NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 813/2013
ze dne 2. srpna 2013,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES by měla Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný podíl na trhu, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení o energetické účinnosti kotlů byla stanovena směrnicí Rady 92/42/EHS ze dne 21. května 1992 o požadavcích na účinnost nových teplovodních kotlů na kapalná nebo plynná paliva (2).
(3)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu zavede Komise ve vhodných případech prováděcí opatření pro výrobky s vysokým potenciálem pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, což zahrnuje topná zařízení a zařízení pro ohřev vody.
(4)
Komise vypracovala přípravnou studii analyzující technické, environmentální a hospodářské aspekty ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (vytápění a ohřev vody), které se obvykle používají v Unii. Studie byla zpracována ve spolupráci se zúčastněnými a dotčenými stranami z Unie i ze třetích zemí a její výsledky byly zveřejněny.
(5)
Environmentálními aspekty ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů, které jsou považovány za významné pro účely tohoto nařízení, jsou spotřeba energie ve fázi jejich používání a (u ohřívačů s tepelným čerpadlem) hladina akustického výkonu. U ohřívačů využívajících fosilní paliva byly navíc mezi významné environmentální aspekty zařazeny také emise oxidů dusíku, oxidu uhelnatého, částic a uhlovodíků.
(6)
Není účelné určovat požadavky na ekodesign pro emise oxidu uhelnatého, částic a uhlovodíků, protože dosud nejsou k dispozici žádné vhodné evropské metody měření. S cílem vyvinout takové metody měření Komise pověřila evropské normalizační organizace, aby během přezkumu tohoto nařízení zvážily požadavky na ekodesign pro tento typ emisí. Dokud nevstoupí v platnost odpovídající požadavky Unie na ekodesign, mohou zůstat zachovány nebo být zavedeny vnitrostátní právní předpisy s požadavky na ekodesign pro emise oxidu uhelnatého, částic a uhlovodíků z ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů. Ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/142/ES ze dne 30. listopadu 2009 o spotřebičích plynných paliv (3), jež omezují množství spalin produkovaných spotřebiči plynných paliv s ohledem na zdraví a bezpečnost, nejsou dotčena.
(7)
Přípravná studie ukazuje, že požadavky týkající se jiných parametrů ekodesignu uvedených v části 1 přílohy I směrnice 2009/125/ES nejsou v případě ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů potřebné. Zejména emise skleníkových plynů v souvislosti s chladivy využívanými v ohřívačích s tepelnými čerpadly pro vytápění dnešního evropského fondu budov se nejeví jako významné. Při přezkumu tohoto nařízení bude znovu posouzena vhodnost určení požadavků na ekodesign pro tyto skleníkové plyny.
(8)
Oblast působnosti tohoto nařízení by měla zahrnovat kotlové ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů a ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem, které dodávají teplo do teplovodních systémů ústředního topení za účelem vytápění vnitřních prostorů, a kotlové kombinované ohřívače a kombinované ohřívače s tepelným čerpadlem, které dodávají teplo do teplovodních systémů ústředního topení za účelem vytápění vnitřních prostorů i teplo pro dodávku teplé pitné a užitkové vody. Tyto ohřívače jsou navrženy tak, aby využívaly plynná nebo kapalná paliva, včetně paliv z biomasy (jestliže netvoří hlavní podíl), elektřinu a teplo okolního prostředí nebo odpadní teplo.
(9)
Ohřívače navržené pro využívání plynných či kapalných paliv vyrobených převážně (z více než 50 %) z biomasy mají specifické technické vlastnosti, které si vyžadují další technické, hospodářské a environmentální analýzy. Na základě výsledků těchto analýz by měly být v pozdější fázi případně stanoveny požadavky na ekodesign těchto ohřívačů.
(10)
Roční spotřeba energie spojená s ohřívači pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovanými ohřívači v Unii byla za rok 2005 odhadnuta na 12 089 PJ (zhruba 289 Mtoe), což odpovídá emisím ve výši 698 Mt CO2. Pokud nebudou přijata konkrétní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 dosáhne roční spotřeba energie 10 688 PJ. Roční emise oxidů dusíku v souvislosti s ohřívači pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovanými ohřívači v Unii v roce 2005 podle odhadů činily 821 kt ekvivalentu SOx. Pokud nebudou přijata konkrétní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 dosáhnou roční emise 783 kt ekvivalentu SOx. Přípravná studie ukazuje, že spotřebu energie ve fázi používání a emise oxidů dusíku ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů lze podstatně snížit.
(11)
Spotřebu energie ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů lze snížit uplatněním existujících nákladově efektivních technologií nechráněných vlastnickým právem, což povede ke snížení úhrnných nákladů spojených se zakoupením a používáním těchto výrobků.
(12)
V Unii existuje téměř pět milionů bytových jednotek se systémy se společným otevřeným kouřovodem. Nahrazení stávajících kotlových ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kotlových kombinovaných ohřívačů účinnými kondenzačními kotli není v bytových jednotkách se společným otevřeným kouřovodem z technických důvodů možné. Požadavky uvedené v tomto nařízení umožňují, aby nekondenzační kotle konkrétně navržené pro tuto konfiguraci zůstaly nadále na trhu; toto opatření má zabránit nepatřičným nákladům pro spotřebitele, poskytnout výrobcům čas na vývoj kotlů využívajících účinnější technologie vytápění a členským státům poskytnout čas na zvážení úprav vnitrostátních stavebních předpisů.
(13)
Předpokládá se, že kombinovaný účinek požadavků na ekodesign uvedený v tomto nařízení a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 811/2013 ze dne 18. února 2013, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů, kombinovaných ohřívačů, souprav sestávajících z ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, regulátoru teploty a solárního zařízení a souprav sestávajících z kombinovaného ohřívače, regulátoru teploty a solárního zařízení (4), povede do roku 2020 ve srovnání se situací v případě nepřijetí žádných opatření k ročním úsporám energie přibližně ve výši 1 900 PJ (zhruba 45 Mtoe), což odpovídá emisím přibližně 110 Mt CO2, a ke snížení ročních emisí oxidů dusíku o přibližně 270 kt ekvivalentu SOx.
(14)
Požadavky na ekodesign by měly sladit požadavky na spotřebu energie, hladinu akustického výkonu a emise oxidů dusíku ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů v celé Unii, což přispěje k lepšímu fungování vnitřního trhu a ke zlepšení vlivu těchto výrobků na životní prostředí.
(15)
Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost nebo cenovou dostupnost ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů či kombinovaných ohřívačů z hlediska koncového uživatele ani nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost či životní prostředí.
(16)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby měli výrobci dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků, na které se toto nařízení vztahuje. Načasování by mělo být takové, aby byly zohledněny dopady na náklady pro výrobce, zejména pak na malé a střední podniky, a aby bylo zároveň zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.
(17)
Měření a výpočty parametrů výrobků by měly být prováděny za použití spolehlivých, přesných a opakovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejnovější metody měření a výpočtů, včetně harmonizovaných norem, jsou-li k dispozici, přijatých evropskými normalizačními organizacemi na žádost Komise v souladu s postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci (5).
(18)
V souladu s čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES toto nařízení určuje, jaké postupy se použijí pro posuzování shody.
(19)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci uvádět informace podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(20)
V zájmu dalšího omezení dopadu ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů na životní prostředí by výrobci měli poskytovat informace o demontáži, recyklaci a/nebo likvidaci výrobku.
(21)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby bylo zajištěno, že informace o vlivu ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů na životní prostředí během jejich celého životního cyklu budou široce dostupné a snadno přístupné.
(22)
Směrnice 92/42/EHS by měla být s výjimkou svého čl. 7 odst. 2, článku 8 a příloh III až V zrušena a toto nařízení by mělo stanovit nová ustanovení, aby bylo zajištěno rozšíření oblasti působnosti o jiné ohřívače než kotle, dále se zvýšila energetická účinnost ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů i kombinovaných ohřívačů a zlepšily se také ostatní environmentální aspekty ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů.
(23)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů o jmenovitém tepelném výkonu ≤ 400 kW pro účely jejich uvádění na trh a/nebo do provozu, včetně ohřívačů začleněných do souprav sestávajících z ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, regulátoru teploty a solárního zařízení nebo souprav sestávajících z kombinovaného ohřívače, regulátoru teploty a solárního zařízení definovaných v článku 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 811/2013,
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
ohřívače speciálně navržené pro využívání plynných nebo kapalných paliv vyrobených převážně z biomasy;
b)
ohřívače využívající pevná paliva;
c)
ohřívače v oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (6);
d)
ohřívače vyrábějící teplo pouze pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody;
e)
ohřívače sloužící k ohřevu a distribuci plynných teplonosných látek jako je pára nebo vzduch;
f)
kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů o maximální elektrické kapacitě 50 kW nebo vyšší;
g)
zdroje tepla navržené pro ohřívače a pláště ohřívačů, jež mají být takovými zdroji tepla vybaveny, které budou uvedeny na trh před 1. lednem 2018 náhradou za identické zdroje tepla a identické pláště ohřívačů. Na náhradním výrobku nebo jeho obalu musí být jasně uvedeno, pro jaký ohřívač je určen.
Článek 2
Definice
Kromě definic stanovených v článku 2 směrnice 2009/125/ES se pro účely tohoto nařízení použijí tyto definice:
1)
„ohřívačem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů nebo kombinovaný ohřívač;
2)
„ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí zařízení, které
a)
dodává teplo do teplovodního systému ústředního topení za účelem dosažení a udržení požadované vnitřní teploty uzavřených prostor jako jsou budovy, bytové jednotky nebo místnosti a
b)
je vybaveno jedním či více zdroji tepla;
3)
„kombinovaným ohřívačem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
4)
„teplovodním systémem ústředního topení“ se rozumí systém využívající vodu jako teplonosnou látku přenášející centrálně vyráběné teplo do topných těles určených k vytápění budov nebo jejích částí;
5)
„zdrojem tepla“ se rozumí ta část ohřívače, která vyrábí teplo za využití jednoho nebo více z následujících procesů:
a)
spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy;
b)
využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
c)
zachycování tepla okolního prostředí ze vzdušného, vodního nebo zemního zdroje a/nebo odpadního tepla;
z toho plyne, že zdroj tepla navržený pro ohřívač a plášť ohřívače, který má být takovým zdrojem tepla vybaven, musí být také považovány za ohřívače;
6)
„pláštěm ohřívače“ se rozumí část ohřívače navržená tak, aby do ní mohl být vsazen zdroj tepla;
7)
„jmenovitým tepelným výkonem“ (Prated) se rozumí deklarovaný tepelný výkon ohřívače během procesu vytápění, popřípadě i ohřevu vody za standardních jmenovitých podmínek, vyjádřený v kW; u ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem a kombinovaných ohřívačů s tepelným čerpadlem jsou standardními jmenovitými podmínkami pro stanovení jmenovitého tepelného výkonu referenční návrhové podmínky uvedené v tabulce 4 přílohy III;
8)
„standardními jmenovitými podmínkami“ se rozumí provozní podmínky ohřívačů za průměrných klimatických podmínek využívané při stanovení jmenovitého tepelného výkonu, energetické účinnosti vytápění v daném období, energetické účinnosti ohřevu vody, hladiny akustického výkonu a emisí oxidu dusíku;
9)
„biomasou“ se rozumí biologicky rozložitelná část výrobků, odpadů a zbytků biologického původu ze zemědělství (včetně rostlinných a živočišných látek), lesnictví a souvisejících odvětví, včetně rybolovu a akvakultury, jakož i biologicky rozložitelná část průmyslového a komunálního odpadu;
10)
„palivem z biomasy“ se rozumí plynné nebo kapalné palivo vyrobené z biomasy;
11)
„fosilním palivem“ se rozumí plynné nebo kapalné palivo fosilního původu;
12)
„kotlovým ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který vyrábí teplo za využití spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy nebo Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
13)
„kotlovým kombinovaným ohřívačem“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
14)
„elektrickým kotlem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který vyrábí teplo pouze za využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
15)
„elektrickým kotlovým kombinovaným ohřívačem“ se rozumí kotlový kombinovaný ohřívač, který vyrábí teplo pouze za využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
16)
„kogeneračním ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který během jediného procesu zároveň vyrábí teplo a elektřinu;
17)
„ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který k výrobě tepla využívá teplo okolního prostředí ze vzdušného, vodního nebo zemního zdroje a/nebo odpadní teplo; ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem může být vybaven jedním nebo více přídavnými ohřívači využívajícími Jouleův jev v prvcích elektrického odporového ohřevu nebo spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy;
18)
„kombinovaným ohřívačem s tepelným čerpadlem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
19)
„přídavným ohřívačem“ se rozumí nepreferovaný ohřívač, který vyrábí teplo v případě, že potřeba tepla pro vytápění převyšuje jmenovitý tepelný výkon preferovaného ohřívače;
20)
„sezónní energetickou účinností vytápění“ (ηs ) se rozumí poměr mezi potřebou tepla pro vytápění v určeném otopném období, zajišťovaném ohřívačem, a roční spotřebou energie potřebné k uspokojení této potřeby, vyjádřený v %;
21)
„energetickou účinností ohřevu vody“ (ηwh ) se rozumí poměr mezi užitečnou energií v pitné či užitkové vodě dodávanou kombinovaným ohřívačem a energií potřebnou pro její výrobu, vyjádřený v %;
22)
„hladinou akustického výkonu“ (LWA ) se rozumí hladina akustického výkonu A ve vnitřním a/nebo venkovním prostředí, vyjádřená v dB;
23)
„převodním koeficientem“ (CC) se rozumí koeficient vyjadřující odhadovanou 40 % průměrnou účinnost při výrobě energie v EU uvedenou ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (7); hodnota převodního koeficientu je 2,5.
Další definice pro účely příloh II až V jsou uvedeny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign a harmonogram
1. Požadavky na ekodesign ohřívačů jsou stanoveny v příloze II.
2. Požadavky na ekodesign se použijí podle tohoto harmonogramu:
a)
od 26. září 2015:
i)
ohřívače musí splňovat požadavky stanovené v bodě 1 písm. a) a dále v bodech 3 a 5 přílohy II,
ii)
kombinované ohřívače musí splňovat požadavky stanovené v bodě 2 písm. a) přílohy II;
b)
od 26. září 2017:
i)
elektrické ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, elektrické kombinované ohřívače, kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem a kombinované ohřívače s tepelným čerpadlem musí splňovat požadavky stanovené v bodě 1 písm. b) přílohy II,
ii)
kombinované ohřívače musí splňovat požadavky stanovené v bodě 2 písm. b) přílohy II;
c)
od 26. září 2018 musí ohřívače splňovat požadavky stanovené v bodě 4 písm. a) přílohy II.
3. Splnění požadavků na ekodesign bude měřeno a vypočteno podle požadavků stanovených v příloze III.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES se rozumí systém interní kontroly designu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice, aniž jsou tím dotčena ustanovení čl. 7 odst. 2, článku 8 a příloh III až V směrnice Rady 92/42/EHS.
2. Pro účely posuzování shody musí technická dokumentace obsahovat informace o výrobcích stanovené v bodě 5 písm. b) přílohy II tohoto nařízení.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES za účelem splnění požadavků stanovených v příloze II tohoto nařízení použijí orgány členských států postup ověřování popsaný v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty ohřívačů s nejlepšími výkonnostními parametry, které jsou dostupné na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze V.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok v oblasti ohřívačů a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru o ekodesignu nejpozději do pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost. Tento přezkum bude zahrnovat zejména posouzení následujících aspektů:
a)
vhodnost stanovení požadavků na ekodesign pro emise skleníkových plynů vzniklé v souvislosti s chladivy;
b)
jakou úroveň požadavků na ekodesign pro emise oxidu uhelnatého, uhlovodíků a částic lze zavést na základě vyvíjených metod měření;
c)
vhodnost stanovení přísnějších požadavků na ekodesign, pokud jde o energetickou účinnost kotlových ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kotlových kombinovaných ohřívačů, hladinu akustického výkonu a emise oxidů dusíku;
d)
vhodnost stanovení požadavků na ekodesign ohřívačů speciálně navržených pro využívání plynných nebo kapalných paliv vyrobených převážně z biomasy;
e)
platnost hodnoty převodního koeficientu;
f)
vhodnost certifikace provedené třetími stranami.
Článek 8
Přechodná ustanovení
1. Až do 26. září 2015 mohou členské státy povolit uvádění na trh a/nebo do provozu u ohřívačů, jež splňují vnitrostátní předpisy týkající se sezónní energetické účinnosti vytápění, energetické účinnosti ohřevu vody a hladiny akustického výkonu, které jsou platné v době přijetí tohoto nařízení.
2. Až do 26. září 2018 mohou členské státy povolit uvádění na trh a/nebo do provozu u ohřívačů, jež splňují vnitrostátní předpisy týkající se emisí oxidů dusíku, které jsou platné v době přijetí tohoto nařízení.
Článek 9
Zrušení
Směrnice Rady 92/42/EHS se s výjimkou svého čl. 7 odst. 2, článku 8 a příloh III až V zrušuje, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se provedení uvedené směrnice do vnitrostátního práva a její použitelnosti, dokud nezačnou platit požadavky na ekodesign stanovené v příloze II tohoto nařízení.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém svém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. srpna 2013.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 813/2013
tat-2 ta’ Awwissu 2013
li jimplimenta d-Direttiva 2009/125/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill f’dak li għandu x’jaqsam mar-rekwiżiti tal-ekodisinn għall-ħiters tal-post u għall-ħiters ikkombinati
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2009/125/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ Ottubru 2009 li tistabbilixxi qafas għall-iffissar ta’ rekwiżiti għall-ekodisinn għal prodotti relatati mal-enerġija (1), u b’mod partikulari l-Artikolu 15(1) tagħha,
Wara li kkonsultat il-Forum ta’ Konsultazzjoni dwar l-Ekodisinn,
Billi:
(1)
Skont id-Direttiva 2009/125/KE, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi r-rekwiżiti tal-ekodisinn għall-prodotti relatati mal-enerġija li jirrappreżentaw ammonti sinifikanti ta’ bejgħ u kummerċ, li għandhom impatt ambjentali sinifikanti u li jippreżentaw potenzjal sinifikanti għal titjib minħabba d-disinn tagħhom f’termini tal-impatt ambjentali tagħhom mingħajr ma jinvolvu kostijiet eċċessivi.
(2)
Id-Direttiva tal-Kunsill 92/42/KEE tal-21 ta’ Mejju 1992 dwar il-ħtiġiet ta’ effiċjenza għal kaldaruni [bojlers] tal-misħun ġodda li jaħdmu b’karburanti [bi fjuwils] likwidi jew gassużi (2) stabbiliet dispożizzjonijiet dwar l-effiċjenza tal-bojlers.
(3)
L-Artikolu 16(2)(a) tad-Direttiva 2009/125/KE jipprovdi li, skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 19(3) u l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 15(2), u wara li tkun ikkonsultat il-Forum ta’ Konsultazzjoni dwar l-Ekodisinn, il-Kummissjoni għandha tintroduċi, kif xieraq, miżuri ta’ implimentazzjoni għall-prodotti li joffru potenzjal għoli għal tnaqqis effettiv meta mqabbel man-nefqa fl-emissjonijiet ta’ gassijiet serra, bħal dawk għat-tagħmir tat-tisħin u t-tagħmir tat-tisħin tal-ilma.
(4)
Il-Kummissjoni wettqet studju ta’ tħejjija dwar l-aspetti tekniċi, ambjentali u ekonomiċi tal-ħiters tal-post u tal-ħiters ikkombinati (il-ħiters tal-ilma u tal-post) li jintużaw is-soltu fl-Unjoni Ewropea. L-istudju tfassal flimkien mal-partijiet interessati mill-UE u minn pajjiżi terzi u r-riżultati tqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-pubbliku.
(5)
L-aspetti ambjentali tal-ħiters tal-post u tal-ħiters ikkombinati li ġew identifikati bħala sinifikanti għall-għanijiet ta’ dan ir-Regolament huma l-konsum tal-enerġija fil-fażi tal-użu u l-livelli ta’ qawwa tal-ħoss (għall-ħiters b’pompa tas-sħana). Barra minn hekk, għall-ħiters li jaħdmu bil-fjuwils fossili, l-emissjonijiet tal-ossidu tan-nitroġenu, tal-monossidu tal-karbonju, tal-materja partikulata u tal-idrokarburi wkoll ġew identifikati bħala aspetti ambjentali sinifikanti.
(6)
Mhuwiex xieraq li wieħed jistabbilixxi r-rekwiżiti tal-ekodisinn għall-emissjonijiet tal-monossidu tal-karbonju, tal-materja partikulata u tal-idrokarburi minħabba li għad m’hemm l-ebda metodu tal-kejl fil-livell Ewropew li huwa adattat għal dan. Bil-ħsieb li jiġu żviluppati metodi tal-kejl ta’ dan it-tip, il-Kummissjoni qabbdet lill-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni jqisu r-rekwiżiti tal-ekodisinn għal dawk l-emissjonijiet matul ir-reviżjoni ta’ dan ir-Regolament. Id-dispożizzjonijiet nazzjonali għar-rekwiżiti tal-ekodisinn marbutin mal-emissjonijiet tal-monossidu tal-karbonju, tal-materja partikulata u tal-idrokarburi tal-ħiters tal-post u tal-ħiters ikkombinati jistgħu jinżammu jew jiddaħħlu sa ma jidħlu fis-seħħ ir-rekwiżiti tal-ekodisinn korrispondenti tal-Unjoni. Id-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2009/142/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta’ Novembru 2009 rigward tagħmir li juża l-gass (3), li tillimita l-prodotti tal-kombustjoni tat-tagħmir li juża l-gass b’rabta mas-saħħa u s-sikurezza, mhumiex affettwati.
(7)
L-istudju ta’ tħejjija juri li, għall-ħiters tal-post u l-ħiters ikkombinati, ir-rekwiżiti dwar il-parametri l-oħra tal-ekodisinn imsemmija fil-Parti 1 tal-Anness I tad-Direttiva 2009/125/KE mhumiex meħtieġa. B’mod partikulari, l-emissjonijiet tal-gassijiet b’effett ta’ serra marbutin mar-refriġeranti użati fil-ħiters b’pompa tas-sħana biex isaħħnu l-bini fl-Ewropa llum il-ġurnata mhumiex identifikati bħala sinifikanti. Meta jkun qed jiġi rrivedut dan ir-Regolament se jiġi vvalutat mill-ġdid kemm hu adegwat li wieħed jistabbilixxi rekwiżiti tal-ekodisinn għal dawn l-emissjonijiet tal-gassijiet b’effett ta’ serra.
(8)
L-ambitu ta’ dan ir-Regolament għandu jinkludi l-ħiters tal-post b’bojler, il-ħiters tal-post b’koġenerazzjoni u l-ħiters tal-post b’pompa tas-sħana li jipprovdu s-sħana lis-sistemi ta’ tisħin ċentrali bl-ilma għall-għanijiet tat-tisħin tal-post, u l-ħiters ikkombinati b’bojler u l-ħiters ikkombinati b’pompa tas-sħana li jipprovdu s-sħana lis-sistemi ta’ tisħin ċentrali bl-ilma għall-għanijiet tat-tisħin tal-post u s-sħana biex jipprovdu ilma għax-xorb u sanitarju sħun. Dawn il-ħiters huma ddisinjati b’tali mod li jużaw il-fjuwils likwidi jew gassużi, inklużi dawk mill-bijomassa (sakemm ma jkunux jużawhom b’mod predominanti), l-elettriku u s-sħana ambjentali jew dik sekondarja.
(9)
Il-ħiters li jkunu ddisinjati biex jaħdmu bil-fjuwils likwidi jew gassużi prodotti b’mod predominanti (jiġifieri f’iktar minn 50 % tagħhom) mill-bijomassa għandhom karatteristiċi tekniċi speċifiċi li jeħtieġu iktar analiżi tekniċi, ekonomiċi u ambjentali. Skont dak li jirriżulta mill-analiżi, fi stadju aktar tard għandhom jiġu stabbiliti rekwiżiti tal-ekodisinn għal dawk il-ħiters, jekk dan ikun xieraq.
(10)
Il-konsum annwali tal-enerġija marbut mal-ħiters tal-post u mal-ħiters ikkombinati ġie stmat li kien ta’ 12 089 PJ (li huma madwar 289 Mtoe) fl-Unjoni fl-2005, li jikkorrispondi għal emissjonijiet ta’ 698 miljun tunnellata ta’ CO2. Jekk ma jittiħdux miżuri speċifiċi, il-konsum annwali tal-enerġija mistenni jilħaq l-10 688 PJ sal-2020. Ġie stmat li l-emissjonijiet annwali tal-ossidi tan-nitroġenu marbutin mal-ħiters tal-post u mal-ħiters ikkombinati fl-Unjoni fl-2005 kienu ekwivalenti għal 821 kt ta’ ossidi tal-kubrit (SOx). Jekk ma jittiħdux miżuri speċifiċi, l-emissjonijiet annwali mistennija jilħqu ammont li jkun ekwivalenti għal 783 kt ta’ ossidi tal-kubrit (SOx) sal-2020. L-istudju ta’ tħejjija juri li l-konsum tal-enerġija fil-fażi tal-użu u l-emissjonijiet tal-ossidi tan-nitroġenu tal-ħiters tal-post u tal-ħiters ikkombinati jistgħu jitnaqqsu b’mod sinifikanti.
(11)
Il-konsum tal-enerġija tal-ħiters tal-post u tal-ħiters ikkombinati jista’ jitnaqqas billi jiġu applikati teknoloġiji nonproprjetarji kosteffettivi eżistenti li jwasslu għal tnaqqis fil-kostijiet ikkombinati tax-xiri u t-tħaddim ta’ dawn il-prodotti.
(12)
Fl-Unjoni Ewropea hemm kważi ħames miljun abitazzjoni li jużaw sistemi ta’ ċmieni aperti kondiviżi. Minħabba raġunijiet tekniċi, mhux possibbli li f’abitazzjonijiet li jużaw sistema ta’ ċumnija aperta kondiviża, il-ħiters tal-post b’bojler eżistenti u l-ħiters ikkombinati b’bojler eżistenti jinbidlu b’bojlers effiċjenti li jużaw il-kondensazzjoni. Ir-rekwiżiti mogħtija f’dan ir-Regolament jippermettu li jibqgħu fis-suq il-bojlers li ma jużawx il-kondensazzjoni li huma ddisinjati b’mod speċifiku għat-tali konfigurazzjoni. Dan huwa sabiex il-konsumaturi ma jkollhomx iħallsu spejjeż mhux dovuti, sabiex il-manifatturi jingħataw iż-żmien jiżviluppaw bojlers apposta li jużaw teknoloġiji tat-tisħin li jkunu iktar effiċjenti u sabiex l-Istati Membri jingħataw iż-żmien jadattaw il-kodiċijiet nazzjonali tal-bini tagħhom.
(13)
L-effett ikkombinat tar-rekwiżiti tal-ekodisinn stabbiliti f’dan ir-Regolament u fir-Regolament iddelegat tal-Kummissjoni (UE) Nru 811/2013 tat-18 ta' Frar 2013 li jissupplimenta d-Direttiva 2010/30/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill f’dak li għandu x’jaqsam mat-tikkettar enerġetiku ta’ ħiters tal-post, ħiters ikkombinati, pakketti ta’ ħiter tal-post, apparat għall-kontroll tat-temperatura u apparat solari u pakketti magħmulin minn ħiter ikkombinat, apparat għall-kontroll tat-temperatura u apparat solari (4) huwa mistenni li sal-2020 iwassal għal iffrankar stmat tal-enerġija ta’ madwar 1 900 PJ (jiġifieri ta’ madwar 45 Mtoe) fis-sena, li jikkorrispondi għal emissjonijiet ta’ madwar 110 miljun tunnellata ta’ CO2, u għal tnaqqis fl-emissjonijiet annwali tal-ossidi tan-nitroġenu ta’ ammont li huwa ekwivalenti għal madwar 270 kt ta’ ossidi tal-kubrit, meta mqabbel ma’ dak li jiġri kieku ma tittieħed l-ebda miżura.
(14)
Ir-rekwiżiti tal-ekodisinn għandhom jarmonizzaw ir-rekwiżiti tal-konsum tal-enerġija, tal-livell ta’ qawwa tal-ħoss u tal-emissjonijiet tal-ossidi tan-nitroġenu għall-ħiters tal-post u għall-ħiters ikkombinati fl-Unjoni Ewropea kollha, u b’hekk għandhom jgħinu biex is-suq intern jaħdem aħjar u biex titjieb il-prestazzjoni ambjentali ta’ dawn il-prodotti.
(15)
Ir-rekwiżiti tal-ekodisinn m’għandhomx jaffettwaw il-funzjonalità tal-ħiters tal-post jew tal-ħiters ikkombinati jew kemm prezzhom ikun għall-but ta’ kulħadd mill-perspettiva tal-utent aħħari u m’għandhomx jaffettwaw ħażin is-saħħa, is-sikurezza jew l-ambjent.
(16)
Ir-rekwiżiti tal-ekodisinn għandhom jiddaħħlu bil-mod il-mod, sabiex il-manifatturi jingħataw biżżejjed żmien biex jiddisinjaw mill-ġdid il-prodotti tagħhom li huma suġġetti għal dan ir-Regolament. L-iskeda taż-żmien għandha tkun tali li jitqies l-impatt tal-kost għall-manifatturi, b’mod partikulari għall-intrapriżi ż-żgħar u ta’ daqs medju, filwaqt li tiġi żgurata l-kisba f’waqtha tal-għanijiet ta’ dan ir-Regolament.
(17)
Il-parametri tal-prodott għandhom jitkejlu u jiġu kkalkulati permezz ta’ metodi li jkunu affidabbli, preċiżi u riproduċibbli, u li jqisu l-metodi tal-kejl u tal-kalkolu l-aktar avvanzati rrikonoxxuti, inklużi, fejn ikunu disponibbli, standards armonizzati adottati mill-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni fuq talba tal-Kummissjoni, skont il-proċeduri stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 1025/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Ottubru 2012 dwar l-Istandardizzazzjoni Ewropea (5).
(18)
Skont l-Artikolu 8(2) tad-Direttiva 2009/125/KE, dan ir-Regolament jispeċifika liema proċeduri tal-valutazzjoni tal-konformità japplikaw.
(19)
Sabiex jiffaċilitaw il-verifiki tal-konformità, fid-dokumentazzjoni teknika l-manifatturi għandhom jipprovdu t-tagħrif imsemmi fl-Annessi IV u V tad-Direttiva 2009/125/KE, safejn dak it-tagħrif ikollu x’jaqsam mar-rekwiżiti stabbiliti f’dan ir-Regolament.
(20)
Sabiex ikomplu jillimitaw l-impatt ambjentali tal-ħiters tal-post u tal-ħiters ikkombinati, il-manifatturi għandhom jipprovdu wkoll tagħrif dwar iż-żarmar, ir-riċiklaġġ u/jew ir-rimi tagħhom.
(21)
Minbarra r-rekwiżiti li jorbtu legalment li huma stabbiliti f’dan ir-Regolament, għandhom jiġu identifikati valuri indikattivi ta’ referenza għall-aqwa teknoloġiji disponibbli sabiex ikun żgurat li t-tagħrif dwar il-prestazzjoni ambjentali tal-ħiters tal-post u tal-ħiters ikkombinati tul iċ-ċiklu ta’ ħajja tagħhom ikun disponibbli b’mod wiesa’ u jkun aċċessibbli faċilment.
(22)
Id-Direttiva 92/42/KEE għandha titħassar, ħlief għall-Artikoli 7(2) u 8 tagħha u għall-Annessi III sa V tagħha, u għandhom jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet ġodda f’dan ir-Regolament sabiex ikun żgurat li l-kamp ta’ applikazzjoni jitwessa’ biex ikun jinkludi ħiters oħrajn, mhux biss il-bojlers, sabiex tkompli tittejjeb l-effiċjenza enerġetika tal-ħiters tal-post u tal-ħiters ikkombinati u sabiex jittejbu aspetti ambjentali sinifikanti oħrajn tal-ħiters tal-post u tal-ħiters ikkombinati.
(23)
Il-miżuri pprovduti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 19(1) tad-Direttiva 2009/125/KE,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett u kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi rekwiżiti tal-ekodisinn għat-tqegħid fis-suq u/jew għad-dħul fis-servizz ta’ ħiters tal-post u ta’ ħiters ikkombinati li jkollhom potenza termika nominali ta’ 400 kW jew inqas, inklużi dawk li jkunu integrati f’pakketti ta’ ħiter tal-post, apparat għall-kontroll tat-temperatura u apparat solari u pakketti magħmulin minn ħiter ikkombinat, apparat għall-kontroll tat-temperatura u apparat solari kif iddefinit fl-Artikolu 2 tar-Regolament iddelegat tal-Kummissjoni (UE) Nru 811/2013.
2. Dan ir-Regolament m’għandux japplika:
(a)
għall-ħiters iddisinjati b’mod speċifiku biex jaħdmu bil-fjuwils likwidi jew gassużi prodotti b’mod predominanti mill-bijomassa;
(b)
għall-ħiters li jużaw il-fjuwils solidi;
(c)
għall-ħiters li jaqgħu fl-ambitu tad-Direttiva 2010/75/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6);
(d)
għall-ħiters li jipproduċu s-sħana biss biex jipprovdu ilma għax-xorb u sanitarju sħun;
(e)
għall-ħiters użati għat-tisħin u d-distribuzzjoni ta’ mezzi gassużi għat-trasferiment tas-sħana bħal pereżempju l-fwar jew l-arja;
(f)
għall-ħiters tal-post b’koġenerazzjoni li jkollhom kapaċità elettrika massima ta’ 50 kW jew iktar;
(g)
għall-ġeneraturi tas-sħana ddisinjati għall-ħiters u l-oqfsa għall-ħiters maħsubin biex ikunu mgħammra bit-tali ġeneraturi tas-sħana li jitqiegħdu fis-suq qabel l-1 ta’ Jannar 2018 sabiex jieħdu post ġeneraturi tas-sħana identiċi u oqfsa identiċi għall-ħiters. Il-prodott ta’ sostituzzjoni jew il-pakkett tiegħu għandhom jindikaw biċ-ċar għal liema ħiter huwa maħsub.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Minbarra d-definizzjonijiet mogħtija fl-Artikolu 2 tad-Direttiva 2009/125/KE, għall-għanijiet ta’ dan ir-Regolament għandhom japplikaw ukoll id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“ħiter” tfisser ħiter tal-post jew ħiter ikkombinat;
(2)
“ħiter tal-post” tfisser apparat:
(a)
li jipprovdi s-sħana lil sistema ta’ tisħin ċentrali bl-ilma sabiex tintlaħaq u tinżamm temperatura ta’ ġewwa fil-livell mixtieq f’post magħluq bħal bini, abitazzjoni jew kamra; u
(b)
li jkun mgħammar b’ġeneratur wieħed jew aktar tas-sħana;
(3)
“ħiter ikkombinat” tfisser ħiter tal-post li jkun iddisinjat b’mod li jipprovdi wkoll is-sħana sabiex iwassal ilma għax-xorb jew sanitarju sħun b’temperaturi, kwantitajiet u rati tal-fluss speċifiċi waqt intervalli speċifiċi u li jkun imqabbad ma’ provvista esterna ta’ ilma sanitarju jew għax-xorb;
(4)
“sistema ta’ tisħin ċentrali bl-ilma” tfisser sistema li tuża l-ilma bħala mezz għat-trasferiment tas-sħana sabiex is-sħana prodotta ċentralment tiġi ddistribwita lill-emitturi tas-sħana għat-tisħin tal-post tal-bini jew ta’ partijiet minnu;
(5)
“ġeneratur tas-sħana” tfisser il-parti ta’ ħiter li tipproduċi s-sħana billi tuża proċess wieħed jew aktar minn dawn li ġejjin:
(a)
il-kombustjoni tal-fjuwils fossili u/jew tal-fjuwils tal-bijomassa;
(b)
l-użu tal-effett “Joule” fl-elementi tat-tisħin permezz ta’ reżistenza elettrika;
(c)
il-qbid tas-sħana ambjentali minn sors tal-arja, sors tal-ilma jew sors tal-art, u/jew tas-sħana sekondarja;
fejn ġeneratur tas-sħana li jkun iddisinjat għal ħiter u għal qafas għall-ħiter maħsub biex ikun mgħammar bit-tali ġeneratur tas-sħana wkoll għandu jitqies bħala ħiter;
(6)
“qafas għall-ħiter” tfisser il-parti ta’ ħiter li tkun iddisinjata b’tali mod biex ġo fiha jiġi mmuntat ġeneratur tas-sħana;
(7)
“potenza termika nominali” (Prated) tfisser il-potenza termika ddikjarata ta’ ħiter meta dan ikun qed isaħħan post u, jekk ikun applikabbli, meta dan ikun qed isaħħan l-ilma bil-kundizzjonijiet nominali standard, mogħtija f’kW; għall-ħiters tal-post b’pompa tas-sħana u l-ħiters ikkombinati b’pompa tas-sħana, il-kundizzjonijiet nominali standard biex tiġi stabbilita l-potenza termika nominali huma l-kundizzjonijiet ta’ referenza tad-disinn kif inhuma stabbiliti fit-Tabella 4 tal-Anness III;
(8)
“kundizzjonijiet nominali standard” tfisser il-kundizzjonijiet operattivi tal-ħiters f’kundizzjonijiet klimatiċi medji sabiex jiġu stabbiliti l-potenza termika nominali, l-effiċjenza enerġetika staġonali tat-tisħin tal-post, l-effiċjenza enerġetika tat-tisħin tal-ilma, il-livell ta’ qawwa tal-ħoss u l-emissjonijiet tal-ossidi tan-nitroġenu;
(9)
“bijomassa” tfisser il-frazzjoni bijodegradabbli tal-prodotti, l-iskart u r-residwi ta’ oriġini bijoloġika mill-agrikultura (inklużi s-sustanzi veġetali u tal-annimali), mill-forestrija u minn industriji oħrajn relatati, inkluż mis-sajd u l-akkwakultura, kif ukoll il-frazzjoni bijodegradabbli tal-iskart industrijali u dak muniċipali;
(10)
“fjuwil tal-bijomassa” tfisser fjuwil gassuż jew fjuwil likwidu prodott mill-bijomassa;
(11)
“fjuwil fossili” tfisser fjuwil gassuż jew fjuwil likwidu ta’ oriġini fossili;
(12)
“ħiter tal-post b’bojler” tfisser ħiter tal-post li jipproduċi s-sħana billi juża l-proċess ta’ kombustjoni tal-fjuwils fossili u/jew tal-fjuwils tal-bijomassa u/jew billi juża l-effett “Joule” fl-elementi tat-tisħin permezz ta’ reżistenza elettrika;
(13)
“ħiter ikkombinat b’bojler” tfisser ħiter tal-post b’bojler li jkun iddisinjat b’mod li jipprovdi wkoll is-sħana sabiex iwassal ilma għax-xorb jew sanitarju sħun b’temperaturi, kwantitajiet u rati tal-fluss speċifiċi waqt intervalli speċifiċi u li jkun imqabbad ma’ provvista esterna ta’ ilma sanitarju jew għax-xorb;
(14)
“ħiter tal-post b’bojler elettriku” tfisser ħiter tal-post b’bojler li jipproduċi s-sħana biss billi juża l-effett “Joule” fl-elementi tat-tisħin permezz ta’ reżistenza elettrika;
(15)
“ħiter ikkombinat b’bojler elettriku” tfisser ħiter ikkombinat b’bojler li jipproduċi s-sħana biss billi juża l-effett “Joule” fl-elementi tat-tisħin permezz ta’ reżistenza elettrika;
(16)
“ħiter tal-post b’koġenerazzjoni” tfisser ħiter tal-post li jipproduċi s-sħana u l-elettriku fl-istess ħin permezz ta’ proċess wieħed;
(17)
“ħiter tal-post b’pompa tas-sħana” tfisser ħiter tal-post li juża s-sħana ambjentali li tkun ġejja minn sors tal-arja, sors tal-ilma jew sors tal-art, u/jew is-sħana sekondarja biex jipproduċi s-sħana; ħiter tal-post b’pompa tas-sħana jista’ jkun mgħammar b’ħiter supplimentari wieħed jew iktar li juża l-effett “Joule” fl-elementi tat-tisħin permezz ta’ reżistenza elettrika jew il-proċess ta’ kombustjoni tal-fjuwils fossili u/jew tal-fjuwils tal-bijomassa;
(18)
“ħiter ikkombinat b’pompa tas-sħana” tfisser ħiter tal-post b’pompa tas-sħana li jkun iddisinjat b’mod li jipprovdi wkoll is-sħana sabiex iwassal ilma għax-xorb jew sanitarju sħun b’temperaturi, kwantitajiet u rati tal-fluss speċifiċi waqt intervalli speċifiċi u li jkun imqabbad ma’ provvista esterna ta’ ilma sanitarju jew għax-xorb;
(19)
“ħiter supplimentari” tfisser ħiter mhux preferenzjali li jipproduċi s-sħana f’każijiet fejn id-domanda għat-tisħin tkun ikbar mill-potenza termika nominali tal-ħiter preferenzjali;
(20)
“l-effiċjenza enerġetika staġonali tat-tisħin tal-post” (ηs ) tfisser il-proporzjon tad-domanda għat-tisħin tal-post għal staġun tat-tisħin speċifikat, li għaliha jintuża ħiter partikulari, meta mqabbla mal-konsum annwali tal-enerġija meħtieġ sabiex tiġi ssodisfata din id-domanda, mogħti bħala perċentwali;
(21)
“l-effiċjenza enerġetika tat-tisħin tal-ilma” (ηwh ) tfisser il-proporzjon tal-enerġija utli fl-ilma għax-xorb jew sanitarju li l-ħiter ikkombinat jipprovdi meta mqabbla mal-enerġija meħtieġa għall-produzzjoni ta’ dik l-enerġija, mogħti bħala perċentwali;
(22)
“il-livell ta’ qawwa tal-ħoss” (LWA ) tfisser il-livell ta’ qawwa tal-ħoss ippeżat għall-frekwenza A, fuq ġewwa u/jew fuq barra, mogħti f’dB;
(23)
“il-koeffiċjent ta’ konverżjoni” (CC) tfisser koeffiċjent li jirrifletti l-medja tal-effiċjenza tal-ġenerazzjoni tal-UE, stmata bħala 40 %, imsemmija fid-Direttiva 2012/27/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7); il-valur tal-koeffiċjent ta’ konverżjoni huwa ta’: CC = 2,5.
Fl-Anness I qed jingħataw iktar definizzjonijiet għall-għanijiet tal-Annessi II sa V.
Artikolu 3
Rekwiżiti tal-ekodisinn u skeda taż-żmien
1. L-Anness II jistabbilixxi r-rekwiżiti tal-ekodisinn għall-ħiters.
2. Kull rekwiżit tal-ekodisinn għandu jibda japplika skont l-iskeda taż-żmien li ġejja:
(a)
mis-26 ta’ Settembru 2015:
(i)
il-ħiters għandhom jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fil-punti 1(a), 3 u 5 tal-Anness II;
(ii)
il-ħiters ikkombinati għandhom jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fil-punt 2(a) tal-Anness II;
(b)
mis-26 ta’ Settembru 2017:
(i)
il-ħiters tal-post elettriċi, il-ħiters ikkombinati elettriċi, il-ħiters tal-post b’koġenerazzjoni, il-ħiters tal-post b’pompa tas-sħana u l-ħiters ikkombinati b’pompa tas-sħana għandhom jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fil-punt 1(b) tal-Anness II;
(ii)
il-ħiters ikkombinati għandhom jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fil-punt 2(b) tal-Anness II;
(c)
mis-26 ta’ Settembru 2018, il-ħiters għandhom jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fil-punt 4(a) tal-Anness II.
3. Il-konformità mar-rekwiżiti tal-ekodisinn għandha titkejjel u tiġi kkalkulata skont ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness III.
Artikolu 4
Valutazzjoni tal-konformità
1. Il-proċedura ta’ valutazzjoni tal-konformità msemmija fl-Artikolu 8(2) tad-Direttiva 2009/125/KE għandha tkun is-sistema ta’ kontroll intern tad-disinn stabbilita fl-Anness IV ta’ dik id-Direttiva jew is-sistema ta’ ġestjoni stabbilita fl-Anness V ta’ dik id-Direttiva, mingħajr ħsara għall-Artikoli 7(2) u 8 tad-Direttiva tal-Kunsill 92/42/KEE u tal-Annessi III sa V tagħha.
2. Għall-għanijiet tal-valutazzjoni tal-konformità, id-dokumentazzjoni teknika għandu jkun fiha t-tagħrif dwar il-prodotti stabbilit fil-punt 5(b) tal-Anness II ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 5
Proċedura ta’ verifika għall-finijiet tas-sorveljanza tas-suq
L-awtoritajiet tal-Istati Membri għandhom japplikaw il-proċedura ta’ verifika stabbilita fl-Anness IV ta’ dan ir-Regolament meta jkunu qed iwettqu l-verifiki tas-sorveljanza tas-suq imsemmija fl-Artikolu 3(2) tad-Direttiva 2009/125/KE sabiex jiżguraw li jkun hemm konformità mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness II ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 6
Valuri indikattivi ta’ referenza
L-Anness V jistabbilixxi l-valuri indikattivi ta’ referenza għall-ħiters li jkunu disponibbli fis-suq meta jidħol fis-seħħ dan ir-Regolament li jkollhom l-aqwa prestazzjoni.
Artikolu 7
Reviżjoni
Il-Kummissjoni għandha tirrevedi dan ir-Regolament fid-dawl tal-progress teknoloġiku li jkun sar b’rabta mal-ħiters u għandha tippreżenta r-riżultat ta’ dik ir-reviżjoni lill-Forum ta’ Konsultazzjoni dwar l-Ekodisinn sa mhux aktar tard minn ħames snin wara li jkun daħal fis-seħħ dan ir-Regolament. Ir-reviżjoni għandha tinkludi, b’mod partikulari, valutazzjoni tal-aspetti li ġejjin:
(a)
kemm hu adegwat li wieħed jistabbilixxi rekwiżiti tal-ekodisinn għall-emissjonijiet tal-gassijiet b’effett ta’ serra marbutin mar-refriġeranti;
(b)
abbażi tal-metodi tal-kejl li qed jiġu żviluppati, il-livell tar-rekwiżiti tal-ekodisinn li jistgħu jiddaħħlu għall-emissjonijiet tal-monossidu tal-karbonju, tal-idrokarburi u tal-materja partikulata;
(c)
kemm hu adegwat li wieħed jistabbilixxi rekwiżiti iktar stretti tal-ekodisinn għall-effiċjenza enerġetika tal-ħiters tal-post b’bojler u tal-ħiters ikkombinati b’bojler, għal-livell ta’ qawwa tal-ħoss u għall-emissjonijiet tal-ossidi tan-nitroġenu;
(d)
kemm hu adegwat li wieħed jistabbilixxi rekwiżiti tal-ekodisinn għall-ħiters iddisinjati b’mod speċifiku biex jużaw il-fjuwils likwidi jew gassużi prodotti b’mod predominanti mill-bijomassa;
(e)
il-validità tal-valur tal-koeffiċjent ta’ konverżjoni;
(f)
kemm hi adegwata ċ-ċertifikazzjoni magħmula minn partijiet terzi.
Artikolu 8
Dispożizzjonijiet tranżizzjonali
1. Sas-26 ta’ Settembru 2015, l-Istati Membri jistgħu jippermettu t-tqegħid fis-suq u/jew id-dħul fis-servizz ta’ ħiters li jkunu konformi mad-dispożizzjonijiet nazzjonali dwar l-effiċjenza enerġetika staġonali tat-tisħin tal-post, l-effiċjenza enerġetika tat-tisħin tal-ilma u l-livell ta’ qawwa tal-ħoss li jkunu fis-seħħ meta dan ir-Regolament jiġi adottat.
2. Sas-26 ta’ Settembru 2018, l-Istati Membri jistgħu jippermettu t-tqegħid fis-suq u/jew id-dħul fis-servizz ta’ ħiters li jkunu konformi mad-dispożizzjonijiet nazzjonali dwar l-emissjonijiet tal-ossidi tan-nitroġenu li jkunu fis-seħħ meta dan ir-Regolament jiġi adottat.
Artikolu 9
Tħassir
Id-Direttiva tal-Kunsill 92/42/KEE qed titħassar, ħlief għall-Artikoli 7(2) u 8 tagħha u għall-Annessi III sa V tagħha, mingħajr ħsara għall-obbligi tal-Istati Membri marbutin mat-traspożizzjoni ta’ dik id-Direttiva fil-leġiżlazzjoni nazzjonali u mal-applikazzjoni tagħha sa ma jibdew japplikaw ir-rekwiżiti tal-ekodisinn mogħtija fl-Anness II ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 10
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-2 ta’ Awwissu 2013.