ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 22. října 2013,
kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc Unie
(2013/531/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise vydaný po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím 2013/532/EU (2) rozhodla Rada o poskytnutí vzájemné pomoci Rumunsku.
(2)
Preventivní střednědobá finanční pomoc poskytnutá Rumunsku v rámci systému pomoci platebním bilancím členských států je za stávající situace vhodná, neboť nestabilní kapitálové toky nepříznivě ovlivňují zejména rozvíjející se trhy, makroekonomický scénář je ohrožen riziky a bankovní sektor nadále vykazuje slabá místa. Ačkoliv za stávajících tržních podmínek nemá Rumunsko v úmyslu žádat o vyplacení žádné splátky, lze očekávat, že preventivní pomoc pomůže posílit jeho makroekonomickou, rozpočtovou a finanční stabilitu a - prostřednictvím strukturálních reforem - zvýšit odolnost a růstový potenciál jeho ekonomiky.
(3)
Naplní-li se negativní rizika, nemusí být Rumunsko s to krýt své potřeby v oblasti vnějšího financování z dostupných finančních zdrojů. Tato rizika jsou spojena mj. se značným objemem rolování vnějšího dluhu a dluhů ve finančním sektoru, dále se zápornou čistou investiční pozicí ve významné výši a s dopady nepříznivého vývoje v eurozóně. Podle tohoto zátěžového scénáře je možné, že by zbývající potřeby v oblasti financování musely být pokryty aktivací preventivní střednědobé finanční pomoci.
(4)
Je vhodné, aby byla Rumunsku v rámci systému poskytování střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států, který byl zaveden nařízením (ES) č. 332/2002, poskytnuta preventivní podpora Unie do výše 2 000 milionů EUR. Tato pomoc by měla být poskytnuta ve spojení s podporou Mezinárodního měnového fondu (MMF) ve formě pohotovostního úvěru v hodnotě 1 751,34 milionu ZPČ (přibližně 2 000 milionů EUR, 170 % podílu Rumunska v MMF), který byl schválen dne 27. září 2013 a který budou orgány pokládat rovněž za preventivní střednědobou finanční pomoc. Světová banka uvolnila v rámci půjčky na rozvojovou politiku (Development Policy Loan, DPL) 1 000 milionů EUR s odloženou možností čerpání (Deferred Drawdown Option, DDO) platnou do června 2015. Světová banka bude též nadále poskytovat již dříve přislíbenou podporu ve výši 891 milionů EUR, z nichž zbývá vyplatit 514 milionů EUR.
(5)
Preventivní střednědobou finanční pomoc by měla spravovat Komise, která po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem sjedná s rumunskými orgány specifické podmínky hospodářské politiky, na něž bude poskytnutí této pomoci vázáno. Tyto podmínky by měly být zakotveny v memorandu o porozumění.
(6)
Vzhledem k preventivní povaze střednědobé finanční pomoci nebude Rumunsko žádat o vyplacení splátek úvěru Unie, pokud nevyvstanou potíže ohledně jeho běžného účtu platební bilance nebo pohybu kapitálu. Pokud Rumunsko Komisi o financování požádá, Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem rozhodne o aktivaci programu a o výši a časovém rozvrhu splátek. Podrobné finanční podmínky případného vyplacení prostředků budou upraveny v dohodě o preventivní úvěrové facilitě.
(7)
Preventivní střednědobá finanční pomoc by měla být poskytnuta s cílem přispět k úspěšnému provedení vládního programu v oblasti hospodářské politiky, a měla by tak přispět k udržitelnosti rumunské platební bilance,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie zpřístupní Rumunsku preventivní střednědobou finanční pomoc ve výši maximálně 2 000 milionů EUR. V případě aktivace této facility a vyplacení prostředků je uvedená pomoc poskytována formou úvěru s průměrnou splatností nejvýše osm let.
2. O aktivaci preventivní střednědobé finanční pomoci a vyplacení prostředků z ní lze požádat do 30. září 2015.
Článek 2
1. Preventivní střednědobou finanční pomoc spravuje Komise způsobem, který je v souladu se závazky Rumunska a doporučeními Rady, zejména v souvislosti s prováděním národního programu reforem Rumunska a s každoroční aktualizací jeho konvergenčního programu.
2. Po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem Komise sjedná s rumunskými orgány specifické podmínky hospodářské politiky, na něž je preventivní střednědobá finanční pomoc vázána a jež jsou uvedeny v čl. 3 odst. 3 tohoto rozhodnutí. Tyto podmínky budou zakotveny v memorandu o porozumění, jež bude zohledňovat závazky a doporučení podle odstavce 1. Podrobné finanční podmínky stanoví Komise v dohodě o preventivní úvěrové facilitě.
3. Komise ve spolupráci s Hospodářským a finančním výborem pravidelně ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je preventivní střednědobá finanční pomoc vázána.
Článek 3
1. Aktivaci preventivní střednědobé finanční pomoci Unie posoudí Komise na základě písemné žádosti, kterou jí Rumunsko předloží. Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem rozhodne, zda jsou aktivace pomoci a žádost o vyplacení prostředků v jejím rámci odůvodněné, a rozhodne o výši a časovém rozvrhu vyplacení prostředků. V případě aktivace pomoci mohou být finanční prostředky uvolněny nejvýše ve dvou splátkách. Každou splátku lze vyplatit v jedné či více tranších.
2. Při aktivaci preventivní střednědobé finanční pomoci Komise rozhodne o vyplacení úvěru Unie nebo jeho částí poté, co obdrží stanovisko Hospodářského a finančního výboru.
3. Prostředky jsou vyplaceny v případě uspokojivého plnění vládního hospodářského programu, který je součástí konvergenčního programu a národního programu reforem.
Specifické podmínky hospodářské politiky zakotvené v memorandu o porozumění zahrnují zejména:
a)
schválení rozpočtů a provádění politik v souladu s kursem fiskální konsolidace, jenž je odvozen ze závazků Rumunska v rámci Paktu o stabilitě a růstu, s cílem dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle této země do roku 2015 a tento cíl následně zachovat;
b)
zachování opatření, jež byla sjednána v rámci obou předchozích programů, v plném rozsahu a realizace případných dosud nesplněných podmínek;
c)
další posilování rámce fiskálního řízení, mj. prováděním Smlouvy o stabilitě, koordinaci a správě, tak aby byl zajištěn pevný základ fiskální konsolidace. Zvláštní pozornost je třeba věnovat posilování víceletého rozpočtového plánování, uplatňování účinného systému kontroly závazků, zlepšení výběru daní a zkvalitnění investičního rozhodování;
d)
včasné provedení akčních plánů, jež byly přijaty v reakci na zjištění přezkumů funkčnosti provedených Světovou bankou v letech 2010-2011, a zřízení centrálního realizačního útvaru, který by měl zlepšit určování politických priorit vlády;
e)
úhrada zpožděných plateb a posílení rozpočtových kontrolních mechanismů v oblasti zdravotnictví prostřednictvím kvalitnějších rámců výkaznictví a monitoringu;
f)
provedení strategického akčního plánu v oblasti zdravotní péče, racionalizace nemocniční struktury a rozšíření rozsahu primární péče s cílem zlepšit výsledky v oblasti zdraví;
g)
zlepšení správy veřejného dluhu s cílem snížit rizika, jakož i konsolidovat a prodloužit výnosovou křivku státních dluhopisů ve prospěch delších dob splatnosti;
h)
další posílení rámce pro řešení problémů bank, plánování rumunské centrální banky pro nepředvídané události a správy a řízení fondu pojištění vkladů, jakož i provedení opatření, jejichž smyslem je urychlit čištění rozvah vnitrostátních bank, a dále zachování úvěrové disciplíny v bankovním sektoru;
i)
sladění právních předpisů o orgánu finančního dohledu s mezinárodně osvědčenými postupy v zájmu posílení dohledu nad nebankovním finančním trhem;
j)
restrukturalizace státních podniků, včetně prodeje majetkových účastí v nich, a posílení správy a řízení těchto podniků;
k)
pokračování v opatřeních, jejichž smyslem je zlepšit podnikatelské prostředí, zejména snižováním administrativní zátěže pro malé a střední podniky a zjednodušováním přístupu těchto podniků k financování.
4. Je-li to v zájmu financování úvěru nezbytné, je přípustné používat obezřetným způsobem úrokové swapy s protistranami nejvyšší úvěrové kvality. Komise informuje Hospodářský a finanční výbor o možném refinancování přijatých úvěrů či o restrukturalizaci finančních podmínek.
Článek 4
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.
V Lucemburku dne 22. října 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
tat-22 ta’ Ottubru 2013
dwar l-għoti ta' għajnuna finanzjarja prekawzjonarja mill-Unjoni fuq terminu ta' żmien medju lir-Rumanija
(2013/531/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 332/2002 (1) tat-18 ta' Frar 2002 li jistabbilixxi faċilita' li tipprovdi għajnuna finanzjarja għal żmien medju għall-bilanċi ta' pagament ta' l-Istati Membri u b'mod partikolari l-Artikolu 3(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea, magħmula wara konsultazzjoni mal-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju,
Billi:
(1)
Permezz tad-Deċiżjoni 2013/532/UE (2), il-Kunsill iddeċieda li jagħti għajnuna reċiproka lir-Rumanija.
(2)
Għajnuna finanzjarja prekawzjonarja fuq medda medja ta' żmien lir-Rumanija taħt il-faċilità ta' bilanċ tal-pagamenti għall-Istati Membri hija xierqa fiċ-ċirkustanzi preżenti ta' flussi tal-kapital instabbli li qed jaffettwaw b'mod partikolari s-swieq emerġenti, riskji għax-xenarju makroekonomiku, u l-vulnerabbiltajiet li baqa' fis-settur bankarju. Filwaqt li taħt il-kundizzjonijiet tas-suq preżenti, ir-Rumanija mhija beħsiebha titlob il-ħlas tal-ebda pagament parzjali, l-għajnuna prekawzjonarja tista' tkun mistennija li tgħin tikkonsolida l-istabbiltà makroekonomika, baġitarja u finanzjarja u, permezz ta' sforzi favur riformi strutturali, iżżid ir-reżiljenza u l-potenzjal għat-tkabbir tal-ekonomija Rumena.
(3)
Jekk ir-riskji negattivi jimmaterjalizzaw, ir-Rumanija tista' ma tkunx kapaċi tkopri l-ħtiġijiet tagħha ta' finanzjament estern minn sorsi disponibbli ta' finanzjament. Dawn ir-riskji huma assoċjati ma', fost l-oħrajn, dejn estern importanti u rifinanzjamenti fis-settur finanzjarju, pożizzjoni netta ta' investiment negattiva ħafna, u effetti kollaterali minn żviluppi avversi fiż-żona tal-euro. F'tali xenarju ta' stress, il-ħtiġijiet residwi ta' finanzjament jistgħu jkunu jridu jiġu koperti bl-attivazzjoni tal-għajnuna finanzjarja prekawzjonarja fuq terminu medju.
(4)
Huwa xieraq li jiġi pprovdut appoġġ sa EUR 2 000 miljun mill-Unjoni lir-Rumanija fuq bażi prekawzjonarja taħt il-faċilità li tipprovdi għajnuna finanzjarja fuq medda medja ta' żmien għall-bilanċ tal-pagamenti tal-Istati Membri kif stabbilit fir-Regolament (KE) Nru 332/2002. Dik l-għajnuna għandha tiġi pprovduta flimkien ma' appoġġ mill-Fond Monetarju Internazzjonali (FMI) permezz ta' Arranġament ta' Riżerva fl-ammont ta' SDR 1 751,34 miljun (madwar EUR 2 000 miljun, 170% tal-kwota tar-Rumanija tal-FMI), approvat fis-27 ta' Settembru 2013, li l-awtoritajiet se jittrattaw ukoll bħala għajnuna finanzjarja prekawzjonari fuq terminu medju. Il-Bank Dinji għamel disponibbli EUR 1 000 miljun skont skema ta' Self għall-Politika tal-Iżvilupp (DPL) b'għażla ta' ġbid differit valida sa Ġunju 2015. Barra minn hekk, il-Bank Dinji se jkompli jipprovdi l-appoġġ imwiegħed aktar kmieni ta' EUR 891 miljun, li minnhom EUR 514 miljun għadhom iridu jitħallsu.
(5)
L-għajnuna finanzjarja prekawzjonari fuq terminu medju għandha tiġi mmaniġġjata mill-Kummissjoni li għandha tiftiehem mal-awtoritajiet tar-Rumanija, wara li tikkonsulta lill-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju, dwar il-kundizzjonijiet speċifiċi tal-politika ekonomika marbuta ma' dik l-għajnuna. Dawk il-kundizzjonijiet għandhom jiġu stipulati f'Memorandum ta' Ftehim.
(6)
Minħabba n-natura prekawzjonarja tal-għajnuna fuq terminu medju, ir-Rumanija mhi se titlob il-ħlas tal-ebda pagament parzjali taħt is-self mill-Unjoni, sakemm ma jitfaċċawx diffikultajiet rigward il-bilanċ tal-pagamenti kurrenti jew il-movimenti kapitali. Jekk ir-Rumanija tagħmel talba għall-finanzjament lill-Kummissjoni, din tal-aħħar għandha tiddeċiedi, wara li tkun ikkonsultat lill-KEF, dwar l-attivazzjoni tal-programm u dwar l-ammont u ż-żmien ta' dawn il-pagamenti. It-termini finanzjarji dettaljati relatati mal-ħlasijiet li jista' jkun hemm se jiġu stabbiliti fi Ftehim Qafas ta' Self Prekawzjonarju (PLFA).
(7)
L-għajnuna finanzjarja prekawzjonari fuq terminu medju għandha tiġi pprovduta bil-għan li tikkontribwixxi għall-implimentazzjoni b'suċċess tal-programm ta' politika ekonomika tal-Gvern, u, b'dan il-mod, għandha tappoġġa s-sostenibbiltà tal-bilanċ tal-pagamenti tar-Rumanija,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. L-Unjoni għandha tpoġġi għad-dispożizzjoni tar-Rumanija għajnuna finanzjarja prekawzjonarja fuq medda medja ta' żmien sa massimu ta' EUR 2 000 miljun. F'każ li tiġi attivata l-faċilità u jkunu pprovduti ħlasijiet, DIK l-għajnuna għandha tingħata fil-forma ta' self b'maturità medja massima ta' tmien snin.
2. L-attivazzjoni tal-għajnuna finanzjarja prekawzjonari fuq terminu medju u l-ħlasijiet minnha jistgħu jintalbu sat-30 ta' Settembru 2015.
Artikolu 2
1. L-għajnuna finanzjarja prekawzjonari fuq terminu medju għandha tiġi mmaniġġjata mill-Kummissjoni b'mod konsistenti mal-impenji tar-Rumanija u r-rakkomandazzjonijiet mill-Kunsill, b'mod partikolari fil-kuntest tal-implimentazzjoni tal-Programm Nazzjonali ta' Riforma (PNR) kif ukoll tal-aġġornament annwali tal-Programm ta' Konverġenza (PK) tar-Rumanija.
2. Il-Kummissjoni għandha tiftiehem mal-awtoritajiet Rumeni, wara li tikkonsulta lill-KEF, dwar il-kundizzjonijiet speċifiċi tal-politika ekonomika marbuta mal- għajnuna finanzjarja prekawzjonari fuq terminu medju kif elenkati taħt l-Artikolu 3(3) ta' din id-Deċiżjoni. Dawn il-kundizzjonijiet għandhom jiġu stabiliti f'Memorandum ta' Qbil (MtQ) b'mod konsistenti mal-impenji u r-rakkomandazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu. It-termini finanzjarji dettaljati għandhom jiġu stabbiliti mill-Kummissjoni permezz ta' PLFA.
3. Il-Kummissjoni għandha tivverifika f'intervalli regolari, f'kollaborazzjoni mal-KEF, li l-kundizzjonijiet tal-politika ekonomika marbuta mal-għajnuna finanzjarja prekawzjonari fuq terminu medju jiġu ssodisfati.
Artikolu 3
1. L-attivazzjoni tal- għajnuna finanzjarja prekawzjonari fuq terminu medju għandha tiġi eżaminata mill-Kummissjoni, wara talba bil-miktub mir-Rumanija lill-Kummissjoni. Il-Kummissjoni, wara li tikkonsulta lill-KEF, għandha tiddeċiedi jekk tkunx ġustifikata l-attivazzjoni tal-għajnuna u t-talba għall-ħlasijiet taħt dik l-għajnuna, u għandha tiddeċiedi dwar l-ammont u ż-żmien ta' dawn il-ħlasijiet. F'każ li tiġi attivata l-għajnuna, il-fondi jistgħu jiġu magħmula disponibbli f'mhux aktar minn żewġ pagamenti. Kull pagament parzjali jista' jitħallas f'porzjon wieħed jew aktar.
2. Mal-attivazzjoni tal-għajnuna finanzjarja prekawzjonari fuq terminu medju, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar il-ħlas tas-self tal-Unjoni, jew ta' partijiet minnu, wara li tkun kisbet l-opinjoni tal-KEF.
3. Kwalunkwe ħlas għandu jsir fuq il-bażi ta' implimentazzjoni sodisfaċenti tal-programm ekonomiku tal-Gvern li għandu jiġi inkluż kemm fil-PK kif ukoll fil-PRN.
Barra minn hekk, il-kundizzjonijiet speċifiċi tal-politika ekonomika stipulati fil-MtQ, għandhom jinkludu, fost l-oħrajn:
(a)
l-adozzjoni ta' baġits u l-implimentazzjoni ta' politiki konformi mat-triq lejn konsolidazzjoni fiskali li ġejjin mill-obbligi tar-Rumanija skont il-Patt ta' Stabbiltà u Tkabbir maħsuba biex jintlaħaq l-objettiv tal-baġit fuq terminu medju ta' żmien sal-2015 tar-Rumanija, u li dan jibqa' jinżamm;
(b)
il-preservazzjoni sħiħa tal-miżuri miftiehma taħt iż-żewġ programmi preċedenti u l-implimentazzjoni ta' kwalunkwe partijiet ta' kundizzjonalità li għadha ma twettqitx;
(c)
iktar tisħiħ tal-qafas ta' governanza fiskali, inkluż permezz tal-implimentazzjoni tal-Artikolu 3 tat-Trattat dwar l-Istabbiltà, il-Koordinazzjoni u l-Governanza fl-UME, sabiex jiġi żgurat li l-konsolidazzjoni fiskali tkun ankrata sew. Għandha tingħata attenzjoni partikolari għat-tisħiħ tal-ippjanar baġitarju pluriennali, għall-implimentazzjoni ta' sistema effettiva tal-kontroll tal-impenji, għat-titjib fil-ġbir tat-taxxa, u għat-titjib fil-proċess tal-ibbaġittjar tal-kapital;
(d)
l-implimentazzjoni fil-ħin tal-pjanijiet ta' azzjoni adottati b'reazzjoni għas-sejbiet tal-analiżi funzjonali mwettqa mill-Bank Dinji fl-2010-2011 u l-istabbiliment ta' unità ċentrali tal-implimentazzjoni biex ittejjeb il-prijoritizzazzjoni tal-politika madwar il-gvern kollu;
(e)
l-ikklerjar ta' arretrati u t-tisħiħ tal-mekkaniżmi ta' kontroll baġitarju fis-settur tas-saħħa permezz ta' oqfsa mtejba ta' rappurtar u monitoraġġ;
(f)
l-implimentazzjoni tal-pjan ta' azzjoni strateġiku għall-kura tas-saħħa, ir-razzjonalizzazzjoni tal-istruttura tal-isptarijiet u żieda fl-ambitu tal attivitajiet tal-kura primarja, sabiex jinkisbu riżultati aħjar fis-saħħa;
(g)
it-titjib tal-ġestjoni tad-dejn pubbliku bil-għan li jitnaqqsu r-riskji u biex tiġi kkonsolidata u estiża l-kurva tar-rendita għad-dejn sovran;
(h)
it-tisħiħ ulterjuri tal-qafas għar-riżoluzzjoni tal-banek, l-ippjanar ta' kontinġenza tal-Bank Ċentrali tar-Rumanija u l-governanza korporattiva tal-Fond ta' Garanzija tad-Depożiti, kif ukoll l-implimentazzjoni ta' miżuri biex jitħaffef il-proċess ta' tindif tal-karti tal-bilanċ tal-banek nazzjonali u l-preservazzjoni tad-dixxiplina fil-kreditu fis-settur bankarju;
(i)
l-allinjament tal-leġiżlazzjoni dwar l-Awtorità tas-Sorveljanza Finanzjarja (ASF) għal prattiki tajbin fil-livell internazzjonali għat-tisħiħ tas-superviżjoni tas-suq finanzjarju non-bankarju;
(j)
ir-ristrutturar tal-impriżi statali (SOEs), inkluż il-bejgħ ta' ishma fil-kapital tagħhom, u t-tisħiħ tal-governanza korporattiva tal-SOEs;
(k)
l-implimentazzjoni ulterjuri ta' miżuri biex jitjieb l-ambjent tan-negozju, inkluż billi jitnaqqsu piżijiet amministrattivi għal intrapriżi żgħar u ta' daqs medju (SMEs), u miżuri biex jiffaċilitaw l-aċċess għall-finanzi għall-SMEs.
4. Jekk ikun meħtieġ sabiex jiġi ffinanzjat is-self, għandu jiġi permess l-użu prudenti ta' swaps tar-rata tal-imgħax ma' kontropartijiet tal-ogħla kwalità ta' kreditu. Il-KEF għandu jinżamm infurmat mill-Kummissjoni dwar rifinanzjament possibbli tat-teħid tas-self jew ir-ristrutturazzjoni tal-kundizzjonijiet finanzjarji.
Artikolu 4
Din id-Direttiva ssir effettiva fil-jum tan-notifika tagħha.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Rumanija.
Magħmul fil-Lussemburgu, it-22 ta’ Ottubru 2013.