SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2014/49/EU
ze dne 16. dubna 2014
o systémech pojištění vkladů
(přepracované znění)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 53 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES (3) byla podstatným způsobem změněna (4). Jelikož je třeba provést další změny, měla by být uvedená směrnice v zájmu srozumitelnosti přepracována.
(2)
Aby se usnadnil přístup k činnosti úvěrových institucí a její výkon, je nezbytné odstranit některé rozdíly v právních předpisech členských států týkajících se pravidel pro systémy pojištění vkladů, jimž uvedené úvěrové instituce podléhají.
(3)
Tato směrnice představuje základní nástroj pro dosažení vnitřního trhu v oblasti činnosti úvěrových institucí z hlediska svobody usazování i volného pohybu finančních služeb, přičemž současně posiluje stabilitu bankovní soustavy a ochranu vkladatelů. S ohledem na makroekonomické náklady selhání úvěrových institucí a jeho nepříznivé dopady na finanční stabilitu a důvěru vkladatelů je vhodné nejen stanovit vyplácení náhrad vkladatelům, ale také poskytnout členským státům dostatečnou flexibilitu, aby systémům pojištění vkladů umožnily provádět opatření zaměřená na snížení pravděpodobnosti budoucích pohledávek uplatňovaných vůči těmto systémům. Tato opatření by měla vždy splňovat pravidla státní podpory.
(4)
S cílem zohlednit rostoucí integraci na vnitřním trhu je třeba umožnit slučování systémů pojištění vkladů z různých členských států nebo vytváření samostatných přeshraničních systémů na dobrovolném základě. Členské státy by měly zajistit dostatečnou stabilitu a vyvážené složení nových a stávajících systémů pojištění vkladů. Mělo by se zabránit nepříznivým dopadům na finanční stabilitu, například v případech, kdy jsou k přeshraničním systémům pojištění vkladů převáděny pouze úvěrové instituce s vysoce rizikovým profilem.
(5)
Směrnice 94/19/ES požaduje, aby Komise v případě potřeby předložila návrhy na její změny. Tato směrnice zahrnuje harmonizaci mechanismů financování systémů pojištění vkladů, zavedení příspěvků založených na stupni rizika a harmonizaci rozsahu působnosti, pokud jde o produkty a vkladatele.
(6)
Směrnice 94/19/ES vychází ze zásady minimální harmonizace. V důsledku toho nyní v Unii existují různé systémy pojištění vkladů s velmi odlišnými parametry. Na základě společných požadavků stanovených v této směrnici by měla být vkladatelům v celé Unii poskytnuta jednotná úroveň ochrany a současně by měla být zajištěna stejná míra stability systémů pojištění vkladů. Tyto společné požadavky jsou nanejvýš důležité i pro to, aby se zabránilo narušení trhu. Tato směrnice tudíž přispívá k dotvoření vnitřního trhu.
(7)
Na základě této směrnice budou mít vkladatelé výrazně lepší přístup k systémům pojištění vkladů díky širší a jasněji vymezené oblasti působnosti pojištění, kratším lhůtám pro výplatu, lepší informovanosti a řádným požadavkům na financování. To přispěje ke zvýšení důvěry spotřebitelů ve finanční stabilitu na celém vnitřním trhu.
(8)
Členské státy by měly zajistit, aby jejich systémy pojištění vkladů měly zavedeny řádné postupy správy a řízení a aby vypracovávaly výroční zprávy o činnosti.
(9)
V případě uzavření úvěrové instituce, která se ocitne v platební neschopnosti, by měli být vkladatelé u všech poboček nacházejících se v jiném členském státě, než ve kterém má úvěrová instituce skutečné sídlo, chráněni stejným systémem pojištění vkladů jako ostatní vkladatelé u této úvěrové instituce.
(10)
Tato směrnice by neměla bránit členským státům v tom, aby do její oblasti působnosti zahrnuly úvěrové instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5), které nespadají do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (6) podle jejího čl. 2 odst. 5. Členské státy by měly mít možnost rozhodnout, že pro účely této směrnice se bude s ústředním subjektem a všemi úvěrovými institucemi přidruženými k tomuto ústřednímu subjektu zacházet jako s jednou úvěrovou institucí.
(11)
Tato směrnice v zásadě požaduje po každé úvěrové instituci, aby se připojila k některému systému pojištění vkladů. Je na členském státě povolujícím pobočky úvěrové instituce se skutečným sídlem ve třetí zemi, aby rozhodl, jak uplatňovat tuto směrnici vůči uvedeným pobočkám, přičemž by měl přihlédnout k nutnosti chránit vkladatele a udržovat integritu finančního systému. Je třeba, aby si vkladatelé u těchto poboček byli plně vědomi úpravy pojištění vkladů, která se na ně vztahuje.
(12)
Je třeba uznat, že existují institucionální systémy ochrany, které chrání samotnou úvěrovou instituci, a především zajišťují její likviditu a platební schopnost. Je-li takový systém oddělen od systému pojištění vkladů, je třeba jeho doplňkovou ochrannou úlohu zohlednit při stanovení příspěvků jeho členů do systémů pojištění vkladů. Harmonizovaný limit pojištění stanovený v této směrnici by neměl mít na systémy chránící úvěrové instituce vliv, ledaže vyplácejí vkladatele.
(13)
Každá úvěrová instituce by měla být součástí systému pojištění vkladů uznaného podle této směrnice, čímž se zajistí vysoká úroveň ochrany spotřebitele a rovné podmínky pro všechny úvěrové instituce a zabrání se regulatorní arbitráži. Systém pojištění vkladů by měl být schopen tuto ochranu poskytnout kdykoli.
(14)
Základní funkcí systému pojištění vkladů je ochrana vkladatelů před dopady platební neschopnosti úvěrové instituce. Systémy pojištění vkladů by měly být schopny tuto ochranu poskytnout různými způsoby. Měly by být v prvé řadě používány k vyplacení vkladatelů podle této směrnice (kompenzační funkce - „paybox“).
(15)
Systémy pojištění vkladů by měly také přispívat k financování řešení krize úvěrových institucí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (7).
(16)
V případech povolených vnitrostátním právem by systémy pojištění vkladů měly rovněž mít možnost jít nad rámec pouhé kompenzační funkce a využít disponibilní finanční prostředky k zabránění selhání úvěrové instituce s cílem zabránit vzniku nákladů spojených s výplatou náhrady vkladatelům a jiným nepříznivým dopadům. Tato opatření by však měla být přijímána v jasně vymezeném rámci a v každém případě by měla dodržovat pravidla státní podpory. Systémy pojištění vkladů by mimo jiné měly mít vhodné systémy a postupy pro výběr a provádění takových opatření a sledování souvisejících rizik. Provádění takových opatření by mělo být vázáno na splnění podmínek uložených dané úvěrové instituci, které by měly zahrnovat přinejmenším právo systému pojištění vkladů provádět důkladnější sledování rizik a výraznější právo provádět ověřování. Náklady na opatření přijatá v zájmu zabránění selhání úvěrové instituce by neměly být vyšší než náklady na naplnění zákonného nebo smluvního mandátu příslušného systému pojištění vkladů, pokud jde o ochranu pojištěných vkladů u dané úvěrové instituce nebo ochranu samotné instituce.
(17)
Mělo by být rovněž umožněno, aby systémy pojištění vkladů měly formu institucionálního systému ochrany. Příslušné orgány by měly mít možnost uznat institucionální systémy ochrany za systémy pojištění vkladů, pokud splňují všechna kritéria stanovená v této směrnici.
(18)
Tato směrnice by se neměla vztahovat na smluvní systémy nebo institucionální systémy ochrany, které nejsou úředně uznány za systémy pojištění vkladů, s výjimkou omezených požadavků týkajících se reklamy a informování vkladatelů v případě vyloučení úvěrové instituce ze systému nebo ukončení jejího členství v systému. V každém případě se na smluvní systémy a institucionální systémy ochrany vztahují pravidla státní podpory.
(19)
Za nedávné finanční krize vedlo nekoordinované zvyšování pojištění vkladů v Unii v některých případech k přesunu vkládaných prostředků do úvěrových institucí v zemích, kde bylo pojištění vkladů vyšší. Toto nekoordinované zvyšování tak v době obtížných podmínek způsobilo odliv likvidních prostředků z úvěrových institucí. V době stability mohou být rozdíly v rozsahu pojištění příčinou toho, že si vkladatelé zvolí nejvyšší pojištění vkladů spíše než vkladový produkt, který je pro ně nejvhodnější. Tyto rozdíly v rozsahu pojištění mohou způsobit narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Je proto nezbytné zajistit, aby všechny uznané systémy pojištění vkladů poskytovaly harmonizovanou úroveň ochrany pro všechny vklady na území Unie. Po omezenou dobu by však měla existovat možnost, aby určité vklady související s osobní situací vkladatele byly pojištěny na vyšší částku.
(20)
Na všechny vkladatele by se měl vztahovat stejný rozsah pojištění vkladů bez ohledu na to, zda je měnou příslušného členského státu euro. Členské státy, jejichž měnou není euro, by měly mít možnost částky po měnovém přepočtu zaokrouhlovat, aniž by tím byla ohrožena rovnocenná ochrana vkladatelů.
(21)
Na jedné straně by rozsah pojištění stanovený touto směrnicí neměl ponechat bez ochrany příliš velkou část vkladů v zájmu ochrany spotřebitele i v zájmu stability finanční soustavy. Na straně druhé by měly být zohledněny náklady financování systémů pojištění vkladů. Je proto rozumné stanovit harmonizovaný limit pojištění ve výši 100 000 EUR.
(22)
Tato směrnice zachovává zásadu harmonizovaného limitu na vkladatele, nikoli na vklad. Je proto vhodné přihlížet ke vkladům vkladatelů, kteří nejsou vedeni jako majitelé účtu anebo nejsou jedinými majiteli účtu. Z tohoto důvodu by limit měl být uplatňován vůči každému identifikovatelnému vkladateli. Zásada, že limit je uplatňován vůči každému identifikovatelnému vkladateli, by se neměla vztahovat na subjekty kolektivního investování, které podléhají zvláštním ochranným pravidlům, jež se na takové vklady nevztahují.
(23)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/14/ES (8) zavedla limit pojištění ve výši 100 000 EUR, čímž se některé členské státy ocitly v situaci, kdy musely svůj limit pojištění snížit, následkem čehož hrozilo narušení důvěry vkladatelů. Harmonizace je zásadní pro zajištění rovných podmínek a finanční stability na vnitřním trhu, avšak riziko narušení důvěry vkladatelů by mělo být bráno v potaz. Členské státy by tedy měly mít možnost uplatňovat vyšší limit pojištění, pokud před uplatňováním směrnice 2009/14/ES stanovily vyšší limit pojištění, než je harmonizovaný limit. Tento vyšší limit pojištění by měl být časově omezený a mít omezenou působnost a dané členské státy by měly úměrně k tomu upravit cílovou výši a příspěvky do systémů pojištění vkladů. Vzhledem k tomu, že nelze upravit cílovou výši financování, pokud je výše pojištění neomezená, je vhodné omezit tuto možnost na členské státy, které ke dni 1. ledna 2008 uplatňovaly limit pojištění v rozpětí od 100 000 do 300 000 EUR. V zájmu omezení dopadu rozdílných limitů pojištění a s ohledem na to, že Komise přezkoumá provádění této směrnice do 31. prosince 2018, je vhodné povolit tuto možnost do uvedeného dne.
(24)
Systémy pojištění vkladů by měly mít možnost započítat závazky vkladatele vůči jeho nárokům na výplatu pouze v případě, že dané závazky jsou splatné nejpozději ke dni nedisponibility. Tento zápočet by neměl být překážkou schopnosti systémů pojištění vkladů vyplatit vklady ve lhůtě stanovené touto směrnicí. Členským státům by nemělo být bráněno v přijímání vhodných opatření týkajících se práv systémů pojištění vkladů v procesu likvidace nebo reorganizace úvěrové instituce.
(25)
Z vyplacení náhrady by mělo být možné vyloučit vklady, které v souladu s vnitrostátním právem nejsou vkladateli k dispozici v důsledku toho, že se vkladatel a úvěrová instituce smluvně dohodli, že daný vklad bude sloužit pouze k uhrazení úvěru na nákup nemovitosti v soukromém vlastnictví. Tyto vklady by měly být započteny vůči nesplacené částce daného úvěru.
(26)
Členské státy by měly zajistit, aby ochrana vkladů vyplývajících z některých operací nebo sloužící určitým sociálním či jiným účelům byla po určitou stanovenou dobu vyšší než 100 000 EUR. Členské státy by měly rozhodnout o dočasném maximálním limitu pojištění takových vkladů, přičemž by měly zohlednit význam ochrany pro vkladatele a životní podmínky v daných členských státech. Ve všech takových případech by měla být dodržena pravidla státní podpory.
(27)
Je nezbytné harmonizovat způsoby financování systémů pojištění vkladů. Na jedné straně by náklady na financování těchto systémů měly nést v zásadě samotné úvěrové instituce a na druhé straně by finanční kapacita těchto systémů měla být úměrná jejich závazkům. Aby bylo zajištěno, že vkladatelům ve všech členských státech bude poskytnuta obdobně vysoká úroveň ochrany, mělo by být financování systémů pojištění vkladů harmonizováno na vysoké úrovni na základě předem stanovené jednotné cílové výše financování pro všechny systémy pojištění vkladů.
(28)
Za určitých okolností mohou úvěrové instituce nicméně působit na vysoce koncentrovaném trhu, na němž je u většiny úvěrových institucí vzhledem k jejich velikosti a míře propojenosti nepravděpodobné, že by byly likvidovány v běžném úpadkovém řízení, aniž by to ohrozilo finanční stabilitu, a je tedy pravděpodobnější, že by se u nich použil postup k řádnému řešení krize. Za takových okolností by se na systémy mohla vztahovat nižší cílová výše.
(29)
Elektronické peníze a peněžní prostředky přijaté výměnou za elektronické peníze by v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES (9) neměly být považovány za vklad, a neměly by proto spadat do oblasti působnosti této směrnice.
(30)
Za účelem omezení ochrany vkladů na míru nezbytnou k tomu, aby byla zajištěna právní jistota a transparentnost pro vkladatele a aby se předešlo přesunu investičních rizik na systémy pojištění vkladů, by měly být z oblasti působnosti pojištění vyloučeny finanční nástroje s výjimkou stávajících spořicích produktů doložených potvrzením o vkladu na jméno.
(31)
Určití vkladatelé, zejména veřejné orgány nebo jiné finanční instituce, by neměli být způsobilí k ochraně vkladů. V případě selhání úvěrové instituce jejich omezený počet ve srovnání s počtem všech ostatních vkladatelů minimalizuje dopad na finanční stabilitu. Veřejné orgány mají také mnohem snazší přístup k úvěrům než občané. Členské státy by však měly mít možnost rozhodnout, že budou pojištěny vklady místních orgánů s ročním rozpočtem do výše 500 000 EUR. Nefinanční podniky by pojištěním měly být v zásadě kryty bez ohledu na svou velikost.
(32)
Vkladatelé, jejichž činnosti zahrnují praní peněz ve smyslu čl. 1 odst. 2 nebo 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES (10), by měli být vyloučeni z plateb ze systémů pojištění vkladů.
(33)
Náklady úvěrových institucí na účast v systému pojištění vkladů jsou nesrovnatelné s náklady, jež by s sebou nesl hromadný výběr vkladů nejen z úvěrové instituce, která se ocitla v nesnázích, nýbrž i z finančně zdravých institucí v důsledku ztráty důvěry vkladatelů ve spolehlivost bankovní soustavy.
(34)
Je nezbytné, aby disponibilní finanční prostředky systémů pojištění vkladů dosahovaly určité cílové výše a aby bylo možné vybrat mimořádné příspěvky. Systémy pojištění vkladů by v každém případě měly mít dostatečná ujednání o alternativních možnostech financování, která jim umožní získat krátkodobě prostředky k uspokojení pohledávek vůči nim uplatněných. Mělo by být možné, aby disponibilní finanční prostředky systému pojištění vkladů zahrnovaly hotovost, vklady, platební přísliby a nízkoriziková aktiva, jež lze v krátkém čase zlikvidnit. Výše příspěvků do systémů pojištění vkladů by měla řádně zohledňovat hospodářský cyklus, stabilitu vkladového sektoru a stávající závazky systému.
(35)
Systémy pojištění vkladů by měly investovat do nízkorizikových aktiv.
(36)
Příspěvky do systémů pojištění vkladů by měly vycházet z výše pojištěných vkladů a z míry rizika, jež dotčený člen podstupuje. Tím by se umožnilo zohlednění rizikových profilů jednotlivých úvěrových institucí včetně jejich rozdílných modelů podnikání. Mělo by to vést i ke spravedlivému stanovení příspěvků a motivovat k využívání méně rizikového modelu podnikání. Systémy pojištění vkladů by měly mít možnost používat vlastní metody založené na rizicích za účelem přizpůsobení příspěvků podmínkám na trhu a rizikovým profilům. V zájmu zohlednění obzvláště nízkorizikových odvětví regulovaných vnitrostátním právem by členským státům mělo být povoleno, aby stanovily odpovídající snížení příspěvků, při dodržení cílové výše pro každý systém pojištění vkladů. Metody výpočtu by v každém případě měly schválit příslušné orgány. Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) (dále jen „Evropský orgán pro bankovnictví“), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (11), by měl vydat pokyny pro účely stanovení metod pro výpočet příspěvků.
(37)
Ochrana vkladů je podstatnou součástí dotvoření vnitřního trhu a nezbytným doplňkem systému dohledu nad úvěrovými institucemi, neboť vytváří solidaritu všech institucí na daném finančním trhu pro případ, že se některá z nich ocitne v selhání. Členské státy by tedy měly mít možnost povolit, aby si systémy pojištění vkladů navzájem dobrovolně půjčovaly peníze.
(38)
Stávající lhůta pro výplatu je v rozporu s nutností udržet důvěru vkladatelů a nesplňuje jejich potřeby. Lhůta pro výplatu by proto měla být zkrácena na sedm pracovních dnů.
(39)
V mnoha případech však ještě nejsou stanoveny nezbytné postupy pro krátkou lhůtu pro výplatu. Členským státům by tedy měla být poskytnuta možnost v průběhu přechodného období lhůtu pro výplatu na sedm pracovních dnů postupně zkracovat. Maximální lhůta pro výplatu stanovená v této směrnici by neměla systémům pojištění vkladů bránit v tom, aby výplatu vkladatelům provedly dříve. Aby se však zajistilo, že se vkladatelé v průběhu daného přechodného období nebudou v případě selhání jejich úvěrové instituce potýkat s finančními potížemi, měl by být vkladatelům na žádost umožněn přístup k přiměřené částce jejich pojištěných vkladů na pokrytí nákladů na živobytí. Tento přístup by měl být umožněn pouze na základě údajů poskytnutých danou úvěrovou institucí. Tuto částku by, s ohledem na rozdílné životní náklady v jednotlivých členských státech, měly stanovit členské státy.
(40)
Lhůta nezbytná pro výplatu vkladů by měla zohledňovat případy, kdy systémy mají potíže určit částku k výplatě a práva vkladatele, zejména pokud vklady vyplývají z operací týkajících se obytných nemovitostí nebo některých životních událostí, pokud vkladatel nemůže bez omezení nakládat s částkami uloženými na účtu, pokud je vklad předmětem právního sporu nebo protichůdných nároků na částky nacházející se na účtu nebo pokud se na vklad vztahují ekonomické sankce stanovené vnitrostátními vládami nebo mezinárodními orgány.
(41)
Za účelem zajištění splacení by systémy pojištění vkladů měly být oprávněny vstoupit do práv vyplacených vkladatelů za úvěrovou institucí v selhání. Členské státy by měly mít možnost omezit dobu, po kterou mohou vkladatelé, jejichž vklady nebyly vyplaceny nebo uznány ve lhůtě pro výplatu, nárokovat výplatu vkladů, aby se systémům pojištění vkladů umožnil výkon práv, do nichž vstoupily, ke dni, k němuž mají tato práva být přihlášena v úpadkovém řízení.
(42)
Systém pojištění vkladů v členském státě, kde úvěrová instituce zřídila pobočky, by měl informovat a vyplatit vkladatele jménem systému pojištění vkladů v členském státě, kde byla úvěrová instituce povolena. Jsou nezbytná ochranná opatření k zajištění toho, aby systém pojištění vkladů vyplácející vkladatele obdržel před takovou výplatou potřebné finanční prostředky a pokyny od domovského systému. Systém pojištění vkladů, jehož se tato situace může týkat, by měly předem uzavřít dohody, které splnění těchto úkolů usnadní.
(43)
Informovanost je nezbytnou součástí ochrany vkladatelů. Současní vkladatelé by proto měli být informováni o svém pojištění a příslušném systému pojištění vkladů na výpisech z účtu. Stejné informace by měly být poskytnuty případným budoucím vkladatelům prostřednictvím standardizovaného informačního přehledu, jehož obdržení by měli potvrdit. Obsah těchto informací by měl být pro všechny vkladatele totožný. Neregulované užívání odkazu na limit pojištění a rozsah určitého systému pojištění vkladů v reklamě by mohlo ohrozit stabilitu bankovní soustavy nebo důvěru vkladatelů. Odkazy na systémy pojištění vkladů v reklamě by proto měly být omezeny na krátké věcné prohlášení.
(44)
Na zpracování osobních údajů na základě této směrnice se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (12). Systémy pojištění vkladů a relevantní orgány by měly s údaji týkajícími se jednotlivých vkladů zacházet mimořádně opatrně a v souladu s uvedenou směrnicí by měly zachovávat vysokou úroveň ochrany údajů.
(45)
Tato směrnice by neměla vést k tomu, aby byly členské státy nebo jejich relevantní orgány činěny odpovědnými vůči vkladatelům, pokud zajistí zavedení nebo úřední uznání jednoho nebo více systémů, které pojišťují vklady nebo samotné úvěrové instituce a zajišťují náhradu vkladatelům nebo jejich ochranu v souladu s touto směrnicí.
(46)
Nařízení (EU) č. 1093/2010 svěřilo Evropskému orgánu pro bankovnictví řadu úkolů týkajících se směrnice 94/19/ES.
(47)
Evropský orgán pro bankovnictví by měl respektovat dohled nad systémy pojištění vkladů vykonávaný členskými státy a přitom přispívat k dosažení cíle, kterým je usnadnění přístupu k činnosti úvěrových institucí a jejího výkonu při současném zajištění účinné ochrany vkladatelů a omezení rizik pro daňové poplatníky na minimum. Členské státy by měly Komisi a Evropský orgán pro bankovnictví informovat o tom, který subjekt či orgán je určeným orgánem, s ohledem na požadavek spolupráce mezi Evropským orgánem pro bankovnictví a určenými orgány, který je stanoven v této směrnici.
(48)
Je zapotřebí zavést pokyny pro finanční služby, aby byly v celé Unii zajištěny rovné podmínky a odpovídající ochrana vkladatelů. Takové pokyny by měly být vydávány k upřesnění metody výpočtu rizikově vážených příspěvků.
(49)
V zájmu zajištění účinného a efektivního fungování systémů pojištění vkladů a vyváženého posouzení jejich situace v různých členských státech by Evropský orgán pro bankovnictví měl být schopen se závazným účinkem urovnávat jejich vzájemné spory.
(50)
Vzhledem k rozdílnosti správních postupů týkajících se systémů pojištění vkladů v jednotlivých členských státech by členské státy měly mít možnost rozhodnout, který orgán určí, že vklad je nedisponibilní.
(51)
Příslušné orgány, určené orgány, orgány příslušné k řešení krize, relevantní správní orgány a systémy pojištění vkladů by měly navzájem spolupracovat a vykonávat své pravomoci v souladu s touto směrnicí. Měly by při přípravě a provádění opatření k řešení krize spolupracovat od počáteční fáze za účelem stanovení výše, do které systém pojištění vkladů ručí, pokud jsou finanční prostředky používány k financování řešení krize úvěrových institucí.
(52)
Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, aby mohla limit pojištění, který tato směrnice stanoví pro souhrn vkladů jednoho vkladatele, upravit podle inflace v Unii na základě změn indexu spotřebitelských cen. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravných prací vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(53)
Členské státy se v souladu se společným politickým prohlášením členských států a Komise o informativních dokumentech (13) zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu o jeden či více dokumentů s informacemi o vztahu mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu. Pokud jde o tuto směrnici, považuje normotvůrce předložení těchto dokumentů za odůvodněné.
(54)
Jelikož cíle této směrnice, totiž harmonizace pravidel týkajících se fungování systému pojištění vkladů, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(55)
Povinnost provést tuto směrnici ve vnitrostátním právu by se měla omezit na ustanovení, která v porovnání s předchozími směrnicemi představují věcnou změnu. Povinnost provést ve vnitrostátním právu nezměněná ustanovení vyplývá z předchozích směrnic.
(56)
Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení směrnic uvedených v příloze II ve vnitrostátním právu,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tato směrnice stanoví pravidla a postupy týkající se zřizování a fungování systémů pojištění vkladů.
2. Tato směrnice se vztahuje na:
a)
zákonné systémy pojištění vkladů;
b)
smluvní systémy pojištění vkladů, které jsou úředně uznány za systémy pojištění vkladů v souladu s čl. 4 odst. 2;
c)
institucionální systémy ochrany, které jsou úředně uznány za systémy pojištění vkladů v souladu s čl. 4 odst. 2;
d)
úvěrové instituce přidružené k systémům uvedeným v písmenu a), b) nebo c) tohoto odstavce.
3. Aniž je dotčen čl. 16 odst. 5 a 7, nevztahuje se tato směrnice na tyto systémy:
a)
smluvní systémy, které nejsou úředně uznány za systémy pojištění vkladů, včetně systémů, jež nabízejí doplňkovou ochranu k limitu pojištění stanovenému v čl. 6 odst. 1;
b)
institucionální systémy ochrany, které nejsou úředně uznány za systémy pojištění vkladů.
Členské státy zajistí, aby systémy uvedené v prvním pododstavci písm. a) a b) měly k dispozici dostatečné finanční prostředky nebo příslušné mechanismy financování pro účely plnění svých povinností.
Článek 2
Definice
1. Pro účely této směrnice se rozumí:
1)
„systémy pojištění vkladů“ systémy uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. a), b) a c);
2)
„institucionálními systémy ochrany“ institucionální systémy ochrany, jak jsou uvedeny v čl. 113 odst. 7 nařízení (EU) č. 575/2013;
3)
„vkladem“ kreditní zůstatek vzniklý z prostředků zbylých na účtu nebo z dočasných situací vyplývajících z obvyklých bankovních operací, který musí úvěrová instituce vyplatit na základě platných zákonných a smluvních podmínek, včetně termínovaných vkladů a spořicích vkladů, avšak s výjimkou kreditního zůstatku:
a)
jehož existenci lze prokázat pouze finančním nástrojem ve smyslu čl. 4 bodu 17 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (14), s výjimkou spořicích produktů doložených potvrzením o vkladu na jméno, které existují v členském státě ke dni 2. července 2014;
b)
jehož jistina není splatná ve jmenovité hodnotě, nebo
c)
jehož jistina je splatná ve jmenovité hodnotě pouze za podmínek určité záruky nebo dohody poskytnuté úvěrovou institucí nebo třetí stranou;
4)
„způsobilými vklady“ vklady, jež nejsou vyloučeny z ochrany podle článku 5;
5)
„pojištěnými vklady“ ta část způsobilých vkladů, jež nepřevyšuje limit pojištění stanovený v článku 6;
6)
„vkladatelem“ majitel nebo, v případě společného účtu, každý z majitelů vkladu;
7)
„společným účtem“ účet otevřený na jméno dvou nebo více osob nebo účet, k němuž mají dvě nebo více osob práva, jež lze uplatňovat na základě podpisu jedné nebo více z těchto osob;
8)
„nedisponibilním vkladem“ vklad, který je splatný a vymahatelný, ale nebyl vyplacen úvěrovou institucí podle platných zákonných či smluvních podmínek v případech, kdy:
a)
relevantní správní orgány zjistily, že podle jejich názoru se dotčená úvěrová instituce v daném čase nezdá být schopna z důvodů přímo souvisejících s její finanční situací vyplatit vklad a v současnosti nemá vyhlídky, že tak bude moci učinit, nebo
b)
soudní orgán vydal z důvodů přímo souvisejících s finanční situací úvěrové instituce rozhodnutí, jehož důsledkem je pozastavení práva vkladatelů uplatňovat vůči této instituci pohledávky;
9)
„úvěrovou institucí“ úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 575/2013;
10)
„pobočkou“ provozovna v členském státě, která nemá právní subjektivitu, tvoří součást úvěrové instituce a přímo provádí všechny nebo některé operace tvořící podstatu činnosti úvěrových institucí;
11)
„cílovou výší“ výše disponibilních finančních prostředků, které musí systém pojištění vkladů dosáhnout v souladu s čl. 10 odst. 2, vyjádřená procentní hodnotou pojištěných vkladů jeho členů;
12)
„disponibilními finančními prostředky“ hotovost, vklady a nízkoriziková aktiva, jež lze zlikvidnit ve lhůtě nepřesahující lhůtu stanovenou v čl. 8 odst. 1, a platební přísliby do výše limitu stanoveného v čl. 10 odst. 3;
13)
„platebními přísliby“ platební přísliby úvěrové instituce vůči systému pojištění vkladů, které jsou plně zajištěny kolaterálem, za podmínky, že kolaterál:
a)
je tvořen nízkorizikovými aktivy;
b)
není zatížen právy třetích stran a systém pojištění vkladů s ním může volně nakládat;
14)
„nízkorizikovými aktivy“ položky spadající do první nebo druhé kategorie uvedené v tabulce 1 v článku 336 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo jakákoli aktiva, která příslušný nebo určený orgán považuje za obdobně bezpečná a likvidní;
15)
„domovským členským státem“ domovský členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 43 nařízení (EU) č. 575/2013;
16)
„hostitelským členským státem“ hostitelský členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 44 nařízení (EU) č. 575/2013;
17)
„příslušným orgánem“ příslušný orgán ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 40 nařízení (EU) č. 575/2013;
18)
„určeným orgánem“ subjekt spravující systém pojištění vkladů v souladu s touto směrnicí nebo v případech, kdy provoz systému pojištění vkladů spravuje soukromý subjekt, veřejný orgán určený dotčeným členským státem k dohledu nad tímto systémem v souladu s touto směrnicí.
2. Pokud tato směrnice odkazuje na nařízení (EU) č. 1093/2010, pak se subjekt spravující systém pojištění vkladů nebo v případech, kdy provoz systému pojištění vkladů spravuje soukromý subjekt, veřejný orgán vykonávající dohled nad tímto systémem považuje pro účely uvedeného nařízení za příslušný orgán v souladu s čl. 4 bodem 2 uvedeného nařízení.
3. Za vklady se považují i podíly v „building societies“ v Irsku a ve Spojeném království s výjimkou podílů kapitálové povahy, na které se vztahuje čl. 5 odst. 1 písm. b).
Článek 3
Relevantní správní orgány
1. Členské státy určí relevantní správní orgán na svém území pro účely čl. 2 odst. 1 bodu 8) písm. a).
2. Příslušné orgány, určené orgány, orgány příslušné k řešení krize a jiné relevantní správní orgány navzájem spolupracují a vykonávají své pravomoci v souladu s touto směrnicí.
Relevantní správní orgán učiní zjištění uvedené v čl. 2 odst. 1 bodu 8) písm. a) co nejdříve a v každém případě do pěti pracovních dnů poté, co se poprvé dozvěděl, že úvěrová instituce nevyplatila vklady, jež jsou splatné a vymahatelné.
Článek 4
Úřední uznávání, členství a dohled
1. Každý členský stát zajistí, aby byl na jeho území zaveden a úředně uznán jeden nebo více systémů pojištění vkladů.
To nebrání slučování systémů pojištění vkladů z různých členských států ani usazování přeshraničních systémů pojištění vkladů. Přeshraniční nebo sloučené systémy pojištění vkladů schvalují členské státy, v nichž jsou dotčené systémy pojištění vkladů usazeny.
2. Smluvní systém, jak je uveden v čl. 1 odst. 2 písm. b) této směrnice, může být úředně uznán za systém pojištění vkladů, pokud je v souladu s touto směrnicí.
Institucionální systém ochrany může být úředně uznán za systém pojištění vkladů, pokud splňuje kritéria stanovená v čl. 113 odst. 7 nařízení (EU) č. 575/2013 a je v souladu s touto směrnicí.
3. Úvěrová instituce povolená v členském státě podle článku 8 směrnice 2013/36/EU smí přijímat vklady, pouze pokud je členem systému úředně uznaného v jejím domovském členském státě podle odstavce 1 tohoto článku.
4. Pokud některá úvěrová instituce neplní povinnosti, které má jako člen systému pojištění vkladů, musí to být okamžitě ohlášeno příslušným orgánům, které ve spolupráci se systémem pojištění vkladů v případě potřeby přijmou bezodkladně veškerá vhodná opatření, včetně uložení sankcí, aby zajistily, že úvěrová instituce své povinnosti splní.
5. Pokud opatření přijatá podle odstavce 4 nedokáží zajistit plnění povinností úvěrovou institucí, může systém pojištění vkladů s výhradou vnitrostátního práva a s výslovným souhlasem příslušných orgánů oznámit nejméně jeden měsíc předem svůj záměr vyloučit úvěrovou instituci z členství v systému pojištění vkladů. Vklady uložené před uplynutím této doby jsou nadále plně kryty systémem pojištění vkladů. Pokud do uplynutí této doby úvěrová instituce své povinnosti nesplní, systém pojištění vkladů ji vyloučí.
6. Vklady uložené ke dni, k němuž je úvěrová instituce vyloučena z členství v systému pojištění vkladů, jsou tímto systémem pojištění vkladů nadále kryty.
7. Určené orgány vykonávají průběžný dohled nad systémy pojištění vkladů uvedenými v článku 1, pokud jde o soulad s touto směrnicí.
Nad přeshraničními systémy pojištění vkladů vykonávají dohled zástupci určených orgánů členských států, v nichž jsou povoleny přidružené úvěrové instituce.
8. Členské státy zajistí, aby systém pojištění vkladů kdykoli na vlastní žádost obdržel od svých členů všechny informace nezbytné k přípravě vyplacení náhrad vkladatelům, včetně označení podle čl. 5 odst. 4.
9. Systémy pojištění vkladů zajistí důvěrnost a ochranu údajů týkajících se účtů vkladatelů. Zpracování těchto údajů se provádí v souladu se směrnicí 95/46/ES.
10. Členské státy zajistí, aby jejich systémy pojištění vkladů prováděly zátěžové testy svých systémů pojištění vkladů a byly neprodleně informovány v případě, že příslušné orgány zjistí v některé úvěrové instituci problémy, jež by mohly vést k zásahu systému pojištění vkladů.
Tyto testy se provádějí nejméně jedenkrát za tři roky nebo častěji, je-li to vhodné. První test se provede nejpozději 3. července 2017.
Na základě výsledků zátěžových testů provádí Evropský orgán pro bankovnictví alespoň jednou za pět let srovnávací hodnocení podle článku 30 nařízení (EU) č. 1093/2010 za účelem posouzení odolnosti systémů pojištění vkladů. Při výměně informací s Evropským orgánem pro bankovnictví podléhají systémy pojištění vkladů požadavkům služebního tajemství podle článku 70 uvedeného nařízení.
11. Informace nezbytné k provádění zátěžových testů svých systémů smějí systémy pojištění vkladů používat pouze k provádění těchto testů a uchovávat pouze po dobu nezbytnou k tomuto účelu.
12. Členské státy zajistí, aby jejich systémy pojištění vkladů měly řádné a transparentní postupy správy a řízení. Systémy pojištění vkladů vypracovávají výroční zprávy o činnosti.
Článek 5
Způsobilost vkladů
1. Ze systémů pojištění vkladů se vylučují jakékoli náhrady:
a)
vkladů jiných úvěrových institucí uskutečněných jejich vlastním jménem a na vlastní účet, s výhradou čl. 7 odst. 3 této směrnice;
b)
kapitálu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 118 nařízení (EU) č. 575/2013;
c)
vkladů vyplývajících z operací, v souvislosti s nimiž byl vynesen odsuzující rozsudek za trestný čin praní peněz ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice 2005/60/ES;
d)
vkladů finančních institucí ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 26 nařízení (EU) č. 575/2013;
e)
vkladů investičních podniků ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2004/39/ES;
f)
vkladů, jejichž majitel nebyl nikdy zjištěn podle čl. 9 odst. 1 směrnice 2005/60/ES, když se staly nedisponibilními;
g)
vkladů pojišťoven a zajišťoven uvedených v čl. 13 bodech 1 až 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (15);
h)
vkladů subjektů kolektivního investování;
i)
vkladů penzijních fondů;
j)
vkladů veřejných orgánů;
k)
dluhových cenných papírů vydaných úvěrovou institucí a závazků vzniklých z vlastních akceptací a směnek.
2. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku mohou členské státy zajistit, aby do výše limitu pojištění stanoveného v čl. 6 odst. 1 byly zahrnuty:
a)
vklady držené v systémech osobního penzijního pojištění nebo zaměstnaneckého penzijního pojištění malých a středních podniků;
b)
vklady místních orgánů s ročním rozpočtem do výše 500 000 EUR.
3. Členské státy mohou stanovit, že se ze systémů pojištění vkladů vylučují jakékoli náhrady vkladů, které mohou být v souladu s vnitrostátním právem uvolněny pouze pro účely splacení úvěru na nákup soukromé nemovitosti vůči úvěrové instituci nebo jiné instituci, u níž je vklad učiněn.
4. Členské státy zajistí, aby úvěrové instituce označovaly způsobilé vklady tak, aby byla umožněna jejich okamžitá identifikace.
Článek 6
Limit pojištění
1. Členské státy zajistí, aby souhrn vkladů každého vkladatele byl pojištěn do výše 100 000 EUR pro případ, že se tyto vklady stanou nedisponibilními.
2. Kromě odstavce 1 členské státy zajistí, aby následující vklady byly chráněny i nad hranici 100 000 EUR po dobu nejméně tří a nejdéle dvanácti měsíců od připsání částky nebo od okamžiku, kdy se takové vklady stanou z právního hlediska převoditelnými:
a)
vklady plynoucí z operací s nemovitostmi týkajících se soukromých obytných nemovitostí;
b)
vklady, jež slouží sociálním účelům stanoveným vnitrostátním právem a jsou spojeny s určitými životními událostmi vkladatele, jako je svatba, rozvod, odchod do důchodu, propuštění ze zaměstnání, invalidita nebo smrt;
c)
vklady, jež slouží účelům stanoveným vnitrostátním právem a vyplývají z vyplacení pojistného plnění nebo odškodnění za újmu utrpěnou v důsledku trestného činu nebo neoprávněného odsouzení.
3. Odstavce 1 a 2 nebrání členským státům v zachování nebo zavedení systémů pojištění produktů týkajících se hmotného zajištění na stáří a důchodů, pokud tyto systémy nepojišťují pouze vklady, nýbrž nabízejí komplexní pojištění pro všechny produkty a situace, které jsou v této souvislosti relevantní.
4. Členské státy zajistí, aby se výplata prováděla v kterékoli z těchto měn:
a)
měna členského státu, v němž se nachází systém pojištění vkladů;
b)
měna členského státu, v němž má bydliště majitel účtu;
c)
euro;
d)
měna účtu;
e)
měna členského státu, v němž se nachází daný účet.
Vkladatelé musí být o měně, v níž se výplata provádí, informováni.
Jsou-li účty vedeny v jiné měně, než je měna pro výplatu, použije se směnný kurz ze dne, ke kterému relevantní správní orgán učiní zjištění podle čl. 2 odst. 1 bodu 8) písm. a) nebo kdy soudní orgán rozhodne ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 8) písm. b).
5. Členské státy, které částku uvedenou v odstavci 1 tohoto článku přepočítávají na svou národní měnu, použijí poprvé při přepočtu směnný kurz platný k 3. červenci 2015.
Členské státy mohou částky po přepočtu zaokrouhlit, pokud zaokrouhlení nepřevyšuje 5 000 EUR.
Aniž je dotčen druhý pododstavec, provedou členské státy každých pět let úpravu limitů pojištění přepočtených na jinou měnu na částku uvedenou v odstavci 1 tohoto článku. Členské státy provedou po předchozí konzultaci s Komisí úpravu limitů pojištění dříve, dojde-li k nepředvídaným událostem, například kolísání měny.
6. Komise přezkoumává částku uvedenou v odstavci 1 pravidelně nejméně jednou za pět let. Pokud to uzná za vhodné, předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh směrnice upravující částku uvedenou v odstavci 1, zejména se zřetelem k vývoji v bankovním sektoru a k hospodářské a měnové situaci v Unii. První přezkum se provede nejdříve 3. července 2020, ledaže si nepředvídané události vyžádají přezkum dříve.
7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 18, pokud jde o úpravu částky uvedené v odstavci 6 tohoto článku, kterou provádí alespoň jednou za pět let, a to podle inflace v Unii na základě změn harmonizovaného indexu spotřebitelských cen zveřejňovaného Komisí, k nimž došlo od poslední úpravy.
Článek 7
Stanovení splatné částky
1. Limit uvedený v čl. 6 odst. 1 se vztahuje na souhrn vkladů u téže úvěrové instituce bez ohledu na počet těchto vkladů, jejich měnu a místo uložení v Unii.
2. Při výpočtu limitu stanoveného v čl. 6 odst. 1 se přihlédne k podílu každého vkladatele na společném účtu.
Není-li stanoveno jinak, jsou podíly jednotlivých vkladatelů na tomto účtu stejné.
Členské státy mohou stanovit, že vklady na účtu, k němuž mají právo dvě nebo více osob jako společníci společnosti, členové sdružení nebo jiného obdobného seskupení bez právní subjektivity, mohou být pro účely výpočtu limitu stanoveného v čl. 6 odst. 1 sečteny a lze s nimi nakládat, jako by byly uloženy jediným vkladatelem.
3. Pokud vkladatel nemůže nakládat s částkami uloženými na účtu bez omezení, vztahuje se pojištění na osobu, která s nimi může bez omezení nakládat, za předpokladu, že tato osoba je zjištěna nebo zjistitelná ke dni, kdy relevantní správní orgán učiní zjištění uvedené v čl. 2 odst. 1 bodu 8) písm. a) nebo kdy soudní orgán rozhodne ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 8) písm. b). Může-li více osob nakládat s vklady bez omezení, přihlédne se k podílu každé z nich podle ujednání upravujících správu daných částek při výpočtu limitu stanoveného v čl. 6 odst. 1.
4. Rozhodným dnem pro výpočet splatné částky je den, kdy relevantní správní orgán učiní zjištění podle čl. 2 odst. 1 bodu 8) písm. a) nebo kdy soudní orgán rozhodne ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 8) písm. b). K závazkům vkladatele vůči úvěrové instituci se při výpočtu splatné částky nepřihlíží.
5. Členské státy mohou rozhodnout, že se při výpočtu splatné částky zohlední závazky vkladatele vůči úvěrové instituci, pokud se staly splatnými nejpozději ke dni, kdy relevantní správní orgán učiní zjištění podle čl. 2 odst. 1 bodu 8) písm. a) nebo kdy soudní orgán rozhodne ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 8) písm. b), a pokud je zápočet možný podle zákonných a smluvních ustanovení, jimiž se řídí smlouva mezi úvěrovou institucí a vkladatelem.
Jsou-li závazky vkladatelů vůči úvěrové instituci zohledňovány při výpočtu splatné částky, musí o tom úvěrová instituce před uzavřením smlouvy informovat vkladatele.
6. Členské státy zajistí, aby systémy pojištění vkladů mohly kdykoli požádat úvěrové instituce o informaci o souhrnné výši způsobilých vkladů každého vkladatele.
7. Naběhlé úroky z vkladů, které ke dni, kdy relevantní správní orgán učiní zjištění podle čl. 2 odst. 1 bodu 8) písm. a) nebo kdy soudní orgán rozhodne ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 8) písm. b), nebyly dosud připsány, jsou systémem pojištění vkladů nahrazovány. Limit uvedený v čl. 6 odst. 1 nesmí být překročen.
8. Členské státy mohou rozhodnout, že určité druhy vkladů, které plní sociální funkci vymezenou vnitrostátním právem a za něž se zaručila třetí strana v souladu s pravidly státní podpory, se nezahrnují do souhrnu vkladů téhož vkladatele u téže úvěrové instituce ve smyslu odstavce 1 tohoto článku. V těchto případech je záruka poskytnutá třetí stranou omezena limitem pojištění stanoveným v čl. 6 odst. 1.
9. Umožňuje-li vnitrostátní právo úvěrovým institucím provozovat činnost pod různými ochrannými známkami, jak jsou vymezeny v článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/95/ES (16), zajistí členské státy, aby vkladatelé byli zřetelně informováni o tom, že úvěrová instituce provozuje činnost pod různými ochrannými známkami a že se limit pojištění stanovený v čl. 6 odst. 1, 2 a 3 této směrnice vztahuje na souhrn vkladů vkladatel v dané úvěrové instituci. Tyto informace musí být součástí informačního přehledu pro vkladatele uvedeného v článku 16 a příloze I této směrnice.
Článek 8
Výplata
1. Systémy pojištění vkladů zajistí, aby splatná částka byla k dispozici do sedmi pracovních dní ode dne, kdy relevantní správní orgán učiní zjištění podle čl. 2 odst. 1 bodu 8) písm. a) nebo kdy soudní orgán rozhodne ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 8) písm. b).
2. Během přechodného období do 31. prosince 2023 však mohou členské státy stanovit pro výplatu tyto lhůty:
a)
nejdéle do 31. prosince 2018 lhůtu až dvaceti pracovních dní;
b)
od 1. ledna 2019 a nejdéle do 31. prosince 2020 lhůtu až patnácti pracovních dní;
c)
od 1. ledna 2021 a nejdéle do 31. prosince 2023 lhůtu až deseti pracovních dní.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že se na vklady uvedené v čl. 7 odst. 3 vztahuje delší lhůta pro výplatu, jež však nesmí překročit tři měsíce ode dne, kdy relevantní správní orgán učiní zjištění podle čl. 2 odst. 1 bodu 8) písm. a) nebo kdy soudní orgán rozhodne ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 8) písm. b).
4. Nemůže-li během přechodného období do 31. prosince 2023 systém pojištění vkladů dát splatnou částku k dispozici ve lhůtě sedmi pracovních dní, zajistí, aby měli vkladatelé do pěti pracovních dní od podání žádosti přístup k přiměřené částce svých pojištěných vkladů na pokrytí nákladů na živobytí.
Systémy pojištění vkladů poskytnou přístup k přiměřené částce uvedené v prvním pododstavci pouze na základě údajů poskytnutých systémem pojištění vkladů nebo úvěrovou institucí.
Přiměřená částka uvedená v prvním pododstavci se odečte od splatné částky podle článku 7.
5. Výplata podle odstavců 1 a 4 může být odložena, pokud:
a)
není jisté, zda má osoba nárok na obdržení výplaty, nebo je vklad předmětem právního sporu;
b)
na vklad se vztahují omezující opatření stanovená vnitrostátními vládami nebo mezinárodními orgány;
c)
odchylně od odstavce 9 tohoto článku v souvislosti s vkladem neproběhla za posledních 24 měsíců žádná operace (účet nevykazuje žádnou aktivitu);
d)
splatná částka je považována za součást dočasného vysokého zůstatku ve smyslu čl. 6 odst. 2, nebo
e)
splatnou částku má v souladu s čl. 14 odst. 2 vyplatit systém pojištění vkladů hostitelského členského státu.
6. Splatná částka musí být poskytnuta, aniž by bylo nutné podávat žádost u systému pojištění vkladů. Za tímto účelem poskytne úvěrová instituce systému pojištění vkladů neprodleně na jeho žádost nezbytné informace o vkladech a vkladatelích.
7. Veškerá korespondence mezi systémem pojištění vkladů a vkladatelem musí být vedena:
a)
v úředním jazyce orgánů Unie, který úvěrová instituce, v níž se nachází pojištěný vklad, používá pro písemnou komunikaci s vkladatelem, nebo
b)
v úředním jazyce či úředních jazycích členského státu, ve kterém se pojištěný vklad nachází.
Pokud úvěrová instituce přímo působí v jiném členském státě, aniž by zřídila pobočku, poskytují se informace v jazyce, který si vkladatel zvolil při otevření účtu.
8. Bez ohledu na lhůtu stanovenou v odstavci 1 tohoto článku může systém pojištění vkladů pozastavit veškeré výplaty týkající se daného vkladatele do přijetí soudního rozhodnutí v případech, kdy jsou vkladatel nebo jiná osoba, která má právo na částky uložené na účtu nebo na nich má zájem, obviněni z trestného činu spojeného s praním peněz ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice 2005/60/ES.
9. Výplata se neprovede, pokud v souvislosti s vkladem neproběhla za posledních 24 měsíců žádná operace a hodnota vkladu je nižší než administrativní náklady, které by systému pojištění vkladů vznikly v souvislosti s provedením výplaty.
Článek 9
Pohledávky za systémy pojištění vkladů
1. Členské státy zajistí, aby práva vkladatele na náhradu mohla být předmětem žaloby proti systému pojištění vkladů.
2. Aniž tím jsou dotčena práva, která může mít podle vnitrostátního práva, má systém pojištění vkladů provádějící platby z pojištění ve vnitrostátním rámci právo vstoupit do práv vkladatelů v likvidačním nebo reorganizačním řízení až do výše svých plateb vkladatelům. Provádí-li systém pojištění vkladů platby v rámci postupů k řešení krize, mimo jiné v rámci uplatnění nástrojů k řešení krize nebo výkonu pravomocí k řešení krize v souladu s článkem 11, má systém pojištění vkladů za příslušnou úvěrovou institucí pohledávku ve výši rovnající se částce, kterou vyplatil. Tato pohledávka má stejný stupeň priority jako pojištěné vklady podle vnitrostátního práva, kterým se řídí běžné úpadkové řízení, jak je vymezeno ve směrnici 2014/59/EU.
3. Členské státy mohou omezit dobu, v níž mohou vkladatelé, jejichž vklady nebyly systémem pojištění vkladů vyplaceny nebo uznány ve lhůtách stanovených v čl. 8 odst. 1 a 3, nárokovat výplatu vkladů.
Článek 10
Financování systémů pojištění vkladů
1. Členské státy zajistí, aby systémy pojištění vkladů měly zavedeny odpovídající systémy ke zjištění svých možných závazků. Výše disponibilních finančních prostředků systémů pojištění vkladů musí být úměrná těmto závazkům.
Systémy pojištění vkladů získávají disponibilní finanční prostředky z příspěvků svých členů hrazených alespoň jednou ročně. To nebrání doplňkovému financování z jiných zdrojů.
2. Členské státy zajistí, aby nejpozději do 3. července 2024 dosáhly disponibilní finanční prostředky systému pojištění vkladů přinejmenším cílové výše 0,8 % objemu pojištěných vkladů jeho členů.
Pokud finanční kapacita klesne pod cílovou výši, zahájí se opět výběr příspěvků, dokud není znovu dosaženo alespoň cílové výše.
Klesnou-li disponibilní finanční prostředky poté, co poprvé dosáhly cílové výše, pod dvě třetiny cílové výše, stanoví se řádný příspěvek na takové úrovni, která umožní dosažení cílové výše do šesti let.
Při stanovování ročních příspěvků podle tohoto článku musí být v případě řádného příspěvku náležitě zohledněna fáze hospodářského cyklu a dopad, který mohou procyklické příspěvky mít.
Členské státy mohou počáteční období uvedené v prvním pododstavci prodloužit o nejvýše čtyři roky, jestliže systémům pojištění vkladů vznikly kumulované výdaje překračující 0,8 % pojištěných vkladů.
3. Součástí disponibilních finančních prostředků, jež mají být zohledněny za účelem dosažení cílové výše, mohou být platební přísliby. Celkový podíl platebních příslibů nesmí překročit 30 % celkové výše disponibilních finančních prostředků získaných v souladu s tímto článkem.
Za účelem zajištění jednotného uplatňování této směrnice vydá Evropský orgán pro bankovnictví pokyny ohledně platebních příslibů.
4. Bez ohledu na odstavec 1 tohoto článku může členský stát ke splnění svých povinností podle zmíněného odstavce získat disponibilní finanční prostředky prostřednictvím povinných příspěvků úvěrových institucí do stávajících systémů povinných příspěvků, které členský stát na svém území vytvořil za účelem pokrytí nákladů souvisejících se systémovým rizikem, selháním a řešením krize institucí.
Systémy pojištění vkladů mají nárok na částku, která odpovídá objemu těchto příspěvků až do cílové výše stanovené v odstavci 2 tohoto článku a kterou jim daný členský stát dá na žádost neprodleně k dispozici, aby ji použily výhradně k účelům stanoveným v článku 11.
Na tuto částku mají systémy pojištění vkladů nárok pouze tehdy, nejsou-li podle názoru příslušného orgánu schopny získat od svých členů mimořádné příspěvky, a musí ji splatit zpět z příspěvků svých členů v souladu s čl. 10 odst. 1 a 2.
5. Příspěvky do mechanismů financování k řešení krizí podle hlavy VII směrnice 2014/59/EU, včetně disponibilních finančních prostředků, jež mají být zohledněny za účelem dosažení cílové výše mechanismů financování k řešení krizí podle čl. 102 odst. 1 směrnice 2014/59/EU, se do cílové výše nezapočítávají.
6. Odchylně od odstavce 2 může členský stát, je-li to řádně odůvodněno a po obdržení souhlasu Komise, povolit minimální cílovou výši nižší, než je cílová výše stanovená ve zmíněném odstavci, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
snížení je založeno na předpokladu, že je nepravděpodobné, že bude významná část disponibilních finančních prostředků použita na opatření na ochranu pojištěných vkladatelů jiná než ta, která jsou stanovena v čl. 11 odst. 2 a 6, a
b)
bankovní sektor, v němž úvěrové instituce přidružené k danému systému pojištění vkladů působí, je vysoce koncentrovaný, tedy velké objemy aktiv jsou v držení malého počtu úvěrových institucí nebo bankovních skupin, které podléhají dohledu na konsolidovaném základě a u kterých je vzhledem k jejich velikosti pravděpodobné, že se u nich v případě selhání uplatní postup k řešení krize.
Tato snížená cílová výše nesmí být nižší než 0,5 % pojištěných vkladů.
7. Disponibilní finanční prostředky systémů pojištění vkladů musí být investovány dostatečně diverzifikovaným způsobem, s nímž je spojeno nízké riziko.
8. Pokud disponibilní finanční prostředky systému pojištění vkladů nepostačují k vyplacení vkladatelů v případě, že se vklady stanou nedisponibilními, uhradí členové systému mimořádné příspěvky nepřevyšující 0,5 % jejich pojištěných vkladů za kalendářní rok. Systém pojištění vkladů může za výjimečných okolností a se souhlasem příslušného orgánu požadovat vyšší příspěvky.
Příslušný orgán může úvěrovou instituci zcela nebo zčásti dočasně osvobodit od placení mimořádných ex-post příspěvků systémům pojištění vkladu, pokud by tyto příspěvky ohrozily její likviditu nebo solventnost. Toto dočasné osvobození lze udělit nejvýše na dobu šesti měsíců, avšak může být na žádost úvěrové instituce obnoveno. Příspěvky uvedené v tomto odstavci musí být uhrazeny, jakmile tato platba již likviditu ani solventnost úvěrové instituce neohrožuje.
9. Členské státy zajistí, aby systémy pojištění vkladů měly odpovídající mechanismy alternativního financování, které jim umožní získat krátkodobě financování, k uspokojení pohledávek vůči nim uplatněných.
10. Členské státy do 31. března každého roku informují Evropský orgán pro bankovnictví o výši pojištěných vkladů na svém území a o výši disponibilních finančních prostředků jejich systémů pojištění vkladů k 31. prosinci předcházejícího roku.
Článek 11
Použití finančních prostředků
1. Finanční prostředky uvedené v článku 10 se primárně používají k výplatě vkladatelů podle této směrnice.
2. Finanční prostředky systému pojištění vkladů se použijí k financování řešení krize úvěrových institucí v souladu s článkem 109 směrnice 2014/59/EU. Orgán příslušný k řešení krize určí po konzultaci systému pojištění vkladů výši, do které systém pojištění vkladů ručí.
3. Členské státy mohou systému pojištění vkladů povolit, aby disponibilní finanční prostředky použil na alternativní opatření v zájmu zabránění selhání úvěrové instituce, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
orgán příslušný k řešení krize nepřijal žádné opatření k řešení krize podle článku 32 směrnice 2014/59/EU;
b)
systém pojištění vkladů má nastaveny vhodné systémy a postupy pro výběr a provádění alternativních opatření a sledování souvisejících rizik;
c)
náklady těchto opatření nejsou vyšší než náklady na naplnění zákonného nebo smluvního mandátu příslušného systému pojištění vkladů;
d)
uplatnění alternativních opatření ze strany systému pojištění vkladů je spojeno s uložením podmínek podpořené úvěrové instituci, které zahrnují přinejmenším právo systému pojištění vkladů provádět důkladnější sledování rizik a výraznější právo provádět ověřování;
e)
uplatnění alternativních opatření ze strany systému pojištění vkladů je spojeno se závazky podpořené úvěrové instituce k zajištění přístupu k pojištěným vkladům;
f)
příslušný orgán potvrdil, že schopnost přidružených úvěrových institucí uhradit mimořádné příspěvky v souladu odstavcem 5 tohoto článku je zajištěna.
Opatření a podmínky uložené úvěrové instituci konzultuje systém pojištění vkladů s orgánem příslušným k řešení krize a příslušným orgánem.
4. Alternativní opatření uvedená v odstavci 3 tohoto článku se neuplatní, shledá-li příslušný orgán po konzultaci s orgánem příslušným k řešení krize, že jsou splněny podmínky pro zahájení opatření k řešení krize podle čl. 27 odst. 1 směrnice 2014/59/EU.
5. Pokud jsou disponibilní finanční prostředky použity v souladu s odstavcem 3 tohoto článku, poskytnou přidružené úvěrové instituce neprodleně systému pojištění vkladů prostředky použité na alternativní opatření, je-li to nezbytné ve formě mimořádných příspěvků:
a)
vyvstane-li potřeba vyplatit vkladatele a jsou-li disponibilní finanční prostředky systému pojištění vkladů nižší než dvě třetiny cílové výše;
b)
klesne-li výše disponibilních finančních prostředků pod 25 % cílové výše.
6. Členské státy mohou rozhodnout, že disponibilní finanční prostředky lze také použít na financování opatření, jež mají vkladatelům zajistit přístup k pojištěným vkladům včetně převodu aktiv a závazků a převodu vkladového portfolia, v rámci vnitrostátního úpadkového řízení, pokud náklady systému pojištění vkladů nepřesáhnou čistou výši náhrad pro pojištěné vkladatele v dotčené úvěrové instituci.
Článek 12
Půjčky mezi systémy pojištění vkladů
1. Členské státy mohou systémům pojištění vkladů povolit, aby dobrovolně poskytly půjčky jiným systémům pojištění vkladů v Unii, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
systém přijímající půjčku není z důvodu nedostatku disponibilních finančních prostředků uvedených v článku 10 schopen splnit své závazky podle čl. 9 odst. 1;
b)
systém přijímající půjčku využil mimořádných příspěvků podle čl. 10 odst. 8;
c)
systém přijímající půjčku se právně zaváže, že vypůjčené prostředky budou použity k úhradě pohledávek podle čl. 9 odst. 1;
d)
systém přijímající půjčku v daném okamžiku není vázán povinností splatit půjčku jiným systémům pojištění vkladů podle tohoto článku;
e)
systém přijímající půjčku uvede částku požadovaných prostředků;
f)
celková výše půjčky nepřekročí 0,5 % pojištěných vkladů systému přijímajícího půjčku;
g)
systém přijímající půjčku neprodleně informuje Evropský orgán pro bankovnictví a sdělí důvody, proč jsou podmínky uvedené v tomto odstavci splněny, a výši požadovaných prostředků.
2. Na půjčku se vztahují tyto podmínky:
a)
systém pojištění vkladů přijímající půjčku musí půjčku splatit do pěti let. Půjčku může splácet v ročních splátkách. Úroky jsou splatné až v době splacení;
b)
úroková sazba musí být stanovena tak, aby se přinejmenším rovnala sazbě mezní zápůjční facility Evropské centrální banky během doby půjčky;
c)
systém pojištění vkladů přijímající půjčku musí informovat Evropský orgán pro bankovnictví o počáteční úrokové sazbě a o době trvání půjčky.
3. Členské státy zajistí, aby příspěvky vybírané systémem pojištění vkladů přijímajícím půjčku byly dostatečné k co nejrychlejšímu splacení vypůjčené částky a opětovnému dosažení cílové výše.
Článek 13
Výpočet příspěvků do systému pojištění vkladů
1. Příspěvky do systému pojištění vkladů podle článku 10 vycházejí z výše pojištěných vkladů a z míry rizika, jež dotčený člen podstupuje.
Členské státy mohou stanovit nižší příspěvky pro odvětví s nízkým rizikem regulovaná vnitrostátním právem.
Členské státy mohou rozhodnout, že členové institucionálního systému ochrany platí systému pojištění vkladů nižší příspěvky.
Členské státy mohou povolit, aby se na ústřední subjekt a všechny úvěrové instituce, které jsou trvale přidruženy k ústřednímu subjektu podle čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013, jako celek vztahovala riziková váha, která se určí pro ústřední subjekt a jeho přidružené instituce na konsolidovaném základě.
Členské státy mohou rozhodnout, že úvěrové instituce budou platit určitý minimální příspěvek bez ohledu na výši svých pojištěných vkladů.
2. Systémy pojištění vkladů mohou pro určení a výpočet rizikově vážených příspěvků svých členů použít vlastní metody. Výpočet příspěvků musí být úměrný riziku členů a odpovídajícím způsobem zohledňovat rizikové profily jednotlivých modelů podnikání. Tyto metody mohou rovněž zohledňovat stranu aktiv v rozvaze a ukazatele rizik, jako je kapitálová přiměřenost, kvalita aktiv a likvidita.
Každou metodu musí schválit příslušný orgán ve spolupráci s určeným orgánem. O schválených metodách musí být informován Evropský orgán pro bankovnictví.
3. Za účelem zajištění jednotného uplatňování této směrnice vydá Evropský orgán pro bankovnictví do 3. července 2015 pokyny podle článku 16 nařízení (EU) č. 1093/2010 k upřesnění metod výpočtu příspěvků do systémů pojištění vkladů v souladu s odstavci 1 a 2 tohoto článku.
Pokyny budou obsahovat zejména vzorec pro výpočet, konkrétní ukazatele, kategorie rizik pro členy, prahy pro rizikové váhy přiřazené jednotlivým kategoriím rizik a jiné nezbytné prvky.
Do 3. července 2017 a následně přinejmenším jednou za pět let Evropský orgán pro bankovnictví přezkoumá pokyny týkající se metod založených na rizicích či alternativních vlastních metod založených na rizicích, které systémy pojištění vkladů používají.
Článek 14
Spolupráce v rámci Unie
1. Systémy pojištění vkladů chrání i vkladatele poboček zřízených jejich členskými úvěrovými institucemi v jiných členských státech.
2. Vkladatele poboček zřízených úvěrovými institucemi v jiném členském státě vyplatí systém pojištění vkladů v hostitelském členském státě jménem systému pojištění vkladů v domovském členském státě. Systém pojištění vkladů hostitelského členského státu provede výplaty v souladu s pokyny systému pojištění vkladů domovského členského státu. Systém pojištění vkladů hostitelského členského státu nenese žádnou odpovědnost za jednání učiněné v souladu s pokyny systému pojištění vkladů domovského členského státu. Systém pojištění vkladů domovského členského státu poskytne před výplatou potřebné finanční prostředky a nahradí systému pojištění vkladů hostitelského členského státu vzniklé náklady.
Systém pojištění vkladů hostitelského členského státu rovněž jménem systému pojištění vkladů domovského členského státu informuje dotčené vkladatele a je oprávněn přijímat jménem systému pojištění vkladů domovského členského státu od těchto vkladatelů korespondenci.
3. Pokud úvěrová instituce ukončí členství v jednom systému pojištění vkladů a připojí se k jinému systému pojištění vkladů, příspěvky uhrazené během dvanácti měsíců předcházejících ukončení členství jiné než mimořádné příspěvky podle čl. 10 odst. 8 se převedou tomuto druhému systému pojištění vkladů. To se nevztahuje na případy, kdy je úvěrová instituce vyloučena ze systému pojištění vkladů podle čl. 4 odst. 5.
Jestliže jsou některé činnosti úvěrové instituce přesunuty do jiného členského státu, a tím do působnosti jiného systému pojištění vkladů, příspěvky uhrazené touto úvěrovou institucí během dvanácti měsíců předcházejících tomuto přesunu jiné než mimořádné příspěvky podle čl. 10 odst. 8 se převedou tomuto druhému systému pojištění vkladů v poměru k výši přesunutých pojištěných vkladů.
4. Členské státy zajistí, aby si systém pojištění vkladů domovského členského státu se systémy hostitelských členských států vyměňoval informace podle čl. 4 odst. 7 nebo čl. 4 odst. 8 a 10. Použijí se omezení stanovená v uvedeném článku.
Pokud úvěrová instituce hodlá provést přesun z jednoho systému pojištění vkladů do druhého v souladu s touto směrnicí, ohlásí svůj záměr alespoň v šestiměsíčním předstihu. Během tohoto období je úvěrová instituce stále povinna přispívat do svého původního systému pojištění vkladů v souladu s článkem 10 v souvislosti s financováním ex ante i ex post.
5. V zájmu usnadnění účinné spolupráce mezi systémy pojištění vkladů, především pokud jde o tento článek a článek 12, musí mít systémy pojištění vkladů, případně určené orgány, uzavřeny písemné dohody o spolupráci. Tyto dohody musí zohledňovat požadavky stanovené v čl. 4 odst. 9.
Určený orgán oznámí Evropskému orgánu pro bankovnictví existenci a obsah těchto dohod a Evropský orgán pro bankovnictví k nim může vydávat stanoviska v souladu s článkem 34 nařízení (EU) č. 1093/2010. Pokud určené orgány nebo systémy pojištění vkladů nemohou dosáhnout dohody nebo pokud vznikne spor o výklad určité dohody, může kterákoli strana danou záležitost předložit Evropskému orgánu pro bankovnictví v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1093/2010, a ten dále jedná v souladu s uvedeným článkem.
Neexistencí uvedených dohod nejsou dotčeny pohledávky vkladatelů podle čl. 9 odst. 1 nebo úvěrových institucí podle odstavce 3 tohoto článku.
6. Členské státy zajistí zavedení vhodných postupů, které systémům pojištění vkladů umožní sdílet informace a účinně komunikovat s dalšími systémy pojištění vkladů, se svými přidruženými úvěrovými institucemi a s relevantními příslušnými a určenými orgány v rámci své jurisdikce a případně i s dalšími agenturami na přeshraničním základě.
7. Evropský orgán pro bankovnictví a příslušné i určené orgány navzájem spolupracují a vykonávají své pravomoci v souladu s touto směrnicí a nařízením (EU) č. 1093/2010.
Členské státy informují Komisi a Evropský orgán pro bankovnictví do 3. července 2015 o tom, který subjekt či orgán je určeným orgánem.
8. Při analýze systémových rizik spojených se systémy pojištění vkladů spolupracuje Evropský orgán pro bankovnictví s Evropskou radou pro systémová rizika, zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 (17).
Článek 15
Pobočky úvěrových institucí usazených ve třetích zemích
1. Členské státy ověří, zda pobočky zřízené na jejich území úvěrovou institucí, která má skutečné sídlo mimo Unii, mají ochranu rovnocennou té, kterou stanoví tato směrnice.
Pokud tato ochrana rovnocenná není, mohou členské státy s výhradou čl. 47 odst. 1 směrnice 2013/36/EU stanovit, že pobočky zřízené úvěrovou institucí, která má skutečné sídlo mimo Unii, se musí připojit k některému systému pojištění vkladů, který působí na jejich území.
Při ověřování podle prvního pododstavce tohoto odstavce členské státy ověří přinejmenším to, zda vkladatelé požívají stejné výše a rozsahu ochrany jako podle této směrnice.
2. Každá pobočka zřízená úvěrovou institucí, která má skutečné sídlo mimo Unii a která není členem systému pojištění vkladů působícího v některém členském státě, poskytuje veškeré relevantní informace o pojištění chránícím vklady současných i případných budoucích vkladatelů v dané pobočce.
3. Informace uvedené v odstavci 2 musí být poskytovány v jazyce, na němž se vkladatel a úvěrová instituce dohodli při otevírání účtu, nebo v úředním jazyce nebo jazycích členského státu, ve kterém je pobočka usazena, způsobem stanoveným vnitrostátním právem a musí být jasné a srozumitelné.
Článek 16
Informace pro vkladatele
1. Členské státy zajistí, aby úvěrové instituce poskytly současným i případným budoucím vkladatelům informace potřebné k určení systémů pojištění vkladů, jichž jsou tyto instituce a jejich pobočky členy v rámci Unie. Členské státy zajistí, aby úvěrové instituce současné i případné budoucí vkladatele informovaly o použitelných vyloučeních z ochrany poskytované systémem pojištění vkladů.
2. Informace uvedené v odstavci 1 musí být vkladatelům poskytnuty před uzavřením smlouvy o vkladu. Vkladatelé potvrdí, že tyto informace obdrželi. Za tímto účelem se použije vzor obsažený v příloze I.
3. Způsobilost vkladů je vkladatelům potvrzována na výpisech z účtu včetně odkazu na informační přehled uvedený v příloze I. V tomto informačním přehledu je rovněž uveden odkaz na internetové stránky příslušného systému pojištění vkladů. Informační přehled uvedený v příloze I je vkladatelům poskytován alespoň jednou ročně.
Internetové stránky systému pojištění vkladů musí obsahovat potřebné informace pro vkladatele, zejména o ustanoveních o postupu a podmínkách pojištění vkladů podle této směrnice.
4. Informace stanovené v odstavci 1 musí být poskytovány způsobem stanoveným vnitrostátním právem v jazyce, na němž se vkladatel a úvěrová instituce dohodli při otevírání účtu, nebo v úředním jazyce nebo jazycích členského státu, ve kterém je pobočka usazena.
5. Členské státy omezí použití informací uvedených v odstavcích 1, 2 a 3 k reklamním účelům na věcný odkaz na systém pojištění vkladů, který pojišťuje produkt, jehož se reklama týká, a na veškeré další informace, které vyžaduje vnitrostátní právo.
Tyto informace mohou zahrnovat věcný popis fungování systému pojištění vkladů, avšak nesmějí zmiňovat neomezené pojištění vkladů.
6. O případné fúzi, přeměně dceřiných podniků na pobočky nebo podobných operacích musí být vkladatelé informováni nejméně jeden měsíc předtím, než daná operace nabude právní účinnosti, ledaže příslušný orgán povolí z důvodu obchodního tajemství nebo finanční stability lhůtu kratší.
Od oznámení fúze, přeměny nebo podobné operace musí mít vkladatelé k dispozici tříměsíční období, během něhož mohou bez jakýchkoli sankčních poplatků vybrat nebo převést do jiné úvěrové instituce své vklady včetně veškerých naběhlých úroků a veškerého získaného prospěchu, a to v rozsahu, v jakém převyšují v okamžiku operace limit pojištění podle článku 6.
7. Členské státy zajistí, aby v případě, že úvěrová instituce ukončí členství v systému pojištění vkladů nebo je z něj vyloučena, informovala o této skutečnosti do jednoho měsíce své vkladatele.
8. Jestliže vkladatel používá internetové bankovnictví, mohou být informace, jež mají být podle této směrnice poskytnuty, sděleny elektronickými prostředky. Pokud o to vkladatel požádá, musí být sděleny v papírové podobě.
Článek 17
Seznam povolených úvěrových institucí
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány při informování Evropského orgánu pro bankovnictví o povoleních v souladu s čl. 20 odst. 1 směrnice 2013/36/EU uvedly, kterého systému pojištění vkladů je každá úvěrová instituce členem.
2. Při zveřejňování a aktualizaci seznamu povolených úvěrových institucí v souladu s čl. 20 odst. 2 směrnice 2013/36/EU Evropský orgán pro bankovnictví uvede, kterého systému pojištění vkladů je každá úvěrová instituce členem.
Článek 18
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 7 je Komisi svěřena na dobu neurčitou.
3. Přenesení pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 7 může být kdykoliv zrušeno Evropským parlamentem nebo Radou. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 6 odst. 7 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
Článek 19
Přechodná ustanovení
1. Pokud by po provedení této směrnice nebo směrnice 2009/14/ES ve vnitrostátním právu přestaly být některé vklady nebo kategorie vkladů či jiné nástroje zcela nebo částečně pokryty systémem pojištění vkladů, mohou členské státy povolit, aby tyto vklady a jiné nástroje, u nichž bylo na počátku stanoveno datum splatnosti, byly pojištěny až do tohoto počátečního data splatnosti, pokud byly složeny nebo vydány před 2. červencem 2014.
2. Členské státy zajistí, aby byli vkladatelé informováni o vkladech nebo kategoriích vkladů či jiných nástrojích, které od 3. července 2015 již nebudou systémem pojištění vkladů pokryty.
3. Až do prvního dosažení cílové výše mohou členské státy ve vztahu k disponibilním finančním prostředkům uplatňovat prahové hodnoty uvedené v čl. 11 odst. 5.
4. Odchylně od čl. 6 odst. 1 mohou členské státy, které měly k 1. lednu 2008 stanoven limit pojištění mezi 100 000 EUR a 300 000 EUR, až do 31. prosince 2018 uplatňovat tento svůj vyšší limit pojištění. V takovém případě se cílová výše a příspěvky úvěrových institucí náležitým způsobem upraví.
5. Do 3. července 2019 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, a případně i legislativní návrh, obsahující způsoby, jak mohou systémy pojištění vkladů působící v Unii spolupracovat prostřednictvím určitého evropského systému s cílem předcházet rizikům z přeshraničních činností a chránit před těmito riziky vklady.
6. Do 3. července 2019 Komise s podporou Evropského orgánu pro bankovnictví předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku v provádění této směrnice. Tato zpráva by se měla zabývat zejména:
a)
cílovou výší na základě pojištěných vkladů, společně s posouzením vhodnosti stanovené procentní hodnoty s ohledem na míru selhání úvěrových institucí v Unii v minulosti;
b)
vlivem alternativních opatření podle čl. 11 odst. 3 na ochranu vkladatelů a jejich souladem s řádnými likvidačními řízeními v bankovním sektoru;
c)
dopadem na diverzitu bankovních modelů;
d)
přiměřeností stávajícího limitu pojištění pro vkladatele a
e)
tím, zda záležitosti uvedené v tomto pododstavci byly vyřešeny tak, aby ochrana vkladatelů zůstala zachována.
Do 3. července 2019 podá Evropský orgán pro bankovnictví Komisi zprávu o způsobech výpočtu a jejich relevantnosti pro obchodní riziko členů. Při podávání této zprávy Evropský orgán pro bankovnictví řádně zohlední rizikové profily jednotlivých modelů podnikání.
Článek 20
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s články 1 až 4, čl. 5 odst. 1 písm. d) až k) a odst. 2, 3 a 4 čl. 6 odst. 2 až 7, čl. 7 odst. 4 až 9, čl. 8 odst. 1, 2, 3, 5, 6, 7 a 9, čl. 9 odst. 2 a 3, články 10 až 16, 18 a 19 a přílohou I do 3. července 2015. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů.
Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s čl. 8 odst. 4 do 31. května 2016.
Jestliže po důkladném posouzení vhodné orgány rozhodnou, že určitý systém pojištění vkladů není schopen povinnosti stanovené v článku 13 splnit do 3. července 2015, musí být příslušné právní a správní předpisy uvedeny v účinnost do 31. května 2016.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Musí rovněž obsahovat prohlášení, že odkazy ve stávajících právních a správních předpisech na směrnice zrušené touto směrnicí se považují za odkazy na tuto směrnici. Způsob odkazu a znění prohlášení si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 21
Zrušení
Směrnice 94/19/ES ve znění směrnic uvedených v příloze II se zrušuje s účinkem ode dne 4. července 2019, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení směrnic uvedených v příloze II ve vnitrostátním právu a jejich použitelnosti.
Odkazy na zrušené směrnice se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.
Článek 22
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ustanovení čl. 5 odst. 1 písm. a), b) a c), čl. 6 odst. 1, čl. 7 odst. 1, 2 a 3, čl. 8 odst. 8, čl. 9 odst. 1 a článku 17 se použijí ode dne 4. července 2015.
Článek 23
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
DIRETTIVA 2014/49/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-16 ta’ April 2014
dwar skemi ta’ garanzija tad-depożiti
(riformulazzjoni)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u partikolarment l-Artikolu 53(1) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Id-Direttiva 94/19/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) ġiet emendata sostanzjalment (4). Billi għandhom isiru aktar emendi, dik id-Direttiva għandha tiġi riformulata fl-interess taċ-ċarezza.
(2)
Sabiex ikun aktar faċli li jinbeda u jiġi eżerċitat in-negozju ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu, jeħtieġ li jiġu eliminati ċerti differenzi bejn il-liġijiet tal-Istati Membri rigward ir-regoli tal-iskemi ta’ garanzija tad-depożiti (SGD) li għalihom dawn l-istituzzjonijiet ta’ kreditu huma soġġetti.
(3)
Din id-Direttiva tikkostitwixxi strument essenzjali għall-ksib tas-suq intern min-naħa ta’ kemm il-libertà ta’ stabbiliment kif ukoll il-libertà li jiġu pprovduti servizzi finanzjarji fil-qasam ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu, filwaqt li tiżdied l-istabbiltà tas-sistema bankarja u tal-protezzjoni tad-depożitanti. Fid-dawl tal-ispejjeż tal-falliment ta’ istituzzjoni ta’ kreditu fuq l-ekonomija in ġenerali u l-effetti negattivi tiegħu fuq l-istabbiltà finanzjarja u l-fiduċja tad-depożitanti, wieħed għandu jipprovdi billi mhux biss jaħseb għar-rimborż tad-depożitanti iżda wkoll biex tinħoloq biżżejjed flessibbiltà sabiex l-SGD twettaq miżuri li jnaqqsu l-probabbiltà ta’ pretensjonijiet futuri kontra l-SGD. Dawk il-miżuri għandhom dejjem ikunu konformi mar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat.
(4)
Sabiex jittieħed kont tal-integrazzjoni dejjem tikber fis-suq intern, għandu jkun possibbli li jkun hemm fużjoni bejn l-SDG ta’ Stati Membri differenti jew li jinħolqu skemi transkonfinali separati fuq bażi volontarja. L-Istati Membri għandhom jiżguraw stabbiltà suffiċjenti u kompożizzjoni bilanċjata tal-SGD l-ġodda u dawk eżistenti. L-effetti negattivi fuq l-istabbiltà finanzjarja, pereżempju fejn istituzzjonijiet ta’ kreditu bi profil ta’ riskju għoli biss jiġu trasferiti għal SGD transkonfinali, għandhom jiġu evitati.
(5)
Id-Direttiva 94/19/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tobbliga lill-Kummissjoni li, jekk ikun il-każ, tressaq proposti biex temenda dik id-Direttiva. Din id-Direttiva tinkludi l-armonizzazzjoni tal-mekkaniżmi ta’ finanzjament tal-SGD, l-introduzzjoni ta’ kontribuzzjonijiet abbażi tar-riskju u l-armonizzazzjoni tal-ambitu tal-prodotti u d-depożitanti koperti.
(6)
Id-Direttiva 94/19/KE hija bbażata fuq il-prinċipju ta’ armonizzazzjoni minima. Konsegwentament, fl-Unjoni attwalment hemm diversità ta’ SGD b’karatteristiċi differenti ħafna. Bħala riżultat tar-rekwiżiti komuni stabbiliti f’din id-Direttiva, għandu jkun provdut livell uniformi ta’ protezzjoni għal depożitanti madwar l-Unjoni filwaqt li jiġi żgurat l-istess livell ta’ stabbiltà tal-SGD. Fl-istess ħin, dawk ir-rekwiżiti komuni huma tal-akbar importanza sabiex tiġi eliminata d-distorsjoni fis-suq. B’hekk din id-Direttiva tikkontribwixxi sabiex is-suq intern ikun komplut.
(7)
Bħala riżultat ta’ din id-Direttiva, id-depożitanti ser jibbenefikaw minn aċċess imtejjeb b’mod sinifikanti għall-SGD, bis-saħħa tal-ambitu mwessa’ u ċċarat ta’ kopertura, perijodi ta’ ħlas lura aktar malajr, informazzjoni mtejba u rekwiżiti ta’ finanzjament robusti. Dan ser itejjeb il-fiduċja tal-konsumatur fl-istabbiltà finanzjarja fis-suq intern.
(8)
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-iskemi tagħhom ikollhom stabbiliti prattiki tajbin ta’ governanza u li jipproduċu rapport annwali dwar l-attivitajiet tagħhom.
(9)
F’każ ta’ xoljiment tal-istituzzjoni ta’ kreditu insolventi id-depożitanti fi kwalunkwe fergħa li tkun tinsab fi Stat Membru apparti minn dak li fih l-istituzzjoni ta’ kreditu jkollha l-uffiċċju ewlieni tagħha, għandhom ikunu protetti bl-istess SGD bħad-depożitanti l-oħrajn tal-istituzzjoni ta’ kreditu.
(10)
Din id-Direttiva ma għandhiex iżżomm lill-Istati Membri milli jinkludu fil-kamp ta’ applikazzjoni tagħha istituzzjonijiet ta’ kreditu kif definiti fil-punt (1) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) li ma jaqgħux fil-kamp ta’ applikazzjoni tad-Direttiva 2013/36/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) skont l-Artikolu 2(5) ta’ dik id-Direttiva. L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jiddeċiedu li, għall-fini ta’ din id-Direttiva, il-korp ċentrali u l-istituzzjonijiet ta’ kreditu kollha affiljati ma’ dak il-korp ċentrali huma ttrattati bħala istituzzjoni ta’ kreditu waħda.
(11)
Fil-prinċipju, din id-Direttiva teħtieġ li kull istituzzjoni ta’ kreditu tissieħeb f’SGD. Stat Membru li jilqa’ fergħat ta’ istituzzjoni ta’ kreditu li jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha f’pajjiż terz għandu jiddeċiedi kif japplika din id-Direttiva fir-rigward ta’ fergħat bħal dawn u għandu jieħu kont tal-ħtieġa li jiġu protetti d-depożitanti u li tinżamm l-integrità tas-sistema finanzjarja. Id-depożitanti f’fergħat bħal dawn għandhom ikunu konxji għalkollox mill-arranġamenti ta’ garanzija li jaffetwawhom.
(12)
Għandu jiġi rrikonoxxut li hemm skemi ta’ protezzjoni istituzzjonali (SPI) li jipproteġu lill-istituzzjoni ta’ kreditu stess u li, partikolarment, jiżguraw il-likwidità u s-solvibbiltà tagħha. Fejn tali skema tkun separata minn SGD, ir-rwol addizzjonali tagħha ta’ salvagwardja għandu jitqies meta jiġu ddeterminati l-kontribuzzjonijiet tal-membri tagħha lill-SGD. Il-livell armonizzat ta’ kopertura previst minn din id-Direttiva ma għandux jaffettwa skemi li jipproteġu l-istituzzjoni ta’ kreditu stess sakemm ma jħallsux lura lid-depożitanti.
(13)
Kull istituzzjoni ta’ kreditu għandha tagħmel parti minn SGD rikonoxxuta skont din id-Direttiva, biex b’hekk jiġu żgurati livell għoli ta’ protezzjoni tal-konsumatur u kondizzjonijiet indaqs bejn l-istituzzjonijiet ta’ kreditu u biex jiġi evitat l-arbitraġġ regolatorju. SGD għandha tkun tista’ tipprovdi dik il-protezzjoni fi kwalunkwe ħin.
(14)
Il-funzjoni ewlenija ta’ SGD hija li tipproteġi d-depożitanti mill-konsegwenzi tal-insolvenza ta’ istituzzjoni ta’ kreditu. L-SGD għandhom ikunu jistgħu jipprovdu din il-protezzjoni b’diversi modi. L-SGD għandhom prinċipalment jintużaw biex jitħallsu lura d-depożitanti skont din id-Direttiva (funzjoni ta’ “paybox”).
(15)
L-SGD għandhom ukoll jassistu fil-finanzjament tar-riżoluzzjoni ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu f’konformità mad-Direttiva 2014/59/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7).
(16)
Għandu jkun possibbli wkoll, fejn ikun permess taħt il-liġi nazzjonali, li l-SGD jmorru lil hinn minn sempliċement funzjoni ta’ rimborż u li jintużaw il-mezzi finanzjarji disponibbli sabiex jiġi evitat falliment ta’ istituzzjoni ta’ kreditu bl-għan li jiġu evitati l-ispejjeż ta’ rimborż tad-depożitanti u impatti negattivi oħrajn. Dawk il-miżuri għandhom, madankollu, jitwettqu fil-qafas definit b’mod ċar u għandhom f’kull każ ikunu konformi mar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat. L-SGD għandhom, inter alia, jkollhom stabbiliti sistemi u proċeduri adegwati għall-għażla u l-implimentazzjoni ta’ miżuri bħal dawn u l-monitoraġġ tar-riskji affiljati. L-implimentazzjoni ta’ miżuri bħal dawn għandha tkun soġġetta għall-impożizzjoni ta’ kondizzjonijiet fuq l-istituzzjoni ta’ kreditu li jinvolvu mill-inqas monitoraġġ tar-riskju aktar strett u aktar drittijiet tal-verifika għas-SGD. L-ispejjeż tal-miżuri meħudin biex jiġi evitat falliment ta’ istituzzjoni ta’ kreditu m’għandhomx jaqbżu l-ispejjeż biex jissodisfaw il-mandat statutorju jew kuntrattwali tal-SGD rispettiva fir-rigward tal-protezzjoni tad-depożiti koperti fl-istituzzjoni ta’ kreditu jew l-istituzzjoni nnifisha.
(17)
L-SGD għandhom ukoll ikunu jistgħu jieħdu l-forma ta’ SPI. L-awtoritajiet kompetenti għandhom ikunu jistgħu jirrikonoxxu lil SPI, kif bħala SGD jekk jissodisfaw il-kriterji kollha stabbiliti f’din id-Direttiva.
(18)
Din id-Direttiva m’għandhiex tapplika għal skemi kuntrattwali jew SPI li mhumiex rikonoxxuti uffiċjalment bħala SGD, ħlief fir-rigward ta’ rekwiżiti limitati fuq ir-reklamar u l-informazzjoni tad-depożitanti fil-każ tal-esklużjoni jew irtirar ta’ istituzzjoni ta’ kreditu. Fi kwalunkwe każ, l-iskemi kuntrattwali u s-SPI huma soġġetti għal regoli tal-għajnuna mill-istat.
(19)
Fil-kriżi finanzjarja reċenti, żidiet mhux koordinati fil-livell ta’ kopertura madwar l-Unjoni wasslu biex f’xi każijiet id-depożitanti jittrasferixxu flus f’istituzzjonijiet ta’ kreditu f’pajjiżi fejn il-garanziji tad-depożiti kienu ogħla. Tali żidiet mhux koordinati xorbu l-likwidità mill-istituzzjonijiet ta’ kreditu fi żminijiet ta’ diffikultà. Fi żminijiet ta’ stabbiltà huwa possibbli li livelli differenti ta’ kopertura jwasslu biex id-depożitanti jagħżlu l-ogħla protezzjoni tad-depożiti minflok l-aktar prodott depożitarju xieraq għalihom. Huwa possibbli li tali livelli differenti ta’ kopertura jirriżultaw f’distorsjoni fil-kompetittività fis-suq intern. Huwa għalhekk neċessarju li jiġi żgurat livell ta’ armonizzazzjoni tal-protezzjoni tad-depożiti mill-SGD rikonoxxuti kollha, irrispettivament minn fejn jinsabu d-depożiti fl-Unjoni. Madankollu, għal żmien limitat għandu jkun possibbli li ċerti depożiti relatati mas-sitwazzjoni personali tad-depożitanti jiġu koperti f’livell ogħla.
(20)
L-istess livell ta’ kopertura għandu japplika għad-depożitanti kollha irrispettivament minn jekk il-munita tal-Istat Membru hijiex l-euro jew le. L-Istati Membri li l-munita tagħhom mhijiex l-euro għandhom ikunu jistgħu jaġġustaw l-ammonti li jirriżultaw mill-konverżjoni għall-eqreb numru sħiħ mingħajr ma jikkompromettu l-protezzjoni ekwivalenti tad-depożitanti.
(21)
Minn naħa waħda, il-livell ta’ kopertura preskritt f’din id-Direttiva m’għandux iħalli proporzjon kbir ta’ depożiti mingħajr protezzjoni fl-interessi kemm tal-protezzjoni tal-konsumatur kif ukoll tal-istabbiltà tas-sistema finanzjarja. Min-naħa l-oħra, l-ispiża għall-iffinanzjar tal-SGD għandha tkun ikkunsidrata. Għalhekk huwa raġonevoli l-livell ta’ kopertura armonizzat li jiġi stabbilit għal EUR 100 000.
(22)
Din id-Direttiva żżomm il-prinċipju ta’ limitu armonizzat għal kull depożitant aktar milli għal kull depożitu. Għalhekk huwa xieraq li tittieħed konsiderazzjoni tad-depożiti magħmulin minn depożitanti li jew mhumiex imsemmija bħala dententuri ta’ kont jew li mhumiex dententuri uniċi ta’ kont. Il-limitu għandu għalhekk jiġi applikat għal kull depożitant identifikabbli. Il-prinċipju li l-limitu għandu jiġi applikat għal kull depożitant identifikabbli m’għandux japplika għall-impriżi tal-investimenti kollettivi soġġetti għal regoli speċjali ta’ protezzjoni li ma japplikawx għal tali depożiti.
(23)
Id-Direttiva 2009/14/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8) introduċiet livell fiss ta’ kopertura ta’ EUR 100 000, li poġġa xi Stati Membri fis-sitwazzjoni li jkollhom inaqqsu l-livell ta’ kopertura tagħhom, bir-riskji li tkun imminata l-fiduċja tad-depożitanti. Filwaqt li l-armonizzazzjoni hija essenzjali sabiex jiġu żgurati l-kondizzjonijiet ekwi u l-istabbiltà finanzjarja fis-suq intern, ir-riskji li tiġi mminata l-fiduċja tad-depożitanti għandhom jiġu kkunsidrati. Għalhekk, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu japplikaw livell ta’ kopertura ogħla jekk huma pprovdew għal livell ta’ kopertura li kien ogħla mil-livell armonizzat qabel l-applikazzjoni tad-Direttiva 2009/14/KE. Tali livell ta’ kopertura ogħla għandu jkun limitat fiż-żmien u fl-ambitu u l-Istati Membri kkonċernati għandhom jaġġustaw il-livell ta’ mira u l-kontribuzzjonijiet imħallsin lill-SGD tagħhom proporzjonalment. Ladarba mhuwiex possibbli li taġġusta l-livell ta’ mira, jekk il-livell ta’ kopertura jkun illimitat, mhuwiex xieraq li tiġi limitata l-għażla għall-Istati Membri li, fl-1 ta’ Jannar 2008, applikaw livell ta’ kopertura f’medda ta’ bejn EUR 100 000 u EUR 300 000. Sabiex jiġi limitat l-impatt tal-livelli ta’ kopertura diverġenti, u meta jitqies li l-Kummissjoni ser tirrieżamina l-implimentazzjoni ta’ din id-Direttiva sal-31 Diċembru 2018, huwa xieraq li din l-għażla tkun permessa sa dik id-data.
(24)
L-SGD għandhom ikunu permessi li jpaċu l-obbligazzjonijiet ta’ depożitant kontra l-pretensjonijiet ta’ ħlas lura ta’ dak id-depożitant biss jekk dawn l-obbligazzjonijiet ikunu waslu għall-ħlas fid-data tal-indisponibbiltà jew qabilha. Tali tpaċija m’għandhiex timpedixxi l-kapaċità ta’ SGD li jħallsu lura d-depożiti fi żmien l-iskadenza stipulata minn din id-Direttiva. L-Istati Membri ma għandhomx jinżammu milli jieħdu miżuri adatti rigward id-drittijiet ta’ SGD fi proċedura ta’ stralċ jew ta’ riorganizzazzjoni ta’ istituzzjoni ta’ kreditu.
(25)
Għandu jkun possibbli li jiġi eskluż il-ħlas lura ta’ depożiti fejn, skont il-liġi nazzjonali, il-fondi depożitati ma jkunux għad-dispożizzjoni tal-depożitant minħabba li l-depożitant u l-istituzzjoni ta’ kreditu jkunu qablu kuntrattwalment li d-depożitu jservi biss biex jitħallas lura self ikkuntrattat għax-xiri ta’ proprjetà immobiljari. Dawn id-depożiti għandhom jitnaqqsu mill-ammont pendenti tas-self.
(26)
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-protezzjoni ta’ depożiti li jirriżultaw minn ċerti tranżazzjonijiet, jew li jservu ċerti skopijiet soċjali jew oħrajn, tkun ogħla minn EUR 100 000 għal perijodu partikolari. L-Istati Membri għandhom jiddeċiedu dwar livell massimu temporanju ta’ kopertura għal dawn id-depożiti u, meta jagħmlu dan, għandhom iqisu l-importanza tal-protezzjoni għad-depożitanti u l-kondizzjonijiet tal-ħajja fl-Istati Membri. Fil-każijiet kollha bħal dawn, għandhom jiġu osservati r-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat.
(27)
Huwa meħtieġ li jiġu armonizzati l-metodi ta’ finanzjament tal-SGD. Min-naħa waħda, huwa meħtieġ li l-ispiża tal-finanzjament tal-SGD titħallas, bħala prinċipju, mill-istituzzjonijiet ta’ kreditu nnifishom, u, min-naħa l-oħra, li l-kapaċità ta’ finanzjament tal-SGD għandha tkun proporzjonata mal-obbligazzjonijiet tagħhom. Sabiex jiġi żgurat li depożitanti fl-Istati Membri kollha jgawdu minn livell għoli simili ta’ protezzjoni, il-finanzjament tal-SGD għandu jiġi armonizzat f’livell għoli ma’ livell ta’ mira finanzjarju uniformi ex-ante għall-SGD kollha.
(28)
Madankollu, f’ċerti ċirkostanzi, l-istituzzjonijiet ta’ kreditu jistgħu joperaw f’suq ikkonċentrat ħafna fejn ħafna istituzzjonijiet ta’ kreditu huma ta’ tali daqs u grad ta’ interkonnessjoni li huwa improbabbli li dawn jiġu stralċjati taħt il-proċeduri normali ta’ insolvenza mingħajr ma jipperikolaw l-istabbiltà finanzjarja u għalhekk ikun aktar probabbli li jkunu soġġetti għal proċeduri ta’ riżoluzzjoni ordnati. F’ċirkustanzi bħal dawn, l-iskemi jistgħu jkunu soġġetti għal livell ta’ mira aktar baxx.
(29)
Il-flus elettroniċi u l-fondi riċevuti bi skambju għall-flus elettroniċi m’għandhomx, f’konformità mad-Direttiva 2009/110/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9), jiġu ttrattati bħala depożitu u għalhekk m’għandhomx jaqgħu fl-ambitu tal-kopertura ta’ din id-Direttiva.
(30)
Sabiex id-depożiti jiġu limitati sa fejn ikun meħtieġ biex tiġi żgurata ċ-ċertezza legali u t-trasparenza għad-depożitanti u biex jiġi evitat it-trasferiment ta’ riskji ta’ investiment għall-SGD, l-istrumenti finanzjarji għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-kopertura, ħlief għal prodotti ta’ tfaddil eżistenti b’xhieda ta’ ċertifikat tad-depożitu magħmula lil persuna msemmija.
(31)
Ċerti depożitanti m’għandhomx ikunu eliġibbli għall-protezzjoni tad-depożiti, partikolarment l-awtoritajiet pubbliċi jew istituzzjonijiet finanzjarji oħra. L-għadd limitat tagħhom meta mqabbel mad-depożitanti l-oħra kollha jimminimizza l-impatt fuq l-istabbiltà finanzjarja fil-każ li tfalli istituzzjoni ta’ kreditu. L-awtoritajiet għandhom aċċess ħafna aktar faċli għall-kreditu milli għandhom iċ-ċittadini. Madankollu, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu li jiddeċiedu li d-depożiti tal-awtoritajiet lokali b’baġit annwali sa EUR 500 000 jkunu koperti. L-impriżi nonfinanzjarji għandhom fil-prinċipju jkunu koperti, irrispettivament mid-daqs tagħhom.
(32)
Id-depożitanti li l-attivitajiet tagħhom jinkludu l-ħasil tal-flus fit-tifsira tal-Artikolu 1(2) jew (3) tad-Direttiva 2005/60/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10) għandhom jiġu esklużi mill-ħlas lura minn SGD.
(33)
L-ispiża għall-istituzzjonijiet ta’ kreditu biex jipparteċipaw f’ SDG m’għandha l-ebda rabta mal-ispiża li tirriżulta mill-ġbir massiv ta’ depożiti mhux biss minn istituzzjoni ta’ kreditu f’diffikultà, imma wkoll minn istituzzjonijiet b’saħħithom, wara li jkun hemm telf ta’ fiduċja tad-depożitanti fis-saħħa tas-sistema bankarja.
(34)
Huwa meħtieġ li l-mezzi finanzjarji disponibbli tal-SGD jammontaw għal ċertu livell ta’ mira u li jkunu jistgħu jinġabru kontribuzzjonijiet straordinarji. Fi kwalunkwe każ, l-SGD għandu jkollhom fis-seħħ arranġamenti ta’ finanzjament alternattivi u adegwati sabiex jippermettulhom jiksbu fondi għal perijodu qasir ta’ żmien ħalli jissodisfaw il-pretensjonijiet li jsiru fuqhom. Għandu jkun possibbli li l-mezzi finanzjarji disponibbli tal-SGD jinkludu kontanti, depożiti, impenji ta’ pagamenti u assi b’riskju baxx, li jistgħu jiġu likwidati f’perijodu ta’ żmien qasir. L-ammont ta’ kontribuzzjonijiet lill-SGD għandu jieħu kont dovut taċ-ċiklu tan-negozju, tal-istabbiltà tas-settur li jiġbor id-depożiti u tal-obbligazzjonijiet eżistenti tal-SGD.
(35)
L-SGD għandhom jinvestu f’assi b’riskju baxx.
(36)
Il-kontribuzzjonijiet għall-SGD għandhom ikunu bbażati fuq l-ammont ta’ depożiti koperti u l-ammont ta’ riskju mġarrab mill-membru rispettiv. Dan jippermetti li l-profili tar-riskji ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu individwali, inklużi l-mudelli tan-negozju differenti tagħhom, jiġu riflessi. Dan għandu wkoll iwassal għal kalkolu ġust tal-kontribuzzjonijiet u jipprovdi inċentivi ħalli joperaw skont mudell ta’ negozju inqas riskjuż. Sabiex il-kontribuzzjonijiet jitfasslu skont iċ-ċirkustanzi tas-suq u l-profili tar-riskju, l-SGD għandhom ikunu jistgħu jużaw il-metodi bbażati fuq ir-riskju tagħhom stess. Sabiex jittieħed kont partikolarment ta’ setturi ta’ riskju baxx li huma regolati skont il-liġi nazzjonali, l-Istati Membri għandhom jitħallew jipprevedu t-tnaqqis korrispondenti fil-kontribuzzjonijiet waqt li jirrispettaw il-livell ta’ mira għal kull SGD. Fi kwalunkwe każ, il-metodi ta’ kalkolu għandhom jiġu approvati mill-awtoritajiet kompetenti. L-Awtorità Ewropea ta’ Superviżjoni (l-Awtorità Bankarja Ewropea) (‘ABE’) stabbilita mir-Regolament (UE) Nru 1093/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11) għandha toħroġ linji gwida dwar kif jiġu speċifikati l-metodi għall-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet.
(37)
Il-protezzjoni ta’ depożiti hija element essenzjali sabiex jiġi kompjut is-suq intern u element komplementari indispensabbli għas-sistema ta’ superviżjoni tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu minħabba s-solidarjetà li toħloq fost l-istituzzjonijiet kollha f’suq finanzjarju partikolari fil-każ ta’ falliment ta’ xi wieħed minnhom. Għalhekk, għandu jkun possibbli għall-Istati Membri li jippermettu lill-SGD li jsellfu flus lil xulxin fuq bażi volontarja.
(38)
Il-perijodu ta’ ħlas lura eżistenti imur kontra l-ħtieġa li tinżamm il-fiduċja tad-depożitanti u ma jissodisfax il-ħtiġijiet tad-depożitanti. Il-perijodu ta’ ħlas lura għandu għalhekk jitnaqqas għal sebat ijiem ta’ xogħol.
(39)
F’ħafna każijiet, madankollu, għadhom ma jeżistux il-proċeduri neċessarji għal limitu qasir għall-ħlas lura. L-Istati Membri għandhom, għalhekk, jingħataw l-għażla, waqt perijodu tranżizzjonali, li jitnaqqas il-perijodu tal-ħlas lura gradwalment għal sebat ijiem. Id-dewmien massimu ta’ ħlas lura stabbiliti f’din id-Direttiva m’għandux jipprevjeni l-SGD milli jagħmlu ħlasijiet lura aktar kmieni lid-depożitanti. Sabiex jiġi żgurat li, matul il-perijodu tranżizzjonali, id-depożitanti ma jiltaqgħux ma’ diffikultajiet finanzjarji fil-każ ta’ falliment ta’ istituzzjoni ta’ kreditu tagħhom, id-depożitanti għandhom, madankollu, fuq talba, ikunu jistgħu jkollhom aċċess għal ammont xieraq ta’ depożiti koperti tagħhom biex ikopru l-għoli tal-ħajja tagħhom. Tali aċċess għandu jsir biss abbażi tad-data pprovduta mill-istituzzjoni ta’ kreditu. Minħabba d-differenzi fl-għoli tal-ħajja bejn l-Istati Membri, dak l-ammont għandu jiġi determinat mill-Istati Membri.
(40)
Il-perijodu ta’ żmien meħtieġ għall-ħlas lura ta’ depożiti għandu jieħu kont ta’ każijiet fejn skemi jkollhom diffikultà fid-determinazzjoni tal-ammont ta’ ħlas lura u d-drittijiet tad-depożitant, partikolarment jekk id-depożiti jkunu ġejjin minn transazzjonijiet immobiljari residenzjali jew ċerti avvenimenti tal-ħajja, jekk depożitant mhuwiex assolutament intitolat għas-somom f’kont, jekk id-depożitu huwa soġġett għal tilwima legali jew pretensjonijiet f’kompetizzjoni għas-somom miżmumin f’kont jew jekk depożitu huwa soġġett għal sanzjonijiet ekonomiċi imposti minn gvernijiet nazzjonali jew korpi internazzjonali.
(41)
Sabiex jiġi żgurat il-ħlas lura, l-SGD għandhom ikunu intitolati li jissurrogaw fuq id-drittijiet ta’ depożitanti mħallsin lura kontra istituzzjoni ta’ kreditu falluta. L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jillimitaw il-ħin li fih id-depożitanti li d-depożiti tagħhom ma tħallsux lura, jew ma ġewx rikonoxxuti fiż-żmien għall-ħlas lura, jistgħu jitolbu l-ħlas lura tad-depożiti tagħhom, sabiex jippermettu lill-SGD jeżerċitaw id-drittijiet li fihom tiġi surrogata sad-data li fiha dawk id-drittijiet ikunu dovuti li jiġu rreġistrati fil-proċedimenti ta’ falliment.
(42)
L-SGD fi Stati Membri fejn istituzzjoni ta’ kreditu tkun stabbilixxiet fergħat, għandhom jinformaw u jħallsu lura lid-depożitanti f’isem l-SGD fl-Istat Membru fejn l-istituzzjoni ta’ kreditu kienet awtorizzata. Huma meħtieġa salvagwardji biex jiġi żgurat li SGD li tagħmel il-ħlas lura lid-depożitanti tirċievi mill-SGD ta’ domiċilju l-mezzi finanzjarji u l-istruzzjonijiet meħtieġa qabel ma jsir tali ħlas lura. L-SGD li jistgħu jkunu kkonċernati għandhom jidħlu fi ftehimiet minn qabel biex jiġu ffaċilitati dawk il-kompiti.
(43)
L-informazzjoni hija element essenzjali fil-protezzjoni ta’ depożitanti. Għalhekk, id-depożitanti għandhom jiġu informati dwar il-kopertura u l-SGD responsabbli fuq id-dikjarazzjonijiet tal-kontijiet tagħhom. Dawk li jkollhom l-intenzjoni li jsiru depożitanti għandhom jiġu informati permezz ta’ karta ta’ informazzjoni standardizzata li għandhom jintalbu jirrikonoxxu l-irċevuta tagħha. Il-kontenut ta’ informazzjoni bħal din għandu jkun identiku għad-depożitanti kollha. L-użu mhux regolat fir-reklamar ta’ referenzi għal-livell ta’ kopertura u l-ambitu ta’ SGD jista’ jaffettwa l-istabbiltà tas-sistema bankarja jew il-fiduċja tad-depożitanti. Għalhekk, ir-referenzi għall-SGD fir-riklami għandhom ikunu limitati għal dikjarazzjonijiet qosra u fattwali.
(44)
Id-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12) tapplika għall-ipproċessar tad-data personali li titwettaq skont din id-Direttiva. L-SGD u l-awtoritajiet kompetenti għandhom jittrattaw b’attenzjoni kbira data relatata ma’ depożiti ta’ individwi u għandhom iżommu standard għoli ta’ protezzjoni tad-data f’konformità ma’ dik id-Direttiva.
(45)
Din id-Direttiva m’għandhiex tirriżulta f’li l-Istati Membri jew l-awtoritajiet rilevanti tagħhom isiru responsabbli rigward depożitanti jekk huma jkunu żguraw li skema waħda jew aktar, li tiggarantixxi depożiti jew l-istituzzjonijiet ta’ kreditu nnifishom u li tiżgura l-kumpens jew il-protezzjoni ta’ depożitanti taħt il-kondizzjonijiet preskritti f’din id-Direttiva, jkunu ġew introdotti u uffiċjalment rikonoxxuti.
(46)
Ir-Regolament (UE) Nru 1093/2010 attribwixxa għadd ta’ kompiti li jirrigwardaw id-Direttiva 94/19/KE lill-ABE.
(47)
Filwaqt li tirrispetta s-superviżjoni tal-SGD mill-Istati Membri, l-ABE għandha tikkontribwixxi biex jintlaħaq l-għan li jsir eħfef għall-istituzzjonijiet ta’ kreditu li jibdew u jeżerċitaw l-attivitajiet tagħhom filwaqt li fl-istess ħin jiżguraw protezzjoni effikaċi għad-depożitanti u jimminimizzaw ir-riskju għall-persuni li jħallsu t-taxxa. L-Istati Membri għandhom iżommu lill-Kummissjoni u lill-ABE informati dwar l-identità tal-awtorità maħtura tagħhom fid-dawl tal-ħtieġa għall-kooperazzjoni bejn l-ABE u l-awtoritajiet maħturin previsti f’din id-Direttiva.
(48)
Hemm ħtieġa li jiġu introdotti linji gwida fis-servizzi finanzjarji biex jiġu żgurati kondizzjonijiet ekwi u protezzjoni adatta għad-depożitanti fl-Unjoni kollha. Linji gwida bħal dawn għandhom jinħarġu sabiex jiġi speċifikat il-metodu tal-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet abbażi tar-riskju.
(49)
Sabiex jiġi żgurat il-funzjonament effiċjenti u effikaċi tal-SGD u konsiderazzjoni bbilanċjata tal-pożizzjonijiet tagħhom fi Stati Membri differenti, l-ABE għandha tkun kapaċi ssolvi n-nuqqasijiet ta’ qbil bejniethom b’effett vinkolanti.
(50)
Minħabba d-diverġenzi fil-prattiki amministrattivi relatati mal-SGD fl-Istati Membri, l-Istati Membri għandhom ikunu liberi li jiddeċiedu liema awtorità tiddetermina l-indisponibbiltà tad-depożiti.
(51)
L-awtoritajiet kompetenti, l-awtoritajiet maħturin, l-awtoritajiet tar-riżoluzzjoni, l-awtoritajiet amministrattivi rilevanti u l-SGD għandhom jikkooperaw ma’ xulxin u jeżerċitaw is-setgħat tagħhom skont din id-Direttiva. Huma għandhom jikkooperaw minn stadju bikri fit-tħejjija u l-implimentazzjoni tal-miżuri ta’ riżoluzzjoni sabiex jiġi stabbilit l-ammont li bih l-SGD jkunu responsabbli meta l-mezzi finanzjarji jintużaw biex jiffinanzjaw ir-riżoluzzjoni tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu.
(52)
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, sabiex taġġusta l-livell ta’ kopertura għad-depożiti kollha tal-istess depożitant kif stabbilit f’din id-Direttiva skont l-inflazzjoni fl-Unjoni abbażi tal-bidliet fl-indiċi tal-prezzijiet tal-konsumaturi. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq il-konsultazzjonijiet adatti matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell espert. Il-Kummissjoni, meta tkun qed tħejji u tfassal atti delegati, għandha tiżgura t-trasmissjoni simultanja, f’waqtha u adatta ta’ dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(53)
Skont id-Dikjarazzjoni Politika Konġunta tal-Istati Membri u tal-Kummissjoni dwar dokumenti ta’ spjegazzjon (13), l-Istati Membri impenjaw ruħhom li jakkumpanjaw, f’każijiet ġustifikati, in-notifika tal-miżuri tat-traspożizzjoni tagħhom b’dokument wieħed jew aktar fejn jispjegaw ir-relazzjoni bejn il-komponenti ta’ Direttiva u l-partijiet korrispondenti tal-istrumenti tat-traspożizzjoni nazzjonali. Fir-rigward ta’ din id-Direttiva, il-leġislatur iqis it-trasmissjoni ta’ tali dokumenti bħala waħda ġustifikata.
(54)
Minħabba li l-objettivi ta’ din id-Direttiva, jiġifieri l-armonizzazzjoni tar-regoli dwar il-funzjonament tal-SGD, ma jistgħux jinkisbu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri, iżda jistgħu pjuttost jinkisbu biss fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, skont il-prinċipju ta’ sussidjarjetà stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F’konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, din id-Direttiva ma tmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkisbu dak l-objettiv.
(55)
L-obbligu li din id-Direttiva tiġi trasposta fil-liġi nazzjonali għandu jiġi limitat għal dawk id-dispożizzjonijiet li jirrappreżentaw bidla sostanzjali meta mqabbla mad-direttivi preċedenti. L-obbligu li jiġu trasposti d-dispożizzjonijiet li ma nbidlux joriġina mid-direttivi preċedenti.
(56)
Din id-Direttiva għandha tkun mingħajr preġudizzju għall-obbligi tal-Istati Membri relatati mal-limiti ta’ żmien għat-traspożizzjoni fil-liġi nazzjonali tad-Direttivi stabbiliti fl-Anness II,
ADOTTAW DIN ID-DIRETTIVA:
Artikolu 1
Suġġett u ambitu
1. Din id-Direttiva tistabbilixxi regoli u proċeduri relatati mal-istabbiliment u l-funzjonament ta’ skemi ta’ garanzija tad-depożiti (SGD).
2. Din id-Direttiva għandha tapplika għal:
(a)
SGD statutorji;
(b)
SGD kuntrattwali li huma uffiċjalment rikonoxxuti bħala SGD skont l-Artikolu 4(2);
(c)
skemi ta’ protezzjoni li huma uffiċjalment rikonoxxuti bħala SGD skont l-Artikolu 4(2);
(d)
istituzzjonijiet ta’ kreditu affiljati mal-iskemi msemmija fil-punti (a), (b) jew (c) ta’ dan il-paragrafu.
3. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 16(5) u (7), l-iskemi li ġejjin m’għandhomx ikunu soġġetti għal din id-Direttiva:
(a)
skemi kuntrattwali li mhumiex uffiċjalment rikonoxxuti bħala SGD, inklużi skemi li joffru protezzjoni addizzjonali għal-livell ta’ kopertura stabbilit fl-Artikolu 6(1);
(b)
skemi ta’ protezzjoni istituzzjonali (IPS) li mhumiex uffiċjalment rikonoxxuti bħala SGD;
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-iskemi msemmijin fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu jkollhom stabbiliti mezzi finanzjarji adegwati jew arranġamenti ta’ finanzjament rilevanti biex iwettqu l-obbligi tagħhom.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
1. Għall-finijiet ta’ din id-Direttiva, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‘skemi ta’ garanzija tad-depożiti’ jew ’ SGD’ tfisser skemi msemmijin fil-punti (a), (b) jew (c) tal-Artikolu 1(2);
(2)
‘skemi ta’ protezzjoni istituzzjonali’ jew ‘IPS’ tfisser skemi ta’ protezzjoni istituzzjonali kif imsemmijin fl-Artikolu 113(7) tar-Regolament (UE) No 575/2013;
(3)
‘depożitu’ tfisser bilanċ ta’ kreditu li jirriżulta minn fondi li jitħallew f’kont jew minn sitwazzjonijiet temporanji li joħorġu minn tranżazzjonijiet bankarji normali u li l-istituzzjoni ta’ kreditu għandha tħallas lura taħt il-kondizzjonijiet legali u kontrattwali applikabbli, inkluż depożitu ta’ żmien fiss u depożitu ta’ tfaddil, iżda eskluż bilanċ ta’ kreditu fejn:
(a)
l-eżistenza tiegħu tista’ tintwera biss permezz ta’ strument finanzjarju kif definit fl-Artikolu 4(17) tad-Direttiva 2004/39/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (14), sakemm ma jkunx prodott ta’ tfaddil li huwa evidenti permezz ta’ ċertifikat ta’ depożitu mogħti lil persuna msemmija u li jeżisti fi Stat Membru Stat fit-2 ta’ Lulju 2014;
(b)
il-kapital mhux ripagabbli at par;
(c)
il-kapital tiegħu huwa ripagabbli biss at par taħt garanzija jew ftehim partikolari mogħti mill-istituzzjoni ta’ kreditu jew parti terza;
(4)
‘depożiti eliġibbli’ tfisser depożiti li mhumiex esklużi mill-protezzjoni f’konformità mal-Artikolu 5;
(5)
‘depożiti koperti’ tfisser il-parti ta’ depożiti eliġibbli li ma jeċċedux il-livell ta’ kopertura stabbilit fl-Artikolu 6;
(6)
‘depożitant’ tfisser id-detentur jew, fil-każ ta’ kont (d) konġunt, kull wieħed u waħda mid-detenturi tad-depożitu;
(7)
‘kont konġunt’ tfisser kont miftuħ fl-ismijiet ta’ żewġ persuni jew aktar jew li fuqu żewġ persuni jew aktar jkollhom drittijiet li huma eżerċitati permezz ta’ firma ta’ wieħed jew aktar minn dawk il-persuni;
(8)
‘depożitu mhux disponibbli’ tfisser depożitu li huwa dovut u pagabbli imma li ma kienx tħallas minn istituzzjoni ta’ kreditu skont il-kondizzjonijiet legali u kuntrattwali applikabbli għalihom, fejn jew:
(a)
l-awtoritajiet amministrattivi rilevanti jkunu ddeterminaw li fil-fehma tagħhom l-istituzzjoni ta’ kreditu kkonċernata tkun tidher li fiż-żmien kurrenti ma tkunx tista’, għal raġunijiet li huma direttament relatati maċ-ċirkostanzi finanzjarji tagħha, li tħallas lura d-depożitu u l-istituzzjoni ma jkollha l-ebda prospett attwali li jkun jista’ jsir dan; jew
(b)
awtorità ġudizzjarja li tkun tat digriet għar-raġunijiet li huma direttament relatati maċ-ċirkostanzi finanzjarji tal-istituzzjoni ta’ kreditu li jkollha l-effett li tissospendi d-drittijiet tad-depożitanti li jagħmlu pretensjonijiet kontrih;
(9)
‘istituzzjoni ta’ kreditu’ tfisser istituzzjoni ta’ kreditu kif definita fil-punt (1) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(10)
‘fergħa’ tfisser post tan-negozju fi Stat Membru li jifforma parti legalment dipendenti minn istituzzjoni ta’ kreditu u li jwettaq b’mod dirett it-tranżazzjonijiet kollha jew uħud minnhom inerenti fin-negozju tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu;
(11)
‘livell ta’ mira’ tfisser l-ammont tal-mezzi finanzjarji disponibbli li l-SGD hija meħtieġa tilħaq skont l-Artikolu 10(2), espress bħala perċentwali tad-depożiti koperti tal-membri tagħha;
(12)
‘mezzi finanzjarji disponibbli’ tfisser kontanti, depożiti u assi b’riskju baxx li jistgħu jiġu likwidati f’perijodu li ma jeċċedix dak imsemmi fl-Artikolu 8(1) u l-impenji ta’ pagament sal-limitu stabbilit fl-Artikolu 10(3);
(13)
‘impenji ta ‘pagament’ tfisser impenji ta’ pagament ta’ istituzzjoni ta’ kreditu lejn SGD li huma kompletament kollateralizzati sakemm il-kollateral:
(a)
ikun jikkonsisti f’assi b’riskju baxx;
(b)
ikun frank minn kwalunkwe drittijiet ta’ partijiet terzi u jkun għad-dispożizzjoni tal-SGD;
(14)
‘assi b’riskju baxx’ tfisser assi li jaqgħu fl-ewwel jew it-tieni kategoriji msemmija fit-Tabella 1 tal-Artikolu 336 tar-Regolament (UE) No 575/2013 jew kwalunkwe ass li huwa meqjus li jkun similarment sikur u likwidu mill-awtoritajiet kompetenti jew l-awtorità maħtura;
(15)
‘Stat Membru domiċiljari’ tfisser Stat Membru domiċiljari kif definit fil-punt (43) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(16)
‘Stat Membru ospitanti’ tfisser Stat Membru ospitanti kif definit fil-punt (44) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(17)
‘awtorità kompetenti’ tfisser l-awtorità kompetenti nazzjonali kif definita fil-punt (40) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(18)
‘awtorità maħtura’ tfisser korp li jamministra SGD skont din id-Direttiva, jew, fejn l-operazzjoni ta’ SGD tkun amministrata minn entità privata, awtorità pubblika maħtura mill-Istati Membri konċernat għas-superviżjoni ta’ dik l-iskema skont din id-Direttiva.
2. Fejn din id-Direttiva tirriferi għar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, korp li jamministra l-SGD jew fejn l-operazzjoni tal-SGD tiġi amministrata minn kumpanija privata, l-awtorità pubblika li tissorvelja dik l-iskema, għandha, għall-fini ta’ dak ir-Regolament, titqies bħala awtorità kompetenti kif definita fl-Artikolu 4(2) ta’ dak ir-Regolament.
3. Ishma f’building societies fl-Irlanda jew fir-Renju Unit apparti minn dawk ta’ natura kapitali koperti fil-punt (b) tal-Artikolu 5(1) għandhom jiġu ttrattati bħala depożiti.
Artikolu 3
Awtoritajiet amministrattivi rilevanti
1. L-Istati Membri għandhom jidentifikaw l-awtorità amministrattiva rilevanti fl-Istat Membru tagħhom għall-fini tal-punt (8)(a) tal-Artikolu 2(1).
2. L-awtoritajiet kompetenti, l-awtoritajiet maħturin, l-awtoritajiet tar-riżoluzzjoni u l-awtoritajiet amministrattivi rilevanti għandhom jikkooperaw ma’ xulxin u jeżerċitaw is-setgħat tagħhom skont din id-Direttiva.
L-awtorità amministrattiva rilevanti għandha tagħmel id-determinazzjoni msemmija fil-punt (8)(a) tal-Artikolu 2(1) malajr kemm jista’ jkun u fi kwalunkwe każ mhux aktar tard minn ħamest ijiem ta’ xogħol wara li l-ewwel tkun issodisfat ruħha li istituzzjoni ta’ kreditu tkun naqset milli tħallas lura depożiti li huma dovuti u pagabbli.
Artikolu 4
Rikonoxximent uffiċjali, sħubija u superviżjoni
1. Kull Stat Membru għandu jiżgura li fit-territorju tiegħu, waħda jew aktar SGD jkunu introdotti u uffiċjalment rikonoxxuti.
Dan m’għandux jipprekludi l-fużjoni ta’ SGD ta’ Stati Membri differenti jew l-istabbiliment ta’ SGD transkonfinali. L-approvazzjoni ta’ tali SGD transkonfinali jew magħquda għandha tinkiseb mill-Istati Membri fejn l-SGD kkonċernati jkunu stabbiliti.
2. Skema kuntrattwali kif imsemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 1(2)) ta’ din id-Direttiva tista’ tiġi uffiċjalment rikonoxxuta bħala SGD jekk tikkonforma ma’ din id-Direttiva.
IPS tista’ tiġi uffiċjalment rikonoxxuta bħala SGD jekk tissodisfa l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 113(7) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u tkun konformi ma’ din id-Direttiva.
3. Ebda istituzzjoni ta’ kreditu awtorizzata fi Stat Membru skont l-Artikolu 8 tad-Direttiva 2013/36/UE m’għandha tieħu depożiti sakemm ma tkunx membru ta’ skema uffiċjalment rikonoxxuta fl-Istat Membru domiċiljari tagħha skont il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
4. Jekk istituzzjoni ta’ kreditu ma tkunx konformi mal-obbligi tagħha bħala membru ta’ SGD, l-awtoritajiet kompetenti għandhom ikunu nnotifikati minnufih u, f’koordinazzjoni mal-SGD, għandhom jieħdu fil-pront il-miżuri kollha xierqa inkluża, jekk meħtieġa, l-impożizzjoni ta’ sanzjonijiet li jiżguraw li l-istituzzjoni ta’ kreditu tkun konformi mal-obbligi tagħha.
5. Jekk il-miżuri meħudin taħt il-paragrafu 4 jonqsu milli jiżguraw konformità min-naħa tal-istituzzjoni ta’ kreditu, l-SGD tista’, soġġett għal-liġi nazzjonali u għall-kunsens espress tal-awtoritajiet kompetenti, tagħti notifika ta’ mhux anqas minn xahar tal-intenzjoni tagħha li teskludi l-istituzzjoni ta’ kreditu mis-sħubija tal-SGD. Id-depożiti magħmula qabel ma jiskadi l-perijodu ta’ dik in-notifika għandhom jibqgħu koperti bis-sħiħ mill-SGD. Jekk, meta jiskadi l-perijodu ta’ dik in-notifika, l-istituzzjoni ta’ kreditu ma tkunx konformi mal-obbligi tagħha, l-SGD għandha teskludi l-istituzzjoni ta’ kreditu.
6. Id-depożiti miżmumin fid-data li fiha istituzzjoni ta’ kreditu tiġi eskluża mis-sħubija fl-SGD għandhom ikomplu jiġu koperti minn dak l-SGD.
7. L-awtoritajiet maħturin għandhom jissorveljaw l-SGD kollha msemmijin fl-Artikolu 1 fuq bażi kontinwa għall-konformità tagħhom ma’ din id-Direttiva.
L-SGD transkonfinali, għandhom jiġu sorveljati minn rappreżentanti tal-awtoritajiet maħturin tal-Istati Membri fejn l-istituzzjonijiet ta’ kreditu affiljati huma awtorizzati
8. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li SGD, fi kwalunkwe ħin u fuq talba tal-SGD, jirċievu mingħand il-membri tagħhom l-informazzjoni kollha meħtieġa biex jitħejja għal ħlas lura tad-depożitanti, inklużi l-marki skont l-Artikolu 5(4).
9. L-SGD għandhom jiżguraw il-kunfidenzjalità u l-protezzjoni tad-data li tappartjeni għal kontijiet tad-depożitanti. L-ipproċessar ta’ tali data għandu jitwettaq f’konformità mad-Direttiva 95/46/KE.
10. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-SGD jwettqu testijiet ta’ stress tas-sistemi tagħhom u li l-SGD jiġu informati malajr kemm jista’ jkun fil-każ li l-awtoritajiet kompetenti jiskopru problemi f’istituzzjoni ta’ kreditu li x’aktarx jagħtu lok għall-intervent ta’ SGD.
Tali testijiet għandhom isiru tal-anqas kull tliet snin u aktar ta’ spiss fejn xieraq. L-ewwel test għandu jsir sat-3 ta’ Lulju 2017.
Abbażi tar-riżultati tat-testijiet tal-istress, l-ABE għandha, mill-inqas kull ħames snin, twettaq analiżijiet bejn il-pari skont l-Artikolu 30 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010 sabiex tiġi eżaminata r-reżiljenza tal-SGD. L-SGD għandhom ikunu soġġetti għar-rekwiżiti tas-segretezza professjonali skont l-Artikolu 70 ta’ dak ir-Regolament meta jiskambjaw informazzjoni mal-ABE.
11. L-SGD għandhom jużaw l-informazzjoni meħtieġa biex iwettqu testijiet ta’ stress tas-sistemi tagħhom biss għat-twettiq ta’ dawk it-testijiet u għandhom iżommu din l-informazzjoni mhux iktar milli hu meħtieġ għal dik il-fini.
12. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-SGD tagħhom ikollhom stabbiliti prattiki ta’ governanza tajbin u trasparenti. L-SGD għandhom jipproduċu rapport annwali dwar l-attivitajiet tagħhom.
Artikolu 5
Eliġibbiltà tad-depożiti
1. Dawn li ġejjin għandhom ikunu esklużi minn kwalunkwe ħlas lura minn SGD:
(a)
soġġett għall-Artikolu 7(3) ta’ din id-Direttiva, depożiti magħmulin minn istituzzjonijiet ta’ kreditu oħrajn f’isimhom jew għan-nom tagħhom,
(b)
fondi proprji kif definiti fil-punt 118 tal-Artikolu 4(1)tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(c)
depożiti li joriġinaw minn transazzjonijiet li b’konnessjoni magħhom kien hemm kundanna kriminali għal ħasil tal-flus kif definit f-Artikolu 1(2) tad-Direttiva 2005/60/KE;
(d)
depożiti minn istituzzjoni ta’ kreditu kif definit fil-punt 26 tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(e)
depożiti minn ditti tal-investiment kif definiti fil-punt (1) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2004/39/KE;
(f)
depożiti li d-detenturi tagħhom qatt ma ġie identifikat skont l-Artikolu 9(1) tad-Direttiva 2005/60/KE, meta ma baqgħux disponibbli;
(g)
depożiti minn impriżi tal-assigurazzjoni u minn impriżi tar-riassigurazzjoni kif imsemmi fl-Artikolu 13(1) sa (6) tad-Direttiva 2009/138/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15);
(h)
depożiti minn impriżi tal-investiment kollettiv;
(i)
depożiti minn fondi tal-pensjonijiet u tal-irtirar;
(j)
depożiti minn awtoritajiet pubbliċi;
(k)
titoli ta’ dejn maħruġin minn istituzzjoni ta’ kreditu u obbligazzjonijiet li joriġinaw mill-aċċettazzjonijiet proprji u kambjali.
2. B’deroga mill-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, l-Istati Membri jistgħu jiżguraw li dawn li ġejjin huma inklużi sal-livell ta’ kopertura stabbilit fl-Artikolu 6(1):
(a)
depożiti miżmumin minn skemi ta’ pensjoni personali u skemi ta’ pensjoni okkupazzjonali ta’ intrapriżi żgħar jew ta’ daqs medju;
(b)
depożiti miżmumin minn awtoritajiet lokali b’baġit annwali sa EUR 500 000.
3. L-Istati Membri jistgħu jipprovdu li depożiti li jistgħu jiġu rilaxxati skont il-liġi nazzjonali biss biex jitħallas self fuq proprjetà immobiljari kemm jekk magħmulin mill-istituzzjoni ta’ kreditu jew istituzzjoni oħra li tkun qed iżżomm id-depożitu jiġu esklużi mill-ħlas lura minn SDG.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet ta’ kreditu jimmarkaw id-depożiti eliġibbli b’mod li tali depożiti jkunu jistgħu jiġu identifikati immedjatament.
Artikolu 6
Livell ta’ kopertura
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-livell ta’ kopertura għad-depożiti aggregati ta’ kull depożitant għandu jkun ta’ EUR 100 000 fil-każ li d-depożiti ma jkunux disponibbli.
2. Addizzjonalment għall-paragrafu 1, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li d-depożiti li ġejjin ikunu protetti ‘l fuq minn EUR 100 000 għal mill-inqas tliet xhur u mhux aktar minn 12-il xahar wara li l-ammont ikun ġie kkreditat jew mill-mument meta tali depożiti jsiru legalment trasferibbli.
(a)
depożiti li jirriżultaw minn transazzjonijiet fuq proprjetà immobiljari relatati ma’ proprjetajiet ta’ residenza privata;
(b)
depożiti li jaqdu skopijiet soċjali definiti fil-liġi nazzjonali u li huma marbutin ma’ avvenimenti partikolari matul il-ħajja ta’ depożitant bħal żwieġ, divorzju, irtirar, tkeċċija, senjsar, invalidità jew mewt;
(c)
depożiti li jaqdu finijiet stabbiliti fil-liġi nazzjonali u li huma bbażati fuq il-ħlas ta’ benefiċċji ta’ assigurazzjoni jew kumpens għal korrimenti kriminali jew kundanna inġusta.
3. Il-paragrafi 1 u 2 ma għandhomx jimpedixxu lill-Istati Membri milli jżommu jew jintroduċu skemi li jipproteġu prodotti ta’ provediment u pensjonijiet tal-anzjanità, sakemm dawn l-iskemi ma jkoprux biss id-depożiti iżda joffru kopertura komprensiva tal-prodotti u s-sitwazzjonijiet rilevanti f’dan ir-rigward.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-ħlasijiet lura jsiru fi kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
il-munita tal-Istat Membru fejn tkun tinsab l-SGD;
(b)
il-munita tal-Istat Membru fejn ikun residenti d-detentur tal-kont;
(c)
l-euro;
(d)
il-munita tal-kont;
(e)
il-munita tal-Istat Membru fejn ikun jinsab il-kont.
Id-depożitanti għandhom jiġu informati dwar il-munita ta’ ħlas lura.
Jekk il-kontijiet ikunu nżammu f’munita differenti minn dik tal-ħlas, ir-rata tal-kambju użata għandha tkun dik tad-data li fiha l-awtorità amministrattiva rilevanti tagħmel determinazzjoni kif imsemmija fil-punt (8)(a) tal-Artikolu 2(1) jew meta awtorità ġudizzjarja tagħti deċiżjoni kif imsemmija fil-punt (8)(b) tal-Artikolu 2(1).
5. L-Istati Membri li jikkonvertu fil-munita nazzjonali tagħhom l-ammont imsemmi fil-paragrafu 1 inizjalment għandhom jużaw fil-konverżjoni r-rata tal-kambju li tipprevalixxi fit-3 ta’ Lulju 2015.
L-Istati Membri jistgħu jaġġustaw għall-eqreb numru sħiħ l-ammonti li jirriżultaw mill-konverżjoni, sakemm tali aġġustament ma jeċċedix il-EUR 5 000.
Mingħajr preġudizzju għat-tieni subparagrafu, l-Istati Membri għandhom jaġġustaw il-livelli ta’ kopertura konvertiti f’muniti oħra sal-ammont imsemmi fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu kull ħames snin. L-Istati Membri għandhom jagħmlu aġġustament tal-livelli ta’ kopertura aktar kmieni, wara li jikkonsultaw mal-Kummissjoni, wara li jseħħu xi avvenimenti mhux previsti bħal ċaqliq fil-munita.
6. L-ammont imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jiġi rieżaminat perjodikament mill-Kummissjoni u mill-inqas darba kull ħames snin. Jekk ikun il-każ, il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill proposta għal Direttiva biex isir aġġustament tal-ammont imsemmi fil-paragrafu 1, b’kont meħud partikolarment ta’ żviluppi fis-settur bankarju u fis-sitwazzjoni ekonomika u dik monetarja fl-Unjoni. L-ewwel rieżami m’għandux isseħħ qabel it-3 ta’ Lulju 2020 sakemm avvenimenti mhux previsti jkunu jeħtieġu rieżami aktar kmieni.
7. Il-Kummissjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 18 sabiex jiġi aġġustat l-ammont imsemmi fil-paragrafu 6, tal-inqas kull ħames snin, skont l-inflazzjoni fl-Unjoni abbażi tal-bidliet fl-indiċi armonizzat tal-prezzijiet tal-konsumatur ippubblikat mill-Kummissjoni Ewropea mill-aġġustament ta’ qabel.
Artikolu 7
Determinazzjoni tal-ammont ripagabbli
1. Il-limitu msemmi fl-Artikolu 6 (1) għandu japplika għad-depożiti aggregati mqiegħda mal-istess istituzzjoni ta’ kreditu irrispettivament mill-għadd ta’ depożiti, il-munita u l-lokalità fl-Unjoni.
2. Is-sehem ta’ kull depożitant f’kont konġunt għandu jittieħed kont tiegħu fil-kalkolu tal-limitu previst fl-Artikolu 6 (1).
Fin-nuqqas ta’ dispożizzjonijiet speċjali, tali kont għandu jitqassam b’mod ekwu fost id-depożitanti.
L-Istati Membri jistgħu jipprevedu li depożiti f’kont li għalih żewġ persuni jew aktar jkunu intitolati bħala membri ta’ sħubija ta’ negozju, assoċjazzjoni jew gruppi ta’ natura simili, mingħajr personalità legali, jistgħu jkunu aggregati u ttrattati bħallikieku kienu magħmula minn depożitant wieħed għall-fini tal-kalkolu tal-limitu previst fl-Artikolu 5 (1).
3. Fejn depożitant ma jkunx assolutament intitolat għas-somom miżmumin f’kont, il-persuna li tkun assolutament intitolata għandha tkun koperta mill-garanzija, sakemm dik il-persuna tkun ġiet identifikata jew tkun identifikabbli qabel id-data li fiha awtorità amministrattiva rilevanti tagħmel determinazzjoni kif imsemmija fil-punt (8)(a) tal-Artikolu 2(1)jew awtorità ġudizzjarja tagħti deċiżjoni kif imsemmija fil-punt (8)(b) tal-Artikolu 2(1). Fejn ikun hemm diversi persuni li jkunu assolutament intitolati, is-sehem ta’ kull wieħed minnhom taħt l-arranġamenti li tkun soġġetta għalihom l-amministrazzjoni tas-somom għandu jittieħed kont tiegħu meta jiġi kkalkolat l-limitu previst fl-Artikolu 6(1).
4. Id-data ta’ referenza għall-kalkolu tal-ammont ripagabbli għandha tkun id-data li fiha awtorità amministrattiva rilevanti tagħmel determinazzjoni kif imsemmija fil-punt (8)(a) tal-Artikolu 2(1)jew meta awtorità ġudizzjarja tagħti deċiżjoni kif imsemmija fil-punt (8)(b) tal-Artikolu 2(1). L-obbligazzjonijiet tad-depożitant lejn l-istituzzjoni ta’ kreditu m’għandhomx jitqiesu meta jiġi kkalkolat l-ammont ripagabbli.
5. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li l-obbligazzjonijiet tad-depożitant lejn l-istituzzjoni ta’ kreditu jittieħed kont tagħhom meta jkun qed jiġi kkalkolat l-ammont ripagabbli, fejn ikunu waslu għall-ħlas fid-data li fiha awtorità amministrattiva rilevanti tagħmel determinazzjoni kif imsemmija fil-punt (8)(a) tal-Artikolu 2(1)jew qabilha jew meta awtorità ġudizzjarja tagħti deċiżjoni kif imsemmija fil-punt (8)(b) tal-Artikolu 2(1)sa fejn il-ħlas ikun possibbli taħt id-dispożizzjonijiet statutorji u dawk kuntrattwali li jirregolaw il-kuntratt bejn l-istituzzjoni ta’ kreditu u d-depożitant.
Id-depożitanti għandhom jiġu informati qabel il-konklużjoni tal-kuntratt mill-istituzzjoni ta’ kreditu fejn l-obbligazzjonijiet tagħhom lejn l-istituzzjoni ta’ kreditu jittieħed kont tagħhom meta jiġi kkalkolat l-ammont ripagabbli.
6. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-SGD jkunu jistgħu fi kwalunkwe ħin jitolbu lill-istituzzjonijiet ta’ kreditu biex jinformawhom dwar l-ammont aggregat ta’ depożiti eliġibbli ta’ kull depożitant.
7. L-imgħax fuq id-depożiti li ġew akkumulati sad-data li fiha awtorità amministrattiva rilevanti tagħmel determinazzjoni kif imsemmija fil-punt (8)(a) tal-Artikolu 2(1) jew meta awtorità ġudizzjarja tagħti deċiżjoni kif imsemmija fil-punt (8)(b) tal-Artikolu 2(1)iżda li ma jkunux ġew ikkreditat f’din id-data għandhom jiġu rimborżati mill-SGD. Il-limitu msemmi fl-Artikolu 5(1) ma għandux jinqabeż.
8. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li ċerti kategoriji ta’ depożiti li jissodisfaw skop soċjali definit mil-liġi nazzjonali, li għalihom parti terza tkun tat garanzija konformi mar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat, ma jitqisux meta jiġu aggregati d-depożiti li jkollu l-istess depożitant mal-istess istituzzjoni ta’ kreditu kif imsemmi fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu. F’tali każijiet, il-garanzija tal-parti terza għandha tkun limitata għal-livell ta’ kopertura stabbilit fl-Artikolu 6(1).
9. Fejn l-istituzzjonijiet ta’ kreditu jkunu permessi skont il-liġi nazzjonali joperaw taħt trademarks differenti kif definit fl-Artikolu 2 tad-Direttiva 2008/95/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16), Stat Membru għandu jiżgura li d-depożitanti jkunu informati b’mod ċar li l-istituzzjoni ta’ kreditu topera taħt trademarks differenti u li l-livell ta’ kopertura stabbilit fl-Artikolu 6(1), (2) u (3) ta’ din id-Direttiva japplika għad-depożiti aggregati li d-depożitant ikollu mal-istituzzjoni ta’ kreditu. Dik l-informazzjoni għandha tkun inkluża fl-informazzjoni tad-depożitant imsemmija fl-Artikolu 16, u l-Anness I, ta’ din id-Direttiva.
Artikolu 8
Ħlas lura
1. L-SGD għandhom jiżguraw li l-ammont ripagabbli jkun disponibbli fi żmien sebat ijiem ta’ xogħol mid-data li fiha awtorità amministrattiva rilevanti tagħmel determinazzjoni kif imsemmija fil-punt (8)(a) tal-Artikolu 2(1)jew awtorità ġudizzjarja tagħti deċiżjoni kif imsemmija filpunt (8)(b) tal-Artikolu 2(1).
2. Madankollu, l-Istati Membri jistgħu għall-perijodu tranżizzjonali sal-31 ta’ Diċembru 2023 jistabbilixxu l-perijodi ta’ ħlas lura li ġejjin sa:
(a)
20 jum ta’ xogħol sal-31 ta’ Diċembru 2018;
(b)
15-il jum ta’ xogħol mill-1 ta’ Jannar 2019 u sal-31 ta’ Diċembru 2020;
(c)
10 ijiem ta’ xogħol mill-1 ta’ Jannar 2021 u sal-31 ta’ Diċembru 2023.
3. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li d-depożiti msemmija fl-Artikolu 7(3) jiġu soġġetti għal perijodu itwal ta’ ħlas lura li ma għandux jaqbeż it-tliet xhur mid-data li fiha awtorità amministrattiva rilevanti tagħmel determinazzjoni kif imsemmija fil-punt (8)(a) tal-Artikolu 2(1) jew awtorità ġudizzjarja tagħti deċiżjoni kif imsemmija fil-punt (8)(b) tal-Artikolu 2(1).
4. Matul il-perijodu tranżizzjonali sal-31 ta’ Diċembru 2023, u fejn l-SGD ma jkunux jistgħu jagħmlu l-ammont ta’ ħlas lura disponibbli fi żmien sebat ijiem ta’ xogħol, huma għandhom jiżguraw li d-depożitanti jkollhom aċċess għal ammont adegwat tad-depożiti koperti tagħhom biex ikopru l-għoli tal-ħajja fi żmien ħamest ijiem ta’ xogħol minn meta ssir talba.
L-SGD jistgħu jagħtu aċċess għall-ammont xieraq kif imsemmi fl-ewwel subparagrafu biss abbażi ta’ data provduta mill-SGD jew mill-istituzzjoni ta’ kreditu.
L-ammontxieraq imsemmi fl-ewwel subparagrafu għandu jitnaqqas mill-ammont ta’ ħlas lura kif imsemmi fl-Artikolu 7.
5. Il-ħlas lura kif imsemmi fil-paragrafi 1 u 4 jista’ jkun pospost fejn:
(a)
ikun hemm inċertezza dwar jekk persuna hijiex intitolata biex tirċievi ħlas lura jew id-depożitu jkun soġġett għal tilwima legali;
(b)
id-depożitu jkun soġġett għal miżuri restrittivi imposti minn gvernijiet nazzjonali jew korpi internazzjonali;
(c)
b’deroga mill-paragrafu 11 ta’ dan l-Artikolu ma kien hemm l-ebda tranżazzjoni marbuta mad-depożitu fl-aħħar 24 xahar (il-kont mhux attiv);
(d)
l-ammont li jrid jitħallas lura jitqies bħala parti minn bilanċ għoli temporanju kif definit fl- Artikolu 6(2); jew
(e)
l-ammont li jrid jitħallas lura jkollu jitħallas mill-SGD tal-Istat Membru ospitanti f’konformità mal-Artikolu 114(2).
6. L-ammont li jrid jitħallas lura għandu jkun disponibbli mingħajr ma tkun meħtieġa talba lill-SGD. Għal dak il-għan, l-istituzzjoni ta’ kreditu għandha tittrasmetti l-informazzjoni meħtieġa dwar id-depożiti u d-depożitanti hekk kif tintalab mill-SGD.
7. Kwalunkwe korrispondenza bejn l-SGD u d-depożitanti għandha ssir:
(a)
fil-lingwa uffiċjali tal-istituzzjonijiet tal-Unjoni użata mill-istituzzjoni ta’ kreditu li tkun qed iżżomm id-depożitu kopert meta tikkomunika mad-depożitant; jew
(b)
fil-lingwa jew lingwi uffiċjali tal-Istat Membru li fih ikun jinstab id-depożitu kopert.
Jekk istituzzjoni ta’ kreditu topera direttament fi Stat Membru ieħor mingħajr ma jkollha fergħat stabbiliti, l-informazzjoni għandha tiġi pprovduta fil-lingwa li kienet intgħażlet mid-depożitant meta nfetaħ il-kont.
8. Minkejja l-limitu ta’ żmien stabbilit fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, fejn depożitant jew kwalunkwe persuna intitolata għal jew interessata f’somom miżmuma f’kont tkun ġiet akkużata b’reat li joriġina minn jew b’relazzjoni ma’ ħasil tal-flus kif iddefinit fl-Artikolu 1(2) tad-Direttiva 2005/60/KE, l-SGD tista’ tissospendi kwalunkwe pagament relatat mad-depożitant konċernat, sakemm ikun hemm sentenza mill-qorti.
9. Ma għandu jsir l-ebda ħlas lura fejn ma jkun hemm l-ebda tranżazzjoni relatata mad-depożitu fl-aħħar 24 xahar u l-valur tad-depożitu jkun aktar baxx mill-ispejjeż amministrattivi mġarrba mill-SGD kieku jsir tali ħlas lura.
Artikolu 9
Pretensjonijiet kontra SGD
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li d-drittijiet tad-depożitanti għal kumpens jistgħu jkunu soġġetti għal azzjoni kontra l-SGD.
2. Mingħajr preġudizzju għal drittijiet li huma jista’ jkollha skont il-liġi nazzjonali, l-SGD li tagħmel pagamenti taħt garanzija fi ħdan qafas nazzjonali għandu jkollha d-dritt ta’ surrogazzjoni għad-drittijiet ta’ depożitanti fi proċedimenti ta’ stralċ jew ta’ riorganizzazzjoni għal ammont ekwivalenti għall-pagamenti tagħha magħmula lid-depożitanti. Meta SGD tagħmel pagamenti fil-kuntest ta’ proċedimenti ta’ riżoluzzjoni, inkluż l-użu ta’ għodod ta’ riżoluzzjoni jew l-eżerċizzju ta’ setgħat ta’ riżoluzzjoni f’konformità mal-Artikolu 11, l-SGD għandu jkollha pretensjoni kontra l-istituzzjoni ta’ kreditu rilevanti għal ammont ekwivalenti għall-pagamenti tagħha. Dik il-pretensjoni għandha tiġi klassifikata fl-istess livell bħad-depożiti koperti skont il-liġi nazzjonali li tirregola l-proċedimenti normali ta’ insolvenza kif definit fid-Direttiva 2014/59/UE.
3. L-Istati Membri jistgħu jillimitaw iż-żmien li fih id-depożitanti li d-depożiti tagħhom ma tħallsux lura jew ma ġewx rikonoxxuti mill-SGD sal-iskadenzi stipulati fl-Artikoli 7(1) u (3) jista’ jkollhom pretensjoni fuq il-ħlas lura tad-depożiti tagħhom.
Artikolu 10
Finanzjament ta’ SGD
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-SGD jkollhom fis-seħħ sistemi adegwati biex jiġu ddeterminati l-obbligazzjonijiet potenzjali tagħhom. Il-mezzi finanzjarji disponibbli tal-SGD għandhom ikunu proporzjonati ma’ dawn l-obbligazzjonijiet.
L-SGD għandhom iżidu l-mezzi finanzjarji disponibbli b’kontribuzzjonijiet li għandhom isiru mill-membri tagħhom mill-inqas darba fis-sena. Dan ma għandux jipprevjeni finanzjament addizzjonali minn sorsi oħra.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li, sat-3 ta’ Lulju 2024, il-mezzi finanzjarji disponibbli ta’ SGD għandhom tal-anqas jilħqu livell ta’ mira ta’ 0,8 % tal-ammont tad-depożiti koperti mill-membri tagħha.
Meta l-kapaċità finanzjarja ma tilħaqx il-livell ta’ mira, għandu jerġa’ jibda l-pagament tal-kontribuzzjonijiet tal-anqas sakemm jerġa’ jintlaħaq il-livell ta’ mira.
Jekk, wara li l-livell ta’ mira jkun intlaħaq għall-ewwel darba, il-mezzi finanzjarji disponibbli jkunu ġew imnaqqsa għal anqas minn żewġ terzi tal-livell ta’ mira, il-kontribuzzjoni regolari għandha tiġi stabbilita għal livell li jippermetti l-livell ta’ mira li jintlaħaq fi żmien sitt snin.
Il-kontribuzzjoni regolari għandha tieħu kont dovut tal-fażi taċ-ċiklu tan-negozju, u l-impatt li jista’ jkollhom il-kontribuzzjonijiet pro-ċikliċi fl-istabbiliment tal-kontribuzzjonijiet fil-kuntest ta’ dan l-Artikolu.
L-Istati Membri jistgħu jestendu l-perijodu inizjali msemmi fl-ewwel subparagrafu b’mhux aktar minn erba’ snin jekk l-SGD tkun għamlet żborzi kumulattivi ta’ aktar minn 0,8 % tad-depożiti koperti.
3. Il-mezzi finanzjarji disponibbli li għandu jittieħed kont tagħhom sabiex jintlaħaq il-livell ta’ mira jista’ jinkludi impenji ta’ pagament. Is-sehem totali ta’ impenji ta’ pagament ma għandux jaqbeż 30 % tal-ammont totali ta’ mezzi finanzjarji disponibbli miżjuda f’konformità ma’ dan l-Artikolu.
Sabiex tiġi żgurata applikazzjoni konsistenti ta’ din id-Direttiva, l-ABE għandha toħroġ linji gwida dwar impenji ta’ pagament.
4. Minkejja l-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, Stat Membru jista’, għall-fini li jaqdi l-obbligi taħtu, jiġbor il-mezzi finanzjarji disponibbli permezz tal-kontribuzzjonijiet obbligatorji mħallsa mill-istituzzjonijiet ta’ kreditu lil skemi eżistenti ta’ kontribuzzjonijiet obbligatorji stabbiliti minn Stat Membru fit-territorju tiegħu bil-għan li jkopru l-ispejjeż relatati mar-riskju sistemiku, il-falliment, u r-riżoluzzjoni tal-istituzzjonijiet.
L-SGD huma intitolati għal ammont ekwivalenti għall-ammont ta’ dawn il-kontribuzzjonijiet sal-livell ta’ mira fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, li l-Istat Membru fuq talba jagħmel immedjatament disponibbli għal dawk l-SGD, għall-użu esklussivament għall-finijiet previsti fl-Artikolu 11.
L-SGD huma intitolati għal dak l-ammont biss jekk l-awtorità kompetenti tqis li huma mhumiex kapaċi jiġbru kontribuzzjonijiet straordinarji mill-membri tagħhom, u l-SGD għandhom iħallsu lura dak l-ammont permezz ta’ kontribuzzjonijiet mill-membri tagħhom f’konformità mal-Artikolu 10(1) u (2).
5. Il-kontribuzzjonijiet għall-arranġamenti ta’ finanzjament tar-riżoluzzjoni taħt it-Titolu VII tad-Direttiva 2014/59/UE, inklużi l-mezzi finanzjarji disponibbli li għandu jittieħed kont tagħhom biex jintlaħaq il-livell ta’ mira tal-arranġamenti ta’ finanzjament tar-riżoluzzjoni taħt l-Artikolu 102(3b) tad-Direttiva 2014/59/UE, ma għandhomx jingħaddu għall-iskop tal-livell ta’ mira.
6. B’deroga mill-paragrafu 2, l-Istati Membri jistgħu, fejn ikun ġustifikat u bl-approvazzjoni tal-Kummissjoni, jawtorizzaw livell ta’ mira mimimu aktar baxx mil-livell ta’ mira speċifikat fil-paragrafu 2, dment li jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
it-tnaqqis huwa bbażat fuq is-suppożizzjoni li x’aktarx mhux ser tintuża parti sinifikanti mill-mezzi disponibbli għal miżuri li jipproteġu depożitanti koperti, minbarra kif previst fl-Artikolu 11(2) u (6); u
(b)
is-settur bankarju li joperaw fih l-istituzzjonijiet ta’ kreditu affiljati għall-SGD huwa kkonċentrat ħafna bi kwantità kbira ta’ assi miżmuma minn għadd żgħir ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu jew gruppi ta’ banek, soġġetti għal superviżjoni fuq bażi konsolidata li, b’kont meħud tad-daqs tagħhom, x’aktarx li f’każ ta’ falliment ikunu soġġetti għall-proċedimenti ta’ riżoluzzjoni.
Dak il-livell ta’ mira mnaqqas ma għandux ikun aktar baxx minn 0,5 % tad-depożiti koperti.
7. Il-mezzi finanzjarji disponibbli tal-SGD għandu jiġi investit b’mod suffiċjentement diversifikat u ta’ riskju baxx.
8. Jekk il-mezzi finanzjarji disponibbli ta’ SGD ikunu insuffiċjenti biex jitħallsu lura d-depożitanti meta d-depożiti ma jibqgħux disponibbli, il-membri tagħha għandhom iħallsu kontribuzzjonijiet straordinarji li ma jeċċedux 0,5 % tad-depożiti koperti tagħhom kull sena tal-kalendarju. L-SGDs tista’ f’ċirkostanzi eċċezzjonali u bil-kunsens tal-awtorità kompetenti tirrikjedi kontribuzzjonijiet ogħla.
L-awtorità kompetenti tista’ tiddiferixxi, kompletament jew parzjalment, il-ħlas minn istituzzjoni ta’ kreditu ta’ kontribuzzjonijiet staordinarji ex post lis-SGD jekk il-kontribuzzjonijiet jipperikolaw il-likwidità jew is-solvenza tal-istituzzjoni ta’ kreditu.
Tali diferiment m’għandhux jingħata għal perijodu ta’ aktar minn sitt xhur iżda jista’ jiġġedded fuq talba tal-istituzzjoni ta’ kreditu.
Il-kontribuzzjonijiet diferiti taħt dan il-paragrafu għandhom jitħallsu meta tali ħlas ma jipperikolax aktar il-likwidità jew is-solvenza tal-istituzzjoni ta’ kreditu.
9. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-SGD ikollhom fis-seħħ arranġamenti ta’ finanzjament alternattivi u adegwati sabiex jippermettulhom li jiksbu fondi f’qasir żmien sabiex jissodisfaw il-pretensjonijiet kontra dawk l-SGD.
10. Sal-31 ta’ Marzu ta’ kull sena l-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-ABE dwar l-ammont ta’ depożiti koperti fl-Istat Membru tagħhom u l-ammont ta’ mezzi finanzjarji disponibbli tal-SGD tagħhom fil-31 ta’ Diċembru tas-sena preċedenti.
Artikolu 11
Użu ta’ fondi
1. Il-mezzi finanzjarji msemmija fl-Artikolu 10 għandhom jintużaw prinċipalment sabiex jitħallsu lura d-depożitanti skont din id-Direttiva.
2. Il-mezzi finanzjarji ta’ SGD għandhom jintużaw biex tiġi ffinanzjata r-riżoluzzjoni tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu skont l-Artikolu 109 tad-Direttiva 2014/59/UE. L-awtorità ta’ riżoluzzjoni għandha tiddetermina, wara konsultazzjoni mal-SGD, l-ammont li bih hija responsabbli l-SGD.
3. L-Istati Membri jistgħu jippermettu li SGD tuża l-mezzi finanzjarji disponibbli għal miżuri alternattivi sabiex tevita falliment ta’ istituzzjoni ta’ kreditu dment li jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-awtorità ta’ riżoluzzjoni ma ħadet l-ebda azzjoni ta’ riżoluzzjoni skont l-Artikolu 32 tad-Direttiva 2014/59/UE;
(b)
l-SGD għandha sistemi u proċeduri xierqa għall-għażla u l-implimentazzjoni tal-miżuri u l-monitoraġġ tar-riskji affiljati;
(c)
l-ispejjeż tal-miżuri ma jaqbżux l-ispejjeż meħtieġa biex jiġi sodisfatt il-mandat statutorju jew kuntrattwali tal-SGD;
(d)
l-użu ta’ miżuri alternattivi mill-SGD huwa marbut ma’ kondizzjonijiet imposti fuq l-istituzzjoni ta’ kreditu li tkun qed tiġi appoġġata, u jinkludi tal-anqas monitoraġġ imsaħħaħ tar-riskji u aktar drittijiet tal-verifika tal-SGD;
(e)
l-użu ta’ miżuri alternattivi mill-SGD huwa marbut ma’ impenji mill-istituzzjoni ta’ kreditu li qed tiġi appoġġata bil-ħsieb li jiġi żgurat l-aċċess għal depożiti koperti;
(f)
il-kapaċità tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu affiljati li jħallsu l-kontribuzzjonijiet straordinarji skont il-paragrafu 5 ta’ dan l-Artikolu huwa konfermat fil-valutazzjoni tal-awtorità kompetenti.
L-SGD għandha tikkonsulta mal-awtorità ta’ riżoluzzjoni u l-awtorità kompetenti dwar il-miżuri u l-kondizzjonijiet imposti fuq l-istituzzjoni ta’ kreditu.
4. Ma għandhomx jiġu applikati miżuri alternattivi kif imsemmija fil-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu fejn l-awtorità kompetenti wara konsultazzjoni mal-awtorità ta’ riżoluzzjoni, tikkunsidra bħala sodisfatti l-kondizzjonijiet għal azzjoni ta’ riżoluzzjoni taħt l-Artikolu 27(1) tad-Direttiva 2014/59/UE.
5. Jekk jintużaw mezzi finanzjarji disponibbli f’konformità mal-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu, l-istituzzjonijiet ta’ kreditu affiljati għandhom immedjatament jipprovdu lill-SGD bil-mezzi użati għal miżuri alternattivi, fejn meħtieġ fil-forma ta’ kontribuzzjonijiet straordinarji, fejn:
(a)
tinqala’ l-ħtieġa li jiġu mħallsa lura d-depożitanti u l-mezzi finanzjarji disponibbli tal-SGD jammontaw għal anqas minn żewġ terzi tal-livell ta’ mira;
(b)
il-mezzi finanzjarji disponibbli jaqgħu taħt 25 % tal-livell ta’ mira.
6. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li l-mezzi finanzjarji disponibbli jistgħu jintużaw ukoll biex jiffinanzjaw miżuri li jippreservaw l-aċċess tad-depożitanti għal depożiti koperti, inkluż it-trasferiment ta’ assi u obbligazzjonijiet u t-trasferiment tal-ktieb ta’ depożitu, fil-kuntest ta’ proċedimenti nazzjonali ta’ insolvenza, dment li l-ispejjeż imġarrba mill-SGD ma jaqbżux l-ammont nett għall-kumpens tad-depożitanti koperti fl-istituzzjoni ta’ kreditu konċernata.
Artikolu 12
Self bejn SGD
1. L-Istati Membri jistgħu jippermettu li SGD jsellfu lil SGD oħrajn fi ħdan l-Unjoni fuq bażi volontarja, dment li jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-SGD li tissellef ma tistax tissodisfa l-obbligi skont l-Artikolu 8(1) minħabba nuqqas ta’ mezzi finanzjarji disponibbli kif imsemmija fl-Artikolu 10;
(b)
l-SGD li tissellef tkun irrikorriet għall-kontribuzzjonijiet straordinarji msemmija fl-Artikolu 10(8)
(c)
l-SGD li tissellef tieħu l-impenn legali li l-fondi mislufa ser jintużaw sabiex jitħallsu pretensjonijiet taħt l-Artikolu 9(1).
(d)
l-SGD li tissellef mhijiex attwalment soġġetta għal obbligu li tħallas lura self lil SGD oħrajn taħt dan l-Artikolu;
(e)
l-SGD li tissellef għandha tiddikjara l-ammont ta’ flus mitlub.
(f)
l-ammont totali misluf ma jaqbiżx 0,5 % tad-depożiti koperti tal-SGD li tissellef;
(g)
l-SGD li tissellef tinforma mingħajr dewmien lill-ABE u tiddikjara r-raġunijiet għalfejn l-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan il-paragrafu huma sodisfatti u l-ammont ta’ flus mitlub.
2. Is-self għandu jkun soġġett għall-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-SGD li tissellef għandha tħallas lura s-self fi żmien 5 snin. Tista’ tħallas lura s-self f’pagamenti akkont annwali. L-imgħax għandu jkun dovut biss fi żmien tal-ħlas lura.
(b)
ir-rata tal-imgħax stabbilita għandha tkun tal-anqas ekwivalenti għar-rata marġinali tal-faċilità tas-self tal-Bank Ċentrali Ewropew matul il-perijodu tal-kreditu;
(c)
l-SGD li tissellef għandha tinforma lill-ABE dwar ir-rata ta’ imgħax inizjali u t-tul ta’ żmien tas-self.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kontribuzzjonijiet miġbura mill-SGD li tissellef ikunu biżżejjed biex jiġi rimborżat l-ammont misluf u jiġi stabbilit mill-ġdid il-livell ta’ mira mill-aktar fis possibbli.
Artikolu 13
Kalkolu tal-kontribuzzjonijiet lil SGD
1. Il-kontribuzzjonijiet lill-SGD msemmija fl-Artikolu 10 għandhom ikunu bbażati fuq l-ammont ta’ depożiti koperti u l-ammont ta’ riskju mġarrab mill-membru rispettiv.
L-Istati Membri jistgħu jipprevedu kontribuzzjonijiet aktar baxxi għal setturi b’riskju żgħir li huma regolati mil-liġi nazzjonali.
L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li membri ta’ SPI iħallsu kontribuzzjonijiet aktar baxxi lill-SGD.
L-Istati Membri jistgħu jippermettu li l-korp ċentrali u l-istituzzjonijiet ta’ kreditu kollha affiljati b’mod permanenti mal-korp ċentrali kif imsemmi fl-Artikolu 10(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 jkunu soġġetti b’mod ġenerali għall-piż tar-riskju li jkun ġie ddeterminat għal korp ċentrali u l-istituzzjonijiet affiljati tiegħu fuq bażi konsolidata.
L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li l-istituzzjonijiet ta’ kreditu jħallsu kontribuzzjoni minima, irrispettivament mill-ammont tad-depożiti koperti tagħhom.
2. L-SGD jistgħu jużaw il-metodi tagħhom stess ibbażati fuq ir-riskju għad-determinazzjoni u l-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet bbażati fuq ir-riskju mill-membri tagħhom. Il-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet għandu jkunu proporzjonali għar-riskju tal-membri u għandu jieħu kont dovut tal-profili ta’ riskju tal-mudelli varji ta’ negozju. Dawk il-metodi jistgħu ukoll jieħdu kont tan-naħa tal-attiv tal-karta tal-bilanċ u l-indikaturi tar-riskju, bħall-adegwatezza tal-kapital, il-kwalità u l-likwidità tal-assi.
Kull metodu għandu jiġi approvat mill-awtorità kompetenti b’kooperazzjoni mal-awtorità maħtura. L-ABE għandha tiġi infurmata dwar il-metodi approvati.
3. Sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni konsistenti ta’ din id-Direttiva, l-ABE għandha, sat-3 ta’ Lulju 2015, toħroġ linji gwida skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010 biex jiġi speċifikati l-metodu għall-kalkolu tal-kontribuzzjonijiet lill-SGD f’konformità mal-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu.
B’mod partikolari, hija għandha tinkludi formula ta’ kalkolu, indikaturi speċifiċi, klassijiet tar-riskju għall-membri, limiti għal piżijiet tar-riskju assenjati lil klassijiet tar-riskju speċifiċi, u element oħra meħtieġa.
Sat-3 ta’ Lulju 2017 u tal-anqas kull ħames snin wara dan, l-ABE għandha twettaq reviżjoni tal-linji gwida dwar metodi bbażati fuq ir-riskju jew metodi alternattivi tar-riskju proprju applikati mill-SGD.
Artikolu 14
Kooperazzjoni fi ħdan l-Unjoni
1. L-SGD għandhom ikopru lid-depożitanti fil-fergħat stabbiliti mill-istituzzjonijiet ta’ kreditu li huma membri tagħhom fl-Istati Membri l-oħra.
2. Depożitanti f’fergħat stabbiliti minn istituzzjonijiet ta’ kreditu fi Stati Membri oħra għandhom jitħallsu lura minn SGD fl-Istat Membru ospitanti f’isem l-Iskema ta’ Garanzija tad-Depożiti fl-Istat Membru tad-domiċilju. L-SGD tal-Istat Membru ospitanti għandha tagħmel il-ħlasijiet lura f’konformità mal-istruzzjonijiet tal-SGD tal-Istat Membru tad-domiċilju. L-SGD tal-Istat Membru ospitanti ma għandha ġġorr l-ebda responsabbiltà fir-rigward ta’ atti magħmula f’konformità mal-istruzzjonijiet mogħtija mill-SGD tal-Istat Membru tad-domiċilju. L-SGD tal-Istat Membru tad-domiċilju għandha tipprovdi l-finanzjament meħtieġ qabel l-iżborż u għandha tikkumpensal-SGD tal-Istat Membru ospitanti għall-ispejjeż kollha li jkunu ġġarrbu.
L-SGD tal-Istat Membru ospitanti għandha wkoll tinforma lid-depożitanti konċernati f’isem l-Iskema ta’ Garanzija tad-Depożiti tal-Istat Membru tad-domiċilju u għandha tkun intitolata tirċievi korrispondenza mingħand dawn id-depożitanti f’isem l-SGD tal-Istat Membru tad-domiċilju.
3. Jekk istituzzjoni ta’ kreditu ma tibqax membru ta’ SGD u tissieħeb fi SGD oħra, il-kontribuzzjonijiet li jkunu tħallsu matul it-tnax-il xahar li ppreċedew it-tmiem tas-sħubija, bl-eċċezzjoni tal-kontribuzzjonijiet straordinarji konformi mal-Artikolu 10(8), għandhom jiġu ttrasferiti lill-Iskemi ta’ SGD l-oħra. Dan ma għandux japplika jekk istituzzjoni ta’ kreditu tkun ġiet eskluża minn Skema ta’ Garanzija tad-Depożiti skont l-Artikolu 4(5).
Jekk x’uħud mill-attivitajiet ta’ istituzzjoni ta’ kreditu jiġu trasferiti għal Stat Membru ieħor u għalhekk jiġu soġġetti għal SGD oħra, il-kontribuzzjonijiet ta’ dik l-istituzzjoni ta’ kreditu mħallsa matul it-12-il xahar li ppreċedew it-trasferiment, bl-eċċezzjoni tal-kontribuzzjonijiet straordinarji f’konformità mal-Artikolu 10(8), għandhom jiġu ttrasferiti lill-SGD l-oħra għall-ammont ta’ depożiti koperti trasferiti.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-SGD tal-Istat Membru tad-domiċilju jiskambjaw l-informazzjoni msemmija taħt l-Artikolu 4(7) jew 4(8) u (10) ma’ dawk fl-Istati Membri ospitanti. Għandhom japplikaw ir-restrizzjonijiet stipulati f’dak l-Artikolu.
Jekk istituzzjoniji ta’ kreditu jkollha l-intenzjoni li tittrasferixxi minn SGD għal oħra f’konformità ma’ din id-Direttiva, għandha tagħti notifika ta’ mill-anqas sitt xhur mill-intenzjoni tagħha li tagħmel dan. Matul dak il-perijodu, l-istituzzjoni ta’ kreditu għandha tibqa’ taħt l-obbligu li tikkontribwixxi għall-SGD oriġinali tagħha f’konformità mal-Artikolu 10 kemm f’termini ta’ finanzjament ex-ante kif ukoll ex-post.
5. Sabiex tiġi ffaċilitata kooperazzjoni effikaċi bejn l-SGD, partikolarment fir-rigward ta’ dan l-Artikolu u tal-Artikolu 12, l-SGD, jew, fejn xieraq, l-awtoritajiet maħtura, għandhom ikollhom fis-seħħ ftehimiet bil-miktub ta’ kooperazzjoni. Tali ftehimiet għandhom jieħdu kont tar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 4(9).
L-awtorità maħtura għandha tinnotifika lill-ABE bl-eżistenza u l-kontenut ta’ tali ftehimiet u l-ABE tista’ tagħti opinjonijietf’konformità mal- Artikolu 34 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010. Jekk l-awtoritajiet maħtura jew l-SGD ma jistgħux jaslu għal ftehim jew jekk ikun hemm tilwima dwar l-interpretazzjoni ta’ ftehim, kwalunkwe parti tista’ tirriferi l-kwistjoni lill-ABE u f’konformità mal-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010 u l-ABE għandha taġixxi f’konformità ma’ dak l-Artikolu.
In-nuqqas ta’ tali ftehimiet ma għandux jaffettwa l-pretensjonijiet ta’ depożitanti taħt l-Artikolu 9(1) jew tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu taħt il-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu.
6. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li proċeduri adegwati jkunu fis-seħħ biex l-SGD jkunu jistgħu jikkondividu l-informazzjoni u jikkomunikaw b’mod effikaċi ma’ SGD oħra, l-istituzzjonijiet ta’ kreditu affiljati u l-awtoritajiet kompetenti u maħtura fi ħdan il-ġurisdizzjonijiet tagħhom stess u ma’ aġenziji oħra fuq bażi transkonfinali, fejn ikun xieraq.
7. L-ABE u l-awtoritajiet kompetenti u maħtura għandhom jikkooperaw ma’ xulxin u jużaw is-setgħat tagħhom f’konformità mad-dispożizzjonijiet ta’ din id-Direttiva u mar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni u lill-ABE dwar l-identità’ tal-awtorità maħtura sat-3 ta’ Lulju 2015.
8. L-ABE għandha tikkoopera mal-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku (BERS) Regolament (UE) Nru 1092/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (17) dwar analiżi dwar tar-riskju sistemiku fir-rigward ta’ SGD.
Artikolu 15
Fergħat ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu stabbiliti f’pajjiż terzi
1. L-Istati Membri għandhom jivverifikaw li l-fergħat stabbiliti fit-territorju tagħhom minn istituzzjoni ta’ kreditu li jkollha l-uffiċċju ewlieni tagħha barra mill-Unjoni jkollhom protezzjoni ekwivalenti għal dik prevista f’din id-Direttiva.
Jekk il-protezzjoni ma tkunx ekwivalenti, l-Istati Membri jistgħu, soġġett għall-Artikolu 47(1) tad-Direttiva 2013/36/UE, jistipulaw li l-fergħat stabbiliti minn istituzzjoni ta’ kreditu li jkollha l-uffiċċju ewlieni tagħha barra mill-Unjoni għandhom jissieħbu ma’ SGD li tkun qed topera fit-territorji tagħhom.
Meta jagħmlu l-verifika prevista fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu, l-Istati Membri għandhom tal-anqas jivverifikaw li d-depożitanti jibbenefikaw mill-istess livell ta’ kopertura u ambitu ta’ protezzjoni kif previst f’din id-Direttiva.
2. Kull fergħa stabbilita minn istituzzjoni ta’ kreditu li jkollha l-uffiċċju ewlieni tagħha barra mill-Unjoni u li ma tkunx membru ta’ SGD li tkun qed topera fi Stat Membru għandha tipprovdi l-informazzjoni rilevanti kollha li tikkonċerna l-arranġamenti ta’ garanzija għad-depożiti ta’ depożitanti attwali u dawk li jkollhom l-intenzjoni li jagħmlu depożitu f’dik il-fergħa.
3. L-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 2 għandha tkun disponibbli fil-lingwa li ġiet miftiehma mid-depożitant u l-istituzzjoni ta’ kreditu meta nfetaħ il-kont jewfil-lingwa jew il-lingwi uffiċjali tal-Istat Membru li fih tkun stabbilita fergħa fil-mod preskritt mill-liġi nazzjonali u għandha tkun ċara u li tinftiehem.
Artikolu 16
Informazzjoni lid-depożitanti
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet ta’ kreditu jagħmlu disponibbli lid-depożitanti attwali u lil dawk li jkollhom l-intenzjoni li jagħmlu depożitu, l-informazzjoni meħtieġa għall-identifikazjoni tal-SGD li tagħha l-istituzzjoni jew il-fergħat huma membri fl-Unjoni. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet ta’ kreditu jgħarrfu lid-depożitanti attwali u lil dawk li jkollhom l-intenzjoni li jagħmlu depożitu bl-esklużjonijiet applikabbli mill-protezzjoni ta-Iskema ta’ Garanzija tad-Depożiti.
2. Qabel ma jidħlu f’kuntratt dwar it-teħid ta’ depożiti, id-depożitanti għandhom jiġu jingħataw l-informazzjoni imsemmija fil-paragrafu 1. Huma għandhom jirrikonoxxu li rċevew dik l-informazzjoni. Il-formula standard stipulata fl-Anness III għandha tintuża għal dak il-għan.
3. Il-konferma li l-depożiti huma depożiti eliġibbli għandha tingħata lid-depożitanti fir-rendikonti tagħhom tal-kont u jinkludu referenza għall-karta ta’ informazzjoni stipulata fl-Anness III. Is-sit tal-Internet tal-SGD rilevanti għandha tiġi indikata fuq il-karta ta’ informazzjoni. Il-karta ta’ informazzjoni stipulata fl-Anness III għandha tingħata lid-depożitant tal-anqas darba fis-sena.
Is-sit tal-Internet tal-SGD għandu jkollu l-informazzjoni meħtieġa għad-depożitanti, b’mod partikolari l-informazzjoni li tirrigwarda d-dispożizzjonijiet dwar il-proċess u l-kondizzjonijiet tal-garanziji tad-depożiti kif previsti f’din id-Direttiva.
4. L-informazzjoni prevista fil-paragrafu 1 għandha tkun disponibbli fil-mod preskritt mill-liġi nazzjonali fil-lingwa li ġiet miftiehma mid-depożitant u l-istituzzjoni ta’ kreditu meta nfetaħ il-kont jewfil-lingwa jew il-lingwi uffiċjali tal-Istat Membru li fih tkun stabbilita l-fergħa.
5. L-Istati Membri għandhom jillimitaw l-użu fir-reklamar tal-informazzjoni msemmija fil-paragrafi 1, 2 u 3 għal referenza fattwali għall-SGD li tiggarantixxi l-prodott li jirriferi għalih ir-reklam u għal kwalunkwe informazzjoni addizzjonali meħtieġa mil-liġi nazzjonali.
Tali informazzjoni tista’ testendi għad-deskrizzjoni fattwali tal-funzjonament tal-SGD iżda ma għandiex tinkludi referenza għal kopertura illimitata ta’ depożiti.
6. F’każ ta’ fużjoni, il-konverżjoni ta’ sussidjarji f’fergħat jew operazzjonijiet simili, id-depożitanti għandhom jiġu infurmati tal-anqas xahar qabel ma l-operazzjoni jkollha effett legali sakemm l-awtorità kompetenti ma tippermettix data ta’ skadenza iqsar għal raġunijiet ta’ segretezza kummerċjali jew stabbiltà finanzjarja.
Id-depożitanti għandhom jingħataw perijodu ta’ tliet xhur wara n-notifika tal-fużjoni jew konverżjoni jew operazzjoni simili sabiex jiġbdu jew jittrasferixxu f’istituzzjoni ta’ kreditu ieħor, mingħajr ma jġarrbu kwalunkwe penalità, id-depożiti eliġibbli tagħhom inklużi l-imgħax u l-benefiċċji kollha akkumulati, sa fejn jaqbżu l-livell ta’ kopertura fl-Artikolu 6 fil-mument tal-operazzjoni.
7. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jekk istituzzjoni ta’ kreditu tirtira, jew tiġi eskluża minn SGD, l-istituzzjoni ta’ kreditu għandha tinforma lid-depożitanti fi żmien xahar minn tali irtirar jew esklużjoni.
8. Jekk depożitant juża l-Internet banking, l-informazzjoni li tkun meħtieġ li tiġi divulgata minn din id-Direttiva tista’ tiġi kkomunikata b’mezz elettroniku. Fejn id-depożitant jitlob hekk, din għandha tiġi kkomunikata bil-miktub.
Artikolu 17
Lista ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu awtorizzati
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li meta jinnotifikaw lill-ABE dwar l-awtorizzazzjonijiet f’konformità mal-Artikolu 20(1) tad-Direttiva 2013/36/UE, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jindikaw ta’ liema DGS kull istituzzjoni ta’ kreditu hija membru.
2. Meta jkunu qed jippubblikaw u jaġġornaw il-lista ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu awtorizzati f’konformità mal-Artikolu 20(2) tad-Direttiva 2013/36/UE, l-ABE għandha tindika ta’ liema DGS kull istituzzjoni ta’ kreditu hija membru.
Artikolu 18
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati hija mogħtija lill-Kummissjoni soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati msemmija fl-Artikolu 6(7) hija mogħtija lill-Kummissjoni għal perijodu ta’ żmien indeterminat.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 6(7) tista’ tkun revokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ġġib fit-tmiem id-delega tas-setgħa speċifikat f’dik id-deċiżjoni. Għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fih. Hija ma għandhiex taffettwa l-validità tal-atti delegati diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tagħti notifika dwaru fl-istess ħin lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikolu 6(7) għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġix espressa oġġezzjoni la mill-Parlament Ewropew lanqas mill-Kunsill f’perijodu ta’ żmien ta’ tliet xhur min-notifika dwar dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn informaw lill-Kummissjoni li mhux ser joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż bi tliet xhur fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 19
Dispożizzjonijiet tranżizzjonali
1. Fejn ċerti depożiti jew kategoriji ta’ depożiti jew strumenti oħra ma jibqgħux jiġu koperti għal kollox jew parzjalment mill-SGD wara t-traspożizzjoni ta’ din id-Direttiva jew id-Direttiva 2009/14/KE fil-liġi nazzjonali, l-Istati Membri jistgħu jippermettu li tali depożiti u strumenti oħra li għandhom data ta’ maturità inizjali jiġu koperti sad-data ta’ maturità inizjali tagħhom jekk ikunu tħallsu jew ħarġu qabel it-2 ta’ Lulju 2014.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li d-depożitanti jiġu infurmati dwar id-depożiti u l-kategoriji ta’ depożiti jew strumenti oħra li mhux ser jibqgħu koperti minn SGD mit-3 ta’ Lulju 2015.
3. Sa meta l-livell ta’ mira jintlaħaq għall-ewwel darba, l-Istati Membri jistgħu japplikaw il-limiti fl-Artikolu 11(4fir-rigward tal-mezzi finanzjarji disponibbli.
4. B’deroga mill-Artikolu 6(1), l-Istati Membri li, fl-1 ta’ Jannar 2008, kienu jipprevedu għal-livell ta’ kopertura bejn EUR 100 000 u EUR 300 000, jistgħu japplikaw mill-ġdid dak il-livell ta’ kopertura għola sal-31 ta’ Diċembru 2018. F’dak il-każ, il-livell ta’ mira u l-kontribuzzjonijiet tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu għandhom jiġu aġġustati kif xieraq.
5. Sat-3 ta’ Lulju 2019, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport, u, jekk xieraq, proposta leġislattiva lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill li tistabbilixxi, kif l-SGD li joperaw fl-Unjoni jistgħu jikkooperaw permezz ta’ skema Ewropea biex jevitaw riskji li jirriżultaw minn attivitajiet transkonfinali u jipproteġu d-depożiti minn tali riskji.
6. Sat-3 ta’ Lulju 2019, il-Kummissjoni, appoġġata mill-ABE, għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill ▐ rapport dwar il-progress fl-implimentazzjoni ta’ din id-Direttiva. Dak ir-rapport għandu, b’mod partikolari jindirizza:
(a)
il-livell ta’ mira abbażi tad-depożiti koperti, b’valutazzjoni tal-adegwatezza tal-perċentwal iffissat, b’kont meħud tal-falliment tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu fl-Unjoni fil-passat;
(b)
l-impatt ta’ miżuri alternattivi użati f’konformità mal-Artikolu 11(3) dwar il-protezzjoni tad-depożitanti u l-konsistenza mal-proċeduri ta’ stralċ ordinati fis-settur bankarju
(c)
l-impatt fuq id-diversità tal-mudelli bankarji;
(d)
l-adegwatezza tal-livell ta’ kopertura attwali għad-depożitanti; u
(e)
jekk il-kwistjonijiet imsemmija f’dan is- subparagrafu ġewx trattati b’ mod li tiġi mħarsal-protezzjoni tad-depożitanti.
Sat-3 ta’ Lulju 2019, l-ABE għandha tirrapporta lill-Kummissjoni dwar mudelli ta’ kalkolu u r-rilevanza tagħhom għar-riskju kummerċjali tal-membri. Meta tirrapporta, l-ABE għandha tieħu kont dovut tal-profili ta’ riskju tal-mudelli varji ta’ negozju.
Artikolu 20
Traspożizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa għall-konformità mal-Artikoli 1sa 4, punti (d) u (k) tal-Artikolu 5(1), Artikolu 5 (2), Artikolu 5(3) u Artikolu 5(4) Artikolu 6(2) sa (7), Artikolu 7(4) sa (9), Artikolu 8(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7) u (9), Artikolu 9(2) u (3), Artikoli 10 sa 16, 18 u19, u l-Anness I sat-3 ta’ Lulju 2015. Huma għandhom jikkomunikaw minnufih it-test ta’ dawk il-miżuri lill-Kummissjoni.
L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa biex ikunu konformi mal-Artikolu 8(4) sal-31 ta’ Mejju 2016.
Jekk, wara eżami fil-fond, l-awtoritajiet kompetenti jistabbilixxu li SDG għadha mhix f’pożizzjoni li tikkonforma mal-Artikolu 13 sat-3 ta’ Lulju 2015, il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi rilevanti għandhom jiddaħħlu fis-seħħ sal-31 ta’ Mejju 2016.
Meta l-Istati Membri jadottaw dawk il-miżuri, dawn għandhom jinkludu referenza għal din id-Direttiva jew tali referenza għandha takkumpanjahom meta jiġu pubblikati uffiċjalment. Huma għandhom jinkludu wkoll dikjarazzjoni li referenzi f’liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi eżistenti għad-direttivi mħassrin minn din id-Direttiva għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal din id-Direttiva. L-Istati Membri għandhom jiddeterminaw kif għandha ssir tali referenza u kif għandha tkun ifformulata dik id-dikjarazzjoni.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test tad-dispożizzjonijiet prinċipali tal-liġi nazzjonali li huma jadottaw fil-qasam kopert b’din id-Direttiva.
Artikolu 21
Tħassir
Id-Direttiva 94/19/KE, kif emendata bid-Direttiva elenkata fl-Anness II hija mħassra b’effett mill-4 ta’ Lulju 2019 mingħajr preġudizzju għall-obbligi tal-Istati Membri fir-rigward tal-limiti ta’ żmien għat-traspożizzjoni fil-liġi nazzjonali u d-dati tal-applikazzjoni tad-Direttivi stabbiliti fl-Anness II.
Ir-referenzi għad-Direttivi mħassra għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal din id-Direttiva u għandhom jinqraw f’konformità mat-tabella ta’ korrelazzjoni fl-Anness III.
Artikolu 22
Dħul fis-seħħ
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 5(1), Artikolu 6(1), Artikolu 6(1) sa (3), Artikolu 8(8), Artikolu 9(1) u Artikolu 17 għandhom japplikaw mill-4 ta’ Lulju 2015.
Artikolu 23
Indirizzati
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Strasburgu, is-16 ta’ April 2014.