NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1205/2013
ze dne 26. listopadu 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz solárního skla z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 28. února 2013 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 15. ledna 2013 společnost EU ProSun Glass (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby solárního skla v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, kterou tento dumping působí, jež byly považovány za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
Po zveřejnění oznámení o zahájení řízení byla Komise informována o tom, že výrobek byl v bodě 2 oznámení o zahájení řízení vymezen nesprávně. Proto byla v Úředním věstníku Evropské unie (3) zveřejněna oprava oznámení o zahájení řízení, v níž byla tato malá chyba opravena.
(4)
Dne 27. dubna 2013 informovala Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) o zahájení souběžného antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR do Unie a zahájila samostatné šetření.
1.2 Celní evidence
(5)
Žádost o celní evidenci dovozu solárního skla z dotčené země byla obdržena spolu s podnětem, ale následně byla dne 2. října 2013 stažena.
1.3 Zúčastněné strany
(6)
O zahájení šetření Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a orgány ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a aby požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Komise také informovala o zahájení řízení výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a vyzvala je, aby se zúčastnili.
1.3.1 Výběr vzorku
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie se v současné době skládá ze sedmi aktivních výrobců, z toho dva jsou malé a střední podniky. Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi před zahájením šetření známo, že vyrábějí solární sklo. Komise sestavila vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v době mezi 1. lednem 2012 a 31. prosincem 2012. Na výrobce v Unii vybrané do vzorku připadalo více než 50 % celkové výroby v Unii. Komise informovala zúčastněné strany o navrhovaném vzorku výrobců v Unii prostřednictvím poznámky do spisu, do něhož mohou zúčastněné strany nahlížet. Komise rovněž zaslala výrobcům v Unii dopis, v němž je informovala o navrženém vzorku. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.
(8)
Jeden podnik z kategorie malých a středních také projevil zájem o zařazení do vzorku. Komise se rozhodla začlenit jej spolu s druhou společností do vzorku s ohledem na její vyšší podíl objemu prodeje a vyjmout ze vzorku společnost s nejmenším objemem prodeje. Ohledně předběžně vybraného vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Do původně navrhovaného vzorku tedy Komise dvě společnosti přidala a jednu z něj vyjmula.
(9)
A konečně, po inspekcích na místě se Komise rozhodla vyjmout jednu z pěti společností zařazených do vzorku, neboť tato společnost nebyla shledána reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Především se nacházela v rozběhové fázi své existence (což nebyl případ výrobního odvětví Unie jako celku), a trend ziskovosti by tak neposkytoval pravdivou představu o situaci výrobního odvětví Unie.
(10)
Nakonec tedy vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii. Na konečný vzorek připadá 79 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzorek se tudíž považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
(11)
Na základě článku 19 základního nařízení tři výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Dále bylo rozhodnuto, že vzhledem k omezenému počtu výrobců v Unii nebudou zveřejněna ani jména těch výrobců v Unii, kteří nepožádali o zachování anonymity, neboť by jejich totožnost mohla být odhalena nechtěně. Totožnost společnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (dále jen „GMB/IF“) je však již známá, poněvadž veřejně tato společnost prohlásila, že je jedním ze žadatelů.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(12)
Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Na formulář o výběru vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení přezkumu, odpověděli čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, avšak jen dva dovozci podali v dotazníku konkrétní odpovědi. Vzhledem nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku považován za nutný.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(14)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 17 základního nařízení se v oznámení o zahájení řízení o určení dumpingu předpokládal výběr vzorku. Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří představují více než 95 % celkového čínského vývozu do Unie během tohoto období.
(16)
Na základě obdržených informací a v souladu s článkem 17 základního nařízení Komise vybrala prozatímní vzorek pěti vyvážejících výrobců podle největšího reprezentativního objemu vývozu solárního skla do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen.
(17)
Všechny zúčastněné strany, jakož i orgány ČLR byly o navrhovaném vzorku informovány a vyzvány, aby se k němu vyjádřily. Po analýze obdržených připomínek se Komise rozhodla zachovat navrhovaný vzorek pěti společností, a všechny zúčastněné strany byly tedy informovány o konečném výběru vzorku.
(18)
Následné šetření ukázalo, že dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku nadsadili svůj vývoz do Unie, a tudíž byli zahrnuti do vzorku neoprávněně. Obě společnosti byly proto vyjmuty ze vzorku poté, co jim byla dána příležitost předložit připomínky. Komise po řádně analýze připomínek těchto společností došla k závěru, že neposkytly nesprávné údaje úmyslně, a rozhodla, že by se měly nadále považovat za spolupracující strany ve smyslu článku 18 základního nařízení.
(19)
Po vyloučení těchto společností bylo zvažováno zařazení dalších vyvážejících výrobců do vzorku. S ohledem na skutečnost, že obě společnosti byly vyjmuty v pozdním stadiu šetření, to však bylo považováno za neproveditelné, neboť by to mohlo ohrozit dokončení šetření v předepsaných lhůtách.
(20)
Revidovaný vzorek vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců solárního skla tedy vypadá takto:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, (a společnosti ve spojení, dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (dále jen „Xinyi“) a s ním spojený obchodník,
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, a společnosti ve spojení (dále jen „Hehe Group“).
(21)
Komise opravila objem celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR poté, co byla informována o nadhodnocení prodaného vývozu obou vyvážejících výrobců (viz 18. bod odůvodnění výše). Podle výkazů spolupracujících vyvážejících výrobců představuje konečný vzorek více než 50 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v době od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012. Je proto považován za reprezentativní, pokud jde o objem vývozu solárního skla z ČLR do Unie.
d) Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(22)
Komise rozeslala dotazníky všem čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a jejich sdružením, a rovněž uživatelům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(23)
Odpovědi na dotazníky došly od čtyř čínských vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od 12 uživatelů.
(24)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému určení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností nebo skupin společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
GMB/IF a další společnosti, které vyžadují důvěrné zacházení.
(b)
Dovozci
-
Vetrad NV, Nizozemsko
(c)
Uživatelé
-
Sunerg Solar SRL, Itálie
(d)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Společnosti zařazené do vzorku:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (dále jen „Xinyi group“)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(e)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, podle definice v čl. 2 odst. 7 písm b) základního nařízení, proběhla inspekce na místě v prostorách této společnosti s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jako srovnatelné země:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turecko
1.3.2 Období šetření a posuzované období
(25)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(26)
Výrobkem, který je předmětem šetření, je solární sklo složené z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) (dále jen „dotčený výrobek“).
(27)
Výrobek, který je předmětem šetření, v současnosti spadá pod kód KN ex 7007 19 80.
(28)
Solární sklo je jednou ze složek pro výrobu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a tenkovrstvých fotovoltaických modulů vyrábějících elektřinu a fototermických solárních kolektorů, které jsou zdrojem horké vody.
2.2 Obdobný výrobek
(29)
Šetření ukázalo, že výrobek, který je předmětem šetření, a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku, které posloužilo jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a také stejná základní užití. Považují se proto za „obdobné výrobky“ ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Tvrzení týkající se definice výrobku
(30)
Jeden dovozce požádal o vyloučení zahradnického skla používaného na stavbu skleníků z působnosti šetření, přičemž argumentoval tím, že u skleníků se používají skla velmi různých velikostí, zatímco solární sklo se vyrábí pouze v určitých přesně stanovených velikostech. Tento dovozce navíc předložil osvědčení o tom, že část jeho dovozu se skládá ze skla s obsahem železa vyšším než 300 ppm. Z toho vyplývá, že tato část dovezeného zahradnického skla jednoznačně nespadá do působnosti tohoto šetření.
(31)
Další dovozce tvrdil, že jím dovážené sklo pro nábytkářský průmysl (používané pro skleněné poličky, výplně, stolní desky, posuvné dveře, svrchní díly výrobků atd.) má stejné nebo velmi podobné technické vlastnosti jako solární sklo, ale požádal o jeho vyloučení z působnosti šetření, protože má odlišné konečné užití. Na základě poskytnutých důkazů se však zdá, že většina jím dováženého skla nemá všechny technické vlastnosti solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění. Konkrétně šest typů dováženého skla má obsah železa mnohem vyšší než 300 ppm a jeden druh dováženého skla má obsah železa nižší než 300 ppm, ale propustnost sluneční energie je u nich výrazně nižší než minimálních 88 % nutných k tomu, aby sklo bylo definováno jako solární. Dovozce namítal, že i když tyto typy skla nesplňují jednu z technických vlastností solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění výše, jsou přesto v souladu s primární klasifikací solárního skla, tj. „tvrzené ploché sodnovápenaté sklo“. Komise zastává předběžně názor, že pouze ty druhy skla, které splňují všechny technické vlastnosti solárního skla, spadají do působnosti tohoto šetření. Proto učinila prozatímní závěr, že výše uvedené typy skla dovážené tímto konkrétním dovozcem nespadají do působnosti tohoto šetření.
(32)
Avšak jakýkoli typ zahradnického a nábytkářského skla, které by mohlo mít podobné technické vlastnosti jako solární sklo, spadá v této fázi do definice výrobku, který je předmětem šetření, neboť potenciálně může být používáno jako solární sklo.
(33)
Tento dovozce rovněž tvrdil, že plavené sklo by mělo být vyloučeno z definice dotčeného výrobku, protože proces jeho výroby se liší od výrobního procesu válcovaného skla, které dovozce chápe jako jediný typ solárního skla. Kromě toho bylo namítáno, že výrobky z plaveného skla určené pro použití v bytech nemohou údajně nahrazovat výrobky ze solárního skla, a proto by plavené sklo nemělo být považováno za obdobný výrobek a mělo by být vyloučeno z působnosti šetření. Komise zastává předběžný názor, že plavené sklo nemůže být vyloučeno z působnosti šetření, protože splňuje všechny technické vlastnosti uvedené v 26. bodě odůvodnění výše. Kromě toho šetření ukázalo, že plavené sklo lze jednoznačně použít jako solární sklo a vyrábí jej oba výrobci v Unii a čínští vývozci. Proto byl učiněn prozatímní závěr, že plavené sklo zůstává v působnosti šetření.
3. DUMPING
3.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty vyvážející výrobce, u kterých se prokázalo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(35)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
(1)
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů; náklady se zakládají na tržní hodnotě;
(2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely;
(3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
(4)
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu;
(5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(36)
Deset spolupracujících společností požádalo o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpovědělo na formulář žádosti o tržní zacházení. Podle čl. 2 odst. 7 písm. d) základního nařízení bylo zacházení jako v tržním hospodářství ověřeno u těch společností, které byly zahrnuty do vzorku, a u společnosti, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění níže).
(37)
Z toho vyplývá, že zacházení jako v tržním hospodářství bylo určeno ve vztahu k těmto čtyřem společnostem nebo skupinám společností.
-
Společnosti zařazené do vzorku
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi group“),
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčených společností.
(39)
V případě stran, které jsou ve spojení, Komise prošetří, zda skupina společností ve spojení jako celek splňuje podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji výrobku, který je předmětem šetření, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností.
(40)
Z toho vyplývá, že byly prošetřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností) sestávajících z jedenácti právnických osob.
(41)
Ověřením bylo zjištěno, že žádný ze čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností), kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázal splnění kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(42)
Konkrétněji, tři vyvážející výrobci neprokázali, a to ani jednotlivě ani jako skupina, že vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a proto nesplnili druhou podmínku pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(43)
Navíc ani jeden ze čtyř vyvážejících výrobců, a to ani jednotlivě ani jako skupina, neprokázal, že by se u něj neprojevila výrazná zkreslení přenesená ze systému netržního hospodářství. Proto tyto společnosti nebo skupiny společností nesplnily třetí podmínku pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Přesněji řečeno měli všichni čtyři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců měli prospěch z preferenčních daňových režimů.
(44)
Jeden z těchto vyvážejících výrobců navíc rovněž nesplnil třetí podmínku na základě toho, že několik společností v rámci skupiny, nehledě na jejich nepříznivou finanční situaci, získalo v období šetření (a před ním) významné financování v takových sazbách, které by za podmínek běžně převládajících v tržním hospodářství byly vyhrazeny jen pro finančně zdravé podniky. Další skupina vyvážejících výrobců rovněž nesplnila třetí podmínku na základě skutečnosti, že společnosti ve skupině nakupovaly zemní plyn od státního dodavatele za snížený tarif.
(45)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení dotčeným společnostem, orgánům ČLR a žadatelům a vyzvala je, aby předložili své připomínky.
(46)
Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, aby mohly změnit předběžná zjištění Komise. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) a po konzultaci s členskými státy byli všichni žadatelé jednotlivě a oficiálně vyrozuměni dne 13. září 2013 o konečném rozhodnutí Komise, pokud jde o jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(47)
Ani jeden ze čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců či skupin vyvážejících výrobců v ČLR, již požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, tedy neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly proto zamítnuty.
3.2 Individuální zjišťování
(48)
Jeden ze dvou vyvážejících výrobců, který byl původně do vzorku zařazen, ale následně vyloučen (viz 18. bod odůvodnění), požádal o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, pokud by nebyl zahrnut do vzorku. Po jeho vyřazení ze vzorku a s ohledem na to, že přiznání zacházení jako v tržním hospodářství již bylo ověřeno na místě (viz 37. bod odůvodnění výše), bylo usouzeno, že přiznání individuálního zjišťování by nemělo znamenat přílišné zatížení. Žádný jiný vyvážející výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, o individuální zjišťování nepožádal.
3.3 Běžná hodnota
3.3.1 Volba srovnatelné země
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Komise v oznámení o zahájení řízení předpokládala, že běžná hodnota by měla být určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím, a pokud by třetí země s tržním hospodářstvím nebyla nalezena, měla by být běžná hodnota určena na základě cen v Unii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Předtím, než se vezmou za základ ceny v Unii, Komise prošetří veškeré možnosti výběru vhodné srovnatelné země.
(50)
Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k výběru srovnatelné země a k použití cen v Unii.
(51)
Byly obdrženy připomínky od Čínské obchodní komory pro vývoz a dovoz výrobků lehkého průmyslu a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“), od dovozce, který není ve spojení, a od dvou čínských vyvážejících výrobců, a ti všichni vyjádřili námitky proti použití cen v Unii pro stanovení běžné hodnoty. Za vhodné srovnatelné země byly navrženy Turecko a Indie.
(52)
V zájmu prozkoumání všech možností výběru vhodné srovnatelné země útvary Komise mezitím nalezly jedenáct třetích zemí s tržním hospodářstvím s možnou výrobou solárního skla a na základě veřejně dostupných informací pozvaly 24 společnosti z těchto zemí ke spolupráci s Komisí. Jsou to tyto země: Austrálie, Indie, Indonésie, Japonsko, Jižní Afrika, Jižní Korea, Saúdská Arábie, Thajsko, Tchaj-wan, Turecko a USA.
(53)
Na základě informací, které má Komise k dispozici, kromě ČLR a Unie se obdobný výrobek vyrábí pouze v Indii a Turecku. Za účelem řádného posouzení přiměřenosti Turecka a Indie jako vhodných srovnatelných zemí Komise analyzovala informace týkající se obdobného výrobku, konkrétně počet výrobců, velikost domácího trhu, úroveň dovozu a význam obchodních a neobchodních překážek v obou zemích. Přihlásila se však pouze jedna společnost z Turecka a vyjádřila ochotu spolupracovat s Komisí, i přes mnohokrát opakované pokusy Komise o spolupráci s výrobci v Indii.
(54)
Turecko je třetí zemí s tržním hospodářstvím. Dovozní cla použitelná na obdobný výrobek činí 3 % v režimu DNV. Mezi Tureckem a Unií je uzavřena celní unie a dovozní cla mají tudíž v obou směrech nulovou úroveň. Podle všeho neexistují další cla ani jiné významné neobchodní překážky týkající se obdobného výrobku.
(55)
Podle tureckého výrobce, který vyjádřil ochotu spolupracovat při šetření, je to jediná společnost vyrábějící obdobný produkt v Turecku. Tato společnost má významný objem výroby a obdobný výrobek vyváží i prodává na domácím trhu, přičemž vývoz je vyšší než objem prodaný v tuzemsku.
(56)
Bez ohledu na neexistenci obchodních a neobchodních překážek nebylo během období šetření na turecký trh dovezeno žádné solární sklo. Současně Komise šetřením potvrdila, že spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi dosahoval během období šetření přiměřeného, nikoli však nadměrného zisku.
(57)
Na základě výše uvedeného a se zohledněním všech informací dostupných v této fázi šetření bylo Turecko prozatímně vybráno za srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.3.2 Běžná hodnota
(58)
Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi.
(59)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Turecku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující turecký výrobce prodává obdobný výrobek na domácím tureckém trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(60)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Za tím účelem byly tudíž zjištěny výrobní náklady tureckého výrobce během období šetření.
(61)
U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(62)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(63)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů tureckého výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku tureckého výrobce, které jsou ziskové.
(64)
Vzhledem k nedostatku technologie povrchové úpravy, která se během období šetření uplatňovala na solární sklo vyrobené v Turecku, a jelikož žádné turecké solární sklo nebylo vyrobeno plavením, několik typů výrobku se na tureckém domácím trhu vůbec neprodávalo. U těchto druhů výrobků, které se v období šetření v Turecku neprodávaly, ale byly vyváženy z ČLR do Unie, proto musela být běžná hodnota vypočítána podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů tureckého srovnatelného výrobce s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Náklady na povrchovou úpravu a na výrobu plavením vycházely z údajů, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývozní ceny
(65)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny proto vycházely z cen dotčeného výrobku skutečně zaplacených nebo splatných.
3.5 Srovnání
(66)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.
(67)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(68)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.6 Dumpingové rozpětí
(69)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná vypočítaná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku v Turecku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(70)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku a pro výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, zjištěno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty každého typu obdobného výrobku stanovené v Turecku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, kterou si účtovala každá společnost. Dumpingové rozpětí bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(71)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce v ČLR. Úroveň spolupráce je podíl objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie na celkovém objemu vývozu z dotčené země do Unie uvedeném v podnětu (viz 15. bod odůvodnění výše).
(73)
Úroveň spolupráce je vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření více než 80 % celkového vývozu do Unie. Na tomto základě bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanoveno na úrovni odpovídající nejvyššímu dumpingovému rozpětí zjištěnému u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(74)
Zjištěná prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením jsou následující:
Název podniku
Prozatímní dumpingové rozpětí
Společnosti zařazené do vzorku
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi group
74,0 %
Společnosti s individuálním dumpingovým rozpětím
Henan Yuhua
31,9 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, pro které se použije průměrná hodnota ze vzorku
79,8 %
Všechny ostatní společnosti
86,2 %
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(75)
Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření osm výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(76)
K určení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací poskytnutých žadatelem, makroekonomické údaje poskytnuté sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe) a odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jelikož se solární sklo dováží do Unie pod celní položkou 7007 19 80 - Ostatní - Vrstvené bezpečnostní sklo, jež zahrnuje i jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, nemohly být k určení objemu dovozu a hodnoty použity údaje Eurostatu. Objem a hodnota dovozu vycházely z údajů, které poskytl žadatel a sdružení výrobního odvětví Unie. Bylo-li to možné, tyto údaje byly porovnány s odpověďmi na dotazník. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 21 734 000 m2.
(77)
Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představovali 79 % celkového prodeje obdobného výrobku v Unii.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(78)
Během šetření se zjistilo, že produkce žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku nebyla určena pro vlastní spotřebu.
(79)
Proto pro účely tohoto šetření není nutné provést zvláštní analýzu závislého prodeje.
4.3 Spotřeba v Unii
(80)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkového prodeje všech výrobců v Unii na trhu Unie po odečtení jejich vývozu a přičtení dovozu z ČLR a z dalších třetích zemí. Jak je vysvětleno v 76. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů poskytnutých žadatelem a sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe), které byly porovnány s odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(81)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Celková spotřeba Unie
19 440
28 504
35 258
29 040
Index (2008 = 100)
100
147
181
149
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(82)
V posuzovaném období mezi rokem 2009 a obdobím šetření se celková spotřeba v Unii zvýšila o 49 %, ale v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Spotřeba solárního skla v Unii celkově výrazně vzrostla oproti roku 2009. Bylo to způsobeno především vyšší spotřebou konečných produktů, zejména solárních modulů (viz 142. bod odůvodnění níže).
4.4 Dovoz z dotčené země
4.4.1 Objem a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(83)
Dumpingový dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (1 000 m2) a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Podíl na trhu
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Index
100
117
283
466
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(84)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 596 %. To vedlo k podstatnému růstu podílu dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie na trhu. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 6,1 % na 28,7 %. Celkově se dumpingový dovoz dotčeného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření objemově i z hlediska podílu na trhu značně zvýšil.
(85)
Nárůst dumpingového dovozu z dotčené země byl daleko větší než zvýšení spotřeby dotčeného výrobku a obdobných výrobků v Unii. V důsledku toho mohli vyvážející výrobci mnohem více těžit z rostoucí spotřeby Unie a značně posílit své postavení na trhu.
4.4.2 Ceny dumpingového dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(86)
Průměrná cena dumpingového dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny (EUR/m2)
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Zdroj:
žadatel a odpovědi čínských vyvážejících výrobců na dotazník.
(87)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku v posuzovaném období klesla. Průměrná dovozní cena poklesla o 27,2 % z 6,02 EUR/m2 v roce 2009 na 4,38 EUR/m2 v období šetření.
(88)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravené na úroveň cen ze závodu s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, zjištěné na základě cen CIF s příslušnou úpravou směrem nahoru, tj. o náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Tyto úpravy zvýšily cenu o 7 až 15 % v závislosti na kontrolním čísle výrobku.
(89)
Porovnání cen bylo provedeno podle čísla typu výrobku u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti s náležitou úpravou, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění výše, a po odečtení rabatů a slev. Výsledkem porovnání vyjádřeném v procentech obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 10,6 % a 26,7 % cen výrobců v Unii zařazených do vzorku z dumpingového dovozu dotčeného výrobku.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(91)
Jak je vysvětleno v 7. a 8. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(92)
Pro účely analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a vztahujících se na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(93)
Za účelem tohoto šetření byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(94)
Rovněž byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
4.6 Makroekonomické ukazatele
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(95)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období šetření
Výrobní kapacita (1 000 m2)
39 000
52 200
61 200
60 500
Index 2009
100
134
157
155
Objem výroby (1 000 m2)
17 540
24 674
28 766
22 885
Index
100
141
164
130
Využití kapacity
45 %
66 %
66 %
40 %
Index
100
105
105
84
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Svého vrcholu dosáhla výroba v roce 2011 a poté v období šetření klesla o 30 %. Vzhledem k značnému růstu spotřeby výrobci v Unii během posuzovaného období zdvojnásobili svou výrobní kapacitu o 40 %. Třebaže byla úroveň výroby vyšší, míra využití kapacity se u výrobců v Unii snížila o 17 procentních bodů, protože výrobní odvětví Unie rozšířilo svou výrobní kapacitu v reakci na silnou poptávku až o 40 % v průběhu období šetření.
(97)
Ačkoli výrobní odvětví Unie rozšířilo svou kapacitu v reakci na zvýšenou spotřebu, úroveň výroby výrobního odvětví Unie narostla méně než spotřeba a využití kapacity; po značném nárůstu v prvních třech letech posuzovaného období klesala během období šetření, což se časově shodovalo s růstem podílu na trhu dumpingového dovozu z dotčené země.
4.6.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(98)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Index
100
146
159
112
Podíl na trhu
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Index
100
99
87
75
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(99)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 12 %. V souvislosti s růstem spotřeby v Unii o 49 % se to však projevilo poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 90,2 % v roce 2009 na 67,7 % v období šetření, tj. hlubokým propadem o 25 % v posuzovaném období. Prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil mnohem méně než dumpingový dovoz z dotčené země. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii nebyli s to plně využít rostoucí spotřeby a jejich podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období snížil.
4.6.3 Růst
(100)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. I přes vzrůst spotřeby během analyzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v tomto období snižoval, jelikož objem dovozu vzrůstal. Ve stejném období se podíl dovozu z ČLR zvýšil o 366 %. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně těžit z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci.
4.6.4 Zaměstnanost a produktivita
(101)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivita (1 000 m2/FTE)
31
31,2
30,9
26,7
Index
100
100
99
86
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(102)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se zaměstnanost celkově zvýšila o 52 %. Ke zvýšení však došlo v období do roku 2011, kdy dosáhla nejvyšší hodnoty ve výši 932 plných úvazků (FTE) a následně poklesla na 857 FTE během období šetření. Produktivita zůstala relativně stabilní po celé období let 2009-2011. Částečně to bylo způsobeno tím, že výroba obdobného výrobku je vysoce automatizovaná a vyžaduje malý počet pracovních sil. V období šetření ovšem klesla o 24,4 % oproti roku 2011. Příčinou byl pokles výroby během stejného období o přibližně 30 %.
(103)
Zaměstnanost tedy během období šetření poklesla, reagujíc tak na vývoj výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření.
4.6.5 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(104)
Všechna dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. S ohledem na objem a ceny dovozu z dotčené země lze dopad skutečných dumpingových rozpětí tohoto rozměru na výrobní odvětví Unie považovat za podstatný.
(105)
Jelikož se jedná o první antidumpingové šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívějšího dumpingu pro toto posouzení relevantní.
4.6.6 Mikroekonomické ukazatele
(106)
Jak je uvedeno v 92. bodě odůvodnění, mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na základě odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Většina výrobců v Unii zařazených do vzorku učinila počáteční investice a zahájila výrobu obdobného výrobku v roce 2009. Proto jsou všechny níže analyzované ukazatele výrazně ovlivněny touto počáteční fázi v roce 2009. Aby se ukázal vývoj bez rušivého vlivu počáteční fáze společností zařazených do vzorku, jsou i indexy prezentovány od roku 2010.
4.6.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(107)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná prodejní jednotková cena na trhu Unie (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Index 2009
100
64
65
72
Index 2010
156
100
101
112
Zdroj: Odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(108)
Po celé posuzované období prodejní jednotkové ceny klesaly, ale pád cen byl nejvýraznější v období šetření, kdy se snížily o 7,9 % oproti roku 2011, o 9,5 % ve srovnání s rokem 2010 a o 23 % proti roku 2009.
(109)
Navzdory velkému rozdílu mezi průměrnou prodejní jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie a cenou čínského dovozu (jak je vysvětleno v 89. bodě odůvodnění výše) bylo skutečné cenové podbízení v období šetření na základě porovnání jednotlivých typů výrobku mnohem menší, tj. mezi 10,6 % a 26,7 %.
(110)
Jednotkové výrobní náklady se mezi rokem 2011 a obdobím šetření zvýšily o více než 10 %, zatímco mezi roky 2010 a 2011 zůstaly relativně stabilní. Výrobní náklady obecně sledovaly vývoj prodejních cen mezi rokem 2009 a obdobím šetření. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů bylo způsobeno poklesem objemu výroby, zatímco celkové náklady na výrobu mezi rokem 2011 a obdobím šetření ve skutečnosti klesly.
4.6.8 Náklady práce
(111)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady na zaměstnance (v EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(112)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance průběžně vzrostly celkem o 12 %. K největšímu růstu o 4,8 % však došlo mezi rokem 2011 a a obdobím šetření. Celkový růst nákladů práce lze zčásti vysvětlit inflací a náklady na snižování stavu zaměstnanců, které museli nést někteří výrobci v Unii v souvislosti s útlumem tohoto odvětví mezi rokem 2011 a obdobím šetření.
4.6.9 Zásoby
(113)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci období (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(114)
Mezi rokem 2011 a obdobím šetření se zásoby zvýšily o 7,3 % a mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostly o 15 %, zatímco v letech 2010 a 2011 meziročně klesly o 11,6 %.
(115)
Šetření prokázalo, že vzhledem k objemovému i hodnotovému poklesu prodeje měli výrobci v Unii sklon nechávat si omezené zásoby obdobného výrobku. Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období je proto významným ukazatelem pro určení toho, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
4.6.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřovat si kapitál
(116)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost
-20,3 %
8,31 %
8,21 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Peněžní tok (v tis. EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investice (v tis. EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Návratnost investic
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(117)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(118)
Jak je vysvětleno výše, v roce 2009 zaznamenala většina výrobců v Unii zařazených do vzorku ztráty způsobené zejména tím, že v té době teprve zahajovali výrobu obdobného výrobku. Již v roce 2010 však průměrný zisk činil 8,31 %. Následně ziskovost v roce 2011 mírně klesla, když se začal zvyšovat dumpingový dovoz. A konečně, toto odvětví utrpělo značné ztráty během období šetření, tj. pokles o 276,6 % v porovnání s rokem 2011.
(119)
Vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost, zaznamenal mezi rokem 2011 a obdobím šetření výrazný propad o 81 %. Od roku 2010 postupně rostl a za celé posuzované období se celkově zvýšil.
(120)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic.
(121)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že po počáteční fázi v roce 2009, kdy výrobní odvětví velice investovalo do obdobného výrobku, investice v letech 2009 až 2011 postupně klesaly a poté se v období šetření zvýšily. V období šetření však investice zůstaly na nízké úrovni ve srovnání s rokem 2009. Investice učiněné v období šetření směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní technologie a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Výrobní odvětví ve stejném období investovalo zejména do nových typů výrobku, které se z ČLR nedováží, a které jsou náročné na výzkum a inovace.
(122)
Naopak návratnost investic v letech 2009 až 2012 klesla o 34 %. Před obdobím šetření však neustále rostla, např. v letech 2009 až 2011 o 293 %, ale v období šetření klesla ve srovnání s rokem 2011 o 186 %.
(123)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku, a v důsledku toho zhoršování jeho finanční situace.
4.7. Závěr ohledně újmy
(124)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie odhalila u většiny ukazatelů újmy jednoznačně klesající vývoj. Díky celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období šetření zmenšil v důsledku vyššího tempa růstu spotřeby během posuzovaného období. Průměrná prodejní cena během posuzovaného období prudce klesala, což mělo negativní vliv na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(125)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie však byl doprovázen výrazným snížením průměrné prodejní ceny, jakož i zmenšením podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(126)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie nedosahují ani výrobních nákladů, což se nepříznivě projevuje na ziskovosti výrobního odvětví Unie, která během období šetření vykazovala záporné hodnoty.
(127)
Výrobní kapacita se však mezi rokem 2009 a obdobím šetření vyvíjela příznivě. Kromě toho, ačkoli investice mezi rokem 2009 a obdobím šetření klesly, od roku 2011 do období šetření se opět zvýšily. Jak je vysvětleno v 121. bodě odůvodnění, příčina je v tom, že společnosti zařazené do vzorku i nadále investovaly do obdobného výrobku a přitom se zaměřily mimo jiné na ty typy výrobku, které vyplňovaly mezery na trhu, kam se ještě nedostal vývoz těchto konkrétních typů výrobku z dotčené země, které byly náročné na výzkum a inovace. Zároveň je zřejmé, že výrobní odvětví Unie musí být rovněž schopno vyrábět a prodávat vysoké objemy více základních typů výrobku (které v současnosti soutěží s dumpingovým dovozem z ČLR), aby se tak více rozředily fixní náklady a mohlo být dosahováno úspor z rozsahu.
(128)
Proto lze dojít k závěru, že výrobní odvětví Unie během období šetření nejen utrpělo podstatnou újmu, ale také aktivně hledalo způsoby, jak oslabit vliv dumpingového dovozu dotčeného výrobku, a to vývojem inovovaných výrobků, jež se z dotčené země zatím nedovážejí.
(129)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(130)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(131)
Ze šetření vyplynulo, že dumpingový dovoz v posuzovaném období výrazně rostl, přičemž se jeho objem zvýšil o 596 % a jeho podíl na trhu o 366 %. Je proto potvrzeno, že objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Mezi nárůstem dumpingového dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Šetřením se rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno ve 89. bodě odůvodnění výše - ceny dumpingového dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(132)
Šetření prokázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 27,2 %, což vedlo k vyššímu rozpětí cenového podbízení. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto extrémnímu cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Ziskovost výrobního odvětví Unie se tak během daného období dramaticky snížila a v období šetření vykazovala ztráty.
(133)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz a značný nárůst jeho podílu na trhu za ceny, které se trvale podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie, hrály rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
5.2 Účinky jiných činitelů
5.2.1 Dovoz z třetích zemí
(134)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Dovoz z třetích zemí (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Podíl na trhu
3,60 %
3,11 %
3,65 %
3,52 %
Index
100
86
101
98
Průměrná cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(135)
Objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období vzrostl o 46 % v souladu s nárůstem spotřeby v Unii. Jeho podíl na trhu se mírně snížil během období šetření ve srovnání s rokem 2011 (3,5 %), ale celkově zůstal během posuzovaného období stabilní. Druhým největším vývozcem po ČLR je Turecko následované Indií.
(136)
Z dostupných informací o dovozu ze všech třetích zemí vyplývá, že průměrná dovozní cena byla vyšší než průměrná čínská dovozní cena. Totéž platí i pro jednotkovou cenu za určité typy dotčeného výrobku. Na druhé straně byla průměrná dovozní cena třetích zemí podobná nebo vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie.
(137)
Na základě těchto skutečností, zejména s ohledem na objem dovozu z třetích zemí a jejich podíl na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, lze vyvodit předběžný závěr, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(138)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2009
2010
2011
Období šetření
Hodnota prodeje na vývoz (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Objem prodeje na vývoz (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Průměrná cena v EUR/m2
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(139)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2009 až 2011 zvýšil, ale v období šetření náhle klesl o 74 % z hlediska hodnoty a o 71,9 % z hlediska objemu. Na základě odpovědí čínských vývozců zařazených do vzorku to s největší pravděpodobností způsobily velmi nízké ceny čínského vývozu do zemí, kam především mířil vývoz výrobního odvětví Unie (tj. USA, Kanada).
(140)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku tvořil 20 % objemu jejich celkového prodeje v roce 2009 (v zahajovací fázi), v roce 2010 to bylo 11 % a v nejlepším roce 2011 jen 14 %. V roce 2012 byl zaznamenán další pokles na 5 %, když jim začal konkurovat levný čínský vývoz na hlavních vývozních trzích v třetích zemích. Jelikož trh Unie je hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie a také z toho důvodu, že solární sklo je poměrně těžké a křehké, což se promítá do vícenákladů na dálkovou přepravu (kvůli rozbití a korozi), nelze v této fázi vyvodit závěr, že horší vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku narušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.3 Vývoj spotřeby
(141)
Jak bylo uvedeno výše, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 49 %. Vrcholila v roce 2011, kdy vzrostla o 81 % v porovnání s rokem 2009. Výrobní odvětví Unie však z rostoucí spotřeby nemohlo těžit. V posuzovaném období totiž jeho podíl na trhu neustále klesal až o 25 % ve srovnání s rokem 2009 (- 14,1 % oproti roku 2011). Naopak, čínský podíl na trhu strmě rostl, i když se spotřeba mezi rokem 2011 a obdobím šetření snížila, mezi rokem 2011 a obdobím šetření dosáhl růst 64,8 % a celkově se za celé období zvýšil o 366 %. Během posuzovaného období došlo k obrovskému 596 % nárůstu čínského dovozu.
(142)
Vzhledem k tomu, že spotřeba v Unii v posuzovaném období rostla, její vývoj jen zesiluje příčinnou souvislost mezi rostoucím dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, ale není sama o sobě příčinou této újmy. Kromě toho i v období šetření, kdy spotřeba klesla, dumpingový dovoz z ČLR dále zvýšil svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Lze proto vyvodit předběžný závěr, že pokles spotřeby během období šetření nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.4 Vývoj v oblasti solárních modulů
(143)
Podle informací, které má Komise k dispozici, kolem 80-85 % solárního skla se prodává výrobcům solárních modulů (krystalické křemíkové fotovoltaické moduly a fotovoltaické moduly s tenkým filmem) a zhruba 15-20 % se prodává výrobcům solárních fototermických kolektorů na ohřev vody. Proto mají trendy pozorované v odvětví solárních modulů významný dopad na spotřebu solárního skla. Ve stejném období, tj. 2009-2012, se spotřeba solárních modulů neustále zvyšovala, a ačkoli v roce 2012 došlo k poklesu, úroveň spotřeby zůstala o 221 % vyšší než v roce 2009 a o 44 % vyšší než v roce 2010 (5). Kromě toho bylo zjištěno, že i když poptávku po modulech v Unii původně nastartovaly zaručené výkupní ceny, nelze dospět k závěru, že škrty v těchto cenách (na konci roku 2011 a na počátku roku 2012) narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a újmou (6). Důvodem byla skutečnost, že poptávka po solárních modulech zůstala ve stejném období let 2009-2012 relativně vysoká.
(144)
Během posuzovaného období proto zůstala úroveň spotřeby solárních modulů, a v důsledku toho i poptávka po solárním skle vysoká. Její mírný pokles v roce 2012 nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.5 Závěr
(145)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z ČLR. Byly analyzovány další možné příčiny újmy, jako je dovoz z dalších třetích zemí, spotřeba a situace některých uživatelů na trhu (např. výrobců solárních modulů), ale u žádné z nich, ať byla analyzována jednotlivě nebo souhrnně, nebylo shledáno, že by narušovala zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(146)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se proto předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
(147)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(148)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 860 osob. Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčené země. Někteří výrobci v Unii již byli nuceni uzavřít svá výrobní zařízení a ostatní se potýkali s insolvencí. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(149)
Očekává se, že uložení antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, což zlepší jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci. Výrobní odvětví Unie by navíc mělo mít lepší přístup ke kapitálu a mělo by být schopno dalších investic do výzkumu, vývoje a inovací na trhu solárního skla. A konečně je pravděpodobné, že výrobci v Unii, kteří byli nuceni zastavit výrobu v důsledku tlaku čínského dumpingového dovozu, by mohli znovu zahájit své podnikání. Celkově by podle tohoto scénáře byla zajištěna nejen stávající pracovní místa ve výrobním odvětví Unie, ale existovaly by i reálné vyhlídky na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(150)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého a střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, mohla insolvence hrozit také dalším výrobcům, což by v krátkodobém až střednědobém časovém měřítku vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(151)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(152)
Hlavní předmět podnikání dvou spolupracujících dovozců tvořilo obchodování s dotčeným výrobkem. Oba diverzifikovali zdroje dotčeného výrobku, tj. neodebírali jej jen z ČLR, ale také z Unie a z třetích zemí.
(153)
Bylo namítnuto, že uložení opatření týkajících se dotčeného výrobku negativně ovlivní podnikatelskou činnost dovozců. Uložení cel by především nemělo vést k zastavení veškerého dovozu z ČLR. Zadruhé, i když lze očekávat, že uložení opatření se může negativně odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze nebo hlavně z ČLR, vzhledem k možnosti odebírat dotčený výrobek z třetích zemí lze předpokládat, že dovozci pružně změní zdroje svých dodávek, bude-li to nutné.
(154)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý negativní dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, ale i to, že jejich dopad zmírňuje skutečnost, že dovozci a obchodníci mohou využít jiné zdroje dodávek, jak z třetích zemí, tak z odvětví Unie, které má kapacitu zvýšit svou výrobu, a v každém případě uložená opatření nepřeváží nad pozitivním dopadem pro ostatní strany.
6.3 Zájem dodavatelů surovin
(155)
Při šetření nespolupracoval žádný dodavatel surovin. Jelikož nebyly dostupné údaje od těchto dodavatelů, nebyly k dispozici ani žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo proti zájmu těchto stran.
6.4 Zájem uživatelů
(156)
Všichni uživatelé, kteří odpověděli, jsou výrobci solárních modulů a/nebo fototermických kolektorů. Tři uživatelé se rozhodně vyslovili pro uložení antidumpingových cel s tím, že výrobní odvětví Unie vyrábí lepší solární sklo, které čínské společnosti nemohou vždy dodat. Tři další uživatelé byli naopak proti uložení antidumpingových opatření. Tito uživatelé očekávají, že uložení antidumpingových cel by mělo negativní dopad na jejich činnost. Předpokládají, že nejsou schopni přenést zvýšení cen na konečného spotřebitele vzhledem k tíživé situaci, v níž se odvětví solárních modulů nachází.
(157)
Podle informací od uživatelů představuje solární sklo pouze asi 6 až 8 % celkových nákladů na solární moduly. Solární sklo tedy tvoří pouze omezenou část nákladů a konečné hodnoty fotovoltaických modulů. Kromě toho lze předpokládat, že pokud budou uložena antidumpingová cla na solární sklo dovážené z ČLR, dopad na celkové náklady solárních modulů by měl být nižší než 1 %. Je to způsobeno hlavně tím, že spolupracující uživatelé nakupují významné množství solárního skla od výrobců v Unii. Možné zavedení antidumpingových cel tedy pravděpodobně způsobí mírný nárůst cen vstupů pro solární moduly, ale to by nemělo mít závažný negativní dopad na náklady a na konečné ceny solárních modulů od výrobního odvětví Unie.
(158)
Kromě toho někteří uživatelé již odebírají z jiných zdrojů dodávek, např. z Turecka a Indie, a ti by neměli být nepříznivě ovlivněni uložením antidumpingových cel. Ostatní uživatelé se mohou také přeorientovat na jiné zdroje dodávek, a to buď z třetích zemí, nebo od výrobního odvětví Unie.
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se námitky, které někteří uživatelé vznesli proti uložení opatření, předběžně zamítají.
6.5 Aspekty hospodářské soutěže
(160)
Jeden dovozce tvrdil, že někteří výrobci v Unii jsou účastníky celosvětového kartelu výrobců plochého skla (týkal se i solárního skla) a Evropská komise jim v roce 2007 uložila pokutu, a proto využívají antidumpingový nástroj k tomu, aby si od členů kartelu vynahradili ztráty, jež jim vznikly z pokuty za kartel a ze ztráty podílu na trhu v Unii. Kromě toho, má-li být přístup na trh Unie omezen pomocí antidumpingových cel, budou výrobci v Unii více motivováni k tomu, aby uzavřeli kartel nebo zahájili jiné jednání narušující hospodářskou soutěž v souvislosti s takovým zbožím, jako je bytové zařízení, kde mají v Unii jen slabou schopnost dosahovat pákového efektu.
(161)
Uvedená tvrzení se předběžně zamítají. Zaprvé, kartel přestal fungovat nejpozději v roce 2007. Účinky kartelu v minulosti proto neměly žádný dopad na odvětví během posuzovaného období. Zadruhé, kartel se netýkal žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku ani většiny stávajících výrobců v Unii s nejvyšším objemem prodeje. Zatřetí se neočekává, že eventuální uložení antidumpingových cel bude mít dopad na soutěžní chování výrobního odvětví Unie, jelikož na jedné straně nedojde ke změně struktury trhu Unie, a na druhé straně mají podniky obecnou povinnost dodržovat platné předpisy Unie a vnitrostátní předpisy upravující hospodářskou soutěž bez ohledu na to, zda jsou cla uložena či nikoli.
(162)
Jeden dovozce vznesl rovněž námitku, že uložení cel by mělo negativní dopad na trh anitreflexních potahových nátěrů solárního skla v Unii. Tento trh, který daný dovozce definoval jako související trh, údajně ovládají výrobci v Unii a uložení opatření by posílilo jejich postavení na úkor konkurenčních poskytovatelů antireflexních potahových nátěrů. Kromě toho bylo uvedeno, že dovozci mají potíže se získáváním zakázek od výrobců v Unii nebo s dodávkou takových zakázek v přiměřených lhůtách a za rozumné ceny.
(163)
Za prvé, trh antireflexních potahových nátěrů je součástí šetření, nikoli souvisejícím trhem. Šetřením bylo prokázáno, že výrobci v Unii jsou na tomto segmentu trhu opravdu stále konkurenceschopní navzdory relativně vyšším cenám, které si účtují díky zdánlivě nižší kvalitě potahovaného solárního skla dovezeného z ČLR. Nebyly však poskytnuty žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopno uspokojit případnou vyšší poptávku po solárním skle s antireflexní povrchovou úpravou. V důsledku toho se tento argument v této fázi zamítá. Pokud jde o tvrzení, že výrobci v Unii odmítali zakázky nebo včasné dodávky za rozumné ceny, je pouze na každém výrobci, jakou obchodní strategii si zvolí, pokud tento výrobce nebo výrobci nemají samostatně nebo společně dominantní postavení na relevantním trhu. Na trhu Unie existuje dostatečná hospodářská soutěž k tomu, aby bylo možné měnit a/nebo diverzifikovat dodavatele. Toto tvrzení se proto také předběžně zamítá.
6.6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že na základě posouzení všech různých zájmů jako celku, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů, neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(165)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(166)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(167)
Při výpočtu nezbytné výše cla pro odstranění následků dumpingu způsobujícího újmu bylo zohledněno, že jakákoli opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své výrobní náklady a dosáhlo takového hrubého zisku z prodeje obdobného výrobku v Unii, jakého by výrobní odvětví tohoto typu mohlo dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za neexistence dumpingových dovozů. Za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí 8,3 % z obratu. Toto ziskové rozpětí vychází z průměrného zisku dosahovaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže.
(168)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 8,3 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(169)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
7.2 Prozatímní opatření
(170)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(171)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou prozatímní sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tyto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Xinyi group
76,4 %
39,3 %
39,3 %
Hehe group
73,5 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glas group
85,3 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
30,3 %
17,1 %
17,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
79,5 %
38,4 %
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
85,3 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě výsledků současného šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. Vzhledem k tomu, že ze strany vyvážejících výrobců byla zaznamenána vysoká úroveň spolupráce (více než 80 %, viz 15. bod odůvodnění), je tato celní sazba založena na nejvyšším individuálním rozpětí újmy stanoveným pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Sazba cla, která se vztahuje na „ostatní spolupracující společnosti“, je založena na váženém průměru vývozců zařazených do vzorku a použije se na všechny spolupracující společnosti nezařazené do vzorku (s výjimkou společnosti Henan Yuhua, která podléhá individuálnímu clu na základě své žádosti o individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění)).
(173)
S případnými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (7) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
7.3 Závěrečná ustanovení
(174)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz solárního skla složeného z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) spadajícího pod kód KN ex 7007 19 80 (kód TARIC 7007198010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
17,1 %
B946
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
42,1 %
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění hlavních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí a/nebo před úředníkem pro slyšení z GŘ pro obchod, a to do jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. listopadu 2013.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1205/2013
tas-26 ta’ Novembru 2013
li jimponi dazju antidumping proviżorju fuq l-importazzjonijiet ta' ħġieġ solari li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Bidu
(1)
Fit-28 ta’ Frar 2013, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) ħabbret, permezz ta’ notifika ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“notifika ta' bidu”), il-bidu ta’ proċedura antidumping fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ħġieġ solari li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (ir-“RPĊ” jew il-“pajjiż ikkonċernat”).
(2)
L-investigazzjoni nfetħet wara lment imressaq fil-15 ta’ Jannar 2013 minn EU ProSun Glass (“l-ilmentatur”) f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw iktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-ħġieġ solari tal-Unjoni. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ dumping tal-prodott imsemmi u tal-ħsara materjali li tirriżulta minnu, li kien ikkunsidrat biżżejjed sabiex ikun iġġustifikat il-ftuħ ta’ investigazzjoni.
(3)
Wara l-pubblikazzjoni tan-notifika ta’ bidu, il-Kummissjoni ġiet infurmata li l-prodott ġie definit b'mod inkorrett fil-punt 2 tan-notifika ta’ bidu. Għaldaqstant, ġiet ippubblikata rettifika għan-notifika ta’ bidu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3), li fiha ġie korret l-iżball żgħir.
(4)
Fis-27 ta’ April 2013, il-Kummissjoni ħabbret, permezz ta’ notifika ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4), il-bidu ta’ proċediment parallel antisussidji fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ħġieġ solari li joriġina mir-RPĊ u bdiet investigazzjoni separata.
1.2. Reġistrazzjoni
(5)
Ġiet riċevuta talba għal reġistrazzjoni ta' ħġieġ solari mill-pajjiż ikkonċernat iżda sussegwentement l-ilment ġie rtirata fit-2 ta' Ottubru 2013.
1.3. Il-partijiet ikkonċernati
(6)
Il-Kummissjoni għarrfet uffiċjalment lill-ilmentatur, lill-produtturi l-oħrajn magħrufin tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi magħrufin fir-RPĊ, lill-importaturi, lin-negozjanti, lill-utenti, lill-fornituri u lill-awtoritajiet tar-RPĊ bil-ftuħ tal-investigazzjoni. Il-partijiet interessati kollha ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika ta′ bidu. Il-Kummissjoni għarrfet ukoll lill-produtturi f’pajjiżi analogi potenzjali dwar il-ftuħ u stednithom biex jipparteċipaw.
1.3.1. Kampjunar
(a) Kampjunar tal-produtturi tal-Unjoni
(7)
L-investigazzjoni żvelat li l-industrija tal-Unjoni bħalissa tikkonsisti f’seba’ produtturi attivi, li tnejn minnhom huma SMEs. Fin-notifika ta’ bidu l-Kummissjoni ħabbret li kienet għażlet provviżorjament kampjun ta’ produtturi tal-Unjoni. Dan il-kampjun kien jikkonsisti f'erba' produtturi tal-Unjoni li qabel ma nfetħet l-investigazzjoni kienu magħrufin mal-Kummissjoni li jipproduċu l-ħġieġ solari. Il-Kummissjoni għażlet kampjun fuq il-bażi tal-akbar volum tal-bejgħ rappreżentattiv tal-prodott simili matul il-perjodu mill-1 ta' Jannar 2012 sal--31 ta' Diċembru 2012. Il-produtturi tal-Unjoni magħżulin għall-kampjun kienu jirrappreżentaw aktar minn 50 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni. Il-Kummissjoni infurmat lill-partijiet interessati dwar il-kampjun propost ta’ produtturi tal-Unjoni permezz ta’ nota għall-fajl għall-ispezzjoni mill-partijiet interessati. Il-Kummissjoni bagħtet ukoll ittra lill-produtturi tal-Unjoni li tinfurmahom dwar il-kampjun propost. Fin-notifika ta’ bidu l-partijiet interessati ġew mistiedna wkoll iressqu l-fehmiet tagħhom dwar il-kampjun proviżorju.
(8)
SME waħda uriet interess li tkun parti mill-kampjun ukoll. Il-Kummissjoni ddeċidiet li tinkludiha flimkien ma’ kumpanija oħra fil-kampjun minħabba s-sehem ogħla fil-volum tal-bejgħ ta’ din tal-aħħar u li tneħħi mill-kampjun il-kumpanija bl-aktar volum baxx ta’ bejgħ. Ma waslu l-ebda kummenti oħra rigward il-kampjun proviżorjament magħżul. B'riżultat ta' dan, il-Kummissjoni żiedet żewġ kumpaniji fil-kampjun inizjalment propost u neħħiet kumpanija oħra.
(9)
Fl-aħħar nett, wara ż-żjarat ta' verifika, il-Kummissjoni ddeċidiet li tneħħi waħda mill-ħames kumpaniji fil-kampjun, billi nstab li dik il-kumpanija ma kinitx rappreżentattiva għall-industrija tal-Unjoni. B’mod partikolari, hija kienet f’fażi ta’ bidu (li ma kienx il-każ għall-industrija tal-Unjoni meħuda bħala entità sħiħa) u għaldaqstant ix-xejra ta’ profitabbiltà ma kinitx tagħti stampa reali tal-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(10)
Konsegwentemenet, hija finalment għażlet kampjun ta' erba' produtturi tal-Unjoni. Il-kampjun finali jammonta għal 79 % tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Il-kampjun huwa għaldaqstant meqjus rappreżentattiv tal-industrija tal-Unjoni.
(11)
Tlieta mis-seba' produtturi tal-Unjoni talbu, fuq il-bażi tal-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku, li l-identitatjiet tagħhom jibqgħu kunfidenzjali. Huma sostnew li l-iżvelar tal-identità tagħhom jista’ jwassal għal riskju ta’ effetti negattivi sinifikanti fuq l-attivitajiet kummerċjali tagħhom. It-talba tagħhom ġiet eżaminata u nstab li kienet ġustifikata. Ġie konkluż ukoll li fid-dawl tan-numru limitat ta’ produtturi tal-Unjoni, anke l-iżvelar tal-ismijiet ta’ dawk il-produtturi tal-Unjoni li ma talbux l-anonimità seta' b'mod involontarju jwassal għall-iżvelar tal-identità tal-oħrajn. L-identità tal-kumpanija Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (“GMB/IF”) hija, madankollu, diġà magħrufa billi ddikjarat pubblikament li hija waħda mill-ilmentaturi.
(b) Kampjunar tal-importaturi mhux relatati
(12)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni hux neċessarju u, jekk iva, tagħżel kampjun, l-importaturi kollha mhux relatati kienu mitluba jidentifikaw ruħhom lill-Kummissjoni u jipprovdu informazzjoni speċifikata fin-notifika ta’ bidu.
(13)
Erba’ importaturi mhux relatati wieġbu għall-formola ta' kampjunar mehmuża man-notifika ta’ bidu, filwaqt li żewġ importaturi biss ippreżentaw it-tweġiba tal-kwestjonarju speċifika. Fid-dawl tan-numru limitat ta’ importaturi li kkooperaw, l-ikkampjunar ma tqiesx li huwa neċessarju.
(c) Kampjunar tal-produtturi esportaturi
(14)
Fid-dawl tan-numru għoli ta’ produtturi esportaturi, fin-notifika ta’ bidu l-ikkampjunar kien previst għad-determinazzjoni tad-dumping, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk l-ikkampjunar hux meħtieġ, u jekk iva, li tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi kollha ntalbu jippreżentaw irwieħhom quddiem il-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fin-notifika ta’ bidu, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom li huma relatati mal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2012 sal-31 ta’ Diċembru 2012.
(15)
Tnax-il produttur esportatur Ċiniż jew gruppi ta’ produtturi esportaturi, li jirrappreżentaw aktar minn 95 % tal-esportazzjonijiet Ċiniżi totali lejn l-Unjoni matul dan il-perjodu ipprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun.
(16)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni riċevuta u b’konformità mal-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun proviżorju ta' ħames produtturi esportaturi abbażi tal-akbar kwantità rappreżentattiva ta’ esportazzjonijiet ta’ ħġieġ solari lill-Unjoni, li tista' tiġi raġonevolment investigata fiż-żmien disponibbli.
(17)
Il-partijiet kollha kkonċernati, kif ukoll l-awtoritajiet tar-RPĊ, kienu infurmati dwar il-kampjun propost u mistiedna biex jikkummentaw. Wara li analizzat il-kummenti riċevuti, il-Kummissjoni ddeċidiet li żżomm il-kampjun propost ta’ ħames kumpaniji u l-partijiet kollha interessati kienu għalhekk infurmati dwar l-aħħar kampjun magħżul.
(18)
Sussegwentement, l-investigazzjoni wriet li ż-żewġ produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun kienu esaġeraw il-bejgħ tal-esportazzjonijiet tagħhom lejn l-Unjoni u għalhekk ġew inklużi fil-kampjun għal raġunijiet mhux ġustifikati. Iż-żewġ kumpaniji għalhekk ġew esklużi mill-kampjun wara li ngħataw l-opportunità li jagħtu l-kummenti tagħhom. Il-Kummissjoni, wara li analizzat b'mod debitu l-kummenti mogħtija mill-kumpaniji, ikkonkludiet li dawn ma kinux provdew iċ-ċifri żbaljati intenzjonalment u ddeċidiet li dawn għandhom jibqgħu jitqiesu bħala partijiet li jikkooperaw skont it-tifsira tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(19)
Wara dawn l-esklużjonijiet, tqieset inklużjoni ta’ produtturi esportaturi oħra fil-kampjun. Madankollu, fid-dawl tal-fatt li ż-żewġ esklużjonijiet seħħew fi stadju avvanzat tal-investigazzjoni, dan tqies bħala mhux fattibbli, minħabba li seta' jipperikola t-tlestija tal-investigazzjoni fi ħdan l-iskadenzi stipulati.
(20)
Il-kampjun rivedut ta’ produtturi esportaturi jew gruppi ta’ produtturi esportaturi ta’ ħġieġ solari huwa għalhekk dan li ġej:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, u kumpaniji relatati (“Flat Glass Group”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (“Xinyi”) u n-negozjant relatat tagħha;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, u kumpaniji relatati (“Hehe Group”).
(21)
Il-Kummissjoni kkoreġiet il-volum tal-bejgħ tal-esportazzjonijiet totali tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ wara li ġiet mgħarrfa bis-sovrastima tal-bejgħ tal-esportazzjonijiet taż-żewġ produtturi esportaturi (ara l-premessa (18) hawn fuq). Il-kampjun finali jammonta għal aktar minn 50 % tal-volum totali tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu mill-1 ta' Jannar 2012 sal-31 ta' Diċembru 2012 kif rapportati mill-produtturi esportaturi li kkooperaw. Għalhekk huwa kkunsidrat rappreżentattiv f’termini ta’ volum ta’ esportazzjonijiet ta’ ħġieġ solari lejn l-Unjoni mir-RPĊ.
(d) It-tweġibiet għall-kwestjonarju u ż-żjarat ta’ verifika
(22)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-produtturi esportaturi Ċiniżi kollha li kienu talbuhom kif ukoll lill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, lill-importaturi mhux relatati u lill-assoċjazzjonijiet tagħhom kif ukoll lill-utenti li għamlu lilhom infushom magħrufin fil-limiti taż-żmien stabbiliti fin-notifika ta’ bidu.
(23)
It-tweġibiet għall-kwestjonarju waslu mingħand erba' produtturi esportaturi Ċiniżi, mill-produtturi tal-Unjoni magħżulin fil-kampjun, żewġ importaturi tal-Unjoni mhux relatati u mingħand 12-il utent.
(24)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li hija qieset neċessarja għall-iskop ta’ determinazzjoni proviżorja tad-dumping, il-ħsara li tirriżulta minnha u l-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fil-bini tal-kumpaniji, jew grupp ta' kumpaniji, li ġejjin.
(a)
Produtturi tal-Unjoni
-
GMB/IF u kumpaniji oħra soġġetti għal trattament kunfidenzjali.
(b)
Importaturi
-
Vetrad NV, il-Pajjiżi l-Baxxi.
(c)
Utenti
-
Sunerg Solar SRL, l-Italja.
(d)
Produtturi esportaturi fir-RPĊ
-
Kumpaniji fil-kampjun
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (“Flat Glass Group”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd u Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (“Xinyi Group”);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), u Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (“Hehe Group”).
-
Kumpanija soġġetta għal eżami individwali:
-
Henan Yuhua New Material Co. Ltd (“Henan Yuhua”).
(e)
Produttur fil-pajjiż analogu
-
Fid-dawl tal-ħtieġa li jiġi stabbilit valur normali għall-produtturi esportaturi fir-RPĊ fil-każ li ma jingħatax trattament ta’ ekonomija tas-suq, kif definit fl-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, saret żjara ta' verifika biex jiġi stabbilit il-valur normali fuq il-bażi ta’ dejta mit-Turkija bħala pajjiż analogu fil-bini tal-kumpanija li ġejja:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., it-Turkija.
1.3.2. Il-perjodu tal-investigazzjoni u l-perjodu kkunsidrat
(25)
L-investigazzjoni tad-dumping u tal-ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2012 sal-31 ta’Diċembru 2012 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta' Jannar 2009 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(26)
Il-prodott soġġett għal din l-investigazzjoni huwa l-ħġieġ solari magħmul minn ħġieġ ċatt ittemprat bil-ġir tas-soda, b'kontenut tal-ħadid ta' anqas minn 300 ppm, trażmittanza solari ta' aktar minn 88 % (mkejla skont l-AM1,5 300-2 500 nm), reżistenza għas-sħana sa 250 °C (mkejla skont l-EN 12150), reżistenza għal xokkijiet termali ta’ Δ 150 K (mkejla skont l-EN 12150) u li jkollu saħħa mekkanika ta’ 90 N/mm2 jew aktar (mkejla skont l-EN 1288-3) (“il-prodott ikkonċernat”).
(27)
(Il-prodott ikkonċernat attwalment jaqa' fi ħdan il-kodiċi NM ex 7007 19 80.
(28)
Il-ħġieġ solari huwa wieħed mill-komponenti għall-manifattura ta' moduli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin u moduli fotovoltajċi b'rita rqiqa li jipproduċu l-elettriku kif ukoll kolletturi termali ċatti li jiġġeneraw il-misħun.
2.2. Prodott simili
(29)
L-investigazzjoni wriet li l-prodott ikkonċernat u l-prodott manifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku tar-RPĊ, il-prodott manifaturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni, u l-prodott manifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku tat-Turkija, li kienet meqjusa li sservi bħala pajjiż analogu, għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi kif ukoll l-istess użi bażiċi. Għaldaqstant, huma proviżorjament meqjusin li huma “prodotti simili” skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar- Regolament bażiku.
2.3. Affermazzjonijiet rigward il-firxa tal-prodott
(30)
Importatur talab l-esklużjoni ta’ ħġieġ ortikulturali għall-kostruzzjoni ta’ serer mill-kamp ta' applikazzjoni tal-investigazzjoni, bl-argument li s-serer jużaw ħġieġ ta' daqs differenti ħafna filwaqt li l-ħġieġ solari jiġi prodott biss f’ċerti daqsijiet fissi. Barra minn hekk, l-importatur ipprovda ċertifikat li juri li parti mill-importazzjonijiet tinkludi ħġieġ b’kontenut ta’ ħadid ogħla minn 300 ppm. Konsegwentement, dik il-parti tal-ħġieġ ortikulturali importat ma taqax fil-kamp ta' applikazzjoni tal-investigazzjoni preżenti b’mod ċar.
(31)
Importatur ieħor sostna li l-ħġieġ tal-għamara li jimporta hu (użat għal xkafef tal-ħġieġ, mili bejn il-pannelli, uċuħ tal-imwejjed, pannelli ta' bibien li jiżżerżqu, prodotti ta' pannelli li jservu bħala wċuħ, eċċ.) għandu l-istess karatteristiċi tekniċi, jew simili ħafna, bħall-ħġieġ solari iżda talab li jiġi eskluż mill-kamp ta' applikazzjoni tal-investigazzjoni peress li għandu użu aħħari differenti. Madankollu, fuq il-bażi tal-evidenza pprovduta, jidher li l-biċċa l-kbira tal-ħġieġ li jimporta ma jikkondividix il-karatteristiċi tekniċi kollha tal-ħġieġ solari kif deskritt fil-premessa (26) hawn fuq. B’mod partikolari, sitt tipi ta’ ħġieġ importat għandhom kontenut ta' ħadid ħafna ogħla minn 300 ppm, filwaqt li tip wieħed ta’ ħġieġ importat għandu kontenut ta’ ħadid inqas minn 300 ppm iżda t-trażmittanza solari tagħhom hija ferm inqas mill-minimu ta' 88 % li huwa meħtieġ biex jiġi definit bħala ħġieġ solari. L-importatur argumenta li għalkemm dawk it-tipi ta’ ħġieġ ma jissodisfawx waħda mill-karatteristiċi tekniċi tal-ħġieġ solari kif deskritt fil-premessa (26) hawn fuq, huma qegħdin jissodisfaw il-klassifikazzjoni primarja għal ħġieġ solari, jiġifieri “soda-lime-flat-glass ittemprat”. Il-Kummissjoni hija tal-fehma preliminari li dawk it-tipi ta’ ħġieġ li jissodisfaw il-karatteristiċi tekniċi kollha tal-ħġieġ solari biss jaqgħu fl-ambitu tal-investigazzjoni. Konsegwentement, ġie proviżorjament konkluż li t-tipi ta’ ħġieġ imsemmijin hawn fuq u importati minn dan l-importatur partikolari jaqgħu fl-ambitu tal-investigazzjoni.
(32)
Madankollu, xi tipi ta’ ħġieġ ortikulturali u tal-għamara li jista’ jkollhom karatteristiċi tekniċi simili għall-ħġieġ solari f’dan l-istadju jibqgħu fl-ambitu tal-prodott ikkonċernat bili jistgħu potenzjalment jintużaw bħala ħġieġ solari.
(33)
L-importatur argumenta wkoll li l-ħġieġ float għandu jiġi eskluż mill-ambitu tal-prodott billi għandu proċess ta’ produzzjoni differenti minn ħġieġ mibrum li l-importatur jipperċepixxi bħala l-uniku tip ta’ ħġieġ solari. Barra minn hekk, ladarba l-prodotti tal-ħġieġ float għad-dar allegatament ma jistgħux jissostitwixxu l-prodotti tal-ħġieġ solari, ġie argumentat li l-ħġieġ float ma għandux jitqies bħala prodott simili u għandu jiġi eskluż mill-ambitu tal-investigazzjoni. Il-Kummissjoni hija tal-fehma preliminari li l-ħġieġ float ma jistax jiġi eskluż mill-ambitu tal-investigazzjoni billi jikkonforma mal-karatteristiċi tekniċi kollha li jinsabu fil-premessa (26) hawn fuq. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-ħġieġ float jista' jintuża b'mod ċar bħala ħġieġ solari u huwa prodott kemm mill-industrija tal-Unjoni kif ukoll mill-esportaturi Ċiniżi. Konsegwentement, ġie proviżorjament konkluż li l-ħġieġ float jibqa’ fl-ambitu tal-investigazzjoni.
3. ID-DUMPING
3.1. Trattament ta’ ekonomija tas-suq (“TES”)
(34)
Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, fl-investigazzjonijiet tal-antidumping li jikkonċernaw l-importazzjonijiet mir-RPĊ, il-valur normali jiġi ddeterminat skont l-Artikolu 2(1) sa (6) tar-Regolament bażiku għal dawk il-produtturi esportaturi li nstabu li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku.
(35)
Fil-qosor, u għall-faċilità ta’ referenza biss, dawn il-kriterji huma stabbiliti hawn taħt:
(1)
id-deċiżjonijiet tan-negozju jsiru bħala reazzjoni għall-kundizzjonijiet tas-suq u mingħajr interferenza sinifikanti mill-Istat, u l-kosti jirriflettu l-valuri tas-suq;
(2)
id-ditti għandhom sett wieħed ċar ta’ rekords kontabilistiċi bażiċi, li jiġu vverifikati b’mod indipendenti, skont l-istandards internazzjonali tal-kontabilità u huma applikati għall-iskopijiet kollha;
(3)
ma hemmx distorsjonijiet sinifikanti trasferiti mis-sistema preċedenti ta’ ekonomija mhux tas-suq;
(4)
il-liġijiet dwar il-falliment u l-proprjetà jipprovdu ċ-ċertezza u l-istabilità ġuridika; u
(5)
il-konverżjonijiet tar-rati tal-kambju jsiru skont ir-rata tas-suq.
(36)
Għaxar kumpaniji li jikkooperaw talbu TES skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku u wieġbu għal-formola ta’ talba għal TES fl-iskadenzi mogħtija. Skont l-Artikolu 2(7)(d) tar-Regolament bażiku, twettqet verifika tat-TES għall-kumpaniji li ġew inklużi fil-kampjun kif ukoll għall-kumpanija li ngħatat eżami individwali (ara l-premessa (48) hawn taħt).
(37)
Minn dan isegwi li d-determinazzjoni tat-TES saret fir-rigward tal-erba’ kumpaniji jew gruppi ta’ kumpaniji li ġejjin.
-
Kumpaniji fil-kampjun
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (“Flat Glass Group”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd u Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (“Xinyi Group”);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), u Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (“Hehe Group”).
-
Kumpanija soġġetta għal eżami individwali
-
Henan Yuhua New Materials Co. Ltd (“Henan Yuhua”).
(38)
Il-Kummissjoni fittxet l-informazzjoni kollha li hija qieset neċessarja u vverifikat l-informazzjoni kollha ppreżentata fit-talbiet għal TES fil-bini tal-kumpaniji inkwistjoni.
(39)
Fil-każ ta’ partijiet relatati, il-Kummissjoni teżamina jekk il-grupp ta’ kumpaniji relatati, kumplessivament, jissodisfax il-kundizzjonijiet għal TES. Għalhekk, f’każijiet fejn kumpanija sussidjarja jew kwalunkwe kumpanija oħra relatata mal-applikant fir-RPĊ tkun involuta, direttament jew indirettament, fil-produzzjoni jew il-bejgħ tal-prodott ikkonċernat, l-eżaminazzjoni tat-TES issir fir-rigward ta’ kull kumpanija b’mod individwali, kif ukoll fir-rigward tal-grupp ta’ kumpaniji b’mod ġenerali.
(40)
Għaldaqstant, ġew investigati t-talbiet għal TES ta’ erba’ produtturi esportaturi (gruppi ta’ kumpaniji), magħmula minn ħdax-il entità ġuridika.
(41)
L-investigazzjoni stabbiliet li l-erba’ produtturi esportaturi (gruppi ta’ kumpaniji) kollha li talbu TES naqsu milli juru li huma jissodisfaw il-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku.
(42)
Aktar speċifikament, tliet produtturi esportaturi naqsu milli juru, individwalment jew bħala grupp, li kellhom sett wieħed ta’ sett ċar ta’ kontijiet li kienu awditjati b’mod indipendenti skont l-istandards internazzjonali tal-kontabilità u għalhekk ma ssodisfawx il-kriterju 2 tat-TES.
(43)
Barra minn hekk, l-erba’ produtturi esportaturi kollha, individwalment jew bħala grupp, naqsu milli juru li ma kinux soġġetti għal distorsjonijiet sinifikanti trasferiti mis-sistema ekonomika mhux tas-suq. Għaldaqstant, dawn il-kumpaniji, jew grupp ta’ kumpaniji, ma ssodisfawx il-kriterju 3 tat-TES. B’mod aktar speċifiku, l-erba’ produtturi esportaturi kollha, jew gruppi ta’ produtturi esportaturi, ibbenefikaw minn reġimi ta’ taxxa preferenzjali.
(44)
Barra minn hekk, wieħed minn dawn il-produtturi esportaturi wkoll ma ssodisfax il-kriterju 3 fuq il-bażi li diversi kumpaniji fi ħdan il-grupp, minkejja s-sitwazzjoni finanzjarja ħażina tagħhom, kisbu finanzjament sinifikanti matul il-PI (u qabel) b’rati li, f'kundizzjonijiet normalment prevalenti f’ekonomija tas-suq, ikunu riservati għal kumpaniji finanzjarjament b’saħħithom. Grupp ieħor ta’ produtturi esportaturi wkoll ma ssodisfax il-kriterju 3 fuq il-bażi tal-fatt li kumpaniji fi ħdan il-grupp xtraw gass naturali b’rata mnaqqsa minn fornitur statali.
(45)
Il-Kummissjoni żvelat ir-riżultati tal-investigazzjoni tat-TES lill-kumpaniji kkonċernati, lill-awtoritajiet tar-RPĊ u lill-ilmentatur u stednithom biex jikkumentaw.
(46)
Il-kummenti li waslu ma kinux tali li jbiddlu s-sejbiet preliminari tal-Kummissjoni. Wara li kkonsultat lill-Istati Membri skont l-Artikolu 2(7)(c), l-applikanti kollha ġew individwalment u formalment notifikati, fit-13 ta’ Settembru 2013, bid-determinazzjoni finali tal-Kummissjoni fir-rigward tat-talbiet tat-TES rispettivi tagħhom.
(47)
Għaldaqstant, l-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi li kkooperaw jew gruppi ta' produtturi esportaturi fir-RPĊ li kienu talbu għal TES ma seta' juri li jissodisfa l-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament Bażiku u għaldaqstant it-talbiet tagħhom għal TES ġew rifjutati.
3.2. Eżami individwali
(48)
Wieħed miż-żewġ produtturi esportaturi li oriġinarjament kien inkluż fil-kampjun iżda sussegwentement ġie eskluż (ara l-premessa (18)) - kien talab għal eżami individwali, skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku, jekk ma jiġix inkluż fil-kampjun. Wara l-esklużjoni tiegħu mill-kampjun u fid-dawl tal-fatt li kienet diġà seħħet żjara ta’ verifika tat-TES (ara l-premessa (37) hawn fuq), kien tqies li dan ma jkunx ta’ piż bla bżonn li din il-kumpanija tingħata eżami individwali (“EI”). L-ebda produttur esportatur ieħor li ma kienx inkluż fil-kampjun ma talab għal EI.
3.3. Valur normali
3.3.1. Għażla tal-pajjiż analogu
(49)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, fin-notifika ta’ bidu l-Kummissjoni pprevediet li l-valur normali għandu jkun iddeterminat fuq il-bażi tal-prezz jew tal-valur maħdum f’pajjiż terz b’ekonomija tas-suq jew, jekk ma jinstabx pajjiż terz b’ekonomija tas-suq xierqa, il-valur normali għandu jiġi stabbilit fuq il-bażi ta’ prezzijiet tal-Unjoni skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku. Qabel jirrikorru għall-prezzijiet tal-Unjoni, il-Kummissjoni tinvestiga l-possibbiltajiet kollha biex tagħżel pajjiż analogu xieraq.
(50)
Il-partijiet interessati ġew mistiedna jikkummentaw dwar l-għażla ta’ pajjiż analogu u dwar l-użu ta’ prezzijiet tal-Unjoni.
(51)
Waslu kummenti mill-Kamra tal-Kummerċ taċ-Ċina għall-Esportazzjoni/Importazzjoni ta' Prodotti Industrijali Żgħar u Prodotti Artistiċi u Artiġjanali (“CCCLA”), minn importatur mhux relatat, kif ukoll minn żewġ produtturi esportaturi Ċiniżi, u kollha kemm huma kkontestaw l-użu tal-prezzijiet tal-Unjoni biex ikun stabbilit il-valur normali. It-Turkija u l-Indja tressqu bħala pajjiżi analogi xierqa.
(52)
Sadanittant, sabiex tinvestiga l-possibbiltajiet kollha biex tagħżel pajjiż analogu xieraq, is-servizzi tal-Kummissjoni kienu identifikaw ħdax-il pajjiż terz b’ekonomija tas-suq bi produzzjoni possibbli ta’ ħġieġ solari u, fuq il-bażi ta’ informazzjoni disponibbli għall-pubbliku, stiednu 24 kumpanija f’dawk il-pajjiżi biex jikkooperaw mal-Kummissjoni. Dawn il-pajjiżi kienu: l-Awstralja, l-Indja, l-Indoneżja, il-Ġappun, l-Arabja Sawdija, l-Afrika t’Isfel, il-Korea t’Isfel, it-Tajwan, it-Tajlandja, it-Turkija u l-Istati Uniti tal-Amerika.
(53)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni, apparti mir-RPĊ u l-Unjoni, l-Indja u t-Turkija biss jipproduċu l-prodott simili. Sabiex tagħmel valutazzjoni xierqa tal-idoneità tat-Turkija u tal-Indja bħala pajjiżi analogi xierqa, il-Kummissjoni analizzat l-informazzjoni rigward il-prodott simili u b’mod aktar speċifiku, l-għadd ta’ produtturi, id-daqs tas-suq domestiku, il-livell tal-importazzjonijiet u l-importanza tal-kummerċ u l-ostakoli mhux kummerċjali fiż-żewġ pajjiżi. Madankollu, kumpanija waħda biss mit-Turkija resqet u esprimiet ir-rieda tagħha li tikkoopera mal-Kummissjoni minkejja l-ħafna sforzi li saru mill-Kummissjoni biex tirċievi kooperazzjoni anke minn produtturi fl-Indja.
(54)
It-Turkija hija pajjiż terz b'ekonomija tas-suq. Id-dazji tal-importazzjoni applikabbli għall-prodott simili huma 3 % tal-MFN. Minħabba l-Unjoni Doganali bejn it-Turkija u l-UE, id-dazji tal-importazzjoni applikabbli bilateralment huma 0 %. Ma jidher li hemm l-ebda dazji jew ostakoli mhux kummerċjali sinifikanti oħrajn rigward il-prodott simili.
(55)
Skont il-produttur Tork li esprima r-rieda tiegħu li jikkoopera fl-investigazzjoni, din hija l-unika kumpanija li tipproduċi l-prodott simili fit-Turkija. Il-kumpanija għandha produzzjoni sinifikanti u tesporta kif ukoll tbigħ il-prodott simili domestikament u l-kwantità tal-esportazzjoni hija ogħla mill-kwantità mibjugħa domestikament.
(56)
Minkejja n-nuqqas ta’ ostakli kummerċjali u mhux kummerċjali ma kien hemm kważi l-ebda importazzjoni ta’ ħġieġ solari fis-suq Tork matul il-PI. Fl-istess ħin, l-investigazzjoni tal-Kummissjoni kkonfermat li l-produttur li kkoopera mill-pajjiż analogu kien qed jagħmel profitt raġonevoli u mhux eċċessiv matul il-PI.
(57)
Fuq il-bażi ta’ dak imsemmi hawn fuq u b’kunsiderazzjoni tal-informazzjoni kollha disponibbli f’dan l-istadju tal-investigazzjoni, it-Turkija intgħażlet proviżorjament bħala pajjiż analogu skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
3.3.2. Valur normali
(58)
Fid-dawl tal-fatt li t-talbiet kollha għal TES ġew miċħuda, il-valur normali għall-produtturi esportaturi Ċiniżi kollha ġie stabbilit fuq il-bażi tal-informazzjoni riċevuta mingħand il-produttur fil-pajjiż analogu, skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
(59)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat jekk il-bejgħ tal-prodott simili fit-Turkija lil klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv. Instab li l-bejgħ tal-prodott simili mill-produttur Tork li kkoopera kien sar fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku Tork meta mqabbel mal-prodott ikkonċernat esportat lejn l-Unjoni mill-produtturi esportaturi Ċiniżi inklużi fil-kampjun.
(60)
Sussegwentement, il-Kummissjoni eżaminat jekk dan il-bejgħ setax jitqies bħala li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgħ profittabbli lil klijenti indipendenti. It-tranżazzjonijiet tal-bejgħ tqiesu bħala profittabbli meta l-prezz tal-unità kien ugwali għall-kost tal-produzzjoni jew ogħla minnu. B'hekk ġie ddeterminat il-kost tal-produzzjoni tal-produttur Tork matul il-PI.
(61)
Għal dawk it-tipi ta’ prodott fejn aktar minn 80 % tal-volum tal-bejgħ fis-suq domestiku tat-tip inkwistjoni kien ogħla mill-kost u l-prezz tal-bejgħ medju ponderat ta’ dak it-tip kien daqs jew ogħla mill-kost unitarju tal-produzzjoni, il-valur normali, skont it-tip ta' prodott, ġie kkalkolat bħala l-medja ponderata tal-prezzijiet domestiċi attwali tal-bejgħ kollu tat-tip tal-prodott inkwistjoni, irrispettivament minn jekk il-bejgħ kienx profittabbli jew le.
(62)
Meta l-volum ta’ bejgħ profitabbli ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum ta’ bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew meta l-prezz medju differenzjat ta’ dak it-tip kien inqas mill-kost unitarju tal-produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, li ġie kkalkulat bħala l-prezz medju ponderat tal-bejgħ domestiku profittabbli biss tat-tip magħmul matul il-PI.
(63)
Fir-rigward tat-tipi ta’ prodott li ma kinux profittabbli, il-valur normali ġie stabbilit bl-użu tal-kost tal-manifattura tal-produttur Tork flimkien ma' SG&A u l-profitt għat-tipi ta’ prodotti tal-produttur Tork li huma profittabbli.
(64)
Minħabba n-nuqqas ta’ teknoloġija tal-kisi applikata fuq il-ħġieġ solari prodott fit-Turkija matul il-PI u billi l-ebda ħġieġ solari Tork ma ġie prodott bl-użu ta’ proċess ta’ produzzjoni float, ma kien hemm l-ebda bejgħ ta' diversi tipi ta' prodotti fis-suq domestiku Tork Għaldaqstant, għat-tipi ta' prodotti li ma nbiegħux fit-Turkija matul il-PI iżda ġew esportati mir-RPĊ lejn l-Unjoni, il-valur normali kellu jinħadem skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku fuq il-bażi tal-kosti tal-manifattura tal-produttur analogu Tork flimkien ma’ ammont raġonevoli għall-kosti ta’ bejgħ, kosti ġenerali u amministrattivi (“SG&A”) u għall-profitt. Il-kost tal-kisi u l-kost tal-proċess ta' produzzjoni float kienu bbażati fuq id-dejta pprovduta mill-industrija tal-Unjoni.
3.4. Prezzijiet tal-esportazzjoni
(65)
Il-prezzijiet tal-esportazzjoni kienu bbażati fuq il-prezzijiet effettivament imħallsa jew li huma pagabbli għall-prodott ikkonċernat skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
3.5. Tqabbil
(66)
Il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tqabblu fuq bażi ex-works. Il-marġini tad-dumping ġew stabbiliti permezz ta’ tqabbil tal-prezzijiet individwali mill-fabbrika tal-esportaturi inklużi fil-kampjun mal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku tal-produttur tal-pajjiż analogu jew mal-valur normali maħdum kif xieraq.
(67)
Sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-paragunabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(68)
Fuq din il-bażi, fil-każijiet kollha fejn intwera li tiġi affettwata l-paragunabbiltà tal-prezzijiet, saru aġġustamenti għall-kosti tat-trasport, tat-trasport bil-baħar u tal-assigurazzjoni, għall-kosti tal-immaniġġjar, tat-tagħbija u l-kosti anċillari, għad-dazji fuq l-esportazzjonijiet u għall-kummissjonijiet.
3.6. Marġini ta’ dumping
(69)
Għall-produtturi esportaturi fil-kampjun, il-valur normali medju ponderat ta’ kull tip tal-prodott simili fit-Turkija kien imqabbel mal-prezz medju ponderat tal-esportazzjoni tat-tip ta' prodott korrispondenti, kif previst fl-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku.
(70)
Skont l-Artikoli 2(11) u 2(12) tar-Regolament bażiku, il-marġinijiet tad-dumping għall-produtturi esportaturi fil-kampjun għal dak mogħti EI ġew stabbiliti fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-valur normali maħdum medju ponderat għal kull tip ta' prodott tal-prodott simili stabbilit fit-Turkija, mal-prezz tal-esportazzjoni medju ponderat ta' kull kumpanija, espress bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
(71)
Il-marġni medju ponderat tad-dumping għall-produtturi esportaturi li kkooperaw u li ma kinux inklużi fil-kampjun kien ikkalkulat skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 9(6) tar-Regolament bażiku. Dan il-marġni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-marġini stabbiliti għall-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun.
(72)
Fir-rigward tal-produtturi esportaturi l-oħra kollha fir-RPĊ, il-marġini tad-dumping ġie stabbilit fuq il-bażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Għal dan l-għan, il-Kummissjoni ddeterminat il-livell ta’ kooperazzjoni fir-RPĊ. Il-livell ta’ kooperazzjoni huwa l-proporzjon tal-volum ta' esportazzjonijiet tal-produtturi esportaturi li kkoperaw lejn l-Unjoni lejn volum totali ta’ esportazzjoni mill-pajjiż ikkonċernat lejn l-Unjoni rrapportat fl-ilment (ara l-premessa (15) hawn fuq).
(73)
Il-livell ta’ kooperazzjoni huwa għoli minħabba li l-importazzjonijiet tal-produtturi esportaturi li kkooperaw jikkostitwixxu aktar minn 80 % tat-total ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI. Fuq din il-bażi, il-marġini ta’ dumping residwali applikabbli għall-produtturi esportaturi l-oħra kollha fir-RPĊ ġie stabbilit fuq livell li jikkorrispondi għall-ogħla marġini ta’ dumping misjub għall-produtturi esportaturi li kkooperaw fil-kampjun.
(74)
Il-marġinijiet ta’ dumping proviżorji, espressi bћala perċentwali tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Isem il-kumpanija
Marġini ta’ dumping proviżorju
Kumpaniji fil-kampjun
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi Group
74,0 %
Kumpanija b’marġni individwali ta’ dumping
Henan Yuhua
31,9 %
Kumpaniji li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun li għalihom se japplika kampjun medju
79,8 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
86,2 %
4. ĦSARA
4.1. Definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u tal-produzzjoni tal-Unjoni
(75)
Il-prodott simili ġie mmanifatturat minn tmien produtturi fl-Unjoni matul il-PI. Huma jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fis-sens tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku u minn hawn ’il quddiem se ssir referenza għalihom bħala “l-industrija tal-Unjoni”.
(76)
L-informazzjoni kollha disponibbli rigward l-industrija tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni pprovduta mill-ilmentatur, id-dejta makroekonomika pprovduta mill-assoċjazzjoni tal-Industrija tal-Unjoni (Glass for Europe) u t-tweġibiet tal-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni għall-PI. Billi l-ħġieġ solari huwa importat fl-Unjoni taħt l-intestatura doganali 7007 19 80 - Oħrajn - Ħġieġ għas-sigurtà laminat, li jkopri prodotti oħra mhux soġġetti għall-investigazzjoni preżenti, ma setgħetx tintuża l-Eurostat biex jiġu determinati l-volumi u l-valuri tal-importazzjonijiet. Il-volumi u l-valuri tal-importazzjonijiet kienu bbażati fuq id-dejta provduta mill-ilmentatur u l-assoċjazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Meta possibbli, id-dejta ġiet kontroverifikata mat-tweġibiet tal-kwestjonarju. Fuq din il-bażi, il-produzzjoni totali tal-Unjoni ġiet stmata għal madwar 21 734 000 m2 waqt il-PI.
(77)
Kif ġie spjegat fil-premessa (10) hawn fuq, intgħażlu erba' produtturi tal-Unjoni fil-kampjun li jirrappreżentaw 79 % tal-bejgħ totali tal-Unjoni tal-prodott simili.
4.2. Determinazzjoni tas-suq rilevanti tal-Unjoni
(78)
Waqt l-investigazzjoni nstab li ebda produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun ma kienet destinata għal użu ristrett.
(79)
Għaldaqstant, għall-iskop ta’ din l-investigazzjoni ma hemm l-ebda ħtieġa li ssir analiżi distintiva tal-bejgħ ristrett.
4.3. Konsum mill-Unjoni
(80)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volum tal-bejgħ totali tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni tal-produtturi kollha tal-Unjoni, wara li jitnaqqsu l-esportazzjonijiet tagħhom, u jiżdiedu l-importazzjonijiet mir-RPĊ u l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra. Kif spjegat fil-premessa (76) hawn fuq, il-konsum tal-Unjoni kien ibbażat fuq id-dejta provduta mill-ilmentatur u l-assoċjazzjoni tal-industrija tal-Unjoni (Glass for Europe) u, fejn possibbli, kontroverifikat mat-tweġibiet tal-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
(81)
Il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
Tabella 1
Konsum tal-Unjoni (1 000 m2)
2009
2010
2011
PI
Konsum totali tal-Unjoni
19 440
28 504
35 258
29 040
Indiċi
100
147
181
149
Sors: Glass for Europe u l-ilmentatur
(82)
Fil-perjodu kkunsidrat, il-konsum totali tal-Unjoni żdied b’49 % bejn l-2009 u l-PI, iżda naqas fil-PI meta mqabbel mal-2011. F’termini globali l-konsum tal-Unjoni tal-ħġieġ solari żdied b’mod sinifikanti meta mqabbel mal-livell tal-2009. Dan huwa prinċipalment minħabba ż-żieda fil-konsum tal-prodotti finali, b’mod partikolari l-moduli solari (ara l-premessa (142) hawn taħt).
4.4. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
4.4.1. Il-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-pajjiż ikkonċernat
(83)
L-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping lejn l-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat żviluppaw kif ġej:
Tabella 2
Volum tal-importazzjonijiet (1 000 m2) u s-sehem mis-suq
2009
2010
2011
PI
Volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indiċi
100
171
513
696
Sehem mis-suq
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Indiċi
100
117
283
466
Sors: Glass for Europe u l-ilmentatur
(84)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volumi ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni żdiedu b'mod konsiderevoli b'596 %. Dan wassal għal żidiet sinifikanti fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. B'mod partikulari, is-sehem mis-suq ta’ dawn l-importazzjonijiet żdied minn 6,1 % għal 28,7 %. F’termini globali l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping tal-prodott ikkonċernat żdiedu b’mod sinifikanti kemm fil-volum kif ukoll fis-sehem mis-suq bejn l-2009 u l-PI.
(85)
Iż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat qabżet b'ħafna ż-żieda fil-konsum tal-Unjoni għall-prodott ikkonċernat u l-prodotti simili. Konsegwentement, il-produtturi esportaturi kienu kapaċi jibbenefikaw sa punt ferm akbar mill-konsum li qed jikber tal-Unjoni u mill-pożizzjoni ħafna aktar imsaħħa tagħhom fis-suq.
4.4.2. Prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-pajjiż ikkonċernat u t-twaqqigħ tal-prezz
(86)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping lejn l-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat żviluppa kif ġej:
Tabella 3
Prezzijiet tal-importazzjonijiet (EUR/m2)
2009
2010
2011
PI
RPĊ
6,02
6,10
4,96
4,38
Indiċi
100
101
82
73
Sors:
tweġibiet tal-ilmentatur u tal-produtturi esportaturi Ċiniżi għall-kwestjonarju
(87)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet għall-prodott ikkonċernat naqas matul il-perjodu kkunsidrat. Il-prezz medju tal-importazzjonijiet naqas b’27,2 %, minn 6,02 EUR/m2 fl-2009 għal 4,38 EUR/m2 fil-PI.
(88)
Sabiex jiġi determinat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PI, il-prezzijiet medji tal-bejgħ ponderati skont it-tip ta’ prodott tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal-livell tal-prezz mill-fabbrika, tqabblu mal-prezzijiet medji ponderati korrispondenti skont it-tip ta’ prodott tal-importazzjonijiet mill-produtturi Ċiniżi inklużi fil-kampjun li kkooperaw sal-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti fuq bażi CIF, b’aġġustamenti 'l fuq, jiġifieri l-kosti għall-approvazzjoni doganali, id-dazju, il-ġarr u t-tagħbija. Dawk l-aġġustamenti jgħollu l-prezz, skont in-numru ta’ kontroll tal-prodott, b'7 sa 15 %.
(89)
Dan it-tqabbil tal-prezzijiet sar fuq bażi tan-numru ta’ tip tal-prodott b’tip tal-prodott għal tranżazzjonijiet fl-istess livell ta’ kummerċ, debitament aġġustat kif stabbilit fil-premessa (88) hawn fuq, u wara t-tnaqqis tar-rifużjonijiet u l-iskontijiet. Ir-riżultat tat-tqabbil, meta espress bħala perċentwal tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun matul il-PI, wera marġini ta’ twaqqigħ b’medja ponderata bejn 10,6 % u 26,7 % tal-prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping tal-prodott ikkonċernat.
4.5. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(90)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett tta' dumping fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi evalwazzjoni tal-fatturi u l-indiċi ekonomiċi kollha li influwenzaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkonċernat.
(91)
Kif imsemmi fil-premessi (7)-(8) hawn fuq, it-teħid ta’ kampjuni kien użat għall-eżami tal-ħsara possibbli mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(92)
Għall-finijiet tal-analiżi tal-ħsara, il-Kummissjoni ddistingwiet bejn indikaturi tal-ħsara makroekonomiċi u mikroekonomiċi. Il-Kummissjoni analizzat l-indikaturi makroekonomiċi għall-perjodu kkunsidrat fuq il-bażi tad-dejta pprovduta mill-industrija tal-Unjoni relatata mal-produtturi kollha tal-Unjoni. Il-Kummissjoni analizzat l-indikaturi mikroekonomiċi fuq il-bażi tat-tweġibiet għall-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(93)
Għall-finijiet ta’ din l-investigazzjoni, l-indikaturi makroekonomiċi li ġejjin ġew ivvalutati: il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività, id-daqs tal-marġini ta’ dumping u l-irkupru minn dumping preċedenti.
(94)
L-indikaturi mikroekonomiċi li ġejjin ġew ivvalutati: il-prezzijiet medji ta’ unità, il-kost unitarju, il-kostijiet tax-xogħol, l-inventarji, il-profittabilità, il-flussi tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-kapaċità ta’ ġbir ta’ kapital.
4.6. Indikaturi makroekonomiċi
4.6.1. Produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(95)
Il-produzzjoni totali tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 4
Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
2009
2010
2011
PI
Il-kapaċità ta’ produzzjoni (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indiċi 2009
100
114
124
140
Il-volum ta’ produzzjoni (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indiċi
100
167
178
124
Użu tal-kapaċità
45 %
66 %
64 %
40 %
Indiċi
100
146
143
88
Sors:
tweġibiet tal-ilmentatur u tal-produtturi tal-Unjoni għall-kwestjonarju
(96)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdiedet id f’id mal-konsum. Il-produzzjoni laħqet l-ogħla livell fl-2011 u mbagħad naqset bi 30 % fil-PI. Fl-isfond ta’ żieda sinifikanti fil-konsum, l-industrija tal-Unjoni żiedet il-kapaċità tal-produzzjoni tagħha matul il-perjodu kkunsidrat b'40 %. Għalkemm il-livelli ta’ produzzjoni kienu ogħla, ir-rata tal-użu tal-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni naqset b'5 punti perċentwali, hekk kif l-industrija tal-Unjoni żiedet il-kapaċità tal-produzzjoni tagħha b’reazzjoni għal domanda qawwija, u laħqet l-40 % matul il-PI.
(97)
Anke jekk l-industrija tal-Unjoni żiedet il-kapaċità tagħha b’reazzjoni għal żieda fil-konsum, il-livelli ta' produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’rata inqas mill-konsum u l-użu tal-kapaċità, wara żieda sostanzjali fl-ewwel tliet snin tal-perjodu kkunsidrat, naqsu matul il-perjodu ta’ investigazzjoni, li ħabat ma’ żieda fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat.
4.6.2. Volum tal-bejgħ u sehem mis-suq
(98)
Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 5
Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
2009
2010
2011
PI
Il-volum tal-bejgħ (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Indiċi
100
146
159
112
Sehem mis-suq
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Indiċi
100
99
87
75
Sors: Glass for Europe u l-ilmentatur
(99)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdied bi 12 %. Madankollu, fil-kuntest ta' żieda fil-konsum tal-Unjoni b'49 %, dan irriżulta fi tnaqqis fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni minn 90,2 % fl-2009 għal 67,7 % matul il-PI, jiġifieri tnaqqis konsiderevoli ta' 25 % matul il-perjodu kkunsidrat. Il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdied ħafna inqas mill-importazzjonijiet li huma oġġett ta' dumping mill-pajjiż ikkonċernat. Konsegwentement, il-produtturi tal-Unjoni ma setgħux jibbenefikaw mill-konsum li kien qed jiżdied u għalhekk is-sehem mis-suq tagħhom naqas matul il-perjodu kkunsidrat.
4.6.3. It-tkabbir
(100)
It-tkabbir tal-industrija tal-Unjoni huwa rifless fl-indikaturi tal-volum tagħha, bħall-produzzjoni, il-bejgħ, iżda b’mod partikolari s-sehem mis-suq tagħha. Minkejja ż-żieda fil-konsum matul il-perjodu analizzat, is-sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni ma kibirx id f’id mal-konsum. Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni niżel matul il-perjodu hekk kif il-volum tal-importazzjonijiet żdied. Matul l-istess perjodu, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ żdied bi 366 %. Il-fatt li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika b’mod sħiħ mit-tkabbir tas-suq kellu impatt negattiv b’mod ġenerali fuq is-sitwazzjoni ekonomika.
4.6.4. Impjiegi u produttività
(101)
L-impjiegi u l-produttività żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 6
L-impjiegi u l-produttività
2009
2010
2011
PI
Impjiegi - Ekwivalenti għall-full time (FTE)
565
792
932
857
Indiċi
100
140
165
152
Produttività (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Indiċi
100
119
108
82
Sors:
tweġibiet tal-ilmentatur u tal-produtturi tal-Unjoni għall-kwestjonarju
(102)
B'mod ġenerali, l-impjiegi żdiedu bi 52 % bejn l-2009 u l-PI. Madankollu, iż-żieda seħħet fil-perjodu sal-2011 meta laħqet l-ogħla livell tagħha ta’ 932 ekwivalenti għall-full-time (FTE) u sussegwentement naqset għal 857 FTE matul il-PI. Il-produttività baqgħet relattivament stabbli matul il-perjodu 2009-2011. Dan huwa parzjalment minħabba l-fatt li l-produzzjoni tal-prodott simili hija awtomatizzata ħafna u teħtieġ għadd żgħir ta’ persunal. Madankollu, matul il-PI hija naqset bi 24,4 % meta mqabbla mal-2011. Dan kien riżultat tat-tnaqqis b’madwar 30 % fil-produzzjoni matul l-istess perjodu.
(103)
Għaldaqstant, l-impjiegi naqsu matul il-PI, b'reazzjoni għax-xejra fil-produzzjoni tal-Unjoni tal-prodott simili matul il-PI.
4.6.5. Id-daqs tal-marġini ta’ dumping u l-irkupru minn dumping preċedenti
(104)
Il-marġini kollha tad-dumping huma konsiderevolment ogħla mil-livell de minimis. Minħabba l-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat, l-impatt tad-daqs tal-marġini attwali ta’ dumping fuq l-industrija tal-Unjoni jista’ jitqies bħala wieħed sostanzjali.
(105)
Billi din hija l-ewwel investigazzjoni antidumping fir-rigward tal-prodott ikkonċernat, l-irkupru minn dumping preċedenti mhuwiex problema fil-valutazzjoni.
4.6.6. Indikaturi mikroekonomiċi
(106)
Kif indikat hawn fuq fil-premessa (92), l-indikaturi mikroekonomiċi jiġu analizzati fuq il-bażi tat-tweġibiet għall-kwestjonarju pprovdut mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun. Għall-maġġoranza tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, l-2009 kienet is-sena meta huma għamlu l-investimenti inizjali tagħhom u bdew il-produzzjoni tal-prodott simili. Għaldaqstant, l-indikaturi kollha analizzati hawn taħt huma influwenzati b'mod sinifikanti minn din il-fażi ta' bidu fl-2009. Sabiex juru x-xejriet mingħajr l-impatt distorsiv tal-fażi ta' bidu tal-kumpaniji fil-kampjun, l-indiċijiet huma murija wkoll mill-2010.
4.6.7. Prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
(107)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun lill-klijenti mhux relatati fl-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 7
Prezzijiet medji tal-bejgħ fl-Unjoni
2009
2010
2011
PI
Prezz medju tal-bejgħ ta' unità fis-suq tal-Unjoni (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indiċi 2009
100
85
84
77
Indiċi 2010
117
100
98
90
Kost tal-unità tal-produzzjoni (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Indiċi 2009
100
64
65
72
Indiċi 2010
156
100
101
112
Sors: It-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni
(108)
Il-prezzijiet tal-bejgħ ta' unità komplew jaqgħu matul il-perjodu kkunsidrat, iżda t-tnaqqis fil-prezzijiet kien partikolarment sinifikanti matul il-PI meta naqsu b'7,9 % meta mqabbla mal-2011, b'9,5 % meta mqabbla mal-2010 u bi 23 % meta mqabbla mal-2009.
(109)
Minkejja d-differenza kbira bejn il-prezzj medju tal-bejgħ ta' unità u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi, kif spjegat fil-premessa (89) hawn fuq, it-tnaqqis attwali fil-prezzijiet abbażi ta' tqabbil skont it-tip ta' prodott kien ħafna inqas, jiġifieri bejn 10,6 % u 26,7 % matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(110)
Il-kost tal-produzzjoni ta' unità żdied b'aktar minn 10 % bejn l-2011 u l-PI, filwaqt li baqa' relattivament stabbli bejn l-2010 u l-2011. Il-kost tal-produzzjoni ġeneralment isegwi x-xejra tal-prezz tal-bejgħ bejn l-2009 u l-PI. Iż-żieda fil-kost tal-produzzjoni ta’ unità kienet dovuta għal tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni, filwaqt li l-kost totali tal-produzzjoni attwalment naqas bejn l-2011 u l-PI.
4.6.8. Il-kosti lavorattivi
(111)
Il-kosti lavorattivi medji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 8
Kosti lavorattivi medji għal kull impjegat
2009
2010
2011
PI
Kosti medji għal kull impjegat (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indiċi 2009
100
98
107
112
Indiċi 2010
102
100
109
114
Sors: It-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni
(112)
Bejn l-2009 u l-PI, il-kosti lavorattivi medji għal kull impjegat fil-każ tal-moduli komplew jiżdiedu, u b'kollox żdiedu bi 12 %. Madankollu, iż-żieda prinċipali kienet bejn l-2011 u l-PI, jiġifieri b'4,8 %. Iż-żieda globali tal-kosti lavorattivi tista’ tiġi spjegata parzjalment bl-inflazzjoni u bil-kosti tas-sensji mġarrba minn xi produtturi tal-Unjoni marbuta mat-tnaqqis fl-industrija bejn l-2011 u l-PI.
4.6.9. Inventarji
(113)
Il-livelli tal-ħażniet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 9
Inventarji
2009
2010
2011
PI
Il-ħażniet tal-għeluq (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indiċi 2009
100
122
108
115
Indiċi 2010
82
100
88
95
Sors: It-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni
(114)
Il-ħażniet żdiedu b'7,3 % bejn l-2011 u l-PI u bi 15 % bejn l-2009 u l-PI, filwaqt li niżlu bi 11,6 % bejn l-2010 u l-2011.
(115)
L-investigazzjoni wriet li minħabba t-tnaqqis fil-bejgħ, kemm fil-volum kif ukoll fil-valur, il-produtturi tal-Unjoni għandhom tendenza li jżommu ħażniet limitati tal-prodott simili. Għalhekk, iż-żieda fil-ħażniet tl-prodott simili matul il-perjodu kkunsidrat hija indikatur rilevanti biex jiġi stabbilit jekk l-industrija tal-Unjoni ġarrbitx ħsara materjali.
4.6.10. Il-profittabilità, il-likwidità, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li żżid il-kapital.
(116)
Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 10
Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redittu fuq l-investimenti
2009
2010
2011
PI
Profittabbiltà
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indiċi 2009
100
241
240
129
Indiċi 2010
- 244
100
99
- 174
Fluss tal-flus (EUR 1 000 )
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indiċi 2009
100
337
355
229
Indiċi 2010
-73
100
113
21
Investimenti (EUR 1 000 )
46 087
18 230
7 633
10 712
Indiċi 2009
100
40
17
23
Indiċi 2010
253
100
42
59
Redditu fuq l-investimenti
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indiċi 2009
100
339
393
66
Indiċi 2010
-72
100
139
- 120
Sors: It-tweġibiet għall-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni
(117)
Il-profittabilità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienet stabbilita billi l-profitt nett qabel it-taxxa tal-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni ġie espress bħala perċentwal tal-fatturat ta’ dak il-bejgħ.
(118)
Fl-2009 ħafna mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun ġarrbu telf li, kif spjegat hawn fuq, kien prinċiparjament minħabba l-fatt li bdew il-produzzjoni tagħhom tal-prodott simili f’dak iż-żmien. Fl-2010 il-profitt medju kien diġà ta' 8,31 %. Sussegwentement il-profitt naqas bi ftit fl-2011 meta l-importazzjonijiet li huma oġġett ta' dumping bdew jiżdiedu. Fl-aħħar nett, l-industrija sofriet telf sinifikanti matul il-PI, jiġifieri tnaqqis minn 276,6 % meta mqabbel mal-2011.
(119)
Ix-xejra tal-fluss tal-flus nett, li hija l-abilità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun li jiffinanzjaw l-attivitajiet tagħhom huma stess, waqgħet b'mod sinifikanti b'81 % bejn l-2011 u l-PI. Hija kienet qed tiżdied progressivament mill-2010 u b'mod ġenerali żdiedet matul il-perjodu kkunsidrat.
(120)
Ir-redditu fuq l-investimenti (“ROI”) kien espress bħala l-profitt f’perċentwali tal-valur kontabilistiku nett tal-investimenti.
(121)
It-tabella ta’ hawn fuq turi li wara l-fażi ta' bidu fl-2009 meta l-industrija għamlet investimenti kbar fil-prodott simili, l-investimenti naqsu b’mod kostanti bejn l-2009 u l-2011 u mbagħad żdiedu fil-PI. Madankollu, l-investimenti baqgħu f’livell baxx fil-PI meta mqabbla mal-livelli tal-2009. L-investimenti li saru fil-PI kienu marbutin prinċipalment mar-R&Ż kif ukoll mat-titjib u l-manteniment tat-teknoloġija u l-proċessi tal-produzzjoni sabiex tittejjeb l-effiċjenza. B’mod partikolari, l-industrija investiet f’tipi ġodda ta’ prodotti li mhumiex importati mir-RPĊ matul l-istess perjodu u li huma intensivi fir-riċerka u l-innovazzjoni.
(122)
B'kuntrast ma' dan, ir-redditu fuq l-investimenti naqas b'34 % bejn l-2009 u l-2012. Madankollu, huwa żdied b'mod kostanti qabel il-PI, jiġifieri żdied b'293 % bejn l-2009 u l-2011, iżda naqas b'186 % matul il-PI meta mqabbel mal-2011.
(123)
Fir-rigward tal-ħila li jiżdied il-kapital, instab li kien hemm deterjorament kostanti fil-ħila tal-industrija tal-Unjoni li tiġġenera flus għall-prodott simili u, konsegwentement, kien hemm indeboliment fis-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni.
4.7. Konklużjoni dwar il-ħsara
(124)
L-analiżi tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni turi xejra ’l isfel ċara ta' ħafna mill-indikaturi tal-ħsara. Fl-isfond ta’ żieda ġenerali fil-konsum, il-produzzjoni globali żdiedet matul il-perjodu kkunsidrat. Għalkemm il-volum tal-bejgħ żdied, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas fil-PI fl-isfond tar-rata ogħla ta' żieda fil-konsum matul il-perjodu kkunsidrat. Il-prezz medju tal-bejgħ naqas b’mod qawwi matul il-perjodu kkunsidrat, u affettwa b’mod negattiv l-indikaturi kollha tal-prestazzjoni finanzjarja bħall-profittabilità, il-fluss tal-flus, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abilità li jiżdied il-kapital.
(125)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum tal-bejgħ globali tal-industrija tal-Unjoni żdied. Madankollu, iż-żieda fil-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kienet akkumpanjata minn tnaqqis sinifikanti fil-prezz medju tal-bejgħ, kif ukoll fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni.
(126)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, l-investigazzjoni kkonfermat b’mod partikolari l-fatt li l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni huma aktar baxxi mill-kosti tal-produzzjoni, u b’hekk għandhom effett negattiv fuq il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni, li laħqet livelli negattivi matul il-PI.
(127)
Madankollu, il-kapaċità żviluppat b'mod pożittiv bejn l-2009 u l-PI. Barra minn hekk, għalkemm l-investimenti naqsu bejn l-2009 u l-PI, dawn żdiedu bejn l-2011 u l-PI. Dan huwa minħabba l-fatt li, kif spjegat fil-premessa (121), il-kumpaniji magħżula fil-kampjun komplew jinvestu fil-prodott simili billi, fost affarijiet oħra, jikkonċentraw fuq tipi ta’ prodotti f’niċeċ tas-suq fejn għad ma hemm l-ebda esportazzjoni ta’ tipi ta’ prodott partikolari mill-pajjiż ikkonċernat u li huma intensivi fir-riċerka u l-innovazzjoni. Fl-istess ħin, huwa evidenti li l-industrija tal-Unjoni teħtieġ ukoll li tkun kapaċi tipproduċi u tbigħ il-volumi għoljin ta’ aktar tipi ta’ prodotti bażiċi (li bħalissa huma f’kompetizzjoni mal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mir-RPĊ) sabiex inaqqsu l-ispejjeż fissi u jiksbu ekonomiji ta’ skala.
(128)
Għaldaqstant, jista’ jiġi konkluż li l-industrija tal-Unjoni mhux biss ġarrbet ħsara materjali matul il-PI, iżda wkoll fittxet b’mod attiv mezzi biex tnaqqas l-espożizzjoni tagħha għall-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping tal-prodott ikkonċernat biex tiżviluppa l-prodotti innovattivi li għadhom mhumiex importati mill-pajjiż ikkonċernat.
(129)
Minħabba f’hekk, ġie proviżorjament konkluż li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali fis-sens tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
5. KAWŻALITÀ
(130)
Skont l-Artikolu 3(6) u (7) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat ikkawżawx ħsara lill-industrija Komunitarja sa livell li jista’ jitqies materjali. Ġew eżaminati wkoll fatturi magħrufa għajr l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping, sabiex ikun żgurat li l-ħsara possibbli kkawżata minn dawn il-fatturi l-oħra ma kenitx attribwita lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping.
5.1. Effetti tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(131)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping żdiedu b'mod drammatiku matul il-perjodu kkunsidrat, u żiedu l-volumi tagħhom b'mod sinifikanti b'596 % u s-sehem mis-suq tagħhom bi 366 %. Għalhekk, ġie kkonfermat li l-volum tal-importazzjonijiet u s-sehem mis-suq għall-prodott ikkonċernat żdiedu b’mod drammatiku matul il-perjodu kkunsidrat. Kien hemm koinċidenza ċara fiż-żmien bejn iż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u t-telf fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni. L-investigazzjoni stabbiliet ukoll li kif issemma fil-premessa (89) hawn fuq, l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
(132)
L-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping naqsu b'27,2 % matul il-perjodu kkunsidrat u wasslu għal marġini ogħla ta' tnaqqis fil-prezz. Fl-isfond ta’ din il-pressjoni estrema tal-prezzijiet, l-industrija tal-Unjoni għamlet sforzi konsiderevoli biex tnaqqas il-kostijiet tal-produzzjoni tagħha. Minkejja dawn l-isforzi, il-livell baxx ħafna tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi ġiegħel lill-industrija tal-Unjoni tnaqqas ulterjorment il-prezz tal-bejgħ tagħha għal livelli mhux profittabbli. Għalhekk, il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni naqset b’mod drammatiku matul il-perjodu kkunsidrat u wriet telf matul il-PI.
(133)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie proviżorjament konkluż li l-preżenza ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u ż-żieda kbira tas-sehem tas-suq tagħhom bi prezzijiet li konsistentement naqqsu dawk tal-industrija tal-Unjoni kellhom rwol deċiżiv fil-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
5.2. Effetti ta’ fatturi oħra
5.2.1. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
(134)
Il-volum ta' importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn żdied kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 11
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi (1 000 m2)
2009
2010
2011
PI
Volum (m2)
700
886
1 287
1 023
Indiċi
100
127
184
146
Sehem mis-suq
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Indiċi
100
86
101
98
Prezz medju EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Indiċi
100
96
91
80
Sors: Glass for Europe u l-ilmentatur
(135)
Il-volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra matul il-perjodu kkunsidrat żdied b’46 %, b'konformità maż-żieda fil-konsum tal-Unjoni. Is-sehem mis-suq tagħhom naqas ftit matul il-PI meta mqabbel mal-2011 (3,5 %) iżda b’mod ġenerali baqa’ stabbli matul il-perjodu kkunsidrat. It-Turkija hija t-tieni l-akbar esportatur wara r-RPĊ, segwit mill-Indja.
(136)
L-informazzjoni disponibbli fir-rigward tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi kollha turi li l-prezz medju tal-importazzjonijiet kien ogħla mill-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi. Dan huwa validu wkoll għal prezz għal kull unità għal kull tip partikolari tal-prodott ikkonċernat. Min-naħa l-oħra, il-prezz medju tal-importazzjonijiet tal-pajjiżi terzi kien simili jew ogħla mill-prezz medju tal-industrija tal-Unjoni.
(137)
Għal dawn ir-raġunijiet, b’mod partikolari minħabba l-volumi tal-importazzjonijiet u l-ishma mis-suq minn pajjiżi terzi oħra kif ukoll il-livelli tal-prezzijiet tagħhom, jista’ jiġi konkluż b’mod proviżorju li l-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi ma setgħux jiksru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
5.2.2. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(138)
Il-volum tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppa kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 12
Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
2009
2010
2011
PI
Valur tal-bejgħ tal-esportazzjonijiet (EUR 1 000 )
19 313
19 814
27 419
7 001
Indiċi
100
103
142
36
Volum tal-bejgħ tal-esportazzjonijiet (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indiċi
100
117
185
52
Prezz medju (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indiċi
100
87
77
70
Sors: It-tweġibiet għall-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni
(139)
Il-bejgħ tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żdied bejn l-2009 u l-2011, iżda waqa' f'salt matul il-PI b'74 % fil-valur u b'71,9 % fil-volum. Fuq il-bażi tat-tweġibiet tal-esportaturi Ċiniżi fil-kampjun, dan hu probabbilment minħabba l-prezzijiet baxxi ħafna tal-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn id-destinazzjonijiet prinċipali ta' esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni (jiġifieri l-Istati Uniti, il-Kanada).
(140)
Il-bejgħ tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun huwa 20 % tal-bejgħ totali tagħhom fil-volum fl-2009 (fil-fażi ta' bidu), 11 % matul l-2010 u 14 % biss matul is-sena kruċjali tal-2011. L-2012 uriet tnaqqis ieħor għal 5 % meta daħlu f’kompetizzjoni mal-esportazzjoni Ċiniżi bi prezz baxx lejn id-destinazzjonijiet ewlenin tal-pajjiżi terzi. Konsegwentement, billi s-suq tal-Unjoni huwa s-suq ewlieni għall-industrija tal-Unjoni, anke minħabba li l-ħġieġ solari huwa relattivament tqil u fraġli, li jissarraf f'kosti addizzjonali meta jiġi ttrasportat ċertu distanzi (minħabba ksur u taħsir), f’dan l-istadju ma jistax jiġi konkluż li l-prestazzjoni ddeterjorata tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun tkisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
5.2.3. Żvilupp tal-konsum
(141)
Kif intqal hawn fuq, il-konsum tal-Unjoni żdied bejn l-2009 u l-PI b'49 %. Huwa laħaq il-qofol tiegħu fl-2011 meta żdied b’81 % meta mqabbel mal-2009. Madankollu, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika minn din iż-żieda fil-konsum. Is-sehem mis-suq tagħha naqas b'mod kostanti matul il-perjodu kkunsidrat u laħaq tnaqqis ta' 25 % matul il-PI meta mqabbel mal-2009(- 14,1 % meta mqabbel mal-2011). Min-naħa l-oħra, is-sehem mis-suq Ċiniż kien qed jiżdied b’ritmu mgħaġġel, anke meta l-konsum naqas bejn l-2011 u l-PI, u rriżulta f’żieda b'64,8 % bejn l-2011 u l-PI u żieda globali bi 366 % matul il-perjodu kollu. Iż-żieda tal-importazzjonijiet Ċiniżi kienet waħda kbira ta' 596 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(142)
Billi l-konsum tal-Unjoni żdied fil-perjodu kkunsidrat, l-iżvilupp tiegħu huwa tali li jsaħħaħ ir-rabta kawżali bejn iż-żieda tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni u mhijiex kawża fiha nnifisha ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, anki matul il-PI, meta l-konsum naqas, l-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping kienu kapaċi jkomplu jżidu s-sehem mis-suq tagħhom għad-detriment tal-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, jista' jiġi konkluż b’mod proviżorju li t-tnaqqis fil-konsum fil-PI ma setax jikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
5.2.4. Xejriet fil-moduli solari
(143)
Skont l-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni, madwar 80-85 % tal-ħġieġ solari jsir għal produtturi tal-moduli solari (Moduli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin u moduli fotovoltajċi b'rita rqiqa), u madwar 15-20 % tal-bejgħ isir għal produturi ta' kolletturi soalri termali bi pjanċa ċatta li jipproduċu l-misħun. Konsegwentement, ix-xejriet osservati fil-moduli solari għandhom impatt importanti fuq il-konsum tal-ħġieġ solari. Il-konsum tal-moduli solari żdied b'mod kostanti matul l-istess perjodu, jiġifieri 2009-2012, u avolja kien hemm tnaqqis fl-2012, il-livell ta' konsum baqa' 221 % ogħla mill-2009 u 44 % ogħla mill-2010 (5). Barra minn hekk, ġie stabbilit li filwaqt li d-domanda għall-moduli fl-Unjoni kienet inizjalment iġġenerata minn tariffi feed-in (FITs), ma setax jiġi konkluż li t-tnaqqis fil-FITs (fi tmiem l-2011, fil-bidu tal-2012) kien kisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara (6). Dan kien minħabba l-fatt li d-domanda għall-moduli solari baqgħet relattivament għolja matul l-istess perjodu 2009-2012.
(144)
Konsegwentement, il-livell ta’ konsum ta’ moduli solari, u b’reazzjoni għal dan id-domanda ta’ ħġieġ solari, baqgħu għoljin matul il-perjodu kkunsidrat. It-tnaqqis żgħir tiegħu fl-2012 ma jistax jitqies waħdu bħala fattur tali li jkisser ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u l-ħsara materjali mill-industrija tal-Unjoni.
5.2.5. Konklużjoni
(145)
L-investigazzjoni stabbiliet rabta kawżali bejn il-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ. Kawżi oħrajn possibbli tal-ħsara, bħal importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn, il-konsum u s-sitwazzjoni tas-suq ta’ xi utenti tagħhom bħall-moduli solari ġew analizzati u l-ebda waħda minnhom, analizzata kemm individwalment kif ukoll b’mod kumulattiv, ma nstabet li hija tali li tkisser ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u l-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(146)
Fuq il-bażi tal-analiżi ta' hawn fuq, li ddistingwiet u sseparat tajjeb l-effetti tal-fatturi magħrufa kollha dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, ġie proviżorjament konkluż li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat ikkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
6. INTERESS TAL-UNJONI
(147)
B’konformità mal-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni proviżorja ta’ dumping dannuż, jeżistux raġunijiet sodi li jwasslu għall-konklużjoni li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri f’dan il-każ partikolari. L-analiżi tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tad-diversi interessi involuti kollha, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, l-importaturi, il-fornituri tal-materja prima u l-utenti tal-prodott ikkonċernat.
6.1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(148)
L-industrija tal-Unjoni impjegat direttament madwar 860 persuna fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili matul il-PI. L-investigazzjoni stabbiliet li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali kkawżata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Xi produtturi tal-Unjoni diġà kienu mġiegħla jagħlqu l-faċilitajiet tal-produzzjoni tagħhom filwaqt li xi oħrajn iffaċċjaw insolvenza. Fin-nuqqas ta’ miżuri, huwa probabbli ħafna li jkun hemm deterjorament ulterjuri fis-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
(149)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ dazji antidumping proviżorji terġa' tistabbilixxi kundizzjonijiet ġusti ta’ kummerċ fis-suq tal-Unjoni, li jippermettu lill-industrija tal-Unjoni tallinja l-prezzijiet tal-prodott simili sabiex jirriflettu l-kostijiet tal-produzzjoni u b’hekk itejbu l-profittabilità tagħha. Jista’ jkun mistenni wkoll li l-impożizzjoni ta’ miżuri proviżorji tippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tikseb lura għall-inqas parti mis-sehem mis-suq li tilfet matul il-perjodu kkunsidrat, b’impatt pożittiv fuq is-sitwazzjoni finanzjarja ġenerali tagħha. Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni għandha tkun kapaċi jkollha aċċess aħjar għall-kapital u biex tinvesti aktar fir-R&Ż u l-innovazzjoni fis-suq tal-ħġieġ solari. Fl-aħħar nett, huwa probabbli li l-produtturi tal-Unjoni li kienu mġiegħla jwaqqfu l-produzzjoni b'reazzjoni għall-pressjoni tal-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta' dumping jistgħu jerġgħu jibdew l-attività tan-negozju tagħhom. B’mod ġenerali, f’dan ix-xenarju, mhux biss ikunu assigurati l-impjiegi eżistenti, iżda jkun hemm ukoll prospett raġonevoli għal aktar espansjoni fil-produzzjoni u żieda fl-impjiegi.
(150)
Jekk ma jiġux imposti miżuri, huwa mistenni aktar telf fis-sehem mis-suq li jwassal għal aktar deterjorament fil-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni. Dan ma jkunx sostenibbli fit-terminu qasir għal dak medju. B'konsegwenza ta' dan, minbarra n-numru kbir ta’ produtturi tal-Unjoni li diġà kienu mġiegħla joħorġu mis-suq, produtturi oħra jistgħu jiffaċċjaw insolvenza li fit-terminu qasir għal dak medju twassal għall-għajbien probabbli tal-industrija tal-Unjoni bl-impatt sinifikanti li jkun hemm fuq l-impjiegi eżistenti.
(151)
Għaldaqstant ġie konkluż b’mod proviżorju li l-impożizzjoni tad-dazji antidumping tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
6.2. Interess tal-importaturi u tan-negozjanti mhux relatati
(152)
Għaż-żewġ importaturi li kkooperaw, l-attività kummerċjali prinċipali kienet tikkonsisti fil-kummerċ tal-prodott ikkonċernat. It-tnejn li huma kienu ddiversifikaw is-sorsi tal-prodott ikkonċernat, jiġifieri ma kinux jixtru biss mir-RPĊ, iżda wkoll mill-Unjoni u minn pajjiżi terzi.
(153)
Sar l-argument li l-impożizzjoni ta’ miżuri fuq il-prodott ikkonċernat taffettwa b’mod negattiv l-attività kummerċjali tal-importaturi. L-ewwel nett, l-impożizzjoni tad-dazji ma għandhiex twassal għall-eliminazzjoni tal-importazzjonijiet kollha mir-RPĊ. It-tieni, għalkemm wieħed jista’ jistenna li l-impożizzjoni tal-miżuri jista’ jkollha effett negattiv fuq is-sitwazzjoni finanzjarja tal-importaturi li jimpurtaw biss mir-RPĊ, fid-dawl tal-possibbiltà li jixtru minn pajjiżi terzi, l-importaturi jistgħu jkunu mistennija li jkunu flessibbli u jibdlu s-sorsi tal-provvista tagħhom jekk dan ikun meħtieġ.
(154)
Għaldaqstant ġie proviżorjament konkluż li l-impożizzjoni tal-miżuri fil-livell propost jista’ jkollha ċertu impatt negattiv fuq is-sitwazzjoni ta’ importaturi mhux relatati tal-prodott ikkonċernat, iżda li l-impatt tagħha jittaffa mill-fatt li l-importaturi u l-kummerċjanti jistgħu jużaw sorsi oħra ta’ provvista, kemm minn pajjiżi terzi kif ukoll mill-industrija tal-Unjoni li għandha l-kapaċità li żżid il-produzzjoni tagћha u fi kwalunkwe każ tikkunsidra l-impatt pożittiv fuq partijiet oħra.
6.3. Interess ta’ fornituri ta’ materja prima
(155)
L-ebda fornitur ta' materja prima ma kkoopera fl-investigazzjoni. Fin-nuqqas ta’ dejta minn tali importaturi, ma kien hemm l-ebda evidenza li l-impożizzjoni ta’ miżuri tmur kontra l-interessi ta’ dawn il-partijiet.
6.4. Interess tal-utenti
(156)
L-utenti kollha li wieġbu huma produtturi ta' moduli solari u/jew kolletturi termali. Tliet utenti huma ferm favur li jiġu imposti dazji antidumping, bl-argument li l-produtturi tal-industrija tal-Unjoni jipproduċu ħġieġ solari ta' kwalità aħjar li mhux dejjem jista' jiġi fornut minn kumpaniji Ċiniżi. B’kuntrast ma’ dan, tliet utenti oħra kienu kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping. Dawk l-utenti jistennew li l-impożizzjoni ta’ dazji antidumping jkollha impatt negattiv fuq in-negozju tagħhom. Huma jistennew li ma jkunux jgħaddu ż-żieda fil-prezzijiet lill-konsumaturi finali minħabba s-sitwazzjoni terribbli tal-industrija tal-moduli solari.
(157)
Skont l-informazzjoni mogħtija mill-utenti, il-ħġieġ solari jikkostitwixxi biss madwar 6-8 % tal-kosti totali ta’ moduli solari. Għaldaqstant, il-ħġieġ solari jikkostitwixxi biss parti limitata tal-kosti u tal-valur finali ta’ moduli fotovoltajċi. Barra minn hekk, jista’ jiġi stmat li jekk jiġu imposti dazji antidumping fuq il-ħġieġ solari importat mir-RPĊ, l-impatt fuq il-kosti totali tal-moduli solari għandhom ikunu inqas minn 1 %. Dan huwa l-aktar minħabba l-fatt li l-utenti li kkooperaw jixtru kwantitajiet sinifikanti tal-ħġieġ solari minn produtturi tal-Unjoni. Għaldaqstant, filwaqt li l-impożizzjoni possibbli ta’ miżuri antidumping x’aktarx iżżid kemxejn il-prezzijiet tal-input għall-moduli solari, dan ma għandux ikollu impatt negattiv sinifikanti fuq il-kosti u fuq il-prezzijiet finali tal-industrija tal-moduli solari tal-Unjoni.
(158)
Barra minn hekk, uħud mill-utenti diġà għandhom sorsi oħra ta’ provvista bħat-Turkija u l-Indja li ma jkunux influwenzati b’mod negattiv bl-impożizzjoni ta’ dazji antidumping. Utenti oħra jista’ jaqilbu għal sorsi oħra ta’ provvista wkoll, minn pajjiżi terzi jew mill-industrija tal-Unjoni.
(159)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, l-argumenti mressqin minn xi utenti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri għalissa qed jinċaħdu.
6.5. Aspetti tal-kompetizzjoni
(160)
Importatur wieħed argumenta li billi ċerti produtturi tal-Unjoni pparteċipaw f’kartell dinji ta’ ħġieġ ċatt (il-ħġieġ solari huwa parti minnu) u kienu mmultati mill-Kummissjoni Ewropea fl-2007, huma qed jużaw għodda antidumping bħala mezz biex jirkupraw it-telf li għamlu b'multi għall-kartell u telf mis-sehem mis-suq fl-Unjoni. Barra minn hekk, jekk l-aċċess għas-suq tal-Unjoni kellu jiġu ristrett permezz ta’ dazji antidumping, se jkun hemm inċentivi aktar b’saħħithom għall-produtturi tal-Unjoni biex jidħlu f’kartell jew imġiba antikompetittiva oħra fir-rigward ta’ prodotti b’kapaċitajiet ta' ingranaġġ b'volum baxx fl-Unjoni bħal prodotti għad-dar.
(161)
Dawn l-argumenti ġew proviżorjament miċħuda. L-ewwel nett, il-kartell ma baqax jiffunzjona fl-2007 l-aktar tard. Għaldaqstant, l-effetti tal-kartell fl-imgħoddi ma kellhom l-ebda impatt fuq l-industrija matul il-perjodu kkunsidrat. It-tieni, ma kien jikkonċerna l-ebda produttur tal-Unjoni fil-kampjun u l-maġġoranza tal-produtturi kurrenti tal-Unjoni bl-ogħla volum ta’ bejgħ. It-tielet, l-impożizzjoni possibbli tad-dazji antidumping mhijiex mistennija li jkollha impatt fuq l-imġiba kompetittiva tal-industrija tal-Unjoni billi, minn naħa, mhux se tibdel l-istruttura tas-suq tal-Unjoni u, min-naħa l-oħra, il-kumpaniji għandhom dmir ġenerali li jirrispettaw ir-regoli applikabbli tal-Unjoni u nazzjonali dwar il-kompetizzjoni, irrispettivament minn jekk jiġux imposti dazji jew le.
(162)
Importatur argumenta wkoll li l-impożizzjoni tad-dazji jkollha impatt negattiv fuq is-suq tal-Unjoni tal-kisi antiriflessiv ta’ ħġieġ solari. Dan is-suq, li huwa identifikat mill-importatur bħala suq relatat, allegatament huwa ddominat mill-produtturi tal-Unjoni u l-impożizzjoni ta' miżuri jsaħħaħ il-pożizzjoni tagħhom għad-detriment ta’ fornituri kompetituri ta’ kisi antiriflessiv. Barra minn hekk, ġie ddikjarat li l-importaturi sabu diffikultajiet biex jiksbu ordnijiet mingħand il-produtturi tal-Unjoni jew li dawn l-ordnijiet jaslulhom f’perjodu ta’ żmien raġonevoli u bi prezzijiet raġonevoli.
(163)
L-ewwel nett, is-suq tal-kisi antiriflessiv huwa parti mill-investigazzjoni u mhux suq relatat. L-investigazzjoni wriet li fil-fatt il-produtturi tal-Unjoni xorta jibqgħu kompetittivi f'dan is-suq niċċa minkejja l-prezzijiet relattivament ogħla li jimponu grazzi għall-kwalità apparentament inferjuri tal-ħġieġ solari miksi importat mir-RPĊ. Madankollu ma ngħatat l-ebda evidenza li l-industrija tal-Unjoni mhux se tkun kapaċi tissodisfa d-domanda ta’ żieda possibbli ta' ħġieġ solari miksi antiriflessiv. Għaldaqstant, dan l-argument f’dan l-istadju ma ntlaqax. Fir-rigward tal-pretensjonijiet li l-produtturi tal-Unjoni rrifjutaw li jipprovdu ordnijiet jew li jwasslu fil-ħin bi prezzijiet raġonevoli, huwa totalment f’idejn kull produttur li jagħżel l-istrateġija kummerċjali tiegħu sal-punt li t-tali produttur jew produtturi individwali ma jgawdux dominanza unika jew konġunta fis-suq relevanti. Hemm biżżejjed kompetizzjoni fis-suq tal-Unjoni biex il-fornituri jinbidlu u/jew jiddiversifikaw. Għaldaqstant dan l-argument qed jiġi proviżorjament miċħud ukoll.
6.6. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(164)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż b’mod proviżorju li, fuq il-bażi ta' apprezzament tal-interessi kollha varji kumplessivament, inkluż l-interess tal-industrija tal-Unjoni, l-importaturi u l-utenti, ma teżisti l-ebda raġuni b'saħħitha kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri proviżorji fuq l-importazzjonijiet ta’ ħġieġ solari li joriġina mir-RPĊ.
7. MIŻURI PROVIŻORJI ANTIDUMPING
(165)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa fir-rigward tad-dumping, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri antidumping proviżorji sabiex jiġi evitat li ssir aktar ħsara lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
7.1. Livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara
(166)
Sabiex jiġi stabbilit il-livell ta’ dawn il-miżuri, ġew ikkunsidrati l-marġini ta’ dumping li nstabu u l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex tiġi eliminata l-ħsara mġarrba mill-produtturi tal-Unjoni, mingħajr ma jinqabżu l-marġini ta’ dumping li nstabu.
(167)
Waqt il-kalkolu tal-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jitneħħew l-effetti tad-dumping dannuż, ġie kkunsidrat li kwalunke miżuri għandhom jippermettu lill-industrija tal-Unjoni li tkopri l-kosti tal-produzzjoni u li tagħmel profitt qabel it-taxxa fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fl-assenza ta’ importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping. Marġini ta’ qligħ ta’ 8,3 % ta’ fatturat jitqies bħala minimu xieraq li l-industrija tal-Unjoni setgħet stenniet li takkwista fin-nuqqas ta’ dumping dannuż. Dan il-marġini ta’ profitt huwa bbażat fuq il-profitt medju miksub mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fl-2010 meta l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat kienu għadhom żgħar u għalhekk ma setgħux diġà jservu ta’ distorsjoni għall-kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni.
(168)
Fuq din il-bażi, ġie kkalkulat prezz għall-prodott simili li ma jkunx ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni. Il-prezz mhux dannuż inkiseb billi mal-kost tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun matul il-PI ġie miżjud il-marġini ta’ profitt hawn fuq imsemmi ta’ 8,3 %.
(169)
Iż-żieda meħtieġa fil-prezz ġiet imbagħad iddeterminata fuq il-bażi ta’ tqabbil bejn il-prezz medju ponderat tal-importazzjonijiet tal-produtturi esportaturi fil-kampjun fir-RPĊ, kif stabbilit għall-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz, u l-prezz mhux dannuż tal-prodott simili mibjugħ mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fis-suq tal-Unjoni matul il-PI. Kwalunkwe differenza li tirriżulta minn dan it-tqabbil imbagħad ġiet espressa bħala perċentwal tal-valur CIP medju ponerat tal-importazzjoni.
7.2. Miżuri proviżorji
(170)
Fid-dawl ta' dak li ntqal, u f’konformità mal-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, miżuri antidumping proviżorji għandhom ikunu imposti fuq importazzjonijiet ta' ħġieġ solari li joriġina mir-RPĊ fil-livell tal-marġini aktar baxxi tad-dumping u tal-ħsara, skont ir-regola ta' dazju anqas.
(171)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati tad-dazju antidumping ġew stabbiliti permezz ta’ tqabbil tal-marġini ta’ eliminazzjoni tal-ħsara u l-marġini tad-dumping. Għalhekk, ir-rati tad-dazju antidumping proviżorju, espressi fuq il-prezz CIF fuq il-fruntieri tal-Unjoni, bid-dazju doganali mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ dumping
Marġini ta’ ħsara
Id-dazju proviżorju tal-antidumping
Xinyi Group
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe Group
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass Group
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Ir-rati tad-dazju antidumping tal-kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni preżenti. Gћalhekk, dawn jirriflettu l-qagħda ta’ dawn il-kumpaniji li nstabet matul din l-investigazzjoni. Dawn ir-rati tad-dazju (kuntrarju għad-dazju fil-pajjiż kollu applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”) huma b’hekk esklużivament applikabbli għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mill-pajjiżi kkonċernati u manifatturat mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati manifatturati minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenifikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”. Minħabba l-fatt li kien hemm livell għoli ta’ kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi (‘il fuq minn 80 %, ara l-premessa (15) hawn fuq), din ir-rata tad-dazju hija bbażata fuq l-ogħla marġni ta’ ħsara individwali ta’ dumping stabbilit għall-produtturi esportaturi fil-kampjun. Id-dazju applikabbli għal “kumpaniji oħra li kkooperaw” huwa bbażat fuq il-medja ponderata tal-esportaturi fil-kampjun u japplika għal kull kumpanija li tikkopera li ma kenitx fil-kampjun (ħlief għal Henan Yuhua, li hija suġġetta għal dazju stabbilit b’mod individwali wara t-talba tagħha għal eżami individwali (ara l-premessa (48) hawn fuq).
(173)
Kwalunkwe pretensjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati tad-dazju antidumping ta’ kumpanija individwali (pereżempju wara bidla fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta’ entitatjiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (7) bl-informazzjoni relevanti kollha, b’mod partikolari kwalunkwe bidla fl-attivitajiet tal-kumpanija marbutin mal-produzzjoni, mal-bejgħ domestiku u ma' dak għall-esportazzjoni assoċjata, pereżempju, ma’ dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni jew tal-bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament jiġi emendat kif meħtieġ billi tiġi aġġornata l-lista tal-kumpanniji li jibbenefikaw mir-rati tad-dazju individwali.
7.3. Dispożizzjonijiet Finali
(174)
Fl-interessi ta’ amministrazzjoni tajba, għandu jiġi ffissat perjodu li matulu l-partijiet interessati li jkunu għamlu lilhom infushom magħrufa sal-limitu ta’ żmien speċifikat fin-notifika ta' bidu jkunu jistgħu jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu seduta ta’ smigħ. Is-sejbiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni ta’ dazji proviżorji huma proviżorji u jistgħu jiġu emendat fl-istadju definittiv tal-investigazzjoni. Barra minn hekk, għandu jiġi ddikjarat li s-sejbiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni ta’ dazji magħmula għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma proviżorji u jista' jkun li jkollhom jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-fini ta’ kwalunkwe miżura definittiva,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju antidumping proviżorju jiġi imponut fuq ħġieġ solari magħmul minn ħġieġ ċatt ittemprat bil-ġir tas-soda, b'kontenut tal-ħadid ta' anqas minn 300 ppm, trażmittanza solari ta' aktar minn 88 % (mkejla skont l-AM1,5 300-2 500 nm), reżistenza għas-sħana sa 250 °C (mkejla skont l-EN 12150), reżistenza għal xokkijiet termali ta’ Δ 150 K (mkejla skont l-EN 12150) u li jkollu saħħa mekkanika ta’ 90 N/mm2 jew aktar (mkejla skont l-EN 1288-3), li attwalment jaqa' taħt il-kodiċi NM ex 7007 19 80 (kodiċi TARIC 7007198010) u li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping proviżorju applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt, tkun kif ġej:
Kumpanija
Id-dazju proviżorju tal-antidumping
Kodiċi addizzjonali TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Kumpaniji oħra li kkooperaw elenkati fl-Anness I
38,4 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
42,1 %
B999
3. L-applikazzjoni tar-rati individwali tad-dazju speċifikati gћall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 isseћћ bil-kundizzjoni li tkun ippreżentata fattura kummerċjali valida lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri, li tkun konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness II. Jekk din il-fattura ma tiġix ippreżentata japplika d-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
4. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 ikun soġġett għall-provvista ta’ titolu ekwivalenti għall-ammont tad-dazju proviżorju.
5. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazju doganali.
Artikolu 2
1. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 20 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti essenzjali u l-konsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jikkomunikaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw sabiex jinstemgħu verbalment mill-Kummissjoni u/jew l-Uffiċjal tas-Seduta għad-DĠ Trade sa xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
2. Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-26 ta’ Novembru 2013.