NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1144/2014
ze dne 22. října 2014
o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 3/2008
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 42 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení Rady (ES) č. 3/2008 (4) může Unie uskutečňovat informační a propagační opatření na vnitřním trhu a na trzích třetích zemí pro některé zemědělské produkty a metody jejich produkce, jakož i potravinářské výrobky vyrobené ze zemědělských produktů.
(2)
Vzhledem k získaným zkušenostem a k možnému vývoji v odvětví zemědělství a na trzích v Unii i mimo ni je třeba režim stanovený nařízením (ES) č. 3/2008 revidovat a učinit jej konzistentnějším a účinnějším. Nařízení (ES) č. 3/2008 by proto mělo být zrušeno a nahrazeno novým nařízením.
(3)
Cílem těchto informačních a propagačních opatření je posílit konkurenceschopnost odvětví zemědělství v Unii a tím zajistit větší spravedlnost v oblasti hospodářské soutěže jak na vnitřním trhu, tak na trzích třetích zemí. Konkrétně by se informační a propagační opatření měla zaměřit na zvýšení povědomí spotřebitelů o kvalitě zemědělských produktů a metodách produkce Unie a na zvýšení informovanosti o režimech jakosti Unie. Kromě toho by měly zvýšit konkurenceschopnost a spotřebu zemědělských produktů Unie, zviditelnit je uvnitř Unie i mimo ni a zvýšit tržní podíl těchto výrobků, se zaměřením zejména na trhy v třetích zemích s největším potenciálem růstu. V případě závažného narušení trhů, ztráty důvěry spotřebitelů nebo jiných specifických problémů by tato opatření měla pomoci obnovit standardní tržní podmínky. Tato informační a propagační opatření by měla vhodně doplnit a posílit opatření prováděná členskými státy. Aby tato opatření dosáhla svých cílů, měla by být informační a propagační opatření i nadále uplatňována uvnitř Unie i mimo ni.
(4)
Opatření by se měla rovněž zaměřit na zdůraznění jedinečnosti produktů z Unie s cílem zlepšit povědomí spotřebitelů o kvalitách těchto produktů ve srovnání s napodobeninami a padělky, což jak v Unii, tak ve třetích zemích výrazně přispěje k tomu, že lidé budou znát symboly, označení a zkratky prokazující, že produkt je zařazen do evropských režimů jakosti stanovených nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (5).
(5)
Jednou ze silných stránek Unie v oblasti výroby potravin je rozmanitost a specifické vlastnosti jejích výrobků, které mají vazbu na různé zeměpisné oblasti a různé tradiční metody a které se vyznačují jedinečnou příchutí a nabízejí rozmanitost a jedinečnost, kterou spotřebitelé stále více vyhledávají jak v Unii, tak mimo ni.
(6)
Kromě informací o podstatných vlastnostech zemědělských produktů a potravinářských výrobků by způsobilá opatření mohla také vstřícným způsobem sdělovat informace týkající se mimo jiné výživy, chutí, tradice, rozmanitosti a kultury.
(7)
Informační a propagační opatření by neměla být zaměřena na určité obchodní značky nebo na určitý původ. Nicméně za účelem zlepšení kvality a účinnosti předváděcích akcí, ochutnávek a informačních a propagačních materiálů by mělo být možné uvést obchodní značky a původ výrobku za předpokladu, že je dodržena zásada nediskriminace a tato opatření nejsou zaměřena na podporu spotřeby jakéhokoli produktu pouze na základě jeho původu. Kromě toho by tato opatření měla dodržovat obecné zásady práva Unie a neměla by omezovat volný pohyb zemědělských produktů a potravinářských výrobků v rozporu s článkem 34 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouvy o fungování EU“). Měla by být stanovena zvláštní pravidla pro viditelnost obchodních značek a označení původu ve vztahu k hlavnímu sdělení kampaně Unie.
(8)
Z Unie se především vyvážejí finální zemědělské produkty, mezi nimiž jsou zemědělské produkty, jež nejsou uvedeny v příloze I Smlouvy o fungování EU. Informační a propagační opatření je proto třeba rozšířit na některé výrobky nespadající do oblasti působnosti přílohy I Smlouvy o fungování EU. To by mělo být v souladu s ostatními režimy Společné zemědělské politiky (dále jen „SZP“), jako například evropskými režimy jakosti, které jsou již pro tyto produkty zavedeny.
(9)
Informace o vínech produkovaných v Unii a jejich propagace je jedním z nejvýznamnějších programů pomoci vinařství, které byly v rámci SZP stanoveny. Předmětem informačních a propagačních opatření by mělo být pouze víno s chráněným označením původu nebo s chráněným zeměpisným označením a víno s označením moštové odrůdy. V případě jednoduchých programů by daný program měl zahrnovat také jiné zemědělské produkty nebo potravinářské výrobky. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 (6) obdobně stanoví propagaci produktů rybolovu a akvakultury. V důsledku toho je třeba omezit způsobilost produktů rybolovu a akvakultury uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 (7) pro informační a propagační opatření v rámci stávajícího režimu výhradně pro případ, kdy jsou produkty rybolovu a akvakultury propagovány zároveň s jinými zemědělskými nebo potravinářskými produkty.
(10)
Produkty, na něž se vztahují režimy jakosti Unie, a režimy jakosti uznané členskými státy by měly být způsobilé pro informační a propagační opatření, neboť tyto režimy poskytují spotřebitelům záruky ohledně jakosti a vlastností produktu nebo použitého výrobního postupu, zajišťují dotčeným produktům přidanou hodnotu a zvyšují jejich možnosti uplatnění na trhu. Pro informační a propagační opatření by měl být rovněž způsobilý ekologický způsob produkce a grafický symbol zvláštních jakostních zemědělských produktů z nejvzdálenějších regionů.
(11)
V období let 2001 až 2011 bylo pouze 30 % rozpočtu určeného na informační a propagační opatření směřováno na trhy třetích zemí, přestože tyto trhy nabízejí nezanedbatelný potenciál růstu. Je třeba stanovit postupy s cílem podnítit realizaci většího počtu informačních a propagačních opatření na podporu zemědělských produktů Unie ve třetích zemích, zejména poskytnutím vyšší finanční podpory.
(12)
Aby byla zaručena účinnost prováděných informačních a propagačních opatření, měla by být tato opatření začleněna do rámce informačních a propagačních programů. Tyto programy doposud předkládaly oborové nebo mezioborové organizace. Pro zvýšení počtu navržených opatření a zlepšení jejich kvality je třeba rozšířit okruh příjemců na organizace producentů a jejich asociace, skupiny a subjekty zemědělsko-potravinářského odvětví, jehož cílem a činností je poskytování informací a propagace zemědělských produktů.
(13)
Informační a propagační opatření, jež Unie spolufinancuje, by měla poukazovat na specifický rozměr Unie. Za tímto účelem a s cílem zamezit rozptýlení prostředků a více zviditelnit Evropu prostřednictvím propagačních a informačních opatření na podporu zemědělských produktů a některých potravinářských výrobků je třeba stanovit pracovní program vymezující strategické priority těchto opatření, pokud jde o obyvatelstvo, produkty, režimy nebo trhy, na něž je třeba se zaměřit, jakož i vlastnosti informačních a propagačních sdělení. Program by měl být vypracován na základě obecných a specifických cílů stanovených na základě tohoto nařízení a měl by zohlednit možnosti, které trhy nabízejí, a nutnost doplnit a posílit opatření přijatá členskými státy a subjekty tohoto odvětví na vnitřním trhu i ve třetích zemích s cílem zajistit jednotnou propagační a informační politiku. Za tímto účelem by měla Komise při navrhování tohoto programu konzultovat s členskými státy a příslušnými zúčastněnými stranami.
(14)
Pracovní program by měl mimo jiné zajistit specifická opatření s cílem reagovat v případě vážného narušení trhu, ztráty důvěry spotřebitelů nebo jiných zvláštních problémů. Navíc by měla Komise zohlednit zejména převažující postavení malých a středních podniků v zemědělsko-potravinářském odvětví. Jedná se o odvětví, která využívají výjimečných opatření stanovených v článcích 219, 220 a 221 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (8) a v případě opatření zaměřených na třetí země dohody o volném obchodu v rámci společné obchodní politiky Evropské unie. Při navrhování tohoto programu by měla Komise rovněž zohlednit znevýhodnění horských oblastí, ostrovů a nejvzdálenějších regionů Unie.
(15)
S cílem zajistit účinné provádění propagačních a informačních opatření je třeba, aby bylo svěřeno provádějícím subjektům na základě výběrového řízení. Nicméně v řádně odůvodněných případech by měla mít navrhující organizace možnost přímo provádět určité části svého programu.
(16)
Komise by měla mít možnost provádět informační a propagační opatření z vlastního podnětu, včetně návštěv na vysoké úrovni, zejména proto, aby přispěla k otevření nových trhů. Komise by rovněž měla mít možnost vést své vlastní kampaně, aby zajistila rychlou a účinnou reakci v případě vážného narušení trhu nebo ztráty důvěry spotřebitelů. V případě potřeby by Komise měla revidovat své vlastní iniciativy plánující provádění těchto kampaní. Prostředky přidělené na probíhající jednoduché i složené informační a propagační programy by neměly být sníženy, pokud Komise přijme opatření za uvedených okolností.
(17)
Je nezbytné, aby Komise vedle propagačních a informačních opatření rozvíjela a koordinovala služby technické podpory na úrovni Unie, a to s cílem napomáhat subjektům při účasti na spolufinancovaných programech, při realizaci účinných kampaní nebo při rozvoji jejich vývozních aktivit. Tyto služby by měly zejména zahrnovat poskytnutí pokynů, které potenciálním příjemcům napomohou dodržet pravidla a postupy spojené s touto politikou.
(18)
Úsilí o propagaci výrobků z Unie na trzích třetích zemí je často poškozováno konkurencí napodobenin nebo padělků. Služby technické podpory rozvíjené Komisí by měly zahrnovat poradenství pro toto odvětví s cílem ochránit výrobky Unie před napodobeninami nebo padělky.
(19)
Zjednodušení právního prostředí SZP je důležitou prioritou Evropské unie. Tento přístup je rovněž třeba uplatnit v případě tohoto nařízení. Zejména je třeba zrevidovat zásady správy a řízení propagačních a informačních programů s cílem je zjednodušit a umožnit Komisi, aby vypracovala pravidla a postupy, jimiž se bude řídit předkládání, hodnocení a výběr návrhů programů. Komise by však měla zajistit, aby členské státy dostávaly aktuální informace o všech navrhovaných a vybraných programech. Tyto informace by měly zejména zahrnovat počet obdržených návrhů, členské státy a dotčená odvětví a výsledky hodnocení těchto návrhů.
(20)
Spolupráce mezi hospodářskými subjekty různých členských států významně přispívá k zvyšování přidané hodnoty Unie a k většímu zviditelnění rozmanitosti zemědělských produktů Unie. Bez ohledu na prioritu, jež byla dána programům, které společně vypracovaly navrhující organizace z různých členských států, tvořily tyto programy v letech 2001-2011 pouze 16 % rozpočtu určeného na informační a propagační opatření. Proto by měla být přijata nová ustanovení, týkající se zejména řízení složených programů, aby se překonaly stávající obtíže, které vznikly při jejich provádění.
(21)
Měla by být stanovena kritéria pro financování těchto opatření. Aby bylo zajištěno, že zúčastněné navrhující organizace nesou svůj díl odpovědnosti, by mělo být obecným pravidlem, že Unie ponese pouze část nákladů na programy. Avšak určité správní a personální náklady, jež nejsou spojeny s výkonem SZP, tvoří nedílnou součást informačních a propagačních opatření a měly by být způsobilé pro financování z prostředků Unie.
(22)
Každé opatření musí podléhat sledování a hodnocení, aby byla zlepšena jeho kvalita a prokázána jeho účinnost. V této souvislosti je třeba vypracovat seznam ukazatelů a posoudit dopad propagační politiky ve vztahu k jejím strategickým cílům. Komise by měla stanovit rámec sledování a hodnocení této politiky v souladu se společným rámcem pro sledování a hodnocení SZP.
(23)
Za účelem doplnění či provedení změn u jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Toto přenesení pravomoci by mělo zahrnovat doplnění seznamu v příloze I tohoto nařízení, kritéria pro určení způsobilosti navrhujících organizací, podmínky výběrových řízení pro výběr provádějících subjektů, zvláštní podmínky způsobilosti nákladů s ohledem na jednoduché programy, náklady na informační a propagační opatření a administrativní a personální náklady a ustanovení usnadňující přechod od nařízení (ES) č. 3/2008 k tomuto nařízení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, že budou příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(24)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o podrobná pravidla pro viditelnost obchodních značek při předváděcích akcích či ochutnávkách produktů a na informačních a propagačních materiálech i pro viditelnost původu produktů na informačních a propagačních materiálech; roční pracovní program, výběr jednoduchých programů, podrobná pravidla, na jejichž základě může být navrhující organizaci povoleno, aby některé části jednoduchého programu prováděla sama; způsoby provádění, sledování a kontroly jednoduchých programů; pravidla pro uzavírání smluv o provádění jednoduchých programů vybraných podle tohoto nařízení; a společný rámec pro hodnocení dopadu programů i systém ukazatelů. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9).
(25)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být vzhledem k existujícímu propojení mezi propagační politikou a jinými nástroji SZP a s ohledem na víceletou záruku finančních prostředků Unie a jejich soustředění na zřetelně vymezené priority dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví podmínky pro částečné či úplné financování z rozpočtu Unie informačních a propagačních opatření na podporu zemědělských produktů a některých potravinářských výrobků vyrobených ze zemědělských produktů prováděných na vnitřním trhu nebo v třetích zemích (dále jen „informační a propagační opatření“).
Článek 2
Obecné a konkrétní cíle informačních a propagačních opatření
1. Obecným cílem informačních a propagačních opatření je posílit konkurenceschopnost zemědělského odvětví Unie.
2. Konkrétním cílem informačních a propagačních opatření je:
a)
zvýšit povědomí o kvalitě zemědělských produktů Unie a o vysokých standardech, které se na metody produkce v Unii uplatňují;
b)
zvýšit konkurenceschopnost a spotřebu zemědělských produktů a některých potravinářských výrobků Unie a jejich přitažlivost uvnitř Unie i mimo ni;
c)
zvýšit povědomí o režimech jakosti Unie a jejich uznání;
d)
zvýšit tržní podíl zemědělských produktů a některých potravinářských výrobků Unie a zaměřit se při tom na trhy ve třetích zemích, jež mají největší potenciál růstu;
e)
obnovit standardní tržní podmínky v případě závažného narušení trhu, ztráty důvěry spotřebitelů či jiných specifických problémů.
Článek 3
Popis informačních a propagačních opatření
Informační a propagační opatření se zaměří na:
a)
zdůraznění specifičností způsobů zemědělské produkce v Unii, zejména pokud jde o bezpečnost potravin, vysledovatelnost, jedinečnost, označení, výživovou a zdravotní hodnotu, dobré životní podmínky zvířat, šetrnost k životnímu prostředí a udržitelnost, a vlastnosti zemědělských a potravinářských produktů, zejména pokud jde o kvalitu, chuť, rozmanitost nebo tradice;
b)
zvýšení povědomí o pravosti evropských chráněných označení původu, chráněných zeměpisných označení a zaručených tradičních specialit.
Tato opatření zahrnují opatření ve vztahu k veřejnosti a informační kampaně a mohou mít také podobu účasti na akcích, veletrzích a výstavách vnitrostátního, evropského a mezinárodního významu.
Článek 4
Charakteristiky opatření
1. Informační a propagační opatření nesmí být zaměřena na určité obchodní značky. Nicméně obchodním značkám musí být umožněno, aby byly viditelné při předváděcích akcích či na produktech k ochutnávkám a na informačních a propagačních materiálech, za podmínky, že je dodržována zásada nediskriminace a že se nezmění celková povaha opatření, jež nejsou zaměřena na určité značky. Zásada nediskriminace se uplatní zajištěním stejného zacházení a přístupu pro všechny obchodní značky navrhujících organizací i stejného zacházení s členskými státy. Každá obchodní značka musí být stejně viditelná a být graficky znázorněna v menším formátu než hlavní sdělení kampaně Unie. Několik obchodních značek musí být viditelných, s výjimkou řádně odůvodněných okolností souvisejících se specifickou situací daného členského státu.
2. Informační a propagační opatření nesmí být zaměřena na původ. Cílem těchto opatření není vybízet ke spotřebě produktu pouze na základě jeho původu. Musí být umožněno, aby původ produktu mohl být nicméně viditelný na informačních a propagačních materiálech při dodržení následujících pravidel:
a)
na vnitřním trhu je uvedení původu vždy vedlejší ve vztahu k hlavnímu sdělení kampaně Unie;
b)
ve třetích zemích může být uvedení původu na stejné úrovni jako hlavní sdělení kampaně Unie;
c)
u produktů spadajících do režimů jakosti uvedených v čl. 5 odst. 4 písm. a) může být původ zapsaný v seznamu v označení uváděn bez jakéhokoli omezení.
3. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se:
a)
viditelnosti obchodních značek při předváděcích akcích či ochutnávkách produktů a na informačních a propagačních materiálech uvedených v odstavci 1, i jednotných podmínek, za nichž může být viditelná pouze jediná obchodní značka;
b)
viditelnosti původu produktů na informačních a propagačních materiálech uvedených v odstavci 2.
Tyto prováděcí akty jsou přijímány v souladu s přezkumným postupem podle čl. 23 odst. 2.
Článek 5
Způsobilé produkty a schémata
1. Informační a propagační opatření se mohou vztahovat na:
a)
produkty uvedené v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování EU, s výjimkou tabáku;
b)
výrobky uvedené v příloze I tohoto nařízení;
c)
lihoviny s chráněným zeměpisným označením podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (10).
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 22, kterými s ohledem na vývoj trhu doplní seznam v příloze I tohoto nařízení tím, že do něj přidá potravinářské výrobky.
3. Bez ohledu na odstavec 1:
a)
může být předmětem informačních a propagačních opatření pouze víno s označením původu nebo s chráněným zeměpisným označením a víno s označením moštové odrůdy. V případě jednoduchých programů uvedených v čl. 6 odst. 3 se daný program musí vztahovat také na další produkty uvedené v odst. 1 písm. a) a b);
b)
musí být opatření zaměřená na vnitřní trh v případě lihovin uvedených v odst. 1 písm. c), v případě vína uvedeného v písm. a) tohoto odstavce a v případě piva omezena na informování spotřebitelů o režimech stanovených v odstavci 4 a o zodpovědné konzumaci těchto nápojů;
c)
mohou být produkty rybolovu a akvakultury uvedené v příloze I nařízení (EU) č. 1379/2013 předmětem informačních a propagačních opatření, pouze v případě, že se daný program vztahuje i na jiné produkty uvedené v odstavci 1.
4. Informační a propagační opatření se mohou vztahovat na:
a)
režimy jakosti stanovené v nařízení (EU) č. 1151/2012, v nařízení (ES) č. 110/2008 a v článku 93 nařízení (EU) č. 1308/2013;
b)
ekologický způsob produkce, jak jej vymezuje nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (11);
c)
grafický symbol zvláštních jakostních zemědělských produktů z nejvzdálenějších regionů Unie, uvedených v článku 21 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 (12);
d)
režimy jakosti uvedené v čl. 16 odst. 1 písm. b) a c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (13).
KAPITOLA II
PROVÁDĚNÍ INFORMAČNÍCH A PROPAGAČNÍCH OPATŘENÍ
ODDÍL 1
Společná ustanovení
Článek 6
Typy akcí
1. Informační a propagační opatření se provádějí ve formě:
a)
informačních a propagačních programů (dále jen „programy“) a
b)
opatření týkajících se podnětů Komise uvedených v článku 9.
2. Programy se skládají ze souboru souvisejících opatření a provádějí se po dobu nejméně jednoho roku, ne však déle než tři roky.
3. Jednoduché programy, které jsou podrobně popsány v oddílu 2 této kapitoly, mohou být předloženy jednou nebo více navrhujícími organizacemi uvedenými v čl. 7 odst. 1 písm. a), c) nebo d), přičemž všechny tyto organizace jsou z téhož členského státu.
4. Složené programy, které jsou podrobně popsány v oddílu 3 této kapitoly, mohou být předloženy:
a)
alespoň dvěma navrhujícími organizacemi uvedenými v čl. 7 odst. 1 písm. a), c) nebo d) z alespoň dvou členských států nebo
b)
jednou nebo několika unijními organizacemi uvedenými v čl. 7 odst. 1 písm. b).
Článek 7
Navrhující organizace
1. Program mohou navrhovat:
a)
oborové nebo mezioborové organizace usazené v členském státě a reprezentativně zastupující příslušné či příslušná odvětví v tomto členském státě, a především mezioborové organizace uvedené v článku 157 nařízení (EU) č. 1308/2013, a skupiny, jak jsou vymezeny v čl. 3 bodu 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, za podmínky, že jsou reprezentativní pro název chráněný podle posledně uvedeného nařízení a je-li tento název předmětem uvedeného programu;
b)
oborové nebo mezioborové organizace Unie, jež reprezentativně zastupují příslušné či příslušná odvětví na úrovni Unie;
c)
organizace producentů či sdružení organizací producentů uvedené v článcích 152 a 156 nařízení (EU) č. 1308/2013, které byly uznány členskými státy;
d)
subjekty zemědělsko-potravinářského odvětví, jejichž cílem a činností je poskytování informací o zemědělských produktech a jejich propagace a jež byly příslušným členským státem pověřeny výkonem jasně definované veřejné služby v této oblasti. Tyto subjekty musí být zákonným způsobem usazeny v příslušném členském státě alespoň dva roky před datem výzvy k předkládání návrhů uvedené v čl. 8 odst. 2.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 22, kterými stanoví konkrétní podmínky, za nichž navrhující organizace, skupina či jiný subjekt podle odstavce 1 může předložit program. Tyto podmínky především zajistí, aby tyto organizace, skupiny a jiné subjekty byly reprezentativní a aby byl program významný svým rozsahem.
Článek 8
Roční pracovní program
1. Komise přijme prováděcí akty, kterými se každý rok stanoví roční pracovní program, ve kterém jsou uvedeny sledované operační cíle, operační priority, očekávané výsledky, způsoby provádění a celková částka plánu financování. Tento roční pracovní program a zejména jeho operační priority musí být v souladu s obecnými i konkrétními cíli stanovenými v článku 2. Program především zajistí specifická dočasná opatření pro reakci v případě závažného narušení trhů, ztráty důvěry spotřebitelů nebo jiných konkrétních problémů uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. e). Zahrnuje rovněž hlavní kritéria pro hodnocení, popis opatření, která mají být financována, údaj o částce přidělené na každé opatření, orientační harmonogram provádění a v případě subvencí maximální výši finančního příspěvku Unie. Tyto prováděcí akty uvedené v prvním pododstavci se přijímají přezkumným postupem podle čl. 23 odst. 2.
2. Komise provede pracovní program uvedený v odstavci 1 v případě jednoduchých a složených programů prostřednictvím zveřejnění výzev k předkládání návrhů, v souladu s hlavou VI části I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (14).
Článek 9
Opatření z podnětu Komise
1. Komise může realizovat informační a propagační opatření, jak jsou popsána v článku 3, včetně kampaní v případě závažného narušení trhu, ztráty důvěry spotřebitelů nebo jiných specifických problémů uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. e). Tato opatření mohou mít zejména podobu návštěv na vysoké úrovni, účasti na obchodních veletrzích a výstavách mezinárodního významu, a to prostřednictvím stánků nebo činností zaměřených na zlepšení vnímání produktů Unie.
2. Komise rozvíjí služby technické podpory zejména s cílem:
a)
zlepšit povědomí o různých trzích, včetně prostřednictvím průzkumných obchodních setkání;
b)
zachovat dynamickou odbornou síť v rámci informační a propagační politiky, včetně poskytnutí odvětvového poradenství s ohledem na riziko napodobenin či padělků ve třetích zemích, a
c)
zlepšit znalost unijních pravidel týkajících se vypracovávání a provádění programů.
Článek 10
Zákaz dvojího financování
Informační a propagační opatření financovaná podle tohoto nařízení nesmí být financována jiným způsobem z rozpočtu Unie.
ODDÍL 2
Provádění a řízení jednoduchých programů
Článek 11
Výběr jednoduchých programů
1. Komise hodnotí a vybírá návrhy jednoduchých programů došlých na základě výzvy k předkládání návrhů uvedené v čl. 8 odst. 2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 22, kterými se stanoví zvláštní podmínky způsobilosti pro jednoduché programy.
2. Komise přijme prováděcí akty, kterými rozhodne o vybraných jednoduchých programech, případných změnách, jež je třeba do vybraných programů zanést, a o příslušných rozpočtech. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 23 odst. 2.
Článek 12
Informace o výběru jednoduchých programů
Komise včas poskytuje výboru uvedenému v článku 23, a tím i členským státům, informace o všech navržených nebo vybraných programech.
Aniž je dotčeno nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, poskytne Komise členským státům zejména tyto informace:
a)
počet obdržených návrhů, členské státy, v nichž jsou navrhující organizace usazeny, zapojená odvětví a trh nebo trhy, na něž se návrhy zaměřují;
b)
výsledek vyhodnocení návrhů a jejich stručný popis.
Článek 13
Subjekty pověřené prováděním jednoduchých programů
1. Po patřičně provedeném výběrovém řízení navrhující organizace vybere subjekty, které provedou zvolené jednoduché programy, zejména s cílem zajistit, aby byla opatření prováděna účinně.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 22, kterými se stanoví podmínky pro výběrová řízení na subjekty provádějící jednoduché programy podle prvního pododstavce.
2. Odchylně od odstavce 1 může navrhující organizace provést určité části programu sama, a to na základě podmínek týkajících se zkušeností navrhující organizace při provádění takových opatření, nákladů na tato opatření v poměru k běžným tržním sazbám a podílu celkových nákladů souvisejících s částí programu, jež provede navrhující organizace.
Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví podrobné podmínky, podle nichž může být navrhující organizace oprávněna k provedení některých částí programu. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 23 odst. 2.
Článek 14
Provádění, sledování a kontrola jednoduchých programů
1. Dotčené členské státy odpovídají za řádné provádění jednoduchých programů vybraných podle článku 11 a souvisejících plateb. Členské státy zajistí, aby informační a propagační materiály vzniklé na základě uvedených programů byly v souladu s právem Unie.
Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví podrobné podmínky provádění, sledování a kontroly jednoduchých programů a pravidla pro uzavírání smluv o provádění jednoduchých programů vybraných na základě tohoto nařízení. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 23 odst. 2.
2. Členské státy zajistí provádění, sledování a kontrolu jednoduchých programů v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (15) a v souladu s prováděcími akty podle odstavce 1.
Článek 15
Finanční ustanovení pro jednoduché programy
1. Finanční příspěvek Unie na jednoduché programy na vnitřním trhu nepřesáhne 70 % způsobilých výdajů. Finanční příspěvek Unie na jednoduché programy ve třetích zemích nepřesáhne 80 % způsobilých výdajů. Zbytek výdajů zajišťují výhradně navrhující organizace.
2. Procentní podíly uvedené v odstavci 1 se zvýší až na 85 % v případě závažného narušení trhů, ztráty důvěry spotřebitelů nebo jiných konkrétních problémů uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. e).
3. Odchylně od odstavců 1 a 2, procentní podíl uvedený v odstavci 1 činí 75 % a 85 % a procentní podíl uvedený v odstavci 2 činí 90 % pro navrhující organizace usazené v členských státech, které k 1. lednu 2014 nebo po tomto datu získaly finanční podporu v souladu s články 136 a 143 Smlouvy o fungování EU.
První pododstavec se použije pouze na programy, o nichž Komise rozhodla před datem, od kterého příslušný členský stát již uvedenou finanční podporu nepobírá.
4. Studie hodnotící výsledky informačních a propagačních opatření provedených v souladu se společným rámcem uvedeným v článku 25 jsou způsobilé pro financování z prostředků Unie za podmínek, jež jsou obdobné jako podmínky pro dotčený jednoduchý program.
5. Unie plně hradí náklady na odborné poradenství spojené s výběrem programů podle čl. 4 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013.
6. S cílem zajistit řádné provádění jednoduchých programů jsou navrhující organizace povinny poskytnout záruky.
7. Unie financuje informační a propagační opatření prováděná prostřednictvím jednoduchých programů podle čl. 4 odst. 1 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 22, kterými se stanoví zvláštní podmínky, za nichž jsou náklady na informační a propagační opatření a v případě potřeby správní a personální náklady způsobilé pro financování Unií.
ODDÍL 3
Provádění a řízení složených programů a opatření z podnětu komise
Článek 16
Způsoby financování
1. Financování může probíhat jedním nebo více způsoby, jež jsou stanoveny v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, a může spočívat zejména v:
a)
grantech pro složené programy;
b)
zakázkách v případě opatření z podnětu Komise.
2. Unie financuje informační a propagační opatření prováděná prostřednictvím složených programů nebo z podnětu Komise podle čl. 4 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 17
Hodnocení složených programů
Návrhy složených programů se posuzují a vybírají na základě kritérií uvedených ve výzvě k předkládání návrhů podle čl. 8 odst. 2.
Článek 18
Informace o provádění složených programů
Komise včas poskytuje výboru uvedenému v článku 23, a tím i členským státům, informace o všech navržených nebo vybraných programech.
Článek 19
Finanční ustanovení pro složené programy
1. Finanční příspěvek Unie na složené programy činí 80 % způsobilých výdajů. Zbytek výdajů zajišťují výhradně navrhující organizace.
2. Procentní podíl uvedený v odstavci 1 se zvýší až na 85 % v případě závažného narušení trhů, ztráty důvěry spotřebitelů nebo jiných konkrétních problémů uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. e).
3. Odchylně od odstavců 1 a 2, pro navrhující organizace usazené v členských státech, které k 1. lednu 2014 nebo po tomto datu získaly finanční podporu v souladu s články 136 a 143 Smlouvy o fungování EU, činí procentní podíl uvedený v odstavcích 1 a 2 (v tomto pořadí) 85 % a 90 %.
První pododstavec se použije pouze pro programy, o nichž Komise rozhodla přede dnem, od kterého již dotčený členský stát tuto finanční podporu nepobírá.
Článek 20
Zadávání zakázek v případě opatření z podnětu Komise
Každé zadání zakázek provedené Komisí jejím jménem nebo spolu s členskými státy podléhá pravidlům pro zadávání zakázek uvedeným v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (16).
Článek 21
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění opatření financovaných podle tohoto oddílu finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím prevence podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekcí na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (dále jen „OLAF“) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (17) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (18), s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie, pokud jde o grantovou dohodu, rozhodnutí o udělení grantu nebo smlouvu týkající se fondů Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o udělení grantu uzavřené v rámci provádění tohoto programu podle tohoto nařízení obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
KAPITOLA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
ODDÍL 1
Přenesení pravomocí a prováděcí ustanovení
Článek 22
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 22 je Komisi svěřena za podmínek stanovených tímto článkem.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 2, čl. 7 odst. 2, čl. 11 odst. 1, čl. 13 odst. 1, čl. 15 odst. 8 a čl. 29 odst. 2 je Komisi svěřena na dobu pěti let od 24. listopadu 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 2, čl. 7 odst. 2, čl. 11 odst. 1, čl. 13 odst. 1, čl. 15 odst. 8 a čl. 29 odst. 2 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle tohoto nařízení vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 23
Výbor
1. Komisi je nápomocen Výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů zřízený článkem 229 nařízení (EU) č. 1308/2013. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
ODDÍL 2
Konzultace, hodnocení a zpráva
Článek 24
Konzultace
V rámci provádění tohoto nařízení může Komise vést konzultace se skupinou pro občanský dialog zabývající se kvalitou a propagací, zřízenou na základě rozhodnutí Komise 2013/767/EU (19).
Článek 25
Společný rámec pro sledování a hodnocení dopadu opatření
V souladu se společným rámcem pro sledování a hodnocení společné zemědělské politiky stanoveným v článku 110 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 přijme Komise prováděcí akty, kterými stanoví společný rámec pro hodnocení dopadu informačních a propagačních programů financovaných na základě tohoto nařízení a systém ukazatelů. Tyto prováděcí akty jsou přijímány v souladu s přezkumným postupem podle čl. 23 odst. 2.
Všechny zúčastněné strany Komisi sdělí všechny nezbytné údaje a informace, aby bylo možné dopad opatření vyhodnotit.
Článek 26
Zpráva
1. Komise do 31. prosince 2018 předloží Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o uplatňování tohoto nařízení. Tato průběžná zpráva zahrne míru využití v jednotlivých členských státech, případně i vhodné návrhy.
2. Komise do 31. prosince 2020 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení případně spolu s vhodnými návrhy.
ODDÍL 3
Státní podpora, zrušení, přechodná ustanovení, vstup v platnost a použitelnost
Článek 27
Státní podpora
Odchylně od čl. 211 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013 a článku 3 nařízení Rady (ES) č. 1184/2006 (20), jakož i podle čl. 42 prvního pododstavce Smlouvy o fungování EU, se články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU nepoužijí na platby hrazené členskými státy při použití tohoto nařízení a v souladu s jeho ustanoveními ani na finanční příspěvky pocházející z odvodů či povinných příspěvků členských států nebo jiných finančních nástrojů v případě programů, jež mohou využívat podpory Unie a které Komise vybrala v souladu s tímto nařízením.
Článek 28
Zrušení
Nařízení (ES) č. 3/2008 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou uvedenou v příloze II tohoto nařízení.
Článek 29
Přechodná ustanovení
1. Nařízení (ES) č. 3/2008 se použije i nadále pro ta informační a propagační opatření, o jejichž financování Komise rozhodla před 1. prosincem 2015.
2. Komise je v souladu s článkem 22 zmocněna přijmout akty v přenesené pravomoci, aby zajistila přechod od nařízení (ES) č. 3/2008 k tomuto nařízení.
Článek 30
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. prosince 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. října 2014.
REGOLAMENT (UE) Nru 1144/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-22 ta’ Ottubru 2014
dwar azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni rigward prodotti agrikoli implimentati fis-suq intern u f’pajjiżi terzi u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 3/2008
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 42 u 43(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 3/2008 (4), l-Unjoni tista’ timplimenta azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni fis-suq intern u f’pajjiżi terzi għall-prodotti agrikoli u l-metodu tal-produzzjoni tagħhom, kif ukoll għal ċerti prodotti alimentari bbażati fuq prodotti agrikoli.
(2)
Meta wieħed iqis l-esperjenza miksuba, u l-iżviluppi fis-settur agrikolu u fis-swieq interni u dawk esterni tal-Unjoni, hemm lok għar-rieżami tal-iskema stabbilita bir-Regolament (KE) Nru 3/2008 biex dan ikun aktar effikaċi u koerenti. Huwa xieraq għalhekk li jitħassar ir-Regolament (KE) Nru 3/2008 u li jinbidel b’wieħed ġdid.
(3)
L-objettiv ta’ tali azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni huwa li tissaħħaħ il-kompetittività tas-settur agrikolu tal-Unjoni, biex b’hekk ikun hawn ekwità akbar kemm fis-suq intern u fil-pajjiżi terzi. B’mod aktar speċifiku, l-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni għandhom jimmiraw sabiex tiżdied il-kuxjenza tal-konsumaturi dwar il-merti tal-prodotti agrikoli tal-Unjoni u l-metodi ta’ produzzjoni u biex jiżdiedu l-kuxjenza u r-rikonoxximent ta’ skemi ta’ kwalità tal-Unjoni. Barra minn hekk, għandhom iżidu l-kompetittività u l-konsum ta’ prodotti agrikoli tal-Unjoni, jgħollu l-profil tagħhom kemm ġewwa u barra l-Unjoni u jżidu s-sehem mis-suq ta’ dawk il-prodotti, b’attenzjoni speċjali għal dawk is-swieq f’pajjiżi terzi li għandhom l-ogħla potenzjal għat-tkabbir. Fil-każ ta’ tfixkil serju tas-suq, telf ta’ fiduċja tal-konsumatur jew problemi aktar speċifiċi, dawk l-azzjonijiet għandhom jgħinu biex il-kundizzjonijiet normali tas-suq jerġgħu li kienu. Tali azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni għandhom, b’mod utli, jikkomplementaw u jsaħħu l-azzjonijiet implimentati mill-Istati Membri. Sabiex jilħqu l-objettivi tagħhom, l-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni għandhom ikomplu jiġu implimentati ġewwa u barra l-Unjoni.
(4)
Il-miżuri għandhom ukoll jimmiraw għat-tisħih tal-awtentiċità tal-prodotti tal-Unjoni sabiex jitjieb l-għarfien tal-konsumaturi dwar il-kwalitajiet ta’ prodotti ġenwini meta mqabbla ma’ imitazzjonijiet u prodotti foloz; dan se jikkontribwixxi b’mod sinifikanti għall-għarfien fl-Unjoni kif ukoll fil-pajjiżi terzi dwar is-simboli, l-indikazzjonijiet u l-abbrevjazzjonijiet li jixhdu l-parteċipazzjoni fl-iskemi Ewropej tal-kwalità stabbiliti bir-Regolament (UE) Nru 1151/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5).
(5)
Wieħed mill-aspetti qawwijin tal-produzzjoni tal-ikel tal-Unjoni jinsab fid-diversità tal-prodotti tagħha u l-karatteristiċi speċifiċi tagħhom, li huma marbuta ma’ żoni ġeografiċi differenti u metodi tradizzjonali differenti u li jipprovdu togħmiet uniċi filwaqt li joffru l-varjetà u l-awtentiċità li l-konsumaturi qed ifittxu dejjem aktar, kemm fl-UE kif ukoll barra minnha.
(6)
Minbarra informazzjoni dwar il-karatteristiċi intrinsiċi tal-prodotti agrikoli u alimentari tal-Unjoni, l-azzjonijiet eliġibbli jistgħu jikkomunikaw messaġġi favorevoli għall-konsumatur, u jiffukaw inter alia, fuq in-nutrizzjoni, it-togħma, it-tradizzjoni u l-kultura.
(7)
L-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni ma għandhomx ikunu orjentati skont marki kummerċjali jew skont l-oriġini. Madankollu, sabiex titjieb il-kwalità u l-effikaċja tad-dimostrazzjonijiet, l-attivitajiet ta’ tidwiq u materjal ta’ informazzjoni u promozzjoni, għandu jkun possibbli li jissemmew il-marki kummerċjali u l-oriġini tal-prodott, sakemm jibqa’ jiġi rispettat il-prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni u li l-miżuri ma jkunux immirati lejn l-inkoraġġiment favur il-konsum ta’ prodott fuq il-bażi unika tal-oriġini tiegħu. Barra minn hekk, tali miżuri għandhom jirrispettaw il-prinċipji ġenerali tal-liġi tal-Unjoni u ma għandhomx iwasslu għal restrizzjoni fil-moviment ħieles ta’ prodotti agrikoli u alimentari bi ksur tal-Artikolu 34 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE). Għandhom jiġu stipulati regoli speċifiċi dwar il-viżibilità ta’ marki kummerċjali u ta’ oriġini fir-rigward tal-messaġġ ewlieni ta’ kampanja tal-Unjoni.
(8)
L-Unjoni tesporta prinċipalment prodotti agrikoli finali, inklużi prodotti agrikoli mhux elenkati fl-Anness I tat-TFUE. Għalhekk il-forniment ta’ informazzjoni u l-miżuri ta’ promozzjoni għandhom jinfetħu biex jinkludu ċerti prodotti barra mill-kamp ta’ applikazzjoni tal-Anness I tat-TFUE. Dan ikun konsistenti ma’ skemi oħra tal-Politika Agrikola Komuni (PAK) bħall-iskemi Ewropej tal-kwalità, li diġà huma miftuħa għal dawn il-prodotti.
(9)
L-informazzjoni u l-promozzjoni tal-inbejjed tal-Unjoni hija waħda mill-miżuri ewlenin tal-programmi ta’ għajnuna fis-settur tal-inbid.Fir-rigward tal-inbid, huwa biss l-inbid b’denominazzjoni ta’ oriġini jew indikazzjoni ġeografika protetta, kif ukoll l-inbid li fuqu hemm indikata l-varjetà tal-għenba tal-produzzjoni tal-inbid li għandhom ikunu s-suġġett tal-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni. Fil-każ ta’ programmi sempliċi, il-programm inkwistjoni għandu jkopri wkoll ma’ prodott agrikolu jew alimentari ieħor. B’mod simili, ir-Regolament (UE) Nru 508/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) jipprevedi l-promozzjoni ta’ prodotti tas-sajd u l-akkwakultura. Konsegwentement, l-eliġibbiltà ta’ prodotti tas-sajd u l-akkwakultura elenkati fl-Anness I għar-Regolament (UE) Nru 1379/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7), għall-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni previsti skont din l-iskema għandha tkun limitata esklussivament għall-prodotti tas-sajd u l-akkwakultura li huma assoċjati ma’ prodott agrikolu jew prodott tal-ikel ieħor.
(10)
Prodotti koperti mill-iskemi ta’ kwalità tal-Unjoni u minn skemi rikonoxxuti mill-Istati Membri għandhom ikunu eliġibbli għall-miżuri ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni peress tali skemi jipprovdu lill-konsumaturi bil-garanzija dwar il-kwalità u l-karatteristiċi tal-prodott jew il-proċess ta’ produzzjoni użat, jiksbu valur miżjud għall-prodotti kkonċernati u jsaħħu l-opportunitajiet tas-suq tagħhom. Bl-istess mod, il-metodu ta’ produzzjoni organika, kif ukoll is-simbolu grafiku għal prodotti agrikoli ta’ kwalità speċifiċi għar-reġjuni ultraperiferiċi għandhom ikunu eliġibbli għall-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni.
(11)
Għall-perjodu 2001-2011, 30 % biss tal-baġit allokat għall-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni intefaq fuq misuri għall-pajjiżi terzi, meta dawk is-swieq joffru potenzjal kbir għat-tkabbir. Għalhekk huma meħtieġa arranġamenti sabiex jinkoraġġixxu għadd akbar ta’ azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni favur il-prodotti agrikoli tal-Unjoni fil-pajjiżi terzi, b’mod partikolari bl-għoti ta’ aktar appoġġ finanzjarju.
(12)
Biex tiġi ggarantita l-effikaċja tal-miżuri ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni implimentati, huma għandhom jiġu żviluppati fil-kuntest ta’ programmi ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni. Programmi bħal dawn s’issa ġew sottomessi minnorganizzazzjonijiet professjonali jew interprofessjonali. Sabiex jiżdied in-numru tal-azzjonijiet proposti u biex titjieb il-kwalità, il-firxa ta’ benefiċjarji għandha titwessa’ biex tinkludi organizzazzjonijiet tal-produtturi u l-assoċjazzjonijiet tagħhom, gruppi u korpi tas-settur agroalimentari li l-objettiv u l-attività tagħhom huma li jipprovdu informazzjoni dwar il-prodotti agrikoli u jippromwovuhom.
(13)
L-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni kkofinanzjati mill-Unjoni għandhom jiddimostraw dimensjoni speċifika tal-Unjoni. Għal dan il-għan, u sabiex ikun evitat sparpaljar ta’ riżorsi u sabiex tiżdied il-viżibbiltà tal-Ewropa permezz ta’ dawn l-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni għal prodotti agrikoli u ċerti prodotti tal-ikel, jeħtieġ li jiġi stabbilit programm ta’ ħidma li jiddefinixxi l-prijoritajiet strateġiċi għal dawn l-azzjonijiet f’termini ta’ popolazzjonijiet, ta’ prodotti, ta’ skemi jew ta’ swieq fil-mira kif ukoll il-karatteristiċi tal-messaġġi ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni li għandhom jingħataw. Il-programm għandu jiġi żviluppat fuq il-bażi tal-objettivi ġenerali u speċifiċi stabbiliti skont dan ir-Regolament, u għandu jikkunsidra l-possibilitajiet offruti mis-swieq u l-ħtieġa li l-azzjonijiet implimentati mill-Istati Membri u l-operaturi jiġu kkomplementati u msaħħin, kemm fis-suq intern u f’pajjiżi terzi, sabiex jiġi żgurat li dik il-politika ta’ promozzjoni u informazzjoni tkun koeżiva. Għal dan il-għan, meta tfassal dak il-programm, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta mal-Istati Membri u ma’ partijiet interessati rilevanti.
(14)
Il-programm ta’ ħidma għandu jipprovdi, inter alia, arranġamenti speċifiċi sabiex issir reazzjoni fl-eventwalità ta’ tfixkil serju tas-suq jew telf ta’ fiduċja tal-konsumatur, jew problemi speċifiċi oħra. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandha tqis b’mod partikolari l-pożizzjoni predominanti tal-intrapriżi żgħar u medji fis-settur agroalimentari, settur li jibbenefika mill-miżuri eċċezzjonali previsti fl-Artikoli 219, 220 u 221 tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), u, għall-miżuri immirati lejn pajjiżi terzi, tal-ftehimiet tal-kummerċ ħieles li jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-politika kummerċjali tal-Unjoni. Meta tfassal dak il-programm, il-Kummissjoni għandha tqis ukoll l-iżvantaġġi ta’ żoni muntanjużi, il-gżejjer u r-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni.
(15)
Sabiex jiġi żgurat li azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni jiġu implimentati b’mod effettiv, dawn għandhom jiġu fdati lil korpi ta’ implimentazzjoni magħżula permezz ta’ proċedura kompetittiva. Madankollu, f’każijiet debitament ġustifikati, organizzazzjonijiet proponenti għandu jkollhom il-possibilità li jimplimentaw direttament ċerti partijiet mill-programm tagħhom.
(16)
Il-Kummissjoni għandha tkun tista’ timplimenta l-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni fuq inizjattiva tagħha stess, inklużi missjonijiet ta’ livell għoli, partikolarment bil-ħsieb li dan jikkontribwixxi għall-ftuħ ta’ swieq ġodda. Il-Kummissjoni għandha tkun tista’ tmexxi l-kampanji tagħha stess biex tipprovdi rispons fil-pront u effettiv fl-eventwalità ta’ tfixkil serju tas-suq jew telf ta’ fiduċja tal-konsumatur. Jekk ikun meħtieġ, il-Kummissjoni għandha tirrevedi l-inizjattivi tagħha stess li jippjanaw li jimplimentaw tali kampanji. Approprjazzjonijiet allokati lil programmi sempliċi jew multipli ta’ informazzjoni u promozzjoni ma għandhomx jitnaqqsu fl-eventwalità ta’ azzjoni meħuda mill-Kummissjoni taħt dawk iċ-ċirkostanzi.
(17)
Lil hinn mil-limiti tal-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni, jeħtieġ li l-Kummissjoni tiżviluppa u tikkoordina servizzi ta’ appoġġ tekniku fil-livell tal-Unjoni bil-għan li tgħin lill-operaturi jieħdu sehem fi programmi kofinanzjati, biex iwettqu kampanji effiċjenti jew biex jiżviluppaw l-attivitajiet tal-esportazzjoni tagħhom. Dawk is-servizzi għandhom b’ mod partikolari jinkludu l-forniment ta’ linji gwida biex benefiċjarji potenzjali jikkonformaw mar-regoli u l-proċeduri relatati ma’ din il-politika.
(18)
L-isforzi ta’ promozzjoni tal-prodotti tal-Unjoni fis-swieq tal-pajjiżi terzi kultant jiġu preġudikati mill-kompetizzjoni li jiffaċċjaw ta’ imitazzjonijiet u prodotti foloz. Is-servizzi ta’ appoġġ tekniku żviluppati mill-Kummissjoni jinkludu pariri għas-settur fir-rigward tal-protezzjoni ta’ prodotti tal-Unjoni minn prattiki ta’ imitazzjoni u ta’ falsifikazzjoni.
(19)
Is-simplifikazzjoni tal-ambjent regolatorju tal-PAK hija prijorità importanti għall-Unjoni. Tali approċċ għandu jiġi applikat ukoll għal dan ir-Regolament. B’mod partikolari, il-prinċipji ta’ tmexxija amministrattiva tal-programmi ta’ informazzjoni u promozzjoni għandhom jiġu riveduti bil-għan li jiġu semplifikati u li jippermettu lill-Kummissjoni tistabbilixxi r-regoli u l-proċeduri li japplikaw il-preżentazzjoni, l-evalwazzjoni u l-għażla ta’ proposti għal programmi. Il-Kummissjoni, madankollu, għandha tiżgura li l-Istati Membri jirċievu informazzjoni fil-ħin dwar il-programmi kollha proposti u magħżula. Dik l-informazzjoni għandha tinkludi b’mod partikolari n-numru ta’ proposti rċevuti, l-Istati Membri u s-setturi kkonċernati, u l-eżitu tal-valutazzjoni ta’ dawk il-proposti.
(20)
Il-kooperazzjoni bejn atturi ekonomiċi ta’ Stati Membri differenti tikkontribwixxi b’mod sostanzjali għall-valur miżjud tal-Unjoni u għall-viżibbiltà akbar tad-diversità tal-prodotti agrikoli tal-Unjoni. Minkejja l-prijorità mogħtija lil programmi li ġew żviluppati b’mod konġunt bejn l-organizzazzjonijiet proponenti fi Stati Membri differenti, fil-perjodu 2001-2011 tali programmi kienu responsabbli biss għal 16 % tal-baġit allokat għal azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni. Konsegwentement, arranġamenti ġodda għandhom jiġu introdotti, partikolarment fir-rigward tal-ġestjoni ta’ programmi multipli, sabiex jingħelbu l-ostakli eżistenti għall-implimentazzjoni tagħhom.
(21)
Jeħtieġ li jiġu ddefiniti l-kriterji tal-finanzjament ta’ azzjonijiet. Bħala regola ġenerali, sabiex jiġi żgurat li organizzazzjonijiet proponenti interessati jieħdu f’idejhom is-sehem tagħhom ta’ responsabbiltà, l-Unjoni għandha tkopri biss parti mill-ispejjeż tal-programmi. Madankollu, ċerti spejjeż amministrattivi u tal-persunal, li mhumiex marbuta mal-implimentazzjoni tal-PAK, jiffurmaw parti integrali ta’ azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni u għandhom ikunu eliġibbli għal finanzjament mill-Unjoni.
(22)
Kull miżura għandha tkun suġġetta għal monitoraġġ u evalwazzjoni sabiex tittejjeb il-kwalità tagħha u tingħata prova tal-kisbiet tagħha. F’dan il-kuntest għandha tiġi ddeterminata lista ta’ indikaturi, u l-impatt tal-politika tal-promozzjoni għandu jiġi vvalutat mill-Kummissjoni b’rabta mal-objettivi strateġiċi tagħha. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi qafas ta’ monitoraġġ u ta’ evalwazzjoni għal din il-politika li jkun konsistenti mal-qafas ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni komuni tal-PAK.
(23)
Sabiex ikunu ssupplimentati jew emendati ċerti elementi mhux essenzjali ta’ dan ir-Regolament, is-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 290 tat-TFUE għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni. Dan l-għoti ta’ setgħa għandu jkopri, b’suppliment għal-lista fl-Anness I ta’ dan ir-Regolament, il-kriterja biex tkun iddeterminata l-eliġibilità tal-organizzazzjonijiet proponenti, il-kundizzjonijiet li jirregolaw il-proċedura kompetittiva għall-għażla ta’ korpi implimentattivi, il-kundizzjonijiet speċifiċi li jiddeterminaw l-eliġibbiltà fir-rigward ta’ programmi sempliċi, tal-ispejjeż ta’ azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni, tal-ispejjeż amministrattivi u tal-persunal u d-dispożizzjonijiet li jiffaċilitaw it-tranżizzjoni mir-Regolament (KE) Nru 3/2008 għal dan ir-Regolament. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq il-konsultazzjonijiet adatti waqt il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell tal-esperti. Il-Kummissjoni, meta tkun qed tħejji u tfassal atti delegati, għandha tiżgura trażmissjoni simultanja, f’waqtha u adatta ta’ dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(24)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, is-setgħat ta’ implimentazzjoni għandhom jingħataw lill-Kummissjoni fir-rigward ta’ regoli dettaljati dwar il-viżibbiltà ta’ marki kummerċjali waqt dimostrazzjonijiet ta’ prodotti jew attivitajiet ta’ tidwiq u fuq materjal ta’ informazzjoni u promozzjoni u dwar il-viżibbiltà tal-oriġini ta’ prodotti fuq materjal ta’ informazzjoni u promozzjoni; il-programmi ta’ ħidma annwali; l-għażla ta’ programmi sempliċi; regoli dettaljati li bihom organizzazzjoni proponenti tista’ tkun awtorizzata timplementa ċerti partijiet ta’ programm sempliċi hija nnifisha; l-arranġamenti għall-implimentazzjoni, il-monitoraġġ u l-kontroll ta’ programmi sempliċi; ir-regoli li jikkonċernaw il-konklużjoni ta’ kuntratti għall-implimentazzjoni ta’ programmi sempliċi magħżula skont dan ir-Regolament; u l-qafas komuni għall-valutazzjoni tal-impatt tal-programmi kif ukoll sistema ta’ indikaturi. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9).
(25)
Minħabba r-rabtiet li jeżistu bejn il-politika ta’ promozzjoni u l-istrumenti l-oħra tal-PAK, u meta titqies il-garanzija pluriennali tal-finanzjament mill-Unjoni u l-konċentrazzjoni tagħha fuq prijoritajiet definiti b’mod ċar, l-objettivi ta’ dan ir-Regolament ma jistgħux jinkisbu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri iżda jistgħu jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni,l-Unjoni tista’ għalhekk tadotta miżuri f’konformità mal-prinċipju ta’ sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F’konformità mal-prinċipju ta’ proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li hu neċessarju sabiex jinkisbu dawk l-objettivi,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistipula l-kundizzjonijiet li taħthom l-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni rigward prodotti agrikoli u ċerti prodotti alimentari bbażati fuq prodotti agrikoli implimentati fis-suq intern jew f’pajjiżi terzi (“azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni’), jistgħu jiġu ffinanzjati mill-baġit tal-Unjoni, kollha kemm huma jew parzjalment.
Artikolu 2
Objettivi ġenerali u speċifiċi tal-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni
1. L-objettiv ġenerali tal-azzjonijiet ta’ informazzjoni u promozzjoni huwa li tissaħħaħ il-kompetittività tas-setttur agrikolu tal-Unjoni.
2. L-objettivi speċifiċi tal-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni huma:
(a)
żieda fil-kuxjenza dwar il-merti tal-prodotti agrikoli tal-Unjoni u l-istandards għoljin applikabbli għall-metodi ta’ produzzjoni fl-Unjoni;
(b)
żieda fil-kompetittività u l-konsum ta’ prodotti agrikoli tal-Unjoni u ċerti prodotti agrikoli u sabiex jogħla l-profil tagħhom kemm ġewwa u barra l-Unjoni;
(c)
żieda fil-kuxjenza u r-rikonoxximent ta’ skemi ta’ kwalità tal-Unjoni;
(d)
żieda tas-sehem tas-suq tal-prodotti agrikoli tal-Unjoni u ċerti prodotti tal-ikel, b’attenzjoni speċifika għal dawk is-swieq f’pajjiżi terzi li għandhom l-ogħla potenzjal ta’ tkabbir;
(e)
l-istabbiliment mill-ġdid tal-kundizzjonijiet normali tas-suq f’każ ta’ taqlib serju fis-suq, telf tal-fiduċja tal-konsumatur jew problemi speċifiċi oħra.
Artikolu 3
Deskrizzjoni tal-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni
L-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni għandhom jimmiraw sabiex:
(a)
jenfasizzaw il-karatteristiċi speċifiċi tal-metodi tal-produzzjoni agrikola fl-Unjoni, partikolarment f’termini ta’ sikurezza tal-ikel, tat-traċċjabilità, tal-awtentiċità, tat-tikkettjar, tal-aspetti nutrittivi u tas-saħħa, tal-benesseri tal-annimali, tar-rispett għall-ambjent u s-sostenibilità, u l-karatteristiċi tal-prodotti agrikoli u alimentari, b’mod partikolari f’termini ta’ kwalità, togħma, diversità jew tradizzjonijiet tagħhom;
(b)
sensibilizzazzjoni dwar l-awtentiċità ta’ denominazzjonijiet protetti ta’ oriġini Ewropea, indikazzjoni ġeografika protetta u speċjalitajiet tradizzjonali ggarantiti.
Dawn il-miżuri għandhom jikkonsistu b’ mod partikolari f’ħidma ta’ relazzjonijiet pubbliċi u kampanji ta’ informazzjoni u jistgħu jieħdu l-forma wkoll ta’ parteċipazzjoni f’avvenimenti, fieri u eżibizzjonijiet ta’ importanza nazzjonali, Ewropea u internazzjonali.
Artikolu 4
Karatteristiċi tal-azzjonijiet
1. L-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni mhumiex orjentati skont marki kummerċjali. Madankollu, għandu jkun possibli għall-marki kummerċjali tal-prodotti li jkunu viżibbli matul dimostrazzjonijiet jew avvenimenti ta’ tidwiq tal-prodotti u fuq l-informazzjoni u l-materjal promozzjonali, sakemm il-prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni jkun rispettat u n-natura ġenerali mhux orjentata lejn il-marka kummerċjali tal-miżuri, ma tinbidilx. Il-prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni għandu japplika u jiżgura trattament u aċċess ugwali għall-marki kummerċjali kollha tal-organizzazzjonijiet proponenti u trattament ugwali għall-Istati Membri. Kull marka kummerċjali għandha tkun ugwalment viżibbli u l-preżentazzjoni grafika tagħha għandha tuża format iżgħar mill-messaġġ prinċipali tal-kampanja tal-Unjoni. Bosta marki kummerċjali għandhom jiġu esposti, minbarra f’ċirkostanzi debitament ġustifikati li jappartjenu għas-sitwazzjoni speċifika tal-Istati Membri.
2. L-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni ma għandhomx ikunu orjentati lejn l-oriġini. Tali azzjonijiet ma għandhomx ikollhom l-għan li jinkoraġġixxul-konsum ta’ prodott abbażi biss tal-oriġini tiegħu. Madankollu, l-oriġini ta’ prodotti tista’ tkun viżibbli fuq informazzjoni u materjal promozzjonali, suġġett għar-regoli li ġejjin:
(a)
fis-suq intern, il-preżenza ta’ indikazzjoni tal-oriġini dejjem għandha tkun sekondarja f’relazzjoni mal-messaġġ ewlieni tal-kampanja tal-Unjoni.
(b)
fil-pajjiżi terzi, il-preżenza ta’ indikazzjoni tal-oriġini tista’ tkun fl-istess livell bħall-messaġġ ewlieni tal-kampanja tal-Unjoni.
(c)
għal prodotti rikonoxxuti taħt l-iskemi ta’ kwalità msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 5(4), l-oriġini reġistrata fid-denominazzjoni tista’ tissemma mingħajr ebda restrizzjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha taddotta atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw regoli dettaljati dwar:
(a)
il-viżibbiltà ta’ marki kummerċjali waqt dimostrazzjonijiet jew avvenimenti ta’ tidwiq u fuq materjal ta’ informazzjoni u promozzjoni kif imsemmi fil-paragrafu 1, kif ukoll kundizzjonijiet uniformi li bihom marka kummerċjali unika tista’ tintwera; u,
(b)
il-viżibbiltà tal-oriġini ta’ prodotti fuq materjal ta’ informazzjoni u promozzjoni kif imsemmi fil-paragrafu 2.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 23(2).
Artikolu 5
Prodotti u skemi eliġibbli
1. Il-prodotti li ġejjin jistgħu jkunu s-suġġett ta’ azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni jistgħu jkopru l-prodotti li ġejjin:
(a)
il-prodotti elenkati fl-Anness I tat-TFUE, eskluż it-tabakk;
(b)
il-prodotti elenkati fl-Anness I ta’ dan ir-Regolament;
(c)
xorb spirituż (spirti tax-xorb) b’indikazzjoni ġeografika protetta skont ir-Regolament (KE) Nru 110/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10).
2. Il-Kummmissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, f’konformità mal-Artikolu 22, sabiex tieħu kont tal-iżviluppi fis-suq, billi tissupplimenta l-lista fl-Anness I ta’ dan ir-Regulation tiġi supplementata biż-żieda ta’ prodotti tal-ikel f’dik il-lista.
3. Minkejja l-paragrafu 1,
(a)
l-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni jistgħu jkopru biss l-inbid b’denominazzjoni ta’ oriġini jew indikazzjoni ġeografika protetta, kif ukoll l-inbid li fuqu hemm indikata l-varjetà tal-għenba tal-produzzjoni tal-inbid; fil-każ ta’ programmi sempliċi msemmija fl-Artikolu 6(3), il-programm inkwistjoni għandu jkopri wkoll prodotti oħra msemmija fil-punti (a) u (b) tal-paragrafu 1;
(b)
fir-rigward tal-ispirti tax-xorb kif imsemmi fil- punt (c) tal-paragrafu 1, l-inbid kif imsemmi fil- punt (a) ta’ dan il-paragrafu u l-birra, l-azzjonijiet li jimmiraw lejn is-suq intern għandom ikunu limitati biex jgħarrfu lill-konsumaturi dwar l-iskemi stabbiliti fil-paragrafu 4 u l-konsum responsabbli ta’ dan ix-xorb.
(c)
il-prodotti tas-sajd u l-akkwakultura elenkati fl-Anness I tar-Regulation (UE) Nru 1379/2013 jistgħu jkunu s-suġġett ta’ azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni biss jekk prodotti oħra kif imsemmi fil-paragrafu 1 ikunu koperti wkoll mill-programm inkwistjoni.
4. L-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni jistgħu jkopru l-iskemi li ġejjin:
(a)
l-iskemi tal-kwalità stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 1151/2012, ir-Regolament (KE) Nru 110/2008 u l-Artikolu 93 tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013;
(b)
il-metodu ta’ produzzjoni organika kif definit bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 834/2007 (11);
(c)
is-simbolu grafiku tal-prodotti agrikoli ta’ kwalità li huma speċifiċi għar-reġjuni ultraperiferiċi kif msemmi fl-Artikolu 21 tar-Regolament (UE) Nru 228/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12);
(d)
l-iskemi ta’ kwalità msemmija fil-punti (b) u (c) tal-Artikolu 16(1) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13).
KAPITOLU II
IMPLIMENTAZZJONI TAL-AZZJONIJIET TA’ INFORMAZZJONI U TA’ PROMOZZJONI
TAQSIMA 1
Dispożizzjonijiet komuni
Artikolu 6
Tipi ta’ azzjonijiet
1. L-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni għandhom jieħdu l-forma ta’:
(a)
programmi ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni (“programmi”) u
(b)
il-miżuri fuq l-inizjattivi tal-Kummissjoni msemmija fl-Artikolu 9.
2. Il-programmi għandhom jikkonsistu f’sett koerenti ta’ operazzjonijiet u għandhom jiġu implimentati tul perjodu ta’ mill-inqas sena iżda mhux iktar minn tliet snin.
3. Programmi sempliċi, li aktar dettalji madwarhom huma previsti fit-Taqsima 2 ta’ din il-Kapitolu, jistgħu jiġu mressqa minn organizzazzjoni proponenti waħda jew aktar, kif imsemmi fil-punti (a), (c) jew (d) tal-Artikolu 7(1), li għandhom ikunu kollha minn Stat Membru wieħed.
4. Programmi multipli, li aktar dettalji dwarhom huma previsti fit-Taqsima 3 ta’ din il-Kapitolu, jistgħu jiġu sottomessi minn:
(a)
tal-anqas żewġ organizzazzjonijiet proponenti imsemmija fil-punti (a), (c) jew (d) tal-Artikolu 7(1) li kollha għandhom ikunu minn tal-anqas żewġ Stati Membri; jew
(b)
organizzazzjoni tal-Unjoni waħda jew aktar imsemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 7(1).
Artikolu 7
L-entitajiet proponenti
1. Programm jista’ jiġi propost minn:
(a)
organizzazzjonijiet professjonali jew interprofessjonali stabbiliti fi Stat Membru u rappreżentanti tas-settur jew setturi kkonċernat(i) f’dak l-Istat Membru, u b’mod partikolari l-organizzazzjonijiet interprofessjonali msemmija fl-Artikolu 157 tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013 u l-gruppi kif definit fil-punt 2 tal-Artikolu 3 tar-Regolament (UE) Nru 1151/2012, sakemm ikunu rappreżentattivi għall-isem protett skont ir-Regolament tal-aħħar u li huwa kopert b’dak il- -programm;
(b)
organizzazzjonijiet professjonali jew interprofessjonali tal-Unjoni rappreżentattivi tas-settur jew setturi kkonċernat(i) fil-livell tal-Unjoni;
(c)
organizzazzjonijiet tal-produtturi jew assoċjazzjonijiet ta’ organizzazzjonijiet tal-produtturi, kif definiti fl-Artikoli 152 u 156 tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013 li ġew rikonoxxuti minn Stat Membru.
(d)
korpi tas-settur agroalimentari li l-objettiv u l-attività tagħhom huma li jipprovdu informazzjoni dwar, u li jippromwovu prodotti agrikoli u li jkunu ġew inkarigati, mill-Istat Membru kkonċernat, b’missjoni ta’ servizz pubbliku f’dan il-qasam iddefinit b’mod ċar; dawk il-korpi għandhom ikunu ġew stabbiliti legalment fl-Istat Membru inkwistjoni tal-inqas sentejn qabel id-data tas-sejħa għal proposti msemmija fl-Artikolu 8(2).
2. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikoli 22, li jistipulaw kundizzjonijiet speċifiċi li bihom kull organizzazzjoni, grupp u korpi proponenti msemmi fil-paragrafu 1 jista’ jressaq programm. Dawk il-kondizzjonijiet għandhom, b’mod partikolari, jiggarantixxu li dawk l-organizzazzjonijiet, gruppi u korpi huma rappreżentattivi u li l-programm ikun fuq skala sinifikanti.
Artikolu 8
Programm ta’ ħidma annwali
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni, li jistipulawgħal kull sena, programm ta’ ħidma annwali li jistabbilixxi l-għanijiet operazzjonali li għandhom jiġu segwiti, il-prijoritajiet operazzjonali, ir-riżultati mistennija, il-metodu ta’ implimentazzjoni u l-ammont totali tal-pjan ta’ finanzjament. Dak il-programm ta’ ħidma annwali, u b’mod partikolari, il-prijoritajiet operazzjonali tiegħu, għandhom jirrispettaw l-għanijiet speċifiċi spjegati fl-Artikolu 2. B’mod partikolari, il-programm għandu jipprovdi għal arranġamenti temporanji speċifiċi għal reazzjoni għal tfixkil serju fis-suq, telf ta’ fiduċja tal-konsumaturi jew problemi speċifiċi oħra kif imsemmi fil-punt (e) tal-Artikolu 2(2). Dan għandu jinkludi wkoll il-kriterji prinċipali għall-evalwazzjoni, deskrizzjoni tal-azzjonijiet li għandhom jiġu ffinanzjati, indikazzjoni tal-ammonti allokati għal kull tip ta’ azzjoni, skeda indikattiva tal-implimentazzjoni u, fil-każ tal-għotjiet, ir-rata massima ta’ kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni msemmi għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 23(2).
2. Il-programm ta’ ħidma msemmi fil-paragrafu 1 għandu jiġi implimentat, għal programmi sempliċi u għal dawk multipli, permezz tal-pubblikazzjoni mill-Kummissjoni ta’ sejħiet għal proposti skont it-Titolu VI tal-Parti I tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (14).
Artikolu 9
Azzjonijiet bl-inizjattiva tal-Kummissjoni
1. Il-Kummissjoni tista’ timplimenta azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni kif deskritti fl-Artikolu 3, inklużi kampanji fil-każ ta’ tfixkil serju tas-suq, telf tal-fiduċja tal-konsumaturi jew problemi speċifiċi oħra msemmija fil-punt (e) tal-Artikolu 2(2). Dawn l-azzjonijiet jistgħu b’mod partikolari jieħdu l-forma ta’ missjonijiet ta’ livell għoli, parteċipazzjoni f’fieri kummerċjali u f’esponimenti ta’ importanza internazzjonali, bil-ħolqien ta’ stands jew operazzjonijiet maħsuba biex jippromwovu r-reputazzjoni tal-prodotti tal-Unjoni.
2. Il-Kummissjoni tiżviluppa s-servizzi ta’ appoġġ tekniku, b’mod partikolari bil-ħsieb li:
(a)
tinkoraġġixxi s-sensibiliżżazzjoni dwar swieq differenti, inkluż permezz ta’ laqgħat ta’ ħidma esploratorji;
(b)
żżomm netwerk professjonali dinamiku madwar politika ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni, inkluż l-għoti ta’ parir lis-settur dwar it-theddida tal-prodotti ta’ imitazzjoni u foloz f’pajjiżi terzi; u
(c)
ttejjeb l-għarfien dwar regoli tal-Unjoni li jikkonċernaw l-iżvilupp u l-implimentazzjoni.
Artikolu 10
Projbizzjoni ta’ finanzjament doppju
L-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni finanzjati skont dan ir-Regolament m’għandhom jirċievu l-ebda finanzjament ieħor taħt il-baġit tal-Unjoni.
TAQSIMA 2
Implimentazzjoni u ġestjoni ta’ programmi sempliċi
Artikolu 11
Għażla ta’ programmi sempliċi
1. Il-Kummissjoni għandha tevalwa u tagħżel proposti għal programmi sempliċi li tirċievi b’ risposta għal-sejħa għal proposti msemmija fl-Artikolu 8(2). Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 22 li jistipula l-kondizzjonijiet speċifiċi għall-eliġibbiltà fir-rigward ta’ programmi sempliċi.
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni, li jiddeterminaw il-programmi sempliċi magħżula, kwalunkwe it-tibdiliet li għandhom isiru lilhom, u dwar korrispondenti. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 23(2).
Artikolu 12
Informazzjoni dwar l-għażla ta’ programmi sempliċi
Il-Kummissjoni għandha tipprovdi lill-Kumitat imsemmi fl-Artikolu 23, u b’hekk lill-Istati Membri, informazzjoni f’waqtha dwar il-programmi kollha proposti jew magħżula.
Mingħajr preġudizzju għar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, il-Kummissjoni għandha b’mod partikolari tipprovdi:
(a)
informazzjoni dwar l-għadd ta’ proposti milqugħa, l-Istati Membri li fihom l-organizzazzjonijiet proponenti huma stabbiliti, is-setturi involutiu s-suq jew swieq immirat(i);
(b)
informazzjoni dwar l-eżitu tal-evalwazzjoni tal-valutazzjoni tal-proposti u deskrizzjoni sommarja tagħhom.
Artikolu 13
Korpi inkarigati mill-implimentazzjoni tal-programmi sempliċi
1. Wara li tkun twettqet kif xieraq proċedura kompetittiva, l-organizzazzjoni proponenti għandha tagħżel il-korpi li se jimplimentaw programmi sempliċi magħżula bil-ħsieb, b’mod partikolari, li jiġi żgurat li l-azzjonijiet jiġu implimentati b’mod effikaċi.
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 22 li jistipula l-kondizzjonijiet li jirregolaw il-proċedura kompetittiva għas-selezzjoni tal-korpi ta’ implimentazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu.
2. B’ deroga mill-paragrafu 1, organizzazzjoni proponenti tista’ timplimenta ċerti partijiet ta’ programm hi stess, suġġett għal kundizzjonijiet relatati mal-esperjenza tal-organizzazzjoni proponenti fl-implimentazzjoni ta’ tali azzjonijiet, il-kost ta’ tali azzjonijiet fir-rigward tar-rati normali tas-suq u s-sehem tal-kost totali li hu rappreżentat mill-parti tal-programm implimentata mill-organizzazzjoni proponenti.
Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw regoli dettaljati li taħthom l-organizzazzjoni proponenti tista’ tiġi awtorizzata timplimenta ċerti partijiet tal-programm hija stess. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 23(2).
Artikolu 14
Implimentazzjoni, monitoraġġ u kontroll tal-programmi sempliċi
1. L-Istati Membri kkonċernati huma responsabbli għat-twettiq tajjeb tal-programmi sempliċi magħżula msemmija skont l-Artikolu 11, kif ukoll għall-pagamenti relatati. L-Istati Membri għandhom jieħdu ħsieb li l-materjal ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni li jiġi prodott fil-kuntest tal-programmi msemmija jikkonformaw mal-liġi tal-Unjoni.
Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw l-arranġamenti għall-implimentazzjoni, il-monitoraġġ u l-kontroll u r-regoli li jikkonċernaw il-konklużjoni ta’ kuntratti għall-implimentazzjoni tal-programmi sempliċi magħżula skont dan ir-Regolament. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 23(2).
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw l-implimentazzjoni tal-programmi sempliċi u għandhom jissorveljaw u jikkontrollaw dawn il-programmi skont ir-Regolament (UE) Nru 1306/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15) u skont l-atti ta’ implimentazzjoni li għandhom jiġu adottati skont il-paragrafu 1.
Artikolu 15
Dispożizzjonijiet finanzjarji relatati mal-programmi sempliċi
1. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għall-programmi sempliċi fis-suq intern għandha tkun ta’ 70 % tan-nefqa eliġibbli. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għall-programmi sempliċi f’pajjiżi terzi għandha tkun ta’ 80 % tan-nefqa eliġibbli. In-nefqa li tibqa’ titħallas esklussivament mill-organizzazzjonijiet proponenti.
2. Il-perċentwali msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiżdiedu għal 85 % fil-każ ta’ tfixkil serju fis-suq, telf ta’ fiduċja tal-konsumaturi jew problemi speċifiċi oħra msemmija fil-punt (e) tal-Artikolu 2(2).
3. Bħala deroga mill-paragrafi 1 u 2, għall-organizzazzjonijiet proponenti stabbiliti fl-Istati Membri li fl-1 ta’ Jannar 2014 jew wara dik id-data jkunu benefiċjarji ta’ appoġġ finanzjarju skont l-Artikoli 136 u 143 tat-TFUE, il-perċentwali msemmija fil-paragrafu 1, għandhom ikunu ta’ 75 % u 85 % rispettivament, u l-preċentaġġ imsemmi fil-paragrafu 2 għandu jkun ta’ 90 %.
L-ewwel subparagrafu għandu japplika biss għal dawk il-programmi li tkun ittieħdet deċiżjoni dwarhom mill-Kummissjoni qabel id-data li minnha l-Istat Membru kkonċernat ma jkomplix jirċievi tali appoġġ finanzjarju.
4. L-istudji sabiex jiġu evalwati r-riżultati tal-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni skont il-qafas komuni msemmi fl-Artikolu 25 huma eliġibbli għall-finanzjament tal-Unjoni bil-kundizzjonijiet simili għal dawk li jirregolaw il-programm sempliċi inkwistjoni.
5. L-Unjoni tiffinanzja għalkollox l-ispejjeż ta’ konsulenza marbuta mal-għażla tal-programmi skont il-punt (a) tal-Artikolu 4(2) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
6. Sabiex tiġi żgurata l-implimentazzjoni xierqa tal-programmi sempliċi, l-organizzazzjonijiet proponenti għandhom jipprovdu garanziji.
7. L-Unjoni għandha tiffinanzja azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni implimentati permezz tal-programmi sempliċi skont il-punt (c) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
8. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 22, dwar il-kondizzjonijiet speċifiċi li skonthom l-ispejjeż tal-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni u, fejn meħtieġ, l-ispejjeż amministrattivi u tal-persunal huma eliġibbli għall-finanzjament tal-Unjoni.
TAQSIMA 3
Implimentazzjoni u ġestjoni tal-programmi multipli u tal-azzjonijiet implimentati bl-inizjattiva tal-kummissjoni
Artikolu 16
Tipi ta’ finanzjament
1. Il-finanzjament jista’ jieħu wieħed jew aktar mill-forom li jiddisponi għalihom ir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, u b’mod partikolari dan jikkonsist fi:
(a)
għotjiet għall-programmi multi;
(b)
swieq għall-azzjonijiet bl-inizjattiva tal-Kummissjoni.
2. Il-finanzjament mill-Unjoni ta’ azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni implimentati abbażi tal-programmi multipli jew bl-inizjattiva tal-Kummissjoni jsir skont il-punt (a) tal-Artikolu 4(2) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Artikolu 17
Evalwazzjoni tal-programmi multipli
Il-proposti għal programmi multipli huma evalwati u magħżula fuq il-bażi tal-kriterji imħabbra fis-sejħa għal proposti msemmija fl-Artikolu 8(2).
Artikolu 18
Informazzjoni dwar l-implimentazzjoni tal-programmi multipli
Il-Kummissjoni għandha tagħti lill-Kumitat imsemmi fl-Artikolu 23, u b’hekk lill-Istati Membri informazzjoni f’waqtha dwar il-programmi kollha li jiġu proposti u magħżula.
Artikolu 19
Dispożizzjonijiet finanzjarji relatati mal-programmi multipli
1. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għall-programmi multipli għandha tkun ta’ 80 % tan-nefqa eliġibbli. In-nefqa li tibqa’ titħallas esklussivament mill-organizzazzjonijiet proponenti.
2. Il-perċentwal imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jiżdied għal 85 % fil-każ ta’ tfixkil serju fis-suq, telf ta’ fiduċja tal-konsumaturi jew problemi speċifiċi oħra msemmija fil-punt (e) tal-Artikolu 2(2).
3. B’deroga mill-paragrafi 1 u 2, għall-organizzazzjonijiet proponenti stabbiliti fl-Istati Membri li fl-1 ta’ Jannar 2014 jew wara dik id-data jkunu benefiċjarji ta’ appoġġ finanzjarju skont l-Artikoli 136 u 143 tat-TFUE, il-perċentwali msemmija fil-paragrafi 1 u 2 għandhom ikunu ta’ 85 %, u ta’ 90 % rispettivament.
L-ewwel subparagrafu għandu japplika biss għal dawk il-programmi li tkun ittieħdet deċiżjoni dwarhom mill-Kummissjoni qabel id-data li minnha l-Istat Membru kkonċernat ma jkomplix jirċievi tali appoġġ finanzjarju.
Artikolu 20
L-akkwist għal azzjonijiet implimentati bl-inizjattiva tal-Kummissjoni
Kwalunkwe akkwist effettwat mill-Kummissjoni f’isimha stess jew flimkien ma’ Stati Membri huwa soġġett għar-regoli dwar l-akkwist stipulati fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 u fir-Regolament ta’ Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 1268/2012 (16).
Artikolu 21
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Union
1. Il-Kummissjoni tieħu miżuri xierqa sabiex tiżgura li, meta jiġu implimentati azzjonijiet iffinanzjati skont din it-taqsima, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jiġu mħarsa bl-applikazzjoni ta’ miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra, b’kontrolli effikaċi u, jekk jiġu skoperti irregolaritajiet, bl-irkupru tal-ammonti li jkunu tħallsu bi żball u, fejn xieraq, b’penali amministrattivi u finanzjarji effikaċi, proporzjonali u dissważivi.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri jkollhom is-setgħa li jawditjaw, abbażi tad-dokumenti u fuq il-post, fir-rigward tal-benefiċjarji kollha tal-għotja, kuntratturi u subkuntratturi li jkunu rċevew il-fondi tal-Unjoni.
3. L-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (OLAF) jista’ jwettaq investigazzjonijiet, inklużi kontrolli u spezzjonijiet fuq il-post, skont id-dispożizzjonijiet u l-proċeduri stipulati fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 883/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (17) u r-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (18) sabiex jistabbilixxi jekk kienx hemm frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra li taffettwa l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b’rabta ma’ ftehim ta’ għotja jew ma’ deċiżjoni ta’ għotja jew ma’ kuntratt iffinanzjat mill-Unjoni.
4. Bla preġudizzju għall-paragrafi 1, 2 u 3, il-ftehimiet ta’ kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi u ma’ organizzazzjonijiet internazzjonali, kuntratti, ftehimiet ta’ għotja u deċiżjonijiet ta’ għotja, li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta’ programm taħt dan ir-Regolament għandu jkun fihom dispożizzjonijiet li espressament jagħtu s-setgħa lill-Kummissjoni, lill-Qorti tal-Awdituri u lill-OLAF biex iwettqu tali awditjar u investigazzjonijiet, skont il-kompetenzi rispettivi tagħhom.
KAPITOLU III
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
TAQSIMA 1
Delega ta’ setgħat u dispożizzjonijiet ta’ implimentazzjoni
Artikolu 22
L-eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati hija mogħtija lill-Kummissjoni suġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati msemmija fl-Artikoli 5(2), 7(2), 11(1), 13(1), 15(8) u 29(2) hija mogħtija lill-Kummissjoni għal perjodu ta’ ħames snin mill-24 ta' Novembru 2014. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport fir-rigward tad-delega ta’ setgħa mhux iktar tard minn disa’ xhur qabel it-tmiem tal-perjodu ta’ ħames snin. Id-delega ta’ setgħa għandha tiġi estiża awtomatikament għal perjodi ta’ żmien identiċi, ħlief jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill joġġezzjonaw għal tali estensjoni mhux iktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta’ kull perjodu.
3. Id-delega ta’ setgħa msemmija fl-Artikoli 5(2), 7(2), 11(1), 13(1), 15(8) u 29(2) tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni li tirrevoka għandha ttemm id-delega ta’ setgħa speċifikata f’dik id-Deċiżjoni. Din għandha ssir effettiva fil-jum wara dak tal-publikazzjoni tad-Deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data oħra li tkun speċifikata fih. M’għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att ta’ delega, il-Kummissjoni għandha tinnotifika dan simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att ta’ delega adottat skont dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġix espressa oġġezzjoni mill-Parlament jew mill-Kunsill fi żmien perjodu ta’ xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perjodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perjodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 23
Kumitat
1. Il-Kummissjoni hija assistita mill-Kumitat għall-Organizzazzjoni Komuni tas-Swieq Agrikoli stabbilit bl-Artikolu 229 tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013. Dak il-kumitat huwa kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
TAQSIMA 2
Konsultazzjoni, valutazzjoni u rappurtar
Artikolu 24
Konsultazzjoni
Fil-qafas tal-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni tista’ tikkonsulta l-grupp għad-djalogu ċivili fuq il-kwalita’ u l-promozzjoni stabbilti permezz tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2013/767/UE (19).
Artikolu 25
Qafas komuni għall-valutazzjoni tal-impatt tal-azzjonijiet
B’mod koerenti mal-qafas komuni ta’ monitoraġġ u ta’ evalwazzjoni tal-politika agrikola komuni provdut fl-Artikolu 110 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, il-Kummissjoni, għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw il-qafas komuni għall-valutazzjoni tal-impatt tal-programmi ta’ informazzjoni u ta’ promozzjoni ffinanzjati skont dan ir-Regolament, kif ukoll sistema ta’ indikaturi. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni huma adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 23(2).
Il-partijiet kollha kkonċernati jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-tagħrif u l-informazzjoni kollha neċessarji biex tkun tista’ ssir il-valutazzjoni tal-impatt tal-azzjonijiet.
Artikolu 26
Rapport
1. Sal-31 ta’ Diċembru 2018, il-Kummissjoni għandha tressaq lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport interim dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament. Dak ir- rapport interim għandu jinkludi r-rata tal-utilizzazzjoni fl-Istati Membri differenti, flimkien ma’ kwalunkwe proposta xierqa.
2. Sal-31 ta’ Diċembru 2020, il-Kummissjoni tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament, akkumpannjat minn proposti xierqa, skont il-każ.
TAQSIMA 3
Għajnuna mill-istat, tħassir, dispożizzjonijiet tranżitorji, dħul fis-seħħ u data ta’ applikazzjoni
Artikolu 27
Għajnuna mill-Istat
B’deroga mill-Artikolu 211(1) tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013 u mill-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1184/2006 (20), kif ukoll bis-saħħa tal-ewwel paragrafu tal-Artikolu 42 TFUE, tal-Artikoli 107, 108 u 109 TFUE ma għandhomx japplikaw għall-pagamenti li jsiru mill-Istati Membri skont dan ir-Regolament u skont id-dispożizzjonijiet tagħha, u lanqas ma għandhom japplikaw għall-kontribuzzjonijiet finanzjarji li jkunu ġejjin minn dħul parafiskali, minn kontribuzzjonijiet mandatarji jew strumenti finanzjarji oħra tal-Istati Membri, fil-każ ta’ programmi eliġibbli għall-appoġġ tal-Unjoni li l-Kummissjoni tkun għażlet f’konformità ma’ dan ir-Regolament.
Artikolu 28
Tħassir
Ir-Regolament (KE) Nru 3/2008 huwa mħassar.
Ir-referenzi għar-Regolament imħassar jinftiehmu bħala referenzi għal dan ir-Regolament u jinqraw skont it-tabella ta’ korrelazzjoni mniżżla fl-Anness II ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 29
Dispożizzjonijiet tranżitorji
1. Ir-Regolament (KE) Nru 3/2008 għandu jkompli japplika għal dawk l-azzjonijiet ta’ informazzjoni u promozzjoni li għalihom il-Kummissjoni tkun iddeċidiet il-finanzjament qabel l-1 ta’ Diċembru 2015.
2. Il-Kummissjoni għandha s-setgħa li tadotta l-atti ta’ delega f’konformita mal-Artikolu 22 biex tiżgura t-tranżizzjoni bejn l-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 3/2008 u dan ir-Regolament.
Artikolu 30
Dħul fis-seħħ u data tal-applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta’ Diċembru 2015.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, it-22 ta’ Ottubru 2014.