PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 908/2014
ze dne 6. července 2014,
kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o platební agentury a další subjekty, finanční řízení, schvalování účetní závěrky, pravidla pro kontroly, jistoty a transparentnost
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (1), a zejména na čl. 8 odst. 2, čl. 9 odst. 2, článek 23, čl. 36 odst. 6, čl. 46 odst. 5 a 6, čl. 50 odst. 2, čl. 53 odst. 1, čl. 57 odst. 2, čl. 62 odst. 2, čl. 66 odst. 4 a články 88, 104 a 114 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1306/2013 stanoví základní pravidla pro financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky, mj. pro akreditaci platebních agentur a koordinačních subjektů, finanční řízení, postupy schvalování, kontrolní systémy a sankce, včetně kontroly operací, jistot a transparentnosti. V zájmu hladkého fungování a jednotného uplatňování nového právního rámce, který uvedené nařízení zavádí, byla Komise zmocněna přijmout určitá pravidla v těchto oblastech. Tato nová pravidla by měla nahradit příslušná ustanovení nařízení Komise (ES) č. 601/94 (2), (ES) č. 4/2004 (3), (ES) č. 883/2006 (4), (ES) č. 884/2006 (5), (ES) č. 885/2006 (6), (ES) č. 259/2008 (7) a (EU) č. 282/2012 (8). Nařízení (ES) č. 883/2006, (ES) č. 884/2006, (ES) č. 885/2006 a (EU) č. 282/2012 byla zrušena nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 (9). V zájmu srozumitelnosti a právní jistoty by nařízení (ES) č. 601/94, (ES) č. 4/2004 a (ES) č. 259/2008 měla být tímto nařízením zrušena,
(2)
Platební agentury by měly být akreditovány členskými státy pouze tehdy, pokud splňují určitá minimální kritéria stanovená na úrovni Unie, jak je uvedeno v čl. 1 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014. Tato „akreditační kritéria“ jsou stanovena v příloze I nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014. Měla by být stanovena pravidla týkající se postupů pro vydávání, přezkum a odejmutí akreditace platebních agentur a koordinačních subjektů.
(3)
Členské státy by měly mít své platební agentury pod stálým dohledem. Měly by zřídit systém výměny informací, aby měly příslušné orgány zprávy a byly neustále informovány o podezření na případy nedodržení předpisů. Měl by být zaveden postup, který by členské státy použily při řešení takových případů, a tento postup by měl zahrnovat povinnost vypracovat ve stanovené lhůtě plán nápravy všech zjištěných nedostatků. Pokud jde o výdaje vynaložené platebními agenturami, kterým jejich členský stát ponechal akreditaci i přesto, že takový plán v dané lhůtě neprovedly, Komise by měla mít možnost rozhodnout o sledování nedostatků prostřednictvím postupu pro schválení souladu podle článku 52 nařízení (EU) č. 1306/2013.
(4)
Podle čl. 7 odst. 3 písm. b) prvního pododstavce nařízení (EU) č. 1306/2013 se od odpovědných pracovníků akreditovaných platebních agentur vyžaduje, aby vypracovali prohlášení řídícího subjektu o úplnosti, přesnosti a věcné správnosti účetní závěrky a řádném fungování systémů vnitřní kontroly, jakož i o legalitě a správnosti uskutečněných operací. Měla by se stanovit pravidla, pokud jde o obsah a formát těchto prohlášení řídícího subjektu.
(5)
Mělo by dojít k vypracování pravidel pro fungování koordinačních subjektů uvedených v čl. 7 odst. 4 nařízení (EU) č. 1306/2013 a úkolů certifikačních subjektů uvedených v článku 9 uvedeného nařízení. Kromě toho by měl být specifikován obsah osvědčení a zpráv, které mají certifikační subjekty vypracovávat za účelem pomoci Komisi při postupu schvalování účetní závěrky.
(6)
Pro zajištění řádného řízení prostředků vyhrazených v rozpočtu Unie pro Evropský zemědělský záruční fond (EZZF) a Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) (dále jen „fondy“) by platební agentury měly vést oddělené účetnictví týkající se výhradně plateb a účelově vázaných příjmů z a do každého fondu. Účetnictví vedené platebními agenturami proto musí pro každý z těchto fondů vykazovat odděleně výdaje a příjmy vynaložené podle čl. 4 odst. 1 a článků 5 a 43 nařízení (EU) č. 1306/2013 a umožnit uvést tyto výdaje a příjmy do vztahu s finančními zdroji, které jsou pro ně uvolněny z rozpočtu Unie.
(7)
Společná zemědělská politika je financována v eurech, přičemž členské státy, které nepřijaly euro, mohou uskutečňovat platby příjemcům ve své národní měně. K oprávnění provést konsolidaci všech výdajů a příjmů je tudíž nezbytné stanovit, že příslušné platební agentury musí být s to poskytovat údaje týkající se výdajů a příjmů jak v eurech, tak i v měně, v níž byly zaplaceny nebo získány.
(8)
Výdaje, které jsou na pomoc rozvoje venkova v rámci EZFRV spolufinancovány z rozpočtu Unie a z vnitrostátních rozpočtů, jsou založeny na podrobných programech rozčleněných podle jednotlivých opatření, zvláštní sazby příspěvků a prioritní oblasti. V souladu se zásadou řádného finančního řízení by tyto výdaje měly být sledovány a zaúčtovány na tomto základě, aby bylo možné identifikovat všechny operace podle jednotlivých programů, opatření, zvláštních sazeb příspěvku a prioritních oblastí. Tím bude zajištěna možnost ověřit soulad mezi uskutečněnými výdaji a vyčleněnými finančními prostředky. V této souvislosti by měly být upřesněny prvky, které musí mít platební agentury na zřeteli. Platební agentury by měly u provedeného financování na účtech jasně prokázat zejména původ veřejných a unijních finančních prostředků. Nadto by měly být identifikovány částky, které mají být a které byly získány zpět od příjemců podpory, a uvedeny původní operace, s nimiž tyto částky souvisí.
(9)
Členské státy uvolní prostředky potřebné k financování výdajů EZZF uvedených v čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 předtím, než Komise uhradí uvedené výdaje formou měsíčních úhrad uskutečněných výdajů. Obdobně mohou členské státy obdržet zálohu pro výdaje EZFRV, která by se později vykázala v rámci schvalování roční účetní závěrky podle článku 51 nařízení (EU) č. 1306/2013. V zájmu zajištění řádného řízení finančních toků by členské státy měly shromažďovat informace nezbytné pro prokázání úplnosti, přesnosti a věcné správnosti vynaložených výdajů na tyto měsíční úhrady a v případě jakýchkoli příjmů či výdajů je uchovávat k dispozici Komise, nebo je pravidelně Komisi předávat. Tyto informace by členské státy měly Komisi poskytovat v intervalech přizpůsobených způsobu správy každého z fondů. Poskytováním informací v uvedených intervalech by neměla být dotčena povinnost členských států vést úplné informace shromážděné pro řádné sledování výdajů, tak aby byly Komisi k dispozici za účelem ověření.
(10)
Obecné povinnosti platebních agentur ohledně vedení účetnictví se týkají údajů požadovaných pro správu a kontrolu finančních prostředků Unie. Tyto povinnosti se však netýkají požadavků o proplacení výdajů ani údajů, které musí být za účelem získání takové náhrady Komisi poskytnuty. Je tudíž třeba upřesnit, které informace a údaje o výdajích, jež mají být financovány z fondů, musí být Komisi pravidelně předávány. Informace, které členské státy sdělují Komisi, jí musí umožnit, aby předané informace použila přímo a co nejúčinněji pro správu účtů fondů, jakož i pro související platby. K dosažení tohoto cíle je třeba stanovit, že veškeré informace, které je třeba zpřístupnit a předávat mezi členskými státy a Komisí, by měly být zasílány elektronickou cestou.
(11)
Podle čl. 102 odst. 1 písm. c) prvního pododstavce nařízení (EU) č. 1306/2013 musí být pro opatření související s operacemi financovanými z fondů výkazy výdajů, které slouží zároveň jako žádost o platby, předány Komisi spolu s požadovanými informacemi. Aby členské státy a platební agentury mohly tyto výkazy výdajů sestavovat podle harmonizovaných pravidel a Komise mohla vzít v úvahu žádosti o platbu, měly by být stanoveny podmínky, za nichž mohou být uvedené výdaje zohledněny v rámci příslušných rozpočtů EZZF a EZFRV. Tyto podmínky by měly specifikovat pravidla pro zaznamenávání výdajů a příjmů, zejména pak účelově vázaných příjmů a případných oprav, které mají být provedeny, a pro jejich skutečné vykázání.
(12)
Jestliže na základě výkazů výdajů obdržených od členských států v rámci EZZF celková částka předběžných závazků, které by mohly být povoleny podle čl. 170 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (10), překračuje 75 % všech prostředků pro běžný rozpočtový rok, je Komise povinna tyto částky snížit. Podle zásady řádného finančního řízení musí být toto snížení poměrně rozloženo mezi všechny členské státy na základě výkazů výdajů obdržených od těchto členských států. Aby bylo rozdělování dostupných finančních prostředků mezi členské státy učiněno spravedlivě, je třeba stanovit, že měsíční platby v rámci EZZF v tomto případě budou sníženy o určité procento, stanovené pro každou kapitolu, z výkazů výdajů předaných každým členským státem a že zůstatek nevyplacený během měsíce bude znovu přidělen podle rozhodnutí Komise v dalších měsíčních platbách.
(13)
Poté, co Komise rozhodla o měsíčních platbách, měla by členským státům poskytnout finanční prostředky nezbytné k pokrytí výdajů, které mají být financovány z fondů, a to praktickým způsobem a za podmínek, které je třeba stanovit na základě informací sdělených členskými státy Komisi a na základě informačních systémů zavedených Komisí.
(14)
Podmínkou pro úhradu výdajů na veřejnou intervenci vynaložených platebními agenturami je, že do jejich výkazů průběžných výdajů budou začleněny hodnoty a částky zaúčtované v průběhu měsíce následujícího po měsíci, k němuž se vztahují operace veřejného skladování. Aby bylo zajištěno hladké fungování systému úhrad, je nezbytné stanovit způsob, jakým mají být tyto informace, které jsou nezbytné k výpočtu nákladů a výdajů, oznámeny Komisi.
(15)
V souladu s čl. 3 odst. 3 nařízení (EU) č. 907/2014 musí účetnictví týkající se veřejných zásob držených v rámci intervence umožnit zjistit jak částku financování vyplaceného Unií, tak stav zásob produktů, jež byly dány do intervenčního režimu. Za tímto účelem je třeba stanovit, že platební agentury musí vést odděleně skladové účetnictví a finanční účty, jež musí obsahovat údaje nezbytné ke sledování zásob a k řízení financování výdajů a příjmů vytvořených veřejnými intervenčními opatřeními.
(16)
Pokud jde o intervenční opatření ve formě veřejného skladování, zaúčtování údajů o množstvích, hodnotách a o některých průměrech ze strany platebních agentur je povinné. Existují však okolnosti, za nichž by se určité operace a výdaje neměly zaúčtovávat, nebo by se tak mělo dít podle zvláštních pravidel. V zájmu zajištění rovného zacházení a ochrany finančních zájmů Unie by se takové okolnosti měly specifikovat, včetně případných opatření pro zaúčtování operací a výdajů.
(17)
Datum, k němuž se provádí zaúčtování různých výdajových a příjmových položek, které jsou spojené s intervenčními opatřeními ve formě veřejného skladování, závisí na povaze operací, na něž se vztahují, a může být stanoveno v rámci právních předpisů z jednotlivých odvětví zemědělství. V tomto kontextu je třeba přijmout obecné pravidlo, kterým se stanoví, že zaúčtování těchto položek se provádí ke dni, ve kterém dojde ke hmotné operaci vyplývající z intervenčního opatření, a kterým se stanoví zvláštní případy, které je třeba vzít v úvahu.
(18)
V zájmu řádného finančního řízení by členské státy měly Komisi poskytnout prognózu částek, které je třeba ještě financovat z EZFRV v daném zemědělském rozpočtovém roce, a odhady výše požadovaného financování na následující rozpočtový rok. Aby mohla Komise plnit své povinnosti, měly by jí být tyto informace sdělovány včas, každopádně však dvakrát do roka, a to každoročně nejpozději do 31. ledna a 31. srpna.
(19)
V souladu s čl. 36 odst. 6 nařízení (EU) č. 1306/2013 musí být stanoveny lhůty pro vyhotovování výkazů výdajů, které se týkají operací prováděných v rámci EZFRV. S ohledem na specifičnosti účetních pravidel, která platí EZFRV, uplatňování předběžného financování a financování opatření za kalendářní rok je třeba stanovit, že uvedené výdaje musí být vykazovány v pravidelných intervalech, které vyhovují těmto zvláštním podmínkám.
(20)
Výměna informací a dokumentů mezi členskými státy a Komisí, jakož i poskytování a sdělování informací členskými státy Komisi obvykle probíhá elektronickou cestou. Pro vylepšení těchto výměn informací ohledně fondů a pro rozšíření jejich využívání byly v souladu s nařízením (ES) č. 883/2006 zřízeny informační systémy. Tyto systémy by měly být využívány a fungovat i poté, co Komise informuje členské státy prostřednictvím Výboru zemědělských fondů.
(21)
Podmínky pro zpracování informací těmito informačními systémy, jakož i forma a obsah dokumentů, jejichž sdělování je požadováno podle nařízení (EU) č. 1306/2013, vyžadují časté úpravy, které jsou důsledkem vývoje platných právních předpisů nebo požadavků spojených s řízením. Měla by být rovněž stanovena jednotná pravidla pro předkládání příslušných dokladů členskými státy. Pro dosažení těchto cílů a ve snaze zjednodušit postupy a umožnit, aby příslušné informační systémy byly rychle provozuschopné, je žádoucí určit formu a obsah dokumentů na základě standardizovaných vzorů a protokolů a stanovit, že jejich úpravy a aktualizaci provede Komise poté, co informuje Výbor zemědělských fondů.
(22)
Podle článku 58 nařízení (EU) č. 1306/2013 jsou členské státy prostřednictvím svých platebních agentur odpovědné za řízení a kontrolu legality výdajů z fondů. Za sdělování nebo zaznamenávání údajů o finančních operacích v rámci informačních systémů a jejich aktualizaci by tedy měly nést odpovědnost platební agentury, provádí je přímo platební agentury nebo subjekty, na které byla tato funkce přenesena, popřípadě jsou zajišťovány i prostřednictvím akreditovaných koordinačních subjektů.
(23)
Některé dokumenty nebo prohlášení stanovené v čl. 102 odst. 1 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1306/2013 nebo v aktech Komise přijatých pro účely uvedeného článku vyžadují podpis pověřené osoby nebo souhlas osoby v jedné nebo několika etapách dotyčného postupu. Informační systémy zavedené k předávání těchto dokumentů by měly v těchto případech umožnit jednoznačnou identifikaci každé osoby a poskytovat dostatečnou záruku neporušitelnosti obsahu dokumentů, a to i během jednotlivých etap postupu. Zejména by tomu tak mělo být u výkazů výdajů a prohlášení řídícího subjektu připojených k roční účetní závěrce podle čl. 102 odst. 1 písm. c) bodu iii) prvního pododstavce nařízení (EU) č. 1306/2013 a u dokumentů předávaných elektronickou cestou v rámci těchto postupů.
(24)
Podle čl. 58 odst. 1 písm. e) nařízení (EU) č. 1306/2013 jsou členské státy prostřednictvím svých platebních agentur odpovědné za zpětné získání neoprávněných plateb a úroků. V zájmu zajištění účinného a řádného uplatňování uvedených ustanovení je vhodné stanovit jednotná pravidla týkající se úroků uplatnitelných na zpětné získání neoprávněných plateb. Aniž je dotčen čl. 54 odst. 3 první pododstavec písm. a) a b) nařízení (EU) č. 1306/2013, mohou členské státy povinnost získat zpět neoprávněně vyplacené částky splnit různými způsoby. Aniž jsou dotčena jakákoli jiná opatření k prosazení práva stanovená vnitrostátním právem, účinným a nákladově efektivním způsobem zpětného vymáhání dluhů je snížení budoucích plateb dlužníkovi o částku, která má být získána zpět, jakmile je v souladu s vnitrostátními předpisy tento dluh zjištěn. Pro členské státy by proto mělo být povinné, aby uplatňovaly tento způsob vymáhání dluhů, přičemž by měly být stanoveny společné podmínky pro jeho použití.
(25)
Je třeba stanovit podrobná ustanovení jak pro postup schválení účetní závěrky podle článku 51 nařízení (EU) č. 1306/2013, tak i pro postup pro schválení souladu podle článku 52 uvedeného nařízení včetně mechanismu, pomocí něhož jsou výsledné částky buď odečítány od jedné z následujících plateb vyplacených Komisí členským státům, nebo k této platbě přičítány.
(26)
Pokud jde o schvalování účetní závěrky v souladu s článkem 51 nařízení (EU) č. 1306/2013, je dále nezbytné určit obsah ročních účetních závěrek platebních agentur a stanovit lhůtu pro předání těchto účetních závěrek a dalších náležitých dokumentů Komisi. Dále je nutné objasnit, jak dlouho musí platební agentury uchovávat pro potřeby Komise podklady týkající se všech výdajů a účelově vázaných příjmů. Kromě toho je třeba stanovit, že Komise určuje formu a obsah účetních údajů, které jí platební agentury musí poskytovat.
(27)
S cílem zajistit, aby v běžných případech byl postup pro schvalování souladu ukončen v přiměřené lhůtě, je vhodné pro různé fáze postupu stanovit zvláštní lhůty, které by Komise a členské státy musely dodržet. Zároveň je však zapotřebí, aby Komise měla možnost tyto lhůty prodloužit, pokud si takové prodloužení vyžaduje složitost vyšetřovaného případu. Postup pro schvalování souladu by měl dát členským státům právo na kontradiktorní řízení a řádně vyhodnocovat informace nezbytné pro hodnocení rizik fondů.
(28)
V souladu s čl. 59 odst. 5 nařízení (EU) č. 1306/2013 jsou členské státy povinny zajistit minimální úroveň kontrol na místě nezbytných pro účinné řízení rizik. Členské státy však v rámci své odpovědnosti smějí snížit minimální úroveň těchto kontrol na místě, pokud bylo shledáno, že řídicí a kontrolní systémy řádně fungují a míra chybovosti zůstává na přijatelné úrovni. Zatímco v právních předpisech v odvětví zemědělství je nutné stanovit nezbytné minimální úrovně kontrol na místě, měla by se stanovit horizontální pravidla možnosti snížit minimální úroveň kontrol na místě platná pro všechna opatření financovaná z fondů, jakož i příslušné podmínky. Kromě těchto horizontálních pravidel mohou právní předpisy v odvětví zemědělství stanovit další pravidla.
(29)
Mimoto je vhodné stanovit pravidla pro provádění kontrol operací uvedených v článku 80 nařízení (EU) č. 1306/2013 ze strany členských států, zejména pokud jde o výběr podniků a počet a harmonogram kontrol.
(30)
Podle hlavy V kapitoly III nařízení (EU) č. 1306/2013 týkající se kontroly operací musí členské státy předávat Komisi řadu sdělení. Jelikož standardizace formy a obsahu těchto sdělení usnadní jejich používání a zajistí jednotný přístup, je třeba přijmout podrobná pravidla týkající se jejich formy a obsahu. Kromě toho je třeba stanovit pravidla pro uchovávání obchodní dokumentace, pro společná opatření zahrnující vzájemnou pomoc podle článku 83 nařízení (EU) č. 1306/2013, jakož i pro zvláštní orgány uvedené v článku 85 uvedeného nařízení.
(31)
Nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 stanoví pravidla doplňující právní rámec v oblasti jistot, zejména co se týče povinnosti složit jistotu, podmínek týkajících se jistot, jakož i pravidla pro složení, uvolnění a propadnutí jistoty. V zájmu zajištění jednotného uplatňování těchto pravidel by měla být přijata ustanovení týkající se formy a postupů pro složení a uvolnění jistoty, jakož i pro výměnu informací a sdělení požadovaných v tomto ohledu.
(32)
Podle hlavy VII kapitoly IV nařízení (EU) č. 1306/2013 týkající se transparentnosti se od členských států vyžaduje, aby každoročně zveřejňovaly příjemce finančních prostředků z fondů, jakož i částky, které každý příjemce z každého z těchto fondů obdržel. Za tímto účelem a v souladu s článkem 111 nařízení (EU) č. 1306/2013 by měla být stanovena forma uvedeného zveřejnění. Toto zveřejnění by nemělo překročit meze toho, co je zapotřebí k dosažení sledovaných cílů transparentnosti.
(33)
Zveřejnění by mělo být v souladu s informacemi, které mají platební agentury ve svém účetnictví a záznamech, a mělo by se týkat plateb obdržených v minulém rozpočtovém roce. Tyto informace by měly být veřejnosti sdělovány jasným a jednotným způsobem a měly by být k dohledání do 31. května.
(34)
Podle čl. 111 odst. 1 prvního pododstavce písm. c) nařízení (EU) č. 1306/2013 mají být zveřejněny výše vyplacených částek odpovídajících každému opatření financovanému z fondů, které daný příjemce obdržel. Nicméně za účelem zajištění dodržování povinnosti stanovené v článku 112 uvedeného nařízení je rovněž nezbytné stanovit prahové hodnoty, pod jejichž úrovní by se jména příjemců nezveřejňovala.
(35)
V souladu s čl. 111 odst. 1 prvním pododstavcem písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013 je zveřejnění příjemců finančních prostředků z fondů nezbytné pro identifikaci obce, kde příjemce sídlí nebo je registrován. Tyto informace by měly být také k dispozici v případě příjemců, kteří jsou fyzickými osobami a jejichž jména nesmí být zveřejněna v souladu s článkem 112 uvedeného nařízení. Pokud by však z důvodu omezeného počtu příjemců sídlících nebo registrovaných v dané obci zveřejnění názvu obce mělo za následek identifikaci příjemce, který je fyzickou osobou, měla by být přijata ustanovení, která by zabránila nepřiměřenému a zbytečnému porušování soukromí.
(36)
Informace by měly být zveřejněny na internetu, formou vyhledávače, který zajistí, že k nim bude mít přístup široká veřejnost. Nástroj na vyhledávání by měl umožnit vyhledávání na základě určitých kritérií a výsledky vyhledávání by měly být poskytnuty ve snadno přístupné formě.
(37)
Aby se vyhovělo platným požadavkům na ochranu údajů, je třeba příjemce finančních prostředků z těchto rozpočtů informovat o zveřejnění jejich údajů ještě před zveřejněním. Informace by měly být poskytovány příjemcům prostřednictvím formulářů žádostí o podporu nebo v okamžiku sběru údajů. Pokud jde o výdaje vzniklé v rozpočtových letech 2014 a 2015, nelze-li příjemce informovat v okamžiku sběru osobních údajů, měli by být informováni s přiměřeným předstihem před zveřejněním.
(38)
Aby se usnadnil přístup veřejnosti ke zveřejněným údajům, měly by členské státy zřídit internetové stránky obsahující informace týkající se příjemců finančních prostředků z fondů a prahové hodnoty podle článku 112 nařízení (EU) č. 1306/2013. Vzhledem k různým organizačním strukturám v členských státech by se státy měly rozhodnout, který orgán je odpovědný za zřízení a údržbu internetové schránky a za zveřejňování údajů. Komise by měla vytvořit internetovou stránku, která obsahuje odkazy na internetové stránky členských států.
(39)
Článek 10 tohoto nařízení by se měl použít pro výdaje uskutečněné a účelově vázané příjmy vybrané členskými státy počínaje 16. říjnem 2014 s cílem zajistit kontinuitu podávání zpráv v rámci téhož rozpočtového roku.
(40)
S cílem zajistit jednotné zacházení v probíhajících postupech pro schvalování souladu by se lhůty podle čl. 34 odst. 3 a 4 tohoto nařízení neměly týkat těch postupů, u nichž bude oznámení podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 885/2006 podáno před dnem 1. ledna 2015.
(41)
Vzhledem k tomu, že se hlava VII kapitola IV nařízení (EU) č. 1306/2013, která pojednává o transparentnosti, vztahuje na uskutečněné platby počínaje rozpočtovým rokem 2014, měla by se příslušná ustanovení tohoto nařízení použít na tyto platby.
(42)
Aby členské státy měly dostatek času na provedení, měly by se informace předávané v souladu s přílohou II sloupci V1 a V2 začít poskytovat počínaje rozpočtovým rokem 2016.
(43)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru zemědělských fondů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PLATEBNÍ AGENTURY A DALŠÍ SUBJEKTY
Článek 1
Postup akreditace platebních agentur
1. Členské státy jmenují orgán na ministerské úrovni, jenž bude zodpovídat za:
a)
vydávání, přezkum a odnímání akreditace platebním agenturám;
b)
provádění úkolů, které byly v rámci této kapitoly svěřeny příslušnému orgánu.
2. Příslušný orgán prostřednictvím formálního aktu rozhodne o vydání nebo po provedení přezkumu o odnětí akreditace platební agentury na základě posouzení akreditačních kritérií uvedených v čl. 1 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 (dále jen „akreditační kritéria“). Příslušný orgán akreditace nebo odnětí akreditace bezodkladně oznámí Komisi.
3. Příslušný orgán jmenuje auditní subjekt, který bude provádět šetření ještě před udělením akreditace (předakreditační přezkum). Auditním subjektem je auditní orgán nebo jiná veřejná či soukromá organizace nebo organizační jednotka orgánu disponujícího odpovídajícími znalostmi, dovednostmi a schopností provádět audity. Auditní subjekt musí být na platební agentuře, která má být akreditována, nezávislý. Šetření (předakreditační přezkum) prováděné auditním subjektem se týká zejména:
a)
zavedených postupů a systémů pro schvalování a provádění plateb;
b)
rozdělení úkolů a přiměřenosti vnitřní i vnější kontroly v souvislosti s operacemi financovanými z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (dále jen „fondy“);
c)
míry způsobilosti zavedených postupů a systémů, včetně opatření proti podvodům založených na vyhodnocení rizik, chránit rozpočet Unie;
d)
bezpečnost informačních systémů;
e)
vedení účetních záznamů.
Auditní subjekt vypracuje zprávu, která podrobně popisuje činnosti vykonané při auditu, jeho výsledky a posouzení, zda platební agentura splňuje akreditační kritéria. Zpráva musí být předána příslušnému orgánu, který poté vydá rozhodnutí o akreditaci, pokud je spokojen s tím, jak platební agentura splňuje akreditační kritéria.
4. Pokud se příslušný orgán domnívá, že platební agentura nesplňuje akreditační kritéria, zašle agentuře přesné podmínky, které agentura musí splnit předtím, než jí může být akreditace udělena.
Až do provedení nezbytných změn, jejichž cílem je splnit tyto zvláštní podmínky, lze akreditaci udělit dočasně na období stanovené v závislosti na závažnosti zjištěných problémů, avšak ne na období delší než dvanáct měsíců. V řádně odůvodněných případech může Komise na žádost dotčeného členského státu toto období prodloužit.
5. Informace podle čl. 102 odst. 1 prvního pododstavce písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013 jsou předávány ihned po první akreditaci platební agentury a v každém případě ještě předtím, než bude jakýkoli její výdaj naúčtován fondům. K těmto informacím jsou připojeny následující výkazy a dokumenty týkající se:
a)
odpovědností svěřených dané platební agentuře;
b)
rozdělení odpovědností mezi odbory platební agentury;
c)
vztahu platební agentury s dalšími veřejnoprávními či soukromoprávními subjekty, které odpovídají za provádění jakýchkoli opatření, v jejichž rámci platební agentura účtuje výdaje fondů;
d)
postupů sloužících k přijímání, ověřování a potvrzování nároků vznesených příjemci, a dále ke schvalování, hrazení a účtování výdajů;
e)
opatření v oblasti bezpečnosti informačních systémů;
f)
zprávy o předakreditačním přezkumu provedeném auditním subjektem uvedeným v odstavci 3.
6. Komise uvědomí Výbor zemědělských fondů o platebních agenturách akreditovaných ve všech členských státech.
Článek 2
Přezkum akreditace
1. Příslušný orgán má pod stálým dohledem platební agentury, za které odpovídá, a to zejména na základě osvědčení a zpráv vypracovaných certifikačním subjektem podle článku 9 nařízení (EU) č. 1306/2013, a vyšetřuje zjištěné nedostatky.
Každé tři roky příslušný orgán písemně informuje Komisi o svém dohledu nad platebními agenturami a monitorování jejich činností. Zpráva zahrne přezkum toho, jak platební agentury průběžně plní akreditační kritéria, společně se shrnutím opatření přijatých k nápravě zjištěných nedostatků. Příslušný orgán potvrdí, zda platební agentury, za něž je odpovědný, i nadále splňují akreditační kritéria.
2. Členské státy vytvoří systém, který zajistí, že jsou informace naznačující neplnění akreditačních kritérií ze strany platební agentury bezodkladně sděleny příslušnému orgánu.
3. Pokud příslušný orgán zjistil, že akreditovaná platební agentura neplní jedno nebo více akreditačních kritérií způsobem, který brání plnění úkolů stanovených v čl. 1 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014, neprodleně akreditaci platební agentury podmíněně pozastaví. Příslušný orgán vypracuje plán obsahující opatření a lhůty pro nápravu zjištěných nedostatků ve lhůtě stanovené podle závažnosti problému, která nesmí být delší než dvanáct měsíců ode dne podmíněného pozastavení akreditace. V řádně odůvodněných případech může Komise na žádost dotčeného členského státu tuto lhůtu prodloužit.
4. Příslušný orgán oznámí Komisi své rozhodnutí o podmíněném pozastavení akreditace platební agentury, o plánu vypracovaném v souladu s odstavcem 3 a následně o pokroku při provádění těchto plánů.
5. Pokud dojde k odebrání akreditace, příslušný orgán ihned akredituje jinou platební agenturu, která splňuje podmínky stanovené v čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, aby nedošlo k pozastavení plateb příjemcům.
6. Pokud Komise zjistí, že příslušný orgán nesplnil svou povinnost vypracovat plán nápravy podle odstavce 3 nebo že platební agentura je i nadále akreditována, aniž by tento plán ve stanovené lhůtě plně provedla, vyzve příslušný orgán k odnětí akreditace dané platební agentuře, pokud nebudou provedeny nezbytné změny ve lhůtě stanovené Komisí s ohledem na závažnost problému. V takovém případě může Komise rozhodnout o sledování nedostatků podle schvalování souladu podle článku 52 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 3
Prohlášení řídícího subjektu
1. Prohlášení řídícího subjektu uvedené v čl. 7 odst. 3 prvním pododstavci písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013 je vypracováno v přiměřené době tak, aby mohl certifikační subjekt vydat stanovisko uvedené v čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení.
Prohlášení řídícího subjektu má formát stanovený v příloze I tohoto nařízení a může být podmíněno výhradami, které vyčíslí potenciální finanční dopad. Pokud dojde k vyjádření výhrad, musí být součástí prohlášení plán nápravných opatření a přesný harmonogram jeho provádění.
2. Prohlášení řídícího subjektu se bude opírat o účinný dohled nad existujícím řídícím a kontrolním systémem během celého roku.
Článek 4
Koordinační subjekt
1. Koordinační subjekt uvedený v čl. 7 odst. 4 nařízení (EU) č. 1306/2013 jedná jako jediný partner Komise pro dotčený členský stát ve všech otázkách souvisejících s fondy, pokud jde o:
a)
zprostředkování informací a pokynů týkajících se funkcí a činností platebních agentur těmto agenturám a subjektům odpovědným za provádění uvedených pokynů, jakož i o podporu jejich harmonizovaného provádění;
b)
sdělování informací uvedených v článcích 7 a 102 nařízení (EU) č. 1306/2013 Komisi;
c)
přístup Komise k úplným záznamům všech účetních údajů vyžadovaných pro statistické a kontrolní účely.
2. Platební agentura může jednat jako koordinační subjekt za předpokladu, že jsou tyto dvě funkce vykonávány odděleně.
3. Při plnění svých úkolů může koordinační subjekt v souladu s vnitrostátními postupy požádat o pomoc jiné správní orgány nebo útvary, zejména ty s účetní či technickou odborností.
4. Důvěrnost, integrita a dostupnost všech počítačových údajů v držení koordinačního subjektu bude zajištěna pomocí opatření přizpůsobených organizační struktuře, počtu pracovníků a technologickému prostředí každého koordinačního subjektu. Finanční a technologické nasazení bude úměrné skutečně hrozícím rizikům.
5. Informace uvedené v čl. 102 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013 se předávají ihned po první akreditaci koordinačního subjektu a v každém případě ještě předtím, než bude jakýkoli výdaj, za který je subjekt odpovědný, naúčtován fondům. Je k němu přiložena akreditační listina subjektu spolu s informacemi o organizaci, účetnictví a podmínkách vnitřní kontroly, které souvisejí s jeho fungováním.
Článek 5
Certifikace
1. Příslušný orgán určí certifikační subjekt uvedený v článku 9 nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. Certifikační subjekt organizuje svou práci efektivně a účinně a provádí své kontroly v přiměřené lhůtě, přičemž přihlíží k povaze a načasování operací na dotčený rozpočtový rok.
3. Stanovisko, které certifikační subjekt poskytuje v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013, se vypracuje každý rok.
Toto stanovisko vychází z auditní činnosti provedené v souladu s články 6 a 7 tohoto nařízení.
4. Certifikační subjekt vypracuje zprávu o svých zjištěních. Zpráva se týká svěřených funkcí. Zpráva uvádí, zda v období, na které se zpráva vztahuje:
a)
platební agentura splňovala akreditační kritéria;
b)
postupy platební agentury poskytovaly dostatečné ujištění, že výdaje účtované fondům byly uskutečněny v souladu s předpisy Unie, čímž současně ujistí o legalitě a správnosti uskutečněných operací a provedení případných doporučení za účelem zlepšení;
c)
roční účetní závěrka uvedená v článku 29 tohoto nařízení byla v souladu s účetními knihami a záznamy platební agentury;
d)
výkazy výdajů a intervenčních operací byly ve své podstatě pravdivým, úplným a přesným záznamem operací účtovaných fondům;
e)
finanční zájmy Unie byly náležitě chráněny s ohledem na vyplacené zálohy, získané záruky, intervenční zásoby a částky, které mají být získány zpět.
Zpráva obsahuje informace o počtu a kvalifikaci zaměstnanců provádějících audit, o provedené práci, o počtu posouzených transakcí, o dosaženém stupni věcnosti a důvěryhodnosti, o zjištěných slabinách a doporučeních ke zlepšení a o operacích certifikačního subjektu i dalších auditorských subjektů uvnitř i vně platební agentury, na nichž je postaveno úplné či částečné ujištění certifikačního subjektu o vykazovaných skutečnostech.
Článek 6
Zásady auditu
1. Certifikační audit se provádí v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy.
2. Certifikační subjekt vypracuje strategii auditu, která stanoví rozsah, načasování a zaměření certifikačního auditu, auditní metody a metodiku výběru vzorků. Plán auditu se vypracuje za každý rozpočtový rok, který je předmětem auditu, na základě odhadů auditorského rizika. Na požádání musí Komise od certifikačního subjektu obdržet strategii auditu i plán auditu.
3. Přiměřené úrovně věrohodnosti auditu plynoucí z jeho prověrek má být dosaženo prostřednictvím posuzování kontrolního systému včetně testování dodržování předpisů, prověrek věcné správnosti výdajů sestávajících z testování podrobných údajů a analytických postupů.
4. Komise vypracuje pokyny obsahující zejména:
a)
další vyjasnění a pokyny pro certifikační audit, který má být prováděn;
b)
stanovení přiměřené úrovně věrohodnosti auditu plynoucí z prověrek provedených v jeho rámci.
Článek 7
Metody auditu
1. Metody certifikačního auditu musí být definovány ve strategii auditu podle čl. 6 odst. 2.
2. V zájmu dosažení cílů auditu a poskytnutí stanoviska, jak je stanoveno v čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013, jsou součástí auditu audity systémů, prověrky věcné správnosti a ověřování souhlasu finančních prohlášení a prohlášení řídícího subjektu.
3. Prověrky věcné správnosti výdajů zahrnují ověřování legality a správnosti uskutečněných operací na úrovni konečných příjemců. Pro tyto účely se certifikační subjekt může účastnit druhostupňových kontrol na místě prováděných platební agenturou. Certifikační subjekt se nesmí účastnit prvostupňových kontrol na místě prováděných platební agenturou, s výjimkou situací, kdy by bylo fyzicky nemožné prvostupňové kontroly provedené platební agenturou znovu prověřit. Co se týče prověrek věcné správnosti, certifikační subjekty mohou používat integrovaný přístup k výběru vzorků.
4. Komise poskytne další podmínky a pokyny ohledně plánování auditních postupů, integrace výběru vzorků, plánování a provádění opětovného ověřování operací na místě prostřednictvím pokynů, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 4.
KAPITOLA II
FINANČNÍ ŘÍZENÍ FONDŮ
ODDÍL 1
Obecná ustanovení
Článek 8
Účetnictví platebních agentur
1. Každá platební agentura vede samostatné účetní záznamy o výdajích a příjmech uvedených v čl. 4 odst. 1 a článcích 5 a 43 nařízení (EU) č. 1306/2013 a o používání finančních prostředků vyčleněných na platby příslušných výdajů. Tento způsob vedení účtů musí umožnit rozlišit a poskytnout odděleně finanční údaje týkající se EZZF a EZFRV.
2. Platební agentury členských států, které nepřijaly euro, vedou účetnictví, jež obsahuje částky v měně, v níž byly zaplaceny výdaje a přijaty příjmy. Pro účely konsolidace veškerých výdajů a příjmů musí být agentury schopny poskytnout příslušné údaje v národní měně a v eurech.
3. Co se týče EZFRV, každá platební agentura určená pro program rozvoje venkova vede účetní záznamy, které umožňují rozeznat všechny operace podle jednotlivých programů a opatření. Tyto účetní záznamy především obsahují:
a)
částku veřejných výdajů a částku příspěvku Unie vyplacených v rámci každé operace;
b)
částky, které je třeba získat zpět od příjemců v souvislosti se zjištěnými nesrovnalostmi nebo nedbalostmi;
c)
částky získané zpět spolu s uvedením původní operace.
ODDÍL 2
Účetnictví ezzf
Článek 9
Poskytování informací členskými státy
Členské státy shromažďují a poskytují Komisi informace o celkové částce zaplacených výdajů a účelově vázaných příjmů vybraných každý týden, a to za těchto podmínek:
a)
informace o celkové částce uskutečněných výdajů a účelově vázaných příjmů vybraných od začátku měsíce do konce předchozího týdne nejpozději třetí pracovní den každého týdne;
b)
informace o celkové částce uskutečněných výdajů a účelově vázaných příjmů vybraných během předchozího měsíce nejpozději třetí pracovní den měsíce, pokud týden připadá na přelom měsíce.
Článek 10
Předávání informací členskými státy
1. V souladu s čl. 102 odst. 1 prvním pododstavcem písm. c) body i) a ii) nařízení (EU) č. 1306/2013 členské státy předávají Komisi elektronickou cestou s výhradou článků 11 a 12 tohoto nařízení tyto informace a dokumenty:
a)
nejpozději třetí pracovní den každého měsíce informace o celkové částce uskutečněných výdajů a účelově vázaných příjmů vybraných během předchozího měsíce, a to na základě vzoru, který Komise členským státům poskytla prostřednictvím informačních systémů, a všechny informace, které mohou vysvětlit podstatné odchylky mezi rozpočtovými prognózami sestavenými v souladu s odst. 2 písm. a) bodem iii) tohoto článku a vynaloženými výdaji nebo vybranými účelově vázanými příjmy;
b)
nejpozději dvanáctý den každého měsíce výkaz výdajů podle čl. 18 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013. Sdělení o uskutečněných výdajích a účelově vázaných příjmech vybraných od 1. do 15. října se ale předává nejpozději do 27. října.
2. Výkaz výdajů uvedený v odst. 1 písm. b) musí zahrnovat:
a)
výkaz vyhotovený každou platební agenturou na základě vzoru, který Komise členským státům poskytla prostřednictvím informačních systémů, jednotlivých druhů výdajů a příjmů rozepsaných podle rozpočtové nomenklatury Unie (a to podle podrobné rozpočtové nomenklatury), která byla poskytnuta členským státům, který se týká:
i)
uskutečněných výdajů a účelově vázaných příjmů vybraných během předchozího měsíce,
ii)
souhrnu uskutečněných výdajů a účelově vázaných příjmů od začátku rozpočtového roku až do konce předchozího měsíce,
iii)
odhadů výdajů a účelově vázaných příjmů, které se v závislosti na jednotlivých případech týkají:
-
pouze běžného měsíce a dvou měsíců následujících,
-
běžného měsíce, dvou měsíců následujících a období až do konce rozpočtového roku,
iv)
popřípadě dodatečných údajů;
b)
souhrnný seznam vytvořený členským státem na základě vzoru, který Komise členským státům poskytla prostřednictvím informačních systémů, údajů podle písmene a) za každý členský stát pro všechny platební agentury dotčeného státu;
c)
průkazní účty nákladů a příjmů týkajících se veřejné intervence, jak je uvedeno v čl. 19 odst. 2.
3. Všechny finanční informace vyžadované podle tohoto článku jsou sdělovány v eurech.
Článek 11
Obecná pravidla pro výkaz výdajů a účelově vázaných příjmů
1. Aniž jsou dotčeny zvláštní předpisy pro výkazy výdajů a příjmů týkajících se veřejného skladování podle článku 12, musí výdaje a účelově vázané příjmy vykázané platebními agenturami v rámci jednoho měsíce odpovídat platbám a příjmům, které byly skutečně provedeny během tohoto měsíce.
Tyto výdaje a příjmy jsou zapsány do účetnictví rozpočtu EZZF v rámci rozpočtového roku N.
Avšak
a)
výdaje, které mohou být zaplaceny předtím, než se začne používat ustanovení, které uvádí, že je celkově nebo částečně uhradí EZZF, mohou být vykázány pouze:
-
v rámci měsíce, během kterého se uvedené ustanovení začalo používat,
nebo
-
v rámci měsíce, který následuje po začátku používání uvedeného ustanovení;
b)
účelově vázané příjmy, které členský stát dluží Komisi, se vykazují v rámci měsíce, kdy vyprší lhůta pro uhrazení odpovídajících částek, kterou stanoví právní předpisy Unie;
c)
opravy, o nichž rozhodne Komise v rámci schvalování účetní závěrky a v rámci schvalování souladu, Komise přímo odečítá nebo případně přičítá k měsíčním platbám podle čl. 33 odst. 2 nebo čl. 34 odst. 8. Členské státy však zahrnují částky, které odpovídají těmto opravám, do výkazu sestaveného za měsíc, za který se opravy uskutečňují.
2. Výdaje a účelově vázané příjmy se berou v úvahu k datu, k němuž došlo na účtu platební agentury k připsání ve prospěch nebo k tíži. U plateb však může být rozhodné datum den, kdy dotyčný subjekt vystavil a zaslal finančnímu ústavu nebo příjemci platební doklad. Každá platební agentura používá stejný postup během celého rozpočtového roku.
3. Výdaje a účelově vázané příjmy vykázané v souladu s odstavcem 1 mohou obsahovat opravy údajů vykázaných za předešlé měsíce stejného rozpočtového roku.
Jestliže by opravy účelově vázaných příjmů v případě některé rozpočtové položky na úrovni platební agentury vedly k vykázání záporných účelově vázaných příjmů, přenášejí se přebytkové opravy do následujícího měsíce. Případné zúčtování se provádí při schvalování účetní závěrky příslušného roku.
4. Neprovedené příkazy k úhradě a platby k tíži účtu, které jsou potom znovu připsány v jeho prospěch, se vykazují jako odpočty výdajů v měsíci, během kterého je platební agentuře oznámeno neuskutečnění nebo zrušení platebního příkazu.
5. Pokud jsou platby dlužné v rámci EZZF zatíženy pohledávkou, považují se pro účely odstavce 1 za provedené v plné výši:
a)
ke dni vyplacení splatné částky příjemci, pokud je pohledávka nižší než výdaj, který je předmětem vyrovnání;
b)
ke dni započtení, jestliže je tento výdaj nižší než pohledávka nebo se jí rovná.
6. Souhrnné údaje o výdajích a účelově vázaných příjmech patřících do jednoho rozpočtového roku, které mají být předány Komisi nejpozději 27. října, mohou být opraveny pouze v rámci roční účetní závěrky, která má být Komisi předána v souladu s čl. 102 odst. 1 prvním pododstavcem písm. c) bodem iii) nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 12
Zvláštní pravidla pro výkaz výdajů týkající se veřejného skladování
1. Operace, které mají být zohledněny při sestavování výkazu výdajů týkajícího se veřejného skladování, jsou operace schválené na konci měsíce v účtech platební agentury, ke kterým došlo od začátku účetního období podle čl. 3 odst. 3 prvního pododstavce písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 do konce uvedeného měsíce.
2. Tento výkaz výdajů obsahuje hodnoty a částky určené v souladu s články 17 a 18 tohoto nařízení a článkem 4 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014 (11) a zaúčtované platebními agenturami během měsíce, který následuje po měsíci, ke kterému se operace vztahují.
Avšak
a)
pokud jde o operace uskutečněné v září, platební agentury zaúčtovávají hodnoty a částky nejpozději do 15. října;
b)
pokud jde o celkové částky snížení hodnoty podle čl. 3 odst. 1 písm. e) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014, částky se zaúčtovávají ke dni určenému rozhodnutím, které se na ně vztahuje.
Článek 13
Rozhodnutí Komise o platbě
1. Na základě údajů poskytnutých v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení Komise rozhodne o provedení měsíčních plateb podle čl. 18 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013, aniž by byly dotčeny opravy, které mohou být učiněny prostřednictvím příštích rozhodnutí v souladu s články 51 a 52 nařízení (EU) č. 1306/2013, přičemž přihlédne ke snížením a pozastavením plateb, o nichž bylo rozhodnuto v souladu s článkem 41 uvedeného nařízení.
2. Jestliže celkové výdaje vykázané členskými státy pro následující rozpočtový rok překročí tři čtvrtiny všech rozpočtových prostředků pro běžný rozpočtový rok, jsou předběžné závazky uvedené v čl. 170 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a příslušné měsíční platby přiděleny v poměru k výkazům výdajů do výše 75 % prostředků pro běžný rozpočtový rok. Komise zohledňuje zůstatek částek neuhrazených členským státům v rozhodnutích o pozdějších následných úhradách.
Článek 14
Poskytování finančních prostředků členským státům
1. Rozhodnutím o měsíčních platbách poskytne Komise členským státům, v rámci rozpočtových prostředků, finanční zdroje nezbytné k pokrytí výdajů, které mají být financovány z EZZF, na účet otevřený každým členským státem, přičemž se odečte částka odpovídající účelově vázaným příjmům.
Když platby, které má uskutečnit Komise, přičemž se provede odečet účelově vázaných příjmů, vedou na úrovni členského státu k negativní částce, přenášejí se přesahující odečtené částky na následující měsíce.
2. Název a číslo účtu podle odstavce 1 členské státy předají Komisi podle formátu, který jim Komise poskytne.
Článek 15
Poskytování informací v rámci veřejné intervence
1. Platební agentury předávají Komisi:
a)
na žádost Komise dokumenty a informace uvedené v čl. 3 odst. 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 a doplňkové vnitrostátní správní předpisy přijaté k provedení a správě intervenčních opatření;
b)
do dne stanoveného v čl. 10 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení informace o veřejném skladování na základě vzorů, které poskytla Komise členským státům prostřednictvím informačních systémů.
2. Příslušné informační systémy uvedené v článku 24 se použijí ke zveřejňování oznámení, výměně informací a tvorbě dokumentů týkajících se výdajů spojených s veřejnou intervencí.
Článek 16
Obsah účtů veřejného skladování, které musí vést platební agentury
1. Skladové účetnictví podle čl. 3 odst. 3 prvního pododstavce písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 musí obsahovat tyto třídy položek zanesených odděleně:
a)
množství produktů zjištěná na vstupu do skladu a množství produktů zjištěná na výstupu ze skladu, a to s fyzickým přemístěním nebo bez fyzického přemístění;
b)
množství použitá z titulu režimu rozdělení zdarma nejchudším osobám z Fondu evropské pomoci nejchudším osobám a zaúčtovaná podle čl. 4 odst. 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014, v odlišení od množství, která jsou předmětem převodu do jiného členského státu;
c)
množství odebraná jako vzorky, v odlišení od vzorků odebraných kupujícími;
d)
množství, která po zjištění vizuální prohlídkou v rámci roční inventarizace nebo při kontrole prováděné po převzetí pro intervenci, již nelze přebalit a jsou předmětem přímého prodeje;
e)
množství chybějící ze zjistitelných i nezjistitelných důvodů, včetně těch odpovídajících mezní přípustné odchylce podle platných předpisů;
f)
znehodnocená množství;
g)
přebytečná množství;
h)
chybějící množství překračující mezní přípustné odchylky;
i)
množství uložená do skladů, u nichž se zjistí, že nesplňují požadované podmínky, což vede k zamítnutí jejich převzetí;
j)
čistá množství, která se nacházejí ve skladech na konci každého měsíce nebo na konci účetního období a která jsou převedena do následujícího měsíce nebo do následujícího účetního období.
2. Finanční účty podle čl. 3 odst. 3 prvního pododstavce písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 musí obsahovat:
a)
hodnotu množství uvedených v odst. 1 písm. a) tohoto článku, přičemž se odděleně zanáší hodnota množství koupených a hodnota množství prodaných;
b)
účetní hodnotu množství použitých nebo zohledněných z titulu režimu rozdělení zdarma podle odst. 1 písm. b) tohoto článku;
c)
finanční náklady podle čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014;
d)
výdaje na fyzické operace podle čl. 3 odst. 1 písm. b) a c) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014;
e)
částky vyplývající ze snížení hodnoty podle čl. 3 odst. 1 písm. e) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014;
f)
částky vybrané nebo zpětně inkasované od prodejců, kupujících nebo skladovatelů, jiné než uvedené v čl. 20 odst. 2 tohoto nařízení;
g)
částku pocházející z přímého prodeje provedeného po roční inventuře nebo následující kontrolu provedenou po převzetí produktů k intervenčnímu skladování;
h)
ztráty a zisky z vyskladnění produktů s přihlédnutím ke snížením hodnoty ve smyslu písmene e) tohoto odstavce;
i)
ostatní debetní a kreditní položky, zejména položky odpovídající množstvím podle odst. 1 písm. c) až g) tohoto článku;
j)
průměrnou účetní hodnotu vyjádřenou podle okolností v tunách nebo v hektolitrech.
Článek 17
Účetnictví v souvislosti s veřejnou intervencí
1. U položek uvedených v článku 16 se zaúčtovávají množství, hodnoty, částky a průměry skutečně zjištěné platebními agenturami nebo hodnoty a částky vypočítané na základě paušálních částek stanovených Komisí.
2. Zjištění a výpočty podle odstavce 1 se provádějí s výhradou uplatnění těchto pravidel:
a)
náklady na vyskladnění u množství, u kterých byla zjištěna manka nebo znehodnocení, v souladu s pravidly stanovenými v přílohách VI a VII nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014, se účtují pouze za množství skutečně prodaná a vyskladněná;
b)
množství, u kterých se zjistilo, že chybějí během převozu z jednoho členského státu do druhého, se nepovažují za uložená do skladu v členském státě určení, a proto se na ně neposkytují paušální částky za uskladnění;
c)
jestliže se produkt dopravuje či převádí, zaúčtují se paušální částky za uskladnění a vyskladnění, v případě, že se tyto náklady nepovažují podle pravidel Unie za nedílnou součást nákladů za dopravu;
d)
pokud pravidla Unie nestanoví jinak, příjmy z prodeje znehodnocených produktů ani jakékoliv jiné příjmy v této souvislosti se do účetní dokumentace EZZF nezaznamenávají;
e)
nadbytečná množství, která by se zjistila, se zaúčtovávají se zápornou hodnotou ve stavu a pohybu zásob mezi chybějícími množstvími. Uvedená množství se zohlední při určení množství přesahujících mezní přípustnou odchylku;
f)
jiné vzorky než ty, které odebrali kupující, se zaúčtují v souladu s bodem 2 písm. a) přílohy VII nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014.
3. Informace o opravách provedených Komisí, pokud jde o údaje z běžného účetního období uvedené v článku 16, se předávají Výboru zemědělských fondů. Mohou být oznámeny členským státům při rozhodnutí o měsíční platbě nebo, nedojde-li k němu, při rozhodnutí o schválení účetní závěrky. Zaúčtovávají je platební agentury za podmínek stanovených uvedeným rozhodnutím.
Článek 18
Data účtování o výdajích a příjmech a o pohybech produktů spojených s veřejnou intervencí
1. Zaúčtování různých výdajových a příjmových položek se provádí ke dni, k němuž dojde k hmotné operaci v rámci opatření veřejné intervence, a za použití směnného kurzu, jak je uvedeno v čl. 3 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014.
V následujících případech se však použijí tato data:
a)
datum přijetí u částek vybraných nebo zpětně inkasovaných podle čl. 16 odst. 2 písm. f) a g) tohoto nařízení;
b)
datum skutečného zaplacení nákladů týkajících se hmotných operací, pokud se na tyto náklady nevztahují paušální částky.
2. Zaúčtování různých položek týkajících se fyzických pohybů produktů a správy zásob se provádí ke dni, k němuž dojde ke hmotné operaci vyplývající z intervenčního opatření.
V následujících případech se však použijí tato data:
a)
datum převzetí produktů platební agenturou podle čl. 31 odst. 2 a článku 33 nařízení Komise (EU) č. 1272/2009 (12) ohledně množství uskladněných v rámci veřejného skladování bez změny místa skladování;
b)
datum zjištění skutečností u chybějících nebo znehodnocených množství a u přebytečných množství;
c)
datum skutečného vyskladnění produktů u přímých prodejů týkajících se produktů, které nelze přebalit po vizuální prohlídce v rámci roční inventarizace nebo při kontrole po převzetí k intervenci a které zůstávají na skladě;
d)
poslední den účetního období pro veškeré ztráty přesahující odpovídající mezní přípustnou odchylku podle čl. 4 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014.
Článek 19
Částky financované v rámci veřejné intervence
1. Částka, která má být financována v rámci intervenčních opatření podle článku 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014, se určuje na základě účtů, které sestavují a vedou platební agentury podle čl. 3 odst. 3 prvního pododstavce písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 a do kterých se zanášejí v aktivech a pasivech různé položky výdajů a příjmů podle článku 16 tohoto nařízení, přičemž se případně zohlední částky výdajů stanovené v rámci právních předpisů v odvětví zemědělství.
2. Platební agentury či koordinační subjekty předávají měsíčně i ročně Komisi elektronicky na základě vzorů, které poskytla Komise členským státům prostřednictvím informačních systémů, informace nezbytné pro financování veřejného skladování i účty odůvodňující výdaje a příjmy související s veřejným skladováním ve formě výkazů (výkazy P-STO), a to do dne stanoveného v čl. 10 odst. 1 písm. b) a do dne stanoveného v čl. 30 odst. 2.
Článek 20
Výkazy výdajů a příjmů v případě veřejných intervencí
1. Financování EZZF v rámci intervenčních opatření podle článku 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014 se rovná výdajům, které se vypočtou na základě údajů sdělených platební agenturou po odečtení případných příjmů vyplývajících z intervenčních opatření, které se schvalují informačním systémem zavedeným Komisí a které platební agentura zahrne do svého výkazu výdajů sestaveného v souladu s článkem 12 tohoto nařízení.
2. Částky získané zpět v souladu s článkem 54 nařízení (EU) č. 1306/2013 a částky vybrané nebo získané zpět od prodejců, kupců a skladovatelů, které splňují kritéria stanovená v článku 43 uvedeného nařízení, se deklarují v rozpočtu EZZF za podmínek stanovených v čl. 10 odst. 2 písm. a) tohoto nařízení.
ODDÍL 3
Účetnictví EZFRV
Článek 21
Odhad potřeb financování
Za každý program rozvoje venkova podle článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (13) a podle čl. 102 odst. 1 prvního pododstavce písm. c) bodu ii) nařízení (EU) č. 1306/2013 předávají členské státy Komisi dvakrát za rok, a to nejpozději 31. ledna a 31. srpna, své odhady částek, které mají být v daném rozpočtovém roce financovány z EZFRV. Kromě toho členské státy předají aktualizovaný odhad svých žádostí o financování na následující rozpočtový rok.
Tyto odhady se zasílají za pomoci strukturovaných údajů prostřednictvím informačního systému SFC2014 podle kapitoly I prováděcího nařízení Komise (EU) č. 184/2014 (14).
Článek 22
Výkazy výdajů
1. Platební agentury vyhotoví výkaz výdajů pro každý program rozvoje venkova podle článku 6 nařízení (EU) č. 1305/2013.
U každého opatření pro rozvoj venkova platební agentury ve výkazech výdajů uvádějí:
a)
částku způsobilého veřejného výdaje, pro který platební agentura v každém z referenčních období uvedeném v odstavci 2 tohoto článku skutečně uhradila odpovídající příspěvek z EZFRV;
b)
dodatečné informace o finančních nástrojích podle hlavy IV druhé části nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (15);
c)
dodatečné informace týkající se záloh vyplacených příjemcům podle čl. 75 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013;
d)
částku vrácenou během běžného období, jak je uvedeno v odstavci 2 tohoto článku.
2. Po schválení programu rozvoje venkova Komisí předávají členské státy Komisi v souladu s čl. 102 odst. 1 prvním pododstavcem písm. c) bodem i) nařízení (EU) č. 1306/2013 své výkazy výdajů v těchto lhůtách:
a)
nejpozději 30. dubna pro výdaje za období od 1. ledna do 31. března;
b)
nejpozději 31. července pro výdaje za období od 1. dubna do 30. června;
c)
nejpozději 10. listopadu pro výdaje za období od 1. července do 15. října;
d)
nejpozději 31. ledna pro výdaje za období od 16. října do 31. prosince.
Nicméně všechny výdaje, které platební agentury v souladu s čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 před schválením programu rozvoje venkova podle článku 6 nařízení (EU) č. 1305/2013 příjemcům vyplatily, jsou vynakládány v rámci odpovědnosti členských států a musí být vykázány Komisi v prvním výkazu výdajů po přijetí programu. Totéž pravidlo se obdobně použije v případě změny programu rozvoje venkova podle článku 11 nařízení (EU) č. 1305/2013.
3. Platební agentury zapisují výkazy výdajů pro programy rozvoje venkova formou strukturovaných údajů do informačního systému SFC2014 uvedeného v kapitole I prováděcího nařízení (EU) č. 184/2014.
4. Pokud Komise požaduje dodatečná ověřování z důvodu poskytnutí neúplných nebo nejasných informací nebo interpretačních růzností či rozporů nebo jakýchkoli jiných rozporů týkajících se výkazu výdajů za určité referenční období, které vyplývají především z toho, že nejsou sdělovány informace požadované podle nařízení (EU) č. 1305/2013 a aktů Komise přijatých na základě uvedeného nařízení, nebo na základě závažných náznaků, že výdaje uvedené ve výkazu výdajů vykazují nesrovnalost nebo že mohou existovat nedostatky ve fungování řídicího a kontrolního systému v oblasti rozvoje venkova, poskytne dotyčný členský stát na žádost Komise doplňující informace během lhůty stanovené v předmětné žádosti v závislosti na míře závažnosti problému.
Lhůta pro průběžné platby stanovená v čl. 36 odst. 5 nařízení (EU) č. 1306/2013 může být přerušena pro celou nebo částečnou částku, která je předmětem žádosti o platbu, a to od data předání žádosti o informace do přijetí požadovaných informací, nejpozději však do maximální lhůty stanovené v čl. 83 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Neodpoví-li dotyčný členský stát na žádost o doplňující informace během lhůty stanovené v předmětné žádosti nebo je-li odpověď považována za nedostačující, nebo pokud odpověď naznačuje, že nebyla dodržena platná pravidla nebo nebyly řádně využity finanční prostředky Unie, může Komise platby pozastavit či snížit v souladu s článkem 41 nařízení (EU) č. 1306/2013.
5. Výdaje vykázané za referenční období mohou obsahovat opravy údajů vykázaných za období předešlých výkazů stejného finančního roku.
Opravy údajů o výdajích a účelově vázaných příjmech patřících do daného rozpočtového roku neuvedené ve výkazech podle odst. 2 písm. a), b) a c) mohou být provedeny pouze v rámci roční účetní závěrky, která má být Komisi předána v souladu s čl. 102 odst. 1 prvním pododstavcem písm. c) bodem iii) nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 23
Výpočet částky, která má být zaplacena
1. Příspěvek Unie na způsobilé veřejné výdaje se pro každé opatření a pro každé referenční období vypočítá na základě plánu financování podle čl. 8 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) č. 1305/2013, který platí od prvního dne tohoto období. Tento výpočet musí brát v úvahu opravy příspěvku Unie, jak jsou vykázány ve výkazu výdajů za uvedené období.
2. Když souhrnná částka příspěvku Unie na program rozvoje venkova překročí celkovou částku naplánovanou pro určité opatření rozvoje venkova, sníží se částka k úhradě na výši částky naplánované pro toto opatření, a to aniž je dotčeno stanovení stropu podle čl. 34 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013. Veškeré příspěvky Unie, které proto byly vyloučeny, mohou být vyplaceny později s výhradou, že členský stát předložil upravený plán financování, který Komise přijala.
3. Komise provádí platbu příspěvku Unie podle dostupnosti rozpočtových prostředků na účet nebo účty otevřené jednotlivými členskými státy.
Členské státy sdělí Komisi číslo nebo čísla účtu podle formátu, který jim Komise poskytne.
ODDÍL 4
Společná ustanovení pro EZZF a pro EZFRV
Článek 24
Elektronická výměna informací a dokumentů
1. Pokud jde o sdělování informací a seznamování se s nimi podle článku 102 nařízení (EU) č. 1306/2013 a jeho prováděcích pravidel, Komise určí informační systémy, které umožní výměnu dokumentů a informací mezi ní a členskými státy elektronickou cestou. O obecných podmínkách zavedení těchto systémů informuje členské státy prostřednictvím Výboru zemědělských fondů.
2. Informační systémy uvedené v odstavci 1 mohou zejména zpracovávat:
a)
údaje nezbytné pro finanční transakce, zejména ty, které se týkají měsíčních a ročních účetních závěrek platebních agentur, výkazů výdajů a příjmů a předávání informací a dokumentů podle článku 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 a podle článků 10, 11, 14, 15, 19, 20, 23 a 29 tohoto nařízení;
b)
dokumenty společného zájmu, které umožňují kontrolu měsíčních a ročních účetních závěrek a prohlížení informací a dokumentů, které musí platební agentury poskytovat Komisi;
c)
texty Unie a pokyny Komise v oblasti financování společné zemědělské politiky z jednotlivých orgánů akreditovaných a jmenovaných podle nařízení (EU) č. 1306/2013 i pokyny týkající se jednotného uplatňování příslušných právních předpisů.
3. Formu a obsah dokumentů podle článků 10, 19, 20, 23 a čl. 30 odst. 1 písm. a), b) a d) dá Komise k dispozici členským státům formou vzorových předloh prostřednictvím informačních systémů.
Komise tyto předlohy přizpůsobuje a aktualizuje, přičemž o tom předem informuje Výbor zemědělských fondů.
4. Informační systémy podle odstavce 1 mohou obsahovat nástroje nutné k tomu, aby Komise mohla uchovávat údaje a spravovat účty fondů, jakož i nástroje nezbytné k výpočtu paušálních výdajů nebo výdajů vyžadujících užití jednotných způsobů, a to zejména pokud jde o finanční náklady a odpisy.
5. Odpovědnost za sdělování, zapisování a aktualizování údajů o finančních transakcích v informačních systémech podle odstavce 1 mají platební agentury; platební agentura vše provádí sama nebo to provádí subjekt, na který byla tato odpovědnost přenesena, popřípadě se tak děje prostřednictvím koordinačního subjektu akreditovaného podle čl. 7 odst. 4 nařízení (EU) č. 1306/2013.
6. Když dokument nebo postup podle nařízení (EU) č. 1306/2013 nebo aktů Komise přijatých na základě uvedeného nařízení vyžadují podpis pověřené osoby nebo souhlas určité osoby v jedné nebo několika etapách dotyčného postupu, v souladu s právními předpisy Unie musí informační systémy zavedené k předávání těchto dokumentů umožnit jednoznačnou identifikaci každé osoby a poskytovat dostatečnou záruku neporušitelnosti obsahu dokumentů, a to i během jednotlivých etap postupu. Pokud jde o výkazy výdajů a prohlášení řídícího subjektu připojené k roční účetní závěrce podle čl. 102 odst. 1 prvního pododstavce písm. c) bodu i) a iii) nařízení (EU) č. 1306/2013, platební agentury nebo případně koordinační subjekty, které jsou akreditovány v souladu s čl. 7 odst. 2 a 4 uvedeného nařízení, rovněž uchovávají dokumenty předané elektronicky v jejich původní formě.
7. Uchovávání elektronických a digitálních dokumentů musí být zajištěno během celé doby podle článku 32.
8. Při funkční poruše informačního systému nebo nestabilním spojení může členský stát zasílat dokumenty jinou formou, a to na základě předběžného souhlasu Komise a za podmínek, které Komise stanoví.
Článek 25
Pozastavení plateb v případě pozdního předložení
Prováděcí akty stanovující měsíční platby uvedené v čl. 18 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013 nebo průběžné platby uvedené v článku 36 uvedeného nařízení zohlední pozastavení plateb, o nichž bylo rozhodnuto podle článku 42 uvedeného nařízení.
Článek 26
Získávání družicových snímků
1. Pro účely článku 21 nařízení (EU) č. 1306/2013 každý členský stát informuje Komisi nejpozději do 1. listopadu každého roku o:
a)
tom, zda si přeje, aby Komise získala družicové snímky nezbytné pro svůj program kontrol a/nebo pro své hodnocení kvality systému evidence půdy;
b)
oblasti, která má být zkontrolována a počtu plánovaných kontrolních oblastí.
2. Členské státy, které žádají Komisi, aby si opatřila družicové snímky, dokončí ve spolupráci s ní a před 15. lednem po sdělení informací uvedených v odstavci 1 vymezení oblasti, kterou je nutno zachytit, a sestavení harmonogramu pro získání těchto snímků.
3. Získané družicové snímky poskytne Komise pověřeným zástupcům členských států zdarma. Tito zástupci musí dodržovat ustanovení o autorském právu obsažená ve smlouvách s dodavateli a snímky po dokončení prací vrátit.
4. Pokud celková cena žádostí, které obdržely členské státy, překročí rozpočet vyčleněný na uplatnění článku 21 nařízení (EU) č. 1306/2013, Komise v zájmu o co nejefektivnější využití dostupných zdrojů rozhodne o omezení počtu družicových snímků, které mají být poskytnuty.
KAPITOLA III
SCHVÁLENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY
ODDÍL 1
Vymáhání dluhů
Článek 27
Úroky uplatnitelné při zpětném získávání neoprávněných plateb
1. Nestanoví-li předpisy z jednotlivých odvětví zemědělství jinak, úroky z neoprávněných plateb, které mají být získány zpět v důsledku nesrovnalostí nebo nedbalosti, se vypočítají za období mezi okamžikem uplynutí platební lhůty pro příjemce uvedené v inkasním příkazu a datem vrácení nebo odečtení částky. Platební lhůta nesmí být delší než 60 dnů od vydání inkasního příkazu.
2. Použitá úroková sazba v žádném případě nesmí být nižší než úroková sazba stanovená vnitrostátním právem pro zpětné získání srovnatelných neoprávněných výdajů nebo vymáhání splatných pohledávek.
Článek 28
Zpětné získání započtením dlužné částky
Aniž jsou dotčena jakákoli jiná opatření k prosazení práva stanovená vnitrostátním právem, členské státy započtou dlužnou částku, kterou příjemce dosud nevrátil a která byla zjištěna v souladu s vnitrostátním právem, proti jakékoli budoucí platbě, kterou má uhradit platební agentura odpovědná za získání dlužné částky tomuto příjemci.
ODDÍL 2
Zúčtování
Článek 29
Obsah roční účetní závěrky
Roční účetní závěrka uvedená v čl. 102 odst. 1 prvním pododstavci písm. c) bodu iii) nařízení (EU) č. 1306/2013 zahrnuje:
a)
účelově vázané příjmy uvedené v článku 43 uvedeného nařízení;
b)
výdaje EZZF po odečtení veškerých neoprávněně vyplacených plateb, které nebyly ke konci rozpočtového roku získány zpět a nejsou uvedeny pod písmenem f) tohoto článku, včetně případných souvisejících úroků, souhrnně podle položek a podpoložek rozpočtu Unie;
c)
výdaje EZFRV podle jednotlivých programů, opatření a zvláštní sazby příspěvku. Roční výkaz výdajů musí obsahovat také informace o částkách, které byly získány zpět. Po ukončení programu budou veškeré neoprávněně vyplacené platby, které nebyly získány zpět a nejsou uvedeny pod písmenem f) tohoto článku, včetně případných souvisejících úroků, odečteny od výdajů daného rozpočtového roku;
d)
tabulku rozdílů podle položek a podpoložek, nebo v případě EZFRV podle programu a opatření, zvláštní sazby příspěvku a prioritní oblasti, mezi výdaji a účelově vázanými příjmy vykázanými v roční účetní závěrce a těmi vykázanými za shodné období v dokumentech uvedených v čl. 10 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení, pokud jde o EZZF, a v čl. 22 odst. 2 tohoto nařízení, pokud jde o EZFRV, spolu s vysvětlením každého rozdílu;
e)
odděleně částky, které nese příslušný členský stát, a částky, které nese Unie, v souladu s čl. 54 odst. 2 prvním pododstavcem a čl. 54 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013;
f)
tabulku neoprávněně vyplacených plateb, které mají být získány zpět na konci rozpočtového roku v důsledku nesrovnalostí ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (16), včetně případných sankcí stanovených v platných odvětvových předpisech Unie a souvisejících úroků, připravenou podle vzoru uvedeného v příloze II tohoto nařízení;
g)
výpis z knihy dlužníků zahrnující částky, které mají být získány zpět a připsány ve prospěch EZZF nebo EZFRV a nejsou uvedeny pod písmeny b), c) a f) tohoto článku, včetně případných sankcí a souvisejících úroků, sestavený podle vzoru v příloze III tohoto nařízení;
h)
přehled intervenčních operací a výkaz množství a umístění zásob na konci rozpočtového roku;
i)
potvrzení, že výdaje, účelově vázané příjmy a podrobnosti o každém pohybu intervenčních zásob jsou uchovány v záznamech a v účetních záznamech platební agentury;
j)
na konci rozpočtového roku konečný zůstatek nevyužitých/záporných kumulovaných záloh vyplacených příjemcům členskými státy, podrobně rozčleněných podle jednotlivých opatření v případě EZZF a v případě EZFRV podle jednotlivých programů i podle finančních nástrojů. U finančních nástrojů se konečný zůstatek týká plateb ze strany Komise, které nebyly členskými státy použity ani pro platby konečným příjemcům, ani vyčleněny pro smlouvy o zárukách podle čl. 42 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 30
Předávání informací
1. Pro účely schválení účetní závěrky podle článku 51 nařízení (EU) č. 1306/2013 předá každý členský stát Komisi:
a)
položky zahrnuté do účetní závěrky uvedené v článku 29 tohoto nařízení;
b)
stanoviska a zprávy podle čl. 5 odst. 3 a 4 tohoto nařízení, vypracované certifikačním subjektem nebo subjekty;
c)
úplné záznamy všech účetních údajů nezbytných pro statistické a kontrolní účely;
d)
prohlášení řídícího subjektu, jak je zmíněno v článku 3 tohoto nařízení.
2. Dokumenty a účetní údaje uvedené v odstavci 1 jsou zaslány Komisi nejpozději do 15. února roku následujícího po konci rozpočtového roku, jehož se týkají. Dokumenty uvedené v odst. 1 písm. a), b) a d) jsou předány v jednom vyhotovení spolu s elektronickou kopií v souladu s formátem a za podmínek určených Komisí podle článku 24.
3. Na základě žádosti Komise nebo na podnět členského státu lze Komisi poskytnout další informace o schválení účetní závěrky ve lhůtě stanovené Komisí, přičemž se zohlední množství práce pro poskytnutí těchto informací. Při neexistenci takových informací může Komise schválit účetní závěrku na základě informací, které má k dispozici.
4. V náležitě odůvodněných případech může Komise přijmout žádost o pozdní předložení informací, pokud je jí ovšem tato žádost předána před lhůtou pro předložení.
Článek 31
Forma a obsah účetních údajů
1. Forma a obsah účetních údajů uvedených v čl. 30 odst. 1 písm. c) a způsob jejich předávání Komisi musí být v souladu s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 991/2013 (17).
2. Komise použije účetní údaje výhradně pro účely:
a)
plnění svých funkcí v rámci schválení účetní závěrky podle nařízení (EU) č. 1306/2013;
b)
sledování vývoje a poskytování prognóz v zemědělství.
Evropský účetní dvůr a Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) mají v rámci plnění svých povinností rovněž přístup k těmto údajům.
3. Jakékoli osobní údaje obsažené ve shromážděných účetních údajích jsou zpracovány výhradně pro účely uvedené v odstavci 2. Zejména platí, že pokud jsou účetní údaje používány Komisí pro účely uvedené v odst. 2 prvním pododstavci písm. b), Komise převede tyto údaje do anonymní podoby a zpracuje je pouze v souhrnné formě.
4. Všechny dotazy týkající se zpracování osobních údajů musí dotyčné osoby postoupit Komisi podle přílohy IV.
5. Komise zajistí zachování důvěrnosti a bezpečnosti účetních údajů.
Článek 32
Uchování účetních údajů
1. Podklady týkající se financovaných výdajů a účelově vázaných příjmů vybraných EZZF jsou Komisi k dispozici po dobu nejméně tří let následujících po roce, v němž Komise schválila účetní závěrku za rozpočtový rok uvedený v článku 51 nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. Podklady týkající se financovaných výdajů a účelově vázaných příjmů vybraných EZFRV jsou Komisi k dispozici po dobu nejméně tří let následujících po roce, v němž proběhla poslední platba ze strany platební agentury.
3. V případě nesrovnalostí nebo nedbalosti jsou podklady uvedené v odstavcích 1 a 2 Komisi k dispozici po dobu nejméně tří let následujících po roce, v němž došlo k úplnému zpětnému získání částek od příjemce a jejich připsání na účet fondů, anebo v němž bylo rozhodnuto o finančních důsledcích toho, že nedošlo ke zpětnému získání podle čl. 54 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013.
4. V případě řízení o schválení podle článku 52 nařízení (EU) č. 1306/2013 jsou podklady uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku Komisi k dispozici po dobu nejméně jednoho roku následujícího po roce, v němž bylo řízení ukončeno, nebo, pokud je rozhodnutí o souladu předmětem soudního řízení u Soudního dvora Evropské unie, po dobu nejméně jednoho roku následujícího po roce, v němž bylo uvedené soudní řízení ukončeno.
5. Podklady uvedené v odstavcích 1 až 4 se uchovávají k dispozici Komisi v tištěné podobě a/nebo v elektronické podobě.
Členský stát se může rozhodnout uchovávat doklady výhradně v elektronické podobě, pouze pokud jeho vnitrostátní právní předpisy povolují používání elektronických dokumentů jako důkazu účtovaných transakcí ve vnitrostátních soudních řízeních.
Pokud jsou doklady uchovávány pouze v elektronické podobě, musí být dotyčný systém v souladu s oddílem 3 (B) přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014.
Článek 33
Schválení účetní závěrky
1. Rozhodnutí Komise o schválení účetní závěrky uvedené v článku 51 nařízení (EU) č. 1306/2013 stanoví výši výdajů uskutečněných v každém členském státě během dotyčného rozpočtového roku, které jsou uznány jako účtovatelné fondům na základě účetní závěrky uvedené v článku 29 tohoto nařízení a snížení a pozastavení plateb podle článku 41 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Rozhodnutí rovněž stanoví částky, které mají být účtovány Unii a dotčenému členskému státu podle čl. 54 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Pokud jde o EZFRV, částka stanovená rozhodnutím o schválení účetní závěrky zahrnuje prostředky, které může dotčený členský stát znovu použít jejich přerozdělením podle čl. 56 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. S ohledem na EZZF je částka, kterou lze v důsledku rozhodnutí o schválení účetní závěrky od každého členského státu získat zpět či mu má být uhrazena, stanovena pomocí odečtení měsíčních plateb za daný rozpočtový rok od výdajů uznaných ve stejném roce v souladu s odstavcem 1. Komise tuto částku odečte od měsíční platby týkající se výdajů uskutečněných za druhý měsíc následující po měsíci, v němž bylo přijato rozhodnutí o schválení účetní závěrky, nebo ji k ní přičte.
S ohledem na EZFRV je částka, kterou lze v důsledku rozhodnutí o schválení účetní závěrky od každého členského státu získat zpět či mu má být uhrazena, stanovena pomocí odečtení průběžných plateb za daný rozpočtový rok od výdajů uznaných za stejný rok v souladu s odstavcem 1.
Komise tuto částku odečte od první platby, za niž členský stát předkládá prohlášení o výdajích poté, co bylo přijato rozhodnutí podle článku 51 nařízení (EU) č. 1306/2013, nebo ji k ní přičte.
3. Komise sdělí dotčenému členskému státu výsledky svého ověření poskytnutých informací spolu s případnými návrhy na změny nejpozději do 30. dubna následujícího po konci finančního roku.
4. Pokud Komise nemůže schválit účetní závěrku členského státu do 31. května následujícího roku z důvodů, které lze přičíst dotčenému členskému státu, uvědomí tento členský stát o dodatečném šetření, které navrhuje provést podle článku 47 nařízení (EU) č. 1306/2013.
5. Odstavce 1 až 4 se použijí obdobně na účelově vázané příjmy ve smyslu článku 43 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 34
Schválení souladu
1. Za účelem stanovení částek, které mají být vyloučeny z financování Unií v případě zjištění, že výdaje nebyly uskutečněny v souladu s předpisy Unie, využije Komise svých vlastních zjištění a zohlední informace poskytnuté členskými státy, pokud byly tyto informace poskytnuty ve lhůtách stanovených Komisí v rámci postupu pro schvalování souladu provedeného v souladu s článkem 52 nařízení (EU) č. 1306/2013 a s tímto článkem.
2. Pokud se Komise v důsledku šetření domnívá, že výdaje nebyly uskutečněny v souladu s předpisy Unie, sdělí svá zjištění dotčenému členskému státu, upřesní nápravná opatření nezbytná k zajištění budoucího souladu s těmito předpisy a uvede předběžnou výši finanční opravy, kterou považuje v této fázi postupu za odpovídající svým zjištěním. Součástí uvedeného sdělení bude rovněž návrh na uskutečnění dvoustranného jednání do čtyř měsíců od uplynutí lhůty pro odpověď členského státu. Sdělení bude odkazovat na tento článek.
Členský stát odpoví do dvou měsíců od přijetí sdělení. Ve své odpovědi má členský stát zejména možnost:
a)
prokázat Komisi, že skutečný rozsah nedodržení předpisů nebo riziko pro fondy je menší, než bylo uvedeno ve sdělení Komise;
b)
uvědomit Komisi o nápravných opatřeních, která přijal za účelem zajištění souladu s předpisy Unie, a o datu účinnosti jejich provedení.
V odůvodněných případech může Komise na základě odůvodněné žádosti členského státu schválit prodloužení dvouměsíční lhůty maximálně o dva měsíce. Žádost se Komisi předá před uplynutím této lhůty.
Pokud se členský stát domnívá, že není nutné, aby došlo k dvoustrannému jednání, uvědomí o tom Komisi ve své odpovědi na výše uvedené sdělení.
3. Při dvoustranném jednání se obě strany snaží o nalezení dohody, pokud jde o opatření, která je nezbytné přijmout, jakož i o hodnocení závažnosti protiprávního jednání a finanční škody vzniklé rozpočtu Unie.
Komise do třiceti pracovních dnů po dvoustranném jednání vypracuje zápis a zašle jej členskému státu. Členský stát může Komisi své připomínky zaslat do patnácti pracovních dní po obdržení tohoto zápisu.
Do šesti měsíců od zaslání zápisu z dvoustranného jednání Komise formálně sdělí členskému státu své závěry na základě informací, které získala v rámci postupu pro schvalování souladu. Toto sdělení obsahuje hodnocení výdajů, jež mají být vyloučeny z financování Unií podle článku 52 nařízení (EU) č. 1306/2013 a článku 12 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014. Sdělení obsahuje odkaz na čl. 40 odst. 1 tohoto nařízení.
4. Pokud členský stát využil smírčího řízení podle článku 40, Komise sdělí své závěry členskému státu nejpozději do šesti měsíců poté, co:
a)
obdržela zprávu smírčího orgánu, nebo
b)
obdržela dodatečné informace od členského státu ve lhůtě uvedené v čl. 40 odst. 3 druhém pododstavci za předpokladu, že byly splněny podmínky stanovené v odstavci 6 tohoto článku.
5. Komise musí mít k dispozici všechny informace, jež jsou relevantní v této konkrétní fázi postupu, aby odstavce 3 a 4 mohla použít v rámci příslušných lhůt. Pokud se Komise domnívá, že nemá dostatek informací, může kdykoli během lhůt stanovených v odstavcích 3 a 4:
a)
požádat členský stát o doplňující informace, které jí členský stát předá do dvou měsíců od obdržení sdělení; a/nebo
b)
sdělit členskému státu, že hodlá provést dodatečný audit za účelem provedení nezbytných ověření.
Lhůty uvedené v odstavcích 3 a 4 začínají v tomto případě běžet opět buď ode dne, kdy Komise obdrží požadované dodatečné informace, nebo od posledního dne dodatečného auditu.
6. Při hodnocení výdajů, které mají být vyloučeny z financování Unií, lze informace sdělené členským státem po formálním sdělení Komise podle odst. 3 druhého pododstavce zohlednit pouze:
a)
pokud je nezbytné zabránit hrubému přecenění finanční újmy způsobené rozpočtu Unie; a
b)
pokud je pozdní předání informací řádně odůvodněno vnějšími faktory a není jím ohroženo včasné přijetí rozhodnutí ze strany Komise podle článku 52 nařízení (EU) č. 1306/2013.
7. Poté, co Komise členským státům sdělila své závěry v souladu s čl. 34 odst. 3 nebo 4 tohoto nařízení, přijme případně jedno nebo více rozhodnutí podle článku 52 nařízení (EU) č. 1306/2013 s cílem vyloučit z financování Unií výdaje, které nejsou v souladu předpisy Unie. Komise může opakovaně přistoupit k postupu pro schvalování souladu, dokud členský stát skutečně neprovede nápravná opatření.
8. S ohledem na EZZF jsou odpočty z financování Unií prováděny Komisí z měsíčních plateb souvisejících s výdaji ve druhém měsíci následujícím po rozhodnutí podle článku 52 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Pokud jde o EZFRV, provádí Komise odpočty financování Unií od platby, za niž členský stát předložil prohlášení o výdajích poté, co bylo přijato rozhodnutí podle článku 52 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Na žádost členského státu a po konzultaci s Výborem zemědělských fondů však může Komise přijmout rozhodnutí, kterým se stanoví jiná lhůta pro provedení odpočtů nebo povoluje jejich náhrada prostřednictvím splátek, pokud je to odůvodněno závažností odpočtů zahrnutých do prováděcího aktu přijatého na základě článku 52 nařízení (EU) č. 1306/2013.
9. V řádně odůvodněných případech, které je nezbytné dotčenému členskému státu oznámit, může Komise prodloužit lhůty stanovené v odstavcích 3 a 4.
10. Odstavce 1 až 9 se použijí obdobně na účelově vázané příjmy ve smyslu článku 43 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 35
Rozhodnutí nezahájit či neprovádět šetření v případě nedodržení postupu pro schvalování souladu
1. Komise se může rozhodnout, že nezahájí nebo neprovede šetření v případě nedodržení postupu pro schvalování souladu podle článku 52 nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud očekává, že případné finanční opravy za nedodržení postupu zjištěné na základě šetření uvedeného v čl. 34 odst. 2 jsou nižší než 50 000 EUR a představují méně než 2 % příslušných výdajů nebo částek, které mají být získány zpět.
2. Pokud Komise sníží měsíční platby v souladu s čl. 41 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013, může rozhodnout o nezahájení nebo neprovedení šetření v případě nedodržení postupu pro schvalování souladu podle článku 52 uvedeného nařízení za předpokladu, že dotčený členský stát nevznese námitku proti použití tohoto odstavce v rámci řízení podle čl. 41 odst. 1 uvedeného nařízení.
Článek 36
Smírčí orgán
Pro účely schvalování souladu uvedeného v článku 52 nařízení (EU) č. 1306/2013 se ustaví smírčí orgán. Smírčí orgán plní zejména následující úkoly:
a)
posuzovat záležitosti, jež mu předloží členský stát, který obdržel formální sdělení od Komise podle čl. 34 odst. 3 druhého pododstavce tohoto nařízení, včetně hodnocení výdajů, které Komise zamýšlí vyloučit z financování Unií;
b)
usilovat o sblížení rozdílných postojů Komise a dotčeného členského státu;
c)
na závěr svého posuzování vypracovat zprávu o výsledcích svého úsilí o sblížení postojů, přičemž ji doplní poznámkami, které považuje za vhodné, pokud spor částečně nebo zcela přetrvává.
Článek 37
Složení smírčího orgánu
1. Smírčí orgán se skládá minimálně z pěti členů vybraných z významných osob, které mohou zaručit svou nezávislost a které jsou vysoce kvalifikovány v záležitostech týkajících se financování společné zemědělské politiky, včetně rozvoje venkova, nebo v provádění finančního auditu.
Tyto osoby musí být státními příslušníky různých členských států.
2. Předsedu, členy a náhradníky jmenuje Komise na počáteční funkční období tří let na základě konzultace s Výborem zemědělských fondů.
Funkční období lze prodloužit vždy pouze o jeden rok a musí o tom být informován Výbor zemědělských fondů. Pokud je však předseda, který má být jmenován, již členem smírčího orgánu, jeho počáteční předsednické funkční období trvá tři roky.
Jména předsedy, členů a náhradníků smírčího orgánu se zveřejňují v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.
3. Členové smírčího orgánu jsou odměňováni s ohledem na časovou náročnost úkolů. Náhrada nákladů se provádí v souladu s platnými předpisy pro zaměstnance Komise.
4. Po uplynutí funkčního období zůstává předseda i členové ve svých funkcích, dokud nebudou vystřídáni novými členy nebo opětovně jmenováni.
5. Funkční období členů, kteří nadále nesplňují podmínky nezbytné k výkonu svých úkolů ve smírčím orgánu, nebo kteří z jakéhokoli důvodu nejsou na neurčitou dobu k dispozici, může být Komisí ukončeno po konzultaci s Výborem zemědělských fondů.
V takovém případě je dotčený člen nahrazen na zbývající část svého funkčního období náhradníkem a je o tom informován Výbor zemědělských fondů.
Pokud je funkční období předsedy ukončeno, je člen, který má vykonávat funkci předsedy po zbytek funkčního období, na které byl předseda jmenován, jmenován Komisí po konzultaci s Výborem zemědělských fondů.
Článek 38
Nezávislost smírčího orgánu
1. Členové smírčího orgánu vykonávají své úkoly zcela nezávisle a nevyžadují ani nepřijímají pokyny od Komise, jakékoli vlády nebo jiného subjektu.
Členové smírčího orgánu se neúčastní činnosti smírčího orgánu ani nepodepisují zprávu, pokud byli ve svých předchozích funkcích osobně zapojeni do projednávané záležitosti.
2. Aniž je dotčen článek 287 Smlouvy, členové smírčího orgánu nesmějí sdělovat informace získané v souvislosti se svou činností ve smírčím orgánu. Tyto informace jsou důvěrné a vztahuje se na ně služební tajemství.
Článek 39
Organizace činnosti
1. Smírčí orgán zasedá v sídle Komise. Jeho činnost připravuje a organizuje předseda. Aniž je dotčen čl. 37 odst. 5 první pododstavec, v případě nepřítomnosti předsedy vykonává funkci předsedy nejstarší člen orgánu.
Funkci sekretariátu smírčího orgánu zajišťuje Komise.
2. Aniž je dotčen čl. 38 odst. 1 druhý pododstavec, smírčí orgán přijímá své zprávy nadpoloviční většinou hlasů přítomných členů s tím, že usnášeníschopný je za přítomnosti tří členů.
Zprávy podepisují předseda a členové, kteří se účastnili jednání. Jsou spolupodepisovány sekretariátem.
Článek 40
Smírčí řízení
1. Členský stát se může obrátit na smírčí orgán ve lhůtě nejvýše 30 pracovních dnů od obdržení sdělení Komise podle čl. 34 odst. 3 druhého pododstavce s odůvodněným návrhem na zahájení smírčího řízení zaslaným sekretariátu smírčího orgánu.
Podmínky předepsaného postupu jsou spolu s adresou sekretariátu sděleny členským státům prostřednictvím Výboru zemědělských fondů.
2. Návrh na zahájení smírčího řízení je přípustný pouze tehdy, pokud částka, která má být vyloučena z financování Unií podle sdělení Komise, buď:
a)
přesahuje 1 milion EUR;
nebo
b)
představuje více než 25 % celkových ročních výdajů členského státu v rámci dotčené rozpočtové položky.
Kromě toho může předseda smírčího orgánu prohlásit návrh na zahájení smírčího řízení za přípustný, pokud daný členský stát v průběhu předchozích jednání uvedl a dostatečně odůvodnil, že se jedná o zásadní otázku týkající se uplatňování předpisů Unie. Takový návrh však nebude přípustný tehdy, pokud se vztahuje výhradně na záležitost právního výkladu.
3. Smírčí orgán provádí svá šetření co nejméně formálně a co nejrychleji výhradně na základě dokladů dostupných Komisi v okamžiku sdělení formálních závěrů podle čl. 34 odst. 3, jakož i na základě nestranného vyjádření Komise a dotčených vnitrostátních orgánů.
Pokud však členský stát považuje za nezbytné předložit ve své žádosti o zahájení smírčího řízení informace, které dosud nebyly Komisi sděleny, smírčí orgán může Komisi vyzvat, aby posoudila tyto nové informace pouze v případě, že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 34 odst. 6. Tyto informace musí být Komisi sděleny nejpozději dva měsíce poté, co byla odeslána zpráva uvedená v čl. 36 písm. c).
4. Nepodaří-li se smírčímu orgánu do čtyř měsíců od předložení případu sblížit postoje Komise a členského státu, považuje se smírčí řízení za neúspěšné.
V takovém případě se ve zprávě uvedené v čl. 36 písm. c) uvedou důvody, proč ke sblížení postojů nedošlo. Uvede se také, zda během řízení nebylo dosaženo částečné dohody a zda smírčí orgán vyzval Komisi, aby posoudila nové informace podle odst. 3 druhého pododstavce.
Zpráva je zaslána:
a)
dotčenému členskému státu;
b)
Komisi k posouzení před sdělením svých závěrů členskému státu;
c)
ostatním členským státům v rámci Výboru zemědělských fondů.
KAPITOLA IV
PRAVIDLA PRO KONTROLY
ODDÍL 1
Obecná pravidla
Článek 41
Snížení úrovně kontrol na místě
1. Členské státy mohou rozhodnout snížit minimální úroveň kontrol na místě v souladu s čl. 59 odst. 5 nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
certifikační subjekt v souladu s článkem 9 nařízení (EU) č. 1306/2013 předložil své stanovisko potvrzující, že systém vnitřní kontroly řádně funguje a že míra chybovosti pro dotčenou populaci byla nižší než práh významnosti ve výši 2,0 % po dobu nejméně dvou po sobě jdoucích rozpočtových roků předcházejících roku, kdy se plánuje zavedení snížené míry kontrol;
b)
Komise neinformovala dotčený členský stát o tom, že nemůže přijmout stanovisko uvedené v písmenu a) tohoto odstavce poskytnuté certifikačním subjektem v kontextu článku 9 nařízení (EU) č. 1306/2013; a
c)
Komise:
i)
neinformovala dotčený členský stát podle článku 52 nařízení (EU) č. 1306/2013 o nedostatcích kontrolního systému v rámci jednotlivých režimů podpory anebo dotyčného opatření, nebo
ii)
je při uplatňování článku 34 tohoto nařízení spokojena s nápravnými opatřeními přijatými dotčeným členským státem, pokud byl tento členský stát informován podle článku 52 nařízení (EU) č. 1306/2013 o nedostatcích kontrolního systému v rámci jednotlivých režimů podpory anebo dotyčného opatření.
2. Členské státy se mohou rozhodnout, že sníží minimální úroveň kontrol na místě v závislosti na úrovních a případných dalších podmínkách stanovených v odvětvových právních předpisech.
Členské státy informují Komisi o svém rozhodnutí snížit minimální úroveň kontrol na místě bezprostředně po jeho přijetí. Součástí těchto informací je:
a)
režim podpory anebo dotyčné opatření;
b)
období, po něž se bude uplatňovat snížená minimální úroveň kontrol na místě;
c)
snížená minimální úroveň kontrol prováděných na místě, jež má platit.
3. V případě, že některá z kumulativních podmínek stanovených v odstavci 1 nebo jakákoli další podmínka stanovená podle odvětvových právních předpisů není nadále plněna, členské státy okamžitě zruší své rozhodnutí snížit minimální úroveň kontrol na místě a od následujícího roku podání žádostí uplatní minimální úroveň kontrol na místě stanovenou právními předpisy v odvětví zemědělství.
ODDÍL 2
Kontrola operací
Článek 42
Kontrola ze strany členských států
1. Systematická kontrola obchodní dokumentace podniků podle čl. 80 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 se pro každé kontrolní období uvedené v odstavci 4 tohoto článku použije na počet podniků, který nesmí být menší než polovina podniků, u nichž výše příjmů nebo výdajů nebo součtu příjmů a výdajů v rámci systému financování EZZF přesahuje 150 000 EUR za rozpočtový rok EZZF předcházející začátku dotčeného kontrolního období.
2. Členské státy, aniž jsou dotčeny jejich závazky vymezené v čl. 80 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013, vyberou pro každé kontrolní období podniky, které mají být zkontrolovány na základě analýzy rizik u všech opatření, kde je to proveditelné. Své návrhy na využití analýzy rizik předloží členské státy Komisi alespoň šest měsíců před začátkem příslušného kontrolního období. Návrhy budou obsahovat všechny relevantní informace týkající se koncepce, metody a údajů použitých v rámci analýzy, jakož i kritéria a očekávaný způsob provádění kontrol, které je třeba provést. Návrh bude vypracován v souladu s přílohou V tohoto nařízení. Členské státy přihlédnou k připomínkám, které Komise k návrhům na analýzu rizik podá do osmi týdnů po obdržení daného návrhu.
3. Pokud jde o opatření, o nichž členské státy usoudí, že na ně nelze metodu analýzy rizik použít, musí být kontrolovány podniky, u nichž výše příjmů nebo výdajů nebo součtu příjmů a výdajů v rámci systému financování EZZF přesahuje 350 000 EUR a které nebyly kontrolovány podle tohoto nařízení a hlavy V kapitoly III nařízení (EU) č. 1306/2013 v průběhu některého ze dvou předcházejících kontrolních období.
4. Kontrolní období trvá od 1. července do 30. června následujícího roku. Kontrola se týká období alespoň dvanácti měsíců, které končí v průběhu předcházejícího kontrolního období; může být rozšířena na období stanovené členským státem, která předcházejí nebo následují toto dvanáctiměsíční období.
Článek 43
Přístup k obchodní dokumentaci
Podniky uchovávají obchodní dokumentaci po dobu nejméně tří let od konce roku, v němž byla vystavena. Členské státy mohou stanovit delší dobu uchovávání této dokumentace.
Článek 44
Společné činnosti
Komise může rozhodnout z vlastního podnětu nebo na základě návrhu členského státu a po dohodě s dotyčnými členskými státy o koordinaci společných opatření zahrnujících vzájemnou pomoc mezi dvěma nebo více členskými státy, jak stanoví čl. 83 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 45
Vzájemná pomoc
1. V průběhu prvního čtvrtletí následujícího po rozpočtovém roce EZZF, v němž byla vyplacena a/nebo obdržena dotyčná částka, předají členské státy seznam podniků uvedený v čl. 83 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 každému členskému státu, v němž je takový podnik usazen. Seznam obsahuje všechny podrobnosti umožňující oslovenému členskému státu zjistit totožnost podniků a splnit své kontrolní povinnosti. Oslovený členský stát je příslušný k provádění kontrol podniků v souladu s článkem 80 nařízení (EU) č. 1306/2013. Kopie každého seznamu je předán Komisi.
Členský stát, ve kterém byla vyplacena nebo obdržena finanční částka, může v souladu s článkem 80 nařízení (EU) č. 1306/2013 požádat členský stát, v němž je podnik usazen, o kontrolu některých podniků, které jsou uvedeny v seznamu, s uvedením důvodů této žádosti a zejména rizik, která jsou s ní spojena.
Členský stát, který obdrží tuto žádost, náležitě přihlédne k rizikům spojeným s tímto podnikem, která mu sdělil členský stát, jenž o kontrolu požádal.
Dožádaný členský stát uvědomí členský stát, který o kontrolu požádal, o opatřeních, která učinil po obdržení jeho žádosti. Provede-li kontrolu některého z podniků uvedených v seznamu, uvědomí žádající členský stát, který kontrolu provedl, o výsledcích kontroly členský stát, který danou žádost vznesl, a to do tří měsíců po skončení kontrolního období.
Přehled těchto žádostí se čtvrtletně zasílá Komisi, a to do jednoho měsíce po uplynutí každého čtvrtletí. Komise může požadovat předložení kopií jednotlivých žádostí.
Seznam podniků uvedených v prvním pododstavci se sestaví v souladu se vzorovým formulářem uvedeným v příloze VI.
2. Seznam podniků podle čl. 83 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013 se sestaví v souladu se vzorovým formulářem uvedeným v příloze VII tohoto nařízení.
3. Žádost členského státu o kontrolu určitého podniku v jiném členském státě podle odst. 1 druhého pododstavce a čl. 83 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013 se vypracuje v souladu se vzorovým formulářem uvedeným v příloze VIII tohoto nařízení.
4. Informace o výsledcích kontrol uvedené v odst. 1 druhém pododstavci a v čl. 83 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013 se sestaví v souladu se vzorovým formulářem uvedeným v příloze IX tohoto nařízení.
5. Přehled žádostí uvedených v odst. 1 pátém pododstavci a v čl. 83 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013, včetně výsledků kontrol, se sestaví v souladu se vzorovým formulářem uvedeným v příloze X tohoto nařízení.
6. Údaje, které je nutno poskytnout podle odstavce 1, se předávají v elektronické podobě ve formátu stanoveném v oddíle 2 přílohy II prováděcího nařízení (EU) č. 991/2013.
Článek 46
Roční programy a zprávy
1. Roční program kontrol podle článku 84 nařízení (EU) č. 1306/2013 se vypracuje v souladu se vzorovým formulářem uvedeným v příloze XI tohoto nařízení.
2. Výroční zpráva uvedená v čl. 86 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 musí obsahovat veškeré obtíže, s nimiž se kontrola setkala, jakož i opatření přijatá k jejich překonání, a musí obsahovat případné návrhy na zlepšení.
Zpráva obsahuje podrobné informace o každém z aspektů používání hlavy V kapitoly III nařízení (EU) č. 1306/2013 uvedených v příloze XII tohoto nařízení uspořádané v jasně označených oddílech pod příslušnými nadpisy uvedenými v této příloze.
3. Informace, které mají být předloženy podle tohoto článku a článku 45, mohou být předány v tištěné nebo elektronické podobě ve formátu, na němž se dohodne odesílatel a příjemce.
4. Komise každoročně vyhodnotí dosažený pokrok ve své výroční finanční zprávě o řízení fondu uvedené v článku 109 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 47
Zvláštní orgány
1. Zvláštní orgány podle článku 85 nařízení (EU) č. 1306/2013 jsou, kromě úkolů uvedených v uvedeném článku, odpovědné za:
a)
školení vnitrostátních úředníků pověřených prováděním kontrol podle tohoto oddílu, které jim umožní získat znalosti dostatečné k výkonu jejich povinností;
b)
zpracovávání zpráv o kontrolách a dalších dokumentů souvisejících s prováděnými kontrolami stanovenými v hlavě V kapitole III nařízení (EU) č. 1306/2013;
c)
vypracovávání a projednávání programů podle článku 84 nařízení (EU) č. 1306/2013 a zpráv podle čl. 86 odst. 1 uvedeného nařízení.
2. Členské státy svěří zvláštním orgánům veškeré pravomoci nutné k plnění úkolů podle odstavce 1.
Tvoří je dostatečný počet úředníků, kteří jsou vhodným způsobem odborně vzděláni k výkonu těchto úkolů.
3. Členské státy, v nichž je minimální počet podniků, které mají být kontrolovány, menší než 10, nejsou povinny zřídit zvláštní orgán.
KAPITOLA V
JISTOTY
ODDÍL 1
Účel, informační technologie, vyšší moc
Článek 48
Účel
Tato kapitola se vztahuje na všechny případy, kdy právní předpisy z jednotlivých odvětví zemědělství stanoví jistotu, bez ohledu na to, zda je použit přímo pojem „jistota“.
Tato kapitola se nevztahuje na jistoty poskytnuté k zajištění platby dovozních a vývozních cel podle nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (18).
Článek 49
Elektronická veřejná správa
Sdělení, dokumentace a jistoty mohou být vytvářeny, zpracovávány a spravovány prostřednictvím informačních technologií (IT) za předpokladu, že používané systémy jsou řízeny na základě úředně schválených protokolů kvality a bezpečnosti způsobilých pro tyto systémy.
Pokud příslušné orgány nemají přístup k požadovaným dokumentům za účelem ověření z důvodů rozdílných systémů IT, musí být tyto dokumenty vytisknuty a osvědčeny jako pravé orgánem odpovědným za řízení těchto systémů IT (dále jen „vydávající orgán“) nebo orgánem příslušným pro osvědčení dokumentů jako úředně ověřených kopií.
Tyto výtisky lze nahradit elektronickou zprávou mezi vydávajícím orgánem a příjemcem nebo příslušným orgánem za předpokladu, že vydávající orgán poskytne formou úředně schváleného protokolu o osvědčení ujištění o pravosti zprávy.
Článek 50
Lhůty v případě vyšší moci
1. Tento článek se použije v případě, kdy se na něj odvolává konkrétní nařízení.
2. Požadavek na uznání případu vyšší moci je nepřípustný, pokud jej příslušný orgán obdrží více než 30 kalendářních dnů:
a)
ode dne, kdy byl hospodářský subjekt příslušným orgánem informován o zjištěném nesplnění příslušné povinnosti ve smyslu čl. 23 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014; po uplynutí lhůty pro splnění příslušné povinnosti uvedené v čl. 23 odst. 3 uvedeného nařízení nebo po uplynutí lhůty pro předložení důkazu pro splnění příslušné povinnosti uvedené v čl. 23 odst. 4 uvedeného nařízení;
b)
po uplynutí lhůty pro podání nabídek ve třetí zemi, kde je nabídka spojena s osvědčením o stanovení náhrady předem pro vývozní náhrady.
3. Hospodářské subjekty předloží ke spokojenosti příslušného orgánu důkaz o okolnostech, které považují za případ vyšší moci, do 181 kalendářních dnů následujících po uplynutí lhůty pro plné splnění povinnosti. Může jim být udělena dodatečná lhůta v případech, pokud nemohou předložit důkazy v uvedené lhůtě, i když vynaložily veškeré úsilí k jejich získání a předložení.
4. Případy vyšší moci, které členské státy uznaly, sdělí Komisi spolu s příslušnými údaji ke každému případu.
ODDÍL 2
Forma jistot
Článek 51
Forma
1. Jistota může být poskytnuta:
a)
složením hotovosti podle čl. 19 odst. 2 a 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014; a/nebo
b)
stanovením ručitele podle článku 21 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014.
2. Příslušný orgán může rozhodnout o poskytnutí jistoty:
a)
formou hotovostních vkladů v bance;
b)
formou uznaných pohledávek vůči veřejnoprávnímu subjektu nebo veřejným prostředkům, které jsou splatné a vůči kterým neexistuje žádná přednostní pohledávka; a/nebo
c)
formou převoditelných kolaterálů v dotyčném členském státě, s podmínkou, že byly vydány tímto členským státem nebo na ně poskytl jistotu.
3. Příslušný orgán může stanovit další podmínky pro přijetí jistot uvedených v odstavci 2.
Článek 52
Převoditelné kolaterály
1. Prodejní hodnota kolaterálu poskytnutého podle čl. 51 odst. 2 písm. c) musí při poskytnutí jistoty činit nejméně 115 % hodnoty požadované jistoty.
2. Příslušný orgán může přijmout jistotu uvedenou v čl. 51 odst. 2 písm. c) pouze tehdy, pokud se strana nabízející tuto jistotu písemně zaváže buď poskytnout dodatečnou jistotu, nebo nahradit původní jistotu, pokud prodejní hodnota dotyčné jistoty byla za poslední tři měsíce nižší než 105 % hodnoty požadované jistoty. Tento písemný závazek není nutný, stanoví-li tak vnitrostátní právní předpisy. Příslušný orgán pravidelně zkoumá hodnotu takové jistoty.
3. Prodejní hodnotu jistoty uvedené v čl. 51 odst. 2 písm. c) stanoví příslušný orgán s ohledem na výdaje předpokládaného prodeje.
4. Prodejní hodnota jistot se vypočítává podle posledního kotovaní, které je k dispozici.
5. Strana, která poskytuje jistotu, poskytne na žádost příslušného orgánu důkaz o prodejní hodnotě.
Článek 53
Nahrazení a určení
1. Každá forma jistoty může být nahrazena jinou.
Nahrazení však musí schválit příslušný orgán v těchto případech:
a)
pokud původní jistota propadla, aniž by byla inkasována; nebo
b)
pokud je náhradní jistota jedním z typů jistot uvedených v čl. 51 odst. 2.
2. Bloková jistota může být nahrazena jinou blokovou jistotou za podmínky, že nová bloková jistota kryje nejméně část původní blokové jistoty, která je určena v okamžiku nahrazení k zajištění splnění jedné nebo více dosud nesplněných smluvních povinností.
3. Jakmile se část blokové jistoty vztahuje na určitou povinnost, musí být aktualizován zůstatek zbývající blokové jistoty.
ODDÍL 3
Uvolnění a propadnutí
Článek 54
Částečné uvolnění
V případě, že zvláštní předpisy Unie nestanoví minimální množství, může příslušný orgán sám omezit počet uvolněných částí z každé jistoty a stanovit minimální částku pro každé uvolnění tohoto typu.
Před uvolněním celé jistoty nebo její části může příslušný orgán požadovat, aby byla podána písemná žádost o uvolnění.
V případě jistot kryjících více než 100 % zajištěné částky, uvolní se část jistoty přesahující 100 %, jakmile dojde ke konečnému uvolnění nebo propadnutí zbylé zajištěné částky.
Článek 55
Propadnutí
1. Jakmile se příslušný orgán dozví o skutečnostech, které jsou důvodem k propadnutí celé jistoty nebo její části, neprodleně vyzve dotyčnou stranu k zaplacení propadlé částky, a tato platba musí být provedena ve lhůtě nejvýše 30 dnů ode dne žádosti o zaplacení.
Pokud platba nebyla provedena v předepsané lhůtě, příslušný orgán:
a)
neprodleně inkasuje s konečnou platností jistotu podle čl. 51 odst. 1 písm. a);
b)
neprodleně vyzve ručitele uvedeného v čl. 51 odst. 1 písm. b), aby přikročil k placení a aby tato platba byla provedena ve lhůtě nejvýše 30 dnů ode dne přijetí žádosti o zaplacení;
c)
neprodleně učiní nezbytná opatření aby:
i)
jistoty uvedené v čl. 51 odst. 2 písm. b) a c) byly přeměněny na hotovost a orgán tak mohl disponovat splatnou částkou,
ii)
mu byly dány k dispozici hotovostní fondy v bance uvedené v čl. 51 odst. 2 písm. a) na jeho vlastní účet.
Příslušný orgán může neprodleně inkasovat s konečnou platností jistotu uvedenou v čl. 51 odst. 1 písm. a), aniž by nejprve vyzval dotyčnou stranu k zaplacení.
2. Aniž je dotčen odstavec 1,
a)
jestliže je přijato rozhodnutí o propadnutí jistoty a poté je odloženo v důsledku opravného prostředku v souladu s vnitrostátními právními předpisy, platí příslušná strana úroky ze skutečně propadlé částky za období počínající 30 dnů ode dne přijetí žádosti o zaplacení podle odstavce 1 a končící den před zaplacením skutečně propadlé částky;
b)
jestliže je po výsledku řízení o opravném prostředku po dotyčné straně požadováno zaplatit do 30 dnů propadlou částku, může členský stát vypočítat úroky tak, jako by se platba uskutečnila dvacátým dnem ode dne této žádosti;
c)
použitelná úroková sazba se vypočítává podle vnitrostátních právních předpisů, ale nesmí být v žádném případě nižší než sazba použitelná pro krytí částek v národní měně;
d)
platební agentury odečítají placené úroky z výdajů EZZF nebo EZFRV v souladu s nařízením (EU) č. 1306/2013;
e)
členské státy mohou pravidelně požadovat navýšení jistoty s ohledem na úroky.
3. Pokud jistota propadla a částka byla již připsána fondům, potom na základě výsledku rozhodnutí o opravném prostředku musí být propadlá částka včetně úroků vypočítaných sazbou podle vnitrostátních právních předpisů uhrazena zcela nebo zčásti a uhradí ji fondy, pokud není úhrada připsána orgánům nebo subjektům členských států z důvodů nedbalosti nebo závažné chyby.
ODDÍL 4
Informace
Článek 56
Informace o propadnutí jistot, typech jistot a ručitelích
1. Členské státy uchovávají pro potřeby Komise celkový počet a celkovou výši propadlých jistot za každý rok, bez ohledu na fázi postupu podle článku 55, přičemž rozlišují mezi jistotami, které se připíší do vnitrostátního rozpočtu, a jistotami, které se připíší do rozpočtu Unie. Tyto informace se uchovávají pro všechny propadlé jistoty vyšší než 1 000 EUR a každé ustanovení Unie, které stanoví jistotu. Informace se týkají jak částek zaplacených přímo dotyčnou stranou, tak i částky kryté prodejem jistoty.
2. Členské státy uchovávají pro potřeby Komise seznam obsahující:
a)
typy institucí schválených jednat jako ručitelé a za tímto účelem stanovené požadavky;
b)
typy jistot přijatých podle čl. 51 odst. 2 a za tímto účelem stanovené požadavky.
KAPITOLA VI
TRANSPARENTNOST
Článek 57
Obsah zveřejněných údajů
1. Údaje uvedené v čl. 111 odst. 1 písm. c) a d) nařízení (EU) č. 1306/2013 zahrnují:
a)
rozpis částek plateb uvedených v písmenu c) uvedeného článku pro každé jednotlivé opatření vyjmenované v příloze XIII tohoto nařízení, a dále součet těchto částek, které každý příjemce obdržel v daném rozpočtovém roce;
b)
popis opatření financovaných fondy, jak jsou uvedena v písmenu d) uvedeného článku a vyjmenována v příloze XIII tohoto nařízení, včetně povahy a cíle každého opatření.
2. Částky uvedené v odstavci 1 jsou vyjádřeny v eurech v členských státech, které přijaly euro, a v národní měně v ostatních členských státech.
3. Členské státy mohou zveřejnit podrobnější informace, než je stanoveno v odstavcích 1 a 2, aniž by tím byla dotčena nezbytná ochrana soukromí.
Článek 58
Zveřejňování údajů o obci
Pokud informace, které mají být zveřejněny pro účely čl. 112 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013, by vzhledem k omezenému počtu příjemců sídlících nebo registrovaných v dané obci umožnily identifikaci jednotlivého příjemce, který je fyzickou osobou, zveřejní dotčené členské státy jako informaci pro účely čl. 111 odst. 1 prvního pododstavce písm. b) uvedeného nařízení nejbližší větší správní subjekt, jehož je obec součástí.
Článek 59
Forma a datum zveřejnění
1. Údaje, které mají být zveřejněny na zvláštních stránkách, uvedené v čl. 111 odst. 1 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1306/2013 se zpřístupní formou vyhledávače, který uživatelům umožňuje vyhledávat příjemce podle jména nebo obce podle článku 58 tohoto nařízení, nebo podle obdržených částek nebo opatření nebo podle jejich kombinace a získat všechny náležité informace jako jednotný soubor údajů. Tyto informace jsou poskytovány v úředním jazyce či úředních jazycích členského státu a/nebo v jednom ze tří pracovních jazyků Komise.
2. Informace uvedené v odstavci 1 se zveřejní do 31. května každého roku pro předchozí rozpočtový rok.
3. V souladu s uvedeným článkem zůstávají dané údaje na internetové stránce přístupné dva roky od data, kdy byly poprvé zveřejněny.
Článek 60
Údaje o příjemcích
Údaje o příjemcích uvedené v článku 113 nařízení (EU) č. 1306/2013 se poskytnou příjemcům tak, že se začlení do formulářů žádostí o získání finančních prostředků z fondů, nebo v okamžiku, kdy jsou tyto údaje shromažďovány.
Pokud jde o údaje týkající se plateb přijatých v rozpočtových rocích 2014 a 2015, informace se odchylně od prvého pododstavce poskytne alespoň dva měsíce před datem zveřejnění.
Článek 61
Zveřejňování prahových hodnot režimu pro malé zemědělce
Částky oznámené členskými státy v souladu s čl. 112 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1306/2013 se zveřejní na internetových stránkách Unie uvedených v čl. 62 odst. 1 tohoto nařízení.
Článek 62
Spolupráce mezi Komisí a členskými státy
1. Komise zřídí a udržuje internetovou stránku Unie pod svou centrální internetovou adresou, včetně odkazů na internetové stránky členských států. Komise poskytuje aktualizované internetové odkazy podle informací zaslaných členskými státy.
2. Členské státy Komisi zasílají internetové adresy svých internetových stránek, jakmile byly zřízeny, a zasílají také jakékoliv následující změny mající vliv na přístupnost jejich internetové stránky z internetových stránek Unie.
3. Členské státy jmenují orgány příslušné pro zřízení a údržbu internetových stránek stanovených čl. 59 odst. 1. Informují Komisi o názvu a podrobné adrese tohoto orgánu.
KAPITOLA VII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 63
Zrušení
Nařízení (ES) č. 601/94, (ES) č. 4/2004 a (ES) č. 259/2008 se zrušují.
Nařízení (ES) č. 259/2008 se však i nadále použije pro platby za rozpočtový rok 2013. Odchylně od čl. 3 odst. 3 uvedeného nařízení zůstávají informace v něm uvedené na internetové stránce přístupné po dobu jednoho roku od data, kdy byly poprvé zveřejněny.
Článek 64
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Avšak
a)
článek 10 se použije pro výdaje uskutečněné a účelově vázané příjmy vybrané členskými státy od 16. října 2014;
b)
články 34 až 40 se použijí od 1. ledna 2015. Lhůty podle čl. 34 odst. 3 a 4 se však nevztahují na šetření v rámci postupu pro schvalování souladu, u nichž bylo oznámení podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 885/2006 odesláno před 1. lednem 2015;
c)
kapitola VI se nevztahuje na platby uskutečněné počínaje rozpočtovým rokem 2014;
d)
informace předávané členskými státy v souladu s přílohou II sloupci V1 a V2 se poskytují počínaje rozpočtovým rokem 2016.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. srpna 2014.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 908/2014
tas-6 ta’ Awwissu 2014
li jistabbilixxi r-regoli għall-applikazzjoni tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fir-rigward tal-aġenziji tal-pagamenti u korpi oħra, il-ġestjoni finanzjarja, l-approvazzjoni ta’ kontijiet, ir-regoli dwar kontrolli, garanziji u trasparenza
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 1306/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta’ Diċembru 2013 dwar il-finanzjament, il-ġestjoni u l-monitoraġġ tal-politika agrikola komuni u li jħassar ir-Regolamenti tal-Kunsill (KEE) Nru 352/78, (KE) Nru 165/94, (KE) Nru 2799/98, (KE) Nru 814/2000, (KE) Nru 1290/2005 u (KE) Nru 485/2008 (1), u b’mod partikolari l-Artikoli 8(2), 9(2), 23, 36(6), 46(5) u (6), 50(2), 53(1), 57(2), 62(2), 66(4), 88, 104, 114 tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (UE) Nru 1306/2013 jistabbilixxi r-regoli bażiċi dwar il-finanzjament, il-ġestjoni u l-monitoraġġ tal-Politika Agrikola Komuni, inkluż dwar l-akkreditazzjoni tal-aġenziji tal-pagamenti u l-korpi ta’ koordinazzjoni, il-ġestjoni finanzjarja u l-proċeduri ta’ approvazzjoni, is-sistemi ta’ kontroll u penali, inkluż l-iskrutinju tat-tranżazzjoni, il-garanziji u t-trasparenza. Sabiex jiġi żgurat li l-qafas legali l-ġdid stabbilit minn dak ir-Regolament jiffunzjona tajjeb u japplika b’mod uniformi, il-Kummissjoni ngħatat is-setgħa li tadotta ċerti regoli f’dawk l-oqsma kkonċernati. Ir-regoli l-ġodda għandhom jieħdu post id-dispożizzjonijiet relevanti tar-Regolamenti tal-Kummissjoni (KE) Nru 601/94 (2), (KE) Nru 4/2004 (3), (KE) Nru 883/2006 (4), (KE) Nru 884/2006 (5), (KE) Nru 885/2006 (6), (KE) Nru 259/2008 (7) u r-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 282/2012 (8). Ir-Regolamenti (KE) Nru 883/2006, (KE) Nru 884/2006, (KE) Nru 885/2006 u r-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 282/2012 ġew revokati mir-Regolament Delegat tal-Kummissjoni (UE) Nru 907/2014 (9). Għall-fini taċ-ċarezza u taċ-ċertezza legali, ir-Regolamenti (KE) Nru 601/94 (KE) Nru 4/2004 u (KE) Nru 259/2008 għandhom jitħassru b’dan ir-Regolament.
(2)
L-aġenziji tal-pagamenti għandhom jiġu akkreditati biss mill-Istati Membri jekk ikunu konformi ma’ ċerti kriterji minimi stabbiliti fil-livell tal-Unjoni kif hemm referenza fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament Delegat (UE) Nru 907/2014. Dawk il-kriterji ta’ akkreditazzjoni huma stabbiliti fl-Anness I tar-Regolament Delegat (UE) Nru 907/2014. Għandhom jiġu stabbiliti regoli dwar il-proċeduri għall-ħruġ, ir-reviżjoni u l-irtirar tal-akkreditazzjoni tal-aġenziji tal-pagamenti u l-korpi ta’ koordinazzjoni.
(3)
L-Istati Membri għandhom iżommu l-aġenziji tal-pagamenti tagħhom taħt superviżjoni kontinwa. Għandhom jistabbilixxu sistema ta’ skambju ta’ informazzjoni biex jirrapportaw u jżommu lill-awtoritajiet kompetenti infurmati dwar każijiet ta’ suspett ta’ nuqqas ta’ konformità. Għandha tidħol fis-seħħ proċedura li l-Istati Membri jimxu magħha fit-trattament ta’ każijiet bħal dawn, u din għandha tinkludi l-obbligu li jitħejja pjan biex xi nuqqas identifikat jiġi rimedjat f’limitu ta’ żmien stabbilit. Fir-rigward ta’ nfiq li jkun sar mill-aġenziji tal-pagamenti li l-akkreditazzjoni tagħhom tinżamm mill-Istat Membru tagħhom, anke jekk dawn ikunu naqsu milli jimplimentaw pjan bħal dan fil-limitu ta’ żmien stabbilit, il-Kummissjoni għandu jkollha l-possibilità li tiddeċiedi li tindirizza n-nuqqasijiet permezz tal-proċedura ta’ approvazzjoni tal-konformità stipulata fl-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
(4)
Skont il-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 7(3) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, il-persuni responsabbli mill-aġenziji tal-pagamenti akkreditati huma meħtieġa jħejju dikjarazzjonijiet tal-ġestjoni dwar il-kompletezza, l-eżattezza u l-veraċità tal-kontijiet u l-funzjonament tajjeb tas-sistemi interni ta’ kontroll, kif ukoll il-legalità u r-regolarità tat-tranżazzjonijiet sottostanti. Għandhom jiġu stabbiliti regoli fir-rigward tal-kontenut u l-format ta’ dikjarazzjonijiet tal-ġestjoni bħal dawn.
(5)
Ir-regoli għat-tħaddim tal-korpi ta’ koordinazzjoni li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 7(4) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, kif ukoll il-kompiti tal-korpi ta’ ċertifikazzjoni li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 9 ta’ dak ir-Regolament għandhom ikunu stabbiliti. Barra minn hekk, il-kontenut taċ-ċertifikati u r-rapporti li għandhom jitfasslu mill-korpi ta’ ċertifikazzjoni għandu jkun speċifikat biex jiżgura li dawn ikunu ta’ għajnuna għall-Kummissjoni fil-proċedura tal-approvazzjoni tal-kontijiet.
(6)
Sabiex tkun żgurata ġestjoni tajba tal-approprjazzjonijiet imdaħħla fil-baġit tal-Unjoni għall-Fond Agrikolu Ewropew ta’ Garanzija (FAEG) u għall-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FAEŻR) (“il-Fondi”), l-aġenziji tal-pagamenti għandhom iżommu kontijiet separati b’rabta esklussiva mal-pagamenti magħmula minn kull Fond u d-dħul assenjat għal kull Fond. Minħabba dan, il-kontijiet miżmuma mill-aġenziji tal-pagamenti għandhom juru b’mod ċar, għal kull wieħed miż-żewġ Fondi, l-infiq li jkun sar u d-dħul assenjat skont l-Artikolu 4(1), l-Artikoli 5 u l-Artikolu 43 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, u għandhom jippermettu li dan l-infiq u d-dħul jintrabatu mar-riżorsi li tpoġġew għad-dispożizzjoni tagħhom mill-baġit tal-Unjoni.
(7)
Il-Politika Agrikola Komuni hija ffinanzjata f’euro, filwaqt li tippermetti Stati Membri li ma adottawx l-euro jagħmlu l-pagamenti lill-benefiċjarji fil-munita nazzjonali tagħhom. Sabiex tkun possibbli l-konsolidazzjoni tal-infiq u d-dħul kollu, għaldaqstant huwa meħtieġ li jkun stipulat li l-aġenziji tal-pagamenti relevanti għandhom ikunu f’qagħda li jipprovdu d-dejta marbuta mal-infiq u d-dħul kemm f’euro kif ukoll fil-munita li biha jkun sar l-infiq u tħallas id-dħul.
(8)
L-infiq kofinanzjat mill-baġit tal-Unjoni u mill-baġits nazzjonali, bħala sostenn għall-iżvilupp rurali skont il-FAEŻR, huwa bbażat fuq programmi mqassma f’miżuri, rata ta’ kontribuzzjoni speċifika u qasam fokali. Skont il-prinċipju tal-ġestjoni finanzjarja tajba, dak l-infiq għandu jiġi segwit u mdaħħal fil-kontijiet abbażi ta’ dan sabiex l-operazzjonijiet kollha jkunu jistgħu jiġu identifikati skont il-programm, il-miżura, ir-rata ta’ kontribuzzjoni speċifika u l-qasam fokali. Permezz ta’ dan ikun hemm iċ-ċertezza li l-korrispondenza bejn in-nefqa li tkun saret u r-riżorsi finanzjarji assenjati tkun tista’ tiġi vverifikata. F’dan il-kuntest, għandhom jiġu speċifikati l-elementi li jridu jiġu kkunsidrati mill-aġenziji tal-pagamenti. B’mod partikolari, l-aġenziji tal-pagamenti għandhom juru b’mod ċar l-oriġini tal-Fondi pubbliċi u tal-Unjoni fil-kontijiet b’rabta mal-iffinanzjar effettwat. Barra minn hekk, l-ammonti li jridu jiġu rkuprati minn benefiċjarji u l-ammonti li diġà ġew irkuprati għandhom jiġu identifikati u jintwerew b’rabta mal-operazzjonijiet oriġinali.
(9)
L-Istati Membri jimmobilizzaw ir-riżorsi meħtieġa biex jiffinanzjaw in-nefqa tal-FAEG li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 qabel ma l-Kummissjoni tiffinanzja din in-nefqa fil-forma ta’ rimborżi ta’ kull xahar tal-infiq effettwat. B’mod alternattiv, l-Istati Membri jirċievu pagament inizjali għan-nefqa tal-FAEŻR li aktar tard jiġi approvat mal-approvazzjoni finanzjarja annwali skont l-Artikolu 51 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013. Sabiex tiġi żgurata ġestjoni tajba tal-flussi finanzjarji, l-Istati Membri għandhom jiġbru l-informazzjoni meħtieġa biex juru l-kompletezza, l-eżattezza u l-veraċità tal-infiq li jkun sar għal dawn r-rimborżi ta’ kull xahar, u jżommu din l-informazzjoni għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni dwar kif u meta l-infiq u d-dħul jiġu effettwati, jew inkella jibagħtuha lill-Kummissjoni f’intervalli regolari. L-informazzjoni għandha tiġi provduta lill-Kummissjoni mill-Istati Membri f’intervalli adattati għall-metodu ta’ ġestjoni ta’ kull Fond. L-għoti ta’ informazzjoni f’intervalli bħal dawn ma għandux jaffettwa l-obbligu tal-Istati Membri li jżommu l-informazzjoni sħiħa miġbura għal monitoraġġ xieraq tal-infiq għad-dispożizzjoni tal-verifika tal-Kummissjoni.
(10)
L-obbligi ġenerali dwar l-agenziji tal-pagamenti rigward iż-żamma tal-kontijiet ikopru d-dejta meħtieġa għall-ġestjoni u l-kontroll tal-fondi tal-Unjoni. Madankollu, dawn l-obbligi ma jkoprux ir-rekwiżiti fir-rigward tar-rimborż tan-nefqa u d-dettalji li jridu jingħataw lill-Kummissjoni sabiex jinkiseb tali rimborż. Għaldaqstant l-informazzjoni u d-dettalji, b’rabta mal-infiq li se jiġi ffinanzjat mill-Fondi, li għandhom jintbagħtu lill-Kummissjoni f’intervalli regolari għandhom jiġu speċifikati. In-notifiki ta’ informazzjoni mill-Istati Membri lill-Kummissjoni għandhom jippermettulha tuża l-informazzjoni, mibgħuta direttament u bl-aktar mod effikaċi possibbli, għall-ġestjoni tal-kontijiet tal-Fondi u għall-pagamenti relevanti. Biex jintlaħaq dan l-għan, l-informazzjoni kollha li għandha tkun disponibbli jew komunikata bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni għandha tintbagħat b’mod elettroniku.
(11)
Skont il-punt (c) tal-ewwel subpragrafu tal-Artikolu 102(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, għall-miżuri b’rabta ma’ operazzjonijiet iffinanzjati mill-Fondi, id-dikjarazzjonijiet tal-infiq, li jservu wkoll bħala talba għall-pagament, għandhom jintbagħtu wkoll lill-Kummissjoni flimkien mal-informazzjoni mitluba. Sabiex l-Istati Membri u l-aġenziji tal-pagamenti jkunu jistgħu jħejju dawk id-dikjarazzjonijiet tal-infiq skont regoli armonizzati, u biex il-Kummissjoni tkun tista’ tikkunsidra t-talbiet għall-pagamenti, għandhom jiġu stabbiliti l-kundizzjonijiet li skonthom dan l-infiq jista’ jiġi kkunsidrat skont il-baġits rispettivi tal-FAEG u l-FAEŻR. Dawn il-kundizzjonijiet għandhom jispeċifikaw ir-regoli li japplikaw għar-reġistrazzjoni tal-infiq u d-dħul, b’mod partikolari d-dħul assenjat u kull korrezzjoni li għandha ssir, kif ukoll għad-dikjarazzjoni reali tagħhom.
(12)
Meta, abbażi tad-dikjarazzjonijiet tal-infiq li jaslu mingħand l-Istati Membri skont il-FAEG, it-total tal-impenji bil-quddiem li jistgħu jiġu awtorizzati skont l-Artikolu 170(3) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10) jaqbeż il-75 % tal-approprjazzjonijiet għal dik is-sena finanzjarja, il-Kummissjoni għandha tnaqqas dawk l-ammonti. Skont il-prinċipju tal-ġestjoni finanzjarja tajba, dak it-tnaqqis għandu jinqasam bejn l-Istati Membri kollha b’mod proporzjonali, abbażi tad-dikjarazzjonijiet tal-infiq li jaslu mingħandhom. Għall-allokazzjoni ġusta tal-approprjazzjonijiet disponibbli bejn l-Istati Membri, għandha ssir dispożizzjoni għall-pagamenti ta’ kull xahar skont il-FAEG biex dawn jitnaqqsu b’persentaġġ, stabbilit għal kull kapitolu, tad-dikjarazzjonijiet tal-infiq ippreżentati minn kull Stat Membru, u għall-bilanċ mhux użat f’xahar partikolari biex dan ikun allokat mill-ġdid mid-deċiżjonijiet tal-Kummissjoni dwar pagamenti ta’ kull xahar sussegwenti.
(13)
Il-Kummissjoni, wara li tkun approvat il-pagamenti ta’ kull xahar, għandha tpoġġi r-riżorsi meħtieġa biex tkopri l-infiq li jrid jiġi ffinanzjat mill-Fondi għad-dispożizzjoni tal-Istati Membri, skont arranġamenti u kundizzjonijiet prattiċi li għandhom jiġu stabbiliti abbażi ta’ informazzjoni komunikata mill-Istati Membri lill-Kummissjoni u ta’ sistemi ta’ informazzjoni stipulati mill-Kummissjoni.
(14)
Kundizzjoni għar-rimborż ta’ nefqa ta’ intervent pubbliku mġarrba mill-aġenziji tal-pagamenti hija l-inklużjoni fid-dikjarazzjonijiet tal-infiq tagħhom, tal-valuri u l-ammonti entrati matul ix-xahar li jsegwi x-xahar li huma marbuta miegħu l-operazzjonijiet tal-ħżin pubbliku. Sabiex jiġi żgurat li l-proċedura ta’ rimborż timxi sew, huwa meħtieġ li jiġi speċifikat kif din l-informazzjoni, li hija meħtieġa għall-kalkolu tal-kosti u l-infiq, għandha tiġi notifikata lill-Kummissjoni.
(15)
Skont l-Artikolu 3(3) tar-Regolament Delegat (UE) Nru 907/2014, il-kontijiet tal-istokk ta’ intervent pubbliku għandhom jippermettu ċ-ċertezza kemm tal-ammont imħallas f’finanzjament tal-Unjoni u tas-sitwazzjoni tal-istokk ta’ intervent. Għal dan il-għan, l-aġenziji tal-pagamenti għandhom ikunu meħtieġa jżommu kontijiet tal-istokk u kontijiet finanzjarji separatament, li għandu jkun fihom l-elementi meħtieġa għall-monitoraġġ tal-istokk u għall-iżgurar tal-ġestjoni finanzjarja tal-infiq u tad-dħul iġġenerati permezz tal-miżuri ta’ intervent pubbliku.
(16)
Skont il-miżuri tal-ħżin ta’ intervent pubbliku, l-aġenziji tal-pagamenti huma meħtieġa li jdaħħlu fil-kontijiet tagħhom l-elementi marbuta mal-kwantitajiet, il-valuri u ċerti medji. Madankollu, jeżistu ċirkustanzi li fihom ċerti operazzjonijiet u nfiq ma għandhomx jiddaħħlu fil-kontijiet, jew għandhom jiġu rreġistrati skont regoli speċifiċi. Sabiex jiġi żgurat trattament ugwali u jiġu protetti l-interessi finanzjarji tal-Unjoni, ċirkostanzi bħal dawn għandhom ikunu speċifikati, inklużi, fejn applikabbli, l-arranġamenti għad-dħul tal-operazzjonijiet u l-infiq fil-kontijiet.
(17)
Id-data li fiha l-elementi differenti ta’ nfiq u dħul li jirriżultaw mill-miżuri ta’ intervent ta’ ħżin pubbliku għandhom jiddaħħlu fil-kontijiet tiddependi fuq it-tip ta’ operazzjoni jirrelataw magħha u tista’ tiġi determinata skont il-leġiżlazzjoni agrikola settorjali applikabbli. F’dan il-kuntest, hemm il-ħtieġa li tiġi adottata regola ġenerali li tispeċifika l-elementi differenti li għandhom jiddaħħlu fil-kontijiet fid-data li fiha sseħħ l-operazzjoni fiżika li tirriżulta mill-miżura ta’ intervent, u tispeċifika l-każijiet speċjali li għandhom jiġu kkunsidrati.
(18)
Fl-interess tal-ġestjoni finanzjarja tajba, l-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni bi previżjonijiet tal-ammonti li jridu jiġu ffinanzjati mill-FAEŻR għal sena finanzjarja agrikola u stimi tat-talbiet għas-sena finanzjarja ta’ wara. Dik l-informazzjoni għandha tinbagħat lill-Kummissjoni fi żmien suffiċjenti biex din tkun tista’ tissodisfa l-obbligi tagħha, u darbtejn fis-sena f’kull eventwalità, mhux aktar tard mill-31 ta’ Jannar u l-31 ta’ Awwissu ta’ kull sena.
(19)
Skont l-Artikolu 36(6) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, għandhom jiġu stipulati l-iskadenzi għat-tfassil tad-dikjarazzjonijiet tal-infiq dwar l-operazzjonijiet li jaqgħu taħt il-FAEŻR. Fid-dawl tal-karatteristiċi speċifiċi tar-regoli tal-kontabbiltà li japplikaw għall-FAEŻR, l-użu ta’ prefinanzjament u l-finanzjament tal-miżuri għal kull sena kalendarja, għandha ssir dispożizzjoni għal dik in-nefqa li għandha tiġi ddikjarata f’intervalli adattati għal dawn il-kundizzjonijiet speċifiċi.
(20)
L-iskambji tal-informazzjoni u d-dokumenti bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni, kif ukoll it-tpoġġija d-dispożizzjoni u n-notifika ta’ informazzjoni mill- Istati Membri lill-Kummissjoni ġeneralment isiru b’mod elettroniku. Sabiex jittejjeb il-mod kif skambji ta’ informazzjoni bħal din, b’rabta mal-Fondi, jiġu ttrattati u sabiex l-użu tagħhom jiġi estiż, twaqqfu sistemi ta’ informatika skont ir-Regolament (KE) Nru 883/2006. Dawn is-sistemi għandhom jibqgħu jintużaw u jkomplu jiġu implimentati wara li l-Istati Membri jiġu infurmati permezz tal-Kumitat dwar il-Fondi Agrikoli.
(21)
Il-kundizzjonijiet li skonthom tiġi pproċessata l-informazzjoni permezz ta’ dawk is-sistemi tal-informatika, kif ukoll il-format u l-kontenut tad-dokumenti li jridu jiġu kkomunikati skont ir-Regolament (UE) Nru 1306/2013, għandhom jiġu aġġustati spiss f’konformità ma’ tibdiliet fir-regolamenti applikabbli jew fil-ħtiġijiet tal-ġestjoni. Għandhom jiġu stabbiliti wkoll regoli uniformi dwar id-dokumenti relevanti li għandhom jintbagħtu mill-Istati Membri. Biex jintlaħqu dawn l-għanijiet u biex jiġu ssimplifikati l-proċeduri u jkun żgurat li s-sistemi tal-informatika kkonċernati jitħaddmu malajr, għandhom ikunu stabbiliti l-format u l-kontenut tad-dokumenti abbażi ta’ mudelli u protokolli standardizzati, li għandhom ikunu adattati u aġġornati mill-Kummissjoni wara li tinforma lill-Kumitat dwar il-Fondi Agrikoli.
(22)
Skont l-Artikolu 58 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, l-Istati Membri, permezz tal-aġenziji tal-pagamenti tagħhom, huma responsabbli għall-ġestjoni u l-kontroll tal-infiq tal-Fondi. Għaldaqstant id-dejta dwar l-operazzjonijiet finanzjarji għandha tiġi kkomunikata jew imdaħħla fis-sistemi tal-informatika u aġġornata taħt ir-responsabbiltà tal-aġenziji tal-pagamenti, mill-istess aġenziji tal-pagamenti jew mill-korpi li lilhom tkun ġiet iddelegata din il-funzjoni, permezz tal-korp ta’ koordinazzjoni akkreditat, fejn huwa applikabbli.
(23)
Ċerti dokumenti jew dikjarazzjonijiet, stipulati fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 102(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 jew l-atti tal-Kummissjoni adottati għall-fini ta’ dak l-Artikolu jirrikjedu l-firma ta’ persuna awtorizzata jew l-approvazzjoni ta’ persuna fi stadju wieħed jew aktar tal-proċedura kkonċernata. F’każijiet bħal dawn, is-sistemi tal-informatika stabbiliti għall-komunikazzjoni ta’ dawk id-dokumenti għandhom jippermettu li tkun identifikata kull persuna b’mod mhux ambigwu u jipprovdu garanzija raġonevoli li l-kontenut tad-dokumenti, inklużi l-istadji tal-proċedura, ma jistax jinbidel. B’mod partikolari, dan għandu japplika fir-rigward tad-dikjarazzjonijiet tal-infiq u d-dikjarazzjoni tal-ġestjoni mehmużin mal-kontijiet annwali li hemm referenza għalihom fil-punt (c)(iii) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 102(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, u d-dokumenti kkomunikati b’mod elettroniku skont dawn il-proċeduri.
(24)
Skont il-punt (e) tal-Artikolu 58(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, l-Istati Membri, permezz tal-aġenziji tal-pagamenti tagħhom huma responsabbli għall-irkupru ta’ pagamenti mhux dovuti flimkien mal-imgħax. Sabiex tkun żgurata l-applikazzjoni xierqa u effettiva ta’ dawk id-dispożizzjonijiet, huwa xieraq li jiġu stabbiliti regoli armonizzati fir-rigward tal-interess applikabbli għall-irkupru ta’ pagamenti mhux dovuti. Mingħajr ħsara għad-dispożizzjonijiet tal-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 54(3) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, l-obbligu tal-Istati Membri li jirkupraw l-ammonti mhux dovuti jista’ jitwettaq b’modi differenti. Mingħajr ħsara għal kwalunkwe azzjoni oħra ta’ infurzar stipulata fil-liġi nazzjonali, mezz ieħor ta’ rkupru effettiv u kosteffiċenti tad-dejn, huwa li jitnaqqsu kwalunkwe ammonti dovuti minn pagamenti futuri lid-debitur, ladarba d-dejn ikun ġie stabbilit skont il-leġiżlazzjoni nazzjonali. Għaldaqstant l-Istati Membri għandhom ikunu obbligati japplikaw dak il-metodu ta’ rkupru tad-dejn u għandhom jiġu stabbiliti kundizzjonijiet komuni għall-applikazzjoni ta’ dan il-metodu.
(25)
Għandhom jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet dettaljati kemm għall-proċedura tal-approvazzjoni tal-kontijiet stipulata fl-Artikolu 51 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 kif ukoll għall-proċedura tal-approvazzjoni tal-konformità stipulata fl-Artikolu 52 ta’ dak ir-Regolament, inkluż mekkaniżmu li permezz tiegħu l-ammonti li jirriżultaw, skont kif ikun il-każ, jitnaqqsu minn wieħed mill-pagamenti sussegwenti magħmula mill-Kummissjoni lill-Istati Membri jew jiżdiedu miegħu.
(26)
Fir-rigward tal-proċedura tal-approvazzjoni tal-kontijiet stipulata fl-Artikolu 51 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, huwa meħtieġ li jiġi speċifikat il-kontenut tal-kontijiet annwali tal-aġenziji tal-pagamenti u li tiġi stabbilita data għat-trażmissjoni lill-Kummissjoni ta’ dawk il-kontijiet u ta’ dokumenti relevanti oħrajn. Għandu jiġi ċċarat ukoll il-perjodu li matulu l-aġenziji tal-pagamenti jridu jżommu d-dokumenti ta’ sostenn dwar l-infiq u d-dħul assenjat kollu għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni. Barra minn hekk, għandu jiġi speċifikat li l-Kummissjoni tistabbilixxi l-format u l-kontenut tal-informazzjoni dwar il-kontabbiltà li għandhom jippreżentaw l-aġenziji tal-pagamenti.
(27)
Sabiex ikun żgurat li f’każijiet normali l-proċedura tal-approvazzjoni tal-konformità tiġi konkluża f’perjodu ta’ żmien raġonevoli, huwa xieraq li jiġu stabbiliti perjodi ta’ żmien speċifiċi għall-istadji differenti tal-proċedura, li għandhom jiġu rrispettati mill-Kummissjoni u mill-Istati Membri. Fl-istess ħin, madankollu, għandu jkun possibbli li, fejn ikun meħtieġ, il-Kummissjoni testendi dawk il-perjodi taż-żmien fid-dawl tal-kumplessità ta’ każ li jkun qiegħed jiġi investigat. Il-proċedura tal-approvazzjoni tal-konformità għandha tagħti d-dritt lill-Istati Membri għal proċedimenti kontradittorji u biex jivvalutaw kif xieraq l-informazzjoni meħtieġa għall-evalwazzjoni tar-riskju tal-Fond.
(28)
Skont l-Artikolu 59(5) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, l-Istati Membri huma meħtieġa jiżguraw livell minimu ta’ verifika fuq il-post meħtieġ għal ġestjoni effettiva tar-riskju. Madankollu, l-Istati Membri jistgħu, taħt ir-responsabbiltà tagħhom stess, inaqqsu l-livell minimu ta’ dawk il-verifiki fuq il-post meta s-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll ikunu nstabu li jiffunzjonaw kif xieraq u r-rati ta’ żball jibqgħu f’livell aċċettabbli. Filwaqt li l-livelli minimi meħtieġa ta’ verifiki fuq il-post għandhom jiġu stipulati fil-leġiżlazzjoni agrikola settorjali, għandhom jiġu stabbiliti regoli orizzontali rigward il-possibilità li jitnaqqas il-livell minimu ta’ verifiki fuq il-post, applikabbli għall-miżuri kollha ffinanzjati mill-Fondi, u l-kundizzjonijiet applikabbli. Barra minn dawn ir-regoli orizzontali, il-leġiżlazzjoni agrikola settorjali tista’ tistipula regoli oħrajn.
(29)
Huwa xieraq ukoll li jiġu stabbiliti regoli dwar il-prestazzjoni tal-Istati Membri tal-iskrutinju ta’ tranżazzjonijiet li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 80 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, b’mod partikolari l-għażla tal-impriżi, ir-rata u l-kalendarju għall-iskrutinju.
(30)
Skont il-Kapitolu III tat-Titolu V tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 dwar l-iskrutinju ta’ tranżazzjonijiet, l-Istati Membri jridu jibagħtu numru ta’ komunikazzjonijiet lill-Kummissjoni. Peress li l-istandardizzazzjoni tal-format u l-kontenut ta’ komunikazzjonijiet bħal dawn tiffaċilita l-użu tagħhom u taċċerta approċċ ta’ uniformità, huwa xieraq li jiġu addottati regoli dettaljati dwar il-format u l-kontenut tagħhom. Barra minn hekk, għandhom jiġu stabbiliti regoli dwar il-konservazzjoni ta’ dokumenti kummerċjali, dwar azzjonijiet konġunti li jinvolvu assistenza reċiproka kif hemm referenza fl-Artikolu 83 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, kif ukoll dwar dipartimenti speċjali li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 85 ta’ dak ir-Regolament.
(31)
Ir-Regolament Delegat (UE) Nru 907/2014 jistabbilixxi regoli li jissupplimentaw il-qafas legali dwar il-garanziji, b’mod partikolari fir-rigward tal-ħtieġa li tiġi ddepożitata garanzija, il-kundizzjonijiet li japplikaw għall-garanziji, kif ukoll regoli dwar id-depożitu, ir-rilaxx u l-konfiska ta’ garanzija. Għall-assigurazzjoni tal-applikazzjoni uniformi ta’ dawk ir-regoli, għandhom jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet dwar il-format u l-proċeduri għad-depożitu u r-rilaxx ta’ garanzija, kif ukoll dwar l-iskambju ta’ informazzjoni u l-komunikazzjonijiet meħtieġa f’dak ir-rigward.
(32)
Skont il-Kapitolu IV tat-Titolu VII tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 dwar it-trasparenza, l-Istati Membri huma meħtieġa jippublikaw kull sena l-benefiċjarji tal-Fondi, u, inter alia, l-ammonti li kull benefiċjarju rċieva skont kull wieħed minn dawk il-Fondi. Għal dan il-għan u skont l-Artikolu 111 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, għandu jiġi stabbilit il-format ta’ dik il-pubblikazzjoni. Dik il-pubblikazzjoni ma għandhiex tmur lil hinn minn dak meħtieġ biex jintlaħqu l-għanijiet tat-trasparenza segwiti.
(33)
Il-pubblikazzjoni għandha tkun skont l-informazzjoni fil-pussess tal-aġenziji tal-pagamenti fil-kotba u fir-reġistri tagħhom u għandha tikkonċerna l-pagamenti li jkunu daħlu fis-sena finanzjarja ta’ qabel. L-informazzjoni għandha tiġi ppreżentata lill-pubbliku b’mod ċar, armonizzat u b’mod li jkun jista’ jsir tiftix dwarha sal-31 ta’ Mejju.
(34)
Skont il-punt (c) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 111(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, l-ammonti ta’ pagamenti li jikkorrispondu ma’ kull miżura ffinanzjata mill-Fondi riċevuti minn benefiċjarju għandhom jiġu ppubblikati. Madankollu, sabiex jiġi żgurat il-ħarsien tal-obbligu stabbilit fl-Artikolu 112 ta’ dak ir-Regolament, huwa meħtieġ ukoll li jiġu stipulati limiti stabbiliti li taħthom ma jiġux ippublikati l-ismijiet tal-benefiċjarji.
(35)
Skont il-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 111(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, il-pubblikazzjoni tal-benefiċjarji tal-Fondi hija meħtieġa biex tkun identifikata l-muniċipalità fejn benefiċjarju huwa residenti jew irreġistrat. Din l-informazzjoni għandha tkun disponibbli wkoll fir-rigward ta’ benefiċjarji li huma persuni fiżiċi u li l-ismijiet tagħhom ma għandhomx jiġu ppubblikati skont l-Artikolu 112 ta’ dak ir-Regolament. Madankollu, jekk, minħabba n-numru limitat ta’ benefiċjarji li huma residenti jew irreġistrati f’muniċipalità partikolari, il-pubblikazzjoni tal-muniċipalità jkollha s-saħħa li tidentifika benefiċjarju li huwa persuna fiżika, għandhom jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet sabiex jiġi evitat ksur tal-privatezza sproporzjonat u bla bżonn.
(36)
Il-pubblikazzjoni tal-informazzjoni għandha tkun implimentata permezz tal-Internet fil-format ta’ għodda ta’ tiftix li tiżgura li l-pubbliku ġenerali jkun f’pożizzjoni li jikkonsultaha. L-għodda ta’ tiftix għandha tippermetti t-tiftix abbażi ta’ ċerti kriterji u r-riżultati tat-tiftix għandhom jiġu ppreżentati b’mod li jkun aċċessibbli faċilment.
(37)
Għall-konformità mar-rekwiżiti applikabbli għall-protezzjoni tad-dejta, il-benefiċjarji tal-Fondi għandhom ikunu infurmati dwar il-pubblikazzjoni tad-dejta tagħhom qabel ma ma tiġi ppubblikata. L-informazzjoni għandha tingħata lill-benefiċjarji permezz tal-formoli tal-applikazzjoni għall-għajnuna jew meta tinġabar id-dejta. Fir-rigward tal-infiq li seħħ fis-snin finanzjarji 2014 u 2015, sakemm l-informazzjoni dwar il-benefiċjarji ma tkunx disponibbli fil-ħin tal-ġbir tad-dejta personali, il-benefiċjarji għandhom xorta jiġu informati f’perjodu ta’ żmien raġonevoli qabel il-pubblikazzjoni filfatt isseħħ.
(38)
Sabiex jiġi ffaċilitat l-aċċess pubbliku għad-dejta ppubblikata, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu websajts li jkun fihom informazzjoni dwar il-benefiċjarji tal-Fondi u l-limiti stabbiliti li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 112 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013. Fid-dawl tad-diversi strutturi organizattivi fi ħdan l-Istati Membri, huma għandhom jiddeterminaw liema korp huwa responsabbli għall-istabbiliment u ż-żamma tal-websajt unika u għall-pubblikazzjoni tad-dejta. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi websajt li jkun fiha links għall-websajts tal-Istati Membri.
(39)
L-Artikolu 10 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għall-infiq li seħħ u d-dħul assenjat li rċevew l-Istati Membri mis-16 ta’ Ottubru 2014 sabiex jipprevedi għall-kontinwità ta’ rappurtar matul l-istess sena.
(40)
Biex tkun żgurata l-konsistenza fit-trattament tal-konformità kontinwa tal-proċeduri tal-approvazzjoni, il-perjodi taż-żmien kif stipulati fl-Artikolu 34(3) u 34(4) ta’ dan ir-Regolament ma għandhomx japplikaw għal dawk il-proċeduri li għalihom il-komunikazzjoni skont l-Artikolu 11(1) tar-Regolament (KE) Nru 885/2006 tintbagħat qabel l-1 ta’ Jannar 2015.
(41)
Peress li l-Kapitolu IV tat-Titolu VII tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 dwar it-trasparenza japplika għal pagamenti magħmula mis-sena finanzjarja 2014 ‘il quddiem, id-dispożizzjonijiet relevanti ta’ dan ir-Regolament għandhom japplikaw għal dawk il-pagamenti.
(42)
Sabiex l-Istati Membri ikollhom żmien biżżejjed għall-implimentazzjoni, l-informazzjoni trażmessa skont l-Anness II, il-kolonni V1 u V2, għandha tingħata mill-bidu tas-sena finanzjarja 2016.
(43)
Il-miżuri stipulati f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar il-Fondi Agrikoli,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
L-AĠENZIJI TAL-PAGAMENTI U KORPI OĦRA
Artikolu 1
Proċedura għall-akkreditazzjoni ta’ aġenziji tal-pagamenti
1. L-Istati Membri għandhom jaħtru awtorità fuq livell ministerjali li tkun responsabbli:
(a)
għall-ħruġ, ir-reviżjoni u l-irtirar ta’ akkreditazzjonijiet ta’ aġenziji tal-pagamenti;
(b)
it-twettiq ta’ kompiti assenjati lill-awtorità kompetenti skont dan il-Kapitolu.
2. L-awtorità kompetenti għandha, permezz ta’ att formali, tiddeċiedi dwar il-ħruġ jew, wara r-rieżami, l-irtirar ta’ akkreditazzjoni ta’ aġenzija tal-pagamenti abbażi ta’ eżami tal-kriterji ta’ akkreditazzjoni li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament Delegat (UE) Nru 907/2014 (“il-kriterji tal-akkreditazzjoni”). L-awtorità kompetenti għandha tinforma lill-Kummissjoni dwar l-akkreditazzjoni u l-irtirar ta’ akkreditazzjonijiet mingħajr telf ta’ żmien.
3. L-awtorità kompetenti għandha taħtar korp ta’ awditjar biex iwettaq eżami qabel ma tingħata akkreditazzjoni (l-analiżi ta’ qabel l-akkreditazzjoni). Il-korp tal-awditjar għandu jkun awtorità tal-awditjar, jew organizzazzjoni oħra pubblika jew privata jew unità organizzattiva ta’ awtorità bil-kompetenzi, il-ħiliet u l-kapaċità meħtieġa biex jitwettaq l-eżerċizzju tal-awditjar. Il-korp tal-awditjar għandu jkun indipendenti mill-aġenzija tal-pagamenti li qed tiġi akkreditata.
L-eżami (l-analiżi ta’ qabel l-akkreditazzjoni) li għandu jitwettaq mill-korp tal-awditjar għandu jkopri b’mod partikolari:
(a)
il-proċeduri u s-sistemi fis-seħħ għall-awtorizzazzjoni u l-eżekuzzjoni ta’ pagamenti;
(b)
id-diviżjoni tad-dmirijiet u l-adegwatezza ta’ kontroll intern u estern, fir-rigward ta’ tranżazzjonijiet iffinanzjati mill-Fond Agrikolu Ewropew ta’ Garanzija (il-FAEG) u l-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (il-FAEŻR), li minn hawn ‘il quddiem jissemmew bħala “l-Fondi”;
(c)
sa liema punt il-proċeduri u s-sistemi li qegħdin fis-seħħ huma adattati biex jissalvagwardjaw il-baġit tal-Unjoni inklużi miżuri kontra l-frodi bbażati fuq ir-riskji,
(d)
is-sigurtà ta’ sistemi ta’ informazzjoni;
(e)
iż-żamma ta’ rekords kontabilistiċi.
Il-korp tal-awditjar għandu jħejji rapport li jagħti dettalji tax-xogħol tal-awditjar imwettaq, ir-riżultati ta’ dak ix-xogħol u l-valutazzjoni tiegħu dwar jekk l-aġenzija tal-pagamenti tikkonformax mal-kriterji tal-akkreditazzjoni. Ir-rapport għandu jiġi ppreżentat lill-awtorità kompetenti li mbagħad għandha toħroġ l-att tal-akkreditazzjoni jekk tkun sodisfatta li l-aġenzija tal-pagamenti tikkonforma mal-kriterji ta’ akkreditazzjoni.
4. Jekk l-awtorità kompetenti jidhrilha li l-aġenzija tal-pagamenti mhijiex konformi mal-kriterji tal-akkreditazzjoni, hija għandha tinforma lill-aġenzija tal-pagamenti bil-kundizzjonijiet speċifiċi li hija teħtieġ tissodisfa qabel ma tkun tista’ tingħata l-akkreditazzjoni.
Sakemm tiġi implimentata kwalunkwe bidla meħtieġa, sabiex jiġu ssodisfati kundizzjonijiet speċifiċi, l-akkreditazzjoni tista’ tingħata b’mod provviżorju għal perjodu li għandu jiġi ddeterminat billi titqies il-gravità tal-problemi identifikati, li m’għandux jeċċedi t-12-il xahar. F’każijiet debitament iġġustifikati, il-Kummissjoni, fuq talba tal-Istat Membru kkonċernat, tista’ tagħti estensjoni ta’ dak il-perjodu.
5. L-informazzjoni, stipulata fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 102(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, għandha tiġi kkomunikata minnufih wara li l-aġenzija tal-pagamenti tiġi akkreditata għall-ewwel darba u, fi kwalunkwe każ, qabel ma kull infiq li tkun għamlet jiġi ċċarġjat lill-Fondi. Dik l-informazzjoni għandha tkun akkumpanjata minn dikjarazzjonijiet u dokumenti li jikkonċernaw:
(a)
ir-responsabbiltajiet mogħtija lill-aġenzija tal-pagamenti;
(b)
l-allokazzjoni tar-responsabbiltajiet bejn id-dipartimenti tal-aġenzija tal-pagamenti;
(c)
ir-relazzjoni tal-aġenzija tal-pagamenti ma’ korpi oħra, pubbliċi jew privati, li huma responsabbli għall-implimentazzjoni ta’ kwalunkwe miżura li skontha l-aġenzija tal-pagamenti tiċċarġja l-infiq lill-Fondi;
(d)
il-proċeduri li skonthom jaslu, jiġu vverifikati u vvalidati l-pretensjonijiet mill-benefiċjarji, u li skonthom jiġi awtorizzat, imħallas u konfermat l-infiq;
(e)
id-dispożizzjonijiet dwar is-sigurtà tas-sistemi tal-informazzjoni;
(f)
ir-rapport tal-analiżi ta’ qabel l-akkreditazzjoni mwettqa mill-korp tal-awditjar li hemm refernza għalih fil-paragrafu 3.
6. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Kumitat dwar il-Fondi Agrikoli bl-aġenziji tal-pagamenti akkreditati f’kull Stat Membru.
Artikolu 2
Analiżi tal-akkreditazzjoni
1. L-awtorità kompetenti għandha żżomm l-aġenziji tal-pagamenti responsabbli minhom taħt superviżjoni kostanti, b’mod partikolari, abbażi taċ-ċertifikati u r-rapporti mħejjija mill-korp ta’ ċertifikazzjoni li hemm referenza għalih fl-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, u għandha ssegwi kull nuqqas identifikat.
Kull tliet snin, l-awtorità kompetenti għandha tirrapporta bil-miktub lill-Kummissjoni dwar is-superviżjoni tal-aġenziji tal-pagamenti u l-monitoraġġ tal-attivitajiet tagħhom. Ir-rapport għandu jinkludi analiżi tal-konformità kontinwa tal-aġenziji tal-pagamenti mal-kriterji tal-akkreditazzjoni, flimkien ma’ sommarju tal-azzjonijiet meħuda biex jissemmew in-nuqqasijiet. L-awtorità kompetenti għandha tikkonferma jekk l-aġenzija tal-pagamenti taħt ir-responsabbiltà tagħha, baqgħtex tikkonforma mal-kriterji ta’ akkreditazzjoni.
2. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu sistema li tiżgura li kull informazzjoni li tissuġġerixxi li aġenzija tal-pagamenti mhijiex konformi mal-kriterji tal-akkreditazzjoni tiġi kkomunikata lill-awtorità kompetenti mingħajr dewmien.
3. Meta l-awtorità kompetenti tkun stabbiliet li aġenzija tal-pagamenti akkreditata ma għadhiex tirrispetta wieħed jew aktar mill-kriterji tal-akkreditazzjoni b’mod li tista’ tostakola t-twettiq tal-kompiti stabbiliti fl-Artikolu 1(1) tar-Regolament Delegat (UE) Nru 907/2014, l-awtorità kompetenti għandha tqiegħed l-akkreditazzjoni tal-aġenzija tal-pagamenti taħt prova mingħajr dewmien. Hija għandha tfassal pjan li jinkludi l-azzjonijiet u l-iskadenzi biex jiġu rrimedjati n-nuqqasijiet misjuba f’perjodu li għandu jiġi ddeterminat skont is-severità tal-problema, li ma għandux jaqbeż 12-il xahar mid-data li fiha l-akkreditazzjoni tkun tqiegħdet taħt prova. F’każijiet debitament iġġustifikati, il-Kummissjoni, fuq talba tal-Istat Membru kkonċernat, tista’ tagħti estensjoni ta’ dak il-perjodu.
4. L-awtorità kompetenti għandha tinforma lill-Kummissjoni bid-deċiżjoni tagħha li tqiegħed l-akkreditazzjoni tal-aġenzija tal-pagamenti taħt prova, bi pjan imħejji skont il-paragrafu 3 u, sussegwentement, bil-progress fl-implimentazzjoni ta’ dawn il-pjanijiet.
5. Jekk l-akkreditazzjoni tiġi rtirata, l-awtorità kompetenti, mingħajr dewmien, għandha takkredita aġenzija tal-pagamenti oħra li tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 7(2) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 biex tkun żgura li l-pagamenti tal-benefiċjarji ma jiġux interrotti.
6. Fejn il-Kummissjoni ssib li l-awtorità kompetenti ma kinitx konformi mal-obbligu tagħha li tħejji pjan rimedjali skont il-paragrafu 3 jew li l-aġenzija tal-pagamenti għadha akkreditata mingħajr ma implimentat b’mod sħiħ tali pjan fil-perjodu determinat, hija għandha titlob lill-awtorità kompetenti biex tirtira l-akkreditazzjoni ta’ dik l-aġenzija tal-pagamenti sakemm ma jseħħux it-tibdiliet meħtieġa f’perjodu ta’ żmien li għandu jkun determinat mill-Kummissjoni skont is-severità tal-problema. F’sitwazzjoni bħal din, il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li ssegwi n-nuqqasijiet permezz tal-proċedura tal-approvazzjoni tal-konformità skont l-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Artikolu 3
Dikjarazzjoni tal-ġestjoni
1. Id-dikjarazzjoni tal-ġestjoni li hemm referenza għaliha fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 7(3) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għandha titfassal fi żmien biżżejjed biex il-korp taċ-ċertifikazzjoni joħroġ l-opinjoni li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 9(1) ta’ dak ir-Regolament.
Id-dikjarazzjoni tal-ġestjoni għandha tkun fil-formula stabbilita fl-Anness I ta’ dan ir-Regolament u tista’ tkun ikkwalifikata b’riservi li jikkwantifikaw l-impatt finanzjarju potenzjali. F’każ li jiġu espressi riżervi, id-dikjarazzjoni għandha tinkludi pjan ta’ azzjoni ta’ rimedju u skeda preċiża ta’ żmien għall-implimentazzjoni tiegħu.
2. Id-dikjarazzjoni tal-ġestjoni għandha tkun ibbażata fuq superviżjoni effettiva tas-sistema ta’ ġestjoni u ta’ kontroll fis-seħħ tul is-sena kollha.
Artikolu 4
Il-korp ta’ koordinazzjoni
1. Il-korp ta’ koordinazzjoni li hemm referenza għalih fl-Artikolu 7(4) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għandu jaġixxi bħala l-uniku interlokutur tal-Kummissjoni għall-Istat Membru kkonċernat għall-kwistjonijiet kollha marbuta mal-Fondi fir-rigward ta’:
(a)
id-distribuzzjoni tal-informazzjoni u l-linji ta’ gwida b’rabta mal-funzjonament u l-operat tal-aġenziji tal-pagamenti lil dawk l-aġenziji tal-pagamenti u lill-korpi responsabbli mill-implimentazzjoni ta’ linji ta’ gwida bħal dawn, kif ukoll il-promozzjoni tal-applikazzjoni armonizzata tagħhom;
(b)
il-komunikazzjoni tal-informazzjoni lill-Kummissjoni li hemm referenza għaliha fl-Artikoli 7 u 102 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013;
(c)
id-disponibbiltà lill-Kummissjoni ta’ reġistrazzjoni sħiħa tal-informazzjoni kollha dwar il-kontabbiltà meħtieġa għal għanijiet ta’ statistika u ta’ kontroll.
2. Aġenzija tal-pagamenti tista’ taġixxi bħala korp ta’ koordinazzjoni sakemm iż-żewġ funzjonijiet jinżammu separati.
3. Fit-twettiq tal-kompiti tiegħu, il-korp ta’ koordinazzjoni, f’konformità mal-proċeduri nazzjonali, jista’ jitlob korpi jew dipartimenti amministrattivi oħra, b’mod partikolari dawk b’għarfien espert tekniku jew dwar il-kontabbiltà.
4. Il-kunfidenzjalità, l-integrità u d-disponibbiltà tad-dejta kollha tal-kompjuter miżmuma mill-korp ta’ koordinazzjoni għandhom jiġu assikurati permezz ta’ miżuri adattati għall-istruttura amministrattiva, għall-istaff u għall-ambjent teknoloġiku ta’ kull korp ta’ koordinazzjoni. L-isforz finanzjarju u teknoloġiku għandu jkun proporzjonat għar-riskji effettivi ffaċċjati.
5. Il-komunikazzjonijiet stipulati fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 102(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, għandhom isiru minnufih wara li l-korp ta’ koordinazzjoni jiġi akkreditat għall-ewwel darba u, fi kwalunkwe każ, qabel ma kull infiq li jkun responsabbli għalih jiġi ċċarġjat lill-Fondi. Dawn għandhom ikunu akkumpanjati mid-dokument ta’ akkreditazzjoni tal-korp kif ukoll minn informazzjoni dwar il-kundizzjonijiet amministrattivi, tal-kontabbiltà u tal-kontroll intern relatati mal-operat tiegħu.
Artikolu 5
Ċertifikazzjoni
1. L-awtorità kompetenti għandha taħtar il-korp ta’ ċertifikazzjoni stipulat fl-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
2. Il-korp ta’ ċertifikazzjoni għandu jorganizza l-ħidma tiegħu b’mod effettiv u effiċjenti, u jwettaq il-kontrolli tiegħu fi żmien xieraq, filwaqt li jqis in-natura u t-twaqqit tat-tranżazzjonijiet għas-sena finanzjarja kkonċernata.
3. L-opinjoni li għandha tingħata mill-korp taċ-ċertifikazzjoni skont l-Artikolu 9(1) tar-Regolament (ue) Nru 1306/2013 għandha titħejja darba f’sena.
L-opinjoni għandha tkun ibbażata fuq ix-xogħol tal-awditjar li għandu jitwettaq skont l-Artikoli 6 u 7 ta’ dan ir-Regolament.
4. Il-korp ta’ ċertifikazzjoni għandu jħejji rapport dwar is-sejbiet tiegħu. Ir-rapport għandu jkopri l-funzjonijiet delegati. Ir-rapport għandu jgħid jekk, għall-perjodu kopert mir-rapport:
(a)
l-aġenzija tal-pagamenti kkonformatx mal-kriterji tal-akkreditazzjoni;
(b)
il-proċeduri tal-aġenzija tal-pagamenti humiex tali li jagħtu assigurazzjoni raġonevoli li l-infiq iċċarġjat lill-Fondi sar skont ir-regoli tal-Unjoni, u għaldaqstant jaċċertaw li t-tranżazzjonijiet sottostanti kienu legali u regolari, u li jekk saru rakkomandazzjonijiet għal titjib, dawn ġew segwiti;
(c)
il-kontabbiltà annwali li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 29 ta’ dan ir-Regolament inżammitx skont il-kotba u r-rekords tal-aġenzija tal-pagamenti;
(d)
id-dikjarazzjonijiet tal-infiq u tal-operazzjonijiet ta’ intervent humiex rekord materjalment veritier, sħiħ u preċiż tal-operazzjonijiet iċċarġjati lill-Fondi;
(e)
l-interessi finanzjarji tal-Unjoni tħarsux kif xieraq fir-rigward tal-avvanzi mħallsa, il-garanziji miksuba, l-istokkijiet ta’ intervent u l-ammonti li għandhom jinġabru.
Ir-rapport għandu jinkludi informazzjoni dwar l-għadd u l-kwalifiki tal-istaff li jagħmel l-awditjar, ix-xogħol li jkun sar, l-għadd ta’ tranżazzjonijiet eżaminati, il-livell miksub ta’ materjalità u ta’ kunfidenza, kwalunkwe nuqqas misjub u rakkomandazzjonijiet għal titjib li saru u l-operazzjonijiet kemm tal-korp ta’ ċertifikazzjoni kif ukoll ta’ korpi oħra ta’ awditjar, interni u esterni għall-aġenzija tal-pagamenti, li minnhom inkisbet l-assigurazzjoni kollha jew parti minnha tal-korp ta’ ċertifikazzjoni dwar il-kwistjonijiet irrapportati
Artikolu 6
Prinċipji tal-awditjar
1. L-awditjar taċ-ċertifikazzjoni għandu jitwettaq skont standards tal-awditjar aċċettati internazzjonalment.
2. Il-korp ta’ ċertifikazzjoni għandu jħejji strateġija ta’ awditjar li tistabbilixxi l-ambitu, iż-żmien u d-direzzjoni tal-awditjar ta’ ċertifikazzjoni, tal-metodi tal-awditjar u l-metodoloġija tat-teħid ta’ kampjuni. Għandu jiġu żviluppat pjan ta’ awditjar għal kull sena finanzjarja awditjata abbażi tal-istima tar-riskju tal-awditu. Jekk ikun mitlub, il-korp taċ-ċertifikazzjoni għandu jagħti l-istrateġija tal-awditjar u l-pjan tal-awditjar lill-Kummissjoni.
3. Il-livell raġonevoli tal-assigurazzjoni tal-awditu li għandu jinkiseb mill-ittestjar tal-awditu għandu joħroġ mill-valutazzjoni tas-sistema ta’ kontroll, inkluż l-ittestjar ta’ konformità u l-ittestjar sostantiv tal-infiq, magħmul minn test tad-dettalji u l-proċeduri analitiċi.
4. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi linji gwida li jkun fihom, b’mod partikolari:
(a)
aktar kjarifika u gwida rigward l-awditjar ta’ċ-ċertifikazzjoni li għandu jitwettaq;
(b)
id-determinazzjoni ta’ livell raġonevoli tal-assigurazzjoni tal-awditu li għandu jinkiseb mill-ittestjar tal-awditu.
Artikolu 7
Metodi tal-awditjar
1. Il-metodi tal-awditjar relevanti għall-awditu ta’ ċertifikazzjoni għandhom jiġu definiti fl-istrateġija tal-awditu stipulata fl-Artikolu 6(2).
2. Biex jintlaħqu l-għanijiet tal-awditjar u biex tingħata l-opinjoni kif stipulat fl-Artikolu 9(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, il-passi tal-awditu għandhom jinkludu awditjar tas-sistemi, ittestjar sostantiv, u l-verifika ta’ rikonċiljazzjonijiet dwar dikjarazzjonijiet finanzjarji u tal-ġestjoni.
3. L-ittestjar sostantiv tal-infiq għandu jkopri l-verifika tal-legalità u r-regolarità tat-tranżazzjonijiet sottostanti fil-livell tal-benefiċjarji finali. Għal dawk il-finijiet, il-korp taċ-ċertifikazzjoni jista’ jakkumpanja lill-aġenzija tal-pagamenti meta din tkun qed twettaq il-kontrolli fuq il-post fil-livell sekondarju. Il-korp ta’ ċertifikazzjoni ma jistax jakkumpanja lill-aġenzija tal-pagamenti meta din tkun qed twettaq il-kontrolli inizjali fuq il-post, bl-eċċezzjoni ta’ dawk is-sitwazzjonijiet fejn ikun fiżikament impossibbli li ssir verifika mill-ġdid tal-kontroll inizjali mwettaq mill-aġenzija tal-pagamenti. Fir-rigward tal-ittestjar sostantiv, il-korpi ta’ ċertifikazzjoni jistgħu jużaw approċċ integrat tal-kampjuni.
4. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi aktar kundizzjonijiet u gwida dwar it-tfassil tal-proċeduri tal-awditjar, l-integrazzjoni tat-teħid ta’ kampjuni, l-ippjanar u t-twettiq tal-verifika mill-ġdid fuq il-post tat-tranżazzjonijiet permezz tal-linji gwida kif hemm referenza fl-Artikolu 6(4).
KAPITOLU II
IL-ĠESTJONI FINANZJARJA TAL-FONDI
TAQSIMA 1
Dispożizzjonijiet Ġenerali
Artikolu 8
Il-kontabbiltà tal-aġenziji tal-pagamenti
1. Kull aġenzija tal-pagamenti għandha żżomm sett ta’ kontijiet li jkopru biss l-infiq u d-dħul li hemm referenza għalih fl-Artikolu 4(1), fl-Artikol 5 u fl-Artikolu 43 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 u l-użu tal-fondi disponibbli għalih biex jitħallas l-infiq li jikkorrispondi. Dawk il-kontijiet għandhom jippermettu li d-dejta finanzjarja tal-FAEG u l-FAEŻR tkun distinta u mogħtija separatament.
2. L-aġenziji tal-pagamenti tal-Istati Membri li mhumiex parti miż-żona euro għandhom iżommu kontijiet li jkopru l-ammonti espressi fil-munita li biha tħallas l-infiq jew inġabar id-dħul. Madankollu, biex ikun possibbli li l-infiq u d-dħul kollu tagħhom ikun ikkonsolidat, huma għandhom ikunu f’pożizzjoni li jagħtu d-dejta korrispondenti fil-munita nazzjonali u f’euro.
3. Fir-rigward tal-FAEŻR, kull aġenzija tal-pagamenti maħtura għal programm għall-iżvilupp rurali għandu jkollha kontijiet li jippermettu l-operazzjonijiet kollha għal kull programm u għal kull miżura identifikata. Dawn il-kontijiet jinkludu b’mod partikolari:
(a)
l-ammont tal-infiq pubbliku u l-ammont tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni mħallsa għal kull operazzjoni;
(b)
l-ammonti li għandhom jiġu rkuprati minn benefiċjarji minħabba irregolaritajiet jew in-negliġenza misjuba;
(c)
l-ammonti rkuprati, b’indikazzjoni tal-operazzjoni oriġinali.
TAQSIMA 2
Kontijiet tal-FAEG
Artikolu 9
Dispożizzjoni tal-informazzjoni mill-Istati Membri
L-Istati Membri għandhom jiġbru u jżommu għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni informazzjoni dwar s-somma totali tan-nefqa mħallsa u tad-dħul assenjat miġbur kull ġimgħa kif ġej:
(a)
mhux aktar tard mit-tielet jum ta’ xogħol ta’ kull ġimgħa, l-informazzjoni dwar is-somma totali tan-nefqa mħallsa u tad-dħul assenjat miġbur mill-bidu tax-xahar sat-tmiem tal-ġimgħa preċedenti;
(b)
mhux aktar tard mit-tielet jum ta’ xogħol ta’ kull xahar, meta l-ġimgħa tkun mifruxa fuq xahrejn, l-informazzjoni dwar is-somma totali tan-nefqa mħallsa u d-dħul assenjat miġbur matul ix-xahar preċedenti.
Artikolu 10
Komunikazzjoni tal-informazzjoni mill-Istati Membri
1. Skont il-punti (c)(i) u (ii) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 102(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, l-Istati Membri għandhom jibgħatu lill-Kummissjoni, permezz ta’ mezzi elettroniċi, l-informazzjoni u d-dokumenti li ġejjin, soġġetti għall-Artikoli 11 u 12 ta’ dan ir-Regolament:
(a)
mhux aktar tard mit-tielet jum ta’ xogħol ta’ kull xahar, l-informazzjoni dwar is-somma totali tan-nefqa mħallsa u tad-dħul assenjat miġbur matul ix-xahar preċedenti, abbażi tal-mudell li l-Kummissjoni għamlet disponibbli għall-Istati Membri permezz ta’ sistemi ta’ informazzjoni, u kull informazzjoni li tispjega d-differenzi notevoli bejn l-istimi msejsa skont il-paragrafu 2(a)(iii), ta’ dan l-Artikolu u l-infiq li seħħ u d-dħul assenjat miġbur;
(b)
mhux aktar tard mit-tnax-il jum ta’ kull xahar, id-dikjarazzjoni tal-infiq li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 18(3) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013. Madankollu, il-komunikazzjoni dwar in-nefqa li tkun saret u d-dħul assenjat miġbur bejn l-1 u l-15 ta’ Ottubru għandha tintbagħat sas-27 ta’ Ottubru.
2. Id-dikjarazzjoni ta’ nfiq li hemm referenza għaliha fil-paragrafu 1(b) għandha tikkonsisti:
(a)
f’dikjarazzjoni, imfassla minn kull aġenzija tal-pagamenti abbażi tal-mudell li l-Kummissjoni għamlet għad-dispożizzjoni tal-Istati Membri permezz ta’ sistemi ta’ informazzjoni, imqassma skont in-nomenklatura tal-baġit tal-Unjoni u t-tip ta’ nfiq u dħul, abbażi ta’ nomenklatura dettaljata disponibbli lill-Istati Membri u li tkopri:
(i)
l-infiq imħallas u d-dħul assenjat miġbur matul ix-xahar preċedenti,
(ii)
it-total tal-infiq imħallas u tad-dħul assenjat mill-bidu tas-sena finanzjarja sat-tmiem tax-xahar preċedenti,
(iii)
l-istimi tal-infiq u tad-dħul assenjat, li jkopru, kif xieraq:
-
fuq ix-xahar attwali u x-xahrejn ta’ wara biss,
-
ix-xahar attwali, ix-xahrejn ta’ wara u sat-tmiem tas-sena finanzjarja;
(iv)
dejta oħra, jekk meħtieġa;
(b)
sommarju, magħmul mill-Istat Membru kkonċernat abbażi tal-mudell li l-Kummissjoni poġġiet għad-dispożizzjoni tal-Istati Membri permezz tas-sistemi ta’ informazzjoni, tad-dejta li hemm referenza għaliha fil-punt (a), għall-aġenziji tal-pagamenti kollha ta’ dak l-Istat Membru;
(c)
il-kontijiet li juru l-infiq u d-dħul relatati mal-intervent pubbliku, kif hemm referenza fl-Artikolu 19(2).
3. L-informazzjoni finanzjarja kollha mitluba skont dan l-Artikolu għandha tkun komunikata f’euro.
Artikolu 11
Regoli ġenerali applikabbli għad-dikjarazzjoni tal-infiq u d-dħul assenjat
1. Mingħajr ħsara għad-dispożizzjonijiet speċjali dwar id-dikjarazzjonijiet tal-infiq u d-dħul relatati mal-ħżin pubbliku li hemm referenza għalih fl-Artikolu 12, l-infiq u d-dħul assenjat iddikjarati mill-aġenziji tal-pagamenti fir-rigward ta’ xahar partikolari għandhom jikkorrispondu mal-pagamenti u l-introjti li attwalment saru matul dak ix-xahar.
Dak l-infiq u d-dħul għandu jiddaħħal fil-kontijiet tal-baġit tal-FAEG fir-rigward tas-sena finanzjarja N.
Madankollu:
(a)
jista’ jiġi ddikjarat biss l-infiq li jista’ jitħallas qabel l-implimentazzjoni tad-dispożizzjoni li tippermetti li jitqies fl-intjier jew parzjalment mill-FAEG:
-
fir-rigward tax-xahar li matulu tkun ġiet implimentata d-dispożizzjoni inkwistjoni;
jew
-
fir-rigward tax-xahar ta’ wara dak tal-implimentazzjoni ta’ dik d-dispożizzjoni;
(b)
id-dħul assenjat li l-Istat Membru għandu jagħti lill-Kummissjoni għandu jiġi ddikjarat fir-rigward tax-xahar li matulu jiskadi ż-żmien, stipulat fil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni, tal-pagament tal-ammonti korrispondenti;
(c)
il-korrezzjonijiet deċiżi mill-Kummissjoni skont il-verifika tal-kontijiet u dik tal-konformità, għandha titnaqqas mill-pagamenti ta’ kull xahar jew tiżdied magħhom, kif xieraq, u kif hemm referenza fl-Artikolu 33(2) jew fl-Artikolu 34(8) direttament mill-Kummissjoni. Madankollu, l-Istati Membri għandhom jinkludu l-ammonti li jikkorrispondu ma’ dawk il-korrezzjonijiet fid-dikjarazzjoni mfassla għax-xahar li għalih isiru l-korrezzjonijiet.
2. L-infiq u d-dħul assenjat għandhom jitqiesu fid-data li fiha l-kont tal-aġenzija tal-pagament ikun ġie debitat jew kreditat. Madankollu, għal pagamenti, id-data li għandha tiġi kkunsidrata tista’ tkun dik li fiha l-aġenzija kkonċernata tkun ħarġet u bagħtet id-dokument tal-ħlas lill-istituzzjoni finanzjarja jew lill-benefiċjarju. Kull aġenzija tal-pagamenti għandha tuża l-istess metodu matul is-sena finanzjarja kollha.
3. L-infiq u d-dħul assenjat iddikjarati skont il-paragrafu 1 jistgħu jinkludu korrezzjonijiet tal-ammonti ddikjarati għax-xhur preċedenti tal-istess sena finanzjarja.
Meta l-korrezzjonijiet tad-dħul assenjat iwasslu, fil-livell tal-aġenzija tal-pagamenti, għad-dikjarazzjoni ta’ dħul assenjat negattiv għal linja tal-baġit, il-korrezzjonijiet żejda għandhom jiddaħħlu fix-xahar ta’ wara. Dawn għandhom jiġu regolarizzati, kif xieraq, matul il-verifika tal-kontijiet tas-sena konċernata.
4. Ordinijiet ta’ ħlas mhux esegwiti kif ukoll pagamenti debitati fil-kont, li wara jerggħu jiġu kreditati, għandhom jiddaħħlu fil-kotba bħala tnaqqis mill-infiq fir-rigward tax-xahar li matulu jkun ġie rraportat lill-aġenzija tal-pagamenti n-nuqqas tal-eżekuzzjoni jew l-annullazzjoni.
5. Meta xi pagamenti dovuti taħt il-FAEG huma aggravati minn talbiet, għandhom jitqiesu li ġew affettwati fit-totalità tagħhom għall-finijiet tal-applikazzjoni tal-paragrafu 1:
(a)
fid-data tal-pagament tas-somma dovuta lill-benefiċjarju, jekk it-talba tkun anqas min-nefqa mħallsa;
(b)
fid-data tat-tpaċija, jekk in-nefqa tkun anqas mit-talba jew daqsha.
6. Id-dejta kumulattiva relatata mal-infiq u d-dħul assenjat li jista’ jiġi ċċarġjat f’sena finanzjarja speċifika, u li trid tiġi ppreżentata lill-Kummissjoni mhux aktar tard mill-27 ta’ Ottubru, tista’ tiġi kkoreġuta biss fil-kontijiet annwali li għandhom jintbagħtu lill-Kummissjoni skont il-punt (c)(iii) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 102(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Artikolu 12
Regoli speċjali dwar id-dikjarazzjonijiet tal-infiq relatat mal-ħżin pubbliku
1. L-operazzjonijiet li jridu jiġu kkunsidrati għat-tfassil tad-dikjarazzjonijiet tal-infiq relatati mal-ħżin pubbliku, għandhom ikunu dawk imdaħħla fi tmiem xahar speċifiku fil-kontijiet tal-aġenzija tal-pagamenti, li jkunu seħħew mill-bidu tas-sena ta’ kontabbiltà skont it-tifsira tal-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(3) tar-Regolament Delegat (UE) Nru 907/2014, sa tmiem dak ix-xahar.
2. Dikjarazzjonijiet tal-infiq bħal dawn għandhom jinkludu l-valuri u l-ammonti determinati skont l-Artikoli 17 u 18 ta’ dan ir-Regolament u l-Artikolu 4 tar-Regolament Delegat (UE) Nru 906/2014 (11) imdaħħla fil-kontijiet mill-aġenziji tal-pagamenti matul ix-xahar li jsegwi dak li għalih jirreferu l-operazzjonijiet.
Madankollu:
(a)
fil-każ ta’ operazzjonijiet imwettqa matul ix-xahar ta’ Settembru, il-valuri u l-ammonti għandhom jiddaħħlu fil-kontijiet mill-aġenziji tal-pagamenti sa mhux aktar tard mill-15 ta’ Ottubru;
(b)
fil-każ tal-ammonti globali tad-deprezzament li hemm referenza għalihom fil-punt (e) tal-Artikolu 3(1) tar-Regolament Delegat (UE) Nru 906/2014, l-ammonti għandhom jiddaħħlu fil-kontijiet sad-data stabbilita mid-deċiżjoni li tistipulahom.
Artikolu 13
Deċiżjoni tal-pagament tal-Kummissjoni
1. Abbażi tad-dejta mibgħuta skont il-punt (b) tal-Artikolu 10(1) ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li tagħmel pagamenti ta’ kull xahar skont l-Artikolu 18(3) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, mingħajr ħsara għall-korrezzjonijiet li jistgħu jsiru permezz ta’ deċiżjonijiet sussegwenti skont l-Artikoli 51 u 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, u bil-kunsiderazzjoni tat-tnaqqis u s-sospensjonijiet deċiżi skont l-Artikolu 41 ta’ dak ir-Regolament.
2. Jekk it-total tal-infiq iddikjarat mill-Istati Membri, għas-sena finanzjarja li jmiss, jaqbeż it-tliet kwarti tat-total tal-approprjazzjonijiet għas-sena finanzjarja kurrenti, l-impenji bil-quddiem li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 170(3) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 u l-pagamenti ta’ kull xahar korrispondenti għandhom jingħataw b’mod proporzjonali mad-dikjarazzjonijiet tal-infiq, sa massimu ta’ 75 % tal-approprjazzjonijiet għas-sena finanzjarja kurrenti. Il-Kummissjoni għandha tqis il-bilanċ mhux rimborżat lill-Istati Membri f’deċiżjonijiet dwar rimborżi ulterjuri.
Artikolu 14
Id-dispożizzjoni tar-riżorsi għall-Istati Membri
1. Meta tiddeċiedi li tagħmel il-pagamenti ta’ kull xahar, il-Kummissjoni għandha tpoġġi għad-dispożizzjoni tal-Istati Membri, fil-qafas tal-approprjazzjonijiet tal-baġit, ir-riżorsi meħtieġa biex ikopru l-infiq li ser jiġi ffinanzjat mill-FAEG, wara t-tnaqqis tal-ammont tad-dħul assenjat li jikkorrispondi, fil-kont li jinfetaħ minn kull Stat Membru.
Meta l-pagamenti li jridu jiġu effettwati mill-Kummissjoni, wara li jkun tnaqqas id-dħul assenjat, iwasslu għal somma negattiva f’livell ta’ Stat Membru, it-tnaqqis żejjed għandu jiġi riportat fix-xhur ta’ wara.
2. Kull Stat Membru għandu jinnotifika lill-Kummissjoni l-isem u n-numru tal-kont li hemm referenza għalih fil-paragrafu 1, skont il-format impoġġi għad-dispożizzjoni mill-Kummissjoni.
Artikolu 15
Komunikazzjoni skont l-intervent pubbliku
1. L-aġenziji tal-pagamenti għandhom jittrażmettu lill-Kummissjoni:
(a)
fuq talba tal-Kummissjoni, id-dokumenti u l-informazzjoni li hemm referenza għaliha fil-paragrafu 3(7) tar-Regolament Delegat (UE) Nru 907/2014 u d-dispożizzjonijiet amministrattivi nazzjonali addizzjonali adottati għall-applikazzjoni u l-ġestjoni tal-miżuri ta’ intervent;
(b)
sal-jum stipulat fil-punt (b) tal-Artikolu 10(1) ta’ dan ir-Regolament, l-informazzjoni dwar il-ħżin pubbliku, abbażi tal-mudelli li l-Kummissjoni poġġiet għad-dispożizzjoni tal-Istati Membri permezz ta’ sistemi ta’ informazzjoni.
2. Is-sistemi ta’ informazzjoni relevanti li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 24 għandhom jintużaw biex jitwettqu n-notifiki u l-iskambji ta’ informazzjoni u biex jitħejjew id-dokumenti b’rabta mal-infiq ta’ intervent pubbliku.
Artikolu 16
Il-kontenut tal-kontijiet tal-ħżin pubbliku li għandhom jinżammu mill-aġenziji tal-pagamenti
1. Il-kontijiet tal-istokk stipulati fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(3) tar-Regolament Delegat (UE) Nru 907/2014 għandhom jinkludu dawn il-kategoriji ta’ elementi li ġejjin, murija separatament:
(a)
il-kwantitajiet tal-prodotti reġistrati mad-dħul u l-ħruġ mill-ħażna, b’ċaqliq fiżiku jew mingħajru;
(b)
il-kwantitajiet użati għad-distribuzzjoni b’xejn lill-persuni l-aktar fil-bżonn taħt il-Fond għal Għajnuna Ewropea għall-Persuni l-Aktar fil-Bżonn, u ġġustifikati skont l-Artikolu 4(3) tar-Regolament Delegat (UE) Nru 906/2014, b’distinzjoni ta’ dawk li huma soġġetti għal trasferiment lil Stat Membru ieħor;
(c)
il-kwantitajiet meħudin bħala kampjuni, b’distinzjoni tal-kampjuni meħudin mix-xerrejja;
(d)
il-kwantitajiet li, wara l-verifika b’eżami viżwali fil-kuntest tal-inventarju annwali jew matul l-ispezzjoni wara t-teħid għall-intervent, ma jistgħux jerġgħu jiġu ppakkjati u huma soġġetti għal bejgħ dirett;
(e)
il-kwantitajiet nieqsa, għal raġunijiet identifikabbli jew mhux identifikabbli, inklużi dawk li jikkorrispondu mal-limiti ta’ tolleranza legali;
(f)
il-kwantitajiet li ddeterjoraw;
(g)
il-kwantitajiet żejda;
(h)
il-kwantitajiet nieqsa li jaqbżu l-limiti ta’ tolleranza;
(i)
il-kwantitajiet li jkunu daħlu fil-ħżin u nstabu li ma jissodisfawx ir-rekwiżiti u li għalhekk għalihom tkun ġiet rifjutata l-akkwiżizzjoni;
(j)
il-kwantitajiet netti maħżuna fl-aħħar ta’ kull xahar jew sena ta’ kontabbiltà, li jiġu riportati għax-xahar jew is-sena ta’ kontabbiltà ta’ wara.
2. Il-kontijiet finanzjarji stipulati fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(3) tar-Regolament (UE) Nru 907/2014 għandhom jinkludu:
(a)
il-valur tal-kwantitajiet li hemm referenza għalihom fil-punt (a) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, li juri separatament il-valur tal-kwantitajiet mixtrija u tal-kwantitajiet mibjugħa;
(b)
il-valur tal-kotba tal-kwantitajiet użati jew meqjusa skont l-arranġamenti tad-distribuzzjoni b’xejn li hemm referenza għalihom fil-punt (b) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu;
(c)
l-ispejjeż tal-finanzjament li hemm referenza għalihom fil-punt (a) tal-Artikolu 3(1) tar-Regolament Delegat (UE) Nru 906/2014;
(d)
l-infiq fuq operazzjonijiet fiżiċi li hemm referenza għalihom fil-punti (b) u (c) tal-Artikolu 3(1) tar-Regolament Delegat (UE) Nru 906/2014;
(e)
l-ammonti li jirriżultaw mid-deprezzament li hemm referenza għalihom fil-punt (e) tal-Artikolu 3(1) tar-Regolament Delegat (UE) Nru 906/2014;
(f)
l-ammonti miġbura jew irkuprati mill-bejjiegħa, ix-xerrejja u d-depożitanti, minbarra dawk li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 20(2) ta’ dan ir-Regolament;
(g)
l-ammont mill-bejgħ dirett riportat wara l-inventarju annwali jew wara l-verifiki li jseħħu wara li l-prodotti jittieħdu fil-ħżin tal-intervent;
(h)
it-telf u d-dħul mat-tneħħija tal-prodotti, bil-kunsiderazzjoni tad-deprezzament kif hemm referenza fil-punt (e) ta’ dan il-paragrafu;
(i)
debiti u krediti oħra, b’mod partikolari dawk li jikkorrispondu mal-kwantitajiet imsemmija fil-paragrafu minn (c) sa (g) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu;
(j)
il-valur medju fil-kotba, espress bħala kull tunnellata jew kull ettolitru, skont il-każ.
Artikolu 17
Kontabbiltà relatata ma’ intervent pubbliku
1. L-elementi li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 16 għandhom jiddaħħlu għall-kwantitajiet, il-valuri, l-ammonti u l-medji reġistrati attwalment mill-aġenziji tal-pagamenti jew għall-valuri u l-ammonti kkalkulati abbażi tal-ammonti standard stabbiliti mill-Kummissjoni.
2. Ir-rekords u l-kalkoli li hemm referenza għalihom fil-paragrafu 1 għandhom ikunu soġġetti għall-applikazzjoni tar-regoli li ġejjin:
(a)
l-ispejjeż tat-tneħħija b’rabta mal-kwantitajiet li għalihom ġie rreġistrat telf jew deterjorazzjoni kwantitattiva, skont ir-regoli stabbiliti fl-Annessi VI u VII tar-Regolament Delegat (UE) Nru 906/2014, għandhom jiddaħħlu fil-kontijiet biss għall-kwantitajiet attwalment mibjugħin jew imneħħija mill-ħżin;
(b)
il-kwantitajiet irreġistrati bħala nieqsa mat-trasferiment bejn l-Istati Membri ma għandhomx jitqiesu li ddaħħlu fil-ħżin fl-Istat Membru tad-destinazzjoni u ma għandhomx ikunu koperti mill-ispejjeż tad-dħul standard;
(c)
l-ispejjeż standard tad-dħul u tat-tneħħija stabbiliti għat-trasport u t-trasferiment għandhom jiddaħħlu fil-kontijiet jekk dawk l-ispejjeż ma jiġux kkunsidrati, skont ir-regoli tal-Unjoni, bħala parti integrali mill-ispejjeż tat-trasport;
(d)
sakemm ir-regoli speċifiċi tal-Unjoni ma jistipulawx mod ieħor, l-ammonti li jakkumulaw mill-bejgħ tal-prodotti li ddeterjoraw u kull ammont ieħor riċevut f’dan il-kuntest ma għandux jiddaħħal fir-rekords tal-kontijiet tal-FAEG;
(e)
kull kwantità żejda rreġistrata għandha tiddaħħal fil-kontijiet bħala ammont negattiv, fil-kwantitajiet nieqsa fis-sitwazzjoni u l-movimenti tal-ħażniet. Dawn il-kwantitajiet għandhom jiġu inklużi meta jiġu determinati l-kwantitajiet li jaqbżu l-limitu ta’ tolleranza;
(f)
kampjuni oħra barra dawk meħuda mix-xerrejja għandhom jiddaħħlu fil-kontijiet skont il-punt 2(a) tal-Anness VII tar-Regolament Delegat (UE) Nru 906/2014.
3. Korrezzjonijiet li jsiru mill-Kummissjoni, fir-rigward tal-elementi li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 16 għas-sena ta’ kontabbiltà attwali, għandhom jiġu notifikati lill-Kumitat dwar il-Fondi Agrikoli. Dawn jistgħu jiġu notifikati lill-Istati Membri fl-okkażjoni ta’ deċiżjoni ta’ pagament kull xahar jew, fl-assenza ta’ dan, fiż-żmien tad-deċiżjoni dwar l-ikklerjar tal-kontijiet. Dawn għandhom jiddaħħlu fil-kontijiet mill-aġenziji tal-pagamenti skont it-termini ta’ dik id-deċiżjoni.
Artikolu 18
Dati biex jiddaħħlu l-infiq u d-dħul u l-movimenti tal-prodotti fil-kontijiet għal intervent pubbliku
1. L-entrati varji tal-infiq u tad-dħul għandhom jiddaħħlu fil-kontijiet fid-data li fiha sseħħ l-operazzjoni fiżika skont il-miżura ta’ intervent pubbliku u bl-użu tar-rata tal-kambju kif hemm referenza fl-Artikolu 3(2) tar-Regolament Delegat (UE) Nru 906/2014.
Madankollu, id-dati li ġejjin għandhom japplikaw fil-każijiet stabbiliti hawn taħt:
(a)
id-data tal-wasla, fil-każ ta’ ammonti riċevuti jew irkuprati, kif hemm referenza fil-punti (f) u (g) tal-Artikolu 16(2) ta’ dan ir-Regolament;
(b)
id-data tal-ħlas attwali tal-ispejjeż relatati mal-operazzjonijiet fiżiċi, fejn tali spejjeż mhumiex koperti minn ammonti standard.
2. L-elementi varji relatati mal-moviment fiżiku tal-prodotti u l-ġestjoni tal-ħażniet għandhom jiddaħħlu fil-kontijiet fid-data li fiha sseħħ l-operazzjoni fiżika taħt il-miżura ta’ intervent.
Madankollu, id-dati li ġejjin għandhom japplikaw fil-każijiet stabbiliti hawn taħt:
(a)
id-data tal-akkwiżizzjoni tal-prodotti mill-aġenzija tal-pagamenti, skont l-Artikolu 31(2) u l-Artikolu 33 tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1272/2009 (12), għal kwantitajiet li jidħlu fi ħżin pubbliku mingħajr xi bidla fil-post tal-ħażna;
(b)
rigward kwantitajiet nieqsa jew deterjorati u żejda, id-data tas-sejba tal-fatti fil-każ ta’ kwantitajiet nieqsa jew deterjorati u żejda;
(c)
id-data tat-tneħħija attwali mill-ħżin, fil-każ ta’ bejgħ dirett ta’ prodotti li jibqgħu fil-ħżin u ma jistgħux jerġgħu jiġu ppakkjati wara eżami viżwali fil-kuntest tal-inventarju annwali jew matul l-ispezzjoni wara t-teħid tal-intervent,
(d)
l-aħħar jum tas-sena ta’ kontabbiltà, għal kwalunkwe telf li jaqbeż il-limitu ta’ tolleranza li hemm referenza għalih fl-Artikolu 4(2) tar-Regolament Delegat (UE) Nru 907/2014.
Artikolu 19
Ammont iffinanzjat taħt intervent pubbliku
1. L-ammont li għandu jiġi ffinanzjat skont il-miżuri ta’ intervent li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 2 tar-Regolament Delegat (UE) Nru 906/2014 għandu jiġi determinat abbażi tal-kontijiet imfassla u miżmuma mill-aġenziji tal-pagamenti skont il-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(3) tar-Regolament Delegat (UE) Nru 907/2014, u li għalihom l-entrati varji tan-nefqa u tad-dħul li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 16 ta’ dan ir-Regolament ikunu ġew debitati u kreditati, rispettivament, billi jitqiesu fejn meħtieġ l-ammonti tan-nefqa stabbiliti skont il-leġiżlazzjoni agrikola settorjali.
2. L-aġenziji tal-pagamenti jew il-korpi ta’ koordinament għandhom jittrażmettu lill-Kummissjoni, kull xahar u kull sena, permezz ta’ mezzi elettroniċi, abbażi tal-mudelli li l-Kummissjoni poġġiet għad-dispożizzjoni tal-Istati Membri permezz ta’ sistemi ta’ informazzjoni, l-informazzjoni meħtieġa għall-finanzjament tal-infiq tal-ħżin pubbliku u l-kontijiet li jiġġustifikaw l-infiq u d-dħul relatat mal-ħżin pubbliku f’forma ta’ tabella (Tabelli P-STO), sal-jum stipulat fil-punt (b) tal-Artikolu 10(1) u sad-data stipulata fl-Artikolu 30(2).
Artikolu 20
Dikjarazzjonijiet tal-infiq u d-dħul ta’ intervent pubbliku
1. Finanzjament tal-FAEG taħt il-miżuri ta’ intervent li hemm referenza għalih fl-Artikolu 2 tar-Regolament Delegat (UE) Nru 906/2014 għandu jkunu ugwali għall-infiq, ikkalkulat abbażi tal-informazzjoni nnotifikata mill-aġenzija tal-pagamenti, wara t-tnaqqis ta’ kull dħul li ġej minn miżuri ta’ intervent, ivvalidat minn sistema informatika mwaqqfa mill-Kummissjoni u inkluża mill-aġenzija tal-pagamenti fid-dikjarazzjoni tagħha tan-nefqa mfassla skont l-Artikolu 12 ta’ dan ir-Regolament.
2. Somom irkuprati skont l-Artikolu 54 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 u ammonti rċevuti jew irkuprati minn bejjiegħa, xerrejja jew depożitanti, li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 43 ta’ dak ir-Regolament għandhom jiġu dikjarati fil-baġit tal-FAEG taħt il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-punt (a) tal-Artikolu 10(2) ta’ dan ir-Regolament.
TAQSIMA 3
Kontijiet faeżr
Artikolu 21
Il-previżjoni tal-bżonnijiet tal-iffinanzjar
Għal kull programm għall-iżvilupp rurali kif hemm referenza fl-Artikolu 6 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13), u skont il-punt (c)(ii) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 102(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, l-Istati Membri għandhom jibagħtu lill-Kummissjoni, darbtejn fis-sena, mhux aktar tard mill-31 ta’ Jannar u l-31 ta’ Awwissu, il-previżjonijiet tagħhom tal-ammonti li jridu jiġu ffinanzjati mill-FAEŻR għas-sena finanzjarja. Barra minn hekk, l-Istati Membri għandhom jibagħtu stima aġġornata tat-talbiet għall-finanzjament tagħhom għas-sena finanzjarja ta’ wara.
Dawk il-previżjonijiet u dik l-istima aġġornata għandhom jintbagħtu permezz ta’ dejta strutturata bl-użu tas-sistema tal-informatika SFC2014, stipulata fil-Kapitolu I tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 184/2014 (14).
Artikolu 22
Id-dikjarazzjonijiet tal-ispejjeż
1. L-aġenziji tal-pagamenti għandhom jiddikjaraw l-infiq għal kull programm għall-iżvilupp rurali kif hemm referenza fl-Artikolu 6 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013.
Għal kull miżura ta’ żvilupp rurali, l-aġenziji tal-pagamenti għandhom jispeċifikaw f’dikjarazzjoni tal-infiq:
(a)
l-ammont tan-nefqa pubblika eliġibbli li għaliha l-aġenzija tal-pagamenti fil-fatt ħallset il-kontribuzzjoni korrispondenti tal-FAEŻR matul kull perjodu ta’ referenza speċifikat fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu;
(b)
l-informazzjoni addizzjonali dwar strumenti finanzjarji li hemm referenza għalihom fit-Titolu IV tal-Parti Tnejn tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15);
(c)
l-informazzjoni addizzjonali dwar avvanzi mħallsa lil benefiċjarji kif hemm referenza fl-Artikolu 75(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013;
(d)
l-ammont irkuprat matul il-perjodu attwali kif hemm referenza fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu.
2. Ladarba l-Kummissjoni tkun approvat programm għall-iżvilupp rurali, l-Istati Membri għandhom jibgħatu lill-Kummissjoni, skont il-punt (c)(i) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 102(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, id-dikjarazzjonijiet tal-infiq tagħhom mhux aktar tard mit-termini taż-żmien li ġejjin:
(a)
it-30 ta’ April fil-każ tal-infiq fil-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar u l-31 ta’ Marzu;
(b)
il-31 ta’ Lulju fil-każ tal-infiq fil-perjodu bejn l-1 ta’ April u t-30 ta’ Ġunju;
(c)
l-10 ta’ Novembru fil-każ tal-infiq fil-perjodu bejn l-1 ta’ Lulju u l-15 ta’ Ottubru;
(d)
il-31 ta’ Jannar fil-każ tal-infiq fil-perjodu bejn is-16 ta’ Ottubru u l-31 ta’ Diċembru.
Madankollu, l-infiq kollu mħallas mill-aġenziji tal-pagamenti lill-benefiċjarji skont l-Artikolu 65(2) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 qabel l-approvazzjoni ta’ programm għall-iżvilupp rurali kif hemm referenza fl-Artikolu 6 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 jitpoġġa taħt ir-responsabbiltà tal-Istati Membri u għandu jiġi ddikjarat lill-Kummissjoni fl-ewwel dikjarazzjoni tan-nefqa wara l-adozzjoni ta’ dak il-programm. L-istess regola għandha tapplika, mutatis mutandis, fil-każ ta’ emenda ta’ programm għall-iżvilupp rurali kif hemm referenza fl-Artikolu 11 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013.
3. Dikjarazzjonijiet tal-infiq għandhom jiddaħħlu fil-forma ta’ dejta strutturata mill-aġenziji tal-pagamenti għal programmi għall-iżvilupp rurali fis-sistema tal-informatika SFC2014, stipulata fil-Kapitolu I tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru [IA-CPR].
4. Meta l-Kummissjoni titlob verifiki ulterjuri minħabba l-għoti ta’ informazzjoni mhux kompluta jew mhux ċara jew nuqqas ta’ qbil, differenzi fl-interpretazzjoni jew kull inkonsistenza b’rabta mad-dikjarazzjoni tal-infiq għal perjodu ta’ referenza, li jirriżultaw partikolarment minħabba li l-informazzjoni meħtieġa ma tiġix ikkomunikata skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u u l-attti tal-Kummissjoni adottati skont dak ir-Regolament, jew fid-dawl ta’ indikazzjonijiet serji li l-infiq inkluż fid-dikjarazzjoni tal-infiq jista’ jkun affetwat minn irregolarità jew li jista’ jkun hemm nuqqasijiet fil-funzjonament tas-sistema ta’ ġestjoni u kontroll għall-iżvilupp rurali, l-Istat Membru kkonċernat għandu, fuq talba tal-Kummissjoni, jipprovdi informazzjoni addizzjonali fi żmien perjodu stabbilit f’dik it-talba skont is-serjetà tal-problema.
Il-limitu taż-żmien tal-ħlas stipulat fl-Artikolu 36(5) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 jista’ jiġi interrott għall-ammont kollu li jkun is-suġġett tat-talba tal-ħlas, jew għal parti minnu, u jibda jgħodd mid-data tal-komunikazzjoni tat-talba għall-informazzjoni sakemm tasal l-informazzjoni mitluba, iżda mhux iktar tard mill-perjodu massimu stabbilit fl-Artikolu 83(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
Meta Stat Membru kkonċernat jonqos milli jwieġeb għat-talba għal informazzjoni addizzjonali fil-perjodu stipulat f’dik it-talba jew jekk it-tweġiba titqies mhux sodisfaċenti jew tindika nuqqas ta’ konformità mar-regoli applikabbli, jew jekk il-fondi tal-Unjoni ma jkunux ġew użati b’mod adatt, il-Kummissjoni tista’ tissospendi jew tnaqqas il-pagamenti skont l-Artikolu 41 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
5. L-infiq iddikjarat għal perjodu ta’ referenza jista’ jinkludi korrezzjoni tad-dejta ddikjarata għall-perjodi ta’ dikjarazzjoni preċedenti tal-istess sena finanzjarja.
Il-korrezzjoni tal-infiq u d-dħul assenjat li għandu jiġi ċċarġjat fuq is-sena finanzjarja li mhix introdotta fid-dikjarazzjonijiet imsemmija fil-paragrafi 2(a), (b) u (c), tista’ tiġi kkoreġuta biss fil-kontijiet annwali li għandhom jintbagħtu lill-Kummissjoni skont il-punt (c)(iii) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 102(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Artikolu 23
Il-kalkolu tal-ammont li jrid jitħallas
1. Il-kontribuzzjoni tal-Unjoni li għandha titħallas għall-infiq pubbliku eliġibbli, għandha tiġi kkalkulata għal kull miżura u għal kull perjodu ta’ referenza abbażi tal-pjan ta’ finanzjament, li hemm referenza għalih fil-punt (h) tal-Artikolu 8(1) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013, fis-seħħ fl-ewwel ġurnata ta’ dak il-perjodu. Il-kalkolu għandu jqis il-korrezzjonijiet għall-kontribuzzjoni tal-Unjoni kif dikkjarat fid-dikjarazzjoni tal-infiq ta’ dak il-perjodu.
2. Mingħajr ħsara għal-limitu stipulat fl-Artikolu 34(2), tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, meta t-total ikkombinat tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni mħallas għall-programm ta’ żvilupp rurali jaqbeż it-total ipprogrammat għal miżura ta’ żvilupp rurali, l-ammont li jrid jitħallas għandu jitnaqqas għall-ammont ipprogrammat għal dik il-miżura. Kull kontribuzzjoni tal-Unjoni eskluża b’riżultat ta’ dan tista’ titħallas aktar tard, sakemm ikun ġie ppreżentat pjan ta’ finanzjament aġġustat mill-Istat Membru, u dan ikun ġie aċċettat mill-Kummissjoni.
3. Il-ħlas tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni għandu jsir mill-Kummissjoni, suġġett għad-disponibbiltà tar-riżorsi, fil-kont jew fil-kontijiet miftuħa minn kull Stat Membru.
Kull Stat Membru għandu jinnotifika lill-Kummissjoni l-isem jew in-numri tal-kont skont il-format li l-Kummissjoni poġġiet għad-dispożizzjoni tiegħu.
TAQSIMA 4
Dispożizzjonijiet komuni għall-FAEG u għall-FAEŻR
Artikolu 24
L-iskambju elettroniku tal-informazzjoni u d-dokumenti
1. Il-Kummissjoni għandha tiddefinixxi s-sistemi tal-informatika li jippermettu skambji elettroniċi ta’ dokumenti u informazzjoni, bejnha u bejn l-Istati Membri għall-komunikazzjonijiet u l-konsultazzjonijiet tal-informazzjoni stipulati mill-Artikolu 102 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 u l-arranġamenti meħtieġa għall-applikazzjoni tagħhom. Għandha tinforma lill-Istati Membri bil-kundizzjonijiet ġenerali għall-implimentazzjoni ta’ dawk is-sistemi permezz tal-Kumitat dwar il-Fondi Agrikoli.
2. Is-sistemi tal-informatika li hemm referenza għalihom fil-paragrafu 1, għandhom jipproċessaw partikolarment:
(a)
id-dejta meħtieġa għat-tranżazzjonijiet finanzjarji, b’mod partikolari dawk b’rabta mal-kontijiet ta’ kull xahar u annwali tal-aġenziji tal-pagamenti, id-dikjarazzjonijiet tal-infiq u tad-dħul u t-trażmissjoni tal-informazzjoni u tad-dokumenti li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 3, tar-Regolament Delegat (UE) Nru 907/2014, u fl-Artikoli 10, 11, 14, 15, 19, 20, 23 u 29 ta’ dan ir-Regolament;
(b)
id-dokumenti ta’ interess komuni li jippermettu l-monitoraġġ tal-kontijiet ta’ kull xahar u annwali u l-konsultazzjoni tal-informazzjoni u tad-dokumenti li l-aġenzija tal-pagamenti trid tpoġġi għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni;
(c)
it-testi tal-Unjoni u l-linji gwida tal-Kummissjoni dwar il-finanzjament tal-Politika Agrikola Komuni mill-awtoritajiet akkreditati u maħtura skont ir-Regolament (UE) Nru 1306/2013, u l-linji gwida dwar l-applikazzjoni armonizzata tal-leġiżlazzjoni relevanti.
3. Il-forma u l-kontenut tad-dokumenti li hemm referenza għalihom fl-Artikoli 10, 19, 20, 23 u l-punti (a), (b) u (d) ta’ 30(1) għandhom ikunu disponibbli mill-Kummissjoni għall-Istati Membri f’forma ta’ mudelli permezz ta’ sistemi ta’ informazzjoni.
Dawk il-mudelli għandhom jiġu adattati u aġġornati mill-Kummissjoni, wara li tkun informat lill-Kumitat dwar il-Fondi Agrikoli.
4. Is-sistemi tal-informatika, li hemm referenza għalihom fil-paragrafu 1, jistgħu jinkludu l-għodda meħtieġa għall-ħżin tad-dejta u għall-ġestjoni tal-kontijiet tal-Fondi mill-Kummissjoni, u dawk meħtieġa għall-kalkolazzjoni tan-nefqa b’rata fissa jew dik li teħtieġ l-użu ta’ metodi uniformi, b’mod partikolari fir-rigward tal-ispejjeż finanzjarji u d-deprezzament.
5. Id-dejta dwar it-tranżazzjonijiet finanzjarji għandha tiġi kkomunikata, imdaħħla u aġġornata fis-sistemi tal-informatika li hemm referenza għalihom fil-paragrafu 1, taħt ir-responsabbiltà tal-aġenzija tal-pagamenti, mill-aġenziji tal-pagamenti stess jew mill-korpi li lilhom tkun ġiet delegata din il-funzjoni, jekk ikun il-każ permezz tal-korpi tal-koordinament akkreditati skont l-Artikolu 7(4) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
6. Meta dokument jew proċedura, stipulati fir-Regolament (UE) Nru 1306/2013 jew fl-atti tal-Kummissjoni adottati skont dak ir-Regolament, jirrikjedu l-firma ta’ persuna awtorizzata jew l-approvazzjoni ta’ persuna fi stadju wieħed jew aktar ta’ dik il-proċedura, is-sistemi tal-informatika stabbiliti għall-komunikazzjoni ta’ dokumenti bħal iridu jippermettu li kull persuna tkun identifikata b’mod mhux ambigwu u joffru garanziji raġonevoli li l-kontenut tad-dokumenti ma jistax jinbidel, inkluż fir-rigward tal-istadji tal-proċedura, f’konformità mal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni. Fir-rigward tad-dikjarazzjonijiet tal-infiq u d-dikjarazzjoni tal-ġestjoni annessi mal-kontijiet annwali li hemm referenza għalihom fil-punti (c)(i) u (iii) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 102(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, id-dokumenti li jintbagħtu b’mod elettroniku għandhom jinżammu wkoll fil-forma oriġinali tagħhom mill-aġenziji tal-pagamenti jew, fejn applikabbli, mill-korpi tal-koordinament akkreditati f’konformità mal-Artikolu 7(2) u (4) ta’ dak ir-Regolament.
7. Id-dokumenti elettroniċi u diġitali għandhom jinżammu għall-perjodu taż-żmien kollu stipulat fl-Artikolu 32.
8. F’każ li s-sistema tal-informatika ma taħdimx sew jew il-konnessjoni ma tkunx stabbli, l-Istat Membru jista’, bl-approvazzjoni bil-quddiem tal-Kummissjoni, jibgħat id-dokumenti f’forma oħra, skont il-kundizzjonijiet stipulati mill-Kummissjoni.
Artikolu 25
Sospensjoni ta’ pagament f’każ ta’ preżentazzjoni tard
L-atti ta’ implimentazzjoni li jiddeterminaw il-pagamenti ta’ kull xahar li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 18(3) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 jew il-pagamenti interim li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 36 ta’ dak ir-Regolament għandhom iqisu s-sospensjoni tal-pagamenti li tkun deċiża skont l-Artikolu 42 ta’ dak ir-Regolament.
Artikolu 26
L-akkwist ta’ immaġni bis-satellita
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 21 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, kull Stat Membru għandu jinforma lill-Kummissjoni, sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Novembru ta’ kull sena, dwar:
(a)
jekk jixtieqx li l-Kummissjoni tikseb l-immaġni bis-satellita meħtieġa għall-programm tagħha ta’ verifiki u/jew għall-Valutazzjoni tal-Kwalità tas-Sistema ta’ Identifikazzjoni tal-Ħbula tar-Raba’ tagħha,
(b)
iż-żona li għandha tiġi ċċekkjata u l-għadd ta’ żoni ta’ kontroll ippjanati.
2. L-Istati Membri li jitolbu lill-Kummissjoni tikseb immaġni bis-satellita għandhom jiffinalizzaw, b’koperazzjoni ma’ din tal-aħħar u qabel il-15 ta’ Jannar wara l-komunikazzjoni ta’ informazzjoni li hemm referenza għaliha fil-paragrafu 1, iż-żoni li għandhom ikunu koperti u l-iskeda ta’ żmien biex jinkisbu dawn l-immaġini.
3. Il-Kummissjoni għandha tforni mingħajr ħlas l-immaġni bis-satellita li tkun kisbet lill-aġenti awtorizzati tal-Istati Membri. Dawn l-aġenti għandhom josservaw id-dispożizzjonijiet dwar id-drittijiet tal-awtur stabbiliti fil-kuntratti mal-fornituri u r-ritorn tal-immaġni mat-tlestija tax-xogħol.
4. Jekk it-total tat-talbiet riċevuti mill-Istati Membri jaqbeż il-baġit disponibbli għall-applikazzjoni tal-Artikolu 21 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar limitazzjoni tal-immaġni bis-satellita li għandha tiġi pprovduta, bil-għan li jsir l-aktar użu effiċjenti tar-riżorsi disponibbli.
KAPITOLU III
L-APPROVAZZJONI TAL-KONTIJIET
TAQSIMA 1
Irkupru tad-dejn
Artikolu 27
Imgħaxx applikabbli għall-irkupru ta’ pagamenti mhux dovuti
1. Sakemm ma jkunx stipulat mod ieħor fil-leġiżlazzjoni agrikola settorjali, l-imgħax fuq pagamenti mhux dovuti li għandu jiġi rkuprat bħala konsegwenza ta’ irregolarità jew negliġenza, għandu jiġi kkalkulat għall-perjodu li jgħaddi bejn id-data tal-iskadenza tal-pagament għall-benefiċjarju indikata fl-ordni tal-irkupru u d-data tal-ħlas lura jew tat-tnaqqis. L-iskadenza tal-pagament ma għandhiex tkun aktar minn 60 jum wara l-ordni tal-irkupru.
2. Ir-rata tal-imgħax li għandha tkun applikata, fi kwalunkwe każ, ma għandhiex tkun anqas mir-rata tal-imgħax stipulata mil-liġi nazzjonali għall-irkupru ta’ nfiq mhux dovut komparabbli jew għall-ġbir ta’ riċevibbli dovuti.
Artikolu 28
Irkupru permezz ta’ tpaċija
Mingħajr ħsara għal kwalunkwe azzjoni ta’ infurzar oħra stipulata fil-liġi nazzjonali, l-Istati Membri għandhom ipaċu kwalunkwe dejn pendenti ta’ benefiċjarju li jkun ġie stabbilit skont il-liġi nazzjonali ma’ kwalunkwe pagament futur li għandu jsir mill-aġenzija tal-pagamenti responsabbli mill-irkupru tad-dejn lil dak il-benefiċjarju.
TAQSIMA 2
Approvazzjoni
Artikolu 29
Il-kontenut tal-kontijiet annwali
Il-kontijiet annwali li hemm referenza għalihom fil-punt (c)(iii) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 102(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għandhom jinkludu:
(a)
d-dħul asssenjat li hemm referenza għalih fl-Artikolu 43 ta’ dak ir-Regolament;
(b)
in-nefqa tal-FAEG wara t-tnaqqis ta’ kull pagament mhux dovut li ma ġiex irkuprat sa tmiem is-sena finanzjarja għajr dawk li hemm referenza għalihom fil-punt (f) ta’ dan l-Artikolu, inkluż kull imgħax fuqhom, magħmul f’sommarju skont l-entrata u s-subpartita tal-baġit tal-Unjoni;
(c)
in-nefqa tal-FAEŻR, skont il-programm, il-miżura u r-rata ta’ kontribuzzjoni speċifika. Id-dikjarazzjoni annwali tal-infiq għandha wkoll tinkludi informazzjoni dwar l-ammonti rkuprati. Ladarba programm jingħalaq, kull pagament mhux dovut u mhux irkuprat għajr dawk li hemm referenza għalihom fil-punt (f) ta’ dan l-Artikolu, inkluż kull imgħax fuqhom, għandu jiġi mnaqqas min-nefqa tas-sena finanzjarja inkwistjoni;
(d)
tabella tad-differenzi skont l-entrata u s-subpartita jew, fil-każ tal-FAEŻR, skont il-programm, il-miżura, ir-rata ta’ kontribuzzjoni speċifika u l-qasam fokali, bejn l-infiq u d-dħul assenjat iddikjarat fil-kontijiet annwali u dak iddikjarat għall-istess perjodu fid-dokumenti li hemm referenza għalihom fil-punt (b) tal-Artikolu 10(1) ta’ dan ir-Regolament, f’dak li jirrigwardja l-FAEG, u fl-Artikolu 22(2) ta’ dan ir-Regolament, f’dak li jirrigwardja l-FAEŻR, akkumpanjata minn spjega ta’ kull differenza;
(e)
b’mod separat, l-ammonti li għandhom jitħallsu, rispettivament, mill-Istat Membru kkonċernat u mill-Unjoni skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 54(2) u tal-Artikolu 54(3) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013;
(f)
it-tabella tal-pagamenti mhux dovuti li jridu jiġu rkuprati sa tmien is-sena finanzjarja bħala konsegwenza ta’ irregolaritajiet skont it-tifsira tal-Artikolu 1(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 2988/95 (16), inkluż kull penali stipulata mir-regoli settorjali tal-Unjoni applikabbli u kull imgħax fuqhom, skont il-mudell stipulat fl-Anness II ta’ dan ir-Regolament;
(g)
estratt mill-ktieb tad-debituri tal-ammonti li għandhom jiġu rkuprati u kkreditati jew lill-FAEG jew lill-FAEŻR għajr dawk li hemm referenza għalihom fil-punti (b), (c) u (f) ta’ dan l-Artikolu, inkluż kull penali u mgħax fuqhom, skont il-mudell stipulat fl-Anness III ta’ dan ir-Regolament;
(h)
sommarju tal-operazzjonijiet ta’ intervent u dikjarazzjoni tal-kwantità u tal-lokalità tal-ħażniet fl-aħħar tas-sena finanzjarja;
(i)
konferma li l-infiq, id-dħul assenjat u d-dettalji ta’ kull moviment tal-ħażna ta’ intervent jinżammu fil-fajls u fir-rekords tal-kontabbiltà tal-aġenzija tal-pagamenti.
(j)
il-bilanċ tal-għeluq fl-aħħar tas-sena finanzjarja ta’ avvanzi mhux użati/approvati akkumulati mħallsa mill-Istati Membri lill-benefiċjarji, għall-FAEG iddettaljati skont il-miżura u għall-FAEŻR skont il-programm, u għal dan tal-aħħar, inklużi l-istrumenti finanzjarji. Għall-istrumenti finanzjarji, il-bilanċ tal-għeluq jikkonċerna l-ammonti mħallsa mill-Kummissjoni li la ġew użati mill-Istati Membri għall-pagamenti lil riċevituri finali u lanqas ġew impenjati għal kuntratti ta’ garanzija skont l-Artikolu 42(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
Artikolu 30
It-trażmissjoni tal-informazzjoni
1. Biex ikunu approvati l-kontijiet, skont l-Artikolu 51 tar-Regolament (KE) Nru 1306/2013, kull Stat Membru għandu jibgħat lill-Kummissjoni:
(a)
il-punti inklużi fil-kontijiet annwali, kif imsemmi fl-Artikolu 29 ta’ dan ir-Regolament;
(b)
iċ-ċertifikati u r-rapporti stabbiliti mill-korp jew mill-korpijiet ta’ ċertifikazzjoni, kif hemm referenza għalihom fl-Artikolu 5(3) u (4) ta’ dan ir-Regolament;
(c)
rekords sħaħ tal-informazzjoni dwar il-kontabbiltà kollha meħtieġa għall- finijiet ta’ statistika u ta’ kontroll;
(d)
id-dikjarazzjoni ta’ ġestjoni kif hemm referenza fl-Artikolu 3 ta’ dan ir-Regolament;
2. Id-dokumenti u l-informazzjoni dwar il-kontabbiltà li hemm referenza għalihom fil-paragrafu 1 għandhom jintbagħtu lill-Kummissjoni mhux aktar tard mill-15 ta’ Frar tas-sena ta’ wara t-tmiem tas-sena finanzjarja li jkunu relatati magħha. Id-dokumenti msemmija fil-punti (a), (b) u (d) ta’ dak il-paragrafu għandhom jintbagħtu f’kopja waħda flimkien ma’ kopja elettronika skont il-format u l-kundizzjonijiet stabbiliti mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 24.
3. Fuq it-talba tal-Kummissjoni jew fuq l-inizjattiva tal-Istat Membru, aktar informazzjoni dwar l-approvazzjoni tal-kontijiet tista’ tiġi indirizzata lill-Kummissjoni f’perjodu ta’ żmien iddeterminat mill-Kummissjoni, filwaqt li jitqies l-ammont ta’ xogħol meħtieġ biex tiġi pprovduta dik l-informazzjoni. Fin-nuqqas ta’ tali informazzjoni, il-Kummissjoni tista’ tapprova l-kontijiet fuq il-bażi tal-informazzjoni li jkollha fil-pussess tagħha.
4. F’każijiet debitament iġġustifikati, il-Kummissjoni tista’ taċċetta talba għal sottomissjoni tard tal-informazzjoni, jekk dik it-talba tkun indirizzata lilha qabel l-iskadenza għas-sottomissjoni kkonċernata.
Artikolu 31
Il-format u l-kontenut tal-informazzjoni dwar il-kontabbiltà
1. Il-format u l-kontenut tal-informazzjoni dwar il-kontabbiltà li hemm referenza għalihom fil-punt (c) tal-Artikolu 30(1) u l-mod kif għandhom jintbagħtu lill-Kummissjoni għandhom ikunu dawk stipulati skont ir-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 991/2013 (17).
2. L-informazzjoni dwar il-kontabbiltà għandha tintuża mill-Kummissjoni għal dawn il-finijiet biss:
(a)
biex twettaq il-funzjonijiet tagħha fil-kuntest tal-approvazzjoni tal-kontijiet skont ir-Regolament (UE) Nru 1306/2013;
(b)
biex timmonitorja l-iżviluppi u tipprovdi tbassir fis-settur agrikolu.
Il-Qorti Ewropea tal-Awdituri u l-Uffiċċju Ewropew ta’ Kontra l-Frodi (OLAF) għandu jkollhom aċċess għal dik l-informazzjoni sabiex iwettqu l-funzjonijiet tagħhom.
3. Kwalunkwe dejta personali inkluża fl-informazzjoni dwar il-kontabbiltà miġbura għandha tiġi pproċessata biss għall-finijiet speċifikati fil-paragrafu 2. B’mod partikolari, jekk l-informazzjoni dwar il-kontabbiltà tintuża mill-Kummissjoni għall-fini msemmi fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 2, il-Kummissjoni għandha tagħmel tali dejta anonima u tipproċessaha biss f’forma aggregata.
4. Kwalunkwe mistoqsija dwar l-ipproċessar tad-dejta personali tagħhom għandha tiġi indirizzata mill-persuni kkonċernati lill-Kummissjoni kif stabbilit fl-Anness IV.
5. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-informazzjoni dwar il-kontabbiltà tinżamm kunfidenzjali u fiż-żgur.
Artikolu 32
Il-konservazzjoni tal-informazzjoni dwar il-kontabbiltà
1. Id-dokumenti ta’ sostenn dwar l-infiq iffinanzjat u d-dħul assenjat li għandu jinġabar mill-FAEG għandhom jinżammu għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni għal mill-inqas tliet snin wara s-sena li fiha l-Kummissjoni tapprova l-kontijiet tas-sena finanzjarja kkonċernata skont l-Artikolu 51 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
2. Id-dokumenti ta’ sostenn dwar l-infiq iffinanzjat u d-dħul assenjat li għandu jinġabar mill-FAEŻR għandhom jinżammu għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni għal mill-inqas tliet snin ta’ wara s-sena li fiha jkun sar il-ħlas finali mill-aġenzija tal-pagamenti.
3. Fil-każ ta’ irregolaritajiet jew ta’ negliġenzi, id-dokumenti ta’ sostenn li hemm referenza għalihom fil-paragrafi 1 u 2 għandhom jinżammu għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni għal mill-inqas tliet snin wara s-sena li fiha s-somom ikunu ġew irkuprati kollha mill-benefiċjarju u u jkunu ġew ikkreditati lill-Fondi, jew li fiha l-konsegwenzi finanzjarji tan-nuqqas ta’ rkupru jkunu ġew iddeterminati skont l-Artikolu 54(2) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
4. Fil-każ tal-proċedura ta’ approvazzjoni tal-konformità pprovduta fl-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, id-dokumenti ta’ sostenn imsemmija fil-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu għandhom jinżammu għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni għal mill-inqas sena waħda wara s-sena li fiha ġiet konkluża dik il-proċedura jew, jekk deċiżjoni ta’ konformità tkun is-suġġett ta’ proċeduri legali quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Komunitajiet Ewropej, għal mill-inqas sena waħda wara s-sena li fiha jiġu konklużi dawk il-proċeduri.
5. Id-dokumenti ta’ sostenn li hemm referenza għalihom fil-paragrafi minn 1 sa 4 għandhom jinżammu għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni jew f’forma stampata, f’forma elettronika u/jew fiż-żewġ forom.
Id-dokumenti jistgħu jinżammu esklussivament f’forma elettronika jekk il-liġi nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat tippermetti l-użu ta’ dokumenti elettroniċi bħala evidenza tat-tranżazzjonijiet sottostanti fil-proċeduri tal-qorti nazzjonali.
Jekk id-dokumenti jinżammu f’forma elettronika biss, is-sistema għal dan l-iskop għandha tikkonforma mat-Taqsima 3(B) tal-Anness I tar-Regolament Delegat (UE) Nru 907/2014.
Artikolu 33
Approvazzjoni finanzjarja
1. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni dwar l-approvazzjoni tal-kontijiet li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 51 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għandha tiddetermina l-ammonti ta’ nfiq li sar f’kull Stat Membru matul is-sena finanzjarja inkwistjoni li għandhom jiġu rikonoxxuti bħala ċarġabbli lill-Fondi abbażi tal-kontijiet li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 29 ta’ dan ir-Regolament u kull tnaqqis u sospensjoni skont l-Artikolu 41 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Id-deċiżjoni għandha tiddetermina wkoll l-ammonti li għandhom jiġu ċċarġjati lill-Unjoni u lill-Istat Membru kkonċernat skont l-Artikolu 54(2) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Għall-FAEŻR, l-ammont iddeterminat mid-deċiżjoni tal-approvazzjoni tal-kontijiet għandu jinkludi l-fondi li jistgħu jerġgħu jintużaw permezz ta’ allokazzjoni mill-ġdid mill-Istat Membru kkonċernat skont it-tieni paragrafu tal-Artikolu 56 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
2. Fir-rigward tal-FAEG, l-ammont li, minħabba d-deċiżjoni tal-approvazzjoni tal-kontijiet, jista’ jiġi rkuprat minn jew imħallas lil kull Stat Membru, għandu jiġi stabbilit billi l-pagamenti ta’ kull xahar fir-rigward tas-sena finanzjarja kkonċernata jitnaqqsu mill-infiq rikonoxxut għall-istess sena skont il-paragrafu 1. Il-Kummissjoni għandha tnaqqas dak l-ammont mill-pagament ta’ kull xahar relatat mal-infiq li sar fit-tieni xahar ta’ wara d-deċiżjoni ta’ approvazzjoni tal-kontijiet, jew iżżidu miegħu.
Fir-rigward tal-FAEŻR, l-ammont li, minħabba d-deċiżjoni ta’ approvazzjoni tal-kontijiet, jista’ jiġi rkuprat minn jew jista’ jiġi mħallas lil kull Stat Membru, għandu jiġi stabbilit billi l-ħlasijiet intermedji fir-rigward tas-sena finanzjarja kkonċernata jitnaqqsu mill-infiq rikonoxxut għall-istess sena skont il-paragrafu 1.
Il-Kummissjoni għandha tnaqqas dak l-ammont mill-ewwel ħlas li għalih titressaq id-dikjarazzjoni tal-infiq mill-Istat Membru wara li tkun ġiet adottata d-deċiżjoni skont l-Artikolu 51 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, jew iżżidu miegħu.
3. Il-Kummissjoni għandha tikkomunika lill-Istat Membru kkonċernat ir-riżultati tal-verifika tagħha tal-informazzjoni pprovduta, flimkien ma’ kwalunkwe emenda li qed tipproponi, mhux aktar tard mit-30 ta’ April ta’ wara tmiem is-sena finanzjarja.
4. Jekk, għal raġunijiet li jistgħu jiġu attribwiti lill-Istat Membru kkonċernat, il-Kummissjoni ma tkunx tista’ tapprova l-kontijiet ta’ Stat Membru qabel it-31 ta’ Mejju tas-sena ta’ wara, il-Kummissjoni għandha tinnotifika lill-Istat Membru bl-istħarriġ addizzjonali li qed tipproponi li tagħmel skont l-Artikolu 47 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
5. Il-paragrafi minn 1 sa 4 għandhom japplikaw mutatis mutandis, għad-dħul assenjat skont it-tifsira tal-Artikolu 43 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Artikolu 34
Approvazzjoni tal-konformità
1. Sabiex jiġu ddeterminati liema ammonti għandhom jiġu esklużi mill-finanzjament tal-Unjoni, meta jinstab li l-infiq ma jkunx sar b’konformità mar-regoli tal-Unjoni, il-Kummissjoni għandha tuża wkoll is-sejbiet tagħha u għandha tqis l-informazzjoni disponibbli mill-Istati Membri, sakemm din l-informazzjoni tal-aħħar hija pprovduta f’waqtha fil-limiti ta’ żmien stabbiliti mill-Kummissjoni fil-qafas tal-proċedura tal-approvazzjoni tal-konformità mwettqa skont l-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 u skont dan l-Artikolu.
2. Fejn, minħabba kwalunkwe stħarriġ, il-Kummissjoni tqis li l-infiq ma sarx skont ir-regoli tal-Unjoni, hija għandha tikkomunika s-sejbiet tagħha lill-Istat Membru kkonċernat, fejn tispeċifika l-miżuri korrettivi meħtieġa biex tkun żgurata l-konformità ma’ dawk ir-regoli fil-futur, u tindika l-livell provviżorju ta’ korrezzjoni finanzjarja li f’dak l-istadju tal-proċedura tikkunsidra li jikkorrispondi mas-sejbiet tagħha. Dik il-komunikazzjoni għandha wkoll tiskeda laqgħa bilaterali fi żmien erba’ xhur wara li jiskadi l-perjodu għar-risposta mill-Istat Membru. Il-komunikazzjoni għandha tagħmel referenza għal dan l-Artikolu.
L-Istat Membru għandu jwieġeb fi żmien xahrejn minn meta jirċievi l-komunikazzjoni. Fit-tweġiba tiegħu l-Istat Membru għandu jkollu l-opportunità, b’mod partikolari, li:
(a)
juri lill-Kummissjoni li l-livell attwali ta’ nuqqas ta’ konformità jew ta’ riskju għall-Fondi huwa anqas minn dak li kien ġie indikat mill-Kummissjoni;
(b)
jinforma lill-Kummissjoni bil-miżuri korrettivi li jkun ħa biex jiżgura l-konformità mar-regoli tal-Unjoni u bid-data effettiva tal-implimentazzjoni tagħhom.
F’każijiet iġġustifikati, l-Kummissjoni, fuq talba raġunata tal-Istat Membru, tista’ tawtorizza estensjoni tal-perjodu ta’ xahrejn b’massimu ta’ xahrejn. It-talba għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni qabel ma jiskadi dak il-perjodu.
Jekk l-Istat Membru jikkunsidra li laqgħa bilaterali mhix meħtieġa, għandu jinforma lill-Kummissjoni dwar dan fit-tweġiba tagħha għall-komunikazzjoni msemmija hawn fuq.
3. Fil-laqgħa bilaterali, ż-żewġ partijiet għandhom jagħmlu ħilithom biex jilħqu ftehim dwar il-miżuri li għandhom jittieħdu kif ukoll dwar l-evalwazzjoni tal-gravità tal-ksur u tad-dannu finanzjarju kkawżat lill-baġit tal-Unjoni.
Il-Kummissjoni għandha, fi żmien 30 jum ta’ ħidma mill-laqgħa bilaterali, tfassal il-minuti u tibgħathom lill-Istat Membru. L-Istat Membru jista’ jibgħat l-osservazzjonijiet tiegħu lill-Kummissjoni fi żmien 15-il jum ta’ ħidma minn wara li jirċievi l-minuti.
Fi żmien sitt xhur minn wara li tibgħat il-minuti tal-laqgħa bilaterali, il-Kummissjoni għandha tikkomunika formalment il-konklużjonijiet tagħha lill-Istat Membru abbażi tal-informazzjoni riċevuta fil-qafas tal-proċedura ta’ approvazzjoni tal-konformità. Dik il-komunikazzjoni għandha tevalwa l-infiq li għandu jiġi eskluż mill-finanzjament tal-Unjoni skont l-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 u l-Artikolu 12 tar-Regolament Delegat (UE) Nru 907/2014. Il-komunikazzjoni għandha tagħmel referenza għall-Artikolu 40(1) ta’ dan ir-Regolament.
4. Meta Stat Membru jkun għamel użu tal-proċedura ta’ konċiljazzjoni li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 40, il-Kummissjoni għandha tikkomunika l-konklużjonijiet tagħha lill-Istat Membru mhux aktar tard minn sitt xhur wara li:
(a)
tirċievi rapport tal-Korp tal-Konċiljazzjoni; jew
(b)
tirċievi informazzjoni addizzjonali mill-Istat Membru qabel l-iskadenza li hemm referenza għaliha fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 40(3), sakemm il-kundizzjonijiet stipulati fil-paragrafu 6 ta’ dan l-Artikolu jiġu ssodisfati.
5. Sabiex japplikaw il-paragrafi 3 u 4 fi ħdan il-perjodi ta’ żmien rispettivi, il-Kummissjoni għandu jkollha disponibbli l-informazzjoni kollha relevanti f’dak il-pass partikolari tal-proċedura. Fejn il-Kummissjoni tqis li hemm nuqqas ta’ informazzjoni, tista’ f’kull ħin fi żmien il-perjodi ta’ żmien stipulati fil-paragrafi 3 u 4:
(a)
titlob għal informazzjoni addizzjonali minn Stat Membru, u l-Istat Membru għandu jwieġeb għal dan fi żmien xahrejn minn meta jirċievi l-komunikazzjoni; u/jew
(b)
tinforma lill-Istat Membru bl-intenzjoni tagħha li twettaq missjoni ta’ awditjar addizzjonali sabiex tagħmel il-verifiki meħtieġa.
F’dan il-każ, il-perjodi ta’ żmien li hemm referenza għalihom fil-paragrafi 3 u 4 għandhom jerġgħu jibdew jew mal-wasla tal-informazzjoni addizzjonali mitluba mill-Kummissjoni jew mill-aħħar jum tal-missjoni ta’ awditjar addizzjonali.
6. Meta tevalwa l-infiq li għandu li għandu jiġi eskluż mill-finanzjament tal-Unjoni, tista’ titqis biss l-informazzjoni kkomunikata mill-Istat Membru wara l-komunikazzjoni formali tal-Kummissjoni li hemm referenza għaliha fil-paragrafu 3:
(a)
meta huwa meħtieġ li tiġi evitata stima eċċessiva tad-dannu finanzjarju kkawżat lill-baġit tal-Unjoni; u
(b)
jekk it-trażmissjoni tard tal-informazzjoni hija debitament ġustifikata minn fatturi esterni u ma tipperikolax l-adozzjoni fil-ħin mill-Kummissjoni tad-deċiżjoni skont l-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
7. Wara li tkun ikkomunikat il-konklużjonijiet tagħha lill-Istati Membri skont il-paragrafu 3 jew 4 tal-Artikolu 34 ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tadotta, fejn ikun meħtieġ, deċiżjoni waħda jew aktar skont l-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 sabiex teskludi, mill-finanzjament tal-Unjoni, infiq li jkun sar minħabba n-nuqqas ta’ konformità mar-regoli tal-Unjoni. Il-Kummissjoni tista’ ssegwi proċeduri ta’ approvazzjoni tal-konformità konsekuttivi sakemm l-Istat Membru jimplimenta l-miżuri korrettivi.
8. Fir-rigward tal-FAEG, it-tnaqqis mill-finanzjament Komunitarju għandu jsir mill-Kummissjoni mill-pagamenti ta’ kull xahar relatati mal-infiq li sar fit-tieni xahar ta’ wara d-deċiżjoni skont l-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Fir-rigward tal-FAEŻR, it-tnaqqis mill-finanzjament tal-Unjoni għandu jsir mill-Kummissjoni mill-pagament li għalih titressaq id-dikjarazzjoni tal-infiq mill-Istat Membru wara li tkun ġiet adottata d-deċiżjoni skont l-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Madankollu, fuq talba tal-Istat Membru u wara konsultazzjoni mal-Kumitat dwar il-Fondi Agrikoli, il-Kummissjoni tista’ tadotta deċiżjoni li tistabbilixxi data differenti għat-tnaqqis jew tawtorizza r-rimborż tagħhom f’pagamenti parzjali, fejn dan huwa ġġustifikat minħabba l-materjalità tat-tnaqqis inkluż f’att ta’ implimentazzjoni adottat abbażi tal-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
9. F’każijiet debitament ġustifikati u li għandhom jiġu nnotifikati lill-Istat Membru kkonċernat, il-Kummissjoni tista’ testendi l-perjodi ta’ żmien stabbiliti fil-paragrafi 3 u 4.
10. Il-paragrafi minn 1 sa 9 għandhom japplikaw mutatis mutandis, għad-dħul assenjat skont it-tifsira tal-Artikolu 43 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Artikolu 35
Deċiżjoni biex ma titnedhiex inkjesta dwar l-approvazzjoni tal-konformità
1. Il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li ma tnedix jew ma ssegwix inkjesta dwar l-approvazzjoni tal-konformità skont l-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 fejn tistenna l-possibilità li l-korrezzjoni finanzjarja, għan-nuqqas ta’ konformità identifikata bħala riżultat ta’ inkjesta li hemm referenza għaliha fil-paragrafu 2 tal-Artikolu 34, ma taqbiżx il-EUR 50 000 u t-2 % tan-nefqa relevanti jew tal-ammonti li għandhom jiġu rkuprati.
2. Fejn il-Kummissjoni tnaqqas il-pagamenti mensili skont l-Artikolu 41(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, hija tista’ tiddeċiedi li ma tnedix jew ma ssegwix inkjesta dwar l-approvazzjoni tal-konformità skont l-Artikolu 52 ta’ dak ir-Regolament, sakemm l-Istat Membru kkonċernat ma jkunx esprima oġġezzjoni għall-applikazzjoni ta’ dan il-paragrafu fil-qafas tal-proċedura stipulata fl-Artikolu 41(1) ta’ dak ir-Regolament.
Artikolu 36
Il-Korp ta’ Konċiljazzjoni
Għall-fini tal-proċedura ta’ approvazzjoni tal-konformità stipulata fl-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, għandu jiġi stabbilit Korp ta’ Konċiljazzjoni. Dan għandu jwettaq dawn il-kompiti:
(a)
jeżamina kwalunkwe kwistjoni referita lilu minn Stat Membru li jkun irċieva komunikazzjoni formali mill-Kummissjoni skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 34(3) ta’ dan ir-Regolament, inkluża evalwazzjoni tal-infiq li l-Kummissjoni jkollha l-ħsieb teskludi mill-finanzjament tal-Unjoni;
(b)
jipprova jirrikonċilja l-pożizzjonijiet diverġenti tal-Kummissjoni u tal-Istat Membru kkonċernat;
(c)
fi tmiem l-eżami tiegħu, iħejji rapport dwar ir-riżultati tal-isforzi ta’ rikonċiljazzjoni tiegħu, filwaqt li jagħmel rimarki li jqis li huma utli jekk il-punti kollha tat-tilwima jew uħud minnhom jibqgħu mhux riżolti.
Artikolu 37
Il-kompożizzjoni tal-Korp ta’ Konċiljazzjoni
1. Il-Korp ta’ Konċiljazzjoni għandu jkun magħmul minn ħames membri magħżulin minn fost persuni prominenti li joffru kull garanzija ta’ indipendenza u li huma kwalifikati ħafna fi kwistjonijiet dwar il-finanzjament tal-politika agrikola komuni, inkluż l-iżvilupp rurali, jew fil-prattika tal-awditjar finanzjarju.
Għandhom ikunu ċittadini ta’ Stat Membru differenti.
2. Il-president, il-membri u l-membri sostituti għandhom jinħatru mill-Kummissjoni għal mandat inizjali ta’ tliet snin wara konsultazzjoni mal-Kumitat dwar il-Fondi Agrikoli.
Il-mandat jista’ jiġġedded kull darba għal sena biss, wara li jkun ġie informat il-Kumitat dwar il-Fondi Agrikoli. Madankollu, jekk il-president li għandu jinħatar diġà jkun membru tal-Korp ta’ Konċiljazzjoni, il-mandat inizjali tiegħu bħala president għandu jkun ta’ tliet snin.
L-ismijiet tal-president, tal-membri u tal-membri sostituti għandhom jiġu ppubblikati fis-serje “C” f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
3. Il-membri tal-Korp ta’ Konċiljazzjoni għandhom jiġu remunerati billi jitqies iż-żmien li jkunu meħtieġa jiddedikaw għall-kompitu. L-ispejjeż għandhom jiġu kkumpensati skont ir-regoli fis-seħħ għall-persunal tal-Kummissjoni.
4. Wara li jiskadi l-mandat, il-president u l-membri għandhom jibqgħu fil-kariga sakemm jinbidlu jew il-mandat tagħhom jiġġedded.
5. Il-mandat ta’ membri li ma għadhomx jissodisfaw il-kundizzjonijiet meħtieġa biex iwettqu dmirijiethom mal-Korp ta’ Konċiljazzjoni jew li, għal kwalunkwe raġuni, ma jkunux disponibbli għal perjodu indeterminat, jista’ jintemm mill-Kummissjoni wara konsultazzjoni mal-Kumitat dwar il-Fondi Agrikoli.
F’dak il-każ, il-membru kkonċernat għandu jiġi sostitwit minn membru sostitut għall-bqija tal-perjodu li nħatar għalih, u l-Kumitat dwar il-Fondi Agrikoli għandu jiġi informat.
Jekk il-mandat tal-president jittemm, il-membru li għandu jwettaq id-dmirijiet tal-president għall-bqija tal-perjodu li għalih ikun inħatar il-president għandu jinħatar mill-Kummissjoni wara konsultazzjoni mal-Kumitat dwar il-Fondi Agrikoli.
Artikolu 38
L-Indipendenza tal-Korp ta’ Konċiljazzjoni
1. Il-membri tal-Korp ta’ Konċiljazzjoni għandhom iwettqu dmirijiethom b’mod indipendenti, fejn la jfittxu u lanqas jaċċettaw istruzzjonijiet minn kwalunkwe gvern jew korp.
Il-membri m’għandhomx jieħu sehem fix-xogħol tal-Korp ta’ Konċiljazzjoni jew jiffirmaw rapport jekk, f’kariga preċedenti, kienu personalment involuti fil-kwistjoni diskussa.
2. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 287 tat-Trattat, il-membri m’għandhom jiżvelaw l-ebda informazzjoni miksuba minnhom waqt ix-xogħol li jagħmlu għall-Korp ta’ Konċiljazzjoni. Informazzjoni bħal din għandha tkun kunfidenzjali u koperta mill-obbligu tas-sigriet professjonali.
Artikolu 39
L-arranġamenti tax-xogħol
1. Il-Korp ta’ Konċiljazzjoni għandu jiltaqa’ fil-kwartieri ġenerali tal-Kummissjoni. Il-president għandu jħejji u jorganizza x-xogħol. Fl-assenza tiegħu, u mingħajr ħsara għall-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 37(5), għandu jippresjedi l-aktar membru anzjan.
Is-segretarjat tal-Korp ta’ Konċiljazzjoni għandu jiġi stipulat mill-Kummissjoni.
2. Mingħajr ħsara għat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 38(1), ir-rapporti għandhom jiġu adottati minn maġġoranza assoluta tal-membri preżenti, u l-kworum għad-deliberazzjonijiet għandu jkun ta’ tlieta.
Ir-rapporti għandhom jiġu ffirmati mill-president u mill-membri li jkunu ħadu sehem fid-deliberazzjonijiet. Għandhom jiġu ffirmati wkoll mis-segretarjat.
Artikolu 40
Il-proċedura ta’ konċiljazzjoni
1. Stat Membru jista’ jirreferi kwistjoni lill-Korp ta’ Konċiljazzjoni fi żmien 30 jum ta’ xogħol minn meta jirċievi l-komunikazzjoni formali tal-Kummissjoni li hemm referenza għaliha fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 34(3) billi jibgħat talba raġunata għal konċiljazzjoni lis-segretarjat tal-Korp ta’ Konċiljazzjoni.
Il-proċedura li għandha tiġi segwita u l-indirizz tas-segretarjat għandu jiġi nnotifikat lill-Istati Membri permezz tal-Kumitat dwar il-Fondi Agrikoli.
2. Talba għal konċiljazzjoni għandha tkun ammissibbli biss fejn l-ammont li huwa previst li se jiġi eskluż mill-finanzjament tal-Unjoni skont il-komunikazzjoni tal-Kummissjoni jew:
(a)
jeċċedi l-EUR 1 miljun;
jew
(b)
jirrappreżenta tal-anqas 25 % tal-infiq annwali totali tal-Istat Membru skont l-intestaturi baġitarji kkonċernati.
Barra minn dan, jekk, matul id-diskussjonijiet preċedenti, l-Istat Membru jkun saħaq u wera li l-kwistjoni hija waħda ta’ prinċipju relatata mal-applikazzjoni tar-regoli tal-Unjoni, il-president tal-Korp ta’ Konċiljazzjoni jista’ jiddikjara li talba għal konċiljazzjoni tkun ammissibbli. Madankollu, tali talba m’għandhiex tkun ammissibbli jekk tkun relatata biss ma’ kwistjoni ta’ interpretazzjoni legali.
3. Il-Korp ta’ Konċiljazzjoni għandu jwettaq l-investigazzjonijiet tiegħu b’mod kemm jista’ jkun informali u fil-pront, filwaqt li jibbaża ruħu fuq l-evidenza disponibbli għall-Kummissjoni fiż-żmien meta l-konklużjonijiet formali jkunu komunikati skont l-Artikolu 34(3) u billi jagħti smigħ ġust lill-Kummissjoni u lill-awtoritajiet nazzjonali kkonċernati.
Madankollu jekk l-Istat Membru jikkunsidra li huwa meħtieġ li fit-talba għal konċiljazzjoni tiegħu tiġi ppreżentata informazzjoni li tkun għadha ma ġietx ikkomunikata lill-Kummissjoni, il-Korp ta’ Konċiljazzjoni jista’ jistieden lill-Kummissjoni tivvaluta dik l-informazzjoni ġdida biss jekk ikunu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 34(6). L-informazzjoni għandha tiġi kkomunikata lill-Kummissjoni mhux aktar tard minn xahrejn wara li r-rapport li hemm referenza għalih fil-punt (c) tal- Artikolu 36 ikun intbagħat.
4. Jekk, fi żmien erba’ xhur minn meta każ jiġi referit lilu, il-Korp ta’ Konċiljazzjoni ma jkunx jista’ jirrikonċilja l-pożizzjonijiet tal-Kummissjoni u tal-Istat Membru, għandu jitqies li l-proċedura ta’ konċiljazzjoni ma tkunx irnexxiet.
Ir-rapport li hemm referenza għalih fil-punt (C) tal-Artikolu 36 għandu jiddikjara r-raġunijiet għalfejn il-pożizzjonijiet ma setgħux jiġu kkonċiljati. Għandu jindika jekk intlaħaqx xi ftehim parzjali matul il-proċedimenti u jekk il-Korp ta’ Konċiljazzjoni jistedinx lill-Kummissjoni tivvaluta informazzjoni ġdida skont it-tieni subparagrafu tal-paragrafu 3.
Ir-rapport għandu jintbagħat lil:
(a)
l-Istat Membru kkonċernat;
(b)
il-Kummissjoni, biex teżaminah qabel ma tikkomunika l-konklużjonijiet tagħha lill-Istat Membru;
(c)
l-Istati Membri l-oħra fil-qafas tal-Kumitat dwar il-Fondi Agrikoli.
KAPITOLU IV
REGOLI DWAR IL-VERIFIKI
TAQSIMA 1
Regoli ġenerali
Artikolu 41
Tnaqqis fil-verifiki fuq il-post
1. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li jnaqqsu l-livell minimu ta’ verifiki fuq il-post, skont l-Artikolu 59(5) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, meta jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-korp taċ-ċertifikazzjoni, skont l-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, ikun wassal opinjoni li tivvalida kemm li s-sistema ta’ kontroll intern qed tiffunzjona kif suppost kif ukoll li r-rata ta’ żbalji għall-popolazzjoni kkonċernata kienet taħt il-limitu ta’ materjalità ta’ 2,0 % għal mill-anqas sentejn finanzjarji konsekuttivi qabel is-sena li fiha hija maħsuba li se tapplika r-rata ta’ kontroll imnaqqsa;
(b)
il-Kummissjoni ma tkunx infurmat lill-Istat Membru kkonċernat li ma tistax taċċetta l-opinjoni li hemm referenza għaliha fil-punt (a) ta’ dan il-paragrafu stipulata mill- korp taċ-ċertifikazzjoni fil-kuntest tal-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013; u
(c)
il-Kummissjoni:
(i)
ma tkunx infurmat lill-Istat Membru kkonċernat, skont l-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, dwar in-nuqqasijiet fis-sistema tal-kontroll tal-iskema ta’ sostenn individwali jew tal-miżura kkonċernata, jew
(ii)
tkun sodisfatta, fl-applikazzjoni tal-Artikolu 34 ta’ dan ir-Regolament, bl-azzjonijiet korrettivi meħuda mill-Istat Membru kkonċernat fejn dan tal-aħħar ikun ġie infurmat, skont l-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, dwar in-nuqqasijiet fis-sistema tal-kontroll tal-iskema ta’ sostenn individwali jew tal-miżura kkonċernata u tkun informat lill-Istat Membru b’dan.
2. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu jnaqqsu l-livell minimu ta’ verifiki fuq il-post skont il-livelli u, fejn xieraq, il-kundizzjonijiet addizzjonali stabbiliti fil-leġiżlazzjoni speċifika għas-settur.
L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni bid-deċiżjoni tagħhom li jnaqqsu l-livell minimu ta’ verifiki fuq il-post immedjatament wara l-adozzjoni tagħha. Din l-informazzjoni għandha tinkludi:
(a)
l-iskema ta’ appoġġ jew il-miżura kkonċernata;
(b)
il-perjodu tal-applikazzjoni ta’ livell minimu mnaqqas ta’ verifiki fuq il-post;
(c)
il-livell minimu ta’ verifiki fuq il-post imnaqqas li għandu jiġi applikat.
3. Fejn kwalunkwe waħda mill-kundizzjonijiet kumulattivi stabbiliti fil-paragrafu 1, jew xi kundizzjoni addizzjonali stipulata taħt il-leġiżlazzjoni speċifika għas-settur ma tibqax issodisfata, l-Istati Membri għandhom, immedjatament, jirrevokaw id-deċiżjoni tagħhom biex jitnaqqas il-livell minimu ta’ verifiki fuq il-post u biex japplikaw, mis-sena tat-talba ta’ wara, il-livell minimu ta’ verifiki fuq il-post stabbilit fil-leġiżlazzjoni agrikola settorjali.
TAQSIMA 2
Skrutinju tat-tranżazzjonijiet
Artikolu 42
Skrutinju tal-Istati Membri
1. L-iskrutinju sistematiku tad-dokumenti kummerċjali ta’ impriżi li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 80(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għandu japplika, għal kull perjodu ta’ skrutinju li hemm referenza għalih fil-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu, għal numru ta’ impriżi li ma jistax ikun anqas minn nofs in-numru tal-impriżi li l-introjti jew il-pagamenti tagħhom, jew is-somma tagħhom, skont is-sistema ta’ finanzjament mill-FAEG, jaqbeż il-EUR 150 000 għas-sena finanzjarja tal-FAEG ta’ qabel il-bidu tal-perjodu ta’ skrutinju inkwistjoni.
2. Fir-rigward ta’ kull perjodu ta’ skrutinju, l-Istati Membri għandhom, mingħajr ħsara għall-obbligi tagħhom stabbiliti fl-Artikolu 80(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, jagħżlu l-impriżi li għandhom jiġu skrutinizzati abbażi tal-analiżi tar-riskju għall-miżuri kollha meta huwa prattiku li jsir hekk. L-Istati Membri għandhom jippreżentaw lill-Kummissjoni l-proposti tagħhom għall-użu tal-analiżi tar-riskju mill-anqas sitt (6) xhur qabel il-bidu tal-perjodu ta’ skrutinju. Il-proposti għandhom jinkludu l-informazzjoni relevanti kollha dwar l-approċċ, it-tekniki u d-dejta użata għall-analiżi, u l-kriterji u l-metodu mistenni ta’ implimentazzjoni tal-kontrolli li għandhom jitwettqu. Il-proposta għandha titfassal skont l-Anness V ta’ dan ir-Regolament. Kull Stat Membru għandu jikkunsidra l-kummenti tal-Kummissjoni dwar il-proposta tal-analiżi tar-riskju, li għandhom jingħataw fi żmien tmien ġimgħat mill-wasla.
3. Għal miżuri li għalihom Stat Membru jqis li l-użu ta’ analiżi tar-riskju mhuwiex prattiku, għandu jkun obbligatorju li l-impriżi li s-somma tad-dħul jew tal-pagamenti tagħhom jew is-somma ta’ dawk iż-żewġ ammonti fi ħdan is-sistema ta’ finanzjament tal-FAEG taqbeż it-EUR 350 000 u li ma jkunux ġew skrutinizzati skont dan ir-Regolament u l-Kapitolu III tat-Titolu V tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 matul xi wieħed miż-żewġ perjodi ta’ skrutinju preċedenti, jiġu skrutinizzati.
4. Il-perjodu ta’ skrutinju għandu jdum mill-1 ta’ Lulju sat-30 ta’ Ġunju tas-sena ta’ wara. L-iskrutinju għandu jkopri perjodu ta’ mill-inqas 12-il xahar li jintemmu waqt il-perjodu ta’ skrutinju ta’ qabel; dan jista’ jiġi estiż għal perjodi, li għandhom jiġu determinati mill-Istat Membru, li jiġu qabel jew wara l-perjodu ta’ 12-il xahar.
Artikolu 43
Aċċess għal dokumenti kummerċjali
L-impriżi għandhom iżommu d-dokumenti kummerċjali għal mill-anqas tliet snin, li jibdew mill-aħħar tas-sena meta jkunu saru. L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu perjodu itwal ta’ kemm iżommu dawn id-dokumenti.
Artikolu 44
Azzjonijiet konġunti
Il-Kummissjoni, filwaqt li taġixxi fuq inizjattiva tagħha stess jew abbażi ta’ proposta minn Stat Membru, u bi qbil mal-Istat Membru kkonċernat, tista’ tiddeċiedi li tikkoordina azzjonijiet konġunti li jinvolvu assistenza reċiproka bejn żewġ Stati Membri jew aktar, kif stipulat fl-Artikolu 83(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Artikolu 45
Assistenza reċiproka
1. Waqt l-ewwel tliet xhur wara s-sena finanzjarja ta’ pagament mill-FAEG, l-Istati Membri għandhom jibagħtu lista tal-impriżi li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 83(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 lil kull Stat Membru li fih hija stabbilita impriża bħal din. Il-lista għandu jkollha fiha d-dettalji kollha meħtieġa sabiex l-Istat Membru tad-destinazzjoni jkun jista’ jidentifika l-impriżi u jeżegwixxi l-obbligi ta’ skrutinju tiegħu. L-Istat Membru tad-destinazzjoni għandu jkun responsabbli għall-iskrutinju ta’ dawn l-impriżi skont l-Artikolu 80 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013. Kopja ta’ kull lista għandha tintbagħat lill-Kummissjoni.
L-Istat Membru li jirċevi jew jagħmel il-pagament jista’ jitlob lill-Istat Membru li fih hija stabbilita l-impriża sabiex jiskrutinizza wħud mill-impriżi fuq dik il-lista skont l-Artikolu 80 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, waqt li jindika għalfejn huwa meħtieġ li jagħmel talba bħal din u b’mod partikolari r-riskji assoċjati magħha.
L-Istat Membru li jirċievi t-talba għandu jikkunsidra kif xieraq ir-riskji assoċjati mal-impriża, u għandu jikkomunika dan mal-Istat Membru li jkun qiegħed jagħmel it-talba.
L-Istat Membru li jirċevi t-talba għandu jinforma lill-Istat Membru li jagħmel it-talba bl-azzjoni meħuda wara t-talba. Meta jsir l-iskrutinju ta’ impriża fuq il-lista, l-Istat Membru li jkun irċeva t-talba u li jkun wettaq l-iskrutinju għandu jinforma lill-Istat Membru li jkun għamel it-talba bir-riżultati ta’ dak l-iskrutinju mhux aktar tard minn tliet xhur wara t-tmiem tal-perjodu tal-iskrutinju.
Deskrizzjoni fil-qosor ta’ dawn it-talbiet għandha tintbagħat lill-Kummissjoni kull tliet xhur, mhux aktar minn xahar wara li jagħlaq il-perijodu ta’ tliet xhur. Il-Kummissjoni tista’ titlob li tingħata kopja ta’ kull talba individwali.
Il-lista ta’ impriżi li hemm referenza għaliha fl-ewwel subparagrafu għandha titħejja skont il-formola mudell li qed jidher fl-Anness VI.
2. Il-lista ta’ impriżi li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 83(2) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għandha titħejja skont il-formola mudell li qed tidher fl-Anness VII ta’ dan ir-Regolament.
3. Talba minn Stat Membru għal skrutinju li tikkonċerna impriża fi Stat Membru ieħor, kif hemm referenza għaliha fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1 u fl-Artikolu 83(3) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, għandha titħejja skont il-formola mudell li qed tidher fl-Anness VIII ta’ dan ir-Regolament.
4. L-informazzjoni dwar ir-riżultati tal-iskrutinji li hemm referenza għalihom fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1 u fl-Artikolu 83(3) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, għandha titħejja skont il-formola mudell li qed tidher fl-Anness IX ta’ dan ir-Regolament.
5. L-informazzjoni dwar ir-riżultati tal-iskrutinji li hemm referenza għalihom fil-ħames subparagrafu tal-paragrafu 1 u fl-Artikolu 83(3) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, inklużi r-riżultati tal-iskrutinji, għandha titħejja skont il-formola mudell li qed tidher fl-Anness X ta’ dan ir-Regolament.
6. L-informazzjoni li għandha tiġi pprovduta skont il-paragrafu 1 għandha tiġi kkomunikata fil-forma elettronika, fil-format stipulat fit-Taqsima 2 tal-Anness II tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 991/2013.
Artikolu 46
Programmi u rapporti annwali
1. Il-programm annwali ta’ skrutinji li hemm referenza għalih fl-Artikolu 84 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għandu jsir skont il-formola mudell li qed tidher fl-Anness XI ta’ dan ir-Regolament.
2. Ir-rapport annwali li hemm referenza għalih fl-Artikolu 86(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għandu juri xi diffikultajiet iffaċċjati u l-miżuri li ttieħdu sabiex jingħelbu u, fejn hu xieraq, iwassal suġġerimenti għal titjib.
Għandu jinkludi informazzjoni dettaljata dwar kull wieħed mill-aspetti tal-applikazzjoni tal-Kapitolu III tat-Titolu V tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 elenkati fl-Anness XII ta’ dan ir-Regolament, stabbiliti f’taqsimiet identifikati b’mod ċar taħt l-intestaturi li hemm referenza għalihom f’dak l-Anness.
3. L-informazzjoni li għandha tingħata skont l-Artikolu 45 tista’ tiġi kkomunikata f’formola stampata jew f’formola elettronika, f’format li għandu isir qbil dwaru bejn il-persuna li qed tibgħat u r-riċevitur.
4. Il-Kummissjoni għandha tevalwa kull sena l-progress miksub fir-rapport finanzjarju annwali dwar l-amministrazzjoni tal-Fondi li hemm referenza għalihom Artikolu 109 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Artikolu 47
Dipartimenti speċjali
1. Id-dipartimenti speċjali li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 85 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, għandhom ikunu responsabbli, minbarra għall-kompiti msemmija f’dak l-Artikolu:
(a)
għat-taħriġ ta’ uffiċjali nazzjonali responsabbli mit-twettiq tal-iskrutinju li hemm referenza għalih f’din it-Taqsima, sabiex jippermettilhom jakkwistaw biżżejjed għarfien sabiex iwettqu d-doveri tagħhom;
(b)
għall-amministrazzjoni tar-rapporti ta’ skrutinju u għal dokumenti oħra li għandhom x’jaqsmu mal-iskrutinji mwettqa u stipulati skont il-Kapitolu III tat-Titolu V tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013
(c)
għall-preparazzjoni u l-komunikazzjoni tal-programmi li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 84 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 u r-rapporti li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 86(1) ta’ dak ir-Regolament.
2. Id-dipartimenti speċjali għandhom ikunu fdati mill-Istati Membri bis-setgħat kollha meħtieġa biex iwettqu l-kompiti li hemm referenza għalihom fil-paragrafu 1.
Dawn għandhom ikunu magħmula minn numru biżżejjed ta’ uffiċjali li jkunu mħarrġa b’mod adegwat għat-twettiq ta’ dawk il-kompiti.
3. L-Istati Membri fejn in-numru minimu ta’ impriżi li għandhom jiġu kkontrollati huwa anqas minn 10, ma għandhomx ikunu meħtieġa jistabbilixxu dipartiment speċjali.
KAPITOLU V
GARANZIJI
TAQSIMA 1
Kamp ta’ Applikazzjoni, teknoloġija tal-informatika, force majeure
Artikolu 48
Kamp ta’ Applikazzjoni
Dan il-Kapitolu għandu japplika fil-każijiet kollha fejn il-leġiżlazzjoni agrikola settorjali tistipula garanmziji, kemm jekk it-terminu partikolari “garanzija” jintuża kif ukoll jekk le.
Dan il-Kapitolu ma għandux japplika għal garanziji mogħtija biex jiġi żgurat il-pagament ta’ dazji tal-importazzjoni u tal-esportazzjoni li hemm referenza għalihom fir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 (18).
Artikolu 49
Amministrazzjoni elettronika
Komunikazzjonijiet, dokumenti u garanziji jistgħu jiġu prodotti, ipproċessati, u ġestiti bl-użu ta’ teknoloġija tal-informatika (information technology - IT) bil-kundizzjoni li s-sistemi applikabbli huma ġestiti skont il-kwalità approvata uffiċjalment u l-protokolli tal-garanziji tajbin għal dawk is-sistemi.
Jekk l-awtoritajiet kompetenti ma jkunux jistgħu jaċċessaw id-dokumenti meħtieġa għall-verifika minħabba differenzi fis-sistemi tal-IT, dawk id-dokumenti għandhom jiġu stampati u ċċertifikati bħala ġenwini mill-awtorità kompetenti għall-ġestjoni ta’ dawk is-sistemi tal-IT (“l-awtorità tal-ħruġ”) jew minn awtorità kompetenti biex tiċċertifika dokumenti bħala kopja vera.
Kopji stampati bħal dawn jistgħu jiġu sostitwiti minn messaġġ elettroniku bejn l-awtorità tal-ħruġ u l-benefiċjarju jew l-awtorità kompetenti, bil-kundizzjoni li l-awtorità tal-ħruġ tipprovdi, f’ċertifikazzjoni approvata uffiċjalment, il-protokoll li jiżgura l-ġenwinità tal-messaġġ.
Artikolu 50
Limiti taż-żmien tal-Force majeure
1. Dan l-Artikolu għandu japplika meta Regolament speċifiku jirreferi għalih.
2. Talba għar-rikonoxximent ta’ force majeure ma għandhiex tkun ammessibbli jekk tasal għand l-awtorità kompetenti aktar minn 30 jum kalendarju wara:
(a)
id-data li fiha l-operatur kien informat mill-awtorità kompetenti dwar id-deċiżjoni ta’ nuqqas ta’ eżekuzzjoni tal-obbligu relevanti skont it-tifsira tal-Artikolu 23(2) tar-Regolament Delegat (UE) Nru 907/2014, l-iskadenza ta’ limitu ta’ żmien għall eżekuzzjoni tal-obbligu relevanti kif hemm referenza fl-Artikolu 23(3) ta’ dak ir-Regolament jew l-iskadenza ta’ limitu ta’ żmien għall-preżentazzjoni tal-prova tal-eżekuzzjoni tal-obbligu relevanti kif hemm referenza fl-Artikolu 23(4) ta’ dak ir-Regolament;
(b)
id-data tal-għeluq għall-preżentazzjoni tal-offerti f’pajjiż terz fejn l-offerta hija marbuta ma’ ċertifikat tal-iffissar bil-quddiem għal rifużjonijiet tal-esportazzjoni;
3. L-operaturi għandhom jipprovdu prova, għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti, taċ-ċirkostanzi li jikkunsidraw li jikkostitwixxu l-force majeure, fi żmien 181 jum kalendarju mill-iskadenza tal-perjodu li fih ikun ġie sodisfatt kompletament l-obbligu. L-operaturi jistgħu jingħataw aktar żmien jekk ma jkunux jistgħu jagħtu prova f’dak il-limitu ta’ żmien minkejja li jkunu ħadmu bid-diliġenza kollha meħtieġa sabiex jiksbuha u jwassluha.
4. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni dwar il-każijiet ta’ force majeure li jkunu rrikonoxxew, u jipprovdu l-informazzjoni relevanti ta’ kull każ.
TAQSIMA 2
Forom ta’ GARANZIJI
Artikolu 51
Forma
1. Garanzija tista’ tingħata:
(a)
bħala depożitu ta’ flus kontanti kif hemm referenza fl-Artikolu 19(2) u (3) tar-Regolament Delegat (UE) Nru 907/2014; u/jew
(b)
billi jiġi pprovdut garanti skont l-Artikolu 21 tar-Regolament Delegat (UE) Nru 907/2014.
2. Fid-deskrizzjoni tal-awtorita kompetenti, garanzija tista’ tingħata billi:
(a)
isir rahan ta’ flus kontanti ddepożitati f’bank;
(b)
isir rahan ta’ talbiet rikonoxxuti fuq korp pubbliku jew fondi pubbliċi, li jkunu għalqu u li jridu jitħallsu u li fuqhom ma hemm l-ebda talba oħra bi preċedenza; u/jew
(c)
isir rahan kollaterali negozzjabbli fl-Istat Membru kkonċernat sakemm dan ikun maħruġ u garantit minn dak l-Istat Membru.
3. L-awtorità kompetenti tista’ timponi kundizzjonijiet addizzjonali sabiex taċċetta l- garanziji tat-tip elenkati fil-paragrafu 2.
Artikolu 52
Kollaterali negozzjabbli
1. Ir-rahan kollaterali skont il-punt (c) tal-Artikolu 51(2) għandu, fiż-żmien meta tingħata l- garanzija, ikollu l-valur disponibbli ta’ mill-anqas 115 % tal-valur tal- garanzija meħtieġ.
2. Awtorità kompetenti tista’ taċċetta garanzija kif hemm referenza fil-punt (c) tal-Artikolu 51(2), biss jekk il-parti li toffriha timpenja ruħha, bil-miktub, jew li tagħti garanzija addizzjonali jew li tibdel il-garanzija oriġinali jekk il-valur disponibbli tat- garanzija inkwistjoni, jkun, għal perjodu ta’ tliet xhur, taħt il-105 % tal-valur tal-garanzija meħtieġa. Dan l-impenn bil-miktub ma għandux jinħtieġ fejn il-liġijiet nazzjonali jipprovdu għal dan. L-awtorità kompetenti għandha tirrivedi regolarment il-valur ta’ garanzija bħal din.
3. Il-valur disponibbli ta’ garanzija kif hemm referenza fil-punt (c) tal-Artikolu 51(2), għandu jiġi stmat mill-awtorità kompetenti, billi tqis l-ispejjeż kollha tad-disponiment.
4. Il-valur disponibbli tal-garanziji għandu jiġi stmat fuq l-aħħar kwotazzjoni disponibbli.
5. Il-parti li tagħmel il-garanzija għandha, fuq it-talba tal-awtorità kompetenti, tipprovdi prova tal-valur disponibbli tiegħu.
Artikolu 53
Sostituzzjoni u assenjar
1. Kull forma ta’ garanzija tista’ tinbidel b’oħra.
Madankollu, għandu jkun meħieġ il-qbil tal-awtorità kompetenti fil-każijiet li ġejjin:
(a)
meta d-dritt għal-garanzija oriġinali jkun ġie kkonfiskat iżda jkun għadu ma ġiex irrealizzat; jew
(b)
fejn il-garanzija mibdula tkun tat-tip elenkat fl-Artikolu 51(2).
2. Garanzija fi blokk wieħed tista’ tinbidel b’garanzija oħra fi blokk wieħed bil-kundizzjoni li l-garanzija fi blokk il-ġdida tkopri mill-anqas dik il-parti tal-garanzija fi blokk wieħed oriġinali assenjata fiż-żmien tas-sostituzzjoni sabiex tiżgura t-twettiq ta’ obbligu wieħed jew aktar li jkunu għadhom ma twettqux.
3. Malli parti minn garanzija fi blokk wieħed tiġi assenjata għal xi obbligu partikolari, għandu jiġi nnotat il-bilanċ tal-garanzija fi blokk wieħed li jifdal.
TAQSIMA 3
Rilaxx u konfiska
Artikolu 54
Rilaxx parzjali
Fejn ir-regoli speċifiċi tal-Unjoni ma jispeċifikawx kwantità minima, l-awtorità kompetenti tista’ hija stess tirrestrinġi n-numru tar-rilaxxamenti parzjali ta’ kull waħda mill-garanziji, u tista’ tispeċifika somma minima għal kull rilaxx bħal dan.
Qabel ma tirrilaxxa l-garanzija kollha jew parti minnha l-awtorità kompetenti tista’ teħtieġ li tingħata talba bil-miktub għar-rilaxx.
Fil-każ ta’ garanziji li jkopru, aktar minn 100 % tas-somma meħtieġa li tkun garantita, dik il-parti tal-garanzija li taqbeż il-100 % għandha tiġi rrilaxxata meta l-bqija tas-somma garantita tkun irrilaxxata jew ikkonfiskata.
Artikolu 55
Konfiska
1. Ladarba l-awtorità kompetenti tkun konxja miċ-ċirkustanzi li qed iwasslu għall-konfiska tal-garanzija, kollha kemm hi jew parti minnha, l-awtorità għandha mingħajr dewmien titlob lill-parti li tkun meħtieġa li tissodisfa l-obbligu li tħallas is-somma kkonfiskata, sa 30 jum mill-ġurnata tal-wasla tat-talba għall-pagament.
Meta l-pagament ma jsirx sal-aħħar ta’ dan il-perjodu, l-awtorità kompetenti għandha:
(a)
mingħajr dewmien twarrab kwalunkwe garanzija tat-tip deskritt fl-Artikolu 51(1)(a) għall-kont xieraq;
(b)
mingħajr dewmien titlob lill-garanti li hemm referenza għalih fl-Artikolu 51(1)(b) li jħallas, sa 30 jum mill-ġurnata tal-wasla tat-talba għall-pagament;
(c)
mingħajr dewmien tieħu l-passi biex:
(i)
tikkonverti l-garanziji deskritti fl-Artikolu 51(2)(b), u (c), fi flus bżżejjed għall-irkuprar tas-somma dovuta;
(ii)
twarrab ir-rahar tad-depożiti ta’ flus li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 51(2)(a) fil-kont tagħha stess.
L-awtorità kompetenti tista’ mingħajr dewmien twarrab kwalunkwe garanzija tat-tip deskritt fl-Artikolu 51(1)(a) lejn il-kont xieraq mingħajr ma tkun teħtieġ li l-persuna kkonċernata tagħmel l-pagament.
2. Mingħajr ħsara għall-paragrafu 1:
(a)
fejn tittieħed id-deċiżjoni li tiġi kkonfiskata garanzija imma fuq appell tiġi sussegwentement posposta skont il-liġi nazzjonali, il-parti kkonċernata għandha tħallas l-imgħax fuq is-somma attwalment ikkonfiskata matul il-perjodu li jibda 30 jum mill-ġurnata tal-wasla tat-talba għall-pagament kif hemm referenza fil-paragrafu 1, u li jispiċċa fil-jum ta’ qabel il-pagament tas-somma attwalment ikkonfiskata.
(b)
meta b’segwiment tar-riżultat tal-proċedura ta’ appell, il-parti kkonċernata tintalab tħallas, fi żmien 30 jum is-somma kkonfiskata, għall-finijiet tal-kalkolu tal-imgħax, l-Istat Membru jista jikkunsidra li jagħmel il-pagament nhar l-20 jum wara d-data ta’ dik it-talba;
(c)
ir-rata tal-imgħax applikabbli hija kkalkulata skont il-liġi nazzjonali, iżda fl-ebda każ ma għandha tkun anqas mir-rata tal-imgħax applikabbli fil-każ ta’ rkupru tal-ammonti nazzjonali;
(d)
l-aġenziji tal-pagamenti għandhom inaqqsu l-imgħax imħallas mill-infiq tal-FAEG jew tal-FAEŻR skont ir-Regolament (UE) Nru 1306/2013;
(e)
L-Istati Membri jistgħu perjodikalment jitolbu żieda tal-garanzija fir-rigward tal-imgħax involut.
3. Meta garanzija tkun ġiet ikkonfiskata u l-ammont jkun diġà kkreditat lill-Fondi u, b’segwiment tar-riżultat tal-proċedura ta’ appell, is-somma kkonfiskata kollha kemm hi jew parti minha, inkluż l-imgħax b’rata skont il-liġi nazzjonali, jkollha jitħallas lura, is-somma li għandha titħallas lura għandha tintrefa’ mill-Fondi sakemm il-pagament mill-ġdid tal-garanzija ma jkunx attribwit għan-negliġenza jew għal żball serju tal-awtoritajiet amministrattivi jew ta’ korpi oħra tal-Istat Membru.
TAQSIMA 4
Informazzjoni
Artikolu 56
Informazzjoni dwar konfiska ta’ garanziji, tipi ta’ garanziji u garanti
1. L-Istati Membri għandhom iżommu disponibbli għall-Kummissjoni, għal kull sena, in-numru totali u s-somma ta’ garanziji kkonfiskati, ikun xi jkun l-istadju milħuq tal-proċedura stipulata fl-Artikolu 55, b’distinzjoni fiż-żewġ każijiet bejn dawk ikkreditati fuq il-baġits nazzjonali u dawk ikkreditati fuq il-baġit tal-Unjoni. Dik l-informazzjoni għandha tinżamm għal dak li għandu x’jaqsam mal-garanziji kollha kkonfiskati għal ammont ta’ aktar minn EUR 1 000 u kull dispożizzjoni tal-Unjoni li teħtieġ li tingħata garanzija. L-informazzjoni għandha tkopri kemm is-somom imħallsa direttament mill-parti interessata kif ukoll is-somom irkuprati permezz ta’ rilaxx ta’ garanzija.
2. L-Istati Membri għandhom iżommu għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni lista ta’:
(a)
it-tipi tal-istituzzjonijiet awtorizzati li jaġixxu bħala garanti u r-rekwiżiti stabbiliti f’dan ir-rigward;
(b)
it-tipi ta’ garanziji aċċettati skont l-Artikolu 51(2) u r-rekwiżiti stabbiliti f’dan ir-rigward.
KAPITOLU VI
TRASPARENZA
Artikolu 57
Kontenut tal-pubblikazzjoni
1. L-informazzjoni li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 111(1)(c) u (d) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għandha tinkludi:
(a)
it-tqassim tal-ammonti ta’ pagamenti li hemm referenza għalihom fil-punt (c) ta’ dak l-Artikolu għal kull miżura individwali elenkata fl-Anness XIII ta’ dan ir-Regolament, kif ukoll is-somma ta’ dawk l-ammonti rċevuti minn kull benefiċjarju fis-sena finanzjarja kkonċernata;
(b)
deskrizzjoni tal-miżuri ffinanzjati mill-Fondi, kif li hemm referenza fil-punt (d) ta’ dak l-Artikolu u elenkati fl-Anness XIII ta’ dan ir-Regolament, inklużi n-natura u l-għan ta’ kull miżura.
2. L-ammonti li hemm referenza għalihom fil-paragrafu 1 huma espressi f’euro fl-Istati Membri li adottaw l-euro u fil-munita nazzjonali fi Stati Membri oħra.
3. L-Istati Membri jistgħu jippubblikaw informazzjoni aktar dettaljata minn dik stipulata fil-paragrafi 1 u 2, mingħajr ħsara għall-protezzjoni tal-privatezza meħtieġa.
Artikolu 58
Pubblikazzjoni tal-muniċipalità
Meta l-informazzjoni li għandha tiġi ppubblikata għall-fini tat-tielet subparagrafu tal-Artikolu 112 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 tkun, minħabba n-numru limitat ta’ benefiċjarji residenti jew irreġistrati f’muniċipalità partikolari, tippermetti l-identifikazzjoni ta’ benefiċjarju persuna fiżika, l-Istat Membru għandu jippubblika bħala informazzjoni, għall-fini tal-Artikolu 111(1) ta’ dak ir-Regolament, l-ikbar entità amministrattiva li jmiss li l-muniċipalità inkwistjoni tagħmel parti minnha.
Artikolu 59
Format u data tal-pubblikazzjoni
1. L-informazzjoni li għandha tkun disponibbli fuq websajt unika, kif hemm referenza fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 111(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, għandha tkun aċċessibbli permezz ta’ għodda tat-tiftix li tippermetti lill-utenti jfittxu għal benefiċjarji skont l-isem, il-muniċipalità, kif hemm referenza fl-Artikolu 58 ta’ dan ir-Regolament, jew l-ammonti li jkunu waslu jew b’kombinament tagħhom, u joħorġu l-informazzjoni korrispondenti f’sett wieħed ta’ dejta. Dik l-informazzjoni għandha tingħata fil-lingwa/i uffiċjali tal-Istat Membru u/jew f’waħda mit-tliet lingwi ta’ ħidma tal-Kummissjoni.
2. L-informazzjoni li hemm referenza għaliha fil-paragrafu 1 għandha tiġi ppubblikata sal-31 ta’ Mejju ta’ kull sena, għas-sena finanzjarja ta’ qabel.
3. Skont dak l-Artikolu, l-informazzjoni għandha tibqa’ disponibbli fuq il-websajt għal sentejn wara d-data tal-pubblikazzjoni inizjali.
Artikolu 60
Informazzjoni dwar il-benefiċjarji
L-informazzjoni tal-benefiċjarji li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 113 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għandha tingħata lill-benefiċjarji billi tiddaħħal fil-formoli tal-applikazzjoni għall-ksib tal-fondi li joħorġu mill-Fondi, jew inkella fil-ħin meta tinġabar id-dejta.
Permezz ta’ deroga mill-ewwel subparagrafu, fir-rigward tad-dejta relatata ma’ pagamenti riċevuti fis-snin finanzjarji 2014 u 2015, l-informazzjoni tal-benefiċjarji għandha tingħata tal-anqas xahrejn qabel id-data tal-pubblikazzjoni.
Artikolu 61
Pubblikazzjoni tal-limiti relatati mal-iskema ta’ bdiewa Żgħar
L-ammonti notifikati mill-Istati Membri skont it-tieni paragrafu tal-Artikolu 112 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għandhom jiġu ppubblikati fuq il-websajt tal-Unjoni li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 62(1) ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 62
Kooperazzjoni bejn il-Kummissjoni u l-Istati Membri
1. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi u żżomm websajt tal-Unjoni taħt l-indirizz tal-Internet ċentrali tagħha u li tkun tinkludi l-links mal-websajts tal-Istati Membri. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi aġġornamenti tal-links tal-Internet skont l-informazzjoni mibgħuta mill-Istati Membri.
2. L-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni l-indirizzi tal-Internet tal-websajts tagħhom hekk kif dawn jiġu stabbiliti kif ukoll kull tibdil li jsir fuqhom jekk dan ikollu influwenza fuq l-aċċessibbiltà għall-websajts tagħhom mill-websajt tal-Unjoni.
3. L-Istati Membri għandhom jaħtru entità li tkun responsabbli għall-istabbiliment u ż-żamma tal-websajt unika li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 59(1). Huma għandhom jinformaw lill-Kummissjoni bl-isem u l-indirizz ta’ dik l-entità.
KAPITOLU VII
DISPOŻIZZJONI FINALI
Artikolu 63
Revoka
Ir-Regolamenti (KE) Nru 601/94, (KE) Nru 4/2004 u (KE) Nru 259/2008 huma revokati.
Madankollu, ir-Regolament (KE) Nru 259/2008 għandu jkompli japplika għal pagamenti magħmula għas-sena finanzjarja 2013. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 3(3) ta’ dak ir-Regolament, l-informazzjoni li hemm referenza għaliha f’dak l-Artikolu għandha tinżamm disponibbli fuq il-websajt għal sena waħda mid-data tal-pubblikazzjoni inizjali tagħha.
Artikolu 64
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fis-seba’ jum mill-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Madankollu:
(a)
L-Artikolu 10 għandu japplika għal infiq li seħħ u d-dħul assenjat li rċevew l-Istati Membri mis-16 ta’ Ottubru 2014;
(b)
L-Artikoli minn 34 sa 40 għandhom japplikaw mill-1 ta’ Jannar 2015. Madankollu, il-perjodi ta’ żmien stipulati fl-Artikolu 34(3) u (4), ma għandhomx japplikaw għall-inkjesti tal-approvazzjoni tal-konformità li għalihom intbagħtet komunikazzjoni skont l-Artikolu 11(1) tar-Regolament (KE) Nru 885/2006 qabel l-1 ta’ Jannar 2015;
(c)
Il-Kapitolu VI għandhom japplika għal pagamenti li saru mis-sena finanzjarja 2014 ‘il quddiem;
(d)
L-informazzjoni trażmessa mill-Istati Membri skont l-Anness II, il-kolonni V1 u V2, għandha tingħata mill-bidu tas-sena finanzjarja 2016.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-6 ta’ Awwissu 2014.