ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/494
ze dne 9. července 2014
o opatřeních SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), která provedlo Slovinsko ve prospěch podniku Adria Airways d.d.
(oznámeno pod číslem C(2014) 4543)
(Pouze slovinské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise zahájit v souvislosti s podporou SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) (1) řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Oznámením SANI č. 5628 ze dne 11. března 2011, které bylo zaevidováno téhož dne, oznámilo Slovinsko Komisi podporu na záchranu podniku Adria Airways d.d. (dále jen „Adria“ nebo „podnik“) ve formě státní záruky a zvýhodněné půjčky ve výši 6,2 milionu EUR.
(2)
Dopisy ze dne 31. března 2011 a 12. dubna 2011 poskytly slovinské orgány doplňkové informace. Komise si další informace vyžádala dopisem ze dne 29. dubna 2011, na nějž slovinské orgány neodpověděly. Dne 13. července 2011 se uskutečnila schůzka se slovinskými orgány a jejich poradci, během níž bylo Komisi sděleno, že oznámená podpora na záchranu nebude vzhledem k nepříznivé finanční situaci podniku postačovat a že Slovinsko zamýšlí vložit do podniku Adria v hotovosti částku ve výši 50 milionů EUR. Dne 1. srpna 2011 Slovinsko své oznámení podpory na záchranu stáhlo.
(3)
V návaznosti na informace, podle nichž Slovinsko dne 30. září 2011 provedlo výše uvedený vklad v hotovosti, se Komise rozhodla ve svém předběžném šetření z moci úřední pokračovat a vyžádala si další informace dopisy ze dne 12. září 2011, 28. listopadu 2011 a 17. dubna 2012, na něž slovinské orgány odpověděly dopisy ze dne 11. října 2011, 27. prosince 2011, 13. ledna 2012 a 18. května 2012. E-mailem ze dne 7. listopadu 2012 mimoto slovinské orgány poskytly memorandum vyhotovené právními zástupci podniku Adria.
(4)
Na žádost slovinských orgánů se dne 12. července 2012 uskutečnila schůzka za účasti zástupců podniku Adria a holdingové společnosti PDP ve vlastnictví státu (2), která je jedním z akcionářů podniku Adria. Na této schůzce předložily slovinské orgány a zástupci podniku Adria a společnosti PDP vysvětlení a argumenty týkající se posuzovaných opatření.
(5)
Dopisem ze dne 20. listopadu 2012 Komise Slovinsku sdělila, že se s ohledem na podporu rozhodla zahájit řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). Slovinsko své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení podalo dopisem ze dne 21. ledna 2013. Komise si od Slovinska vyžádala další informace dopisem ze dne 5. března 2013, na nějž Slovinsko odpovědělo dne 19. dubna 2013. Další informace poskytlo Slovinsko dne 16. září 2013. Komise si od Slovinska vyžádala doplňkové informace dopisem ze dne 6. listopadu 2013, na nějž Slovinsko odpovědělo dne 4. prosince 2013 a 6. a 17. ledna 2014. Dne 25. března a 5. prosince 2013 a 8. ledna 2014 se konaly schůzky se slovinskými orgány a jejich právními zástupci.
(6)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo dne 8. března 2013 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k opatřením vyjádřily.
(7)
Dne 8. dubna 2013 obdržela Komise připomínky od jedné zúčastněné strany, a to společnosti Ryanair. Komise tyto připomínky předala Slovinsku, které mělo možnost se k nim vyjádřit; připomínky Slovinska byly obdrženy dopisem ze dne 13. května 2013.
2. SLOVINSKÝ TRH LETECKÉ DOPRAVY
(8)
Podnik Adria je slovinský národní letecký dopravce a nejdůležitější leteckou společností na lublaňském letišti. V roce 2011 přepravil 73,4 % cestujících, kteří využili lublaňské letiště, poté se v roce 2012 toto číslo snížilo na 71,3 % a v roce 2013 na 69,8 % (4).
(9)
Ačkoli je přítomnost nízkonákladových dopravců ve Slovinsku omezená (společnost easyJet provozuje z Lublaně pouze jednu linku a společnost Wizz Air dvě), v roce 2013 na ně připadalo 12,6 % cestujících ve veřejné dopravě (5). V současnosti létá z Lublaně na svá hlavní uzlová letiště pět dalších konkurentů, a to společnosti Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines a Air Serbia.
3. PŘÍJEMCE
(10)
Adria je velký podnik s přibližně 450 zaměstnanci. V roce 2013 měl obrat ve výši 142,3 milionu EUR a vykázal ztráty ve výši 3 milionů EUR (odhadované údaje). Má jedenáct letadel, převážně regionálních. Vlastníky podniku Adria jsou v současnosti mimo jiné Republika Slovinsko s 69,9 % podílem, společnost Bank Assets Management Company (BAMC) (na niž byla převedena některá aktiva banky Nova Ljubljanska Banka d.d. (6) (dále jen „banka NLB“)) s 19,6 % podílem, ABANKA d.d. s 4,7 % podílem a holdingová společnost PDP s 2,1 % podílem.
(11)
Finanční situace podniku Adria se od roku 2008 trvale zhoršovala a podnik zaznamenal nižší tržby, záporný zisk před zdaněním (EBT) a záporný vlastní kapitál. Další údaje o finanční situaci podniku Adria mezi roky 2007 a 2011 jsou uvedeny v oddíle 7.1.
(12)
Dne 1. srpna 2012 zahájilo Slovinsko společně se společností PDP a bankami NLB, Abanka Vipa d.d., Hypo Alpe-Adria Bank d.d. a Unicredit Bank of Slovenia d.d. proces privatizace podniku Adria a vyžádaly si nabídky na odkup 74,87 % akcií podniku. V týž den zveřejnila slovinská agentura pro správu kapitálových aktiv (AUKN) veřejnou výzvu pro investory k vyjádření nezávazného zájmu o koupi většinového podílu akcií podniku (7). Zdá se však, že tento proces byl zrušen a privatizace podniku Adria začne později nanovo.
4. POPIS OPATŘENÍ A PLÁNU RESTRUKTURALIZACE
4.1. Opatření č. 1: navýšení kapitálu v roce 2007
(13)
K 31. prosinci 2006 vlastnily kapitál podniku Adria tyto subjekty:
Tabulka 1
Vlastnická struktura podniku Adria před navýšením kapitálu v roce 2007
Název
%
KAD
55,0
SOD
20,0
NFD 1 delniški investicijski sklad d.d. (8)
9,7
NFD Holding d.d. (9)
7,2
Infond d.o.o. (10)
4,9
Ostatní (včetně individuálních akcionářů)
3,2
(14)
Dne 19. února 2007 rozhodla valná hromada akcionářů podniku Adria o navýšení základního kapitálu o 10,9 milionu EUR. Fond KAD ve vlastnictví státu upsal přibližně 99,6 % vydaných akcií, zatímco zbytek upsali individuální akcionáři. Všechny akcie byly upsány do 5. dubna 2007.
(15)
Splacený kurz činil 27 EUR za akcii. Ve zprávě o ocenění ze dne […] (11) byla hodnota akcií v září 2006 vyčíslena na […] EUR za akcii.
(16)
Po navýšení kapitálu v roce 2007 vlastnily kapitál podniku Adria tyto subjekty:
Tabulka 2
Vlastnická struktura podniku Adria po navýšení kapitálu v roce 2007
Název
%
KAD
77,3
SOD (12)
10,0
NLB (13)
8,5
Infond d.o.o.
2,4
Ostatní (včetně individuálních akcionářů)
1,8
4.2. Opatření č. 2: navýšení kapitálu v roce 2009
(17)
Dne 13. ledna 2009 se představenstvo podniku Adria rozhodlo navýšit základní kapitál vydáním nových akcií. V důsledku toho se kapitál podniku Adria zvýšil o 2,36 milionu EUR. Fond KAD upsal přibližně 99,5 % vydaných akcií a zbytek upsali individuální akcionáři. Všechny akcie byly upsány do 20. července 2009.
(18)
Splacený kurz činil 22 EUR za akcii. Ve zprávě o ocenění ze dne […] byla hodnota akcií v září 2008 vyčíslena na […] EUR za akcii.
(19)
Po navýšení kapitálu v roce 2009 vlastnily kapitál podniku Adria tyto subjekty:
Tabulka 3
Vlastnická struktura podniku Adria po navýšení kapitálu v roce 2009
Název
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
Infond d.o.o.
2,2
Ostatní (včetně individuálních akcionářů)
2,9
4.3. Opatření č. 3: navýšení kapitálu v roce 2010
(20)
Dne 2. září 2010 rozhodla valná hromada akcionářů podniku Adria o navýšení základního kapitálu o 2,5 milionu EUR. Přibližně 80 % vydaných akcií upsala holdingová společnost PDP (nástupnická společnost fondů KAD a SOD). Zbývajících 20 % vydaných akcií upsaly dvě soukromé cestovní agentury: Kompas d.d. a Palma d.o.o. (každá 10 %). Všechny akcie byly upsány do 1. října 2010.
(21)
Splacený kurz činil 12 EUR za akcii. Ve zprávě o ocenění ze dne […] byla hodnota akcií v červnu 2009 vyčíslena na […] EUR.
(22)
Po navýšení kapitálu v roce 2010 vlastnily kapitál podniku Adria tyto subjekty:
Tabulka 4
Vlastnická struktura podniku Adria po navýšení kapitálu v roce 2010
Název
%
PDP
86,0
NLB
6,1
Kompas d.d.
1,9
Palma d.o.o.
1,9
Infond d.o.o.
1,7
Ostatní (včetně individuálních akcionářů)
2,4
4.4. Opatření č. 4: navýšení kapitálu v roce 2011
(23)
Dne 21. září 2011 rozhodla valná hromada akcionářů podniku Adria o navýšení základního kapitálu o 69,7 milionu EUR. Republika Slovinsko upsala v hotovosti akcie v hodnotě 49,5 milionu EUR a společnost PDP upsala rovněž v hotovosti akcie v hodnotě 0,5 milionu EUR. Zbývající část navýšení kapitálu (tj. 19,7 milionu EUR) měla podobu kapitalizace pohledávek ze strany několika bank: a) 13,83 milionu EUR ze strany banky NLB, b) 3,35 milionu EUR ze strany banky Abanka Vipa d.d., c) 1,24 milionu EUR ze strany banky Unicredit Bank of Slovenia d.d. a d) 1,28 milionu EUR ze strany banky Hypo Alpe-Adria Bank d.d. K navýšení kapitálu došlo dne 30. září 2011.
(24)
Schválený kurz činil 1 EUR za akcii, což je minimální hodnota, kterou připouštějí slovinské právní předpisy. Zpráva o ocenění vyhotovena nebyla.
(25)
Po navýšení kapitálu v roce 2011 vlastnily kapitál podniku Adria tyto subjekty:
Tabulka 5
Vlastnická struktura podniku Adria po navýšení kapitálu v roce 2011
Název
%
Republika Slovinsko
69,9
NLB
19,6
Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
1,8
Abanka Vipa d.d.
4,7
Unicredit Bank of Slovenia d.d.
1,8
PDP
2,1
Ostatní (včetně individuálních akcionářů)
0,1
Plán restrukturalizace ze září 2011
(26)
Podle slovinských orgánů se stát, společnost PDP a banky rozhodly podílet na navýšení kapitálu v roce 2011 na základě plánu nazvaného „program finanční a obchodní restrukturalizace“ (dále jen „plán restrukturalizace“) ze září 2011. Tento plán obsahoval potřebná opatření pro finanční a obchodní restrukturalizaci podniku Adria, která umožní obnovení jeho životaschopnosti. Plán byl jednoznačně vyhotoven pro účely oznámení podpory na restrukturalizaci, jelikož odkazuje na pojmy jako „vlastní příspěvek“ a „narušení hospodářské soutěže“, které se obvykle v obchodních plánech nevyskytují.
(27)
Podle plánu restrukturalizace, který byl předložen původně, by podnik Adria dosáhl životaschopnosti v roce 2013 (základní a optimistický scénář) nebo v roce 2014 (pesimistický scénář). Podle původně předloženého plánu restrukturalizace byly potíže podniku Adria způsobeny: a) […].
(28)
Původně předložený plán restrukturalizace stanovil řadu opatření, jejichž cílem byla restrukturalizace podniku Adria a obnovení jeho životaschopnosti: a) […].
(29)
Podle původně předloženého plánu restrukturalizace mělo navýšení kapitálu v roce 2011 o 69,7 milionu EUR pokrýt záporný vlastní kapitál podniku Adria ve výši […], splacení závazků ve výši […] EUR (neuhrazené závazky vůči dodavatelům ve výši […] EUR a včasné splacení bankovních úvěrů ve výši […] EUR) a financování restrukturalizačních opatření s částkou ve výši […] EUR.
(30)
Celkové náklady restrukturalizace by na druhou stranu činily […] EUR, přičemž by byly částečně financovány z částky ve výši 50 milionů EUR, kterou v hotovosti vložily slovinský stát a společnost PDP. Příspěvek podniku Adria na restrukturalizační náklady („vlastní příspěvek“) by činil […] EUR a vyplýval by z kapitalizace pohledávek v souvislosti s bankovními úvěry (19,7 milionu EUR), […]. V původně předloženém plánu restrukturalizace se jako kompenzační opatření zvažoval prodej podniku AAT a zrušení pravidelných leteckých linek.
(31)
Vzhledem k pochybnostem, které Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, předložilo Slovinsko řadu aktualizací plánu restrukturalizace. Plán restrukturalizace v současnosti předpokládá dobu trvání restrukturalizace do roku 2015 a zahrnuje několik dodatečných restrukturalizačních opatření, aby byla zajištěna udržitelnější životaschopnost. K dodatečným restrukturalizačním opatřením (spolu s finančním dopadem v období 2014-2015) patří: a) […].
4.5. Opatření č. 5: akvizice podniku Adria Airways Tehnika d.d. v letech 2010-2011
(32)
Podnik AAT, 100 % dceřiná společnost podniku Adria, byl založen v roce 2010. Do té doby se jednalo o technickou servisní divizi podniku Adria nazývanou SVL. Podnik AAT působí v oblasti údržby letadel a poskytuje služby podniku Adria i jiným zákazníkům.
(33)
V období od listopadu 2010 do března 2011 získaly společnosti PDP a Aerodrom Ljubljana (správce lublaňského letiště, jehož většinovým vlastníkem je stát) od podniku Adria ve dvou fázích podíly v podniku AAT ve výši 52,3 %, resp. 47,7 %. V první fázi odkoupila společnost PDP v podniku AAT 18,24 % podíl ve formě 2 676 346 preferenčních akcií bez hlasovacích práv, a to za cenu 1 EUR za akcii. Společnost Aerodrom Ljubljana současně získala v podniku AAT podíl ve výši 31,16 % (4 570 881 akcií), a to konverzí dluhu ve výši přibližně 4,6 milionu EUR na preferenční akcie bez hlasovacích práv. Ve druhé fázi počátkem roku 2011 prodal podnik Adria své zbývající podíly v podniku AAT takto: společnost PDP získala 5 000 000 kmenových akcií za cenu 1 EUR za akcii a navýšila svůj podíl v podniku na 52,33 %, zatímco společnost Aerodrom Ljubljana navýšila svůj podíl v podniku AAT na 47,67 %, a to kapitalizací pohledávek vůči podniku Adria v hodnotě 2,2 milionu EUR.
(34)
Celková uhrazená cena tudíž činila 14,7 milionu EUR, tj. 1 EUR za akcii. Ve zprávě o ocenění z dubna 2010 byla hodnota podniku AAT jakožto technické servisní divize podniku Adria k prosinci 2009 stanovena v rozmezí od 14,4 milionu EUR do 14,9 milionu EUR.
5. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(35)
Komise se dne 20. listopadu 2012 rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení. V rozhodnutí o zahájení řízení se Komise předběžně domnívala, že podnik Adria bylo možno v době, kdy byla uvedená opatření provedena, nebo nejpozději od roku 2008 považovat za podnik v obtížích. Komise vyslovila pochybnosti ohledně pěti posuzovaných opatření a dospěla k předběžnému závěru, že všechna tato opatření zahrnovala státní podporu.
(36)
Co se týká opatření č. 1 a 2, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení zastávala názor, že se fond KAD nacházel pod jednoznačným a přímým vlivem slovinského státu, a dospěla k předběžnému závaru, že účast fondu KAD na navýšení kapitálu v letech 2007 a 2009 zahrnovala státní prostředky a lze ji přičíst Slovinsku. Ačkoli byla cena akcií, kterou fond KAD skutečně zaplatil, nižší než hodnota stanovená ve dvou zprávách o ocenění, Komise vyslovila ohledně těchto zpráv pochybnosti, jelikož mezi oceněním akcií a navýšením kapitálu uběhla značná doba. Jelikož byl fond KAD v té době většinovým vlastníkem podniku Adria, Komise se domnívala, že cílem navýšení kapitálu v letech 2007 a 2009 bylo financování existující investice fondu KAD v podniku, který bylo možno považovat za podnik v obtížích.
(37)
Při posuzování opatření č. 3 Komise uvedla, že společnost PDP je nástupnickou společností fondů KAD a SOD, jejichž jednání Komise předběžně považovala za přičitatelné státu. Komise mimoto jako prvek přičitatelnosti státu zdůraznila skutečnost, že slovinský stát vlastní ve společnosti PDP nepřímo 100 % podíl (prostřednictvím fondů KAD, SOD a DSU (společnost pro správu majetku, která je zcela ve vlastnictví státu)), a poukázala na některé nepřímé důkazy přičitatelnosti ve smyslu rozsudku ve věci Stardust Marine (14). Obdobně jako v případě opatření č. 1 a 2 byla sice cena akcií, kterou společnost PDP skutečně uhradila, nižší než hodnota stanovená ve zprávě o ocenění, Komise však vyslovila ohledně zprávy pochybnosti, jelikož mezi oceněním akcií a navýšením kapitálu uběhlo 15 měsíců. Komise se rovněž předběžně domnívala, že účast dvou soukromých cestovních agentur (Kompas d.d. a Palma d.o.o.) na navýšení kapitálu v roce 2010 společně se společností PDP sama o sobě nepostačuje k tomu, aby rozptýlila pochybnosti Komise v souvislosti s možným zvýhodněním podniku Adria (15).
(38)
Ve vztahu k opatření č. 4 Komise uvedla, že investice Slovinska jednoznačně zahrnovala státní prostředky, a zopakovala svůj předběžný závěr, že jednání společnosti PDP lze přičíst státu. Komise vyslovila rovněž pochybnosti ohledně účasti banky NLB na opatření č. 4, kterou lze považovat za přičitatelnou státu vzhledem ke skutečnosti, že a) většinovým vlastníkem banky NLB byl v té době stát, b) stát měl většinu hlasů v představenstvu a dozorčí radě banky a c) jednání státem kontrolované banky mohlo být ovlivněno orgány veřejné moci.
(39)
Při posuzování, zda opatření č. 4 zahrnovala nepatřičnou selektivní výhodu pro podnik Adria, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že skutečnost, že banky souhlasily s kapitalizací pohledávek pouze v případě, že stát vloží do podniku Adria hotovost, a zejména rozdílná povaha příspěvků státu a společnosti PDP v porovnání s příspěvkem bank (hotovost a konverze dluhu), postačuje k tomu, aby zakládala nikoli nevýznamné pochybnosti ohledně rovnocennosti navýšení kapitálu v roce 2011. Komise rovněž uvedla, že na rozdíl od předchozích navýšení kapitálu došlo k navýšení kapitálu v roce 2011 bez zprávy o ocenění.
(40)
Co se týká tvrzení slovinských orgánů, že se rozhodly podílet na opatření č. 4 na základě plánu restrukturalizace ze září 2011, Komise poznamenala, že plán restrukturalizace v zásadě nepostačoval ke splnění kritérií soukromého investora, jelikož některé odhady v plánu restrukturalizace byly (jak se zdálo) založeny na nejistých nebo nejasných předpokladech. Komise mimoto zdůraznila, že by soukromý investor uvážil riziko toho, že předchozí navýšení kapitálu představovala protiprávní státní podporu, a posoudil by dopad rizika možného příkazu Komise k navrácení podpory na ziskovost investice. Komise rovněž uvedla, že se banky mohly rozhodnout k účasti na navýšení kapitálu kvůli zájmu, který Slovinsko projevilo o podnik Adria, a to mnohem dříve, než bylo rozhodnuto o navýšení kapitálu v roce 2011.
(41)
S ohledem na opatření č. 5 Komise zopakovala svůj předběžný názor, že jednání společnosti PDP lze přičíst státu a že byly použity státní prostředky. Pokud jde o společnost Aerodrom Ljubljana, Komise dospěla k témuž předběžnému závěru, jelikož v době nabytí podniku AAT byl většinovým vlastníkem této společnosti stát. Komise rovněž pokládala za nepravděpodobné, že by se orgány veřejné moci nepodílely na důležitých rozhodnutích společnosti Aerodrom Ljubljana, správce lublaňského letiště, a to kvůli strategickému významu letiště pro zemi jakožto hlavní vstupní brány pro mezinárodní lety.
(42)
Jelikož k první fázi získání akcií podniku AAT došlo bezprostředně po navýšení kapitálu v roce 2010, byla Komise názoru, že by se obě opatření neměla posoudit odděleně, nýbrž jako součást rozsáhlejší akce na podporu podniku Adria. Při posuzování zprávy, která stanovila hodnotu akcií podniku AAT, Komise uvedla, že podnik AAT byl oceněn jako součást technické servisní divize podniku Adria (v té době SVL) a při stanovení hodnoty podniku AAT se přihlíželo k souvisejícím synergiím. Komise se však domnívala, že ve zprávě měla být hodnota divize SLV/podniku AAT vyčíslena jako hodnota samostatného subjektu bez ohledu na vnitroskupinové synergie, jelikož podnik AAT vznikl v roce 2010 odštěpením od podniku Adria a byl prodán jako samostatný subjekt. Komise vyslovila rovněž obavy v souvislosti se značným časovým odstupem mezi oceněním a prodejem akcií podniku AAT.
(43)
Komise vyslovila taktéž pochybnosti ohledně slučitelnosti pěti posuzovaných opatření s vnitřním trhem, zejména kvůli skutečnosti, že slovinské orgány neuvedly žádné možné důvody slučitelnosti.
(44)
Vzhledem k povaze dotyčných opatření a skutečnosti, že podnik Adria bylo možno v době provedení těchto opatření považovat za podnik v obtížích, Komise uvedla, že slučitelnost opatření lze posoudit pouze podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a zejména na základě pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (16) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“). Komise za prvé uvedla, že patrně nejsou splněny podmínky podpory na záchranu stanovené v části 3.1 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. V souvislosti s podporou na restrukturalizaci, která je vymezena v části 3.2 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, Komise zdůraznila, že uvedená opatření byla provedena před jejich oznámením Komisi a bez existence věrohodného plánu restrukturalizace, který by splňoval podmínky stanovené v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, což je okolnost, která sama o sobě postačuje k tomu, aby byla vyloučena slučitelnost opatření s vnitřním trhem (17).
(45)
Komise vyslovila rovněž pochybnosti ohledně plánu restrukturalizace, jelikož se zdálo, že není dostatečně důkladný, aby umožnil obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku Adria, poněvadž některé jeho odhady vycházely z nevyčíslených, nejistých nebo nejasných předpokladů. Komise měla také pochybnosti, zda lze kompenzační opatření, která se v plánu restrukturalizace předpokládala, považovat za vhodná a/nebo dostatečná, jelikož se zdálo, že jsou nezbytná k obnovení životaschopnosti podniku Adria. Pokud jde o prodej podniku AAT, k tomu došlo několik měsíců před schválením plánu restrukturalizace, a to v době (konec roku 2010, začátek roku 2011), kdy podnik Adria naléhavě nutně potřeboval financování. Rovněž zrušení pravidelných leteckých linek se nejevilo jako přijatelné kompenzační opatření, jelikož většina těchto tras (27 z celkem 31) byla v plánu restrukturalizace označena jako ztrátová a jejich zrušení by bylo každopádně nezbytné k zajištění životaschopnosti podniku. Komise měla rovněž pochybnosti, zda lze plně přijmout navrhovaný vlastní příspěvek podniku Adria ve výši […] EUR, zejména kvůli tomu, že nebylo jasné, zda lze jako vlastní příspěvek započítat částky vyplývající z prodeje podniku AAT a kapitalizace pohledávek v souvislosti s bankovními úvěry. Jelikož byl podnik Adria v době provedení těchto opatření patrně podnikem v obtížích a podnik v obtížích může obdržet pouze podporu na záchranu a/nebo restrukturalizaci, vyslovila Komise rovněž pochybnosti ohledně toho, zda byla dodržena zásada „jednou a dost“, zejména v souvislosti s navýšením kapitálu v roce 2011.
6. PŘIPOMÍNKY K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
6.1. Připomínky Slovinska
(46)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí Komise o zahájení řízení trvalo Slovinsko na tom, že opatření č. 1, 2 a 3 nezahrnovala státní podporu, jelikož rozhodnutí fondu KAD a společnosti PDP nelze přičíst státu. Slovinsko zejména uvedlo, že 100 % podíl státu nepostačuje k vyvození závěru, že opatření lze přičíst státu. Slovinsko mimoto poznamenalo, že zprávy o ocenění, v nichž byla vyčíslena hodnota akcií, byly adekvátní, byla tudíž dodržena zásada investora v tržním hospodářství, takže zvýhodnění podniku Adria je vyloučeno. Co se týká konkrétně opatření č. 3, Slovinsko tvrdilo, že upsání 20 % akcií dvěma soukromými cestovními agenturami za rovnocenných podmínek spolu se společností PDP bylo významné a prokazovalo, že trh o životaschopnosti podniku Adria nepochybuje, což vylučuje existenci státní podpory.
(47)
V souvislosti s opatřením č. 5 Slovinsko zopakovalo, že jednání společnosti PDP nelze přičíst státu. Co se týká jednání společnosti Aerodrom Ljubljana, Slovinsko se domnívalo, že vliv státu na její rozhodnutí o nabytí podniku AAT nelze odvozovat od skutečnosti, že někteří členové dozorčí rady byli navrženi státem a fondy KAD a SOD. Slovinsko se rovněž domnívalo, že zprávu o ocenění z dubna 2010, která stanovila hodnotu podniku AAT jakožto technické servisní divize podniku Adria v rozmezí od 14,4 milionu EUR do 14,9 milionu EUR, nelze považovat za zastaralou a že neexistují žádné náznaky, že ve zprávě o ocenění byly zohledněny synergie s podnikem Adria. Slovinsko mimoto uvedlo, že zápisy ze zasedání představenstva společností PDP a Aerodrom Ljubljana prokazují, že rozhodnutí o nabytí podniku AAT bylo přijato na základě ekonomicky racionálních úvah. Z těchto důvodů je existence státní podpory v opatření č. 5 vyloučena.
(48)
Slovinsko zpochybnilo rovněž hodnocení podniku Adria jakožto podniku v obtížích a domnívalo se, že podnik Adria byl v obtížích teprve od ledna 2011, tj. v době provedení opatření č. 4.
(49)
Co se týká opatření č. 4, Slovinsko existenci podpory vyloučilo a tvrdilo, že kapitalizaci pohledávky ze strany banky NLB nelze přičíst státu. Slovinsko se rovněž domnívalo, že nesplácené úvěry přeměněné na vlastní kapitál byly plně zajištěny zástavními právy k letadlům a budovám a že jejich konverzí na kapitál převzaly banky nové obchodní riziko. V tomto smyslu odpovídá kapitalizace pohledávek vkladu v hotovosti. Slovinsko také uvedlo, že při rozhodování o investici se banky a stát ovlivnily vzájemně a že toto rozhodnutí bylo (podle názoru Slovinska) založeno na spolehlivém plánu restrukturalizace, a Slovinsko dospělo k závěru, že investiční rozhodnutí byla přijata souběžně, což vylučuje nepatřičnou výhodu pro podnik Adria.
(50)
Jelikož se Slovinsko domnívalo, že opatření č. 1, 2, 3 a 5 nezahrnují státní prostředky, nepředložilo žádné důvody slučitelnosti těchto opatření. Slovinsko však uvedlo důvody slučitelnosti u opatření č. 4, pokud by Komise dospěla k závěru, že toto opatření představuje státní podporu. Jelikož podle Slovinska je podnik Adria v obtížích teprve od ledna 2011 (viz 48. bod odůvodnění), opatření č. 4 představuje na základě předloženého plánu restrukturalizace slučitelnou podporu na restrukturalizaci podle části 3.2 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(51)
Pokud jde o obnovení životaschopnosti, Slovinsko se domnívalo, že plán restrukturalizace zajišťuje dlouhodobou životaschopnost podniku Adria, a zdůraznilo, že v souladu s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci obsahuje plán restrukturalizace průzkum trhu a analýzu příčin, které vedly k potížím podniku, a že předpokládá ukončení činností, které by ze strukturálního hlediska zůstaly i po restrukturalizaci ztrátové. Jak je uvedeno v 31. bodě odůvodnění, Slovinsko předložilo řadu aktualizací plánu restrukturalizace, který v současnosti předpokládá dobu trvání restrukturalizace do roku 2015 a obsahuje několik dodatečných restrukturalizačních opatření, aby byla zajištěna udržitelnější životaschopnost. Slovinsko také zdůraznilo, že aktualizovaný plán restrukturalizace zajišťuje i podle pesimistického scénáře dlouhodobou životaschopnost podniku do konce roku 2015 s návratností vlastního kapitálu (ROE) ve výši […] % v roce 2014 a ve výši […] % v roce 2015, což přesahuje úrovně, které Komise schválila v rozhodnutí týkajícím se společnosti Air Malta (18).
(52)
Slovinsko zastává názor, že snížení kapacity (ve formě zrušení pravidelných leteckých linek) o […] % v zimní sezóně a […] % v letní sezóně, uvolnění letištních časů na určitých letištích, včetně koordinovaných (přetížených) letišť, a prodej podniku AAT představují vhodná a přiměřená kompenzační opatření. Slovinsko také uvedlo,že zrušené trasy byly ve skutečnosti ziskové, a to na základě tzv. „hrubého ziskového rozpětí“ (kladný příspěvek C1), což Komise v rozhodnutích týkajících se společností Air Malta a České aerolinie (19) akceptovala.
(53)
S ohledem na omezení podpory na minimum (vlastní příspěvek) Slovinsko v souladu s tím, co bylo uvedeno výše, tvrdilo, že prodej podniku AAT nezahrnuje státní podporu, a proto by se výnosy z tohoto prodeje ve výši 14,7 milionu EUR měly považovat za vlastní příspěvek. Slovinsko se rovněž domnívalo, že by se za vlastní příspěvek měla v plné výši považovat kapitalizace pohledávek ze strany bank, tj. 19,7 milionu EUR. Slovinsko poskytlo údaje o hodnotě letadel, která byla zastavena v souvislosti s dotyčnými úvěry, spolu s příslušnou zprávou společnosti AVAC (20) prokazující hodnoty těchto letadel. Po připočtení prodeje řady aktiv […] přesáhne vlastní příspěvek podle aktualizovaného plánu restrukturalizace [50-54] %.
(54)
Co se týká zásady „jednou a dost“, Slovinsko se domnívalo, že tato zásada byla dodržena, jelikož opatření č. 1, 2, 3 a 5, která předcházela opatření č. 4, nezahrnovala státní podporu podniku Adria.
6.2. Připomínky zúčastněných stran
(55)
Během formálního vyšetřovacího řízení obdržela Komise připomínky pouze od společnosti Ryanair, která souhlasila s předběžným zjištěním Komise, že opatření, která jsou předmětem posouzení, zahrnovala podporu a nejsou slučitelná s vnitřním trhem.
(56)
Společnost Ryanair však tvrdila, že v rozhodnutí o zahájení řízení nebylo posouzení Komise týkající se zásady investora v tržním hospodářství úplné, jelikož Komise měla uvážit, zda by se soukromý investor nerozhodl podnik Adria zlikvidovat místo toho, aby mu poskytl další kapitál (21). Společnost Ryanair rovněž uvedla, že Komise měla v rozhodnutí o zahájení řízení posoudit, zda nebyla likvidace podniku Adria pro stát výhodnější než poskytnutí dalších finančních prostředků. Ačkoli se společnost Ryanair domnívala, že nemá k dispozici dostatek informací, aby se mohla vyjádřit k plánu restrukturalizace, pochybovala o tom, že podnik Adria bude opět ziskový.
(57)
Společnost Ryanair také tvrdila, že podpora poskytnutá podniku Adria poškozuje její postavení na trhu, jelikož maří snahy společnosti Ryanair o rozvoj trhu a způsobuje jí ztrátu příjmů.
6.3. Vyjádření Slovinska k připomínkám zúčastněných třetích stran
(58)
Slovinsko se podrobně zabývalo tvrzeními, která ve svých připomínkách uvedla společnost Ryanair. Slovinsko zejména uvedlo, že se na kapitálových injekcích ve prospěch podniku Adria nepodílel jen stát, nýbrž i soukromí investoři a subjekty, jejichž jednání nelze podle Slovinska přičíst státu. Slovinsko se mimoto domnívalo, že si společnost Ryanair mylně vyložila judikaturu, když tvrdila, že by stát měl před restrukturalizací a dlouhodobou životaschopností podniku Adria upřednostnit jeho úpadek. Podle Slovinska je test, který uvedla společnost Ryanair, chybný, jelikož by byl použitelný pouze na věřitele podniku Adria, nikoli však na investory: jelikož Slovinsko nemělo vůči podniku žádné pohledávky, nemohlo požadovat jeho likvidaci.
(59)
Slovinsko uvedlo, že se Komise zabývala předpoklady plánu restrukturalizace podniku Adria, a zdůraznilo, že pochybnosti společnosti Ryanair ohledně možného obnovení životaschopnosti podniku Adria jsou nepodložené. Slovinsko rovněž tvrdilo, že údajné poškození tržního postavení společnosti Ryanair nebylo doloženo.
7. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
(60)
Toto rozhodnutí se zabývá nejprve otázkou, zda je podnik Adria podnikem v obtížích ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci (oddíl 7.1). Poté analyzuje, zda posuzovaná opatření zahrnují státní podporu pro podnik Adria ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (oddíl 7.2) a zda je tato podpora zákonná (oddíl 7.4) a slučitelná s vnitřním trhem (oddíl 7.5).
7.1. Potíže podniku Adria
(61)
Finanční situace podniku Adria se trvale zhoršovala od roku 2008, kdy podnik zaznamenal nižší tržby, záporný zisk před zdaněním (EBT) a záporný vlastní kapitál. Klíčové finanční parametry podniku Adria v období od roku 2007 do roku 2011 podle informací, které poskytly slovinské orgány, byly následující:
Tabulka 6
Klíčové finanční údaje podniku Adria od roku 2007 do června 2011 (v milionech EUR)
2007
2008
2009
2010
červen 2011
Obrat
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Čistý výsledek
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
EBTDA
0,4 (22)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Zapsaný kapitál
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Vlastní kapitál
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Poměr dluhu k vlastnímu kapitálu
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Peněžní tok z provozních činností
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (23)
(62)
Podnik Adria uzavřel účetní rok 2011 se ztrátami ve výši 12 milionů EUR (24), zatímco v roce 2012 dosáhly ztráty 10,8 milionu EUR (25). Rovněž se zdá, že v roce 2013 snížil podnik Adria ztráty na 3,1 milionu EUR (26).
(63)
V bodě 10 písm. a) pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je uvedeno, že podnik je považován za podnik v obtížích, pokud „došlo ke ztrátě více než poloviny zapsaného kapitálu a ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců“. Toto ustanovení odráží předpoklad, že podnik, který zaznamenal významnou ztrátu zapsaného kapitálu, není schopen zamezit ztrátě, která by jej v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti (jak je stanoveno v bodě 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci).
(64)
Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, v období od roku 2007 do června 2011 nedošlo ke ztrátě zapsaného kapitálu, nýbrž ve skutečnosti se zapsaný kapitál zvýšil. Komise však podotýká, že vlastní kapitál podniku byl v letech 2010 a 2011 záporný. Podnik současně nepřijal vhodná opatření, aby snížení vlastního kapitálu řešil. V dřívějších případech (27) dospěla Komise k závěru, že pokud má podnik záporný vlastní kapitál, v zásadě se předpokládá, že kritéria uvedená v bodě 10 písm. a) pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci jsou splněna, přičemž v případě podniku Adria tomu tak bylo nejméně od roku 2010. Rovněž Tribunál dospěl v nedávném rozsudku (28) k závěru, že podnik se záporným vlastním kapitálem je podnikem v obtížích.
(65)
Potíže podniku Adria patrně vyvrcholily koncem roku 2010. Tisk v té době zmiňoval možnost, že na podnik Adria bude uvalena nucená správa, nebo že vyhlásí úpadek (29). To lze považovat za signál, že nejpozději v té době splňoval podnik Adria kritéria pro to, aby byl předmětem kolektivního úpadkového řízení podle slovinských právních předpisů ve smyslu bodu 10 písm. c) pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(66)
Z výše uvedených důvodů Komise v souladu s rozhodnutím o zahájení řízení vyvozuje závěr, že v letech 2010 a 2011, tj. v době provedení opatření č. 3, 4 a 5, byl podnik Adria podnikem v obtížích ve smyslu bodu 10 písm. a) a/nebo písm. c) pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(67)
Z tabulky 6 v 61. bodě odůvodnění mimoto vyplývá, že v letech 2010 a 2011 bylo možno podnik Adria považovat za podnik v potížích rovněž ve smyslu bodu 11 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, v němž se uvádí, že podnik může být považován za podnik v obtížích, „kdy jsou patrné typické příznaky […], například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv“.
(68)
Komise se však domnívá, že mezi roky 2007 a 2009 nevykazoval podnik Adria typické příznaky podniku v obtížích podle bodu 11 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Co se týká roku 2008, podnik Adria poprvé v posuzovaném období vykázal ztráty ve výši 3,2 milionu EUR. Jak Slovinsko správně podotklo, v roce 2008 se příjmy a peněžní tok podniku Adria v porovnání s předchozím rokem zvýšily (z 179,2 milionu EUR na 205,4 milionu EUR, resp. z 16,9 milionu EUR na 18,5 milionu EUR). Jeho zapsaný kapitál byl stálý a činil 6,8 milionu EUR.
(69)
Komise rovněž uvádí, že v roce 2008 měl podnik Adria čistý zisk před zdaněním (EBT) ve výši 3,2 milionu EUR a v roce 2009 pak ve výši 14 milionů EUR. V těchto letech byl hospodářský výsledek podniku bez odpisů kladný a podnik dosáhl EBTDA ve výši 10,9 milionu EUR, resp. 1,6 milionu EUR (viz tabulka 6 v 61. bodě odůvodnění). Od roku 2010 byl EBTDA podniku Adria záporný. Jelikož o opatření č. 2 bylo rozhodnuto v lednu 2009 a akcie byly zcela upsány v červenci 2009, nemůže Komise dospět s jistotou k závěru, že v té době existovala jednoznačně zjistitelná tendence k záporným výsledkům, která by umožňovala vyvodit závěr, že podnik Adria byl podnikem v obtížích ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(70)
Komise proto zastává názor, že v letech 2007-2009, tj. v době provedení opatření č. 1 a 2, nebyl podnik Adria podnikem v obtížích.
7.2. Existence státní podpory
(71)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(72)
Aby bylo možno vyvodit závěr ohledně existence státní podpory, musí Komise posoudit, zda jsou u každého z pěti posuzovaných opatření splněna kumulativní kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy (tj. převod státních prostředků, selektivní výhoda, možné narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu uvnitř EU).
7.2.1. Opatření č. 1 a 2: navýšení kapitálu v letech 2007 a 2009
(73)
Komise nejprve analyzuje, zda opatření č. 1 a 2 poskytla podniku Adria nepatřičnou selektivní výhodu.
(74)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise v této souvislosti uvedla, že cena akcií, kterou uhradil fond KAD, byla nižší než hodnota stanovená ve dvou zprávách o ocenění. Fond KAD získal nové akcie podniku Adria v únoru 2007 za cenu ve výši 27 EUR za akcii, což je méně než hodnota stanovená ve zprávě o ocenění, která k […] činila […] EUR za akcii (viz 15. bod odůvodnění). V lednu 2009 získal fond KAD akcie za cenu ve výši 22 EUR za akcii, což je méně než hodnota stanovená ve zprávě o ocenění, která k […] činila […] EUR za akcii (viz 18. bod odůvodnění). Komise však vyslovila pochybnosti ohledně spolehlivosti těchto zpráv, mimo jiné kvůli značnému časovému odstupu mezi navýšením kapitálu (únor 2007, resp. leden 2009) a oceněním akcií podniku ([…], resp. […]).
(75)
Komise posoudila údaje a důkazy, které v souvislosti s těmito zprávami Slovinsko předložilo po zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Co se týká opatření č. 1, Slovinsko objasnilo, že údaje, z nichž zpráva vycházela, pocházejí ze dne 30. září 2006 a že v době vyhotovení zprávy odhadcem se jednalo o poslední dostupné údaje. Pokud jde o opatření č. 2, zpráva o ocenění akcií byla zadána ve stejné době, kdy valná hromada akcionářů podniku Adria rozhodla o navýšení kapitálu. Komise nemá důvod domnívat se, že odhadce (P&S Capital) nebyl zcela nezávislý.
(76)
Ačkoli je pravdou, že mezi oceněním akcií podniku a navýšením kapitálu uběhlo […] měsíců, Komise nenašla žádné důkazy, které by prokazovaly, že tento časový odstup měl skutečně dopad na odhadovanou hodnotu akcií podniku Adria.
(77)
Komise poznamenává, že metoda ocenění použitá ve zprávách (čistá současná hodnota očekávaných volných peněžních toků (30)) je v případech akvizic obecně uznávaná. Z podrobné analýzy zpráv o ocenění mimoto vyplývá, že použité vzorce byly pro účely ocenění přiměřené a byly náležitě použity a že předpoklady a odhady týkající se růstu obratu a ziskovosti se jeví jako realistické. Ve zprávě o ocenění akcií pro kapitálovou injekci v roce 2007 (opatření č. 1) byly odhadovaný průměrný růst příjmů a ziskovost v rozmezí, které bylo zaznamenáno v minulosti. Ve zprávě o ocenění akcií pro kapitálovou injekci v roce 2009 (opatření č. 2) byly odhadovaný růst příjmů a ziskovost nižší než v minulosti, a to z těchto důvodů: a) vysoký hospodářský růst v roce 2008 způsobený především slovinským předsednictvím EU; b) pomalý světový hospodářský růst a c) napjatá situace na finančních trzích. Rovněž ostatní předpoklady použité ve zprávách se jevily jako realistické. Komise mimoto bere na vědomí, že fond KAD byl většinovým vlastníkem podniku Adria již před navýšeními kapitálu (31) a že cílem navýšení kapitálu bylo financování existující (ziskové) investice fondu KAD.
(78)
Na základě výše uvedených skutečností Komise uvádí, že navýšení kapitálu v letech 2007 a 2009 byla v souladu s tržními podmínkami a neznamenala pro podnik Adria nepatřičnou výhodu.
(79)
Komise proto vyvozuje závěr, že opatření č. 1 a 2 představovala investice, které by uskutečnil i investor v tržním hospodářství ve srovnatelné situaci (32), existence státní podpory je proto vyloučena, aniž by bylo nutné blíže posoudit splnění ostatních kumulativních podmínek stanovených v čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.2.2. Opatření č. 3: navýšení kapitálu v roce 2010
(80)
Jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění, jednou z nezbytných podmínek existence státní podpory je to, že opatření poskytuje příjemci nepatřičnou selektivní výhodu. V následující části Komise posoudí, zda je v případě opatření č. 3 tato podmínka splněna.
(81)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že cena ve výši 12 EUR za akcii, kterou společnost PDP a soukromé cestovní agentury zaplatily za akcie podniku Adria, byla nižší než cena ve výši […] EUR za akcii, která byla stanovena ve zprávě o ocenění. Stejně jako v případě opatření č. 1 a 2 však Komise vyslovila ohledně spolehlivosti této zprávy pochybnosti, a to zejména kvůli skutečnosti, že mezi navýšením kapitálu (září 2010) a oceněním akcií ve zprávě ([…]) uběhlo […] měsíců.
(82)
Informace, které poskytly slovinské orgány, pochybnosti Komise v této souvislosti do jisté míry zmírnily. Komise však připomíná, že na základě týchž informací a ocenění se dvě soukromé cestovní agentury (Kompas d.d. a Palma d.o.o.) na navýšení kapitálu v roce 2010 podílely 20 %, zatímco společnost PDP vložila zbývajících 80 % kapitálu. Soukromé cestovní agentury a společnost PDP se na opatření podílely za stejných podmínek a upsaly akcie k témuž dni. Soukromá účast i příspěvek společnosti PDP měly podobu vkladu v hotovosti. V rozhodnutí o zahájení řízení Komise zdůraznila, že soukromou účast ve výši 20 % lze v zásadě považovat za známku toho, že trh dotyčnou investici podpořil, ačkoli transakci je nutno posoudit v širším kontextu situace podniku Adria v té době a skutečnosti, že opatření č. 3 představovalo třetí navýšení kapitálu v rozmezí přibližně 3,5 roku.
(83)
Komise za prvé uvádí, že Slovinsko předložilo důkazy prokazující, že agentury Kompas d.d. a Palma d.o.o. byly společnosti zcela v soukromém vlastnictví, v nichž stát neměl žádnou kontrolu ani vliv. Jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění, opatření č. 1 a 2 nepředstavovala státní podporu. Vzhledem k tomu nelze mít patrně za to, že rozhodnutí soukromých cestovních agentur investovat do podniku Adria ovlivnila investiční rozhodnutí, která by přijal i soukromý investor. Komise bere rovněž na vědomí, že soukromé cestovní agentury upsaly akcie podniku Adria k témuž dni jako společnost PDP, zaplatily stejnou cenu, jejich investice se uskutečnila za stejných podmínek a navýšení kapitálu ze strany společnosti PDP a soukromých cestovních agentur se uskutečnilo v hotovosti.
(84)
I kdyby Komise dospěla k závěru, že účast společnosti PDP zahrnovala státní prostředky a že ji lze přičíst státu (viz v tomto smyslu 89. až 91. bod odůvodnění), ve smyslu ustálené judikatury (33) nelze 20 % soukromou účast považovat v porovnání s veřejným zásahem za zanedbatelnou. S ohledem na výše uvedené skutečnosti nemůže Komise dospět k závěru, že rozhodnutí soukromých cestovních agentur investovat do podniku Adria bylo skutečně ovlivněno jednáním společnosti PDP. Tento závěr nemění ani skutečnost, že se podnik Adria považoval v roce 2010 za podnik v obtížích (viz oddíl 7.1).
(85)
Z důkazů předložených Slovinskem mimoto nevyplývá, že soukromé cestovní agentury měly při investování do podniku Adria jinou motivaci než dosažení zisku. Komise v této souvislosti odkazuje na zprávu předloženou Slovinskem, která se týkala strategických směrů podniku Adria na období 2009-2014 (a kterou měli investoři zjevně k dispozici v době přijetí investičního rozhodnutí), podle níž se očekávalo, že podnik Adria bude v období od roku 2010 do roku 2014 ziskový, a to na základě kapitálové injekce ve výši přibližně 2,5 milionu EUR a provedení určitých opatření ze strany podniku Adria, včetně zvýšení průměrného výnosu z cestujícího a snížení nákladů. Tuto zprávu lze pokládat za další náznak toho, že soukromé cestovní agentury byly skutečně přesvědčeny o ziskovosti své investice.
(86)
Komise se proto domnívá, že rozhodnutí soukromých cestovních agentur investovat do podniku Adria je rovnocenné rozhodnutí společnosti PDP a že jejich investice byla významná. Komise nemá mimoto důvod pochybovat o tom, že se soukromé cestovní agentury rozhodly investovat do podniku Adria za účelem dosažení zisku. Komise proto vyvozuje závěr, že opatření č. 3 neznamenalo nepatřičnou výhodu pro podnik Adria, existence státní podpory je tudíž vyloučena, aniž by bylo nutné blíže posoudit, zda jsou splněny ostatní kumulativní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.2.3. Opatření č. 4: navýšení kapitálu v roce 2011
(87)
Dne 30. září 2011 upsalo Slovinsko v hotovosti 70 % akcií podniku Adria (49,5 milionu EUR), které byly vydány v rámci navýšení kapitálu v roce 2011. Slovinsko investovalo finanční prostředky prostřednictvím slovinské agentury pro správu kapitálových aktiv (AUKN). Společnost PDP upsala v hotovosti další 1 % akcií (0,5 milionu EUR). Zbývající část navýšení (tj. 19,7 milionu EUR) měla podobu kapitalizace pohledávek ze strany několika bank: 20 % ze strany banky NLB, 5 % ze strany banky Abanka Vipa d.d., 2 % ze strany banky Unicredit Bank of Slovenia d.d. a 2 % ze strany banky Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
(88)
Agentura AUKN byla založena zákonem o správě a řízení kapitálových investic Republiky Slovinsko (34), její správní radu jmenovalo Státní shromáždění, agentura byla přímým uživatelem rozpočtu Republiky Slovinsko a její zaměstnanci byli státními úředníky (35). Je tudíž zřejmé, že jednání agentury AUKN lze přičíst státu a že zahrnovalo státní prostředky, což Slovinsko nezpochybnilo. Komise dále vyzdvihuje tiskovou zprávu úřadu předsedy vlády Slovinska ze dne 23. června 2011: „Na dnešním zasedání vláda […] rozhodla, že agentura [AUKN] přispěje na vlastní kapitál podniku Adria Airways, d. d. částkou ve výši 49,5 milionu EUR a akciová společnost [PDP] zaplatí částku ve výši 500 000 EUR […]. Aktivní zapojení do tohoto procesu umožní Republice Slovinsko uspokojovat i v budoucnu její potřeby v oblasti služeb pravidelné letecké dopravy, které poskytuje dopravce se sídlem ve Slovinsku.“ (36)
(89)
S ohledem na společnost PDP se Komise domnívá, že existuje řada ukazatelů ve smyslu rozsudku ve věci Stardust Marine (37), které umožňují vyvodit závěr, že společnost PDP byla založena za účelem provádění politik, o nichž rozhodly slovinské orgány veřejné moci, a že její rozhodnutí investovat v rámci opatření č. 4 lze přičíst státu a zahrnuje státní prostředky. Komise především uvádí, že 100 % podíl ve společnosti PDP vlastní nepřímo slovinský stát (prostřednictvím fondů KAD, SOD a DSU). Komise v tomto smyslu připomíná své rozhodnutí ve věci ELAN (38), v němž dospěla k závěru, že opatření fondů KAD a DSU, dvou vlastníků společnosti PDP, lze přičíst státu. Stát má mimoto veškeré hlasy ve výboru akcionářů, který jmenuje představenstvo společnosti. Podle článku 19 stanov společnosti PDP musí představenstvo schválit nákup cenných papírů, jestliže hodnota transakce přesáhne 500 000 EUR.
(90)
Komise v souladu s rozhodnutím o zahájení řízení připomíná rovněž prohlášení bývalého slovinského ministra financí na konci jeho funkčního období dne 28. října 2011 (tj. po provedení opatření č. 4): „Založením zvláštní restrukturalizační společnosti (PDP) jsme slovinským podnikům poskytli nový zdroj financování, know-how a odborných znalostí založených na osvědčených postupech při restrukturalizaci podniků. Podniky Adria Airways a Unior představují nepochybně největší úspěch.“ (39) Toto tvrzení lze pokládat za nepřímý důkaz přičitatelnosti státu ve smyslu rozsudku ve věci Stardust Marine. Tvrzení Slovinska, že toto prohlášení je nutno posoudit v politickém kontextu konce funkčního období ministra financí a pokládat je za „odvážné a dostatečně jasné [prohlášení], aby je bylo možno úspěšně sdělit prostřednictvím médií“, se nejeví jako přesvědčivé. Jako další nepřímý důkaz uvádí Komise tiskovou zprávu úřadu předsedy vlády Slovinska ze dne 23. června 2011 (viz 88. bod odůvodnění), která prokazuje, že slovinská vláda rozhodla, že společnost PDP přispěje k navýšení kapitálu v roce 2011 částkou ve výši 0,5 milionu EUR.
(91)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že účast společnosti PDP na navýšení kapitálu v roce 2010 zahrnovala státní prostředky a že jednání této společnosti lze přičíst státu.
(92)
Co se týká bank, Komise v souladu s rozhodnutím o zahájení řízení poznamenává, že banky Abanka Vipa d.d., Unicredit Bank of Slovenia d.d. a Hypo Alpe-Adria Bank d.d. jsou čistě soukromými subjekty. Pokud jde o banku NLB, v době provedení opatření č. 4 byl jejím většinovým vlastníkem stát, a to buď přímo (45,62 % akcií), nebo nepřímo prostřednictvím fondů SOD (4,07 %) a KAD (4,03 %) (40), zatímco jediným dalším významným akcionářem banka KBC Bank (25 %). Skutečnost, že stát je většinovým vlastníkem banky NLB, což se promítá ve většině hlasů ve správní a dozorčí radě, naznačuje přičitatelnost opatření státu. Ze stanov banky NLB však nemůže Komise s jistotou odvodit, že její rozhodnutí o investici do podniku Adria lze přičíst státu. Rovněž z řídicí struktury banky NLB neodvodila Komise zasahování ze strany orgánů veřejné moci. Komise nenašla v tomto ohledu ani žádné nepřímé důkazy ve smyslu rozsudku ve věci Stardust Marine. Z výše uvedených důvodů se Komise domnívá, že rozhodnutí banky NLB o účasti na opatření č. 4 nelze přičíst Slovinsku.
(93)
Po objasnění, že jednání agentury AUKN a společnosti PDP je přičitatelné státu, musí Komise posoudit, zda toto jednání znamenalo pro podnik Adria nepatřičnou selektivní výhodu.
(94)
Slovinsko uvedlo, že rozhodnutí bank investovat do podniku Adria byla přijata souběžně s rozhodnutím státu, což samo o sobě existenci výhody vylučuje.
(95)
Komise za prvé připomíná svůj závěr, že v roce 2011, v době provedení opatření č. 4, byl podnik Adria podnikem v obtížích (viz 66. bod odůvodnění).
(96)
Komise mimoto uvádí, že účast bank na kapitálové injekci v roce 2011 měla podobu konverze 26 % jejich stávajících pohledávek vůči podniku Adria na kapitál. Stát a společnost PDP vložily na druhou stranu hotovost. Slovinsko tvrdilo, že z celkové částky ve výši 19,7 milionu EUR, která byla předmětem konverze, odpovídá částka ve výši [10-20] milionů EUR vkladu v hotovosti, jelikož tato část úvěrů byla plně zajištěna. Podle Slovinska převzaly banky při konverzi nové riziko, což lze považovat za rovnocenné vložení nových finančních prostředků ve výši [10-20] milionů EUR.
(97)
Komise posoudila informace, které poskytlo Slovinsko, a dospěla k závěru, že částka ve výši [10-20] milionů EUR z celkové částky ve výši 19,7 milionu EUR, která byla předmětem konverze, byla skutečně plně a náležitě zajištěna, a to hlavně zástavními právy k letadlům ve vlastnictví podniku Adria. Ke stanovení hodnoty těchto letadel použil podnik Adria zprávu „Aircraft Value Reference“, kterou v dubnu 2011 zveřejnila nezávislá společnost Aircraft Value Analysis Company (dále jen „AVAC“). Tato zpráva uvádí současné a budoucí hodnoty a nájemné u mnoha typů letadel, a to vždy horní a dolní mez. Při ocenění letadel, která byla dána do zástavy jako jistota, byly použity hodnoty značně nižší než horní mez uvedená společností AVAC. Komise zastává názor, že vzhledem k nezávislosti společnosti AVAC a rozsáhlému využívání této zprávy v odvětví poskytuje zpráva spolehlivý základ pro určení hodnoty letadel.
(98)
Pohledávky ve výši [0-10] milionů EUR, které byly kapitalizovány, však nebyly plně zajištěny. U této části nemůže Komise vyvodit závěr, že je rovnocenná vkladu v hotovosti a že banky převzaly nové riziko. Podmínky zbývajícího dluhu se zlepšily a celková úroveň rizika se významně snížila, jelikož zbývající část dluhů (které se konverze netýkala) měla kolaterál ve stejné výši jako před konverzí. Toto celkové riziko se dále snížilo v důsledku skutečnosti, že jako podmínku kapitalizace pohledávek musel podnik Adria […]. V některých případech mimoto podmínky nesplaceného dluhu (úroková sazba, splátkový kalendář atd.) […].
(99)
Slovinsko převzalo na druhou stranu plně riziko u částky ve výši nejméně 49,5 milionu EUR, jelikož po navýšení kapitálu v roce 2011 se stalo akcionářem podniku Adria. Banky převzaly nové riziko, nikoli však ve stejné výši jako Slovinsko, jelikož se jejich postavení v důsledku konverze dluhu na kapitál zlepšilo. Zdá se tudíž, že při rozhodování o investici do podniku Adria nebyly banky ve srovnatelné situaci jako stát.
(100)
Nelze rovněž vyloučit, že rozhodnutí bank investovat do podniku Adria bylo ovlivněno jednáním státu. Ve výroční zprávě podniku Adria za rok 2011 se uvádí, že „vláda […] Slovinska dne 20. ledna 2011 jednoznačně zformulovala své stanovisko a uznala význam podniku Adria Airways jakožto národního leteckého dopravce pro slovinské hospodářství, slovinské občany a hosty ze zahraničí. Ve svém rozhodnutí objasnila vláda záměr zachovat podnik Adria Airways jakožto slovinského národního leteckého dopravce […]“. Toto rozhodnutí, které bylo vydáno před přijetím plánu restrukturalizace v září 2011, mohlo usnadnit rozhodování bank o investici, jelikož stát již naznačil záměr podpořit podnik Adria (41).
(101)
Na základě výše uvedených tvrzení vylučuje Komise tvrzení Slovinska, že stát a banky investovaly za rovnocenných podmínek.
(102)
Komise však musí analyzovat, zda je investice Slovinska do podniku Adria v souladu s tržními podmínkami. Slovinsko tvrdí, že se rozhodlo podílet na opatření č. 4 na základě plánu restrukturalizace ze září 2011, což by se mělo pokládat za dodržení zásady investora v tržním hospodářství.
(103)
Komise na úvod podotýká, že na rozdíl od předchozích navýšení kapitálu došlo k navýšení kapitálu v roce 2011 bez zprávy o ocenění. Podle judikatury by soukromý investor zvažující rekapitalizaci podniku se značnými dluhy požadoval plán restrukturalizace, který je schopen zajistit jeho životaschopnost (42). V daném případě slovinské orgány uvedly, že se rozhodly podílet na navýšení kapitálu v roce 2011 na základě plánu restrukturalizace ze září 2011.
(104)
Komise však již vyvodila závěr, že podnik Adria byl v roce 2011 podnikem v obtížích (viz 66. bod odůvodnění). To samo o sobě znamená nepravděpodobnost toho, že stát mohl očekávat, že podnik Adria dosáhne v přiměřené lhůtě obvyklé návratnosti investovaného kapitálu. Komise proto trvá na svém názoru uvedeném v rozhodnutí o zahájení řízení, že plán restrukturalizace nelze považovat za dostatečný, pokud jde o odůvodnění navýšení kapitálu v roce 2011 jako opatření, které je v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. Plán restrukturalizace (v původní verzi ze září 2011) za prvé předpokládal obnovení životaschopnosti v roce 2013 s velmi nízkým ziskovým rozpětím (zisk před zdaněním) (realistický scénář předpokládal v roce 2013 ziskové rozpětí ve výši […] %, v roce 2014 ve výši […] % a v roce 2015 ve výši […] %). Nedostatečnou ziskovost pro akcionáře prokazuje rovněž skutečnost, že plán předpokládal v témže období obzvláště nízké úrovně vlastního kapitálu, a to v rozmezí od […] EUR v roce 2011 do […] EUR v roce 2015. To znamená, že by se kapitál vložený v září 2011 (69,7 milionu EUR) během období restrukturalizace značně snížil, a nepřinášel by tudíž žádné skutečné výnosy.
(105)
Slovinsko předložilo řadu průběžných zpráv vyhotovených podniky Airconomy a Adria v období od dubna do září 2011 (tj. před přijetím plánu restrukturalizace ze září 2011), které měly (jak se usuzovalo) obsahovat vyčíslení, jež chybělo v plánu restrukturalizace, a které byly v té době zjevně poskytnuty všem akcionářům podniku Adria a rovněž státu. Komise však podotýká, že se průběžné zprávy týkají období 2011-2012, zatímco plán restrukturalizace obsahoval výhledy do roku 2015, […]. Komise se proto domnívá, že průběžné zprávy neposkytují potřebné chybějící informace, aby plán restrukturalizace splňoval kritérium investora v tržním hospodářství.
(106)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že navýšení kapitálu v roce 2011 poskytlo podniku Adria nepatřičnou výhodu. Tato výhoda je selektivní, jelikož jediným příjemcem byl podnik Adria.
(107)
Komise musí rovněž posoudit, zda mohlo opatření č. 4 narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy, jelikož podnik Adria zvýhodnilo v porovnání s jeho konkurenty, kteří veřejnou podporu neobdrželi. Je zřejmé, že opatření č. 4 mohlo ovlivnit obchod uvnitř EU a hospodářskou soutěž, jelikož podnik Adria soutěží s ostatními leteckými společnostmi v EU, zejména od vstupu třetí fáze liberalizace letecké dopravy („třetího balíčku“) v platnost dne 1. ledna 1993. V případě cestování na relativně kratší vzdálenosti v EU mimoto letecká doprava soutěží se silniční a železniční dopravou, a proto mohli být dotčeni i silniční a železniční dopravci.
(108)
Opatření č. 4 tudíž podniku Adria umožnilo pokračovat v činnosti, takže nemusel jako ostatní konkurenti čelit důsledkům, které obvykle vyplývají ze složité finanční situace.
(109)
Na základě výše uvedených tvrzení vyvozuje Komise závěr, že opatření č. 4 zahrnovalo státní podporu ve prospěch podniku Adria ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.2.4. Opatření č. 5: prodej podniku AAT v letech 2010-2011
(110)
V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise z důvodů uvedených v 41. a 42. bodě odůvodnění k předběžnému závěru, že získání akcií podniku AAT společnostmi PDP a Aerodrom Ljubljana poskytlo podniku Adria nepatřičnou výhodu.
(111)
Vzhledem k rozdílné povaze příspěvků společností PDP a Aerodrom Ljubljana (hotovost v porovnání s kapitalizací pohledávek) a vzhledem k odůvodnění týkajícímu se opatření č. 4 (viz 94. až 101. bod odůvodnění) vyvozuje Komise závěr, že u opatření č. 5 lze přiměřeně vyloučit tvrzení ohledně rovnocennosti.
(112)
Komise však musí posoudit, zda byla investiční rozhodnutí společností PDP a Aerodrom Ljubljana ekonomicky racionální v tom smyslu, že by obezřetný subjekt v tržním hospodářství ve srovnatelné situaci jednal stejně. Komise v této souvislosti nejprve podotýká, že celková cena, kterou uhradily společnosti Aerodrom Ljubljana a PDP, tj. 14,7 milionu EUR, byla v rozmezí, které bylo stanoveno ve zprávě o ocenění podniku AAT. Komise však ohledně zprávy o ocenění vyslovila pochybnosti a uvedla, že hodnota podniku AAT (v té době technické servisní divize podniku Adria nazývané SVL) měla být stanovena jako hodnota samostatného subjektu bez ohledu na vnitroskupinové synergie. Komise rovněž podotkla, že mezi oceněním podniku AAT/SVL ([…]) a jeho prodejem (listopad 2010 - březen 2011) uběhla značná doba.
(113)
Komise musí za prvé uvést, že zprávu o ocenění vyhotovil nezávislý odborník (KPMG) a není důvod domnívat se, že odborník neprovedl tento úkol zcela nezávisle. Co se týká časového odstupu mezi oceněním a prodejem akcií, Slovinsko objasnilo, že zpráva o ocenění vycházela z finanční situace podniku Adria k 31. prosinci 2009, což byly poslední údaje, u nichž byl proveden externí audit. Komise konstatuje, že opatření č. 5 bylo provedeno v listopadu 2010, tj. méně než rok po dni ocenění podniku AAT podle zprávy o ocenění. Ačkoli zpráva o ocenění podniku AAT přihlíží k negativním výhledům podniku Adria, byl v ní podrobně posouzen obchodní segment služeb údržby, oprav a generálních oprav a vyvozen závěr, že se negativní tendence, která byla zaznamenána u podniku Adria, podniku AAT netýká a že podnik AAT je ziskový. Podrobnější posouzení zprávy o ocenění ukazuje, že podnik AAT/SVL byl oceněn jako samostatná obchodní jednotka, aniž byly uváženy možné synergie s podnikem Adria. V této souvislosti se zdá, že zpráva o ocenění byla vyhotovena v době, kdy bylo známo, že podnik AAT začne poskytovat služby v oblasti údržby, oprav a generálních oprav i dalším externím zákazníkům, zejména společnosti Spanair, která případně nahradí podnik Adria jako hlavního zákazníka podniku AAT. Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že zpráva o ocenění obsahovala poslední dostupné auditované finanční údaje podniku AAT, byla vyhotovena nezávislým odborníkem a věrohodně vycházela ze všech příslušných obchodních aspektů, je její použití jako referenčního dokumentu u dotyčného opatření přijatelné. Ačkoliv je pravdou, že krize ještě nebyla u konce, rok 2009 byl rokem, kdy bylo slovinské hospodářství zasaženo nejvíce. V listopadu 2010, kdy se společnosti PDP a Aerodrom Ljubljana rozhodly koupit podnik AAT, uváděly odhady růstu HDP v letech 2010, 2011 a 2012 pro Slovinsko opět kladné údaje (1,1 %, 1,9 %, resp. 2,6 %) (43). Za této situace by soukromý investor neprovedl nutně nové ocenění, jelikož mohl předpokládat, že zpráva o ocenění vycházející z údajů za rok 2009 podává o podniku přesnou představu.
(114)
Důležitější však je, že Slovinsko poskytlo důkazy prokazující, že v době provedení opatření č. 5 byl podnik AAT ziskový, neměl žádné dluhy po splatnosti a byl schopen splácet své dluhy ze zisku. Slovinsko předložilo výhledy podniku AAT do roku 2014, podle nichž by podnik AAT dosáhl v roce 2010 zisku po zdanění ve výši […] EUR, načež by byl i nadále ziskový a v roce 2014 by dosáhl zisku ve výši přibližně […] EUR. Zdá se, že při přijímání investičních rozhodnutí měly společnosti PDP a Aerodrom Ljubljana tyto výhledy k dispozici.
(115)
Slovinsko předložilo rovněž důkazy, že společnost Aerodrom Ljubljana rozhodla o investici do podniku AAT na základě ekonomických aspektů. V srpnu a září 2010 posoudily představenstvo a dozorčí rada společnosti Aerodrom Ljubljana možnost získání akcií podniku AAT. Společnost Aerodrom Ljubljana posoudila výhodnost vyrovnání řady nesplacených pohledávek vůči podniku Adria na základě podmínek transakce, které zahrnovaly pevný výnos z preferenčních akcií podniku AAT ve výši 8 %, […]. Ačkoli z jiného ocenění vyplývala nižší cena akcií, dozorčí rada společnosti Aerodrom Ljubljana dospěla k závěru, že podmínky konverze ([…]) odůvodňují vyšší cenu akcií.
(116)
Co se týká druhé fáze prodeje podniku AAT, zápis ze zasedání dozorčí rady společnosti Aerodrom Ljubljana ze dne 21. ledna 2011 naznačuje, že byly projednány výhody a nevýhody jednotlivých cen akcií a zrušení prodejní opce společnosti Aerodrom Ljubljana. Od prodejní opce bylo upuštěno v době nabytí kmenových akcií počátkem roku 2011, dozorčí rada společnosti Aerodrom Ljubljana však dospěla k závěru, že to bylo z ekonomického hlediska racionální, jelikož výměnou za upuštění od prodejní opce se společnosti Aerodrom Ljubljana podařilo docílit rovné účasti na řízení podniku AAT navzdory skutečnosti, že vlastnila menší podíl než společnost PDP. Dozorčí rada mimoto uvedla, že koupě podniku AAT bude mít pro společnost Aerodrom Ljubljana pozitivní dopad: pokud by podnik Adria ukončil činnost, snížily by se odhadované příjmy letiště v roce 2011 o […] %.
(117)
Slovinsko předložilo také důkazy, že vedení společnosti PDP rozhodlo o získání preferenčních a kmenových akcií podniku AAT na základě ekonomicky racionálních důvodů. Zápis ze zasedání vedení společnosti PDP prokazuje, že vedení společnosti provedlo vlastní ocenění podniku AAT, podle něhož byla cena v rozmezí od […] EUR do […] EUR, což je rozpětí stanovené ve zprávě o ocenění zmíněné v 34. bodě odůvodnění. Ačkoli vnitřní návratnost investice společnosti PDP činila […] %, společnosti PDP se podařilo získat od podniku AAT lepší podmínky, včetně pevných dividend ve výši 8 %.
(118)
Komise proto vyvozuje závěr, že rozhodnutí společností PDP a Aerodrom Ljubljana o účasti na opatření č. 5 neznamenala nepatřičnou výhodu pro podnik Adria, jelikož oba investoři jednali jako obezřetné subjekty v tržním hospodářství a jejich investiční rozhodnutí byla z ekonomického hlediska opodstatněná. Není proto nutné posoudit, zda jsou splněny ostatní kumulativní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.3. Závěr ohledně existence podpory
(119)
Z výše uvedených důvodů vyvozuje Komise na straně jedné závěr, že opatření č. 1, 2, 3 a 5 nezahrnovala státní podporu pro podnik Adria.
(120)
Jak je uvedeno v oddíle 7.2.3, Komise se na druhou stranu domnívá, že opatření č. 4 zahrnovalo státní podporu, a posoudí proto jeho zákonnost a slučitelnost s vnitřním trhem.
7.4. Zákonnost podpory - opatření č. 4
(121)
V čl. 108 odst. 3 Smlouvy je stanoveno, že členský stát neprovede zamýšlená opatření podpory, dokud Komise nepřijme konečné rozhodnutí, kterým se toto opatření povoluje. Komise podotýká, že se Slovinsko podílelo na navýšení kapitálu v roce 2011 (opatření č. 4), aniž by je oznámilo Komisi za účelem schválení. Komise vyjadřuje politování nad tím, že Slovinsko nedodrželo povinnost zdržet se jednání, a porušilo tudíž svou povinnost podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
7.5. Slučitelnost podpory - opatření č. 4
(122)
Slovinsko se domnívá, že pokud by Komise shledala v opatření č. 4 státní podporu, byla by tato podpora slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, konkrétně jako podpora na restrukturalizaci podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(123)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy lze povolit podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, Komise se domnívá, že slučitelnost opatření č. 4 lze posoudit pouze podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, zejména podle ustanovení pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, která se týkají podpory na restrukturalizaci.
7.5.1. Způsobilost
(124)
Podle bodu 33 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci jsou pro podporu na restrukturalizaci způsobilé pouze podniky v obtížích ve smyslu bodů 9 až 13 těchto pokynů. Komise již vyvodila závěr, že podnik Adria byl v roce 2011, tj. v době provedení opatření č. 4, podnikem v obtížích v (viz 66. bod odůvodnění).
(125)
V bodě 12 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je uvedeno, že nově vytvořený podnik není pro podporu na záchranu či restrukturalizaci způsobilý, i když je jeho počáteční finanční situace nejistá. Za nově vytvořený se podnik považuje v zásadě během prvních tří let po zahájení činnosti v příslušné oblasti. Podnik Adria byl založen v roce 1961 a nelze jej považovat za nově vytvořený podnik. Podnik Adria rovněž nepatří do obchodní skupiny ve smyslu bodu 13 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(126)
Komise proto vyvozuje závěr, že podnik Adria je způsobilý pro podporu na restrukturalizaci.
7.5.2. Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(127)
Podle bodu 34 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci musí být poskytnutí podpory na restrukturalizaci podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který musí být ve všech případech jednotlivé podpory schválen Komisí. V bodě 35 je objasněno, že plán restrukturalizace, jehož doba trvání musí být co nejkratší, musí v přiměřené lhůtě a na základě realistických předpokladů ohledně budoucích podmínek fungování podniku obnovit jeho dlouhodobou životaschopnost.
(128)
Podle bodu 36 musí plán popsat okolnosti, které způsobily obtíže podniku, a zohledňovat současnou situaci a budoucí vyhlídky týkající se trhu, a to podle scénáře v nejlepším případě, scénáře v nejhorším případě a základního scénáře.
(129)
Plán musí počítat s přeměnou, která podniku po dokončení restrukturalizace umožní pokrýt všechny její náklady, včetně odpisových a finančních nákladů. Očekávaná kapitálová návratnost musí být dostatečná na to, aby restrukturalizovanému podniku umožnila konkurovat na trhu na základě jeho vlastních předností (bod 37 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci).
(130)
Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, Komise měla pochybnosti, zda je plán restrukturalizace dostatečně důkladný, aby umožnil obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku Adria, jelikož se zdálo, že některé jeho odhady jsou založeny na nevyčíslených, nejistých nebo nejasných předpokladech. Komise si mimoto nebyla jistá, zda podnik skutečně dosáhne životaschopnosti do konce roku 2013, jak bylo stanoveno v původním plánu restrukturalizace.
(131)
Během formálního vyšetřovacího řízení předložilo Slovinsko řadu aktualizací plánu restrukturalizace. Podle aktualizovaného plánu dojde k obnovení životaschopnosti podniku Adria v roce 2014 nebo 2015. Doba trvání restrukturalizace tudíž činí nejvýše pět let v souladu s předchozí rozhodovací praxí v odvětví letecké přepravy cestujících (44). Komise dále podotýká, že zejména v odvětví letecké dopravy je nutno v současné hospodářské situaci dosáhnout stabilizace provozní výkonnosti a výkonnosti služeb, aby byla zajištěna dlouhodobá životaschopnost jako pevný základ pro budoucí růst, a nikoli pouze krátkodobý obrat, což přirozeně trvá několik let.
(132)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje, že hlavním účelem procesu restrukturalizace podniku Adria je dlouhodobá životaschopnost a v prvé řadě přijetí jednoznačné strategie a tržní orientace s řadou klíčových cílů: lepší finanční situace a od roku 2013 žádné ztráty, snížení nákladů složitosti a dosažení jasné, konkurenceschopné a udržitelné jedinečné prodejní struktury. Podle plánu podnik dosažením těchto cílů […].
(133)
Plán restrukturalizace popisuje rovněž okolnosti, které vedly k potížím podniku Adria a jež byly způsobeny především světovou hospodářskou krizí, malou velikosti primárního trhu podniku Adria (Slovinsko a sousední země), nízkou kapacitou jeho leteckého parku (především letouny CRJ200), […].
(134)
Plán restrukturalizace obsahuje scénář v nejlepším případě, scénář v nejhorším případě a základní scénář a analýzu rizik, která by mohla mít dopad na restrukturalizaci podniku Adria, jako jsou například změny cen paliva, riziko vyplývající z kolísání směnného kurzu nebo potenciální rizika týkající se leteckého parku. Ve všech případech se očekává, že do konce období restrukturalizace se podnik Adria stane opět životaschopným. Podle základního scénáře má podnik Adria dosáhnout v roce 2014 čistého ziskového rozpětí ve výši […] % a v roce 2015 ve výši […] %, poměru dluhu k vlastnímu kapitálu ve výši […] v roce 2014 a […] v roce 2015 a návratnosti vlastního kapitálu ve výši […] % v roce 2014 a […] % v roce 2015. Podle scénáře v nejhorším případě se čisté ziskové rozpětí v roce 2014 sníží na […] % a v roce 2015 na […] %, poměr dluhu k vlastnímu kapitálu vzroste na […] v roce 2014 a […] v roce 2015, zatímco návratnost vlastního kapitálu bude v roce 2014 činit […] % a v roce 2015 pak […] %.
(135)
Těžištěm plánu je restrukturalizace a zmenšení sítě podniku Adria, která byla ztrátová kvůli nadměrné kapacitě leteckého parku, leteckého personálu a ostatních zaměstnanců. Za tímto účelem plán restrukturalizace předpokládá významné omezení počtu tras a četnosti letů a rovněž menší letecký park s vyšší palivovou efektivitou, který sestává z […] letounů v roce 2015 ([…]), většinou […].
(136)
Plán restrukturalizace předpokládá uzavření […] tras a dodatečné omezení četnosti letů. Významně se sníží rovněž počet pravidelných leteckých linek a v roce 2015 dosáhne […]. Během období restrukturalizace sníží podnik Adria svou kapacitu o [11-14] % z hlediska ASK (45).
(137)
Restrukturalizační opatření, která se plánu předpokládají s ohledem na snížení nákladů (např. […] atd.) a zvýšení příjmů (např. […] atd.), představují další krok správným směrem k dosažení udržitelnější životaschopnosti. Dodatečná restrukturalizační opatření (viz 31. bod odůvodnění) mimoto předpokládají vyšší příjmy a nižší náklady s celkovým pozitivním dopadem ve výši […] EUR v roce 2014 a […] EUR v roce 2015, posílí tudíž obnovení životaschopnosti podniku Adria. Komise se proto domnívá, že iniciativy týkající se snížení nákladů a zvýšení příjmů umožní podniku Adria stát se do roku 2015 opět životaschopným.
(138)
Z důkazů, které Slovinsko předložilo, mimoto vyplývá, že podnik Adria v současnosti směřuje k dosažení většiny cílů stanovených v plánu restrukturalizace, což dále dokládá spolehlivost plánu.
(139)
Pokud jde o obnovení životaschopnosti, na základě aktualizací plánu restrukturalizace, které předložilo Slovinsko, vyvozuje Komise závěr, že dopad jednotlivých restrukturalizačních opatření je náležitě vyčíslen a že se ve všech scénářích předpokládá v celém období restrukturalizace do roku 2014 a 2015 životaschopnost na odpovídajících úrovních. Vzhledem k významným restrukturalizačním opatřením, která byla přijata, a dosavadnímu pokroku se proto Komise domnívá, že plán restrukturalizace umožní podniku Adria v přiměřené lhůtě obnovit jeho dlouhodobou životaschopnost.
7.5.3. Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže (kompenzační opatření)
(140)
Podle bodu 38 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je třeba přijmout kompenzační opatření s cílem omezit nepříznivý dopad na podmínky obchodování na přijatelnou úroveň. Tato opatření mohou zahrnovat prodej aktiv, snížení kapacity nebo omezení přítomnosti na trhu a omezení vstupních překážek na dotčených trzích (bod 39 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci).
(141)
V této souvislosti nebude ukončení ztrátových činností, které by bylo v každém případě nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, za účelem posouzení kompenzačních opatření považováno za snížení kapacity nebo omezení působnosti na trhu (bod 40 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci).
(142)
Slovinsko jako kompenzační opatření pro podnik Adria navrhuje: a) […] pravidelných leteckých linek, b) přenechání letištních časů na řadě letišť, včetně koordinovaných letišť, c) omezení leteckého parku a d) prodej podniku AAT.
(143)
Slovinsko předložilo důkazy, které prokazují, že trasy zrušené podle plánu restrukturalizace byly v souladu s rozhodnutími Komise v předchozích případech (46) z hlediska rozpětí příspěvku C1 ziskové. Rozpětí příspěvku C1 bere v úvahu náklady na let, cestující a distribuci (tj. variabilní náklady), které lze přičíst každé jednotlivé trase. Všechny trasy s kladným příspěvkem C1 proto vytvářejí dostatečné příjmy nejen k pokrytí variabilních nákladů trasy, nýbrž přispívají rovněž k uhrazení fixních nákladů podniku. Z pohledu Komise je rozpětí příspěvku C1 vhodným ukazatelem pro posouzení, zda určitá trasa přispívá k ziskovosti letecké společnosti.
(144)
Co se týká kapacity, plán restrukturalizace uvádí, že celková kapacita podniku v roce 2011 činila […] ASK, zatímco na konci období restrukturalizace v roce 2015 má kapacita podniku Adria podle očekávání činit přibližně […] ASK, to představuje snížení zhruba o [11-14] %. Po vyloučení tras se záporným příspěvkem C1 se tento údaj sníží na [6-8] %.
(145)
Komise mimoto podotýká, že v důsledku změn sítě tras uvolnil podnik Adria řadu letištních časů, některé z nich na koordinovaných (47) letištích, jako je například Dublin a Kodaň. Tyto letištní časy umožní konkurenčním leteckým společnostem provozovat určité trasy a zvýšit kapacitu.
(146)
Pokud jde o omezení leteckého parku, Komise bere na vědomí, že podnik Adria zmenšil svůj letecký park z […] letadel v roce 2011 na […] letadel a tento počet by se podle plánu restrukturalizace neměl do konce období restrukturalizace v roce 2015 změnit. Co se týká prodeje podniku AAT, Komise se domnívá, že toto opatření je jako kompenzační opatření přijatelné, zejména s přihlédnutím k závěru vyvozenému v 118. bodě odůvodnění, že nezahrnuje státní podporu.
(147)
Při posuzování vhodnosti kompenzačních opatření vezme Komise v úvahu strukturu trhu a podmínky hospodářské soutěže, aby bylo možné zajistit, že žádné takové opatření nepovede ke zhoršení struktury trhu (bod 39 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci). Kompenzační opatření musí být úměrná rušivým účinkům podpory a zejména velikosti a relativnímu významu daného podniku na trhu nebo trzích, na nichž působí. Míru snížení kapacity či omezení působnosti na trhu je třeba stanovit případ od případu (bod 40 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci).
(148)
Komise za prvé podotýká, že podnik Adria má z hlediska produktivní kapacity celého odvětví letecké dopravy v Unii a výstupu (z hlediska počtu cestujících) podíl na trhu pouze ve výši 0,15 % (1,17 milionu cestujících v roce 2011). U malého dopravce, jakým je podnik Adria, by další snížení počtu letadel a kapacity mohlo mít negativní dopad na jeho životaschopnost, aniž by poskytlo přiměřené tržní příležitosti jeho konkurentům.
(149)
Co se týká nejdůležitější části kompenzačních opatření, snížení kapacity, Komise považuje omezení ziskových tras přibližně o [6-8] % mezi rokem 2011 a 2015 za dostatečné, zejména v porovnání s jinými případy restrukturalizace leteckých společností (48). Toto snížení kapacity na ziskových trasách je vyšší než v případě společnosti Air Malta. Celkové snížení kapacity o [11-14] % je mimoto podobné 15 % snížení, které bylo schváleno v případě společnosti Austrian Airlines (49).
(150)
Komise rovněž podotýká, že Slovinsko je podporovanou oblastí, která je způsobilá pro regionální investiční podporu pro účely čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy (50). V bodě 56 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je stanoveno, že „[v podporovaných oblastech] mohou platit méně přísné podmínky, co se týče provádění kompenzačních opatření a výše příspěvku ze strany příjemce podpory. V případě, že je to v zájmu regionálního rozvoje a pokud je snížení kapacity nebo omezení účasti na trhu považováno za nejvhodnější opatření pro zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže, může být požadované snížení v podporovaných oblastech nižší než v těch, které podporovány nejsou.“
(151)
V tomto kontextu považuje Komise kompenzační opatření, která navrhlo Slovinsko, podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci za dostatečná a přiměřená, aby bylo zajištěno, že nepříznivý dopad na podmínky obchodování vyplývající z poskytnutí podpory na restrukturalizaci podniku Adria je omezen na přijatelnou úroveň.
7.5.4. Podpora omezená na minimum (vlastní příspěvek)
(152)
Podle bodu 43 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je k omezení výše podpory na úplné minimum nezbytný významný příspěvek na restrukturalizační náklady poskytnutý z vlastních zdrojů příjemce. To může zahrnovat prodej aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniku, nebo financování z vnějších zdrojů za tržních podmínek.
(153)
Takové přispění musí být skutečné, tj. opravdové, bez všech očekávaných budoucích výnosů, jako je peněžní tok (bod 43 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci). Vlastní příspěvek nesmí přirozeně obsahovat žádnou další státní podporu. U velkých podniků považuje Komise obvykle za přiměřený příspěvek ve výši alespoň 50 % restrukturalizačních nákladů. Za výjimečných okolností a v případě zvlášť závažných problémů se však Komise může spokojit i s nižším příspěvkem (bod 44 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci).
(154)
Vzhledem k celkovým restrukturalizačním nákladům ve výši […] EUR činí navrhovaný vlastní příspěvek podniku Adria […] EUR, tj. přibližně [50-54] % celkových restrukturalizačních nákladů. Podle plánu restrukturalizace je vlastní příspěvek rozdělen následovně:
a)
[…];
b)
veškeré výnosy z prodeje podniku AAT (tj. 14,7 milionu EUR);
c)
celá kapitalizace pohledávek, kterou provedly banky v rámci opatření č. 4 (19,7 milionu EUR).
(155)
Co se týká podbodu i) 154. bodu odůvodnění, Komise se domnívá, že tato opatření jsou přijatelná jako vlastní příspěvek a jsou odůvodněná. Většina aktiv již byla skutečně prodána, a výnosy z jejich prodeje lze proto jednoznačně započítat jako vlastní příspěvek. Slovinsko mimoto předložilo důkazy, že zbývající aktiva jsou v současnosti předmětem prodeje a jejich hodnota byla stanovena v souladu s externím oceněním, včetně ocenění společností AVAC v případě letadel (viz 97. bod odůvodnění).
(156)
Co se týká podbodu ii) 154. bodu odůvodnění, Komise v 118. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že opatření č. 5 nezahrnuje státní podporu, výnosy z prodeje podniku AAT by se proto měly považovat za součást vlastního příspěvku.
(157)
Pokud jde o kapitalizaci pohledávek v podbodu iii) 154. bodu odůvodnění, Slovinsko se domnívá, že by se jako vlastní příspěvek měla započítat celá kapitalizace pohledávek, kterou banky provedly v rámci opatření č. 4. Komise v této souvislosti zastává názor, že konverze nezajištěného dluhu obvykle neprokazuje důvěru trhu ve společnost, jelikož nezajištění věřitelé nepřebírají nová rizika související s prováděním plánu restrukturalizace. V případě podniku Adria však Slovinsko prokázalo, že kapitalizované pohledávky byly do značné míry plně zajištěny, tj. [10-20] milionů EUR z celkové částky ve výši 19,7 milionu EUR (viz 97. bod odůvodnění). Pokud by byl podnik Adria zlikvidován, mohly banky plně zajištěnou částku získat zpět. Z toho vyplývá, že se banky vzdaly plně zajištěné pohledávky, kterou byly schopny získat zpět v plné výši, a nahradily ji vlastním kapitálem podniku Adria ve stejné hodnotě. Konverzí dluhu na kapitál proto banky převzaly nové riziko nejméně s ohledem na částku ve výši [10-20] milionů EUR, jelikož neměly jistotu, zda bude jejich investice do podniku Adria zisková.
(158)
Komise se proto domnívá, že kapitalizace pohledávek souvisejících s plně zajištěnými úvěry, tj. částka ve výši [10-20] milionů EUR, je přijatelná jako vlastní příspěvek.
(159)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem dosáhne výše vlastního příspěvku podniku Adria […] EUR, tj. [46-48] % restrukturalizačních nákladů. U velkých podniků, jako je Adria, by výše vlastního příspěvku měla obvykle činit 50 %. Podle bodu 56 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci však může být Komise méně přísná, pokud jde o výši vlastního příspěvku v podporovaných oblastech, jak tomu bylo v případě Slovinska v době provedení opatření (viz 150. bod odůvodnění). V předchozích případech, například ve věci Air Malta, schválila Komise úroveň vlastního příspěvku ve výši přibližně 45 %.
(160)
Komise se proto domnívá, že požadavky stanovené v bodě 43 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci byly splněny.
7.5.5. Zásada „jednou a dost“
(161)
Podpora musí dodržet rovněž bod 72 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, který stanoví, že podnik, který obdržel podporu na záchranu a restrukturalizaci v posledních deseti letech, není pro takovouto podporu způsobilý (zásada „jednou a dost“).
(162)
Jelikož opatření č. 1, 2, 3 a 5 nezahrnují státní podporu a jelikož se zdá, že podnik Adria neobdržel v minulých deseti letech žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci, vyvozuje Komise závěr, že s ohledem na opatření č. 4 je zásada „jednou a dost“ dodržena.
7.6. Závěr ohledně opatření č. 4
(163)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise konstatuje, že Slovinsko provedlo v roce 2011 protiprávně kapitálovou injekci ve prospěch podniku Adria v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Komise se však domnívá, že opatření a plán restrukturalizace splňují podmínky stanovené v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Komise proto považuje tuto podporu za slučitelnou s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Navýšení kapitálu podniku Adria Airways d.d. v letech 2007, 2009 a 2010, která Republika Slovinsko provedla ve prospěch podniku Adria Airways d.d., nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Nabytí podniku Adria Airways Tehnika d.d. společnostmi PDP a Aerodrom Ljubljana d.d. v letech 2010 a 2011 nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Kapitálová injekce ve výši 50 milionů EUR ve prospěch podniku Adria Airways d.d., kterou Republika Slovinsko provedla v roce 2011, představuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Tato podpora je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Republice Slovinsko.
V Bruselu dne 9. července 2014.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/494
tad-9 ta' Lulju 2014
dwar il-miżuri SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) implimentati mis-Slovenja għal Adria Airways d.d.
(notifikata bid-dokument C(2014) 4543)
(It-test bis-Sloven biss huwa awtentiku)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
Il-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidrat id-deċiżjoni li biha l-Kummissjoni ddeċidiet li tibda l-proċeduri stipulati fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, fir-rigward tal-għajnuna SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) (1),
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom skont dawk id-dispożizzjonijiet u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezzi tan-notifika SANI Nru 5628 tal-11 ta' Marzu 2011, irreġistrata fl-istess ġurnata, is-Slovenja nnotifikat lill-Kummissjoni dwar għajnuna għas-salvataġġ ta' Adria Airways d.d. (minn issa 'l quddiem “Adria” jew “il-kumpanija”), fil-forma ta' garanzija mill-Istat u self b'rati tal-imgħax baxxi li jammonta għal EUR 6,2 miljuni.
(2)
L-awtoritajiet Sloveni pprovdew informazzjoni supplimentari permezz tal-ittri tal-31 ta' Marzu 2011 u t-12 ta' April 2011. Il-Kummissjoni talba għal informazzjoni ulterjuri permezz tal-ittra tad-29 ta' April 2011 li għaliha l-awtoritajiet Sloveni ma rrispondewx. Laqgħa mal-awtoritajiet Sloveni u l-konsulenti tagħhom saret fit-13 ta' Lulju 2011 fejn kien spjegat lill-Kummissjoni li l-għajnuna għas-salvataġġ notifikata ma tkunx suffiċjenti fid-dawl tas-sitwazzjoni finanzjarja mhux favorevoli tal-kumpanija u li s-Slovenja kienet qed tippjana li tinjetta EUR 50 miljun fi flus kontanti f'Adria. Is-Slovenja rtirat in-notifika tal-għajnuna għas-salvataġġ tagħha fl-1 ta' Awwissu 2011.
(3)
Wara informazzjoni li s-Slovenja madankollu wettqet l-injezzjoni ta' kontanti msemmija hawn fuq fit-30 ta' Settembru 2011, il-Kummissjoni ddeċidiet li tkompli l-invetsigazzjoni tagħha ex officio u talbet għal iktar informazzjoni peremzz tal-ittri tat-12 ta' Settembru 2011, it-28 ta' Novembru 2011 u s-17 ta' April 2012, li għalihom l-awtoritajiet Sloveni rrispondew permezz tal-ittri tal-11 ta' Ottubru 2011, is-27 ta' Diċembru 2011, it-13 ta' Jannar 2012 u t-18 ta' Mejju 2012. Addizzjonalment, l-awtoritajiet Sloveni ppreżentaw memorandum imħejji mir-rapreżentanti legali ta' Adria permezz tal-posta elettronika tas-7 ta' Novembru 2012.
(4)
Fuq talba tal-awtoritajiet Sloveni, fit-12 ta' Lulju 2012 saret laqgħa bil-parteċipazzjoni tar-rappreżentanti ta' Adria u l-impriża sjieda tal-Istat PDP (2), waħda mill-azzjonisti ta' Adria. F'dik il-laqgħa, l-awtoritajiet Sloveni u r-rappreżentanti ta' Adria u l-PDP ippreżentaw kjarifiki u argumenti rigward il-miżuri taħt skrutinju.
(5)
permezz tal-ittra datata l-20 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni informat lis-Slovenja li kienet iddeċidiet li tibda proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“TFUE”) fir-rigward tal-għajnuna (minn issa 'l quddiem “id-deċiżjoni tal-ftuħ”). Is-Slovenja ppreżentat kummenti dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ permezz tal-ittra datata l-21 ta' Jannar 2013. Il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali mis-Slovenja permezz tal-Ittra datata l-5 ta' Marzu 2013, li għaliha s-Slovenja rrispondiet fid-19 ta' April 2013. Is-Slovenja ppreżentat infromazzjoni ulterjuri fis-16 ta' Settembru 2013. Il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali mis-Slovenja permezz tal-ittra datata s-6 ta' Marzu 2013, li għaliha s-Slovenja rrispondiet fl-4 ta' Diċembru 2013 u fis-17 ta' Jannar 2014. Fil-25 ta' Marzu u fil-5 ta' Diċembru 2013 u fit-8 ta' Jannar 2014 saru laqgħat mal-awtoritajiet sloveni u r-rappreżentanti legali tagħhom.
(6)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura kienet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3) fit-8 ta' Marzu 2013. Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom dwar il-miżuri.
(7)
Il-Kummissjoni rċeviet osservazzjonijiet minn parti interessata waħda, primarjament Ryanair fit-8 ta' April 2013. Hija għaddithom lis-Slovenja, li ngħatat l-opportunità li tirreaġixxi; Il-kummenti tas-Slovenja kienu rċevuti permezz tal-ittra datata t-13 ta' Mejju 2013
2. IS-SUQ TAT-TRASPORT BL-AJRU SLOVEN
(8)
Adria hija t-trasportatur tal-ajru nazzjonali tas-Slovenja u l-linja tal-ajru ewlenija tal-ajruport ta' Ljubljana. Fl-2011, hija ġarret 73,4 % tal-passiġġieri li taru mill-ajruport ta' Ljubljana u minn dakinhar din iċ-ċifra naqset għal 71,3 % fl-2012 u għal 69,8 % fl-2013. (4)
(9)
Minkejja li l-preżenza tat-trasportaturi bi prezzijiet baxxi fis-Slovenja hija limitata (easyJet jopera biss rotta waħda minn Ljubljaa waqt li Wizz Air topera tnejn), huma koprew 12,6 % tal-passiġġieri tat-trasport pubbliku fl-2013 (5). Fil-preżent, hemm ħames kompetituri oħra li jtiru minn Ljubljana għall-ajruporti prinċipali tagħhom, jiġifieri Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines u Air Serbia.
3. IL-BENEFIĊJARJU
(10)
Adria hija kumpanija kbira b'madwar 450 impjegat. Fl-2013 kellha fatturat ta' EUR 142,3 miljun u ġarrbet telf ta' EUR 3miljun (dejta stmata) Għandha flotta ta' 11-il inġenju tal-ajru, prinċipalment ġettijiet reġjonali. Fl-preżent, Adria hija 69,9 % proprjetà tar-Repubblika Slovena, 19,6 % tal-Kumpanija Maniġerjali tal-Assi Bankarji (BAMC - Bank Asset Mangement Company) (li lilha kienu trasferiti ċertu assi ta' Nova Ljubjanska Banka d.d. (6) (minn issa 'l quddiem “NLB”)), 4,7 % proprjetà ta' ABANKS dd u 2,1 % ta' PDP.
(11)
Is-sitwazzjoni finanzjarja ta' Adria kienet qed tiddeterjora b'mod kontinwu mill-2008 'il quddiem, bi tnaqqis fil-bejgħ, EBT (earnings before tax) negativ u ekwità proprja negattiva. Għal dettalji addizzjonali dwar is-sitwazzjoni finanzjarja ta' Adria bejn l-2007 u l-2011, ara t-taqsima 7.1 below.
(12)
Fl-1 ta' Awwissu 2012, is-Slovenja flimkien ma' PDP, NLB, Abanka Vipa d.d., Hypo Alpe-Adria Bank d.d., u Unicredit Bank of Slovenia d.d. bdew il-proċess ta' privatizzazzjoni ta' Adria billi fittxew li jiksbu offerti għal 74,87 % tal-ishma tal-kumpanija. Dakinhar, l-Aġenzija Maniġerjali tal-Assi Kapitali tar-Repubblika tas-Slovenja (AUKN) ippubblikat stedina pubblika lill-investituri biex jippreżentaw espressjoni mhux vinkolanti tal-interess fil-proċess tal-bejgħ ta' blokk maġġoritarju ta' ishma tal-kumpanija. (7) Madankollu jidher li dan il-proċes kien ikknaċellat u li l-proċess ta' privatizzazzjoni ta' Adria se jibda mill-ġdid iktar tard.
4. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURI U TAL-PJAN TA' RISTRUTTURAR
4.1. Miżura 1: iż-żieda ta' kapital tal-2007
(13)
Mill-31 ta' Diċembru 2006, il-kapital ta' Adria kellu l-istruttura azzjonarja seġwenti:
Tabella 1
L-istruttura azzjonarja ta' Adria qabel iż-żieda ta' kapital tal-2007
Isem
%
KAD
55,0
SOD
20,0
NFD 1 delniški investicijski sklad, d.d. (8)
9,7
NFD Holding, d.d. (9)
7,2
Infond d.o.o. (10)
4,9
Oħrajn (inkluż azzjonisti individwali)
3,2
(14)
Fid-19 ta' Frar 2007, waqt il-laqgħa ġenerali tal-azzjonisti ta' Adria ġie deċiż li l-kapital tal-kumpanija jiżdied b'EUR 10,9 miljun. Il-fond proprjetà tal-Istat KAD, issottoskriva madwar 99,6 % taż-żieda, waqt li l-bqija kienet sottoskritta minn azzjonisti individwali. L-ishma kollha kienu sottoskritti sal-5 ta' April 2007.
(15)
Il-prezz imħallas kien ta' EUR 27 għal kull sehem. Rapport ta' valutazzjoni datat […] (*) stabbilixxa l-valur tal-ishma għal EUR […] kull sehem f'Settembru 2006.
(16)
Sussegwentament għaż-żieda ta' kapital tal-2007, is-sjieda ta' kapital ta' Adria kienet kif ġej:
Tabella 2
L-istruttura azzjonarja ta' Adria wara ż-żieda ta' kapital tal-2007
Isem
%
KAD
77,3
SOD (11)
10,0
NLB (12)
8,5
Infond d.o.o.
2,4
Oħrajn (inkluż azzjonisti individwali)
1,8
4.2. Miżura 2: iż-żieda ta' kapital tal-2009
(17)
Fit-13 ta' Jannar 2009, il-Bord ta' Amministrazzjoni ta' Adria ddeċieda li jżid il-kapital ta' Adria billi joħroġ ishma ġodda. B'riżultat ta' dan, il-kapital ta' Adria żdied b'EUR 2,36 miljun. IKAD issottoskriva madwar 99,5 % taż-żieda, waqt li l-bqija kienet sottoskritta minn azzjonisti individwali. L-ishma kollha kienu sottoskritti sal-20 ta' Lulju 2009.
(18)
Il-prezz imħallas kien ta' EUR 22 għal kull sehem. Rapport ta' valutazzjoni datat […] stabbilixxa l-valur tal-ishma għal EUR […] kull sehem f'Settembru 2008.
(19)
Sussegwentament għaż-żieda ta' kapital tal-2009, is-sjieda ta' kapital ta' Adria kienet kif ġej:
Tabella 3
L-istruttura azzjonarja ta' Adria wara ż-żieda ta' kapital tal-2009
Isem
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
Infond d.o.o.
2,2
Oħrajn (inkluż azzjonisti individwali)
2,9
4.3. Miżura 3: iż-żieda ta' kapital tal-2010
(20)
Fit-2 ta' Settembru 2010, waqt il-laqgħa ġenerali tal-azzjonisti ta' Adria ġie deċiż li l-kapital tal-kumpanija jiżdied b'EUR 2,5 miljuni (il-miżura 4). Il-kumpanija azzjonarja PDP (is-suċċessur ta' KAD u ta' SOD), issottoskriviet 80 % taż-żieda. Żewġ aġenziji privati tat-turisti: Kompas d.d. u Palma d.o.o. issottoskrivew l-20 % (10 % kull wieħed) li kien fadal. L-ishma kollha kienu sottoskritti sal-1 ta' Ottubru 2010.
(21)
Il-prezz imħallas kien ta' EUR 12 għal kull sehem. Rapport ta' valutazzjoni datat […] stabbilixxa l-valur tal-ishma għal EUR […] kull sehem f'Ġunju 2009.
(22)
Sussegwentament għaż-żieda ta' kapital tal-2010, is-sjieda ta' kapital ta' Adria kienet kif ġej:
Tabella 4
L-istruttura azzjonarja ta' Adria wara ż-żieda ta' kapital tal-2010
Isem
%
PDP
86,0
NLB
6,1
Kompas d.d.
1,9
Palma d.o.o.
1,9
Infond d.o.o.
1,7
Oħrajn (inkluż azzjonisti individwali)
2,4
4.4. Miżura 4: iż-żieda ta' kapital tal-2011
(23)
Fil-21 ta' Settembru 2011, waqt il-laqgħa ġenerali tal-azzjonisti ta' Adria ġie deċiż li l-kapital tal-kumpanija jiżdied b'EUR 69,7 miljun. EUR 49,5 miljun kienu sottoskritti mir-Repubblika tas-Slovenja u EUR 0,5 miljun kienu sottoskritti minn PDP, it-tnejn li huma fi flus kontanti. Il-bqija taż-żieda tal-kapital (jiġfieri EUR 19,7-il miljun) kienet fil-forma ta' tpartit ta' dejn għal ishma minn diversi banek: (a) EUR 13,83-il miljun minn NLB, (b) EUR 3,35 miljun minn Abanka Vipa, (c) EUR 1,24 miljun mill-Bank Unicredit tas-Slovenja, u (d) EUR 1,28 miljun mill-Bank Hypo Alpe-Adria. Iż-żieda ta' kapital saret fit-30 ta' Settembru 2011.
(24)
Il-prezz maqbul kien ta' EUR 1 għal kull sehem, il-minimu permess skont il-liġi Slovena. Ma kien hemm l-ebda rapport ta' valutazzjoni.
(25)
Sussegwentament għaż-żieda ta' kapital tal-2011, is-sjieda ta' kapital ta' Adria kienet kif ġej:
Tabella 5
L-istruttura azzjonarja ta' Adria wara ż-żieda ta' kapital tal-2011
Isem
%
Ir-Repubblika tas-Slovenja
69,9
NLB
19,6
Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
1,8
Abanka Vipa d.d.
4,7
Unicredit Banka Slovenije d.d.
1,8
PDP
2,1
Oħrajn (inkluż azzjonisti individwali)
0,1
Il-pjan ta' ristrutturar ta' Settembru 2011
(26)
Skont l-awtoritajiet Sloveni, l-Istat, PDP u l-banek iddeċidew li jipparteċipaw fiż-żieda ta' kapital tal-2011 fuq il-bażi ta' pjan intitolat “Program ta' Ristrutturar Finanzjarju u tan-Negozju” (“il-pjan ta' ristrutturar”) datat Settembru 2011. Dak il-pjan kien jinkludi l-miżuri neċessarji għar-ristrutturar finanzjarju u tan-negozju ta' Adria, li kien se jippermetti lil din tal-aħħar li tirritorna għall-vijabbilità. Il-pjan kien ċarament miktub għall-iskop ta' notifika tal-għajnuna għar-ristrutturar minħabba li jirreferi għal kunċetti bħal “kontribuzzjoni proprja” u “distorsjoni tal-kompetizzjoni” li wieħed normalment ma jsibx fi pjan ta' direzzjoni tan-negozju.
(27)
Skont il-pjan ta' ristrutturar kif oriġinarjament ippreżentat, Adria tikseb il-vijabbiltà fl-2013 (xenarji bażiċi u ottimisti) jew l-2014 (xenarju pessimist). Barra minn hekk, skont il-pjan ta' ristrutturar kif ippreżentat oriġinarjament, id-diffikultajiet ta' Adria kienu kkawżati minn: a) […].
(28)
Il-pjan ta' ristrutturar kif ippreżentat oriġinarjament stabilixxa għadd ta' miżuri bil-għan li Adria tkun ristrutturata u tmur lura għall-vijabbilità. a) […].
(29)
Barra minn hekk skont il-pjan ta' ristrutturar kif ippreżentat oriġinarjament, iż-żieda ta' kapital tal-2011 ta' Eur 69,7 miljun tkopri l-ekwità negattiva ta' Adria li tammonta għal EUR […], il-ħlas lura ta' obbligi li jammontaw għal EUR […] (EUR […] ta' obbligi li ilhom pendenti lill-fonituri u EUR […] għal ħlas lura bikri ta' self bankarju), u l-finanzjament ta' miżuri ta' ristrutturar ta' EUR […].
(30)
Min-naħa l-oħra, il-kostijiet totali tar-ristrutturar jammontaw għal EUR […], li kienu parzjalemnt finanzjati mill-injezzjoni kontanti ta' EUR 50 miljun mill-Istat Sloven u PDP. Il-kontribuzzjoni ta' Adria għall-kostijiet ta' ristrutturar (“kontribuzzjoni proprja”) jammontaw għal EUR […] minn konverżjoni dejn-għal-ekwità ta' self bankarju (EUR 19,7-il miljun), […]. Finalment, il-pjan ta' ristrutturar kif oriġinarjament ippreżentat ikkunsidra l-bejgħ ta' AAT u l-kanċellazzjoni ta' rottot skedati bħala miżuri ta' kumpens.
(31)
Fid-dawl tad-dubji espressi mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni ta' ftuħ, is-Slovenja ppreżentat għadd ta' aġġornamenti għall-pjan ta' ristrutturar. B'mod partikolari, il-pjan ta' ristrutturar attwalment jipprevedi d-durata tar-ristrutturar sal-2015 u jinkludi bosta miżuri addizzjonali ta' ristrutturar sabiex jiżgura vijabbiltà iktar sostenibbli. Il-miżuri addizzjonali ta' ristrutturar, flimkien mal-effett finanzjarju tagħhom għall-2014-2015, huma dawn li ġejjin: a) […].
4.5. Miżura 5: l-akkwiżizzjoni ta' Adrina Airways Tehnika d.d. fl-2010-2011
(32)
AAT, sussidjarja 100 % ta' Adria, kienet fundata fl-2010. Sa dak iż-żmien hija kienet l-unita interna ta' manutenzjoni magħrufa bħala SVL. AAT hija attiva fis-settur tal-manutenzjoni tal-inġenji tal-ajru għal Adria u klijenti oħra.
(33)
Fil-perjodu bejn Novembru 2010 u Marzu 2011, PDP u Aerodrom Ljubljana (il-maniġer tal-ajruport ta' Ljubljana li fil-parti l-kbira tiegħu huwa proprjeta tal-Istat) rispettivament akkwistaw 52,3 % u 47,7 % ta' AAT minn Adria f'żewġ stadji. Fl-ewwel stadju, PDP xtrat sehem ta' 18,24 % f'AAT fil-forma ta' 2 676 346 sehem ta' preferenza bl-ebda dritt tal-vot għal EUR 1 kull sehem. Fl-istess żmien, Aerodrom Ljubljana akkwista sehem ta' 31,16 % f'AAT (4 570 881 sehem) permezz ta' konverżjoni ta' dejn f'ishma ta' preferenza bl-ebda dritt tal-vot għal madwar EUR 4,6 miljuni. Fit-tieni stadju, kmieni fl-2011, Adria biegħet l-ishma li kien baqala f'AAT kif ġej: PDP akkwistat 5 000 000 sehem ordinarju għal EUR 1 kull sehem u żiedet is-sehem tagħha fil-kumpanija għal 52,33 %, waqt li Aerodrom Ljubljana żied is-sehem tiegħu f'AAT għal 47,67 % billi kkonverta EUR 2,2 miljuni ta' riċevibbli minn Adria.
(34)
Il-prezz totali mħallas kien għalhekk EUR 14,7-il miljun, jiġifieri EUR 1 kull sehem. Rapport ta' valutazzjoni bid-data ta' April 2010 kien stabbilixxa l-valur ta' AAT bħala unità tal-manutenzjoni ta' Adria f'firxa bejn EUR 14,4-il miljun u EUR 14,9-il miljun f'Diċembru 2009.
5. ID-DEĊIŻJONI TA' FTUĦ
(35)
Fl-20 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni ddeċidiet li tiftaħ il-proċedura ta' investigazzjoni formali. Fid-deċiżjoni ta' ftuħ tagħha, l-opinjoni preliminari tal-Kummissjoni kienet li Adria tista' tkun ikkunsidrata kumpanija f'diffikultà fiż-żmien meta kienu pprovduti l-miżuri identifikati jew almenu fl-2008. Il-Kummissjoni espremiet ukoll dubji rigward il-ħames miżuri fil-valutazzjoni u waslet għall-konklużjoni preliminau li kollha kemm huma kien jinvolvu għajnuna mill-Istat.
(36)
Fir-rigward tal-miżuri 1 u 2, fid-deċiżjoni ta' ftuħ tagħha l-Kummissjoni kienet tal-opinjoni l l-Istat Sloven kellu influwenza ċara u direttta fuq KAD u kkonkludiet b'mod preliminari li l-parteċipazzjoni ta' KAD fiż-żidiet ta' kapital tal-2007 u l-2009 kienet tikkonsisti f'Riżorsi tal-Istat u kienet imputabbli għas-Slovenja. Minkejja li l-prezz tal-ishma fir-realtà mħallsa minn KAD kien taħt il-valur determinat miż-żewġ rapporti ta' valwazzjoni, il-Kummissjoni espremiet dubji dwar kemm ir-rapporti kkunsidraw id-diskrepanza sinifikanti fiż-żmien bejn il-mument meta l-ishma kienu vvaultati u l-mument meta saru l-injezzjonijiet ta' kapital. Meta wieħed jikkunsidra li KAD kien azzjonist maġġoritarju ta' Adria dak iż-żmien, il-Kummissjoni kkunsidrat li ż-żidiet ta' kapital tal-2007 u l-2009 kienu mmirati għall-finanzjament ta' investiment eżistenti għal KAD f'Kumpanija li setgħet tkun ikkunsdrata li tinsab f'diffikultà.
(37)
Meta vvalutat il-miżura 3, il-Kummissjoni nnotat li PDP hija s-suċċessur ta' KAD u SOD, li l-Kummissjoni kkunsidrat li l-azzjonijiet tagħhom kienu imputabbbli lill-Istat. Addizjonalment, il-Kummissjoni enfasizzat il-fatt li l-Istat Slovenn idirettament għandu s-sjieda ta' 100 % atl-PDP (permezz ta' KAD, SOD u DSU (kumpanija b'sjieda 100 % mill-Istat għall-ġestjoni tal-assi) bħala elelmenti ta' imputabilità u rreferiet għal xi evidenza indirettta ta' imputabilità fis-sens tal-każistika ta' Stardust Marine (13). Simili għall-miżuri 1 u 2, minkejja li l-prezz tal-ishma fir-realtà mħallsa minn PDP kien taħt il-valur determinat minn rapport ta' valwazzjoni, il-Kummissjoni espremiet dubji dwar kemm ir-rapport ikkunsidra d-diskrepanza sinifikanti ta' 15-il xaharbejn il-mument meta l-ishma kienu vvaultati u l-mument meta saret l-injezzjoni ta' kapital. Il-Kummissjoni kkunsidrat ukoll b'mod preliminari li l-parteċipazzjoni ta' żewġ aġenziji privati għat-turisti fl-injezzjoni ta' kapital tal-2010 (Kompas d.d. u Palma d.o.o) flimkien ma PDP fiha nnifisha ma kinitx suffiċjenti biex tneħħi d-dubji tal-Kummissjoni dwar il-vantaġġ possibbli għal Adria. (14)
(38)
Fir-rigward tal-miżura 4, il-Kummissjoni nnotat li l-investiment miss-Slovenja kien jinvolvi b'mod ċar riżorsi tal-Istat u tennet mill-ġdid il-konklużjoni preliminari tagħha li l-azzjonijiet tal-PDP kienu imputabbli lill-Istat. Il-Kummissjoni espremiet ukloll dubji dwar il-parteċipazzjoni ta' NLB fil-miżura 4, li tista' tidher bħala imputabbli lill-Istat fid-dawl tal-fatt li (a) dak iż-żmien NLB kien fil-maġġoranza tiegħu proprjetà ta' Istat, (b) l-Istat kellu maġġoranza ta' voti fil-Bord Maniġerjali u fil-Bord Superviżorju tal-bank, u (c) l-aġir tal-bank ikkontrollat mill-Istat setgħa jkun influwenzat mill-awtoritajiet pubbliċi.
(39)
Meta vvalutat jekk il-miżura 4 kinitx tinvolvi vantaġġ selettiv mhux dovut għal Adria, fid-deċiżjoni ta' ftuħ il-Kummissjoni nnotat li l-fatt li l-banek qablu mal-konverżjoni minn dejn għal ekwità biss fil-każ li l-Istat jinjetta l-kontanti f'Adria, u partikolarment in-natura differenti tal-kontribuzzjonijiet tal-Istat u l-PDP meta mqabbla ma dik tal-banek (kontanti vs konverżjoni tad-dejn), kienet suffiċjenti biex toħloq dubji raġonevoli dwar jekk iż-żieda tal-kapital tal-2011 kinitx pari passu. Il-Kummissjoni nnotat ukoll li, kuntrarjament għaż-żidiet ta' kapital preċedenti, iż-żieda fil-kapital fl-2011 twettqet mingħajr rapport ta' valutazzjoni.
(40)
Fir-rigward tal-pretensjoni tal-awtoritajiet Sloveni li huma kienu ddeċidew li jipparteċipaw fil-miżura 4 fuq il-bażi tal-pjan ta' ristrutturar datat Settembru 2011, il-Kummissjoni osservat li l-pjan ta' ristrutturar kien fil-prinċipju tiegħu mhux suffiċenti biex jissodisfa ll-kriterji tal-investitur privat minħabba li wħud mill-previżjonijiet tal-pjan ta' ristrutturar dehru li kienu bbażati fuq assunżjonijiet inċerti u mhux ċari. Barra minn hekk il-Kummissjoni enfasizzat li investitur privat kienu jikkunsidra r-riskju li ż-żidiet tal-kapital preċedenti kienu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat illegali u kien jivvaluta l-impatt tar-riskju ta' ordni ta' rkupru possibli mill-Kummissjoni fuq il-profitabilità tal-investiment. Finalment, il-Kummissjoni osservat li l-banek setgħu iddeċiedew li jipparteċipaw fl-injezzjoni ta' kapital minħabba l-interess muri mis-Slovenja fl-Adria ħafna qabel id-data meta ż-żieda ta' kapital tal-2011 kienet deċiża.
(41)
Fir-rigward tal-miżura 5, il-Kummissjoni tennet mill-ġdid l-opinjoni preliminari tagħha li l-azzjonijiet tal-PDP kienu imputabbli lill-Istat u li kienu nvoluti riżorsi mil-Istat. Rigward Aerodrom Ljubljana, il-Kummissjoni waslet għall-istess konklużjoni preliminari fid-dawl tal-fatt li fil-maġġoranza diġà kien proprjetà tal-Istat meta saret l-akwiżizzjoni ta' AAT. Il-Kummissjoni tikkunsdra wkoll li hija improbabbli li l-awtoritajiet pubbliċi ma kienux involuti f'deċiżjonijiet importanti meħuda minn Aerodrom Ljubljana, il-maniġer tal-ajruport ta' Ljubljana, minħabba l-importanza strateġika t' adan tal-aħħar għall-pajjiż bħala d-daħla prinċipali għat-titjiriet internazzjonali.
(42)
Fid-dawl li l-ewwel stadju tal-akkwiżizzjoni tal-ishma ta' AAT sar immedjatament wara ż-żieda tal-kapital ta-2010, il-Kummissjoni kienet tal-opinjoni li ż-żewġ miżuri ma għandhomx ikunu vvalutati weħedhom iżda bħala parti minn operazzjoni ikbar bil-għan li tkun sostnuta Adria. Meta eżaminat ir-rapport li jiffissal-valur tal-ishma ta' AAT, il-Kummissjoni nnotat li hija vvalutat l-AAT bħala parti mill-unità ta' manutenzjoni ta' Adria (dak iż-żmien kienet SVL) u kkunsidrat is-sinerġiji lmaħruġa minnu meta jkun ivvalutat il-valur tal-AAT. Madankollu, il-Kummissjoni kkunsidrat li r-rapport għandu jivvaluta l-valur ta' SLV/AAT bħala entità awtonoma waqt li jitwarrbu is-sinerġiji intragrupp, minħabba li AAT ħarġet minn Adria fl-2010 u inbiegħet bħala entità separata. Addizzjonalment, il-Kummissjoni espremiet ukoll tħassib dwar id-distakk konsiderevoli bejn iż-żmein tal-valwazzjoni u ż-żmien tal-bejgħ tal-ishma ta' AAT.
(43)
Il-Kummissjoni espremiet ukoll dubji dwar il-kompatibilità mas-suq intern tal-ħames miżuri ivvalutati, partkolarment minħabba li l-awtoritajiet Sloveni ma pprovdewx xi raġunijiet possibbli għal kompatibilità.
(44)
Fid-dawl tan-natura tal-miżuri inkwistjoni u mill-fatt li Adria tista' tkun ikkunsdirata kumpanija f'diffikultà meta kienu mgħotija l-miżuri, il-'Kummissjoni nnotat li l-kompatibilità tal-miżuri tista tkun ivvalutata biss skont l-Artikolu 107(3)(c) TFUE, u partikolarment fid-dawl tal-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta' kumpaniji f'diffikultà (15) (“il-Linji gwida R u R”). Il-Kummissjoni l-ewwel innotat li l-kundizzjonijiet għall-għajnuna għas-salvataġġ stipulati fit-Taqsima 3.1 tal-Linji gwida R u R ma jidhirx li huma sodisfatti. Fir-rigward tal-għajnuna għar-ristrutturar kif definita fit-Taqsima 3.2 tal-Linji gwida R u R, il-Kummissjoni enfasizzat li l-miżuri identifikati ingħataw qabel in-notifika lill-Kummissjoni u fin-nuqqas ta' pjan ta' ristrutturar kredibbli li jissodisfa l-kundizzjonijiet stipulati fil-Linji gwida R u R, ċirkostanza li fiha nnifisha hija suffiċjenti biex teskludi l-kompatibilità tal-miżuri mas-suq intern. (16)
(45)
Il-Kummissjoni espremiet ukoll dubji dwar il-pjan ta' ristrutturar, minħabba li ma kienx jidher suufiċjentament solidu biex jirrestawra l-vijabbiltà fit-tul ta' Adria, minħabba li wħud mill-previżjonijiet tiegħu huma bbażati fuq assunzjonijiet li mhumiex kwantifikati, ċerti jew ċari. Il-Kummissjoni kkunsidrat ukoll dubjuż jekk il-miżuri ta' kumpens previsti fil-pjan ta' ristrutturar jistgħux ikunu kkunsidrati xierqa u/jew suffiċjenti, fid-dawl li jidhru li huma neċessarju biex tkun restawrata l-vijabbiltà ta' Adria. Rigward il-bejgħ ta' AAT, dan sar bosta xhur qabel ma kien approvat il-pjan ta' ristrutturar, fi żmien - tmiem l-2010, il-bidu tal-2011 - meta Adria apparentament kellha bżonn serju ta' finanzjament. Barra minn hekk, il-kanċellazzjoni ta' rottot skedati ma dehritx li kienet aċċettabbli bħala miżura kompesatorja fid-dawl li l-biċċa l-kbira ta' dawn ir-rottot (27 minn 31) kienu rraportati fil-pjan ta' ristrutturar li keinu qed jagħmlu telf u t-tmiem tagħhom xorta kienu ikun meħtieġ biex tkun żgurata l-vijabbiltà tal-kumpanija. Il-Kummissjoni għandha wkoll dubji dwar jekk il-kontribuzzjoni proprja proposta minn Adria ta' EUR […] tista' tkun aċċettata bis-sħiħ, partikolarment, ladarba mhuwiex ċar jekk l-ammonti mill-bejgħ tal-AAT u l-konverżjoni minn dejn għal ekwità tas-self bankarju jistgħux ikunu kkunsidrati bħala kontribuzzjoni proprja. Fid-dawl li Adria dehret li kienet f'diffikultà fiż-żmein meta ngħataw il-miżuri u li l-kumpaniji f'diffikultà jistgħu jirċievu biss għajnuna għas-salvataġġ u/jew ristrutturar, il-Kummissjoni qajmet ukoll dubji dwar jekk il-prinċipju “ta' darba u tal-aħħar” ikunx irrispettat, notevolment fir-rigward taż-żieda tal-kapital tal-2011.
6. KUMMENTI DWAR ID-DEĊIŻJONI TA' FTUĦ
6.1. Kummenti mis-Slovenja
(46)
Fil-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ tal-Kummissjoni, is-Slovenja ssostni li l-miżuri 1, 2, u 3 ma kienux jinvolvu għajnuna mill-Istat minħabba li d-deċiżjonijiet tal-KAD u tal-PDP ma jistgħux ikunu imputabbli lill-Istat. Partikolarment, is-Slovenja nnotat li 100 % tal-parteċipazzjoni azzjonarja tal-Istat mhiex suffiċjenti biex tikkonkludi li l-miżuri huma imputabbli lill-Istat. Barra minn hekk is-Slovenja tinnota li r-rapporti ta' valwazzjoni li jiddeterminaw il-valur tal-ishma kienu xierqa u li fuq il-bażi ta' dan il-prinċipju ta' investitur li jopera f'ekonomija tas-Suq (“MEIP” - Market Economy Investment Principle) kien sodisfatt, biex b'hekk ikun eskluż vantaġġ għal Adria. Partikolarment fir-rigward tal-miżura 3, is-Slovenja targumenta li s-sottoskrizzjoni pari passu ta' 20 % tal-ishma minn żewġ aġenziji privati tat-turisti flimkien mal-PDP kienuet sinifikanti u wriet li s-suq ma kienx jiddubita l-vijabbiltà ta' Adria, li teskludi l-preżenza ta' għajnuna mill-Istat.
(47)
Fir-rigward tal-miżura 5, is-Slovenja tinsisti li l-azzjonijiet ta' PDP ma jistgħux ikunu imputabbli lill-Istat. Fir-rigward tal-azzjonijeit ta' Aerodrom Ljubljana, is-Slovenja tikkunsidra li l-influwenza tal-Istat fuq is-deċiżjonijiet tiegħu li jixtri AAT ma tistax tkun tkun konkluża mill-fatt li ċertu membri tal-Bord Superviżorju kienu proposti mill-Istat, KAD u SOD. Barra minn hekk is-Slovenja tikkonsidra li r-rapport ta' valwazzjoni datat April 2020, li kien stabbilixxa l-valur ta' AAT bħala l-unità ta' manutenzjoni ta' Adria f'firxa bejn EUR 14,4-il miljun u EUR 14,9-il miljun, ma tjistax ikun meqjus bħala skadut u li ma hemm l-ebda indikazzjoni li r-rapport ta' valwazzjoni kkunsidra s-sinerġiji ma' Adria. Addizzjonalment, is-Slovenja tistqarr li l-minuti tal-bordijiet tal-PDP u ta' Aerodrom Ljubljana juru li d-deċiżjoni biex tinkiseb ATT ittieħdet fuq il-bażi ta' kunsiderazzjonijeit ekonomikalment razzjonali. Għal dawn ir-raġunijiet il-preżenza ta' għajnuna mill-Istat fil-miżura 5 tkun eskluża.
(48)
Is-Slovenja tikkontesta wkoll il-kwalifika ta' Adria bħala impriża f'diffikultà u tikkunsidra li Adria kienet f'diffikultà biss minn Jannar 2011, jiġifieri fi żmien il-miżura 4.
(49)
Dwar il-miżura 4 is-Slovenja teskludi l-preżenza ta' għajnuna waqt li targumenta li l-iskambju ta' dejn ma' ekwità ta' NLB mhux imputabbli lill-Istat. Barra minn hekk, is-Slovenja hija tal-opinjoni li s-self pendenti konvertit f'ekwità kien kollateralizzat bis-sħiħ b'ippleġġjar fuq inġenji tal-ajru u binjiet u li, billi kkonvertewh f'ekwità, il-banek assumew rikju ġdid tan-negozju. F'dan is-sens, il-konverżjoni minn dejn għal ekwità tkun ekwivalenti għal injezzjoni ta' kontanti. Is-Slovenja tinnota wkoll li l-banek u l-Istat influwenzaw lil xulxin sabiex jieħdu d-deċiżjoni ta' investiment, li - fl-opinjoni tas-Slovenja - kienet ibbażaat fuq pjan ta' ristrutturar affidabbli, u tikkonkludi li d-deċiżjonijiet ta' investiment kienu konkomittanti, biex b'hekk jeskludi kwalunkwe vantaġġ mhux dovut lil Adria.
(50)
Minħabba li s-Slovenja tikkonsidra li l-miżuri 1, 2, 3 u 5 ma kienux jinvolvu riżorsi mill-Istat, hija ma resqitx xi raġunijiet ta' kompatibilità għal dawn il-miżuri. Madankollu, hija resqet raġunijiet ta' kompatibilità għall-miżura 4 fil-każ li l-Kummissjoni tikkonkludi li din tammonta għal għajnuna mill-Istat. Ladarba, skont is-Slovenja, Adria ilha f'diffikultà minn Jannar 2011 biss (ara l-premessa 48), il-miżura 4 tikkostitwixxi għajnuna kompatibbli għar-ristrutturar skont it-Taqsima 3.2 tal-Linji gwida R u R fuq il-bażi tal-pjan ta' ristrutturar ippreżentat.
(51)
Fir-rigward tar-ritorn għall-vijabbilta', is-Slovenja tikkunsidra li l-pjan ta' ristrutturar jiżgura vijabbiltà fit-tul ta' Adria u tenfasizza li, skont il-Linji gwida R u R, il-pjan ta' ristrutturar jinkludi stħarriġ tas-suq u analiżi tal-kawżi li wasslu għad-diffikultajiet atl-kumpanija, u jipprevedi l-abbandun ta' attivitajiet li jibqgħu strutturalment jagħmlu t-telf wara r-ristrutturar. Kif indikat fil-premessa 31, is-Slovenja ppreżentat għadd ta' aġġornament għall-pjan ta' ristrutturar, li attwalment jipprevedi d-durata tar-ristrutturar sal-2015 u jinkludi bosta miżuri addizzjonali ta' ristrutturar sabiex jiżgura vijabbiltà iktar sostenibbli. Is-Slovenja tenfasizza li l-pjan ta' ristrutturar aġġornat jiżgura il-vijabbiltà tal-kumpanija sa tmiem l-2015 anki fl-agħar xenarju possibbli b'redditu fuq l-ekwità (ROE - Return on equity) ta' […] % fl-2014 u ta' […] % fl-2015, ogħla mil-livelli aċċettati mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-Airmalta (17).
(52)
Is-Slovenja hija tal-opinjoni li t-tnaqqis tal-kapaċità (fil-forma ta' kanċellazzjoni ta' servizzi skedati) ta' […] % u […] % fl-istaġuni tax-xitwa u tas-sajf, ir-rilaxx ta' postijiet f'ċertu ajruporti, inkluż ajruporti kordinati (konġestjonati), u l-bejgħ ta' AAT huma miżuri ta' kumpens xierqa u proporzjonati. Is-Slovenja ssostni wkoll li r-rottot ikkanċellati kienu fil-fatt profittabbli fuq il-bażi tal-hekk imsejjaħ “marġni gross” (kontribuzzjoni pożittiva C1) li l-Kummissjoni kienet aċċetat fil-każijiet tal-Air Malta u ċ-Czech Airlines (18).
(53)
Firrigward tal-għajnuna limitata għall-minimu (kontribuzzjoni proprja), f'konformità ma dak li kien spjegat hawn fuq, is-Slovenja tistqarr li l-bejgħ ta' AAT huwa ħieles mill-għajnuna u għalhekk ir-rikavat minnu, jammonta għal EUR 14,7 miljun, għandu jkun aċċettat bħla kontribuzzjoni proprja. IsSlovenja tikkunsidra wkoll li l-iskambju ta' dejn ma' ekwità tal-banek għandu jgħodd bħala kontribuzzjoni proprja għall-ammonti kollha tagħhom, jiġifieri EUR 19,7 -il miljun. Is-Slovenja ppreżentat ukoll il-valuri tal-inġenji tal-ajru imwiegħda għas-self inkwistjoni, flimkien mar-rapport AVAC rilevanti (19) li juri l-valuri ta' dawk l-inġenji tal-ajru. Jekk ma' dan jiżdied il-bejgħ ta' għadd ta' assi […] l-ammont ta' kontribuzzjoni proprja jaqbeż [50-54] % abbażi tal-pjan ta' ristrutturar aġġornat.
(54)
Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-prinċipju “ta' darba u għall-aħħar darba”, is-Slovenja hi tal-opinjoni li dan kien irrispettat ladarba l-miżuri 1, 2, 3, u 5 - li ġew qabel il-miżura 4 - ma kienux jinvolvu għajnuna mill-Istat lil Adria.
6.2. Kummenti mill-partijiet interessati
(55)
Matul il-proċedura ta' investigazzjoni formali, il-Kummissjoni rċeviet kummenti mir-Ryanair biss, li tappoġġa l-konkużjonijiet preliminari tal-Kummissjoni li l-miżuri vvalutati kienu jinvolvu għajnuna u kienu inkompatibbli mas-suq intern.
(56)
Madankollu, Ryanair argumentat li l-valutazzjoni tal-Kummissjoni tal-MEIP ma kinitx kompluta fid-deċiżjoni ta' ftuħ, ladarba l-Kummissjoni kellha tikkunsidra jekk investitur privat kienx jagħżel li jillikwida lil Adria mill-ewwel minflok jipprovdiha b'kapital addizzjonali. (20) Ryainair targumenta li fid-deċiżjoni ta' ftuħ tagħha l-Kummissjoni kellha tivvaluta jekk il-likwidazzjoni ta' Adria kinitx iktar profittabbli għall-Istat mill-provvediment ta' fondi addizzjonali. Minkejja li r-Ryanair kkunsidrat li ma kellhiex informazzjoni suffiċjenti biex tikkummenta fuq il-pjan ta' ristrutturar, hija nnutat id-dubji tagħha li Adria tmur lura għall-profittabilità.
(57)
Ryanair argumentat ukoll li kwalunkwe għajnuna lil Adria tkun ta' dannu għall-pożizzjoni ta' Ryanair fis-suq, minħabba li xxekkel l-isforzi tar-Ryanair biex tiżviluppa s-suq tagħha u tinfliġġi telf ta' dħull fuq Ryanair.
6.3. Osservazzjonijiet mis-Slovenja fuq il-kummenti tal-partijiet terzi interessati
(58)
Is-Slovenja indirizzat fid-dettall l-argumenti mqajma minn Ryanair fl-osservazzjonijiet tagħha. Partikolarment, is-Slovenja nnutat li mhux biss l-Istat kien ipparteċipa fl-injezzjonijiet ta' kapital favur Adria, iżda anki investituri u entitajiet privati li l-azzjonijiet tagħhom, skont is-Slovenja, ma jistgħux ikunu imputabbli għall-Istat. Barra minn hekk, is-Slovenja tikkunsidra li Ryanair interpretat ħażin il-każistika meta qalet li l-Istat kellu jiffavorixxi l-falliment u mhux ir-ristrutturar tal-Adria u l-vijabilità fit-tul tagħha. Skont is-Slovenja, it-test imresaq minn Ryanair kien ħażin minħabba li kien ikun applikabbli biss għall-kredituri tal-Adria u mhux għall-investituri tagħha: ladarba is-Slovenja ma kellhiex krediti kontr al-kumpanija, ma setgħatx titlob il-likwidazzjoni tagħha.
(59)
Is-Slovenja nnutat li l-Kummissjoni kienet indirizzat l-assunzjoni tal-pjan ta' ristrutturar ta' Adria u ssottolinjat li d-dubji tar-Ryanair dwar jekk Adria setgħetx mur lur agħall-vijabilità kienu bla bażi. Finalment, is-Slovenja argumentat li d-dannu allegat għall-pożizzjoni tar-Ryanair fis-suq ma kienx sostanzjat.
7. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURI
(60)
Din id-deċiżjoni tindirizza bħala punt preliminari l-kwistjoni dwar jekk Adria hix impriża f'diffikultà fis-sens tal-Linji gwida R & R (it-taqsima 7.1 below). Hija mbagħad tanalizza jekk il-miżuri fi skrutinju jinvolvux Għajnuna mill-Istat lil Adria fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE (it-taqsima 7.2 below) u mbagħad jekk tali għajnuna, jekk kienet preżenti, hiex legali (it-taqsima 7.4 below) u kumpatibbli mas-suq intern (it-taqsima 7.5 below).
7.1. Diffikultajiet ta' Adria
(61)
Is-sitwazzjoni finanzjarja ta' Adria kienet qed tiddeterjora b'mod kontinwu mill-2008 'il quddiem, bi tnaqqis fil-bejgħ, EBT (earnings before tax) negativ u ekwità proprja negattiva. IL-parametri finanzjarji ewlenin ta' Adria bejn l-2007 u l-2011, kienu kif ġej, skont l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Sloveni:
Tabella 6
Id-dejta finanzjarja ewlenija ta' Adria għall-2007 sa Ġunju 2011 (miljun EUR)
2007
2008
2009
2010
Ġunju 2011
Fatturat
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Riżultat nett
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
EBT+DA
0,4 (**)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Kapital irreġistrat
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Ekwità proprja
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Dejn/Ekwità (proporzjon)
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Fluss ta' flus minn attivitajiet operatorji
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (***)
(62)
Adria għalqet is-sena finanzjarja 2011 b'telf ta' EUR 12-il miljun (21) waqt li fl-2012 it-telf laħaq EUR 10,8 miljuni. (22) Jidher ukoll li fl-2013 Adria naqset it-telf għal EUR 3,1 miljuni. (23)
(63)
Il-Punt 10(a) tal-Linji gwida R&R jistipula li kumpanija hija f'diffikultà meta “iktar minn nofs il-kapital irreġistrat ikun sparixxa u iktar minn kwart ta' dak il-kapital ikun intilef matul it-12-il xahar ta' qabel”. Din id-dispożizzjoni tirrifletti l-assunzjoni li kumpanija li tesperjenza telf massiv fil-kapital irreġistrat tagħha mhux se tkun tiflaħ għal telf li kważi ċertament jikkundannawha għall-falliment fuq perjodu medju jew qasir (kif stipulat fil-punt 9 tal-Linji gwida R&R).
(64)
Kif indikat fid-deċiżjoni ta' ftuħ, bejn l-2007 u Ġunu 2011, il-kapital irreġistrat ma ntilifx anzi attwalment żdied. Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li l-ekwità tal-kumpanija saret negattiva fl-2010 u l-2011. Fl-istess żmein, il-kumpanija ma adottatx miżuri xierqa sabiex titratta t-tnaqqsi tal-ekwità tagħha stess. F'każijiet iktar bikrija, (24) il-Kummissjoni kkonkludiet lil, fejn kumpanija ikollha ekwità negattiva, hemm assunzjoni a priori li l-kriterji tal-punt 10(a) tal-Linji gwida R & R ikunu sodisfatti, li jkun il-każ għal Adria mill-2010. Il-qorti ġenerali, f'sentenza riċenti (25), ikkonkludiet ukoll li kumpanija b'ekwità negattiva hija kumpanija f'diffikultà.
(65)
Addizjonalment, jidher ukoll li sal-aħħar tal-2010 d-diffikultajiet ta' Adria kienu fil-quċċata tagħhom. L-istampa dakinhar semmiet l-possibilità li Adria taqa' bħala riċevitura jew saħansitra tippreżenta l-falliment tagħha. (26) Dan jista' jinftihem bħala sinjal li, almenu dak iż-żmien, Adria kienet tissodisfa l-kriterji biex tkun suġġett għall-proċedimenti kollettivi ta' insolvenza skont il-liġi Slovena fit-tifsira tal-punt 10(c) tal-Linji gwida R & R.
(66)
Għar-raġunijiet ta' hawn fuq, f'konformità mad-deċiżjoni ta' ftuħ, il-Kummissjoni tikkonkludi li Adria kienet impriża f'diffikultà fis-sens tal-punt 10(a) u/jew il-punt 10(c) tal-Linji gwida R&R fl-2010 u l-2011, jiġifieri fiż-żmien meta ngħataw il-miżuri3, 4 u 5.
(67)
Addizzjonalment, it-tabella 6 fil-premessa 61 tissuġġerixxi li fl-2010 u l-2011 Adria setgħet ukoll tkun meqjusa li hi f'diffikultà fis-sens tal-punt 11 tal-Linji gwida R&R, li tiddikjara li impriża tista' tkun ikkunsidrat f'diffikultà “fejn ikunu preżenti s-sinjali tas-soltu ta' diffikultà, bħal żjieda fit-telf, fatturat li qed jonqos, inventarji tal-istokk li qed jikbru, kapaċità żejda, tnaqqis fil-likwidità, dejn li qed jiżdied, żjieda fil-ħlasijiet tal-imgħaxijiet u tnaqqis jew l-ebda valur nett tal-assi”.
(68)
Madankollu, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li Adria ma kinitx turi s-sinjali tas-soltu ta' impriżi f'diffikultà bħal fil-punt 11 tal-Linji gwida R& R bejn l-2007 u l-2009. Fir-rigward tal-2008 Adria ġarrbet telf ta' EUR 3,2 miljuni għall-ewwel darba fil-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Kif korrettament tindika s-Slovenja, fl-2008 id-dħul ta' Adria u l-fluss tal-flus żdiedu meta mqabbla mas-sena preċedenti (minn Eur 179,2 miljun għal EUR 205,4 miljuni u minn EUR 16,9-il miljun għal EUR 18,5 -il miljun rispettivament). Addizzjonalment, il-kapital irreġistrat tagħha baqa' stabbli għal EUR 6,8 miljuni.
(69)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li fl-2008 u l-2009, Adria kella EBT nett ta' EUR 3,2 miljuni u EUR 1,4 miljun. Fl-istess snin, meta teskludi d-deprezzament, ir-riżultat ekonomiku tal-kumpanija kien pożittiv, biex laħaq EBT+DA ta' EUR 10,9 miljuni u EUR 1,6 miljun rispettivament (ara t-tabella 6 fil-premessa 61) Mill-2010 'il quddiem, l-EBT+DA ta' Adria sar negattiv. Ladarba il-miżura 2 kienet deċiża f'Jannar 2009 u l-ishma kienu sottoskritti bis-sħiħ f'lulju 2009, Il-Kummissjoni ma tistax tikkonklui b'ċertezza li dak iż-żmien kien hemm xejra ċarament identifikabbli ta' riżultati negattivi li jippermettulha tikkonkludi li Adria kienet impriża f'diffikultà fis-sens tal-linji gwida R & R.
(70)
Skont dan. il-Kumissjoni hija tal-opinjoni li Adria ma tikkwalifikax bħala impriża f'diffikultà fl-2007-2009, jiġifieri meta kienu pprvduti l-miżuri 1 u 2.
7.2. Eżistenza ta' għajnuna mill-Istat
(71)
Permezz tal-Artikolu 107(1) TFUE, kwalunkwe għajnuna mgħotija minn Stat Membru jew permezz ta' riżorsi tal-Istat fil kwalunkwe forma li toħloq distorsjoni għall kompetizzjoni jew theddidha billi tiffavorixxi ċertu impriċi jew il-produzzjoni ta' ċertu prodotti, sa tali punti li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun kompatibbli mas-suq intern.
(72)
Sabiex ikun konkluż jekk l-għajnuna mill-Istat hiex preżenti jew le, il-Kummissjoni trid tivvaluta jekk il-kriterji kumulattivi tal-Artikolu 107(1) TFUE (jiġifieri it-traferiment tar-riżorsi tal-Istat, il-vantaġġ selettiv, id-distorsjoni tal-kompetizzjoni potenzjali u l-effett fuq il-kummerċ ntra-UE) huma sodisfatti għal kull wieħed mill-ħames miżuri rispettivi.
7.2.1. Miżuri 1 u 2: iż-żidiet tal-kapital tal-2007 u l-2009
(73)
L-ewwel il-Kummissjoni se tanalizza jekk il-miżuri 1 u 2 tawx vantaġġ indebitu selettiv lil Adria.
(74)
Fid-deċiżjoni ta' ftuħ tagħha, il-Kummissjoni nnutat li f'dan ir-rigward il-prezz tal-ishma mħallas minn KAD kien taħt il-valur determinat minn żewġ rapporti ta' valwazzjoni. KAD akkwistat l-ishma l-ġodda ta' Adria fi Frar 2007 bi prezz ta' EUR 27 kull sehem, taħt il-valur determinat minn rapport ta' valwazzjoni ta' EUR[…] kull sehem minn […] (ara l-premessa 15). F'Jannar 2009, KAD akkwistat l-ishma bi prezz ta' EUR 22 kull sehem, taħt il-valur determinat minn rapport ta' valwazzjoni ta' EUR[…] kull sehem minn […] (ara l-premessa 18). Madankollu, il-Kummissjoni espremiet dubji dwar l-affidabilità ta' dawn ir-rapporti, inter alia għaliex kien hemm distakk sinifikanti fiż-żmien bejn il-mument meta seħħu ż-żidiet fil-kapital (Frar 2007 u Jannar 2009 rispettivament) u iż-żmien meta l-ishma tal-kumpanija kienu vvalutati ([…] u […] rispettivament).
(75)
Il-Kummissjoni vvalutat id-dejta u l-evidenza ppreżentata mis-Slovenja dwar dawn ir-rapporti wara l-ftuħ tal-proċedura ta' investigazzjoni formali. Fir-rigward tal-miżura 1, is-Slovenja spjegat li d-dejta li fuqha kien ibbażat ir-rapport hij datata t-30 ta' Settembru 2006 u kienet l'itar dejta riċenti disponibbli meta l-valwatur prepara r-rapport. Fir-rigward tal-miżura 2, jirriżulta li r-rapport ta' valwazzjoni kien ikkummissjonat fl-istess żmien li fih l-assemblea Ġenerali ta' Adria kienet iddeċidiet li tipproċedi għal żieda fil-kapital. Addizzjonalment, il-Kummissjoni ma għandha l-ebda raġuni biex temmen li l-valwatur (P&S Capital) ma kienx kompletament indipendenti.
(76)
Addizzzjonalment, għalkemm huma minnu li kien hemm distakk fiż-żmien ta' […] xahar bejn il-mument li fih l-ishma tal-kumpanija kienu valwati u l-mument li fih saret iż-żieda ta' kapital, il-Kummissjoni ma sabet l-ebda evidenza li tipprova li dan id-distakk realment kellu impatt fuq il-valur stmat tal-ishma ta' Adria.
(77)
Il-Kummissjoni tosserva li l-metodu ta' valwazzjoni użat fir-rapporti (valur preżenti nett tal-flussi tal-flus ħielsa mistennija (27)) huwa aċċettat bil-kbir għall-każijiet ta' akkwiżizzjoni. barra minn hekk, huwa jirriżulta minn analiżi dettaljata tar-rapporti li l-formuli użaw fih fejn xieraq għall-iskop tal-valwazzjoni u kienu adegwatament applikati, u li l-assunzjoni u l-projjezzjonijit dwar it-tkabbir tal-fatturat u l-profittabilità keinu jidhru realistiċi. Partikolarment, fir-rapport ta' valwazzjoni għall-injezzjoni ta' kapital tal-2077 (il-miżura 1), ir-rati medji projettati tat-tkabbir tad-dħul u l-profittabilitàhuma fil-firxa ta' dawk osservati fil-passat. Fir-rapport ta' valwazzjoni għall-injezzjoni ta' kapital tal-2009 (il-miżura 2), ir-rati ta' tkabbir tad-dħul u l-profittabilità projjettati huma inqas minn dawk osservati fil-passat, minħabba (a) tkabbir ekonomiki għoli fl-2008 kien prinċipalment dovut għall-Presidenza Slovena tal-UE. (b) it-tkabbir ekonomiku dinji kajman; u (c) is-sitwazzjoni difffiċli tas-swieq finanzjarji. Il-bqija tal-assunzjonijiet użati fir-rapporti ekoll jidhru realistiċi. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li KAD kienet azzjonist maġġoritarju ta' Adria diġà qabel iż-żidiet ta' kapital (28) u li ż-żidiet ta' kapital kienu mmirati biex jiffinanzjaw investiment eżistenti (u profittabbli) għall-KAD.
(78)
Abbażi ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tosserva li ż-żidiet ta' kapital tal-2007 u l-2009 jistgħu jkunu kkunsidrati li jikkonformaw mas-suq u ma kienux jinvolvu vantaġġ indebitu lil Adria.
(79)
Għalhekk il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri 1 u 2 kienu jikkostitwixxu investimenti li investitur li Jopera f'Ekonomija tas-Suq f'ċirkostanzi kumparabbli (29) kien jieħu u għaldaqstant teskludi l-preżenza t' għajnuna mill-istat, mingħajr ma jkun neċessarju li jkun ivvalutat ulterjorment jeklk il-bqija tal-kundizzjonijiet kumulattivi tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE kienux sodisfatti.
7.2.2. Miżura 3: iż-żieda ta' kapital tal-2010
(80)
Kif innutat fil-premessa 73, waħda mill-kundizzjonijiet neċessarji biex tkun preżenti l-għajnuna mill-Istat hija li l-miżura tagħti vantaġġ indebitu selettiv lill-benefiċjarju. F'dak li jsegwi l-Kummissjoni se tivvaluta jekk din il-kundizzjoni hiex sodisfatta fir-rigward tal-miżura 3.
(81)
Fid-deċizjoni ta' ftuħ tagħha, il-Kummissjoni nnutat li minkejja l-prezz ta' EUR 12 kull sehem, il-prez imħallas mill-PDP u l-aġenzija privati tat-turiżmu għall-ishma ta' Adria kienn taħt il-prezz ta' EUR[…] kull sehem determinat minn rapport ta' valwazzjoni. Bħall fil-miżuri 2 u 2 il-Kummissjoni espremiet dubji dwar l-affidabilità ta' dan ir-rapport, prinċipalment għax kien hemm distakk sinifikanti ta' […] xahar bejn il-mument taż-żieda ta' kapital (Settembru 2010) u l-mument li għalih ir-rapport vvaluta l-ishma ([…]).
(82)
L-informazzjoni ppreżentata mill-awtoritajiet Sloveni, sa ċertu punt taffiet id-dubji tal-Kummissjoni f'dan ir-rigward. Madankollu, irrispettivament minn dan il-Kummissjoni tfakkar li abbażi tal-l-istess informazzjoni u valwazzjoni, żewġ aġenziji privati tat-turisti (Kompas d.d. u Palma d.o.o.) ippartreċipaw fiż-żieda ta' kapital tal-2010 fi proporzjoni ta' 20 % waqt li PDP injettat it-80 % tal-kapital li kien fadal. L-aġenziji privati tat-turisti u l-PDP ipparteċipaw bl-istess kundizzjonijiet u ssotoskrivew l-ishma fl-istess data. Barra minn hekk, il-parteċipazzjoni privata u l-kontribuzzjoni tal-PDP saru t-tnejn li huma permezz ta' injezzjoni tal-flus. Fid-deċiżjoni ta' ftuħ tagħha, il-Kummissjoni ssottolinjat li parteċipazzjoni privata ta' 20 % tista' fil-prinċipju tidher bħala sinjal li l-in inkwistjoni kien appoġġat mis-suq, għalkemm l-operazzjoni kellha tittieħed fil-kuntest usa tas-sitwazzjoni ta' Adria dak iż-żmien u l-fatt li l-miżura 3 kienet it-tielet żieda ta' kapital f'perjodu ta' żmien ta' madwar tliet snin u nofs.
(83)
Il-Kummissjoni l-ewwel tosserva li s-Slovenja pprovdiet evidenza li turi li Kompas d.d. u Palma d.o.o. huma kumpaniji kompletament privati li fihom l-Istat ma eżerċità l-ebda tip ta' kontroll jew influwenza. Addizzjonalment, kif indikat fil-premessa 79, miżuri 1 u 2 ma kienux jammontaw għal għajnuna mill-Istat. Abbażi ta' dan, jidher li deċiżjonijiet ta' investiment li investitur privat kien jieħu ma jistgħux ikunu meqjusa li jinfluwenzaw id-deċiżjonijiet tal-aġenziji privati tat-turiżmu biex jinvestu f'Adria. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-aġenziji privati tat-turisti ssottoskrivew l-ishma ta' Adria fl-istess ġurnata ta' PDP, huma ħalsu l-istess prezz, l-investiment tagħhom sar bl-istess patti u kundizzjonijiet, u ż-żieda mill-PDP u l-aġenziji privati tat-turisti saret fi flus.
(84)
Fi kwalunkwe każ, anki jekk il-Kummissjoni kellha tikkonkludi li l-parteċipazzjoni tal-PDP tinvolvi riżorsi tal-Istat u hi imputabbli għall-Istat (ara f'dan is-sens il-premessi minn 89 sa 91, parteċipazzjoni privata ta' 20 % ma tistax tkun ikkunsidrta negliġibbli meta mqabbla mal-intervent pubbliku fis-sens tal-każistika mitmuma. (30) Barra minn hekk, fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li d-deċiżjoni tal-aġenziji privati tat-turisti biex jinvestu f'Adria kienet fr-realta influwenzata mill-kondotta tal-PDP. Il-fatt li Adria kienet ikkunsidrata li qiegħda f'diffikulta fl-2010 (ara t-taqsima 7.1) ma jbiddilx din il-konklużjoni.
(85)
Barra minn hekk, mill-evidenza sottomessa mis-Slovenja ma jidhirx li l-aġenziji privati tat-turisti kellhom mottivi biex jinvestu f'Adria għajn biex jagħmlu profitt. F'dan ir-rigward, il-Kummsjoni tindika rapport ipprovdut mis-Slovenja dwar l-orjentazzjonijiet strateġiċp ta' Adria għall-perjodu 2009-2014 - li apparentament kien disponibbli għall-investituri fiż-żmien meta ħadu d-deċiżjoni ta' investiment tagħhom - skont dan ir-rapport Adria kienet mistennija tagħmel profitt bejn l-2010 u l-2014, abbażi ta' injezzjoni ta' kapital ta' madwar EUR 2,5 miljuni u l-implimentazzjoni ta' ċertu miżuri minn Adria, inkluż introjtu medju ogħla fuq il-passiġġieri u tnaqqis tal-kostijiet. Dan ir-rapport jistgħa jidher li huwa indikazzjoni addizzjonali li l-aġenziji privati tat-turisti kienu verament konvinti mill-profitabbiltà tal-investiment tagħhom.
(86)
Għaldaqstant, il-Kumissjoni hija tal-opinjoni li d-deċiżjoni tal-aġenziji privati tat-turisti biex jinvestu f'Adria saret pari passu ma' dik tal-PDP u li l-investiment tagħhom kien sinifikanti. Addizzjonalment, il-Kummissjoni ma għandha l-ebda raġuni biex tiddubita li l-aġenziji privati tat-turisti ddeċidew li jinvestu f'Adria għall-raġunijiet ta' profitt. Abbażi ta' dan il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura 1ma kinitx tinvolvi vantaġġ indebitu għal Adria u għaldaqstant teskludi l-preżenza t' għajnuna mill-istat, mingħajr ma jkun neċessarju li jkun ivvalutat ulterjorment jeklk il-bqija tal-kundizzjonijiet kumulattivi tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE kienux sodisfatti.
7.2.3. Miżura 4: iż-żieda ta' kapital tal-2011
(87)
Fit-30 ta' Settembru 2011, is-Slovenja ssottoskriviet 70 % (EUR 49,5 miljun) taż-żieda ta' kapital tal-2011 ta' Adria fi flus. Is-Slovenja investit il-flus permezz tal-Aġenzija għall-Ġestjoni tal-Assi ta' kapital tas-Slovenja (AUKN). Addizzjonalment, il-PDP issottoskriviet 1 % (EUR 0,5 miljun) addizzjonali fi flus. Il-bqija taż-żieda ta' kapital (jiġfieri EUR 19,7-il miljun) kienet fil-forma ta' tpartit ta' dejn għal ishma minn bosta banek: 20 % minn NLB, 5 % minn Abanka Vipa d.d., 2 % minn Unicredit Bank of Slovenia d.d. u 2 % minn Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
(88)
AUKN kienet stabbilita mil-Liġi dwar Governanza Korporattiva tal-Investiment Kapitali tar-Repubblika tas-Slovenja, (31) Il-Bord ta' Ġestjoni tagħha kien maħtur mill-Assemblea Nazzjonali, kien utent dirett ta' baġit tar-Repubblika tas-Slovenja u l-persunal tiegħu kien magħmul minn impjegati pubbliċi. (32) Gġaldaqstant huwa ċar li l-azzjonijiet ta' AUKN kienu imputabbli lill-Istat u li huma kienu jinvolvu riżorsi tal-Istat, li barra minn hekk mhux kontestati mis-Slovenja. Bħala element addizzjonali, il-Kummissjoni tissottolinja stqarrija għall-istampa tat-23 ta' Ġunju 2011 tal-Ufiċċju tal-Prim Ministru tas-Slovenja. “Fis-sessjoni tal-lum, il-Gvern […] iddeċieda li [AUKN] tikkontribwixxi EUR 49,5 miljun għall-ekwità ta' Adria Airways d.d. u l-kumpannija b'ishma konġunti [PDP] tħallas EUR 500 000[…]. Bl-impenn attiv tagħha f'dan il-proċess, ir-Repubblika tas-Slovenja fil-futur tixtieq ukoll tissodisfa l-interessi tagħha fl-oqsma tas-servizzi tal-ajru skedati pprovduti minn trasportatir bis-sede fis-Slovenja” (33).
(89)
Fir-rigward tal-PDP, il-Kummissjoni tikkunsidra li hemm għadda ta' indikaturi fis-sens tal-każistika Stardust Marine (34) li jippermettulha li tikkonkludi l PSP twaqqfet biex twettaq politiki deċiżi mill-awtoritajiet pubbliċi Sloveni u li d-deċiżjoni tagħha li tinvesti fil-miżura 4 hija imputabbli għall-Istat u tinvolvi riżorsi tal-Istat. L-ewwel ħaġa, il-Kummissjoni tinnota li l-Istat Sloven indirettament għandu s-sjieda ta' 100 % ta' PDP (permezz ta' KAD, SOD u DSU). F'dan is-sens, il-Kumissjoni tfakkar fid-deċiżjoni tagħha dil-Każ ELAN (35) li fiha hija kkonkludiet li l-azzjonijiet ta' KAD u ta' DSU, tnejn mis-sidien ta' PDP, kienu imputabbli għall-Istat. Addizzjonalment, l-Istat għandu t-totalità tal-voti fil-kumitat tal-azzjonisti, li min-naħa tiegħu jaħtar il-Bord tad-Diretturi tal-kumpanija. Sussegwentament għall-Artikolu 19 tal-Artikoli ta' Assoċjazzjoni ta' PDP, il-Bord tad-Diretturi għandu jawtorizza ix-xiri ta' titoli meta l-valur tat-tranżazzjoni jaqbeż il-EUR 500 000.
(90)
Il-Kummissjoni tfakkar ukoll, f'konformità mad-deċiżjoni ta' ftuħ tagħha, fid-dikjarazzjoni tal-Ministru tal-Finanzi Sloven preċedenti fi tmiem it-terminu tiegħu fit-28 ta' Ottubru 2011 (jiġifieri wara li kienet ittieħdet il-miżura 4): “Bl-istabbiliment tal-kumpanija speċjali ta' ristrutturar (PDP) ipprovdejna lili ditti Sloveni sori ġodda ta' finanzjament, kapaċità u għarfien espert abbażi ta' każijiet ta' prassi tajba għar-ristrutturar tad-ditti. Adria Airways u Unior huma definittivament is-suċċessi l-iktar b'saħħithom” (36). Din id-dikjarazzjoni tista' tkun ikkunsidrata bħala evidenza indiretta għall-imputabilità tal-Ista fis-sens tal-każistika ta' Stardust Marine. L-argumenti pprovduti mis-Slovenja li din id-dikjarazzjoni għandha tittieħed fid-dawl tal-kuntest politiku ta' tmiem it-terminu tal-Ministru tal-Finanzi bħala “[dikjarazzjoni] b'saħħitha u sempliċi biżżejjed biex tkun ikkomunikata b'suċċess permezz tal-midja” ma humiex konvinċenti. Finalment, il-Kummissjoni żżid lbħala evidenza addizzzjonali indiretta l-istqarrija għall-istamġa tat-23 ta' Ġunju 2011 tal-Uffiċċju tal-Prim Ministru tas-Solvenja (ara l-premessa 88), li turi li l-Gvern Sloven kien iddeċieda li PDP tikkontribwixxi EUR 0,5 miljun għaż-żieda ta' kapital tal-2011.
(91)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-parteċipazzjoni ta' PDP fiż-żieda ta' kapital tal-2010 kienet tinvolvi riżorsi tal-Istat u li l-azzjonijiet ta' PDP huma imputabbli għall-Istat.
(92)
Fir-rigward tal-banek, il-Kummissjoni, f'konformità mad-deċiżjoni ta' ftuħ tagħha, tosserva li Albanka Vipa d.d., Unicredit Bank of Slovenia d.d. u Hypo Alpe-Adria Bank d.d. huma entitajiet purament privati. Fir0rigward ta' NLB, fiż-żmien meta ttieħdet il-miżura 4, hija kienet fil-maġġoranza tagħha proprjetà tal-Istat, jew direttament (45,62 % tal-ishma) jew indirettament permezz ta' SOD (4,07 %) u KAD (4,03 %), (37) b'KBC Bank bħala l-uniku azzjonist sinifikanti ieħor (25 %). Is-sjieda maġoritarja tal-Istat ta' NLB, li hija tradotta f'maġġoranza ta' voti fil-Bord Maniġerjali u fil-Bord Superviżorju, hija indikazzjoni tal-imputabilità tal-miżuri għall-Istat. Madankolli, mill-Artikolu ta' Assoċjazzjoni ta' NLB il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi b'ċertezza li d-deċiżjoni tagħha li tinvesti f'Adria kienet imputabbli għall-Istat. Barra minn hekk, il-Kummissjoni ma identifak l-ebda interferenza min-naħa tal-awtoritajiet pubbliċi fl-istruttura maniġerjali ta' NLB. Il-Kummissjoni ma sabet lanqas xi evidenza indiretta f'dan ir-rigward fis-sens tatl-każistika Marine Stardust. Għar-raġunijiet ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tikkunsidra li d-deċiżjoni ta' NLB li tipparteċipa fil-miżura 4 mhiex imputabbli għas-Slovenja.
(93)
Ladarba jkun kjarifikat li l-azzjonijiet ta' AUKN u PDP huma imputabbli għall-Istat, il-Kummissjoni trid tivvaluta jekk huma kienux jinvolvu vantaġġ indebitu selettiv għal Adria.
(94)
Is-Slovenja l-ewwel issostni li d-deċiżjoni tal-banke li jinvestu f'Adria kienet konkomittanti gaħd-deċiżjoni tal-Istat, li per se teskludi l-preżenza ta' vantaġġ.
(95)
Il-Kummissjoni l-ewwel tfakkar il-konklużjonijiet tagħha li Adria kienet impriża f'diffikultà fl-2011, fiż-żmien meta ngħatat il-miżura 4 (ara l-premessa 66).
(96)
Addizzjonalment, il-Kummissjoni tinnota li l-parteċipazzjoni tal-banek fl-injezzjoni ta' kapital tal-2011 kellha l-forma ta' konverżjoni f'ekwità ta' 26 % tal-pretensjonijiet eżistenti kontra Adria. Min-naħa l-oħra, l-Istat u PDP injettaw flus. Is-Slovenja targumenta li mit-total ta' EUR 19,7 miljun konvertiti f'ekwità, EUR [10-20] miljun ikunu ekwivalenti għal injezzjoni ta' flus minħabba dik il-parti tas-self kienet kompletament kollateralizzata. Skont is-Slovenja, il-banek ikunu assumewe riskji ġodda bil-konverżjoni, li tista' tidher bħala ekwivalenti għal injezzjoni ta' flus ġodda ta' EUR [10-20] miljun.
(97)
Il-Kummissjoni vvalutat l-informazzjoni pprovduta mis-Slovenja u tikkonkludili fil-fatt EUR [10-20] miljun mill-EUR 19,7-il miljun konvertiti f'ekwità kienu kollateralizzati kompletament u b'mod adegwat b'wegħdiet prinċipalment fuq inġenju tal-ajru posseduti minn Adria. Sabiex ikun stabbilit il-valur ta' dawk l-inġenji tal-ajru, Adria qgħadet fuq ir-rapport “Airport Value Reference” ippubblikat f'April 2011 mill-kumpanija indipendenti Aircraft Value Analysis Company ('AVAC'). Dan ir-rapport jipprovdi valuri kurrenti u futuri u kiri b'lokazzjoni ta' tipi differenti ta' inġenji tal-ajru, b'valur konfinali għoli jew baxx. Sabiex tivvaluta l-inġenji tal-ajru mwiegħda bħala sigurtà, intużaw valuri konsiderevolment iktar baxxi mill-valuri għolja tal-AVAC. Il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li r-rapport jikkostitwixxi bażi affidabbli biex ikun determinat il-valur tal-inġenji tal-ajru, fid-dawl tal-karattru indipendenti tal-AVAC u l-użu mifrux tiegħu fis-settur.
(98)
Madankollu, EUR [0-10] miljun ta' djun ikkonvertiti f'ekwità ma kienux kompletament kollateralizzati. Għal din il-parti, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li hija kienet ekwivalenti għal injezzjoni ta' flus u li l-banek assumew riskju ġdid. Barra minn hekk, il-patti tad-dejn li jifdal tjiebu u l-livell kumplessiv tar-riskju naqsu b'mod sinifikanti, fid-dawl li l-parti tad-dejn (mhux ikkonvertit) pendenti baqgħet bl-istess livell t' kollateral bħal qabel il-konverżjoni. Dan ir-riskju kumplessiv huwa mnaqqas ulterjorment mill-fatt li bħala prekundizzjoni għall-konverżjoni dejn għal ekwità, Adria kellha […]. Addizzjonalment, f'ċertu każijiet, il-kundizzjonijiet tad-dejn pendenti (rata tal-imgħax, skeda ta' ħlas lura, eċċ.) […].
(99)
Min-naħa l-oħra, is-Slovenja assumiet riskju sħiħ għal mill-inqas EUR 49,5 miljun minħabba li hija saret azzjonist tal-Adria biss mal-injezzjoni ta' kapital tal-2011. Il-banek assumew riskju ġdid iżda mhux fl-istess livel tas-Slovenja, fid-dawl li huma raw il-pożizzjoni tagħhom imtejba b'riżultat tal-konverżjoni tad-dejn. Abbażi ta' dan, jidher li meta l-banek iddeċiedew li jinvestu f'Adria huma kienux f'pożizzjoni komparabbli mal-Istat.
(100)
Barra minn hekk, ma jistax ikun eskluż li d-deċiżjoni tal-banek li jinvestu f'Adria kienet influwenzata mill-aġir tal-Istat. Ir-Rapport annwali ta' Adria għall-2011 jinnota li “[i]l-Gvern ta' […] is-Slovenja fformula b'mod ċar l-opinjoni tiegħu fl-20 ta' Jannar 2011 u ħa pożizzjoni dwar l-importanza ta' Adria Airways bħala t-trasportatur bl-ajru nazzjonali għall-ekonomija Slovena, iċ-ċittadini Sloveni u mistiedna minn barra. Fid-deċiżjoni tiegħu l-Gvern stipula l-pjan tiegħu għal Adria Airways biex tibqa' t-trasportatur bl-ajru nazzjonali tas-Slovenja […]”. Din id-deċiżjoni, li ttieħdet sew qabel l-adozzjoni tal-pjan ta' ristrutturar f'Seettembru 2011, setgħet iffaċilitat id-deċiżjoni tal-banek li jinvestu, fid-dawl li l-Istatvkien diġa wera' l-interss qawwi tiegġu li jappoġġa lil Adria (38).
(101)
Abbażi tal-argumenti ta' hawn fuq, il-Kummissjoni teskludi l-argumenti tas-Slovenja li l-Istat u l-banek investew fuq kundizzjonijiet pari passu.
(102)
Madankollu, il-Kummissjoni għandha tanalizza jekk l-investiment tas-Slovenja f'Adria kienx konformi mas-suq. Is-Slovenja tistqar li hija ddeċidiet li tipparteċipa fil-miżura 4 abbażi tal-pjan ta' ristruttura ta' Settembru 2011, li għandu jkun kkunsidrat bħala konformi mal-MEIP.
(103)
Il-Kummissjoni tinnotab'mod preliminari li, kuntrarjament għaż-żidiet ta' kapital preċedenti, iż-żieda fil-kapital fl-2011 twettqet mingħajr xi rapport ta' valutazzjoni. Addizzjonalment, skont il-każistika, investitur privat li jkun qed jikkontempla rikapitalizzazzjoni ta' impriża d'dejn sinifikanti kien jitlob pjan ta' ristrutturar li kapaċi jagħmel il-kumpanija vijabbli (39). Fil-każ inkwistjoni, l-awtoritajiet Sloveni jistqarru li huma ddeċidew li jipparteċipaw fiż-żieda ta' kapital tal-2011 abbażi tal-pjan ta' ristrutturar ta' Settembru 2011.
(104)
Madankollu, il-Kummissjoni diġà kkonkludiet li Adria kienet f'diffikulta fl-2011 (ara l-premessa 66). Fiha nnifisha, din tagħmilha improbabbli li l-Istat seta' jistenna li Adria tipproduċi redditu normali fuq il-kapital investit fi żmien raġonevoli. Barra minn hekk, il-Kummissjoni ssostni l-opinjoni tagħha dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ li l-pjan ta' ristrutturar ma jistax jitqies suffiċjenti biex jiġġustifika iż-żida ta' kapital tal-2011 bħala konformi mal-MEIP. Primarjament, il-pjan ta' ristrutturar (fil-verżjoni oriġinali tiegħu ta' Settembru 2011) ippreveda l-vijabilità fl-2013 b'marġni baxx ħafna ta' profitt (EBT) (ix-xenarju realistiku preveda marġni ta' profitt ta' […] % fl-2013, […] % fl-2014 u […] % fl-2015). Ir-redditu insuffiċjenti għall-azzjonisti huwa muri wkoll mill-fatt li l-pjan ippreveda livelli partikolarment baxxi ta' ekwità għall-istess perjodu, fil-firxa ta' EUR […] fl-2011 sa EUR […] fl-2015. Dan ikun ifisser li l-injezzjoni ta' kapital f'Settembru 2011 - EUR 69,7 miljun - tnaqqas b'mod sinifikanti matul il-perjodu ta' ristrutturar u għalhekk ma kienx se jwassal għal kwalunkwe redditu reali.
(105)
Is-Slovenja pprovdiet għadd ta' rapporti interim ippreparati minn Airconomy u Adria datati April-Settembru 2011 (jiġifieri datati qabel il-pjan ta' ristrutturar ta' Settembru 2011), li kellhom jinkludu l-kwantifikazzjonijiet nieqsa fil-pjan ta' ristrutturar u li apprentament kienu pprovduti lill-azzjonisti kollha ta' Adria u lill-Istat dak iż-żmien. Madankollu, il-Kummissjoni tosserva li r-rapporti interim jirreferu għall-perjodu 2011-2012, waqt li l-pjan ta' ristrutturar kien jinkludi previżjonijiet sal-2015, […]. Abbażi ta' dan, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li r-rapporti interim ma pprovdewx l-informazzjoni nieqsa neċessarja sabiex il-pjan ta' ristrutturar jissodisfa t-test tal-MEIP.
(106)
Abbażi ta' dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li ż-żieda ta' kapital tal-2011 tat vantaġġ indebitu lil Adria. Dan il-vantaġġ kien selettiv fin-natura tiegħu fid-dawl li l-uniku benefiċjarju kienet Adria.
(107)
Finalment, il-Kummissjoni trid tikkunsidra jekk il-miżura 4 kinitx probabbli li toħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni u taffetwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, billi tipprovdi lil Adria b'vantaġġ fuq il-kompetituri tagħha li mhux qed jirċievu appoġġ pubbliku. Jidher ċar li l-miżura 4 setgħet taffettwa il-kummerċ intra-UE u l-kompetizzjoni minħabba li Adria tikkompeti ma' linji tal-ajru oħra tal-UE, partikolarment mid-dħul fis-seħħ tat-tielet stadju tal-liberalizzazzjoni tat-trasport bl-ajru ('it-tielet pakkett') fl-1 ta' Jannar 1993. Addizzjonalment, għal ivvjaġġar ta' distanzi relattivament iqsar fl-UE, l-ivvjaġġar bl-ajru jikkompeti mal-ivvjaġġar bit-triq, u għaldaqstant trasportaturi bit-triq u bil-ferrovija jafu jkunu affettwati wkoll.
(108)
Għaldaqstant, il-miżura 4 ppermettiet lil Adria biex tkompli topera sabiex ma jkollhiex tiffaċċa, bħal kompetituri oħra, il-konsegwenzi li ġeneralment jirriżultaw mir-riżultato finanzjarji diffiċli tagħha.
(109)
Abbażi tal-argumenti ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura 4 kienet tinvolvi għajnuna mill-Istat għall-benefiċċju ta' Adria fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
7.2.4. Miżura 5: il-bejgħ ta' AAT fl-2010 -2011
(110)
Fid-de# ta' ftuħ tagħha, minħabba r-raġunijiet iddikjarati fil-premessi 41 u 42, il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni preliminari li l-akkwiżizzjoni ta' ishma ta' AAT minn PDP u Aerodrom Ljubljana tat vantaġġ indebitu lil Adria.
(111)
Fid-dawl tan-natura differenti tal-kontribuzzjoniijiet ta' PDP u Aerodrom Ljubljana (flus vs konverżjoni dejn għal ekwità), u fid-dawl tar-raġonament fir-rigward tal-miżura 4 (ara l-premessi minn 94 sa 101), il-Kummissjoni tikkonkludi li l-argumentazzjoni pari passu tista' tkun eskluża mill-miżura 5 mutati mutandis.
(112)
Madankollu, il-Kummissjoni għandha tivvaluta jekk id-deċiżjonijiet ta' investiment ta' PDP u Aerodrom Ljubljana kienux ekonomikalment razzjonali, fis-sens li operatur prudenti f'ekonomija tas-suq f'ċirkostanzi kumparabbli kien jaġixxi bl-istess mod. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni primarjament tosserva li l-prezz totali mħallas minn Aerodrom Ljubjana u PDP, jiġifieri EUR 14,7-il miljun, kien fil-firxa tal-valur stabbilita fir-rapport ta' valwazzjoni ta' AAT. Madankollu, il-Kummissjoni qajmet dubji dwar il-rapport ta' valwazzjoni, billi allegat li dan kellu jivvaluta l-valur ta' AAT (dak iż-żmien l-unità ta' manutenzjoni ta' Adria magħrufa bħala SVL) bħala entità awtonoma waqt li telimina s-sinerġiji intragrupp. Il-Kummissjoni nnutat wkoll li kien hemm distakk sinifikanti fiż-żmien bejn il-mument meta AAT/SVL kienet ivvalutata ([…]) u l-bejgħ ta' AAT (Novembru 2010 - Marzu 2011).
(113)
Primarjament il-Kummissjoni trid tinnota li r-rapport ta' valwazzjoni kien ippreparat minn espert indipendenti (KPMG) u ma hemm l-ebda raġuni biex temmen li l-espert ma wettaqx il-kompiti tiegħu b'indipendenza sħiħa. Fir-rigwarda tad-differenza fiż-żmien bejn il-mument tal-valwazzjoni u l-bejgħ tal-ishma, is-Slovenja spjegat li r-rapport ta' valwazzjoni kien ibbażat fuq is-sitwazzjoni finanzjarja ta' Adria fil-31 ta' Diċembru 2009, jiġifieri l-iktar dejta riċenti li kienet awditjata esternalment. Il-Kummissjoni tinnota li l-miżura 5 kienet l-ewwel implimentata f'Novembru 2010, jiġifieri inqas minn sena wara d-data ta-valur ta' AAT skont ir-rapport ta' valwazzjoni. Addizzjonalment, waqt li r-rapport ta' valwazzjoni ta' AAT jikkunsidra l-previżjonijiet negattivi ta' Adria, huwa ivvaluta fid-dettal is-segment tan-negozju tas-servizzi ta' manutenzjoni, tiswija u tiġdid u kkonkluda li x-xejra negattiva tal-kumpanija ma kinitx tapplika għal AAt u li AAT kienet tikkostitwixxi unità profittabbli. Barra minn hekk, valutazzjoni dettaljata tar-rapport ta' valwazzjoni uri li huwa vvaluta AAT/SVL bħala unità tan-negozju separata mingħajr ma kkunsidra realment is-sinerġiji potenzjali ma' Adria. F'dan ir-rigward, jidher li r-rapport ta' valwazzjoni tħejja fi żmien meta kien magħruf li AAT se tibda tagħmel servizzi ta' manutenzzjoni, tiswija u tiġdid għal klijenti esterni oħra, notevolment Spanair, li eventwalment tieħu post Adria bħall-klijent prinċipali ta' AAT. Abbażi ta' dan ta' hawn fuq, fid-dawl li r-rapport inkluda l-aħħar dejta finanzjarja awditjata disponibbli dwar AAT, li kien preparat minn espert indipendenti u li kien ibbażat b'mod inkredibbli fuq l-aspetti kollha relevanti għan-negozju, l-użu tiegħu bħala referenza għall-miżuri inkwistjoni huwa aċċttabbli. Finalment, minkejja li minnu li l-kriżi kienet għadha ma għaddietx, jidher li l-2009 kienet is-sena meta l-ekonomija Slovena intlaqtet l-iktar. Fil-fatt, f'Novembru 2010 meta PDP u Aerodrom Ljubljana ddeċiedew li jixtri AAT, il-previżjonijiet tat-tkabbir tal-PDG għas-Slovenja għall-2010, l-2011 u l-2012 kienu maru lura għal ċifri pożittivi (1,1 %, 1,9 % u 2,6 % rispettivament). (40) F'dawn iċ-ċirkostanzi, investitur privat mhux neċessarjament kien jagħmel valwazzjoni ġdida għax kien ikun jista' jassumi li r-rapport ta' valwazzjoni bbażat fuq iċ-ċifri tal-2009, kien jipprovi ħarsa akkurata fuq in-negozju.
(114)
Iktar importanti minn hekk, is-Slovenja pprovdiet evidenza li turi li AAT kienet profittabbli, ma kellha l-ebda dejn pendenti u d-dejn tagħha setgħa jkun sservizzjat mill-profitti tagħha fiż-żmien meta twettqet il-miżura 5. Addizzjonalment, is-Slovenja pprovdiet l-previżjonijiet ta' AAT sal-2014, li juru li AAT se tagħmel profitti wara t-taxxa ta' EUR […] fl-2010 u se tibqa' profittabbli minn hemm 'il quddiem, sakemm tilħaq profitti ta' madwar EUR […] fl-2014. Jidher li dawn il-previżjonijiet kienu disponibbli għal PDP u Aerodrom Ljubljana meta huma għamlu d-deċiżjonijiet ta' investiment tagħhom.
(115)
Is-Slovenja pprovdiet ukoll evidenza li Aerodrom Ljubljana ħadet id-deċiżjoni tagħha biex tinvesti f'AAT abbażi ta' kunsiderazzjonijiet ekonomiċi. F'Awwissu u Settembru 2010, il-Bord Maniġerjalu u dak Superviżorju ta' Aerodrom Ljubljana vvalutaw il-possibilità li jakkwistaw ishma f'AAT, Aerodrom Ljubljana vvalutat il-konvenjenza li teħles għadd ta' pretensjonijiet pendenti kontra Adria fid-dawl tal-patti tal-operazzjoni, li kienet tinkludi redditu fiss ta' 8 % fuq ishma preferenzjarji tal-AAT, […]. Minkejja valwazzjoni oħra ssuġġeriet prezz iktar baxx għall-ishma, il-Bord Superviżorju ta' Aerodrom Ljubljana kkonkluda li l-patti tal-konverżjoni ([…]) kienu jiġġustifikaw prezz ogħla tal-ishma.
(116)
Dwar it-tieni stadju tal-bejgħ ta' AAT, il-minuti tal-laqgħa tal-Bord Superviżorju ta' Aerodrom Ljubljana tal-21 ta' Jannar 2011 jindikaw li l-vantaġġi u l-iżvantaġġi ta' prezzijiet differenti tal-ishma u it-tmiem tal-opzjoni put ta'Aerodrom Ljubljana kienu diskussi. Partikolarment, l-opzjoni put tneħħiet meta kienu akkwiżiti l-ishma ordinarju kmieni fl-2011, iżda, madankollu, il-Bord superviżorju ta' Aerodrom Ljubljana kkonkluda li kien ekonomikament razzjonali jagħmel dan għax għal tneħħija tal-opzjoni put Aerodrom Ljubljana rnexxiela tikseb koġestjoni igwali ta' AAT minkejja li għandha inqas ishma minn PDP. Addizzjonalment, il-Bord Superviżorju nnota li ix-xiri ta' AAT ikollu impatt pożittiv għal Aerodrom Ljubljana: jekk Adria kella tieqaf topera, dan kien inaqqas id-dħul stmat tal-ajruport fl-2011 b'[…] %.
(117)
Is-Slovenja pprovdiet ukoll evidenza li l-ġestjoni ta' PDP iddeċidiet li takkwista l-ishma preferenzjali u l-ishma ordinarji ta' AAT abbażi ta' raġunijeit ekonomiċi razzjonali. Fil-fatt, il-minuti tal-laqgħat maniġerjali ta' PDP juru li hija wettqet il-valwazzjoni proprja tagħha, li tissuġġerixxi prezz ta' madwar EUR […] u EUR […], fil-firxa tar-rapport u l-valwazzjoni msemmi fil-premessa 34. Minkejja r-rata ta' redditu interna tal-investiment ta' PDP jammonta għal […] %, PDP irnexxiela tikseb kundizzjonijiet aħjar minn AAT, inkluż dividend fiss ta' 8 %.
(118)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li d-deċiżjonijiet ta' PDP u Aerodrom Ljubljana li jipparteċipaw fil-miżura 5 ma kienux jinvolvu vantaġġ indebitu għal Adria, ladarba iż-żewġ investituri aġixxew bħal operaturi prudenti tas-suq u adottaw lid-deċiżjonijiet ta' investiment tagħhom fuq bażijiet ekonomiċi sodi. Għalhekk mhux neċessarju li jkun ivvalutat jekk il-bqija tal-kundizzjonijiet kumulativi tal-Artikolu 107(1) TFUE humiex sodisfatti.
7.3. Konklużjonijiet rigward l-eżistenza ta' għajnuna
(119)
Fuq naħa, għar-raġunijiet imsemmija hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri 1, 2, 3 u 5 ma kienux jinvolvu għajnuna mill-Istat lil Adria.
(120)
Min-naħa l-oħra, kif spjegat fit-taqsima 7.2.3, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-miżura 4 involviet għajnuna mill-Istat u għalhekk se tivvaluta l-legalità u l-kompatibbiltà tagħha mas-suq intern.
7.4. Il-Legalità tal-għajnuna - il-miżura 4
(121)
L-Artikolu 108(3) TFUE jiddikjara li Stat Membru ma jdaħħal miżura ta' għajnuna fis-seħħ qabel ma l-Kummissjoni tkun adottat deċiżjoni li tawtorizza din il-miżura. Il-Kummissjoni tosserva li s-Slovenja pparteċipat fl-injezzjoni ta' kapital tal-2011 (il-miżura 4) mingħajr ma nnotifikat lill-Kummissjoni għall-approvazzjoni. Il-Kummissjoni jiddispjaċiha li s-Slovenja ma kkonformatx mal-obbligu ta' waqfien u għalhekk ivvjolat l-obbligu tagħha skont l-Artikolu 108(3) TFUE.
7.5. Il-Kompatibilità tal-għajnuna - il-miżura 4
(122)
Is-Slovenja tikkunsidra li jekk il-Kummissjoni kellha ssib għajnuna mill-Istat fil-miżura 4 hija tkun kompatibbli mas-suq intern abbażi tal-Artikolu 107(3)(c) TFUE, u partikolarment bħala għajnuna ta' ristrutturar skont il-Liji gwida R&R.
(123)
L-Artikolu 107(3)(c) TFUE jiddikjara li għajnuna tista' tkun awtorizzata fejn tingħata biex tippromwovi l-iżvilupp ta' ċerti setturi ekonomiċi u fejn din l-għajnuna ma taffetwax b'mod negattiv il-kundizzjonijiet kummerċjali sa tali punt li jmur kontra l-interess komuni. Kif indikat fid-deċiżjoni ta' ftuħ, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-kompatibbiltà tal-miżura 4 tista tkun ivvalutata biss skont l-Artikolu 107(3)(c)TFUE, partikolarment skont id-dispożizzjonijiet dwar l-għajnuna għar-ristrutturar tal-Liji gwida R&R.
7.5.1. Eliġibbiltà
(124)
Skont il-punt 33 tal-Linji gwida R&R, intrapriżi f'diffikultà fit-tifsira tal-punti 9 sa 13 tal-Linji gwida R&R biss huma eliġibbli biex jirċievu għajnuna ta' ristrutturar. F'dan is-sense, il-Kummissjoni diġà kkonkludiet li Adria kienet impriża f'diffikultà fl-2011, fiż-żmien meta ngħatat il-miżura 4 (ara l-premessa 66).
(125)
Il-punt 12 tal-Linji gwida R&R jiddikjara li intrapriża maħluqa ġdida mhiex elliġibli għal għajnuna ta' salvataġġ jew ristrutturar anki jekk il-pożizzjoni finanzjarja inizjali tagħha mhux soda. Fil-prinċipju intrapriża hij akkunsidrata bħala maħluqa ġdida għall-ewwel thleit snin wara l-bidu tal-operazzjonijiet fil-qasam rilevanti ta' attività. Adria kienet fundata fl-1961 u ma tistax tkun ikkunsidrata bħala intrapriża maħluqa ġdida. Barra minn hekk, Adria ma tappartjenix għal grupp tan-negozju fis-sens tal-punt 13 tal-Linji gwida R&R.
(126)
Għaldaqstant il-Kummissjoni tikkonkludi li Adria hija eliġibbli għal għajnuna ta' ristrutturar.
7.5.2. Is-Restawr ta' vijabilità fit-tul
(127)
Skont il-punt 34 tal-Linji gwida R&R, l-għotja ta' għajnuna għar-ristrutturar għandha tkun kundizzjonali għall-implimentazzjoni ta' pjan ta' ristrutturar li għandu jkun endorsjat mill-Kummissjoni fil-każijiet kollha ta' għajnuna individwali. Il-punt 35 jispjega li l-pjan ta' ristrutturar, li d-durata tiegħu trid tkun l-iqsar possibbli, jridi jirrestawra l-vijabilitàfit-tul tal-intrapriża fi żmien raġonevoli u abbażi ta' assunzjonijiet realistċi rigward il-kundizzjonijiet operatorji futuri.
(128)
Skont il-punt 36 tal-Linji gwida R&R, il-pjan irid jiddeskrivi ċ-ċirkostanzi li wassku għad-diffikultajiet tal-kumpanija u jikkunsidra l-istat preżenti u l-prospetti futuri tas-suq fl-aħjar xenarju, l-agħar xenarju u fix-xenarju bażi.
(129)
Il-pjan għandu jipprovdi għal bidla li tippermetti li l-kumpanija, wara li tlesti r-ristrutturar, tkopri l-kostijiet kollha inkluż id-deprezzamentu l-imposti finanzjarji. Ir-redditu mistenni fuq il-kapital għandu jkun għoli biżżejjed biex jippermetti l-intrapriża ristrutturata biex tikkompeti fis-suq fuq il-merti tagħha stess (il-punt 37 tal-Linji gwida R&R).
(130)
Kif indikat fid-deċiżjoni ta' ftuħ, il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk il-pjan ta' ristrutturar kienx suffiċjentament solidu sabiex jirrestawra l-vijabilità fit-tul ta' Adria, minħabba li wħud mill-previżjonijiet tiegħu dehru li kienu bbażati fuq assunzjonijiet mhux kwantifikati, inċerti u mhux ċari. Addizzjonalment, il-Kummissjoni kienet inċerta dwar jekk il-kumpanija se tikseb vijabilità sa tmiem l-2013, kif indikat fil-pjan ta' ristrutturar oriġinali.
(131)
Matul il-proċedura ta' investigazzjoni formali, is-Slovenja ppreżentat għadd ta' aġġornameni għall-pjan ta' ristrutturar. Skont l-pjan aġġornat, Adria se tirritorna għall-vijabilità fl-2014 jew l-2015. Id-durata tar-ristrutturar hija għaldaqstant massim ta' ħames snin, f'konformità mal-każ prattiku preċedenti fis-settur tat-trasport bl-ajru tal-passiġġieri. (41) Barra minn hekk il-Kummissjoni tosserva li speċjalment fis-settur tat-trasport bl-ajru fiċ-ċirkostanzi ekonomiċi attwali, l-istabilizzazzjoni tal-prestazzjoni operazzjonali u tas-servizzi trid tinkiseb sabiex tkun żgurata l-vijabilità fit-tul bħala bażi solida għat-tkabbir futur u mhux biss bidla fuq żmien qasir, li fin-natura tagħha tieħu bosta snin.
(132)
Il-pjan ta' ristrutturar jissottolinja li l-għan prinċipali tal-proċess ta' ristrutturar ta' Adria huwa l-vijabilità fit-tul, li l-għan primarju tagħha huwa li tadotta strateġija ċara u orjentazzjoni tas-suq b'bosta objettivi ewlenin: saħħa finanzjarja miżjuda u le-bda telf mill-2013 'il quddiem, tnaqqis fil-kostijiet ta' kumplessità u l-kisba ta' propożizzjoni ta' bejgħ unika kompetittiva u sostenibbli. Skont il-pjan, bil-kisba ta' dawn l-objettivi, il-kumpanija […].
(133)
Il-pjan ta' ristrutturar jiddeskrivi wkoll iċ-ċirkostanz li wasslu għad-diffikultajiet ta' Adria, li prinċipalment kienu kkawżati mill-kriżi finanzjarja globali, id-daqs żgħir tas-suq primarju ta' Adria (is-Slovenja u l-pajiżi ġirien), il-kapaċità baxxa tal-flotta tagħha (prinċipalment inġenji tal-ajru CRJ200), […].
(134)
Barra min hekk, il-pjan ta' ristrutturar jinkludi ix-xenarji fl-aħjar każ, fl-agħar każ u fil-każ bażi kif ukoll analiżi tar-risji li jista' jkollha impatt fuq ir-ristrutturar ta' Adria, bħal pereżempju bidliet fil-prezz tal-fjuwil, riskju li joħroġ mill-bidliet fir-rta ta' skampju tal-valuta jew riskji potenzjali dwar il-flotta. Fil-każijiet kollh aAdria hija mistennija tirritorna għall-vijabilità sa tmiem il-perjodu ta' ristrutturar. Skont ix-xenarju tal-każ bażi, Adria hija msitennija tikseb marġni tal-profitt nett ta' […] % fl-2014 u ta' […] % fl-2015, proporzjon tad-dejn mal-ekwità ta' […] fl-2014 u ta' […] fl-2015; u proporzjoni ta' redditu fuq l-ekwità ta' […] % fl-2014 u ta' […] % fl-2015. Skont ix-xenarju tal-agħar każ, il-marġni tal-profitt nett jinqos għal […] % fl-2014 u għal […] % fl-2015, proporzjon tad-dejn mal-ekwità jogħla għal […] fl-2014 u għal […] fl-2015, waqt li l-proporzjoni ta' redditu fuq l-ekwità ikun ta' […] % fl-2014 u ta' […] % fl-2015.
(135)
Il-mira prinċipali tal-pjan hija r-ristrutturar u t-tnaqqis tan-netwerk ta' Adria, li kienet qed tagħmel telf minħabba sovrakapaċità fil-flotta, persunal li jtir u persunal ieħor. Sabiex jagħmel dan, il-pjan ta' ristrutturar jipprevedi tnaqqsi sinifikanti ta' rottot u frekwenzi, kif ukoll flotta mnaqqsa u iktar effiċjenti fl-użu tal-fjuwil li tikonsisti minn […] nġenju tal-ajru sal-2015 ([…]), prinċipalment […].
(136)
Il-pjan ta' ristrutturar jipprevedi l-għeluq ta' [..] rottot u tnaqqis addizzjonali tal-frekwenzi. L-għadd ta' rottot skedati jonqos ukoll b'mod sinifikanti biex jilħaq […] fl-2015, Kumplessivament, matul il-perjodu ta' ristrutturar, Adria tkun naqqset il-kapaċità tagħha bi [11-14] % f'termini ta' ASK (42).
(137)
Il-miżuri ta' ristrutturar previsti fil-pjan fir-rigwarda tat-tnaqqis tal-kostijiet (pereżempju […], eċċ.) u ż-żidiet fid-dħul ((pereżempju […], eċċ.) huma pass addizzjonali fid-direzzjoni t-tajba biex tinkiseb vijabilità iktar sostenibbli. Addizzjonalment, il-miżuri addizzjonali ta' ristrutturar (ara l-premessa 31) jipprevedu dħulijiet miżjuda u kostijiet imnaqqsa b'effett pożittiv totali ta' EUR […] fl-2014 u EUR […] fl-2015, biex b'hekk isaħħu r-ritorn għall-vijabbilta' ta' Adria. Il-Kummissjoni hija għalhekk tal-opinjoni li fid-dawl li l-inizjattivi dwar it-tnaqqis tal-kostijiet u ż-żidiet tad-dħul huma kapċi jippermettu lil Adria tikseb ir-ritorn għall-vijabbilta' fit-tul sal-2015.
(138)
Addizzjonalmeny, l-evidenza pprovduta mis-Slovenja turi li Adria fil-preżent tinsab fit-triq it-tajba biex tilħaq il-biċċa l-kbira tal-objettivi ffissati fil-pjan ta' ristrutturar, li huwa indikatur addizzjonali tal-affidabilità tal-pjan.
(139)
Fir-rigward tar-ritorn għall-vijabbilta', abbażi tal-aġġornamenti għall-pjan ta' ristrutturar ippreżentat mis-Slovenja, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-impatt tal-miżuri differnti gġar-ristrutturar huwa debitament kwantifikat u l-vijabilità hija prevista f'livelli adegwati fix-xenarji kollha gaħll-perjodu kollu ta' ristrutturar sal-2014 u l-2015. Għalhekk, fid-dawl tal-miżuri ta' ristrutturar sinifikanti meħuda u l-progress li sar sa issa, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-pjan ta' ristrutturar se jippermetti lil Adria tirristawra l-vijabilità fit-tul tagħha fi żmien raġonevoli.
7.5.3. L-evitar ta' distorsjonijiet mhux dovuti tal-kompetizzjoni (miżuri ta' kumpens)
(140)
Skont il-punt 38 tal-Linji gwida R&R, miżuri ta' kumpens għandhom jittieħdu sabiex ikun żgurat li l-effetti avversi fuq il-kundizzjonijiet kummerċjali jkunu minimizzati kemm jista' jkun possibbli. Dawn il-miżuri jistgħu jinkludu ċessjoni ta' assi, tnaqqis fil-kapaċità jew preżenza fis-suq u tnaqqis ta' ostakoli għad-dħul fis-swieq ikkonċernati (il-punt 39 tal-Linji gwida R&R).
(141)
F'dan ir-rigward, l-egħluq ta' attivitajiet li jagħmlu telf li fi kwalunkwe każ ikun neċessarju biex tkun restawrata l-vijabilità mhux se jkun ikkunsidrat bħala tnaqqsi tal-kapaċità jew preżenza tas-suq għall-iskop tal-valutazzjoni tal-miżuri ta' kumpens (il-punt 40 tal-Linji gwida R&R)
(142)
Is-Slovenja tipproponi l-miżuri ta' kumpens segwenti għal-Adria: a) […] rottot skedati, b) ċediment ta' slotts f'bosta ajruporti, inkluż ajruporti kordinati, c) tnaqqis tal-flotta, u d) il-bejgħ ta' AAT.
(143)
Is-Slovenja pprovdiet evidenza li turi li r-rottot ikkanċellati fil-pjan ta' ristrutturar kienu profittabbli abbażi tal-marġini ta' kontribuzzjoni C1, li jsegwi l-prattika tal-Kummissjoni f'każijiet preċedenti. (43) Fil-fatt, il-marġini ta' kontribuzzjoni C1 jikkunsidra l-kostijiet tat-titjieriet, tal-passiġġieri u ta' distribuzzjoni (jiġifieri l-kostijiet varjabbli) attribwibbli għal kull rotta individwali. Għalhekk, ir-rottot kollha li għandhom kontribuzzjoni C1 pożittiva jiġġeneraw dħul suffiċjenti biex mhux biss ikopru l-kostijiet varjabbli ta' rotta iżda wkoll jikkonribwixxu għall-kostijiet fissi tal-kumpanija. Min-naħa tal-Kummissjoni, il-marġini ta' kontribuzzjoni C1 jidher li hu ċifra xierqa għall-valutazzjoni ta' jekk rotta partikolari tikkontribwixxix għall-profitabbiltà tal-linja tal-ajru.
(144)
Fir-rigward tal-kapaċità, il-pjan ta' ristrutturar jipprovdi li l-kapaċità totali tal-kumpanija kienet […] ASK fl-2011, waqt li fi tmiem tal-perjodu ta' ristrutturar fl-2015, il-kapaċità ta' Adria mistennija tkun madwar […]ASK, jiġfieri tnaqqis ta' madwar [11-14] %. Meta jkunu esklużi rottot b'kontribuzzjoni C1 negattiva, din iċ-ċifra tonqos għal [6-8] %.
(145)
Barra minn hekk il-Kummissjoni tosserva li b'riżultat yal-alterazzjonijeit għar-rotta tan-netwerk, Adria rrilaxxat bosta slotts fl-ajruporti, li xi wħud minnhom huma ajruporti kordinati (44) bħal pereżempju Dublin u Copenhagen. Dawn is-slotts jippermettu lil linji tal-ajru kompetituri biex jopera ċertu rottot biex ikabbru l-kapaċità tagħhom.
(146)
Finalment, fir-rigward ta' tnaqqis tal-flotta, il-Kummissjoni tinnota li Adria naqset il-flotta tagħha minn […] inġenju tal-ajru fl-2011 għal […] inġenju tal-ajru, li skont il-pjan ta' ristrutturar għandha tibqa' mhux mibdula sa tmiem il-perjodu ta' ristrutturar fl-2015. Fir-rigward tal-bejgħ ta' AAT, il-Kummissjoni tikkunsidra li din il-miżura hija aċettabbli bħala miżura ta' kumpens, partikolarment fid-dawl tal-konklużjoni milħuqa fil-premessa 118 li hija ma tinvolvix għajnuna mill-Istat.
(147)
Meta tivvaluta jekk il-miżuri ta' kumpens humiex xierqa, il-Kummissjoni se tikkunsidra l-istruttura tas-suq u l-kundizzjonijiet ta' kompetizzjoni biex tiżgura li kwalunkwe tali miżura ma twassalx għal deterjorament fl-istruttura tas-suq (il-punt 39 tal-Linji gwida R&R)). Il-miżuri ta' kumpens għandhom ikunu proporzjonali mal-effetti distorsivi tal-għajnuna u, partikolarment, mad-daqs u l-importanza relattiva tal-impriża fuq is-suq jew sweiq tagħha. Il-grad ta' tnaqqis għandi jkun stabbilit skont il-każ (il-punt 40 tal-Linji Gwida ta' R&R).
(148)
Il-Kummissjoni l-ewwek tinnota li Adria għandha sehem tas-suq mill-kapaċità produttiva u output tal-industrija kollha tal-Unjoni (f'termini ta' passiġġieri) ta' 0,5 % biss (1,1,7 miljun passiġġier fl-2011). Għal trasportatur żgħir bħal Adria, flotta ulterjuri u tnaqqis fil-kapaċità jista' jkollhom effett negattiv fuq il-vijabilità tagħha, mingħajr ma jipprovdu xi opportunitajiet tas-suq sinifikanti għall-kompetituri.
(149)
Fir-rigward tal-iktar parti importanti tal-miżuri ta' kumpens, it-tnaqqis fil-kapaċità, il-Kummissjoni tikkunsidra tnaqqis fir-rottot profittabli ta' madwar [6-8] % bejn l-2011 u l-2015 bħala suffiċjenti, partikolarment met amqabbla ma' każijiet oħra ta' ristrutturar tal-linji tal-ajru. (45) Dan it-tnaqqis fil-kapaċità fuq rottot profittabbli huwa ogħla minn dak fil-każ tal-Air Malta. Barra minn hekk, it-tnaqqsi kumplessiv fil-kapaċità ta' [11-14] % huwa simili għat-tnaaqis ta' 15 % aċċettat fil-każ tal-Austrian Airlines (46).
(150)
Finalment, il-Kummissjoni tosserva li s-Slovenja hija żona assisti għal skopijiet ta' għajnuna għall-investiment reġjonali skont l-Artikolu 107(3)(a) TFUE (47). Skont il-punt 56 tal-Linji gwida R&R, “il-kundizzjonijiet biex tkun awtorizzata għajnuna [f'żoni assistiti] jistgħu jkunu inqas stretti fir-rigward tal-implimentazzjoni ta' miżuri ta' kumpens u d-daqs tal-kontribuzzjoni tal-benefiċjarju. Jekk iġġustifikata bi ħtiġijiet ta' żvilupp reġjonali, f'każijiet fejn tnaqqis fil-kapaċità jew preżenza fis-suq jidhru li jkunu l-iktar miżura xierqa biex tkun evitata distorsjoni indebita tal-kompetizzjoni, it-tnaqqis meħtieġ ikun iżgħar f'żoni assistiti minn dak f'żoni mhux assistiti”.
(151)
F'dan l-isfond, il-Kummissjoni tikkunsdira li l-miżuri ta' kumpens proposti mis-Slovenja huma suffiċjenti u proporzjonati skont il-Linji gwida R&R sabiex jiżguraw li l-effetti avversi fuq il-kundizzjonijiet kummerċjali li jirriżultaw mill-għoti ta' għajnuna għar-ristrutturar lil Adria huma minimizzati kemm jista' jkun possibbli.
7.5.4. Għajnuna limitata għall-minimu (kontribuzzjoni proprja)
(152)
Skont il-punt 43 tal-Linji gwida R&R, sabiex ikun illimitat l-ammont tal-għajnuna għall-minimu neċessarju tal-kostijiet ta' ristrutturar, kontribuzzjoni sinifikanti għar-ristrutturar mir-riżorsi proprji tal-benefiċjarju hija neċessarja. Din tista' tinkludi l-bejgħ ta' assi li mhumiex essenzjali għas-sopravivenza tal-impriża, jew finanzjament estern bil-kundizzjonijiet tas-suq.
(153)
Il-Kontribuzzjoni proprja trid tkun reali, jiġifieri, reali, eskluż il-profitti kollha bħal fluss ta' flus (il-punt 43 tal-Linji gwida R&R). Fiha nnifisha, il-kontribuzzjoni proprja ma għandhiex tinkludi kwalunkwe għajnuna mill-Istat ulterjuri. Għal intrapriżi kbar, il-Kummissjoni ġeneralment tikkunsidra kontribuzzjoni ta' mill-inqas 50 % tal-kostijiet ta' ristrutturar bħala xierqa. Madankollu, f'ċirkostanzi eċċezzjonali u f'każijiet ta' diffikulta kbira, il-Kummissjoni tista' taċċetta kontribuzzjoni iktar baxxa (il-punt 44 tal-Linji gwida R&R).
(154)
Fid-dawl tal-kostijiet totali ta' ristrutturar ta' […], il-kontribuzzjoni proprja proposta ta' Adria hija magħmula minn EUR […], jiġifieri madwar [50-54] % tal-kostijiet totali ta' ristrutturar. Il-kontribuzzjoni proprja tinqasam kif ġej skont il-pjan ta' ristrutturar:
(a)
[…].
(b)
It-totalità tal-bejgħ ta' AAT (jiġifieri EUR 14,7-il miljun).
(c)
It-totalità tal-konverżjoni tad-dejn għal ekwità mwettqa mill-banek skont il-miżura 4 (EUR 19,7-il miljun).
(155)
Fir-rigward tal-punt (a) tal-premessa 154, il-Kummissjoni tikkunsidra li dawn il-miżuri huma aċċettabbli u jidhru ġustifikati bħala kontribuzzjoni proprja. Ili-biċċa l-kbira tal-assi fir-realtà nbigħu u għalhekk ir-rikavat li jirriżulta mill-bejgħ ċarament jista' jkun mgħadud bħala kontribuzzjoni proprja. Addizzjonalment, is-Slovenja pprovdiet evidenza li l-bqija tal-assi huma fil-preżent fil-proċess li jinbigħu u li l-valur tagħhom kien determinat skont valwazzjoni esterni, inkluż il-valwazzjoni AVAC fil-każ tal-inġenji tal-ajru (ara l-premessa 97).
(156)
Fir-rigward tal-punt (b) tal-premessa 154, ladarba l-Kummissjoni fil-premessa 118 ikkonkludiet li l-miżura % ma tinvolvix għajnuna mill-Istat, jidher li jkun raġonevoli li wieħed jikkunsidra li r-rikavat mill-bejgħ ta' AAT għandu jkun ikkunsidrat bħala element ta' kontribuzzjoni proprja.
(157)
Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-konverżjoni tad-dejn għal ekwità msemmija fil-punt (c) tal-premessa 154, is-Slovenja tikkunsidra li l-konverżjoni totali ta' dejn għall-ekwità mwettqa mill-banek fil-miżura 4 għandha tgħodd bħala kontribuzzjoni proprja. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-konverżjoni ta' dejn mhux garantit notmalment ma turix il-kunfidenza tas-suq fil-kumpanija, minħabba li l-kredituri mhux garantiti ma jassumux riskji ġodda relatati mal-implimentazzjoni tal-pjan ta' ristrutturar. Madankollu, fil-każ ta' Adria, is-Slovenja uriet li d-dejn konvertit f'ekwità kien kompletament kollateralizzat sa punt sinifikanti, jiġifieri EUR [10-20] miljun minn total ta' EUR 19,7-il miljun (ara l-premessa 97). Għaldaqstant, li kieku Adria kienet likwidata, il-banek kien ikollom jirkupraw l-ammont kompletament kollateralizzat. Minn dan joħroħ li l-banek ċedew pretensjoni totalment kollateralizzata, li kienu jkunu jistgħu jirkupraw kompletament, u ssostitwewha b'ekwità ta' Adria b'valur ekwivalenti. Għalhekk, il-banek assumew riskju ġdid billi kkonvertew id-dejn f'ekwità għal mill-inqas [10-20] miljun, ladarba ma għandhom l-ebda ċertezza li l-investiment f'Adria se jkun profittabbli.
(158)
Abbażi ta' dan, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-konverżjoni tad-dejn għall-ekwità tas-self kompletament kollateralizzat, jiġifieri EUR [10-20] miljun, hija aċċettabli bħala kontribuzzjoni proprja.
(159)
Fil-kunsiderazzjoni ta' dak li ntqal hawn fuq, il-livell ta' kontribuzzjoni proprja ta' Adria jilħaq EUR […] jew [46-48] % tal-kostijiet ta' ristrutturar. Għal ditta kbira bħal Adria, il-livell ta' kontribuzzjoni proprja normalment għandu jkun ta' 50 %. Madankollu, skont il-punt 56 tal-Linji gwida R&R, il-Kummissjoni tista' tkun inqas stretta fir-rigward tad-daqs tal-kontribuzzjoni proprja f'żoni assistiti, kif kien il-każ tas-Slovenja fiż-żmien meta l-miżuri kienu pprovduti (ara l-premessa 150). F'każijiet preċedenti bħal tal-Air Malta, il-Kummissjoni aċċettat livell ta' kontribuzzjoni proprja ta' madwar 45 %.
(160)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkunsidra li r-rekwiżiti tal-punt 43 tal-Linji gwida R7R kienu sodisfatti.
7.5.5. Il-prinċipju “ta' darba u għall-aħħar darba”
(161)
Fl-aħħar nett, l-għjnuna trid tirrispetta il-punt 73 tal-Linji gwida R&R, li jipprovdi li kumpanija li tkun ipprovdiet għajnuna ta' salvataġġ u ristrutturar fl-aħħar għaxar snin mhiex eliġibbli għal għajnuna ta' salvataġġ jew ristrutturar (il-prinċipju “ta' darba u għall-aħħar darba”).
(162)
Ladarba l-miżuri 1, 2, 3 u 5 ma jinvolvux għajnuna mill-Istat u ladarba jidher li Adria ma bbenefikatx minn għajnuna ta' salvataġġ jew ristrutturar fl-aħħar għaxar snin, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-prinċipju “ta' darba u għall-aħħar darba” huwa rrispettat fir-rigward tal-miżura 4.
7.6. Konklużjonijiet fir-rigward tal-miżura 4
(163)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummisjoni issib li fl-2011 is-Slovenja implimentat illegalment injezzjoni ta' kapital favur Adria, bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Madankollu, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-miżura u l-pjan ta; ristrutturar jissodisfaw il-kundizzjonijiet meħtieġa mill-Linji gwida R&R. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkunsidra l-għajnuna kompatibbli mas-suq intern.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI
Artikolu 1
Iż-żidiet ta' kapital ta' Adria Airways d.d. fl-2007, l-2009 u l-2010, li r-Repubblika tas-Slovenja implimentat lil Adria Airways d.d., ma jikkostitwixxux għajnuna fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
L-akkwiżizzjoni ta' Adria Airways Tehnika d.d. minn DPD u minn Aerodrom Ljubljana d.d. fl-2010 u l-2011 ma titkkostitwixxix għajnuna fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
L-injezzjoni ta' kapital ta' EUR 50 miljun favur Adria Airways d.d, li r-Repubblika tas-Slovenja implimentat fl-2011 tikkostitwixxi għajnuna fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Din l-għajnuna hija kompatibbli mas-suq intern fit-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 3
Din id-deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tas-Slovenja.
Magħmul fi Brussell, id-9 ta' Lulju 2014.