NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 886/2013
ze dne 15. května 2013,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU, pokud jde o údaje a postupy pro poskytování minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu uživatelům, pokud možno bezplatně
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU ze dne 7. července 2010 o rámci pro zavedení inteligentních dopravních systémů v oblasti silniční dopravy a pro rozhraní s jinými druhy dopravy (1), a zejména na čl. 3 písm. c) a čl. 6 odst. 1 uvedené směrnice,
po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 3 písm. c) směrnice 2010/40/EU určuje jako prioritní akci údaje a postupy pro, je-li to možné, poskytování bezplatných minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu uživatelům.
(2)
Ustanovení čl. 6 odst. 1 směrnice 2010/40/EU požaduje, aby Komise přijala specifikace nezbytné k zajištění kompatibility, interoperability a návaznosti, pokud jde o zavádění a provozní využití inteligentních dopravních systémů (ITS) v případě prioritních akcí.
(3)
Sdělení „Směrem k evropskému prostoru bezpečnosti silničního provozu: směry politiky v oblasti bezpečnosti silničního provozu v letech 2011-2020“ (2) uznává, že ITS „mají potenciál hrát významnou roli ve zvýšení bezpečnosti provozu, například pomocí zavedení systémů detekce dopravních nehod a dohledu nad silničním provozem, které jsou schopny poskytovat účastníkům silničního provozu informace v reálném čase“.
(4)
V souvislosti s poskytováním informačních služeb směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru (3) stanoví minimální pravidla pro opakované použití informací veřejného sektoru v Unii a vybízí členské státy, aby šly za hranice těchto minimálních pravidel a přijaly politiky umožňující široké využívání informací nebo údajů v držení subjektů veřejného sektoru.
(5)
Zavádění a používání aplikací a služeb ITS zahrnuje zpracování osobních údajů, jež by mělo probíhat v souladu s právem Unie, jak je stanoveno zejména ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (4) a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (Směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (5). Proto by na aplikace a služby ITS měly být použity zásady omezení účelu a minimalizace údajů.
(6)
Pro dosažení kompatibility, interoperability a návaznosti je nutné definovat minimální požadavky na služby univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu. Tyto požadavky by se měly vztahovat na určení a používání standardizovaného seznamu událostí nebo podmínek týkajících se bezpečnosti silničního provozu, které mají být sdělovány koncovým uživatelům, jakož i na obsah informací poskytovaných koncovým uživatelům. Pokud koncoví uživatelé získávají informace z různých komunikačních kanálů pod kontrolou veřejných a/nebo soukromých provozovatelů komunikací, poskytovatelů služeb a provozovatelů vysílání věnovaného informacím o dopravním provozu, tyto informace by si neměly odporovat, a měly by proto sestávat ze stejných prvků a měly by být založeny na totožném popisu dotyčné události nebo podmínek.
(7)
Údaje o dopravním provozu související s bezpečností silničního provozu jsou nezbytné k poskytování minimálních univerzálních dopravních informací souvisejících s bezpečností silničního provozu. Jsou shromažďovány a ukládány veřejnými a/nebo soukromými subjekty a poskytovateli služeb. Aby tyto údaje byly snadno k dispozici pro výměnu a opětovné použití pro účely poskytování informačních služeb, měli by je veřejní a/nebo soukromí provozovatelé komunikací a poskytovatelé služeb zpřístupnit prostřednictvím individuálních přístupových míst nebo zajistit, aby byly přístupné prostřednictvím vnitrostátních přístupových míst zřízených a spravovaných členskými státy. Tyto vnitrostátní přístupové body mohou mít podobu depozitáře, registru, internetového portálu, nebo podobnou.
(8)
Tyto údaje o dopravním provozu související s bezpečností silničního provozu by měly být přístupné v souladu s požadavky na ochranu údajů (např. anonymizace osobních údajů). Pokud má informační služba využívat shromažďování údajů, včetně zjišťování polohy, od samotných koncových uživatelů nebo v budoucnosti prostřednictvím kooperativních systémů, měli by být koncoví uživatelé jasně informováni o shromažďování těchto údajů, mechanismech sběru údajů a potenciálním sledování a o období, po které jsou tyto údaje uchovávány. Veřejní a/nebo soukromí provozovatelé komunikací, poskytovatelé služeb a automobilový průmysl by měli zavést vhodná technická opatření k zajištění anonymity údajů získaných od koncových uživatelů nebo z jejich vozidel.
(9)
Členským státům, které na svém území již poskytují určitou formu informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu, by mělo být umožněno v tom pokračovat s využitím jejich stávajících metod, pokud jsou v souladu s požadavky tohoto nařízení. Aby se maximalizoval příznivý dopad poskytování informačních služeb o bezpečnosti silničního provozu a dopravních podmínkách v podobě snižování počtu dopravních nehod a úmrtí v Unii, mělo by být poskytování minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu mezi členskými státy kompatibilní, interoperabilní a návazné, se zachováním minimální úrovně kvality a je-li to možné, bezplatné pro všechny koncové uživatele.
(10)
Aby všechny členské státy vypracovaly v celé Unii harmonizovaný a bezproblémový přístup k poskytování minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu, je důležité definovat pro celou Unii požadavky, jež by se vztahovaly na poskytování veškerých služeb minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu. Členské státy mohou pro zajištění interoperability a návaznosti poskytování minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu v Unii využívat existující technická řešení a otevřené standardy stanovené evropskými a mezinárodními normalizačními organizacemi.
(11)
Aby se zajistilo, že poskytování minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu je spolehlivé a užitečné, mělo by být dosaženo minimální úrovně kvality. Členské státy by měly dále spolupracovat a sdílet své zkušenosti ohledně definice relevantních kritérií kvality, metod měření a sledování kvality a kvalitativních cílů pro každý druh události nebo podmínek týkajících se bezpečnosti silničního provozu, silniční sítě a/nebo provozního prostředí. Členské státy by měly sdílet své znalosti a osvědčené postupy tím, že budou Komisi sdělovat výsledky svých analýz a zkušeností týkajících se tohoto tématu.
(12)
Přestože by minimální univerzální informace o dopravním provozu související s bezpečností silničního provozu měly být, je-li to možné, jako univerzální služba poskytovány koncovým uživatelům bezplatně, mohou tito uživatelé nést ostatní náklady spojené s telekomunikačními nebo rozhlasovými poplatky nebo s nákupem vybavení umožňujícího příjem uvedených informací.
(13)
Minimální univerzální informace o dopravním provozu související s bezpečností silničního provozu by se měly dostat k co největšímu počtu koncových uživatelů, jak je technicky proveditelné s ohledem na různé technické schopnosti vozidel, komunikačních kanálů a přijímacích zařízení dostupných na trhu.
(14)
Veřejní a soukromí provozovatelé komunikací a poskytovatelé služeb by měli usilovat o harmonizaci obsahu informací poskytovaných koncovým uživatelům nezávisle na jejich jazyce. Pokud ji členské státy podepsaly, měly by vycházet z Vídeňské úmluvy o silničních značkách a signálech z roku 1968, na níž se Hospodářská a sociální rada Organizace spojených národů dohodla dne 8. listopadu 1968, zejména z Konsolidované rezoluce o dopravních značkách a signálech, kterou vypracovala pracovní skupina pro bezpečnost silniční dopravy (6).
(15)
Na základě vnitrostátního hodnocení by měly být členské státy schopny vymezit rozsah minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu v rámci transevropské silniční sítě na svém území a zaměřit se na silniční úseky a oblasti, kde dopravní a bezpečnostní podmínky vyžadují poskytování informačních služeb a odůvodňují související investice. Uznává se nicméně, že by se vzhledem k různým situacím a zúčastněným stranám požadavky tohoto nařízení neměly vztahovat na městské uzly. Členské státy by měly Komisi oznámit vnitrostátní vymezení informační služby.
(16)
Ustanovení čl. 17 odst. 4 směrnice 2010/40/EU požaduje, aby Komise každé tři roky předkládala Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku dosaženém při provádění uvedené směrnice. Ke zprávě by měla být připojena analýza fungování a provádění článků 5 až 11 a článku 16, a mělo by se vyhodnotit, zda je třeba směrnici upravit. Tento přezkum by měl rovněž posoudit nutnost změnit a/nebo doplnit specifikace přijaté pro prioritní opatření, je-li to na místě, s ohledem na jejich vnitrostátní zavádění, technologický vývoj a pokrok ve standardizaci,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a rozsah působnosti
Toto nařízení stanoví specifikace nezbytné k zajištění kompatibility, interoperability a návaznosti pro zavádění a provozní využití údajů a postupů pro poskytování minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu uživatelům na úrovni Unie, pokud možno bezplatně, v souladu se směrnicí 2010/40/EU.
Použije se na poskytování služeb minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu na transevropské silniční síti.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a)
„transevropskou silniční sítí“ se rozumí silniční síť podle definice v části 2 přílohy I rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 661/2010/EU (7), s výjimkou městských uzlů;
b)
„dočasně kluzkou vozovkou“ se rozumí jakékoli nepředvídané podmínky povrchu vozovky, v důsledku čehož je vozovka po určitou dobu kluzká a vozidla na ní mají nízkou přilnavost;
c)
„zvířaty, osobami, překážkami, předměty na vozovce“ se rozumí jakákoli situace, kdy se zvířata, předměty, překážky nebo osoby neočekávaně nacházejí na vozovce, takže může být nutný nouzový manévr k vyhnutí;
d)
„nezajištěným místem nehody“ se rozumí oblast, v níž došlo k nehodě a která dosud nebyla zajištěna příslušným orgánem;
e)
„krátkodobými pracemi na silnici“ se rozumí dočasné práce na silnici prováděné na vozovce nebo na okraji silnice, jež jsou vzhledem ke své krátkodobé povaze jen minimálně označeny;
f)
„sníženou viditelností“ se rozumí viditelnost ovlivněná podmínkami, které omezují dohled řidičů a které by mohly ovlivnit bezpečnou jízdu;
g)
„vozidlem v protisměru“ se rozumí vozidlo jedoucí na nesprávné straně vozovky s oddělenými jízdními pruhy v každém směru proti správně jedoucím vozidlům;
h)
„nezajištěnou zablokovanou silnicí“ se rozumí částečné nebo úplné zablokování silnice, které není odpovídajícím způsobem zabezpečeno a označeno;
i)
„mimořádnými povětrnostními podmínkami“ se rozumí neobvyklé, drsné nebo pro dané období netypické povětrnostní podmínky, které by mohly ovlivnit bezpečnou jízdu;
j)
„uživatelem minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu“ se rozumí jakákoli právnická nebo fyzická osoba, která se účastní poskytování služby minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu, například veřejní a soukromí provozovatelé komunikací, pracovníci řízení dopravního provozu, poskytovatelé služeb a provozovatelé vysílání věnovaného informacím o dopravním provozu;
k)
„koncovým uživatelem“ se rozumí kterýkoli řidič, jenž využívá službu minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu;
l)
„službou minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu“ se rozumí služba informací o dopravním provozu, která v reálném čase poskytuje dohodnutý minimální obsah související s bezpečností silničního provozu a která je s minimálním úsilím dostupná pro maximální možný počet koncových uživatelů;
m)
„údaji o dopravním provozu souvisejícími s bezpečností silničního provozu“ se rozumí údaje nezbytné pro poskytování služby minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu, jež jsou shromažďovány prostřednictvím jakéhokoli soukromého či veřejného zdroje;
n)
„minimálními univerzálními informacemi o dopravním provozu souvisejícími s bezpečností silničního provozu“ se rozumí jakékoli extrahované, souhrnné a zpracované údaje o dopravním provozu související s bezpečností silničního provozu nabízené veřejnými a/nebo soukromými provozovateli komunikací a/nebo poskytovateli služeb koncovým uživatelům prostřednictvím jakýchkoli komunikačních kanálů;
o)
„přístupovým místem“ se rozumí digitální přístupové místo, v němž se údaje o dopravním provozu související s bezpečností silničního provozu, jež jsou nezbytné pro vytvoření minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu, shromažďují, formátují a zpřístupňují pro výměnu a opětovné použití;
p)
pojmem „bezplatně“ se rozumí poskytování služby minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu v místě použití bez jakýchkoli dodatečných nákladů pro koncové uživatele.
Článek 3
Seznam událostí a podmínek týkajících se bezpečnosti silničního provozu
Události nebo podmínky zahrnuté ve službě minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu sestávají alespoň z jedné z těchto kategorií:
a)
dočasně kluzká vozovka;
b)
zvířata, osoby, překážky, předměty na vozovce;
c)
nezajištěné místo nehody;
d)
krátkodobé práce na silnici;
e)
snížená viditelnost;
f)
vozidlo v protisměru;
g)
nezajištěná zablokovaná silnice;
h)
mimořádné povětrnostní podmínky.
Článek 4
Obsah informací
1. Informace poskytované o událostech nebo podmínkách týkajících se bezpečnosti silničního provozu musí obsahovat tyto údaje:
a)
umístění události nebo podmínek;
b)
kategorie události nebo podmínek podle článku 3 a případně jejich stručný popis;
c)
je-li to na místě, doporučení pro řidiče.
2. Pokud událost nebo podmínky skončí, musí být informace staženy; dojde-li ke změně událostí nebo podmínek, musí být informace změněny.
Článek 5
Poskytování informační služby
1. Členské státy určí úseky transevropské silniční sítě, na nichž provozní a bezpečnostní podmínky vyžadují zavedení služby minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu.
O uvedených úsecích silnic informují Komisi.
2. Poskytování informační služby musí splňovat požadavky stanovené v článcích 6 až 8.
Článek 6
Zjišťování událostí nebo podmínek a shromažďování údajů
Veřejní a soukromí provozovatelé komunikací a/nebo poskytovatelé služeb vytvoří či užívají prostředky pro zjišťování událostí nebo podmínek a shromažďují relevantní údaje o dopravním provozu související s bezpečností silničního provozu, a to výlučně pro účely poskytování informační služby.
Zavedení těchto prostředků musí být v souladu s podmínkami a požadavky vnitrostátních právních předpisů.
Článek 7
Dostupnost, výměna a opakované použití údajů
1. Veřejní a/nebo soukromí provozovatelé komunikací a/nebo poskytovatelé služeb musí sdílet a vyměňovat si údaje, které shromažďují podle článku 6. Za tímto účelem tyto údaje zpřístupní prostřednictvím přístupového místa ve formátu DATEX II (CEN/TS 16157) nebo v jakémkoli strojově čitelném formátu, jenž je plně kompatibilní a interoperabilní s normou DATEX II.
2. Členské státy spravují vnitrostátní přístupové místo pro údaje uvedené v odstavci 1, v němž jsou seskupena přístupová místa zřízená veřejnými a/nebo soukromými provozovateli komunikací a/nebo poskytovateli služeb působícími na jejich území.
3. Tyto údaje jsou přístupné pro výměnu a opakované použití jakýmkoli uživatelem minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu:
a)
na nediskriminačním základě;
b)
v rámci Unie bez ohledu na členský stát usazení;
c)
v souladu s přístupovými právy a postupy definovanými ve směrnici 2003/98/ES;
d)
v časovém rámci, který zajišťuje včasné poskytování informační služby;
e)
prostřednictvím vnitrostátního přístupového místa.
4. Veřejní a soukromí provozovatelé komunikací a poskytovatelé služeb zajistí včasnou obnovu a kvalitu údajů zpřístupněných prostřednictvím jejich přístupového místa.
Článek 8
Šíření informací
1. Veřejní provozovatelé komunikací, poskytovatelé služeb a provozovatelé vysílání věnovaného informacím o dopravním provozu poskytují koncovým uživatelům minimální univerzální informace o dopravním provozu související s bezpečností silničního provozu před poskytnutím jakýchkoli jiných informací o dopravním provozu nesouvisejících s bezpečností silničního provozu.
2. Informační služba musí splňovat tyto podmínky:
a)
poskytuje se takovým způsobem, aby se zajistilo co největší zasažení koncových uživatelů, jichž se týká daná událost nebo podmínky uvedené v článku 3;
b)
je koncovým uživatelům poskytována veřejnými a/nebo soukromými provozovateli komunikací a/nebo poskytovateli služeb a/nebo provozovateli vysílání věnovaného informacím o dopravním provozu, pokud možno bezplatně.
3. Veřejní a soukromí provozovatelé komunikaci a poskytovatelé služeb spolupracují na harmonizaci obsahu informací poskytovaných koncovým uživatelům.
Informují koncové uživatele o existenci informační služby a jejím pokrytí.
Článek 9
Posouzení souladu s požadavky
1. Členské státy určí nestranný a nezávislý vnitrostátní subjekt příslušný k posuzování toho, zda veřejní a soukromí provozovatelé komunikací, poskytovatelé služeb a provozovatelé vysílání věnovaného informacím o dopravním provozu splňují požadavky stanovené v článcích 3 až 8. Dva nebo více členských států mohou určit společný subjekt příslušný k posuzování souladu s těmito požadavky na jejich územích.
Členské státy oznámí uvedené vnitrostátní subjekty Komisi.
2. Veřejní a soukromí provozovatelé komunikací, poskytovatelé služeb a provozovatelé vysílání věnovaného informacím o dopravním provozu předají určeným vnitrostátním subjektům své identifikační údaje a popis informační služby, kterou poskytují, a předloží prohlášení o shodě s požadavky stanovenými v článcích 3 až 8.
Prohlášení obsahuje tyto prvky, je-li to na místě:
a)
kategorie týkající se bezpečnosti silničního provozu a pokrytí silniční sítě informační službou;
b)
informace o jejich přístupovém místě k údajům o dopravním provozu souvisejícím s bezpečností silničního provozu a podmínky jeho použití;
c)
formát údajů o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu, které jsou přístupné prostřednictvím jejich přístupového místa;
d)
způsob šíření informační služby koncovým uživatelům.
Po provedení jakékoli změny v poskytování jejich služby veřejní a soukromí provozovatelé komunikaci, poskytovatelé služeb a provozovatelé vysílání věnovaného informacím o dopravním provozu neprodleně aktualizují svá prohlášení o shodě.
3. Určené vnitrostátní subjekty u určitého počtu veřejných a soukromých provozovatelů komunikací, poskytovatelů služeb a provozovatelů vysílání věnovaného informacím o dopravním provozu namátkově kontrolují správnost prohlášení a vyžádají si důkaz o splnění požadavků stanovených v článcích 3 až 8.
Určené vnitrostátní subjekty každoročně podávají zprávu o předložených prohlášeních a o výsledcích svých namátkových kontrol vnitrostátním orgánům.
Článek 10
Návazná opatření
1. Členské státy sdělí Komisi do dvanácti měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost tyto informace:
a)
vnitrostátní subjekt určený k posuzování souladu s požadavky stanovenými v článcích 3 až 8;
b)
popis existujícího nebo plánovaného vnitrostátního přístupového místa.
2. Do dvanácti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost a poté každý následující kalendářní rok sdělí členské státy Komisi tyto informace:
a)
pokrok, kterého dosáhly při zavádění informační služby, včetně kritérií užitých pro definování úrovně její kvality a prostředků používaných ke sledování její kvality;
b)
výsledky posuzování souladu s požadavky stanovenými v článcích 3 až 8;
c)
je-li to na místě, popis změn vnitrostátního přístupového místa.
Článek 11
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. října 2013. Pokud však jde o informační službu, která je ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost již zavedena, použije se ode dne 1. října 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2013.
REGOLAMENT TA’ DELEGA TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 886/2013
tal-15 ta’ Mejju 2013
li jissupplimenta d-Direttiva 2010/40/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fir-rigward tad-dejta u l-proċeduri għall-forniment, fejn possibbli, ta’ informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza b’xejn lill-utenti
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2010/40/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 2010 dwar il-qafas għall-varar ta’ Sistemi ta’ Trasport Intelliġenti fil-qasam tat-trasport bit-triq u għall-interkonnessjonijiet ma’ modi oħrajn ta’ trasport (1), u b’mod partikolari l-Artikoli 3(c) u 6(1) tagħha,
Wara li kkonsultat lill-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Dejta,
Billi:
(1)
L-Artikolu 3(c) tad-Direttiva 2010/40/UE jidentifika, bħala azzjoni ta’ prijorità, id-dejta u l-proċeduri għall-forniment, fejn possibbli, ta’ informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza b’xejn lill-utenti.
(2)
L-Artikolu 6(1) tad-Direttiva 2010/40/UE jirrikjedi lill-Kummissjoni tadotta speċifikazzjonijiet neċessarji biex tiżgura l-kompatibbiltà, l-interoperabbiltà u l-kontinwità tal-varar u l-użu operattiv ta’ Sistemi tat-Trasport Intelliġenti (STI) għall-azzjonijiet ta’ prijorità.
(3)
Il-Komunikazzjoni “Lejn Żona Ewropea ta’ sikurezza tat-triq: orjentazzjonijiet ta’ politika dwar is-sikurezza tat-triq 2011-2020” (2) tirrikonoxxi li l-“ITS għandhom il-potenzjali li jkollhom rwol konsiderevoli għat-titjib tas-sikurezza tat-traffiku, pereżempju permezz tal-adozzjoni ta’ sistemi biex jiġu detetti l-inċidenti u ssir superviżjoni tat-traffiku li huma kapaċi jipprovdu informazzjoni lill-utenti aħħarin fil-ħin reali.”
(4)
Għall-forniment tas-servizzi tal-informazzjoni, id-Direttiva 2003/98/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta’ Novembru 2003 dwar l-użu mill-ġdid ta’ informazzjoni tas-settur pubbliku (3), tissettja regoli minimi għall-użu mill-ġdid tal-informazzjoni tas-settur pubbliku madwar l-Unjoni u tħeġġeġ lill-Istati Membri biex imorru lil hinn minn dawn ir-regoli minimi u biex jadottaw politiki li jippermettu l-użu mifrux tal-informazzjoni jew dejta li tkun tinsab għand korpi tas-settur pubbliku.
(5)
Il-varar u l-użu tal-applikazzjonijiet u s-servizzi ITS jinvolvi l-ipproċessar tad-dejta personali li għandu jitwettaq skont il-liġi tal-Unjoni, kif hemm stipulat, b’mod partikolari fid-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Ottubru 1995 dwar il-protezzjoni ta’ individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ dejta personali u dwar il-moviment liberu ta’ dik id-dejta (4) u d-Direttiva 2002/58/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta’ Lulju 2002 dwar l-ipproċessar tad-dejta personali u l-protezzjoni tal-privatezza fis-settur tal-komunikazzjoni elettronika (Direttiva dwar il-privatezza u l-komunikazzjoni elettronika) (5). Għalhekk, il-prinċipji tal-limitazzjoni tal-iskop u l-minimizzazzjoni tad-dejta għandhom jiġu applikati fl-applikazzjonijiet u s-servizzi ITS.
(6)
Sabiex tintlaħaq il-kompatibbilità, l-interoperabbiltà u l-kontinwità, hemm bżonn li jiġu definiti r-rekwiżiti minimi għas-servizzi tal-informazzjoni dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza. Dawn ir-rekwiżiti għandhom jirrelataw mal-identifikazzjoni u l-użu ta’ lista standardizzata tal-avvenimenti jew kundizzjonijiet tat-traffiku marbuta mas-sikurezza li għandhom jiġu kkomunikati lill-utenti aħħarin, kif ukoll il-kontenut tal-informazzjoni li għandha tiġi pprovduta lill-utenti aħħarin. Jekk l-utenti aħħarin jirċievu l-informazzjoni mingħand kanali tat-twassil diversi li huma taħt il-kontroll ta’ operaturi pubbliċi u/jew privati, fornituri tas-servizz u xandara ddedikati għall-informazzjoni dwar it-traffiku, dik l-informazzjoni ma għandhiex tkun kontradittorja, u għalhekk għandha tikkonsisti mill-istess elementi u tkun ibbażata fuq l-istess deskrizzjoni tal-avveniment jew kundizzjoni konċernata.
(7)
Id-dejta tat-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza hija essenzjali għall-forniment tal-informazzjoni minima universali tat-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza. Din tinġabar u tinħażen mill-operaturi u l-fornituri tas-servizz pubbliċi u/jew privati. Sabiex din id-dejta tkun magħmula disponibbli faċilment għall-iskambju u l-użu mill-ġdid għall-forniment tas-servizzi tal-informazzjoni, l-operaturi u l-fornituri tas-servizz pubbliċi u/jew privati għandhom jagħmluha disponibbli permezz ta’ punti ta’ aċċess individwali jew jiżguraw li huma aċċessibbli permezz ta’ punti ta’ aċċess nazzjonali stabbiliti u ġestiti mill-Istati Membri. Dawn il-punti tal-aċċess nazzjonali jistgħu jkunu fil-forma ta’ repożitorju, reġistru, portal tal-web jew simili.
(8)
Din id-dejta tat-traffiku fuq it-toroq marbuta mas-sikurezza għandha ssir aċċessibbli skont ir-rekwiżiti tal-protezzjoni tad-dejta (eż. id-dejta personali tkun annonima). Jekk is-servizz tal-informazzjoni għandu jiddependi fuq il-ġbir tad-dejta, inkluż il-ġeolokazzjoni min-naħa tal-utenti aħħarin infushom jew permezz ta’ sistemi kooperattivi fil-futur, allura l-utenti aħħarin għandhom ikunu infurmati b’mod ċar dwar il-ġbir ta’ din id-dejta, l-arranġamenti għall-ġbir tad-dejta u l-intraċċar potenzjali, u l-perjodi li matulhom tinżamm din id-dejta. Għandhom jiġu varati miżuri tekniki li jixirqu mill-operaturi stradali pubbliċi u/jew privati, il-fornituri tas-servizz u l-industriji tal-vetturi biex jiżguraw l-anonimità tad-dejta li tasal mingħand l-utenti aħħarin jew mill-vettura tagħhom.
(9)
Dawk l-Istati Membri li diġà jipprovdu xi forma ta’ informazzjoni dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza dwar it-territorju tagħhom għandhom ikunu jistgħu jkomplu jużaw il-metodi eżistenti tagħhom, sa fejn huma konsistenti mar-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament. Sabiex jiġi massimizzat l-impatt tal-forniment tas-servizzi tal-informazzjoni dwar il-kundizzjonijiet tas-sikurezza u tat-traffiku f’termini ta’ tnaqqis tal-għadd ta’ aċċidenti stradali u l-fatalijiet fl-Unjoni, il-forniment tal-informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza għandu jkun kompatibbli, interoperabbli u kontinwu madwar l-Istati Membri, u l-informazzjoni jkollha livell minimu ta’ kwalità u, fejn possibbli, tkun b’xejn għall-utenti aħħarin kollha.
(10)
Biex l-Istati Membri kollha jiżviluppaw approċċ armonizzat u mingħajr problemi lejn il-forniment tal-informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mat-traffiku madwar l-Unjoni huwa rilevanti li jiġu definiti r-rekwiżiti għall-Unjoni kollha li se japplikaw għall-forniment minimu universali ta’ kwalunkwe servizz ta’ informazzjoni dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza. L-Istati Membri jistgħu jiddependu fuq soluzzjonijiet tekniċi eżistenti u standards miftuħin, ipprovduti mill-organizzazzjonijiet tal-istandardizzazzjoni Ewropej u internazzjonali sabiex jiżguraw l-interoperabbiltà u l-kontinwità tal-forniment tal-informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza fl-Unjoni.
(11)
Għandu jinkiseb livell minimu tal-kwalità sabiex jiżgura li l-forniment tal-informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza huwa affidabbli u ta’ benefiċċju. L-Istati Membri għandhom jaħdmu iżjed u jikkondividu l-esperjenzi tagħhom dwar id-definizzjoni tal-kriterji tal-kwalità rilevanti, il-metodi tal-kejl u l-monitoraġġ tal-kwalità, u l-miri tal-kwalità għal kull tip ta’ avveniment jew kundizzjoni stradali marbuta mas-sikurezza, in-netwerks stradali u/jew l-ambjenti tal-operat. L-Istati Membri għandhom jikkondividu l-għarfien u l-aħjar prattiki tagħhom billi jikkomunikaw lill-Kummissjoni r-riżultati tal-analiżi u l-esperjenzi tagħhom marbuta ma’ dan is-suġġett.
(12)
Għalkemm l-informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza għandha tkun fornuta, fejn possibbli, bħala faċilità universali b’xejn lill-utenti aħħarin, jista’ jkun għad fadal xi spejjeż għall-utenti marbuta mal-ispejjeż tat-telekom, il-liċenzja tar-radju, jew ix-xiri tal-apparat li jagħmel ir-riċeviment tal-informazzjoni possibbli.
(13)
L-informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza għandha tasal għand l-utenti aħħarin kif inhu teknikament fattibbli filwaqt li jitqiesu l-kapaċitajiet tekniċi differenti tal-vetturi, il-kanali tat-twassil u l-apparat tar-riċeviment disponibbli fis-suq.
(14)
L-operaturi u l-fornituri tas-servizz pubbliċi u privati għandhom jimmiraw li jarmonizzaw il-preżentazzjoni tal-kontenut tal-informazzjoni fornut lill-utenti aħħarin irrispettivament mil-lingwa tagħhom. Għal dawk l-Istati Membri li ffirmaw l-Konvenzjoni ta’ Vjenna tal-1968 dwar is-Sinjali Stradali maqbul mill-Kunsill Ekonomiku u Soċjali tan-Nazzjonijiet Uniti fit-8 ta’ Novembru 1968, għandhom jiddependu fuqu, b’mod partikolari r-Riżoluzzjoni Konsolidata dwar is-Sinjali Stradali żviluppata mill-Grupp ta’ Ħidma dwar s-Sikurezza tat-Traffiku Stradali (6).
(15)
Abbażi ta’ valutazzjoni nazzjonali, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jiddelinejaw il-kopertura tas-servizz tal-informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza skont in-netwerk transEwropew tat-toroq fi ħdan it-territorju tagħhom biex jiffukaw fuq partijiet u żoni tat-toroq fejn it-traffiku u l-kundizzjonijiet tas-sikurezza jeħtieġu l-forniment ta’ servizzi ta’ informazzjoni u jiġġustifikaw l-investiment assoċjat. Madankollu, huwa rikonuxxut li minħabba s-sitwazzjonijiet u l-partijiet interessati differenti, ir-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament ma għandhomx japplikaw għan-nodi urbani. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni d-delinejazzjoni nazzjonali tas-servizz tal-informazzjoni.
(16)
L-Artikolu 17(4) tad-Direttiva 2010/40/UE jirrikjedi lill-Kummissjoni tissottometti rapport kull tliet snin lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar il-progress li sar fl-implimentazzjoni ta’ din id-Direttiva. Ir-rapport għandu jkun akkumpanjat minn analiżi tal-funzjonament u l-implimentazzjoni tal-Artikoli 5 sa 11 u l-Artikolu 16, u għandu jivvaluta l-ħtieġa biex jemenda din id-Direttiva, fejn jixraq. Din ir-reviżjoni għandha tivvaluta wkoll il-ħtieġa biex temenda u/jew tikkumplimenta l-ispeċifikazzjonijiet adottati għal azzjonijiet ta’ prijorità, fejn jixraq, fid-dawl tal-varar nazzjonali tagħhom, l-iżviluppi teknoloġiċi u l-progress fl-istandaradizzazzjoni,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett u kamp ta’ applikazzjoni
Ir-Regolament jistabbilixxi l-ispeċifikazzjonijiet meħtieġa sabiex jiżguraw il-kompatibbiltà, l-interoperabbiltà u l-kontiwità għall-varar u l-użu operattiv tad-dejta u l-proċeduri għall-forniment, fejn possibbli, tal-informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza b’xejn lill-utenti fil-livell tal-Unjoni skont id-Direttiva 2010/40/UE.
Għandu japplika għall-forniment tas-servizzi tal-informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza dwar in-netwerk transEwropew tat-toroq.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“netwerk transEwropew tat-toroq” tfisser netwerk stradali kif definit fit-Taqsima 2 tal-Anness I tad-Deċiżjoni Nru 661/2010/UE tal-Parlament Ewropew u l-Kunsill (7) bl-esklużjoni tan-nodi urbani;
(b)
“triq temporanjament tiżloq” tfisser kwalunkwe kundizzjoni mhux imbassra tal-wiċċ tat-triq li tagħmilha tiżloq għal ċertu ammont ta’ ħin u b’hekk tikkawża aderenza baxxa tal-vettura mat-triq;
(c)
“annimali, persuni, ostakli, residwi fit-triq” tfisser kwalunkwe sitwazzjoni fejn annimali, residwi, ostakli jew nies jinsabu stazzjonati fit-triq fejn wieħed ma jkunx qed jistenna li jsibhom u għalhekk taf tkun meħtieġa manuvra ta’ emerġenza biex jiġu evitati;
(d)
“żona tal-aċċidenti mhux protetta” tfisser żona fejn ikun sar aċċident u li tkun għadha ma ġietx ċirkondata mill-awtorità kompetenti;
(e)
“xogħlijiet fit-toroq għal żmien qasir” tfisser kwalunkwe xogħlijiet fit-toroq temporanji li jtwettqu fit-triq jew mal- ġenb tat-triq u li huma indikati biss bi ftit sinjali minħabba n-natura ta’ żmien qasir ta’ dawn ix-xogħlijiet;
(f)
“viżibbiltà ridotta” tfisser viżibbiltà affettwata minn kwalunkwe kundizzjoni li tnaqqas il-firxa viżiva tas-sewwieqa u li tista’ taffettwa s-sewqan sikur;
(g)
“sewwieq fid-direzzjoni l-ħażina” tfisser vettura li tkun qed issuq fid-direzzjoni l-ħażina, fi triq fejn il-karozzi jsuqu fuq iż-żewġ naħiet, li hija opposta tat-traffiku li ġej bil-kontra;
(h)
“imblokk ta’ triq mhux amministrat” tfisser kwalunkwe imblokk ta’ triq, parzjali jew totali, li ma jkunx ingħata attenzjoni jew twaħħlulu s-sinjali kif suppost;
(i)
“kundizzjonijiet eċċezzjonali tat-temp” tfisser kundizzjonijiet tat-temp mhux mistennija, severi u barra mill-istaġun li jistgħu jaffettwaw is-sewqan sikur;
(j)
“utent tal-informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza” tfisser kwalunkwe persuna legali jew naturali li tipparteċipa fil-forniment tas-servizzi tal-informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza, bħall-operaturi pubbliċi u privati stradali, il-maniġers tat-traffiku, il-fornituri tas-servizz u x-xandara ddedikati għall-informazzjoni dwar it-traffiku;
(k)
“utent aħħari” tfisser kwalunkwe sewwieq li jibbenefika mis-servizzi tal-informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza;
(l)
“servizz tal-informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza” tfisser servizz tal-informazzjoni dwar it-traffiku fil-ħin reali li jipprovdi kontenut minimu marbut mas-sikurezza stradali u li jista’ jkun aċċessat bi sforz minimu minn għadd massimu ta’ utenti aħħarin;
(m)
“dejta tat-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza” tfisser dejta neċessarja għall-forniment tas-servizz tal-informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza u miġbura permezz ta’ sors privat jew pubbliku;
(n)
“informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza” tfisser kwalunkwe dejta tat-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza li hija estratta, aggregata jew ipproċessata, offruta minn operaturi stradali pubbliċi u/jew privati lill-utenti aħħarin permezz ta’ diversi kanali;
(o)
“punt ta’ aċċess” tfisser punt diġitali ta’ aċċess fejn id-dejta tat-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza li hija neċessarja biex tiġġenera l-informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza tinġabar, tiġi fformattjata u hija magħmula disponibbli għall-iskambju u l-użu mill-ġdid;
(p)
“b’xejn” tfisser il-forniment ta’ servizz tal-informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza mingħajr spiża żejda għall-utenti aħħarin fil-punt tal-użu.
Artikolu 3
Lista ta’ avvenimenti jew kundizzjonijiet tat-toroq marbuta mas-sikurezza
L-avvenimenti jew kundizzjonijiet koperti mis-servizz tal-informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza għandhom jikkonsistu minn tal-inqas waħda mill-kategoriji li ġejjin:
(a)
triq temporanjament tiżloq;
(b)
annimali, persuni, ostakli, residwi fit-triq;
(c)
żona ta’ aċċident mhux protetta;
(d)
xogħlijiet fit-triq għal żmien qasir;
(e)
viżibbiltà ridotta;
(f)
sewwieq fid-direzzjoni l-ħażina;
(g)
imblokk ta’ triq mhux amministrat;
(h)
kundizzjonijiet eċċezzjonali tat-temp.
Artikolu 4
Kontenut tal-informazzjoni
1. L-informazzjoni fornuta dwar l-avvenimenti jew kundizzjonijiet tat-toroq marbuta mas-sikurezza għandha tinkludi l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-post tal-avveniment jew il-kundizzjoni;
(b)
il-kategorija tal-avveniment jew il-kundizzjoni kif jissemma fl-Artikolu 3 u, fejn jixraq, deskrizzjoni qasira tiegħu/tagħha;
(c)
parir dwar l-aġir fis-sewqan, fejn jixraq.
2. L-informazzjoni għandha titneħħa jekk l-avveniment jew il-kundizzjoni ma tibqax teżisti jew għandha tiġi modifikata jekk ikun hemm bidla fl-avveniment jew il-kundizzjoni.
Artikolu 5
Forniment tas-servizz tal-informazzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jinnominaw taqsimiet tan-netwerk transEwropew tat-toroq fejn il-kundizzjonijiet tat-traffiku u tas-sikurezza jirrikjedu l-varar ta’ servizz tal-informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza.
Għandhom jikkomunikaw dawn it-taqsimiet tat-toroq lill-Kummissjoni.
2. Il-forniment tas-servizz ta’ informazzjoni għandu jissodisfa r-rekwiżiti stipultati fl-Artikolu 6 sa 8.
Artikolu 6
Detezzjoni ta’ avvenimenti jew kundizzjonijiet u l-ġbir tad-dejta
Għall-iskop ewlieni tal-forniment ta’ servizz tal-informazzjoni, l-operaturi stradali pubbliċi u privati u/jew il-fornituri tas-servizz għandhom jistabbilixxu jew jużaw il-mezzi biex jindunaw bl-avvenimenti jew jidentifikaw il-kundizzjonijiet u għandhom jiġbru d-dejta tat-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza rilevanti.
Il-varar ta’ dawn il-mezzi għandha tikkonforma mal-kundizzjonijiet u r-rekwiżiti stipulati fil-liġi nazzjonali.
Artikolu 7
Disponibblità, skambju u użu mill-ġdid tad-dejta
1. L-operaturi stradali pubbliċi u/jew privati u/jew il-fornituri tas-servizz għandhom jikkondividu u jiskambjaw id-dejta li jiġbru skont l-Artikolu 6. Għal dak il-għan, għandhom jagħmlu din id-dejta disponibbli fil-format tad-DATEX II (CEN/TS 16157) jew kwalunkwe format li huwa kompletament kompatibbli u interoperabbli mal-magni li jaqraw DATEX II permezz ta’ punt ta’ aċċess.
2. L-Istati Membri għandhom jamministraw punt nazzjonali ta’ aċċess għad-dejta msemmijia fil-paragrafu 1, li jiggruppja flimkien il-punti tal-aċċess stabbiliti mill-operaturi stradali pubbliċi u/jew privati u/jew il-fornituri tas-servizz li joperaw fit-territorju tagħhom.
3. Din id-dejta għandha tkun aċċessibbli għall-iskambju u l-użu mill-ġdid minn kwalunkwe utent tal-informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza:
(a)
fuq bażi li mhix diskriminatorja;
(b)
fi ħdan l-Unjoni rrispettivament mill-Istat Membru tal-istabbiliment;
(c)
skont id-drittijiet u l-proċeduri ta’ aċċess definiti fid-Direttiva 2003/98/KE;
(d)
fi żmien stipultat li jiżgura l-forniment f’waqqtu tas-servizz tal-informazzjoni;
(e)
permezz ta’ punt nazzjonali ta’ aċċess.
4. L-operaturi stradali pubbliċi u privati u l-fornituri tas-servizz għandhom jiżguraw it-tiġdid f’waqqtu u l-kwalità tad-dejta magħmula disponibbli permezz tal-punt ta’ aċċess tagħhom.
Artikolu 8
Disseminazzjoni tal-informazzjoni
1. L-operaturi stradali pubbliċi, il-fornituri tas-servizz u x-xandara ddedikati għall-informazzjoni dwar it-traffiku għandhom jipprovdu informazzjoni minima universali dwar it-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza lill-utenti aħħarin qabel il-forniment ta’ kwalunkwe informazzjoni oħra tat-traffiku mhux marbuta mas-sikurezza.
2. Is-servizz tal-informazzjoni għandu jissodisfa l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
Għandu jkun jipprovdut f’tali mod li jiżgura l-iżjed ilħuq mifrux għall-utenti aħħarin konċernati bl-avveniment jew il-kundizzjoni partikolari msemmija fl-Artikolu 3;
(b)
Għandu jkun magħmul disponibbli mill-operaturi pubbliċi u/jew privati u/jew il-fornituri tas-servizzi u/jew ix-xandara ddedikati għall-informazzjoni dwar it-traffiku, fejn possibbli b’xejn għall-utenti aħħarin.
3. L-operaturi u l-fornituri tas-servizz pubbliċi u privati għandhom jikkollaboraw biex jarmonizzaw il-preżentazzjoni tal-kontenut tal-informazzjoni fornuta lill-utenti aħħarin.
Għandhom jinfurmaw lill-utenti aħħarin dwar l-eżistenza tas-servizz tal-informazzjoni u l-kopertura tiegħu.
Artikolu 9
Valutazzjoni tal-konformità mar-rekwiżiti
1. L-Istati Membri għandhom jinnominaw korp nazzjonali kompetenti li huwa imparzjali u indipendenti biex jivvaluta jekk ir-rekwiżiti stipulati fl-Artikoli 3 sa 8 humiex sodisfatti mill-operatui stradali u l-fornituri tas-servizz pubbliċi u privati u x-xandara ddedikati għall-informazzjoni dwar it-traffiku. Żewġ Stati Membri jew iktar jistgħu jinnominaw korp kompetenti komuni biex jivvaluta l-konformità ma’ dawn ir-rekwiżiti fit-territorji tagħhom.
L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw il-korpi nazzjonali lill-Kummissjoni.
2. L-operaturi stradali pubbliċi u privati, il-fornituri tas-servizz u x-xandara ddedikati għall-informazzjoni dwar it-traffiku għandhom jipprovdu lill-korpi nazzjonali nominati, id-dettalji tal-identifikazzjoni tagħhom u deskrizzjoni tas-servizz tal-informazzjoni li huma jipprovdu, u jissottomettu dikjarazzjoni ta’ konformità mar-rekwiżiti stipulati fl-Artikoli 3 sa 8.
Id-dikjarazzjoni għandu jkun fiha l-elementi li ġejjin, fejn applikabbli:
(a)
il-kategoriji tat-toroq marbuta mas-sikurezza koperti u l-kopertura tan-netwerk stradali tas-servizz tal-informazzjoni;
(b)
informazzjoni dwar il-punt ta’ aċċess tagħhom għad-dejta tat-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza u l-kundizzjonijiet tal-użu tagħha;
(c)
il-format tad-dejta tat-traffiku stradali marbuta mas-sikurezza aċċessibbli permezz tal-punt ta’ aċċess tagħhom;
(d)
il-mezzi għat-tqassim tas-servizz tal-informazzjoni għall-utenti aħħarin.
L-operaturi stradali pubbliċi jew privati, il-fornituri tas-servizz u x-xandara ddedikati għall-informazzjoni dwar it-traffiku għandhom jaġġornaw immedjatament id-dikjarazzjonijiet tagħhom tal-konformità wara kwalunkwe bidla fil-forniment tas-servizz tagħhom.
3. Il-korpi nazzjonali nominati għandhom iwettqu spezzjonijiet aleatorji dwar il-korrettezza tad-dikjarazzjonijiet ta’ għadd ta’ operaturi stradali pubbliċi u privati, fornituri tas-servizz u xandara ddedikati għall-informazzjoni dwar it-traffiku, u għandhom jitolbu prova tal-konformità mar-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 3 sa 8.
Kull sena, il-korpi nazzjonali nominati għandhom jirrapportaw lill-awtoritajiet nazzjonali dwar id-dikjarazzjonijiet sottomessi u dwar ir-riżultati tal-ispezzjonijiet aleatorji tagħhom.
Artikolu 10
Segwitu
1. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni sa mhux aktar tard minn 12-il xahar wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-korp nazzjonali nominat għall-valutazzjoni tal-konformità mar-rekwiżiti stipulati fl-Artikoli 3 sa 8;
(b)
id-deskrizzjoni tal-punt nazzjonali ta’ aċċess eżistenti jew imbassar.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni sa mhux aktar tard minn 12-il xahar wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament u kull sena kalendarja wara dan, l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-progress li għamlu fl-implimentazzjoni tas-servizz tal-informazzjoni, inkluż il-kriterji użati biex jiġi definit il-livell ta’ kwalità tiegħu u l-mezzi użati għall-monitoraġġ tal-kwalità tiegħu;
(b)
ir-riżultati tal-valutazzjoni tal-konformità mar-rekwiżiti stipultati fl-Artikoli 3 sa 8;
(c)
fejn rilevanti, deskrizzjoni tal-bidliet tal-punt nazzjonali ta’ aċċess.
Artikolu 11
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mill-1 ta’ Ottubru 2013. Madankollu, fir-rigward tas-servizz tal-informazzjoni diġà varat fid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament, għandu japplika mill-1 ta’ Ottubru 2015.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-15 ta’ Mejju 2013.