ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 23. září 2013
o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU
(2013/488/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 240 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/937/EU ze dne 1. prosince 2009, kterým se přijímá její jednací řád (1), a zejména na článek 24 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Aby bylo možno rozvíjet aktivity Rady ve všech oblastech, které vyžadují nakládání s utajovanými informacemi, je vhodné zavést komplexní bezpečnostní systém ochrany utajovaných informací vztahující se na Radu, její generální sekretariát a členské státy.
(2)
Toto rozhodnutí by se mělo uplatňovat v případech, kdy Rada, její přípravné orgány a generální sekretariát Rady nakládají s utajovanými informacemi EU.
(3)
V souladu s vnitrostátními právními předpisy a v míře nezbytné pro fungování Rady by členské státy měly dodržovat toto rozhodnutí v případech, kdy jejich příslušné orgány, pracovníci nebo dodavatelé nakládají s utajovanými informacemi EU, aby měl každý jistotu, že utajovaným informacím EU je poskytována rovnocenná úroveň ochrany.
(4)
Rada, Komise a Evropská služba pro vnější činnosti (ESVČ) se zavázaly k uplatňování rovnocenných bezpečnostních standardů pro ochranu utajovaných informací EU.
(5)
Rada zdůrazňuje, že je důležité, aby se Evropský parlament a další orgány, instituce nebo jiné subjekty Unie případně připojily k uplatňování zásad, standardů a pravidel pro ochranu utajovaných informací, které jsou nezbytné pro ochranu zájmů Unie a jejích členských států.
(6)
Rada by měla stanovit vhodný rámec pro případné sdílení utajovaných informací EU v držení Rady s dalšími orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie, a to v souladu s tímto rozhodnutím a platnými interinstitucionálními ujednáními.
(7)
Základní zásady a minimální standardy stanovené tímto rozhodnutím pro ochranu utajovaných informací EU by měly v rámci své vnitřní organizace uplatňovat instituce a agentury Unie zřízené podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), Europol a Eurojust, je-li tak stanoveno v aktu, jímž jsou zřízeny.
(8)
Bezpečnostní pravidla na ochranu utajovaných informací EU přijatá Radou by měla být uplatňována v rámci operací pro řešení krizí zřízených podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii a jejich pracovníky, je-li tak stanoveno v aktu Rady, jímž jsou tyto operace zřízeny.
(9)
Bezpečnostní pravidla na ochranu utajovaných informací EU přijatá Radou by měli uplatňovat zvláštní zástupci EU a členové jejich týmů, je-li tak stanoveno v příslušném aktu Rady.
(10)
Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny články 15 a 16 Smlouvy o fungování Evropské unie a jejich prováděcí akty.
(11)
Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny platné postupy členských států v oblasti informování jejich národních parlamentů o činnostech Unie.
(12)
Aby bylo uplatňování bezpečnostních pravidel na ochranu utajovaných informací EU zajištěno včas se zřetelem k přistoupení Chorvatska k Evropské unii, mělo by toto rozhodnutí vstoupit v platnost dnem vyhlášení,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účel, oblast působnosti a definice
1. Toto rozhodnutí stanoví základní zásady a minimální bezpečnostní standardy pro ochranu utajovaných informací EU.
2. Tyto základní zásady a minimální standardy jsou použitelné pro Radu a generální sekretariát Rady a dodržují je členské státy v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy tak, aby měl každý jistotu, že utajovaným informacím EU je poskytována rovnocenná úroveň ochrany.
3. Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí definice uvedené v dodatku A.
Článek 2
Definice utajovaných informací EU, stupně utajení a označení
1. „Utajovanými informacemi EU“ se rozumějí jakékoli informace nebo materiály označené stupněm utajení EU, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo různou měrou poškodit zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států.
2. Utajované informace EU jsou utajovány jedním z následujících stupňů utajení:
a)
TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo vést k mimořádně závažnému poškození podstatných zájmů Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
b)
SECRET UE / EU SECRET: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo závažně poškodit podstatné zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
c)
CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo poškodit podstatné zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
d)
RESTREINT UE / EU RESTRICTED: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo být nevýhodné pro zájmy Unie nebo jednoho či více členských států.
3. Utajované informace EU jsou označeny stupněm utajení podle odstavce 2. Mohou nést doplňující označení uvádějící oblast činnosti, k níž se vztahují, identifikující původce, omezující distribuci či použití nebo uvádějící informace o způsobilosti k předání.
Článek 3
Pravidla stanovování stupňů utajení
1. Příslušné orgány zajistí odpovídající utajení utajovaných informací EU, jejich jasné označení jako utajované informace a zachování stupně utajení pouze po nezbytnou dobu.
2. Bez předchozího písemného souhlasu původce nelze snížit ani zrušit stupeň utajení utajovaných informací EU a ani nelze změnit či zrušit žádné z označení uvedených v čl. 2 odst. 3.
3. Rada schválí bezpečnostní politiku pro vytváření utajovaných informací EU, která zahrnuje praktickou příručku pro stanovování stupňů utajení.
Článek 4
Ochrana utajovaných informací
1. Ochrana utajovaných informací EU se řídí tímto rozhodnutím.
2. Držitel jakékoli utajované informace EU je odpovědný za její ochranu v souladu s tímto rozhodnutím.
3. Pokud členské státy poskytnou v rámci struktur či sítí Unie utajované informace označené vnitrostátním stupněm utajení, Rada a generální sekretariát Rady tyto informace chrání v souladu s požadavky na ochranu utajovaných informací EU na odpovídající úrovni podle srovnávací tabulky stupňů utajení uvedené v dodatku B.
4. Soubor shromážděných utajovaných informací EU může být důvodem pro úroveň ochrany odpovídající vyššímu stupni utajení než v případě jednotlivých složek takového souboru.
Článek 5
Řízení bezpečnostních rizik
1. Bezpečnostní rizika související s utajovanými informacemi EU jsou řízena jako proces. Tento proces je zaměřen na určení známých bezpečnostních rizik, na stanovení bezpečnostních opatření ke snížení těchto rizik na přijatelnou úroveň v souladu se základními zásadami a minimálními standardy stanovenými tímto rozhodnutím a na uplatňování těchto opatření v souladu s koncepcí hloubkové ochrany podle dodatku A. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje.
2. Bezpečnostní opatření na ochranu utajovaných informací EU během celého jejich životního cyklu musí být přiměřená zejména stupni utajení, podobě a objemu informací nebo materiálů, umístění a konstrukci zařízení, v nichž jsou utajované informace EU uloženy, a na místě vyhodnocené hrozbě škodlivých nebo trestných činností, včetně vyzvědačství, sabotáže nebo terorismu.
3. V pohotovostních plánech se zohlední potřeba chránit utajované informace EU v mimořádných situacích s cílem předejít neoprávněnému přístupu, vyzrazení nebo ztrátě integrity či dostupnosti.
4. Plány zajištění kontinuity provozu zahrnují preventivní a nápravná opatření, která minimalizují dopad velkých selhání nebo incidentů na nakládání s utajovanými informacemi EU a na ukládání těchto informací.
Článek 6
Provádění tohoto rozhodnutí
1. V případě potřeby Rada na doporučení Bezpečnostního výboru schválí bezpečnostní politiky, kterými se stanoví prováděcí opatření k tomuto rozhodnutí.
2. Bezpečnostní výbor může na své úrovni schválit bezpečnostní pokyny, které doplní nebo podpoří toto rozhodnutí a veškeré bezpečnostní politiky schválené Radou.
Článek 7
Personální bezpečnost
1. Personální bezpečností se rozumí uplatňování opatření, jež zajistí, že přístup k utajovaným informacím EU je umožněn pouze osobám, které:
-
potřebují znát utajované informace,
-
jsou případně bezpečnostně prověřeny pro odpovídající stupeň utajení a
-
byly poučeny o svých povinnostech.
2. Bezpečnostní prověrka slouží k tomu, aby určila, zda může být určitá osoba s přihlédnutím ke své loajalitě, důvěryhodnosti a spolehlivosti oprávněna k přístupu k utajovaným informacím EU.
3. Všechny osoby v generálním sekretariátu Rady, jejichž povinnosti vyžadují, aby měly přístup k utajovaným informacím EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším nebo s nimi nakládaly, musí být před umožněním přístupu k takovým utajovaným informacím EU bezpečnostně prověřeny pro odpovídající stupeň utajení. Tyto osoby musí obdržet od orgánu generálního sekretariátu Rady oprávněného ke jmenování oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU až do konkrétního stupně utajení a do konkrétního data.
4. Pracovníci členských států uvedení v čl. 15 odst. 3, jejichž povinnosti mohou vyžadovat přístup k utajovaným informacím EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, musí být před umožněním přístupu k takovým utajovaným informacím EU bezpečnostně prověřeni pro odpovídající stupeň utajení nebo musí být jinak řádně oprávněni z titulu své funkce v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
5. Všechny osoby musí být před tím, než jim bude umožněn přístupu k utajovaným informacím EU, a poté v pravidelných intervalech poučeny o svých povinnostech souvisejících s ochranou utajovaných informací EU v souladu s tímto rozhodnutím; uvedené osoby tuto skutečnost potvrdí.
6. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze I.
Článek 8
Fyzická bezpečnost
1. Fyzickou bezpečností se rozumí uplatňování fyzických a technických ochranných opatření s cílem předejít neoprávněnému přístupu k utajovaným informacím EU.
2. Opatření fyzické bezpečnosti mají znemožnit neoprávněný nebo násilný vstup útočníka, odradit od neoprávněné činnosti a takové činnosti zabránit a odhalit ji a umožnit rozdělení členů personálu, pokud jde o přístup k utajovaným informacím EU, v souladu se zásadou potřeby znát utajované informace. Tato opatření se stanoví na základě procesu řízení rizik.
3. Opatření fyzické bezpečnosti je třeba zavést pro všechny areály, budovy, kanceláře, místnosti a další prostory, v nichž se nakládá s utajovanými informacemi EU nebo v nichž jsou takové informace ukládány, včetně prostor, v nichž jsou umístěny komunikační a informační systémy podle čl. 10 odst. 2.
4. Prostory, v nichž jsou ukládány utajované informace EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, je třeba zřídit jako zabezpečené oblasti v souladu s přílohou II a musí je schválit příslušný bezpečnostní orgán.
5. Na ochranu utajovaných informací EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším se použijí pouze schválené prostředky nebo zařízení.
6. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze II.
Článek 9
Správa utajovaných informací
1. Správou utajovaných informací se rozumí uplatňování administrativních opatření, která slouží ke kontrole utajovaných informací EU během celého jejich životního cyklu a doplňují opatření stanovená v článcích 7, 8 a 10, a pomáhají tak zabránit úmyslnému či neúmyslnému ohrožení či ztrátě takových informací a odhalovat takové ohrožení nebo ztrátu informací. Tato opatření se týkají zejména vytváření, evidence, kopírování, překladů, snížení nebo zrušení stupně utajení, přenášení a ničení utajovaných informací EU.
2. Informace stupně utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyššího je třeba po jejich obdržení a před jejich distribucí z bezpečnostních důvodů zaevidovat. Příslušné orgány generálního sekretariátu Rady a členských států zřídí za tímto účelem systém registrů. Informace se stupněm utajení TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET musí být zaevidovány v určených registrech.
3. Útvary a prostory, v nichž se nakládá s utajovanými informacemi EU nebo v nichž jsou takové informace ukládány, podléhají pravidelné inspekci prováděné příslušným bezpečnostním orgánem.
4. Mimo fyzicky chráněné oblasti se utajované informace EU mezi jednotlivými útvary a prostory přenášejí tímto způsobem:
a)
utajované informace EU se obecně přenášejí elektronicky při zajištění ochrany kryptografickými prostředky schválenými v souladu s čl. 10 odst. 6;
b)
pokud přenos není uskutečňován způsobem uvedeným v písmeni a), přenášejí se utajované informace EU:
i)
na elektronických nosičích informací (jako například USB paměti, kompaktní disky, pevné disky), které jsou chráněny kryptografickými prostředky schválenými v souladu s čl. 10 odst. 6, nebo
ii)
ve všech ostatních případech podle pokynů stanovených příslušným bezpečnostním orgánem v souladu s příslušnými ochrannými opatřeními stanovenými v příloze III.
5. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v přílohách III a IV.
Článek 10
Ochrana utajovaných informací EU, s nimiž se nakládá v komunikačních a informačních systémech
1. Zabezpečení informací v oblasti komunikačních a informačních systémů představuje jistotu, že takové systémy ochrání informace, s nimiž nakládají a že budou fungovat správně, když jsou zapotřebí, pod dohledem oprávněných uživatelů. Účinné zabezpečení informací zajišťuje příslušnou míru důvěrnosti, integrity, dostupnosti, nepopiratelnosti a autenticity informací. Zabezpečení informací je založeno na procesu řízení rizik.
2. Komunikačním a informačním systémem se rozumí jakýkoli systém, který umožňuje nakládat s informacemi v elektronické podobě. Komunikační a informační systém zahrnuje všechna aktiva nezbytná k jeho fungování, včetně infrastruktury, organizace, personálu a informačních zdrojů. Toto rozhodnutí se použije na komunikační a informační systémy, v nichž se nakládá s utajovanými informacemi EU.
3. V komunikačních a informačních systémech se nakládá s utajovanými informacemi EU v souladu s koncepcí zabezpečení informací.
4. Veškeré komunikační a informační systémy podléhají akreditačnímu řízení. Cílem akreditace je získat jistotu, že byla provedena veškerá vhodná bezpečnostní opatření a že byla dosažena dostatečná úroveň ochrany utajovaných informací EU a komunikačních a informačních systémů v souladu s tímto rozhodnutím. Rozhodnutí o akreditaci stanoví nejvyšší stupeň utajení informací, s nimiž lze v daném systému nakládat, a příslušné podmínky.
5. Komunikační a informační systémy nakládající s informacemi se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším jsou chráněny bezpečnostními opatřeními proti ohrožení dotyčných informací kompromitujícím elektromagnetickým vyzařováním („bezpečnostní opatření TEMPEST“). Tato bezpečnostní opatření jsou přiměřená riziku zneužití a stupni utajení daných informací.
6. Pokud je ochrana utajovaných informací EU zajišťována kryptografickými prostředky, tyto prostředky se schvalují tímto způsobem:
a)
Důvěrnost informací se stupněm utajení SECRET UE / EU SECRET a vyšším je chráněna kryptografickými prostředky schválenými Radou jakožto schvalovacím orgánem pro kryptografickou ochranu na základě doporučení Bezpečnostního výboru.
b)
Důvěrnost informací se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo RESTREINT UE / EU RESTRICTED je chráněna kryptografickými prostředky schválenými generálním tajemníkem Rady (dále jen „generální tajemník“) jakožto schvalovacím orgánem pro kryptografickou ochranu na základě doporučení Bezpečnostního výboru.
Aniž je dotčeno písmeno b) může být důvěrnost utajovaných informací EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo RESTREINT UE / EU RESTRICTED v rámci vnitrostátních systémů členských států chráněna kryptografickými prostředky schválenými schvalovacím orgánem pro kryptografickou ochranu daného členského státu.
7. Během elektronického přenosu utajovaných informací EU se použijí schválené kryptografické prostředky. Bez ohledu na tento požadavek se za mimořádných okolností nebo v případě zvláštních technických konfigurací mohou použít zvláštní postupy, jak je uvedeno v příloze IV.
8. Příslušné orgány generálního sekretariátu Rady a členských států zřídí v souvislosti se zabezpečením informací tyto orgány:
a)
orgán pro zabezpečení informací;
b)
orgán TEMPEST;
c)
schvalovací orgán pro kryptografickou ochranu;
d)
orgán pro distribuci kryptografických materiálů.
9. Příslušné orgány generálního sekretariátu Rady a členských států zřídí pro každý systém:
a)
orgán pro bezpečnostní akreditaci;
b)
provozní orgán pro zabezpečení informací.
10. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze IV.
Článek 11
Průmyslová bezpečnost
1. Průmyslovou bezpečností se rozumí uplatňování opatření k zajištění ochrany utajovaných informací EU ze strany dodavatelů nebo subdodavatelů během jednání před uzavřením utajovaných smluv a během celého životního cyklu utajovaných smluv. Tyto smlouvy nesmí umožnit přístup k informacím se stupněm utajení TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET.
2. Generální sekretariát Rady může na základě smlouvy pověřit plněním úkolů, které zahrnují nebo vyžadují přístup k utajovaným informacím EU nebo nakládání s nimi či jejich ukládání, průmyslové nebo jiné subjekty registrované v členském státě nebo ve třetím státě, který uzavřel dohodu nebo správní ujednání podle čl. 13 odst. 2 písm. a) nebo b).
3. Generální sekretariát Rady jakožto zadavatel zajistí, aby při zadávání zakázek na základě utajovaných smluv průmyslovým nebo jiným subjektům byly dodržovány minimální standardy průmyslové bezpečnosti, které jsou stanoveny tímto rozhodnutím a na něž dotyčná smlouva odkazuje.
4. Vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný orgán každého členského státu zajistí v rozsahu daném vnitrostátními právními předpisy, aby dodavatelé a subdodavatelé registrovaní na jejich území přijali všechna vhodná opatření na ochranu utajovaných informací EU během jednání před uzavřením smluv a při plnění utajované smlouvy.
5. Vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán každého členského státu zajistí v souladu s vnitrostátními právními předpisy, aby dodavatelé a subdodavatelé registrovaní v příslušném členském státě a účastnící se zakázek na základě utajovaných smluv nebo utajovaných subdodavatelských smluv, které vyžadují přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE / EU SECRET v jejich prostorách, buď při plnění takových smluv, nebo před jejich uzavřením, byli držiteli osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení pro požadovaný stupeň utajení.
6. Pracovníkům dodavatele či subdodavatele, kteří pro plnění utajované smlouvy potřebují přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE / EU SECRET, vydá příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán osvědčení o bezpečnostní prověrce personálu v souladu s vnitrostátními právními předpisy a s minimálními standardy stanovenými v příloze I.
7. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze V.
Článek 12
Sdílení utajovaných informací EU
1. Rada stanoví podmínky, za nichž může sdílet utajované informace EU, které má ve svém držení, s dalšími institucemi, orgány nebo jinými subjekty Unie. Za tímto účelem je možné zavést vhodný rámec, mimo jiné i uzavřením interinstitucionálních dohod či jiných ujednání, pokud je to k uvedenému účelu nezbytné.
2. Jakýkoli takový rámec zajistí, aby utajovaným informacím EU byla poskytnuta ochrana odpovídající jejich stupni utajení a v souladu se základními zásadami a minimálními standardy, které musí být rovnocenné zásadám a standardům stanoveným v tomto rozhodnutí.
Článek 13
Výměna utajovaných informací se třetími státy a mezinárodními organizacemi
1. Pokud Rada určí, že je třeba přistoupit k výměně utajovaných informací EU s některým třetím státem nebo mezinárodní organizací, vytvoří se za tím účelem příslušný rámec.
2. S cílem vytvořit tento rámec a stanovit vzájemně uplatňovaná pravidla pro ochranu vyměňovaných utajovaných informací:
a)
Unie uzavře se třetími státy nebo mezinárodními organizacemi dohody o bezpečnostních postupech pro výměnu a ochranu utajovaných informací (dále jen „dohody o bezpečnosti informací“) nebo
b)
generální tajemník Rady může jménem generálního sekretariátu Rady uzavřít správní ujednání v souladu s bodem 17 přílohy VI, pokud stupeň utajení poskytovaných utajovaných informací EU není zpravidla vyšší než RESTREINT UE / EU RESTRICTED.
3. Dohody o bezpečnosti informací nebo správní ujednání podle odstavce 2 musí obsahovat ustanovení, která zaručí, že třetí státy nebo mezinárodní organizace, obdrží-li utajované informace EU, zajistí ochranu těchto informací odpovídající jejich stupni utajení a v souladu s minimálními standardy, které nejsou méně přísné než minimální standardy stanovené tímto rozhodnutím.
4. Rozhodnutí o poskytnutí utajovaných informací EU, jejichž původcem je Rada, třetímu státu nebo mezinárodní organizaci přijímá Rada případ od případu s ohledem na povahu a obsah těchto informací, na potřebu příjemce znát utajované informace a na míru prospěchu pro Unii. Není-li Rada původcem utajovaných informací, které mají být poskytnuty, generální sekretariát Rady nejdříve získá pro poskytnutí informací písemný souhlas původce. Nelze-li původce zjistit, převezme jeho odpovědnost Rada.
5. Za účelem ověření účinnosti zavedených bezpečnostních opatření ve třetím státě nebo mezinárodní organizaci zajišťujících ochranu poskytovaných nebo vyměňovaných utajovaných informací EU se vykonají hodnotící návštěvy.
6. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze VI.
Článek 14
Narušení bezpečnosti a ohrožení utajovaných informací EU
1. K narušení bezpečnosti dochází v důsledku jednání nebo opomenutí určité osoby v rozporu s bezpečnostními pravidly stanovenými tímto rozhodnutím.
2. K ohrožení utajovaných informací EU dochází, pokud byly tyto informace v důsledku narušení bezpečnosti zcela nebo zčásti zpřístupněny neoprávněným osobám.
3. Jakékoli narušení bezpečnosti nebo podezření na něj se neprodleně oznámí příslušnému bezpečnostnímu orgánu.
4. Je-li známo nebo existují-li oprávněné důvody domnívat se, že došlo k ohrožení či ztrátě utajovaných informací EU, přijme vnitrostátní bezpečnostní orgán nebo jiný příslušný orgán v souladu s příslušnými právními předpisy veškerá vhodná opatření s cílem:
a)
informovat původce;
b)
zajistit, aby za účelem zjištění faktů byla událost vyšetřena pracovníky, kteří nejsou za dané narušení bezpečnosti bezprostředně odpovědni;
c)
posoudit možnou škodu z hlediska zájmů Unie a členských států;
d)
přijmout vhodná opatření, která zabrání opakování události, a
e)
oznámit přijatá opatření příslušným orgánům.
5. Vůči kterékoli osobě, která je odpovědná za porušení bezpečnostních pravidel stanovených tímto rozhodnutím, mohou být přijata disciplinární opatření v souladu s příslušnými pravidly a předpisy. Vůči kterékoli osobě, která je odpovědná za ohrožení či ztrátu utajovaných informací EU, se přijmou disciplinární opatření nebo právní kroky v souladu s příslušnými právními předpisy.
Článek 15
Odpovědnost za provádění
1. Rada přijme veškerá nezbytná opatření, aby zajistila jednotné uplatňování tohoto rozhodnutí.
2. Generální tajemník Rady přijme veškerá nezbytná opatření, aby zajistil, že při nakládání s utajovanými informacemi EU nebo s jinými utajovanými informacemi nebo při jejich ukládání bude v prostorách využívaných Radou a v generálním sekretariátu Rady uplatňováno toto rozhodnutí ze strany úředníků a ostatních zaměstnanců generálního sekretariátu Rady, pracovníků vyslaných ke generálnímu sekretariátu Rady a dodavatelů generálního sekretariátu Rady.
3. Členské státy přijmou v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy veškerá vhodná opatření, aby zajistily, že při nakládání s utajovanými informacemi EU nebo při jejich ukládání bude toto rozhodnutí dodržováno:
a)
pracovníky stálých zastoupení členských států při Evropské unii a členů jejich delegací, kteří se účastní zasedání Rady či jejích přípravných orgánů nebo jiných činností Rady;
b)
jinými pracovníky správních orgánů členských států, včetně pracovníků vyslaných k těmto orgánům, bez ohledu na to, zda působí na území členských států nebo v zahraničí;
c)
jinými osobami v členských státech, které jsou k přístupu k utajovaným informacím EU řádně oprávněny z titulu své funkce, a
d)
dodavateli členských států, ať již působí na území členských států nebo v zahraničí.
Článek 16
Organizace bezpečnosti v rámci Rady
1. V rámci své úlohy při zajišťování jednotného uplatňování tohoto rozhodnutí Rada schválí:
a)
dohody uvedené v čl. 13 odst. 2 písm. a);
b)
rozhodnutí opravňující k poskytnutí utajovaných informací EU, jejichž původcem nebo držitelem je Rada, třetím státům a mezinárodním organizacím nebo rozhodnutí o poskytnutí takového souhlasu, a to v souladu se zásadou souhlasu původce;
c)
roční program hodnotících návštěv doporučený Bezpečnostním výborem, zahrnující hodnotící návštěvy služeb a prostor členských států, institucí, agentur a útvarů Unie, na něž se vztahuje toto rozhodnutí nebo jeho zásady, a hodnotící návštěvy třetích států a mezinárodních organizací za účelem ověření účinnosti opatření zavedených na ochranu utajovaných informací EU, a
d)
bezpečnostní politiky podle čl. 6 odst. 1.
2. Bezpečnostním orgánem generálního sekretariátu Rady je generální tajemník Rady. Generální tajemník Rady v této funkci:
a)
provádí bezpečnostní politiku Rady a její přezkum;
b)
koordinuje s vnitrostátními bezpečnostními orgány členských států veškeré bezpečnostní otázky týkající se ochrany utajovaných informací souvisejících s činností Rady;
c)
vydává úředníkům a ostatním zaměstnancům generálního sekretariátu Rady, jakož i vyslaným národním odborníkům oprávnění k přístupu k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším v souladu s čl. 7 odst. 3;
d)
podle potřeby nařizuje vyšetřování jakéhokoli faktického nebo možného ohrožení či ztráty utajovaných informací, jejichž držitelem nebo původcem je Rada, nebo v případě podezření z ohrožení či ztráty takových informací a žádá příslušné bezpečnostní orgány o spolupráci při tomto vyšetřování;
e)
provádí pravidelné kontroly bezpečnostních opatření na ochranu utajovaných informací v prostorách generálního sekretariátu Rady;
f)
provádí pravidelné návštěvy za účelem hodnocení bezpečnostních opatření na ochranu utajovaných informací EU v institucích, agenturách a útvarech Unie, na něž se vztahuje toto rozhodnutí nebo jeho zásady;
g)
ve spolupráci s příslušným vnitrostátním bezpečnostním orgánem a po dohodě s ním provádí pravidelná hodnocení bezpečnostních opatření na ochranu utajovaných informací EU v orgánech a prostorách členských států;
h)
zajišťuje v případě potřeby koordinaci bezpečnostních opatření s příslušnými orgány členských států, které odpovídají za ochranu utajovaných informací, a případně se třetími státy nebo mezinárodními organizacemi, mimo jiné s ohledem na povahu ohrožení bezpečnosti utajovaných informací EU a způsoby ochrany před tímto ohrožením, a
i)
uzavírá správní ujednání podle čl. 13 odst. 2 písm. b).
Při plnění těchto povinností je generálnímu tajemníkovi Rady nápomocna bezpečnostní kancelář generálního sekretariátu Rady.
3. Pro účely provádění čl. 15 odst. 3 by členské státy měly:
a)
určit vnitrostátní bezpečnostní orgán, jak je uvedeno v dodatku C, odpovědný za bezpečnostní opatření na ochranu utajovaných informací EU, aby:
i)
utajované informace EU v držení kteréhokoli vnitrostátního orgánu, veřejnoprávního či soukromoprávního, subjektu nebo agentury, na domácí půdě či v zahraničí, byly chráněny v souladu s tímto rozhodnutím,
ii)
bezpečnostní opatření na ochranu utajovaných informací EU byla pravidelně kontrolována či hodnocena,
iii)
všechny osoby, které jsou zaměstnány ve správních orgánech daného členského státu nebo dodavatelem a kterým může být umožněn přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, byly bezpečnostně prověřeny nebo jinak řádně oprávněny z titulu své funkce v souladu s vnitrostátními právními předpisy,
iv)
byly podle potřeby zavedeny bezpečnostní programy, aby se minimalizovalo riziko, že utajované informace EU budou ohroženy či ztraceny,
v)
bezpečnostní otázky týkající se ochrany utajovaných informací EU byly koordinovány s ostatními příslušnými bezpečnostními orgány, včetně orgánů uvedených v tomto rozhodnutí, a
vi)
byly vyřízeny příslušné žádosti o provedení bezpečnostní prověrky podané zejména ze strany institucí, agentur a útvarů a operací Unie zřízených podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii, jakož i ze strany zvláštních zástupců EU a členů jejich týmů, na něž se vztahuje toto rozhodnutí nebo jeho zásady;
b)
zajistit, aby příslušné orgány poskytovaly informace a poradenství svým vládám a jejich prostřednictvím Radě o povaze ohrožení bezpečnosti utajovaných informací EU a o způsobech ochrany před tímto ohrožením.
Článek 17
Bezpečnostní výbor
1. Zřizuje se Bezpečnostní výbor. Tento výbor přezkoumává a posuzuje veškeré bezpečnostní otázky v oblasti působnosti tohoto rozhodnutí a podle potřeby poskytuje doporučení Radě.
2. Bezpečnostní výbor se skládá ze zástupců vnitrostátních bezpečnostních orgánů členských států a jeho zasedání se účastní zástupce Komise a ESVČ. Předsedá mu generální tajemník Rady nebo osoba pověřená jej zastupovat. Bezpečností výbor se schází podle pokynů Rady nebo na žádost generálního tajemníka Rady či některého vnitrostátního bezpečnostního orgánu.
Zástupci institucí, agentur a útvarů Unie, na něž se vztahuje toto rozhodnutí nebo jeho zásady, mohou být přizváni k účasti na zasedání, jestliže se jich týkají projednávané otázky.
3. Bezpečnostní výbor organizuje svou činnost tak, aby mohl poskytovat doporučení týkající se určitých oblastí bezpečnosti. Zřídí odbornou podskupinu pro otázky zabezpečení informací a podle potřeby další odborné podskupiny. Pro tyto odborné podskupiny vypracuje statut a ty mu následně předkládají zprávy o své činnosti, případně doporučení určená Radě.
Článek 18
Nahrazení předchozích rozhodnutí
1. Tímto rozhodnutím se zrušuje a nahrazuje rozhodnutí Rady 2011/292/EU (2).
2. Veškeré utajované informace EU podle rozhodnutí Rady 2001/264/ES (3) a rozhodnutí 2011/292/EU jsou nadále chráněny v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto rozhodnutí.
Článek 19
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 23. září 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
tat-23 ta’ Settembru 2013
dwar ir-regoli tas-sigurtà għall-protezzjoni ta’ informazzjoni klassifikata tal-UE
(2013/488/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 240(3) tiegħu,
Wara li kkunsidra d-Deċiżjoni tal-Kunsill 2009/937/UE tal-1 ta’ Diċembru 2009 li tadotta r-Regoli ta’ Proċedura tal-Kunsill (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 24 tagħha,
Billi:
(1)
Sabiex ikunu żviluppati attivitajiet tal-Kunsill fl-oqsma kollha li jeħtieġu trattament ta’ informazzjoni klassifikata, huwa xieraq li tkun stabbilita sistema komprensiva ta’ sigurtà għall-protezzjoni ta’ informazzjoni klassifikata li tkopri lill-Kunsill, lis-Segretarjat Ġenerali tiegħu u lill-Istati Membri.
(2)
Din id-Deċiżjoni għandha tapplika fejn il-Kunsill, fil-korpi preparatorji tiegħu, u s-Segretarat Ġenerali tal-Kunsill (SĠK) jittrattaw informazzjoni klassifikata tal-UE (IKUE).
(3)
Skont il-liġijiet u r-regolamenti nazzjonali u safejn huwa meħtieġ għall-funzjonament tal-Kunsill, l-Istati Membri għandhom jirrispettaw din id-Deċiżjoni meta l-awtoritajiet, il-persunal jew il-kuntratturi kompetenti tagħhom jittrattaw IKUE, sabiex kull wieħed ikun jista’ jkun assigurat li jingħata livell ekwivalenti ta’ protezzjoni lill-IKUE.
(4)
Il-Kunsill, il-Kummissjoni u s-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (SEAE) huma impenjati li japplikaw standards ekwivalenti ta’ sigurtà għall-protezzjoni ta’ IKUE.
(5)
Il-Kunsill jissottolinja l-importanza li jiġu assoċjati, fejn xieraq, il-Parlament Ewropew u istituzzjonijiet, korpi, uffiċċji jew aġenziji oħra tal-Unjoni mal-prinċipji, l-istandards u r-regoli għall-protezzjoni ta’ informazzjoni klassifikata li huma meħtieġa sabiex jipproteġu l-interessi tal-Unjoni u tal-Istati Membri tagħha.
(6)
Il-Kunsill għandu jiddetermina l-qafas xieraq għall-kondiviżjoni tal-IKUE miżmuma mill-Kunsill ma’ istituzzjonijiet, korpi, uffiċċji jew aġenziji oħra tal-Unjoni, kif xieraq, skont din id-Deċiżjoni u l-arranġamenti interistituzzjonali fis-seħħ;
(7)
Il-korpi u l-aġenziji tal-Unjoni stabbiliti taħt it-Titolu V tal-Kapitolu 2 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE), Europol u Eurojust għandhom japplikaw, fil-kuntest tal-organizzazzjoni interna tagħhom, il-prinċipji bażiċi u l-istandards minimi stabbiliti f’din id-Deċiżjoni għall-protezzjoni ta’ IKUE, fejn hekk previst fl-att li jistabbilixxihom.
(8)
L-operazzjonijiet ta’ maniġġar ta’ kriżijiet stabbiliti taħt it-Titolu V tal-Kapitolu 2 tat-TUE u l-persunal tagħhom għandhom japplikaw ir-regoli ta’ sigurtà adottati mill-Kunsill għall-protezzjoni ta’ IKUE fejn dan huwa previst fl-att tal-Kunsill li jistabbilixxihom.
(9)
Ir-Rappreżentanti Speċjali tal-UE u l-membri tal-gruppi tagħhom għandhom japplikaw ir-regoli ta’ sigurtà adottati mill-Kunsill għall-protezzjoni ta’ IKUE fejn dan huwa previst fl-att tal-Kunsill li jistabbilixxihom.
(10)
Din id-Deċiżjoni tittieħed mingħajr preġudizzju għall-Artikoli 15 u 16 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) u għall-istrumenti li jimplimentawhom.
(11)
Din id-Deċiżjoni tittieħed mingħajr preġudizzju għall-prattika eżistenti fl-Istati Membri fir-rigward tal-infurmar lill-Parlamenti nazzjonali tagħhom dwar l-attivitajiet tal-Unjoni.
(12)
Sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni f’waqtha tar-regoli tas-sigurtà għall-protezzjoni ta’ IKUE fir-rigward tal-adeżjoni tar-Repubblika tal-Kroazja mal-Unjoni Ewropea, din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fid-data tal-pubblikazzjoni tagħha,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Għan, kamp ta’ applikazzjoni u definizzjonijiet
1. Din id-Deċiżjoni tistabbilixxi l-prinċipji bażiċi u l-istandards minimi ta’ sigurtà għall-protezzjoni tal-IKUE.
2. Dawn il-prinċipji bażiċi u l-istandards minimi għandhom japplikaw għall-Kunsill u s-SĠK u jiġu rispettati mill-Istati Membri skont il-liġijiet u r-regolamenti nazzjonali rispettivi tagħhom, sabiex kull wieħed minnhom ikun jista’ jiġi assigurat li jingħata livell ekwivalenti ta’ protezzjoni lill-IKUE.
3. Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, id-definizzjonijiet imniżżla fl-Appendiċi A għandhom japplikaw.
Artikolu 2
Definizzjoni ta’ IKUE, klassifikazzjonijiet u mmarkar ta’ sigurtà
1. “Informazzjoni klassifikata tal-UE” (IKUE) tfisser kwalunkwe informazzjoni jew materjal magħżul minn klassifikazzjoni ta’ sigurtà tal-UE, li l-iżvelar mhux awtorizzat tiegħu jista’ jikkawża gradi differenti ta’ preġudizzju għall-interessi tal-Unjoni Ewropea jew għal Stat Membru wieħed jew aktar.
2. L-IKUE għandha tkun klassifikata f’wieħed minn dawn il-livelli:
(a)
TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET: informazzjoni u materjal li l-iżvelar mhux awtorizzat tagħhom jista’ jikkaġuna preġudizzju eċċezzjonalment gravi għall-interessi essenzjali tal-Unjoni Ewropea jew ta’ Stat Membru wieħed jew aktar.
(b)
SECRET UE/EU SECRET: informazzjoni u materjal li l-iżvelar mhux awtorizzat tagħhom jista’ jikkaġuna dannu serju għall-interessi essenzjali tal-Unjoni Ewropea jew ta’ Stat Membru wieħed jew aktar.
(c)
CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL: informazzjoni u materjal li l-iżvelar mhux awtorizzat tagħhom jista’ jikkaġuna dannu għall-interessi essenzjali tal-Unjoni Ewropea jew ta’ Stat Membru wieħed jew aktar.
(d)
RESTREINT UE/EU RESTRICTED: informazzjoni u materjal li l-iżvelar mhux awtorizzat tagħhom jista’ jkun żvantaġġuż għall-interessi tal-Unjoni Ewropea jew ta’ Stat Membru wieħed jew aktar.
3. L-IKUE għandu jkollha marka ta’ klassifikazzjoni ta’ sigurtà skont il-paragrafu 2. Hija jista’ jkollha marki addizzjonali li juru l-qasam ta’ attività relatat magħha, jidentifikaw l-oriġinatur, jillimitaw id-distribuzzjoni, jirrestrinġu l-użu jew jindikaw ir-rilaxxabbiltà.
Artikolu 3
Ġestjoni ta’ klassifikazzjoni
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-IKUE hija klassifikata b’mod xieraq, identifikata b’mod ċar bħala informazzjoni klassifikata u żżomm il-livell ta’ klassifikazzjoni biss sakemm dan ikun meħtieġ.
2. L-IKUE m’għandhiex tiġi mnaqqsa fil-grad jew diklassifikata u l-immarkar imsemmi fl-Artikolu 2(3) lanqas m’għandu jiġi modifikat jew imneħħi mingħajr il-permess bil-miktub u minn qabel tal-oriġinatur.
3. Il-Kunsill għandu japprova politika ta’ sigurtà dwar il-ħolqien ta’ IKUE li għandha tinkludi gwida tal-klassifikazzjoni prattika.
Artikolu 4
Protezzjoni ta’ informazzjoni klassifikata
1. L-IKUE għandha tiġi protetta skont din id-Deċiżjoni.
2. Id-detentur ta’ kwalunkwe punt ta’ IKUE għandu jkun responsabbli għall-protezzjoni tiegħu skont din id-Deċiżjoni.
3. Fejn l-Istati Membri jintroduċu informazzjoni klassifikata li jkollha marka ta’ klassifikazzjoni ta’ sigurtà nazzjonali fi strutturi jew netwerks tal-Unjoni, il-Kunsill u s-SĠK għandu jipproteġi dik l-informazzjoni skont ir-rekwiżiti applikabbli għal IKUE fil-livell ekwivalenti kif stabbilit fit-tabella ta’ ekwivalenza ta’ klassifikazzjonijiet ta’ sigurtà li jinsabu fl-Appendiċi B.
4. Aggregat ta’ IKUE jista’ jeħtieġ livell ta’ protezzjoni li jikkorrispondi għal klassifikazzjoni ogħla minn dak tal-komponenti individwali tiegħu.
Artikolu 5
Ġestjoni tar-riskju għas-sigurtà
1. Ir-riskju għal IKUE għandu jiġi ġestit bħala proċess. Dan il-proċess għandu jimmira li jiddetermina riskji ta’ sigurtà magħrufin, jiddefinixxi miżuri ta’ sigurtà biex jitnaqqsu tali riskji għal livell aċċettabbli skont il-prinċipji bażiċi u l-istandards minimi mniżżla f’din id-Deċiżjoni u li japplika dawn il-miżuri f’konformità mal-kunċett ta’ difiża fil-fond. L-effettività ta’ tali miżuri għandha tiġi evalwata kontinwament.
2. Miżuri ta’ sigurtà biex tiġi protetta IKUE matul iċ-ċiklu ta’ ħajja kollu tagħha għandhom ikunu jaqblu b’mod partikolari mal-klassifikazzjoni ta’ sigurtà, il-forma u l-volum tal-informazzjoni jew il-materjal tagħha, il-lokazzjoni u l-kostruzzjoni ta’ bini jew oqsma li jospitaw IKUE u t-theddida vvalutata lokalment minn attivajiet malizzjużi u/jew kriminali, inkluż spjunaġġ, sabutaġġ u terroriżmu.
3. Pjanijiet ta’ kontinġenza għandhom jieħdu kont tal-ħtieġa li IKUE tiġi protetta f’sitwazzjonijiet ta’ emerġenza sabiex jiġi evitat aċċess mhux awtorizzat, żvelar jew telf ta’ integrità jew disponibbiltà.
4. Miżuri preventivi u ta’ rkupru biex jimminimizzaw l-impatt ta’ fallimenti jew inċidenti maġġuri fit-trattament u ħżin ta’ IKUE għandhom jiġu inklużi fi pjanijiet ta’ kontinwazzjoni kummerċjali.
Artikolu 6
Implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni
1. Fejn meħtieġ, il-Kunsill, fuq rakkomandazzjoni mill-Kumitat ta’ Sigurtà, għandu japprova linji politiċi ta’ sigurtà li jistabbilixxu miżuri għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
2. Il-Kumitat ta’ Sigurtà jista’ jaqbel fil-livell tiegħu dwar linji gwida ta’ sigurtà biex jissupplimenta jew jappoġġa din id-Deċiżjoni u kwalunkwe linji politiċi ta’ sigurtà approvati mill-Kunsill.
Artikolu 7
Sigurtà tal-persunal
1. Is-sigurtà tal-persunal hija l-applikazzjoni ta’ miżuri biex jiġi żgurat li l-aċċess għal IKUE jingħata biss lil individwi li jkunu:
-
fil-ħtieġa ta’ għarfien (need-to know);
-
ingħataw approvazzjoni ta’ sigurtà sal-livell rilevanti, fejn xieraq; u
-
ingħataw informazzjoni dwar ir-responsabbiltajiet tagħhom.
2. Il-proċeduri għal approvazzjoni ta’ sigurtà tal-persunal għandhom jitfasslu biex jiddeterminaw jekk individwu jistax ikun awtorizzat aċċess għal IKUE, b’kont meħud tal-lealtà, il-fiduċja u l-affidabbiltà tiegħu.
3. L-individwi kollha fis-SĠK li d-doveri tagħhom jitolbu li jkollhom aċċess għal jew jittrattaw IKUE klassifikata CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL jew ogħla għandhom jingħataw approvazzjoni ta’ sigurtà sal-livell rilevanti qabel ma jingħataw aċċess għal tali IKUE. Dawn l-individwi għandhom ikunu awtorizzati mill-Awtorità tal-Ħatra tas-SĠK biex ikollhom aċċess għall-IKUE sa livell speċifikat u sa data speċifikata.
4. Il-persunal tal-Istati Membri msemmi fl-Artikolu 15(3) li d-doveri tagħhom tiegħu jitolbu li jkollu aċċess għal IKUE klassifikata CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL jew ogħla għandu jingħata approvazzjoni ta’ sigurtà sal-livell rilevanti jew jiġi awtorizzat debitament b’mod ieħor bis-saħħa tal-funzjonijiet tiegħu, skont il-liġijiet u r-regolamenti nazzjonali, qabel ma jingħata aċċess għal tali IKUE.
5. Qabel ma jingħataw aċċess għal IKUE u f’intervalli regolari wara, l-individwi kollha għandhom jiġu infurmati bir-responsabbiltajiet tagħhom u jaċċettawhom biex jipproteġu IKUE skont din id-Deċiżjoni.
6. Dispożizzjonijiet għall-implimentazzjoni ta’ dan l-Artikolu huma stabbiliti fl-Anness I.
Artikolu 8
Sigurtà fiżika
1. Is-sigurtà fiżika hija l-applikazzjoni ta’ miżuri protettivi fiżiċi u tekniċi biex jiġi evitat aċċess mhux awtorizzat għal IKUE.
2. Miżuri ta’ sigurtà fiżika għandhom jkunu diżinjati sabiex jiċħdu d-dħul bil-moħbi jew furzat minn intruż, sabiex jkunu ta’ deterrent, jimpedixxu u jinnotaw azzjonijiet mhux awtorizzati u sabiex jippermettu għas-segregazzjoni ta’ persunal fl-aċċess tagħhom għal IKUE fuq bażi ta’ ħtieġa ta’ għarfien. Tali miżuri għandhom jiġu ddeterminati abbażi ta’ proċess ta’ ġestjoni ta’ riskju.
3. Miżuri ta’ sigurtà fiżika għandhom jitpoġġew fis-seħħ fil-bini, l-uffiċċji, il-kmamar u ż-żoni l-oħra kollha li fihom hija ttrattata jew maħżuna IKUE, inklużi żoni b’sistemi ta’ komunikazzjoni u informazzjoni kif definit fl-Artikolu 10(2).
4. Żoni li fihom tiġi ttrattata jew maħżuna IKUE klassifikata CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL jew ogħla għandhom jiġu stabbiliti bħala Żoni ta’ sigurtà skont l-Anness II u approvati mill-awtorità ta’ sigurtà kompetenti.
5. Tagħmir jew apparat approvat biss għandu jintuża biex tiġi protetta l-IKUE fil-livell CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL jew ogħla.
6. Dispożizzjonijiet għall-implimentazzjoni ta’ dan l-Artikolu huma stabbiliti fl-Anness II.
Artikolu 9
Ġestjoni ta’ informazzjoni klassifikata
1. Il-ġestjoni ta’ informazzjoni klassifikata hija l-applikazzjoni ta’ miżuri amministrattivi għall-ikkontrollar ta’ IKUE matul iċ-ċiklu ta’ ħajja kollu tagħha sabiex jiġu ssupplimentati l-miżuri previsti fl-Artikoli 7, 8 u 10 u b’hekk jgħinu biex il-kompromess jew it-telf intenzjonat jew aċċidentali ta’ tali informazzjoni jiġi impedut u mikxuf. Tali miżuri jirrelataw b’mod partikolari għall-ħolqien, ir-reġistrazzjoni, l-ikkuppjar, it-traduzzjoni, it-tnaqqis fil-grad, id-deklassifikazzjoni, il-ġarr u l-qerda ta’ IKUE.
2. Informazzjoni klassifikata CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL jew ogħla għandha tiġi rreġistrata għal finijiet ta’ sigurtà qabel id-distribuzzjoni u malli tiġi rċevuta. L-awtoritajiet kompetenti tas-SĠK u tal-Istati Membri għandhom jistabbilixxu sistema ta’ reġistrar għal dan il-għan. Informazzjoni klassifikata TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET għandha tiġi rreġistrata f’reġistri magħżulin.
3. Servizzi u uffiċċji fejn tiġi ttrattata jew maħżuna IKUE għandhom ikunu soġġetti għal spezzjoni regolari mill-awtorità ta’ sigurtà kompetenti.
4. IKUE għandha tintbagħat bejn servizzi u bini li mhumiex f’żoni protetti fiżikament kif ġej:
(a)
bħala regola ġenerali, IKUE għandha tiġi trasmessa b’mezzi elettroniċi protetti bi prodotti kriptografiċi approvati skont l-Artikolu 10(6);
(b)
meta ma jintużawx il-mezzi msemmija fil-punt (a), l-IKUE għandha tinġarr jew:
(i)
b’mezzi elettroniċi (pereżempju USB sticks, CDs, hard drives) protetti bi prodotti kriptografiċi approvati skont l-Artikolu 10(6); jew
(ii)
fil-każijiet l-oħra kollha, kif preskritt mill-awtorità ta’ sigurtà kompetenti skont il-miżuri protettivi rilevanti stabbiliti fl-Anness III.
5. Dispożizzjonijiet għall-implimentazzjoni ta’ dan l-Artikolu huma mniżżlin fl-Annessi III u IV.
Artikolu 10
Protezzjoni ta’ IKUE ttrattata f’sistemi ta’ komunikazzjoni u informazzjoni
1. L-Assigurazzjoni ta’ Informazzjoni (AI) fil-qasam tas-sistemi ta’ komunikazzjoni u informazzjoni hija l-fiduċja li tali sistemi jipproteġu l-informazzjoni li huma jittrattaw u ser jiffunzjonaw kif meħtieġ, meta meħtieġ, taħt il-kontroll tal-utenti leġittimi. AI effettiva għandha tiżgura livelli adegwati ta’ kunfidenzjalità, integrità, disponibbiltà, non-rifjut u awtentiċità. L-AI għandha tkun ibbażata fuq proċess ta’ ġestjoni tar-riskju.
2. “Sistema ta’ Komunikazzjoni u Informazzjoni” (SKI) tfisser kwalunkwe sistema li tippermetti t-trattament ta’ informazzjoni f’forma elettronika. SKI għandha tkopri l-assi kollha meħtieġa biex hija topera, inkluż l-infrastruttura, l-organizzazzjoni, il-persunal u r-riżorsi ta’ informazzjoni. Din id-Deċiżjoni għandha tapplika għal SKI li tittratta IKUE.
3. Is-SKI għandha tittratta IKUE skont il-kunċett tal-AI.
4. Is-SKI kollha għandhom jgħaddu minn proċess ta’ akkreditament. L-akkreditament għandu jimmira li jikseb assigurazzjoni li l-miżuri kollha xierqa ta’ sigurtà jkunu ġew implimentati u li jkun intlaħaq livell suffiċjenti ta’ protezzjoni tal-IKUE u tas-SKI skont din id-Deċiżjoni. Id-dikjarazzjonii ta’ akkreditament għandha tiddetermina l-livell massimu ta’ klassifikazzjoni tal-informazzjoni li tista’ tiġi ttrattat fi SKI kif ukoll it-termini u l-kondizzjonijiet korrispondenti.
5. Għandhom jiġu implimentati miżuri ta’ sigurtà għall-protezzjoni tas-SKI li tittratta informazzjoni klassifikata CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL u ogħla kontra l-kompromess ta’ tali informazzjoni permezz ta’ sinjali elettromanjetiċi mhux intenzjonali (“miżuri ta’ sigurtà TEMPEST”). Tali miżuri ta’ sigurtà għandhom ikunu proporzjonati mar-riskju tal-isfruttament u l-livell ta’ klassifikazzjoni tal-informazzjoni.
6. Fejn il-protezzjoni ta’ IKUE tingħata bi prodotti kriptografiċi, tali prodotti għandhom ikunu approvati kif ġej:
(a)
il-kunfidenzjalità ta’ informazzjoni klassifikata SECRET UE/EU SECRET u ogħla għandha tkun protetta bi prodotti kriptografiċi approvati mill-Kunsill bħala Awtorità ta’ Approvazzjoni Kripto (AAK) wara rakkomandazzjoni tal-Kumitat ta’ Sigurtà.
(b)
il-kunfidenzjalità ta’ informazzjoni klassifikata CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL jew RESTREINT UE/EU RESTRICTED għandha tkun protetta bi prodotti kriptografiċi approvati mis-Segretarju Ġenerali tal-Kunsill (“is-Segretarju Ġenerali”) bħala AAK, wara rakkomandazzjoni mill-Kumitat ta’ Sigurtà.
Minkejja l-punt (b), fis-sistemi nazzjonali tal-Istati Membri, il-kunfidenzjalità ta’ IKUE klassifikata CONDIENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL jew RESTRIENT UE/EU RESTRICTED tista’ tiġi protetta bi prodotti kriptografiċi approvati mill-AAK (Awtorità ta’ Approvazzjoni Kripto) ta’ Stat Membru.
7. Matul it-trasmissjoni ta’ IKUE b’mezzi elettroniċi, għandhom jintużaw prodotti kriptografiċi approvati. Minkejja dan ir-rekwiżit, proċeduri speċifiċi jistgħu jiġu applikati taħt ċirkostanzi ta’ emerġenza jew konfigurazzjonijiet tekniċi speċifiċi kif speċifikat fl-Anness IV.
8. L-awtoritajiet kompetenti tas-SĠK u tal-Istati Membri rispettivament għandhom jistabbilixxu l-funzjonijiet AI li ġejjin:
(a)
Awtorità AI (AAI);
(b)
Awtorità TEMPEST (AT);
(c)
Awtorità ta’ Approvazzjoni Kripto (AAK);
(d)
Awtorità ta’ Distribuzzjoni Kripto (ADK);
9. Għal kull sistema, l-awtoritajiet kompetenti tas-SĠK u tal-Istati Membri rispettivament għandhom jistabbilixxu:
(a)
Awtorità ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà (AAS);
(b)
Awtorità Operattiva AI.
10. Id-dispożizzjonijiet għall-implimentazzjoni ta’ dan l-Artikolu huma stabbiliti fl-Anness IV.
Artikolu 11
Sigurtà industrijali
1. Sigurtà industrijali hija l-applikazzjoni ta’ miżuri biex tiġi żgurata l-protezzjoni ta’ IKUE minn kuntratturi u subkuntratturi f’negozjati ta’ qabel kuntratt u matul iċ-ċiklu ta’ ħajja kollu ta’ kuntratti klassifikati. Tali kuntratti m’għandhomx jinvolvu aċċess għal informazzjoni klassifikata TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET.
2. Is-SĠK jista’ jagħti, permezz ta’ kuntratt, kompiti li jinvolvu jew jimplikaw l-aċċess jew it-trattament jew il-ħżin ta’ IKUE minn entitajiet industrijali jew entitajiet oħrajn reġistrati fi Stat Membru jew fi Stat terz li jkun ikkonkluda ftehim jew ftehim amministrattiv skont il-punt (a) jew (b) tal-Artikolu 13(2).
3. Is-SĠK, bħala l-awtorità kontraenti, għandu jiżgura li jkun hemm konformità mal-istandards minimi dwar is-sigurtà industrijali stabbiliti f’din id-Deċiżjoni, u msemmijin fil-kuntratt, waqt l-għoti ta’ kuntratti klassifikati lil entitajiet industrijali jew entitajiet oħra.
4. L-Awtorità ta’ Sigurtà Nazzjonali (ASN), l-Awtorità ta’ Sigurtà Kompetenti (ASK) jew kwalunkwe awtorità kompetenti oħra ta’ kull Stat Membru għandha tiżgura li, safejn possibbli taħt il-liġijiet u r-regolamenti nazzjonali, kuntratturi u subkuntratturi reġistrati fit-territorju tagħhom jieħdu l-miżuri xierqa kollha biex jipproteġu IKUE fin-negozjati ta’ qabel kuntratt u fil-prestazzjoni ta’ kuntratt klassifikat.
5. L-ASN, l-ASM jew kwalunkwe awtorità ta’ sigurtà kompetenti oħra ta’ kull Stat Membru għandha tiżgura, skont il-liġijiet u r-regolamenti nazzjonali, li kuntratturi jew subkuntratturi reġistrati fl-Istat Membru rispettiv li jipparteċipa f’kuntratti jew subkuntratti klassifikati li jeħtieġu aċċess għal informazzjoni klassifikata CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL jew SECRET UE/EU SECRET fi ħdan il-faċilitajiet tagħhom, fil-prestazzjoni ta’ tali kuntratti jew matul l-istadju prekuntrattwali, ikollhom Approvazzjoni ta’ Sigurtà għal Faċilità (ASF) fil-livell rilevanti ta’ klassifikazzjoni.
6. Il-persunal ta’ kuntrattur jew subkuntrattur, li għall-prestazzjoni ta’ kuntratt klassifikat jeħtieġ aċċess għal informazzjoni klassifikata CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL jew SECRET UE/EU SECRET għandu jingħata Approvazzjoni ta’ Sigurtà ta’ Persunal (PSC) mill-ASN, l-ASM rispettiva jew kwalunkwe awtorità ta’ sigurtà kompetenti oħra skont il-liġijiet u r-regolamenti nazzjonali u l-istandards ta’ sigurtà minimi stabbiliti fl-Anness I.
7. Id-dispożizzjonijiet għall-implimentazzjoni ta’ dan l-Artikolu huma mniżżla fl-Anness V.
Artikolu 12
Kondiviżjoni ta’ IKUE
1. Il-Kunsill għandu jiddetermina l-kondizzjonijiet li taħthom huwa jista’ jikkondividi l-IKUE miżmuma minnu ma’ istituzzjonijiet, korpi, uffiċċji jew aġenziji oħra tal-Unjoni. Jista’ jiġi stabbilit qafas xieraq biex isir dan, inkluż billi jsiru ftehimiet interistituzzjonali jew arranġamenti oħra fejn meħtieġ għal dak il-għan.
2. Kwalunkwe qafas bħal dan għandu jiżgura li l-IKUE tingħata protezzjoni xierqa għal-livell ta’ klassifikazzjoni tagħha u skont il-prinċipji bażiċi u standards minimi li għandhom ikunu ekwivalenti għal dawk stabbiliti f’din id-Deċiżjoni.
Artikolu 13
Skambju ta’ informazzjoni klassifikata ma’ Stati terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali
1. Fejn il-Kunsill jiddetermina li hemm bżonn ta’ skambju ta’ IKUE ma’ Stat terz jew organizzazzjoni internazzjonali, għandu jiġi attwat qafas adatt għal dan il-għan.
2. Sabiex jiġi stabbilit tali qafas u jiġu definiti regoli reċiproċi dwar il-protezzjoni ta’ informazzjoni klassifikata skambjata,
(a)
l-Unjoni għandha jikkonkludi ftehimiet ma’ Stati terzi jew organizzazzjonijiet internazzjonali dwar il-proċeduri ta’ sigurtà għall-iskambju u l-protezzjoni ta’ informazzjoni klassifikata (“ftehimiet dwar is-sigurtà ta’ informazzjoni”); jew
(b)
is-Segretarju Ġenerali jista’ jidħol f’arranġamenti amministrattivi f’isem is-SĠK skont il-paragrafu 17 tal-Anness VI fejn il-livell ta’ klassifikazzjoni ta’ IKUE li għandha tiġi rilaxxata, b’regola ġenerali mhuwiex ogħla minn RESTREINT UE/EU RESTRICTED.
3. Ftehimiet dwar is-sigurtà tal-informazzjoni jew l-arranġamenti amministrattivi msemmija fil-paragrafu 2 għandhom jinkludu dispożizzjonijiet biex jiżguraw li meta Stati terzi jew organizzazzjonijiet internazzjonali jirċievu IKUE, tali informazzjoni tingħata protezzjoni xierqa għal-livell ta’ klassifikazzjoni tagħha u skont l-istandards minimi li mhumiex anqas striġenti minn dawk stabbiliti f’din id-Deċiżjoni.
4. Id-deċiżjoni li tiġi rilaxxata IKUE li toriġina fil-Kunsill lil Stat terz jew organizzazzjoni internazzjonali għandha tittieħed mill-Kunsill fuq bażi ta’ każ b’każ, skont in-natura u l-kontenut ta’ tali informazzjoni, il-ħtieġa ta’ għarfien tar-riċevitur u l-miżura ta’ vantaġġ għall-Unjoni. Jekk l-oriġinatur tal-informazzjoni klassifikata li għaliha huwa mixtieq ir-rilaxx mhuwiex il-Kunsill, is-SĠK għandu jfittex l-ewwel il-kunsens bil-miktub tal-oriġinatur għar-rilaxx. Jekk l-oriġinatur ma jistax jiġi stabbilit, il-Kunsill għandu jassumi r-responsabbiltà ta’ dan tal-ewwel.
5. Żjarat ta’ valutazzjoni għandhom jiġu organizzati sabiex jaċċertaw l-effettività tal-miżuri ta’ sigurtà fis-seħħ fi Stat terz jew organizzazzjoni internazzjonali biex tiġi protetta IKUE prevista jew skambjata.
6. Id-dispożizzjonijiet għall-implimentazzjoni ta’ dan l-Artikolu huma stabbiliti fl-Anness VI.
Artikolu 14
Ksur ta’ sigurtà u kompromess ta’ IKUE
1. Ksur ta’ sigurtà jseħħ bħala r-riżultat ta’ att jew ommissjoni minn individwu li jkun kontra r-regoli ta’ sigurtà stabbiliti f’din id-Deċiżjoni.
2. Jsir kompromess ta’ IKUE meta, bħala riżultat ta’ ksur ta’ sigurtà, tkun ġiet żvelata kollha kemm hi jew parti minnha lil persuni mhux awtorizzati.
3. Kwalunkwe ksur jew ksur suspettat ta’ sigurtà għandu jiġu rappurtat immedjatament lill-awtorità ta’ sigurtà kompetenti.
4. Meta jkun magħruf jew meta jkun hemm raġunijiet raġonevoli biex wieħed jassumi li IKUE ġiet kompromessa jew mitlufa, l-ANS jew awtorità kompetenti oħra għandha tieħu l-miżuri xierqa kollha skont il-liġijiet u r-regolamenti rilevanti biex:
(a)
tinforma lill-oriġinatur;
(b)
tiżgura li l-każ jiġi investigat minn persunal li ma jkunx ikkonċernat direttament bil-ksur sabiex jistabbilixxi l-fatti;
(c)
tivvaluta d-dannu potenzjali kkawżat għall-interessi tal-Unjoni jew tal-Istati Membri;
(d)
tieħu miżuri adatti biex tiġi prevenuta rikorrenza; u
(e)
tinnotifika lill-awtorità adatta dwar l-azzjoni meħuda.
5. Kwalunkwe individwu li huwa responsabbli għal ksur tar-regoli ta’ sigurtà stabbiliti f’din id-Deċiżjoni jista’ jkun soġġett għal azzjoni dixxiplinari skont ir-regoli u r-regolamenti applikabbli. Kwalunkwe individwu li huwa responsabbli għall-kompromess ta’ IKUE għandu jkun soġġett għal azzjoni dixxiplinari u/jew legali skont il-liġijiet, ir-regoli u r-regolamenti applikabbli.
Artikolu 15
Responsabbiltà għall-implimentazzjoni
1. Il-Kunsill għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiżgura l-konsistenza globali fl-applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
2. Is-Segretarju Ġenerali għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiżgura li, meta tiġi ttrattata jew maħżuna IKUE jew kwalunkwe informazzjoni klassifikata oħra, din id-Deċiżjoni tiġi applikata fl-edifiċji użati mill-Kunsill u fi ħdan is-SĠK, minn uffiċjali tas-SĠK u impjegati oħrajn, minn persunal issekondat lis-SĠK u minn kuntratturi tas-SĠK.
3. L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri xierqa kollha, skont il-liġijiet u r-regolamenti rispettivi tagħhom, biex jiżguraw li meta tiġi ttrattata jew maħżuna IKUE, tiġi rispettata din id-Deċiżjoni:
(a)
persunal tar-Rappreżentazzjonijiet Permanenti tal-Istati Membri għall-Unjoni Ewropea, u delegati nazzjonali li jattendu għal-laqgħat tal-Kunsill jew tal-korpi preparatorji tiegħu, jew li jipparteċipaw f’attivitajiet oħrajn tal-Kunsill;
(b)
persunal ieħor f’amministrazzjonijiet nazzjonali tal-Istati Membri, inkluż persunal issekondat għal dawk l-amministrazzjonijiet, kemm jekk iservu fit-territorju tal-Istati Membri kif ukoll jekk barra l-pajjiż;
(c)
persuni oħrajn fl-Istati Membri debitament awtorizzati, bis-saħħa tal-funzjonijiet tagħhom, biex ikollhom aċċess għal IKUE; u
(d)
kuntratturi tal-Istati Membri, kemm jekk fit-territorju tal-Istati Membri kif ukoll jekk barra l-pajjiż.
Artikolu 16
L-organizzazzjoni ta’ sigurtà fil-Kunsill
1. Bħala parti mir-rwol tiegħu biex jiżgura konsistenza globali fl-applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, il-Kunsill għandu japprova:
(a)
ftehimiet imsemmijin fl-Artikolu 13(2)(a);
(b)
id-deċiżjonijiet li jawtorizzaw jew jagħtu kunsens għar-rilaxx ta’ IKUE li toriġina fi jew hija miżmuma mill-Kunsill lil Stati terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali, f’konformità mal-prinċipju tal-kunsens tal-oriġinatur;
(c)
programm annwali ta’ żjarat ta’ valutazzjoni rrakkomandat mill-Kumitat ta’ Sigurtà għal żjarat ta’ valutazzjoni tas-servizzi u l-edifiċji tal-Istati Membri, korpi, aġenziji u entitajiet tal-Unjoni li japplikaw din id-Deċiżjoni jew il-prinċipji tagħha, u għaż-żjarat ta’ valutazzjoni fi Stati terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali sabiex tiġi aċċertata l-effettività tal-miżuri implimentati biex tiġi protetta IKUE; u
(d)
il-linji ta’ politika dwar is-sigurtà kif previst fl-Artikolu 6(1).
2. Is-Segretarju Ġenerali għandu jkun l-Awtorità ta’ sigurtà tas-SĠK. F’dik il-kompetenza, is-Segretarju Ġenerali għandu:
(a)
jimplimenta l-politika ta’ sigurtà tal-Kunsill u jżommha taħt reviżjoni;
(b)
jikkoordina mal-ASN tal-Istati Membri dwar il-kwistjonijiet kollha ta’ sigurtà relatati mal-protezzjoni ta’ informazzjoni klassifikata rilevanti għall-attivitajiet tal-Kunsill;
(c)
jagħti lill-uffiċjali, ħaddiema oħrajn u l-esperti nazzjonali sekondati tas-SĠK awtorizzazzjoni għal aċċess għal informazzjoni klassifikata CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL jew ogħla f’konformità mal-Artikolu 7(3);
(d)
kif adatt, jordna investigazzjonijiet dwar kwalunkwe kompromess attwali jew suspettat jew telf ta’ informazzjoni klassifikata miżmuma jew li toriġina fil-Kunsill u jitlob lill-awtoritajiet ta’ sigurtà rilevanti biex jassistu f’tali investigazzjonijiet;
(e)
iwettaq ispezzjonijiet perjodiċi tal-arranġamenti ta’ sigurtà biex tiġi protetta informazzjoni klassifikata fl-edifiċji tas-SĠK;
(f)
iwettaq żjarat ta’ valutazzjoni perjodiċi tal-arranġamenti ta’ sigurtà għall-protezzjoni ta’ IKUE f’korpi, aġenziji u entitajiet tal-Unjoni li japplikaw din id-Deċiżjoni jew il-prinċipji tagħha;
(g)
flimkien u bi ftehim mal-ASN ikkonċernata, iwettaq valutazzjonijiet perjodiċi tal-arranġamenti ta’ sigurtà biex tiġi protetta IKUE fis-servizzi u l-uffiċċji tal-Istati Membri;
(h)
jiżgura li l-miżuri ta’ sigurtà jkunu koordinati kif meħtieġ mal-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri li huma responsabbli biex tiġi protetta informazzjoni klassifikata u, kif xieraq, Stati terzi jew organizzazzjonijiet internazzjonali, inkluż dwar in-natura tat-theddid għas-sigurtà ta’ IKUE u l-mezzi ta’ protezzjoni kontrihom; u
(i)
jidħol fl-arranġamenti amministrattivi msemmijin fl-Artikolu 13(2)(b);
L-Uffiċċju ta’ Sigurtà tas-SĠK għandu jkun għad-dispożizzjoni tas-Segretarju Ġenerali biex jassisti f’dawn ir-responsabbiltajiet.
3. Għall-finijiet tal-implimentazzjoni tal-Artikolu 15(3), l-Istati Membri għandhom:
(a)
jaħtru ASN, kif elenkat fl-Appendiċi C, responsabbli għall-arranġamenti ta’ sigurtà għall-protezzjoni ta’ IKUE sabiex:
(i)
l-IKUE miżmuma minn kwalunkwe dipartiment, korp jew aġenzija nazzjonali, pubblika jew privata, fil-pajjiż jew barra l-pajjiż, hija protetta f’konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(ii)
l-arranġamenti ta’ sigurtà għall-protezzjoni ta’ IKUE huma spezzjonati jew ivvalutati perjodikament;
(iii)
l-individwi kollha impjegati f’amministrazzjoni nazzjonali jew minn kuntrattur li jistgħu jingħataw aċċess għal informazzjoni klassifikata CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL jew ogħla, huma mogħtija approvazzjoni ta’ sigurtà adatta jew huma awtorizzati debitament b’mod ieħor skont il-funzjonijiet tagħhom f’konformità mal-liġijiet u r-regolamenti nazzjonali;
(iv)
jiġu stabbiliti programmi ta’ sigurtà kif meħtieġ sabiex ikun minimizzat ir-riskju li IKUE tiġi kompromessa jew mitlufa;
(v)
kwistjonijiet ta’ sigurtà relatati mal-protezzjoni ta’ IKUE huma kkoordinati ma’ awtoritajiet nazzjonali kompetenti oħrajn, inklużi dawk imsemmijin f’din id-Deċiżjoni; u
(vi)
jingħataw tweġibiet għal talbiet ta’ approvazzjoni ta’ sigurtà adatti b’mod partikolari minn kwalunkwe korp, aġenzija, entità, operazzjoni tal-Unjoni stabbiliti taħt it-Titolu V, Kapitolu 2 tat-TUE, u r-Rappreżentanti Speċjali tal-UE (RSUE) u t-timijiet tagħhom li japplikaw din id-Deċiżjoni jew il-prinċipji tagħha;
(b)
jiżguraw li l-awtoritajiet kompetenti tagħhom jipprovdu informazzjoni u parir lill-gvernijiet tagħhom, u permezz tagħhom lill-Kunsill, dwar in-natura tat-theddid għas-sigurtà ta’ IKUE u l-mezzi ta’ protezzjoni kontrihom.
Artikolu 17
Kumitat ta’ Sigurtà
1. Kumitat ta’ Sigurtà huwa b’dan stabbilit. Huwa għandu jeżamina u jivvaluta kwalunkwe materja ta’ sigurtà fil-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni u jagħmel rakkomandazzjonijiet lill-Kunsill kif xieraq.
2. Il-Kumitat ta’ Sigurtà għandu jkun kompost minn rappreżentanti tal-ASN tal-Istati Membri u għalih għandu jattendi rappreżentant tal-Kummissjoni u tas-SEAE. Huwa għandu jkun ippresedut mis-Segretarju Ġenerali jew mid-delegat magħżul tiegħu. Huwa għandu jiltaqa’ meta hekk jitlob il-Kunsill, jew fuq talba tas- Segretarju Ġenerali jew ta’ ASN.
Rappreżentanti ta’ korpi, aġenziji u entitajiet tal-Unjoni li japplikaw din id-Deċiżjoni jew il-prinċipji tagħha jistgħu jiġu mistiedna jattendu meta jiġu diskussi kwistjonijiet li jikkonċernawhom.
3. Il-Kumitat ta’ sigurtà għandu jorganizza l-attivitajiet tiegħu b’tali mod li jkun jista’ jagħmel rakkomandazzjonijiet dwar oqsma speċifiċi ta’ sigurtà. Huwa għandu jistabbilixxi sub-żona esperta għall-kwistjonijiet ta’ AI u sub-żoni esperti oħrajn kif meħtieġ. Huwa għandu jfassal termini ta’ referenza għal tali sub-żoni esperti u jirċievi rapporti minn għandhom dwar l-attivitajiet tagħhom inkluż, kif meħtieġ, kwalunkwe rakkomandazzjoni għall-Kunsill.
Artikolu 18
Sostituzzjoni ta’ deċiżjonijiet preċedenti
1. Din id-Deċiżjoni għandha tħassar u tissostitwixxi d-Deċiżjoni tal-Kunsill 2011/292/UE (2).
2. L-IKUE klassifikata kollha skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2001/264/KE (3) u d-Deċiżjoni 2011/292/UE għandha tkompli tiġi protetta skont id-dispożizzjonijiet rilevanti ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 19
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fid-data tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, it-23 ta’ Settembru 2013.