PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/347
ze dne 2. března 2015,
kterým se konstatuje nesoulad některých cílů zahrnutých do vnitrostátních plánů či plánů funkčních bloků vzdušného prostoru předložených podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 s výkonnostními cíli celé Unie na druhé referenční období a stanoví doporučení pro přezkum těchto cílů
(oznámeno pod číslem C(2015) 1263)
(Pouze bulharské, české, francouzské, chorvatské, italské, maďarské, maltské, německé, nizozemské, portugalské, rumunské, řecké, slovenské, slovinské a španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na čl. 11 odst. 3 písm. c) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení (ES) č. 549/2004 mají členské státy přijmout vnitrostátní plány nebo plány pro funkční bloky vzdušného prostoru, včetně závazných cílů na vnitrostátní úrovni nebo úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, zajišťujících soulad s výkonnostními cíli na úrovni Unie. Uvedené nařízení rovněž stanoví, že Komise má na základě hodnotících kritérií uvedených v jeho čl. 11 odst. 6 písm. d) vyhodnotit soulad uvedených cílů a že pokud Komise zjistí, že uvedená kritéria nebyla splněna, může vydat doporučení. Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 390/2013 (2) byla v této souvislosti stanovena prováděcí pravidla.
(2)
Prováděcím rozhodnutím Komise 2014/132/EU (3) byly na úrovni Unie přijaty výkonnostní cíle na druhé referenční období (2015-2019) v klíčových oblastech výkonnosti, jimiž jsou bezpečnost, ochrana životního prostředí, kapacita a efektivita nákladů.
(3)
Členské státy předložily Komisi plány výkonnosti - všechny z nich na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru - do 1. července 2014. Tyto plány v řadě případů dosud neměly definitivní podobu. Řada plánů byla následně změněna prostřednictvím dodatků či oprav; poslední z nich pochází z 9. ledna 2015. Při svém hodnocení vycházela Komise z nejnovějších předložených informací.
(4)
Orgán pro kontrolu výkonnosti, jenž má být Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti podle článku 3 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013, předložil Komisi dne 7. října 2014 prvotní hodnotící zprávu a dne 15. prosince 2014 aktualizovanou verzi uvedené zprávy. Komise od orgánu pro kontrolu výkonnosti dále obdržela zprávy vycházející z informací vnitrostátních dozorových orgánů o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů předložených v souladu s čl. 18 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
(5)
Pokud jde o klíčovou oblast výkonnosti týkající se kapacity, byl posouzen soulad cílů předložených členskými státy pro míru zpoždění na trati pro účely uspořádání toku letového provozu (ATFM) v souladu se zásadou stanovenou v bodě 4 přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 s použitím příslušných referenčních hodnot pro kapacitu funkčních bloků vzdušného prostoru, jejichž uplatnění zajišťuje splnění výkonnostního cíle na úrovni Unie a jež byly vypočítány manažerem struktury vzdušného prostoru a uvedeny v operačním plánu sítě (2014-2018/2019) v jeho nejnovější verzi z června 2014 (dále jen „operační plán sítě“). Uvedené posouzení prokázalo, že cíle předložené Belgií, Francií, Lucemburskem, Německem a Nizozemskem, pokud jde o FABEC,Českou republikou, Chorvatskem, Maďarskem, Rakouskem, Slovenskem a Slovinskem, pokud jde o FABCE, Itálií, Maltou, Kyprem a Řeckem, pokud jde o Blue Med FAB, Bulharskem a Rumunskem, pokud jde o Danube FAB a Portugalskem a Španělskem, pokud jde o SW FAB, nejsou v souladu s příslušnými referenčními hodnotami, a proto nejsou v souladu s příslušným výkonnostním cílem pro celou Unii.
(6)
Pokud jde o klíčovou oblast výkonnosti týkající se efektivity nákladů, byly posouzeny cíle vyjádřené ve stanovených jednotkových nákladech na traťové navigační služby předložené členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v bodě 5 ve spojení s bodem 1 přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013, se zohledněním trendu stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období a během prvního i druhého referenčního období celkem (2012-2019), počtu výkonových jednotek (prognóza dopravy) a výše stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby ve srovnání s členskými státy s podobným provozním a ekonomickým prostředím. Uvedené posouzení prokázalo, že cíle předložené Rakouskem a Slovenskem, pokud jde o FABCE, Belgií, Francií, Lucemburskem, Německem a Nizozemskem, pokud jde FABEC a Itálií, pokud jde o Blue Med FAB, nejsou v souladu s příslušným výkonnostním cílem pro celou Unii, a to z následujících důvodů.
(7)
Pokud jde o Rakousko, jeho cíle jsou založeny na plánovaném snížení jeho stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru o 3,5 % ročně během druhého referenčního období. Tato hodnota sice mírně převyšuje cílové snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok), avšak jeho plánované snížení během prvního i druhého referenčního období celkem za trendem celé Unie zaostává (- 1,1 % oproti - 1,7 % za rok). Kromě toho tyto cíle vycházejí ze stanovených nákladů na traťové navigační služby plánovaných na začátku druhého referenčního období, které jsou o 8 % vyšší, než byly skutečné náklady na traťové navigační služby v roce 2013. Zvýšení efektivity nákladů dosažené v prvním referenčním období tedy nebylo patřičně zohledněno při stanovení cílů pro druhé referenční období. Cíl pro rok 2019 navíc vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které výrazně (+ 20 %) převyšují průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Rakousko, a které jsou přibližně o 19 % vyšší, než je výkonnostní cíl pro celou Unii v roce 2019.
(8)
Pokud jde o Slovensko, jeho cíle jsou založeny na plánovaném snížení jeho stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru o 2,6 % ročně během druhého referenčního období. To je méně, než cílové snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok). Plánované snížení stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během prvního i druhého referenčního období celkem sice mírně předstihuje trend celé Unie (- 2,1 % oproti - 1,7 % za rok), avšak cíl pro rok 2019 vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které výrazně (+ 18,6 %) převyšují průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Slovensko.
(9)
Belgie a Lucembursko tvoří společnou oblast zpoplatnění. Jejich cíle jsou založeny na plánovaném snížení stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru pouze o 0,2 % ročně během druhého referenčního období. To je podstatně méně, než cílové snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok). Ani po dobu prvního i druhého referenčního období celkem se plánované stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby nesnižují v souladu s trendem celé Unie (- 0,4 % oproti - 1,7 %). Cíl pro rok 2019 navíc vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které převyšují (+ 3,7 %) průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Belgie a Lucembursko, a které jsou přibližně o 27 % vyšší, než je výkonnostní cíl pro celou Unii v roce 2019.
(10)
Pokud jde o Francii, její cíle jsou založeny na plánovaném snížení jejích stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru pouze o 0,7 % ročně během druhého referenčního období. To je podstatně méně, než cílové snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok). Ani po dobu prvního i druhého referenčního období celkem se plánované stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby nesnižují v souladu s trendem celé Unie (- 0,2 % oproti - 1,7 %). Tyto cíle navíc vycházejí ze stanovených nákladů na traťové navigační služby plánovaných na začátku druhého referenčního období, které jsou o 6,2 % vyšší, než byly skutečné náklady na traťové navigační služby v roce 2013. Zvýšení efektivity nákladů dosažené v prvním referenčním období tedy nebylo patřičně zohledněno při stanovení cílů pro druhé referenční období. Cíl pro rok 2019 sice vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které jsou mírně nižší (- 2,8 %), než průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Francie, jsou však přibližně o 23 % vyšší, než je výkonnostní cíl pro celou Unii v roce 2019.
(11)
Pokud jde o Německo, jeho cíle jsou založeny na plánovaném snížení jeho stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru o 1,1 % ročně během druhého referenčního období. To je podstatně méně, než cílové snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok). Ani po dobu prvního i druhého referenčního období celkem se stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby nesnižují v souladu s trendem celé Unie - naopak se zvyšují (+ 0,7 % oproti - 1,7 %). Cíl pro rok 2019 navíc vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které výrazně (+ 26,6 %) převyšují průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Německo, a které jsou přibližně o 52 % vyšší, než je výkonnostní cíl pro celou Unii v roce 2019.
(12)
Pokud jde o Nizozemsko, jeho cíle jsou založeny na plánovaném snížení jeho stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru pouze o 0,3 % ročně během druhého referenčního období. To je podstatně méně, než cílové snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok). Ani po dobu prvního i druhého referenčního období celkem se plánované stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby nesnižují v souladu s trendem celé Unie (- 0,3 % oproti - 1,7 %). Cíl pro rok 2019 sice vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které jsou mírně nižší, než průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Nizozemsko (- 3,7 %), jsou však přibližně o 18 % vyšší, než je výkonnostní cíl pro celou Unii v roce 2019.
(13)
Pokud jde o Itálii, její cíl je založen na plánovaném snížení jejích stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v průměru o 2,8 % ročně během druhého referenčního období. To není v souladu s cílovým snížením průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii (- 3,3 % za rok). Ani po dobu prvního i druhého referenčního období celkem se plánované stanovené jednotkové náklady Itálie na traťové navigační služby nesnižují v souladu s trendem celé Unie (- 1,4 % oproti - 1,7 %). Cíl pro rok 2019 navíc vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které výrazně (+ 16,6 %) převyšují průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států s podobným provozním a ekonomickým prostředím, jaké má Itálie, a které jsou přibližně o 25 % vyšší, než je výkonnostní cíl pro celou Unii v roce 2019.
(14)
Je proto třeba, aby Komise vydala doporučení ohledně nezbytných opatření, která mají dotčené členské státy přijmout, aby zajistily, že jejich vnitrostátní dozorové orgány navrhnou revidované výkonnostní cíle, které budou řešit nedostatky popsané v tomto rozhodnutí. V souladu s nařízením (ES) č. 549/2004 a prováděcím nařízením (EU) č. 390/2013 mají následně dotčené členské státy revidované výkonnostní cíle přijmout a do čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí je oznámit Komisi.
(15)
Za účelem řešení nedostatků v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity by mělo být zajištěno, že revidované výkonnostní cíle budou přinejmenším v souladu s referenčními hodnotami pro kapacity daného funkčního bloku vzdušného prostoru uvedenými v operačním plánu sítě. Pokud operační plán sítě stanoví nápravná nebo zmírňující opatření, jejichž účelem je zajistit dodržení příslušných referenčních hodnot funkčního bloku vzdušného prostoru, měla by revize výkonnostních cílů prováděná dotčenými členskými státy uvedená opatření zohlednit.
(16)
Za účelem řešení nedostatků v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů, pokud jde o Belgii, Francii, Itálii, Německo, Lucembursko, Rakousko a Slovensko, by měly být výkonnostní cíle pro efektivitu nákladů vyjádřené stanovenými jednotkovými náklady na traťové navigační služby revidovány směrem dolů, aby byly v souladu se snížením průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v celé Unii během druhého referenčního období, jakož i během prvního i druhého referenčního období celkem.
(17)
Při revizi výkonnostních cílů pro efektivitu nákladů by mělo navíc rovněž dojít k revizi příslušných prognóz dopravy, z nichž uvedené cíle vycházejí. V případě Belgie, Francie, Lucemburska, Německa a Nizozemska by se měl s ohledem na nárůst dopravy zaznamenaný v roce 2014 zvýšit počet projektovaných výkonových jednotek během druhého referenčního období. Naopak Itálie by měla své projektované výkonové jednotky s ohledem na aktuální objemy dopravy snížit.
(18)
Komise konzultovala členské státy, kterých se týkají doporučení uvedená v tomto rozhodnutí, v souladu s čl. 14 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
(19)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Cíle obsažené v plánech výkonnosti předložených podle nařízení (ES) č. 549/2004, které jsou uvedeny v příloze, nejsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii pro druhé referenční období stanovenými v prováděcím rozhodnutí 2014/132/EU.
Článek 2
Česká republika, Chorvatsko, Maďarsko, Rakousko, Slovensko a Slovinsko, pokud jde o FABCE, Belgie, Francie, Lucembursko, Německo a Nizozemsko, pokud jde o FABEC, Itálie, Kypr, Malta a Řecko, pokud jde o Blue Med FAB, Bulharsko a Rumunsko, pokud jde o Danube FAB a Portugalsko a Španělsko, pokud jde o SW FAB, by měly přijmout nezbytná opatření s cílem zajistit, aby jejich vnitrostátní dozorové orgány navrhly revidované výkonnostní cíle v souladu s články 3 a 4.
Článek 3
Výkonnostní cíle v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity, které předložily Česká republika, Chorvatsko, Maďarsko, Rakousko, Slovensko a Slovinsko, pokud jde o FABCE, Belgie, Francie, Lucembursko, Německo a Nizozemsko, pokud jde o FABEC, Itálie, Kypr, Malta a Řecko, pokud jde o Blue Med FAB, Bulharsko a Rumunsko, pokud jde o Danube FAB a Portugalsko a Španělsko, pokud jde o SW FAB, by měly být revidovány směrem dolů. Uvedené cíle by měly být přinejmenším v souladu s referenčními hodnotami daného funkčního bloku vzdušného prostoru uvedenými v operačním plánu sítě. Pokud operační plán sítě stanoví nápravná nebo zmírňující opatření, měla by revize výkonnostních cílů uvedená opatření zohlednit.
Článek 4
Výkonnostní cíle v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů vyjádřené stanovenými jednotkovými náklady na traťové navigační služby, které předložily Rakousko a Slovensko, pokud jde o FABCE, Belgie, Francie, Lucembursko, Německo a Nizozemsko, pokud jde o FABEC a Itálie, pokud jde o Blue Med FAB, by měly být revidovány směrem dolů na úroveň, která bude v souladu se snížením průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby v celé Unii během druhého referenčního období, a není-li tak tomu doposud, během prvního i druhého referenčního období celkem. Uvedená revize směrem dolů by měla zahrnovat snížení stanovených nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období a v případě Belgie, Francie, Itálie, Lucemburska, Německa a Nizozemska revizi projektovaných objemů dopravy vyjádřených ve výkonových jednotkách.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království, Bulharské republice, České republice, Francouzské republice, Chorvatské republice, Italské republice, Kyperské republice, Lucemburskému velkovévodství, Maďarsku, Nizozemskému království, Portugalské republice, Rakouské republice, Republice Malta, Republice Slovinsko, Rumunsku, Řecké republice, Slovenské republice, Spolkové republice Německo a Španělskému království.
V Bruselu dne 2. března 2015.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/347
tat-2 ta' Marzu 2015
dwar l-inkonsistenza ta' ċerti miri fil-pjanijiet għall-blokok tal-ispazju tal-ajru nazzjonali jew funzjonali mressqa skont ir-Regolament (KE) Nru 549/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill mal-miri tal-prestazzjoni għall-Unjoni kollha għat-tieni perjodu ta' referenza u li tistabbilixxi r-rakkomandazzjonijiet għar-reviżjoni ta' dawk il-miri
(notifikata bid-dokument C(2015) 1263)
(It-testi bil-Bulgaru, biċ-Ċek, bil-Franċiż, bil-Ġermaniż, bil-Grieg, bl-Ispanjol, bil-Kroat, bil-Malti, bl-Olandiż, bil-Portugiż, bir-Rumen, bis-Slovakk, bis-Sloven, bit-Taljan u bl-Ungeriż biss huma awtentiċi)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 549/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta' Marzu 2004 li jippreskrivi l-qafas għall-ħolqien tal-Ajru Uniku Ewropew (ir-Regolament qafas) (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 11(3)(c) tiegħu,
Billi:
(1)
Skont ir-Regolament (KE) Nru 549/2004, l-Istati Membri għandhom jadottaw pjanijiet għall-blokok tal-ispazju tal-ajru funzjonali (“FAB”) jew nazzjonali, inklużi miri nazzjonali vinkolanti jew miri fil-livell tal-FABs, li jiżguraw il-konsistenza mal-miri tal-prestazzjoni għall-Unjoni kollha. Ir-Regolament jistipula wkoll li l-Kummissjoni għandha tivvaluta l-konsistenza ta' dawk il-miri abbażi tal-kriterji tal-valutazzjoni msemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 11(6) tiegħu, u li l-Kummissjoni tista' tiddeċiedi li toħroġ rakkomandazzjonijiet f'każ li tidentifika li dawk il-kriterji ma ntlaħqux. Fir-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 390/2013 (2) ġew stabbiliti regoli dettaljati dwar dan.
(2)
Il-miri tal-prestazzjoni għall-Unjoni kollha fl-oqsma ewlenin tal-prestazzjoni li huma s-sikurezza, l-ambjent, il-kapaċità u l-kosteffiċjenza għat-tieni perjodu ta' referenza (2015-2019) ġew adottati bid-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni 2014/132/UE (3).
(3)
Sal-1 ta Lulju 2014, l-Istati Membri bagħtu lill-Kummissjoni, il-pjanijiet tal-prestazzjoni, ilkoll fil-livell tal-FAB. F'għadd ta' każijiet, għall-ewwel dawn intbagħtu f'forma ta' abbozz biss. Barra minn hekk, għadd ta' pjanijiet ġew sussegwentement modifikati b'addenda jew rettifiki, u l-iktar waħda riċenti kienet fid-9 ta' Jannar 2015. Il-Kummissjoni bbażat il-valutazzjoni tagħha fuq l-informazzjoni l-aktar reċenti li ntbagħtet.
(4)
Il-Korp ta' Analiżi tal-Prestazzjoni, li huwa inkarigat li jassisti lill-Kummissjoni fl-implimentazzjoni tal-iskema tal-prestazzjoni skont l-Artikolu 3 tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013, bagħat l-ewwel rapport ta' valutazzjoni lill-Kummissjoni fis-7 ta' Ottubru 2014 u verżjoni aġġornata ta' dak ir-rapport fil-15 ta' Diċembru 2014. Il-Kummissjoni rċeviet ukoll mingħand il-Korp ta' Analiżi tal-Prestazzjoni, rapporti bbażati fuq informazzjoni mill-awtoritajiet superviżorji nazzjonali dwar il-monitoraġġ tal-pjanijiet u tal-miri tal-prestazzjoni ppreżentati skont l-Artikolu 18(4) tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013.
(5)
Dwar il-qasam ewlieni tal-prestazzjoni tal-kapaċità, ġiet ivvalutata l-konsistenza tal-miri mibgħuta mill-Istati Membri għad-dewmien tal-Ġestjoni tal-Fluss tat-Traffiku tal-Ajru (ATFM - Air Traffic Flow Management) en route, skont il-prinċipju stabbilit fil-punt 4 tal-Anness IV tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013, bl-użu tal-valuri ta' referenza għall-kapaċità tal-FABs rispettivi tagħhom, li meta jiġu applikati, jiżguraw li fil-livell tal-Unjoni tintlaħaq il-mira tal-prestazzjoni għall-Unjoni kollha, ikkalkulati mill-Maniġer tan-Netwerk u kif stabbilit fl-aktar verżjoni riċenti tal-Pjan Operattiv tan-Netwerk (2014-2018/2019) ta' Ġunju 2014 (“Il-Pjan Operattiv tan-Netwerk”). Dik il-valutazzjoni wriet li l-miri mibgħuta mill-Belġju, il-Lussemburgu, Franza, il-Ġermanja, u l-Pajjiżi l-Baxxi fir-rigward tal-FABEC, mill-Awstrija, il-Kroazja, ir-Repubblika Ċeka, l-Ungerija, is-Slovakkja u s-Slovenja fir-rigward tal-FABCE, minn Ċipru, il-Greċja, l-Italja, u Malta fir-rigward tal-Blue Med FAB, mill-Bulgarija, u r-Rumanija fir-rigward tad-Danube FAB u mill-Portugall u Spanja fir-rigward tal-SW FAB mhumiex konformi mal-valuri ta' refernza rispettivi u li għalhekk mhux konsistenti mal-mira rilevanti tal-prestazzjoni għall-Unjoni kollha.
(6)
Dwar il-qasam ewlieni tal-prestazzjoni tal-kosteffiċjenza, ġew ivvalutati l-miri espressi fi spejjeż determinati għal kull unità en route mibgħuta mill-Istati Membri skont il-prinċipji stabbiliti fil-punt 5 b'mod konġunt mal-punt 1 tal-Anness IV tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013, billi tqieset ix-xejra tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route matul it-tieni perjodu ta' referenza u l-perjodu kombinat tal-ewwel u t-tieni perjodu ta' referenza (2012-2019), l-għadd ta' unitajiet ta' servizz (il-previżjoni tat-traffiku) u l-livell tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route b'paragun ma' Stati Membri li jkollhom ambjent ekonomiku u operattiv simili. Dik il-valutazzjoni wriet li l-miri mibgħuta mill-Awstrija u s-Slovakkja fir-rigward tal-FABCE, mill-Belġju, il-Lussemburgu, Franza, il-Ġermanja u l-Pajjiżi l-Baxxi fir-rigward tal-FABEC u mill-Italja fir-rigward tal-Blue Med FAB mhumiex konsistenti mal-mira tal-prestazzjoni għall-Unjoni kollha għar-raġunijiet li ġejjin.
(7)
Fil-każ tal-Awstrija, il-miri tagħha huma bbażati fuq tnaqqis ippjanat tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route matul it-tieni perjodu ta' referenza b'medja ta' 3,5 % fis-sena. Filwaqt li dan jaqbeż bi ftit it-tnaqqis immirat tal-medja tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route għall-Unjoni kollha matul it-tieni perjodu ta' referenza (- 3,3 % fis-sena), it-tnaqqis ippjanat matul il-perjodu kombinat tal-ewwel u t-tieni perjodu ta' referenza huwa inqas mix-xejra fil-livell tal-Unjoni (- 1,1 % fis-sena, meta mqabbel ma' - 1,7 % fis-sena). Barra minn hekk, il-miri huma bbażati fuq spejjeż determinati en route ippjanati fil-bidu tat-tieni perjodu ta' referenza li huma 8 % ogħla mill-ispejjeż en route reali rraportati fis-sena 2013. B'riżultat ta' dan, it-titjib fil-kosteffiċjenza li nkiseb fl-ewwel perjodu ta' referenza ma tqiesx b'mod adegwat meta ġew stabbiliti l-miri għat-tieni perjodu ta' referenza. Barra minn hekk, il-mira għall-2019 hija bbażata fuq spejjeż determinati għal kull unità en route ippjanati li huma sostanzjalment ogħla (+ 20 %) mill-medja tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route ta' Stati Membri li jkollhom ambjent ekonomiku u operattiv simili għal dak tal-Awstrija u madwar 19 % ogħla mill-mira tal-prestazzjoni għall-Unjoni kollha għall-2019.
(8)
Fil-każ tas-Slovakkja, il-miri tagħha huma bbażati fuq tnaqqis ippjanat tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route matul it-tieni perjodu ta' referenza b'medja ta' 2,6 % fis-sena. Dan huwa taħt it-tnaqqis immirat tal-medja tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route għall-Unjoni kollha matul it-tieni perjodu ta' referenza (- 3,3 % fis-sena). Filwaqt li t-tnaqqis tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route ippjanati matul il-perjodu kombinat tal-ewwel u t-tieni perjodu ta' referenza jaqbeż bi ftit ix-xejra tal-livell tal-Unjoni (- 2,1 % fis-sena meta mqabbel ma' - 1,7 % fis-sena), il-mira għall-2019 hija bbażata fuq spejjeż determinati għal kull unità en route ippjanati li huma sostanzjalment ogħla (+ 18,6 %) mill-medja tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route ta' Stati Membri li jkollhom ambjent ekonomiku u operattiv simili għal dak tas-Slovakkja.
(9)
Il-Belġju u l-Lussemburgu għandhom żona tal-imposti konġunta. Il-miri tagħhom huma bbażati fuq tnaqqis ippjanat tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route matul it-tieni perjodu ta' referenza b'medja ta' 0,2 % biss fis-sena. Dan huwa ħafna inqas mit-tnaqqis immirat tal-medja tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route fl-Unjoni kollha matul it-tieni perjodu ta' referenza (- 3,3 % fis-sena). Anki matul il-perjodu kombinat tal-ewwel u t-tieni perjodu ta' referenza, l-ispejjeż determinati għal kull unità en route ma jonqsux b'mod konformi max-xejra tal-Unjoni (- 0,4 % meta mqabbel ma' - 1,7 %). Barra minn hekk, il-mira għall-2019 hija bbażata fuq spejjeż determinati għal kull unità en route ippjanati li huma ogħla (+ 3,7 %) mill-medja tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route ta' Stati Membri li jkollhom ambjent ekonomiku u operattiv simili għal dak tal-Belġju u l-Lussemburgu u madwar 27 % ogħla mill-mira tal-prestazzjoni għall-Unjoni kollha għall-2019.
(10)
Fil-każ ta' Franza, il-miri tagħha huma bbażati fuq tnaqqis ippjanat tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route matul it-tieni perjodu ta' referenza b'medja ta' 0,7 % fis-sena. Dan huwa ħafna inqas mit-tnaqqis immirat tal-medja tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route fl-Unjoni kollha matul it-tieni perjodu ta' referenza (- 3,3 % fis-sena). Anki matul il-perjodu kombinat tal-ewwel u t-tieni perjodu ta' referenza, l-ispejjeż determinati għal kull unità en route ma jonqsux b'mod konformi max-xejra tal-Unjoni (- 0,2 % meta mqabbel ma' - 1,7 %). Barra minn hekk, il-miri huma bbażati fuq spejjeż determinati en route ippjanati fil-bidu tat-tieni perjodu ta' referenza li huma 6,2 % ogħla mill-ispejjeż en route reali rraportati fis-sena 2013. B'riżultat ta' dan, it-titjib fil-kosteffiċjenza li nkiseb fl-ewwel perjodu ta' referenza ma tqiesx b'mod adegwat meta ġew stabbiliti l-miri għat-tieni perjodu ta' referenza. Filwaqt li l-mira għall-2019 hija bbażata fuq spejjeż determinati għal kull unità en route ippjanati li huma kemxejn inqas (- 2,8 %) mill-medja tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route ta' Stati Membri li jkollhom ambjent ekonomiku u operattiv simili għal dak ta' Franza, dawn huma madwar 23 % ogħla mill-mira tal-prestazzjoni għall-Unjoni kollha għall-2019.
(11)
Fil-każ tal-Ġermanja, il-miri tagħha huma bbażati fuq tnaqqis ippjanat tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route matul it-tieni perjodu ta' referenza b'medja ta' 1,1 % fis-sena. Dan huwa ħafna inqas mit-tnaqqis immirat tal-medja tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route fl-Unjoni kollha matul it-tieni perjodu ta' referenza (- 3,3 % fis-sena). Anki matul il-perjodu kombinat tal-ewwel u t-tieni perjodu ta' referenza, l-ispejjeż determinati għal kull unità en route mhumiex jonqsu b'mod konformi max-xejra tal-Unjoni, iżda minflok qegħdin jiżdiedu (+ 0,7 % meta mqabbel ma' - 1,7 %). Barra minn hekk, il-mira għall-2019 hija bbażata fuq spejjeż determinati għal kull unità en route ippjanati fl-2019 li huma sostanzjalment ogħla (+ 26,6 %) mill-medja tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route ta' Stati Membri li jkollhom ambjent ekonomiku u operattiv simili għal dak tal-Ġermanja u madwar 52 % ogħla mill-mira tal-prestazzjoni għall-Unjoni kollha għall-2019.
(12)
Fil-każ tal-Pajjiżi l-Baxxi, il-miri tagħhom huma bbażati fuq tnaqqis ippjanat tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route matul it-tieni perjodu ta' referenza b'medja ta' 0,3 % fis-sena. Dan huwa ħafna inqas mit-tnaqqis immirat tal-medja tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route għall-Unjoni kollha matul it-tieni perjodu ta' referenza (- 3,3 % fis-sena). Anki matul il-perjodu kombinat tal-ewwel u t-tieni perjodu ta' referenza, l-ispejjeż determinati għal kull unità en route ma jonqsux b'mod konformi max-xejra tal-Unjoni (- 0,3 % meta mqabbel ma' - 1,7 %). Filwaqt li l-mira għall-2019 hija bbażata fuq spejjeż determinati għal kull unità en route ippjanati li huma kemxejn inqas mill-medja tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route ta' Stati Membri li jkollhom ambjent ekonomiku u operattiv simili għal dak tal-Pajjiżi l-Baxxi (- 3,7 %), dawn huma madwar 18 % ogħla mill-mira tal-prestazzjoni għall-Unjoni kollha għall-2019.
(13)
Fil-każ tal-Italja, il-miri tagħha huma bbażati fuq tnaqqis ippjanat tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route matul it-tieni perjodu ta' referenza b'medja ta' 2,8 % fis-sena. Dan mhuwiex konformi mat-tnaqqis immirat tal-medja tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route għall-Unjoni kollha matul it-tieni perjodu ta' referenza (- 3,3 % fis-sena). Minbarra dan matul il-perjodu kombinat tal-ewwel u t-tieni perjodu ta' referenza, l-ispejjeż determinati għal kull unità en route ma jonqsux b'mod konformi max-xejra tal-Unjoni (- 1,4 % meta mqabbel ma' - 1,7 %). Barra minn hekk, il-mira għall-2019 hija bbażata fuq spejjeż determinati għal kull unità en route ippjanati li huma sostanzjalment ogħla (+ 16,6 %) mill-medja tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route ta' Stati Membri li jkollhom ambjent ekonomiku u operattiv simili għal dak tal-Italja u madwar 25 % ogħla mill-mira tal-prestazzjoni għall-Unjoni kollha għall-2019.
(14)
Għaldaqstant huwa xieraq li l-Kummissjoni toħroġ rakkomandazzjonijiet dwar il-miżuri neċessarji li jridu jittieħdu mill-Istati Membri kkonċernati biex jiżguraw li l-awtoritajiet superviżorji nazzjonali tagħhom jipproponu miri tal-prestazzjoni riveduti, li jindirizzaw l-inkonsistenzi identifikati f'din id-Deċiżjoni. Huwa f'idejn l-Istat Membru kkonċernat li jadotta l-miri tal-prestazzjoni riveduti u li jinnotifikahom lill-Kummissjoni fi żmien erba' xhur min-notifika ta' din id-Deċiżjoni, f'konformità mar-Regolament (KE) nru 549/2004 u mar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013,
(15)
Sabiex jiġu indirizzati l-inkonsistenzi fil-qasam ewlieni tal-prestazzjoni tal-kapaċità, għandu jiġi żgurat li tal-inqas, il-miri tal-prestazzjoni riveduti jkunu konformi mal-valuri ta' referenza għall-kapaċità tal-FAB stabbiliti fil-Pjan Operattiv tan-Netwerk. Fejn il-Pjan Operattiv tan-Netwerk jispeċifika miżuri ta' rimedju jew mitigazzjoni maħsuba biex jiżguraw li l-valuri ta' referenza tal-FAB rilevanti huma rispettati, fir-reviżjoni tal-miri tal-prestazzjoni għall-Istati Membri kkonċernati għandhom jitqiesu dawn il-miżuri.
(16)
Sabiex jiġu indirizzati l-inkonsistenzi fir-rigward tal-qasam ewlieni tal-prestazzjoni tal-kosteffiċjenza, fir-rigward tal-Awstrija, is-Slovakkja, il-Belġju, il-Lussemburgu, Franza, il-Ġermanja u l-Italja, il-miri tal-prestazzjoni tal-kosteffiċjenza espressi fi spejjeż determinati għal kull unità en route għandhom jiġu riveduti 'l isfel, sabiex ikunu konformi mat-tnaqqis tal-medja tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route fil-livell tal-Unjoni, tul it-tieni perjodu ta' referenza u matul il-perjodu kombinat tal-ewwel u t-tieni perjodu ta' referenza.
(17)
Barra minn hekk, waqt ir-revizjoni tal-miri tal-prestazzjoni tal-kosteffiċjenza, għandhom jiġu riveduti wkoll il-previżjonijiet tat-traffiku rilevanti li fuqhom ikunu bbażati dawk il-miri. Fid-dawl taż-żieda fit-traffiku osservata fl-2014, l-unitajiet ta' servizz previsti matul it-tieni perjodu ta' referenza għandhom jiżdiedu għall-Belġju, il-Lussemburgu, Franza, il-Ġermanja u l-Pajjiżi l-Baxxi. B'kuntrast ma' dan, l-Italja għandha tnaqqas l-unitajiet ta' servizz previsti matul it-tieni perjodu ta' referenza tagħha, minħabba ċ-ċifri reali tat-traffiku.
(18)
Il-Kummissjoni kkonsultat l-Istati Membri kkonċernati dwar ir-rakkomandazzjonijiet stabbiliti f'din id-Deċiżjoni, f'konformità mal-Artikolu 14(3) tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013.
(19)
Il-miżuri stipulati f'din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar Ajru Uniku,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-miri inklużi fil-pjanijiet tal-prestazzjoni mibgħuta skont ir-Regolament (KE) Nru 549/2004, elenkati fl-Anness, mhumiex konsistenti mal-miri tal-prestazzjoni għall-Unjoni kollha għat-tieni perjodu ta' referenza stabbiliti fid-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2014/132/UE.
Artikolu 2
L-Awstrija, ir-Repubblika Ċeka, il-Kroazja, l-Ungerija, is-Slovenja u s-Slovakkja fir-rigward tal-FABCE, il-Belġju, il-Lussemburgu, Franza, il-Ġermanja u l-Pajjiżi l-Baxxi fir-rigward tal-FABEC, Ċipru, l-Italja, il-Greċja u Malta fir-rigward tal-Blue Med FAB, il-Bulgarija u r-Rumanija fir-rigward tad-Danube FAB u l-Portugall u Spanja fir-rigward tal-SW FAB għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa biex jiżguraw li l-awtoritajiet superviżorji nazzjonali tagħhom jipproponu miri tal-prestazzjoni riveduti, skont l-Artikoli 3 u 4.
Artikolu 3
Il-miri tal-prestazzjoni fil-qasam ewlieni tal-prestazzjoni tal-kapaċità mibgħuta mill-Awstrija, il-Kroazja, ir-Repubblika Ċeka, l-Ungerija, is-Slovakkja, u s-Slovenja fir-rigward tal-FABCE, mill-Belġju, il-Lussemburgu, Franza, il-Ġermanja, u l-Pajjiżi l-Baxxi fir-rigward tal-FABEC, minn Ċipru, il-Greċja, l-Italja u Malta fir-rigward tal-Blue Med FAB, mill-Bulgarija u r-Rumanija fir-rigward tad-Danube FAB u mill-Portugall u Spanja fir-rigward tal-SW FAB għandhom jiġu riveduti 'l isfel. Tal-inqas, dawn il-miri għandhom ikunu konformi mal-valuri ta' referenza tal-FAB rispettiv stabbiliti fil-Pjan Operattiv tan-Netwerk. Where the Network Operations Plan specifies remediation or mitigation measures, account should be taken of those measures when revising the performance targets.
Artikolu 4
Il-miri tal-prestazzjoni fil-qasam ewlieni tal-prestazzjoni tal-kosteffiċjenza espressi fi spejjeż determinati għal kull unità en route mibgħuta mill-Awstrija u s-Slovakkja għall-FABCE, mill-Belġju, il-Lussemburgu, Franza, il-Ġermanja u l-Pajjiżi l-Baxxi għall-FABEC u mill-Italja għall-BLUE MED FAB għandhom jiġu riveduti 'l isfel, għal livell li huwa konformi mat-tnaqqis tal-medja tal-ispejjeż determinati għal kull unità en route fil-livell tal-Unjoni, tul it-tieni perjodu ta' referenza u, meta dan ma jkunx għadu l-każ, matul il-perjodu magħqud tal-ewwel u t-tieni perjodu ta' referenza. Dawk ir-reviżjonijiet 'l isfel għandhom jinkludu tnaqqis tal-ispejjeż determinati en route matul it-tieni perjodu ta' referenza u, għall-Belġju, il-Lussemburgu, Franza, il-Ġermanja, il-Pajjiżi l-Baxxi u l-Italja, reviżjoni tat-traffiku previst espressa f'unitajiet ta' servizz.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tal-Belġju, lir-Repubblika tal-Bulgarija, lir-Repubblika Ċeka, lir-Repubblika Federali tal-Ġermanja,lir-Repubblika Ellenika, lir-Renju ta' Spanja, lir-Repubblika Franċiża, lir-Repubblika tal-Kroazja, lir-Repubblika Taljana, lir-Repubblika ta' Ċipru, lill-Gran Dukat tal-Lussemburgu, lill-Ungerija, lir-Repubblika ta' Malta, lir-Renju tal-Pajjiżi l-Baxxi, lir-Repubblika tal-Awstrija, lir-Repubblika Portugiża, lir-Rumanija, lir-Repubblika tas-Slovenja, u lir-Repubblika Slovakka.
Magħmul fi Brussell, it-2 ta' Marzu 2015.