ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. října 2014,
kterým se podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES sestavuje na období 2015-2019 seznam odvětví a pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku
(oznámeno pod číslem C(2014) 7809)
(Text s významem pro EHP)
(2014/746/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (1), a zejména na čl. 10a odst. 13 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2003/87/ES stanoví, že základním způsobem přidělování povolenek na emise skleníkových plynů provozovatelům zařízení v systému Unie pro obchodování s emisemi (EU ETS) by počínaje rokem 2013 měla být dražba. Způsobilým provozovatelům se však v období 2013-2020 nadále přidělují bezplatné povolenky podle pravidel stanovených směrnicí 2003/87/ES a rozhodnutím Komise 2011/278/EU (2).
(2)
Skutečnost, že neexistuje ambiciózní mezinárodní dohoda o změně klimatu, jejímž cílem by bylo nastavit horní hranici globálního oteplení na 2 °C, by mohla ohrozit příznivé dopady opatření realizovaných Unií. Důsledkem absence mezinárodního závazku by mohl být nárůst emisí skleníkových plynů v třetích zemích, jejichž průmyslová odvětví nejsou vázána srovnatelnými uhlíkovými omezeními (tzv. „únik uhlíku“). V zájmu omezení rizika úniku uhlíku směrnice 2003/87/ES stanoví, že v závislosti na výsledcích mezinárodních jednání Komise sestaví seznam odvětví a pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku (dále jen „seznam odvětví a pododvětví“). Těmto odvětvím a pododvětvím by měly být přiděleny bezplatné povolenky na 100 % množství určeného podle směrnice 2003/87/ES a rozhodnutí 2011/278/EU, s přihlédnutím k opravnému koeficientu platnému pro všechna odvětví a uvedenému v čl. 10a odst. 5 směrnice 2003/87/ES a stanovenému v příloze II rozhodnutí Komise 2013/448/EU (3).
(3)
V této souvislosti Komise analyzovala, do jaké míry se třetí země, které mají rozhodující podíl na celosvětové produkci odvětví a pododvětví zařazených na seznam odvětví, u nichž se předpokládá únik uhlíku, pevně zavázaly snížit v příslušných odvětvích emise skleníkových plynů, a zda jsou jejich závazky srovnatelné se závazky Unie a plněny ve stejném časovém rámci. Kromě toho se také posuzovalo, do jaké míry je výkonnost zařízení v těchto zemích srovnatelná s výkonností zařízení v Unii. Komise dospěla k závěru, že závazky ke snížení emisí skleníkových plynů nejsou dostatečně srovnatelné, a srovnatelnost uhlíkové výkonnosti je tak irelevantní.
(4)
První seznam odvětví a pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, byl sestaven v roce 2009 pro roky 2013 a 2014 v rámci rozhodnutí Komise 2010/2/EU (4).
(5)
Posouzení by se mělo zakládat na určitém počtu kvalitativních a kvantitativních kritérií a na údajích z posledních tří let. V tomto smyslu použila Komise údaje z let 2009, 2010 a 2011, neboť za rok 2012 byly k dispozici údaje jen k některým parametrům.
(6)
Při sestavování seznamu odvětví a pododvětví Komise posuzovala riziko úniku uhlíku v odvětvích a pododvětvích podle klasifikace NACE-4, statistické klasifikace ekonomických činností v rámci Evropské unie podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (5). V rámci klasifikace NACE-4 jsou odvětví přesně definovaná a jsou k dispozici optimální údaje. Každému odvětví je přiřazen čtyřmístný číselný kód a každému pododvětví šestimístný kód CPA nebo osmimístný kód Prodcom, tedy kód podle klasifikace zboží používané pro statistické účely v odvětví průmyslové produkce v Unii, která vychází přímo z klasifikace NACE.
(7)
Jednotlivá odvětví byla nejdříve posouzena na základě kvantitativních kritérií uvedených v čl. 10a odst. 15 a 16 směrnice 2003/87/ES. Pro aplikaci těchto kvantitativních kritérií musela Komise určit součet přímých a nepřímých dodatečných nákladů spojených s uplatňováním směrnice 2003/87/ES.
(8)
Přímé dodatečné náklady spojené s množstvím povolenek, které by dané odvětví muselo koupit, kdyby nebylo považované za odvětví se značným rizikem úniku uhlíku, byly vypočteny na základě údajů o přímých emisích CO2 za jednotlivá odvětví. Tyto údaje pro výpočet přímých nákladů jednotlivých odvětví byly převzaty z protokolu transakcí Evropské unie (EUTL), jenž se považuje za nejpřesnější a nejtransparentnější zdroj dat o emisích CO2 na úrovni zařízení. V databázi EUTL však nejsou k dispozici data pro odvětví a skleníkové plyny, na něž se systém EU ETS vztahuje až od 1. ledna 2013. Komise proto v daných případech použila údaje o přímých emisích CO2, které poskytly členské státy v rámci vnitrostátních prováděcích opatření podle rozhodnutí 2011/278/EU.
(9)
Pro účely stanovení nepřímých dodatečných nákladů Komise shromáždila data o spotřebě elektrické energie podle odvětví poskytnutá členskými státy a ujistila se, že spotřeba elektřiny nebyla pod různými kódy NACE započítaná dvakrát. K určení objemu emisí spojených s výrobou elektřiny spotřebované v různých odvětvích Komise pro účely seznamu odvětví a pododvětví v rozhodnutí 2010/2/EU použila faktor průměrných emisí odvozený z celkové skladby pohonných hmot pro výrobu elektřiny, který, jak usoudila, vycházel z nejpřesnějších údajů. Tentýž faktor průměrných emisí byl použit i v posudcích, na nichž se zakládá toto rozhodnutí.
(10)
Kromě toho, aby Komise mohla určit přímé a nepřímé dodatečné náklady, musela provést odhad průměrné ceny uhlíku. Při posuzování pro účely sestavení seznamu odvětví a pododvětví byla použita předpokládaná cena uhlíku 30 EUR za tunu ekvivalentu CO2. V době platnosti rozhodnutí 2010/2/EU se předpokládaná cena uhlíku použitá v posudcích značně lišila od ceny skutečné, která byla výrazně nižší. Komise ovšem ve svém sdělení nazvaném „Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky na období 2020-2030“ (6) navrhla bezpodmínečně snížit emise skleníkových plynů do roku 2030 o 40 % oproti stavu v roce 1990 a nastavit tomu odpovídající cíl pro energii z obnovitelných zdrojů. Navrhla také vytvořit v systému EU ETS rezervu pro zachování stability trhu. Vzhledem k těmto okolnostem se proto předpokládá, že cena uhlíku se bude v budoucnu více řídit snižováním emisí ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. Používat při posuzování pro účely tohoto rozhodnutí i nadále předpokládanou cenu uhlíku na úrovni 30 EUR za ekvivalent tuny CO2 se proto jeví jako odůvodněné.
(11)
Přímé a nepřímé dodatečné náklady by se měly počítat jako podíl hrubé přidané hodnoty. K odhadu hrubé přidané hodnoty u jednotlivých odvětví byla použita data ze strukturální statistiky podnikání Eurostatu.
(12)
Dále Komise posoudila intenzitu obchodu jednotlivých odvětví a pododvětví na základě dat získaných z databáze Eurostatu Comext.
(13)
Celkem posoudila Komise 245 průmyslových odvětví a 24 pododvětví zařazených do oddílů „Těžba a dobývání“ a „Zpracovatelský průmysl“ klasifikace NACE. Odvětví a pododvětví uvedená v bodě 1 přílohy tohoto rozhodnutí splňují kritéria podle čl. 10a odst. 15 a 16 směrnice 2003/87/ES a měla by být považována za odvětví a pododvětví, jimž hrozí značné riziko úniku uhlíku.
(14)
Řada odvětví, u nichž se na základě kvantitativních kritérií stanovených v čl. 10a odst. 15 a 16 nemělo za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, byla posouzena z hlediska kvalitativních kritérií podle čl. 10a odst. 17 směrnice 2003/87/ES. Z kvalitativního hlediska byla posouzena odvětví, jež splňovala kvalitativní kritéria při sestavování předchozího seznamu, odvětví považovaná za mezní případy a odvětví, u nichž si posouzení vyžádali zástupci průmyslových podniků.
(15)
V případě odvětví „Konečná úprava textilií“ (kód NACE 1330), „Výroba pálených zdicích materiálů, tašek, dlaždic a podobných výrobků“ (kód NACE 2332), „Výroba sádrových výrobků pro stavební účely“ (kód NACE 2362), „Odlévání železa“ (kód NACE 2451) a „Odlévání lehkých kovů“ (kód NACE 2453) byla aktualizována kvalitativní posouzení provedená v rámci sestavování předchozího seznamu odvětví a pododvětví platného pro roky 2013 a 2014. Bylo přitom zjištěno, že skutečnosti, které byly důvodem pro zařazení těchto odvětví na seznam odvětví a pododvětví, stále platí. Proto by tato odvětví a pododvětví měla být považována za odvětví a pododvětví, u nichž hrozí značné riziko úniku uhlíku, i v období 2015-2019.
(16)
Bylo provedeno kvalitativní posouzení odvětví „Výroba sladu“ (kód NACE 1106), neboť představuje mezní případ ve vztahu k čl. 10a odst. 16 písm. b) směrnice 2003/87/ES. S ohledem na zvýšené náklady plynoucí z provádění směrnice 2003/87/ES prokázalo posouzení vysokou intenzitu obchodu a významný propad ziskovosti tohoto odvětví v Unii. Nízké ziskové marže omezují investiční možnosti zařízení a jejich schopnost snižovat emise. Na základě kombinovaného dopadu těchto faktorů by mělo být odvětví považováno za odvětví, u nějž se má za to, že mu hrozí značné riziko úniku uhlíku.
(17)
Odvětví uvedená v bodě 2 přílohy by měla být považována za odvětví, u nichž na základě kvalitativních kritérií hrozí značné riziko úniku uhlíku.
(18)
Jelikož seznam odvětví a pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, který má tvořit přílohu tohoto rozhodnutí, má platit pro období 2015-2019, mělo by se toto rozhodnutí použít od 1. ledna 2015.
(19)
Z důvodu právní jistoty a přehlednosti by rozhodnutí 2010/2/EU mělo být s účinností od 1. ledna 2015 zrušeno.
(20)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Má se za to, že odvětvím a pododvětvím uvedeným v příloze hrozí značné riziko úniku uhlíku.
Článek 2
Rozhodnutí 2010/2/EU se s účinností od 1. ledna 2015 zrušuje.
Článek 3
Toto rozhodnutí se použije od 1. ledna 2015.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 27. října 2014.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-27 ta' Ottubru 2014
li tiddetermina, skont id-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, lista ta' setturi u subsetturi meqjusa li huma esposti għal riskju sinifikanti ta' rilokazzjoni tal-emissjonijiet tal-karbonju għall-perjodu mill-2015 sal-2019
(notifikata bid-dokument C(2014) 7809)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
(2014/746/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Ottubru 2003 li tistabbilixxi skema għall-iskambju ta' kwoti ta' emissjonijiet ta' gassijiet serra ġewwa l-Komunità u li temenda d-Direttiva 96/61/KE (1) u b'mod partikolari l-Artikolu 10a(13) tagħha,
Billi:
(1)
Id-Direttiva 2003/87/KE tipprevedi li l-irkant għandu jkun il-prinċipju ta' bażi għall-allokazzjoni tal-kwoti ta' emissjonijiet ta' gassijiet serra lil operaturi ta' installazzjonijiet fil-kamp ta' applikazzjoni tas-Sistema ta' Skambju ta' Kwoti ta' Emissjonijiet tal-Unjoni (“EU ETS”) mill-2013 'il quddiem. Madankollu, l-operaturi eliġibbli se jibqgħu jirċievu kwoti mingħajr ħlas bejn l-2013 u l-2020 skont ir-regoli stipulati fid-Direttiva 2003/87/KE u d-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2011/278/UE (2).
(2)
In-nuqqas ta' ftehim internazzjonali ambizzjuż fir-rigward tat-tibdil fil-klima li għandu l-għan li jillimita ż-żieda fit-temperatura globali għal 2 °C jista' jdgħajjef l-benefiċċju tal-azzjonijiet li jsiru mill-Unjoni. In-nuqqas ta' azzjoni vinkolanti fil-livell internazzjonali tista' twassal għal żieda fl-emissjonijiet tal-gassijiet b'effett serra f'pajjiżi terzi fejn l-industrija ma tkunx suġġetta għal limitazzjonijiet tal-karbonju paragunabbli (“rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju”). Biex tindirizza dan ir-riskju tar-rilaxx tal-karbonju, id-Direttiva 2003/87/KE tipprevedi li, suġġett għar-riżultat tan-negozjati internazzjonali, il-Kummissjoni għandha tiddetermina lista ta' setturi u subsetturi meqjusa li huma esposti għal riskju sinifikanti ta' rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju (“lista ta' setturi u subsetturi”). Dawk is-setturi u s-subsetturi għandhom jirċievu kwoti mingħajr ħlas sa 100 % tal-kwantità determinata fuq il-bażi tad-Direttiva 2003/87/KE u d-Deċiżjoni 2011/278/UE, suġġett għal fattur ta' korrezzjoni transsettorjali msemmi fl-Artikolu 10a(5) tad-Direttiva 2003/87/KE u stabbilit fl-Anness II għad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2013/448/UE (3).
(3)
F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni analizzat sakemm il-pajjiżi terzi li jirrappreżentaw sehem deċiżiv tal-produzzjoni globali ta' prodotti f'setturi u subsetturi fil-Lista tar-Rilokazzjoni tal-Emissjonijiet ta' Karbonju, qegħdin jieħdu impenn qawwi biex inaqqsu l-emissjonijiet serra f'dawk is-setturi rilevanti, u jekk dawk l-impenji humiex komparabbli ma' dawk tal-Unjoni u humiex imwettqa fl-istess perjodu ta' żmien. Barra minn hekk, ġie eżaminat ukoll sa fejn l-effiċjenza tal-istallazzjonijiet li jinsabu f'dawk il-pajjiżi hija komparabbli mal-installazzjonijiet li jinsabu fl-Unjoni. Il-Kummissjoni kkonkludiet li l-ebda komparabbiltà suffiċjenti ma tista' tiġi stabbilita fuq l-impenn li jitnaqqsu l-emissjonijiet tal-gassijiet b'effett ta' serra, u għalhekk il-komparabilità tal-effiċjenza tal-karbonju mhijiex rilevanti.
(4)
L-ewwel lista ta' setturi u subsetturi meqjusa li huma esposti għal riskju sinifikanti ta' rilaxx tal-emissjonijiet tal-karbonju għall-2013 u l- 2014 ġiet stabbilita bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2010/2/UE (4) fl-2009.
(5)
Il-valutazzjoni għandha tkun ibbażata fuq numru ta' kriterji kwantitattivi u kwalitattivi, u bbażata fuq dejta minn dawn l-aħħar tliet snin. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni użat id-dejta mis-snin 2009, 2010 u 2011, billi d-dejta mill-2012 kienet disponibbli għal biss ftit mill-parametri.
(6)
Sabiex tiġi stabbilita lista ta' setturi u subsetturi, il-Kummissjoni vvalutat ir-riskju tar-rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju ta' setturi u subsetturi fuq il-livell NACE-4 tal-klassifikazzjoni statistika tal-attivitajiet ekonomiċi fl-Unjoni skont ir-Regolament (KE) Nru 1893/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5). Il-livell NACE- 4 huwa l-livell bl-aħjar disponibbiltà tad-dejta li tiddefinixxi s-setturi b'mod preċiż. Settur huwa denotat fuq livell ta' 4-ċifri tal-klassifikazzjoni tan-NACE, u subsettur huwa denotat fis-CPA (6-ċifri), jew Prodcom (8-ċifri), jiġifieri, il-klassifikazzjoni ta' oġġetti użati għall-istatistika dwar il-produzzjoni industrijali fl-Unjoni, li ssegwi direttament mill-klassifika NACE.
(7)
Is-setturi kienu l-ewwel evalwati abbażi ta' kriterji kwantitattivi stabbiliti fl-Artikolu 10a(15) u (16) tad-Direttiva 2003/87/KE. Biex tapplika dawn il-kriterji kwantitattivi, il-Kummissjoni kellha tiddetermina s-somma tal-ispejjeż addizzjonali diretti u indiretti mġarrba minħabba l-implimentazzjoni tad-Direttiva 2003/87/KE.
(8)
L-ispejjeż addizzjonali diretti, minħabba l-kwantità tal-kwoti li settur ikun meħtieġ jixtri jekk ma jitqiesx li huwa espost għal riskju sinifikanti tal-emissjonijiet tal-karbonju, ġew ikkalkulati fuq il-bażi ta' dejta dwar emissjonijiet diretti ta' CO2 fil-livell settorjali. Id-dejta fir-Reġistru tat-Tranżazzjonijiet tal-Unjoni Ewropea (“EUTL”) hija kkunsidrata li hija l-aktar sors tad-dejta CO2 preċiż u trasparenti tal-emissjonijiet fil-livell ta' installazzjoni u għalhekk ġiet użata biex jiġu kkalkulati l-ispejjeż diretti għas-setturi. Ma hemm l-ebda dejta dwar l-emissjonijiet fl-EUTL disponibbli għas-setturi u l-gassijiet serra koperti biss mill-ETS tal-UE mill-1 ta' Jannar 2013,. Għalhekk, f'dawk il-każijiet, il-Kummissjoni użat id-dejta dwar emissjonijiet diretti ta' CO2 pprovduta mill-Istati Membri fil-Miżuri ta' Implimentazzjoni Nazzjonali (NIMs) skont id- Deċiżjoni 2011/278/UE.
(9)
Sabiex tiddetermina l-ispejjeż addizzjonali indiretti, il-Kummissjoni ġabret dejta dwar il-konsum tal-elettriku fil-livell settorjali mill-Istati Membri, waqt li żgurat li l-ebda għadd doppju ta' elettriku kkunsmat ma seħħ bejn id-diversi kodiċijiet NACE. Sabiex tiddetermina l-emissjonijiet relatati mal-produzzjoni tal-elettriku kkunsmati minn setturi differenti għal-lista ta' setturi u subsetturi fid-Deċiżjoni 2010/2/UE, il-Kummissjoni użat il-fattur medju tal-emissjonijiet meħud mit-taħlita totali tal-karburant għall-produzzjoni tal-elettriku billi kien ikkunsidrat li huwa bbażat fuq l-aktar dejta preċiża. L-istess fattur medju tal-emissjonijiet ntuża għall-valutazzjonijiet li fuqhom hija bbażata din id-Deċiżjoni.
(10)
Barra minn hekk, biex tiddetermina l-ispejjeż addizzjonali diretti u indiretti, il-Kummissjoni kellha tistima l-prezz medju tal-karbonju. Sabiex tiġi stabbilita l-ewwel lista ta' setturi u subsetturi, il-prezz tal-karbonju preżunt ta' EUR 30 għal kull tunnellata ta' ekwivalenti ta' CO2 intuża għall-valutazzjonijiet. Fil-perjodu ta' applikazzjoni tad-Deċiżjoni 2010/2/UE, kien hemm differenza sostanzjali bejn il-prezz tal-karbonju preżunt għall-valutazzjonijiet u l-prezz attwali tal-karbonju; dan tal-aħħar huwa konsiderevolment aktar baxx. Madankollu, il-Kummissjoni fil-Komunikazzjoni tagħha intitolata “Qafas ta' politika għall-klima u l-enerġija fil-perjodu mill-2020 sal-2030” (6) ipproponiet 40 % mill-mira ta' tnaqqis ta' emissjonijiet ta' gassijiet serra sal-2030 meta mqabbla mal-1990 u mira korrispondenti ta' sorsi ta' enerġija rinnovabbli. Il-Kummissjoni pproponiet ukoll li tiġi stabbilta riżerva ta' stabbiltà tas-suq fl-UE ETS. Taħt dawk iċ-ċirkostanzi, huwa mistenni li l-prezz tal-karbonju fil-ġejjieni se jkun determinat iktar mit-tnaqqis fl-emissjonijiet fuq perjodu ta' żmien medju u twil. Għalhekk huwa meqjus iġġustifikat li wieħed ikompli juża l-prezz tal-karbonju preżunt ta' EUR 30 għal kull tunnellata ta' CO2 ekwivalenti għall-valutazzjonijiet li fuqhom hija bbażata din id-Deċiżjoni.
(11)
L-ispejjeż addizzjonali diretti u indiretti għandhom jiġu kkalkulati bħala proporzjon tal-valur miżjud gross. Fir-rigward l-istima tal-valur gross miżjud fil-livell settorjali, intużat id-dejta mill-Istatistiki Strutturali tan-Negozju tal-Eurostat.
(12)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni vvalutat l-intensità tal-kummerċ għal kull settur u subsettur fuq il-bażi tad-dejta miksuba mill-bażi tad-dejta tal-Eurostat Comext.
(13)
B'kollox, il-Kummissjoni vvalutat 245 settur industrijali u 24 subsettur kklassifikat taħt id-diviżjonijiet “Minjieri u barrieri” u “Manifattura” tal-klassifika NACE. Is-setturi u s-subsetturi mniżżla fil-punt 1 tal-Anness ta' din id-Deċiżjoni jilħqu l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 10a(15) u (16) tad-Direttiva 2003/87/KE u għandhom jitqiesu li huma esposti għal riskju sinifikanti ta' rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju.
(14)
Twettqu valutazzjonijiet abbażi tal-kriterji kwalitattivi stipulati fl-Artikolu 10a(17) tad-Direttiva 2003/87/KE fuq għadd ta' setturi li ma tqisux li huma esposti għar-riskju tar-rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju abbażi tal-kriterji kwantitattivi stipulati fl-Artikolu 10a(15) u (16). Il-valutazzjoni kwalitattiva kienet imwettqa f'każijiet li ssodisfaw il-kriterji kwalitattivi fil-kuntest tad-determinazzjoni tal-lista preċedenti, f'każijiet ta' setturi kkunsidrati li kienu qrib il-limitu, u fuq talba minn rappreżentanti tal-industrija.
(15)
Fil-każ tas-setturi “L-aħħar trattament fuq it-tessuti” (kodiċi NACE 1330), “Manifattura tal-briks, madum u prodotti tal-kostruzzjoni magħmula mit-tafal moħmi” (kodiċi NACE 2332), “Manifattura ta' prodotti tal-ġibs għall-kisi tal-ħitan għal skopijiet ta' bini” (kodiċi NACE 2362), “Tiswir tal-ħadid” (kodiċi NACE 2451) u “Tiswir ta' metalli ħfief” (2453), il-valutazzjonijiet kwalitattivi mwettqa fil-kuntest tad-determinazzjoni tal-lista preċedenti ta' setturi u subsetturi, valida għall-2013 u l-2014, ġew aġġornati. Ġie konkluż li ċ-ċirkostanzi li jiġġustifikaw iż-żieda ta' dawk is-setturi għal-lista ta' setturi u subsetturi għadhom jeżistu. Għalhekk, dawk is-setturi għandhom jitqiesu li huma esposti għal riskju sinifikanti ta' rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju anke għall-perjodu mill-2015 sal-2019.
(16)
Twettqet valutazzjoni kwalitattiva dwar is-settur ta' “Manifattura ta' xgħir” (kodiċi NACE 1106), peress li dan is-settur kien jirrappreżenta każ problematiku fir-rigward tal-Artikolu 10a(16b) tad-Direttiva 2003/87/KE. Filwaqt li qieset iż-żieda tal-ispejjeż li jirriżultaw mill-implimentazzjoni tad- Direttiva 2003/87/KE, il-valutazzjoni wriet intensità kummerċjali għolja u tnaqqis sinifikanti fil-profittabbiltà tas-settur fl-Unjoni. Il-marġni ta' qligħ baxx jillimita l-kapaċità tal-istallazzjonijiet biex jinvestu u jnaqqsu l-emissjonijiet. Abbażi tal-impatt flimkien ta' dawk il-fatturi, is-settur għandu jitqies li huwa espost għal riskju sinifikanti ta' rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju.
(17)
Is-setturi elenkati fil-punt 2 tal-Anness għandhom jitqiesu li huma esposti għal riskju sinifikanti ta' rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju fuq il-bażi tal-kriterji kwalitattivi.
(18)
Billi l-lista ta' setturi u subsetturi meqjusa li huma esposti għal riskju sinifikanti ta' rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju li għandhom jiġu stabbiliti fl-Anness għandha tkun valida għall-perjodu mill-2015 sal-2019, din id-Deċiżjoni għandha tapplika mill-1 ta' Jannar 2015.
(19)
Għal raġunijiet ta' ċertezza u kjarifikazzjoni legali, id-Deċiżjoni 2010/2/UE għandha tiġi rrevokata b'effett mill-1 ta' Jannar 2015.
(20)
Il-miżuri previsti f'din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar it-Tibdil fil-Klima,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Is-setturi u s-subsetturi mniżżla fl-Anness għandhom jitqiesu li huma esposti għal riskju sinifikanti ta' rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju.
Artikolu 2
Id-Deċiżjoni 2010/2/UE hija rrevokata b'effett mill-1 ta' Jannar 2015.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni għandha tapplika mill-1 ta' Jannar 2015.
Artikolu 4
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, is-27 ta' Ottubru 2014.