PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1347/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se zrušuje konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na články 14 a 18 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 Rada nařízením (ES) č. 1338/2002 (2) uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1339/2002 (3) Rada uložila konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden indický vyvážející výrobce, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (5) rozhodnutí 2002/611/ES.
(5)
Rozhodnutím 2006/37/ES (6) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (7).
(6)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (8) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na pozbytí platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (9) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(7)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (10) platných konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(8)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování subvencování a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(9)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (11) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 18 základního nařízení.
4. Souběžná šetření
(10)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie (12) dne 16. října 2013 Komise rovněž zahájila šetření ohledně dovozu kyseliny sulfanilové pocházející mimo jiné z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (13).
5. Šetření
5.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(11)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2. Dotčené strany
(12)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3. Výběr vzorku
(14)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(15)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou indických vyvážejících výrobců. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(16)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčené země a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4. Šetření
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování subvencování, pokračování nebo obnovení újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, indické vládě, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(19)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden. Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(20)
Komise rovněž v Dillí vedla konzultace s vládou Indie, vládou státu Maháráštra, vládou státu Gudžarát a Rezervní bankou Indie (RBI).
(21)
Kromě toho proběhly inspekce na místě v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobci:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je pak někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem v Indii na domácím trhu a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu článku 2 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(24)
Z indických vývozců spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce. Jelikož další výrobci nespolupracovali, musela být výše napadnutelných subvencí stanovena na základě dostupných údajů čerpaných z odpovědí spolupracující společnosti, která stojí za větší částí vývozu z Indie do Unie, a z informací poskytnutých indickými orgány.
(25)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
-
subvenční režimy šetřené v původním šetření:
-
celostátní režimy:
a)
režim vývozních zpracovatelských zón (Export Processing Zones Scheme - EPZ)/režim zvláštních ekonomických zón (Special Economic Zones Scheme - „SEZS“)/režim podniků orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme -EOUS)
b)
režim Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
c)
režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS);
d)
režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme - ITES)
e)
režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme - AAS)
-
regionální režimy:
f)
soubor pobídek (Package Scheme of Incentives - PSI) vlády státu Maháráštra
-
subvenční režimy, které nebyly šetřeny v původním šetření, ale byly šetřeny v prvním přezkumu před pozbytím platnosti a v souběžném prozatímním přezkumu:
-
celostátní režimy:
g)
režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme - ECS)
-
subvenční režimy, které nebyly šetřeny v původním šetření ani v předchozích přezkumech:
-
celostátní režimy:
h)
režim Focus Product Scheme (FPS)
i)
režim povolení bezcelního dovozu (Duty Free Import Authorisation - DFIA)
j)
režim vracení cla (Duty Drawback Scheme - DDS)
k)
režim Focus Market Scheme (FMS)
l)
režim Status Holder Incentive Scrip (SHIS)
m)
kapitálové injekce
-
regionální režimy:
n)
regionální režimy vlády státu Gudžarát
(26)
Režimy uvedené v písm. a), b), c), e), h), i), k) a l) vycházejí ze zákona o rozvoji a řízení zahraničního obchodu z roku 1992 (zákon č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které každých pět let vydává a pravidelně aktualizuje ministerstvo obchodu. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření tohoto šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). V publikaci „Handbook of Procedures, Volume I“ (Příručka postupů, dále jen „HOP I 09-14“) indická vláda dále stanoví postupy, jimiž se řídí politika zahraničního obchodu v letech 2009-2014. Příručka postupů je pravidelně aktualizována.
(27)
Režim osvobození od daně z příjmu uvedený výše v písm. d) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován zákonem o financování.
(28)
Regionální režim uvedený v písm. f) je spravován státem Maháráštra a vychází z usnesení ministerstva průmyslu, energetiky a práce státu Maháráštra a regionální režim uvedený v bodě n) je spravován státem Gudžarát a vychází z usnesení ministerstva průmyslu a dolů svazového státu Gudžarát.
(29)
Režim vývozních úvěrů uvedený v písm. g) vychází z článků 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který indické centrální bance (Reserve Bank of India, „RBI“) umožňuje usměrňovat komerční banky v oblasti vývozních úvěrů.
(30)
Režim vracení cla uvedený výše v písm. j) vychází z článku 75 celního zákona z roku 1962, z článku 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z článků 93 A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro vracení cla, centrální spotřební daně a daně za služby z roku 1995. Sazby celních vratek jsou pravidelně zveřejňovány; sazby, které se vztahují na období přezkumného šetření, jsou tzv. sazby All Industry Rates (AIR) pro vracení cla v období 2012-13, zveřejněné v oznámení č. 92/2012- Cus.(N.T). Režim vracení cla se v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14 označuje rovněž jako režim prominutí cla („duty remission“).
2. Vývozní zpracovatelské zóny (Export Processing Zones - EPZ)/zvláštní ekonomické zóny (Special Economic Zones - SEZ)/režim podniků orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme - EOUS)
(31)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce se nenacházel v SEZS ani v EPZS. Spolupracující vyvážející výrobce však byl zřízen v rámci režimu EOUS a v průběhu období přezkumného šetření dostával napadnutelné subvence. Níže uvedený popis a posouzení se proto týká jen EOUS.
a) Právní základ
(32)
Detailní popis EOUS je uveden v kapitole 6 FTP 09-14 a v kapitole 6 HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(33)
S výjimkou společností, které se zabývají výhradně obchodováním, může být v rámci režimu EOUS zřízen jakýkoliv podnik, který se v zásadě zaváže vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb. Aby průmyslové podniky byly pro režim EOUS způsobilé, musí splnit podmínku minimální výše investic do fixních aktiv (10 milionů indických rupií).
c) Provádění v praxi
(34)
Podniky v režimu EOUS se mohou nacházet a mohou být zakládány kdekoli v Indii.
(35)
Žádost o status EOUS musí obsahovat informace pro období příštích pěti let, mimo jiné o plánovaném množství výroby, předpokládané hodnotě vývozu, požadavcích na dovoz a požadavcích na domácí zdroje. Pokud úřady žádosti společnosti vyhoví, budou jí oznámeny podmínky takového schválení. Dohoda o uznání společnosti v režimu EOUS platí pět let. Tato dohoda může být obnovena na další období.
(36)
Velmi důležitou povinností podniku v režimu EOUS, jak je stanovena v dokumentu FTP 09-14, je dosažení čistých devizových příjmů (dále jen „NFE“), tzn. že celková hodnota vývozu v referenčním období (5 let) musí být vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.
(37)
Podniky v režimu EOUS mají nárok na následující úlevy:
i)
osvobození od dovozních cel u všech typů zboží (včetně kapitálového zboží, surovin a spotřebního materiálu) nezbytných ke zhotovení, výrobě a zpracování, nebo v souvislosti s nimi;
ii)
osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů;
iii)
vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží opatřeného z místních zdrojů;
iv)
částečné vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností;
(38)
Podniky působící v rámci těchto režimů jsou pod celním dohledem v souladu s paragrafem 65 celního zákona.
(39)
Spolupracující vyvážející výrobce působil v režimu EOUS po dobu prvních čtyř měsíců období přezkumného šetření. Úřední listina o opuštění tohoto režimu byla vydána dne 6. února 2013. Tohoto režimu tedy tato společnost během období přezkumného šetření využila jen k dosažení vrácení centrální daně z prodeje. Šetřením bylo zjištěno, že dotčený vyvážející výrobce nevyužil možnost osvobození od dovozního cla a spotřební daně u domácích nákupů a částečného vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností.
d) Závěry k režimu EOUS
(40)
Vrácení centrální daně z prodeje představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem státu, který by byl splatný, kdyby tento režim neexistoval, je ušlým příjmem, a je tudíž poskytnutím výhody podniku v režimu EOUS ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože podnik zvýšil svou likviditu tím, že dosáhl vrácení centrální daně z prodeje. Subvence jsou ze zákona podmíněny vývozní výkonností, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Vývozní zaměření podniku v režimu EOUS, jak je uvedeno v odstavci 6.1 dokumentu FTP 09-14, je nezbytnou podmínkou pro získání pobídek.
e) Výpočet výše subvence
(41)
Výše subvence byla vypočtena na základě výše vrácené centrální daně z prodeje zboží pořízeného z místních zdrojů v průběhu období přezkumného šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat vytvořený v průběhu období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Takto získané subvenční rozpětí činilo 1,4 %.
3. Režim Duty Entitlement Passbook (DEPBS)
(42)
Bylo potvrzeno, že režim DEPBS byl ukončen s účinkem ode dne 30. září 2011, tj. před obdobím přezkumného šetření. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
4. Režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
a) Právní základ
(43)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(44)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu EPCGS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
5. Režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme - ITES)
(45)
Bylo potvrzeno, že režim ITES byl zrušen v dubnu 2011, tj. před obdobím přezkumného šetření. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
6. Režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme - AAS)
a) Právní základ
(46)
Podrobný popis režimu je uveden v oddílech 4.1.3.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v oddílech 4.1 až 4.30 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(47)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu AAS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
7. Soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ (PSI) vlády státu Maháráštra
a) Právní základ
(48)
Aby podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí státu, poskytuje vláda státu Maháráštra od roku 1964 pobídky nově zakládaným podnikům v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako „Package Scheme of Incentives“ („PSI“). Od svého zavedení byl tento režim mnohokrát aktualizován a během období přezkumného šetření platily dva soubory pobídek: PSI 2007 (který platil do dubna 2013) a PSI 2013. Soubor pobídek PSI vlády státu Maháráštra se skládá z několika podrežimů, z nichž hlavní jsou tyto: i) vrácení místní spotřební daně/vstupní daně, ii) osvobození od daně z elektřiny, iii) osvobození od místní daně z prodeje nebo její odklad, iv) subvencování úroků pro nově založené podniky a v) některé příspěvky pro malé a střední podniky na modernizaci technologií. Šetřením bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce během období přezkumného šetření využil pouze podrežimu týkajícího se odkladu místní daně z prodeje (viz bod iii) výše), jenž má původ již v režimu PSI 2001, přičemž však nezaplacená daň z prodeje byla částečně splatná během období přezkumného šetření.
b) Způsobilost
(49)
Aby byly způsobilé, musí společnosti zásadně investovat v málo rozvinutých oblastech státu (které jsou podle svého hospodářského rozvoje rozděleny do různých kategorií, např. málo rozvinuté oblasti, méně rozvinuté oblasti, nejméně rozvinuté oblasti), a to buď založením nového průmyslového podniku, nebo rozsáhlým investováním kapitálu do rozšíření nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Hlavním kritériem pro stanovení výše pobídek je klasifikace oblasti, ve které se dotčený podnik nachází nebo bude nacházet, a velikost investice.
c) Provádění v praxi
(50)
V certifikátu způsobilosti vydaném vládou státu Maháráštra spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci je stanoveno, že společnost smí v rámci podrežimu odkladu daně z prodeje odložit úhradu státní daně z prodeje účtované z prodeje zboží této společnosti na domácím trhu.
d) Závěr
(51)
Podrežim odkladu daně z prodeje souboru pobídek vlády státu Maháráštra poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Prošetřovaný podrežim představuje finanční příspěvek vlády státu Maháráštra, protože tato úleva odkládá výběr příjmu státu Maháráštra, který by byl jinak splatný. Tento odklad společnost zvýhodňuje, protože zlepšuje její likviditu.
(52)
Podrežim je k dispozici pouze společnostem, které investovaly v určitých vymezených zeměpisných oblastech v rámci jurisdikce státu Maháráštra. Není přístupný společnostem sídlícím mimo tyto oblasti. Výše výhody se liší podle dotčené oblasti. Program je podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a odst. 3 základního nařízení specifický, a tudíž napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(53)
Částka státní daně z prodeje odložená v rámci režimu, jež byla stále splatná na konci období přezkumného šetření, se považuje za rovnocennou bezúročné půjčce ve stejné výši poskytnuté vládou státu Maháráštra. Výhoda pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce tak byla vypočtena na základě úroku ze srovnatelné komerční půjčky, který byl společností zaplacen během období průzkumného šetření.
(54)
Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla poté výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový obrat společnosti během období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence nezávisí na vývozu a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.
(55)
Na základě výše uvedeného výše subvence, kterou společnost získala v tomto režimu, činí 1,1 %.
8. Režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme - ECS)
(56)
Bylo potvrzeno, že po změnách v režimu ECS (v červenci 2010 s ohledem na vývozní úvěry v INR a v květnu 2012 s ohledem na vývozní úvěry v cizí měně) přestaly preferenční úrokové sazby z vývozních úvěrů v rámci tohoto režimu v podstatě existovat, s výjimkou několika málo průmyslových odvětví. Jelikož dotčené odvětví chemického průmyslu se nenachází na seznamu odvětví, kterých se subvence úrokových sazeb během období přezkumného šetření týkaly, nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
9. Režim Focus Product (FPS)
a) Právní základ
(57)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.15 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.9 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(58)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu FPS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
10. Režim povolení bezcelního dovozu (Duty Free Import Authorisation - DFIA)
a) Právní základ
(59)
Podrobný popis režimu je uveden v oddílech 4.2.1 až 4.2.7 dokumentu FTP 09-14 a v oddílech 4.31 až 4.36 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(60)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu DFIA během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
11. Režim vracení cla (Duty Drawback Scheme - DDS)
a) Právní základ
(61)
Podrobný popis režimu DDS je uveden v Pravidlech pro vracení cel a spotřebních daní a z roku 1995 ve znění pozdějších oznámení.
b) Způsobilost
(62)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Provádění v praxi
(63)
Způsobilý vývozce může zažádat o vrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navrácení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo hodnoty vstupních materiálů použitých při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DDS u dotčeného výrobku činila během období přezkumného šetření 4 % hodnoty FOB.
(64)
Aby mohla společnost tohoto režimu využívat, musí vyvážet. Při zápisu údajů o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE) se uvede, že vývoz se uskutečňuje v rámci režimu DDS, a neodvolatelně se stanoví výše DDS. Poté, co přepravní společnost předloží obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovná s údaji na přepravním dokladu a zjistí, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro výplatu vráceného cla, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(65)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument lze předložit až po výplatě navraceného cla, indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(66)
Částka navraceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(67)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navraceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem.
(68)
Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující indický vyvážející výrobce využil režim DDS poté, co opustil režim EOUS.
d) Závěry týkající se režimu DDS
(69)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Částka navraceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, neboť má podobu přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Kromě toho částka navraceného cla vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.
(70)
Režim DDS je kromě toho ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(71)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
(72)
Není zaveden systém ani postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A konečně má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří pořizují veškeré své vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiály, mají nárok na výhodu z DDS.
(73)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navráceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupů a se skutečným dopadem na vstupy konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“, a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci.“
(74)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(75)
Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V takovém okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za vhodné stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navráceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období přezkumného šetření.
(76)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem v období přezkumného šetření 0,6 %.
12. Režim Focus Market Scheme (FMS)
a) Právní základ
(78)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.8 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(79)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu FMS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
13. Režim Status Holder Incentive Scrip (SHIS)
a) Právní základ
(80)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.16 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.10 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(81)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu SHIS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
14. Kapitálové injekce
(82)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nebyl příjemcem kapitálových injekcí od indické vlády ani regionálních vlád. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
15. Regionální režimy vlády státu Gudžarát
(83)
Bylo potvrzeno, že spolupracující vyvážející výrobce nemá společnosti ve spojení nebo výrobní závody ve státě Gudžarát. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné regionální režimy vlády státu Gudžarát dále analyzovat.
16. Výše napadnutelných subvencí
(84)
Výše napadnutelných subvencí zjištěných v průběhu období přezkumného šetření v souladu se základním nařízením činí u prošetřovaného vyvážejícího výrobce v hodnotovém vyjádření 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Režim
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nula
EPCGS (14)
nula
ITES
nula
AAS (14)
nula
PSI (regionální režim státu Maháráštra)
1,1
ECS (14)
nula
FPS (14)
nula
DFIA (14)
nula
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nula
SHIS (14)
nula
Kapitálové injekce
nula
Regionální režimy státu Gudžarát
nula
CELKEM
3,1
(85)
Na základě dostupných informací představoval spolupracující vyvážející výrobce v průběhu období přezkumného šetření větší část vývozu kyseliny sulfanilové z Indie do Unie. Žádné informace nenasvědčovaly tomu, že by výše případného subvencování ostatních vyvážejících výrobců byla nižší.
17. Pravděpodobnost pokračování nebo obnovení subvencování
(86)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvencování bude pokračovat nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(87)
Bylo zjištěno, že přestože je subvenční rozpětí zjištěné v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti nižší než rozpětí zjištěné v původním šetření a v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, byl spolupracující indický vývozce dotčeného výrobku nadále zvýhodněn napadnutelným subvencováním indickými úřady. Nic nenasvědčuje tomu, že režim DDS - tedy hlavní režim, který společnost v současnosti využívá poté, co opustila režim EOUS - bude v blízké budoucnosti ukončen. Za těchto podmínek je jasné, že vývozce dotčeného výrobku bude i v budoucnu dále dostávat napadnutelné subvence.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(88)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(89)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(90)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden vyvážející výrobce USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(91)
Šetřením bylo zjištěno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčené země
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Indie
100
422
187
52
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčené země
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčené země na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
(92)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčené země
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčené země
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z Indie (rozsah)
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Zdroj: Eurostat.
(93)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(94)
Šetřením vyšlo najevo, že u cen účtovaných jediným spolupracujícím indickým vyvážejícím výrobcem nedocházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobce v Unii. Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nelze zveřejnit přesný výsledek, lze nicméně uvést, že bylo zjištěno cenové podbízení v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(95)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii byla Komise požádána o výpočet možného cenového podbízení pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle těchto údajů nedošlo v souvislosti s tímto dovozem k cenovému podbízení, a zjištění 94. bodu odůvodnění jsou tak potvrzena.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(96)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z ČLR a USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíl dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrné ceny dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Objem dovozu z Číny (index)
100
77
14
1
Podíl čínského dovozu na trhu (index)
100
73
13
1
Průměrné ceny čínského dovozu (index)
100
92
104
164
Zdroj: Eurostat.
(97)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(98)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(99)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(100)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(101)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnoval přezkum pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(102)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(103)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než úroveň zaznamenaná na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(104)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(105)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(106)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 104. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2. Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(107)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(108)
Oproti úrovni zaznamenané na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(109)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období dominantní postavení na trhu Unie.
(110)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(111)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(112)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(113)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 103. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6. Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(115)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 112. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7. Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(116)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(117)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření.
(118)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8. Rozsah skutečného subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování
(119)
Jak bylo konstatováno v 84. bodě odůvodnění, rozsah subvenčního rozpětí nebyl významný, přestože byl vyšší než nepatrný.
(120)
S přihlédnutím ke zvýšení objemu prodeje, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího subvencování. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčené země, který byl v období přezkumného šetření velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(121)
Šetření prokázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Indie klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišla dotčená země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(122)
Jak je vysvětleno v 120. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst indickému dovozu.
(123)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(124)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 95., 105.-106. a 110.-111. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(125)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - není výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musí být pokryta dovozem.
(126)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(127)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(128)
Toto je kontext, ve kterém byl analyzován potenciální dopad indického dovozu na trh Unie a výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení za účelem vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(129)
Jak je uvedeno v 84.-85. a 87. bodě odůvodnění, dovoz kyseliny sulfanilové z Indie je nadále a pravděpodobně bude i v budoucnu zvýhodněn subvencováním.
(130)
Zjištění v rámci šetření zároveň ukazují na to, že přítomnost subvencovaného dovozu z Indie nepovede k obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie. Tato úvaha vychází z analýzy těchto faktorů:
-
volná kapacita v Indii;
-
cenová politika indických vývozců;
-
dopad výše subvencování na ceny;
-
sortiment.
a) Volná kapacita v Indii
(131)
Šetření nezjistilo existenci významné volné kapacity v Indii.
(132)
Výrobní odvětví Unie vzneslo proti tomuto zjištění námitku a zejména uvedlo, že indická volná kapacita pravděpodobně poroste v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu, což zvýší motivaci vyvážet.
(133)
V tomto ohledu Komise poznamenává, že největší známý indický výrobce a vývozce kyseliny sulfanilové v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz (EOU), který je popsán v 39. bodě odůvodnění, neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že nepociťovala tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivou vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování současné či jakékoli budoucí volné kapacity indických výrobců do Unie.
b) Cenová politika indických vývozců
(134)
Pokud jde o cenovou politiku indických vývozců, bylo již v 94. a 95. bodě odůvodnění shledáno, že spolupracující vyvážející výrobce, ale i další indičtí výrobci prodávali za ceny, které během období přezkumného šetření neznamenaly cenové podbízení vůči cenové úrovni v Unii.
(135)
Výrobní odvětví Unie argumentovalo, že vývozní ceny společnosti Kokan vycházely z cenového závazku, a nebyly tudíž reprezentativní pro ostatní indické vyvážející výrobce. Komise poznamenává, že během posuzovaného období byly ceny společnosti Kokan výrazně nad minimální dovozní cenou (MIP) stanovenou v závazku. Pokud jde o ostatní indické vývozce, jejich průměrné vývozní ceny byly podle údajů Eurostatu během období přezkumného šetření ještě vyšší. To znamená, že ceny indických vývozců včetně Kokanu vycházely spíše ze situace na trhu, a nikoli z cenového závazku.
(136)
Výrobní odvětví Unie rovněž poukázalo na to, že ceny indického dovozu se v průběhu posuzovaného období snížily o 8 % navzdory více než 40 % nárůstu cen hlavní suroviny (benzenu) během stejného období. Šetřením se zjistilo, že relativně vysoká cena kyseliny sulfanilové na trhu Unie vytvořila prostor pro pokles ceny, a to navzdory zvýšení ceny hlavní suroviny. Benzen je sice důležitou složkou nákladů, jím samotným ovšem nelze vysvětlit vývoj nákladů a cen výrobku, který je předmětem šetření. Šetřením bylo dále zjištěno, že ceny indického prodeje do Unie nebyly mimořádně nízké, neboť byly podobné indickým cenám vývozu do třetích zemí, který probíhal ve značných množstvích. Nebyl tedy zjištěn rozpor mezi vývojem ceny koncového výrobku (kyseliny sulfanilové) a vývojem ceny hlavní suroviny (benzenu), jak tvrdilo výrobní odvětví Unie.
(137)
Výrobní odvětví Unie rovněž poukázalo na to, že ceny indického vývozu do třetích zemí, jmenovitě do Turecka, byly nižší než do EU. Komise konstatuje, že z údajů získaných od společnosti Kokan plyne, že jeho ceny do Turecka byly rovněž nad úrovní MIP a že jimi nedocházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Objem vývozu společnosti Kokan do Turecka byl podobný objemu, na který se odvolává výrobní odvětví Unie ve svém argumentu, a tudíž zjištění týkající se Kokanu platí pro všechen indický dovoz do Turecka. Na základě výše uvedeného lze konstatovat, že dostupné údaje nepotvrzují údajnou rozdílnou cenovou politiku indických výrobců, pokud jde o vývoz do třetích zemí a vývoz do EU.
c) Dopad výše subvencování na ceny
(138)
Jak je uvedeno v 84. bodě odůvodnění, subvenční rozpětí zjištěné v období přezkumného šetření u spolupracujícího indického výrobce činilo 3,1 %. To dokládá pokračující klesající trend subvencování, který je pozorován od uložení původních vyrovnávacích opatření v roce 2002.
(139)
Tento pokles je ovlivněn nejen situací této konkrétní společnosti, ale také systémovými změnami indických subvenčních režimů. Jak je vyloženo v části C tohoto nařízení, některé režimy indická vláda zrušila a většinu zbývajících s ohledem na výhody pro podniky zredukovala. Pouze u jediného šetřeného režimu, a to DDS, byly podmínky způsobilosti a správní postupy zjednodušeny. Výsledkem bylo, že se společnost Kokan okamžitě přesunula do tohoto režimu. Využívání režimu DDS ovšem znamená nemožnost využívat většiny ostatních režimů (EOU, AAS, FPS, DFIA a FMS). Režim DDS má pro dotčený výrobek jasně stanovenou maximální úroveň subvencování: v období přezkumného šetření se rovnala 4 % vývozní hodnoty FOB a poté byla dále snížena na 3 % této hodnoty. Navzdory tomuto stropu na úroveň subvencování lze očekávat, že tento režim ostatní výrobci již začali nebo začnou využívat, poněvadž administrativní zátěž s tímto režimem spojená je nízká.
(140)
Komise tuto tendenci v posledních dvou letech zaregistrovala v několika jiných antisubvenčních šetřeních týkajících se Indie (16). Lze tedy vyvodit závěr, že zjištění týkající se Kokanu popsaná ve 139. bodě odůvodnění, lze extrapolovat na zbývající indické výrobce kyseliny sulfanilové.
(141)
S ohledem na výše uvedenou úroveň subvencování (odhad okolo 3 %, je-li DDS hlavním režimem) a na současnou úroveň cen vývozu z Indie, které již zahrnují subvence, se vyvozuje závěr, že tyto vývozní ceny by nepředstavovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i kdyby byla vyrovnávací opatření vůči Indii zrušena. Lze tedy vyvodit závěr, že vývoz z Indie, i kdyby byl subvencovaný, by nezpůsobil újmu výrobnímu odvětví Unie.
d) Sortiment
(142)
Spolupracující indický výrobce (představující významný podíl indického dovozu do Unie) prodával především kyselinu sulfanilovou technického stupně, kde mu konkuroval zejména dovoz z USA a Číny, poněvadž výrobní odvětví Unie kyselinu sulfanilovou technického stupně nevyrábělo. V podstatě veškerá kyselina sulfanilová, kterou společnost Kokan vyvezla do Turecka, a to ve významných množstvích, byla technického stupně.
(143)
Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že využití kyseliny sulfanilové technického a vyčištěného stupně se značně překrývá, a že si tedy oba stupně výrazně konkurují.
(144)
Přestože se uznává, že oba stupně lze považovat za jeden a týž výrobek, je důležité uvést, že šetřením bylo potvrzeno, že z praktického hlediska je jejich zaměnitelnost omezená. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli výraznému cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení. Proto je konstatováno, že kyselina sulfanilová technického stupně pocházející z Indie konkuruje zejména výrobkům z ČLR a USA.
8. Závěr o obnovení újmy
(145)
Vzhledem k zjištěním šetření uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že zrušením vyrovnávacích opatření vůči Indii pravděpodobně nedojde v krátkodobém až střednědobém horizontu k obnovení újmy.
E. ZÁJEM UNIE
(146)
Jelikož byl vyvozen závěr, že obnovení újmy není pravděpodobné, nebylo nutné stanovit zájem Unie.
F. UKONČENÍ VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ
(147)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zrušit stávající vyrovnávací opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(148)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 18 základního nařízení, vyrovnávací opatření použitelná na kyselinu sulfanilovou pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(149)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise v návaznosti na žádost výrobce v Unii dovoz dotčeného výrobku sledovat. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(150)
Výbor zřízený podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Zrušuje se konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a ukončuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
2. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1347/2014
tas-17 ta' Diċembru 2014
li jħassar id-dazju kumpensatorju definittiv fuq importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw fl-Indja wara rieżami ta' skadenza skont l-Artikolu 18 tar-Regolament (KE) Nru 597/2009
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta' Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjoni ta' oġġetti li jkunu ssussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1), u b' mod partikolari l-Artikoli 14 u 18 tiegħu,
Billi:
A. IL-PROĊEDURA
1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
F'Lulju 2002, permezz tar-Regolament (KE) Nru 1338/2002 (2), il-Kunsill impona dazju kumpensatorju definittiv ta' 7,1 % fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw mill-Indja (“l-investigazzjoni oriġinali”).
(2)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 1339/2002 (3), il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv ta' 21 % fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“ir-RPĊ”) u dazju anti-dumping definittiv ta' 18,3 % fuq importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw mill-Indja.
(3)
Permezz tad-Deċiżjoni 2002/611/KE (4) l-Kummissjoni aċċettat impenn fuq il-prezz fir-rigward kemm ta' miżuri antidumping kif ukoll ta' kontra s-sussidji fuq l-importazzjonijiet mill-Indja offruti minn esportatur produttur Indjan wieħed, jiġifieri Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (“Kokan”).
(4)
F'Marzu 2004, bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2004/255/KE (5), il-Kummissjoni ħassret id-Deċiżjoni 2002/611/KE wara l-irtirar volontarju tal-impenn minn Kokan.
(5)
Permezz tad-Deċiżjoni 2006/37/KE (6) l-Kummissjoni aċċettat impenn ġdid fir-rigward kemm ta' miżuri antidumping kif ukoll kontra s-sussidji fuq l-importazzjonijiet mill-Indja offruti minn Kokan. Ir-Regolamenti tal-Kunsill (KE) Nru 1338/2002 u (KE) Nru 1339/2002 ġew emendati permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 123/2006 (7) skont dan.
(6)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 1000/2008 (8), il-Kunsill impona dazji antidumping fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw mir-RPĊ u mill-Indja wara rieżami ta' skadenza tal-miżuri. Permezz tar-Regolament (KE) Nru 1010/2008 (9), il-Kunsill impona dazji kumpensatorji definittivi fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw mill-Indja u emenda l-livell tad-dazji antidumping fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku Indjani wara rieżami ta' skadenza u waħda interim.
2. Talba għal rieżami ta' skadenza
(7)
Wara l-pubblikazzjoni ta' avviż ta' skadenza imminenti (10) tal-miżuri kumpensatorji definittivi fis-seħħ, fl-1 ta' Lulju 2013 il-Kummissjoni rċeviet talba għall-inizjalar ta' rieżami ta' skadenza ta' skadenza ta' dawn il-miżuri skont l-Artikolu 18 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta' Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (11) (“ir-Regolament bażiku”). It-talba tressqet minn CUF - Quimicos Industriais (“l-applikant” jew “CUF”), l-uniku produttur ta' aċidu sulfaniliku fl-Unjoni, li b'hekk jirrappreżenta 100 % tal-produzzjoni tal-Unjoni.
(8)
It-talba kienet imsejsa fuq ir-raġuni li l-iskadenza tal-miżuri aktarx twassal għall-kontinwazzjoni ta' sussidjar u rikorrenza ta' dannu għall-industrija tal-Unjoni.
3. Inizjalar ta' rieżami ta' skadenza ta' skadenza
(9)
Wara li ddeterminat, wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv, li kien hemm biżżejjed evidenza għall-inizjalar ta' rieżami ta' skadenza ta' skadenza, il-Kummissjoni ħabbret fis-16 ta' Ottubru 2013, permezz ta' notifika ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (12) (“in-Notifika tal-inizjalar”), il-bidu ta' rieżami ta' skadenza ta' skadenza skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
4. Investigazzjonijiet paralleli
(10)
Permezz ta' Notifika ta' Bidu ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (13) fis-16 ta' Ottubru 2013, il-Kummissjoni ħabbret ukoll il-bidu ta' investigazzjoni dwar rieżami ta' skadenza ta' skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (14) rigward l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġina, fost postijiet oħra, mill-Indja.
5. L-investigazzjoni
5.1. Il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza u l-perjodu kkunsidrat
(11)
L-investigazzjoni dwar sussidjar kontinwu jew ta' rikorrenza tiegħu kienet tkopri l-perjodu mill-1 ta' Ottubru 2012 sat-30 ta' Settembru 2013 (“il-perjodu ta' investigazzjoni dwar rieżami ta' skadenza” jew “PIR”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' dannu kien ikopri l-perjodu mill-1 ta' Jannar 2010 sat-tmiem tal-perjodu ta' investigazzjoni dwar rieżami ta' skadenza (“il-perjodu kkunsidrat”).
5.2. Il-partijiet ikkonċernati
(12)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikant, lill-produtturi esportaturi fl-Indja, lill-importaturi, lill-utenti magħrufa li huma kkonċernati, u lir-rappreżentanti tal-pajjiż esportatur dwar il-bidu tar-rieżami ta' skadenza ta' skadenza. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità sabiex jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u biex jitolbu smigħ fi ħdan il-perjodu stabbilit fl-Avviż tal-bidu.
(13)
L-uniku produttur tal-Unjoni, bħala l-unika parti interessati li talber dan, ingħata l-opportunità li jinstema'.
5.3. Teħid ta' kampjuni
(14)
Fid-dawl tal-għadd apparentement kbir ta' produtturi esportaturi fl-Indja u ta' importaturi mhux relatati fl-Unjoni, fin-notifika ta' bidu ġie previst it-teħid ta' kampjuni skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi jekk hux meħtieġ it-teħid ta' kampjuni u, jekk ikun hekk, biex jintgħażel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq intalbu jippreżentaw ruħhom lill-Kummissjoni fi żmien 15-il jum mill-bidu tar-rieżami ta' skadenza u li jipprovdu t-tagħrif mitlub fin-Notifika ta' Bidu lill-Kummissjoni.
(15)
Il-Kummissjoni rċeviet żewġ tweġibiet dwar teħid ta' kampjuni mill-produtturi esportaturi Indjani. Għalhekk, ma kien applikat l-ebda teħid ta' kampjun.
(16)
Importatur wieħed wieġeb għall-formola ta' kampjunar, madankollu huwa ma kienx jimporta l-prodott konċernat mill-pajjiż konċernat u ma pprovdiex tweġiba għall-kwestjonarju. Għalhekk, ma kien applikat l-ebda teħid ta' kampjun.
(17)
Peress li hemm biss produttur wieħed tal-Unjoni, it-teħid tal-kampjuni ma ġiex applikat għall-produtturi tal-Unjoni.
5.4. L-investigazzjoni
(18)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset li kienet neċessarja għad-determinazzjoni tal-probabbiltà tal-kontinwazzjoni tas-sussidjar, il-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew ta' rikorrenza ta' dannu u għad-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni. Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-uniku produttur fl-Unjoni, liż-żewġ produtturi esportaturi fl-Indja, lill-Gvern tal-Indja (“GTI”), lil importaturi magħrufa u lil utenti tal-Unjoni.
(19)
Wieħed biss miż-żewġ produtturi esportaturi Indjani bagħat tweġiba sħiħa. Dan il-produttur Indjan jirrappreżenta parti ewlenija mit-total tal-esportazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami ta' skadenza.
(20)
Il-Kummissjoni wettqet ukoll konsultazzjonijiet f'Delhi mal-Gvern ta' Maharashtra (“GTM”) mal-Gvern ta' Gujarat (“GTG”) u mal-Bank ta' Riżerva tal-Indja (“BRI”).
(21)
Barra minn dan, saru żjajjar ta' verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produttur tal-Unjoni:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, il-Portugall
(b)
Produtturi esportaturi:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, l-Indja
(c)
Utenti tal-Unjoni:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, il-Ġermanja
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, il-Portugall
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanja.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(22)
Il-prodott ikkonċernat huwa aċidu sulfaniliku attwalment klassifikabbli fil-kodiċi NM ex 2921 42 00 (kodiċi TARIC 2921420060). Hemm żewġ gradi ta' aċidu sulfaniliku li huma ddeterminati skont il-purità tagħhom: grad tekniku u grad ippurifikat. Barra minn dan, il-grad ippurifikat kultant huwa kkummerċjalizzat bħala melħ ta' aċidu sulfaniliku. L-aċidu sulfaniliku jintuża bħala materja prima fil-produzzjoni ta' brillaturi ottiċi, addittivi konkreti, koloranti tal-ikel, u koloranti ta' speċjalità. Ġie nnutat ukoll użu limitat mill-industrija farmaċewtika. Għalkemm mhux kontestat li ż-żewġ gradi għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi, u għalhekk jitqiesu bħala prodott wieħed, huwa importanti li wieħed jinnota li l-investigazzjoni wriet li f'termini prattiċi l-interkambjabbiltà hija limitata. B'mod partikolari l-utenti li jiddependu minn aċidu sulfaniliku ppurifikat jistgħu jużaw biss il-grad tekniku fil-każ li jkunu jistgħu jippurifikawh huma stess. Dawk l-utenti li jeħtieġu jew jippreferu l-aċidu sulfaniliku ta' grad tekniku jistgħu fit-teorija jużaw grad purifikat, iżda minħabba d-differenza fil-prezz (20 % - 25 %) din mhix soluzzjoni ekonomikament vjabbli.
(23)
L-aċidu sulfaniliku huwa prodott ta' komodità pur u l-karatteristiċi bażiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi tiegħu huma identiċi jkun xi jkun il-pajjiż tal-oriġini. Il-prodott ikkonċernat u l-prodotti mmanifatturati u mibjugħa mill-produttur esportatur fl-Indja fis-suq domestiku tiegħu u f'pajjiżi terzi, kif ukoll dawk immanifatturati u mibjugħa mill-produttur tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni nstab għalhekk li kellhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi u kimiċi u essenzjalment l-istess użi u għalhekk huma meqjusa prodotti simili fis-sens tal-Artikolu 2 tar-Regolament bażiku.
C. IL-PROBABBILTÀ TA' KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TAS-SUSSIDJAR
1. Introduzzjoni
(24)
Il-kooperazzjoni min-naħa tal-esportaturi Indjani kienet limitata għal produttur esportatur wieħed. Fin-nuqqas ta' kooperazzjoni minn produtturi oħra, l-ammont ta' sussidji kumpensabbli kellu jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-fatti disponibbli: it-tweġibiet tal-kumpanija li kkooperat, li tirrappreżenta proporzjon maġġuri tal-esportazzjonijiet mill-Indja lejn l-Unjoni, u fuq l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Indjani.
(25)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni inkluża fit-talba għar-rieżami ta' skadenza u fit-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni, ġew investigati l-iskemi li ġejjin, li allegatament kienu jinvolvu l-għoti ta' sussidji:
-
Skemi ta' sussidju investigati fl-investigazzjoni oriġinali:
-
Skemi nazzjonali:
(a)
L-Iskema ta' Żoni ta' Proċessar gћall-Esportazzjoni (“EPZ”)/Skema ta' Żoni Ekonomiċi Speċjali (“SEZS”)/Skema ta' Unitajiet Orjentati lejn l-Esportazzjoni (“EOUS”)
(b)
L-Iskema ta' Kreditu tad-Dazju tal-Importazzjoni (“DEPBS”)
(c)
L-Iskema ta' Promozzjoni tal-Esportazzjoni ta' Prodotti Kapitali (“EPCGS”)
(d)
L-Iskema ta' Eżenzjoni mit-Taxxa fuq id-Dħul (“ITES”)
(e)
L-Iskema ta' Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (“AAS”)
-
Skemi reġjonali
(f)
Il-Pakkett ta' Skemi ta' Inċentivi (“PSI”) tal-Gvern ta' Maharashtra
-
Skemi ta' sussidju mhux investigati fl-investigazzjoni oriġinali iżda investigati fl-ewwel rieżami ta' skadenza ta' skadenza u rieżami ta' skadenza interim parallel:
-
Skemi nazzjonali:
(g)
L-Iskema ta' Kreditu għall-Esportazzjoni (“ECS”)
-
Skemi ta' sussidju mhux investigati fl-investigazzjoni oriġinali jew/u fl-eżerċizzji preċedenti ta' rieżami ta' skadenza:
-
Skemi nazzjonali:
(h)
L-Iskema ta' Fokus fuq il-Prodott (“FPS”)
(i)
L-Awtorizzazzjoni tal-Importazzjoni Ħielsa mid-Dazju (“DFIA”)
(j)
L-Iskema ta' Restituzzjoni tad-Dazju (“DDS”)
(k)
L-Iskema ta' Fokus fuq is-Suq (“FMS”)
(l)
Iċ-Ċertifikat tal-Inċentivi għad-Detenturi tal-Istatus (“SHIS”)
(m)
Injezzjoni ta' kapital
-
Skemi reġjonali:
(n)
L-iskemi reġjonali tal-Gvern ta' Gujarat
(26)
L-iskemi (a), (b), (c), (e), (h), (i), (k) u (l) speċifikati hawn fuq huma bbażati fuq il-Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (Nru 22 tal-1992) li daħal fis-seħħ fis-7 ta' Awwissu 1992 (l-“Att dwar il-Kummerċ Barrani”). L-Att dwar il-Kummerċ Barrani jawtorizza lill-GTI biex joħroġ notifiki dwar il-politika tal-esportazzjoni u l-importazzjoni. Dawn huma miġburin fil-qosor fid-dokumenti tal-'Politika dwar il-Kummerċ Barrani', li jinħarġu mill-Ministeru tal-Kummerċ kull ħames snin u jiġu aġġornati b'mod regolari. Id-dokument ta' Politika dwar il-Kummerċ Barrani rilevanti għall-PIR ta' din l-investigazzjoni huwa “Politika tal-Kummerċ Barrani 2009-2014” (“FTP 09-14”). Barra minn hekk, il-GTI stabbilixxa wkoll il-proċeduri li jirregolaw il-FTP 09-14 fil-“Manwal ta' Proċeduri, Volum I” (“HOP I 09-14”). Il-Manwal ta' Proċeduri huwa aġġornat fuq bażi regolari.
(27)
L-iskema ta' Eżenzjoni mit-Taxxa fuq id-Dħul speċifikata hawn fuq taħt (d) hija bbażata fuq l-Income Tax Act tal-1961, li jiġi emendat kull sena mill-Finance Act.
(28)
L-iskemi reġjonali speċifikati hawn fuq taħt (f) u (n) huma ġestiti mill-Istati ta' Maharashtra u ta' Gujarat rispettivament u huma bbażati fuq riżoluzzjonijiet tad-Dipartiment tal-Industriji, l-Enerġija u x-Xogħol tal-Gvern ta' Maharashtra u mir-riżoluzzjonijiet tad-Dipartiment tal-Industriji u l-Minjieri tal-Gvern ta' Gujarat.
(29)
L-Iskema ta' Kreditu għall-Esportazzjoni speċifikata taħt (g) hija bbażata fuq it-Taqsimiet 21 u 35 A tal-Banking Regulation Act 1949 li tippermetti lir-Reserve Bank of India (“RBI”) jidderieġi lill-banek kummerċjali fil-qasam tal-krediti għall-esportazzjoni.
(30)
L-iskema ta' Rifużjoni ta' Dazji speċifikata hawn fuq taħt (j) hija bbażata fuq it-Taqsima 75 tal-Customs Act tal-1962, fuq it-Taqsima 37 tas-Central Excise Act tal-1944, fuq it-Taqsimiet 93 A u 94 tal-Financial Act tal-1994 u fuq ir-Regoli tal-1995 tad-Dwana, tad-Dazji tas-Sisa Ċentrali u tar-Restituzzjoni tat-Taxxa tas-Servizz. Ir-rati ta' rifużjoni lura huma ppubblikati fuq bażi regolari; dawk applikabbli għall-PIR kienu r-Rati tal-Industrija Kollha(AIR) tar-Rifużjoni tad-Dazju 2012-13, ippubblikati fin-notifika Nru. 92/2012- Cus.(N.T). L-iskema għar-rifużjoni tad-dazju hija msejħa wkoll bħala iskema ta' remissjoni tad-dazju fil-kapitolu 4 tal-FTP 09-14.
2. L-Iskema ta' Żoni ta' Proċessar gћall-Esportazzjoni (Export Processing Zones - “EPZ”)/Skema ta' Żoni Ekonomiċi Speċjali (Special Economic Zones - “SEZS”)/Skema ta' Unitajiet Orjentati lejn l-Esportazzjoni (Export Oriented Units Scheme - “EOUS”)
(31)
Instab li l-produttur esportatur li kkoopera la kien lokalizzat f'SEZS u lanqas f'EPZS. Madankollu, il-produttur esportatur li kkoopera kien ġie stabbilit taħt l-EOUS u kien irċieva sussidji kumpensabbli fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami ta' skadenza. Għalhekk id-deskrizzjoni u l-evalwazzjoni ta' hawn isfel hija limitata għall-EOUS.
(a) Bażi Ġuridika
(32)
Id-dettalji tal-EOUS jinsabu fil-kapitolu 6 tal-FTP 09-14 u fil-kapitolu 6 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibilità
(33)
Ħlief għall-kumpaniji purament kummerċjali, l-impriżi kollha, li fil-prinċipju, jintrabtu li jesportaw il-produzzjoni sħiħa tagħhom ta' oġġetti jew servizzi jistgħu jiġu stabbiliti taħt l-EOUS. Il-garanziji fis-setturi industrijali jridu jissodisfaw limitu ta' investiment minimu f'assi fissi (10 miljun rupee Indjan) biex ikunu eliġibbli għall-EOUS
(c) Implimentazzjoni prattika
(34)
EOUS tista' tiġi lokalizzata u stabbilita kullimkien fl-Indja.
(35)
Applikazzjoni għal status ta' EOUS trid tkun tinkludi dettalji għall-ħames snin li ġejjin ta', fost affarijiet oħra, kwantitajiet ta' produzzjoni ppjanati, valur ipproġettat ta' esportazzjonijiet, rekwiżiti ta' importazzjoni u rekwiżiti indiġeni. Wara l-awtoritajiet ikunu aċċettaw l-applikazzjoni tal-kumpanija, it-termini u l-kundizzjonijiet annessi ma' din l-aċċettazzjoni jiġu kkomunikati lill-kumpanija. Il-ftehim ta' rikonoxximent bħala kumpanija taħt l-EOUS huwa validu għal perjodu ta' ħames snin. Il-ftehim jista' jiġġedded għal iktar perjodi.
(36)
Obbligu kruċjali ta' EOUS kif stabbilit fl-FTP 09-14 huwa li jinkiseb qligħ nett ta' valuta barranija (“NFE” net foreign exchange), jiġifieri f'perjodu ta' referenza (ħames snin), il-valur totali tal-esportazzjonijiet irid ikun ogħla mill-valur totali tal-prodotti importati.
(37)
L-unitajiet EOUS huma intitolati għall-konċessjonijiet li ġejjin:
(i)
eżenzjoni minn dazji ta' importazzjoni fuq kull tip ta' prodott (inkluż prodotti kapitali, materja prima u oġġetti ta' konsum) meħtieġa għall-manifattura, il-produzzjoni, l-ipproċessar jew f'konnessjoni magħhom;
(ii)
eżenzjoni minn dazju tas-sisa fuq prodotti akkwistati minn sorsi indiġeni;
(iii)
rimbors ta' taxxa ċentrali fuq il-bejgħ imħallsa fuq merkanzija miksuba lokalment;
(iv)
rimbors parzjali ta' dazju mħallas fuq fjuwil akkwistat minn kumpaniji taż-żejt domestiċi;
(38)
L-unitajiet li joperaw taħt dawn l-iskemi huma marbutin taħt is-sorveljanza tal-uffiċjali tad-dwana skont it-Taqsima 65 tal-Customs Act.
(39)
Il-produttur esportatur li jikkoopera kien qed jopera taħt l-EOUS għall-ewwel erba' xhur tal-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. L-ittra formali tar-rilaxx mill-iskema ġiet maħruġa fis-6 ta' Frar 2013. Għalhekk, fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza l-kumpanija użat l-iskema biss biex tikseb rimborż tat-taxxa ċentrali fuq il-bejgħ. L-investigazzjoni wriet li l-produttur esportatur ikkonċernat ma utilizzax il-benefiċċji tal-eżenzjoni mid-dazji ta' importazzjoni u mit-taxxi tas-sisa fuq xiri domestiku, u tar-rimborż parzjali tad-dazju mħallas fuq karburanti akkwistati mingħand kumpaniji taż-żejt domestiċi.
(d) Konklużjonijiet dwar l-EOUS
(40)
Ir-rimborż tat-taxxa ċentrali fuq il-bejgħ jikkostitwixxi sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Id-dħul lill-Gvern li kien ikun dovut fin-nuqqas ta' din l-iskema jiġi ċedut, biex b'hekk jingħata benefiċċju lill-EOU fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, peress li tkun tejbet il-likwidità tagħha bil-ksib ta' rimborż tat-taxxa ċentrali fuq il-bejgħ. Is-sussidju huwa dipendenti legalment fuq il-prestazzjoni ta' esportazzjoni u, għalhekk, jitqies bħala speċifiku u kumpensabbli għal kumpens skont l-Artikolu 4(4)(a) tar-Regolament bażiku. L-għan ta' esportazzjoni ta' EOUS kif imfisser fil-paragrafu 6.1 tal-FTP 09-14 hu conditio sine qua non biex jinkisbu l-inċentivi.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(41)
L-ammont ta' sussidju kien ikkalkulat fuq il-bażi tal-ammont ta' taxxa ċentrali fuq il-bejgħ rimborżat fuq prodotti akkwistati lokalment matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku dan l-ammont ta' sussidju ġie allokat fuq il-fatturat kollu tal-esportazzjoni ġġenerat matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza bħala d-denominatur xieraq, peress li s-sussidju jiddependi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati. Il-marġni ta' sussidju hekk miksub kien ta' 1,4 %.
3. Skema ta' Kreditu ta' Dazju fuq l-Importazzjoni (Duty Entitlement Passbook Scheme - “DEPBS”)
(42)
Ġie kkonfermat li d-DEPBS ġiet effettivament irtirata mit-30 ta' Settembru 2011, jiġifieri qabel il-perjodu ta' investigazzjoni ta' rieżami ta' skadenza. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f'din l-investigazzjoni.
4. Skema ta' Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni (Export Promotion Capital Goods Scheme - “EPCGS”)
(a) Bażi Ġuridika
(43)
Id-deskrizzjoni fid-dettal tal-EPCGS tinsab fil-kapitolu 5 tal-FTP 09-14 u fil-kapitolu 5 tal-HOP I 09-14.
(b) Riżultati
(44)
Instab li l-produttur esportatur li kkoopera ma kiseb l-ebda benefiċċji taħt l-EPCGS matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f'din l-investigazzjoni.
5. L-Iskema ta' Eżenzjoni mit-Taxxa fuq id-Dħul (“ITES”)
(45)
Ġie kkonfermat li l-ITES ġiet irtirata f'April 2011, jiġifieri qabel il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f'din l-investigazzjoni.
6. L-Iskema ta' Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (Advance authorisation Scheme - “AAS”)
(a) Bażi Ġuridika
(46)
Deskrizzjoni ddettaljata tal-iskema tinsab fit-taqsimiet 4.1.3.1 sa 4.1.14 tal-FTP 09-14 u t-taqsimiet 4.1 sa 4.30 tal-HOP I 09-14.
(b) Riżultati
(47)
Instab li l-produttur esportatur li kkoopera ma kiseb l-ebda benefiċċji taħt l-AAS matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f'din l-investigazzjoni.
7. Skema ta' Pakkett ta' Inċentivi (Package Scheme of Incentives - “PSI”) tal-Gvern ta' Maharashtra (“GTM”)
(a) Bażi Ġuridika
(48)
Sabiex jinkoraġġixxi l-istabbiliment ta' industriji fl-Istat ta' Maharashtra fiż-żoni inqas żviluppati tal-Istat, il-GTM kien ilu qed jagħti inċentivi lill-unitajiet ġodda li jespandu u li jiġu stabbiliti f'reġjuni tal-Istat li qed jiżviluppaw sa mill-1964, taħt skema magħrufa komunement bħala l-Iskema ta' Pakkett ta' Inċentivi (“PSI”). L-iskema ġiet emendata bosta drabi mindu kienet ġiet introdotta u fil-PIR kien hemm żewġ skemi PSI fis-seħħ: Il-PSI 2007 (li kienet valida sa April 2013) u l-PSI 2013. Il-PSI tal-GTM hija komposta minn diversi sottoskemi li l-ewlenin fosthom huma: (i) ir-rifużjoni tat-taxxa octroi/it-taxxa fuq id-dħul, (ii) l-eżenzjoni mid-dazju tal-elettriku u (iii) l-eżenzjoni mit-taxxa tal-bejgħ lokali/id-differiment tat-taxxa tal-bejgħ lokali, (iv) sussidju fuq l-imgħax għal stabbilimenti ġodda kif ukoll (v) ċerti għotjiet għal impriżi żgħar u medji biex jgħollu l-livell tat-teknoloġija. L-investigazzjoni żvelat li l-unika sottoskema użata mill-produttur esportatur li kkoopera matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza kienet dik li tikkonċerna d-differimenti tat-taxxa (parti minn (iii) hawn fuq) li fil-fatt kienet toriġina mill-PSI 2001 iżda t-taxxa fuq l-bejgħ pendenti kienet għadha parzjalment dovuta fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza.
(b) Eliġibilità
(49)
Sabiex ikunu eliġibbli, il-kumpaniji jridu bħala regola jinvestu f'żoni inqas żviluppati tal-Istat (li huma kklassifikati skont l-iżvilupp ekonomiku tagħhom f'kategoriji differenti, pereżempju żoni anqas żviluppati, żoni ħafna anqas żviluppati u l-anqas żoni żviluppati) jew permezz tat-twaqqif ta' stabbiliment industrijali ġdid jew billi jsir investiment kapitali fuq skala kbira ta' espansjoni jew diversifikazzjoni ta' stabbiliment industrijali eżistenti. Il-kriterju ewlieni sabiex ikun stabbilit l-ammont ta' inċentivi huwa l-klassifikazzjoni taż-żona li fiha l-intrapriża hija jew għandha tkun lokalizzata u d-daqs tal-investiment.
(c) Implimentazzjoni prattika
(50)
Iċ-Ċertifikat ta' Eliġibbiltà maħruġ mill-GTM għall-produttur esportatur li kkoopera kien jistabbilixxi li l-kumpanija kellha l-permess, skont is-sottoskema ta' differiment tat-taxxa fuq il-bejgħ, li tiddifferixxi l-ħlas tat-taxxi tal-bejgħ tal-Istat li tkun inġabret mill-bejgħ domestiku tagħha.
(d) Konklużjoni
(51)
Is-sottoskema ta' differiment tat-taxxa tal-bejgħ tal-PSI tal-GTM tipprovdi sussidji fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Is-sottoskema eżaminata tikkostitwixxi kontribut finanzjarju mill-GTM, billi din il-konċessjoni tipposponi l-ġbir tad-dħul tal-GTM, li altrimenti ikun irid jitħallas. Dan id-differiment jikkonċedi benefiċċju lill-kumpanija, għaliex itejjeb il-likwidità tal-kumpanija.
(52)
Is-sottoskema hija disponibbli biss għal kumpanniji li jkunu investew f'ċerti żoni ġeografiċi magħżula fi ħdan il-ġurisdizzjoni tal-Istat ta' Maharashtra. Mhix disponibbli għal kumpaniji lokalizzati barra minn dawn iż-żoni. Il-livell ta' benefiċċju huwa differenti skont iż-żona kkonċernata. L-iskema hija speċifika skont l-Artikolu 4(2)(a) u l-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku u għalhekk hija kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(53)
L-ammont differit ta' taxxi fuq il-bejgħ tal-Istat, taħt l-element ta' differiment tal-iskema, li kien għadu dovut fi tmiem il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza, ġie kkunsidrat bħala ekwivalenti għal self mingħajr imgħax bl-istess ammont mogħti mill-GTM. Għalhekk, il-benefiċċju li kiseb il-produttur esportatur li kkoopera ġie kkalkulat fuq il-bażi tal-imgħax li tħallas fuq self kummerċjali komparabbli magħmul mill-kumpanija matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza.
(54)
Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, l-ammont tas-sussidju (in-numeratur) imbagħad ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-kumpanija matul ir-PIR bħala d-denominatur xieraq, minħabba li s-sussidju ma jiddependix fuq l-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(55)
Fuq il-bażi ta' dan, l-ammont tas-sussidju li kisbet il-kumpannija skont din l-iskema huwa ta' 1,1 %.
8. Skema tal-Kreditu għall-Esportazzjoni (Export Credit Scheme - “ECS”)
(56)
Ġie kkonfermat li wara l-emendi fl-ECS (Lulju 2010 għar-rigward tal-krediti għall-esportazzjoni f'INR u Mejju 2012 għar-rigward tal-krediti għall-esportazzjoni fil-munita barranija), ir-rati tal-imgħax preferenzjali tal-krediti tal-esportazzjoni fil-qafas ta' din l-iskema fil-prinċipju ma baqgħux jeżistu, bl-eċċezzjoni ta' numru limitat ta' setturi speċifiċi tal-industrija. Peress li nstab li s-settur tal-kimika kkonċernat ma kienx fuq il-lista ta' setturi koperti bis-sovvenzjonijiet fuq ir-rati tal-imgħax fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata ulterjorment f'din l-investigazzjoni.
9. Skema ta' Fokus fuq il-Prodott (Focus Product Scheme - “FPS”)
(a) Bażi Ġuridika
(57)
Deskrizzjoni fid-dettal tal-FPS tinsab fit-taqsima 3.15 tal-FTP 09-14 u t-taqsima 3.9 tal-HOP I 09-14.
(b) Riżultati
(58)
Instab li l-produttur esportatur li kkoopera ma kiseb l-ebda benefiċċji taħt l-FPS matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f'din l-investigazzjoni.
10. Skema ta' Awtorizzazzjoni tal-Importazzjoni Ħielsa mid-Dazju (Duty Free Import Authorisation Scheme - “DFIA”)
(a) Bażi Ġuridika
(59)
Deskrizzjoni ddettaljata tal-iskema tinsab fit-taqsimiet 4.2.1 sa 4.2.7 tal-FTP 09-14 u t-taqsimiet 4.31 sa 4.36 tal-HOP I 09-14.
(b) Riżultati
(60)
Instab li l-produttur esportatur li kkoopera ma kiseb l-ebda benefiċċji taħt id-DFIA matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f'din l-investigazzjoni.
11. Skema ta' Restituzzjoni tad-Dazju (Duty Drawback Scheme - “DDS”)
(a) Bażi Ġuridika
(61)
Id-deskrizzjoni dettaljata tad-DDS tinsab fir-Regoli ta' restituzzjoni tad-Dazji tad-Dwana u tas-Sisa Ċentrali 1995 kif emendati b'notifiki suċċessivi.
(b) Eliġibilità
(62)
Kull produttur esportatur jew negozjant esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(63)
Esportatur eliġibbli jista' japplika għal ammont ta' rifużjoni li jiġi kkalkulat bħala perċentwal tal-valur FOB tal-prodotti esportati taħt din l-iskema. Ir-rati ta' rifużjoni ġew stabbiliti mill-GTI għal numru ta' prodotti, inkluż il-prodott ikkonċernat. Huma jiġu stabbiliti fuq il-bażi tal-kwantità jew il-valur medji tal-materjali użati bħala inputs fil-manifattura ta' prodott u l-ammont medju tad-dazji mħallsa fuq l-inputs. Huma jiġu applikati irrispettivament minn jekk id-dazji tal-importazzjoni jkunux effettivament tħallsu jew le. Ir-rata tad-DDS għall-prodott ikkonċernat matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza kienet ta' 4 % tal-valur FOB.
(64)
Biex tkun eliġibbli għall-benefiċċji taħt din l-iskema, il-kumpanija ikollha bilfors tesporta. Fil-mument meta d-dettalji tal-konsenja jiddaħħlu fis-Server Doganali (ICEGATE), jiġi indikat li l-esportazzjoni tkun qed issir taħt id-DDS u l-ammont DDS jiġi ffissat b'mod irrevokabbi. Wara li l-kumpanija tal-konsenja tkun ippreżentat il-Manifest Ġenerali tal-Esportazzjoni (EGM) u l-uffiċċju tad-Dwana jkun qabbel b'mod sodisfaċenti dak id-dokument mad-dejta fil-polza tal-konsenja, ikunu ssodisfati l-kundizzjonijiet kollha sabiex jiġi awtorizzat il-ħlas tal-ammont ta' rifużjoni jew permezz ta' ħlas dirett fil-kont bankarju tal-esportatur jew permezz ta' draft.
(65)
L-esportatur għandu jipproduċi wkoll evidenza ta' realizzazzjoni tar-rikavat mill-esportazzjoni permezz ta' Ċertifikat ta' Realizzazzjoni Bankarja (BRC). Dan id-dokument jista' jiġi pprovdut wara li jkun tħallas l-ammont ta' rifużjoni iżda l-GTI jirkupra l-ammont imħallas jekk l-esportatur jonqos milli jissottometti l-BRC fi żmien stabbilit.
(66)
L-ammont ta' rifużjoni jista' jintuża għal kwalunkwe għan.
(67)
Instab li skont l-istandards Indjani tal-kontabilità, l-ammont ta' rifużjoni tad-dazji jista' jitniżżel fuq bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet kummerċjali, mat-twettiq tal-obbligu ta' esportazzjoni.
(68)
Il-produttur esportatur Indjan li kkoopera nstab li kien qiegħed juża d-DDS matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza wara tar-rilaxx mid-depost (de-bonding) mill-EOUS.
(d) Konklużjoni dwar id-DDS
(69)
Id-DDS tipprovdi sussidji fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Ammont ta' rifużjoni ta' dazju huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI peress li jieħu l-forma ta' trasferiment dirett ta' fondi mill-GTI. Barra minn hekk, l-ammont ta' rifużjoni tad-dazji jagħti benefiċċju lill-esportatur, minħabba li jtejjeb il-likwidità tiegħu.
(70)
Barra dan, id-DDS tiddependi legalment fuq il-prestazzjoni fl-esportazzjoni, u għalhekk titqies bħala speċifika u kumpensabbli skont il-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 4(4) tar-Regolament bażiku.
(71)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta' rifużjoni tad-dazji jew sistema sostituta ta' rifużjoni fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija ma tikkonformax mar-regoli stretti stabbiliti fl-Anness I, il-punt (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni) u l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni ta' sostituzzjoni) tar-Regolament bażiku.
(72)
Ma hemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ biex tikkonferma liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx ħlas eċċessiv ta' dazji tal-importazzjoni fis-sens tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji tad-DDS irrispettivament minn jekk jimportax xi inputs jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċement jesporta prodotti mingħajr ma juri li kien importa xi materjal ta' input. Għalhekk, anki esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw ebda prodott li jista' jkun użat bħala input, jibqgħu intitolati li jibbenefikaw mid-DDS.
(73)
Dan huwa kkonfermat miċ-ċirkulari tal-GTI Nru 24/2001 li tgħid b'mod ċar li “[ir-rati ta' rifużjoni tad-dazju] ma għandhom l-ebda relazzjoni mal-mudell attwali tal-konsum tal-inputs u l-inċidenza attwali sofruta fuq l-inputs ta' esportatur partikolari jew konsenji individwali […]” u tordna lill-awtoritajiet reġjonali li “ma għandha ssir l-ebda insistenza fuq l-evidenza tad-dazji attwali sofruti fuq in-natura importata jew indiġena tal-inputs […] mill-formazzjonijiet tal-kamp flimkien mat-[talba ta' rifużjoni] imressqa mill-esportaturi”.
(74)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, huwa konkluż li d-DDS hija kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(75)
Skont l-Artikoli 3(2) u 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont ta' sussidji kumpensabbli ġie kkalkulat f'termini tal-benefiċċju mogħti lil min jirċevihom, li nstab li kien jeżisti matul il-perjodu tal-investigazzjoni. F'dan ir-rigward, il-benefiċċju tqies li jkun ingħata lill-benefiċjarju fil-mument meta ssir tranżazzjoni tal-esportazzjoni skont din l-iskema. F'dan il-mument il-GTI jkun obbligat li jħallas l-ammont ta' rifużjoni, xi ħaġa li tikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Ladarba l-awtoritajiet doganali joħorġu polza tal-esportazzjoni li turi, fost ħwejjeġ oħra, l-ammont ta' rifużjoni li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta' esportazzjoni, il-GTI ma jkollu l-ebda diskrezzjoni dwar jekk jagħtix is-sussidju jew le. Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, huwa meqjus xieraq li l-benefiċċju skont id-DDS jiġi valutat bħala t-total tal-ammonti ta' rifużjoni miksuba fuq it-tranżazzjonijiet ta' esportazzjoni li jkunu saru taħt din l-iskema matul il-PIR.
(76)
Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku dawn l-ammonti ta' sussidju ġew allokati fuq il-fatturat totali mill-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza bħala d-denominatur approprjat, għax is-sussidju huwa subordinat għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(77)
Abbażi ta' dak li ntqal hawn fuq, ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema għall-produttur esportatur Indjani li kkoopera tammonta għal 0,6 %.
12. Skema ta' Fokus fuq is-Suq (Focus Market Scheme - “FMS”)
(a) Bażi Ġuridika
(78)
Deskrizzjoni fid-dettal tal-FPS tinsab fit-taqsima 3.14 tal-FTP 09-14 u t-taqsima 3.8 tal-HOP I 09-14.
(b) Riżultati
(79)
Instab li l-produttur esportatur li kkoopera ma kiseb l-ebda benefiċċji taħt l-FMS matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f'din l-investigazzjoni.
13. Ċertifikat tal-Inċentivi għad-Detenturi tal-Istatus (Status Holder Incentive Scrip - “SHIS”)
(a) Bażi Ġuridika
(80)
Deskrizzjoni fid-dettal tal-iskema tinsab fit-taqsima 3.16 tal-FTP 09-14 u t-taqsima 3.10 tal-HOP I 09-14.
(b) Riżultati
(81)
Instab li l-produttur esportatur li kkoopera ma kiseb l-ebda benefiċċji taħt is-SHIS matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f'din l-investigazzjoni.
14. Injezzjoni ta' kapital
(82)
Instab li l-produttur esportatur li kkopera ma kienx ibbenefika minn injezzjonijiet ta' kapital mill-GTI jew mill-gvernijiet reġjonali. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f'din l-investigazzjoni.
15. Skemi reġjonali tal-Gvern ta' Gujarat (“GTG”)
(83)
Ġie kkonfermat li l-produttur esportatur li kkoopera ma għandux kumpaniji relatati jew faċilitajiet ta' produzzjoni fl-Istat ta' Gujarat. Għalhekk ma kienx meħtieġ li jiġu analizzati ulterjorment l-iskemi reġjonali tal-GTG.
16. Ammont ta' sussidji kumpensabbli
(84)
L-ammont ta' sussidji kumpensabbli ddeterminat fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, espress ad valorem, għall-produttur investigat li jesporta, huwa ta' 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Skema
%
EOUS (*)
1,4
DEPBS (*)
xejn
EPCGS (*)
xejn
ITES
xejn
AAS (*)
xejn
PSI (Skema reġjonali ta' Maharashtra)
1,1
ECS (*)
xejn
FPS (*)
xejn
DFIA (*)
xejn
DDS (*)
0,6
FMS (*)
xejn
SHIS (*)
xejn
Injezzjoni ta' kapital
xejn
Skemi reġjonali ta' Gujarat
xejn
AMMONT TOTALI
3,1
(85)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, il-produttur esportatur li kkoopera kien responsabbli għal proporzjon maġġuri tal-esportazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mill-Indja lejn l-Unjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Ma kien disponibbli l-ebda tagħrif li juri li l-livell ta' sussidjar ta' produtturi esportaturi oħra li jistgħu jeżistu ikun f'livell aktar baxx.
17. Il-probabbiltà ta' kontinwazzjoni tas-sussidjar
(86)
Skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri fis-seħħ tkunx probabbli li twassal għal kontinwazzjoni tas-sussidjar.
(87)
Ġie stabbilit li għalkemm il-marġni tas-sussidju li ġie skopert matul l-investigazzjoni dwar rieżami ta' skadenza ta' skadenza huwa aktar baxx minn dak stabbilit matul l-investigazzjoni oriġinali u fir-rieżami ta' skadenza ta' skadenza preċedenti, l-esportatur Indjan li kkoopera tal-prodott ikkonċernat baqa' jibbenefika minn sussidju kumpensabbli mogħti mill-awtoritajiet Indjani. M'hemm l-ebda indikazzjoni li d-DDS - il-programm prinċipali użat attwalment mill-kumpanija wara r-rilaxx mid-depost mill-EOUS se jiġi gradwalment eliminat fil-futur prevedibbli. Taħt dawn il-kundizzjonijiet, huwa ċar li l-esportatur tal-prodott ikkonċernat ukoll se jkompli jirċievi s-sussidji kumpensabbli fil-ġejjieni.
D. IL-PROBABBILTÀ TA' KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TAD-DANNU
1. Il-produzzjoni tal-Unjoni u d-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(88)
Matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza, il-prodott simili kien immanifatturat fl-Unjoni minn produttur wieħed tal-Unjoni li għalhekk jirrappreżenta 100 % tal-produzzjoni tal-Unjoni u jikkostitwixxi l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 9(1) tar-Regolament bażiku.
2. Il-konsum tal-Unjoni
(89)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi ta':
-
il-volumi tal-bejgħ tal-prodott simili mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni,
-
il-volumi ta' importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku (il-livell TARIC) fis-suq tal-Unjoni kif irrappurtati mill-Eurostat.
(90)
Fid-dawl tal-fatt li l-industrija tal-Unjoni tikkonsisti minn produttur wieħed biss u li hemm produttur esportatur mill-Istati Uniti wieħed biss, sabiex tkun rispettata l-informazzjoni kunfidenzjali dwar il-kummerċ, huwa meħtieġ li l-informazzjoni tiġi ppreżentata fit-tabelli hawn taħt f'forma indiċjata.
Tabella 1
Konsum fis-suq tal-Unjoni
Volum (indiċi)
2010
2011
2012
PIR
Konsum tal-Unjoni (2010 = 100)
100
106
106
114
Sors: Eurostat u tweġibiet tal-kwestjonarji
(91)
L-investigazzjoni wriet li s-suq għal aċidu sulfaniliku gradwalment espanda matul il-perjodu kkunsidrat u kiber b'14 % sal-aħħar tal-PIR.
3. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(a) Il-volum tal-importazzjoni u s-sehem tas-suq
Tabella 2
Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
Volum tal-importazzjoni (indiċi)
2010
2011
2012
PIR
L-Indja
100
422
187
52
Sors: Eurostat
Tabella 2a
Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
Volum tal-importazzjoni (medda) (15)
2010
2011
2012
PIR
L-Indja
50-200
250-550
100-250
10-80
Sors: Eurostat
Tabella 3
Sehem mis-suq tal-pajjiż ikkonċernat
Sehem mis-suq (indiċi)
2010
2011
2012
PIR
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Indja
100
397
177
46
(92)
Il-volum tal-importazzjonijiet li joriġina mill-Indja naqas b'48 % matul il-perjodu kkunsidrat u s-sehem tas-suq tiegħu naqas b'54 % matul l-istess perjodu.
(b) Prezzijiet tal-importazzjoni
Tabella 4
Il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mill-pajjiż ikkonċernat
2010
2011
2012
PIR
Il-prezz tal-importazzjonijiet mill-Indja indiċi (2010 = 100)
100
79
84
92
Sors: Eurostat
Tabella 4 a
Il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mill-pajjiż ikkonċernat
2010
2011
2012
PIR
Il-press tal-importazzjonijiet mill-Indja, meded
1 200 -1 800
1 000 -1 400
1 100 -1 500
1 300 -1 700
Sors: Eurostat
(93)
Il-prezz medju tal-prodott ikkonċernat mill-Indja naqas fl-2011 b'21 % u minn dak iż-żmien żdied gradwalment iżda xorta baqa' taħt il-livell tal-prezzijiet tal-2010 bi 8 %.
(c) Livell tat-twaqqigħ tal-prezz
(94)
L-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet mitluba mill-uniku produttur esportatur Indjan li kkoopera ma kinux qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-produttur tal-Unjoni. Sabiex tkun rispettata informazzjoni kummerċjali kunfidenzjali, ir-riżultat eżatt ma jistax jiġi żvelat iżda rriżulta li t-twaqqigħ kien ta' bejn - 20 % u - 40 %.
(95)
Wara l-iżvelar u l-kummenti magħmula mill-produttur tal-Unjoni l-Kummissjoni ntalbet biex tikkalkula t-twaqqigħ tal-prezz possibbli għall-bqija tal-importazzjonijiet Indjani abbażi tad-dejta tal-Eurostat. Skont din id-dejta, ma nstab l-ebda twaqqigħ tal-prezz fir-rigward ta' dawk l-importazzjonijiet u għalhekk is-sejbiet li saru fil-premessa (94) hawn fuq jistgħu jiġu kkonfermati.
4. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
(96)
Bl-eċċezzjoni ta' tliet tranżazzjonijiet negliġibbli (fl-2010 u fl-2011 mill-Isvizzera u waħda fl-2012 mill-Malasja), l-importazzjonijiet kollha ta' aċidu sulfaniliku minn pajjiżi terzi oħra ġiet mir-RPĊ u mill-Istati Uniti tal-Amerika matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 5
Importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku minn pajjiżi terzi oħra
2010
2011
2012
PIR
Volum ta' importazzjoni mill-Istati Uniti (indiċi)
100
267
253
299
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti (indiċi)
100
180
171
188
Prezzijiet medji tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti (indiċi)
100
95
101
102
Volum ta' importazzjoni miċ-Ċina (indiċi)
100
77
14
1
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet miċ-Ċina (indiċi)
100
73
13
1
Prezzijiet medji tal-importazzjonijiet miċ-Ċina
100
92
104
164
Sors: Eurostat
(97)
Il-volumi ta' importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mir-RPĊ naqsu b' 99 % bejn l-2010 u l-perijodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza u s-sehem mis-suq tagħhom naqas ukoll b'99 % fl-istess perjodu.
(98)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mir-RPĊ naqas kemxejn fl-2011 bi 8 % u sussegwentement wera xejra li jiżdied, b'żieda qawwija ħafna ta' 64 % fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza.
(99)
Kemm il-volum kif ukoll is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet tal-Istati Uniti ta' aċidu sulfaniliku żdiedu b'mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat, b'199 % u bi 88 % rispettivament. Peress li s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni baqa' relattivament stabbli matul l-istess perjodu, kienu l-importazzjonijiet mill-Istati Uniti li okkupaw is-suq li tbattal mill-esportaturi Ċiniżi u Indjani.
(100)
Il-livelli tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti baqgħu pjuttost stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, u kienu fl-istess firxa bħal dawk tal-produttur tal-Unjoni. Matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza ma kienx hemm twaqqigħ tal-prezz ikkawżat mill-importazzjonijiet mill-Istati Uniti.
5. Is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(101)
Skont l-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-probabilità ta' kontinwazzjoni jew ta' rikorrenza tad-dannu kien jinkludi valutazzjoni tal-fatturi ekonomiċi kollha li jinfluwenzaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(102)
Sabiex tkun rispettata informazzjoni kummerċjali kunfidenzjali, kien neċessarju li tkun ippreżentata l-informazzjoni li tikkonċerna l-uniku produttur tal-Unjoni f'forma indiċjata.
5.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
Tabella 6
Il-produzzjoni, il-kapaċità u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
2010
2011
2012
PIR
Produzzjoni f'tunnellati (indiċi)
100
87
99
107
Kapaċità f'tunnellati (indiċi)
100
100
100
100
Rata ta' utilizzazzjoni tal-kapaċità (indiċi)
100
87
99
107
Sors: Tweġiba għall-kwestjonarju
(103)
Il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienet 7 % ogħla fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza mil-livell irreġistrat fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat. Il-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni baqgħet l-istess matul il-perjodu kkunsidrat u għalhekk ir-rata ta' utilizzazzjoni ta' kapaċità iċċaqilqet bl-istess mod bħall-produzzjoni jiġifieri żdiedet b'7 % fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza.
(104)
Għandu jiġi nnotat li l-industrija tal-Unjoni żammet livell sodisfaċenti ta' utilizzazzjoni tal-kapaċità matul il-perjodu kkunsidrat bl-eċċezzjoni tal-2011 u rnexxielha tilħaq livell ottimali matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza.
(105)
Wara l-iżvelar, l-industrija tal-Unjoni allegat li matul il-perjodu kkunsidrat hija kienet laħqet livelli ottimali ta' utilizzazzjoni tal-kapaċità biss fil-PIR li turi li l-irkupru tagħha għadu riċenti ħafna u fraġli.
(106)
Dan il-kumment fl-evalwazzjoni tal-Kummissjoni ma jbiddilx il-konklużjonijiet tal-premessa (104) hawn fuq li ma jikkontradixxu bl-ebda mod il-kummenti tal-industrija tal-Unjoni.
5.2. Stokk tal-għeluq
Tabella 7
Stokk tal-għeluq bħala volum
2010
2011
2012
PIR
Stokkijiet tal-għeluq f'tunnellati (indiċi)
100
576
328
171
Sors: Tweġiba għall-kwestjonarju
(107)
Il-livelli tal-istokk ta' tmiem is-sena tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b'mod qawwi fl-2011 b'xejra 'l isfel sussegwentement, iżda xorta baqgħu 71 % ogħla mill-livell tal-2010 fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Fi kwalunkwe każ, abbażi tal-volum tal-produzzjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza, il-livell tal-istokk tal-għeluq jirrappreżenta inqas minn xahar wieħed ta' produzzjoni.
5.3. Il-volumi ta' bejgħ u s-sehem mis-suq
Tabella 8
Il-volum ta' bejgħ u s-sehem mis-suq
2010
2011
2012
PIR
Il-volum tal-bejgħ f'tunnellati (indiċi)
100
70
97
104
Sehem mis-suq % (indiċi)
100
66
92
92
Sors: Tweġiba għall-kwestjonarju
(108)
Il-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b'4 % meta mqabbel mal-livelli rreġistrati fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat. Kien hemm tnaqqis qawwi ħafna fl-2011 segwit minn żieda kostanti wara.
(109)
Fejn jidħol is-sehem mis-suq, il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni tista' titqies li kienet stabbli matul il-perjodu kkunsidrat bl-eċċezzjoni tal-2011 meta, bl-istess mod bħat-tnaqqis fil-bejgħ, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas ukoll. Fis-snin ta' wara s-sehem mill-bejgħ u mis-suq wera xejra lejn żieda. Anki jekk is-sehem mis-suq tal-produttur tal-Unjoni fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza baqa' kemm kemm taħt il-livell tal-2010, ta' min jinnota li l-industrija tal-Unjoni xorta rnexxielha jkollha sehem mit-tkabbir fil-konsum tal-Unjoni u żammet pożizzjoni dominanti fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(110)
Fis-sottomissjoni tagħha wara l-iżvelar l-industrija tal-Unjoni ddikjarat li s-sehem mis-suq tagħha huwa instabbli ħafna minħabba l-fatt li l-aċidu sulfaniliku huwa kommodità mbuttata mill-prezz u tat l-eżempju tal-2011 meta s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b'mod drammatiku.
(111)
F'dan ir-rigward għandu jiġi enfasizzat li t-telf tas-sehem mis-suq esperjenzat fl-2011 ħabat ma' żieda fil-prezz mill-produttur tal-Unjoni, li kienet tmur kontra x-xejriet tas-suq f'dak iż-żmien. Tabilħaqq, l-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet tal-importazzjoni mill-pajjiżi kollha naqsu b'madwar 5 % għal 20 % fl-2011. Ta' min jinnota wkoll li d-dejta statistika disponibbli turi li kien prinċipalment l-importatur tal-Istati Uniti li okkupa s-sehem mis-suq li ntilef mill-industrija tal-Unjoni.
5.4. Prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
Tabella 9
Il-prezzijiet tal-bejgħ
2010
2011
2012
PIR
Prezzijiet medji tal-bejgħ EUR/tunnellata (indiċi)
100
109
108
112
Sors: Tweġiba għall-kwestjonarju
(112)
Il-prezzijiet ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni żdiedu bi 12 % matul il-perjodu kkunsidrat li kien dovut għat-trasferiment taż-żieda fil-kost tal-materja prima ewlenija (anilina).
5.5. Impjiegi u produttività
Tabella 10
Impjiegi u produttività
2010
2011
2012
PIR
Impjiegi (indiċi)
100
100
117
117
Produttività tal-forza lavorattiva (indiċi)
100
88
85
91
Kost medju tal-forza lavorattiva (indiċi)
100
105
102
116
Sors: Tweġiba għall-kwestjonarju
(113)
L-impjieg f'ekwivalenti full time żdied matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza bi 17 %. Il-kosti medji tal-forza lavorattiva wrew xejra lejn żieda matul il-perjodu kkunsidrat u laħqu żieda ta' 16 % matul il-perijodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza meta mqabbla mal-2010. Peress li l-produzzjoni żdiedet biss b'7 % kif muri fil-premessa (103), il-produttività tax-xogħol naqset b'9 % fil-perjodu meqjus.
5.6. Profittabbiltà
Tabella 11
Profittabbiltà
2010
2011
2012
PIR
Profittabilità (indiċi)
100
96
20
65
Sors: Tweġiba għall-kwestjonarju
(114)
Il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni tal-prodott simili naqset matul il-perjodu kkunsidrat u kienet kemxejn taħt il-livell ottimali kif allegat mill-industrija tal-Unjoni, madankollu huwa importanti li wieħed jinnota li baqgħet pożittiva matul il-perjodu kkunsidrat.
(115)
It-tnaqqis fil-profittabbiltà huwa prinċipalment dovut għaż-żieda fil-kost medju ta' produzzjoni li żdied b'20 % bejn l-2010 u l-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza u li ma setax jiġi kkumpensat għal kollox biż-żieda ta' 12 % fil-prezzijiet tal-bejgħ kif indikat fil-premessa (112).
5.7. Investimenti, redditu fuq l-investimenti u likwidità
Tabella 12
Investimenti, redditu fuq l-investimenti u likwidità
2010
2011
2012
PIR
Investmenti (indiċi)
-
100
133
57
Redditu fuq l-investimenti (indiċi)
100
86
30
103
Likwidità (indiċi)
100
116
68
82
(116)
L-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tinvesti fl-2010. Sussegwentement, l-investimenti fin-negozju tal-aċidu sulfaniliku naqsu bi 43 % mill-2011 sa tmiem il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza u l-ammont tagħhom f'termini assoluti jista' jitqies bħala baxx, relatat prinċipalment mal-attività ta' manutenzjoni. Dawn is-sejbiet huma konsistenti mar-redditu fuq l-investimenti u l-profittabbiltà baxxa li kien hemm matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza.
(117)
Ir-redditu fuq l-investiment segwa mill-qrib ix-xejra tal-profittabbiltà fl-2011 u fl-2012. Fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza r-redditu fuq l-investiment żdied u laħaq l-istess livell tal-2010 minħabba ż-żieda fil-profitabilità mill-2012 sal-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza.
(118)
Il-likwidità kellha xejra fluttwanti iżda baqgħet pożittiva matul il-perjodu kunsidrat. Fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza il-likwidità naqset bi 18 % meta mqabbla mal-livell tal-2010. L-industrija tal-Unjoni ma rrappurtat l-ebda diffikultajiet biex tiġbor il-kapital matul il-perjodu kkunsidrat.
5.8. Id-daqs tal-marġni tas-sussidju attwali u l-irkupru mis-sussidju ta' qabel
(119)
Kif ġie konkluż fil-premessa (84), il-marġni tas-sussidju misjub matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza ma kienx sostanzjali għalkemm kien għadu ogħla mil-livell de minimis.
(120)
Meta jitqiesu ż-żieda fil-volum tal-bejgħ, fil-prezzijiet u fir-rata ta' utilizzazzjoni tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni, jista' jiġi konkluż li l-miżuri kienu suċċess, u li l-industrija tal-Unjoni rkuprat mill-effetti ta' sussidjar preċedenti matul il-perjodu kkunsidrat. Ġie osservat ċertu tnaqqis f'xi indikaturi ta' dannu bħalma huma l-profittabbiltà u s-sehem mis-suq matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza, madankollu dan ma jistax jiġi attribwit għall-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat minħabba l-livell tassew baxx tagħhom matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Fi kwalunkwe każ, l-indikaturi tad-dannu li żviluppaw b'mod negattiv għadhom jindikaw sitwazzjoni sostenibbli għall-industrija tal-Unjoni.
6. Konklużjoni dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(121)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Indja niżlu għal livell baxx ħafna. Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni baqa' pjuttost stabbli u l-volumi mitlufa mill-pajjiż ikkonċernat ittieħdu minn importazzjonijiet mill-Istati Uniti f'livell ta' prezz simili għal dik tal-industrija tal-Unjoni. L-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi żżid il-volumi ta' bejgħ tagħha, il-prezzijiet medji tal-bejgħ u li tikseb rati ta' utilizzazzjoni ta' kapaċità kważi ottimali.
(122)
It-tnaqqis moderat fis-sehem mis-suq u fil-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni ma jistax jiġi attribwit għall-importazzjonijiet Indjani kif spjegat fil-premessa (120).
(123)
Qiegħed jiġi għalhekk konkluż li l-industrija tal-Unjoni ma ġarrbet l-ebda dannu materjali matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza.
(124)
Għalkemm l-industrija tal-Unjoni għamlet xi osservazzjonijiet dwar l-analiżi tad-dannu u dawn ġew indirizzati hawn fuq fil-premessi (95), (105)-(106) u (110)-(111), hija qablet mal-konklużjoni ġenerali dwar in-nuqqas ta' dannu materjali b'mod partikolari matul il-PIR.
7. Il-probabbiltà ta' rikorrenza tad-dannu
(125)
Għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta' rikorrenza tad-dannu huwa importanti li jiġi indikat li taħt l-utilizzazzjoni ottimali tal-kapaċità - li nkisbet matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza - l-industrija tal-Unjoni mhix kapaċi tissodisfa l-konsum kollu tal-Unjoni u konsegwentement parti sinifikanti tal-konsum tal-Unjoni jeħtieġ li jkun kopert minn importazzjonijiet.
(126)
Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni tipproduċi biss aċidu sulfaniliku purifikat, li jfisser li l-utenti li jippreferu jużaw aċidu sulfaniliku tekniku għall-produzzjoni tagħhom ikollhom jirrikorru għall-importazzjonijiet.
(127)
Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni kellha sehem stabbli mis-suq b'bejgħ fuq perjodu twil lil numru ta' klijenti. L-investigazzjoni żvelat li għal xi utenti l-fornituri tal-aċidu sulfaniliku jeħtiġilhom jgħaddu minn proċess ta' ċertifikazzjoni/verifika strett u li jiswa' ħafna flus, u b'hekk il-bidla minn fornitur għal ieħor issir aktar diffiċli.
(128)
Huwa f'dan il-kuntest li l-impatt potenzjali tal-importazzjonijiet Indjani fuq is-suq tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni kien analizzat skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament bażiku sabiex tkun valutata l-probabbiltà ta' rikorrenza tad-dannu f'każ li l-miżuri jitħallew jiskadu.
(129)
Kif ġie konkluż hawn fuq fil-premessi (84)-(85) u (87) l-aċidu sulfaniliku importat mill-Indja għadu qiegħed jibbenefika u x'aktarx li jibbenefika fil-futur minn sussidjar.
(130)
Fl-istess ħin ir-riżultati tal-investigazzjoni jindikaw li l-preżenza ta' importazzjonijiet sussidjati mill-Indja mhix se twassal għal rikorrenza tad-dannu għall-industrija tal-Unjoni. Dan ir-raġunament huwa bbażat fuq l-analiżi tal-fatturi li ġejjin:
-
kapaċità żejda fl-Indja,
-
l-imġiba tal-prezzijiet tal-esportaturi Indjani,
-
l-impatt tal-livell tas-sussidjar fuq il-prezzijiet,
-
it-taħlita Indjana tal-prodott.
(a) il-kapaċità żejda fl-Indja
(131)
L-investigazzjoni ma żvelatx l-eżistenza ta' xi kapaċità żejda sinifikanti fl-Indja.
(132)
L-industrija tal-Unjoni kkontestat din il-konklużjoni billi ssostniet b'mod partikolari li probabbilment se jkun hemm żieda fil-kapaċità żejda Indjana bħala riżultat tal-preżenza dejjem tiżdied ta' prodotti Ċiniżi fis-suq Indjan u li għalhekk l-inċentiv għall-esportazzjoni se jkompli jiżdied.
(133)
F'dan ir-rigward il-Kummissjoni tinnota li l-akbar produttur u esportatur Indjan magħruf tal-aċidu sulfaniliku abbanduna l-istatus tiegħu ta' Unità Orjentata lejn l-Esportazzjoni (EOU) fl-2013 kif deskritt fil-premessa (39) peress li l-kumpanija kienet qed tippjana żżid il-bejgħ tagħha fis-suq domestiku tagħha. Dan il-bejgħ kien limitat b'mod serju bil-kundizzjonijiet tal-iskema EOU. Il-kumpanija kkonfermat li hija ma pperċepietx pressjoni mill-kompetituri Ċinizi u li, fil-valutazzjoni tagħha, is-suq Indjan kellu prospetti tajba ta' żvilupp. Għalhekk, ma hemm l-ebda raġuni biex wieħed jassumi li l-kapaċita żejda preżenti jew futura tal-produtturi Indjani tiġi devjata lejn l-Unjoni minħabba l-allegata pressjoni Ċiniża fis-suq Indjan.
(b) l-imġiba tal-prezzijiet tal-esportaturi Indjani
(134)
Għar-rigward tal-imġiba tal-prezzijiet tal-esportaturi Indjani, instab fil-premessa (94) u (95) hawn fuq li l-produttur esportatur li kkoopera, iżda wkoll esportaturi Indjani oħra, kienu qed ibigħu bi prezzijiet li ma jwaqqgħux il-livelli ta' prezzijiet tal-Unjoni matul il-PIR.
(135)
L-industrija tal-Unjoni allegat li l-prezzijiet tal-esportazzjoni ta' Kokan kienu bbażati fuq impenn fuq il-prezz u għalhekk ma kinux rappreżentattivi tal-produtturi esportaturi Indjani l-oħrajn. Il-Kummissjoni tinnota li tul il-perjodu kkunsidrat il-prezzijiet ta' Kokan kienu sostanzjalment ogħla mill-prezz minimu ta' importazzjoni (“PMI”) stabbilit mill-impenn. Fir-rigward tal-esportaturi Indjani l-oħra, il-prezzijiet medji tagħhom tal-esportazzjoni kif irrapportat mill-Eurostat kienu saħansitra ogħla matul il-PIR. Dan ifisser li l-prezzijiet tal-esportaturi Indjani inkluż Kokan kienu pjuttost ibbażati fuq is-sitwazzjoni tas-suq aktar milli fuq l-impenn fuq il-prezz.
(136)
L-industrija tal-Unjoni indikat ukoll li l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja naqsu bi 8 % matul il-perjodu kkunsidrat minkejja żieda ta' aktar minn 40 % fil-prezzijiet tal-materja prima ewlenija (benżina) fl-istess perjodu. L-investigazzjoni wriet li l-livell relattivament għoli tal-prezz għall-aċidu sulfaniliku fis-suq tal-Unjoni joħloq skop għal tnaqqis fil-prezz minkejja żieda fil-kost tal-materja prima ewlenija. Minkejja l-importanza tagħha bħala element tal-kost, il-benżen waħedha ma tistax tispjega l-evoluzzjoni tal-kosti u l-prezzijiet tal-prodott li qed jiġi investigat. Fl-aħħar nett, l-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet tal-bejgħ tal-Indja lejn l-Unjoni ma kinux eċċezzjonalment baxxi peress li dawn kienu simili għall-prezzijiet Indjani tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi li kienu saru fi kwantitajiet konsiderevoli. Għalhekk, ix-xejriet tal-prezzijiet tal-prodott aħħari (l-aċidu sulfaniliku) u tal-materja prima prinċipali (il-benżen) li tqajmu mill-industrija tal-Unjoni ma nstabux li kienu kontradittorji.
(137)
Fl-aħħar nett, l-industrija tal-Unjoni qajmet il-punt li l-prezzijiet tal-esportazzjonijiet Indjani lejn pajjiżi terzi, jiġifieri t-Turkija, kienu aktar baxxi minn dawk lejn l-UE. Il-Kummissjoni tinnota li d-dejta miġbura minn Kokan uriet li l-prezzijiet tagħha għat-Turkija kienu wkoll ogħla mill-PMI u li dawn ma kinux qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni. Il-volumi tal-esportazzjoni ta' Kokan lejn it-Turkija kienu fl-istess firxa bħal dawk li fuqhom ibbażat l-allegazzjoni tagħha l-industrija tal-Unjoni, għaldaqstant, is-sejbiet fir-rigward ta' Kokan huma validi fejn jidħlu l-esportazzjonijiet kollha Indjani lejn it-Turkija. Abbażi ta' dak li ntqal hawn fuq, l-informazzjoni disponibbli ma ssostnix l-allegazzjoni ta' mġiba differenti tal-esportaturi Indjani fejn jidħlu l-prezzijiet għal pajjiżi terzi fil-konfront ta' dawk għall-UE.
(c) l-impatt tal-livell tas-sussidjar fuq il-prezzijiet
(138)
Kif indikat fil-premessa (84) ta' hawn fuq, il-marġni tas-sussidju li nstab li kien hemm matul il-PIR għall-produttur Indjan li kkoopera jammonta għal 3,1 %. Dan juri xejra kontinwa 'l isfel fis-sussidjar osservat mindu kienu ġew imposti l-miżuri kumpensatorji oriġinali fl-2002.
(139)
Dan it-tnaqqis mhuwiex sempliċiment marbut mas-sitwazzjoni ta' din il-kumpanija individwali iżda ma' bidliet sistemiċi fl-iskemi ta' sussidju Indjani. Kif spjegat fil-parti C ta' dan ir-Regolament xi skemi ġew abbandunati mill-GTI u l-biċċa l-kbira tal-oħrajn ġew imċekkna fejn jidħlu l-benefiċċji lill-kumpaniji. Huwa biss fil-każ ta' skema waħda partikulari investigata, jiġifieri d-DDS, li l-kundizzjonijiet tal-eliġibbiltà u l-proċeduri amministrattivi ġew illaxkati. Bħala riżultat, Kokan immedjatament qalbet għal din l-iskema. Madankollu, l-użu tad-DDS jeskludi l-użu tal-biċċa l-kbira tal-iskemi l-oħra (EOU, AAS, FPS, DFIA u FMS). Fil-każ tal-prodott ikkonċernat, l-iskema tad-DDS għandha livell massimu ċar ta' sussidjar: fil-PIR 4 % tal-valur FOB tal-esportazzjonijiet, u wara tnaqqset ukoll ulterjorment għal 3 %. Minkejja dan il-limitu fuq il-livell ta' sussidju, jista' jkun mistenni li produtturi oħra jew ikunu diġà qalbu għal din l-iskema minħabba piż amministrattiv baxx, jew inkella jkunu qed jaħsbuha.
(140)
Il-Kummissjoni diġà osservat xejra bħal din f'diversi investigazzjonijiet oħra kontra s-sussidju fl-Indja matul l-aħħar sentejn (2) (16). Għaldaqstant jista' jiġi konkluż li s-sejbiet fir-rigward ta' Kokan, kif deskritt fil-premessa (139) hawn fuq, jistgħu jiġu estrapolati għall-bqija tal-produtturi Indjani tal-aċidu sulfaniliku.
(141)
F'kunsiderazzjoni tal-livelli fuq imsemmi ta' sussidju (tbassir ta' madwar 3 % b'DDS bħala skema prinċipali) u l-livell kurrenti tal-prezzijiet tal-esportazzjoni mill-Indja, li diġà jinkludu sussidji, qed tinġibed il-konklużjoni li dawn il-prezzijiet tal-esportazzjoni ma jwaqqgħux il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni anke jekk il-miżuri kumpensatorji fuq l-Indja kellhom jitneħħew. Għalhekk jista' jiġi konkluż li l-esportazzjonijiet mill-Indja, anki jekk issussidjati, mhux se jkunu ta' dannu għall-industrija tal-Unjoni.
(d) taħlita tal-prodotti
(142)
Il-produttur Indjan li kkoopera (li jirrappreżenta sehem sinifikanti tal-importazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni) kien prinċipalment qed ibigħ il-grad tekniku tal-aċidu sulfaniliku fejn kien qed jikkompeti primarjament ma' importazzjonijiet Amerikani u Ċiniżi peress li l-industrija tal-Unjoni ma tipproduċix grad tekniku ta' aċidu sulfaniliku. Barra minn hekk, bażikament l-esportazzjonijeit kollha ta' Kokan ta' aċidu sulfaniliku lejn it-Turkija, li kienu ta' kwantitajiet sinifikanti, kienu ta' grad tekniku.
(143)
L-industrija tal-Unjoni allegat li kien hemm ħafna tirkib fl-użu ta' grad tekniku u purifikat tal-aċidu sulfaniliku u li għaldaqstant hemm kompetizzjoni sostanzjali bejn iż-żewġ gradi.
(144)
Għalkemm mhux kontestat li ż-żewġ gradi jitqiesu li huma prodott wieħed, huwa importanti li wieħed jinnota li l-investigazzjoni kkonfermat li f'termini prattiċi l-interkambjabbiltà hija limitata. B'mod partikolari l-utenti li jeħtieġu jew jippreferu l-aċidu sulfaniliku fit-teorija jistgħu jużaw grad purifikat, iżda minħabba d-differenza sostanzjali fil-prezz (20 % - 25 %) din mhix soluzzjoni ekonomikament vjabbli. Għalhekk, qed jiġi sostnut li l-bejgħ tal-produtturi Indjani fejn jidħol il-grad tekniku tal-aċidu sulfaniliku jikkompeti prinċipalment ma' prodotti Ċiniżi u dawk tal-Istati Uniti.
8. Konklużjoni dwar ir-rikorrenza tad-dannu
(145)
Fid-dawl tas-sejbiet tal-investigazzjoni kif spjegat fil-premessa ta' hawn fuq, qed tinġibed il-konklużjoni li t-tħassir tal-miżuri kumpensatorji kontra l-Indja mhix probabbli li jirriżulta f'rikorrenza tad-dannu fuq medda qasira u medja ta' żmien.
E. L-INTERESS TAL-UNJONI
(146)
Billi ġie konkluż li ma hemmx probabbiltà ta' rikorrenza tad-dannu, ma kienx neċessarju li jiġi ddeterminat l-interess tal-Unjoni.
F. IT-TERMINAZZJONI TAL-MIŻURI KUMPENSATORJI
(147)
Il-partijiet kollha ġew infurmati bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ikun meqjus xieraq li l-miżuri kumpensatorji eżistenti fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mill-Indja jiġu mħassra. Il-partijiet interessati ġew mogħtija wkoll il-possibbiltà li jressqu kummenti sussegwenti għal dik id-divulgazzjoni. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw il-kunsiderazzjoni dovuta fejn kien xieraq.
(148)
Minn dan ta' hawn fuq isegwi li, kif ipprovdut bl-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, il-miżuri kumpensatorji applikabbli għall-aċidu sulfaniliku li joriġinaw fl-Indja għandhom jitħassru. Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni li taċċetta l-impenn attwalment fis-seħħ dwar l-importazzjonijiet tal-aċidu sulfaniliku minn Kokan għandu wkoll jitħassar.
(149)
Meta wieħed jikkunsidra li l-irkupru tal-industrija tal-Unjoni huwa riċenti, il-Kummissjoni, wara talba mill-produttur tal-Unjoni, se żżomm għajnejha fuq l-importazzjonijiet tal-produttur ikkonċernat. Is-sorveljanza ser tkun limitata għal sentejn wara l-pubblikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
(150)
Il-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 25(1) tar-Regolament bażiku ma tax opinjoni.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Id-dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li bħalissa jaqa' taħt il-kodiċi NM ex 2921 42 00 (kodiċi TARIC 2921420060) li joriġina mill-Indja huwa b'dan imħassar u l-proċedimenti li jikkonċernaw dawn l-importazzjonijiet huma mitmuma.
2. Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2006/37/KE li taċċetta l-impenn attwalment fis-seħħ rigward l-importazzjonijiet tal-aċidu sulfaniliku minn Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (l-Indja) hija b'dan imħassra.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta' Diċembru 2014.