trasport. Il-Kummissjoni tinnota minn naħa li l-awtoritajiet Franċiżi ma urewx ir-realtà ta’ dan ir-riskju ta’ kontaġju għall-kumpaniji pubbliċi kollha u tikkunsidra min-naħa l-oħra li ma urewx lanqas li l-ħlas tal-indennizzi supplementari seta’ impedixxa l-ħolqien ta’ strajks ġodda. Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-ġustifikazzjoni esklussivament soċjali tal-ħlas mill-Istat ta’ dawn l-indennizzi supplementari, mhijiex suffiċjenti sabiex twarrab il-preżenta ta’ għajnuna mill-Istat.
234.
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-awtoritajiet Franċiżi ma ppreżentawx elementi oġġettivi u verifikabbli biżżejjed sabiex juru li l-ħlas tal-indennizzi supplementari ta’ tkeċċija, f’ċirkostanzi simili, hija prattika stabbilita forst l-imprendituri privati tal-istess settur. Il-Kummissjoni tinnota fil-fatt li s-sempliċi referenza għal numru limitat ta’ pjanijiet soċjali ma tistax turi l-eżistenza ta’ prattika stabbilita biżżejjed f’każijiet komparabbli ma’ dan il-każ, li l-pjanijiet soċjali msemmija mill-awtoritajiet Franċiżi jirrigwardaw pjanijiet ta’ ristrutturar u mhux ta’ stralċ u li għadd kbir fosthom jirrigwardaw setturi li a priori ma għandhom xejn inkomuni mal-infrastrutturi tat-trasport, bħall-industrija tal-kożmetiċi (pereżempju Yves Saint-Laurent Haute couture), dik agroalimentari (Danone) jew elettronika (Hewlett Packard). Barra minn hekk, it-tabella prodotta mill-awtoritajiet Franċiżi fin-nota tas-16 ta’ Mejju 2013 li tipprovdi lista ta’ pjanijiet soċjali tindika sitt pjanijiet wara l-privatizzazzjoni tal-SNCM u li għaldaqstant ma jistgħux ikunu kkunsidrati sabiex jiġġustifikaw l-indennizzi supplementari ta’ tkeċċija.
235.
L-SNCM ipproduċiet lista ġdida ta’ ħames pjanijiet soċjali fin-nota tas-27 ta’ Awwissu 2013. Il-Kummissjoni temmen li din il-lista ma tistabbilixxix li l-ħlas ta’ indennizzi supplementari ta’ tkeċċija, f’ċirkostanzi simili, hija prattika stabbilita fost l-imprendituri privati tal-istess settur. Fil-fatt, il-Kummissjoni tosserva l-ewwel nett li mill-ħames pjanijiet imsemmija, tnejn minnhom biss jirrigwardaw lill-SNCM fosthom dak li huwa s-suġġett ta’ din id-deċiżjoni. Dawn iż-żewġ pjanijiet ma jistgħux iservu għalhekk ta’ elementi oġġettivi ta’ tqabbil għal żewġ raġunijiet: minn naħa, l-SNCM ma tistax tibbaża ruħha fuq il-prattiki tal-passat tagħha stess f’dan il-qasam sabiex tiġġustifika biżżejjed il-karattru stabbilit ta’ din il-prattika u min-naħa l-oħra, il-pjan soċjali tal-2002 jikkorrispondi għal perjodu li fih l-SNCM kienet għadha impriża pubblika meta l-Qorti Ġenerali bħala kriterju ta’ tqabbil użat impriżi privati tal-istess settur. Dwar dan, il-Kummissjoni tinnota li l-pjan soċjali tal-port ta’ Marsilja ma jistax jitqies peress li fl-2004 il-port kien stabbiliment pubbliku u mhux impriża privata. Fl-aħħar nett, rigward l-aħħar żewġ pjanijiet imsemmija, dawk ta’ Air Lib u ta’ Eurostar, il-Kummissjoni tosserva li dawn huma pjanijiet ta’ ristrutturar u mhux pjanijiet ta’ stralċ. B’mod superfluwu, il-Kummissjoni tosserva li l-kumpens addizzjonali medju ta’ dawn iż-żewġ pjanijiet huwa inqas minn aktar min-nofs il-medja tal-indennizzi supplementari mogħtija mill-SNCM.
236.
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tinnota li l-awtoritajiet Franċiżi ma stabbilixxewx li l-azzjonijiet tal-Istat Franċiż kienu mmotivati mill-probabbiltà raġonevoli li kien ser ikollu qligħ materjali indirett, anki fit-tul, waqt li jevita deterjorament ulterjuri tal-klima soċjali fi ħdan il-kumpanija, peress li preċiżament fl-ipoteżi ta’ stralċ, l-impriża kellha tispiċċa. Rigward l-ipoteżi ta’ ħlasijiet akbar għall-ħaddiema ta’ impriżi pubbliċi oħrajn, din mhijiex sostanzjata biżżejjed. Dan huwa aktar minnu meta, anki fil-kuntest ta’ raġunament ta’ investitur globali bħal dak imressaq mill-awtoritajiet Franċiżi, l-għoti ta’ kumpensi ta’ tluq kbar ħafna lill-ħaddiema ta’ kumpanija jista’ jikkumplika r-ristrutturar possibbli ta’ kumpaniji oħrajn li jappartjenu għall-istess investitur. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Franċiżi ma kkwantifikawx l-importanza tal-ispejjeż soċjali possibbli li huma jsemmu bħala ġustifikazzjoni tal-ħlas tal-indennizzi supplementari ta’ tkeċċija.
237.
L-awtoritajiet Franċiżi sostnew ukoll li proċedura ta’ stralċ kienet tkun itwal u potenzjalment aktar riskjuża għall-Istat azzjonist, meta mqabbla mal-bejgħ tal- SNCM bi prezz negattiv. Il-Kummissjoni tinnota li l-awtoritajiet Franċiżi ma pprovdew l-ebda evidenza ta’ dan ir-riskju u ma spjegawx għalfejn it-tul ta’ proċedura ta’ stralċ kienet tkun ikkunsidrata minn azzjonist privat. Il-każ Frucona Kosice (124) kkwotat mill-awtoritajiet Franċiżi mhuwiex rilevanti f’dan il-każ għaliex jirrigwarda l-prova tal-kreditur privat. It-tul ta’ proċedura ta’ stralċ huwa rilevanti biex wieħed janalizza jekk l-Istat, fil-pożizzjoni ta’ kreditur ta’ Frucona Kosice, immassimizzax il-ħlas lura tad-djun tiegħu billi aċċetta rifużjoni parzjali iżda immedjata jew jekk kellux jistenna r-riżultat tal-istralċ tal-kumpanija. Is-sitwazzjoni f’dan il-każ hija differenti minħabba li l-Istat jinsab fil-pożizzjoni ta’ azzjonist tal-SNCM u mhux f’pożizzjoni ta’ kreditur privat. Peress li f’każ ta’ stralċ tal-SNCM l-assi huma manifestament insuffiċjenti sabiex ikopru d-dejn, l-Istat ma jkunx jista’ jirkupra l-kontribut tiegħu. Għaldaqstant, l-invokazzjoni tat-tul ta’ proċedura ta’ stralċ mhijiex rilevanti f’dan il-każ.
238.
Għaldaqstant l-awtoritajiet Franċiżi ma urewx li l-appoġġ għall-ispiża ta’ dan il-kumpens addizzjonali mill-Istat fir-rwol tiegħu bħala investitur privat fix-xenarju ta’ stralċ, kien iġġustifikat.
239.
F’dan l-istadju tal-analiżi, il-Kummissjoni issa trid tiddetermina l-valur tal-istralċ tal-SNCM minbarra l-indennizzi supplementari ta’ tkeċċija.
(b) Dwar il-valur tal-istralċ tal-SNCM
240.
Skont il-metodu tal-assi netti vvalutati mill-ġdid, l-insuffiċjenza tal-assi hija rikonoxxuta meta l-valur ekonomiku tal-assi reali (ġeneralment akbar mill-valur nett kontabbli) ma jkoprix il-valur ekonomiku tad-djun reali.
241.
Għall-finijiet li tiġi osservata l-insuffiċjenza tal-assi f’dan il-każ, il-Kummissjoni bl-għajnuna tal-espert tagħha (125), ivverifikat bħalma huwa spjegat hawn taħt li fit-30 ta’ Settembru 2005 il-valur tal-assi tal-SNCM ma kienx biżżejjed biex jitħallsu l-kredituri privileġġati u l-kredituri mhux privileġġati.
242.
Il-Kummissjoni temmen li l-valutazzjoni tal-assi netti hija metodu użat ħafna biex jiġu valwati kumpaniji fis-settur tat-trasport marittimu. Hija taħseb ukoll li dan il-metodu huwa b’mod partikolari adattat għas-sitwazzjoni tal-SNCM minħabba li l-azzjonist ta’ referenza tagħha bħala għażla alternattiva għall-bejgħ għandu biss l-għażla tal-istralċ.
243.
Dwar metodi oħra ta’ valutazzjoni, b’mod partikolari l-metodu tal-likwiditajiet liberi operattivi aġġornati, il-Kummissjoni temmen li, meta jiġi kkunsidrat il-fatt li hija tippreżumi li titkompla l-attività tal-kumpanija, li mhuwiex il-każ fl-ipoteżi prevista ta’ stralċ tal-SNCM, dan mhuwiex rilevanti għall-każ inkwistjoni.
244.
Il-Kummissjoni tagħżel it-30 ta’ Settembru 2005 bħala d-data ta’ referenza għall-evalwazzjoni tal-SNCM minħabba li hija d-data li fiha ġiet effettivament magħmula l-għażla bejn l-aċċettazzjoni tal-offerta ta’ xiri jew l-istralċ tal-kumpanija, billi d-Deċiżjoni dwar is-selezzjoni ta’ BCP ittieħdet fis-27 ta’ Settembru 2005.
(i) Dwar il-valur tal-assi tal-SNCM
245.
Il-Kummissjoni tosserva b’mod partikolari li l-azzjonist tal-SNCM ipproċeda, b’kollaborazzjoni mad-ditta Ernst & Young, għal kwantifikazzjoni tal-ispiża tal-istralċ tal-impriża (ir-rapport CGMF imsemmi qabel) fit-30 ta’ Settembru 2005 li ġie vverifikat mill-ġdid minn Oddo Corporate Finance u d-ditta Paul Hastings. Il-Kummissjoni tfakkar li r-rapport Oddo-Hastings imsemmi qabel ivvaluta li l-assi tal-SNCM jiswew EUR 190,3 miljun.
246.
Rigward il-valitazzjoni tal-flotta f’pussess proprju (126), billi l-valur tas-suq gross tal-bastimenti tal-SNCM kien stmat mis-sensar speċjalizzat SAB għal EUR 224 miljun fit-30 ta’ Settembru 2005, il-flotta tal-SNCM kienet ivvalutata mir-rapport Oddo li tammonta għal EUR 150,7 miljun wara l-iskont fuq il-valur (127), il-kummissjoni tas-senserija (128) u r-riskju legali (129).
Tabella 3
Xenarji ta’ valutazzjoni tal-assi tal-SNCM fit-30 ta’ Settembru 2005
Valur tal-assi
ir-rapport Oddo
f’EUR miljun
Valur tal-assi
espert tal-Kummissjoni
f’EUR miljun
Assi fissi intanġibbli
-
-
Assi fissi tanġibbli
Flotta f’pussess proprju
150,7
151,7
Bini
(130)
11,2
11,2
Assi finanzjarji
(131)
32,7
38,3
Assi fissi
194,6
201,2
Stokks
-
-
Ħlasijiet bil-quddiem u depożiti
-
-
Riċevibbli
0,8
0,8
Riċevibbli oħra
(132)
9,4
9,4
Likwidità netta
-14,5
-
Prepagamenti u introjtu dovut
-
-
Assi oħra
-4,3
10,20
Total ta’ assi
190,3
211,4
Sorsi:
rapport Oddo-Hastings, rapport tal-espert tal-Kummissjoni
247.
Mill-qari tat-tabella hawn fuq, il-Kummissjoni tosserva li l-flotta tal-bastimenti hija l-element ewlieni tal-valutazzjoni tal-assi tal-impriża. Rigward dan, l-espert tal-Kummissjoni kien tal-fehma, wara li għamel meta kien possibbli analiżi komparattiva, li l-iskont fuq il-valur tas-suq gross tal-bastimenti u r-riskju ġudizzjarju kienu koerenti. Fuq din il-bażi, huwa kkonkluda li m’għandux argumenti biex jirrifjuta l-evalwazzjoni tal-valur tal-flotta stabbilit mill-Istat.
248.
Dwar l-iskont, il-Kummissjoni temmen li l-livell tiegħu huwa koerenti mal-iskonti li saru fil-bejgħ ta’ bastimenti f’każ ta’ stralċ ġudizzjarju. Skont l-espert tal-Kummissjoni, ir-Régie des Transports Maritimes pereżempju, kumpanija nazzjonali tal-Belġju li tieħu ħsieb ir-rotta Ostende-Ramsgate, biegħet żewġ car ferries fl-1997 bi skontijiet stmati għal 35 % u 45 %. Fi żmien aktar reċenti, il-kumpanija Festival Cruises biegħet tliet bastimenti tal-kruċieri bi skont medju ta’ 20 %. L-iskonti li saru f’każijiet simili għalhekk huma ta’ ammonti simili għall-iskontijiet applikati mill-awtoritajiet Franċiżi fil-każ inkwistjoni.
249.
Dwar ir-riskju legali, billi ma saret ebda transazzjoni komparabbli fis-suq, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-argumenti li jiġġustifikaw l-applikazzjoni tar-riskju legali huma koerenti maċ-ċokon tas-suq għal bastimenti ta’ dan it-tip, li ġew maħluqa għal użu speċifiku.
250.
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-espert indipendenti tagħha rreveda l-valutazzjoni tal-assi finanzjarji ‘l fuq, b’mod partikolari dik tas-sehem tal-SNCM fis-CMN (minn EUR 21,8 miljun għal EUR 28 miljun). F’dan ir-rigward, minħabba l-offerta ta’ xiri mill-ġdid ta’ dan is-sehem minn STEF-TFE għal EUR 35,2 miljun ippreżentata lill-Kummissjoni fil-qafas ta’ din l-istruzzjoni, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-valutazzjoni tas-sehem tal-SNCM fis-CMN ta’ EUR 28 miljun hija raġonevoli f’kuntest ta’ stralċ tal-kumpanija.
251.
Dwar il-valutazzjoni tal-punti l-oħra tal-assi, l-espert tal-Kummissjoni m’għamilx oġġezzjoni partikolari. Madankollu ma żammx il-punt “likwidità netta” fl-assi billi dan kien f’defiċit. Il-Kummissjoni temmen li filfatt dan il-punt għandu jiġi elenkat mad-djun tal-SNCM.
252.
Meta jiġu kkunsidrati l-aġġustamenti li saru, il-Kummissjoni tivvaluta l-assi tal-SNCM għal EUR 211,4 miljun fit-30 ta’ Settembru 2005.
(ii) Dwar l-evalwazzjoni tad-djun tal-SNCM
253.
Il-Kummissjoni tinnota li l-awtoritajiet Franċiżi jikkwantifikaw l-ammont dovut għall-krediti privileġġati għal EUR 153,8 miljun, u għal EUR 170,9 miljun l-ammont dovut għall-krediti mhux privileġġati (minbarra l-indennizzi supplementari ta’ tkeċċija).
254.
Fir-rigward tal-obbligazzjonijiet soċjali, b’mod partikolari, l-awtoritajiet Franċiżi jivvalutaw l-infiq tal-pjan soċjali konvenzjonali għal EUR [70-80] (*) miljun. L-infiq relatat mal-pjan soċjali konvenzjonali ġie stabbilit fuq bażi individwali li jikkunsidra t-tip ta’ kuntratt (kuntratt indefinit -u kuntratt għal terminu fiss -), l-istatuti u ftehimiet kollettivi applikabbli (l-ekwipaġġ, il-persunal tal-uffiċċji u l-uffiċjali ta’ fuq il-vapuri), l-anzjanità, il-kariga u s-salarju ta’ kull impjegat. Dan l-ammont ikopri l-kumpensi ta’ avviż bil-quddiem (EUR [20-30] (*) miljun), il-kumpens tal-liv imħallas fuq l-avviż bil-quddiem (EUR [0-10] (*) miljun), il-kumpensi konvenzjonali ta’ tkeċċija (EUR [30-40] (*) miljun) u l-kontribuzzjoni Delalande (EUR [0-10] miljun) (133).
255.
L-infiq tal-pjan soċjali extra-konvenzjonali huwa vvalutat mill-awtoritajiet Franċiżi għal EUR [30-40] (*) miljun. Dan il-pjan soċjali jiġbor il-miżuri ta’ appoġġ kollha li huma relatati mal-obbligi ġuridiċi (134) u regolamentari tal-SNCM għal dak li għandu x’jaqsam mat-tkeċċija u l-ispejjeż indiretti relatati mal-pjanijiet soċjali skont ftehim kollettiv (135).
256.
L-infiq tax-xoljiment tal-kuntratti ewlenin tal-operat għandu x’jaqsam l-aktar mal-implikazzjoni tal-garanzija bankarja li tammonta għal EUR 7,4 miljun mogħtija bħala garanzija għat-twettiq tajjeb mill-SNCM tal-obbligi tagħha ta’ servizz pubbliku li magħha tiġi miżjuda l-penali prevista fil-ftehim imsemmi, ugwali għal 2 % tal-kumpens finanzjarju ta’ referenza ta’ ammont ta’ EUR 63 miljun għas-sena 2005, jiġifieri madwar EUR 1,2 miljun f’każ li l-mandatarju ma jissodisfax l-obbligi tiegħu.
257.
Rigward id-djun netti relatati mal-bejgħ tal-bastimenti b’lokazzjoni (136), l-awtoritajiet Franċiżi jenfasizzaw li, fuq il-bażi ta’ ċerti assunzjonijiet (137), id-dħul nett ta’ bejgħ huwa evalwat, mis-sensar speċjalizzat SAB, għal EUR 144,8 miljun fit-30 ta’ Settembru 2005 wara l-iskont, is-senserija u l-infiq finanzjarju tal-ġarr. L-ekonomiji ta’ taxxi u d-djun bankarji jammontaw għal EUR 193,5 miljun, il-bilanċ ta’ djun bankarji relatati mal-bastimenti mħallsa bin-nifs li għandu jrid jitħallas lura jammonta għal EUR 48,7 miljun.
Tabella 4
Xenarji marbutin mal-valutazzjoni tal-obbligazzjonijiet tal-SNCM fit-30 ta’ Settembru 2005
Valur tal-obbligazzjonijiet
ir-rapport Oddo
f’EUR miljun
Valur tal-obbligazzjonijiet
espert tal-Kummissjoni
f’EUR miljun
Djun superjuri inklużi:
Djun soċjali u fiskali
[20-30]*
[20-30]*
Djun finanzjarji garantiti minn assi
(138)
15,9
15,9
Infiq tal-pjan soċjali skont ftehim kollettiv
[70-80]*
[70-80]*
Infiq tal-assigurazzjonijiet tas-saħħa tal-pensjonanti
(139)
10,2
10,2
Infiq tal-proċedura ta’ stralċ
4,7
4,7
Telf operattiv temporanju
(140)
26,5
26,5
Ħlas tal-kredituri privileġġati
153,8
153,8
Djun bla garanzija
(141)
69,7
84,2
Infiq tal-pjan soċjali mhux skont ftehim kollettiv
[30-40]*
[30-40]*
Infiq għat-terminazzjoni tal-kuntratti ewlenin ta’ operat
[10-20]*
[10-20]*
Infiq supplementari relatat mad-disponiment tal-bastimenti b’lokazzjoni
48,7
48,7
Pagamenti lill-kredituri ordinarji
170,9
181,1
Sorsi:
ir-rapport ta’ Oddo-Hastings, ir-rapport tal-espert tal-Kummissjoni
258.
Il-Kummissjoni tinnota li d-dejn soċjali huwa l-element ewlieni tad-djun tal-SNCM. Rigward l-infiq tal-pjan soċjali konvenzjonali, l-espert tal-Kummissjoni vverifika l-formoli ta’ kalkolu tal-komponenti kollha tal-pjan fuq il-bażi ta’ kampjuni ta’ kontijiet u ma osserva ebda anomalija jew żball. Meta kkunsidrat din il-verifika, il-Kummissjoni temmen li l-ammont ta’ EUR [70-80] (*) miljun imħallas bil-quddiem mill-awtoritajiet Franċiżi għall-pjan soċjali konvenzjonali huwa raġonevoli.
259.
Rigward it-telf operattiv temporanju, il-Kummissjoni temmen li l-istima hija prudenti skont il-leġiżlazzjoni, b’mod partikolari l-Artikoli L.622-10 tal-Kodiċi tal-Kummerċ u 119-2 tad-Digriet Nru 85-1388 tas-27 ta’ Diċembru 1985 skont liema l-SNCM tista’ tkun obbligata mill-Qorti tal-Kummerċ kompetenti li tkompli n-negozju tagħha għal terminu ta’ xahrejn li jista’ jiġi mġedded b’talba tal-ministeru pubbliku minħabba l-obbligi tagħha ta’ servizz pubbliku.
260.
Rigward id-djun bla garanzija, l-espert tal-Kummissjoni ma għamilx oġġezzjoni partikolari. Madankollu huwa żied l-ammont ta’ EUR 69,7 miljun bl-ammont ta’ EUR 14,5 miljun li jirriżulta mill-eżami mill-ġdid tal-punt tal-assi “Likwidità netta”. Il-Kummissjoni temmen li dan l-eżami mill-ġdid huwa konformi mal-emendi li saru fil-valutazzjoni tal-assi tal-SNCM.
261.
Rigward l-infiq tal-pjan soċjali mhux skont ftehim kollettiv (minbarra l-indennizzi supplementari ta’ tkeċċija), l-espert tal-Kummissjoni jemmen li l-ammont tal-infiq tal-kwistjonijiet ġuridiċi għandu jkun mibdul għal EUR [0-5] (*) miljun minflok il- [0-10] (*) miljun mogħtija mill-awtoritajiet Franċiżi. Fuq dan il-punt, il-Kummissjoni hija tal-fehma li t-trejdjunjins żgur ser jitolbu klassifikazzjoni mill-ġdid tal-kuntratti fuq terminu fiss għal kuntratti permanenti (142), iżda hija taħseb li l-figuri għandhom jikkonċernaw l-impjegati b’kuntratt għal żmien fiss biss li għalihom kważi żgur hemm dan ir-riskju (jiġifieri 150 kuntratt għal terminu fiss). Meta jiġi kkunsidrat salarju gross fix-xahar ta’ EUR [2 000-2 500] (*) b’kumpens ta’ 9 xhur salarju għall-ewwel [100-120] (*) kuntratt għal żmien fiss u 6 xhur għall- [50-70] (*) kuntratt ta’ wara, l-ammont jiġi stabbilit għal EUR [0-10] (*) miljun.
262.
Rigward l-obbligazzjonijiet netti li għandhom x’jaqsmu mal-bejgħ tal-bastimenti b’lokazzjoni, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-ipoteżijiet sottostanti għall-kalkolu huma ġġustifikati b’mod partikolari minħabba l-istruttura tal-kuntratti tal-EIG, li tillimita kull sostituzzjoni ta’ terzi fl-SNCM u tikkundizzjona l-benefiċċji għat-taxxa għall-użu tal-bastimenti taħt il-bandiera Franċiża. Huwa wkoll iġġustifikat li r-riskju legali ma japplikax fil-qafas tal-bastimenti b’lokazzjoni għax dawn huma mibjugħin mill-banek kredituri tal-EIG. F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni temmen li huwa ġġustifikat li jkun ikkunsidrat infiq finanzjarju ta’ ġarr bejn it-30 ta’ Settembru 2005 u d-data tal- bejgħ effettiv tal-bastiment.
263.
Fid-dawl ta’ dak li ntqal qabel, il-Kummissjoni temmen li fit-30 ta’ Settembru 2005 id-dejn privileġġat tal-SNCM kien ta’ EUR 153,8 miljun u d-dejn mhux privileġġat tal-SNCM kien ta’ EUR 181,1 miljun.
(iii) Dwar l-identifikazzjoni ta’ insuffiċjenza ta’ assi
264.
Fid-dawl ta’ dak li ntqal qabel, il-Kummissjoni temmen li fit-30 ta’ Settembru 2005 il-valur tal-assi tal-SNCM (jiġifieri EUR 211,4 miljun) ma kienx biżżejjed biex jitħallsu l-kredituri privileġġati (jiġifieri EUR 153,8 miljun) u l-kredituri mhux privileġġati (jiġifieri EUR 181,1 miljun), jiġifieri s-somma totali ta’ EUR 334,9 miljun. Għaldaqstant l-insuffiċjenza tal-assi tammonta għal madwar EUR 123,5 miljun.
(c) Dwar l-ikkunsidrar ta’ azzjoni li tagħmel tajjeb għad-dejn
265.
Il-Kummissjoni investigat ukoll l-argument tal-awtoritajiet Franċiżi u tal-SNCM, li l-Istat, bħala azzjonist maġġoritarju, jista’ jiġi msejjaħ biex jagħmel tajjeb għad-djun f’każ ta’ stralċ tal-impriża. Waħda mill-partijiet interessati, is-CFF, ikkontestat l-applikazzjoni tal-ġurisprudenza nazzjonali ċċitata mill-awtoritajiet Franċiżi f’dan il-każ. Fil-fatt, is-CFF hija tal-fehma li rigward l-applikabbiltà għal dan il-każ tal-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Appell ta’ Rouen fil-kawża Aspocom Group Oyj, il-Qorti kkundannat lill-kumpanija ewlenija Finlandiża tħallas kumpens lill-impjegati tas-sussidjarja Franċiża tagħha li ġiet illikwidata, peress li dan il-kumpens kien diġà pprovdut fi pjan soċjali bbażat fuq ftehim tal-kumpanija approvat mill-kumpanija ewlenija. Fl-aħħar mill-aħħar ma kinux tħallsu.
266.
L-awtoritajiet Franċiżi jemmnu li l-ispejjeż reali kollha li kien ikollu jħallas l-Istat bħala azzjonist, permezz tas-CGMF, kienu jammontaw għal bejn EUR 312,1 u EUR 361 miljun fit-30 ta’ Settembru 2005. Dejjem fil-fehma tagħhom, din l-istima tikkunsidra b’mod partikolari r-riskju li l-Istat Franċiż jintalab biex “jagħmel tajjeb għad-djun” jekk xi qorti tikkunsidrah bħala amministratur de facto tal-SNCM u tikkunsidra wkoll ir-riskju li l-Istat ikollu jħallas l-indennizzi supplementari ta’ tkeċċija lill-persunal imkeċċi. L-awtoritajiet Franċiżi jemmnu li dawn ir-riskji jridu jiġu inklużi fil-kalkolu tal-prezz effettiv kieku jsir stralċ tal-SNCM.
267.
Minn dan tirriżulta l-kwistjoni tal-evalwazzjoni tal-ispejjeż reali kollha li probabbilment ikollha tħallas Franza bħala azzjonista f’każ li jsir stralċ ġudizzjarju tal-SNCM sabiex jiġi ddeterminat jekk, meta jiġu kkunsidrati l-possibbiltajiet li tiġi mitluba tħallas dawn l-ispejjeż u fid-dawl tal-ammont kbir tagħhom, azzjonist privat prudenti kienx jippreferi jbigħ is-sussidjarja tiegħu minnufih bi prezz negattiv ta’ EUR 158 miljun milli jieħu dan ir-riskju.
268.
Skont il-liġi Franċiża, l-istralċjarju ta’ kumpanija li qed isir stralċ tagħha għandu l-poter li jibda azzjoni għad-danni kontra d-diriġenti l-antiki tal-kumpanija, li hija msejħa “action en comblement de passif” (azzjoni biex tagħmel tajjeb għall-insuffiċjenza tal-assi), f’każ li pjan ta’ rkupru jiġi kkanċellat jew ta’ riċevitura jew fil-każ ta’ stralċ obbligatorju (143).
269.
L-introduzzjoni ta’ azzjoni biex tagħmel tajjeb għad-djun kontra d-diriġenti l-antiki tal-kumpanija li qed tfalli hija mmotivata mill-ħtieġa li jerġa’ jinbena l-patrimonju tal-kumpanija, li hija waħda mir-responsabbiltajiet tal-istralċjarju.
270.
F’bosta ittri lill-Kummissjoni, l-awtoritajiet Franċiżi sostnew li l-ipoteżi li l-Istat jiġi ordnat minn qorti nazzjonali biex jagħmel tajjeb għad-djun tal-impriża mmexxija minnu hija xenarju possibbli ħafna u li din għandha tiġi inkluża fil-kalkolu tal-infiq effettiv ta’ stralċ possibbli tal-SNCM.
271.
Fin-noti tagħha tat-28 ta’ Frar 2008, l-SNCM ipprovdiet ir-rapport ta’ Baker & McKenzie li jevalwa l-konsegwenzi ġuridiċi ta’ azzjoni “en comblement de passif” (biex tagħmel tajjeb għall-obbligazzjonijiet) kontra l-Istat Franċiż. Dan ir-rapport jikkonkludi li qorti tal-kummerċ li quddiemha titressaq din il-kawża probabbilment tiddeċiedi li l-Istat huwa responsabbli fuq din il-bażi u tordnalu jħallas id-djun soċjali kollha tal-SNCM.
272.
Il-leġiżlazzjoni rilevanti tipprevedi li d-djun soċjali tal-kumpanija li qed isir stralċ tagħha jistgħu jitpoġġew taħt ir-responsabbiltà tad-diriġenti antiki de jure jew de facto kemm-il darba jiġu sodisfatti erba’ kundizzjonijiet.
(i) Ir-rikonoxximent tal-Istat bħala diriġent de jure jew de facto tal-impriża li qiegħed isir l-istralċ ġudizzjarju tagħha
273.
Ir-rapport ta’ Baker &Mc Kenzie, li l-SNCM bagħtet lill-Kummissjoni, ipprovdielha analiżi li waslet għall-konklużjoni li […] (*). Essenzjalment, ir-rapport tal-esperti msemmi hawn fuq għandu l-għan li juri, b’mod konformi mal-ġurisprudenza rilevanti (144), li l-Istat kien ikkommetta […] (*) b’mod rikorrenti. B’mod partikolari, skont dan l-istess rapport, l-Istat ħa […] (*) deċiżjoni. Barra minn hekk, jidher li l-korpi amministrattivi […] (*) l-impriża. Fl-aħħar nett, jidher li l-Istat […] (*).
274.
Il-Kummissjoni tinnota li l-awtoritajiet Franċiżi, fin-noti tagħhom tat-28 ta’ Marzu 2008, ma oġġezzjonawx […] (*). Fl-ittra tagħhom tal-20 ta’ Novembru 2006, l-awtoritajiet Franċiżi indikaw huma stess li l-qorti […] (*) l-impriża.
275.
Madankollu, il-Kummissjoni temmen li d-dikjarazzjoni tal-awtoritajiet Franċiżi tal-20 ta’ Novembru 2006, ippreżentata fil-qafas ta’ proċedura relatata mal-għajnuniet mill-Istat, ma tistax tkun biżżejjed waħedha biex tistabbilixxi bi dritt jekk qorti tkunx ikkunsidrat lill-awtoritajiet nazzjonali bħala diriġenti de facto tal-impriża benefiċjarja bil-miżuri inkwistjoni u, fuq kollox, il-livell ta’ probabbiltà ta’ eventwalità bħal din.
276.
B’mod partikolari, fil-każ tad-deċiżjonijiet kontroversjali, għadu ma ġiex stabbilit li d-deċiżjoni finali meħuda mill-Istat tiddevja b’mod sinifikanti mill-prattika segwita fil-ġestjoni tal-Istat tal-parteċipazzjonijiet tiegħu. Anki r-rapport ta’ Baker &Mc Kenzie jfakkar l-eżistenza ta’ kontroversja rikorrenti dwar il-livell ta’ involviment mixtieq tal-Istat fil-ġestjoni tal-parteċipazzjonijiet tiegħu u jsemmi rwol estensiv ħafna, fil-każ ġenerali, ta’ […] (*).
277.
Madankollu, l-elementi ta’ ġurisprudenza nazzjonali mressqa mill-Istat kif ukoll mill-SNCM ma jinkludux b’mod dirett din it-tip ta’ sitwazzjoni. Il-każijiet ewlenin imsemmija jirrigwardaw l-awtoritajiet lokali u s-sentenza BRGM tas-6 ta’ Frar 2001 tirrigwarda stabbiliment pubbliku industrijali u kummerċjali.
278.
Fi kwalunkwe każ għadu ma ġiex ipprovat li l-Istat li jaġixxi bħala awtorità pubblika jkun ikkunsidrat bħala amministratur de facto.
(ii) L-eżistenza ta’ żball jew żbalji ta’ ġestjoni mill-Istat Franċiż bħala l-amministratur de facto tal-impriża li qed isir l-istralċ ġudizzjarju tagħha.
279.
Fil-każ inkwistjoni, il-Kummissjoni tinnota li r-rapport tal-espert tal-SNCM, fuq il-bażi ta’ lista mhux eżawrjenti ta’ elementi bbażati fuq il-fatti, semma serje ta’ elementi sabiex juri li l-Istat, […] (*), wettaq żbalji ta’ ġestjoni.
280.
B’mod partikolari, huwa indikat li l-Istat Franċiż kien responsabbli għal żbalji fil-qasam tal-investimenti marbuta […] (*) l-SNCM. L-Istat kien responsabbli għal bosta żbalji ta’ ġestjoni marbutin mal-kapaċità […] (*) l-SNCM.
281.
Fl-ittra tagħhom tat-30 ta’ April 2007, l-awtoritajiet Franċiżi kkwalifikaw ir-riskju ta’ kundanna tal-Istat għar-responsabbiltà minħabba l-kriterji ta’ kwalifikazzjoni ta’ żball ta’ ġestjoni skont l-Artikolu L.651-2 tal-Kodiċi tal-Kummerċ bħala għoli ħafna.
282.
Għal darb’oħra, il-Kummissjoni tqis din id-dikjarazzjoni tat-30 ta’ April 2007, magħmula fil-qafas ta’ proċedura fil-qasam tal-għajnuniet mill-Istat, ma tistax tkun biżżejjed waħedha biex tistabbilixxi bi dritt jekk qorti tikkunsidrax li l-awtoritajiet nazzjonali huma responsabbli għall-iżbalji msemmijin u, fuq kollox, il-livell ta’ probabbiltà ta’ eventwalità bħal din. Aktar u aktar meta l-awtoritajiet Franċiżi jikkontestaw l-eżistenza stess ta’ żbalji ta’ ġestjoni, li madankollu huma meħtieġa għall-implimentazzjoni ta’ azzjoni li tagħmel tajjeb għad-dejn.
283.
B’mod aktar fondamentali, wieħed josserva li l-SNCM bħall-awtoritajiet Franċiżi jiffukaw ħafna fuq deċiżjonijiet ta’ ġestjoni antiki ħafna. B’hekk ir-rapport ta’ Baker &Mc Kenzie jiffoka fuq […] (*) li saru sas-sena 2000. Ma jaħsibhiex darbtejn biex jirreferi għal rapporti tal-Qorti tal-Awdituri għas-snin finanzjarji 1993-1999. L-iżbalji ewlenin ta’ ġestjoni allegati jinsabu lejn in-nofs tas-snin disgħin. Madankollu, il-kredituri tal-SNCM kienu jafu dwar dan il-metodu ta’ ġestjoni meta dawn kienu japprovawlu l-kreditu. Għalhekk kienu talinqas jaċċettaw b’mod impliċitu r-riskju assoċjat ma’ din it-tip ta’ ġestjoni. Xejn ma jindika li r-responsabbiltà tal-Istat tista’ effettivament tintalab biex tagħmel tajjeb għad-dejn fit-tali sitwazzjoni.
284.
Barra minn hekk, dawn l-allegati żbalji ta’ ġestjoni huma r-riżultat ta’ għażliet politiċi li saru mill-awtoritajiet pubbliċi u ma hemm ebda indikazzjoni li dawn l-għażliet politiċi jistgħu jikkwalifikaw bħala żbalji ta’ ġestjoni skont it-tifsira tal-ġurisprudenza dwar il-ħlas tad-dejn.
285.
Fl-aħħar nett, ir-rapport ta’ Baker &Mc Kenzie huwa nieqes mill-kredibbiltà speċjalment meta jqis li s-sitwazzjoni tal-SNCM hija attribwibbli għal żbalji ta’ komunikazzjoni esterna mwettqa mill-Istat rigward is-sitwazzjoni tal-SNCM. Fil-fatt jirriżulta biss minn dan ir-rapport li l-Istat semma sitwazzjoni li diġà kienet magħrufa. L-aġir tal-Istat għalhekk ma jikkwalifikax bħala żball ta’ ġestjoni.
(iii) Is-sejba ta’ insuffiċjenza tal-assi
286.
F’dan il-każ inkwistjoni, il-Kummissjoni tosserva li r-rapport Oddo-Hastings sab insuffiċjenza ta’ assi li fit-30 ta’ Settembru 2005 kienet tammonta għal EUR 134,4 miljun, ikkalkulata bħala d-differenza bejn, min-naħa, il-valur tal-assi tal-SNCM (EUR 190,3 miljun) u, min-naħa l-oħra, il-valur tad-dejn tal-impriża (djun privileġġati u mhux privileġġati vvalutati rispettivament għal EUR 153,8 miljun u EUR 170,9 miljun).
287.
Il-Kummissjoni qabel kienet stmat l-insuffiċjenza tal-assi tal-SNCM għal EUR 123,5 miljun fit-30 ta’ Settembru 2005 (ara l-premessa 264).
(iv) L-eżistenza ta’ konnessjoni każwali bejn ġestjoni ħażina u n-nuqqas ta’ assi osservat
288.
Skont l-awtoritajiet Franċiżi, l-amministratur ta’ persuna ġuridika jista’ jkun iddikjarat responsabbli, abbażi tal-Artikolu L. 624-3 tal-Kodiċi tal-Kummerċ, anke jekk l-iżball ta’ ġestjoni li jkun għamel ikun biss waħda mill-kawżi tal-insuffiċjenza tal-assi u jista’ jiġi ordnat iħallas id-djun soċjali kollha jew parti minnhom, anke jekk in-nuqqas huwa l-oriġini ta’ parti minnhom biss. (145) Skont l-awtoritajiet Franċiżi, l-Istat Franċiż ikollu jġorr sehem stmat bejn it-85 % u 100 % tal-insuffiċjenza tal-assi misjuba, jiġifieri medda ta’ bejn EUR 114,3 miljun u EUR 134,4 miljun.
289.
Din l-analiżi ma għandha l-ebda bażi solida. Tabilħaqq, minħabba li l-iżbalji ta’ ġestjoni allegati jibbażaw fuq deċiżjonijiet li ttieħdu f’nofs is-snin disgħin u li ġġeneraw spiża żejda immedjata għall-SNCM, huwa diffiċli ħafna li wieħed jattribwilhom il-kawża tal-insuffiċjenza tal-assi fl-2005 l-aktar meta seħħew diversi avvenimenti bejn iż-żewġ dati.
290.
Barra minn hekk, jekk jidher tabilħaqq li ma hemm l-ebda konnessjoni awtomatika bejn l-ammont tal-kumpens mogħti biex jagħmel tajjeb għad-dejn u l-ammont tal-kopertura tad-dejn iġġenerat mill-iżball ta’ ġestjoni tal-amministratur (jekk ikun stabbilit), dan ifisser ukoll li l-qorti tista’ tiddeċiedi li tiffissal-ammont tal-kundanna tad-diriġent għal somma ħafna aktar baxxa mill-insuffiċjenza tal-assi misjuba (146).
291.
Madankollu, għall-kuntrarju ta’ dak li jidher li jemmnu l-awtoritajiet Franċiżi (u l-SNCM) xejn ma jindika li d-deċiżjonijiet inkwistjoni jitqiesu mill-qorti tal-ħlas tad-dejn bħala deċiżjonijiet tant serji li jiġġustifikaw li l-awtoritajiet pubbliċi jinżammu responsabbli ta’ sehem kbir tad-dejn irreġistrat. Skont l-allegazzjonijiet eżaminati, dawn kienu fil-fatt deċiżjonijiet b’għan protettiv li ttieħdu f’kuntest politiku (u wkoll, fil-parti l-kbira minnhom għaxar snin qabel) jew deċiżjonijiet aktar reċenti meħuda biex l-impjegati jinħelsu mill-obbligu li jagħmlu qligħ ta’ produttività jew sabiex jippruvaw jistabbilixxu mill-ġdid klima soċjali aħjar.
(v) Jista’ jiġi ddeterminat li possibilment hemm responsabbiltà għall-indennizzi supplementari ta’ tkeċċija, fl-ipoteżi ta’ stralċ ġudizzjarju tal-SNCM
292.
Minbarra l-insuffiċjenza tal-assi, skont l-awtoritajiet Franċiżi, meta tiġi kkunsidrata l-ġurisprudenza (147) f’dan il-qasam, il-qorti żgur kien ikollha tikkundanna lill-Istat Franċiż biex iħallas l-indennizzi supplementari ta’ tkeċċija (jiġifieri bejn EUR [200-210] (*) u [250-260] (*) miljun). Skont l-awtoritajiet Franċiżi, it-total tal-ispejjeż reali li l-Istat kien ikollu jħallas bħala azzjonist kienu jilħqu medda ta’ bejn EUR 212,1 miljun u EUR 361 miljun.
293.
L-awtoritajiet Franċiżi jispeċifikaw li, f’sentenzi reċenti, il-qrati Franċiżi kkundannaw lid-diriġent de jure jew de facto biex iħallas, minbarra l-insuffiċjenza tal-assi, l-indennizzi supplementari ta’ tkeċċija kkalkolati fuq il-bażi ta’ pjan soċjali stabbilit mill-impriża qabel ma jsir l-istralċ tagħha.
294.
L-awtoritajiet Franċiżi jindikaw b’mod partikolari li, fil-kawża Aspocomp, il-kumpanija Franċiża Aspocomp SAS, li 99 % tal-ishma tagħha huma tal-kumpanija Finlandiża Aspocomp Group Oyj, kienet iffirmat ftehim ta’ impriża fit-18 ta’ Jannar 2002 li jiddeskrivi l-kundizzjonijiet tal-għoti tal-indennizzi ta’ pjan soċjali li jikkonċerna 210 impjegat minn total ta’ 550. Dan il-ftehim kien jiddeskrivi b’mod partikolari l-ammont tal-indennizzi ta’ kumpens u supplementari kif ukoll l-għajnuniet għat-tluq volontarju. Madankollu, wara tibdil fl-istrateġija tal-grupp, il-kumpanija ewlenija Aspocomp Group Oyj iddeċidiet fil-21 ta’ Frar 2002 li ma tiffinanzjax aktar lis-sussidjarja tagħha Aspocomp SAS u għalhekk wasslet biex jiġi ppreżentat rikors għall-istralċ volontarju ta’ din tal-aħħar. Din id-Deċiżjoni impedixxiet de facto lis-sussidjarja milli tonora l-impenji tagħha meħuda fil-qafas tal-ftehim tal-impriża u wasslitha biex tkeċċi lill-impjegati l-oħra kollha.
295.
F’dan il-kuntest, is-sentenza tal-Qorti tal-Appell ta’ Rouen ikkonfermat id-Deċiżjoni tal-Kunsill tat-Tribunal Industrijali ta’ Evreux u għalhekk ikkundannat lill-kumpanija Aspocomp Group Oyj, li kienet tikkontrolla 99 % tal-ġestjoni tas-sussidjarja tagħha, biex tħallas: (i) lill-impjegati kkonċernati mill-ftehim ta’ impriża, it-total tal-indennizzi ta’ kumpens u supplementari previsti f’dan l-uniku ftehim ta’ impriża, kif ukoll id-danni u l-interessi għat-tkeċċija mingħajr kawża reali u serja u (ii) lill-impjegati mkeċċija fil-qafas tal-istralċ volontarju tal-Aspocomp xi indennizzi ekwivalenti meta jiġi kkunsidrat li billi ma ssodisfatx l-impenji meħuda, il-kumpanija prinċipali aġixxiet b’mod żleali u b’nuqqas ta’ serjetà kundannabbli.
296.
Għalkemm Franza invokat ukoll sentenza tad-19 ta’ April 2005 tal-Kamra tal-Kummerċ tal-Qorti ta’ Kassazzjoni (148) biex tappoġġja t-teorija tagħha, il-Kummissjoni ma tara l-ebda element determinanti f’din is-sentenza fir-rigward ta’ din il-kontroversja. Il-Qorti ta’ Kassazzjoni tillimita ruħha fil-fatt li tosserva li qorti tal-appell ma kkaratterizzatx biżżejjed legalment il-konfużjoni tal-ġid bejn il-kumpanija ewlenija u s-sussidjarja tagħha. Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni ssib li l-fatti tal-ġurisprudenza Aspocomp mhumiex l-istess bħal dawk f’dan il-każ. Fil-fatt, f’dan il-każ, is-CGMF ma naqsitx li tonora l-impenji tagħha li tħallas l-indennizzi supplementari tas-sensji.
297.
Wieħed jinnota li kemm l-SNCM kif ukoll l-awtoritajiet Franċiżi jidhru li jagħtu importanza lill-fatt li pjan soċjali […] (*). Huwa estremament dubjuż li […] (*) jista’ jitqies bħala żball ta’ ġestjoni li jista’ jimplika r-responsabbiltà tal-Istat lejn l-impjegati […] (*). Anki jekk wieħed jissupponi li, b’mod straordinarju, […] (*), l-Istat seta’ daħal responsabbli fir-rigward tal-impjegati u tahom dritt għal kumpens imħallas mill-Istat (149), l-għoti ta’ tali dritt jikkostitwixxi fih innifsu vantaġġ mogħti lill-impriża SNCM, u għalhekk għajnuna mill-Istat, għal raġunijiet simili għal dawk esposti hawn taħt dwar il-miżuri ta’ għajnuna individwali ta’ EUR 38,5 miljun. Filfatt, din il-miżura setgħet tikkalma xi ftit il-klima soċjali fl-impriża.
(vi) Konklużjoni dwar il-konsiderazzjoni ta’ azzjoni li tagħmel tajjeb għad-dejn
298.
Ma ġiex stabbilit għall-istandard legali meħtieġ, li l-awtoritajiet Franċiżi, bi grad suffiċjenti ta’ probabbiltà, kienu jkunu kkundannati minn qorti nazzjonali biex iħallsu d-danni ħalli jagħmlu tajjeb għan-nuqqas fl-assi, u wisq inqas li l-flejjes li kellhom jitħallsu kienu jaqbżu l-prezz negattiv li bih “inbiegħet” l-SNCM.
299.
Wieħed għandu jikkunsidra wkoll il-fatt li l-azzjoni tal-Istat, anki jekk wieħed jassumi li f’dan il-każ kien amministratur ħażin, ikollha l-ħsieb li tħares l-industriji u s-servizzi nazzjonali, inkluża l-SNCM u l-impjegati tagħha, filwaqt li tevita b’mod partikolari li timponilhom tibdil li ma jintlaqax tajjeb soċjalment. Fir-realtà, anki jekk il-persuni pubbliċi, inkluż l-Istat jistgħu jkunu kkunsidrati f’ċerti ċirkostanzi bħala diriġenti de facto ta’ impriża, xejn ma jindika li l-azzjoni ta’ tpattija għad-dejn tista’ tintuża biex tispjega l-għażliet politiċi tal-Istat b’mod partikolari f’ċirkostanzi bħal dawn. F’dan il-każ ninsabu ħafna ‘l bogħod miċ-ċirkostanzi tal-kawża Aspocomp li bl-ebda mod ma kienet tirrigwarda problema bħal din.
300.
Il-Kummissjoni tikkunsidra fi kwalunkwe ipoteżi li llum l-awtoritajiet Franċiżi ma jistgħux jistrieħu fuq l-għażliet politiċi tal-passat sabiex jiġġustifikaw involviment pubbliku maħsub sabiex jirrimedja l-effetti tal-involvimenti li saru qabel. Għall-kuntrarju, dawn iż-żewġ interventi, jiġifieri l-interferenzi tal-passat u l-interventi pubbliċi ġodda, jiġu analizzati bħala żewġ distorsjonijiet kumulattivi tal-kompetizzjoni. Fil-fatt, jekk wieħed jaċċetta r-responsabbiltà tal-Istat li jagħmel tajjeb għad-dejn ikun qed jippermetti lill-Istat jirrikonoxxi li wettaq żbalji ta’ ġestjoni tal-impriża sabiex jiġġustifika li l-injezzjoni finanzjarja mhijiex għajnuna mill-Istat, li jwassal għal distorsjoni oħra tal-kompetizzjoni. L-Istat b’hekk jinvoka l-iżbalji ta’ ġestjoni tiegħu sabiex jiġġustifika injezzjoni finanzjarja addizzjonali, b’kontradizzjoni mal-prinċipju ġenerali li ħadd ma jista’ jinvoka l-iżball tiegħu stess (nemo auditur propriam turpitudinem allegans) (150).
301.
Ikun ukoll artifiċjali ħafna li wieħed jissepara l-imġiba tal-Istat ta’ “amministratur ħażin” (anki jekk wieħed jassumi l-fatt stabbilit) u dik tal-Istat li jsalva l-impriża li mexxa ħażin. Madankollu, l-iżball ta’ ġestjoni ma jagħmilx parti mill-imġiba normali tal-investitur privat prudenti fl-ekonomija tas-suq. Għaldaqstant, il-mekkaniżmu ta’ salvataġġ inseparabbli minn dan in-nuqqas ma jaqax lanqas taħt din l-aħħar imġiba.
302.
L-aċċettazzjoni tat-teorija pprovduta mill-awtoritajiet Franċiżi u mill-SNCM ikollha wkoll bħala konsegwenza li tippermetti lill-Istat jagħti garanzija lil impriża billi kuxjentement jikkommetti “żball ta’ ġestjoni”. Dan bl-ebda mod ma huwa aċċettabbli skont ir-regoli dwar l-għajnuna.
303.
F’dan il-każ, l-imġiba li toħloq ir-responsabbiltà tal-Istat, skont it-teorija mressqa mill-SNCM u mill-awtoritajiet Franċiżi tkun fir-realtà mġiba tal-Istat li qed jaġixxi bħala awtorità pubblika u mhux bħala azzjonist. Peress li azzjonist privat prudenti ma kienx jieħu deċiżjonijiet ibbażati fuq dawn il-kunsiderazzjonijiet politiċi u pubbliċi, ir-riskju ta’ tpattija għad-dejn li jirriżulta mit-teħid ta’ deċiżjonijiet bħal dawn ma jistax ikun ikkunsidrat għall-prova tal-investitur privat prudenti fl-ekonomija tas-suq (151).
304.
L-awtoritajiet Franċiżi jfakkru li fid-deċiżjoni tagħha tas-7 ta’ Diċembru 2005 dwar ABX, il-Kummissjoni qieset li tikkunsidra l-fatt li “f’ċerti każijiet eċċezzjonali, ċerti liġijiet nazzjonali jipprovdu l-possibbiltà għal partijiet terzi li jduru kontra l-azzjonisti ta’ kumpanija stralċjata, speċjlament jekk dawn l-azzjonisti jistgħu jitqiesu li huma [test imħassar] u/jew li wettqu żbalji ta’ ġestjoni.” (152).
305.
Madankollu, il-Kummissjoni tfakkar li l-kunċett ta’ għajnuna jrid jkun evalwat b’mod oġġettiv u tinnota li d-deċiżjoni ta’ ftuħ fir-rigward tal-istess każ, kienet tgħid li “fl-aħħar nett, anki fl-ipoteżi improbabbli li dawn il-kundizzjonijiet kollha meħtieġa mil-liġi nazzjonali sabiex jinvolvu r-responsabbiltà […] ikunu ssodisfati, dan ma jeskludix il-karattru ta’ għajnuna mill-Istat ta’dawn l-interventi favur il-kumpanija sussidjarja.” (153).
306.
F’dan il-każ, il-Kummissjoni tqis li l-awtoritajiet Franċiżi ma qajmux biżżejjed dubji fil-Kummissjoni dwar il-fatt li l-azzjonist tal-SNCM seta’ sab ruħu espost, b’mod suffiċjenti, għar-riskju li jinżamm responsabbli.
307.
F’dawn il-kundizzjonijiet u wara li rrifjutat li tikkunsidra l-kontribuzzjonijiet addizzjonali ta’ tkeċċija (ara l-premessa (225) u dawk sussegwenti), il-Kummissjoni tikkonkludi li ma hemm l-ebda spiża tal-istralċ tal-SNCM għall-Istat. Fil-fatt, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-Istat bħala azzjonist ma jistax ikun attribwit bl-ispejjeż tal-istralċ peress li l-espożizzjoni tal-azzjonist hija marbuta mal-valur tal-injezzjoni tiegħu fil-kapital azzjonarju tal-kumpanija.
6.1.2.2. Konklużjoni
308.
Għalhekk il-Kummissjoni tikkunsidra li investitur privat kien jagħżel l-orħos soluzzjoni, jiġifieri l-istralċ tal-SNCM. Il-Kummissjoni tikkonkludi, għalhekk, li l-prezz negattiv ta’ EUR 158 miljun huwa għajnuna mill-Istat.
6.1.3. L-injezzjoni ta’ kapital tas-CGMF li tammonta għal EUR 8,75 miljun
309.
Fl-osservazzjonijiet sussegwenti tagħhom għad-deċiżjoni tal-ftuħ, l-awtoritajiet Franċiżi jikkunsidraw li r-rikapitalizzazzjoni ta’ EUR 8,75 miljun mill-Istat saret fl-istess waqt tal-kontribuzzjoni mill-investituri privati. Huma jispjegaw li l-koinċidenza hija msaħħa mis-sehem żgħir li ħa l-Istat meta mqabbla mal-maġġoranza ta’ fondi pprovduti mis-suq. Barra minn hekk, huma jikkunsidraw li r-rata ta’ remunerazzjoni għall-injezzjoni tal-Istat, jiġifieri […] (*) % fis-sena, hija redditu fit-tul adegwat tal-kapital investit minn investitur privat. Fl-aħħar nett, fin-nota tas-16 ta’ Mejju 2013, huma jemmnu wkoll li r-riskji assoċjati mal-klawżola ta’ terminazzjoni huma kkumpensati minn għażla ta’ riakkwist mill-azzjonisti privati.
310.
L-injezzjoni tal-Istat issa għandha tiġi mqabbla mal-injezzjoni tax-xerrejja privati, jiġifieri EUR 26,25 miljun. Madankollu, kif intwera fit-taqsima 6.1.2, l-injezzjoni tal-Istat tammonta għal EUR 158 miljun li magħhom wieħed għandu jżid it-38,5 miljuni f’għajnuna lill-individwi u l-15,81 miljun imħallsa taħt il-pjan tal-2002 kif ser jintwera fit-taqsimiet 6.1.4 u 6.1.5.
311.
Tabilħaqq, il-miżuri kollha tal-2006 jinsabu fil-Memorandum ta’ Qbil. Il-partijiet għal dan il-Memorandum, is-CGMF, il-BCP u l-VT, qablu dwar l-injezzjoni ta’ EUR 158 miljun, dwar il-ħlas bil-quddiem fil-kont kurrenti ta’ EUR 38,5 miljuni u dwar iż-żieda tal-kapital bi EUR 8,75 miljun f’dan l-istess dokument. F’dan il-każ, dawn it-tliet miżuri jikkostitwixxu l-istess operazzjoni li timmira għall-privatizzazzjoni tal-SNCM. Kif innutat mill-Qorti fil-punt 125 tas-sentenza tal-11 ta’ Settembru 2012, “din l-injezzjoni ta’ kapital [ta’ EUR 8, 75 miljun] isseħħ fil-kuntest ta’ ftehim globali ta’ bejgħ, li rriżulta minn negozjat wieħed, fejn l-injezzjonijiet tax-xerrejja huma l-kontroparti ta’ impenji kbar, taħt diversi forom, tal-Istat Franċiż”. Għaldaqstant huma t-tliet miżuri msemmija qabel li għandhom ikunu kkunsidrati globalment bħala injezzjoni mill-fondi lill-SNCM mill-Istat u mqabbla mal-injezzjoni tal-investituri privati sabiex wieħed jevalwa l-karattru sinifikanti jew le tal-interventi tagħhom.
312.
Fid-dawl ta’ dan li ntqal, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-injezzjoni tal-azzjonisti privati, jiġifieri 10,6 % tat-total tal-injezzjoni, ma tistax titqies sinifikanti.
313.
Kif diġà kien innutat fil-premessa 311, it-tliet miżuri f’dan il-każ jikkostitwixxu operazzjoni waħda ta’ privatizzazzjoni. Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-injezzjonijiet ta’ kapital pubbliku u privat huma għalhekk preżunti konkomitanti.
314.
Fl-aħħar nett fir-rigward tal-kriterju tal-injezzjonijiet li saru f’kundizzjonijiet komparabbli, il-Kummissjoni tinnota l-ewwel nett li l-partijiet interessati, is-CCF u l-STIM, tefgħu dubju fuq il-karattru sinifikanti tal-intervent privat u l-aktar fuq il-preżenza tal-kundizzjonijiet komparabbli bejn l-investiment pubbliku u l-investituri privati, minħabba l-preżenza ta’ klawżola ta’ terminazzjoni.
315.
Il-Kummissjoni tqis li l-kundizzjonijiet ta’ din iż-żieda fil-kapital juru waħedhom li r-riskji ffaċċjati mill-investituri privati u pubbliċi mhumiex l-istess. Il-preżenza u l-kundizzjonijiet tal-klawżola ta’ terminazzjoni tal-bejgħ juru waħedhom li d-destin rispettiv tal-investituri privati u tal-investitur pubbliku f’termini ta’ riskji mhuwiex l-istess f’każ li jseħħu l-kundizzjonijiet elenkati fil-klawżola. Skont il-Memorandum ta’ Qbil, l-investituri privati għandhom il-possibbiltà li jirtiraw u li jirkupraw il-kontribut tagħhom f’każ ta’ deċiżjoni negattiva tal-Kummissjoni, tal-Qorti Ġenerali jew tal-Qorti tal-Ġustizzja, jew jekk ma tiġġeddidx id-delegazzjoni tas-servizz pubbliku. Din l-aħħar parti tal-klawżola ta’ terminazzjoni hija saħansitra aktar negattiva għall-Istat għax tirrigwarda l-qalba tal-attività tal-SNCM. L-SNCM hija fil-fatt l-operatur storiku li jgħaqqad lil Korsika ma’ Franza kontinentali. B’mod skematiku, iż-żewġ terzi tal-attività tagħha jsiru bejn Marsilja u Korsika bħala parti mid-delega ta’ servizz pubbliku. Għalhekk l-investituri privati huma mħarsa mill-klawżola ta’ terminazzjoni kontra r-riskju kummerċjali għall-maġġoranza tal-attivitajiet tal-SNCM. Filfatt dan ir-riskju huwa appoġġjat biss mill-Istat.
316.
Madankollu, l-eżerċitar tal-klawżola ta’ terminazzjoni msemmija jkun jinvolvi, min-naħa, obbligu ta’ rimborż tal-injezzjonijiet kollha tax-xerrejja mill-SNCM għall-benefiċċju ta’ dawn l-investituri privati. Min-naħa l-oħra, is-CGMF issib ruħha mill-ġdid 100 % detentur tal-kapital tal-SNCM, waqt li r-riskju tal-istralċ u allura tat-telf ta’ parti konsiderevoli tal-investimenti pubbliċi jkun kiber b’mod sostanzjali.
317.
Rigward il-wegħda tax-xiri mill-azzjonisti privati, din ma tistax tiġi attivata mis-CGMF f’każ ta’ salvataġġ ġudizzjarju jew stralċ tal-SNCM. Dan jikkonferma li f’każ ta’ diffikultà, din l-għażla ma tistax tkun attivata u r-riskji jkunu prinċipalment ibbażati fuq is-CGMF, u għalhekk l-Istat. Il-Kummissjoni tqis għalhekk li din il-wegħda ta’ xiri ma tistax titqies bħala l-kontroparti tal-klawżola ta’ terminazzjoni.
318.
Barra minn hekk, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument tal-awtoritajiet Franċiżi li l-Memorandum ta’ Qbil kien jinkludi sensiela ta’ garanziji sabiex iħarsu l-investiment tal-Istat. Filfatt, l-obbligi imposti fuq ix-xerrejja mhumiex riskji jew restrizzjonijiet addizzjonali sostnuti mix-xerrejja li jqiegħduhom f’sitwazzjoni komparabbli għal dik tas-CGMF. Dawn huma maħsuba biss sabiex jiżguraw li matul il-perjodu li fih il-klawżola ta’ terminazzjoni tista’ tkun attivata mix-xerrejja privati, dawn tal-aħħar ma jagħmlu l-ebda emenda legali għall-SNCM u jwettqu biss l-atti meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-pjan tan-negozju u tal-patt soċjali.
319.
Barra minn hekk, kif tirrileva l-Qorti Ġenerali fis-sentenza tal-11 ta’ Settembru 2012, l-analiżi tad-dħul previst biss mhijiex biżżejjed biex wieħed jikkonkludi li l-investiment sar mill-Istat fil-kundizzjonijiet tas-suq, minħabba li r-riskji mhumiex imqassma ndaqs bejn l-azzjonisti pubbliċi u dawk privati.
320.
Anki jekk il-kundizzjoni tal-investiment pari passu mhijiex issodisfata, il-miżura dejjem tista’ tkun konformi mal-prinċipju tal-investitur privat fl-ekonomija tas-suq. Għaldaqstant għandu jintwera li l-azzjoni tal-Istat kienet dik li kien jadotta investitur privat prudenti f’sitwazzjoni simili, pereżempju permezz tal-analiżijiet ex ante tal-qligħ mill-investiment. Madankollu, l-awtoritajiet Franċiżi ma taw l-ebda prova ta’ analiżi ex ante bħal din. L-awtoritajiet Franċiżi kkunsidraw biss ex post fil-kummenti tagħhom li r-rata ta’ remunerazzjoni fissa ta’ […] (*) % hija adegwata għal investitur privat, meta wieħed iqabbilha ma’ rati ta’ redditu ta’ OAT (Obligation Assimilable du Trésor - bond tat-Teżor) maħruġ mill-Istat li r-redditu tiegħu dak iż-żmien kien bejn 3,72 u 3,95 %. Iżda huma ma pprovdew l-ebda analiżi li turi li r-rata ta’ 10 % kienet tkun aċċettabbli għal investitur privat meta wieħed jikkunsidra r-riskji li sostna l-Istat, pereżempju dawk tal-klawżola ta’ terminazzjoni u dawk relatati mas-sitwazzjoni tal-impriża.
321.
Fuq kollox, ir-rata ta’ […] (*) % tapplika biss għall-injezzjoni ta’ kapital ta’ EUR 8,75 miljun iżda tali analiżi kellha tikkunsidra l-injezzjoni kollha tal-Istat aċċettata fil-Memorandum. Minħabba li ma hemm l-ebda redditu assoċjat mal-prezz negattiv ta’ EUR 158 miljun jew mal-ħlas bil-quddiem fil-kont kurrenti ta’ EUR 38,5 miljun, ir-rata ta’ redditu għall-investiment kollu tal-Istat fl-SNCM meta saret il-privatizzazzjoni fl-2006 kienet tkun żgur aktar baxxa mir-rata ta’ redditu ta’ OAT. Minħabba r-riskji assoċjati, investitur privat f’ekonomija tas-suq ma kienx jaċċetta rata bħal din.
322.
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti, il-Kummissjoni tqis li l-kriterji stabbiliti mill-ġurisprudenza sabiex teskludi qabel kollox in-natura ta’ għajnuna tal-miżura inkwistjoni mhumiex issodisfati. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li l-injezzjoni ta’ kapital tal-Istat ta’ EUR 8,75 miljun jagħti vantaġġ ekonomiku lill-SNCM minħabba li din l-injezzjoni saret b’mod parallel ma’ injezzjoni ta’ kapital privat f’kundizzjonijiet mhux komparabbli mat-termini tal-ġurisprudenza tal-Unjoni. Il-miżura inkwistjoni għaldaqstant tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
6.1.4. Il-miżuri ta’ għajnuna lill-individwi (EUR 38,5 miljun)
323.
L-awtoritajiet Franċiżi jikkunsidraw li dan il-finanzjament huwa għajnuna individwali li minnha ma tgawdix l-impriża u għalhekk mhijiex għajnuna mill-Istat. Il-partijiet interessati, is-CCF u l-STIM, ma qablux mal-kwalifika ta’ din il-miżura bħala għajnuna individwali għaliex iqisu b’mod partikolari li din il-miżura tista’ toħloq effetti indiretti pożittivi għall-SNCM.
324.
Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-fatt li l-benefiċjarji diretti tal-għajnuna individwali huma l-impjegati mhuwiex biżżejjed biex jintwera n-nuqqas ta’ għajnuna favur min iħaddimhom. Il-Qorti Ġenerali tiddikjara dan li ġej: “[…] il-fatt li l-benefiċjarji diretti tal-għajnuna individwali huma impjegati mhuwiex biżżejjed sabiex juri n-nuqqas ta’ għajnuna lil min iħaddimhom.” (154)
325.
Kif tosserva wkoll il-Qorti Ġenerali fil-punt 138 tas-sentenza tal-11 ta’ Settembru 2012, “sabiex wieħed jeżamina jekk din l-għajnuna individwali hijiex għajnuna skont l-Artikolu 87(1) tal-KE, jeħtieġ li jkun iddeterminat jekk l-SNCM tiħux xi vantaġġ ekonomiku indirett li jippermettilha tevita li ġġorr spejjeż li normalment kien ikollha tħallas mir-riżorsi finanzjarji tagħha stess u għalhekk li ma jħallix il-forzi tas-suq jipproduċu l-effetti normali tagħhom.”
326.
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li skont il-Memorandum ta’ Qbil, din il-miżura hija impenn tal-Istat lejn l-imsieħba privati fejn jiffinanzja “il-proporzjon tal-ispiża ta’ kwalunkwe tluq volontarju jew ksur ta’ kuntratti tax-xogħol (ikun xi jkun it-tip), imsejħa ‘ta’ ġenerożità’, li tikkumplimenta l-ammonti ta’ kull tip li jridu jitħallsu minn min iħaddem (…)”. Bħalma tinnota l-Qorti Ġenerali fil-punt 145 tas-sentenza tal-11 ta’ Settembru 2012, il-preżenza ta’ din l-għajnuna individwali fil-Memorandum “tal-bejgħ” tissuġġerixxi li din tagħti vantaġġ. Il-partijiet użawha għax setgħu jieħdu ċertu benefiċċju minnha.
327.
Din l-għajnuna għalhekk hija tali li tagħti vantaġġ ekonomiku għall-SNCM billi tevitalha li titgħabba bl-ispiża sħiħa ta’ kwalunkwe tluq eventwali u futur ta’ ċerti impjegati. Jekk l-Istat jeħles lil impriża minn dawn l-ispejjeż, dan jikkostitwixxi vantaġġ għaliha. Il-Kummissjoni tfakkar li dawn il-miżuri soċjali addizzjonali huma maħsuba sabiex jiffaċilitaw it-twettiq tal-pjanijiet ta’ tkeċċija li huma meħtieġa biex jintlaħqu l-għanijiet tal-impriża u li mhumiex ġejjin minn xi obbligu ġuridiku. F’dan il-każ, il-frekwenza tat-taqlib soċjali fi ħdan l-SNCM turi li t-twettiq ta’ pjan soċjali f’din il-kumpanija jwassal kważi dejjem għal strajkijiet u azzjonijiet industrijali oħrajn. Dawn il-miżuri soċjali addizzjonali huma bla ebda dubju ta’ vantaġġ għall-SNCM.
328.
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li din il-miżura hija għajnuna skont l-Artikolu 107(1), TFUE.
6.1.5. Il-bilanċ ta’ EUR 15,81 miljun imħallas bħala għajnuna għar-ristrutturar fl-2002
329.
Il-miżuri tal-2006 jipprovdu żieda sostanzjali tal-ammont ta’ għajnuna għar-ristrutturar eżaminata taħt il-pjan tal-2002 u li tammonta għal EUR 69,29 miljun u hija deskritta bħala modifika tal-pjan ta’ ristrutturar u tal-ispiża tiegħu. Fil-fatt, meta ġiet ikkunsidrata l-privatizzazzjoni, il-pjan ta’ ristrutturar kien għadu għaddej. Iżda l-għanijiet ta’ ritorn għall-vijabbiltà tiegħu ma ntlaħqux mill-SNCM. Il-Qorti Ġenerali ddikjarat li “[f’] dan ir-rigward, jeħtieġ fil-fatt li jkun innotat li d-deċiżjoni tal-2006 hija espliċita dwar il-fatt li, fil-preżenza ta’ elementi ta’ għajnuna għar-ristrutturar fil-pjan tal-2006, dawn tal-aħħar għandhom ikunu analizzati fl-istess waqt mal-għajnuna għar-ristrutturar tal-pjan tal-2002 (…)” (155). Il-Qorti Ġenerali tenfasizza li din l-analiżi saret “kif suppost”. L-ammont ta’ EUR 69,29 miljun jikkorrispondi għas-somma ta’ EUR 66 miljun mogħtija fl-2002 taħt l-ewwel parti tal-pjan ta’ ristrutturar u ta’ EUR 3,29 miljun f’għajnuna mogħtija fl-2005 taħt it-tieni parti.
330.
Minn dan l-ammont ta’ għajnuna mogħti taħt il-pjan ta’ ristrutturar tal-2002, EUR 53,4 miljun jirrigwardaw effettivament id-delega ta’ servizz pubbliku. Peress li l-legalità ta’ din l-għajnuna ġiet ikkonfermata mis-sentenza tal-Qorti Ġenerali tal-11 ta’ Settembru 2012, il-Kummissjoni trid teżamina b’mod konġunt il-kompatibbiltà tal-għajnuna għar-ristrutturar proprju, jiġifieri EUR 15,81 miljun mogħtija għar-ristrutturar fl-2002 u l-kompatibbiltà tal-miżuri kollha tal-2006, fid-dawl tal-linji gwida tal-2004.
6.2. ANALIŻI TAL-KOMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJNUNA GĦAR-RISTRUTTURAR IMĦALLSA FL-2002 U FL-2006
6.2.1. Il-linji gwida li għandhom ikunu kkunsidrati
331.
Il-Kummissjoni tinnota li l-pjan għar-ristrutturar tal-2002 ġie eżaminat skont il-linji gwida tal-1999. Hija tinnota wkoll li l-miżuri l-ġodda tal-2006 li jinkorporaw il-pjan tal-2002 iseħħu wara d-dħul fis-seħħ tal-linji gwida ġodda tal-2004 u ġew implimentati qabel mal-Kummissjoni awtorizzathom.
332.
Skont ir-regoli ta’ tranżizzjoni previsti skont il-linji gwida tal-2004 (156), dawn tal-aħħar għandhom japplikaw minħabba li din hija għajnuna illegali li parti minnha ngħatat wara d-dħul fis-seħħ tagħhom.
333.
Għaldaqstant, billi l-miżuri tal-2006 huma għajnuna, dawn jaqgħu taħt il-qafas tal-operazzjonijiet ta’ ristrutturar mibdija fl-2002 u għandhom ikunu analizzati flimkien ma’ dawn tal-aħħar. Il-kompatibbiltà tal-għajnuniet kollha għalhekk sejra tkun analizzata fil-qafas tal-linji gwida tal-2004.
6.2.2. In-natura ta’ impriża f’diffikultà
334.
Biex tkun eliġibbli għal għajnuna għar-ristrutturar, l-impriża għandha tkun tista’ tiġi kkwalifikata bħala impriża f’diffikultà skont il-linji gwida.
335.
F’dan il-każ, il-Kummissjoni tfakkar li hija osservat li dan il-kriterju kien issodisfat kemm fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tas-17 ta’ Lulju 2002 dwar l-għajnuna għas-salvataġġ favur l-SNCM (157) kif ukoll f’dik tad-19 ta’ Awwissu 2002 li tiftaħ il-proċedura ta’ investigazzjoni formali għall-proġett ta’ rikapitalizzazzjoni, fuq il-bażi tal-kontijiet annwali tal-SNCM għas-sena 2001.
336.
Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni vverifikat li l-SNCM kienet tissodisfa din il-kundizzjoni abbażi tal-kontijiet annwali tal-impriża għas-sena 2002. Għalhekk, il-kapital regolatorju, esklużi l-provvedimenti rregolati, (158) lien għadu negattiv: b’EUR -26,5 miljun fl-2002, wara t-EUR -30,7 miljun fl-2001. Livell bħal dan jirriżulta mill-għajbien ta’ aktar minn nofs il-kapital azzjonarju tal-impriża, il-kapital azzjonarju li aktar minn kwart minnu għeb matul it-12-il xahar wara n-notifika, u għalhekk ġiet ivverifikata l-kundizzjoni deskritta fil-punt 5a) tal-linji gwida.
337.
Minbarra l-bidla fil-kapital azzjonarju, il-Kummissjoni tosserva inter alia li:
-
bejn l-2001 u l-2002, ir-riżultat kurrenti qabel it-taxxi nbidel minn EUR -5,1 miljun fl-2001 għal EUR -5,8 miljun fl-2002, billi t-telf nett fl-2002 seta’ jiġi mnaqqas biss bil-bejgħ ta’ xi bastimenti;
-
il-kapaċità ta’ awtofinanzjament tal-SNCM li kien jilħaq EUR 39,2 miljun fl-aħħar tal-2001, sar EUR 35,7 miljun fl-aħħar tal-2002;
-
id-djun finanzjarji netti esklużi l-kuntratti ta’ lokazzjoni żdiedu minn EUR 135,8 miljun sa EUR 144, 8 miljun bejn l-2000 u l-2002;
-
l-ispejjeż finanzjarji (interessi u spejjeż simili) żdiedu minn EUR 7,0 miljun fl-2000 għal EUR 9,503 miljun fl-2002.
338.
L-awtoritajiet Franċiżi kkonfermaw ukoll lill-Kummissjoni li l-banek irrifjutaw li jsellfulha l-flus minħabba d-djun tagħha, minkejja l-fatt li l-SNCM ipproponiet li tagħti bħala garanzija l-aħħar bastimenti tagħha li ma kellhomx ipoteki jew restrizzjonijiet simili oħra.
339.
Fl-aħħar nett, il-kuntratt ta’ DSP xejn ma biddel din l-analiżi. Għalkemm dan il-kuntratt kellu żgur jippermetti lill-SNCM, flimkien mas-suċċess tal-pjan għar-ristrutturar, li fl-aħħar tilħaq riżultati pożittivi ta’ produzzjoni, xorta waħda n-nuqqas kbir ta’ fondi proprji tagħha, id-djun dejjem jiżdiedu u l-prezz tal-miżuri operattivi tal-pjan għar-ristrutturar huma mistennija li jwasslu lill-SNCM, wara ċertu żmien, għall-insolvenza.
340.
Peress li l-perjodu ta’ ristrutturar kien jestendi mill-2002 sal-2006, jeħtieġ li jkun ivverifikat li l-SNCM tissodisfa din il-kundizzjoni matul dan il-perjodu, u b’mod partikolari meta ttieħdet id-deċiżjoni ta’ injezzjonijiet ġodda ta’ fondi pubbliċi.
341.
Id-deċiżjoni tal-2003 osservat li l-SNCM kienet tissodisfa dan il-kriterju fuq is-snin finanzjarji 2001 u 2002 (159).
342.
Issa jeħtieġ li jkun ivverifikat jekk l-SNCM għadhiex tissodisfa din il-kundizzjoni fis-snin finanzjarji 2003 sal-2005, jiġifieri l-aħħar sena fiskali qabel l-implimentazzjoni tal-miżuri l-ġodda tal-2006 relatati mal-privatizzazzjoni tal-SNCM.
343.
Kif diġà ntqal fil-premessa 73 u dawk sussegwenti, is-sitwazzjoni tal-SNCM marret lura ferm fl-2004 u fl-2005. Għalhekk, l-introjtu kurrenti tal-SNCM stabbilixxa ruħu għal EUR -32,6 miljun fl-2004 u EUR -25,8 miljun fl-2005. L-introjtu nett, min-naħa tiegħu, kien ta’ EUR -29,7 miljun fl-2004 u ta’ EUR -28,8 miljun fl-2005. L-ekwità tal-ażżjonisti fl-2005 (EUR-1,7 miljuni) irreġistrat tnaqqis ta’ EUR 25,5 miljuni meta mqabbla mal-2004. Dan it-tnaqqis jikkorrispondi għall-għajbien ta’ aktar min-nofs l-ekwità tagħha, b’aktar minn kwart ta’ din l-ekwità li ntilfet matul l-aħħar 12-il xahar, u dan huwa f’konformità mal-kriterji stabbiliti fil-punt 10(a) tal-linji gwida tal-2004.
344.
Fid-dawl ta’ dan li ntqal, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-SNCM tista’ tkun ikkwalifikata bħala impriża f’diffikultà skont il-linji gwida tal-2004.
6.2.2.1. Kontribuzzjoni proprja
345.
Skont il-punt 43 tal-linji gwida, “L-ammont u l-intensità tal-għajnuna jridu jkunu limitati għall-minimu strett tal-ispejjeż ta’ ristrutturar meħtieġ sabiex jitwettaq ir-ristrutturar skont ir-riżorsi finanzjarji tal-kumpanija, tal-azzjonisti tagħha u tal-grupp li minnu tagħmel parti. Din il-valutazzjoni għandha tikkunsidra kwalunkwe għajnuna għas-salvataġġ mogħtija qabel. Il-benefiċjarji tal-għajnuna għandhom jikkontribwixxu b’mod sinifikanti għall-pjan ta’ ristrutturar mir-riżorsi tagħhom stess, inkluż permezz tal-bejgħ ta’ assi li mhumiex essenzjali għas-sopravvivenza tal-impriża, jew permezz ta’ finanzjament estern miksub skont il-kundizzjonijiet tas-suq. Din il-kontribuzzjoni turi li s-swieq jemmnu fil-fattibbiltà tar-ritorn għall-vijabbiltà. Din trid tkun reali, jiġifieri effettiva, teskludi l-benefiċċji kollha potenzjali, bħal-likwidità, u trid tkun l-ogħla possibbli.”
346.
Il-punt 44 tal-linji gwida jgħid li “Il-Kummissjoni normalment tikkunsidra bħala adegwati l-kontribuzzjonijiet għar-ristrutturar li ġejjin: mill-inqas 25 % fil-każ tal-impriżi ż-żgħar, mill-inqas 40 % għall-impriżi ta’ daqs medju u mill-inqas 50 % għall-impriżi l-kbar. F’dawn iċ-ċirkostanzi eċċezzjonali u f’sitwazzjonijiet ta’ diffikultà partikolari li jridu jintwerew mill-Istat Membru, il-Kummissjoni tista’ taċċetta kontribuzzjoni proprja reali aktar baxxa.”
347.
Il-punt 7 tal-linji gwida jiddikjara wkoll li “jeħtieġ li jkun affermat mill-ġdid b’mod ċar il-prinċipju li [il-kontribuzzjoni sostanzjali tal-benefiċjarju għar-ristrutturar] għandha tkun reali u ħielsa mill-għajnuna Il-kontribuzzjoni tal-benefiċjarju għandha għan doppju: minn naħa, hija għandha sservi sabiex turi li s-swieq (sidien, kredituri) jemmnu fil-fattibbiltà tar-ritorn għall-vijabbiltà fi żmien raġonevoli. Min-naħa l-oħra, hija għandha tiggarantixxi li l-għajnuna għar-ristrutturar hija limitata għall-minimu meħtieġ sabiex tkun stabbilita mill-ġdid il-vijabbiltà filwaqt li jkunu limitati d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni …”
348.
Il-ġurisprudenza enfasizzat ukoll li l-kontribuzzjoni proprja għandha tindika li s-swieq jemmnu fil-fattibbiltà tar-ritorn għall-vijabbiltà (160). Il-Kummissjoni tenfasizza li dan ir-rekwiżit huwa partikolarment rilevanti fil-każ tal-SNCM minħabba s-sitwazzjoni tagħhom sa mill-2002. Fil-fatt, il-Kummissjoni tfakkar li l-miżuri inizjali ta’ ristrutturar tal-2002 ma wasslux ir-riżultati mistennija. Xi wħud minnhom jew ma ġewx irrispettati, jew ma ntlaħqux (ara l-premessa(351)). Minħabba li l-SNCM ma kinitx f’qagħda li timplimenta għal kollox dawn l-ewwel miżuri ta’ ristrutturar, mill-2004, is-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja tagħha kompliet tmur lura (ara l-premessi minn 73 sa 75).
349.
L-ispejjeż ta’ ristrutturar kienu jammontaw għal EUR 46 miljun fl-2002. Rigward il-miżuri tal-2006, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-ammont tal-ispejjeż ta’ ristrutturar kien jikkorrispondi għall-ammont tal-għajnuna (161), jiġifieri EUR 202,55 miljun li magħhom wieħed irid iżid iż-żieda fil-kapital tas-sħab privati, jiġifieri EUR 26,25 miljun, jew b’kollox EUR 274,8 miljun. Il-kontribuzzjoni proprja hija magħmula minn EUR 42,385 miljun f’bejgħ nett ta’ assi u minn EUR 26,25 miljun f’żieda ta’ kapital tal-imsieħba privati, jew kontribuzzjoni proprja ta’ EUR 68,635 miljun. Għaldaqstant, jekk wieħed jikkunsidra l-miżuri l-ġodda tal-2006, il-kontribuzzjoni proprja tilħaq il-25 % meta l-linji gwida jeħtieġu kontribuzzjoni ta’ mill-inqas 50 %. Il-Kummissjoni tiddikjara li l-awtoritajiet Franċiżi ma invokawx xi ċirkostanzi eċċezzjonali u sitwazzjonijiet ta’ diffikultà partikolari sabiex il-Kummissjoni taċċetta kontribuzzjoni proprja reali aktar baxxa. Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni tikkunsidra li f’dan il-każ ma hemm l-ebda ċirkostanza eċċezzjonali li tiġġustifika tnaqqis fil-livell tal-kontribuzzjoni proprja meħtieġa mil-linji gwida tal-2004.
350.
Il-Kummissjoni tikkunsidra għalhekk li l-kontribuzzjoni proprja tal-SNCM għall-isforz ta’ ristrutturar tibqa’ insuffiċjenti fir-rigward tad-dispożizzjonijiet tal-linji gwida.
6.2.2.2. Ir-ritorn għall-vijabbiltà fit-tul
351.
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni kienet esprimiet dubji rigward ir-ritorn għall-vijabbiltà fit-tul tal-SNCM fir-rigward b’mod partikolari tal-fatti li ġejjin:
-
L-SNCM ma kinitx qiegħda tikkontempla twaqqaf l-attivitajiet tagħha kollha li jagħmlu telf;
-
Is-suċċess tal-pjan ta’ ristrutturar kien relatat mill-qrib mal-attribuzzjoni tad-DSP bejn Marsilja u Korsika għall-perjodu inkluż bejn l-1 ta’ Jannar 2007 u l-31 ta’ Diċembru 2012;
-
Il-projezzjonijiet ta’ tnaqqis tal-persunal abbord previst skont il-pjan tal-2002 ma ġewx irrispettati u ż-żieda fil-produttività ta’ 10 % ma ntlaħqitx;
-
It-tnaqqis ta’ 400 impjieg ekwivalenti full-time u tal-miżuri ta’ produttività previsti skont il-pjan tal-2006 minħabba d-diskrepanzi mal-pjan tal-2002.
352.
L-awtoritajiet Franċiżi wieġbu li l-bidla tal-azzjonisti u l-implimentazzjoni tat-tliet miżuri tal-pjan ta’ privatizzazzjoni kellhom jippermettu lill-SNCM tiżviluppa l-attività tagħha fuq bażi soda u li t-telf ta’ ċerti partijiet tal-attività tagħha ma kellu xejn irrimedjabbli.
353.
Il-Kummissjoni tinnota li l-miżuri previsti fil-pjan ta’ ristrutturar tal-2002 ma setgħux jitlestew, fattur li wassal għal tnaqqis drastiku tal-introjtu tal-kumpanija fl-2004 u fl-2005. Fl-2006, iż-żieda fil-fatturat ta’ EUR 20 miljun u ż-żieda tal-kumpens għas-servizz pubbliku ta’ EUR 9 miljun ma wasslux għall-irkupru tal-introjtu operatorju peress li ż-żieda fil-prezz tal-fjuwil u ż-żieda fl-ispejjeż tal-operat kienu ferm akbar minn kemm kien mistenni. L-espert tal-Kummissjoni nnota li t-twettiq tal-pjan tan-negozju tax-xerrejja ġie mfixkel minn diversi avvenimenti (162) u minn dan jikkonkludi li t-telf akkumulat aktarx kien ser ikun ħafna akbar minn kemm kien maħsub fil-bidu għall-2007.
354.
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkunsidra li t-tweġibiet tal-awtoritajiet Franċiżi ma neħħewlhiex id-dubji kollha tagħha. Fil-fatt, li wieħed jorbot ir-ritorn għall-vijabbiltà mal-għoti tad-delega ta’ servizz pubbliku 2007-2013 u mal-implimentazzjoni tat-tliet miżuri tal-pjan ta’ privatizzazzjoni li l-legalità u l-kompatibbiltà tagħhom mas-suq intern ma kinux ġew ikkonfermati, jidher riskjuż. Il-kredibbiltà ta’ pjan ta’ ritorn għall-vijabbiltà fit-tul ta’ impriża jassumi mill-inqas li l-ipoteżijiet magħmula jkunu realistiċi. Iżda, f’dan il-każ, is-suċċess tal-pjan jistrieħ kważi esklussivament fuq it-twettiq ta’ żewġ avvenimenti ipotetiċi li l-SNCM ma kellhiex kontroll fuqhom. Barra minn hekk, minħabba s-sitwazzjoni finanzjarja tal-SNCM ta’ dak iż-żmien, il-Kummissjoni għandha dubji dwar il-kapaċitajiet tagħha li tiffinanzja t-tiġdid meħtieġ ta’ xi wħud mil-laneċ tagħha. Madankollu dan it-tiġdid huwa ppreżentat mill-awtoritajiet Franċiżi bħala li jippermetti li jintlaħqu l-għanijiet ta’ ritorn għall-vijabbiltà.
355.
Għaldaqstant il-Kummissjoni tikkunsidra li l-kundizzjoni ta’ ritorn għall-vijabbiltà fit-tul meħtieġa mil-linji gwida, mhijiex issodisfata.
6.2.2.3. Il-prevenzjoni ta’ kwalunkwe distorsjoni eċċessiva tal-kompetizzjoni (miżuri ta’ kumpens)
356.
Id-deċiżjoni annullata tal-2008 kienet issemmi erba’ miżuri ta’ kumpens:
-
l-għeluq tas-sussidjarja Corsica Marittima (82 000 passiġġier fis-sena 2000), li kienet inkarigata mill-konnessjonijiet bejn l-Italja u Korsika, u għalhekk l-irtirar tal-grupp SNCM mis-suq relatat mas-servizzi bejn l-Italja u Korsika;
-
l-irtirar kważi sħiħ tal-SNCM mis-servizzi bejn Toulon u Korsika, suq li kien jirrappreżenta fl-2002 mhux inqas minn 460 000 passiġġier;
-
it-tnaqqis tan-numru totali ta’ postijiet offruti u tan-numru ta’ rotazzjonijiet użati kull sena mill-2003 mill-SNCM, b’mod partikolari fuq ir-rotta bejn Nizza u Korsika;
-
il-bejgħ ta’ erba’ bastimenti.
357.
Il-Kummissjoni tixtieq tfakkar li dawn il-miżuri kienu proposti mill-awtoritajiet Franċiżi meta mqabbla mal-ammont ta’ EUR 15,81 miljuni ta’ għajnuna, ammont li jikkorrispondi għall-għajnuna għar-ristrutturar mogħtija fl-2002.
358.
Wara l-annullament tad-deċiżjoni tal-2008 permezz tas-sentenza tal-11 ta’ Settembru 2012, l-ammont totali tal-għajnuna issa jammonta għal aktar minn EUR 210 miljun. Il-Kummissjoni tikkunsidra li d-dubji tagħha ma setgħux jitneħħew għar-raġunijiet li ġejjin.
359.
Rigward il-bejgħ tal-erba’ bastimenti previst waqt ir-ristrutturar tal-2002, il-Kummissjoni tinnota li dan il-bejgħ kien parzjalment ikkompensat bil-kunsinna ta’ Danielle Casanova f’Ġunju 2002, mill-bastiment tat-tagħbija mħallta Paglia Orba, u mill-bastiment tat-tagħbija mħallta Pascal Paoli, fl-2003.
360.
Rigward l-għeluq tal-Corsica Marittima, il-punt 40 tal-linji gwida jiddikjara b’mod partikolari li “it-tneħħija mill-kontijiet u l-għeluq tal-attivitajiet ta’ telf li fi kwalunkwe każ ikunu meħtieġa għall-istabbiliment mill-ġdid tal-vijabbiltà mhumiex ikkunsidrati bħala tnaqqis tal-kapaċità jew tal-preżenza fis-suq għall-finijiet tal-evalwazzjoni tal-kontropartijiet”. Għaldaqstant, l-għeluq ta’ Corsica Marittima li kienet ta’ telf minn meta nħolqot fl-1990, ma jistax ikun ikkwalifikat bħala miżura ta’ kumpens, iżda pjuttost miżura li tipparteċipa fir-ritorn għall-vijabbiltà fit-tul.
361.
Dan l-istess raġunament japplika wkoll għas-servizz bejn Korsika u Nizza. Il-Kummissjoni tinnota li l-SNCM għandha sehem mis-suq minoritarju, b’Corsica Ferries li għandha 70 % tal-ishma tas-suq (163). Skont ir-rapport ta’ Stephens, it-traffiku li jitlaq minn Nizza u b’mod partikolari matul il-perjodu tas-sajf huwa s-suġġett ta’ domanda qawwija. Barra minn hekk, fuq din ir-rotta teżisti wkoll domanda barra l-istaġun tas-sajf. Madankollu, l-introjtu attwali fuq din il-linja sofra telf bejn l-2004 u l-2007. Għaldaqstant, din il-miżura ma tistax tkun ikkwalifikata bħala miżura ta’ kumpens iżda pjuttost bħala miżura li tikkontribwixxi għar-ritorn għall-vijabbiltà fit-tul.
362.
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li t-traffiku tal-passiġġieri żdied b’mod konsiderevoli bejn Korsika u l-port ta’ Toulon, fejn tela’ minn inqas minn 200 000 passiġġier fis-sena fl-1999 għal kważi miljun fl-2007 (164). Għaldaqstant, l-irtirar kważi sħiħ tal-SNCM minn din ir-rotta jista’ jkun ikkwalifikat bħala miżura ta’ kumpens. Il-Kummissjoni tinnota madankollu li l-linja Toulon - Korsika hija l-linja l-inqas importanti tal-SNCM f’termini ta’ passiġġieri.
363.
Madankollu, anki jekk din il-miżura kellha tkun ikkwalifikata bħala miżura ta’ kumpens, il-Kummissjoni tikkunsidra li din xejn ma tkun biżżejjed. Fil-fatt, il-punt 40 tal-Linji gwida jgħid li “l-miżuri iridu jkunu proporzjonati mal-effetti ta’ distorsjoni kkawżati mill-għajnuna (…)”. Kif diġà kien imfakkar fil-premessi 341 u 342, il-Kummissjoni tinnota li dawn il-miżuri kienu proposti mill-awtoritajiet Franċiżi meta mqabbla mal-ammont ta’ EUR 15,81 miljun f’għajnuna, ammont li jikkorrispondi għall-għajnuna għar-ristrutturar mogħtija fl-2002. Madankollu peress li l-ammont totali tal-għajnuna issa jammonta għal madwar EUR 218-il miljun, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-miżuri proposti mhumiex suffiċjenti meta mqabbla mad-distorsjoni tal-kompetizzjoni maħluqa mill-għoti ta’ dawn l-għajnuniet.
364.
Għalhekk, il-Kummissjoni tinnota li d-dubji li jirrigwardaw il-klassifikazzjoni ta’ dawn il-miżuri, jew bħala miżuri ta’ kumpens, kif ukoll bħala miżuri meħtieġa għar-ritorn għall-vijabbiltà, ma tneħħewx. Fi kwalunkwe każ, il-miżuri proposti jibqgħu ferm insuffiċjenti.
365.
L-awtoritajiet Franċiżi qajmu r-riskju ta’ monopolju favur is-CFF kieku l-SNCM kellha tispiċċa. Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-awtoritajiet Franċiżi ma wrewx biżżejjed l-eżistenza u l-kobor ta’ dan ir-riskju. Filfatt, it-trasport tal-passiġġieri u tal-merkanzija bejn Franza u Korsika huwa suq miftuħ u kompetittiv għall-operaturi kollha preżenti fil-Mediterran. Dan is-suq huwa kkaratterizzat ukoll min-nuqqas ta’ ostakoli għad-dħul. Fi kwalunkwe każ, il-pożizzjoni ta’ Corsica Ferries mhijiex tali li tiġġustifika li l-kompetizzjoni tiġi mfixkla mill-miżuri kkontestati.
366.
Fid-dawl ta’ dak li ntqal, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri proposti ma jissodisfawx il-kriterji mniżżla fil-punti 38 sa 42 tal-linji gwida.
VII. KONKLUŻJONI
7.1. INKOMPATIBBILTÀ U RKUPRU TAL-INJEZZJONI F’KAPITAL INNOTIFIKATA MILL-AWTORITAJIET FRANĊIŻI FL-2002 U TAT-TLIET MIŻURI ĠODDA IMPLIMENTATI MILL-AWTORITAJIET FRANĊIŻI FL-2006
367.
L-injezzjoni f’kapital ta’ EUR 15,81 miljun innotifikata mill-awtoritajiet Franċiżi fl-2002 u t-tliet miżuri ġodda implimentati mill-awtoritajiet Franċiżi fl-2006, jiġifieri, il-bejgħ ta’ 100 % tal-SNCM għall-prezz negattiv ta’ EUR 158 miljun, iż-żieda tal-kapital ta’ EUR 8,75 miljun sottoskritta mis-CGMF u l-ħlas bil-quddiem fil-kont kurrenti ta’ EUR 38,5 miljun għall-impjegati tal-SNCM, hija għajnuna skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1), tat-TFUE. Din l-għajnuna mhijiex kompatibbli mas-suq intern.
368.
Il-Kummissjoni tfakkar li skont l-Artikolu 14(1), tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, kull għajnuna illegali u inkompatibbli mas-suq intern trid tkun irkuprata mingħand il-benefiċjarju.
369.
Għall-finijiet ta’ dan l-irkupru, l-awtoritajiet Franċiżi jridu ukoll iżidu mal-ammont tal-għajnuna l-imgħaxijiet tal-irkupru kurrenti mid-data li fiha l-għajnuna inkwistjoni saret disponibbli għall-impriża, u dan sal-irkupru effettiv (165), skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (166).
7.2. INKOMPATIBBILTÀ U RKUPRU TAL-GĦAJNUNA GĦAS-SALVATAĠĠ
370.
Minħabba li l-miżuri nnotifikati skont l-għajnuna għar-ristrutturar ma jissodisfawx il-kundizzjonijiet ta’ kompatibbiltà previsti fil-linji gwida, normlament wieħed irid jassumi l-konsegwenzi ta’ din l-inkompatibbiltà tal-għajnuna għas-salvataġġ awtorizzata lill-SNCM mill-awtoritajiet Franċiżi li kienet is-suġġett tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni tas-17 ta’ Lulju 2002, u jintalab l-irkupru tagħha.
371.
Fid-19 ta’ Novembru 2002, l-awtoritajiet Franċiżi bagħtu lill-Kummissjoni kopja tal-ftehimiet ta’ ħlas bil-quddiem bejn l-SNCM u s-CGMF kif ukoll il-provi tar-rimborż tal-ħlas bil-quddiem tas-CGMF lill-SNCM permezz ta’ żewġ trasferimenti bid-data tat-13 ta’ Mejju u tal-14 ta’ Ġunju 2002,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-injezzjoni f’kapital ta’ EUR 15,81 miljun u t-tliet miżuri ġodda implimentati mill-awtoritajiet Franċiżi fl-2006, jiġifieri, il-bejgħ ta’ 75 % tal-SNCM għall-prezz negattiv ta’ EUR 158 miljun, iż-żieda tal-kapital b’EUR 8,75 miljun sottoskritti mis-CGMF u l-ħlas bil-quddiem fil-kont kurrenti ta’ EUR 38,5 miljun favur l-impjegati tal-SNCM, implimentati minn Franza, bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE, favur l-SNCM huma għajnuna mill-Istat mhux skont il-liġi u inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
1. Franza tirċievi mingħand il-benefiċjarju l-ħlas lura tal-għajnuniet imsemmija fl-Artikolu 1.
2. Is-somom li għandhom jiġu rkuprati jipproduċu l-imgħax mid-data li fiha ġew magħmula disponibbli għall-benefiċjarju, sal-irkupru effettiv tagħhom.
3. L-imgħaxijiet huma kkalkolati fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2004 u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 271/2008 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 794/2004 (167).
Artikolu 3
1. L-irkupru tal-għajnuniet imsemmija fl-Artikolu 1 huwa immedjat u effettiv.
2. Franza tiżgura li din id-deċiżjoni tiġi implimentata fl-erba’ xhur ta’ wara d-data tan-notifika tagħha.
Artikolu 4
1. Fix-xahrejn ta’ wara n-notifika ta’ din id-deċiżjoni, Franza tibgħat l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
l-ammont totali (kapital u mgħaxijiet) li għandu jkun irkuprat mingħand il-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri diġà meħuda u dawk previsti sabiex tikkonforma ma’ din id-deċiżjoni;
(c)
id-dokumenti li juru li l-benefiċjarju ġie ordnat iħallas lura l-għajnuna.
2. Franza żżomm lill-Kummissjoni informata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali li tkun ħadet sabiex timplimenta din id-deċiżjoni sal-irkupru sħiħ tal-għajnuniet imsemmija fl-Artikolu 1. Hija tibgħat minnufih, fuq sempliċi talba tal-Kummissjoni, kwalunkwe informazzjoni dwar il-miżuri li jkunu ttieħdu u dawk previsti sabiex tikkonforma ma’ din id-deċiżjoni. Hija tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti tal-għajnuniet u l-imgħaxijiet li tkun diġà rkuprat mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika ta’ Franża.
Magħmula fi Brussell, l-20 ta’ Novembru 2013.