NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1299/2013
ze dne 17. prosincem 2013
o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 178 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 176 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen "Smlouva o fungování EU) je úkolem Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), aby pomáhal odstraňovat zásadní regionální rozdíly v Unii. V souladu s uvedeným článkem a s čl. 174 druhým a třetím pododstavcem Smlouvy o fungování EU má tak EFRR přispívat ke snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů, v rámci nichž má být zvláštní pozornost věnována venkovským oblastem, oblastem postiženým průmyslovými přeměnami a regionům, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, jako jsou například nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva a ostrovní, přeshraniční a horské regiony.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) obsahuje společná ustanovení týkající se EFRR, Evropského sociálního fondu (ESF), Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF). Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (4) stanoví zvláštní ustanovení o typu činností, které lze financovat z EFRR, a vymezuje cíle pro tyto činnosti. Uvedená nařízení nejsou plně přizpůsobena zvláštním potřebám cíle Evropská územní spolupráce, kde spolupracují alespoň dva členské státy nebo jeden členský stát a třetí země. Proto je zapotřebí stanovit zvláštní ustanovení pro cíl Evropská územní spolupráce, která se týkají oblasti působnosti, zeměpisného pokrytí, finančních zdrojů, tematického zaměření a investičních priorit, programování, monitorování a hodnocení, technické pomoci, způsobilosti, řízení, kontroly a určení, účasti třetích zemí a finančního řízení.
(3)
Má-li se zvýšit přidaná hodnota politiky soudržnosti Unie, měla by být zvláštní ustanovení zaměřena na značné zjednodušení pro všechny zúčastněné subjekty, jimiž jsou příjemci, programové orgány, případně orgány zúčastněných členských států na místní, regionální nebo celostátní úrovni a třetí země i Komise.
(4)
Za účelem podpory harmonického rozvoje území Unie na různých úrovních by měl EFRR podporovat přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci v rámci cíle Evropská územní spolupráce.
(5)
Cílem přeshraniční spolupráce by mělo být řešení společných problémů určených společně v pohraničních regionech, kterými jsou například: špatná dostupnost, zejména v souvislosti s připojením k sítím informačních a komunikačních technologií (IKT) a také s dopravní infrastrukturou, upadající místní průmyslová odvětví, nevhodné podnikatelské prostředí, nedostatek sítí mezi místními a regionálními správami, nízká úroveň výzkumu a inovací a zavádění IKT, znečištění životního prostředí, předcházení rizikům, záporné postoje vůči občanům sousední země, a cílem by mělo být i využití nevyužitého růstového potenciálu v pohraničních oblastech (rozvoj přeshraničních zařízení a klastrů pro výzkum a inovace, integrace přeshraničního trhu práce, spolupráce mezi vzdělávacími institucemi, včetně univerzit, nebo mezi zdravotnickými centry) a zároveň prohlubování procesu spolupráce za účelem celkově harmonického rozvoje Unie.
(6)
Nadnárodní spolupráce by měla být zaměřena na posílení spolupráce prostřednictvím opatření přispívajících k integrovanému územnímu rozvoji v souvislosti s prioritami politiky soudržnosti Unie a měla by rovněž zahrnovat námořní přeshraniční spolupráci, na kterou se nevztahují programy přeshraniční spolupráce.
(7)
Cílem meziregionální spolupráce by mělo být posílení účinnosti politiky soudržnosti díky podpoře výměny zkušeností mezi regiony, pokud jde o tematické cíle a rozvoj měst, včetně vazeb mezi městem a venkovem, za účelem lepšího provádění programů a opatření v oblasti územní spolupráce a také podpory analýzy trendů rozvoje v oblasti územní soudržnosti prostřednictvím studií, sběru údajů a dalších opatření. Výměna zkušeností týkajících se tematických cílů by měla posílit utváření a uskutečňování zejména operačních programů v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost, ale popřípadě také programů v rámci cíle Evropská územní spolupráce, včetně podpory vzájemně přínosné spolupráce mezi klastry věnujícími se inovacím a výzkumu a výměny mezi vědci a výzkumnými institucemi v rozvinutých i méně rozvinutých regionech, přičemž je nutné přihlížet ke zkušenostem získaným na základě programů „Regiony znalostí“ a „Výzkumný potenciál v konvergenčních a nejvzdálenějších regionech“ v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum.
(8)
Měla by být stanovena objektivní kritéria pro určování způsobilých regionů a oblastí. K tomuto účelu by mělo být určení způsobilých regionů a oblastí na úrovni Unie založeno na společném systému klasifikace regionů stanoveném nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (5).
(9)
Přeshraniční spolupráce by měla podporovat regiony, které se nacházejí na pozemních nebo námořních hranicích. Na základě zkušeností z předchozích programových období by měla Komise vymezit seznam přeshraničních oblastí, které mohou získat podporu v rámci programů přeshraniční spolupráce jednodušeji, podle programu spolupráce. Komise by měla při přípravě tohoto seznamu přihlédnout k úpravám potřebným pro zajištění soudržnosti, zejména s ohledem na pozemní a námořní hranice, a pokračování programových oblastí stanovených pro programové období 2007-2013. Tyto úpravy by se mohly týkat zmenšení či rozšíření stávající programové oblasti nebo počtu programů přeshraniční spolupráce při současném umožnění zeměpisného překrývání.
(10)
Komise by měla vymezit oblasti pro nadnárodní spolupráci s ohledem na opatření potřebná k podpoře integrovaného územního rozvoje. Komise by při vymezování těchto oblastí měla zohlednit zkušenosti získané na základě předchozích programů a případně strategií pro makroregiony a přímořské oblasti.
(11)
Za účelem zajištění toho, aby všechny regiony Unie mohly využívat výměnu zkušeností a osvědčených postupů, měl by každý program meziregionální spolupráce zahrnovat celé území Unie.
(12)
Je třeba i nadále podporovat nebo případně zřídit přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci se sousedními třetími zeměmi Unie, neboť taková spolupráce je významným nástrojem politiky regionálního rozvoje a prospěla by regionům členských států sousedícím s třetími zeměmi. Za tímto účelem by měl EFRR přispívat na přeshraniční a přímořské programy zřízené v rámci evropského nástroje sousedství (ENS) podle budoucího legislativního aktu Unie o evropském nástroji sousedství pro období 2014-2020 (dále jen „legislativní akt o ENS“) a nástroje předvstupní pomoci (NPP II) podle budoucího legislativního aktu Unie o předvstupní pomoci pro období 2014-2020 (dále jen „legislativní akt o NPP II“).
(13)
Kromě zásahů na vnějších hranicích podporovaných nástroji vnější politiky Unie, které zahrnují pohraniční regiony uvnitř i vně Unie, by mělo být možné, aby programy spolupráce podporované z EFRR zahrnovaly regiony uvnitř a v některých případech i vně Unie, kdy se na regiony mimo Unii nevztahují nástroje vnější politiky, protože se nejedná o vymezenou přijímající zemi nebo protože tyto programy vnější spolupráce nelze vytvořit. Je však nutné zajistit, aby financování podpory z EFRR pro operace prováděné na území třetích zemí přinášelo prospěch především regionům Unie. V rámci těchto omezení by Komise měla zahrnout při sestavování seznamu přeshraničních a nadnárodních programových oblastí i regiony třetích zemí.
(14)
Je zapotřebí stanovit prostředky přidělené každé složce cíle Evropská územní spolupráce a zároveň se neustále výrazně soustředit na přeshraniční spolupráci, mimo jiné na podíl každého členského státu na celkové výši částky určené na přeshraniční a nadnárodní spolupráci a na potenciál, jímž disponují členské státy, pokud jde o flexibilitu mezi těmito složkami, a zajistit dostatečnou výši financování pro spolupráci s nejvzdálenějšími regiony.
(15)
Ve prospěch regionů Unie by měl být zřízen mechanismus organizace podpory z EFRR pro nástroje vnější politiky, jako jsou ENS a NPP II, a to i v případech, kdy nemohou být programy vnější spolupráce přijaty nebo musí být ukončeny. Tento mechanismus by měl usilovat o dosažení optimálního fungování a maximální možné koordinace mezi těmito nástroji.
(16)
Převážná část finančních prostředků EFRR určených na přeshraniční a nadnárodní programy by se měla soustředit na omezený počet tematických cílů, aby se maximalizoval dopad politiky soudržnosti napříč Unií. Soustředění na tematické cíle v rámci programu meziregionální spolupráce by se však mělo projevovat v cíli každé operace, a nikoliv v omezení počtu tematických cílů, aby bylo možné z meziregionální spolupráce vytěžit co nejvíce pro posílení účinnosti politiky soudržnosti především v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost a případně také cíle Evropská územní spolupráce. V případě jiných programů meziregionální spolupráce by mělo tematické zaměření vyplývat z jejich konkrétní oblasti působnosti.
(17)
Za účelem splnění cílů a záměrů stanovených ve strategii Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění by EFRR měl v rámci cíle Evropská územní spolupráce přispívat k tematickým cílům rozvoje hospodářství založeného na znalostech, výzkumu a inovacích, mimo jiné podporou spolupráce mezi podniky, především mezi malými a středními podniky, a prosazováním zavádění systémů přeshraniční výměny informací v oblasti IKT a dále k cílům podpory konkurenceschopnější a ekologičtější ekonomiky méně náročné na zdroje, mimo jiné propagací udržitelné přeshraniční mobility, prosazování vysoké zaměstnanosti, která přináší sociální a územní soudržnost, mimo jiné prostřednictvím činností na podporu udržitelného cestovního ruchu, kultury a přírodního dědictví v rámci územní strategie, usilující o dosažení růstu podporujícího zaměstnanost, a rozvoje správní kapacity. Seznam investičních priorit v rámci různých tematických cílů by však měl být přizpůsoben zvláštním potřebám cíle Evropská územní spolupráce tím, že poskytne dodatečné investiční priority, které umožní zejména pokračování právní a správní spolupráce, spolupráce mezi občany a institucemi v rámci přeshraniční spolupráce a spolupráce v oblastech zaměstnanosti, odborného vzdělávání, integrace komunit a sociálního začlenění s přeshraničním rozměrem, a tím že bude rozvíjet a koordinovat strategie pro makroregiony a přímořské oblasti v rámci nadnárodní spolupráce. Pro některé programy meziregionální spolupráce by navíc měly být stanoveny zvláštní nebo dodatečné investiční priority, které by odrážely jejich specifické činnosti
(18)
V rámci tematického cíle podpory sociálního začleňování a boje proti chudobě a při zohlednění jeho praktického významu je třeba zajistit, aby v případě přeshraničního programu PEACE mezi Severním Irskem a sousedními hrabstvími Irska na podporu míru a usmíření přispíval EFRR rovněž k podpoře sociální a hospodářské stability v dotyčných regionech, zejména opatřeními na podporu soudržnosti dotčených komunit. Vzhledem ke zvláštním rysům uvedeného přeshraničního programu některá pravidla tohoto nařízení týkající se výběru operací by se neměla na tento přeshraniční program vztahovat.
(19)
Je třeba přizpůsobit požadavky na obsah programů spolupráce v rámci cíle Evropská územní spolupráce specifickým potřebám. Proto by také měly tyto požadavky zahrnovat aspekty potřebné pro účinné provádění na území zúčastněných členských států, jako jsou požadavky týkající se orgánů zodpovědných za audit a kontrolu, postupu pro zřízení společného sekretariátu a rozdělení závazků v případě finančních oprav. Pokud se členské státy a regiony podílí na strategiích pro makroregiony a přímořské oblasti, mělo by být v dotčených programech spolupráce stanoveno, jakým způsobem by zásahy mohly přispívat k těmto strategiím. Kromě toho by měl být vzhledem k horizontálnímu charakteru programů meziregionální spolupráce obsah těchto programů spolupráce přizpůsoben, zvlášť pokud jde o vymezení příjemce nebo příjemců v rámci současných programů INTERACT a ESPON.
(20)
S cílem posílit koordinaci financování z EFRR pro programy spolupráce přijaté na základě tohoto nařízení, kterých se účastní nejvzdálenější regiony, s případným doplňkovým financováním z Evropského rozvojového fondu (ERF), ENS, NPP II a Evropské investiční banky (EIB) by členské státy a třetí země nebo zámořské země a území (dále jen „území“) účastnící se takových programů spolupráce měly v těchto programech stanovit pravidla pro mechanismy spolupráce.
(21)
Je vhodné zapojit do přípravy programů spolupráce třetí země nebo území, pokud přijaly pozvání k účasti v těchto programech. Pro tuto účast by měly být v tomto nařízení vytvořeny zvláštní postupy. V případě programů spolupráce, do nichž jsou zapojeny nejvzdálenější regiony a třetí země či území, by zúčastněné členské státy odchylně od standardního postupu měly konzultovat příslušné třetí země či území dříve, než tyto programy předloží Komisi. Aby bylo zapojení třetích zemí či území do programů spolupráce účinnější a pragmatičtější, mělo by být rovněž možné, aby dohody o obsahu programů spolupráce a o možném příspěvku třetích zemí či území mohly být vyjádřeny v podobě formálně schválených zápisů z konzultačních jednání s těmito třetími zeměmi nebo územími nebo z jednání organizací pro regionální spolupráci. S ohledem na zásady sdíleného řízení a zjednodušování by postup schvalování operačních programů měl být takový, že Komise bude schvalovat pouze klíčové prvky programů spolupráce, zatímco ostatní prvky by měly být schváleny zúčastněným členským státem nebo zúčastněnými členskými státy. V zájmu právní jistoty a transparentnosti je nutné zajistit, aby v případech, kdy zúčastněný členský stát nebo zúčastněné členské státy změní některý prvek programu spolupráce, jenž nepodléhá schválení Komisí, řídicí orgán tohoto členského státu nebo členských států informoval o tomto rozhodnutí o změně Komisi do jednoho měsíce od daného rozhodnutí o změně.
(22)
V souladu se strategií Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění by evropské strukturální a investiční fondy měly mít k řešení místních problémů integrovanější přístup podporující začlenění. S cílem posílit tento přístup by podpora z EFRR v pohraničních regionech měla být koordinována s podporou z EZFRV a ENRF a v příslušných případech by měla zahrnovat evropská seskupení pro územní spolupráci vytvořená podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1302/2013 (6), jejichž jedním z cílů je místní rozvoj.
(23)
Na základě zkušeností z programového období 2007-2013 by měly být objasněny a posíleny podmínky pro výběr operací, aby se zajistil výběr pouze ryze společných operací. Vzhledem ke zvláštním souvislostem a specifikům programů spolupráce mezi nejvzdálenějšími regiony a třetími zeměmi nebo územími by měly být stanoveny a uzpůsobeny mírnější podmínky spolupráce, pokud jde o zpracovávání operací v rámci těchto programů. Měl by být vymezen jediný příjemce a tento příjemce by měl mít možnost provádět operace spolupráce sám.
(24)
Měly by se konkrétně stanovit povinnosti hlavních příjemců, kteří nesou celkovou zodpovědnost za provádění operace.
(25)
Požadavky na zprávy o provádění by se měly přizpůsobit souvislostem spolupráce a měly by odrážet fázi provádění programu. V zájmu řádného řízení by mělo být možné provádět každoroční přezkum písemně.
(26)
V souladu s nařízením (EU) č. 1303/2013 by měl řídicí orgán zajistit, aby bylo hodnocení programů spolupráce provedeno na základě plánu hodnocení, a aby zahrnovalo hodnocení za účelem posouzení účinnosti, účelnosti a dopadu těchto programů. Nejméně jednou za programové období by se v rámci hodnocení mělo posoudit, jak poskytnutá podpora přispěla k dosahování cílů programu. Tato hodnocení by měla zahrnovat informace o veškerých úpravách navržených během programového období.
(27)
V příloze k tomuto nařízení by měl být stanoven společný soubor ukazatelů výstupů, které usnadní posouzení pokroku při provádění programů vycházející z konkrétního charakteru programů spolupráce. Uvedené ukazatele by měly být doplněny ukazateli výsledků a případně ukazateli výstupů, specifickými pro jednotlivé programy.
(28)
Vzhledem k zapojení více než jednoho členského státu a výsledným vyšším správním nákladům, zejména v souvislosti s kontrolami a překladem, by měl být strop pro výdaje na technickou pomoc vyšší než v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost. Aby bylo možné kompenzovat vyšší správní náklady, členské státy by, bude-li to možné, měly být vybízeny ke snižování administrativní zátěže související s prováděním společných projektů. Kromě toho by programy spolupráce s omezenou podporou z EFRR měly obdržet určitou minimální částku na technickou pomoc, která by mohla převyšovat 6 %, aby bylo zajištěno dostatečné financování účinných činností technické pomoci.
(29)
Kvůli zapojení více než jednoho členského státu není obecné pravidlo stanovené v nařízení (EU) č. 1303/2013, že každý členský stát má přijmout svá vnitrostátní pravidla způsobilosti výdajů, pro cíl Evropská územní spolupráce vhodné. Na základě zkušeností z programového období 2007-2013 by měla být stanovena zřetelná hierarchie pravidel způsobilosti výdajů s větším důrazem na společná pravidla způsobilosti výdajů na úrovni Unie nebo pro program spolupráce v celém jeho rozsahu, aby se zabránilo jakýmkoli možným rozporům či nesrovnalostem mezi jednotlivými nařízeními a mezi nařízeními a vnitrostátními pravidly. Komise by měla zejména na základě zkušeností z programového období 2007-2013 přijmout pravidla způsobilosti výdajů, která by vycházela z kategorií nákladů stanovených v tomto nařízení.
(30)
Kvůli častému zapojování zaměstnanců z více než jednoho členského státu do uskutečňování operací a vzhledem k počtu operací, u kterých náklady na zaměstnance tvoří významný prvek, by se na ostatní přímé náklady na operace spolupráce měly použít paušální náklady na zaměstnance, což by zabránilo individuálnímu vyúčtování za řízení těchto operací.
(31)
Měla by být zjednodušena pravidla pružnosti v souvislosti s operacemi mimo oblast programu. Dále je zapotřebí podporovat a prostřednictvím zvláštních opatření usnadňovat účinnou přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci s třetími zeměmi či územími sousedícími s Unií, kde je to zapotřebí k zajištění účinné pomoci s rozvojem regionů členských států. Proto je vhodné výjimečně a za určitých podmínek povolit podporu z EFRR pro operace situované v programové oblasti, která je mimo území Unie, a na území sousedních třetích zemí, jsou-li tyto operace ve prospěch regionů Unie.
(32)
Členské státy by měly být podporovány, aby pověřovaly funkcí řídicího orgánu ESÚS nebo aby takovéto seskupení učinily zodpovědným za řízení části programu spolupráce, která se vztahuje k území spadajícímu do tohoto ESÚS.
(33)
Řídicí orgán by měl zřídit společný sekretariát, který by měl, mimo jiné, žadatelům o podporu poskytovat informace, zpracovávat projektové žádosti a pomáhat příjemcům s uskutečňováním jejich operací.
(34)
Řídicí orgány by měly být zodpovědné za funkce stanovené v nařízení (EU) č. 1303/2013, včetně ověřování řízení, aby byly zajištěny jednotné standardy v celé programové oblasti. Bude-li však jako řídicí orgán určeno ESÚS, mělo by být toto ověřování prováděno řídicím orgánem nebo na jeho odpovědnost alespoň u těch členských států a třetích zemí či území, z nichž pocházejí členové zúčastnění v ESÚS, zatímco kontrolorů by mělo být využito pouze ve zbývajících členských státech a třetích zemích či územích. I pokud nebude určeno žádné ESÚS, měly by zúčastněné členské státy řídicí orgán oprávnit k provádění ověřování v celé programové oblasti.
(35)
Certifikační orgány by měly být odpovědné za funkce certifikačního orgánu stanovené v nařízení (EU) č. 1303/2013. Členské státy mohou určit řídicí orgán, který bude rovněž vykonávat funkce certifikačního orgánu.
(36)
Za výkon funkcí auditního orgánu stanovených v nařízení (EU) č. 1303/2013 by měl být odpovědný jediný auditní orgán, aby byly zajištěny jednotné standardy v celé programové oblasti. Není-li toto možné, měla by být programovému auditnímu orgánu schopna pomáhat skupina auditorů.
(37)
S cílem upevnit hospodářskou, sociální a územní soudržnost Unie a posílit účinnost její politiky soudržnosti by třetím zemím mělo být umožněno podílet se na nadnárodních a meziregionálních programech spolupráce prostřednictvím příspěvku z NPP II a z prostředků z ENS. Operace spolufinancované v rámci těchto programů by však měly nadále sledovat cíle politiky soudržnosti, i kdyby byly částečně či v plném rozsahu prováděny mimo území Unie. V této souvislosti hraje příspěvek na cíle vnější činnosti Unie pouze podružnou úlohu, neboť těžiště programů spolupráce by mělo být vymezeno prostřednictvím tematických cílů a investičních priorit politiky soudržnosti. Aby byla zajištěna efektivní účast třetích zemí na programech spolupráce řízených podle zásad sdíleného řízení, podmínky provádění programu by měly být stanoveny v samotných programech spolupráce a případně také ve finančních dohodách uzavřených mezi Komisí, vládami jednotlivých třetích zemí a členským státem, v němž se nachází sídlo řídicího orgánu příslušného programu spolupráce. Podmínky provádění programu by měly být v souladu s platnými právem Unie a případně s platnými právními předpisy zúčastněných členských států, které se týkají jeho provádění.
(38)
Měl by být stanoven zřetelný řetězec finančních závazků v souvislosti se zpětným získáváním částek v případě nesrovnalostí, počínaje příjemci přes hlavního příjemce a řídicí orgán až po Komisi. Měl by být stanoven závazek členských států pro případ, že nelze částky získat zpět.
(39)
Na základě zkušeností z programového období 2007-2013 by měla být stanovena jednoznačná odchylka pro převod výdajů vzniklých v jiné měně než v eurech uplatněním měsíčního přepočítacího koeficientu ke dni, který je co nejblíže okamžiku vzniku výdajů, nebo v měsíci, kdy byly výdaje předloženy k ověření nebo v měsíci, kdy byly výdaje převedeny hlavnímu příjemci. Finanční plány, zprávy a účty, které se týkají společných operací spolupráce, by měly být předkládány společnému sekretariátu, programovým orgánům a monitorovacímu výboru pouze v eurech. Měla by být ověřena správnost převodu.
(40)
Za účelem vymezení zvláštních pravidel pro změnu společných ukazatelů výstupů a pro způsobilost výdajů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu seznamu společných ukazatelů výstupů stanoveného v příloze tohoto nařízení a pokud jde o zvláštní pravidla pro způsobilost výdajů pro programy spolupráce. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(41)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o seznam přeshraničních a nadnárodních oblastí, seznam všech programů spolupráce a celkovou částku z podpory EFRR pro jednotlivé programy spolupráce, nomenklaturu týkající se kategorií zásahů a vzory programů spolupráce a zprávy o jejich provádění. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(42)
Komisi by měly být svěřeny prováděcí pravomoci za účelem přijímání rozhodnutí, jimiž se schvalují některé prvky programů spolupráce a následné změny těchto prvků.
(43)
Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 (8) nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc použije ke dni 31. prosince 2013. V důsledku toho by se uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis měly použít na takovou pomoc nebo dotyčné projekty i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1080/2006 by měly zůstat v platnosti.
(44)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti vyrovnáním hlavní regionální nerovnováhy v Unii, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů a omezenosti finančních prostředků členských států a regionů, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
(45)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování jím stanovených opatření by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví oblast působnosti Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) v souvislosti s cílem Evropská územní spolupráce a zvláštní ustanovení týkající se uvedeného cíle.
2. Toto nařízení vymezuje pro cíl Evropská územní spolupráce prioritní cíle a uspořádání EFRR, kritéria způsobilosti členských států a regionů pro podporu z EFRR, dostupné finanční prostředky pro podporu z EFRR a kritéria pro jejich přidělování.
Stanoví také ustanovení potřebná k zajištění účinného provádění, monitorování, finančního řízení a kontroly operačních programů v rámci cíle Evropská územní spolupráce (dále jen „programy spolupráce“), včetně případů, kdy se těchto programů spolupráce účastní třetí země.
3. Na cíl Evropská územní spolupráce a na programy spolupráce v rámci uvedeného cíle se použije nařízení (EU) č. 1303/2013 a kapitola I nařízení (EU) č. 1301/2013, s výjimkou případů konkrétně stanovených podle tohoto nařízení nebo případů, kdy se uvedená ustanovení vztahují pouze na cíl Investice pro růst a zaměstnanost.
Článek 2
Složky cíle Evropská územní spolupráce
V rámci cíle Evropská územní spolupráce EFRR podporuje tyto složky:
1)
přeshraniční spolupráci mezi přilehlými regiony na podporu integrovaného regionálního rozvoje mezi sousedními pozemními a námořními pohraničními regiony dvou nebo více členských států či mezi sousedními pohraničními regiony alespoň jednoho členského státu a jedné třetí země na vnějších hranicích Unie, na které se nevztahují programy v rámci vnějších finančních nástrojů Unie;
2)
nadnárodní spolupráci na velkých nadnárodních územích, která zahrnuje vnitrostátní, regionální a místní partnery, a také námořní přeshraniční spolupráci v případech, jež nespadají do přeshraniční spolupráce, s cílem dosáhnout vyššího stupně územní integrace uvedených území;
3)
meziregionální spolupráci s cílem posílit účinnost politiky soudržnosti podporou:
a)
výměny zkušeností zaměřené na tematické cíle mezi partnery v celé Unii, a to i v souvislosti s rozvojem regionů uvedených v článku 174 Smlouvy o fungování EU, na určení a šíření osvědčených postupů za účelem jejich přenosu především do operačních programů v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost, ale případně také do programů spolupráce;
b)
výměny zkušeností, které se týkají určení, přenosu a šíření osvědčených postupů v oblasti udržitelného rozvoje měst, včetně vazeb mezi městem a venkovem;
c)
výměny zkušeností, které se týkají určení, přenosu a šíření osvědčených postupů a inovačních přístupů v souvislosti s prováděním programů a opatření spolupráce a také s využíváním ESÚS;
d)
analýzy trendů rozvoje v souvislosti s cíli územní soudržnosti, včetně územních aspektů hospodářské a sociální soudržnosti, a s harmonickým rozvojem území Unie prostřednictvím studií, sběru údajů a jiných opatření.
Článek 3
Zeměpisné pokrytí
1. Pro účely přeshraniční spolupráce mezi podporované regiony patří regiony Unie úrovně NUTS 3 nacházející se podél všech vnitřních a vnějších pozemních hranic, na něž se nevztahují programy v rámci vnějších finančních nástrojů Unie, a všechny regiony Unie úrovně NUTS 3 podél námořních hranic, které jsou od sebe vzdáleny nejvýše 150 kilometrů, aniž jsou dotčeny případné úpravy potřebné pro zajištění soudržnosti a kontinuity programových oblastí spolupráce zřízených pro programové období 2007-2013.
Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí stanovící seznam přeshraničních oblastí, jež mohou získat podporu, rozdělený podle programů spolupráce. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 150 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
V seznamu se vymezí rovněž regiony Unie úrovně NUTS 3, na něž se vztahují příspěvky z EFRR na přeshraniční spolupráci na všech vnitřních hranicích a těch vnějších hranicích, na něž se uplatňují vnější finanční nástroje Unie, jako jsou ENS podle legislativního aktu o ENS a NPP II podle legislativního aktu o NPP II.
Při předkládání návrhu programů přeshraniční spolupráce mohou členské státy v řádně odůvodněných případech a v zájmu zajištění soudržnosti přeshraničních oblastí požádat, aby byly k dotyčným přeshraničním oblastem spolupráce uvedeným v rozhodnutí zmíněném v druhém pododstavci přidány další regiony úrovně NUTS 3.
S cílem usnadnit nejvzdálenějším regionům přeshraniční spolupráci na námořních hranicích a aniž je dotčen první pododstavec, může Komise na žádost dotčeného členského státu či dotčených členských států do rozhodnutí uvedeného v druhém pododstavci zařadit regiony úrovně NUTS 3 v nejvzdálenějších regionech podél námořních hranic, které jsou od sebe vzdáleny více než 150 km, jakožto přeshraniční oblasti, které mohou získat podporu z odpovídajících vyčleněných prostředků těchto členských států.
2. Aniž je dotčen čl. 20 odst. 2 a 3, mohou programy přeshraniční spolupráce zahrnovat regiony Norska a Švýcarska a rovněž zahrnovat Lichtenštejnsko, Andorru, Monako a San Marino a třetí země či území sousedící s nejvzdálenějšími regiony, přičemž všechny z těchto regionů musí být rovnocenné regionům úrovně NUTS 3.
3. Pro účely nadnárodní spolupráce přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí stanovící seznam nadnárodních oblastí, které mohou získat podporu, rozdělený podle programů spolupráce a zahrnující regiony úrovně NUTS 2, přičemž je zároveň zajištěno pokračování této spolupráce ve větších souvislých oblastech na základě předchozích programů, popřípadě s ohledem na strategie pro makroregiony a přímořské oblasti. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 150 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Při předkládání návrhů programů nadnárodní spolupráce mohou členské státy požádat, aby do dané oblasti nadnárodní spolupráce byly přidány další regiony úrovně NUTS 2 přilehlé k regionům uvedeným v rozhodnutí zmíněném v prvním pododstavci. Členské státy tuto žádost odůvodní.
4. Aniž je dotčen čl. 20 odst. 2 a 3, mohou programy nadnárodní spolupráce zahrnovat regiony těchto třetích zemí či území:
a)
třetí země nebo území uvedené nebo zmíněné v odstavci 2 tohoto článku;
b)
Faerské ostrovy a Grónsko.
Aniž je dotčen čl. 20 odst. 2 a 3, mohou programy nadnárodní spolupráce zahrnovat rovněž regiony třetích zemí, na něž se uplatňují vnější finanční nástroje Unie, jako je ENS podle legislativního aktu o ENS, a to včetně příslušných regionů Ruské federace, a NPP II podle legislativního aktu o NPP II. Roční prostředky odpovídající podpoře z ENS a NPP II pro tyto programy se poskytnou, pokud programy přiměřeným způsobem splňují cíle vnější spolupráce.
Tyto regiony musí být rovnocenné regionům úrovně NUTS 2.
5. U meziregionální spolupráce se podpora z EFRR vztahuje na celé území Unie.
Aniž je dotčen čl. 20 odst. 2 a 3, mohou programy meziregionální spolupráce zahrnovat celé třetí země či území uvedené v odst. 4 prvním pododstavci písm. a) a b) tohoto článku nebo jejich části.
6. Regiony třetích zemí nebo území uvedené v odstavcích 2 a 4, se uvedou v seznamech zmíněných v odstavcích 1 a 3.
7. V řádně odůvodněných případech a s cílem zvýšit účinnost provádění programu mohou nejvzdálenější regiony v rámci jednoho programu územní spolupráce kombinovat prostředky z EFRR vyčleněné na přeshraniční spolupráci a nadnárodní spolupráci, včetně dodatečně přidělených prostředků stanovených v čl. 4 odst. 2, přičemž musí být dodržena pravidla platná pro každý z těchto prostředků přídělů.
Článek 4
Prostředky pro cíl Evropská územní spolupráce
1. Prostředky pro cíl Evropská územní spolupráce představují 2,75 % z celkových prostředků dostupných pro rozpočtový závazek z EFRR, ESF a Fondu soudržnosti na programové období 2014 až 2020 a stanovených v čl. 91 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 (tj. celkem 8 948 259 330 EUR) a rozdělují se takto:
a)
74,05 % (tj. celkem 6 626 631 760 EUR) na přeshraniční spolupráci,
b)
20,36 % (tj. celkem 1 821 627 570 EUR) na nadnárodní spolupráci,
c)
5,59 % (tj. celkem 500 000 000 EUR) na meziregionální spolupráci.
2. Na programy v rámci cíle Evropská územní spolupráce se pro nejvzdálenější regiony vyčlení nejméně 150 % podpory z EFRR, kterou obdržely na programy spolupráce v programovém období 2007-2013. Kromě toho se na spolupráci nejvzdálenějších regionů vyčlení 50 000 000 EUR z prostředků na meziregionální spolupráci. Pokud jde o tematické zaměření, na toto dodatečné přidělení prostředků se použije čl. 6 odst. 1.
3. Komise každému členskému státu oznámí jeho podíl na celkové částce pro přeshraniční a nadnárodní spolupráci uvedené v odst. 1 písm. a) a b), rozdělený podle jednotlivých let. Jako kritérium pro rozdělení podle členských států se použije počet obyvatel v oblastech uvedených v čl. 3 odst. 1 druhém pododstavci a čl. 3 odst. 3 prvním pododstavci.
Na základě částek oznámených v souladu s prvním pododstavcem každý členský stát informuje Komisi o tom, zda a jak naložil s možností převodu stanovenou článkem 5, jakož i o výsledném rozdělení finančních prostředků mezi přeshraniční a nadnárodní programy, jichž se daný členský stát účastní. Komise na základě informací členských států přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí, kterým stanoví seznam všech programů spolupráce a uvede celkovou výši podpory z EFRR pro každý z programů. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 150 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
4. Příspěvek z EFRR na programy přeshraniční spolupráce a programy spolupráce přímořských oblastí v rámci ENS a na programy přeshraniční spolupráce v rámci NPP II stanoví Komise a dotčené členské státy. Příspěvek z EFRR stanovený pro každý členský stát se následně mezi dotčenými členskými státy nepřerozděluje.
5. Podpora z EFRR na jednotlivé programy přeshraniční spolupráce a spolupráce přímořských oblastí v rámci ENS a programy přeshraniční spolupráce v rámci NPP II se poskytne za předpokladu poskytnutí alespoň rovnocenných částek z ENS a NPP II. Tato rovnocennost podléhá maximální částce stanovené v legislativní aktu o ENS nebo legislativních aktu o NPP II.
6. Objem ročních prostředků odpovídající podpoře z EFRR na programy přeshraniční spolupráce a programy spolupráce přímořských oblastí v rámci ENS a na programy přeshraniční spolupráce v rámci NPP II se zapisuje do příslušných rozpočtových linií uvedených nástrojů pro plnění rozpočtu na rok 2014.
7. V roce 2015 a v roce 2016 se roční příspěvek z EFRR na programy v rámci ENS a NPP II, pro které nebyl Komisi předložen žádný program do 30. června v rámci programů přeshraniční spolupráce a spolupráce přímořských oblastí podle ENS a v rámci programů přeshraniční spolupráce podle NPP II a který nebyl přerozdělen do jiného programu předloženého v rámci stejné kategorie programů vnější spolupráce, přidělí na vnitřní programy přeshraniční spolupráce podle odst. 1 písm. a), jichž se účastní dotčený členský stát nebo dotčené členské státy.
Existují-li k 30. červnu 2017 v rámci programů přeshraniční spolupráce a spolupráce přímořských oblastí podle ENS a programů přeshraniční spolupráce podle NPP II stále programy, které nebyly předloženy Komisi, přidělí se celý příspěvek z EFRR uvedený v odstavci 4 na tyto programy na zbývající léta až do roku 2020, který nebyl přerozdělen do jiného přijatého programu v rámci stejné kategorie programů vnější spolupráce, na vnitřní programy přeshraniční spolupráce podle odst. 1 písm. a), jichž se účastní dotčený členský stát nebo dotčené členské státy.
8. Programy přeshraniční spolupráce a spolupráce pobřežních oblastí zmíněné v odstavci 4, které byly přijaty Komisí, se ukončí nebo se prostředky vyčleněné na tyto programy sníží v souladu s platnými pravidly a postupy, zejména jestliže:
a)
žádná z partnerských zemí zahrnutých do programu nepodepsala příslušnou dohodu o financování ve lhůtě stanovené v souladu s legislativním aktem o ENS nebo legislativním aktem o NPP II; nebo
b)
program nemůže být uskutečněn podle plánu z důvodu problémů vzniklých ve vztazích mezi zúčastněnými zeměmi.
V tomto případě se podpora z EFRR uvedená v odstavci 4, která odpovídá dosud nevyčleněným ročním splátkám či ročním splátkám zcela nebo částečně vyčleněným a zrušeným v rámci stejného rozpočtového roku, které dosud nebyly přerozděleny do jiného programu stejné kategorie programů vnější pomoci, přidělí na žádost dotčeného členského státu či dotčených členských států na vnitřní programy přeshraniční spolupráce podle odst. 1 písm. a), jichž se dotčený členský stát nebo dotčené členské státy účastní.
9. Komise předloží výboru zřízenému podle čl. 150 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 roční shrnutí finančního plnění programů přeshraniční spolupráce a spolupráce přímořských oblastí podle ENS a programů přeshraniční spolupráce podle NPP II, na něž EFRR přispívá v souladu s tímto článkem.
Článek 5
Možnost převodu
Každý členský stát může převést až 15 % svého finančního přídělu pro každou složku uvedenou v čl. 4 odst. 1 písm. a) a b) z jedné z těchto složek do druhé.
KAPITOLA II
Tematické zaměření a investiční priority
Článek 6
Tematické zaměření
1. Nejméně 80 % přídělu z EFRR pro každý program přeshraniční a nadnárodní spolupráce se soustředí na nejvýše čtyři tematické cíle stanovené v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pro meziregionální spolupráci podle čl. 2 odst. 3 písm. a) tohoto nařízení lze vybrat všechny tematické cíle stanovené v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 7
Investiční priority
1. EFRR v rámci své oblasti působnosti stanovené v článku 3 nařízení (EU) č. 1301/2013 přispívá k tematickým cílům stanoveným v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013 prostřednictvím společných opatření v rámci programů přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce. Vedle investičních priorit uvedených v článku 5 nařízení (EU) č. 1301/2013 může EFRR podpořit i tyto investiční priority v rámci tematických cílů určených pro každou složku Evropské územní spolupráce:
a)
v rámci přeshraniční spolupráce:
i)
podporu udržitelných a kvalitních pracovních míst a podporu mobility pracovních sil: integrací přeshraničních trhů práce, včetně přeshraniční mobility, společných místních iniciativ na podporu zaměstnanosti, informačních a poradenských služeb a společné odborné přípravy;
ii)
podporu sociálního začleňování a boj proti chudobě a diskriminaci: přeshraniční podporou rovnosti žen a mužů, rovných příležitostí a integrace komunit;
iii)
investice do vzdělávání, odborné přípravy a školení za účelem získávání dovedností a celoživotního učení: vypracováním a naplňováním společných programů vzdělávání, odborné přípravy a školení;
iv)
posilování institucionální kapacity orgánů veřejné správy a zúčastněných subjektů a účinné veřejné správy: podporou právní a správní spolupráce a spolupráce mezi občany a institucemi.
b)
v rámci nadnárodní spolupráce: posilování institucionální kapacity orgánů veřejné správy a zúčastněných subjektů a účinné veřejné správy: rozvojem a koordinací strategií pro makroregiony a přímořské oblasti.
c)
v rámci meziregionální spolupráce: posilování institucionální kapacity orgánů veřejné správy a zúčastněných subjektů a účinné veřejné správy:
i)
šířením osvědčených postupů a odborných znalostí a využitím výsledků výměny zkušeností týkajících se udržitelného rozvoje měst, včetně vazeb mezi městem a venkovem podle čl. 2 odst. 3 písm. b).
ii)
podporou výměny zkušeností s cílem posílit účinnost programů a opatření v oblasti územní spolupráce, jakož i využívání ESÚS podle čl. 2 odst. 3 písm. c);
iii)
posílením faktické základny s cílem posílit účinnost politiky soudržnosti a dosažení tematických cílů prostřednictvím analýzy trendů rozvoje podle čl. 2 odst. 3 písm. d);
2. V případě přeshraničního programu PEACE a v rámci tematického cíle na podporu sociálního začleňování a boje proti chudobě EFRR přispívá rovněž k prosazování sociální a hospodářské stability v dotčených regionech, zejména prostřednictvím opatření na podporu soudržnosti dotčených komunit.
KAPITOLA III
Programování
Článek 8
Obsah, přijímání a změny programů spolupráce
1. Program spolupráce sestává z prioritních os. Aniž je dotčen článek 59 nařízení (EU) č. 1303/2013, prioritní osa odpovídá tematickému cíli a zahrnuje jednu nebo několik investičních priorit daného tematického cíle v souladu s články 6 a 7 tohoto nařízení. Je-li to vhodné a zvýší-li se tím její dopad a účinnost jako součást tematicky soudržného integrovaného přístupu k plnění cílů strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, lze prioritní osu v řádně odůvodněných případech doplnit o jednu či více doplňujících se investičních priorit z jiných tematických cílů, aby bylo možné dosáhnout maximálního příspěvku k prioritní ose.
2. Program spolupráce přispívá ke strategii Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a k dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti a stanoví:
a)
odůvodnění volby tematických cílů, odpovídajících investičních priorit a finančních příspěvků s ohledem na společný strategický rámec uvedený v příloze I nařízení (EU) č. 1303/2013, vycházející z analýzy potřeb v rámci programové oblasti jako celku a strategie vybrané podle těchto potřeb, přičemž je vhodné zabývat se chybějícími prvky v přeshraniční infrastruktuře a zohlednit výsledky hodnocení ex ante provedeného v souladu s článkem 55 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
pro každou prioritní osu kromě technické pomoci:
i)
investiční priority a odpovídající specifické cíle;
ii)
očekávané výsledky pro specifické cíle a odpovídající ukazatele výsledků spolu s výchozí hodnotou a případně kvantifikovanými cílovými hodnotami, v souladu s článkem 16, s cílem posílit zaměření programování na výsledky;
iii)
popis druhu a příkladů opatření, jež mají být podporovány v rámci jednotlivých investičních priorit, a jejich očekávaný přínos k plnění specifických cílů uvedených v bodě i), včetně hlavních zásad pro výběr operací a případně stanovení hlavních cílových skupin, konkrétních cílových území, druhů příjemců, plánovaného využití finančních nástrojů a velkých projektů;
iv)
společné ukazatele výstupů a ukazatele specifické pro každou investiční prioritu, včetně kvantifikované cílové hodnoty, které by podle očekávání měly v souladu s článkem 16 přispět k dosažení výsledků;
v)
určení prováděcích opatření a finančních ukazatelů a ukazatelů výstupů, a případně ukazatelů výsledků, které mají v souladu s čl. 21 odst. 1 a přílohou II nařízení (EU) č. 1303/2013 plnit funkci milníků a cílů pro výkonnostní rámec;
vi)
případně shrnutí plánovaného využití technické pomoci, jež v případě nutnosti zahrnuje i kroky k posílení správní kapacity orgánů zapojených do řízení a kontroly programů a příjemců a v nezbytném případě také opatření k posílení správní kapacity příslušných partnerů, kteří se mají podílet na provádění programů;
vii)
odpovídající kategorie zásahů vycházející z nomenklatury přijaté Komisí a orientační rozdělení naplánovaných prostředků;
c)
pro každou prioritní osu týkající se technické pomoci:
i)
specifické cíle;
ii)
očekávané výsledky pro jednotlivé specifické cíle a v případech objektivně odůvodněných vzhledem k obsahu opatření odpovídající ukazatele výsledků spolu s výchozí hodnotou a cílovou hodnotou v souladu s článkem 16;
iii)
popis kroků, které mají být podporovány, a jejich očekávaný přínos k plnění specifických cílů uvedených v bodě i);
iv)
ukazatele výstupů, které by podle očekávání měly přispět k dosažení výsledků;
v)
odpovídající kategorie zásahů vycházející z nomenklatury přijaté Komisí a orientační rozdělení naplánovaných prostředků;
Bod ii) se nepoužije, pokud příspěvek Unie k prioritní ose nebo osám týkajícím se technické pomoci v rámci programu spolupráce nepřesahuje částku 15 000 000 EUR.
d)
finanční plán obsahující tyto tabulky (bez rozdělení podle zúčastněných členských států):
i)
tabulka, jež v souladu s pravidly pro míru spolufinancování stanovenými v článcích 60, 120 a 121 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro každý rok uvádí výši celkového finančního příspěvku plánovaného na podporu z EFRR;
ii)
tabulka, jež pro celé programové období, každý program spolupráce a každou prioritní osu uvádí výši celkového finančního příspěvku podpory z EFRR a spolufinancování jednotlivých států. U prioritních os, které kombinují investiční priority z různých tematických cílů, se v tabulce uvede výše celkového finančního příspěvku a vnitrostátního spolufinancování pro každý z odpovídajících tematických cílů. Sestává-li vnitrostátní spolufinancování z veřejného a soukromého spolufinancování, uvede se v tabulce předběžné rozdělení mezi veřejnou a soukromou složkou. Pro informaci se v ní uvede jakýkoli příspěvek ze třetích zemí, které se programu účastní, a předpokládaná účast EIB;
e)
seznam velkých projektů, jejichž realizace je plánována během programového období.
Komise přijímá prováděcí akty týkající se nomenklatury uvedené v prvním pododstavci písm. b) bodu vii) a písm. c) bodu v). Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 150 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. V programu spolupráce se s přihlédnutím k jeho obsahu a cílům a s ohledem na dohody o partnerství zúčastněných členských států popíše integrovaný přístup k územnímu rozvoji, a to i pokud jde o regiony a oblasti uvedené v čl. 174 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, a uvede se, jak tento program spolupráce přispívá k dosažení jejích cílů a očekávaných výsledků, a případně se upřesní:
a)
přístup k využívání nástrojů komunitně vedeného místního rozvoje a zásady pro určení oblastí, v nichž bude tento přístup uplatňován;
b)
zásady pro určení městských oblastí, kde budou přijata integrovaná opatření k udržitelnému rozvoji měst, a předběžný příspěvek podpory z EFRR na tato opatření;
c)
přístup k využívání nástroje pro integrované územní investice uvedeného v článku 11 v případech, na než se nevztahuje písmeno b), a orientační výše finančních prostředků přidělených v rámci jednotlivých prioritních os;
d)
jestliže se členské státy a regiony podílejí na strategiích pro makroregiony a přímořské oblasti, přínos plánovaných zásahů v rámci programu spolupráce pro tyto strategie v závislosti na potřebách programové oblasti, jak je určily příslušné členské státy, a případně s ohledem na strategicky významné projekty určené v těchto strategiích.
4. V programu spolupráce se rovněž určí:
a)
prováděcí ustanovení, která:
i)
určují řídicí orgán, případně certifikační orgán a auditní orgán;
ii)
určují subjekt nebo subjekty pověřené kontrolou;
iii)
určují subjekt nebo subjekty odpovědné za audit;
iv)
stanoví postup zřízení společného sekretariátu;
v)
uvádějí souhrnný popis ustanovení o řízení a kontrole;
vi)
uvádějí rozdělení závazků mezi zúčastněné členské státy v případě finančních oprav uložených řídicím orgánem nebo Komisí.
b)
subjekt, kterému má Komise poukazovat platby;
c)
opatření přijatá s cílem zapojit partnery uvedené v článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013 do přípravy programu spolupráce a úlohu těchto partnerů při přípravě a provádění programu spolupráce, včetně jejich zapojení do monitorovacího výboru.
5. V programu spolupráce se s ohledem na obsah dohod o partnerství a s přihlédnutím k institucionálnímu a právnímu rámci členských států stanoví:
a)
mechanismus zajišťující účinnou koordinaci mezi EFRR, ESF, Fondem soudržnosti, EZFRV, ENRF a dalšími unijními a vnitrostátními nástroji financování, včetně koordinace a možné kombinace s nástrojem pro propojení Evropy podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (9), ENS, ERF, NPP II a EIB, a to s ohledem na přílohu I nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud se členské státy a třetí země nebo území účastní programů spolupráce, které zahrnují využívání prostředků EFRR pro nejvzdálenější regiony a zdrojů ERF, koordinačních mechanismů na příslušné úrovni, aby byla usnadněna účinná koordinace při využívání těchto prostředků a zdrojů;
b)
souhrn posouzení správní zátěže pro příjemce a v případě potřeby plánovaných opatření, včetně orientačního harmonogramu, za účelem snížení správní zátěže.
6. Informace vyžadované podle odst. 2 prvního pododstavce písm. a), odst. 2 prvního pododstavce písm. b) bodů i) až vii), odstavce 3 a odst. 5 písm. a) se přizpůsobí zvláštnímu charakteru programů spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. b), c) a d). V programech spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. c) a d) nejsou uváděny informace vyžadované podle odst. 2 prvního pododstavce písm. e) a odst. 5 písm. b).
7. Každý program spolupráce v případě potřeby a v závislosti na řádně odůvodněném posouzení jejich významu pro obsah a cíle programu předloženého příslušnými členskými státy zahrnuje popis:
a)
konkrétních opatření, jež ve výběru operací zohledňují požadavky na ochranu životního prostředí, účinnost zdrojů, zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se jí, odolnost vůči katastrofám, předcházení rizikům a jejich řízení;
b)
konkrétních opatření, jež během přípravy, vytváření a provádění programu spolupráce podporují rovné příležitosti a předcházejí diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženství nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, a to zejména pokud jde o přístup k finančním prostředkům, přičemž se zohlední rovněž potřeby různých cílových skupin ohrožených diskriminací, a zejména popis požadavků zajišťujících přístup k finančním prostředkům pro osoby se zdravotním postižením;
c)
přínosu programu spolupráce k prosazování rovnosti žen a mužů a případně opatření k začlenění genderového hlediska na úrovni programů a operací.
Ustanovení prvního pododstavce písm. a) a b) se nepoužijí na programy spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. b), c) a d).
8. Programy spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. c) a d) vymezí příjemce a mohou specifikovat postup pro udělení grantů.
9. Zúčastněné členské státy a popřípadě třetí země či území, pokud přijaly pozvání k účasti na programu spolupráce, před předložením programu spolupráce Komisi písemně potvrdí svůj souhlas s jeho obsahem. Tento souhlas také obsahuje závazek všech zúčastněných členských států a případně třetích zemí či území poskytnout spolufinancování potřebné k provádění programu spolupráce a případně závazek třetích zemí či území k poskytnutí finančního příspěvku.
Odchylně od prvního pododstavce, v případě programů spolupráce, do nichž jsou zapojeny nejvzdálenější regiony a třetí země či území, konzultují dotčené členské státy příslušné třetí země či území dříve, než tyto programy spolupráce předloží Komisi. V tomto případě může být souhlas ohledně obsahu programů spolupráce a možného příspěvku třetích zemí či území vyjádřen ve formálně schváleném zápisu z konzultačních jednání se třetími zeměmi či územími nebo ze zasedání organizací pro regionální spolupráci.
10. Zúčastněné členské státy a třetí země či území, pokud přijaly pozvání k účasti na programu spolupráce, vypracují programy spolupráce v souladu se vzorem přijatým Komisí.
11. Komise vzor uvedený v odstavci 10 přijme prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 150 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
12. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí o schválení všech prvků (včetně budoucích změn), na něž se vztahuje tento článek, s výjimkou prvků, na něž se vztahuje odst. 2 písm. b) bod vii), odst. 2 písm. c) bod v), odst. 2 písm. e), odst. 4 písm. a) bod i), odst. 4 písm. c) a odstavce 5 a 7 tohoto článku, za něž jsou i nadále odpovědné zúčastněné členské státy.
13. Řídicí orgán oznámí Komisi veškerá rozhodnutí o změně prvků programu spolupráce, na něž se rozhodnutí Komise uvedené v odstavci 12 nevztahuje, do jednoho měsíce ode dne tohoto rozhodnutí o změně. V rozhodnutí o změně je upřesněn den jeho vstupu v platnost, který nesmí předcházet dni jeho přijetí.
Článek 9
Společný akční plán
Je-li společný akční plán uvedený v čl. 104 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 uskutečňován v rámci povinností ESÚS jakožto příjemce, mohou se zaměstnanci společného sekretariátu programu spolupráce a členové shromáždění ESÚS stát členy řídícího výboru uvedeného v čl. 108 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013. Členové shromáždění ESÚS nesmí tvořit v uvedeném řídícím výboru většinu.
Článek 10
Komunitně vedený místní rozvoj
Komunitně vedený místní rozvoj podle článku 32 nařízení (EU) č. 1303/2013 může být uskutečňován v rámci programů přeshraniční spolupráce za předpokladu, že skupina pro místní rozvoj je složena ze zástupců alespoň dvou zemí, z nichž jedna je členským státem.
Článek 11
Integrované územní investice
Pokud jde o programy spolupráce, zprostředkujícím subjektem pověřeným řízením a prováděním integrovaných územních investic uvedených v čl. 36 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 je buď právní subjekt zřízený podle právních předpisů jedné ze zúčastněných zemí, pokud je tvořen orgány veřejné správy nebo subjekty z alespoň dvou zúčastněných zemí, nebo ESÚS.
Článek 12
Výběr operací
1. Operace v rámci programů spolupráce vybírá monitorovací výbor uvedený v článku 47 nařízení (EU) č. 1303/2013. Tento monitorovací výbor může pro výběr operací ustavit řídící výbor, jež jedná z jeho pověření.
2. Operace vybrané v rámci přeshraniční a nadnárodní spolupráce zahrnují příjemce alespoň ze dvou zúčastněných zemí, přičemž přinejmenším jeden z nich je z členského státu. Operaci lze uskutečňovat v jediné zemi za předpokladu, že jsou určeny její přeshraniční nebo nadnárodní dopady a výhody.
Operace v rámci meziregionální spolupráce uvedené v čl. 2 odst. 3 písm. a) a b) zahrnují příjemce alespoň ze tří zemí, přičemž přinejmenším dvě jsou členskými státy.
Podmínky stanovené v prvním pododstavci se nevztahují na operace v rámci přeshraničního programu PEACE mezi Severním Irskem a pohraničními hrabstvími Irska na podporu míru a usmíření podle čl. 7 odst. 2.
3. Bez ohledu na odstavec 2 může být ESÚS nebo jiný právní subjekt zřízený podle právních předpisů jedné ze zúčastněných zemí jediným příjemcem operace za předpokladu, že je v případě přeshraniční a nadnárodní spolupráce tvořen orgány veřejné správy nebo subjekty alespoň ze dvou zúčastněných zemí a v případě meziregionální spolupráce alespoň ze tří zúčastněných zemí.
Právní subjekt, který provádí finanční nástroj nebo případně fond fondů, může být jediným příjemcem operace, aniž by byly uplatňovány požadavky na jeho složení stanovené v prvním pododstavci.
4. Příjemci spolupracují na rozvoji a uskutečňování operací. Kromě toho spolupracují na personálním obsazení nebo na financování operací nebo na obou těchto úkolech.
V případě operací v programech zřízených mezi nejvzdálenějšími regiony a třetími zeměmi či územími se od příjemců vyžaduje, aby spolupracovali pouze ve dvou oblastech uvedených v prvním pododstavci.
5. Pro každou operaci poskytne řídicí orgán hlavnímu nebo jedinému příjemci dokument, který stanoví podmínky podpory operace, včetně zvláštních požadavků, jež se týkají produktů či služeb, které mají být v rámci operace dodány, finančního plánu a lhůty pro provedení.
Článek 13
Příjemci
1. Existují-li v programu spolupráce pro jednu operaci dva nebo více příjemců, určí všichni příjemci jednoho z nich hlavním příjemcem.
2. Hlavní příjemce:
a)
stanoví ujednání s ostatními příjemci v dohodě, která obsahuje ustanovení, jež mimo jiné zaručují řádné finanční řízení finančních prostředků přidělených na operaci, včetně mechanismů pro navrácení neoprávněně vyplacených částek;
b)
přebírá odpovědnost za zajištění uskutečnění celé operace;
c)
zajišťuje, že výdaje předkládané všemi příjemci vznikly při uskutečňování operace a odpovídají činnostem dohodnutým mezi všemi příjemci a že jsou v souladu s dokumentem poskytnutým řídicím orgánem podle čl. 12 odst. 5;
d)
zajišťuje, že výdaje předkládané ostatními příjemci jsou ověřeny kontrolorem nebo kontrolory, pokud toto ověření neprovádí řídicí orgán podle čl. 23 odst. 3.
3. Není-li v ujednáních stanovených v souladu s odst. 2 písm. a) stanoveno jinak, hlavní příjemce zajistí, aby ostatní příjemci obdrželi celkovou částku příspěvku z fondů co nejrychleji a v plné výši. Žádná částka se nesmí odečíst ani zadržovat a nesmí být vymáhány žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem, které by snížily tyto částky určené ostatním příjemcům.
4. Hlavní příjemci se nacházejí v členském státě podílejícím se na programu spolupráce. Členské státy a třetí země či území, které se podílejí na programu spolupráce, se však mohou dohodnout na tom, že hlavní příjemce se může nacházet ve třetí zemi či území, které se účastní daného programu spolupráce, za předpokladu, že se řídicí orgán ubezpečí, že hlavní příjemce je schopen provádět úkoly stanovené v odstavcích 2 a 3 a že jsou splněny požadavky na řízení, ověřování a audit.
5. Jediní příjemci jsou zaregistrováni v členském státě účastnícím se programu spolupráce. Avšak pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 12. odst. 3, mohou být registrováni v členských státech, které se programu neúčastní.
KAPITOLA IV
Monitorování a hodnocení
Článek 14
Zprávy o provádění programu
1. Řídicí orgán podá Komisi do 31. května 2016 a do téhož dne každého následujícího roku až do roku 2022 včetně výroční zprávu o provádění v souladu s čl. 50 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013. Zpráva o provádění předložená v roce 2016 zahrnuje finanční roky 2014 a 2015 a také období mezi počátečním datem způsobilosti výdajů a 31. prosincem 2013.
2. U zpráv předkládaných v letech 2017 a 2019 je termínem uvedeným v odstavci 1 30. červen.
3. Výroční prováděcí zprávy uvádějí informace:
a)
o provádění programu spolupráce v souladu s čl. 50 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
případně o pokroku při přípravě a uskutečňování velkých projektů a společných akčních plánů.
4. Výroční zprávy o provádění předkládané v letech 2017 a 2019 uvedou a vyhodnotí informace požadované podle čl. 50 odst. 4 a 5 nařízení (EU) č. 1303/2013 a informace stanovené v odstavci 2 tohoto článku spolu s těmito informacemi:
a)
pokrok při plnění hodnotícího plánu a následné kroky vzhledem ke zjištěním hodnocení;
b)
výsledky informačních a propagačních opatření prováděných v rámci komunikační strategie;
c)
zapojení partnerů do monitorování a hodnocení programu spolupráce.
Výroční zprávy o provádění předkládané v letech 2017 a 2019 mohou v závislosti na obsahu a cílech každého programu spolupráce uvádět informace a hodnocení týkající se:
a)
pokroku při uskutečňování integrovaného přístupu k územnímu rozvoji, včetně udržitelného rozvoje měst, a komunitně vedeného místního rozvoje v rámci programu spolupráce;
b)
pokroku při provádění opatření na posílení kapacity orgánů a příjemců spravovat a využívat EFRR;
c)
případně přínosu ke strategiím pro makroregiony a přímořské oblasti;
d)
konkrétních opatření přijatých na podporu rovného zacházení s ženami a muži a k prosazování zákazu diskriminace, zejména přístupu osob se zdravotním postižením, a ustanovení prováděných s cílem zajistit zahrnutí genderového hlediska do programu spolupráce a operací;
e)
opatření přijatých v zájmu podpory udržitelného rozvoje;
f)
pokroku při provádění opatření v oblasti sociálních inovací.
5. Výroční a závěrečná zpráva o provádění se vypracuje podle vzorů, jež Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 150 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 15
Každoroční přezkum
Výroční jednání o přezkumu se koná v souladu s článkem 51 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Nekoná-li se výroční jednání o přezkumu podle čl. 51 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013, může se každoroční přezkum provést písemně.
Článek 16
Ukazatele pro cíl Evropská územní spolupráce
1. Společné ukazatele výstupů stanovené v příloze tohoto nařízení, ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a případně ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se používají v souladu s čl. 27 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 a čl. 8 odst. 2 prvním pododstavcem písm. b) body ii) a iv) a písm. c) body ii) a iv) tohoto nařízení.
2. Pro společné ukazatele výstupů a ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se stanoví výchozí hodnota na nulu. Kumulované kvantifikované cílové hodnoty těchto ukazatelů se stanoví pro rok 2023.
3. Pro ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy, které se týkají investičních priorit, se stanoví výchozí hodnoty na základě posledních dostupných údajů a cílové hodnoty se stanoví pro rok 2023. Cílové hodnoty lze vyjádřit kvantitativně nebo kvalitativně.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 29, pokud jde o změnu seznamu společných ukazatelů výstupů uvedeného v příloze, s cílem provádět v odůvodněných případech úpravy k zajištění účinného posouzení pokroku dosaženého v provádění programu
Článek 17
Technická pomoc
Výše prostředků z EFRR přidělených na technickou pomoc je omezena na 6 % celkové částky přidělené na program spolupráce. U programů, jejichž celková výše přidělených prostředků nepřekračuje 50 000 000 EUR, je výše prostředků vyčleněných z EFRR na technickou pomoc omezena na 7 % z celkové přidělené částky, avšak nesmí být nižší než 1 500 000 EUR a vyšší než 3 000 000 EUR.
KAPITOLA V
Způsobilost
Článek 18
Pravidla způsobilosti výdajů
1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 29 za účelem stanovení zvláštních pravidel způsobilosti výdajů pro programy spolupráce s ohledem na náklady na zaměstnance, kancelářské a administrativní výdaje, náklady na cestování a ubytování, náklady na externí odborné poradenství a na služby a výdaje na vybavení. Komise oznámí akty v přenesené pravomoci, přijaté v souladu s článkem 29, současně Evropskému parlamentu a Radě do 22. dubna 2014
2. Aniž jsou dotčena pravidla způsobilosti stanovená v článcích 65 až 71 nařízení (EU) č. 1303/2013, v nařízení (EU) č. 1301/2013, v tomto nařízení nebo v aktu v přenesené pravomoci uvedeném v odstavci 1 tohoto článku či na jejich základě, stanoví zúčastněné členské státy v monitorovacím výboru dodatečná pravidla způsobilosti výdajů pro program spolupráce jako celek.
3. V záležitostech, na které se nevztahují pravidla způsobilosti stanovená v článcích 65 až 71 nařízení (EU) č. 1303/2013, v nařízení (EU) č. 1301/2013, v aktu v přenesené pravomoci uvedeném v odstavci 1 tohoto článku nebo v pravidlech stanovených společně zúčastněnými členskými státy podle odstavce 2 tohoto článku či na jejich základě, se použijí vnitrostátní pravidla členského státu, v němž výdaj vznikl.
Článek 19
Náklady na zaměstnance
Náklady na zaměstnance v rámci operace lze vypočítat paušálně až do výše 20 % jiných přímých nákladů, než jsou náklady na zaměstnance v rámci uvedené operace.
Článek 20
Způsobilost operací v programech spolupráce v závislosti na lokalitě
1. Operace v rámci programů spolupráce, s výhradou výjimek uvedených v odstavcích 2 a 3, se odehrávají v části programové oblasti, která tvoří území Unie (dále jen „unijní část programové oblasti“).
2. Řídicí orgán může souhlasit, že se celá operace nebo její část bude uskutečňovat mimo unijní část programové oblasti za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
operace je ve prospěch programové oblasti;
b)
celková částka přidělená v rámci programu spolupráce na operace mimo unijní část programové oblasti nepřekročí 20 % podpory z EFRR na úrovni programu nebo 30 % v případě programů spolupráce, u kterých unijní část programové oblasti sestává z nejvzdálenějších regionů;
c)
povinnosti řídicího a auditního orgánu v souvislosti s řízením, kontrolou a auditem, které souvisejí s operací, plní orgány programu spolupráce nebo uzavřou dohody s orgány v členském státě nebo třetí zemi nebo území, v níž je operace uskutečňována.
3. Výdaje v souvislosti s technickou pomocí nebo operacemi, které se týkají propagačních činností a budování kapacit, mohou vzniknout mimo unijní část programové oblasti za předpokladu, že jsou splněny podmínky v odst. 2 písm. a) a c).
KAPITOLA VI
Řízení, kontrola a určování
Článek 21
Určení orgánů
1. Členské státy, které se účastní programu spolupráce, určí pro účely čl. 123 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 jediný řídicí orgán; pro účely čl. 123 odst. 2 uvedeného nařízení určí jediný certifikační orgán; a pro účely čl. 123 odst. 4 uvedeného nařízení určí jediný auditní orgán. Řídicí orgán a auditní orgán se nacházejí ve stejném členském státě.
Členské státy účastnící se programu spolupráce mohou určit, že řídicí orgán ponese rovněž odpovědnost za výkon funkcí certifikačního orgánu. Takovým rozhodnutím není dotčeno rozdělení závazků v souvislosti s uplatňováním finančních oprav mezi zúčastněnými členskými státy tak, jak je uvedeno v programu spolupráce.
2. Certifikační orgán obdrží platby uskutečněné Komisí a zpravidla poskytuje platby hlavnímu příjemci v souladu s článkem 132 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Postup pro určení řídicího orgánu a případně certifikačního orgánu stanovený v čl. 124 nařízení (EU) č. 1303/2013 provádí členský stát, ve kterém se daný orgán nachází.
Článek 22
Evropské seskupení pro územní spolupráci
Členské státy, které se účastní programu spolupráce, mohou využít ESÚS a učinit jej odpovědným za řízení daného programu spolupráce nebo jeho části, zejména svěřením povinností řídicího orgánu uvedenému seskupení.
Článek 23
Funkce řídicího orgánu
1. Aniž je dotčen odstavec 4 tohoto článku, řídicí orgán programu spolupráce vykonává funkce stanovené v článku 125 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Řídicí orgán po konzultaci s členskými státy a jakýmikoli třetími zeměmi, které se účastní programu spolupráce, zřídí společný sekretariát.
Společný sekretariát pomáhá řídicímu orgánu a monitorovacímu výboru při výkonu jejich příslušných funkcí. Společný sekretariát také poskytuje informace potenciálním příjemcům o možnostech financování v rámci programů spolupráce a pomáhá příjemcům s uskutečňováním operací.
3. Je-li řídicím orgánem ESÚS, provádí ověření podle čl. 125 odst. 4 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 řídicí orgán nebo za jeho provedení odpovídá, a to alespoň pro ty členské státy a třetí země či území, z nichž pocházejí členové zúčastnění v ESÚS.
4. Neprovádí-li řídicí orgán ověření podle čl. 125 odst. 4 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 v celé programové oblasti nebo nejsou-li ověření pro členské státy a třetí země či území, z nichž pocházejí členové zúčastnění v ESÚS, prováděna řídicím orgánem nebo v jeho odpovědnosti v souladu s odstavcem 3, určí každý členský stát nebo každá třetí země či území, pokud přijaly pozvání k účasti v programu spolupráce, orgán či osobu odpovědnou za provádění těchto ověření v souvislosti s příjemci na svém území (dále jen „kontrolor“).
Kontroloři uvedení v prvním pododstavci mohou být tytéž orgány, které odpovídají za provádění těchto ověření u operačních programů v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost, nebo v případě třetích zemí za provádění srovnatelných ověření v rámci nástrojů vnější politiky Unie.
Řídicí orgán se přesvědčí, že výdaje každého příjemce, který se účastní operace, ověřil určený kontrolor.
Každý členský stát zajistí, aby bylo možné ověřit výdaje příjemce do tří měsíců poté, co dotčený příjemce předloží příslušné dokumenty.
Každý členský stát nebo každá třetí země, pokud přijala pozvání k účasti v programu spolupráce, odpovídají za ověření prováděná na jejich území.
5. Lze-li dodání spolufinancovaných produktů nebo služeb ověřit pouze ve vztahu k celé operaci, provede ověření řídicí orgán či kontrolor členského státu, v němž se nachází hlavní příjemce.
Článek 24
Funkce certifikačního orgánu
Certifikační orgán programu spolupráce vykonává funkce stanovené v článku 126 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 25
Funkce auditního orgánu
1. Členské státy a třetí země, které se účastní programu spolupráce, mohou oprávnit auditní orgán, aby přímo vykonával funkce stanovené v článku 127 nařízení (EU) č. 1303/2013 na celém území, na něž se vztahuje program spolupráce. Specifikují, kdy auditní orgán doprovází auditor členského státu nebo třetí země.
2. Nemá-li auditní orgán oprávnění uvedené v odstavci 1, pomáhá mu skupina auditorů složená po jednom ze zástupců z každého členského státu nebo třetí země, které se účastní programu spolupráce, jež vykonává funkce stanovené v článku 127 nařízení (EU) č. 1303/2013. Každý členský stát nebo každá třetí země, pokud přijala pozvání k účasti v programu spolupráce, odpovídají za audity prováděné na jejich území.
Každý zástupce z každého členského státu či třetí země, kteří se účastní programu spolupráce, odpovídá za poskytnutí věcných prvků souvisejících s výdaji na jeho území, které auditní orgán požaduje za účelem posouzení.
Do tří měsíců od rozhodnutí o schválení programu spolupráce se zřídí skupina auditorů. Vypracuje svůj jednací řád a předsedá jí auditní orgán pro program spolupráce.
3. Auditoři jsou funkčně nezávislí na kontrolorech, kteří provádějí ověření podle článku 23.
KAPITOLA VII
Účast třetích zemí na nadnárodních a meziregionálních programech spolupráce
Článek 26
Podmínky provádění pro účast třetích zemí
Použitelné podmínky provádění programů, kterými se řídí finanční řízení a programování, monitorování, hodnocení a kontrola účasti třetích zemí prostřednictvím příspěvku ze zdrojů NPP II nebo ENS pro nadnárodní či meziregionální programy, jsou stanoveny v příslušném programu spolupráce a v případě potřeby rovněž v dohodě o financování mezi Komisí, vládami dotčených třetích zemí a členským státem, v němž sídlí řídicí orgán příslušného programu spolupráce. Podmínky provádění programu musí být v souladu s pravidly politiky soudržnosti Unie.
KAPITOLA VIII
Finanční řízení
Článek 27
Rozpočtové závazky, platby a zpětně získávané prostředky
1. Podpora z EFRR na programy spolupráce se vyplácí na jediný účet bez vnitrostátních podúčtů.
2. Řídicí orgán zajistí, aby každou částku vyplacenou v důsledku nesrovnalosti hlavní nebo jediný příjemce vrátil. Příjemci splatí hlavnímu příjemci veškeré neoprávněně vyplacené částky.
3. Jestliže se hlavnímu příjemci nepodaří zajistit splacení od ostatních příjemců nebo jestliže se řídicímu orgánu nepodaří zajistit splacení od hlavního či jediného příjemce, nahradí členský stát nebo třetí země, na jejímž území se dotčený příjemce nachází nebo v případě ESÚS je zaregistrován, řídicímu orgánu jakoukoliv částku neoprávněně vyplacenou uvedenému příjemci. Řídicí orgán odpovídá za vrácení dotčených částek do souhrnného rozpočtu Unie v souladu s rozdělením závazků mezi zúčastněnými členskými státy, jak je stanoveno v programu spolupráce.
Článek 28
Použití eura
Odchylně od článku 133 nařízení (EU) č. 1303/2013 jsou výdaje vzniklé v jiné měně než v eurech převedeny příjemci na eura s použitím měsíčního účetního směnného kurzu Komise platného v měsíci, v němž výdaj buď:
a)
nastal,
b)
byl předložen k ověření řídicímu orgánu nebo kontrolorovi v souladu s článkem 23 tohoto nařízení, nebo
c)
byl oznámen hlavnímu příjemci.
Zvolená metoda se stanoví v programu spolupráce a je platná pro všechny příjemce.
Převod ověří řídicí orgán nebo kontrolor v členském státě či třetí zemi, ve které se příjemce nachází.
KAPITOLA IX
Závěrečná ustanovení
Článek 29
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 16 odst. 4 a čl. 18 odst. 1 je svěřena Komisi od 21. prosincem 2013 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v čl. 16 odst. 4 a čl. 18 odst. 1 kdykoli zrušit.
Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 16 odst. 4 a čl. 18 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 30
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1080/2006 nebo jiného právního předpisu, který se použije na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013. Uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis se na uvedenou pomoc nebo dotčené operace použijí i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Pro účely tohoto odstavce zahrnuje pomoc operační programy a velké projekty.
2. Žádosti o pomoc předložené nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1080/2006 před 1. lednem 2014 zůstávají v platnosti.
Článek 31
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají toto nařízení do 31. prosince 2020 v souladu s článkem 178 Smlouvy o fungování EU.
Článek 32
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Články 4, 27 a 28 se použijí s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
REGOLAMENT (UE) Nru 1299/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-17 ta’ Diċembru 2013
dwar dispożizzjonijiet speċifiċi għall-appoġġ mill-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali għall-għan ta’ kooperazzjoni territorjali Ewropea
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 178 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja,
Billi:
(1)
L-Artikolu 176 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) jipprovdi li l-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali (FEŻR) huwa maħsub sabiex jgħin fil-korrezzjoni tal-iżbilanċi reġjonali ewlenin li hemm fl-Unjoni. Skont dak l-Artikolu u t-tieni u t-tielet paragrafi tal-Artikolu 174 TFUE, il-FEŻR għandu jikkontribwixxi għat-tnaqqis fid-diverġenzi bejn il-livelli ta’ żvilupp tar-reġjuni varji u għat-tnaqqis fir-ritard tar-reġjuni li huma l-inqas favoriti, li fosthom għandha tingħata attenzjoni partikolari liż-żoni rurali, liż-żoni milquta mit-tranżizzjoni industrijali, u lir-reġjuni li jsofru minn żvantaġġi naturali jew demografiċi serji u permanenti bħalma huma r-reġjuni tat-Tramuntana l-aktar imbiegħda li għandhom densità tal-popolazzjoni baxxa ħafna u r-reġjuni tal-gżejjer, dawk transkonfinali u tal-muntanji.
(2)
Ir-Regolament (UE) Nru 1303/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) jistipula dispożizzjonijiet komuni għall-FEŻR, il-Fond Soċjali Ewropew (FSE) il-Fond ta' Koeżjoni, il-Fond Ewropew Agrikolu għall-Iżvilupp Rurali (FEAŻR) u l-Fond Ewropew għall-Affarijiet Marittimi u s-Sajd (FEMS). Ir-Regolament (KE) Nru 1301/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) jistabbilixxi dispożizzjonijiet speċifiċi li jikkonċernaw it-tip ta’ attivitajiet li jistgħu jiġu ffinanzjati mill-FEŻR u jiddefinixxi il-miri għal dawk l-attivitajiet. Dawk ir-Regolamenti mhumiex adattati kompletament għall-ħtiġijiet speċifiċi tal-għan ta’ kooperazzjoni territorjali Ewropea, fejn jikkooperaw mill-anqas żewġ Stati Membri jew Stat Membru wieħed u pajjiż terz. Għalhekk huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet speċifiċi għall-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea li jikkonċernaw l-ambitu, il-kopertura ġeografika, ir-riżorsi finanzjarji, il-konċentrazzjoni tematika u l-prijoritajiet tal-investiment, l-iprogrammar, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni, l-assistenza teknika, l-eliġibbiltà, il-ġestjoni, il-kontroll u d-deżinjazzjoni-, il-parteċipazzjoni ta' pajjiżi terzi, u l-ġestjoni finanzjarja.
(3)
Sabiex jiżdied il-valur miżjud tal-politika ta’ koeżjoni tal-Unjoni, dispożizzjonijiet speċifiċi għandhom jimmiraw biex jiksbu simplifikazzjoni konsiderevoli għal dawk kollha involuti: il-benefiċjarji, l-awtoritajiet tal-programm, l-awtoritajiet fi Stati Membri parteċipanti, fil-livell lokali, reġjonali jew nazzjonali, kif xieraq, u l-pajjiżi terzi, kif ukoll il-Kummissjoni.
(4)
Sabiex ikun appoġġat l-iżvilupp armonjuż tat-territorju tal-Unjoni f'livelli differenti, il-FEŻR għandu jappoġġa l-kooperazzjoni transkonfinali, transnazzjonali u interreġjonali taħt l-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea.
(5)
Il-kooperazzjoni transkonfinali għandha timmira sabiex issolvi sfidi komuni identifikati b’mod konġunt fir-reġjuni tal-konfini, bħal aċċessibbiltà limitata, speċjalment fir-rigward ta’ konnettività tat-teknoloġiji tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni (ICT) u infrastruttura tat-trasport, industriji lokali li qed jonqsu, ambjent tan-negozju mhux xieraq, in-nuqqas ta’ netwerks fost l-amministrazzjonijiet lokali u reġjonali, livelli baxxi ta’ riċerka u innovazzjoni u l-użu ta’ ICT, it-tniġġis ambjentali, il-prevenzjoni ta’ riskji, attitudnijiet negattivi lejn iċ-ċittadini tal-pajjiżi tal-viċinat u timmira biex tisfrutta l-potenzjal għat-tkabbir mhux sfruttati fi'żoni tal-konfini (l-iżvilupp ta’ faċilitajiet u raggruppamenti għar-riċerka u l-innovazzjoni transkonfinali, l-integrazzjoni transkonfinali tas-suq tax-xogħol, il-kooperazzjoni fost fornituri tal-edukazzjoni, inkluż l-universitajiet jew bejn ċentri tas-saħħa), waqt li ttejjeb il-proċess ta’ kooperazzjoni għall-fini tal-iżvilupp armonjuż ġenerali tal-Unjoni.
(6)
Il-kooperazzjoni transnazzjonali għandu jkollha l-għan li ssaħħaħ il-kooperazzjoni permezz ta’ azzjonijiet li jwasslu għal żvilupp territorjali integrat konness mal-prijoritajiet tal-politika ta’ koeżjoni tal-Unjoni u għandha tinkludi wkoll il-kooperazzjoni transkonfinali marittima li mhijiex koperta mill-programmi ta' kooperazzjoni transkonfinali.
(7)
Il-kooperazzjoni interreġjonali għandu jkollha l-għan li ssaħħaħ l-effikaċja tal-politika ta’ koeżjoni billi tħeġġeġ l-iskambju ta’ esperjenzi bejn ir-reġjuni fir-rigward tal-objettivi tematiċi u l-iżvilupp urban, inkluż konnessjonijiet bejn żoni urbani u rurali, li ttejjeb l-implimentazzjoni ta’ programmi u azzjonijiet ta' kooperazzjoni territorjali kif ukoll li tippromwovi l-analiżi tat-tendenzi tal-iżvilupp fil-qasam tal-koeżjoni territorjali permezz ta' studji, ġbir ta' data u miżuri oħrajn. L-iskambju ta’ esperjenza dwar objettivi tematiċi għandu jtejjeb id-disinn u l-implimentazzjoni, prinċipalment tal-programmi operazzjonali taħt l-għan ta’ Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi, iżda wkoll, fejn xieraq, ta’ programmi taħt l-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea, inkluż it-trawwim ta’ kooperazzjoni ta’ benefiċċju reċiproku bejn raggruppamenti innovattivi ta' riċerka intensiva u l-iskambji bejn riċerkaturi u istituzzjonijiet ta’ riċerka, kemm f’reġjuni żviluppati u kemm f’dawk anqas żviluppati, b’kunsiderazzjoni tal-esperjenza tar-“Reġjuni tal-Għarfien” u l-“Potenzjal ta’ riċerka fir-reġjuni ta’ Konverġenza u Dawk l-Aktar Imbiegħda” taħt is-Seba’ Programm Qafas għar-Riċerka.
(8)
Għandhom jiġu ffissati kriterji oġġettivi għad-deżinjazzjoni ta’ reġjuni u żoni eliġibbli. Għal dan il-għan, l-identifikazzjoni tar-reġjuni u ż-żoni eliġibbli fil-livell tal-Unjoni għandha tkun ibbażata fuq is-sistema komuni ta’ klassifikazzjoni tar-reġjuni stabbilita bir-Regolament (KE) Nru 1059/2003 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5).
(9)
Il-kooperazzjoni transkonfinali għandha tgħin lir-reġjuni li jinsabu fuq il-konfini tal-art jew marittimi. Abbażi tal-esperjenza tal-perjodi ta’ programmazzjoni preċedenti, il-Kummissjoni għandha tiddefinixxi l-lista taż-żoni transkonfinali li għandhom jirċievu appoġġ taħt il-programmi ta’ kooperazzjoni transkonfinali b’mod iżjed sempliċi, skont il-programm ta' kooperazzjoni. Meta tkun qiegħda tagħmel il-lista, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra l-aġġustamenti meħtieġa sabiex tiżgura koerenza, b’mod partikolari fir-rigward tal-konfini tal-art u dawk marittimi, u l-kontinwità ta’ żoni tal-programm stabbiliti għall-perjodu ta’ programmazzjoni 2007-2013. Aġġustamenti bħal dawn jistgħu jinvolvu tnaqqis jew tkabbir taż-żoni ta’ programm eżistenti jew in-numru ta’ programmi ta’ kooperazzjoni transkonfinali, waqt li jippermettu għall-possibbiltà ta' sovrappożizzjoni ġeografika.
(10)
Il-Kummissjoni għandha tiddefinixxi żoni għal kooperazzjoni transnazzjonali billi jitqiesu l-azzjonijiet meħtieġa għall-promozzjoni tal-iżvilupp territorjali integrat. Fid-definizzjoni ta' dawn iż-żoni, il-Kummissjoni għandha tqis l-esperjenza miksuba fi programmi preċedenti u, fejn xieraq, strateġiji makroreġjonali u dawk għall-baċini tal-baħar.
(11)
Sabiex ikun żgurat li r-reġjuni kollha tal-Unjoni jistgħu jibbenefikaw mill-iskambju ta' esperjenzi u prattika tajba. Programm ta’ kooperazzjoni interreġjonali għandhom ikopru l-Unjoni kollha.
(12)
Huwa neċessarju li jitkompla l-appoġġ jew, kif xieraq, tiġi stabbilita kooperazzjoni transkonfinali, transnazzjonali u interreġjonali mal-pajjiżi terzi ġirien tal-Unjoni, peress li din il-kooperazzjoni hija strument importanti tal-politika dwar l-iżvilupp reġjonali u għandha tkun ta’ benefiċċju għar-reġjuni tal-Istati Membri li jikkonfinaw ma’ pajjiżi terzi. Għal dan il-għan il-FEŻR għandu jikkontribwixxi għall-programmi transkonfinali u dawk tal-baċini tal-baħar stabbiliti taħt l-Istrument Ewropew ta’ Viċinat (ENI) skont att leġislattiv futur tal-Unjoni li jikkonċerna l-Istrument Ewropew ta’ Viċinat għall-perijodu 2014-2020 (l-“att leġislattiv ENI”) u l-Istrument għall-Assistenza ta’ Qabel l-Adeżjoni (IPA II) skont att leġislattiv futur tal-Unjoni li jikkonċerna l-Assistenza ta’ Qabel l-Adeżjoni għall-perijodu 2014-2020 (l-“att leġislattiv IPA II”).
(13)
Minbarra interventi fuq il-konfini esterni appoġġati minn strumenti ta’ politika esterna tal-Unjoni li jkopru r-reġjuni tal-fruntiera ġewwa u barra l-Unjoni, għandu jkun possibbli li programmi ta’ kooperazzjoni appoġġati mill-FEŻR ikopru reġjuni kemm ġewwa, u f’ċerti każijiet, barra l-Unjoni, fejn ir-reġjuni barra l-Unjoni ma jkunux koperti minn strumenti ta' politika esterna jew minħabba l-fatt li ma jkunux definiti bħala pajjiż benefiċjarju jew inkella minħabba l-fatt li programmi ta’ kooperazzjoni esterna bħal dawn ma jistgħux jiġu stabbiliti. Huwa neċessarju, madankollu, li jiġi żgurat li l-appoġġ mill-FEŻR għall-operazzjonijiet implimentati fit-territorju ta' pajjiżi terzi għandu jservi primarjament għall-benefiċċju tar-reġjuni tal-Unjoni. F’dawk il-limiti, il-Kummissjoni għandha, meta tkun qiegħda tfassal il-listi taż-żoni ta’ programm transkonfinali u transnazzjonali, tkopri wkoll reġjuni f'pajjiżi terzi.
(14)
Huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti r-riżorsi allokati għal kull wieħed mill-komponenti differenti tal-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea, waqt li tinżamm konċentrazzjoni sinifikanti fuq il-kooperazzjoni transkonfinali, inkluż is-sehem ta’ kull Stat Membru għall-ammonti globali ta’ kooperazzjoni transkonfinali u transnazzjonali, il-potenzjal disponibbli għall-flessibilità bejn dawn il-komponenti għall-Istati Membri, u li jkunu żgurati livelli ta' finanzjament għall-kooperazzjoni tar-reġjuni l-aktar imbiegħda.
(15)
Għall-benefiċċju tar-reġjuni tal-Unjoni, għandu jitwaqqaf mekkaniżmu sabiex jiġi organizzat appoġġ mill-FEŻR għal strumenti ta’ politika esterna bħall-ENI u l-IPA II, inkluż fejn il-programmi ta’ kooperazzjoni esterna ma jkunux jistgħu jiġu adottati jew ikollhom jitwaqqfu. Dak il-mekkaniżmu għandu jfittex jikseb funzjonament ottimali u l-koordinazzjoni massima possibbli bejn dawk l-istrumenti.
(16)
Il-maġġorparti tal-finanzjament tal-FEŻR għal programmi ta’ kooperazzjoni transkonfinali u transnazzjonali għandha tkun ikkonċentrata fuq numru limitat ta’ objettivi tematiċi sabiex jiġi massimizzat l-impatt tal-politika ta’ koeżjoni madwar l-Unjoni. Madankollu, il-konċentrazzjoni taħt il-programm ta' kooperazzjoni interreġjonali fuq objettivi tematiċi għandha tiġi riflessa fil-għan ta' kull operazzjoni aktar milli f'limitazzjoni tan-numru ta' objettivi tematiċi, sabiex tiġi sfruttata għal kollox il-kooperazzjoni interreġjonali għat-tisħiħ tal-effikaċja tal-politika ta' koeżjoni prinċipalment taħt l-għan ta' Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi u wkoll, fejn ikun xieraq, l-għan talkooperazzjoni territorjali Ewropea. Fil-każ tal-programmi ta’ kooperazzjoni interreġjonali oħrajn, il-konċentrazzjoni tematika għandha tirriżulta mill-ambitu speċifiku tagħhom.
(17)
Sabiex jintlaħqu l-miri u l-għanijiet stabbiliti fl-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, il-FEŻR għandu jikkontribwixxi taħt l-għan ta' kooperazzjoni territorjali Ewropea, għall-objettivi tematiċi sabiex tiġi żviluppata ekonomija bbażata fuq l-għarfien, ir-riċerka u l-innovazzjoni, inkluż billi titħeġġeġ il-kooperazzjoni bejn negozji, b’mod partikolari fost l-SMEs, u permezz tal-promozzjoni tat-twaqqif ta' sistemi għal skambju ta' informazzjoni transkonfinali fil-qasam tal-ICT; għall-promozzjoni ta’ ekonomija iżjed ekoloġika, iżjed effiċjenti fl-użu tar-riżorsi u iżjed kompetittiva, inkluż permezz tal-promozzjoni ta' mobilità transkonfinali sostenibbli; sabiex jiġi mħeġġeġ il-ħolqien ta’ numru għoli ta’ impjiegi li jirriżulta f'koeżjoni soċjali u territorjali, inkluż permezz ta’ attivitajiet li jappoġġaw it-turiżmu sostenibbli, il-kultura u l-wirt naturali bħala parti minn strateġija territorjali li għandha l-għan li tikseb tkabbir li jistimola l-impjiegi; u l-iżvilupp ta’ kapaċità amministrattiva. Madankollu, il-lista tal-prijoritajiet ta’ investiment taħt l-objettivi tematiċi differenti għandha tiġi adatta għall-ħtiġijiet speċifiċi tal-għan ta’ kooperazzjoni territorjali Ewropea, billi jiġu previsti prijoritajiet għall-investiment addizzjonali li jippermettu b'mod partikolari l-kontinwazzjoni taħt il-kooperazzjoni transkonfinali ta' kooperazzjoni legali u amministrattiva, il-kooperazzjoni bejn iċ-ċittadini u l-istituzzjonijiet, u l-kooperazzjoni fl-oqsma tal-impjiegi, it-taħriġ, l-integrazzjoni ta’ komunitajiet u l-inklużjoni soċjali f'perspettiva transkonfinali, u bl-iżvilupp u l-koordinazzjoni ta’ strateġiji makroreġjonali u ta’ baċini tal-baħar taħt il-kooperazzjoni transnazzjonali. Barra minn dan, għandhom ikunu stabbiliti prijoritajiet ta' investiment speċifiċi jew addizzjonali għal ċerti programmi ta’ kooperazzjoni interreġjonali sabiex jiġu riflessi l-attivitajiet speċifiċi tagħhom.
(18)
Taħt l-objettiv tematiku tal-promozzjoni tal-inklużjoni soċjali u l-ġlieda kontra l-faqar u b'kont meħud tal-importanza prattika tiegħu, jeħtieġ li jiġi żgurat li, fil-każ tal-programm transkonfinali PEACE bejn l-Irlanda ta' Fuq u l-kontei fuq il-konfini tal-Irlanda b'appoġġ għall-paċi u r-rikonċiljazzjoni, il-FEŻR għandu jikkontribwixxi wkoll għall-promozzjoni tal-istabilità soċjali u ekonomika fir-reġjuni kkonċernati, partikolarment permezz ta' azzjonijiet għall-promozzjoni tal-koeżjoni bejn il-komunitajiet. Minħabba l-ispeċifiċitajiet ta' dak il-programm transkonfinali, ċerti regoli dwar l-għażla ta' operazzjonijiet f'dan ir-Regolament m'għandhomx japplikaw għal dak il-programm transkonfinali.
(19)
Huwa neċessarju li r-rekwiżiti tal-kontenut ta' programmi ta' kooperazzjoni skont l-għan tal-kooperazzjoni teritorjali Ewropea jiġu adattati għall-ħtiġijiet speċifiċi tagħhom. Dawk ir-rekwiżiti għandhom għalhekk ikopru wkoll aspetti neċessarji għall-implimentazzjoni effikaċi fuq it-territorju tal-Istati Membri parteċipanti, bħal dawk li jikkonċernaw il-korpi responsabbli għall-awditjar u l-kontroll, il-proċedura għat-twaqqif ta’ segretarjat konġunt, u l-allokazzjoni ta’ obbligazzjonijiet fil-każ ta’ korrezzjonijiet finanzjarji. Fejn Stati Membri u reġjuni jipparteċipaw fi strateġiji makroreġjonali u għall-baċini tal-baħar, il-programmi ta’ kooperazzjoni kkonċernati għandhom jistabbilixxu kif interventi jistgħu jikkontribwixxu għal tali strateġiji. Barra dan, minħabba l-karattru orizzontali tal-programmi ta’ kooperazzjoni interreġjonali, il-kontenut ta’ programmi ta’ kooperazzjoni bħal dawn għandu jiġi adattat, speċifikament għal dak li jirrigwarda d-definizzjoni tal-benefiċjarju jew il-benefiċjarji taħt il-programmi INTERACT u ESPON attwali.
(20)
Sabiex tiġi msaħħa l-koordinazzjoni tal-appoġġ FEŻR għall-programmi ta' kooperazzjoni, adottati taħt dan ir-Regolament, bl-involviment tar-reġjuni l-iktar imbiegħda fil-finanzjament komplementari possibbli mill-Fond Ewropew għall-Iżvilupp (FEŻ), l-ENI, l-IPA II, u l-Bank Ewropew tal-Investiment (BEI), l-Istati Membri u pajjiżi terzi jew pajjiżi jew territorji barranin (dawn tal-aħħar minn hawn 'il quddiem imsejħin 'territorji') li jkunu qed jipparteċipaw fi programmi ta' kooperazzjoni bħal dawn għandhom jistabbilixxu regoli għall-mekkaniżmi ta' koordinazzjoni f'dawk il-programmi.
(21)
Ikun adatt li jiġu involuti pajjiżi terzi jew territorji li huma fil-proċess ta’ tħejjija tal-programmi ta’ kooperazzjoni, fejn dawn ikunu aċċettaw l-istedina biex jipparteċipaw f’tali programmi. Għandhom jiġu stabbiliti proċeduri speċjali f'dan ir-Regolament għal tali involviment. B’deroga mill-proċedura standard, fejn il-programmi ta’ kooperazzjoni jinvolvu r-reġjuni l-aktar imbiegħda u l-pajjiżi terzi jew territorji, l-Istati Membri parteċipanti għandhom jikkonsultaw lill-pajjiżi terzi jew territorji rispettivi qabel ma jippreżentaw il-programmi lill-Kummissjoni. Bil-għan li l-involviment tal-pajjiżi terzi jew territorji fil-programmi ta' kooperazzjoni jkun aktar effettiv u prammatiku, għandu jkun possibbli wkoll li l-ftehimiet dwar il-kontenut tal-programmi ta' kooperazzjoni u l-kontribut possibbli tal-pajjiżi terzi jew territorji jiġu espressi fil-minuti approvati formalment tal-laqgħat ta' konsultazzjoni ma' tali pajjiżi terzi jew territorji, jew fd-deliberazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet għall-kooperazzjoni reġjonali. Fit-teħid fil-kont tal-prinċipji tal-ġestjoni kondiviża u tas-simplifikazzjoni, il-proċedura ta' approvazzjoni għall-programmi ta' kooperazzjoni għandha tkun tali li l-Kummissjoni tapprova biss l-elementi fundamentali tal-programmi ta’ kooperazzjoni, filwaqt li l-elementi l-oħrajn għandhom jiġu approvati mill-Istat Membru jew l-Istati Membri parteċipanti. Fl-interess taċ-ċertezza ġuridika u t-trasparenza, jeħtieġ li jiġi żgurat li, fil-każijiet fejn l-Istat Membru jew Stat Membri parteċipanti jemendaw xi element ta' programm ta' kooperazzjoni li mhux soġġett għal approvazzjoni mill-Kummissjoni, l-awtorità ta' amministrazzjoni ta' dak lil-programm tinnotifika tali deċiżjoni ta' emenda lill-Kummissjoni fi żmien xahar mid-data tad-deċiżjoni ta' emenda.
(22)
F'konformità mal-Istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, il-Fondi Ewropej Strutturali u tal-Investiment għandhom jipprovdu approċċ iżjed integrat u inklużiv sabiex jiġu solvuti problemi lokali. Sabiex jissaħħaħ tali approċċ, l-appoġġ mill-FEŻR fir-reġjuni tal-fruntiera għandu jiġi kkoordinat mal-appoġġ mill-FAEŻR u l-FEMS u għandu, fejn xieraq, jinvolvi r-raggruppamenti Ewropej ta’ kooperazzjoni territorjali (REKT) imwaqqfa skont ir-Regolament (UE) Nru 1302/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) fejn l-iżvilupp lokali huwa wieħed mill-objettivi tagħhom.
(23)
Abbażi tal-esperjenza mill-perjodu ta' programmazzjoni 2007-2013, il-kundizzjonijiet għall-għażla tal-operazzjonijiet għandhom jiġu ċċarati u msaħħa sabiex jiġi żgurat li jintgħażlu biss l-operazzjonijiet ġenwinament konġunti. Minħabba l-kuntest partikolari u l-ispeċifiċitajiet tal-programmi ta’ kooperazzjoni bejn ir-reġjuni l-aktar imbiegħda u pajjiżi terzi jew territorji, għandhom ikunu stabbiliti u adattati kundizzjonijiet ta’ kooperazzjoni aktar ħfief f'termini ta' operazzjonijiet ta' pproċessar taħt dawk il-programmi. Il-kunċett ta' benefiċjarji uniċi għandu jkun definit u tali benefiċjarji għandhom jitħallew iwettqu operazzjonijiet ta' kooperazzjoni waħedhom.
(24)
Ir-responsabilitajiet ta' benefiċjarji ewlenin, li jkollhom ir-responsabbiltà ġenerali għall-implimentazzjoni ta' operazzjoni, għandhom ikunu speċifikati.
(25)
Ir-rekwiżiti ta' rapporti ta' implimentazzjoni għandhom ikunu adattati għall-kuntest ta' kooperazzjoni u jirriflettu ċ-ċiklu ta' implimentazzjoni tal-programm. Fl-interess ta’ ġestjoni tajba, għandu jkun possibbli li r-reviżjoni annwali ssir bil-miktub.
(26)
Skont ir-Regolament (UE) Nru[1303/2013, l-awtorità ta’ ġestjoni għandha tiżgura li l-evalwazzjonijiet ta' programmi ta' kooperazzjoni jitwettqu abbażi tal-pjan ta' evalwazzjoni u jinkludu evalwazzjonijiet sabiex jiġu vvalutati l-effikaċja, l-effiċjenza u l-impatt abbażi tal-pjan ta' dwak il-programmi. Tal-anqas darba matul il-perjodu ta’ programmazzjoni, għandha ssir evalwazzjoni li tivvaluta kif l-appoġġ provdut ikkontribwixxa għall-kisba tal-objettivi tal-programm. Tali evalwazzjonijiet għandhom jinkludu informazzjoni dwar kwalunkwe aġġustament propost matul il-perjodu ta’ programmazzjoni.
(27)
Għandu jiġi stabbilit grupp komuni ta’ indikaturi tal-produzzjoni li jiffaċilitaw il-valutazzjoni tal-progress tal-implimentazzjoni ta’ programm, adattata għall-karattru speċifiku tal-programmi ta’ kooperazzjoni f'Anness għal dan ir-Regolament. Dawk l-indikaturi għandhom ikunu kkumplementati b'indikaturi tar-riżultati speċifiċi għall-programm u, fejn hu rilevanti, minn indikaturi tal-produzzjoni speċifiċi għall-programm.
(28)
Minħabba l-involviment ta’ iżjed minn Stat Membru wieħed, u l-ispejjeż amministrattivi ogħla li jirriżultaw, b’mod partikolari fir-rigward tal-kontrolli u t-traduzzjoni, il-limitu massimu għan-nefqa f’assistenza teknika għandu jkun ogħla minn dak taħt il-għan ta’ Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi. Sabiex ipattu għa l-ispejjeż amministrattivi ogħla, l-Istati Membri għandhom jiġu mħeġġa biex fejn hu possibbli jnaqqsu l-piż amministrattiv fir-rigward tal-implimentazzjoni ta’ proġetti konġunti. Minbarra dan, il-programmi ta’ kooperazzjoni b’appoġġ limitat mill-FEŻR għandhom jirċievu ċertu ammont minimu għall-assistenza teknika li jista' jkun ogħla minn 6 %, sabiex jiġi żgurat finanzjament suffiċjenti għal attivitajiet effikaċi ta' assistenza teknika.
(29)
Minħabba l-involviment ta’ iżjed minn Stat Membru wieħed, ir-regola ġenerali stabbilita fir-Regolament (UE) Nru 1303/2013 fejn kull Stat Membru għandu jadotta r-regoli nazzjonali dwar l-eliġibbiltà tan-nefqa, mhijiex xierqa għall-għan ta’ kooperazzjoni territorjali Ewropea. Abbażi tal-esperjenza mill-perjodu ta’ programmazzjoni 2007-2013, għandha tiġi stabbilita ġerarkija ċara tar-regoli dwar l-eliġibbiltà tan-nefqa b'ċaqliq qawwi lejn regoli dwar l-eliġibbiltà tan-nefqa stabbiliti fil-livell ta' Unjoni jew għal programm ta' kooperazzjoni fl-intier tiegħu sabiex jiġu evitati l-kuntradizzjonijiet jew l-inkonsistenzi kollha possibbli bejn Regolamenti differenti jew bejn Regolamenti u regoli nazzjonali. B’mod partikolari, il-Kummissjoni għandha, abbażi tal-esperjenza mill-perjodu ta’ programmazzjoni 2007-2013, tadotta regoli dwar l-eliġibbiltà tan-nefqa għall-kategoriji tal-ispejjeż stabbiliti f’dan ir-Regolament.
(30)
Minħabba l-involviment frekwenti ta’ persunal minn iżjed minn Stat Membru wieħed fl-implimentazzjoni ta’ operazzjonijiet, u minħabba n-numru ta’ operazzjonijiet li għalihom l-ispejjeż tal-persunal huma element sinifikanti, għandha tiġi applikata rata fissa għall-ispejjeż tal-persunal ibbażata fuq il-kostijiet diretti l-oħra tal-operazzjonijiet ta’ kooperazzjoni, u b’hekk jiġi evitat ir-rendikont individwali għall-ġestjoni ta' operazzjonijiet bħal dawn.
(31)
Ir-regoli dwar il-flessibbiltà li jikkonċernaw il-post tal-operat barra ż-żona tal-programm għandhom jiġu semplifikati. Barra dan, huwa meħtieġ li tiġi appoġġata u faċilitata permezz ta’ arranġamenti speċifiċi, kooperazzjoni transkonfinali, transnazzjonali u interreġjonali effikaċi ma' pajjiżi terzi jew territorji ġirien tal-Unjoni fejn dan ikun meħtieġ sabiex jiġi żgurat li r-reġjuni tal-Istati Membri jiġu megħjuna b'mod effikaċi fl-iżvilupp tagħhom. Fid-dawl ta’ dan, huwa xieraq li fuq bażi eċċezzjonali u taħt ċerti kundizzjonijiet jiġi awtorizzat l-appoġġ mill-FEŻR għal operazzjonijiet li jinsabu barra mill-qasam tal-programm tal-Unjoni u fuq it-territorju ta' dawk il-pajjiżi terzi ġirien fejn dawk l-operazzjonijiet ikunu għall-benefiċċju tar-reġjuni tal-Unjoni.
(32)
L-Istati Membri għandhom jiġu mħeġġa li jassenjaw il-funzjonijiet tal-awtorità ta’ ġestjoni lil REKT jew li jagħmlu raggruppament bħal dan responsabbli għall-ġestjoni tal-parti ta’ programm ta’ kooperazzjoni li tirrelata mat-territorju kopert minn dak ir-REKT.
(33)
L-awtorità ta’ ġestjoni għandha twaqqaf segretarjat konġunt li għandu, inter alia, jipprovdi informazzjoni lill-applikanti għal appoġġ, jittratta l-applikazzjonijiet għall-proġetti u jassisti lill-benefiċjarji fl-implimentazzjoni tal-operazzjonijiet tagħhom.
(34)
L-awtoritajiet ta’ ġestjoni għandhom ikunu responsabbli għall-funzjonijiet stipulati fir-Regolament (UE) Nru 1303/2013, inklużi verifiki tal-ġestjoni, sabiex ikunu żgurati standards uniformi madwar iż-żona kollha tal-programm. Madankollu, fejn REKT jinħatar bħala awtorità ta' ġestjoni, tali verifiki għandhom jitwettqu minn awtorità ta’ ġestjoni jew taħt ir-responsabbiltà tagħha tal-anqas għal dawk l-Istati Membri u pajjiżi terzi jew territorji minn fejn hemm membri li qed jipparteċipaw fir-REKT, filwaqt li l-kontrolluri għandhom jintużaw biss fil-bqija tal-Istati Membri u pajjiżi terzi jew territorji. Anke jekk ma jinħatar l-ebda REKT, l-awtorità ta’ ġestjoni għandha tiġi awtorizzata mill-Istati Membri parteċipanti sabiex twettaq verifiki fuq iż-żona kollha tal-programm.
(35)
L-awtoritajiet ta' ċertifikazzjoni għandhom ikunu responsabbli għall-funzjonijiet tal-awtorità ta' ċertifikazzjoni kif stipulat fir-Regolament (UE) Nru 1303/2013. L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jinnominaw awtorità ta' ġestjoni biex twettaq ukoll il-funzjonijiet tal-awtorità ta' ċertifikazzjoni.
(36)
Awtorità unika tal-awditjar għandha tkun responsabbli għat-twettiq tal-funzjonijiet ta' awtorità ta' awdijtar stipulati fir-Regolament (UE) Nru 1303/2013 sabiex ikunu żgurati standards uniformi madwar iż-żona kollha tal-programm. Fejn dak ma jkunx possibbli, grupp ta’ awdituri għandu jassisti lill-awtorità tal-awditjar tal-programm.
(37)
Sabiex tissaħħaħ il-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali tal-Unjoni u biex tissaħħaħ aktar l-effikaċja tal-politika ta' koeżjoni tagħha, pajjiżi terzi għandkom ikunu jistgħu jipparteċipaw, permezz ta' kontribut tar-riżorsi tal-IPA II u l-ENI, fi programmi ta' kooperazzjoni transnazzjonali u interreġjonali. Operazzjonijiet kofinanzjati taħt tali programmi għandhom, madankollu, jibqgħu jsegwu l-objettivi tal-politika ta' koeżjoni, anke jekk jiġu implimentati, parzjalment jew kompletament, barra mit-territorju tal-Unjoni. F'dan il-kuntest, il-kontribut għall-objettivi tal-azzjonijiet esterni tal-Unjoni jibqa' sempliċement inċidentali, peress li ċ-ċentru ta' gravità tal-programmi ta' kooperazzjoni għandu jiġi ddeterminat mill-objettivi tematiċi u l-prijoritajiet ta' investiment tal-politika ta' koeżjoni. Sabiex tiġi żgurata l-parteċipazzjoni effettiva minn pajjiżi terzi fil-programmi ta' kooperazzjoni li huma amministrati f'konformità mal-prinċipju ta' amministrazzjoni kondiviża, il-kundizzjonijiet għall-implimentazzjoni tal-programm għandhom jiġu stabbiliti fil-programmi ta' kooperazzjoni nnifishom u wkoll, fejn meħtieġ, fil-ftehimiet ta' finanzjament, konklużi bejn il-Kummissjoni, il-gvernijiet ta' kull wieħed mill-pajjiżi terzi u l-Istat Membru li jospita l-awtorità ta' ġestjoni tal-programm ta' kooperazzjoni rilevanti. Il-kundizzjonijiet għall-implimentazzjoni tal-programm għandhom ikunu konsistenti mal-liġi tal-Unjoni applikabbli u, fejn xieraq, mad-dispożizzjonijiet tal-liġi nazzjonali tal-Istati Membri parteċipanti relatati mal-applikazzjoni tagħha.
(38)
Għandha tiġi stabbilita katina ċara ta’ responsabbiltà finanzjarja rigward l-irkupru fil-każ ta' irregolaritajiet mill-benefiċjarji għall-benefiċjarju ewlieni għall-awtorità ta’ ġestjoni għall-Kummissjoni. Għandu jkun hemm dispożizzjoni għar-responsabbiltà tal-Istati Membri fejn ma jkunx possibbli li jinkiseb irkupru.
(39)
Fuq bażi tal-esperjenza mill-perjodu ta’ programmazzjoni 2007-2013, għandha tiġi stabbilita deroga espliċita għall-konverżjoni tan-nefqa magħmula f’valuta oħra minbarra l-Euro, billi tiġi applikata r-rata ta’ konverżjoni ta' kull xahar f’data li tkun l-eqreb possibbli għall-punt fiż-żmien tan-nefqa jew fix-xahar li fih in-nefqa tkun ġiet ippreżentata għall-verifika jew fix-xahar li matulu ġiet irrapportata n-nefqa lill-benefiċjarju ewlieni. Il-pjanijiet, ir-rapporti u l-kontijiet ta’ finanzjament li jikkonċernaw operazzjonijiet konġunti ta’ kooperazzjoni għandhom jiġu sottomessi f’Euro lis-segretarjat konġunt, lill-awtoritajiet tal-programm u lill-kumitat ta’ monitoraġġ. Il-korrettezza tal-konverżjoni għandha tiġi verifikata.
(40)
Sabiex jiġu stabbiliti regoli speċifiċi dwar l-emendar ta' indikaturi komuni tal-produzzjoni u dwar l-eliġibbiltà tan-nefqa, is-setgħa li jiġu adottati atti f'konformità mal-Artikolu 290 TFUE għandha tiġi delegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-emendar tal-lista ta' indikaturi komuni tal-produzzjoni stipulati fl-Anness għal dan ir-Regolament u fir-rigward ta'- regoli speċifiċi dwar l-eliġibbiltà tan-nefqa għall-programmi ta’ kooperazzjoni. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul ix-xogħol preparatorju tagħha, inkluż fuq il-livell ta’ esperti. Il-Kummissjoni, meta tkun qiegħda tħejji u tfassal atti delegati, għandha tiżgura trażmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(41)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, għandhom jingħataw setgħat ta’ implimentazzjoni lill-Kummissjoni fir-rigward tal-listi ta’ żoni transkonfinali, u ta’ żoni transnazzjonali, ta' lista tal-programmi kollha ta' kooperazzjoni u tal-ammont globali mill-appoġġ FEŻR għal kull programm ta' kooperazzjoni, tan-nomenklatura li tikkonċerna l-kategoriji tal-intervent u tal-mudelli għall-programmi ta' kooperazzjoni u r-rapporti ta’ implimentazzjoni. Dawn is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7).
(42)_
Il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat ta' implimentazzjoni biex tadotta deċiżjonijiet li japprovaw ċerti elementi tal-programmi ta' kooperazzjoni u ta' kwalunkwe emenda sussegwenti għal dawk l-elementi.
(43)
Dan ir-Regolament ma għandux jaffettwa la t-tkomplija u lanqas il-modifika tal-assistenza approvata mill-Kummissjoni abbażi tar-Regolament (KE) Nru 1080/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8) jew kwalunkwe leġiżlazzjoni oħra li tapplika għal dik l-assistenza fil-31 ta’ Diċembru 2013. Dak ir-Regolament jew kwalunkwe tali leġiżlazzjoni applikabblioħra għandha konsegwentement tkompli tapplika wara l-31 ta' Diċembru 2013 għal dik l-assistenza jew għall-operazzjonijiet ikkonċernati sal-għeluq tagħhom. L-applikazzjonijiet għal assistenza magħmulin jew approvati skont ir-Regolament (KE) Nru 1080/2006 għandhom jibqgħu validi.
(44)
Peress li l-objettiv ta' dan ir-Regolament, jiġifieri li jsaħħaħ il-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali billi jirrimedja l-iżbilanċi reġjonali ewlenin fl-Unjoni, ma jistax jinkiseb b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri iżda pjuttost jista', minħabba l-livell ta' disparitajiet bejn il-livelli ta' żvilupp tad-diversi reġjuni u n-nuqqas ta' żvilupp tar-reġjuni l-inqas favoriti u l-limitazzjoni fuq ir-riżorsi finanzjarji tal-Istati Membri u r-reġjuni, jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri f'konformità mal-prinċipju ta’ sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju ta' proporzjonalità, kif stabbilit f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa neċessarju biex jintlaħqu dak l-objettiv.
(45)
Sabiex tkun tista’ ssir l-applikazzjoni fil-pront tal-miżuri provduti f'dan ir-Regolament, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta' wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 1
Suġġett u ambitu
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-kamp ta’ applikazzjoni tal- FEŻR rigward l-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea u jistabbilixxi dispożizzjonijiet speċifiċi li jikkonċernaw dik il-mira.
2. Dan ir-Regolament jiddefinixxi, għall-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea, l-objettivi prijoritarji u l-organizzazzjoni tal-FEŻR, il-kriterji għall-Istati Membri u r-reġjuni sabiex ikunu eliġibbli għal appoġġ mill-FEŻR, ir-riżorsi finanzjarji disponibbli għal appoġġ mill-FEŻR, u l-kriterji għall-allokazzjoni tagħhom.
Jistabbilixxi wkoll id-dispożizzjonijiet meħtieġa għall-iżgurar ta' implimentazzjoni, monitoraġġ, ġestjoni finanzjarja u kontroll effettivi tal-programmi operazzjonali taħt il-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea ("programmi ta’ kooperazzjoni"), inkluż meta jipparteċipaw pajjiżi terzi fi programmi ta’ kooperazzjoni bħal dawn.
3. Ir-Regolament (UE) Nru 1303]2013 u l-Kapitolu I tar-Regolament (UE) Nru 1301/2013 għandhom japplikaw għall-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea u għall-programmi ta’ kooperazzjoni taħt din, minbarra fejn ikun previst b’mod speċifiku taħt dan ir-Regolament jew fejn dawk id-dispożizzjonijiet jistgħu japplikaw biss għall-għan ta’ Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi.
Artikolu 2
Komponenti tal-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea
Taħt l-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea, il-FEŻR għandu jappoġġa l-komponenti li ġejjin:
(1)
il-kooperazzjoni transkonfinali bejn reġjuni qrib xulxin għall-promozzjoni ta’ żvilupp reġjonali integrat bejn reġjuni ġirien konfinanti bl-art u l-baħar f'żewġ Stati Membri jew iżjed jew bejn reġjuni ġirien konfinanti f'Stat Membru wieħed u pajjiż terz wieħed mill-inqas fuq il-konfini esterni tal-Unjoni minbarra dawk koperti minn programmi taħt l-istrumenti finanzjarji esterni tal-Unjoni;
(2)
il-kooperazzjoni transnazzjonali fuq territorji transnazzjonali ikbar, bl-involviment ta’ sħab nazzjonali, reġjonali u lokali, u li tkopri wkoll il-kooperazzjoni transkonfinali marittima f'dawk il-każijiet mhux koperti mill-kooperazzjoni transkonfinali, bil-għan li jintlaħaq grad ogħla ta’ integrazzjoni territorjali ta’ dawk it-territorji;
(3)
il-kooperazzjoni interreġjonali sabiex tissaħħaħ l-effikaċja tal-politika ta' koeżjoni bil-promozzjoni ta’:
(a)
l-iskambju ta’ esperjenzi li jiffukaw fuq objettivi tematiċi fost l-imsieħba madwar l-Unjoni, inkluż fir-rigward tal-iżvilupp ta’ reġjuni msemmija fl-Artikolu 174 TFUE dwar l-identifikazzjoni u t-tixrid tal-prattika tajba bl-għan li tiġi trasferita prinċipalment fil-programmi operazzjonali taħt il-għan ta’ Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi iżda wkoll, fejn rilevanti, għal programmi ta' kooperazzjoni;
(b)
l-iskambju ta’ esperjenzi dwar l-identifikazzjoni, it-trasferiment u t-tixrid tal-prattika tajba b'rabta mal-iżvilupp urban sostenibbli, inklużi konnessjonijiet bejn żoni urbani u rurali;
(c)
l-iskambju ta’ esperjenzi dwar l-identifikazzjoni, it-trasferiment u t-tixrid tal-prattika tajba u approċċi innovattivi rigward l-implimentazzjoni ta’ programmi u azzjonijiet ta' kooperazzjoni kif ukoll l-użu ta’ REKT;
(d)
l-analiżi tat-tendenzi ta’ żvilupp relatati mal-għanijiet tal-koeżjoni territorjali, inkluż aspetti territorjali ta’ koeżjoni ekonomika u soċjali, u żvilupp armonjuż tat-territorju tal-Unjoni permezz ta’ studji, il-ġbir ta’ dejta u miżuri oħra.
Artikolu 3
Kopertura ġeografika
1. Għall-kooperazzjoni transkonfinali, ir-reġjuni li għandhom jiġu appoġġati għandhom ikunu r-reġjuni tal-Unjoni tal-livell 3 NUTS mal-konfini interni u esterni kollha tal-art minbarra dawk koperti minn programmi taħt l-istrumenti finanzjarji esterni tal-Unjoni, u r-reġjuni kollha tal-Unjoni tal-livell 3 NUTS matul il-konfini marittimi separati b’massimu ta’ 150 kilometru, mingħajr ħsara għall-aġġustamenti potenzjali meħtieġa sabiex jiġu żgurati l-koerenza u l-kontinwità taż-żoni tal-programmi ta' kooperazzjoni stabbiliti għall-perjodu ta' programmazzjoni 2007-2013.
Il-Kummissjoni għandha tadotta deċiżjoni, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni li tistabbilixxi l-lista ta’ żoni transkonfinali li għandhom jirċievu appoġġ, maqsuma skont il-programm ta' kooperazzjoni. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 150(2) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
Dik il-lista għandha tispeċifika wkoll dawk ir-reġjuni ta' livell 3 NUTS tal-Unjoni li huma kkunsidrati għall-allokazzjoni mill-FEŻR għall-kooperazzjoni transkonfinali fil-konfini interni kollha, u fuq dawk il-konfini esterni koperti mill-istrumenti finanzjarji esterni tal-Unjoni, bħall-ENI bis-saħħa tal-att leġislattiv ENI u l-IPA II bis-saħħa tal-att leġislattiv IPA II
Meta jissottomettu abbozzi ta’ programmi ta’ kooperazzjoni transkonfinali, l-Istati Membri, f’każijiet debitament ġustifikati, u sabiex tiġi żgurata l-koerenza ta’ żoni transkonfinali, jistgħu jitolbu li reġjuni tal-livell 3 NUTS għajr għal dawk elenkati fid-deċiżjoni msemmija fit-tieni subparagrafu, jiġu miżjuda taħt żona ta' kooperazzjoni transkonfinali partikolari.
Fuq talba tal-Istat Membru jew Stati Membri konċernati, sabiex tkun faċilitata l-kooperazzjoni transkonfinali bejn il-konfini marittimi għar-reġjuni l-aktar imbiegħda, u mingħajr ħsara għad-dispożizzjonijiet tal-ewwel subparagrafu, il-Kummissjoni tista’ tinkludi, fid-deċiżjoni msemmija fit-tieni subparagrafu, ir-reġjuni ta' livell 3 NUTS fir-reġjuni l-aktar imbiegħda li jinsabu tul il-konfini marittimi separati b'aktar minn 150 km bħala żoni transkonfinali li jistgħu jirċievu appoġġ mill-allokazzjoni korrispondenti ta’ dawk l-Istati Membri.
2. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 20(2) u (3), il-programmi ta' kooperazzjoni transkonfinali jistgħu jkopru reġjuni fin-Norveġja u l-Isvizzera u jkopru wkollLiechtenstein, Andorra, Monako u San Marino u pajjiżi terzi jew territorji fil-viċinat ta’ reġjuni l-aktar imbiegħda kollha kemm huma għandhom ikunu ekwivalenti għal reġjuni tal-livell NUTS 3
3. Għal kooperazzjoni transnazzjonali, il-Kummissjoni għandha tadotta deċiżjoni, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, li tistabbilixxi l-lista ta’ żoni transkonfinali li jirċievu appoġġ, maqsuma skont il-programm ta’ kooperazzjoni u li jkopru r-reġjuni tal-livell 2 NUTS waqt li tiżgura l-kontinwità ta’ kooperazzjoni bħal din f’żoni koerenti ikbar abbażi ta’ programmi preċedenti, filwaqt li tqis, fejn ikun xieraq, strateġiji makroreġjonali u dawk għall-baċini tal-baħar. Dan l-att ta’ implimentazzjoni għandu jkun adottat skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 150(2) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
Meta jissottomettu abbozzi ta' programmi ta' kooperazzjoni transnazzjonali, l-Istati Membri jistgħu jitlobu li reġjuni addizzjonali tal-livell 2 ta' NUTS li jinsabu qrib ir-reġjuni elenkati fid-deċiżjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu jiżdiedu ma' żona speċifika ta' kooperazzjoni transnazzjonali. L-Istati Membri għandhom jagħtu raġunijiet għal tali talba.
4. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 20(2) u (3), il-programmi ta’ kooperazzjoni transnazzjonali jistgħu jkopru reġjuni fil-pajjiżi terzi jew it-territorji li ġejjin:
(a)
il-pajjiżi terzi jew it-territorji elenkati jew imsemmija fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu;
(b)
il-Gżejjer Faeroe u l-Groenlandja.
Mingħajr ħsara għall-Artikolu 20(2) u (3), il-programmi ta’ kooperazzjoni transnazzjonali jistgħu jkopru wkoll reġjuni f'pajjiżi terzi koperti mill-istrumenti finanzjarji esterni tal-Unjoni, bħall-ENI bis-saħħa tal-att leġislattiv ENI, inkluż ir-reġjuni relevanti tal-Federazzjoni Russa, u l-IPA II bis-saħħa tal-att leġislattiv IPA II. L-approprjazzjonijiet annwali li jikkorrispondu għall-appoġġ tal-ENI u l-IPA għal dawk il-programmi għandhom isiru disponibbli, sakemm il-programmi jindirizzaw b'mod adegwat l-objettivi relevanti ta' koperazzjoni esterna.
Reġjuni bħal dawn għandhom ikunu ekwivalenti għal reġjuni tal-livell 2 ta’ NUTS.
5. Għall-kooperazzjoni interreġjonali, l-appoġġ mill-FEŻR għandu jkopri t-territorju kollu tal-Unjoni.
Mingħajr ħsara għall-Artikolu 20(2) u (3), il-programmi ta' kooperazzjoni interreġjonali jistgħu jkopru l-pajjiżi terzi jew territorji kollha jew parti minnhom kif imsemmi fil- punti (a) u (b), l-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4 ta' dan l-Artikolu.
6. Għall-finijiet ta’ informazzjoni, ir-reġjuni ta’ pajjiżi terzi jew territorji kif imsemmija fil-paragrafi 2 u 4 għandhom jissemmew fil-listi msemmija fil-paragrafi 1 u 3.
7. F’każijiet debitament ġustifikati, sabiex tiżdied l-effiċjenza fl-implimentazzjoni tal-programm, ir-reġjuni l-aktar imbiegħda jistgħu, fi programm uniku għal kooperazzjoni territorjali, jgħaqqdu l-ammonti tal-FEŻR allokati għal kooperazzjoni transkonfinali u transnazzjonali, inkluża l-allokazzjoni addizzjonali provduta fl-Artikolu 4(2), filwaqt li jkunu konformi mar-regoli applikabbli għal kull waħda minn dawk l-allokazzjonijiet.
Artikolu 4
Riżorsi għall-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea
1. Ir-riżorsi għall-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea għandhom jammontaw għal 2,75 % tar-riżorsi globali disponibbli għal impenn baġitarju mill-FEŻR, il-FSE u l-Fond ta' Koeżjoni għall-perjodu ta' programmazzjoni 2014- 2020 u stabbiliti fl-Artikolu 91(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 (jiġifieri, total ta’ EUR 8 948 259 330) u għandhom jiġu allokati kif ġej:
(a)
74.05 % (jiġifieri, total ta’ EUR 6 626 631 760) għall-kooperazzjoni transkonfinali;
(b)
20,36 % (jiġifieri, total ta’ EUR 1 821 627 570) għall-kooperazzjoni transnazzjonali;
(c)
5,59 % (jiġifieri, total ta’ EUR 500 000 000) għall-kooperazzjoni interreġjonali.
2. Għall-programmi taħt l-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea, ir-reġjuni l-aktar imbiegħda għandhom jiġu allokati mhux inqas minn 150 % tal-appoġġ tal-FEŻR li huma rċevew fil-perjodu ta' programmazzjoni 2007-2013 għal programmi ta’ kooperazzjoni. Barra dan, ammont ta' EUR 50 000 000 mill-allokazzjoni għall-kooperazzjoni interreġjonali għandu jiġi riservat għall-kooperazzjoni tar-reġjuni l-aktar imbiegħda. Għal dak li jikkonċerna l-konċentrazzjoni tematika, l-Artikolu 6(1) għandu japplika għal dik l-allokazzjoni addizzjonali.
3. Il-Kummissjoni għandha tikkomunika lil kull Stat Membru s-sehem tiegħu tal-ammonti globali għall-kooperazzjoni transkonfinali u transnazzjonali kif imsemmi fil-punti (a) u (b) tal-paragrafu 1, f'disaggregazzjoni annwali. Id-daqs tal-popolazzjoni fiż-żoni msemmija fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 3(1) u fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(3) għandu jintuża bħala l-kriterju għad-disaggregazzjoni għal kull Stat Membru.
Abbażi tal-ammonti kkomunikati skont l-ewwel subparagrafu, kull Stat Membru għandu jinforma lill-Kummissjoni jekk u kif huwa uża l-alternattiva ta' trasferiment prevista fl-Artikolu 5 u d-distribuzzjoni riżultanti ta' fondi fost il-programmi transkonfinali u transnazzjonali li l-Istat Membru jipparteċipa fihom. Il-Kummissjoni għandha, abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-Istati Membri, tadotta deċiżjoni, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, li tistabbilixxi l-lista tal-programmi kollha ta' kooperazzjoni u tindika l-ammont globali tal-appoġġ totali tal-FEŻR għal kull programm. Dawn l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 150(2) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
4. Il-kontribuzzjoni mill-FEŻR lil programmi transkonfinali u dawk tal-baċini tal-baħar taħt l-ENI u l-programmi transkonfinali taħt l-IPA II għandha tiġi stabbilita mill-Kummissjoni u l-Istati Membri kkonċernati. Il-kontribuzzjoni tal-FEŻR stabbilita għal kull Stat Membru m’għandhiex tiġi sussegwentement riallokata bejn l-Istati Membri kkonċernati.
5. L-appoġġ mill-FEŻR lil programmi transkonfinali u ta’ baċin tal-baħar individwali taħt l-ENI u lil programmi transkonfinali taħt l-IPA II għandu jingħata bil-kundizzjoni li mill-inqas ammonti ekwivalenti jiġu pprovduti mill-ENI u l-IPA II. Dik l-ekwivalenza għandha tkun soġġetta għall-ammont massimu stabbilit fl-att leġislattiv ENI jew l-att leġislattiv IPA II.
6. L-approprjazzjonijiet annwali li jikkorrispondu għall-appoġġ mill-FEŻR lill-programmi transkonfinali u ta’ baċin tal-baħar taħt l-ENI u lill-programmi transkonfinali taħt l-IPA II għandhom jiddaħħlu fl-intestaturi tal-baġit rilevanti ta’ dawk l-istrumenti għall-eżerċizzju tal-baġit tal-2014.
7. Fl-2015 u l-2016, il-kontribuzzjoni annwali mill-FEŻR għall-programmi taħt l-ENI u l-IPA II, li għalihom ma jkun ġie sottomess l-ebda programm operazzjonali lill-Kummissjoni sat-30 ta’ Ġunju taħt il-programmi transkonfinali u tal-baċini tal-baħar taħt l-ENI, u taħt l-programmi transkonfinali taħt l-IPA II, u li ma ġietx riallokata għal programm ieħor ippreżentat taħt l-istess kategorija ta' programmi ta' kooperazzjoni esterna għandha tiġi allokata lill-programmi ta’ kooperazzjoni transkonfinali interna taħt il-punt (a) tal-paragrafu 1 li fihom l-Istat Membru jew Stati Membri kkonċernati jipparteċipaw.
Jekk sat-30 ta’ Ġunju 2017, ikun għad hemm programmi transkonfinali u dawk tal-baċini tal-baħar taħt l-ENI u programmi transkonfinali taħt l-IPA II li ma jkunux ġew sottomessi lill-Kummissjoni, il-kontribut kollu mill-FEŻR imsemmi fil-paragrafu 4 għal dawk il-programmi għas-snin li jifdal sal-2020, li ma ġiex riallokat għal programm adottat ieħor taħt l-istess kategorija ta' programmi ta' kooperazzjoni esterna, għandu jiġi allokat lill-programmi ta’ kooperazzjoni transkonfinali interna skont il-punt (a) tal-paragrafu 1 li fihom l-Istat Membru jew Stati Membri kkonċernati jipparteċipaw.
8. Kwalunkwe programm transkonfinali u tal-baċini tal-baħar, imsemmi fil-paragrafu 4, adottati mill-Kummissjoni għandu jitwaqqaf, jew l-allokazzjoni għall-programmi għandha titnaqqas, f'konformità mar-regoli u l-proċeduri applikabbli, b'mod partikolari, jekk:
(a)
l-ebda wieħed mill-pajjiżi msieħba koperti mill-programm ma jkun iffirma l-ftehim finanzjarju rilevanti sal-iskadenza stipulata skont l-att leġislattiv ENI jew l-att leġislattiv IPA II; jew
(b)
il-programm ma jkunx jista’ jiġi implimentat kif ippjanat minħabba problemi fir-relazzjonijiet bejn il-pajjiżi parteċipanti.
F'dawn il-każijiet, il-kontribut mill-FEŻR imsemmi fil-paragrafu 4 korrispondenti għall-ħlasijiet parzjali annwali li jkunu għadhom ma ġewx impenjati, jew ħlasijiet parzjali annwali impenjati u diżimpenjati totalment jew parzjalment waqt l-istess sena baġitarja, li ma jkunux ġew riallokati għal programm ieħor tal-istess kategorija ta' programmi ta' kooperazzjoni esterna, għandhom jiġu allokati lill-programmi ta’ kooperazzjoni transkonfinali interna taħt il-punt (a) tal-paragrafu 1 li fihom l-Istat Membru jew Stati Membri kkonċernati jipparteċipaw.fuq talba tiegħu jew tagħhom.
9. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi sommarju annwali tal-implimentazzjoni finanzjarja ta’ programmi transkonfinali u tal-baċin tal-baħar skont l-ENI, u ta’ programmi transkonfinali skont l-IPA II, li għalihom jikkontribwixxi l-FEŻR f’konformità ma’ dan l-Artikolu, lill-Kumitat stabbilit skont l-Artikolu 150(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
Artikolu 5
Alternattiva ta' trasferiment
Kull Stat Membru jista' jittrasferixxi sa 15 % tal-allokazzjoni finanzjarja tiegħu għal kull wieħed mill-komponenti msemmija fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 4(1) minn wieħed minn dawk il-komponenti għall-ieħor.
KAPITOLU II
Konċentrazzjoni tematika u prijoritajiet ta’ investiment
Artikolu 6
Konċentrazzjoni tematika
1. Mill-inqas 80 % tal-allokazzjoni tal-FEŻR għal kull kooperazzjoni transkonfinali u programm transnazzjonali għandha tiġi kkonċentrata fuq massimu ta' erba' mill-objettivi tematiċi stabbiliti fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013;
2. L-objettivi tematiċi kollha stabbiliti fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 jistgħu jintgħażlu għall-kooperazzjoni interreġjonali msemmija fil-punt (3)(a) tal-Artikolu 2 ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 7
Prijoritajiet ta’ investiment
1. Il-FEŻR għandu, fl-ambitu kif stabbilit fl-Artikolu 3 tar-Regolament (UE) Nru 1301/2013, jikkontribwixxi għall-objettivi tematiċi stabbiliti fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 permezz ta’ azzjoni konġunta taħt programmi ta’ kooperazzjoni transkonfinali, transnazzjonal u interreġjonali. Minbarra l-prijoritajiet ta’ investiment stabbiliti fl-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru [1301/2013], il-FEŻR jista’ jappoġġa wkoll il-prijoritajiet ta’ investiment fl-objettivi tematiċi li ġejjin indikati għal kull wieħed mill-komponenti tal-Kooperazzjoni Territorjali Ewropea:
(a)
taħt kooperazzjoni transkonfinali:
(i)
il-promozzjoni ta' impjiegi sostenibbli u ta' kwalità u s-sostenn lill-mobilità tax-xogħol bl-integrazzjoni tas-swieq tax-xogħol transkonfinali, inkluża l-mobilità transkonfinali, inizjattivi lokali konġunti ta’ impjieg, servizzi ta’ informazzjoni u konsulenza u taħriġ konġunt;
(ii)
il-promozzjoni tal-inklużjoni soċjali, il-ġlieda kontra l-faqar u kwalunkwe diskriminazzjoni billi jiġu promoss l-ugwaljanza bejn is-sessi u l-opportunitajiet indaqs, u l-integrazzjoni tal-komunitajiet min-naħa għall-oħra tal-konfini;
(iii)
l-investiment fl-edukazzjoni, it-taħriġ u tħtaħriġ vokazzjonali għall-ħiliet u t-tagħlim tul il-ħajja billi jiġu żviluppati u implimentati skemi edukattivi ta' taħriġ vokazzjonali u ta’ taħriġ konġunti;
(iv)
it-tisħiħ tal-kapaċità istituzzjonali tal-awtoritajiet pubbliċi u l-partijiet interessati u amminstrazzjoni pubblika effiċjenti billi jiġu promossi l-kooperazzjoni legali u amministrattiva u l-kooperazzjoni bejn iċ-ċittadini u l-istituzzjonijiet;
(b)
taħt il-kooperazzjoni transnazzjonali: it-tisħiħ tal-kapaċità istituzzjonali tal-awtoritajiet pubbliċi u l-partijiet interessati u amminstrazzjoni pubblika effiċjenti billi jiġu żviluppati kkoordinati strateġiji makroreġjonali u tal-baċini tal-baħar;
(c)
taħt kooperazzjoni interreġjonali: it-tisħiħ tal-kapaċità istituzzjonali tal-awtoritajiet pubbliċi u l-partijiet interessati u amminstrazzjoni pubblika effiċjenti billi:
(i)
tinxtered il-prattika tajba u għarfien espert u jiġu sfruttati r-riżultati tal-iskambju ta’ esperjenza fir-rigward tal-iżvilupp urban sostenibbli, inkluż konnessjonijiet bejn żoni urbani u rurali skont il-punt (3)(b) tal-Artikolu 2.
(ii)
jiġi promoss l-iskambju ta’ esperjenzi sabiex tissaħħaħ l-effikaċja tal-programmi u azzjonijiet ta’ kooperazzjoni territorjali kif ukoll l-użu ta’ REKT skont il-punt (3)(c) tal-Artikolu 2;
(iii)
tissaħħaħ il-bażi ta' evidenza sabiex tiġi raffurzata l-effikaċja ta' politika ta' koeżjoni u l-kisba ta' objettivi tematiċi permezz tal-analiżi ta' tendenzi tal-iżvilupp skont il-punt (3)(d) tal-Artikolu 2;
2. Fil-każ tal-programm transkonfinali PEACEu fi ħdan l-objettiv tematiku ta' promozzjoni tal-inklużjoni soċjali, il-ġlieda kontra l-faqar u kwalunkwe diskriminazzjoni, il-FEŻR għandu jikkontribwixxi wkoll għall-promozzjoni ta' stabilità soċjali u ekonomika fir-reġjuni konċernati, b'mod partikolari permezz ta' azzjonijiet għall-promozzjoni ta’ koeżjoni bejn il-komunitajiet.
KAPITOLU III
Programmazzjoni
Artikolu 8
Kontenut, l-adozzjoni u l-emendar tal-programmi ta’ kooperazzjoni
1. Programm ta’ kooperazzjoni għandu jikkonsisti minn assi prijoritarji. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 59 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, assi prijoritarju għandu jikkorrispondi għal objettiv tematiku u jinkludi waħda jew iżjed mill-prijoritjiet ta' investiment ta' dak l-obbjettiv tematiku f'konformità mal-Artikoli 6 u 7 tar-Regolament. Fejn xieraq, u sabiex jiżdiedu l-impatt u l-effikaċja tiegħu permezz ta’ approċċ tematikament koerenti u integrat sabiex jintlaħqu l-objettivi tal-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, assi prijoritarju jista’, f’każijiet debitament ġustifikati, jgħaqqad prijorità ta’ investiment kumplimentata waħda jew aktar minn objettivi tematiċi differenti sabiex tinkiseb il-kontribuzzjoni massima għal dak l-assi prijoritarju.
2. Programm ta’ kooperazzjoni għandu jikkontribwixxi għall-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv u biex tinkiseb koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali, u għandu jistabbilixxi:
(a)
ġustifikazzjoni għall-għażla ta’ objettivi tematiċi, prijoritajiet ta’ investiment korrispondenti u allokazzjonijiet finanzjarji, filwaqt li jitqies il-Qafas Strateġiku Komuni stipulat fl-Anness I għar-Regolament (UE) Nru 1303/2013; abbażi ta’ analiżi tal-ħtiġijiet fi ħdan iż-żona tal-programm b'mod ġenerali u l-istrateġija magħżula b’riżultat ta’ dawn il-ħtiġijiet, li fejn xieraq tindirizza konnessjonijiet neqsin fl-infrasturttura transkonfinali, b'kunsiderazzjoni tar-riżultati tal-evalwazzjoni ex ante mwettqa skont l-Artikolu 55 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013;
(b)
għal kull ass prijoritarju għajr l-assistenza teknika:
(i)
il-prijoritajiet ta’ investiment u l-objettivi speċifiċi korrispondenti;
(ii)
sabiex tissaħħaħ l-orjentazzjoni fuq ir-riżultati tal-programmazzjoni, ir-riżultati mistennija għall-objettivi speċifiċi, u l-indikaturi tar-riżultat korrispondenti, b'valur bażi u valur ta' mira fejn ikun xieraq, kwantifikatf'konformità mal-Artikolu 16;
(iii)
deskrizzjoni tat-tip u eżempji ta' azzjonijiet li għandhom jiġu sostnuti taħt kull prijorità ta' investiment u l-kontribut mistenni minnhom għall-objettivi speċifiċi msemmija f'punt (i) inklużi l-prinċipji ta' gwida għall-għażla tal-operazzjonijiet u, fejn xieraq, l-identifikazzjoni tal-gruppi fil-mira ewlenin, it-territorji speċifiċi mmirati, it-tipi ta' benefiċjarji, l-użu ppjanat ta' strumenti finanzjarji, u l-proġetti kbar;
(iv)
l-indikaturi komuni u speċifiċi tal-produzzjoni, inkluż il-valur kwantifikat tal-mira, li huma mistennija jikkontribwixxu għar-riżultati, f'konformità mal-Artikolu 16, għal kull prijorità ta' investiment;
(v)
l-identifikazzjoni tal-passi ta' implimentazzjoni u l-indikaturi finanzjarji, u fejn xieraq, indikaturi tar-riżultati, li għandhom jintużaw bħala għanijiet u miri għall-qafas ta' prestazzjoni f'konformità mal-Artikolu 21(1) u l-Anness II għall-dak ir-Regolament (UE) Nru 1303/2013
(vi)
fejn xieraq, sommarju tal-użu ppjanat ta’ assistenza teknika, inklużi, fejn meħtieġ, azzjonijiet biex tissaħħaħ il-kapaċità amministrattiva ta’ awtoritajiet involuti fil-ġestjoni u l-kontroll tal-programmi u benefiċjarji u, fejn meħtieġ, azzjonijiet għat-titjib tal-kapaċità amministrattiva ta’ msieħba rilevanti sabiex jipparteċipaw fl-implimentazzjoni tal-programmi;
(vii)
il-kategoriji korrispondenti ta' intervent ibbażati fuq nomenklatura adottata mill-Kummissjoni, u disaggregazzjoni indikattiva tar-riżorsi pprogrammati;
(c)
għal kull assi prijoritarju li jikkonċerna assistenza teknika:
(i)
l-objettivi speċifiċi;
(ii)
ir-riżultati mistennija għal kull objettiv speċifiku, u, meta jkunu debitament ġustifikati minħabba l-kontenut tal-azzjonijiet, l-indikaturi tar-riżultati korrispondenti, b'valur tal-bażi u valur tal-mira, skont l-Artikolu 16;
(iii)
deskrizzjoni tal-azzjonijiet li għandhom jiġu sostnuti u l-kontribut mistenni minnhom għall-objettivi speċifiċi msemmija f'punt (i);
(iv)
l-indikaturi speċifiċi tal-produzzjoni li mistennija jikkontribwixxu għar-riżultati.
(v)
il-kategoriji korrispondenti ta' intervent ibbażati fuq nomenklatura adottata mill-Kummissjoni u disaggregazzjoni indikattiva tar-riżorsi pprogrammati.
Il-punt (ii) m'għandux japplika meta l-kontribuzzjoni tal-Unjoni għall-assi prijoritarju jew assi prijoritarji li jikkonċernaw l-assistenza teknika fi programm ta' kooperazzjoni ma taqbiżx il-EUR 15 000 000.
(d)
pjan ta’ finanzjament li jinkludi t-tabelli li ġejjin (mingħajr l-ebda qsim għal kull Stat Membru parteċipanti):
(i)
tabella li tispeċifika għal kull sena, skont ir-regoli dwar ir-rati ta’ kofinanzjament stabbiliti fl-Artikoli 60, 120 u 121 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, l-ammont tal-approprjazzjoni finanzjarja totali maħsuba għall-appoġġ mill-FEŻR;
(ii)
tabella li tispeċifika, għall-perjodu kollu ta’ programmazzjoni, għall-programm ta’ kooperazzjoni u għal kull assi prijoritarju, l-ammont tal-approprjazzjoni finanzjarja totali tal-appoġġ mill-FEŻR u l-kofinanzjament nazzjonali. Għal assi prijoritarji, li jikkombinaw prijoritajiet ta' investiment minn objettivi tematiċi differenti, it-tabella għandha tispeċifika l-ammont tal-approprjazzjoni finanzjarja totali u l-kofinanzjament nazzjonali għal kull wieħed mill-objettivi tematiċi korrispondenti. Fejn il-kofinanzjament nazzjonali jkun jikkonsisti minn kofinanzjament pubbliku u privat, it-tabella għandha tagħti t-tqassim indikattiv bejn il-komponenti pubbliċi u privati. Din għandha turi, għall-finijiet ta' informazzjoni, kull kontribuzzjoni minn pajjiżi terzi li jkunu qed jipparteċipaw fil-programm kif ukoll il-parteċipazzjoni prevista mill-BEI;
(e)
lista ta’ proġetti kbar li l-implimentazzjoni tagħhom hi ppjanata matul il-perjodu ta’ programmazzjoni;
Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni rigward in-nomenklatura msemmija fil-punti (b)(vii) u (c)(v) tal-ewwel subparagrafu. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 150(3) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
3. B’kunsiderazzjoni tal-kontenut u tal-objettivi tiegħu, il-programm ta’ kooperazzjoni għandu jiddeskrivi l-approċċ integrat għall-iżvilupp territorjali, inkluż fir-rigward ta’ reġjuni u żoni msemmija fl-Artikolu 174(3) TFUE, filwaqt li jqis il-Ftehimiet ta’ Sħubija tal-Istati Membri parteċipanti, u juri kif dak il-programm ta' kooperazzjoni jikkontribwixxi għall-kisba tal-objettivi tiegħu u r-riżultati mistennija, filwaqt li jispeċifika, fejn ikun xieraq, dan li ġej:
(a)
l-approċċ għall-użu tal-istrumenti ta' żvilupp lokali mmexxija mill-komunità u l-prinċipji għall-identifikazzjoni tal-oqsma fejn se jiġi implimentat;
(b)
il-prinċipji għall-identifikazzjoni ta’ żoni urbani fejn azzjonijiet integrati għall-iżvilupp sostenibbli urban għandhom jiġu implimentati u l-allokazjoni indikattiva ta’ appoġġ mill-FEŻR għal azzjonijiet bħal dawn;
(c)
l-approċċ għall-użu tal-istrument tal-investiment territorjali Integrat imsemmi fl-Artikolu 11, minbarra f'każijiet koperti mill-punt (b), u l-allokazzjoni finanzjarja indikattiva tagħhom minn kull assi prijoritarju;
(d)
fejn Stati Membri u reġjuni jipparteċipaw fi strateġiji makroreġjonali u strateġiji dwar il-baċini tal-baħar, il-kontribuzzjoni tal-inverventi ppjanati taħt il-programm ta’ kooperazzjoni għal dawk l-strateġiji, soġġetta għall-ħtiġijiet taż-żona tal-programm kif identifikati mill-Istati Membri rilevanti u b’kunsiderazzjoni, fejn japplika, tal-proġetti li huma importanti strateġikament identifikati f'dawk l-istrateġiji rispettivi.
4. Il-programm ta’ kooperazzjoni għandu wkoll jidentifika:
(a)
id-dispożizzjonijiet ta’ implimentazzjoni li:
(i)
jidentifikaw l-awtorità ta’ ġestjoni, l-awtorità taċ-ċertifikazzjoni, fejn ikun il-każ, u l-awtorità tal-awditjar;
(ii)
jidentifikaw il-korp jew il-korpi deżinjati li jwettqu kompiti ta’ kontroll;
(iii)
jidentifikaw il-korp jew il-korpi deżinjati li jkunu responsabbli għat-twettiq ta' kompiti ta' awditjar;
(iv)
jispeċifikaw il-proċedura għat-twaqqif tas-segretarjat konġunt;
(v)
jistabbilixxu deskrizzjoni sommarja tal-arranġamenti ta’ ġestjoni u kontroll;
(vi)
jistabbilixxu t-tqassim tar-responsabbiltajiet fost l-Istati Membri parteċipanti fl-eventwalità ta’ korrezzjonijiet finanzjarji imposti mill-awtorità ta’ ġestjoni jew il-Kummissjoni.
(b)
il-korp li għandhom isirulu l-ħlasijiet mill-Kummissjoni;
(c)
l-azzjonijiet meħuda sabiex l-imsieħba msemmija fl-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 fit-tħejjija tal-programm ta' kooperazzjoni, u r-rwol ta' dawk l-imsieħba fit-tħejjija u l-implimentazzjoni tal-programm ta' kooperazzjoni, inkluż l-involviment tagħhom fil-kumitat ta' monitoraġġ;
5. Il-programm ta’ kooperazzjoni għandu jistabbilixxi wkoll dan li ġej, b'kunsiderazzjoni għall-kontenut tal-Ftehim ta' Sħubija u b'kont meħud tal-qafas istituzzjonali u legali tal-Istati Membri:
(a)
mekkaniżmi biex tiġi żgurata koordinazzjoni effettiva bejn l-FEŻR, l-FSE, il-Fond ta' Koeżjoni, il-FAEŻR, l-EMFF u strumenti oħra ta’ finanzjament tal-Unjoni u nazzjonali, inkluż il-koordinazzjoni u l-kombinazzjoni possibbli mal- Faċilità Nikkollegaw l-Ewropa bis-saħħa tar-Regolament (UE) Nru 1316/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9), l-ENI, il-FEŻ u l-IPA II kif ukoll mal- BEI, b’kunsiderazzjoni tad-dispożizzjonijiet stabbiliti fl-Anness I għar-Regolament (UE) Nru 1303/2013; fejn l-Istati Membri u pajjiżi terzi jew territorji jipparteċipaw fi programmi ta' kooperazzjoni li jinkludu l-użu ta' approprjazzjonijiet tal-FEŻR li jinvolvu reġjuni l-aktar imbiegħda b'riżorsi mill-FEŻ, mekkaniżmi ta' koordinazzjoni fil-livell adatt biex jiġi ffaċilitat koordinament effettiv fl-użu ta' dawk l-approprjazzjonijiet u riżorsi;
(b)
sommarju tal-valutazzjoni tal-piż amministrattiv fuq il-benefiċjarji u, fejn meħtieġ, l-azzjonijiet ippjanati akkompanjat minn skeda ta’ żmien indikattiva, sabiex jitnaqqas il-piż amministrattiv.
6. L-informazzjoni meħtieġa taħt il-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 2, il-punt (b)(i) sa (vii) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 2, il-paragrafu 3 u l-punt (a) tal-paragrafu 5 għandha tiġi adattata għall-karattru speċifiku tal-programmi ta’ kooperazzjoni taħt il-punt (3)(b), (c) u (d) tal-Artikolu 2. L-informazzjoni meħtieġa taħt il-punt (e) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu (2) u l-punt (b) tal-paragrafu (5) m'għandhiex tkun inkluża fil-programmi ta' kooperazzjoni taħt il-punt (3)(c) u (d) tal-Artikolu 2.
7. Kull programm ta’ kooperazzjoni għandu, fejn ikun xieraq u soġġett għall-valutazzjoni debitament ġustifikata tal-Istat Membru rilevanti dwar ir-rilevanza tiegħu għall-kontenut u l-objettivi tal-programm, jinkludi deskrizzjoni ta':
(a)
l-azzjonijiet speċifiċi li għandhom jikkunsidraw ir-rekwiżiti ta’ ħarsien ambjentali, l-effiċjenza tar-riżorsi, il-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima u l-adattatment għalih, ir-reżiljenza għad-diżastri u l-prevenzjoni tar-riskju u l-ġestjoni tar-riskju, fl-għażla tal-operazzjonijiet;
(b)
l-azzjonijiet speċifiċi għall-promozzjoni ta’ opportunitajiet indaqs u l-prevenzjoni ta’ kwalunkwe diskriminazzjoni bbażata fuq is-sess, l-oriġini razzjali jew etnika, ir-reliġjon jew it-twemmin, diżabilità, età jew orjentazzjoni sesswali waqt it-tħejjija, it-tfassil u l-implimentazzjoni tal-programm ta’ kooperazzjoni u b’mod partikolari fir-rigward tal-aċċess għal finanzjament, b’kunsiderazzjoni tal-ħtiġijiet tal-gruppi differenti ta’ mira f’riskju ta’ diskriminazzjoni bħal din u b’mod partikolari r-rekwiżiti għall-iżgurar tal-aċċessibbiltà għall-persuni b’diżabilitajiet;
(c)
il-kontribut tal-programm ta’ kooperazzjoni għall-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel u fejn xieraq l-arranġamenti sabiex tiġi żgurata l-integrazzjoni tal-perspettiva tal-ġeneru fuq il-livell tal-programm u tal-operat.
Il-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu m’għandhomx japplikaw għall-programmi ta’ kooperazzjoni taħt il-punt (3)(b),(c) u (d) tal-Artikolu 2.
8. Il-programmi ta’ kooperazzjoni taħt il-punt (3)(c) u (d) tal-Artikolu 2 għandhom jiddefinixxu l-benefiċjarju jew il-benefiċjarji u jistgħu jispeċifikaw il-proċedura tal-għotja.
9. L-Istati Membri parteċipanti u, fejn ikunu aċċettaw l-istedina li jipparteċipaw fil-programm ta' kooperazzjoni, il-pajjiżi terzi jew it-territorji, fejn applikabbli, għandhom jikkonfermaw, bil-miktub, il-qbil tagħhom mal-kontenut ta’ programm ta’ kooperazzjoni qabel is-sottomissjoni tiegħu lill-Kummissjoni. Dan il-qbil għandu jinkludi wkoll impenn tal-Istati Membri parteċipanti kollha u, fejn applikabbli, pajjiżi terzi jew territorji, sabiex jipprovdu l-kofinanzjament meħtieġ għall-implimentazzjoni tal-programm ta’ kooperazzjoni u, skont il-każ, l-impenn għall-kontribuzzjoni finanzjarja tal-pajjiżi terzi jew territorji.
B'deroga mill-ewwel subparagrafu, fil-każ tal-programmi ta' kooperazzjoni li jinvolvu reġjuni l-iktar imbiegħda u pajjiżi terzi jew territorji, l-Istati Membri kkonċernati għandhom jikkonsultaw lill-pajjiżi terzi jew territorji rispettivi qabel ma jissottomettu il-programmi ta' kooperazzjoni lill-Kummissjoni. F'dak il-każ, il-ftehimiet dwar il-kontenut tal-programmi ta' kooperazzjoni u l-kontribut possibbli tal-pajjiżi terzi jew territorji jistgħu minflok jiġu espressi fil-minuti formalment approvati tal-laqgħat ta' konsultazzjoni mal-pajjiżi terzi jew territorji jew tad-deliberazzjonijiet tal-organizzazzjonijiet ta' kooperazzjoni reġjonali.
10. L-Istati Membri parteċipanti u, fejn ikunu aċċettaw l-istedina li jipparteċipaw fil-programm ta' kooperazzjoni, il-pajjiżi terzi jew it-territorji għandhom ifasslu l-programmi ta' kooperazzjoni skont il-mudell adottat mill-Kummissjoni.
11. Il-Kummissjoni għandha tadotta l-mudell imsemmi fil-paragrafu 10 permezz ta’ atti ta' implimentazzjoni. Dan l-att ta’ implimentazzjoni għandu jkun adottat skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 150(2) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
12. Il-Kummissjoni għandha tadotta deċiżjoni, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, li tapprova l-elementi kollha, inklużi emendi futuri, li jaqgħu taħt dan l-Artikolu minbarra dawk li jaqgħu taħt il-punt (b)(vii) tal-paragrafu 2, il-punt (c)(v) tal-paragrafu 2, il-punt (e) tal-paragrafu 2, il-punti (a)(i) u (c) tal-paragrafu 4, u l-paragrafi 5 u 7 ta' dan l-Artikolu, li jibqgħu taħt ir-responsabbiltà tal-Istati Membri parteċipanti.
13. L-awtorità ta' ġestjoni għandha tinnotifika lill-Kummissjoni bi kwalunkwe deċiżjoni li temenda l-elementi tal-programm ta’ kooperazzjoni mhux koperti bid-deċiżjoni tal-Kummissjoni msemmija fil-paragrafu 12, fi żmien xahar mid-data ta' dik id-deċiżjoni ta' emenda. Id-deċiżjoni ta' emenda għandha tispeċifika d-data tad-dħul fis-seħħ tagħha, li m'għandhiex tkun qabel id-data tal-adozzjoni tagħha.
Artikolu 9
Pjan ta’ Azzjoni Konġunta
Fejn pjan ta’ azzjoni konġunta msemmi fl-Artikolu 104(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 jitwettaq taħt ir-responsabbiltà ta' REKT bħala benefiċjarju, membri tal-persunal tas-segretarjat konġunt tal-programm ta' kooperazzjoni u membri tal-assemblea tar-REKT jistgħu jsiru membri tal-kumitat ta' tmexxija msemmi fl-Artikolu 108(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013. Il-membri tal-assemblea tar-REKT m’għandhomx jiffurmaw il-maġġoranza f’dak il-kumitat ta’ tmexxija.
Artikolu 10
Żvilupp lokali mmexxi mill-Komunità
Jista’ jiġi implimentat żvilupp immexxi lokalment mill-Komunità taħt l-Artikolu 32 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 fil-programmi ta’ kooperazzjoni transkonfinali, bil-kundizzjoni li l-grupp ta’ żvilupp lokali jkun kompost minn rappreżentanti ta’ mill-inqas żewġ pajjiżi, li wieħed minnhom ikun Stat Membru.
Artikolu 11
Investiment territorjali integrat
Għall-programmi ta' kooperazzjoni, il-korp intermedjarju għat-twettiq tal-ġestjoni u l-implimentazzjoni ta’ investiment territorjali Integrat kif imsemmi fl-Artikolu 36(3) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 għandu jkun jew korp legali stabbilit taħt il-liġijiet ta’ wieħed mill-pajjiżi parteċipanti sakemm jitwaqqaf minn awtoritajiet jew korpi pubbliċi minn mill-inqas żewġ pajjiżi parteċipanti, jew inkella REKT.
Artikolu 12
Għażla tal-operazzjonijiet
1. L-operazzjonijiet taħt il-programmi ta’ kooperazzjoni għandhom jintgħażlu minn kumitat ta’ monitoraġġ kif imsemmi fl-Artikolu 47 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013. Dak il-kumitat ta' monitoraġġ jista' jistabbilixxi kumitat ta' tmexxija li jaġixxi taħt ir-responsabbiltà tiegħu għall-għażla tal-operazzjonijiet.
2. L-operazzjonijiet magħżula taħt kooperazzjoni transkonfinali u transnazzjonali għandhom jinvolvu benefiċjarji minn mill-inqas żewġ pajjiżi parteċipanti, fejn mill-inqas wieħed minnhom irid ikun minn Stat Membru. Operazzjoni tista' tiġi implimentata f'pajjiż uniku, bil-kundizzjoni li jiġu identifikati impatti u benefiċċji transkonfinali jew transnazzjonali.
L-operazzjonijiet taħt il-kooperazzjoni interreġjonali msemmija fil-punt (3)(a) u (b) tal-Artikolu 2 għandhom jinvolvu benefiċjarji minn mill-inqas tliet pajjiżi, fejn mill-inqas tnejn minnhom iridu jkunu Stati Membri.
Il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-ewwel subparagrafu ma għandhomx japplikaw għal operazzjonijiet taħt il-programm transkonfinali PEACE, bejn l-Irlanda ta' Fuq, u l-kontej tal-fruntiera tal-Irlanda b'appoġġ għall-paċi u r-rikonċiljazzjoni kif imsemmi fl-Artikolu 7(2).
3. Minkejja l-paragrafu 2, REKT jew korp legali ieħor stabbilit taħt il-liġijiet ta’ wieħed mill-pajjiżi parteċipanti jista’ jkun il-benefiċjarju uniku ta' operazzjoni bil-kundizzjoni li jitwaqqaf minn awtoritajiet jew korpi pubbliċi minn mill-inqas żewġ pajjiżi parteċipanti, fil-każ ta' kooperazzjoni transkonfinali u transnazzjonali, u minn mill-inqas tliet pajjiżi parteċipanti, fil-każ ta' kooperazzjoni interreġjonali.
Korp legali li jimplimenta strument finanzjarju jew fond ta’ fondi, skont il-każ, jista’ jkun il-benefiċjarju uniku ta’ operazzjoni mingħajr l-applikazzjoni tar-rekwiżiti għall-kompożizzjoni tiegħu stipulati fl-ewwel subparagrafu.
4. Il-benefiċjarji għandhom jikkooperaw fl-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-operazzjonijiet. Barra minn hekk, huma għandhom jikkooperaw fil-ħatra ta' persunal jew fil-finanzjament tal-operazzjonijiet, jew it-tnejn.
Għal operazzjonijiet fi programmi stabbiliti bejn ir-reġjuni l-aktar imbiegħda u pajjiżi terzi jew territorji, il-benefiċjarji għandhom ikunu meħtieġa li jikkooperaw biss fi tnejn mill-oqsma msemmija fl-ewwel subparagrafu.
5. Għal kull operazzjoni, l-awtorità ta’ ġestjoni għandha tipprovdi lill-benefiċjarju ewlieni jew uniku dokument li jistabbilixxi l-kundizzjonijiet għall-appoġġ tal-operazzjoni inklużi r-rekwiżiti speċifiċi dwar il-prodotti jew is-servizzi li jkollhom jitwettqu taħt l-operazzjoni, il-pjan ta’ finanzjament, u l-limitu ta’ żmien għat-twettiq.
Artikolu 13
Benefiċjarji
1. Fejn ikun hemm żewġ benefiċjarji jew iżjed ta' operazzjoni fi programm ta’ kooperazzjoni, wieħed minnhom għandu jiġi maħtur mill-benefiċjarji kollha bħala l-benefiċjarju ewlieni.
2. Il-benefiċjarju ewlieni għandu:
(a)
jistabbilixxi l-arranġamenti ma’ benefiċjarji oħra fi ftehim li jinkludi dispożizzjonijiet li, inter alia, jiggarantixxu l-ġestjoni finanzjarja tajba tal-fondi allokati lill-operazzjoni, inklużi l-arranġamenti għall-irkupru ta' ammonti li ma kellhomx jitħallsu;
(b)
jassumi r-responsabbiltà għall-iżgurar tal-implimentazzjoni tal-operazzjoni kollha;
(c)
jiżgura li n-nefqa ppreżentata mill-benefiċjarji kollha tkun saret fl-implimentazzjoni tal-operazzjoni u tikkorrispondi għall-attivitajiet miftiehma bejn il-benefiċjarji kollha, u hija f'konformità mad-dokument ipprovdut mill-awtorità ta' ġestjoni skont l-Artikolu 12(5);
(d)
jiżgura li n-nefqa ppreżentata minn benefiċjarji oħra tkun ġiet verifikata minn kontrollur jew kontrolluri fejn din il-verifika ma titwettaqx mill-awtorità ta’ ġestjoni skont l-Artikolu 23(3).
3. Jekk ma jkunx speċifikat mod ieħor fl-arranġamenti stipulati skont il-punt (a) tal-paragrafu 2 il-benefiċjarju ewlieni għandu jiżgura li l-benefiċjarji l-oħrajn jirċievu l-ammont totali tal-kontribuzzjoni mill-fondi malajr kemm jista’ jkun u bis-sħiħ. L-ebda ammont ma għandu jitnaqqas jew jinżamm u ma għandha tinġabar l-ebda tariffa speċifika jew tariffa oħra b’effett ekwivalenti li tkun tista’ tnaqqas dak l-ammont għall-benefiċjarji l-oħra.
4. Il-benefiċjarji ewlenin għandhom jinsabu fi Stat Membru li jkun qed jipparteċipa fil-programm ta' kooperazzjoni. Madankollu, l-Istati Membri u l-pajjiżi terzi jew territorji li jkunu qed jipparteċipaw fi programm ta' kooperazzjoni jistgħu jaqblu li l-benefiċjarju ewlieni jista' jkun jinsab f'pajjiż terz jew territorju li jkun qed jipparteċipa f'dak il-programm ta' kooperazzjoni, dment li l-awtorità ta' ġestjoni tkun sodisfatta li l-benefiċjarju ewlieni jkun jista' jwettaq il-kompiti stabbiliti fil-paragrafi 2 u 3 u li r-rekwiżiti għall-ġestjoni, il-verifika u l-awditu jiġu ssodisfati.
5. Il-benefiċjarji uniċi għandhom ikunu rreġistrati fi Stat Membru li jkun qed jipparteċipa fil-programm ta' kooperazzjoni. Madankollu, jistgħu jkunu reġistrati fi Stat Membru li ma jkunx qed jipparteċipa fil-programm, dment li l-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 12(3) jiġu ssodisfati.
KAPITOLU IV
Il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni
Artikolu 14
Rapporti ta' implimentazzjoni
1. Sal-31 ta’ Mejju 2016 u sal-istess data ta’ kull sena sussegwenti sal-2023, inkluż dik is-sena, l-awtorità ta' ġestjoni għandha tippreżenta lill-Kummissjoni rapport ta' implimentazzjoni annwali f'konformità mal-Artikolu 50(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013. Ir-rapport ta' implimentazzjoni sottomess fl-2016 għandu jkopri s-snin finanzjarji 2014 u 2015, kif ukoll il-perjodu bejn id-data tal-bidu għall-eliġibbiltà tan-nefqa u l-31 ta’ Diċembru 2013.
2. Għar-rapporti ppreżentati fl-2017 u l-2019, l-iskadenza msemmija f’paragrafu 1 għandha tkun it-30 ta’ Ġunju.
3. Ir-rapporti ta’ implimentazzjoni annwali għandhom jistabbilixxu informazzjoni dwar:
(a)
l-implimentazzjoni tal-programm ta' kooperazzjoni f'konformità mal-Artikolu 50(2) tar-Regolament (UE) Nru. 1303/2013;
(b)
fejn ikun xieraq, il-progress fil-preparazzjoni u l-implimentazzjoni ta’ proġetti kbar u l-pjanijiet ta’ azzjoni konġunta.
4. Ir-rapporti annwali ta’ implimentazzjoni mressqa fl-2017 u l-2019 għandhom jinkludu u jivvalutaw l-informazzjoni meħtieġa skont l-Artikolu 50(4) u (5) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 rispettivament u l-informazzjoni deskritta fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu flimkien mal-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-progress fl-implimentazzjoni tal-pjan ta' evalwazzjoni u s-segwitu mogħti għas-sejbiet tal-evalwazzjonijiet;
(b)
ir-riżultati tal-miżuri tal-informazzjoni u tal-pubbliċità mwettqa taħt l-istrateġija ta' komunikazzjoni;
(c)
l-involviment tal-imsieħba fl-implimentazzjoni, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-programm ta' kooperazzjoni.
Ir-rapporti ta' implimentazzjoni annwali sottomessi fl-2017 u fl-2019, jistgħu, soġġett għall-kontenut u l-objettivi ta' kull programm ta' kooperazzjoni, jistabbilixxu informazzjoni dwar, u jivvalutaw, dan li ġej:
(a)
il-progress fl-implimentazzjoni tal-approċċ integrat għall-iżvilupp territorjali, inkluż l-iżvilupp urban sostenibbli u l-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità taħt il-programm ta' kooperazzjoni;
(b)
il-progress fl-implimentazzjoni tal-azzjonijiet għat-tisħiħ tal-kapaċità tal-awtoritajiet u l-benefiċjarji sabiex jamministraw u jużaw il-FEŻR;
(c)
fejn ikun xieraq, il-kontribuzzjoni għal strateġiji makroreġjonali u tal-baċini tal-baħar;
(d)
l-azzjonijiet speċifiċi meħuda sabiex jippromwovu l-ugwaljanza bejn l-irġiel u n-nisa u biex jippromwovu n-nondiskriminazzjoni, b’mod partikolari l-aċċessibbiltà għal persuni b’diżabbiltajiet, u l-arranġamenti implimentati biex tkun żgurata l-integrazzjoni tal-perspettiva tas-sessi fil-programm ta' kooperazzjoni u fl-operazzjonijiet;
(e)
azzjonijiet meħuda biex jippromwovu l-iżvilupp sostenibbli;
(f)
il-progress fl-implimentazzjoni tal-azzjonijiet fil-qasam tal-innovazzjoni soċjali.
5. Ir-rapporti annwali u finali ta' implimentazzjoni għandhom jiġu mfassla skont mudelli adottati mill-Kummissjoni permezz ta' atti ta' implimentazzjoni. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 150(2) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
Artikolu 15
Reviżjoni annwali
Il-laqgħa ta' reviżjoni annwali għandha tiġi organizzata skont l-Artikolu 51 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
Fejn laqgħa annwali ta' reviżjoni ma tkunx organizzata f'konformità mal-Artikolu 51(3) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, ir-reviżjoni annwali tista' ssir bil-miktub.
Artikolu 16
Indikaturi għall-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropeatal-KTE
1. Għandhom jintużaw indikaturi ta' produzzjoni komuni, kif stabbilit fl-Anness ta’ dan ir-Regolament, u fejn ikun rilevanti, indikaturi ta' riżultati speċifiċi għal programm u indikaturi ta' produzzjoni speċifiċi għal programm skont l-Artikolu 27(4) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 u skont il-punt (b)(ii) u (iv) u l-punt (c) (ii) u (iv) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 8(2) ta' dan ir-Regolament.
2. Għall-indikaturi tal-produzzjoni komuni u speċifiċi għal programm, il-linji bażi għandhom jiġu stabbiliti fil-livell ta’ żero. Il-valuri ta’ mira kwantifikati kumulattivi għal dawk l-indikaturi għandhom jiġu stabbiliti għas-sena 2023.
3. Għall-indikaturi tal-produzzjoni speċifiċi għal programm, li huma marbuta ma’ prijoritajiet ta’ investiment, il-linji bażi għandhom jużaw id-dejta l-iżjed reċenti disponibbli u l-miri għandhom jiġu stabbiliti għall-2023. Il-miri jistgħu jiġu espressi f’termini kwantitattivi jew kwalitattivi.
4. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 29 sabiex temenda l-lista ta’ indikaturi komuni tal-produzzjoni stipulata fl-Anness, sabiex tagħmel aġġustamenti, fejn ġustifikat biex tiżgura valutazzjoni effettiva tal-progress fl-implimentazzjoni tal-programm.
Artikolu 17
Assistenza teknika
L-ammont tal-FEŻR allokat għall-assistenza teknika għandu jiġi limitat għal 6 % tal-ammont totali allokat għal programm ta’ kooperazzjoni. Għal programmi b'allokazzjoni totali li ma taqbiżx EUR 50 000 000, l-ammont tal-FEŻR allokat għal assistenza teknika għandu jkun limitat għal 7 % tal-ammont totali allokat, iżda ma għandux ikun inqas minn EUR 1 500 000 u mhux aktar minn EUR 3 000 000.
KAPITOLU V
Eligibbiltà
Artikolu 18
Regoli dwar l-eliġibbiltà tan-nefqa
1. Il-Kummissjoni għandha tingata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 29 sabiex tistipula regoli speċifiċi dwar l-eliġibbiltà tan-nefqa għall-programmi ta' kooperazzjoni fir-rigward tal-ispejjeż tal-persunal, in-nefqa tal-uffiċċju u dik amministrattiva, l-ispejjeż tal-ivvjaġġar u l-akkomodazzjoni, l-ispejjeż għall-kompetenzi u s-servizzi esterni, u n-nefqa għat-tagħmir. Il-Kummissjoni għandha tinnotifika l-atti delegati, adottati f'konformità mal-Artikolu 29, simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sa 22 ta’ April 2014
2. Mingħajr ħsara għar-regoli dwar l-eliġibbiltà stabbiliti fi jew abbażi tal-Artikoli 65 sa 71 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, ir-Regolament (UE) Nru 1301/2013, dan ir-Regolament jew l-att delegat, imsemmijin fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, l-Istati Membri parteċipanti fil-kumitat ta’ monitoraġġ għandhom jistabbilixxu regoli addizzjonali dwar l-eliġibbiltà tan-nefqa għall-programm ta’ kooperazzjoni b’mod ġenerali.
3. Għal kwistjonijiet mhux koperti mir-regoli dwar l-eliġibbiltà stabbiliti fi jew abbażi tal-Artikoli 65 sa 71 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, ir-Regolament (UE) Nru 1301/2013, fl-att delegat imsemmi fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu jew fir-regoli stabbiliti b'mod konġunt mill-Istati Membri parteċipanti f'konformità mal-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu, ir-regoli nazzjonali tal-Istat Membru fejn issir in-nefqa għandhom japplikaw.
Artikolu 19
Spejjeż tal-persunal
L-ispejjeż tal-persunal ta’ operazzjoni jistgħu jiġu kkalkulati b'rata fissa ta' mhux aktar minn 20 % tal-ispejjeż diretti minbarra l-ispejjeż tal-persunal ta’ dik l-operazzjoni.
Artikolu 20
L-eliġibbiltà ta’ operazzjonijiet fil-programmi ta’ kooperazzjoni skont il-post
1. L-operazzjonijiet taħt il-programmi ta’ kooperazzjoni, soġġetti għad-derogi msemmija fil-paragrafi 2 u 3, għandhom jitqiegħdu fil-parti taż-żona tal-programm li tinkludi t-territorju tal-Unjoni (il-‘parti tal-Unjoni taż-żona tal-programm’).
2. L-awtorità ta’ ġestjoni tista’ taċcetta li operazzjoni sħiħa jew parti minnha tiġi implimentata barra l-parti tal-Unjoni taż-żona tal-programm, bil-kundizzjoni li l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin jiġu sodisfatti:
(a)
l-operazzjoni tkun għall-benefiċċju taż-żona tal-programm;
(b)
l-ammont totali allokat taħt il-programm ta’ kooperazzjoni lill-operazzjonijiet li jkunu jinsabu barra l-parti tal-Unjoni taż-żona tal-programm ma jaqbiżx l-20 % tal-appoġġ mill-FEŻR fil-livell tal-programm, jew it-30 % fil-każ ta' programmi ta' kooperazzjoni li għalihom il-parti tal-Unjoni taż-żona tal-programm tkun tikkonsisti mir-reġjuni l-aktar imbiegħda;
(c)
l-obbligi tal-awtoritajiet ta’ ġestjoni u tal-awditjar fir-rigward tal-ġestjoni, il-kontroll u l-awditjar għal dak li jikkonċerna l-operazzjoni jintlaħqu mill-awtoritajiet tal-programm ta’ kooperazzjoni, jew huma jidħlu fi ftehimiet ma’ awtoritajiet fl-Istat Membru jew fil-pajjiż jew territorju terz li fih l-operazzjoni hija implimentata.
3. Għal operazzjonijiet li jikkonċernaw assistenza teknika jew attivitajiet promozzjonali u l-bini ta’ kapaċitajiet, nefqa tista’ ssir barra mill-parti tal-Unjoni taż-żona tal-programm sakemm jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet fil-punti (a) u 2(c) tal-paragrafu 2.
KAPITOLU VI
Ġestjoni, kontroll u deżinjazzjoni
Artikolu 21
Deżinjazzjoni tal-awtoritajiet
1. L-Istati Membri li jipparteċipaw fi programm ta' kooperazzjoni għandhom jiddeżinjaw, għall-finijiet tal-Artikolu 123(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, awtorità ta’ ġestjoni unika: għall-finijiet tal-Artikolu 123(2) ta' dak ir-Regolament, awtorità ta' ċertifikazzjoni unika, u, għall-finijiet tal-Artikolu 123(4) ta' dak ir-Regolament, awtorità tal-awditjar unika. L-awtorità ta’ ġestjoni u l-awtorità tal-awditjar għandhom ikunu jinsabu fl-istess Stat Membru.
L-Istati Membri li jkunu qegħdin jipparteċipaw fil-programm ta' kooperazzjoni jistgħu jiddeżinjaw l-awtorità ta' ġestjoni wkoll bħala dik responsabbli għat-twettiq tal-funzjonijiet tal-awtorità ta' ċertifikazzjoni. Tali deżinjazzjoni għandha tkun mingħajr ħsara għat-tqassim ta' responsabbiltajiet f'relazzjoni mal-applikazzjoni ta' korrezzjonijiet finanzjarji fost l-Istati Membri parteċipanti kif stabbilit fil-programm ta' kooperazzjoni.
2. L-awtorità ta’ ċertifikazzjoni għandha tirċievi l-ħlasijiet mill-Kummissjoni u għandha, bħala regola ġenerali, tagħmel ħlasijiet lill-benefiċjarju ewlieni skont l-Artikolu 132 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
3. Il-proċedura għad-deżinjazzjoni tal-awtorità ta' ġestjoni u, fejn adatt, tal-awtorità ta' ċertifikazzjoni, stabbilita fl-Artikolu 113a tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, għandha titwettaq mill-Istat Membru fejn tinsab l-awtorità.
Artikolu 22
Raggruppament Ewropew ta’ kooperazzjoni territorjali
L-Istati Membri li jkunu qegħdin jipparteċipaw fi programm ta’ kooperazzjoni jistgħu jużaw REKT għall-iskop li jagħmluh responsabbli għall-ġestjoni ta' dak il-programm ta’ kooperazzjoni jew parti minnu, b'mod partikolari billi jagħtuh ir-responsabbiltajiet ta’ awtorità ta’ ġestjoni.
Artikolu 23
Funzjonijiet tal-awtorità ta' ġestjoni
1. Mingħajr ħsara għall-paragrafu 4 ta' dan l-Artikolu, l-awtorità ta' ġestjoni ta' programm ta' kooperazzjoni għandha twettaq il-funzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 125 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013,.
2. L-awtorità ta’ ġestjoni, wara konsultazzjoni mal-Istati Membri u kwalunkwe pajjiż terz li jkun qed jipparteċipa fi programm ta’ kooperazzjoni, għandha twaqqaf segretarjat konġunt.
Is-segretarjat konġunt għandu jassisti lill-awtorità ta’ ġestjoni u lill-kumitat ta’ monitoraġġ fit-twettiq tal-funzjonijiet rispettivi tagħhom. Is-segretarjat konġunt għandu jipprovdi wkoll informazzjoni lill-benefiċjarji potenzjali dwar l-opportunitajiet ta’ finanzjament taħt programmi ta’ kooperazzjoni u għandu jassisiti lill-benefiċjarji fl-implimentazzjoni tal-operazzjonijiet.
3. Fejn l-awtorità ta’ ġestjoni tkun REKT, il-verifiki skont il-punt (a) tal-Artikolu 125(4) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 għandhom jitwettqu minn jew taħt ir-responsabbiltà tal-awtorità ta’ ġestjoni tal-anqas għal dawk l-Istati Membri u pajjiżi terzi jew territorji li minnhom hemm membri parteċipanti fir-REKT.
4. Fejn l-awtorità ta’ ġestjoni ma twettaqx verifiki taħt il-punt (a) tal-Artikolu 125(4) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 madwar iż-żona kollha tal-programm, jew fejn il-verifiki ma jitwettqux minn jew taħt ir-responsabbiltà tal-awtorità ta’ ġestjoni għal dawk l-Istati Membri u pajjiżi terzi jew territorji li minnhom hemm membri parteċipanti fir-REKT skont il-paragrafu 3, kull Stat Membru jew, fejn ikun aċċetta l-istedina li jipparteċipa fil-programm ta’ kooperazzjoni, kull pajjiż terz jew territorju għandu jaħtar il-korp jew il-persuna responsabbli għat-twettiq ta’ verifiki bħal dawn fir-rigward tal-benefiċjarji fuq it-territorju tiegħu (il-‘kontrollur(i)’).
Il-kontrolluri msemmija fl-ewwel subparagrafu jistgħu jkunu l-istess korpi responsabbli għat-twettiq ta’ verifiki bħal dawn għall-programmi operazzjonali taħt l-għan ta' Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi jew, fil-każ ta' pajjiżi terzi, għat-twettiq ta’ verifiki kumparabbli skont l-istrumenti ta' politika esterna tal-Unjoni.
L-awtorità ta' ġestjoni għandha tkun sodisfatta li n-nefqa ta' kull benefiċjarju li jkun qed jipparteċipa f'operazzjoni tkun ġiet ivverifikata minn kontrollur deżinjat.
Kull Stat Membru għandu jiżgura li n-nefqa ta' benefiċjarju tista’ tiġi vverifikata f’perjodu ta’ tliet xhur mis-sottomissjoni tad-dokumenti mill-benefiċjarju kkonċernat.
Kull Stat Membru jew, fejn ikun aċċetta l-istedina biex jipparteċipa fil-programm ta’ kooperazzjoni, kull pajjiż terz għandu jkun responsabbli għall-verifiki mwettqa fit-territorju tiegħu.
5. Fejn il-provvista ta’ prodotti jew servizzi kofinanzjati tkun tista’ tiġi verifikata biss fir-rigward ta’ operazzjoni sħiħa, il-verifika għandha titwettaq mill-awtorità ta’ ġestjoni jew mill-kontrollur tal-Istat Mambru fejn ikun jinsab il-benefiċjarju ewlieni.
Artikolu 24
Funzjonijiet tal-awtorità ta’ ċertifikazzjoni
L-awtorità ta' ċertifikazzjoni ta' programm ta' kooperazzjoni għandha twettaq il-funzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 126 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
Artikolu 25
Funzjonijiet tal-awtorità tal-awditjar
1. L-Istati Membri u l-pajjiżi terzi li jkunu qegħdin jipparteċipaw fi programm ta’ kooperazzjoni jistgħu jawtorizzaw lill-awtorità tal-awditjar twettaq direttament il-funzjonijiet ipprovduti fl-Artikolu 127 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 madwar it-territorju kollu kopert minn programm ta’ kooperazzjoni. Għandhom jispeċifikaw meta awtorità tal-awditjar għandha tiġi akkumpanjata minn awditur ta’ Stat Membru jew pajjiż terz.
2. Fejn l-awtorità tal-awditjar ma jkollhiex l-awtorizzazzjoni msemmija fil-paragrafu 1, għandha tiġi assistita minn grupp ta' awdituri magħmul minn rappreżentant minn kull Stat Membru jew pajjiż terz li jkun qed jipparteċipa fil-programm ta' kooperazzjoni u jkunu qegħdin iwettqu l-funzjonijiet ipprovduti fl-Artikolu 127 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013. Kull Stat Membru jew, fejn ikun aċċetta l-istedina biex jipparteċipa fil-programm ta' kooperazzjoni, kull pajjiż terz għandu jkun responsabbli mill-awditjar imwettaq fit-territorju tiegħu.
Kull rappreżentant minn kull Stat Membru jew pajjiż terz li jkun qed jipparteċipa fil-programm ta' kooperazzjoni għandu jkun responsabbli li jipprovdi l-elementi fattwali dwar in-nefqa fit-territorju tiegħu li jkunu meħtieġa mill-awtorità tal-awditjar sabiex twettaq il-valutazzjoni tagħha.
Il-grupp ta’ awdituri għandu jitwaqqaf fi żmien tliet xhur mid-deċiżjoni li tapprova l-programm ta’ kooperazzjoni. Għandu jfassal ir-regoli ta’ proċedura tiegħu stess u jkun presedut mill-awtorità tal-awditjar għall-programm ta’ kooperazzjoni.
3. L-awdituri għandhom ikunu funzjonalment indipendenti mill-kontrolluri li jwettqu verifiki taħt l-Artikolu 23.
KAPITOLU VII
Parteċipazzjoni ta' pajjiżi terzi fi programmi ta' kooperazzjoni transnazzjonali u interreġjonali
Artikolu 26
Kundizzjonijiet ta' implimentazzjoni għall-parteċipazzjoni ta' pajjiżi terzi
Il-kundizzjonijiet applikabbli ta' implimentazzjoni tal-programm li jirregolaw il-ġestjoni finanzjarja kif ukoll il-programmazzjoni, il-monitoraġġ, l-evalwazzjoni u l-kontroll tal-parteċipazzjoni ta' pajjiżi terzi, permezz ta' kontribuzzjoni ta' riżorsi tal-IPA II jew l-ENI għal programmi ta' kooperazzjoni transnazzjonali u interreġjonali, għandhom jiġu stabbiliti fil-programm ta' kooperazzjoni rilevanti kif ukoll, fejn meħtieġ, fil-ftehim ta' finanzjament bejn il-Kummissjoni, il-gvern tal-pajjiżi terzi kkonċernati u l-Istat Membru li jkun qed jospita l-awtorità ta' ġestjoni tal-programm ta' kooperazzjoni rilevanti. Il-kundizzjonijiet tal-implimentazzjoni tal-programm għandhom ikunu konsistenti mar-regoli tal-politika ta’ koeżjoni tal-Unjoni.
KAPITOLU VIII
Ġestjoni finanzjarja
Artikolu 27
Impenji baġitarji, ħlasijiet u rkupri
1. L-appoġġ mill-FEŻR lill-programmi ta’ kooperazzjoni għandu jitħallas f’kont uniku mingħajr l-ebda subkontijiet nazzjonali.
2. L-awtorità ta’ ġestjoni għandha tiżgura li kwalunkwe ammont imħallas bħala riżultat ta’ irregolarità jkun irkuprat mill-benefiċjarju ewlieni jew uniku. Il-benefiċjarji għandhom iħallsu lura lill-benefiċjarju ewlieni kwalunkwe ammont li ma kellux jitħallas.
3. Jekk il-benefiċjarju ewlieni ma jirnexxielux jiggarantixxi l-ħlas lura minn benefiċjarji oħra jew jekk l-awtorità ta’ ġestjoni ma jirnexxilhiex tiggarantixxi l-ħlas lura mill-benefiċjarju ewlieni jew uniku, l-Istat Membru jew il-pajjiż terz li fit-territorju tiegħu il-benefiċjarju jkun jinsab jew, fil-każ ta’ REKT, ikun irreġistrat għandu jirrimborsa lill-awtorità ta’ ġestjoni kwalunwe ammont li ma kellux jitħallas lil dak il-benefiċjarju. L-awtorità ta’ ġestjoni għandha tkun responsabbli għar-rimborż tal-ammonti kkonċernati lill-baġit ġenerali tal-Unjoni, skont it-tqassim tar-responsabbiltajiet fost l-Istati Membri parteċipanti kif stabbilit fil-programm ta’ kooperazzjoni.
Artikolu 28
Użu tal-euro
B'deroga mill-Artikolu 133 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, in-nefqa magħmula f’valuta oħra li ma tkunx l-euro għandha tiġi konvertita f’euro mill-benefiċjarji bl-użu tar-rata ta' kambju tal-kontabbiltà ta' kull xahar tal-Kummissjoni fix-xahar li matulu dik in-nefqa tkun:
(a)
saret;
(b)
tkun ġiet ippreżentata għall-verifika lill-awtorità ta' ġestjoni jew lill-kontrollur f'konformità mal-Artikolu 23 ta' dan ir-Regolament; jew
(c)
tkun ġiet rappurtata lill-benefiċjarju ewlieni.
Il-metodu li jintgħażel għandu jiġi stabbilit fil-programm ta' kooperazzjoni u jkun applikabbli għall-benefiċjarji kollha.
Il-konverżjoni għandha tiġi verifikata mill-awtorità ta’ ġestjoni jew mill-kontrollur fl-Istat Membru jew fil-pajjiż terz li fih ikun jinsab il-benefiċjarju.
KAPITOLU IX
Dispożizzjonijiet finali
Article 29
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati hija mogħtija lill-Kummissjoni suġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Id-delega tas-setgħa għall-adozzjoni ta' atti delegati msemmija fl-Artikoli 16(4) u 18(1) għandha tingħata lill-Kummissjoni minn 21 ta’ Diċembru 2013 sal-31 ta' Diċembru 2020.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikoli 16(4) u 18(1) tista’ tiġi rrevokata fi kwalunkwe żmien mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta' revoka għandha ttemm id-delega ta’ setgħa speċifikata f'dik id-deċiżjoni. Għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data iktar tard speċifikata fih. Ma għandhiex taffettwa l-validità ta' ebda att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikoli 16(4) u 18(1) għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkun ġiet espressa l-ebda oġġezzjoni la mill-Parlament Ewropew u lanqas mill-Kunsill f'perjodu ta' xahrejn min-notifika tal-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perjodu, kemm il-Parlament Ewropew kif ukoll il-Kunsill ikunu għarrfu lill-Kummissjoni li huma ma jkunux se joġġezzjonaw. Dak il-perjodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 30
Dispożizzjonijiet tranżitorji
1. Dan ir-Regolament ma għandux jinċidi fuq it-tkomplija jew fuq il-modifika, inkluż il-kanċellament totali jew parzjali, ta' assistenza approvata mill-Kummissjoni fuq il-bażi tar-Regolament (KE) Nru 1080/2006, jew kwalunkwe leġiżlazzjoni oħra applikabbli għal dik l-assistenza fil-31 ta' Diċembru 2013. Dak ir-Regolament jew tali leġiżlazzjoni applikabbli oħra għandha konsegwentement tibqa' tapplika wara l-31 ta' Diċembru 2013 għal dik l-assistenza jew l-operazzjonijiet kkonċernati sal-għeluq tagħhom. Għall-finijiet ta' dan il-paragrafu assistenza għandha tkopri programmi operazzjonali u proġetti maġġuri.
2. L-applikazzjonijiet għall-assistenza magħmula jew approvati taħt ir-Regolament (KE) Nru 1080/2006 qabel l-1 ta' Jannar 2014 għandhom jibqgħu validi.
Artikolu 31
Reviżjoni
Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom jirrivedu dan ir-Regolament sal-31 ta' Diċembru 2020 skont l-Artikolu 178 tat-TFUE.
Artikolu 32
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikoli 4 u 27 u 28 għandhom japplikaw b'effett mill-1 ta' Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Diċembru 2013.