PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1313/2014
ze dne 10. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1355/2008 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“). Opatření měla podobu zvláštního cla pro jednotlivé společnosti v rozmezí od 361,4 EUR/t do 531,2 EUR/t čisté hmotnosti výrobku.
(2)
Tato opatření byla Soudním dvorem EU dne 22. března 2012 (3) zrušena, avšak dne 18. února 2013 byla znovu uložena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 158/2013 (4).
1.2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (5) obdržela Komise dne 12. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal subjekt Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (dále jen „FENAVAL“) jménem výrobců představujících více než 75 % celkové produkce některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. října 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).
1.4. Šetření
1.4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(6)
Šetření týkající se pokračování dumpingu se vztahovalo na období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. října 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.4.2. Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla tyto strany: žadatele, výrobce v Unii a jejich příslušná sdružení, známé vyvážející výrobce v Číně a potenciálních srovnatelných zemích, dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, a jejich příslušná sdružení, dodavatele výrobcům v Unii a jejich příslušná sdružení, sdružení spotřebitelů v Unii, o nichž je známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Těmto stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.
(9)
Jelikož požadované informace předložila pouze jedna skupina vyvážejících výrobců z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, bylo identifikováno 32 dovozců a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Sedm z nich se přihlásilo a poskytlo informace požadované pro výběr vzorku. Jako součást vzorku byli vybráni tři z nich, avšak pouze dva ve stanovené lhůtě potvrdili, že chtějí být do vzorku zahrnuti.
(11)
Na základě výše uvedených informací Komise všem zúčastněným stranám a těm, které se ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přihlásily, zaslala dotazníky. Odpovědi obdržela od pěti výrobců v Unii, spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, osmi dodavatelů výrobcům v Unii, jednoho sdružení dodavatelů výrobcům v Unii a jednoho výrobce ve srovnatelné zemi.
(12)
Dvě sdružení dovozců se přihlásila jako zúčastněné strany. Své připomínky rovněž předložilo pět dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Pokud jde o výrobce ve srovnatelné zemi, byly identifikovány čtyři společnosti a vyzvány, aby poskytly potřebné informace. Pouze jedna z těchto společností poskytla požadované informace a souhlasila s inspekcí na místě.
(14)
Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Španělsko,
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Španělsko,
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencie), Španělsko,
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencie), Španělsko;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Čína a s ním spojená společnost Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd;
c)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburk, Německo,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburk, Německo;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turecko.
1.5. Zveřejnění podstatných skutečností a slyšení
(15)
Komise dne 13. října 2014 zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá uložit antidumpingová cla („poskytnutí konečných informací“). Po poskytnutí konečných informací předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky, včetně svých stanovisek ke konečným zjištěním. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení. Tři dovozci požádali o společné slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení v obchodních řízeních a bylo jim vyhověno. Jedno evropské sdružení obchodníků požádalo o konzultaci s útvary Komise a bylo mu vyhověno.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(16)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. upravené nebo konzervované mandarinky (včetně tangerine a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné hybridy citrusů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2008 30 55 a 2008 30 75 a ex 2008 30 90.
(17)
Dotčený výrobek se získává oloupáním a rozdělením plodů některých odrůd malých citrusových plodů (zejména druhu satsuma), které jsou poté baleny ponořené v cukrovém sirupu, šťávě nebo vodě v různých velikostech podle konkrétní poptávky na různých trzích.
(18)
Satsumy, klementinky a jiné malé citrusové plody jsou všeobecně známy pod souhrnným názvem „mandarinky“. Plody většiny z těchto různých odrůd ovoce jsou vhodné ke konzumaci v čerstvém stavu nebo ke zpracování. Jsou podobné a výrobky nebo konzervy z nich jsou proto považovány za jediný výrobek.
2.2. Obdobný výrobek
(19)
Výrobci z Unie tvrdili, že dovážený výrobek a výrobek z Unie jsou obdobnými výrobky z těchto důvodů:
-
oba výrobky mají stejné nebo velmi podobné fyzikální vlastnosti, jako je chuť, tvar, velikost a struktura,
-
prodávají se stejnými nebo podobnými distribučními kanály a konkurují si především cenou,
-
oba mají stejné či podobné koncové použití,
-
jsou snadno zaměnitelné,
-
pro sazební účely jsou zařazeny do stejného čísla kombinované nomenklatury.
(20)
Někteří dovozci na druhou stranu tvrdili, že dovážený výrobek má vyšší jakost, neboť obsahuje méně rozlámaných dílků (nejvýše 5 %), lepší chuť, vzhled a strukturu než výrobek z Unie. Tvrdili rovněž, že dovážený výrobek se od výrobku z Unie odlišuje i vůní.
(21)
Komise tato tvrzení prošetřila a na základě dostupných údaje dospěla k závěru, že tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 19. bodě odůvodnění jsou správná.
(22)
Naopak tvrzení dovozců musela být zamítnuta z těchto důvodů:
a)
některé rozdíly v jakosti (množství rozlámaných dílků, chuť, vzhled, vůně a struktura) nemají vliv na základní vlastnosti výrobku. Dovážený výrobek je stále zaměnitelný a má stejné či podobné koncové použití jako výrobek z Unie. Ve skutečnosti výrobci z Unie prodávali během posuzovaného období svůj výrobek i s vyšším podílem rozlámaných dílků jak dovozcům, tak stejným skupinám uživatelů/spotřebitelů (např. řetězcům supermarketů a dodavatelům pekařského odvětví), kterým dodávali také dovozci. Kromě toho jeden řetězec supermarketů v Evropské unii rovněž potvrdil, že prodával výrobek evropského i čínského původu pod stejnou výrobní a obchodní značkou;
b)
maximální podíl 5 % rozlámaných díků není výlučným znakem pouze u dováženého výrobku. Ve skutečnosti bylo šetřením zjištěno, že výrobci z Unie nabízejí širokou škálu různých jakostí s různým procentem rozlámaných dílků, mimo jiné s podílem maximálně 5 % rozlámaných dílků. Někteří dovozci nakupovali výrobek s maximálním podílem 5 % rozlámaných dílků od výrobců z Unie.
(23)
Proto jsou podobně jako v původním šetření dovážené výrobky a výrobky vyrobené výrobním odvětvím Unie považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1. Předběžné poznámky
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu.
(25)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna skupina společností, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Na tuto společnost připadalo v období přezkumného šetření asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie.
3.2. Dumpingové dovozy v průběhu období přezkumného šetření
3.2.1. Srovnatelná země
(26)
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(28)
Ohledně Turecka jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi.
(29)
Jeden z kontaktovaných tureckých vyvážejících výrobců, Frigo-Pak, odpověděl včas na všechny otázky v dotazníku a souhlasil s inspekcí na místě ve svých prostorách.
3.2.2. Běžná hodnota
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací obdržených od výrobce v Turecku. Tato společnost neprodávala obdobný výrobek na domácím trhu, a proto byla běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů, přičemž v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. b) byla připočtena přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady a v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) přiměřený zisk. Pro prodejní, správní a režijní náklady byla použita sazba, kterou tento výrobce používá na svůj domácí prodej dalších konzervovaných produktů, a to 10-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí). Použitá míra zisku je stejná jako míra použitá v původním šetření, tj. 6,8 %, což odpovídá zisku, kterého dosahovalo výrobní odvětví EU před tím, než mu byla způsobena újma dumpingovým dovozem z Číny.
3.2.3. Vývozní cena
(31)
Prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu z Číny do Unie.
3.2.4. Srovnání
(32)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(33)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, provizích a bankovních poplatcích, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.5. Dumpingové rozpětí
(34)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(35)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí dosahovalo více než 60 %.
(36)
Pokud jde o Čínu jako celek, ze srovnání váženého průměru vývozní ceny čínského dovozu dotčeného výrobku podle údajů Eurostatu s váženým průměrem běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi (řádně upravené, aby s ohledem na sortiment prodeje spolupracujících vyvážejících výrobců srovnatelných druhů výrobků v EU odrážela pravděpodobný sortiment čínského dovozu) vyplynul rovněž značný, ještě vyšší dumping.
(37)
Po poskytnutí konečných informací tvrdilo evropské obchodní sdružení, že na rozdíl od čínských vyvážejících výrobců a španělských výrobců nemělo žádnou možnost ověřit přesné výpočty (dumpingu a újmy), a proto požádalo Komisi, aby poskytla podrobný výpočet výše dumpingu. Během slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení dali rovněž tři dovozci najevo, že by byli uvítali, kdyby obdrželi podrobnosti k výpočtu výše dumpingu.
(38)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje, na jejichž základě Komise provedla své výpočty, obsahují obchodní tajemství a důvěrné informace. Spolupracující vyvážející výrobce, který poskytl tyto údaje, řádně obdržel konkrétní informace o podrobném výpočtu výše dumpingu a újmy a nevyslovil k nim žádné připomínky ani nepožádal o objasnění. Komise nemůže tyto údaje z důvodu jejich důvěrného charakteru zpřístupnit jiným zúčastněným stranám k nahlédnutí. Avšak metodika, kterou použila Komise, jak je uvedeno ve 30. až 36. bodě odůvodnění výše, byla poskytnuta všem zúčastněným stranám. Úředník pro slyšení během uvedeného slyšení informoval dovozce, že ho mohou požádat o ověření výpočtu Komise, pokud mají pochybnosti ohledně jeho přesnosti. Tři dovozci však v tomto ohledu o intervenci úředníka pro slyšení nepožádali.
(39)
V každém případě evropské obchodní sdružení vypočítalo samo dumpingové rozpětí porovnáním průměrných dovozních cen z Číny podle Eurostatu s průměrnými dovozními cenami z Turecka podle Eurostatu. Podle tohoto obchodního sdružení toto srovnání naznačuje nižší úroveň dumpingu, a to cca 30 %. V tomto ohledu je třeba nejprve poznamenat, že v přezkumu před pozbytím platnosti je přesná úroveň dumpingu méně důležitá než při šetření, v němž se určuje výše cla. Za druhé, jak je vysvětleno v 30. až 33. bodě odůvodnění, vycházel výpočet Komise ze „skutečných“ údajů o běžné hodnotě od spolupracujícího a prověřeného tureckého výrobce a porovnání s čínskými vývozními cenami bylo provedeno velmi podrobně. Údaje, na jejichž základě Komise provedla svůj výpočet, jsou proto považovány za mnohem spolehlivější a přesnější než odhad navrhovaný uvedeným sdružením v jeho připomínkách ke zveřejnění.
(40)
Během slyšení u úředníka pro slyšení tři dovozci dále tvrdili, že k dumpingu nedošlo. Své tvrzení podložili skutečností, že Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny spolupracujícího čínského výrobce vyvážejícího na několik důležitých trhů mimo EU byly nižší než průměrné prodejní ceny na trh Unie. Toto tvrzení musí být zamítnuto, neboť dumping znamená prodej na daném trhu za ceny nižší, než je běžná hodnota, a nikoli za ceny nižší, než jakých se dosáhne na trzích v jiných třetích zemích.
3.3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1. Předběžná poznámka
(41)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(42)
Během velké části období přezkumného šetření nebyla v EU v platnosti žádná opatření, neboť byla zrušena (viz 2. bod odůvodnění výše). Během uvedeného období bylo dosaženo kulminace dovozu v letech 2011/12; ve zbývajícím období přezkumného šetření pak následoval pokles. Ve skutečnosti se zde jedná spíše o nahromadění zásob než o skutečné zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž lze tento vývoj přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti.
3.3.2. Výroba, domácí spotřeba a vývozní kapacita čínských výrobců
(43)
Pokud jde o celkovou čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise od žádného čínského výrobce nebo jiné zúčastněné strany neobdržela žádné informace. V souladu s článkem 18 základního nařízení Komise vyvodila své závěry z dostupných údajů.
(44)
Podle zprávy zveřejněné Zahraničním zemědělským úřadem při Ministerstvu zemědělství USA (FAS/USDA), která byla přiložena k žádosti o přezkum a která je rovněž veřejně dostupná (7), se množství čerstvých mandarinek určených ke zpracování (tj. k výrobě konzervovaných mandarinek) v Číně mezi lety 2009/2010 (520 000 tun) a obdobím přezkumného šetření (660 000 tun) zvýšilo o 27 %. Výroba čínských konzervovaných mandarinek zaznamenala obdobný vývoj. Podle této zprávy Čína zvýšila výrobu konzervovaných mandarinek z 347 000 tun v období 2009/2010 na 440 000 tun v období přezkumného šetření. Kromě toho podle odhadů uvedených ve zprávě činila čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v období 2013/2014 asi 100 000-150 000 tun. Jelikož se v jiném veřejně přístupném zdroji odhaduje domácí spotřeba na 50 000-100 000 tun (8), jeví se odhadovaná domácí spotřeba ve výši 100 000 tun jako přiměřená. S ohledem na výše uvedené informace lze množství čínských konzervovaných mandarinek, které je k dispozici pro vývoz v období přezkumného šetření, odhadovat na 340 000 tun.
(45)
Odhady množství čínských konzervovaných mandarinek, které byly k dispozici pro vývoz od roku 2009 do roku 2014 (9), se podle dalších dostupných zdrojů mírně liší. Navzdory těmto rozdílům však všechny naznačují, že množství čínských konzervovaných mandarinek, které bylo od roku 2009 do roku 2013 k dispozici pro vývoz, činilo nejméně 300 000 tun na vykazovanou sezónu. Žádný z těchto zdrojů neobsahuje náznaky, že by se množství čínských konzervovaných mandarinek, které jsou k dispozici pro vývoz, mohlo v budoucnosti výrazně snížit.
3.3.3. Atraktivita trhu Unie
(46)
I když dovoz z Číny činil během období přezkumného šetření 19 253 tun, ukazují údaje o dovozu z původního šetření, které se vztahují na období 2002 až 2007, že čínští výrobci mohou každou sezónu na trh Unie nasměrovat více než 60 000 tun, jak potvrzují údaje Eurostatu o dovozu za sezónu 2011/2012. Kromě toho vysoká úroveň dovozu v období 2011/2012, kdy opatření po většinu doby neplatila (tedy od 22. března 2012), ukazuje, že Unie je z hlediska cen pro čínské výrobce atraktivním trhem a že při zrušení stávajících antidumpingových opatření by se na trh Unie dostal značný objem dumpingového dovozu z Číny.
(47)
Skutečnost, že Čína v období 2002-2007 (kdy nebyla uložena žádná antidumpingová opatření) vyvezla v průměru za sezónu do Unie podstatně více (o 36 %) konzervovaných mandarinek než v období 2009-2013 (kdy byla kromě období od 22. března 2012 do 23. února 2013 uložena cla), přestože byl celkový objem, který měla Čína k dispozici na vývoz do celého světa, v prvním období nižší než ve druhém, potvrzuje pravděpodobnost, že by čínští výrobci při zrušení opatření objem svého dovozu do Unie zvýšili na úroveň, která byla zjištěna během původního šetření.
3.3.4. Ceny vývozu do třetích zemí
(48)
Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že průměrné prodejní ceny vývozu spolupracující společnosti na několik důležitých trhů (např. do Japonska, Malajsie, Filipín, Thajska) byly v období přezkumného šetření nižší, než průměrné prodejní ceny vývozu do Unie. Lze tedy očekávat, že by spolupracující vyvážející výrobce v případě nezavedení opatření přesunul přinejmenším část tohoto vývozu do Unie.
(49)
Také z čínských vývozních statistik týkajících se upravených a/nebo konzervovaných citrusových plodů ve vzduchotěsných nádobách vyplývá, že je pravděpodobné, že dojde k přesunu čínského vývozu do Unie. Na základě těchto statistik se tedy odhaduje, že během období přezkumného šetření bylo prodáno asi 20 000 tun dotčeného výrobku na vývozní trhy, na nichž jsou průměrné ceny nižší než ceny v EU, ačkoli se na dovoz z Číny na těchto trzích nevztahovala žádná antidumpingová cla. Během období přezkumného šetření by tento objem odpovídal domácímu prodeji výrobního odvětví Unie a 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, na základě stávající velikosti evropského trhu s konzervovanými mandarinkami (celková spotřeba EU: 44 523 tun) a podle údajů z čínských vývozních statistik by objem stávajícího čínského vývozu do EU a potenciální objem vývozu, který se vyplatí přesměrovat do Unie, pokryl téměř celou poptávku EU po konzervovaných mandarinkách.
3.3.5. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký a byl v minulosti pro čínské vývozce zajímavý, a na volné výrobní kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, jakož i na prokázanou připravenost a schopnost čínských výrobců v případě pobídky urychleně zvýšit vývoz do Unie, se vyvozuje závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval.
4. ÚJMA
4.1. Obecné poznámky
(51)
Mandarinky se sklízejí na podzim a v zimě, takže období sklizně a zpracování trvá od počátku října přibližně do konce ledna (u některých odrůd do února nebo března) následujícího roku. Většina smluv o koupi (např. nezávislými dovozci) a prodeji se vyjednává v prvních měsících každé sezóny. V odvětví konzervace mandarinek se obvykle jako základ pro srovnání používá sezóna (od 1. října jednoho roku do 30. září následujícího roku). Komise ve své analýze stejně jako v původním šetření tento postup převzala.
4.2. Výroba v Unii a výrobní odvětví v Unii
(52)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii pět výrobců. Celková výroba obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření byla zjištěna na základě odpovědí čtyř jednotlivých výrobců na dotazník, které byly ověřeny během inspekce na místě. Výroba zbývajícího výrobce, který přiměřeným způsobem nespolupracoval a u něhož nebyla provedena inspekce na místě, byla zjištěna na základě odpovědí na dotazník, které byly porovnány s údaji uvedenými v žádosti. Na tomto základě byla celková produkce Unie během období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 28 500 tun.
(53)
Má se proto za to, že výše uvedení výrobci Unie, na které připadá veškerá výroba Unie, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3. Zjevná spotřeba na trhu Unie
(54)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě údajů o dovozu předložených Eurostatem na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství), které se tak přesně kryjí s definicí dotčeného produktu, a na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v EU.
(55)
Je třeba poznamenat, že ačkoli je analýza založena spíše na sezónách než na kalendářních letech, výše uvedena metodika nemusí nutně odrážet spotřebu na úrovni průmyslového uživatele/spotřebitele. Jelikož je hlavní surovina (čerstvé ovoce) k dispozici pouze sezónně, je v daném odvětví jak pro dovozce, tak pro výrobce v Unii běžnou praxí vytvářet zásoby, když je čerstvé ovoce konzervováno, a pak během roku prodávat zpracované produkty distributorům nebo průmyslovým uživatelům. Spotřeba tak může být někdy ovlivněna hromaděním zásob.
(56)
Na tomto základě se spotřeba Unie během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
66 487
72 618
90 207
44 523
Index (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
Během posuzovaného období zůstala spotřeba citrusových plodů v Unii v průměru mírně pod 70 000 tunami. V období 2011/2012 však bylo dosaženo kulminace dovozu, po které pak během období přezkumného šetření následoval pokles. Tento vývoj je ve skutečnosti spíše odrazem nahromadění zásob než skutečného zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž jej lze přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření dočasně nebyla v platnosti (viz 2. bod odůvodnění). Kulminace dovozu v období 2011/2012 byla vyrovnána nižší mírou dovozu během období přezkumného šetření a s tím související nižší spotřebou v Unii
(58)
Někteří dovozci tvrdili, že zásoby nehromadili. Uvedli také, že od 6. října 2011, kdy generální advokát přednesl své stanovisko ve věci C-338/10, již byli přesvědčeni, že Soudní dvůr opatření zruší. Proto odložili celní odbavení dotčeného výrobku do doby, kdy byl vynesen konečný rozsudek Soudního dvora.
(59)
V této souvislosti je třeba připomenout, že hromadění zásob lze definovat jako navyšování a skladování rezerv. Údaje, které měla Komise k dispozici, ukazují, že od zrušení opatření dne 22. března 2012 do července 2012 byl dovezen obrovský objem dotčeného výrobku: v průměru téměř 9 000 tun měsíčně. Poté se do konce období přezkumného šetření průměrná úroveň dovozu snížila na přibližně 1 650 tun měsíčně, což bylo asi o 2 000 tun měsíčně méně než v porovnání s průměrnou úrovní dovozu v období před zrušením opatření. Komise dospěla k závěru, že aby dovozci dosáhli tak výrazné úrovně měsíčního dovozu během poměrně krátké doby, museli nahromadit velký objem dotčeného výrobku. To ostatně potvrdili rovněž někteří dovozci, kteří přiznali, že odkládali celní odbavení, jakmile už byli přesvědčeni, že budou antidumpingová cla zrušena. Proto muselo být tvrzení, že dovozci nehromadili zásoby, zamítnuto.
4.4. Dovoz z Číny do Unie
(60)
Vzhledem k tomu, že při šetření spolupracovala pouze jedna skupina čínských vývozců a že tato skupina představovala během období přezkumného šetření zhruba 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) celkového dovozu z Číny, dospělo se k závěru, že údaje Eurostatu na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství) byly nejpřesnějším a nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Individuální ceny spolupracujícího čínského vývozce byly nicméně rovněž prověřeny.
4.4.1. Objem a podíl na trhu
(61)
Objem čínského dovozu a odpovídající podíly na trhu se během posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
47 235
41 915
59 613
19 294
Index (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Podíl na trhu
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2008 objem čínského dovozu obecně vykazoval klesající tendenci. Je třeba připomenout, že dovoz dosáhl v období původního šetření (2006/2007) 56 108 tun.
(63)
Jak bylo již řečeno, dovoz kulminoval v období 2011/2012. Tato kulminace byla jasným výsledkem zrušení antidumpingových opatření v březnu 2012. Při pohledu na měsíční vývoj čínského dovozu na základě údajů Eurostatu je patrné, že zatímco měsíční čínský dovoz obecně kolísal mezi 2 000 a 6 000 tunami, v období od března do července 2012 však dosáhl úrovně 6 000 až 12 000 tun (v průměru téměř 9 000 tun měsíčně). V této souvislosti je třeba poznamenat, že opatření byla zrušena v březnu 2012 a obnovena opět v únoru 2013 avšak 29. června 2012 (10) byla zavedena celní evidence, což dovoz silně utlumilo.
(64)
Podobně jako objem dovozu se během posuzovaného období vyvíjel také čínský podíl na trhu, který se z 71 % snížil na 43 %. I při zohlednění dopadu neobvyklé úrovně čínského dovozu v období 2011/2012 a v období přezkumného šetření se podíl na trhu snížil ze zhruba 70 % v období 2009/2010 na průměrných 55 % v následujících letech.
4.4.2. Ceny a cenové podbízení
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
677
744
1 068
925
Index (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období zvýšily o 37 %. Je však třeba poukázat na to, že se ceny v období 2011/2012 značně zvýšily a následně během období přezkumného šetření snížily.
(66)
Jelikož objem dovozu jediného spolupracujícího vývozce představoval pouze asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu z Číny během období přezkumného šetření, byla otázka, zda došlo k cenovému podbízení, prošetřena také na základě dovozní statistiky pro veškerý čínský vývoz.
(67)
Za tímto účelem byly porovnány vážené průměry prodejních cen spolupracujících výrobců v Unii, které byly účtovány odběratelům na trhu v Unii, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) dovozu z Číny, které předložil Eurostat. Tyto ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) byly upraveny tak, aby pokrývaly náklady související s celním odbavením, totiž clo a náklady po dovozu.
(68)
Srovnání provedené na tomto základě ukázalo, že u dovozu dotčeného výrobku v období přezkumného šetření došlo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 4,8 %, pokud se při výpočtu zohledňuje dopad platných antidumpingových opatření. Pokud se však do dovozní ceny antidumpingové clo nezapočítá, dosahuje rozpětí cenového podbízení 28 %.
(69)
Na základě řádně upravených dovozních cen nahlášených čínským spolupracujícím vývozcem bylo v období přezkumného šetření zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 14 %, přičemž byla zohledněna platná antidumpingová cla. Bez účinku antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení 20 %. Je třeba poznamenat, že většina tohoto vývozu se uskutečnila během období přezkumného šetření, kdy byla opatření zrušena.
4.5. Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(70)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období nikdy nepřekročil 11,2 % podílu na trhu. Většina tohoto dovozu (v posuzovaném období nejméně 89 %) byla z Turecka.
Tabulka 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
4 033
8 078
10 090
4 717
Index (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Podíl na trhu
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(72)
I když všech pět výrobců z Unie vyplnilo dotazník, bylo rozhodnuto, že odpovědi jednoho výrobce nelze využít úplně, neboť nebyly ověřeny inspekcí na místě. Analýza se proto opírala o následující metodiku.
(73)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingového rozpětí a zotavení z dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Hodnocení vycházelo z informací poskytnutých čtyřmi plně spolupracujícími výrobci z Unie. U výrobce, jehož odpovědi na dotazník nebyly ověřeny, bylo hodnocení provedeno na základě údajů, které tento výrobce poskytl a které byly pokud možno porovnány s údaji uvedenými v žádosti a v auditované účetní závěrce tohoto výrobce.
(74)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy) byla provedena na úrovni čtyř plně spolupracujících výrobců v Unii. Hodnocení vycházelo z informací, které byly řádně ověřeny během inspekce na místě.
4.6.1. Makroekonomické ukazatele
4.6.1.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
11 815
33 318
29 672
28 763
Index (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Výrobní kapacita (v tunách)
77 380
77 380
77 380
77 380
Index (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Výroba se během posuzovaného období výrazně zvýšila ze zhruba 12 000 tun na téměř 29 000 tun během období přezkumného šetření. V sezóně 2009/2010 se vyrábělo málo, neboť výrobní odvětví Unie bylo ještě ovlivňováno dumpingovým dovozem čínských konzervovaných mandarinek z předchozí sezóny a skutečností, že má ještě zásoby z předchozí sezóny, kdy neplatila antidumpingová opatření. Výroba se v sezóně 2010/2011 zvýšila, neboť na nový čínský dovoz se vztahovala platná antidumpingová opatření.
(76)
Jelikož se výrobní kapacita Unie během celého období nezměnila, vzrostlo odpovídajícím způsobem využití kapacity. Stále však zůstávalo pod 50 %.
(77)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že jeden výrobce v Unii ukončil od období 2012/2013 výrobu a že tento výrobce a dva další byli v obtížné finanční situaci. Z těchto důvodů se tvrdilo, že údaje o výrobě a výrobní kapacitě/využití kapacit byly uměle nafouknuty.
(78)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že informace shromážděné během šetření naznačují, že všichni výrobci v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie, ve všech sezónách během posuzovaného období vyráběli. První tvrzení, že jeden výrobce ukončil během období přezkumného šetření výrobu, by proto mělo být zamítnuto.
(79)
Pokud jde o údajnou obtížnou finanční situaci výrobců v Unii, jeden z těchto výrobců byl během posuzovaného období skutečně v insolvenčním řízení. Šetření však ukázalo, že úroveň výroby uvedeného výrobce se během posuzovaného období výrazně zvýšila, zatímco jeho kapacita se nezměnila. Proto se dospělo k závěru, že insolvenční řízení nemělo negativní dopad na produkci tohoto výrobce. U dalších dvou výrobců v Unii sice bylo zahájeno insolvenční řízení, avšak až po posuzovaném období. Tato skutečnost potvrzuje závěr (viz 96. až 98. bod odůvodnění), že újma byla skutečně obnovena a že výrobní odvětví Unie bylo stále v nestabilní finanční situaci.
4.6.1.2. Objem prodeje a podíl na trhu v Unii
Tabulka 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem prodeje (v tunách)
15 219
22 625
20 504
20 512
Index (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Podíl na trhu (v % spotřeby Unie)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období zvýšil o 35 %.
(81)
Také podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval během posuzovaného odvětví rostoucí trend. I při zohlednění nahromadění zásob na úroveň spotřeby Unie v období 2011/2012 a během období přezkumného šetření se podíl na trhu zvýšil ze zhruba 23 % na počátku období na průměrně 35 % v posledních dvou letech šetření.
4.6.1.3. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost
350
481
484
428
Index (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
34
69
61
67
Index (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Jak zaměstnanost, tak produktivita se během posuzovaného období zlepšily a odrážely celkové zvýšení výroby a objemu prodeje. Zvýšení produktivity v sezóně 2010/2011 bylo spojené s vyšším objemem výroby, který byl důsledkem toho, že v tomto období v plném rozsahu platila antidumpingová opatření.
(83)
Výše uvedené údaje o zaměstnanosti jsou ekvivalentem plného pracovního úvazku, a proto z nich nevyplývá absolutní počet sezónních pracovních míst. Aby bylo možné si lépe představit množství dotčených pracovních míst, je třeba podotknout, že údaj pro období přezkumného šetření představuje 2 400 sezónních pracovních míst přepočtených na ekvivalent plného pracovního úvazku.
4.6.1.4. Růst
(84)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo využít růstu na trhu Unie do roku 2011. Jakmile však byla zrušena opatření vůči Číně (viz 2. bod odůvodnění) a trh Unie zaplavil dovoz z Číny, ztratilo výrobní odvětví Unie značnou část svého podílu na trhu. Poté, co byla cla opět zavedena, bylo výrobní odvětví Unie schopné získat svůj ztracený podíl na trhu zpět, byť za cenu zhoršující se finanční situace.
4.6.1.5. Rozsah dumpingu a zotavení z účinků dřívějšího dumpingu
(85)
Dumping během období přezkumného šetření pokračoval ve značném rozsahu, jak je vysvětleno v bodě 3.2.5 (viz 34. a 35. bod odůvodnění) výše.
(86)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny považovat za zanedbatelný. Je třeba poznamenat, že se výrobní odvětví Unie stále ještě zotavuje z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o využití kapacit a ziskovost (v porovnání s původním šetřením).
4.6.2. Mikroekonomické ukazatele
4.6.2.1. Zásoby
Tabulka 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zásoby (v tunách)
2 020
2 942
7 257
9 729
Index (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Výrobci Unie v posledních dvou sezónách značně navýšili své zásoby. Promítá se v tom skutečnost, že se výroba v posuzovaném období zvýšila více než prodej.
4.6.2.2. Prodejní ceny v Unii
Tabulka 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná jednotková prodejní cena (EUR/t)
1 260
1 322
1 577
1 397
Index (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
V období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své prodejní ceny v EU o 11 %. Tento nárůst byl zvlášť výrazný v období 2011/2012, avšak ceny se následně v období přezkumného šetření snížily. To lze přičítat vysoké úrovni čínského dovozu v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti, a cenovému podbízení u dotčeného výrobku z Číny v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie.
4.6.2.3. Ziskovost a peněžní tok
Tabulka 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie nejprve (tj. v období 2010/2011-2011/2012) výrazně zlepšila. V období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie bylo opět ztrátové.
(90)
Zlepšení ziskovosti jednoznačně souviselo s tím, že výrobní odvětví Unie dokázalo v letech po zavedení antidumpingových opatření zvýšit svůj prodej a objem výroby, jakož i prodejní ceny. Skutečnost, že se v období přezkumného šetření obnovila ztrátovost, je důsledkem nízkých prodejních cen kvůli náhlému přílivu čínského dovozu poté, co Soudní dvůr EU zrušil cla.
(91)
V této souvislosti je třeba připomenout, že v období od března do července 2012 bylo dovezeno značné množství čínských výrobků osvobozených od antidumpingového cla. Kromě toho bylo zjištěno, že ceny čínského dovozu jsou podbízivé ve vztahu k cenám v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. To mělo za následek obecné stlačení cen, které pak vedlo ke ztrátovosti výrobního odvětví Unie.
Tabulka 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Index (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Během posuzovaného období vývoj peněžního toku obecně odpovídal vývoji celkové ziskovosti výrobního odvětví Unie, spolu s účinky zvýšení zásob zejména v posledních dvou letech šetření.
4.6.2.4. Investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a růst
Tabulka 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Investice (v EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Index (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Návratnost investic (čistá aktiva)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Část výrobního odvětví Unie během posuzovaného období investovala do údržby a optimalizace stávajících výrobních strojních zařízení. Úroveň investic se zvýšila především v období 2011/2012, k čemuž s největší pravděpodobností přispěla úroveň zisku, které bylo dosaženo v daném roce a bezprostředně před ním. Tyto investice provedl zejména jeden výrobce v Unii, aby měl k dispozici jistý zdroj dodávek surovin, jenž by doplňoval stávající zdroje, a zlepšil dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí. Návratnosti investic během posuzovaného období kopírovala trend ziskovosti.
(94)
Část výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období potýkala s potížemi při opatřování kapitálu, byla však nakonec schopna svůj dluh restrukturalizovat.
4.6.2.5. Mzdy
Tabulka 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Náklady práce na zaměstnance (v EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Index (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Průměrná úroveň mezd zůstala během posuzovaného období poměrně konstantní, zatímco jednotkové výrobní náklady se snížily.
4.7. Závěr
(96)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zlepšila. Uložení antidumpingových opatření koncem roku 2008 umožnilo výrobnímu odvětví Unie se pomalu, ale vytrvale zotavovat ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál na trhu Unie. Skutečnost, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustruje zvýšená úroveň výroby a prodeje a zejména úroveň ziskovosti.
(97)
Tato situace se však v období přezkumného šetření změnila. Opatření byla zrušena v březnu 2012, načež se dovoz z Číny do června 2012, kdy byla pro dovoz zavedena celní evidence, výrazně zvýšil. Dovozci využili zrušení antidumpingových cel, aby si v období 2011/2012 vytvořili zásoby a aby tyto výrobky během období přezkumného šetření uvedli na trh EU za nízké ceny. Tím došlo na trhu EU obecně k silnému cenovému tlaku a v důsledku toho opět ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví, které pak nemělo jinou možnost, než snížit své ceny, aby si udrželo svou úroveň prodeje. To však mělo zásadní důsledky pro jeho finanční situaci.
(98)
Situace, v níž výrobnímu odvětví stále vzniká újma, je nejvíce patrná na několika negativních finančních ukazatelích, zejména na ziskovosti a peněžním toku, v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím výrobní kapacity. Tato skutečnost je překážkou pro nové investice a růst.
(99)
Jedno evropské sdružení obchodníků zpochybnilo zjištění ohledně újmy a argumentovalo tím, že objem prodeje, zaměstnanost a prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jakož i úroveň investic jednoho výrobce v Unii, se během posuzovaného období vyvíjely pozitivně.
(100)
Tato námitka by však měla být zamítnuta. Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení však seznam příslušných hospodářských ukazatelů, které by měly být posouzeny, není vyčerpávající; jedno nebo několik těchto kritérií nemusí být nezbytně rozhodující pro posouzení účinků dumpingového dovozu na dotčené výrobní odvětví Unie. Jak je vysvětleno v 98. bodě odůvodnění, ukazatele navržené žadatelem nebyly rozhodující pro to, aby Komise vyvodila své závěry o újmě vznikající výrobnímu odvětví Unie. Závěr o přetrvávání újmy vycházel spíše z negativních finančních ukazatelů souvisejících se ziskovostí a peněžním tokem v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím kapacity.
5. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
5.1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(101)
Pokud by byla opatření zrušena, objem dovozu by se zřejmě zvýšil a způsobil výrobnímu odvětví Unie další újmu. To lze odůvodnit následujícími prvky.
(102)
Výše uvedená analýza (viz 44. bod odůvodnění) ukazuje, že ačkoli objem čínského vývozu do Unie po zavedení opatření koncem roku 2008 výrazně klesl, čínští výrobci stále vyrábějí značný objem dotčeného výrobku, který je z převážné části určen na vývoz.
(103)
Pokud jde o očekávaný objem a ceny, je jasné, že trh Unie zůstává pro čínské vyvážející výrobce velmi atraktivní. Za prvé, pokud jde o objem, je trh Unie pro čínské konzervované mandarinky třetím největším trhem na světě. Kromě toho vývoj po zrušení opatření ukazuje, že čínští vývozci jsou schopni rychle vyvézt značná množství dotčeného výrobku na trh Unie, aniž by museli přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. V tomto ohledu nakonec údaje z původního šetření ukázaly, že Čína může každou sezónu snadno vyvézt více než 60 000 tun na trh Unie, což představuje téměř 90 % průměrné spotřeby Unie v posuzovaném období.
(104)
Pokud by Čína na základě zrušení opatření skutečně zvýšila svůj vývoz do EU, došlo by s velkou pravděpodobností ke střednědobému obecnému snížení cen na trhu EU. Tím by se výrobci v EU dostali do ještě složitější situace, jak je vysvětleno níže.
(105)
Za druhé, pokud jde o ceny, ukazuje čínská databáze (11), že Čína v minulosti vyvážela značné objemy do zemí mimo EU za ceny nižší, než byly vývozní ceny do EU. Během období přezkumného šetření činil objem vývozu do těchto zemí mimo EU přibližně 20 000 tun, což odpovídá 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. S ohledem na atraktivitu cen na trhu EU se dospělo k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, čínští vývozci by pravděpodobně tento objem přesměrovali na lukrativnější trh Unie.
(106)
Kromě toho z výše uvedené analýzy (viz 68. a 69. bod odůvodnění) vyplývá, že ceny čínského dovozu na trh Unie jsou výrazně nižší než ceny výrobců v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. I když se ceny čínského dovozu v sezóně 2011/2012, kdy opatření nebyla v platnosti, zvýšily, byly podle údajů Eurostatu přesto výrazně nižší než ceny v EU. Na tomto základě byla výše cenového rozdílu v období 2011/2012 dokonce srovnatelná s výší v období přezkumného šetření.
(107)
Na trhu upravených nebo konzervovaných citrusových plodů existuje velká cenová konkurence, neboť hospodářská soutěž je založena zejména na cenách. Tato situace je dále umocněna tím, že prodej se obvykle uskutečňuje v poměrně velkém množství. Pokud by byl levný dumpingový dovoz na trhu Unie k dispozici ve značném množství, mělo by to přímý vliv na obecnou úroveň cen na trhu Unie, což by vedlo k celkovému poklesu cen.
(108)
Zrušení antidumpingových cel na konci posuzovaného období je dokonalým příkladem toho, co by se stalo v případě, že opatření pozbudou platnosti.
(109)
Jakmile Soudní dvůr EU opatření zrušil a než byla zavedena celní evidence, objem čínského dovozu se rychle a výrazně zvýšil. Obrovský objem tohoto levného dovozu na trhu Unie donutil výrobce v Unii snížit ceny, aby si udrželi pozici z hlediska objemu prodeje a výroby, což vedlo k jejich ztrátovosti.
(110)
Tato situace byla výsledkem dovozu výrobků osvobozených od antidumpingového cla během období pouze pěti měsíců. Vliv na situaci výrobního odvětví Unie by byl v případě uplynutí platnosti opatření zjevně ještě závažnější. Pokud by došlo k obnovení dovozu velkého množství výrobků za nízké ceny, se vší pravděpodobností by se újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ještě prohloubila. Výrobci v Unii by se potýkali s poklesem objemu výroby a prodeje a snížením cen, což by vedlo ke zvýšení ztrát. Výpočet podbízení na základě údajů uvedených v bodě 4.4.2 (viz 68. a 69. bod odůvodnění) při nezapočtení antidumpingových cel přesahuje úroveň podbízení 20 %.
(111)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že by výrobní odvětví Unie v případě zrušení opatření neutrpělo újmu, neboť by se v budoucnosti dal očekávat menší objem dovozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se opírá o následující důvody. Za prvé, domácí spotřeba čerstvého ovoce v Číně se v budoucnosti zvýší stejně jako čínský vývoz čerstvého ovoce do Ruska. Za druhé lze rovněž očekávat, že se zvýší domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v Číně. Za třetí, statistiky Eurostatu výše uvedené informace potvrzují, neboť od sezóny 2012/2013 vykazují nižší dovoz dotčeného výrobku.
(112)
Tato tvrzení by však měla být zamítnuta z následujících důvodů:
a)
za prvé, i kdyby se dalo očekávat zvýšení čínské domácí spotřeby a vývozu čerstvého ovoce, podle odhadů na základě dostupných údajů by se srovnatelně zvýšila i čínská výroba (12). Proto se dospělo k závěru, že dostupnost čerstvého ovoce pro čínský konzervárenský průmysl nebude v sezóně 2013/2014 výrazně dotčena;
b)
za druhé, ve 44. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek bude činit zhruba 100 000 tun na sezónu, a nic nenasvědčuje tomu, že tento objem v budoucnu poroste. Žadatelé tedy rovněž neposkytli žádný důkaz, že by se zvyšovala spotřeba;
c)
v souvislosti se třetím důvodem je třeba připomenout, že nižší dovoz dotčeného výrobku v sezóně 2012/2013 (období přezkumného šetření) lze přiměřeně odůvodnit hromaděním zásob vyplývajícím z obrovského dovozu, ke kterému došlo v sezóně 2011/2012 během prvních pěti měsíců po zrušení opatření (viz 59. bod odůvodnění).
(113)
Stejné evropské sdružení obchodníků rovněž tvrdilo, že větší objem čerstvého ovoce na trhu Unie, pravděpodobně kvůli ruskému embargu, by snížil ceny tohoto ovoce, což by výrobnímu odvětví Unie umožnilo dále zlepšovat svou konkurenceschopnost.
(114)
Takové tvrzení je však čistě spekulativní a nebylo podloženo žádnými důkazy. I když se mohou ceny surovin v budoucnosti snížit, nepovažuje se to za dostatečný důvod nenapravovat negativní účinek dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Má se tedy za to, že bez zachování opatření by dumpingový dovoz pokračoval ve značném objemu a způsoboval odvětví Unie újmu. To by případně připravilo výrobní odvětví Unie o možnost plně využívat kladného účinku jakéhokoli budoucího snížení ceny surovin. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
5.2. Závěr
(115)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že zrušení opatření na dovoz z Číny by se vší pravděpodobností vedlo k pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Úvod
(116)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a dalších zúčastněných stran na straně druhé.
(117)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(118)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům o pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto konkrétním případě opatření zachovávat.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(119)
Výrobní odvětví Unie, které tvořilo pět výrobců ve venkovských oblastech Španělska, získalo podíl na trhu a bylo schopné zvýšit cenu dotčeného výrobku na takovou úroveň, která mu během posuzovaného období, kdy byla opatření v platnosti, umožnila znovu obchodovat tak, aby pokrylo náklady či dosáhlo zisku. Stejným způsobem se zlepšil objem výroby a údaje o zaměstnanosti. Pokud by byla opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by bylo kvůli nižším prodejním cenám a ještě vyšším ztrátám v mnohem horší situaci, než je popsáno výše (za předpokladu pravděpodobnosti obnovení újmy) (viz 110. bod odůvodnění). Zároveň by došlo k omezení nových investic zaměřených na konsolidaci společností a zvýšení jejich konkurenceschopnosti na trhu s dotčeným výrobkem. Pokračování opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a mělo by mu pomoci dále využívat svého potenciálu na trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže.
6.3. Zájem dovozců, obchodníků a maloobchodníků
(120)
Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku. Dovozci se nacházejí především v Německu, ale také v jiných zemích, jako například (ale nejen) ve Spojeném království, Nizozemsku nebo České republice.
(121)
Dvě společnosti, které během posuzovaného období dotčený výrobek dovážely, při šetření spolupracovaly. Souhrnné podnikání těchto stran v oblasti konzervovaných citrusových plodů představovalo 3,8 % jejich celkového obratu. Přestože podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů není pro tyto dovozce nejziskovější, je pevnou součástí jejich podnikatelského záměru, která spočívá v nabídce velmi široké škály výrobků pro určité zákazníky (například řetězce supermarketů) s cílem uzavřít velké smlouvy, v jejichž rámci se prodej méně ziskových výrobků vyrovná prodejem jiných výrobků a úsporami z rozsahu.
(122)
Zřejmě nic nenasvědčuje tomu, že by pokračování opatření mělo na činnost těchto dvou dovozců jakýkoli významný negativní vliv. Jejich činnost není na tomto výrobku závislá a dodavatelský řetězec se přizpůsobil nákladům spojeným s antidumpingovým clem. Kromě toho, jak ukazuje šetření, nebyl trh Unie v důsledku opatření pro čínské vývozce uzavřen, neboť dotčený výrobek se během posuzovaného období navzdory opatřením dovážel ve značném množství.
(123)
Jiný dovozce tvrdil, že antidumpingová cla měla na jeho podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů negativní vliv. Jelikož tento dovozce nepředložil ověřitelné údaje, předpokládá se, že negativní vliv, který by pokračování antidumpingových opatření mohlo mít na tyto strany, by nepřevážil nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(124)
Některé strany poukazovaly na to, že výrobní kapacity výrobního odvětví Unie nejsou dostatečné. Je třeba poznamenat, že zrušení cel by mohlo vést k situaci, kdy by alternativní zdroj dodávek musel ukončit svou činnost a dovozcům by zůstal jako jediný zdroj už jen dovoz z Číny. Je však třeba připomenout, že řetězce supermarketů a maloobchodníci si cení zachování bezpečnosti dodávek pro své podnikání. Jeden z nich skutečně podporoval pokračování opatření, aby existovala hospodářská soutěž a měl alespoň dva zdroje dodávek. Kromě toho je výrobní odvětví Unie, které ještě zdaleka nedosáhlo uspokojivé úrovně využití kapacity, schopné nadále uspokojovat potřeby trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie v současnosti neuspokojuje potřeby Unie na 100 %, nemůže být v tomto případě důvodem ani pro nekalé obchodní praktiky čínských vývozců, ani pro zrušení opatření.
(125)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že pokračování opatření by nepatřičně omezilo běžné obchodování jeho členů, neboť jeho významná část souvisela s obchodem s dotčeným výrobkem. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že účel antidumpingového cla je napravit nekalé obchodní praktiky, tj. dumping, a nikoli omezovat obchod. Je třeba připomenout, že Komise dospěla k závěru, že zachování nápravných opatření je v tomto případě stále nezbytné.
6.4. Zájem uživatelů
(126)
Pro účely analýzy byli uživatelé rozděleni do dvou kategorií: na jedné straně domácnosti, a na druhé straně profesionální/průmysloví uživatelé, kteří působí v odvětvích, jako je výroba nápojů, džemů nebo jogurtů, pekárenství nebo catering.
(127)
Žádná ze stran patřících k jedné z těchto kategorií nebo zastupujících její zájmy se nepřihlásila ani žádným způsobem při šetření nespolupracovala.
(128)
Jeden dovozce tvrdil, že antidumpingová cla uložená na dotčený výrobek narušují hospodářskou soutěž, a tudíž nejsou v zájmu spotřebitelů v Unii. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy.
(129)
Jelikož dotčený výrobek může mít na rozpočet průměrné domácnosti v Unii jen omezený vliv, nic nenasvědčuje tomu, že by případné zvýšení cen pro spotřebitele v důsledku zachování opatření mohlo převážit nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(130)
I když nelze zpochybnit, že by zachování cel teoreticky mohlo mít negativní vliv na některé profesionální/průmyslové uživatele z hlediska nižších marží, neexistuje žádný důkaz, že by náklady spojené s dotčeným výrobkem (v porovnání s celkovými náklady) byly značné. Případné negativní dopady zachování opatření na tuto kategorii uživatelů by tak nebyly nepřiměřené.
6.5. Zájem dodavatelů
(131)
Jak jednotliví dodavatelé čerstvého ovoce výrobnímu odvětví Unie, tak jedno sdružení takových dodavatelů uvedli, že opatření jsou v jejich zájmu a že by byla přínosná rovněž z hlediska nových investic a pracovních míst. Prodej ovoce výrobcům v Unii je pro dodavatele důležitým doplňkovým zdrojem příjmů, bez něhož by mohlo dojít k závažnému narušení odvětví zemědělství v dotčených španělských regionech. Podle odhadů by jen v samotném regionu Valencie počet dotčených členů družstev přesáhl 2 000. V souvislosti s dotčenými sezónními pracovními místy, mimo jiné v oblasti sklizně, dopravy a skladování ovoce, se odhaduje, že v regionech Valencie a Murcia by bylo dotčeno nejméně 2 500 pracovních míst.
(132)
Z údajů předložených Sdružením španělských dodavatelů vyplývá, že pokud čínský dovoz překročí 60 000 tun, což se během původního šetření již dvakrát stalo, dodavatelé se pravděpodobně ocitnou v situaci, kdy nebudou schopni prodat celý objem druhu satsuma určený konzervárenskému průmyslu Unie.
(133)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že dodavatelé by mohli očekávat subvence na nákup ovoce, které nemohlo být do Ruska vyvezeno kvůli embargu. Žadatel však nepředložil žádný důkaz, který by tvrzení o subvencích podpořil. Navíc by se případné subvence vztahovaly pouze na neprodané ovoce určené na vývoz do Ruska, a nikoli na ovoce, které nebylo prodáno výrobnímu odvětví Unie z důvodu újmy způsobené dotčeným výrobkem po vypršení platnosti opatření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6.6. Závěr
(134)
Šetření ukázalo, že stávající antidumpingová opatření neuzavřela trh Unie čínskému dovozu a přispěla k oživení výrobního odvětví Unie. Jelikož tento proces oživení stále trvá, je pokračování opatření v zájmu výrobního odvětví Unie. Pokud by opatření pozbyla platnosti, tento proces oživení by se zastavil, nedosáhlo by se ziskových cen a výrobní odvětví Unie by utrpělo vysoké ztráty. Zároveň by byl ohrožen dodatečný zdroj příjmů členů četných družstev a sezónních pracovníků v několika venkovských oblastech, kde existuje jen velmi málo pracovních alternativ.
(135)
Podle dostupných údajů se zdá, že stávající opatření neměla významný negativní dopad na hospodářskou situaci dovozců v Unii, kteří při šetření spolupracovali. Vzhledem k dostupným údajům nelze považovat za významný ani dopad opatření na další strany, které se přihlásily, ani na dovozce, obchodníky, uživatele a maloobchodníky. Případné zvýšení cen v důsledku pokračování antidumpingových opatření se nezdá být neúměrné v porovnání s přínosem pro výrobní odvětví Unie, kterého se dosáhne odstraněním narušení obchodu, jež bylo způsobeno dumpingovým dovozem.
(136)
S přihlédnutím ke všem faktorům uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající opatření. Po sdělení těchto skutečností jim byla poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Stanoviska a připomínky byly v podložených případech náležitě vzaty v úvahu.
(138)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých konzervovaných plodů pocházejících z Číny měla být zachována na období dalších pěti let.
(139)
Některé strany tvrdily, že opatření s určitým kvantitativním prvkem (systém kvót) jsou v porovnání s antidumpingovými opatřeními výhodnější. Toto tvrzení nelze podpořit vzhledem k tomu, že podle základního nařízení nelze formu opatření při přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Tímto tvrzením nelze zpochybnit ani zjištění v rámci tohoto šetření, konkrétně, že požadavky na zachování antidumpingových opatření jsou splněné.
(140)
Společnost může požádat o uplatňování těchto individuálních antidumpingových celních sazeb, pokud změní název svého subjektu. Taková žádost musí být zaslána Komisi (13). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(141)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz upravených nebo konzervovaných mandarinek (včetně tangerine a satsuma), klementinek, wilkingů a jiných podobných citrusových hybridů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, v současnosti kódů KN 2008 30 55, 2008 30 75 a ex 2008 30 90 (kódy TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 a 2008309069), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Výše konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Společnost
EUR/t čisté hmotnosti produktu
Doplňkový kód TARIC
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang a výrobce, který je s touto společností ve spojení, Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku, kteří jsou uvedeni v příloze
499,6
A889
Všechny ostatní společnosti
531,2
A999
Článek 2
1. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, je proto pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15), poměrně rozdělena, se výše antidumpingového cla vypočítaná na základě článku 1 výše sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
2. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 499,6 EUR/t čisté hmotnosti produktu, pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období přezkumného šetření (tj. od 1. října 2012 do 30. září 2013) a v období původního šetření (od 1. října 2006 do 30. září 2007) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem v Čínské lidové republice, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením a
c)
po skončení období přezkumného šetření buď skutečně vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. prosince 2014.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1313/2014
tal-10 ta' Diċembru 2014
li jimponi dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet ta' ċertu frott taċ-ċitru ppreparat jew ippreservat (jiġifieri mandolin, eċċ.) li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina wara rieżami ta' skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (ir-Regolament bażiku), u b'mod partikolari l-Artikolu 11(2) tiegħu,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1355/2008 (2) il-Kunsill impona dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet ta' ċertu frott taċ-ċitru ppreparat jew ippreservat li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (iċ-Ċina). Il-miżuri ħadu l-forma ta' dazju speċifiku għal kull kumpanija li jvarja minn 361,4 EUR/tunnellata sa 531,2 EUR/tunnellata piż nett tal-prodott.
(2)
Dawn il-miżuri ġew annullati mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-UE fit-22 ta' Marzu 2012 (3) iżda ġew imposti mill-ġdid fit-18 ta' Frar 2013 bir-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kunsill (UE) Nru 158/2013 (4).
1.2. Talba għal rieżami ta' skadenza
(3)
Wara l-pubblikazzjoni ta' Avviż ta' skadenza imminenti tal-miżuri antidumping definittivi fis-seħħ (5), fit-12 ta' Awwissu 2013 il-Kummissjoni rċeviet talba għall-bidu ta' rieżami ta' skadenza ta' dawn il-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. It-talba saret mill-Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (FENAVAL) f'isem il-produtturi li jirrappreżentaw aktar minn 75 % tal-produzzjoni kollha tal-Unjoni ta' ċertu frott taċ-ċitru ppreparat jew ippreservat.
(4)
It-talba kienet ibbażata fuq ir-raġunijiet li l-iskadenza tal-miżuri antidumping definittivi x'aktarx li twassal għall-kontinwazzjoni ta' dumping u rikorrenza ta' dannu lill-industrija tal-Unjoni.
1.3. Bidu ta' rieżami ta' skadenza
(5)
Wara li stabbilixxiet, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li kienet teżisti biżżejjed evidenza għall-bidu ta' rieżami ta' skadenza, il-Kummissjoni fil-25 ta' Ottubru 2013 ħabbret, permezz ta' avviż ippubblikat f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (6) (in-Notifika ta' bidu), il-bidu ta' rieżami ta' skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
1.4. L-investigazzjoni
1.4.1. Il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami u l-perjodu kkunsidrat
(6)
L-investigazzjoni ta' kontinwazzjoni ta' dumping kopriet il-perjodu ta' bejn l-1 ta' Ottubru 2012 u t-30 ta' Settembru 2013 (il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta' rikorrenza tad-dannu kopra l-perjodu mill-1 ta' Ottubru 2009 sat-tmiem tal-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami (il-perjodu kkunsidrat).
1.4.2. Il-partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(7)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-partijiet li ġejjin dwar il-bidu tar-rieżami ta' skadenza: l-applikant, il-produtturi fl-Unjoni u l-assoċjazzjonijiet rilevanti tagħhom, il-produtturi esportaturi magħrufa fiċ-Ċina u fil-pajjiżi analogi potenzjali, importaturi mhux relatati fl-Unjoni u l-assoċjazzjonijiet rilevanti tagħhom, il-fornituri lill-produtturi fl-Unjoni u l-assoċjazzjonijiet rilevanti tagħhom, assoċjazzjoni tal-konsumaturi fl-Unjoni magħrufa li hija kkonċernata u lir-rappreżentanti tal-pajjiż esportatur. Dawn il-partijiet ingħataw l-opportunità li jippreżentaw l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta fil-limitu ta' żmien stabbilit fin-Notifika ta' Bidu.
(8)
Minħabba n-numru apparentement kbir ta' produtturi esportaturi fiċ-Ċina kif ukoll ta' importaturi mhux relatati fl-Unjoni, kien meqjus xieraq li jiġi eżaminat jekk għandux jintuża kampjunar skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi jekk ikunx meħtieġ il-kampjunar u, jekk dan ikun il-każ, li tagħżel kampjun, dawn il-partijiet intalbu jippreżentaw irwieħhom fi żmien 15-il jum mill-bidu tar-rieżami u jipprovdu l-informazzjoni mitluba fin-Notifika ta' Bidu lill-Kummissjoni.
(9)
Billi kien biss grupp wieħed ta' produtturi esportaturi fiċ-Ċina li pprovda l-informazzjoni mitluba, ma kienx hemm bżonn li jintgħażel kampjun ta' produtturi esportaturi.
(10)
Fir-rigward ta' importaturi mhux relatati, 32 kienu identifikati u mistiedna jipprovdu informazzjoni għall-kampjunar. Sebgħa minnhom ippreżentaw irwieħhom u pprovdew l-informazzjoni meħtieġa għall-għażla tal-kampjunar. Minn dawn, tlieta ġew magħżula biex ikunu parti mill-kampjun, iżda tnejn biss ikkonfermaw fi żmien l-iskadenza r-rieda tagħhom li jkunu parti mill-eżerċizzju ta' kampjunar.
(11)
Abbażi ta' dan t'hawn fuq, il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet interessati u lil dawk li kienu ppreżentaw irwieħhom fi żmien l-iskadenzi stabbiliti fin-Notifika ta' Bidu. Waslu tweġibiet minn ħames produtturi tal-Unjoni, il-produttur esportatur li kkoopera miċ-Ċina, żewġ importaturi mhux relatati, tmien fornituri lill-produtturi tal-Unjoni, assoċjazzjoni ta' fornituri lill-produtturi tal-Unjoni u produttur fil-pajjiż analogu.
(12)
Żewġ assoċjazzjonijiet tal-importaturi identifikaw irwieħhom bħala partijiet interessati. Ħames importaturi mhux relatati wkoll ippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom.
(13)
Fir-rigward tal-produtturi fil-pajjiż analogu, erba' kumpaniji kienu identifikati u mistiedna jipprovdu l-informazzjoni meħtieġa. Waħda biss minn dawn il-kumpaniji pprovdiet l-informazzjoni mitluba u qablet maż-żjara ta' verifika.
(14)
Il-Kummissjoni vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset neċessarja għad-determinazzjoni tal-probabbiltà ta' kontinwazzjoni ta' dumping u l-probabbiltà ta' rikorrenza ta' dannu u tal-interess tal-Unjoni. Twettqu żjarat ta' verifika fuq il-post tal-partijiet interessati li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Spanja
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Spanja
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Spanja
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Spanja
(b)
Produttur esportatur fiċ-Ċina:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., iċ-Ċina u l-kumpanija relatata tiegħu Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd.
(c)
Importaturi mhux relatati fl-Unjoni:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, il-Ġermanja
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co.), Hamburg, il-Ġermanja.
(d)
Produttur fil-pajjiż analogu:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., it-Turkija
1.5. Divulgazzjoni tal-fatti essenzjali u s-smigħ
(15)
Fit-13 ta' Ottubru 2014, il-Kummissjoni għamlet id-divulgazzjoni tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien maħsub li jiġu imposti dazji antidumping (id-divulgazzjoni finali). Wara d-divulgazzjoni finali, diversi partijiet interessati għamlu sottomissjonijiet bil-miktub inklużi l-opinjonijiet tagħhom dwar is-sejbiet definittivi. Il-partijiet li għamlu din it-talba ngħataw l-opportunità li jinstemgħu. Tliet importaturi talbu u ngħataw smigħ konġunt fil-preżenza tal-Uffiċjal tas-Seduta fil-proċedimenti kummerċjali. Assoċjazzjoni Ewropea tal-operaturi tas-suq talbet u ngħatat smigħ mas-servizzi tal-Kummissjoni.
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(16)
Il-prodott ikkonċernat minn dan ir-rieżami huwa l-istess bħal dak fl-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri mandolin ippreparat u ppreservat (inklużi tanġerini u satsuma), klementini, wilkings u ibridi taċ-ċitru simili, li ma fihomx spirtu miżjud, kemm jekk fihom zokkor miżjud jew xi sustanza oħra ta' ħlewwa jew le, u kif definit taħt l-intestatura NM 2008, li joriġina fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (il-prodott ikkonċernat), li bħalissa jaqa' fi ħdan il-kodiċijiet NM 2008 30 55, 2008 30 75 u ex 2008 30 90.
(17)
Il-prodott ikkonċernat huwa miksub billi jitqaxxru u jinqasmu ċerti varjetajiet ta' frott taċ-ċitru żgħir (l-iktar satsuma) li mbagħad jiġu ippakkjati f'kontenitur tal-ġulepp taz-zokkor, meraq jew ilma f'diversi daqsijiet biex jissodisfaw id-domandi speċifiċi tas-swieq differenti.
(18)
Is-satsuma, il-klementini u l-frott taċ-ċitru żgħir ieħor huma l-iktar magħrufa bl-isem kollettiv ta' “mandolin”. Il-maġġoranza ta' dawn il-varjetajiet ta' frott huma tajbin biex ikunu użati bħala prodott frisk jew għall-ipproċessar. Dawn huma simili u l-preparazzjonijiet jew il-konservazzjonijiet tagħhom, għalhekk, huma kkunsidrati bħala prodott uniku.
2.2. Il-prodott simili
(19)
Il-produtturi tal-Unjoni argumentaw li l-prodott importat u l-prodott tal-Unjoni huma simili minħabba r-raġunijiet li ġejjin:
-
iż-żewġ prodotti għandhom l-istess jew karatteristiċi fiżiċi bħat-togħma, il-forma, id-daqs, u s-sawra simili ħafna;
-
huma mibjugħa permezz tal-istess mezzi jew mezzi simili u huma jikkompetu prinċipalment fuq il-prezz;
-
it-tnejn għandhom l-istess użu aħħari jew simili;
-
huma interkambjabbli faċilment;
-
huma kklassifikati taħt l-istess kodiċijiet tan-Nomenklatura Magħquda għall-iskopijiet tat-tariffa.
(20)
Ċerti importaturi argumentaw, min-naħa l-oħra, li l-prodott importat huwa ta' kwalità ogħla għaliex jinkludi inqas biċċiet maqsuma (massimu ta' 5 %) kif ukoll togħma, dehra u struttura aħjar mill-prodott tal-Unjoni. Kien argumentat ukoll li l-prodott importat huwa differenti f'termini ta' riħa mill-prodott tal-Unjoni.
(21)
Il-Kummissjoni investigat dawn l-affermazzjonijiet u fid-dawl tad-dejta disponibbli kkonkludiet li l-affermazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni msemmija fil-premessa 19 huma korretti.
(22)
Sa fejn l-affermazzjonijiet magħmula mill-importaturi huma kkonċernati, dawn kellhom jiġu miċħuda minħabba r-raġunijiet li ġejjin:
(a)
xi differenzi ta' kwalità relatati mal-ammont ta' biċċiet maqsuma, togħma, dehra, riħa u struttura ma affettwawx il-karatteristiċi bażiċi tal-prodott. Il-prodott importat għadu interkambjabbli u jservi l-istess użu aħħari jew simili bħall-prodott tal-Unjoni. Fil-fatt, il-produtturi tal-Unjoni bigħu l-prodott tagħhom, ukoll bi proporzjon ogħla ta' biċċiet maqsuma, matul il-perjodu kkunsidrat kemm lill-importaturi kif ukoll lill-istess kategoriji ta' utenti/konsumaturi (pereżempju katini tas-supermarkets u fornituri lill-industrija tal-forn), li kienu servuti wkoll mill-importaturi. Barra minn hekk, katina ta' supermarkets fl-Unjoni Ewropea kkonfermat ukoll li hija kienet qed tbigħ il-prodott Ewropew u ta' oriġini Ċiniża taħt l-istess ditta u marka kummerċjali;
(b)
l-ammont massimu ta' 5 % ta' biċċiet maqsuma mhuwiex karatteristika esklużiva tal-prodott importat biss. Fil-fatt, l-investigazzjoni żvelat li l-produtturi tal-Unjoni offrew firxa wiesgħa ta' kwalitajiet b'perċentwali differenti ta' biċċiet maqsuma, inklużi proporzjonijiet li kien fihom massimu ta' 5 % ta' biċċiet maqsuma. Ċerti importaturi xtraw il-prodott li kien fih massimu ta' 5 % ta' biċċiet maqsuma mill-produtturi tal-Unjoni.
(23)
Għalhekk, bl-istess mod tal-investigazzjoni oriġinali, il-prodott importat u dak prodott fl-industrija tal-Unjoni jitqiesu li huma l-istess fit-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. IL-PROBABBILTÀ TAL-KONTINWAZZJONI TA' DUMPING
3.1. Il-kummenti preliminari
(24)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri eżistenti hijiex probabbli li twassal għal kontinwazzjoni ta' dumping.
(25)
Kif imsemmi fil-premessa 9, minħabba l-fatt li grupp wieħed biss ta' kumpaniji kkoopera, ma kienx hemm bżonn li jintgħażel kampjun ta' produtturi esportaturi fiċ-Ċina. Din il-kumpanija kopriet madwar 12 %-20 % (firxa mogħtija għal raġunijiet ta' kunfidenzjalità) tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat miċ-Ċina lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
3.2. Id-dumping ta' importazzjonijiet matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
3.2.1. Il-pajjiż analogu
(26)
Skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali kellu jiġi ddeterminat abbażi tal-prezzijiet jew tal-valur maħdum f'pajjiż terz b'ekonomija tas-suq xierqa (il-pajjiż analogu), jew il-prezz minn tali pajjiż terz lejn pajjiżi oħra, inkluża l-Unjoni, jew, fejn dawn mhumiex possibbli, fuq kwalunkwe bażi oħra raġonevoli, inkluż il-prezz imħallas realment jew li għandu jitħallas fl-Unjoni għall-prodott simili, aġġustat b'mod xieraq jekk meħtieġ biex jinkludi marġni ta' profitt raġonevoli.
(27)
Fin-Notifika ta' Bidu, il-Kummissjoni indikat l-intenzjoni tagħha li tuża lit-Turkija bħala pajjiż analogu xieraq biex tistabbilixxi valur normali għaċ-Ċina u stiednet lill-partijiet interessati biex jikkummentaw fuq dan.
(28)
L-ebda kumment ma wasal dwar it-Turkija bħala l-pajjiż analogu propost. L-ebda waħda mill-partijiet interessati ma ssuġġerixxiet produtturi tal-pajjiż analogu alternattivi tal-prodott simili.
(29)
Wieħed mill-produtturi esportaturi Torok ikkuntattjati, Frigo-Pak, ippreżenta t-tweġiba sħiħa għall-kwestjonarju fil-ħin u aċċetta żjara ta' verifika fuq il-post tiegħu.
3.2.2. Il-valur normali
(30)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali ġie stabbilit abbażi tal-informazzjoni vverifikata li ġiet provduta mill-produttur fit-Turkija. Din il-kumpanija ma biegħetx il-prodott simili fis-suq domestiku u għalhekk il-valur normali nħadem skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku bl-użu tal-ispejjeż ta' produzzjoni u, f'konformità mal-Artikolu 2(6)(b), biż-żieda ta' perċentwal raġonevoli għal spejjeż tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi (SG&A) u, skont l-Artikolu 2(6)(c), marġni ta' qliegħ raġonevoli. Ir-rata SG&A użata hija r-rata SG&A mġarrba, minn dan il-produttur, fuq il-bejgħ domestiku ta' prodotti oħra tal-bott u ammontat għal 10 %-20 % (firxa mogħtija għal raġunijiet ta' kunfidenzjalità). Ir-rata ta' profitt użata hija l-istess bħal dik użata fl-investigazzjoni inizjali, jiġifieri 6,8 %, li tirrappreżenta l-profitt miksub mill-industrija tal-UE qabel ma sarilha dannu minħabba l-importazzjonijiet oġġett ta' dumping miċ-Ċina.
3.2.3. Il-prezz tal-esportazzjoni
(31)
Il-bejgħ kollu tal-esportazzjoni tal-produttur esportatur lejn l-Unjoni sar dirett lil klijenti indipendenti stabbiliti fl-Unjoni. Skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku l-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit abbażi tal-prezzijiet effettivament imħallsa jew li għandhom jitћallsu gћall-prodott meta dan jinbiegћ gћall-esportazzjoni miċ-Ċina lejn l-Unjoni.
3.2.4. Paragun
(32)
Il-paragun bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq bażi ta' prezz mill-fabbrika.
(33)
Għall-finijiet li jkun żgurat paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tal-produttur esportatur li kkoopera, u skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, saret konċessjoni dovuta fil-forma ta' aġġustamenti fir-rigward ta' differenzi fit-trasport, l-assigurazzjoni, il-kummissjoni u t-tariffi bankarji li affettwaw il-prezzijiet u t-tqabbil tal-prezzijiet.
3.2.5. Marġni tad-dumping
(34)
Kif previst fl-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġni tad-dumping kien stabbilit fuq bażi ta' paragun bejn il-valur normali medju ponderat u l-prezz tal-esportazzjoni medju ponderat.
(35)
Għall-produttur esportatur li kkoopera, dan il-paragun wera l-eżistenza ta' dumping. Il-marġni tad-dumping ammonta għal aktar minn 60 %.
(36)
Għaċ-Ċina b'mod ġenerali, paragun bejn il-prezz tal-esportazzjoni medju ponderat għall-importazzjonijiet Ċiniżi tal-prodott ikkonċernat, kif irrappurtat fl-Eurostat, u valur normali medju ponderat stabbilit għall-pajjiż analogu (aġġustat kif mistħoqq sabiex jirrifletti t-taħlita tal-prodott probabbli tal-importazzjonijiet Ċiniżi minħabba t-taħlita tal-prodott tal-bejgħ tal-UE tal-produttur esportatur li kkoopera għal tipi ta' prodott paragunabbli), stabbilixxa wkoll dumping konsiderevoli f'livelli saħansitra ogħla.
(37)
Wara d-divulgazzjoni finali, assoċjazzjoni kummerċjali Ewropea sostniet li, kuntrarju għall-produtturi esportaturi Ċiniżi u produtturi Spanjoli, hija ma kellha ebda possibbiltà li tivverifika l-kalkoli eżatti (dumping u dannu) u għalhekk talbet lill-Kummissjoni biex tipprovdi d-dettalji tal-kalkolu ta' dumping. Matul is-smigħ fil-preżenza tal-Uffiċjal tas-Seduta, tliet importaturi wkoll indikaw li huma kienu jippreferu li jirċievu dettalji dwar il-kalkolu tad-dumping.
(38)
F'dan ir-rigward, għandu jiġi nnutat li d-dejta li fuqha l-Kummissjoni bbażat il-kalkoli tagħha tinkludi sigrieti kummerċjali u informazzjoni kunfidenzjali. Il-produttur esportatur li kkoopera li forna tali dejta rċieva, kif xieraq, divulgazzjoni speċifika dettaljata tal-kalkoli tad-dumping u tad-dannu u ma għamilx kummenti jew talbiet għal kjarifika. Il-Kummissjoni ma tistax tagħmel din id-dejta disponibbli għall-ispezzjoni minn partijiet interessati oħra mingħajr ma tikser in-natura kunfidenzjali tagħha. Madankollu, il-metodoloġija użata mill-Kummissjoni, kif deskritt fil-premessi 30-36 hawn fuq, ġiet divulgata lill-partijiet interessati kollha. L-Uffiċjal tas-Seduta, waqt l-imsemmi smigħ, informa lill-importaturi bil-possibbiltà li jitolbuh li jivverifika l-kalkolu tal-Kummissjoni f'każ li huma kellhom tħassib dwar l-eżattezza tiegħu. It-tliet importaturi madankollu ma talbux għal intervent tal-Uffiċjal tas-Seduta f'dan ir-rigward.
(39)
Fi kwalunkwe każ, l-assoċjazzjoni kummerċjali Ewropea kkalkulat hija nnifisha marġni tad-dumping li jqabbel il-prezzijiet medji tal-importazzjoni tal-Eurostat miċ-Ċina mal-prezzijiet medji tal-importazzjoni tal-Eurostat mit-Turkija. Skont l-imsemmija assoċjazzjoni kummerċjali, tali paragun jissuġġerixxi livell aktar baxx ta' dumping, madwar 30 %. F'dan ir-rigward, għandu qabel kollox jiġi osservat li, f'rieżami ta' skadenza, il-livell preċiż ta' dumping huwa ta' inqas importanza milli f'investigazzjoni li fiha l-livell tad-dazju huwa stabbilit. It-tieni, kif inhu spjegat fil-premessi 30-33 hawn fuq, il-kalkolu tal-Kummissjoni kien ibbażat fuq dejta ta' valur normali “reali” mill-produttur Tork li kkoopera u li ġie vverifikat u l-paragun mal-prezzijiet ta' esportazzjoni Ċiniżi sar fuq livell dettaljat. Għalhekk, id-dejta li fuqha l-Kummissjoni bbażat il-kalkolu tagħha hija meqjusa bħala ħafna aktar affidabbli u preċiża minn dik l-istima ssuġġerita mill-assoċjazzjoni fil-kummenti tagħha għad-divulgazzjoni.
(40)
Matul is-smigħ mal-Uffiċjal tas-Seduta, tliet importaturi sostnew ukoll li ma kienx hemm dumping. Huma bbażaw din id-dikjarazzjoni fuq il-fatt li l-Kummissjoni kienet skopriet li l-prezzijiet tal-bejgħ medji tal-produttur esportatur Ċiniż li kkoopera għal bosta swieq mhux tal-UE importanti kienu taħt il-prezz tal-bejgħ medju lejn is-suq tal-Unjoni. Din id-dikjarazzjoni għandha tiġi miċħuda peress li d-dumping qed ibiegħ f'suq partikolari bi prezzijiet taħt il-valur normali, mhux bi prezzijiet aktar baxxi minn dawk miksuba fi swieq terzi oħrajn.
3.3. Żvilupp tal-importazzjonijiet f'każ li jiġu mħassra l-miżuri
3.3.1. Kumment preliminari
(41)
Minbarra s-sejba tal-eżistenza tad-dumping matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, ġiet investigata l-probabbiltà ta' kontinwazzjoni tad-dumping f'każ li jiġu mħassra l-miżuri u ġew analizzati l-elementi li ġejjin: il-kapaċità tal-produzzjoni u l-kapaċità żejda fiċ-Ċina; il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping miċ-Ċina; l-attrattività tas-suq tal-Unjoni fir-rigward tal-importazzjonijiet miċ-Ċina.
(42)
Matul il-parti l-kbira tal-PIR ma kien hemm l-ebda miżura fis-seħħ fl-UE, minħabba li dawn kienu ġew annullati (ara l-premessa 2 hawn fuq). Matul dak il-perjodu mingħajr miżuri, kien hemm l-ogħla livell fl-importazzjonijiet fl-2011/12 segwit minn tnaqqis matul il-bqija tal-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Dan fil-fatt jirrifletti effett ta' akkumulazzjoni tal-istokk aktar milli żieda/tnaqqis reali fil-konsum u huwa attribwit għal-livell għoli ta' importazzjonijiet Ċiniżi li saru bejn Marzu u Lulju 2012, meta l-miżuri ma kinux fis-seħħ.
3.3.2. Il-produzzjoni, il-konsum domestiku u l-kapaċità ta' esportazzjoni tal-produtturi Ċiniżi.
(43)
Rigward il-kapaċità tal-produzzjoni Ċiniża totali u l-kapaċità żejda, il-Kummissjoni ma kisbet informazzjoni mingħand l-ebda- produttur Ċiniż jew parti interessata oħra. Skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għamlet is-sejbiet tagħha abbażi tal-fatti disponibbli.
(44)
Skont ir-rapport ippubblikat mis-Servizz Agrikolu Barrani tad-Dipartiment tal-Agrikoltura tal-Istati Uniti (FSA/USDA) li kien inkluż fit-talba ta' rieżami u li huwa wkoll disponibbli pubblikament (7), l-ammont ta' mandolin frisk iddedikat għall-ipproċessar, jiġifieri l-produzzjoni ta' mandolin tal-bott, fiċ-Ċina żdied b'27 % bejn l-2009/2010 (520 000 tunnellata) u l-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami (660 000 tunnellata). Il-produzzjoni ta' mandolin tal-bott Ċiniż segwiet xejra simili. Skont dan ir-rapport, iċ-Ċina żiedet il-produzzjoni ta' mandolin tal-bott minn 347 000 tunnellata fl-2009/2010 għal 440 000 tunnellata fil-perijodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Ir-rapport stima wkoll li l-konsum domestiku Ċiniż tal-mandolin tal-bott kien ta' madwar 100 000-150 000 tunnellata fl-2013/2014. Peress li sors ieħor disponibbli pubblikament stima dan il-konsum domestiku għal 50 000-100 000 tunnellata (8), stima ta' konsum domestiku ta' 100 000 tunnellata tidher raġonevoli. Fid-dawl tal-informazzjoni ta' hawn fuq, l-ammont ta' mandolin tal-bott Ċiniż disponibbli għall-esportazzjoni jista' jiġi stmat għal madwar 340 000 tunnellata fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
(45)
Sorsi oħra disponibbli jipprovdu stimi kemxejn differenti dwar l-ammont ta' mandolin tal-bott Ċiniż disponibbli għall-esportazzjoni bejn l-2009 u l-2014 (9). Madankollu, minkejja dawn id-differenzi, dawn kollha jindikaw li l-ammont ta' mandolin tal-bott Ċiniż disponibbli għall-esportazzjoni kien tal-inqas 300 000 tunnellata għal kull staġun annwali rrapportat bejn l-2009 u l-2013. L-ebda wieħed mis-sorsi ma jindika li l-ammont ta' mandolin tal-bott Ċiniż disponibbli għall-esportazzjoni jista' jitnaqqas b'mod sinifikanti fil-futur.
3.3.3. L-attrattività tas-suq tal-Unjoni
(46)
Anki jekk l-importazzjonijiet miċ-Ċina matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami kienu 19 253 tunnellata, id-dejta tal-importazzjoni mill-investigazzjoni oriġinali, li tkopri l-perjodu 2002-2007, turi li l-manifatturi Ċiniżi jistgħu jallokaw aktar minn 60 000 tunnellata kull staġun għas-suq tal-Unjoni, kif ikkonfermat minn dejta tal-importazzjoni tal-Eurostat dwar l-istaġun 2011/2012. Barra minn hekk, il-livell għoli ta' importazzjonijiet fl-2011/2012, perjodu li matulu l-miżuri ma kinux applikabbli għall-maġġoranza taż-żmien (jiġifieri, mit-22 ta' Marzu 2012), juri li l-Unjoni hija suq attraenti għall-manifatturi Ċiniżi f'termini ta' prezzijiet u li volumi sinifikanti ta' importazzjonijiet oġġett ta' dumping Ċiniżi jilħqu s-suq tal-Unjoni jekk il-miżuri tal-antidumping attwali jiġu mħassra.
(47)
Il-fatt li ċ-Ċina esportat lejn l-Unjoni fil-perjodu 2002-2007 (meta ma kienet imposta l-ebda miżura antidumping) b'medja esportat lejn l-Unjoni konsiderevolment aktar mandolin tal-bott kull staġun (b'36 %) milli fil-perjodu 2009-2013 (meta d-dazji ġew imposti ħlief bejn it-22 ta' Marzu 2012 u t-23 ta' Frar 2013), għalkemm il-volumi totali disponibbli għall-esportazzjoni Ċiniża mad-dinja kollha kienu iktar baxxi fl-ewwel perjodu mit-tieni wieħed, jikkorrobora iktar il-probabbiltà li l-produtturi Ċiniżi jżidu l-volumi tal-esportazzjoni tagħhom lejn l-Unjoni għal-livelli li ntlaħqu waqt l-investigazzjoni oriġinali jekk il-miżuri jiġu mħassra.
3.3.4. Prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi
(48)
Fir-rigward tal-esportazzjonijiet lejn pajjiżi terzi, l-investigazzjoni wriet li matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami l-prezzijiet tal-bejgħ medji tal-esportazzjonijiet tal-kumpanija li kkooperat lejn bosta swieq importanti tal-esportazzjoni (bħall-Ġappun, il-Malasja, il-Filippini, it-Tajlandja) kienu taħt il-prezzijiet ta' bejgħ medji lejn l-Unjoni. Għalhekk jista' jkun mistenni li fl-assenza tal-miżuri, il-produttur esportatur li kkoopera jittrasferixxi mill-anqas parti minn dawn l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni.
(49)
Anke l-istatistika tal-esportazzjoni Ċiniża dwar frott taċ-ċitru ppreparat u/jew ippreservat ġo kontenitur, turi li hemm probabbiltà ta' direzzjoni mill-ġdid tal-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn l-Unjoni. Fil-fatt, skont din l-istatistika huwa stmat li, matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, bejn wieħed u ieħor 20 000 tunnellata tal-prodott ikkonċernat inbiegħu lil destinazzjonijiet tal-esportazzjoni bi prezzijiet medji aktar baxxi minn dawk miksuba fl-UE, għalkemm ma kien hemm l-ebda dazji antidumping applikabbli għal importazzjonijiet miċ-Ċina f'dawn is-swieq. Matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami dan il-volum ikun daqs il-bejgħ domestiku tal-industrija tal-Unjoni u 71 % tal-produzzjoni totali tal-industrija tal-Unjoni. Fi kliem ieħor, fuq il-bażi tad-daqs tas-suq tal-mandolin tal-bott Ewropew attwali (total tal-konsum fl-UE: 44 523 tunnellata) u skont l-informazzjoni mill-istatistika Ċiniża tal-esportazzjoni, il-volum Ċiniż tal-esportazzjonijiet attwali tal-UE kif ukoll il-volum potenzjali li għalih jagħmel sens ekonomiku li jiġi dirett lejn l-Unjoni jkun kważi jkopri d-domanda tal-UE kollha tal-mandolin tal-bott.
3.3.5. Konklużjoni dwar il-probabbiltà tal-kontinwazzjoni tad-dumping
(50)
L-investigazzjoni kkonfermat li l-importazzjonijiet Ċiniżi komplew jidħlu fis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet oġġett tad-dumping matul il-PIR. Minħabba d-dumping kontinwu, il-fatt li s-suq tal-Unjoni huwa suq sinifikanti li kien interessanti għall-esportaturi Ċiniżi fil-passat, filwaqt li l-kapaċitajiet tal-produzzjoni disponibbli fiċ-Ċina jmorru lil hinn mill-konsum totali tal-Unjoni kif ukoll ir-rieda u l-kapaċità pprovati tal-produtturi Ċiniżi li jżidu malajr l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni f'każ li jkun hemm inċentiv, huwa konkluż li hemm probabbiltà ta' kontinwazzjoni ta' dumping jekk il-miżuri jitħassru.
4. DANNU
4.1. Rimarki ġenerali
(51)
Il-mandolin huwa maħsud fil-ħarifa u fix-xitwa, peress li l-istaġun tal-ħsad u tal-ipproċessar jibda kmieni f'Ottubru u jispiċċa madwar l-aħħar ta' Jannar (għal ċerti varjetajiet, Frar jew Marzu) is-sena ta' wara. Il-maġġoranza tal-kuntratti tax-xiri (pereżempju minn importaturi mhux relatati) u tal-bejgħ huma negozjati fl-ewwel xhur ta' kull staġun. Il-prattika fl-industrija ta' preservazzjoni tal-mandolin hija li jintuża l-istaġun (il-perjodu mill-1 ta' Ottubru ta' sena waħda sat-30 ta' Settembru tas-sena ta' wara) bħala l-bażi għal paragun. Bħal fl-investigazzjoni oriġinali, il-Kummissjoni adottat din il-prattika fl-analiżi tagħha.
4.2. Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(52)
Matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, il-prodott simili kien immanifatturat fl-Unjoni minn ħames produtturi tal-Unjoni. Il-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami ġiet stabbilita fuq il-bażi tar-risposti għall-kwestjonarju ppreżentati minn erba' produtturi individwali li kienu vverifikati matul il-verifika fuq il-post. Il-produzzjoni tal-produttur li jifdal, li ma kkooperax b'mod adegwat u ma kienx soġġett għal żjara ta' verifika fuq il-post, kien ibbażat fuq it-tweġiba għall-kwestjonarju sottomessa minn dan il-produttur kontroverifikata mal-ilment. Fuq din il-bażi, il-produzzjoni totali tal-Unjoni ġiet stmata għal madwar 28 500 tunnellata waqt il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
(53)
Huwa konkluż li l-produtturi tal-Unjoni ta' hawn fuq li jikkontribwixxu għall-produzzjoni totali tal-Unjoni jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikoli 4(1) u 5(4) tar-Regolament bażiku.
4.3. Konsum apparenti fis-suq tal-Unjoni
(54)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tad-dejta tal-importazzjoni kif irrappurtata mill-Eurostat fil-livell TARIC (tariffa tal-komunità integrata), b'hekk jikkoinċidi eżattament mad-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat - u fuq il-bażi tal-volumi tal-bejgħ fl-UE tal-industrija tal-Unjoni.
(55)
Għandu jiġi nnutat li, għalkemm l-analiżi hija bbażata fuq l-istaġuni iktar milli snin kalendari, il-metodoloġija msemmija hawn fuq mhux neċessarjament tirrifletti l-konsum fuq livell tal-utent/konsumatur industrijali. Fil-fatt, minħabba l-istaġunalità tal-materja prima ewlenija (il-frott frisk), hija prattika komuni fis-settur kemm għall-importaturi kif ukoll għall-produtturi tal-Unjoni li jżommu l-ħażniet meta l-frott frisk huwa ppakkjat fil-bottijiet, u jbiegħu l-prodotti pproċessati lil distributuri jew utenti industrijali matul is-sena. Il-konsum jista' xi kultant għalhekk jiġi affettwat minn effetti tal-akkumulazzjoni tal-istokk.
(56)
Fuq din il-bażi, matul il-perjodu kkunsidrat il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
Tabella 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Konsum tal-Unjoni (tunnellati)
66 487
72 618
90 207
44 523
Indiċi (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-konsum tal-Unjoni għal frott taċ-ċitru baqa' bħala medja ftit taħt is-70 000 tunnellata. Madankollu kien hemm l-ogħla livell fl-importazzjonijiet fl-2011/2012 segwit minn tnaqqis matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Dan l-iżvilupp fil-fatt jirrifletti effett ta' akkumulazzjoni tal-istokk aktar milli żieda/tnaqqis reali fil-konsum u huwa attribwit għal-livell għoli ta' importazzjonijiet Ċiniżi li seħħew bejn Marzu u Lulju 2012, meta l-miżuri temporanjament ma kinux fis-seħħ (ara l-premessa 2). L-ogħla livell tal-importazzjonijiet fl-2011/2012 kien ikkumpensat minn livell aktar baxx ta' importazzjonijiet matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, b'hekk konsum inqas tal-Unjoni.
(58)
Ċerti importaturi sostnew li huma ma kinux qed jipprattikaw l-akkumulazzjoni tal-istokk. Huma sostnew ukoll li mis-6 ta' Ottubru 2011, meta l-Avukat Ġenerali wassal l-opinjoni tiegħu fil-Kawża C-338/10, kienu diġà konvinti li l-Qorti tal-Ġustizzja se tannulla dawn il-miżuri. Għalhekk, huma pposponew l-ikklerjar doganali tal-prodott ikkonċernat sakemm is-sentenza finali tal-Qorti tal-Ġustizzja ġiet adottata.
(59)
F'dan il-kuntest, għandu jiġi mfakkar li l-akkumulazzjoni tal-istokk tista' tiġi definita bħala l-akkumulazzjoni u l-ħażna ta' riżerva ta' provvista. Id-dejta għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni turi li mill-annullament tal-miżuri, fit-22 ta' Marzu 2012, kien hemm volum tal-importazzjoni massiv tal-prodott ikkonċernat sa Lulju 2012: fuq medja ta' kważi 9 000 tunnellata kull xahar. Minn dakinhar 'il quddiem u sa tmiem il-PIR, il-livell medju tal-importazzjonijiet niżel għal madwar 1 650 tunnellata biss kull xahar, li kien madwar 2 000 tunnellata inqas fix-xahar meta mqabbel mal-livell medju tal-importazzjonijiet fil-perjodu ta' qabel l-annullament tal-miżuri. Il-Kummissjoni kkonkludiet li sabiex intlaħaq tali livell sinifikanti ta' importazzjonijiet fix-xahar matul perjodu relattivament qasir ta' żmien, l-importaturi kienu qed jakkumulaw volumi kbar tal-prodott ikkonċernat. Fil-fatt dan ġie kkonfermat ukoll minn xi importaturi, li ammettew li kienu qed idewmu l-ikklerjar doganali meta dawn saru konvinti li d-dazji antidumping kienu se jiġu annullati. Għalhekk, id-dikjarazzjoni li l-importaturi ma kinux qed jipprattikaw l-akkumulazzjoni tal-istokk kellha tiġi miċħuda.
4.4. Importazzjonijiet lejn l-Unjoni miċ-Ċina
(60)
Fid-dawl tal-fatt li huwa biss grupp wieħed ta' esportaturi Ċiniżi li kkoopera mal-investigazzjoni u li dan il-grupp irrappreżenta madwar 12 %-20 % (firxa mogħtija għal raġunijiet ta' kunfidenzjalità) tal-importazzjonijiet totali miċ-Ċina matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, ġie konkluż li d-dejta tal-Eurostat (fil-livell tal-kodiċi TARIC (tariffa tal-komunità integrata) fejn meħtieġ) kienet l-aktar preċiża u l-aħjar sors ta' informazzjoni dwar il-volumi u l-prezzijiet tal-importazzjoni. Il-prezzijiet individwali tal-esportatur Ċiniż li kkoopera madankollu, ġew eżaminati wkoll.
4.4.1. Il-volum u s-sehem mis-suq
(61)
Il-volum tal-importazzjoni Ċiniża u l-ishma mis-suq korrispondenti żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 2
Importazzjonijiet miċ-Ċina
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Volum ta' importazzjonijiet (tunnellati)
47 235
41 915
59 613
19 294
Indiċi (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Sehem mis-suq
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Wara l-impożizzjoni tal-miżuri antidumping fl-2008, il-volum tal-importazzjonijiet Ċiniżi ġeneralment segwa xejra ta' tnaqqis. Huwa mfakkar li l-importazzjonijiet matul il-perjodu tal-investigazzjoni oriġinali (2006/2007) ammontaw għal 56 108 tunnellata.
(63)
Kif spjegat hawn fuq, madankollu kien hemm l-ogħla livell ta' importazzjonijiet fl-2011/2012. Dan l-ogħla livell kien b'mod ċar ir-riżultat tat-tħassir tal-miżuri antidumping f'Marzu 2012. Tabilħaqq, meta wieħed iħares lejn l-iżvilupp ta' kull xahar tal-importazzjonijiet Ċiniżi, fuq il-bażi tad-dejta tal-Eurostat, filwaqt li l-importazzjonijiet Ċiniżi ta' kull xahar ġeneralment varjaw bejn 2 000 u 6 000 tunnellata, laħqu livelli bejn 6 000 u 12 000 tunnellata fil-perjodu bejn Marzu 2012 u Lulju 2012 (medja ta' kważi 9 000 tunnellata kull xahar). F'dan ir-rigward, għandu jiġi nnutat li l-miżuri ġew annullati f'Marzu 2012 u imposti mill-ġdid fi Frar 2013, iżda r-reġistrazzjoni ġiet introdotta fid-29 ta' Ġunju 2012 (10), li kellha effett disważiv fuq l-importazzjonijiet.
(64)
Bl-istess mod tal-volum tal-importazzjoni, is-sehem mis-suq Ċiniż segwa xejra 'l isfel matul il-perjodu kkunsidrat, billi naqas minn 71 % għal 43 %. Anki jekk wieħed iqis l-impatt tal-livell mhux tas-soltu tal-importazzjonijiet Ċiniżi fl-2011/2012 u l-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, l-ishma mis-suq naqsu minn madwar 70 % fl-2009/2010 għal medja ta' 55 % fis-snin ta' wara.
4.4.2. Il-prezz u t-twaqqigħ tal-prezz
Tabella 3
Importazzjonijiet miċ-Ċina
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Prezz medju tal-importazzjoni (EUR/tunnellata)
677
744
1 068
925
Indiċi (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Kif jidher fit-tabella ta' hawn fuq, matul il-perjodu kkunsidrat il-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdiedu b'37 %. Madankollu għandu jiġi nnutat li l-prezzijiet żdiedu b'mod sinifikanti sal-perjodu 2011/2012 u mbagħad naqsu matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
(66)
Peress li l-volum tal-importazzjoni tal-uniku esportatur li kkoopera rrappreżenta biss madwar 12 %-20 % (firxa mogħtija għal raġunijiet ta' kunfidenzjalità) tal-importazzjonijiet Ċiniżi matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, l-eżistenza tat-twaqqigħ tal-prezz ġiet eżaminata għall-esportazzjonijiet Ċiniżi globali wkoll, abbażi tal-istatistika tal-importazzjoni.
(67)
Għal dan l-għan, il-prezzijiet tal-bejgħ medji ponderati tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni kienu mqabbla mal-prezzijiet CIF (spejjeż, assigurazzjoni u merkanzija) medji ponderati kkorrispondenti tal-importazzjonijiet miċ-Ċina kif irrappurtati mill-Eurostat. Dawn il-prezzijiet CIF (spejjeż, assigurazzjoni u merkanzija) ġew aġġustati biex ikopru l-ispejjeż marbuta mal-approvazzjoni doganali, jiġifieri t-tariffa doganali u l-ispejjeż ta' wara l-importazzjoni.
(68)
Fuq din il-bażi, il-paragun wera li matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat kienu orħos mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b'4,8 %, meta l-kalkoli jqisu l-impatt tad-dazji antidumping fis-seħħ. Il-marġni tat-twaqqigħ madankollu jilħaq it-28 % meta jitqiesu l-prezzijiet tal-importazzjoni mingħajr dazji antidumping.
(69)
Meta wieħed iqis il-prezzijiet tal-importazzjoni rrappurtati mill-esportatur Ċiniż li kkoopera, aġġustati kif xieraq, marġni ta' tnaqqis ta' 14 % jista' jiġi stabbilit matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, meta jitqiesu d-dazji antidumping fis-seħħ. Meta jiġi skontat l-effett tad-dazji antidumping, il-marġni ta' tnaqqis laħaq livell ta' 20 %. Ta' min wieħed jinnota li l-maġġoranza ta' dawn l-esportazzjonijiet matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami seħħew meta l-miżuri ġew imħassra.
4.5. L-importazzjonijiet lejn l-Unjoni minn pajjiżi terzi oħra
(70)
Matul il-perjodu kkunsidrat il-volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra qatt ma kellu sehem mis-suq ta' aktar minn 11,2 %. Il-maġġoranza ta' dawn l-importazzjonijiet (kien mill-inqas 89 % matul il-perjodu kkunsidrat) kienu mit-Turkija.
Tabella 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra (tunnellati)
4 033
8 078
10 090
4 717
Indiċi (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Sehem mis-suq
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(71)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping fuq l-industrija tal-Unjoni inkluda evalwazzjoni tal-fatturi u l-indiċijiet ekonomiċi kollha li affettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(72)
Għalkemm il-ħames produtturi tal-Unjoni kollha pprovdew tweġiba għall-kwestjonarju ġie meqjus li t-tweġiba għall-kwestjonarju sottomessa minn wieħed mill-produtturi ma setgħetx tiġi kompletament użata bħala t-tweġiba tiegħu peress li ma kinitx verifikata waqt kontroll fuq il-post. L-analiżi kienet għalhekk ibbażata fuq il-metodoloġija li ġejja.
(73)
L-indikaturi makroekonomiċi (produzzjoni, kapaċità ta' produzzjoni, użu tal-kapaċità, volum ta' bejgħ, sehem mis-suq, impjieg, produttività, tkabbir, kobor tal-marġni tad-dumping u rkupru mill-effetti tad-dumping tal-passat) ġew ivvaluati fil-livell tal-industrija sħiħa tal-Unjoni. Il-valutazzjoni kienet ibbażata fuq l-informazzjoni pprovduta mill-erba' produtturi tal-Unjoni li kkooperaw bis-sħiħ. Fil-każ tal-produttur li t-tweġiba għall-kwestjonarju tiegħu ma kinitx verifikata, il-valutazzjoni kienet ibbażata fuq id-dejta pprovduta minn dan il-produttur li kienet, sa fejn possibbli, kontroverifikata ma' dejta inkluża fl-ilment u fir-rapporti finanzjarji verifikati tiegħu.
(74)
L-analiżi tal-indikaturi mikroekonomiċi (ħażniet, prezzijiet tal-bejgħ, profittabbiltà, fluss tal-flus, investimenti, redditu fuq l-investimenti, abbiltà li jiżdied il-kapital, pagi) twettqet fil-livell tal-erba' produtturi tal-Unjoni li kkooperaw bis-sħiħ. Il-valutazzjoni kienet ibbażata fuq l-informazzjoni tagħhom li ġiet debitament verifikata matul żjara ta' verifika fuq il-post.
4.6.1. Indikaturi makroekonomiċi
4.6.1.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità ta' produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
Tabella 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Produzzjoni (tunnellati)
11 815
33 318
29 672
28 763
Indiċi (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
77 380
77 380
77 380
77 380
Indiċi (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Użu tal-kapaċità
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Il-produzzjoni żdiedet b'mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat minn madwar 12 000 tunnellata għal madwar 29 000 tunnellata matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Fl-istaġun 2009/2010 il-produzzjoni kienet żgħira minħabba li l-industrija tal-Unjoni kienet għadha milquta mill-importazzjonijiet oġġett ta' dumping tal-mandolin tal-bott Ċiniż, li kienu ġew importati fl-istaġun preċedenti, kif ukoll mill-fatt li hija żammet stokk mill-istaġun preċedenti meta l-miżuri antidumping ma kinux fis-seħħ. Il-produzzjoni żdiedet fl-istaġun 2010/2011 hekk kif l-importazzjonijiet Ċiniżi kienu koperti mill-miżura antidumping fis-seħħ.
(76)
Billi l-kapaċità tal-produzzjoni tal-Unjoni ma nbidlitx matul il-perjodu, l-użu tal-kapaċità żdied skont dan. Hija madankollu baqgħet sistematikament taħt il-50 %.
(77)
Assoċjazzjoni Ewropea tal-operaturi tas-suq sostniet li produttur tal-Unjoni waqqaf il-produzzjoni mill-2012/2013 u li dan il-produttur u tnejn oħra kienu f'sitwazzjoni finanzjarja diffiċli. Għal dawn ir-raġunijiet, hija sostniet li l-produzzjoni u l-kapaċità tal-produzzjoni/iċ-ċifri dwar l-użu kienu artifiċjalment minfuħa.
(78)
F'dan ir-rigward, għandu qabel kollox jiġi mfakkar li l-informazzjoni miġbura matul l-investigazzjoni indikat li l-produtturi kollha tal-Unjoni li jiffurmaw parti mill-industrija tal-Unjoni kienu qed jipproduċu matul l-istaġuni kollha matul il-perjodu kkunsidrat. L-ewwel dikjarazzjonisjoni li produttur wieħed waqqaf il-produzzjoni matul il-PIR għandha għalhekk tiġi miċħuda.
(79)
Rigward l-allegazzjoni ta' sitwazzjoni finanzjarja diffiċli tal-produtturi tal-Unjoni, wieħed mill-produtturi tal-Unjoni kien tabilħaqq suġġett għal proċediment ta' insolvenza matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-livell ta' produzzjoni ta' dan il-produttur żdied b'mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-kapaċità tiegħu baqgħet ma nbidlitx. Għalhekk, ġie konkluż li l-proċedimenti ta' insolvenza ma affettwawx b'mod negattiv il-produzzjoni ta' dan il-produttur. Rigward iż-żewġ produtturi l-oħra tal-Unjoni, dawn daħlu fi proċedimenti ta' insolvenza iżda biss wara l-perjodu kkunsidrat. Dan fil-fatt jikkonferma l-konklużjoni (ara l-premessi minn 96 sa 98) li d-dannu effettivament kompla u li l-industrija tal-Unjoni kienet għadha f'qagħda finanzjarja fraġli.
4.6.1.2. Il-volum ta' bejgħ u s-sehem mis-suq fl-Unjoni
Tabella 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Volum ta' bejgħ (tunnellati)
15 219
22 625
20 504
20 512
Indiċi (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Sehem mis-suq (tal-konsum tal-Unjoni)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Il-bejgħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati żdied b'35 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(81)
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni wkoll segwa tendenza li qed tiżdied matul il-perjodu kkunsidrat. Anke jekk jiġi meqjus l-effett ta' akkumulazzjoni tal-istokk fuq il-livell tal-konsum tal-Unjoni fl-2011/2012 u matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, is-sehem mis-suq żdied minn madwar 23 % fil-bidu tal-perjodu għal medja ta' 35 % fl-aħħar sentejn eżaminati.
4.6.1.3. L-impjieg u l-produttività
Tabella 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Impjieg
350
481
484
428
Indiċi (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Produttività (tunnellati għal kull impjegat)
34
69
61
67
Indiċi (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Kemm l-impjieg kif ukoll il-produttività tjiebu matul il-perjodu kkunsidrat u jirriflettu ż-żieda ġenerali tal-volum tal-produzzjoni u tal-bejgħ. Iż-żieda ta' produttività fl-istaġun 2010/2011 kienet marbuta mal-volumi ogħla ta' produzzjoni li rriżultaw mill-fatt li l-miżuri antidumping ħadu effett sħiħ f'dak il-perjodu.
(83)
Iċ-ċifri tal-impjieg ta' hawn fuq huma ekwivalenti għall-full-time u għalhekk ma jurux in-numru assolut ta' impjiegi staġunali involuti. Sabiex wieħed ikollu idea aħjar tad-daqs tal-impjiegi involuti, għandu jiġi nnotat li l-figura għall-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami hija espressjoni ekwivalenti tal-full-time ta' madwar 2 400 impjieg staġunali.
4.6.1.4. It-tkabbir
(84)
L-industrija tal-Unjoni rnexxielha tibbenefika mit-tkabbir fis-suq tal-Unjoni sal-2011. Madankollu, hekk kif il-miżuri kontra ċ-Ċina tneħħew (ara l-premessa 2) u l-importazzjonijiet Ċiniżi bdew deħlin f'ammonti kbar fis-suq tal-Unjoni, l-industrija tal-Unjoni tilfet parti konsiderevoli tas-sehem tagħha mis-suq. Wara li d-dazji ġew imposti mill-ġdid, l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi terġa' tikseb is-sehem mis-suq tagħha li kienet tilfet, għalkemm bi spiża ta' deterjorament tas-sitwazzjoni finanzjarja.
4.6.1.5. Il-kobor tad-dumping u l-irkupru minn dumping tal-passat
(85)
Id-dumping kompla matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami fuq livell sinifikanti, kif spjegat taħt il-punt 3.2.5 (ara l-premessi 34 u 35) hawn fuq.
(86)
Fir-rigward tal-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-kobor tal-marġni reali ta' dumping, minħabba l-volum tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping miċ-Ċina, dan l-impatt ma jistax jitqies bħala negliġibbli. Huwa nnutat li l-industrija tal-Unjoni għadha fuq it-triq tal-irkupru minn dumping tal-passat b'mod partikolari f'termini ta' użu tal-kapaċità u profittabbiltà (meta mqabbla mal-investigazzjoni oriġinali).
4.6.2. Indikaturi mikroekonomiċi
4.6.2.1. Stokkijiet
Tabella 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Stokks (tunnellati)
2 020
2 942
7 257
9 729
Indiċi (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Il-produtturi tal-Unjoni żiedu l-istokks tagħhom b'mod sinifikanti f'dawn l-aħħar żewġ staġuni. Dan jirrifletti l-fatt li l-produzzjoni żdiedet aktar mill-bejgħ waqt il-perjodu kkunsidrat.
4.6.2.2. Prezzijiet tal-bejgħ fl-Unjoni
Tabella 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Prezz medju tal-bejgħ tal-unità (EUR/tunnellata)
1 260
1 322
1 577
1 397
Indiċi (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
Matul il-perjodu ta' rieżami, l-industrija tal-Unjoni rnexxielha żżid il-prezz tal-bejgħ fl-UE bi 11 %. Iż-żieda kienet partikolarment immarkata sal-2011/2012, iżda l-prezzijiet sussegwentement naqsu matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Dan huwa attribwit għal-livell għoli ta' importazzjonijiet Ċiniżi li seħħew bejn Marzu u Lulju 2012 meta l-miżuri kienu għadhom mhux fis-seħħ, u t-twaqqigħ tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni mill-prezzijiet tal-prodott ikkonċernat miċ-Ċina.
4.6.2.3. Il-profittabbiltà u l-fluss tal-flus
Tabella 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Profittabbiltà
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Matul il-perjodu kkunsidrat il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni l-ewwel tjiebet b'mod sinifikanti, jiġifieri fil-perjodu 2010/2011-2011/2012. Madankollu, matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami l-industrija tal-Unjoni bdiet tagħmel it-telf mill-ġdid.
(90)
It-titjib tal-profitabbiltà kien b'mod ċar relatat mal-fatt li l-industrija tal-Unjoni rnexxielha żżid il-volum tal-bejgħ u tal-produzzjoni tagħha kif ukoll il-prezz tal-bejgħ fis-snin wara l-impożizzjoni tal-miżuri antidumping. Ir-ritorn għal sitwazzjoni ta' telf matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami huwa l-konsegwenza ta' prezzijiet tal-bejgħ aktar baxxi minħabba t-tifrigħ f'daqqa ta' importazzjonijiet Ċiniżi wara l-annullament tad-dazji mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-UE.
(91)
F'dan il-kuntest, għandu jiġi mfakkar li volum sinifikanti ta' prodotti Ċiniżi kien importat ħieles mid-dazju antidumping fil-perjodu ta' bejn Marzu u Lulju 2012. Barra minn hekk, l-importazzjonijiet Ċiniżi nstabu li kienu qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami fil-livelli sinifikanti, b'mod partikolari meta jiġi skontat l-effett tad-dazji antidumping. Dan ikkawża tnaqqis ġenerali fil-prezzijiet, li rriżulta f'sitwazzjoni ta' telf tal-industrija tal-Unjoni.
Tabella 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Fluss tal-flus (EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Indiċi (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Matul il-perjodu kkunsidrat l-evoluzzjoni tal-fluss tal-flus prinċipalment kienet tikkorrispondi għall-iżvilupp tal-profittabbiltà ġenerali tal-industrija tal-Unjoni, flimkien mal-effett ta' żidiet tal-istokks, b'mod partikolari fl-aħħar sentejn analizzati.
4.6.2.4. L-investiment, ir-redditu fuq l-investimenti, il-ħila li jiżdied il-kapital u t-tkabbir
Tabella 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Investimenti (EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Indiċi (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Redditu fuq l-investimenti (assi netti)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Matul il-perjodu kkunsidrat, parti mill-industrija tal-Unjoni għamlet investimenti għall-manutenzjoni u l-ottimizzazzjoni tal-makkinarju tal-produzzjoni eżistenti. Il-livell ta' investiment żdied b'mod speċjali fil-perjodu 2011/2012, x'aktarx megħjun mil-livell ta' profitt matul u immedjatament qabel dik is-sena. Dan l-investiment kien prinċipalment magħmul minn produttur tal-Unjoni bl-għan li jiġi garantit sors ta' provvista ta' materja prima, li se jikkumplimenta dawk eżistenti, u biex tittejjeb il-konformità mar-regolamenti ambjentali. Ir-redditu fuq l-investimenti matul il-perjodu kkunsidrat segwa mill-qrib ix-xejra ta' profittabbiltà.
(94)
Parti mill-industrija tal-Unjoni sabet diffikultajiet biex iżżid il-kapital matul il-perjodu kkunsidrat iżda kienet fl-aħħar mill-aħħar kapaċi tagħmel ristrutturar tad-dejn tagħha.
4.6.2.5. Pagi
Tabella 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Spejjeż tax-xogħol għal kull impjegat (EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Indiċi (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Il-livelli medji tal-pagi baqgħu pjuttost stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-prezz unitarju tal-produzzjoni naqas.
4.7. Konklużjoni
(96)
L-analiżi tad-dannu turi li l-qagħda tal-industrija tal-Unjoni tjiebet matul il-perjodu kkunsidrat. L-impożizzjoni tal-miżuri antidumping fl-aħħar tal-2008 ippermettiet lill-industrija tal-Unjoni biex bil-mod iżda b'mod stabbli tirkupra mill-effetti dannużi tad-dumping, filwaqt li jiġi sfruttat iktar il-potenzjal tagħha fuq is-suq tal-Unjoni. Il-fatt li l-industrija tal-Unjoni gawdiet mill-miżuri huwa l-aktar muri permezz tal-livelli iktar għoljin tal-produzzjoni u tal-bejgħ u b'mod partikolari l-livell tal-profitt.
(97)
Madankollu, is-sitwazzjoni nbidlet matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Il-miżuri ġew annullati f'Marzu 2012 u l-importazzjonijiet miċ-Ċina żdiedu b'mod qawwi ħafna sa Ġunju 2012 meta l-importazzjonijiet saru suġġetti għal reġistrazzjoni. L-importaturi użaw l-annullament tad-dazji antidumping biex jakkumulaw l-istokks fl-2011/2012 u qiegħdu dawn il-prodotti fis-suq tal-UE bi prezzijiet baxxi matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Dan ikkawża pressjoni tal-prezzijiet ġenerali sinifikanti fis-suq tal-UE u, b'konsegwenza ta' dan, is-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija reġgħet iddeterjorat. Tabilħaqq, l-industrija ma kellhiex triq oħra ħlief li tnaqqas il-prezzijiet tagħha sabiex iżżomm il-livell ta' bejgħ tagħha. Dan, madankollu, kellu konsegwenzi serji fuq il-qagħda finanzjarja tagħha.
(98)
Is-sitwazzjoni li għadha dannuża tal-industrija tal-Unjoni hija l-aħjar murija permezz ta' sensiela ta' indikaturi finanzjarji negattivi, jiġifieri l-profitabbiltà u l-fluss tal-flus, flimkien ma' livelli għoljin tal-istokk u użu tal-kapaċità baxx. Dan il-kuntest jiskoraġġixxi investimenti ġodda u tkabbir.
(99)
Assoċjazzjoni Ewropea tal-operaturi tas-suq iddubitat is-sejbiet tad-dannu fuq il-bażi li l-volumi tal-bejgħ, l-impjiegi u l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, kif ukoll il-livell ta' investimenti ta' produttur tal-Unjoni, żviluppaw b'mod pożittiv matul il-perjodu kkunsidrat.
(100)
Madankollu, id-dikjarazzjoni għandha tiġi miċħuda. Talbilħaqq, skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-lista ta' indikaturi ekonomiċi rilevanti li għandhom jiġu eżaminati mhijiex eżawrjenti, wieħed jew iktar minn dawn il-fatturi mhux bilfors jagħti/u gwida deċiżiva dwar l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping fuq l-industrija tal-Unjoni. Kif spjegat fil-premessa 98, l-indikaturi proposti mill-applikant ma kinux determinanti biex il-Kummissjoni tasal għall-konklużjonijiet tagħha fuq is-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni. Il-konklużjoni li d-dannu kompla kienet aktar ibbażata fuq l-indikaturi finanzjarji negattivi marbuta mal-profittabilità u l-fluss tal-flus flimkien ma' livelli għoljin ta' stokks u użu tal-kapaċità baxx.
5. IL-PROBABBILTÀ TAL-KONTINWAZZJONI TAD-DANNU
5.1. L-impatt tal-volum proġettat tal-importazzjonijiet u l-effetti fuq il-prezzijiet f'każ ta' tħassir tal-miżuri
(101)
Jekk il-miżuri jitħassru, il-volum tal-importazzjonijiet huwa mistenni li jiżdied u jikkawża aktar dannu lill-industrija tal-Unjoni. Dan huwa bbażat fuq l-elementi li ġejjin.
(102)
L-analiżi ta' hawn fuq (ara l-premessa 44) turi li, minkejja li l-volumi tal-esportazzjoni Ċiniżi lejn l-Unjoni naqsu b'mod sinifikanti wara l-impożizzjoni tal-miżuri fi tmiem l-2008, il-produtturi Ċiniżi għadhom jimmanifatturaw volumi sinifikanti tal-prodott ikkonċernat li l-maġġoranza minnu hija destinata għall-esportazzjoni.
(103)
F'termini ta' volumi u prezzijiet proġettati, huwa ċar li s-suq tal-Unjoni jibqa' attraenti ħafna għall-produtturi esportaturi Ċiniżi. L-ewwel nett, f'termini ta' volum, is-suq tal-Unjoni huwa t-tielet l-akbar suq dinji għall-mandolin tal-bott Ċiniż. Barra minn hekk, l-iżvilupp wara l-annullament tal-miżuri juri li l-esportaturi Ċiniżi jistgħu malajr jesportaw kwantitajiet sinifikanti tal-prodott ikkonċernat lejn is-suq tal-Unjoni mingħajr lanqas il-ħtieġa li l-bejgħ tiegħu jiġi dirett mill-ġdid minn swieq oħra. Finalment f'dan ir-rigward, abbażi tad-dejta ta' importazzjoni mill-investigazzjoni oriġinali, iċ-Ċina tista' faċilment tesporta aktar minn 60 000 tunnellata metrika għal kull staġun lejn is-suq tal-Unjoni, u dan jikkorrispondi għal kważi 90 % tal-konsum medju tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(104)
Jekk iċ-Ċina tabilħaqq żiedet l-esportazzjonijiet tagħha lejn l-UE bħala riżultat tat-tħassir tal-miżuri, x'aktarx ikun hemm tnaqqis tal-prezz ġenerali fis-suq tal-UE fit-terminu medju. Dan ipoġġi lill-produtturi tal-UE f'pożizzjoni iktar diffiċli, kif spjegat hawn taħt.
(105)
It-tieni nett, f'dak li jirrigwarda l-prezzijiet, il-bażi tad-dejta Ċiniża (11) turi li fil-passat iċ-Ċina esportat volumi sinifikanti lejn pajjiżi li mhumiex fl-UE bi prezzijiet taħt il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-UE. Matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, il-volumi esportati lejn dawn il-pajjiżi li mhumiex fl-UE kienu madwar 20 000 tunnellata, li kienu jikkostitwixxu 71 % tal-produzzjoni totali tal-industrija tal-Unjoni. Minħabba l-attrattività tas-suq tal-UE f'termini ta' prezzijiet, huwa konkluż li jekk il-miżuri jiġu mħassra, l-esportaturi Ċiniżi x'aktarx li jerġgħu jidderieġu dawn il-volumi lejn is-suq tal-Unjoni li jħalli iktar qligħ.
(106)
Barra minn hekk, l-analiżi ta' hawn fuq (ara l-premessi 68 u 69) uriet li l-importazzjonijiet Ċiniżi fis-suq tal-Unjoni waqqgħu b'mod sinifikanti l-prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni matul il-PIR, b'mod partikolari meta jiġi skontat l-effett tad-dazji antidumping. Anke jekk il-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdiedu fl-2011/2012, meta l-miżuri ma kinux fis-seħħ, il-livell tagħhom kien għadu ferm inqas mil-livell tal-prezzijiet tal-UE, abbażi tad-dejta tal-Eurostat. Fuq din il-bażi, id-differenza kbira fil-prezz fl-2011/2012 kienet effettivament paragunabbli għall-PIR.
(107)
Is-suq għall-frott taċ-ċitru ppreparat jew ippreservat huwa ferm kompetittiv fil-prezz billi l-kompetizzjoni sseħħ prinċipalment abbażi tal-prezzijiet. Dan huwa aggravat aktar minħabba l-fatt li l-bejgħ normalment iseħħ għal kwantitajiet relattivament kbar. Jekk importazzjonijiet oġġett ta' dumping u li jkunu irħas isiru disponibbli fi kwantitajiet sinifikanti fis-suq tal-Unjoni, ikun hemm riperkussjoni diretta fuq il-livell ġenerali tal-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni, li tirriżulta fi tnaqqis fil-prezz globali.
(108)
L-annullament tad-dazji antidumping fi tmiem il-perjodu kkunsidrat huwa eżempju perfett ta' x'jiġri jekk il-miżuri jiskadu.
(109)
Hekk kif il-miżuri ġew annullati mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-UE u sakemm l-importazzjonijiet saru suġġetti għal reġistrazzjoni, il-volum tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied b'rata mgħaġġla u b'mod sinifikanti. Il-preżenza massiva ta' dawn l-importazzjonijiet irħas fis-suq tal-Unjoni ġiegħlet lill-produtturi tal-Unjoni jnaqqsu l-prezzijiet tagħhom sabiex iżommu l-pożizzjoni tagħhom f'termini ta' volumi ta' bejgħ u produzzjoni, li rriżulta f'sitwazzjoni ta' telf.
(110)
Dan kien ir-riżultat ta' importazzjonijiet ħielsa mid-dazju antidumping matul perjodu ta' ħames xhur biss. Ir-riperkussjonijiet fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni jkunu ovvjament aktar serji jekk il-miżuri jiskadu. Jekk il-volumi kbar ta' importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi jerġgħu jitfaċċaw, id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni bil-probabbiltà kollha jiġi aggravat. Il-produtturi tal-Unjoni jsofru tnaqqis fil-produzzjoni u fil-volumi tal-bejgħ u tal-prezzijiet li jwassal għal iktar telf. Kalkolu tat-twaqqigħ tal-prezz ibbażat fuq id-dejta ppreżentata fuq il-punt 4.4.2 (ara l-premessi 68 u 69) iżda bid-dazji antidumping imneħħijin jidentifika livell tat-twaqqigħ tal-prezz ogħla minn 20 %.
(111)
Assoċjazzjoni Ewropea tal-operaturi tas-suq sostniet li l-industrija tal-Unjoni ma ġġarrabx dannu jekk il-miżuri jiġu mħassra, minħabba li jkunu mistennijin volumi iżgħar ta' importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fil-futur. Din id-dikjarazzjoni kienet ibbażata fuq l-elementi li ġejjin. L-ewwel nett, li l-konsum domestiku ta' frott frisk fiċ-Ċina se jiżdiedu fil-futur, kif ukoll l-esportazzjonijiet Ċiniżi ta' frott frisk lejn ir-Russja. It-tieni, li l-konsum domestiku Ċiniż ta' mandolin tal-bott kien mistenni li jiżdied ukoll. It-tielet, li l-istatistika tal-Eurostat tipprova dan ta' hawn fuq minħabba li turi inqas importazzjonijiet tal-prodotti kkonċernati mill-istaġun 2012/2013.
(112)
Dawn id-dikjarazzjonijiet għandhom madankollu jiġu miċħuda għar-raġunijiet li ġejjin:
(a)
L-ewwel nett, anki jekk il-konsum domestiku Ċiniż u l-esportazzjoni ta' frott frisk ikunu mistennija li jiżdiedu, il-produzzjoni Ċiniża hija wkoll stmata li tiżdied b'mod paragunabbli, abbażi tad-dejta disponibbli (12). Għalhekk huwa konkluż li d-disponibbiltà ta' frott frisk għall-industrija Ċiniża tal-ikel ippriservat fil-laned fl-istaġun 2013/2014 mhux se tkun affettwata b'mod sinifikanti;
(b)
It-tieni, ġie konkluż fil-premessa 44 li l-konsum domestiku Ċiniż ta' mandolin tal-bott ikun madwar 100 000 tunnellata kull staġun, u ma hemm l-ebda indikazzjoni li din iċ-ċifra hija mistennija tikber fil-futur. L-applikanti ma pprovdew l-ebda evidenza li l-konsum jiżdied lanqas.
(c)
Fir-rigward tat-tielet raġuni, għandu jiġi mfakkar li l-importazzjonijiet iktar baxxi tal-prodott ikkonċernat fl-istaġun 2012/2013 (il-PIR) jistgħu jiġu raġonevolment spjegati bl-effett ta' akkumulazzjoni tal-istokk li jirriżulta minn importazzjonijiet massivi li seħħew fl-istaġun 2011/2012 matul l-ewwel ħames xhur wara l-annullament tal-miżuri (ara l-premessa 59).
(113)
L-istess assoċjazzjoni Ewropea tal-operaturi tas-suq sostniet ukoll li volumi akbar ta' frott frisk disponibbli fis-suq tal-Unjoni, x'aktarx minħabba l-embargo Russu, inaqqsu l-prezzijiet ta' dan il-frott, u b'hekk jippermettu lill-industrija tal-Unjoni biex tkompli ttejjeb il-kompetittività tagħha.
(114)
Madankollu, tali dikjarazzjonisjoni hija purament spekulattiva u ma ġietx appoġġata minn l-ebda evidenza. Anki jekk il-prezzijiet tal-materja prima jistgħu jonqsu fil-futur, mhijiex meqjusa bħala raġuni suffiċjenti biex ma jiġux rimedjati l-effetti negattivi tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Huwa tassew meqjus li, mingħajr iż-żamma tal-miżuri, l-importazzjonijiet oġġett ta' dumping jissoktaw f'volumi sinifikanti u jkomplu jikkawżaw dannu għall-industrija tal-Unjoni. Dan, skont il-każ, iċaħħad lill-industrija tal-Unjoni milli tibbenefika b'mod sħiħ mill-effett pożittiv ta' kull tnaqqis futur fil-prezz tal-materja prima tagħhom. L-istqarrija b'hekk kienet rifjutata.
5.2. Konklużjoni
(115)
Fuq din il-bażi, huwa konkluż li t-tħassir tal-miżuri fuq l-importazzjonijiet miċ-Ċina x'aktarx li jirriżulta f'kontinwazzjoni ta' dannu għall-industrija tal-Unjoni.
6. INTERESS TAL-UNJONI
6.1. Introduzzjoni
(116)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri antidumping eżistenti tmurx kontra l-interess tal-Unjoni b'mod ġenerali. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tad-diversi interessi involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni fuq naħa waħda, u dawk tal-importaturi u ta' partijiet oħra fuq in-naħa l-oħra.
(117)
Għandu jiġi mfakkar ukoll li, fl-investigazzjoni oriġinali, kien meqjus li l-adozzjoni tal-miżuri ma tmurx kontra l-interessi tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-fatt li l-investigazzjoni attwali hija rieżami, li b'hekk tanalizza qagħda li fiha l-miżuri antidumping diġà kienu fis-seħħ, jippermetti l-valutazzjoni ta' kwalunkwe impatt negattiv mhux dovut fuq il-partijiet ikkonċernati mill-miżuri antidumping attwali.
(118)
Fuq din il-bażi ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta' kontinwazzjoni ta' dumping dannuż, jistax jiġi konkluż li ma jkunx fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri f'dan il-każ partikolari.
6.2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(119)
L-industrija tal-Unjoni, magħmula minn ħames produtturi f'żoni rurali ta' Spanja, kisbet sehem mis-suq u kienet kapaċi li żżid il-prezz tal-prodott ikkonċernat sa livell li jippermettilha ddawwar in-negozju lura għal bilanċ jew qligħ fil-perjodi tal-perjodu kkunsidrat meta l-miżuri kienu fis-seħħ. Il-volum tal-produzzjoni u ċ-ċifri tal-impjieg tjiebu bl-istess mod. Jekk il-miżuri jitħassru, l-industrija tal-Unjoni tkun f'sitwazzjoni ħafna agħar kif deskritt hawn fuq (fi probabbiltà ta' rikorrenza ta' dannu) f'termini ta' prezzijiet ta' bejgħ aktar baxxi u aktar telf (ara l-premessa 110). Investimenti ġodda li għandhom l-għan li jsaħħu l-kumpaniji u jtejbu l-kompetittività tagħhom fis-suq tal-prodott ikkonċernat ikunu mxekkla wkoll. Il-kontinwazzjoni tal-miżuri tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni u għandha tgħinnha iktar billi tisfrutta l-potenzjal tagħha f'suq tal-Unjoni rregolat minn kompetizzjoni restawrata.
6.3. L-interess tal-importaturi, l-operaturi tas-suq u l-bejjiegħa bl-imnut
(120)
Kif issemma fil-premessa 10 hawn fuq, ġie applikat proċess ta' teħid ta' kampjuni minħabba n-numru apparentement għoli ta' importaturi mhux relatati. L-importaturi jinsabu l-aktar fil-Ġermanja, iżda wkoll f'pajjiżi oħra, bħal pereżempju, iżda mhux biss, ir-Renju Unit, il-Pajjiżi l-Baxxi jew ir-Repubblika Ċeka.
(121)
Żewġ kumpaniji li importaw il-prodott ikkonċernat matul il-perjodu kkunsidrat ikkooperaw fl-investigazzjoni. In-negozju relatat mal-frott taċ-ċitru ppreservat aggregat ta' dawn il-partijiet kien jikkostitwixxi 3,8 % tad-dħul aggregat tagħhom. Anki jekk in-negozju relatat mal-frott taċ-ċitru ppreservat mhux dak l-aktar profittabbli għal dawn l-importaturi, dan huwa inerenti għall-għażla tan-negozju tagħhom, li tikkonsisti f'li joffru firxa wiesgħa ħafna ta' prodotti lil ċerti klijenti (pereżempju katini ta' supermarkets) sabiex jiżguraw kuntratti kbar fejn prodotti ta' inqas profitt huma kkumpensati minn bejgħ ta' prodotti u ekonomiji ta' skala oħra.
(122)
Jidher li ma kien hemm l-ebda indikazzjoni li kontinwazzjoni tal-miżuri jkollha effett negattiv sinifikanti fuq l-attivitajiet taż-żewġ importaturi. Huma mhumiex dipendenti fuq dan il-prodott, filwaqt li l-katina tal-provvista adattat għall-ispejjeż marbutin mad-dazju antidumping. Barra minn hekk, kif turi l-investigazzjoni, il-miżuri ma għalqux is-suq tal-Unjoni għall-esportaturi Ċiniżi peress li l-prodott ikkonċernat kien importat fi kwantitajiet sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat minkejja l-eżistenza ta' miżuri.
(123)
Importatur ieħor qal li d-dazji antidumping jaffettwaw b'mod negattiv in-negozju tiegħu tal-kummerċ tal-frott taċ-ċitru ppreservat. Fid-dawl tan-nuqqas ta' dejta verifikabbli pprovduta minn dan l-importatur, huwa meqjus li l-effett negattiv li l-kontinwazzjoni tal-miżuri antidumping jista' jkollha fuq dawn il-partijiet ma jegħlibx l-effett pożittiv ta' miżuri fuq l-industrija tal-Unjoni.
(124)
Xi partijiet semmew nuqqas ta' kapaċità tal-produzzjoni mill-industrija tal-Unjoni. Ta' min jinnota li dan in-nuqqas tal-kontinwazzjoni tad-dazji jista' jwassal għal sitwazzjoni fejn is-sors alternattiv tal-provvista jkollu jtemm l-attivitajiet tiegħu, biex b'hekk iħalli lill-importaturi b'sors wieħed biss ta' provvista (l-importazzjonijiet miċ-Ċina). Madankollu, huwa mfakkar li l-katini tas-supermarkets u l-bejjiegħa bl-imnut japprezzaw li tinżamm sigurtà tal-provvista għan-negozji tagħhom. Fil-fatt, wieħed minnhom appoġġa l-kontinwazzjoni tal-miżuri sabiex tinkiseb il-kompetizzjoni u mill-inqas żewġ sorsi ta' provvista. Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni, li għadha 'l bogħod milli tilħaq livell ta' użu tal-kapaċità sodisfaċenti, għandha l-kapaċità li tkompli taqdi s-suq tal-Unjoni f'qafas ta' kompetizzjoni restawrata. Il-fatt li l-industrija tal-Unjoni bħalissa mhijiex tkopri 100 % tal-bżonnijiet fl-Unjoni ma jistax jiġġustifika la l-prattiki tal-kummerċ inġusti mill-esportaturi Ċiniżi u lanqas it-tneħħija tal-miżuri f'dan il-każ.
(125)
Assoċjazzjoni Ewropea tal-operaturi tas-suq qalet li l-kontinwazzjoni tal-miżuri tirrestrinġi bla bżonn l-iżvolġiment normali tan-negozju tal-membri tagħha minħabba li parti sinifikanti minnu kienet relatata mal-kummerċ fil-prodott ikkonċernat. F'dan ir-rigward, ta' min jinnota li l-iskop tad-dazji antidumping huwa li jirrimedja l-prattiki kummerċjali inġusti, jiġifieri dumping, u mhux li jirrestrinġi l-kummerċ. Huwa mfakkar li l-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni li ż-żamma tar-rimedju kienet għadha meħtieġa f'dan il-każ.
6.4. Interess tal-utenti
(126)
Għall-fini tal-analiżi, l-utenti kienu maqsuma f'żewġ kategoriji: minn naħa waħda, l-unitajiet domestiċi; u min-naħa l-oħra, l-utenti professjonali/industrijali attivi f'setturi bħall-produzzjoni tax-xorb, ġammijiet jew jogurts, ħami jew catering.
(127)
L-ebda parti li tappartjeni lil kull waħda minn dawn il-kategoriji jew li tirrappreżenta l-interessi tagħhom ma ppreżentat ruħha jew kkooperat b'xi mod fl-investigazzjoni.
(128)
Importatur wieħed argumenta li d-dazji antidumping imposti fuq il-prodott ikkonċernat ikunu antikompetittivi u b'hekk mhux fl-interess tal-konsumaturi tal-Unjoni. Ma ġiet provduta l-ebda evidenza sabiex issostni din id-dikjarazzjoni.
(129)
Meta jitqies il-piż limitat li l-prodott ikkonċernat jista' jkollu fil-baġit ta' unità domestika medja fl-Unjoni, ma hemm l-ebda evidenza li żieda fil-prezz tal-konsumatur, jekk ikun hemm, li tkun ġejja miż-żamma tal-miżuri tista' tegħleb l-effett pożittiv tal-miżuri fuq l-industrija tal-Unjoni.
(130)
Anki jekk ma jistax jiġi kkontestat li t-tkomplija tad-dazji tista' fl-astratt taffettwa xi utenti professjonali/industrijali b'mod negattiv f'termini ta' marġni aktar baxxi, ma hemm l-ebda evidenza li l-ispejjeż li jirriżultaw mill-prodott ikkonċernat (meta mqabbla mal-ispejjeż totali tagħhom) huma sinifikanti. Kull impatt negattiv minn kontinwazzjoni tal-miżuri fuq din il-kategorija ta' utenti għalhekk mhux se jkun sproporzjonat.
6.5. Interess tal-fornituri
(131)
Iż-żewġ fornituri individwali ta' frott frisk lill-industrija tal-Unjoni u assoċjazzjoni waħda ta' tali fornituri ddikjaraw li l-miżuri jkunu fl-interess tagħhom u jkunu ta' benefiċċju wkoll f'termini ta' investimenti u impjiegi ġodda. Frott mibjugħ lill-produtturi tal-Unjoni huwa sors ta' dħul komplementari importanti għall-fornituri li fin-nuqqas tiegħu jista' jikkawża tfixkil kbir fis-settur agrikolu fir-reġjuni Spanjoli kkonċernati. Huwa stmat li n-numru ta' membri tal-kooperattiva affettwati jkun aktar minn 2 000 fir-reġjun ta' Valenzja biss. B'rabta mal-impjiegi staġjonali involuti, fost l-oħrajn, fil-ġbir, it-trasport u l-ħażna tal-frott, huwa stmat li mill-inqas 2 500 setgħu jiġu affettwati fir-reġjun ta' Valenzja u Murcia flimkien.
(132)
Mid-dejta sottomessa mill-Assoċjazzjoni ta' fornituri Spanjoli, jirriżulta li jekk l-importazzjonijiet Ċiniżi jaqbżu s-60 000 tunnellata, li diġà seħħ darbtejn matul l-investigazzjoni oriġinali, il-fornituri x'aktarx jiffaċċjaw sitwazzjoni fejn ma jkunux jistgħu jbigħu l-volum sħiħ ta' satsuma maħsub għall-industrija tal-ikel ippreservat fil-laned tal-Unjoni.
(133)
Assoċjazzjoni Ewropea tal-operaturi tas-suq sostniet li l-fornituri jistgħu jistennew sussidji biex jiddisponu mill-kwantitajiet ta' frott li ma setgħux jiġu esportati minħabba l-embargo lejn ir-Russja. Madankollu, l-applikant ma ppreżenta l-ebda evidenza li tappoġġa l-allegazzjoni tas-sussidju. Barra minn hekk, is-sussidji, jekk ikun hemm, ikunu disponibbli biss għal frott mhux mibjugħ destinat għall-esportazzjoni lejn ir-Russja iżda mhux għal dak li ma jkunx ġie mibjugħ lill-industrija tal-Unjoni minħabba d-dannu kkawżat mill-prodott ikkonċernat wara l-iskadenza tal-miżuri. Id-dikjarazzjoni b'hekk kienet rifjutata.
6.6. Konklużjoni
(134)
L-investigazzjoni wriet li l-miżuri antidumping eżistenti ma għalqux is-suq tal-Unjoni għall-importazzjonijiet Ċiniżi u kkontribwixxew għall-irkupru tal-industrija tal-Unjoni. Billi dan il-proċess ta' rkupru għadu għaddej, il-kontinwazzjoni tal-miżuri hija fl-interess tal-industrija tal-Unjoni. Jekk il-miżuri jitħallew jiskadu, dan il-proċess ta' rkupru jieqaf, il-livelli tal-prezzijiet profitabbli ma jkunux jistgħu jintlaħqu u l-industrija tal-Unjoni ġġarrab telf kbir. Barra minn hekk, ikun f'theddida sors komplementari ta' dħul għall-membri ta' numru kbir ta' kooperattivi u ħaddiema staġjonali f'bosta żoni rurali fejn jeżistu ftit alternattivi ta' impjieg.
(135)
Mid-dejta disponibbli, il-miżuri eżistenti jidhru li ma kellhom l-ebda effetti negattivi importanti fuq is-sitwazzjoni ekonomika tal-importaturi fl-Unjoni li kkooperaw fl-investigazzjoni. Fid-dawl tad-dejta disponibbli, l-impatt tal-miżuri fuq il-partijiet l-oħra li ppreżentaw ruħhom jew fuq l-importaturi, l-operaturi tas-suq, l-utenti u l-bejjiegħa bl-imnut ma jistax jitqies bħala sostantiv lanqas. Kwalunkwe żieda fil-prezz, jekk ikun hemm, li tirriżulta mill-kontinwazzjoni tal-miżuri antidumping, ma tidhirx li hija sproporzjonata meta mqabbla mal-benefiċċju tal-industrija tal-Unjoni miksub bit-tneħħija tad-distorzjoni tal-kummerċ ikkawżata mill-importazzjonijiet oġġett ta' dumping.
(136)
Filwaqt li jitqiesu l-fatturi kollha deskritti fil-premessi hawn fuq, huwa konkluż li ma hemmx raġunijiet b'saħħithom biżżejjed kontra ż-żamma tal-miżuri antidumping attwali.
7. MIŻURI ANTIDUMPING
(137)
Il-partijiet kollha kienu infurmati bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom huwa maħsub xieraq li l-miżuri eżistenti jinżammu. Huma ngħataw ukoll perjodu biex jissottomettu kummenti wara din id-divulgazzjoni. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw il-kunsiderazzjoni dovuta fejn dan kien meħtieġ.
(138)
Minn dan ta' hawn fuq joħroġ li, hekk kif previst fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri antidumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta' ċertu frott ippreservat li joriġina miċ-Ċina għandhom jinżammu għal perjodu addizzjonali ta' ħames snin.
(139)
Ċerti partijiet sostnew li l-miżuri b'element kwantitattiv (sistema ta' kwoti) huma preferibbli għall-miżuri antidumping. Din id-dikjarazzjoni ma tistax tinżamm minħabba li skont ir-Regolament bażiku forma ta' miżuri ma tistax tinbidel f'investigazzjoni ta' rieżami ta' skadenza. Din id-dikjarazzjoni ma tistax lanqas ixxekkel is-sejbiet fil-qafas ta' din l-investigazzjoni, jiġifieri li r-rekwiżiti għaż-żamma tal-miżuri antidumping jiġu ssodisfati.
(140)
Kumpanija tista' titlob l-applikazzjoni ta' dawn ir-rati tad-dazju antidumping individwali jekk sussegwentement tbiddel l-isem tal-entità tagħha. It-talba trid tkun indirizzata lill-Kummissjoni (13). It-talba trid tinkludi l-informazzjoni rilevanti kollha li tippermetti li jintwera li l-bidla ma taffettwax id-dritt tal-kumpanija li tibbenefika mir-rata tad-dazju li tapplika għaliha. Jekk il-bidla fl-isem tal-kumpanija ma jaffettwax id-dritt tagħha li tibbenefika mir-rata tad-dazju li tapplika għaliha, avviż dwar il-bidla tal-isem jiġi ppubblikat f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
(141)
Il-Kumitat stabbilit mill-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku ma tax opinjoni,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju antidumping definittiv huwa impost fuq l-importazzjonijiet ta' mandolin ippreparat jew ippreservat (inklużi t-tanġerini u s-satsuma), il-klementini, il-wilkings u frott taċ-ċitru ibridu ieħor simili, li mhux miżjud b'alkoħol, kemm jekk fih zokkor jew materja ta' ħlewwa oħra u kemm jekk le, u kif definit fl-intestatura tan-NM 2008, li bħalissa jaqa' taħt il-kodiċijiet NM 2008 30 55, 2008 30 75 u ex 2008 30 90 (il-kodiċijiet TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 u 2008309069) u li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. L-ammont tad-dazju antidumping definittiv applikabbli għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u manifatturati mill-kumpaniji elenkati hawn taħt ikun kif ġej:
Kumpanija
EUR/Tunnellata ta' piż nett tal-prodott
Kodiċi addizzjonali TARIC
Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang u l-produttur relatat tagħha Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, il-Provinċja ta' Hubei
490,7
A888
Il-produtturi esportaturi li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun kif imniżżel fl-Anness
499,6
A889
Il-kumpaniji l-oħra kollha
531,2
A999
Artikolu 2
1. F'każijiet fejn l-oġġetti jkunu ġarrbu dannu qabel ma jkunu daħlu fiċ-ċirkolazzjoni ħielsa u, għalhekk, il-prezz li jkun tħallas realment jew li għandu jitħallas huwa mqassam għad-determinazzjoni tal-valur doganali skont l-Artikolu 145 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93 tat-2 ta' Lulju 1993 li jiffissa d-dispożizzjonijiet għall-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 li jistabbilixxi l-Kodiċi Doganali Komunitarju (15), l-ammont tad-dazju antidumping, maħdum abbażi tal-Artikolu 1 hawn fuq, jitnaqqas b'perċentwal li jikkorrispondi mat-tqassim tal-prezz imħallas realment jew li għandu jitħallas.
2. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 3
L-Artikolu 1(2) jista' jiġi emendat billi jiżdied produttur esportatur ġdid mal-kumpaniji li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun u għalhekk suġġetti għar-rata tad-dazju medja peżata ta' 499,6 EUR/Tunnellata ta' piż nett tal-prodott fejn kull produttur esportatur ġdid fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina jipprovdi biżżejjed evidenza lill-Kummissjoni li huwa:
(a)
ma esportax lejn l-Unjoni l-prodott deskritt fl-Artikolu 1(1) waqt il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami (l-1 ta' Ottubru 2012 sat-30 ta' Settembru 2013) u matul il-perjodu ta' investigazzjoni oriġinali (l-1 ta' Ottubru 2006 sat-30 ta' Settembru 2007);
(b)
mhux relatat mal-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina li huma suġġetti għall-miżuri imposti minn dan ir-Regolament; kif ukoll
(c)
huwa jew effettivament esporta l-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni jew daħal f'obbligu kuntrattwali irrevokabbli li jesporta kwantità sinifikanti lejn l-Unjoni wara t-tmiem tal-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
Artikolu 4
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-10 ta' Diċembru 2014.