NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 516/2014
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se zřizuje Azylový, migrační a integrační fond, mění rozhodnutí Rady 2008/381/ES a zrušují rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 573/2007/ES a č. 575/2007/ES a rozhodnutí Rady 2007/435/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 78 odst. 2 a čl. 79 odst. 2 a 4 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cíl Unie, který spočívá ve vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva, by mělo být mimo jiné dosaženo prostřednictvím společných rámcových opatření azylové a přistěhovalecké politiky založené na solidaritě mezi členskými státy a spravedlivé vůči třetím zemím a jejich státním příslušníkům. Evropská rada dne 2. prosince 2009 uznala, že je v zájmu podpory vývoje politiky v oblasti azylu a migrace zapotřebí v rámci Unie zvýšit pružnost a soudržnost finančních zdrojů, a to jak z hlediska rozsahu, tak z hlediska použitelnosti.
(2)
S cílem přispět k rozvoji společné azylové a přistěhovalecké politiky Unie a k posílení prostoru svobody, bezpečnosti a práva s ohledem na uplatňování zásad solidarity a sdílené odpovědnosti mezi členskými státy, jakož i zásady spolupráce se třetími zeměmi by se měl tímto nařízením zřídit Azylový, migrační a integrační fond (dále jen „fond“).
(3)
Fond by měl odrážet potřebu zvýšené flexibility a zjednodušení při respektování požadavků ohledně předvídatelnosti a při zajištění spravedlivého a transparentního rozdělování zdrojů za účelem splnění obecných a specifických cílů stanovených v tomto nařízení.
(4)
Účinnost opatření a kvalita výdajů jsou hlavními zásadami při provádění fondu. Fond by měl být rovněž prováděn co nejefektivnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem.
(5)
Nová struktura o dvou pilířích by měla přispět ke zjednodušení, racionalizaci, konsolidaci a transparentnosti financování v oblasti vnitřních věcí. Mělo by se usilovat o součinnost, soudržnost a doplňkovost mezi různými fondy a programy, a to i s ohledem na přidělování finančních prostředků na společné cíle. Mělo by se však vyloučit jakékoli překrývání mezi různými nástroji financování.
(6)
Fond by měl vytvořit pružný rámec, který by členským státům umožňoval přijímat finanční prostředky v rámci jejich národních programů na podporu oblastí politik spadajících do působnosti tohoto fondu, a to podle konkrétní situace a potřeb a s ohledem na obecné i specifické cíle fondu, u nichž by byla finanční podpora vyhodnocena jako nejúčinnější a nejvhodnější.
(7)
Fond by měl být vyjádřením solidarity formou finanční pomoci členským státům. Měl by posílit účinné řízení migračních toků do Unie v oblastech s maximální přidanou hodnotou Unie, zejména sdílením odpovědnosti mezi členskými státy, sdílením odpovědnosti se třetími zeměmi a posílením spolupráce s nimi.
(8)
Za účelem přispění k dosažení obecného cíle fondu členské státy zajistí, aby jejich národní programy zahrnovaly akce zaměřené na specifické cíle tohoto nařízení a aby přidělování zdrojů cílům zajišťovalo, že tyto mohou být splněny. V mimořádném případě, kdy si určitý členský stát přeje odchýlit se od minimálních procentních podílů stanovených v tomto nařízení by měl dotyčný členský stát předložit podrobné odůvodnění v rámci svého národního programu.
(9)
V zájmu zajištění jednotné a vysoce kvalitní azylové politiky, jakož i v zájmu uplatňování vyšších standardů mezinárodní ochrany by měl fond přispívat k účinnému fungování společného evropského azylového systému, který zahrnuje opatření týkající se politiky, právních předpisů a budování kapacit ve spolupráci s jinými členskými státy, agenturami Unie a se třetími zeměmi.
(10)
Je vhodné podporovat a zvyšovat úsilí členských států o plné a řádné provádění acquis Unie v oblasti azylu, a to zejména s cílem poskytnout odpovídající podmínky přijímání vysídleným osobám, žadatelům o mezinárodní ochranu a osobám požívajícím mezinárodní ochrany a s cílem zajistit správné určení jejich postavení v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/95/EU (4), uplatňovat spravedlivé a účinné azylové řízení a prosazovat osvědčené postupy v oblasti azylu, tak aby byla chráněna práva osob, jež žádají o mezinárodní ochranu, a aby azylové systémy členských států mohly účinně fungovat.
(11)
Fond by měl poskytnout přiměřenou podporu společnému úsilí členských států při určování, sdílení a prosazování osvědčených postupů a při vytváření účinných struktur spolupráce s cílem zvýšit kvalitu rozhodování v rámci společného evropského azylového systému.
(12)
Fond by měl doplnit a podpořit činnost Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu, jenž byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 439/2010 (5) s cílem koordinovat praktickou spolupráci mezi členskými státy v oblasti azylu, poskytovat podporu členským státům, jejichž azylové systémy jsou vystaveny mimořádnému tlaku, a přispět k provádění společného evropského azylového systému. Komise může využít možnost poskytnutou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6) svěřit Evropskému podpůrnému úřadu pro otázky azylu provádění specifických úkolů a ad hoc úkolů, jako je koordinace akcí členských států souvisejících se znovuusídlením v souladu s nařízením (EU) č. 439/2010.
(13)
Fond by měl podporovat úsilí Unie a členských států spojené se zvyšováním kapacity členských států rozvíjet, monitorovat a hodnotit jejich azylové politiky s ohledem na jejich závazky vyplývající ze stávajících právních předpisů Unie.
(14)
Fond by měl podporovat členské státy v jejich úsilí poskytnout uprchlíkům a vysídleným osobám, které jsou Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) označeny za způsobilé ke znovuusídlení, mezinárodní ochranu a trvalé řešení na vlastním území, jako je například posouzení potřeb souvisejících se znovuusídlením a přesun příslušných osob na vlastní území s tím, že jim zaručí bezpečné právní postavení a podpoří jejich účinnou integraci.
(15)
Fond by měl poskytovat podporu novým postojům týkajícím se přístupu k azylovým řízením bezpečnějším způsobem, zejména zaměřením se na hlavní země tranzitu, jako jsou programy ochrany zacílené na specifické skupiny či určité postupy pro posuzování žádostí o azyl.
(16)
Fond se vyznačuje tím, že by měl mít možnost podporovat dobrovolné operace s rozdělením zátěže dohodnuté mezi členskými státy a spočívající v přesunu žadatelů o mezinárodní ochranu a osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého.
(17)
Partnerství a spolupráce se třetími zeměmi na zajištění odpovídajícího řízení přílivu žadatelů o azyl či jiný druh mezinárodní ochrany představují základní prvky azylové politiky Unie. V zájmu zajištění co nejrychlejšího přístupu k mezinárodní ochraně a trvalých řešení, mimo jiné v rámci regionálních programů ochrany, by měl fond zahrnovat silnou unijní složku věnovanou znovuusídlení.
(18)
V zájmu zlepšení a posílení procesu integrace do evropských společností by měl fond usnadňovat legální migraci do Unie v souladu s hospodářskými a sociálními potřebami členských států a zajišťovat přípravu procesu integrace již v zemi původu státních příslušníků třetích zemí, kteří přicházejí do Unie.
(19)
Při podpoře ucelených strategií konkrétně zaměřených na podporu integrace státních příslušníků třetích zemí na celostátní, případně místní nebo regionální úrovni by měl fond v zájmu účinnosti a dosažení co největší přidané hodnoty postupovat cílenějším způsobem. Tyto strategie by měly být prováděny především místními či regionálními orgány a nestátními subjekty, přičemž by neměly být vyloučeny orgány s celostátní působností, zejména pokud by tak vyžadovala konkrétní správní organizace daného členského státu nebo pokud by byly v daném státě akce v oblasti integrace prováděny ve sdílené pravomoci ústředních a decentralizovaných správních orgánů. Provádějící organizace by z řady dostupných opatření měly vybrat ta, která jsou nejvhodnější s ohledem na jejich konkrétní situaci.
(20)
Provádění fondu by mělo být v souladu se společnými základními principy Unie v oblasti integrace, které jsou uvedeny ve Společném programu pro integraci.
(21)
Oblast působnosti integračních opatření by v zájmu zajištění komplexního přístupu k integraci měla rovněž zahrnovat osoby požívající mezinárodní ochrany, přičemž je třeba zohlednit specifické rysy těchto cílových skupin. Pokud jsou integrační opatření kombinována s opatřeními při přijetí, měly by akce případně zahrnovat i žadatele o mezinárodní ochranu.
(22)
Pro zajištění soudržné reakce Unie na integraci státních příslušníků třetích zemí by akce financované z fondu měly být specifické ve vztahu k akcím financovaným v rámci Evropského sociálního fondu, s kterými by se měly vzájemně doplňovat. V této souvislosti by se mělo od orgánů členských států odpovědných za provádění tohoto fondu vyžadovat, aby zřídily mechanismy spolupráce a koordinace s orgány, které členské státy pověřily řízením intervencí Evropského sociálního fondu.
(23)
Z praktických důvodů se mohou některé akce týkat skupiny lidí, na niž se lze účinněji obrátit jako na celek bez rozlišování mezi jejími členy. Bylo by proto vhodné stanovit, aby měly členské státy, které si to přejí, možnost stanovit v jejich národních programech, že opatření pro integraci mohou zahrnovat nejbližší příbuzné státních příslušníků třetích zemí, je-li to nezbytné pro účinné provádění takových akcí. Za „nejbližší příbuzné“ by měli být považováni manželé(manželky)/partneři(partnerky), jakož i jakákoli osoba s přímými rodinnými vazbami v sestupné či vzestupné linii na státního příslušníka třetí země, na nějž jsou dané integrační akce zaměřeny, která by jinak nebyla do oblasti působnosti fondu zahrnuta.
(24)
Fond by měl podporovat členské státy při zavádění strategií zaměřených na organizování legální migrace, posílit jejich celkovou schopnost rozvíjet, zavádět, monitorovat a hodnotit veškeré strategie a politiky týkající se přistěhovalectví a integrace, jakož i politiky a opatření zaměřená na státní příslušníky třetích zemí, a to včetně právních nástrojů Unie. Měl by také podporovat výměnu informací a osvědčených postupů a spolupráci mezi různými správními útvary i s dalšími členskými státy.
(25)
Unie by měla pokračovat v provádění partnerství v oblasti mobility a rozšiřovat jejich využití coby hlavního strategického, komplexního a dlouhodobého rámce spolupráce se třetími zeměmi v oblasti řízení migrace. Z fondu by se měly podporovat činnosti v rámci partnerství v oblasti mobility, jež jsou prováděny buď na území Unie, nebo ve třetích zemích a jejichž cílem je sledovat potřeby a priority Unie, zvláště akce, které zajišťují kontinuitu financování zahrnujícího jak Unii, tak třetí země.
(26)
Je vhodné i nadále podporovat a podněcovat členské státy v jejich úsilí o zlepšování řízení v oblasti navracení státních příslušníků třetích zemí ve všech jeho aspektech, a to s ohledem na trvalé, spravedlivé a účinné provádění společných norem pro navracení osob, stanovených zejména ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES (7). Fond by měl podporovat jak rozvoj strategií pro navracení osob na vnitrostátní úrovni v rámci koncepce integrovaného řízení navracení, tak i opatření podporující jejich účinné provádění ve třetích zemích.
(27)
Pokud jde o dobrovolné návraty osob, včetně osob, které si návrat přejí, i když nejsou povinny území opustit, je třeba pro tyto osoby navrhnout pobídky, jako je například přednostní zacházení ve formě rozšířené pomoci při návratu. Tento druh dobrovolného návratu je z hlediska nákladové efektivnosti v zájmu vracejících se osob i v zájmu orgánů. Členské státy by měly být podněcovány k tomu, aby dávaly přednost dobrovolným návratům.
(28)
Z politického hlediska jsou ovšem dobrovolné a nucené návraty navzájem propojené a jejich účinky se navzájem posilují, a proto by členské státy měly být vybízeny k tomu, aby v rámci svého systému řízení navracení osob posílily doplňkovost obou těchto forem. Vyhoštění je nezbytné provádět v zájmu zachování integrity přistěhovalecké a azylové politiky Unie a přistěhovaleckých a azylových systémů členských států. Proto je možnost vyhoštění předpokladem, jenž zaručí, že nedojde k narušení této politiky a že budou prosazovány zásady právního státu, což je samo o sobě nezbytné pro vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Z fondu by tedy měly být podporovány akce členských států zaměřené na usnadnění vyhoštění, případně v souladu s normami stanovenými v právu Unie a při plném respektování základních práv a důstojnosti navracených osob.
(29)
Je zásadní, aby v zemi návratu fond podporoval specifická opatření určená vracejícím se osobám, jež jim zajistí opravdový návrat do jejich města či regionu původu za dobrých podmínek a jež podpoří jejich trvalé opětovné začlenění do jejich společenství.
(30)
Dohody Unie o zpětném přebírání osob jsou nedílnou součástí návratové politiky Unie a ústředním nástrojem účinného řízení migračních toků, neboť usnadňují rychlé navracení nelegálních migrantů. Tyto dohody představují důležitý prvek v rámci dialogu a spolupráce se třetími zeměmi původu a tranzitu nelegálních migrantů a v zájmu účinnosti strategií pro navracení osob na úrovni členských států i Unie by mělo být podporováno jejich provádění ve třetích zemích.
(31)
Fond by měl doplňovat a posilovat aktivity prováděné Evropskou agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, která byla zřízena nařízením Rady (ES) č. 2007/2004 (8) a jejímž jedním z úkolů je poskytovat členským státům nezbytnou pomoc při organizaci společných návratových operací a určit osvědčené postupy v oblasti získávání cestovních dokladů a vyhošťování neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí na území členských států, jakož i napomáhat členským státům za okolností, které vyžadují zvýšenou technickou a operativní pomoc na vnějších hranicích s přihlédnutím k případům, které mohou představovat humanitární nouzi a vyžadovat záchranné operace na moři.
(32)
Vedle podporování návratu osob, jak je stanoveno v tomto nařízení, by měl fond podporovat rovněž jiná opatření pro boj proti nedovolenému přistěhovalectví nebo obcházení stávajících právních předpisů v oblasti migrace, čímž by zajišťoval integritu imigračních systémů členských států.
(33)
Při čerpání z fondu by měly být plně dodržovány práva a zásady, jež jsou zakotveny v Listině základních práv Evropské unie a základní práva zakotvená v příslušných mezinárodních nástrojích, včetně příslušné judikatury Evropského soudu pro lidská práva. Způsobilé akce by měly zohledňovat přístup k ochraně migrantů, uprchlíků a žadatelů o azyl založený na lidských právech a zejména by měly zajistit, že bude věnována zvláštní pozornost specifické situaci zranitelných osob, zejména žen, nezletilých osob bez doprovodu a jiných ohrožených nezletilých osob, na něž je třeba zaměřit cílená opatření.
(34)
Pojmy „zranitelné osoby“ a „rodinní příslušníci“ jsou v různých aktech příslušných pro toto nařízení vymezeny různě. Měly by proto být chápány ve smyslu příslušného aktu s ohledem na kontext, v němž jsou použity. V souvislosti se znovuusídlením by měly členské státy, které znovuusídlení provádějí, podrobně konzultovat UNHCR ohledně pojmu „rodinní příslušníci“ v souvislosti se svou praxí v oblasti znovuusídlení a faktickými postupy znovuusídlování.
(35)
Opatření, která se provádějí ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím a která dostávají podporu z fondu, by měla být přijímána v součinnosti a soudržnosti s ostatními akcemi, probíhajícími mimo Unii za podpory zeměpisně a tematicky zaměřených nástrojů v oblasti vnější pomoci Unie. Při provádění těchto akcí by se mělo usilovat především o plnou soudržnost se zásadami a obecnými cíli vnější činnosti a zahraniční politiky Unie, které jsou vůči dotyčné zemi či oblasti uplatňovány. Tato opatření by se neměla zaměřovat na podporu činností, jež jsou přímo zaměřeny na rozvoj a měla by případně doplňovat finanční pomoc poskytovanou prostřednictvím nástrojů vnější pomoci. Zásada soudržnosti politik ve prospěch rozvoje, jak je stanovena v bodu 35 Evropského konsensu o rozvoji, by měla být respektována. Je rovněž důležité zajistit, aby provádění mimořádné pomoci bylo v souladu s humanitární politikou Unie a případně ji doplňovalo, při dodržování humanitárních zásad, které jsou stanoveny v Evropském konsensu o humanitární pomoci.
(36)
Velká část dostupných prostředků v rámci fondu by se měla přidělovat úměrně odpovědnosti, kterou každý členský stát při svém úsilí o řízení migračních toků nese, a to podle objektivních kritérií. Za tímto účelem by se měly používat nejnovější dostupné statistické údaje shromážděné Eurostatem podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 (9) související s migračními toky, jako jsou počet prvních žádostí o azyl, počet kladných rozhodnutí přiznávajících postavení uprchlíka nebo status podpůrné ochrany, počet znovuusídlených uprchlíků, počet oprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, počet státních příslušníků třetích zemí, kteří obdrželi povolení k pobytu vydané členským státem, počet rozhodnutí o navrácení vydaných vnitrostátními orgány a počet uskutečněných návratů.
(37)
V tomto nařízení se stanoví přidělení základních částek jednotlivým členským státům. Základní částka je složena z minimální částky a částky vypočtené na základě průměrné hodnoty částek, které byly jednotlivým členským státům přiděleny v letech 2011, 2012 a 2013 z Evropského uprchlického fondu zřízeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 573/2007/ES (10), Evropského fondu pro integraci státních příslušníků třetích zemí zřízeného rozhodnutím Rady 2007/435/ES (11) a Evropského návratového fondu zřízeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 575/2007/ES (12). Výpočty přidělených částek byly provedeny v souladu s kritérii pro rozdělení stanovenými v rozhodnutí č. 573/2007/ES, rozhodnutí 2007/435/ES a rozhodnutí č. 575/2007/ES. S ohledem na závěry Evropské rady ze dnů 7. a 8. února 2013, které zdůraznily, že zvláštní důraz by měl být kladen na ostrovní společnosti, které čelí neúměrným migračním výzvám, je vhodné zvýšit minimální částky pro Kypr a Maltu.
(38)
Ačkoli je vhodné, aby se každému členskému státu přidělily prostředky ve výši vycházející z nejnovějších dostupných statistických údajů, část prostředků dostupných v rámci fondu by se měla přidělit také na provádění specifických akcí, jež od členských států vyžadují vzájemnou spolupráci a pro Unii vytvářejí významnou přidanou hodnotu, jakož i na provádění programů Unie pro znovuusídlení a na provádění přesunu osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého.
(39)
Za tímto účelem by mělo toto nařízení obsahovat seznam specifických akcí způsobilých k financování z fondu. Členským státům, jež se zavážou k provádění těchto akcí, by měly být přiděleny dodatečné finanční prostředky.
(40)
S ohledem na postupné zavádění programu Unie pro znovuusídlení by měl fond poskytovat cílenou pomoc ve formě finančních pobídek (jednorázové částky) pro každou znovuusídlenou osobu. Komise a Evropský podpůrný úřadu pro otázky azylu by měly ve vzájemné spolupráci a v souladu se svými příslušnými pravomocemi sledovat účinnost provádění operací spojených se znovuusídlením, které jsou z prostředků fondu podporovány.
(41)
S cílem zvýšit dopad úsilí Unie v oblasti znovuusídlení při poskytování ochrany osobám, které potřebují mezinárodní ochranu, a zajistit co největší strategický dopad znovuusídlení prostřednictvím cílenějšího zaměření na ty osoby, které znovuusídlení potřebují nejvíce, je zapotřebí na úrovni Unie stanovit společné priority pro oblast znovuusídlení. Tyto společné priority by se měly měnit pouze v řádně odůvodněných případech nebo v návaznosti na doporučení UNHCR, a to na základě obecných kategorií stanovených v tomto nařízení.
(42)
Některé kategorie osob, které potřebují mezinárodní ochranu, by vzhledem ke zvláštní zranitelnosti měly být do společných priorit Unie v oblasti znovuusídlení zahrnuty stále.
(43)
S ohledem na potřeby v oblasti znovuusídlení stanovené ve společných prioritách Unie v této oblasti je rovněž nutné poskytovat dodatečné finanční pobídky na znovuusídlení osob v souvislosti s konkrétními zeměpisnými regiony a státními příslušníky určitých zemí i v souvislosti s konkrétními kategoriemi osob, které mají být znovuusídleny, je-li znovuusídlení označeno za nejvhodnější řešení jejich zvláštních potřeb.
(44)
V zájmu posílení solidarity a lepšího sdílení odpovědnosti mezi členskými státy, zejména vůči těm státům, které jsou azylovými toky zasaženy nejvíce, by měl být podobný mechanismus založený na finančních pobídkách zřízen i pro přesun osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého. Tento mechanismus by měl snížit tlak na členské státy přijímající vysoké počty žadatelů o azyl a osob požívajících mezinárodní ochrany buď v absolutních, nebo v poměrných hodnotách.
(45)
Podpora poskytovaná z fondu bude efektivnější a bude mít vyšší přidanou hodnotu, pokud se v tomto nařízení stanoví omezený počet povinných cílů, jež mají být plněny v rámci programů, které jednotlivé členské státy s přihlédnutím ke svým specifickým podmínkám a potřebám vypracují.
(46)
Pro posilování solidarity je důležité, aby ve vhodných případech a v koordinaci a v součinnosti s humanitární pomocí, již řídí Komise, přicházela z fondu dodatečná podpora na mimořádnou pomoc při řešení mimořádných situací, k nimž v členských státech či třetích zemích dochází v důsledku velkých migračních tlaků či masového přílivu vysídlených osob, a to v souladu se směrnicí Rady 2001/55/ES (13). Mimořádná pomoc by měla rovněž zahrnovat podporu ad hoc humanitárním programům přijetí zaměřeným na poskytování dočasného pobytu na území určitého členského státu v případě naléhavé humanitární krize ve třetích zemích. Nicméně takovými jinými humanitárními programy přijetí není dotčen unijní program znovuusídlení, jenž je od začátku výslovně zaměřen na poskytování trvalého řešení pro osoby potřebující mezinárodní ochranu přesunuté do Unie ze třetích zemí. Za tímto účelem by členské státy neměly být oprávněny obdržet dodatečné jednorázové částky ohledně osob, jimž byl udělen dočasný pobyt na území určitého členského státu v rámci takových jiných humanitárních programů přijetí.
(47)
Toto nařízení by mělo stanovit finanční pomoc pro činnosti Evropské migrační sítě zřízené rozhodnutím Rady 2008/381/ES (14), a to v souladu s cíli a úkoly této sítě.
(48)
Rozhodnutí 2008/381/ES by proto mělo být změněno, aby byly sladěny postupy a usnadněno poskytování vhodné a včasné finanční podpory národním kontaktním místům podle uvedeného rozhodnutí.
(49)
S ohledem na účel finančních pobídek, jež jsou členským státům na znovuusídlení nebo přesun osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého přidělovány ve formě jednorázových částek, a vzhledem k tomu, že tyto částky představují malou část skutečných nákladů, by toto nařízení mělo stanovit určité odchylky od pravidel pro způsobilost výdajů.
(50)
Za účelem doplnění či změny ustanovení tohoto nařízení, která se týkají jednorázových částek určených na znovuusídlení a přesun osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého, a definic specifických akcí a společných priorit Unie v oblasti znovuusídlení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla náležité konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány souběžné, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(51)
Při uplatňování tohoto nařízení, včetně vypracovávání aktů v přenesené pravomoci, by Komise měla konzultovat odborníky ze všech členských států.
(52)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (15).
(53)
Financování z rozpočtu Unie by se mělo zaměřovat na akce, u nichž může intervence Unie ve srovnání s akcemi prováděnými jednotlivými členskými státy samostatně přinést přidanou hodnotu. Vzhledem k tomu, že Unie může lépe než členské státy poskytnout rámec pro vyjádření solidarity Unie při řízení migračních toků, by finanční podpora poskytovaná podle tohoto nařízení měla především přispět k posílení kapacit v této oblasti na úrovni členských států i Unie.
(54)
Je nutné zajistit co největší dopad financování Unie tím, že budou uvolněny a shromážděny veřejné a soukromé finanční zdroje a bude docíleno jejich pákového účinku.
(55)
Komise by měla sledovat provádění fondu v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 (16) za pomoci společných ukazatelů pro vyhodnocení výsledků a dopadů. Uvedené ukazatele, včetně příslušných základních hodnot, by měly vytvořit minimální základ pro vyhodnocení toho, v jakém rozsahu bylo dosaženo cílů fondu.
(56)
Aby bylo možné výsledky dosažené fondem měřit, je třeba stanovit společné ukazatele pro každý společný cíl fondu. Společnými ukazateli by neměla být dotčena dobrovolná či závazná povaha provádění souvisejících akcí stanovených v tomto nařízení.
(57)
Pokud jde o řízení a provádění fondu, měl by být fond součástí celkového rámce, který tvoří toto nařízení a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 513/2014 (17). Pro účely fondu by partnerství uvedené v nařízení (EU) č. 514/2014 mělo zahrnovat příslušné mezinárodní organizace, nevládní organizace a sociální partnery. Každý členský stát by měl odpovídat za složení partnerství a měl by stanovit způsoby jeho provádění.
(58)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž přispívat k účinnému řízení migračních toků a provádět, posilovat a rozvíjet společnou azylovou politiku, politiku týkající se doplňkové a dočasné ochrany a společnou přistěhovaleckou politiku, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(59)
Podle článků 8 a 10 Smlouvy o fungování EU by tento fond měl zohledňovat prosazování zásady rovnosti žen a mužů a zásady nediskriminace.
(60)
Rozhodnutí č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES a 2007/435/ES by měla být zrušena za podmínek stanovených v přechodných ustanoveních tohoto nařízení.
(61)
V souladu s článkem 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, oznámil tyto členské státy své přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení.
(62)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(63)
Je vhodné uvést dobu použitelnosti tohoto nařízení do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (18). Toto nařízení by se tedy mělo použít ode dne 1. ledna 2014,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Účel a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se zřizuje Azylový, migrační a integrační fond (dále jen „fond“) na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Toto nařízení stanoví:
a)
cíle finanční podpory a způsobilé akce;
b)
obecný rámec k provádění způsobilých akcí;
c)
dostupné finanční zdroje a jejich přidělování;
d)
zásady a mechanismus pro stanovení společných priorit Unie v oblasti znovuusídlení a
e)
finanční pomoc poskytovanou na akce prováděné Evropskou migrační sítí.
3. Tímto nařízením se stanoví, že se použijí pravidla stanovená v nařízení (EU) č. 514/2014, aniž je dotčen článek 4 tohoto nařízení.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„znovuusídlením“ proces, kdy jsou státní příslušníci třetích zemí na žádost Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) vycházející z individuální potřeby mezinárodní ochrany, přesunuti ze třetí země do členského státu, v němž se usadí a mohou zde pobývat jakožto osoby v některém z uvedených postavení:
i)
„postavení uprchlíka“ ve smyslu čl. 2 písm. e) směrnice 2011/95/EU,
ii)
status doplňkové ochrany ve smyslu čl. 2 písm. g) směrnice 2011/95/EU nebo
iii)
další statusy, s nimiž jsou spojena obdobná práva a výhody podle práva členských států a práva Unie jako se statusy uvedenými v bodech i) a ii);
b)
„jinými humanitárními programy přijímání“ určitý ad hoc postup, kterým členský stát přijímá určitý počet státních příslušníků třetí země k dočasnému pobytu na svém území, aby je chránil před naléhavými humanitárními krizemi způsobenými událostmi, jako jsou politický vývoj nebo konflikty;
c)
„mezinárodní ochranou“ postavení uprchlíka a status doplňkové ochrany ve smyslu směrnice 2011/95/EU;
d)
„navrácením“ proces navrácení státního příslušníka třetí země jako dobrovolné splnění povinnosti návratu nebo jako nucený návrat, jak je stanoveno v článku 3 směrnice 2008/115/ES;
e)
„státním příslušníkem třetí země“ osoba, která není občanem Unie ve smyslu čl. 20 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Odkaz na státní příslušníky třetích zemí musí být vykládán tak, že zahrnuje osoby bez státní příslušnosti a osoby s nevymezenou státní příslušností;
f)
„vyhoštěním“ výkon povinnosti návratu, totiž fyzické dopravení osoby mimo území dotyčného členského státu, jak je stanoveno v článku 3 směrnice 2008/115/ES;
g)
„dobrovolným opuštěním území“ splnění povinnosti návratu ve lhůtě stanovené za tímto účelem v rozhodnutí o navrácení, jak je vymezeno v článku 3 směrnice 2008/115/ES;
h)
„nezletilou osobou bez doprovodu“ státní příslušník třetí země mladší 18 let, jenž vstupuje či vstoupil na území členského státu bez doprovodu dospělé osoby, která za něj podle práva nebo vnitrostátních zvyklostí daného členského státu odpovídá, a to po dobu, po kterou se skutečně nenachází v péči takové osoby; tato definice zahrnuje i nezletilou osobu, jež je ponechána bez doprovodu po vstupu na území členského státu;
i)
„zranitelnou osobou“ státní příslušník třetí země, který odpovídá definici této kategorie osob podle práva Unie použitelného na akce v oblasti politiky podporované z fondu;
j)
„rodinným příslušníkem“ státní příslušník třetí země, který odpovídá definici této kategorie osob podle práva Unie použitelného na akce v oblasti politiky podporované z fondu;
k)
„mimořádnou situací“ situace, jež nastala v důsledku:
i)
velkých migračních tlaků v jednom či více členských státech, které se vyznačují nadměrným přílivem velkého počtu státních příslušníků třetích zemí a které kladou značné a naléhavé nároky na jejich přijímací zařízení, zařízení sloužící k zadržení osob, azylové systémy a azylová řízení,
ii)
provádění mechanismů dočasné ochrany ve smyslu směrnice 2001/55/ES nebo
iii)
silných migračních tlaků ve třetích zemích, v nichž uprchlíci uvázli z důvodu např. politického vývoje nebo konfliktů.
Článek 3
Cíle
1. Obecným cílem fondu je přispívat k účinnému řízení migračních toků a provádění, posilování a rozvoji společné azylové politiky, politiky týkající se doplňkové a dočasné ochrany a společné přistěhovalecké politiky při plném dodržování práv a zásad zakotvených v Listině základních práv Evropské unie.
2. V rámci svého obecného cíle fond přispěje k plnění těchto společných specifických cílů:
a)
posílení a rozvoji všech aspektů společného evropského azylového systému včetně jeho vnějšího rozměru;
b)
podpoře legální migrace do členských států v souladu s jejich hospodářskými a sociálními potřebami, jako jsou potřeby trhu práce, při zajištění integrity imigračních systémů členských států a podpora účinné integrace státních příslušníků třetích zemí;
c)
podpoře spravedlivých a účinných strategií navracení osob prováděných v členských státech, jež podporují boj proti nedovolenému přistěhovalectví, s důrazem na udržitelnost návratů a efektivnost zpětného přebírání osob v zemích původu a tranzitu;
d)
posilování solidarity a sdílení odpovědnosti mezi členskými státy, zejména s těmi členskými státy, které jsou migračním a azylovým tokům vystaveny nejvíce, a to i prostřednictvím praktické spolupráce.
Plnění specifických cílů fondu se vyhodnocuje v souladu s čl. 55 odst. 2 nařízení (EU) č. 514/2014 prostřednictvím společných ukazatelů stanovených v příloze IV tohoto nařízení a ukazatelů pro specifické programy zahrnutých v národních programech.
3. Opatření přijatá v zájmu splnění cílů uvedených v odstavcích 1 a 2 jsou v plném souladu s opatřeními podporovanými nástroji vnější finanční pomoci Unie a se zásadami a obecnými cíli vnější činnosti Unie.
4. Cíle uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku jsou plněny v řádném souladu s cíli a zásadami humanitární politiky Unie. Soudržnost ve vztahu k opatřením financovaným z vnějších finančních nástrojů Unie je zajištěna v souladu s článkem 24.
Článek 4
Partnerství
Pro účely fondu zahrnuje partnerství uvedené v článku 12 nařízení (EU) č. 514/2014 příslušné mezinárodní organizace, nevládní organizace a sociální partnery.
KAPITOLA II
SPOLEČNÝ EVROPSKÝ AZYLOVÝ SYSTÉM
Článek 5
Přijímací a azylové systémy
1. V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů uvedenými v článku 19 tohoto nařízení fond podpoří akce zaměřené na jednu nebo více z uvedených kategorií státních příslušníků třetích zemí:
a)
osoby v postavení uprchlíka nebo se statusem doplňkové ochrany ve smyslu směrnice 2011/95/EU;
b)
osoby, které podaly žádost o jednu z forem mezinárodní ochrany uvedených v písmeni a) a dosud neobdržely konečné rozhodnutí;
c)
osoby, které požívají dočasné ochrany ve smyslu směrnice 2001/55/ES;
d)
osoby, které jsou znovuusídlovány či byly znovuusídleny v rámci členského státu nebo jsou z tohoto členského státu přesunovány či z něj byly přesunuty.
Pokud jde o podmínky přijetí a azylová řízení, fond podpoří zejména tyto akce zaměřené na kategorie osob uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce:
a)
poskytování materiální pomoci, včetně pomoci na hranicích, vzdělávání, odborné přípravy, podpůrných služeb, lékařské a psychologické péče;
b)
poskytování podpůrných služeb, jako je překlad a tlumočení, vzdělávání a odborná příprava, včetně výuky jazyků, a další iniciativy, které jsou v souladu se statusem dotčené osoby;
c)
zřízení a zlepšení správních struktur, systémů a odborné přípravy pracovníků a příslušných orgánů s cílem zajistit účinný a snadný přístup k azylovým řízením pro žadatele o azyl, jakož i účinná a vysoce kvalitní azylová řízení, zejména za účelem podpory při případných změnách unijního acquis;
d)
poskytování sociální pomoci, informací nebo pomoci s administrativními nebo soudními postupy a poskytování informací nebo poradenství ohledně možného výsledku azylového řízení, včetně otázek, jako je řízení o navracení;
e)
poskytování právní pomoci a zastoupení;
f)
určení zranitelných skupin a stanovení specifické pomoci pro zranitelné osoby, zejména v souladu s písmeny a) až e);
g)
zavádění, rozvoj a zlepšování alternativních opatření k zajištění osob.
Pokud je to považováno za vhodné a stanoví tak národní programy členských států, může fond rovněž podpořit opatření související s integrací, jako jsou opatření uvedená v čl. 9 odst. 1 týkající se přijímání osob uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce.
2. Pokud jde o ubytovací infrastrukturu a přijímající systémy, fond v souladu se zvláštním cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 podpoří zejména tyto akce:
a)
zlepšování a udržování stávající ubytovací infrastruktury a ubytovacích služeb;
b)
posilování a zlepšování administrativních struktur a systémů;
c)
informování místních společenství;
d)
odbornou přípravu pracovníků orgánů, včetně místních orgán, jež budou jednat s osobami uvedenými v odstavci 1 v souvislosti s jejich přijímáním;
e)
vybudování, provoz a rozvoj nové ubytovací infrastruktury a služeb, jakož i administrativních struktur a systémů, zejména za účelem řešení případných strukturálních potřeb členských států;
3. V souladu se specifickými cíli uvedenými v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) a d) a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 fond rovněž podpoří obdobné akce, jako jsou akce uvedené v odstavci 1 tohoto článku, jestliže tyto akce souvisejí s osobami, které se dočasně nacházejí:
-
v centrech pro tranzit a evidenci uprchlíků, zejména s cílem podpořit operace spojené se znovuusídlením ve spolupráci s UNHCR, nebo
-
na území určitého členského státu v rámci jiných humanitárních programů přijímání.
Článek 6
Schopnost členských států rozvíjet, monitorovat a hodnotit své azylové politiky a azylová řízení
V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu, podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 tohoto nařízení, pokud jde o akce týkající se posílení schopnosti členských států rozvíjet, monitorovat a hodnotit jejich azylové politiky a azylová řízení, fond podpoří zejména tyto akce:
a)
akce posilující schopnost členských států - i pokud jde o mechanismus včasného varování, připravenosti a řešení krizí zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 (19) -shromažďovat, analyzovat a šířit kvalitativní a kvantitativní údaje a statistiky o azylových řízeních, přijímací kapacitě a opatřeních týkajících se znovuusídlení a přesunu žadatelů o mezinárodní ochranu nebo osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého;
b)
akce posilující schopnost členských států shromažďovat, analyzovat a šířit informace o zemi původu;
c)
akce přímo přispívající k hodnocení azylové politiky, jako je posuzování dopadu na vnitrostátní úrovni, průzkumy mezi různými cílovými skupinami a dalšími relevantními zúčastněnými stranami, rozvoj ukazatelů a srovnávací analýzy.
Článek 7
Znovuusídlení, přesun žadatelů o mezinárodní ochranu a osob požívajících mezinárodní ochrany a jiná humanitární přijímání ad hoc
1. V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) a d) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 tohoto nařízení fond podpoří zejména následující akce spojené se znovuusídlením státního příslušníka třetí země, který je znovuusídlován nebo byl znovuusídlen v určitém členském státě, a jiné humanitární programy přijímání:
a)
vytvoření a rozvoj národních programů a strategií zaměřených na znovuusídlení a jiných humanitárních programů přijímání, včetně analýz potřeb, zlepšení ukazatelů a hodnocení;
b)
vytvoření infrastruktury a služeb vhodných k zajištění hladkého a účinného provádění akcí v oblasti znovuusídlení a akcí týkajících se jiných humanitárních programů přijímání, včetně jazykové pomoci;
c)
vytvoření struktur, systémů a organizování odborné přípravy pracovníků zaměřené na vysílání na služební cesty do třetích zemí nebo jiných členských států, provádění pohovorů, lékařských prohlídek a bezpečnostních prověrek;
d)
posuzování možných případů znovuusídlení a případů jiných humanitárních přijímání příslušnými orgány členských států, jako je vysílání na služební cesty do třetích zemí, provádění pohovorů, lékařských prohlídek a bezpečnostních prověrek;
e)
lékařské vyšetření a lékařská péče před odjezdem, zabezpečení materiálních potřeb před odjezdem, poskytnutí informací před odjezdem, integrační opatření a opatření týkající se cesty prováděná před odjezdem, včetně zajištění služeb lékařského doprovodu;
f)
poskytování informací a pomoci při příjezdu nebo krátce po něm, včetně tlumočnických služeb;
g)
akce zaměřené na sloučení rodiny v případě osob znovuusídlených v členském státě;
h)
posilování infrastruktury a služeb příslušných pro migraci a azyl v zemích určených k provádění regionálních programů ochrany;
i)
vytváření podmínek pro dlouhodobou integraci, autonomii a posilování sebedůvěry znovuusídlených uprchlíků.
2. V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. d) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 tohoto nařízení fond rovněž podpoří obdobné akce, jako jsou akce uvedené v odstavci 1 tohoto článku, jestliže jsou považovány za vhodné s ohledem na změny příslušné politiky, ke kterým dojde v průběhu prováděcího období fondu, nebo jestliže národní program členského státu stanoví takové akce, v souvislosti s přesunem žadatelů o mezinárodních ochranu nebo osob požívajících mezinárodní ochrany. Takové operace se provádějí za jejich souhlasu z členského státu, který jim poskytl mezinárodní ochranu, nebo odpovídá za posouzení jejich žádosti, do jiného zainteresovaného členského státu, kde jim bude poskytnuta rovnocenná ochrana nebo kde bude jejich žádost o mezinárodní ochranu posouzena.
KAPITOLA III
INTEGRACE STÁTNÍCH PŘÍSLUŠNÍKŮ TŘETÍCH ZEMÍ A LEGÁLNÍ MIGRACE
Článek 8
Přistěhovalectví a opatření před odjezdem
V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. b) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 tohoto nařízení fond rovněž podpoří akce prováděné ve třetí zemi a zaměřené na státní příslušníky této třetí země, kteří splňují požadavky specifických akcí prováděných před odjezdem nebo podmínky stanovené ve vnitrostátním právu a případně v souladu s právem Unie, včetně podmínek týkajících se schopnosti integrace do společnosti daného členského státu. V této souvislosti fond podpoří zejména tyto akce:
a)
přípravu informačních balíčků a kampaní zaměřených na zvyšování povědomí a podporu mezikulturního dialogu, mimo jiné prostřednictvím uživatelsky přístupných informačních a komunikačních technologií a internetových stránek;
b)
posuzování dovedností a kvalifikací, jakož i posilování transparentnosti a slučitelnosti dovedností a kvalifikací ve třetí zemi s dovednostmi a kvalifikacemi členského státu;
c)
odbornou přípravu zaměřenou na posílení možnosti pracovního uplatnění v členském státě;
d)
komplexní kurzy zaměřené na občanskou orientaci a výuku jazyků;
e)
pomoc v souvislosti se žádostmi o sloučení rodiny ve smyslu směrnice Rady 2003/86/ES (20).
Článek 9
Integrační opatření
1. V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. b) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 tohoto nařízení fond podpoří akce, jež se uskutečňují v rámci soudržných strategií, při zohlednění integračních potřeb státních příslušníků třetích zemí na místní a regionální úrovni. V této souvislosti fond podpoří zejména následující akce zaměřené na státní příslušníky třetích zemí, kteří oprávněně pobývají v členském státě nebo s nimiž bylo případně zahájeno řízení za účelem získání povolení k pobytu v členském státě:
a)
vytváření a rozvoj těchto integračních strategií za účasti místních nebo regionálních subjektů, je-li to vhodné včetně analýzy potřeb, vylepšování ukazatelů integrace a hodnocení, včetně participativních hodnocení, s cílem nalézt osvědčené postupy;
b)
poskytování poradenství a pomoci v oblastech, jako je ubytování, prostředky na živobytí, administrativní a právní poradenství, zdravotní, psychologická a sociální péče a péče o dítě a sloučení rodiny;
c)
akce týkající se uvádění státních příslušníků třetích zemí do přijímající společnosti a akce, které jim umožní se přizpůsobit, akce zaměřené na informování těchto osob o jejich právech a povinnostech, na jejich začlenění do občanského a kulturního života a sdílení hodnot zakotvených v Listině základních práv Evropské unie;
d)
akce zaměřené na vzdělávání a odbornou přípravu, včetně výuky jazyků, a přípravné akce na usnadnění přístupu na trh práce;
e)
akce na podporu soběstačnosti a schopnosti státních příslušníků třetích zemí samostatně zabezpečit své potřeby;
f)
akce na podporu účelných kontaktů a konstruktivního dialogu mezi státními příslušníky třetích zemí a přijímající společností a akce na podporu přijetí ze strany přijímající společnosti, mimo jiné s využitím sdělovacích prostředků;
g)
akce na podporu rovného přístupu a rovnocenných výsledků, pokud jde o jednání státních příslušníků třetích zemí s veřejnými a soukromými službami, včetně úpravy těchto služeb pro jednání se státními příslušníky třetích zemí;
h)
budování kapacit příjemců vymezených v čl. 2 písm. g) nařízení (EU) č. 514/2014 a to i prostřednictvím výměny zkušeností a osvědčených postupů a navazování vzájemných kontaktů.
2. Akce uvedené v odstavci 1 zohlední vždy, kdy je to nutné, specifické potřeby jednotlivých kategorií státních příslušníků třetích zemí, včetně osob požívajících mezinárodní ochrany, znovuusídlených nebo přesunutých osob a zejména zranitelných osob.
3. Národní programy mohou umožnit začlenění přímých příbuzných osob, jež náležejí do cílové skupiny uvedené ve výše uvedeném odstavci, do akcí podle odstavce 1 v té míře, v níž je to nezbytné pro účinné provádění takových akcí.
4. Za účelem programování a provádění akcí uvedených v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje partnerství uvedené v článku 12 nařízení (EU) č. 514/2014 orgány určené členskými státy pro účely řízení intervencí Evropského sociálního fondu.
Článek 10
Praktická spolupráce a opatření na budování kapacit
V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. b) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 tohoto nařízení fond podpoří akce zaměřené na jednu nebo více z těchto oblastí:
a)
vytváření strategií na podporu legální migrace s cílem usnadnit rozvoj a provádění pružných postupů pro přijímání;
b)
spolupráci mezi pracovními agenturami třetích zemí, úřady práce a imigračními úřady členských států, jakož i podporu členských států při provádění právních předpisů Unie týkajících se migrace, konzultace se zúčastněnými subjekty a odborné poradenství či výměnu informací o přístupech, které se s ohledem na potřeby trhu práce zaměřují na osoby konkrétní státní příslušnosti či kategorie státních příslušníků třetích zemí;
c)
posílení schopnosti členských států rozvíjet, provádět, monitorovat a vyhodnocovat své strategie, politiky a opatření týkající se přistěhovalectví napříč různými úrovněmi a útvary úřadů, především pak posilování jejich kapacit shromažďovat, analyzovat a šířit podrobné a systematické údaje a statistiky o migračních řízeních a migračních tocích, povoleních k pobytu a rozvíjení monitorovacích nástrojů, programů hodnocení, ukazatelů a stanovování referenčních hodnot pro účely měření úspěšnosti těchto strategií;
d)
odbornou přípravu příjemců vymezených v čl. 2 písm. g) nařízení (EU) č. 514/2014 a pracovníků poskytujících veřejné a soukromé služby, včetně vzdělávacích institucí, podpora výměny zkušeností a osvědčených postupů, spolupráce a navazování vzájemných kontaktů a mezikulturních schopností, jakož i zvyšování kvality poskytovaných služeb;
e)
budování udržitelných organizačních struktur pro integraci a řízení rozmanitosti, především prostřednictvím spolupráce mezi různými zúčastněnými subjekty, což úředníkům na různých úrovních státní správy umožní rychle získat informace o zkušenostech a osvědčených postupech uplatňovaných jinde a případně sdílet zdroje s jinými příslušnými orgány, jakož i mezi vládními a nevládními subjekty v zájmu efektivnějšího poskytování služeb státním příslušníkům třetích zemí, mimo jiné prostřednictvím jednoho kontaktního místa (například koordinovaná střediska poskytující podporu při integraci);
f)
obousměrný dynamický proces vzájemné interakce, který je základem integračních strategií na místní a regionální úrovni, rozvíjením platforem pro konzultaci státních příslušníků třetích zemí, výměnu informací mezi zúčastněnými subjekty a platforem pro mezikulturní a náboženský dialog mezi společenstvími státních příslušníků třetích zemí navzájem nebo mezi nimi a orgány, které se podílejí na vytváření politiky a přijímají rozhodnutí;
g)
akce na podporu a posílení praktické spolupráce mezi příslušnými orgány členských států, zaměřené mimo jiné na výměnu informací, osvědčených postupů a strategií a na vytváření a provádění společných akcí, a to i s ohledem na zajištění integrity imigračních systémů členských států.
KAPITOLA IV
NAVRACENÍ OSOB
Článek 11
Doprovodná opatření při řízeních o navracení osob
V souladu se zvláštním cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. c) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 tohoto nařízení, pokud jde o opatření doprovázející řízení o navracení osob, zaměří se fond na jednu nebo více z těchto kategorií státních příslušníků třetích zemí:
a)
státní příslušníky třetích zemí, jejichž žádost o povolení k pobytu, jejich oprávněný pobyt nebo mezinárodní ochranu v členském státě dosud nebyla pravomocně zamítnuta a které se mohou rozhodnout využít možnosti dobrovolného návratu;
b)
státní příslušníky třetích zemí, kteří mají v členském státě právo k pobytu, oprávněný pobyt nebo požívají mezinárodní ochrany ve smyslu směrnice 2011/95/EU nebo dočasné ochrany ve smyslu směrnice 2001/55/ES a kteří se rozhodnou využít možnosti dobrovolného návratu;
c)
státní příslušníky třetích zemí, kteří se nacházejí v členském státě a nesplňují nebo již nesplňují podmínky pro vstup nebo pobyt na území členského státu, včetně těch státních příslušníků třetích zemí, jejichž vyhoštění bylo odloženo v souladu s článkem 9 a čl. 14 odst. 1 směrnice 2008/115/ES.
V této souvislosti fond podpoří zejména následující akce zaměřené na kategorie osob uvedené v prvním pododstavci:
a)
zavádění, rozvoj a zlepšování alternativních opatření k zajištění osob;
b)
poskytování sociální pomoci, informací nebo pomoci se správními nebo soudními postupy a poskytování informací nebo poradenství;
c)
poskytování právní a jazykové pomoci;
d)
specifická pomoc zranitelným osobám;
e)
zavádění a zlepšování nezávislých a účinných systémů pro sledování nuceného navracení stanovených v čl. 8 odst. 6 směrnice 2008/115/ES;
f)
zřizování, provoz a zlepšování ubytování, infrastruktury v oblasti přijímání a zadržování, služeb a podmínek;
g)
vytváření administrativních struktur a systémů, včetně nástrojů informačních technologií,
h)
odborná příprava pracovníků v zájmu zajištění bezproblémových a účinných řízení o navracení osob, včetně jejich řízení a provádění.
Článek 12
Opatření při navracení
V souladu se zvláštním cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. c) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 tohoto nařízení, pokud jde o akce při navracení, podpoří fond akce zaměřené na osoby uvedené v článku 11 tohoto nařízení. V této souvislosti fond podpoří zejména tyto akce:
a)
opatření nezbytná k přípravě operací souvisejících s návratem, jako jsou opatření vedoucí ke zjištění totožnosti státních příslušníků třetích zemí, vydání cestovních dokladů a vyhledání rodinných příslušníků;
b)
spolupráce s konzulárními a imigračními úřady třetích zemí za účelem získání cestovních dokladů, usnadnění repatriace a zajištění zpětného převzetí;
c)
opatření asistovaného dobrovolného návratu, včetně lékařských prohlídek a lékařské pomoci, cestovních opatření, finančních příspěvků, pomoci a poradenství před návratem a po něm;
d)
operace vyhoštění, včetně souvisejících opatření, v souladu se standardy stanovenými v právu Unie, s výjimkou donucovacího vybavení;
e)
opatření k zahájení opětovného začlenění vracející se osoby do společnosti vzhledem k jejímu osobnímu rozvoji, jako jsou peněžní pobídky, odborná příprava, pomoc při hledání zaměstnání a ucházení se o ně a podpora zahájení výdělečné činnosti;
f)
zařízení a služby ve třetích zemích sloužící k zajištění vhodného dočasného ubytování a přijetí po příjezdu;
g)
specifická pomoc zranitelným osobám.
Článek 13
Praktická spolupráce a opatření na budování kapacit
V souladu se zvláštním cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. c) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 tohoto nařízení, pokud jde o praktickou spolupráci a opatření na budování kapacit, podpoří fond zejména tyto akce:
a)
akce na podporu, rozvoj a posílení operativní spolupráce a výměny informací mezi útvary členských států zodpovědnými za navracení osob a dalšími orgány členských států zapojenými do procesu navracení, včetně spolupráce s konzulárními úřady a imigračními úřady třetích zemí a společných návratových operací;
b)
akce na podporu spolupráce mezi třetími zeměmi a útvary členských států zodpovědnými za navracení osob, včetně opatření zaměřených na posilování kapacit třetích zemí při zpětném přebírání osob a jejich opětovném začleňování do společnosti, zejména v rámci dohod o zpětném přebírání osob;
c)
akce na posílení schopnosti rozvíjet účinné a udržitelné návratové politiky především prostřednictvím výměny informací o situaci v zemích návratu a osvědčených postupů, sdílení zkušeností a sdružování zdrojů mezi členskými státy;
d)
akce na posílení schopnosti shromažďovat, analyzovat a šířit podrobné a systematické údaje a statistiky o řízeních a opatřeních týkajících se navracení osob, kapacitách v oblasti přijímání a zadržování, o nucených a dobrovolných návratech, jakož i o monitorování a opětovném začleňování;
e)
akce, které přímo přispívají k hodnocení politik v oblasti navracení, jako je posuzování dopadu na vnitrostátní úrovni, průzkumy mezi cílovými skupinami, vypracovávání ukazatelů a stanovování referenčních hodnot;
f)
opatření zaměřená na informování a informační kampaně ve třetích zemích, jejichž cílem je zvyšování povědomí o vhodných dovolených způsobech přistěhovalectví a rizicích nedovoleného přistěhovalectví.
KAPITOLA V
FINANČNÍ A PROVÁDĚCÍ RÁMEC
Článek 14
Celkové zdroje a provádění
1. Celkové zdroje přidělené na provádění tohoto nařízení činí 3 137 milionů EUR v běžných cenách.
2. Roční rozpočtové prostředky fondu schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
3. Celkové zdroje jsou vynakládány prostřednictvím těchto nástrojů:
a)
národních programů podle článku 19;
b)
akcí Unie podle článku 20;
c)
mimořádné pomoci podle článku 21;
d)
Evropské migrační sítě podle článku 22;
e)
technické pomoci podle článku 23.
4. Rozpočet přidělený podle tohoto nařízení na akce Unie, uvedené v článku 20 tohoto nařízení, na mimořádnou pomoc uvedenou v článku 21 tohoto nařízení, Evropskou migrační síť uvedenou v článku 22 tohoto nařízení, a na technickou pomoc uvedenou v článku 23 tohoto nařízení, se plní v rámci přímého řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a případně v rámci nepřímého řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Rozpočet přidělený národním programům uvedeným v článku 19 tohoto nařízení se provádí v rámci sdíleného řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. b) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
5. V souladu s článkem 317 Smlouvy o fungování EU za plnění rozpočtu Unie odpovídá i nadále Komise, která informuje Evropský parlament a Radu o operacích prováděných jinými subjekty než členskými státy.
6. Finanční krytí, jež představuje hlavní referenční hodnotu, se, aniž jsou dotčeny pravomoci Evropského parlamentu a Rady, orientačně použije takto:
a)
2 752 milionů EUR na národní programy členských států;
b)
385 milionů EUR na akce Unie, mimořádnou pomoc, Evropskou migrační síť a technickou pomoc Komise, z nichž alespoň 30 % se použije na akce Unie a Evropskou migrační síť.
Článek 15
Zdroje na způsobilé akce v členských státech
1. Částka ve výši 2 752 milionů EUR se mezi členské státy rozdělí orientačně takto:
a)
2 392 milionů EUR se rozdělí v souladu s přílohou I. Členské státy přidělí nejméně 20 % těchto zdrojů na specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) a alespoň 20 % na zvláštní cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. b). Členské státy se mohou od těchto minimálních podílů odchýlit pouze tehdy, pokud bude národní program obsahovat podrobné vysvětlení ohledně skutečnosti, proč přidělení zdrojů pod touto úrovní neohrožuje dosažení daného cíle. Pokud jde o specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a), ty členské státy, které čelí strukturálním nedostatkům v oblasti ubytování, infrastruktury a služeb, by se neměly dostat pod minimální podíl stanovený v tomto nařízení;
b)
360 milionů EUR se rozdělí na základě přerozdělovacího mechanismu určeného pro specifické akce uvedené v článku 16, pro program Unie pro znovuusídlení uvedený v článku 17 a pro přesun osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého podle článku 18.
2. Částka uvedená v odst. 1 písm. b) podpoří:
a)
specifické akce uvedené v příloze II;
b)
program Unie pro znovuusídlení podle článku 17 nebo přesun osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého podle článku 18.
3. V případě, že určitá částka zůstává k dispozici v rámci odst. 1 písm. b) tohoto článku, nebo je k dispozici jiná částka, bude přidělena v rámci přezkumu v polovině období stanoveného v článku 15 nařízení (EU) č. 514/2014 poměrně k základním částkám pro národní programy stanoveným v příloze I tohoto nařízení.
Článek 16
Zdroje určené na specifické akce
1. Členským státům mohou být přiděleny dodatečné prostředky uvedené v čl. 15 odst. 2 písm. a), pokud jsou takové prostředky v programu vyčleněny, a použijí se na provádění specifických akcí. Tyto specifické akce jsou uvedeny v příloze II.
2. Za účelem zohlednění nového vývoje dané politiky je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26 tohoto nařízení s cílem revidovat přílohu II v rámci přezkumu v polovině období uvedeného v článku 15 nařízení (EU) č. 514/2014. Na základě revidovaného seznamu specifických akcí a v závislosti na dostupných zdrojích mohou členské státy obdržet dodatečné finanční prostředky, jak je stanoveno v odstavci 1 tohoto článku.
3. Dodatečné finanční prostředky uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku se členským státům přidělí na základě zvláštního rozhodnutí o financování, kterým se v rámci přezkumu v polovině období schvaluje či reviduje jejich národní program v souladu s postupem stanoveným v článcích 14 a 15 nařízení (EU) č. 514/2014. Tyto finanční prostředky se použijí výhradně na provádění specifických akcí uvedených v příloze II tohoto nařízení.
Článek 17
Zdroje na program Unie pro znovuusídlení
1. Členské státy kromě přídělu vypočteného podle čl. 15 odst. 1 písm. a) obdrží každé dva roky dodatečné finanční prostředky v souladu s čl. 15 odst. 2 písm. b) stanovené na základě jednorázové částky ve výši 6 000 EUR připadající na každou znovuusídlenou osobu.
2. Jednorázová částka uvedená v odstavci 1 bude navýšena na 10 000 EUR na každou osobu znovuusídlenou podle společných priorit Unie v oblasti znovuusídlení stanovených podle odstavce 3 a uvedených v příloze III a pro každou zranitelnou osobu podle odstavce 5.
3. Společné priority Unie v oblasti znovuusídlení jsou stanoveny na základě těchto obecných kategorií osob:
a)
osob ze země či regionu určených k provádění regionálního programu ochrany;
b)
osob ze země či regionu označených v prognóze týkající se znovuusídlení vypracované podle UNHCR, v nichž by společná akce Unie měla významný dopad na řešení potřeb v oblasti ochrany;
c)
osob, jež patří do zvláštní kategorie, na něž se vztahují kritéria znovuusídlení podle UNHCR.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26 za účelem změny přílohy III na základě obecných kategorií osob uvedených v odstavci 3 tohoto článku, existuje-li pro to řádné odůvodnění nebo s ohledem na doporučení UNHCR.
5. Tyto zranitelné skupiny osob mají rovněž nárok na jednorázovou částku stanovenou v odstavci 2:
a)
ohrožené ženy a děti;
b)
nezletilé osoby bez doprovodu;
c)
osoby, jejichž potřeby související se zdravotním stavem mohou být vyřešeny pouze prostřednictvím znovuusídlení;
d)
osoby, které musí být znovuusídleny z mimořádných nebo naléhavých důvodů za účelem právní či fyzické ochrany, mimo jiné oběti násilí nebo mučení.
6. V případě, že členský stát znovuusídlí osobu, která patří do více než jedné z kategorií osob uvedených v odstavcích 1 a 2, obdrží výše stanovenou částku na tuto osobu pouze jednou.
7. Na jednorázovou částku mohou mít případně nárok i členské státy pro rodinné příslušníky osob uvedených v odstavcích 1, 3 a 5 za podmínky, že tito rodinní příslušníci byli znovuusídleni v souladu s tímto nařízením.
8. Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví časový harmonogram a další prováděcí podmínky spojené s mechanismem přidělování finančních zdrojů na program Unie pro znovuusídlení. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 27 odst. 2.
9. Dodatečné finanční prostředky uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku se členským státům přidělí každé dva roky, poprvé na základě samostatných rozhodnutí o financování, kterými se schvaluje jejich národní program v souladu s postupem stanoveným v článku 14 nařízení (EU) č. 514/2014, a následně na základě rozhodnutí o financování připojených k rozhodnutím, kterými se schvaluje jejich národní program. Tyto finanční prostředky se v rámci národního programu nepřevádějí na jiné akce.
10. Za účelem účinného plnění cílů programu Unie pro znovuusídlení a v rámci dostupných zdrojů je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, kterými se upravují jednorázové částky uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku, pokud je to považováno za vhodné, zejména s ohledem na aktuální míru inflace, relevantní vývoj v oblasti znovuusídlení, jakož i s ohledem faktory, které mohou optimalizovat využití finančních pobídek obdržených ve formě jednorázových částek.
Článek 18
Zdroje určené na přesun osob požívajících mezinárodní ochrany
1. S ohledem na provádění zásady solidarity a spravedlivé sdílení odpovědnosti a s ohledem na vývoj politiky Unie v průběhu prováděcího období fondu členské státy kromě přídělu vypočteného podle čl. 15 odst. 1 písm. a) obdrží dodatečné finanční prostředky podle čl. 15 odst. 2 písm. b) na základě jednorázové částky ve výši 6 000 EUR připadající na každou osobu požívající mezinárodní ochrany přesunutou z jiného členského státu.
2. Na jednorázovou částku mohou mít případně nárok i členské státy pro rodinné příslušníky osob uvedených v odstavci 1 za podmínky, že tito rodinní příslušníci byli přesunuti v souladu s tímto nařízením.
3. Dodatečné finanční prostředky uvedené v odstavci 1 tohoto článku se členským státům poprvé přidělí na základě samostatných rozhodnutí o financování, kterými se schvaluje jejich národní program v souladu s postupem stanoveným v článku 14 nařízení (EU) č. 514/2014, a následně na základě rozhodnutí o financování připojených k rozhodnutí, kterým se schvaluje jejich národní program. Tyto finanční prostředky se v rámci národního programu nepřevádějí na jiné akce.
4. Za účelem účinného plnění cílů solidarity a sdílení odpovědnosti mezi členskými státy uvedených v článku 80 Smlouvy o fungování EU a v rámci dostupných zdrojů je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26 tohoto nařízení pro účely úpravy jednorázové částky uvedené v odstavci 1 tohoto článku, zejména s ohledem na aktuální míru inflace, relevantní vývoj v oblasti přesunu osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého, jakož i s ohledem faktory, které mohou optimalizovat využití finančních pobídek obdržených ve formě jednorázových částek
Článek 19
Národní programy
1. V rámci národních programů, které mají být přezkoumány a schváleny v souladu s článkem 14 nařízení (EU) č. 514/2014, členské státy v rámci cílů stanovených v článku 3 tohoto nařízení a se zohledněním výsledku politického dialogu uvedeného v článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014 sledují především tyto cíle:
a)
zesílenou podporu při zřizování společného evropského azylového systému zajištěním účinného a jednotného uplatňování acquis Unie v oblasti azylu a podpora řádného uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013. Tyto akce mohou zahrnovat rovněž vytvoření a rozvoj programu Unie pro znovuusídlení;
b)
vytvoření a rozvoj integračních strategií zahrnujících různé aspekty obousměrného dynamického procesu, které budou podle potřeby prováděny na celostátní, místní nebo regionální úrovni, budou zohledňovat potřeby státních příslušníků třetích zemí v oblasti integrace na místní a regionální úrovni, řešit specifické potřeby různých kategorií migrantů a rozvíjet účinná partnerství mezi klíčovými zúčastněnými stranami;
c)
rozvoj návratového programu, který zahrnuje složku týkající se asistovaného dobrovolného návratu a případně složku věnovanou opětovnému začleňování.
2. Členské státy zajistí, aby veškeré akce podporované v rámci fondu byly prováděny v plném souladu se základními právy a s ohledem na lidskou důstojnost. Zejména by měly takové akce plně dodržovat práva a zásady, jež jsou zakotveny v Listině základních práv Evropské unie.
3. V souladu s požadavkem sledovat výše uvedené cíle a při zohlednění konkrétních okolností se členské státy zaměří na spravedlivé a transparentní rozdělování zdrojů mezi specifické cíle stanovené v čl. 3 odst. 2.
Článek 20
Akce Unie
1. Z podnětu Komise lze fond využít k financování nadnárodních akcí nebo akcí, na nichž má Unie zvláštní zájem (dále jen „akce Unie“) v souvislosti s obecnými a specifickými cíli uvedenými v článku 3.
2. Způsobilé akce Unie jsou akce, které podporují zejména:
a)
rozšiřování spolupráce Unie při provádění práva Unie a při sdílení osvědčených postupů v oblasti azylu, zejména ohledně znovuusídlování a přesunu žadatelů o mezinárodní ochranu nebo osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého i prostřednictvím navazování kontaktů a výměny informací, legální migrace, integrace státních příslušníků třetích zemí, včetně pomoci při příjezdu a koordinačních činností na podporu znovuusídlení s místními společenstvími, jež mají přijmout znovuusídlené uprchlíky, a navracení osob;
b)
zřizování nadnárodních sítí spolupráce a pilotních projektů, včetně inovačních projektů, založených na nadnárodních partnerstvích mezi subjekty sídlícími ve dvou či více členských státech za účelem stimulování inovací a usnadnění výměny zkušeností a osvědčených postupů;
c)
studie a výzkum zaměřené na možné nové formy spolupráce Unie v oblasti azylu, přistěhovalectví, začleňování, navracení osob a příslušného práva Unie, šíření a výměnu informací týkající se osvědčených postupů a všech dalších aspektů azylu, přistěhovalectví, integrace a návratové politiky, včetně institucionální komunikace o politických prioritách Unie;
d)
vývoj společných statistických nástrojů, metod a ukazatelů hodnocení vývoje politik v oblasti azylu, legální migrace, začleňování a navracení osob a jejich používání členskými státy;
e)
přípravu, monitorování, administrativní a technickou podporu a rozvoj mechanismu hodnocení, jež jsou nezbytné k provádění politiky v oblasti azylu a přistěhovalectví;
f)
spolupráci s třetími zeměmi na základě globálního přístupu Unie k migraci a mobilitě, především v rámci provádění dohod o zpětném přebírání osob, partnerství v oblasti mobility a regionálních programů ochrany;
g)
opatření zaměřená na informování a informační kampaně ve třetích zemích určené na zvyšování povědomí o vhodných dovolených způsobech přistěhovalectví a rizicích nedovoleného přistěhovalectví.
3. Akce Unie se provedou v souladu s článkem 6 nařízení (EU) č. 514/2014.
4. Komise zajistí spravedlivé a transparentní rozdělování zdrojů mezi cíle uvedené v čl. 3 odst. 2.
Článek 21
Mimořádná pomoc
1. Nástroj poskytuje finanční pomoc na řešení naléhavých a zvláštních potřeb v případě mimořádné situace, jak ji vymezuje čl. 2 písm. k). Opatření prováděná ve třetích zemích v souladu s tímto článkem musí být v souladu s humanitární politikou Unie a případně ji doplňují a zároveň musí dodržovat humanitární zásady stanovené v konsensu o humanitární pomoci.
2. Mimořádná pomoc se provádí v souladu s články 6 a 7 nařízení (EU) č. 514/2014.
Článek 22
Evropská migrační síť
1. Z fondu se podporuje Evropská migrační síť a poskytuje se finanční pomoc nezbytná pro její činnost a budoucí rozvoj.
2. Částku vyhrazenou na Evropskou migrační síť v rámci ročních rozpočtových prostředků fondu i pracovní program stanovující priority jejích činností přijímá Komise po schválení řídícím výborem v souladu s postupem uvedeným v čl. 4 odst. 5 písm. a) rozhodnutí 2008/381/ES. Rozhodnutí Komise o této částce je finančním rozhodnutím ve smyslu článku 84 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Finanční pomoc určená na činnost Evropské migrační sítě má formu grantů udělovaných národním kontaktním místům podle článku 3 rozhodnutí 2008/381/ES a případně veřejných smluv v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Tato pomoc zajistí národním kontaktním místům odpovídající a včasnou finanční podporu. Náklady vzniklé v souvislosti s prováděním akcí národních kontaktních míst podpořených prostřednictvím grantů přidělených v roce 2014 mohou být způsobilé ode dne 1. ledna 2014.
4. Rozhodnutí 2008/381/ES se mění takto:
a)
v čl. 4 odst. 5 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
připravuje a schvaluje návrh pracovního programu činností, zejména pokud jde o cíle a tematické priority a stanovení orientační výše rozpočtu jednotlivých národních kontaktních míst, která je nezbytná k zajištění řádného fungování Evropské migrační sítě, a to na základě návrhu předloženého předsedou.“;
b)
článek 6 se mění takto:
i)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Komise sleduje provádění programu činností a podává řídícímu výboru pravidelně zprávy o provádění programu a o rozvoji Evropské migrační sítě.“,
ii)
odstavce 5 až 8 se zrušují;
c)
článek 11 se zrušuje;
d)
článek 12 se zrušuje.
Článek 23
Technická pomoc
1. Z podnětu nebo jménem Komise se na technickou pomoc ročně z fondu vynaloží až 2,5 milionu EUR v souladu s článkem 9 nařízení (EU) č. 514/2014.
2. Z podnětu členského státu je možné z fondu financovat činnosti v oblasti technické pomoci v souladu s článkem 20 nařízení (EU) č. 514/2014. Částka vyčleněná na technickou pomoc v období 2014-2020 nepřesáhne 5,5 % celkové částky přidělené členskému státu navýšenou o 1 000 000 EUR.
Článek 24
Koordinace
Komise a členské státy, případně spolu s Evropskou službou pro vnější činnost, zajistí, aby akce ve třetích zemích a ve vztahu k nim byla přijímána v součinnosti a soudržnosti s jinými opatřeními mimo Unii podporovanými prostřednictvím nástrojů Unie. Zejména zajistí, aby uvedené akce:
a)
byly soudržné s vnější politikou Unie, dodržovaly zásadu soudržnosti politik v oblasti rozvoje a aby byly soudržné se strategickými programovými dokumenty pro danou oblast či zemi;
b)
byly zaměřeny na opatření, která nejsou orientována na rozvoj;
c)
sloužily zájmům vnitřních politik Unie a byly v souladu s činnostmi vyvíjenými uvnitř Unie.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 25
Zvláštní ustanovení týkající se jednorázových částek určených na znovuusídlení a přesun osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého
Odchylně od pravidel způsobilosti výdajů stanovených v článku 18 nařízení (EU) č. 514/2014, zvláště pokud jde o jednorázové částky a paušální sazby, jsou jednorázové částky přidělované podle tohoto nařízení členským státům na znovuusídlení nebo přesun osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého:
a)
osvobozeny od povinnosti, podle níž musí být podloženy statistickými údaji či údaji z minulosti a
b)
vyplaceny za podmínky, že osoba, na kterou je jednorázová částka přidělena, byla skutečně znovuusídlena nebo přesunuta v souladu s tímto nařízením.
Článek 26
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 16 odst. 2, čl. 17 odst. 4 a 10 a čl. 18 odst. 4 je svěřena Komisi na dobu sedmi let ode dne 21. května 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto sedmiletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o období tří let, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem tohoto sedmiletého období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 16 odst. 2, čl. 17 odst. 4 a 10 a čl. 18 odst. 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 16 odst. 2, čl. 17 odst. 4 a 10 a čl. 18 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 27
Postup projednávání ve výborech
1. Komisi je nápomocen Výbor pro Azylový, migrační a integrační fond a Fond pro vnitřní bezpečnost, zřízený čl. 59 odst. 1 nařízení (EU) č. 514/2014.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 28
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají toto nařízení na základě návrhu Komise do 30. června 2020.
Článek 29
Použitelnost nařízení (EU) č. 514/2014
Na tento fond se použijí ustanovení nařízení (EU) č. 514/2014, aniž je dotčen článek 4 tohoto nařízení.
Článek 30
Zrušení
Rozhodnutí č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES a 2007/435/ES se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2014
Článek 31
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování nebo změna, včetně celkového nebo částečného zrušení, dotyčných projektů a ročních programů až do jejich uzavření nebo finanční pomoci schválené Komisí na základě rozhodnutí č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES a 2007/435/ES ani žádného jiného právního předpisu, který se na tuto pomoc vztahuje k 31. prosinci 2013. Tímto nařízením není dotčeno pokračování nebo změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, finanční podpory schválené Komisí na základě rozhodnutí 2008/381/ES ani žádného jiného právního předpisu, který se na tuto pomoc vztahuje k 31. prosinci 2013.
2. Při rozhodování o spolufinancování v rámci tohoto nařízení Komise přihlíží k opatřením, která mají finanční dopady v období tohoto spolufinancování a která byla přijata na základě rozhodnutí č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES, 2007/435/ES a 2008/381/ES před 20. květnem 2014.
3. Částky přidělené na závazky pro spolufinancování schválené Komisí mezi 1. lednem 2011 a 31. prosincem 2014, k nimž nejsou doklady požadované pro uzavření akce zaslány Komisi ve lhůtě pro předložení závěrečné zprávy, Komise automaticky uvolní ze závazku do 31. prosince 2017, přičemž vzniká povinnost neoprávněně vyplacené částky vrátit.
4. K částkám na akce, které byly pozastaveny z důvodů soudních řízení nebo správních řízení o opravném prostředku s odkladným účinkem, se při výpočtu výše částky, která se automaticky uvolňuje ze závazku, nepřihlíží.
5. Členské státy předloží Komisi do 30. června 2015 hodnotící zprávy týkající se výsledků a dopadů akcí spolufinancovaných v rámci rozhodnutí č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES a 2007/435/ES v období 2011 až 2013.
6. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů do 31. prosince 2015 následné hodnotící zprávy podle rozhodnutí č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES a 2007/435/ES za období 2011 až 2013.
Článek 32
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Štrasburku dne 16. dubna 2014.
REGOLAMENT (UE) Nru 516/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-16 ta’ April 2014
li jistabbilixxi l-Fond għall-Asil, il-Migrazzjoni u l-Integrazzjoni, li temenda d-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/381/KE u li tħassar id-Deċiżjonijiet Nru 573/2007/KE u Nru 575/2007/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u d-Deċiżjoni tal-Kunsill 2007/435/KE
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 78(2) u l-Artikolu 79(2) u (4) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
L-objettiv tal-Unjoni li tikkostitwixxi spazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja, għandu jintlaħaq, fost l-oħrajn, permezz ta’ miżuri komuni li jservu ta’ qafas għall-politika fir-rigward tal-asil u l-immigrazzjoni, ibbażata fuq solidarjetà bejn l-Istati Membri, li tkun ġusta għal pajjiżi terzi u ċ-ċittadini tagħhom. Il-Kunsill Ewropew tat-2 ta’ Diċembru 2009 rrikonoxxa li r-riżorsi finanzjarji fl-Unjoni għandhom isiru dejjem aktar flessibbli u koerenti, f’termini kemm ta’ ambitu kif ukoll ta’ applikabbiltà, sabiex jappoġġaw żviluppi tal-politika fil-qasam tal-asil u l-migrazzjoni.
(2)
Sabiex jikkontribwixxi għall-iżvilupp tal-politika komuni tal-Unjoni dwar l-asil u l-immigrazzjoni u għat-tisħiħ tal-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja fid-dawl tal-applikazzjoni tal-prinċipji ta’ solidarjetà u kondiviżjoni tar-responsabbiltà bejn l-Istati Membri u l-kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi, dan ir-Regolament għandu jistabbilixxi l-Fond għall-Asil, il-Migrazzjoni u l-Integrazzjoni (“il-Fond”).
(3)
Il-Fond għandu jirrifletti l-ħtieġa għal żieda fil-flessibiltà u s-simplifikazzjoni filwaqt li jirrispetta r-rekwiżiti f’termini ta’ prevedibbiltà, u filwaqt li jiżgura distribuzzjoni ġusta u trasparenti ta’ riżorsi sabiex jiġu ssodisfati l-objettivi ġenerali u speċifiċi stipulati f’dan ir-Regolament.
(4)
L-effiċjenza ta’ miżuri u l-kwalità tal-infiq jikkostitwixxu l-prinċipji ta’ gwida fl-implimentazzjoni tal-Fond. Barra minn hekk, il-Fond għandu jiġi implimentat ukoll bl-aktar mod effettiv u faċli possibbli għall-utent.
(5)
L-istruttura l-ġdida b’żewġ pilastri tal-finanzjament fil-qasam tal-affarijiet interni għandha tikkontribwixxi għas-simplifikazzjoni, ir-razzjonalizzazzjoni, il-konsolidazzjoni u t-trasparenza tal-finanzjament f’dak il-qasam. Għandhom jiġu mfittxija s-sinerġiji, il-konsistenza u l-komplimentarjetà bejn fondi u programmi differenti, inkluż bil-ħsieb li l-finanzjament jiġi allokat għal objettivi komuni. Madankollu, għandu jiġi evitat kwalunkwe sovrapponiment bejn l-istrumenti differenti ta’ finanzjament.
(6)
Il-Fond għandu joħloq qafas flessibbli li jippermetti li l-Istati Membri jirċievu riżorsi finanzjarji taħt il-programmi nazzjonali tagħhom biex jappoġġaw l-oqsma ta’ politika taħt il-Fond skont is-sitwazzjoni u l-ħtiġijiet speċifiċi tagħhom, u fid-dawl tal-objettivi ġenerali u speċifiċi tal-Fond, li għalihom l-appoġġ finanzjarju jkun l-aktar effettiv u xieraq.
(7)
Il-Fond għandu jesprimi solidarjetà permezz ta’ assistenza finanzjarja lill-Istati Membri. Għandha tittejjeb il-ġestjoni effettiva tal-flussi migratorji lejn l-Unjoni f’oqsma fejn l-Unjoni żżid il-valur massimu, b’mod partikolari permezz tal-kondiviżjoni tar-responsabbiltà bejn l-Istati Membri u l-kondiviżjoni tar-responsabbiltà u t-tisħiħ tal-kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi.
(8)
Sabiex jikkontribwixxu għall-kisba tal-objettiv ġenerali tal-Fond, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-programmi nazzjonali tagħhom jinkludu azzjonijiet li jindirizzaw l-objettivi speċifiċi ta’ dan ir-Regolament u li l-allokazzjoni ta’ riżorsi bejn l-objettivi jiżgura li l-objettivi jistgħu jintlaħqu. F’każ eċċezzjonali li Stat Membru jixtieq li jidderoga mill-perċentwali minimi stipulati f’dan ir-Regolament, l-Istat Membru kkonċernat għandu jipprovdi ġustifikazzjoni dettaljata fil-programm nazzjonali tiegħu.
(9)
Biex tiġi żgurata politika uniformi u ta’ kwalità għolja dwar l-asil u jiġu applikati standards ogħla ta’ protezzjoni internazzjonali, il-Fond għandu jikkontribwixxi għall-funzjonament effettiv tas-Sistema Ewropea Komuni tal-Asil, li tinkludi miżuri dwar il-politika, il-leġislazzjoni, u il-bini tal-kapaċità, waqt li jaġixxi f’kooperazzjoni ma’ Stati Membri oħra, aġenziji tal-Unjoni u pajjiżi terzi.
(10)
Huwa xieraq li jiġu appoġġati u mtejba l-isforzi magħmula mill-Istati Membri biex jimplimentaw bis-sħiħ u kif jixraq l-acquis tal-Unjoni dwar l-asil, b’mod partikolari biex jagħtu kondizzjonijiet ta’ akkoljenza xierqa għal persuni spustati u applikanti għal, u benefiċjarji ta’, protezzjoni internazzjonali, biex jiżguraw id-determinazzjoni korretta tal-istatus, skont id-Direttiva 2011/95/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4), biex japplikaw proċeduri tal-asil ġusti u effettivi u biex jippromwovu prattika tajba fil-qasam tal-asil sabiex jipproteġu d-drittijiet ta’ persuni li jeħtieġu protezzjoni internazzjonali u jagħmluha possibbli li s-sistemi tal-asil tal-Istati Membri jaħdmu b’mod effiċjenti.
(11)
Il-Fond għandu joffri appoġġ adegwat għal sforzi konġunti mill-Istati Membri biex jidentifikaw, jikkondividu u jippromwovu l-aħjar prattiki u jistabbilixxu strutturi ta’ kooperazzjoni effettivi sabiex isaħħu l-kwalità tat-teħid ta’ deċiżjonijiet fil-qafas tas-Sistema Ewropea Komuni tal-Asil.
(12)
Il-Fond għandu jikkumplimenta u jsaħħaħ l-attivitajiet imwettqa mill-Uffiċċju Ewropew ta’ Appoġġ għall-Asil (“EASO”) stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 439/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5), bil-ħsieb li jikkoordina l-kooperazzjoni prattika bejn l-Istati Membri dwar l-asil, jappoġġa lill-Istati Membri soġġetti għal pressjoni partikolari fuq is-sistemi tagħhom tal-asil u jikkontribwixxi għall-implimentazzjoni tas-Sistema Ewropea Komuni tal-Asil. Il-Kummissjoni tista’ tagħmel użu mill-possibbiltà offruta mir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) biex tinkariga lill-EASO bl-implimentazzjoni tal-kompiti ad hoc speċifiċi, bħall-koordinazzjoni tal-azzjonijiet tal-Istati Membri dwar ir-risistemazzjoni f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 439/2010.
(13)
Il-Fond għandu jappoġġa l-isforzi mill-Unjoni u l-Istati Membri relatati mat-tisħiħ tal-kapaċità tal-Istati Membri li jiżviluppaw, jimmonitorjaw u jevalwaw il-politiki tagħhom dwar l-asil fid-dawl tal-obbligi tagħhom taħt il-liġi eżistenti tal-Unjoni.
(14)
Il-Fond għandu jappoġġa l-isforzi magħmula mill-Istati Membri biex jipprovdu protezzjoni internazzjonali u soluzzjoni dejjiema fit-territorji tagħhom lil refuġjati u persuni spustati identifikati bħala eliġibbli għal risistemazzjoni mill-Kummissarju Għoli tan-Nazzjonijiet Uniti għar-Refuġjati (“UNHCR”), bħall-valutazzjoni tal-ħtiġijiet tar-risistemazzjoni u t-trasferiment tal-persuni kkonċernati lejn it-territorji tagħhom, bil-ħsieb li jagħtuhom status legali sigur u jippromwovu l-integrazzjoni effettiva tagħhom.
(15)
Il-Fond għandu jipprevedi approċċi ġodda dwar aċċess għal proċeduri tal-asil b’mod aktar sikur, b’mod partikolari billi jimmiraw pajjiżi ewlenin ta’ transitu bħal programmi ta’ protezzjoni għal gruppi partikolari jew ċerti proċeduri għall-eżami ta’ applikazzjonijiet għall-asil.
(16)
Hija fin-natura tal-Fond li għandu jkun jista’ jipprovdi appoġġ lil operazzjonijiet volontarji ta’ kondiviżjoni tal-piżijiet maqbula bejn L-Istati Membri u li jikkonsistu fit-trasferiment ta’ benefiċjarji ta’ protezzjoni internazzjonali, u ta’ applikanti għal protezzjoni internazzjonali, minn Stat Membru għal ieħor.
(17)
Is-sħubiji u l-kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi biex tkun żgurata l-ġestjoni adegwata ta’ influssi ta’ persuni li japplikaw għall-asil jew forom oħra ta’ protezzjoni internazzjonali huma komponent essenzjali tal-politika tal-Unjoni dwar l-asil. Bil-għan li jkun ipprovdut aċċess għall-protezzjoni internazzjonali u soluzzjonijiet dejjiema fl-aktar stadju bikri possibbli, inkluż fil-qafas tal-iżvilupp ta’ Programmi ta’ Protezzjoni Reġjonali, il-Fond għandu jinkludi komponent ta’ risistemazzjoni tal-Unjoni.
(18)
Biex itejjeb u jsaħħaħ il-proċess ta’ integrazzjoni fis-soċjetajiet Ewropej, il-Fond għandu jiffaċilita l-migrazzjoni legali lejn l-Unjoni f’konformità mal-ħtiġijiet ekonomiċi u soċjali tal-Istati Membri u jantiċipa t-tħejjija tal-proċess ta’ integrazzjoni diġà fil-pajjiż ta’ oriġini ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi li ġejjin lejn l-Unjoni.
(19)
Sabiex ikun effiċjenti u jikseb l-ikbar valur miżjud, il-Fond għandu jsegwi approċċ aktar immirat, b’appoġġ għal strateġiji konsistenti maħsuba speċifikament biex jippromwovu l-integrazzjoni ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi fuq livell nazzjonali, lokali u/jew reġjonali, fejn ikun adatt. Dawk l-istrateġiji għandhom jiġu implimentati l-aktar minn awtoritajiet lokali jew reġjonali u atturi mhux statali, mingħajr l-esklużjoni tal-awtoritajiet nazzjonali, b’mod partikolari fejn l-organizzazzjoni amministrattiva speċifika tal-Istat Membru tkun teħtieġ dan, jew fejn, fi Stat Membru, l-azzjonijiet ta’ integrazzjoni jaqgħu taħt kompetenza kondiviża bejn l-Istat u amministrazzjoni deċentralizzata. L-organizzazzjonijiet ta’ implimentazzjoni għandhom jagħżlu l-miżuri l-aktar adattati għas-sitwazzjoni partikolari tagħhom mill-firxa ta’ miżuri disponibbli.
(20)
L-implimentazzjoni tal-Fond għandha tkun konsistenti mal-Prinċipji Bażiċi Komuni tal-Unjoni dwar l-Integrazzjoni, kif speċifikat fil-Programm Komuni għall-Integrazzjoni.
(21)
L-ambitu tal-miżuri ta’ integrazzjoni għandu jinkludi wkoll il-benefiċjarji ta’ protezzjoni internazzjonali sabiex ikun żgurat approċċ komprensiv għall-integrazzjoni, filwaqt li jitqiesu l-ispeċifiċitajiet ta’ dawn il-gruppi fil-mira. Fejn il-miżuri għall-integrazzjoni jkunu kkombinati mal-akkoljenza, l-azzjonijiet għandhom, fejn ikun adatt, jippermettu wkoll l-inklużjoni ta’ applikanti għall-protezzjoni internazzjonali.
(22)
Biex tiġi żgurata l-konsistenza tar-rispons tal-Unjoni għall-integrazzjoni ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi, azzjonijiet iffinanzjati taħt il-Fond għandhom ikunu speċifiċi u komplementari għall-azzjonijiet iffinanzjati taħt il-Fond Soċjali Ewropew. F’dan il-kuntest, l-awtoritajiet tal-Istati Membri responsabbli għall-implimentazzjoni tal-Fond għandhom ikunu meħtieġa jistabbilixxu mekkaniżmi ta’ kooperazzjoni u koordinazzjoni mal-awtoritajiet maħtura mill-Istati Membri għall-għan tal-ġestjoni tal-interventi tal-Fond Soċjali Ewropew.
(23)
Għal raġunijiet prattiċi, xi azzjonijiet jistgħu jikkonċernaw grupp ta’ persuni li jista’ jiġi indirizzat b’mod aktar effettiv bħala grupp, mingħajr ma ssir distinzjoni bejn il-membri tiegħu. Għalhekk, ikun adatt li tiġi prevista l-possibbiltà għal dawk l-Istati Membri li jixtiequ dan li jipprevedu fil-programmi nazzjonali tagħhom li l-azzjonijiet ta’ integrazzjoni jistgħu jinkludu membri immedjati tal-familja ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi, sal-punt li jkun meħtieġ għall-implimentazzjoni effettiva ta’ tali azzjonijiet. It-terminu “membru immedjat tal-familja” għandu jinftiehem li ifisser il-konjuġi, is-sieħeb jew is-sieħba, u kwalunkwe persuna li għandha rabtiet familjari diretti fil-linja dixxendentali jew axxendentali maċ-ċittadin tal-pajjiż terz li huwa fil-mira tal-azzjonijiet ta’ integrazzjoni u li ma jkunx kopert b’mod ieħor mill-kamp ta’ applikazzjoni tal-Fond.
(24)
Il-Fond għandu jappoġġa lill-Istati Membri fit-twaqqif ta’ strateġiji għall-organizzazzjoni ta’ migrazzjoni legali, li jsaħħu l-kapaċità tagħhom li jiżviluppaw, jimplimentaw, jimmonitorjaw u jevalwaw b’mod ġenerali l-istrateġiji, il-politiki u l-miżuri kollha tal-immigrazzjoni u l-integrazzjoni għal ċittadini ta’ pajjiżi terzi, inklużi l-istrumenti legali tal-Unjoni. Il-Fond għandu jappoġġa wkoll l-iskambju ta’ informazzjoni, l-aħjar prattiki u l-kooperazzjoni bejn id-dipartimenti differenti tal-amministrazzjoni kif ukoll ma’ Stati Membri oħra.
(25)
L-Unjoni għandha tkompli u tespandi l-użu ta’ Sħubiji għall-Mobilità bħala l-qafas prinċipali ta’ kooperazzjoni strateġika, komprensiva u fit-tul għall-ġestjoni tal-migrazzjoni ma’ pajjiżi terzi. Il-Fond għandu jappoġġa attivitajiet fil-qafas ta’ Sħubiji għall-Mobilità li jseħħu fl-Unjoni jew f’pajjiżi terzi u mmirati lejn l-insegwiment tal-ħtiġijiet u l-prijoritajiet tal-Unjoni, b’mod partikolari azzjonijiet li jiżguraw il-kontinwità tal-finanzjament li jinkludu kemm l-Unjoni kif ukoll pajjiżi terzi.
(26)
Huwa xieraq li jkompli jingħata appoġġ u jiġu inkoraġġuti l-isforzi tal-Istati Membri biex itejbu l-ġestjoni tar-ritorn ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi fid-dimensjonijiet kollha tagħha, bil-ħsieb ta’ implimentazzjoni ġusta u effettiva kontinwa ta’ standards komuni dwar ir-ritorn, b’mod partikolari kif stabbilit fid-Direttiva 2008/115/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7). Il-Fond għandu jippromwovi l-iżvilupp ta’ strateġiji ta’ ritorn f’livell nazzjonali fi ħdan il-kunċett ta’ ġestjoni integrata tar-ritorn, u wkoll miżuri li jappoġġaw l-implimentazzjoni effettiva tagħhom f’pajjiżi terzi.
(27)
Fir-rigward tar-ritorn volontarju ta’ persuni, inklużi persuni li jixtiequ jirritornaw minkejja l-fatt li ma għandhom l-ebda obbligu li jħallu t-territorju, għat-tali persuni li jirritornaw għandhom ikunu previsti inċentivi, bħal trattament preferenzjali fil-forma ta’ għajnuna mtejba għar-ritorn. Dan it-tip ta’ ritorn volontarju huwa fl-interess kemm tal-persuni li jirritornaw kif ukoll tal-awtoritajiet f’termini tal-kost-effettività tiegħu. L-Istati Membri għandhom ikunu mħeġġa jagħtu preferenza għar-ritorn volontarju.
(28)
Madankollu, mill-perspettiva ta’ politika, ir-ritorn volontarju u infurzat huma interkonnessi u għandhom effett ta’ tisħiħ reċiproku u, għaldaqstant, l-Istati Membri għandhom ikunu mħeġġa fil-ġestjoni tar-ritorn tagħhom biex isaħħu l-kumplimentaritajiet taż-żewġ forom. Hemm il-ħtieġa li jitwettqu tneħħijiet sabiex tkun salvagwardjata l-integrità tal-politika dwar l-immigrazzjoni u l-asil tal-Unjoni u s-sistemi tal-immigrazzjoni u l-asil tal-Istati Membri. Għalhekk il-possibbiltà ta’ tneħħijiet hija prerekwiżit biex ikun żgurat li din il-politika ma tkunx mhedda u biex ikun infurzat l-istat tad-dritt, li fih innifsu huwa essenzjali għall-ħolqien ta’ spazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja. Il-Fond għandu għalhekk jappoġġa l-azzjonijiet tal-Istati Membri li jiffaċilitaw tneħħijiet f’konformità mal-istandards stabbiliti fid-dritt tal-Unjoni, fejn ikun applikabbli, u b’rispett sħiħ għad-drittijiet fundamentali u d-dinjità tal-persuni li jirritornaw.
(29)
Huwa essenzjali għall-Fond li jappoġġa miżuri speċifiċi għall-persuni li marru lura fil-pajjiż ta’ ritorn, sabiex ikun żgurat ir-ritorn effettiv tagħhom lejn il-belt jew reġjun tagħhom ta’ oriġini taħt kondizzjonijiet tajbin u biex ittejjeb ir-riintegrazzjoni dejjiema tagħhom fil-komunità tagħhom.
(30)
Il-ftehimiet ta’ riammissjoni tal-Unjoni huma komponent integrali tal-politika ta’ ritorn tal-Unjoni u għodda ċentrali għall-ġestjoni effiċjenti tal-flussi migratorji peress li jiffaċilitaw ir-ritorn ta’ malajr ta’ migranti irregolari. Dawk il-ftehimiet huma element importanti fil-qafas tad-djalogu u l-kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi tal-oriġini u t-tranżitu ta’ migranti irregolari u l-implimentazzjoni tagħhom fil-pajjiżi terzi għandha tkun appoġġata fl-interess ta’ strateġiji ta’ ritorn effettivi fil-livell nazzjonali u tal-Unjoni.
(31)
Il-Fond għandu jikkumplimenta u jsaħħaħ l-attivitajiet imwettqa mill-Aġenzija Ewropea għall-Ġestjoni tal-Kooperazzjoni Operazzjonali fil-Fruntieri Esterni tal-Istati Membri tal-Unjoni Ewropea, stabbilita bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2007/2004 (8), li parti mill-inkarigi tagħha huwa li tipprovdi lill-Istati Membri bl-appoġġ meħtieġ għall-organizzazzjoni ta’ operazzjonijiet ta’ ritorn konġunti u għall-identifikazzjoni ta l-aħjar prattiki dwar l-akkwiżizzjoni ta’ dokumenti tal-ivvjaġġar u t-tneħħija ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi b’soġġorn illegali fit-territorji tal-Istati Membri kif ukoll biex tassisti lill-Istati Membri f’ċirkostanzi li jeħtieġu assistenza teknika u operazzjonali miżjuda fil-fruntieri esterni, b’kont meħud li xi sitwazzjonijiet jistgħu jinvolvu emerġenzi umanitarji u salvataġġ fil-baħar.
(32)
Minbarra l-appoġġ għar-ritorn ta’ persuni kif previst f’dan ir-Regolament, il-Fond għandu wkoll jappoġġa miżuri oħra biex tiġi miġġielda l-immigrazzjoni illegali jew l-evitar ta’ regoli eżistenti dwar il-migrazzjoni legali, biex b’hekk tiġi salvagwardata l-integrità tas-sistemi tal-immigrazzjoni tal-Istati Membri.
(33)
Il-Fond għandu jiġi implimentat b’rispett sħiħ għad-drittijiet u l-prinċipji minquxa fil-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea u għad-drittijiet fundamentali minquxa fl-istrumenti internazzjonali rilevanti, inkluż fil-każistika rilevanti tal-Qorti Ewropea tad-Drittijiet tal-Bniedem. L-azzjonijiet eliġibbli għandhom jieħdu kont tal-approċċ ibbażat fuq id-drittijiet tal-bniedem għall-protezzjoni ta’ migranti, refuġjati u dawk li jfittxu asil, u għandhom, b’mod partikolari, jiżguraw li tingħata attenzjoni speċjali lil, u li jkun previst rispons iddedikat, għas-sitwazzjoni speċifika ta’ persuni vulnerabbli, b’mod partikolari n-nisa, l-minorenni mhux akkumpanjati u minorenni oħra f’riskju.
(34)
It-termini “persuni vulnerabbli” u “membri tal-familja” huma definiti b’mod differenti f’atti differenti rilevanti għal dan ir-Regolament. Huma għandhom għalhekk jinftehmu skont it-tifsira tal-att rilevanti, waqt li jittieħed kont tal-kuntest li jintużaw fih. Fil-kuntest tar-risistemazzjoni, l-Istati Membri li jirrisistemaw għandhom jikkonsultaw mill-qrib mal-UNHCR fir-rigward tat-terminu “membri tal-familja” fil-prattiki ta’ risistemazzjoni tagħhom u fil-proċessi effettivi ta’ risistemazzjoni.
(35)
Miżuri dwar u fir-rigward ta’ pajjiżi terzi appoġġati permezz tal-Fond għandhom jiġu adottati f’sinerġija u koerenza ma’ azzjonijiet oħra barra l-Unjoni appoġġati permezz ta’ strumenti ta’ assistenza esterna tal-Unjoni, kemm ġeografiċi kif ukoll tematiċi. B’mod partikolari, fl-implimentazzjoni ta’ dawn l-azzjonijiet għandha titfittex koerenza sħiħa mal-prinċipji u l-objettivi ġenerali tal-azzjoni esterna u l-politika barranija tal-Unjoni relatata mal-pajjiż jew ir-reġjun ikkonċernat. Il-miżuri m’għandux ikollhom l-intenzjoni li jappoġġaw azzjonijiet li huma direttament orjentati lejn l-iżvilupp u għandhom jikkumplimentaw, fejn adatt, l-assistenza finanzjarja pprovduta permezz ta’ strumenti tal-għajnuna esterni. Il-prinċipju tal-koerenza tal-politika għall-iżvilupp, kif jinsab fil-paragrafu 35 tal-Kunsens Ewropew għall-Iżvilupp, għandu jiġi rispettat. Huwa importanti wkoll li jiġi żgurat li l-implimentazzjoni tal-assistenza ta’ emerġenza tkun konsistenti ma’, u fejn rilevanti, kumplementari mal-politika umanitarja tal-Unjoni u tirrispetta l-prinċipji umanitarji kif stabbiliti mill-Kunsens Ewropew dwar l-Għajnuna Umanitarja.
(36)
Parti kbira tar-riżorsi disponibbli taħt il-Fond għandha tiġi allokata b’mod proporzjonat mar-responsabbiltà merfugħa minn kull Stat Membru permezz tal-isforzi tiegħu fil-ġestjoni tal-flussi migratorji abbażi ta’ kriterji oġġettivi. Għal dak l-iskop, għandha tintuża l-aktar data statistika reċenti disponibbli miġbura mill-Eurostat taħt ir-Regolament (KE) Nru 862/2007 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9) li jirrigwardaw il-flussi migratorji, bħalma huwa l-għadd ta’ applikazzjonijiet tal-ewwel asil, l-għadd ta’ deċiżjonijiet pożittivi li jagħtu protezzjoni ta’ refuġjat jew sussidjarja, l-għadd ta’ refuġjati risistemati, l-għadd ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi residenti legalment, l-għadd ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi li kisbu awtorizzazzjoni maħruġa minn Stat Membru sabiex jirrisjedu, l-għadd ta’ deċiżjonijiet ta’ ritorn maħruġa mill-awtoritajiet nazzjonali u l-għadd ta’ ritorni effettwati.
(37)
L-allokazzjoni ta’ ammonti bażiċi lill-Istati Membri hijastipulata f’dan ir-Regolament. L-ammont bażiku huwa magħmul minn ammont minimu u minn ammont ikkalkulat abbażi tal-medja tal-allokazzjonijiet għall-2011, l-2012 u l-2013 għal kull Stat Membru taħt il-Fond Ewropew għar-Rifuġjati, stabbilita bid-Deċiżjoni Nru 573/2007/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10), il-Fond Ewropew għall-Integrazzjoni ta’ Ċittadini ta’ Pajjiżi Terzi stabbilita bid-Deċiżjoni Nru 2007/435/KE (11) u l-Fond Ewropew għar-Ritorn stabbilita bid-Deċiżjoni Nru 575/2007/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12). Il-kalkolu tal-allokazzjonijiet sar f’konformità mal-kriterji tad-distribuzzjoni stipulati fid-Deċiżjoni Nru 573/2007/KE, id-Deċiżjoni 2007/435/KE u d-Deċiżjoni Nru 575/2007/KE. Fid-dawl tal-konklużjonijiet tal-Kunsill Ewropew tas-7-8 ta’ Frar 2013 li enfasizzaw li ser ssir enfasi partikolari fuq soċjetajiet insulari li jiffaċċaw sfidi ta’ migrazzjoni sproporzjonati, huwa adatt li jiżdiedu l-ammonti minimi għal Ċipru u Malta.
(38)
Filwaqt li huwa xieraq li jkun allokat lil kull Stat Membru ammont ibbażat fuq l-aktar data statistika reċenti disponibbli, parti mir-riżorsi disponibbli taħt il-Fond għandha tkun imqassma wkoll għall-implimentazzjoni ta’ azzjonijiet speċifiċi li jeħtieġu sforz kooperattiv fost l-Istati Membri u jiġġeneraw valur miżjud sinifikanti għall-Unjoni, kif ukoll għall-implimentazzjoni ta’ Programm ta’ Risistemazzjoni tal-Unjoni u t-trasferiment ta’ benefiċjarji ta’ protezzjoni internazzjonali minn Stat Membru wieħed għall-ieħor.
(39)
Għal dak il-għan, dan ir-Regolament għandu jistabbilixxi lista ta’ azzjonijiet speċifiċi eliġibbli għal riżorsi mill-Fond. Għandhom jiġu allokati ammonti addizzjonali lil dawk l-Istati Membri li jintrabtu li jimplimentaw tali azzjonijiet.
(40)
Fid-dawl tal-istabbiliment progressiv ta’ Programm ta’ Risistemazzjoni tal-Unjoni, il-Fond għandu jipprovdi assistenza mmirata fil-forma ta’ inċentivi finanzjarji (somom sħaħ) għal kull persuna risistemata. Il-Kummissjoni, f’kooperazzjoni mal-EASO u skont il-kompetenzi rispettivi tagħhom, għandhom jimmonitorjaw l-implimentazzjoni effettiva ta’ operazzjonijiet ta’ risistemazzjoni appoġġati mill-Fond.
(41)
Bil-għan li jiżdied l-impatt tal-isforzi tal-Unjoni għar-risistemazzjoni fl-għoti ta’ protezzjoni lill-persuni li jeħtieġu protezzjoni internazzjonali u li jinkiseb l-impatt strateġiku massimu tar-risistemazzjoni permezz ta’ ffukar aħjar fuq dawk il-persuni li l-aktar jeħtieġu risistemazzjoni, il-prijoritajiet komuni fir-rigward tar-risistemazzjoni għandhom jiġu fformulati fil-livell tal-Unjoni. Dawk il-prijoritajiet komuni għandhom jiġu emendati biss fejn ikun hemm ġustifikazzjoni ċara biex isir hekk, jew fid-dawl ta’ rakkomandazzjonijiet mill-UNHCR fuq il-bażi tal-kategoriji ġenerali speċifikati f’dan ir-Regolament.
(42)
Minħabba l-vulnerabbiltà partikolari tagħhom, xi kategoriji ta’ persuni li jeħtieġu protezzjoni internazzjonali għandhom dejjem ikunu inklużi fil-prijoritajiet komuni tal-Unjoni għar-risistemazzjoni.
(43)
Meta jitqiesu l-ħtiġijiet ta’ risistemazzjoni stabbiliti fil-prijoritajiet komuni tal-Unjoni għar-risistemazzjoni, huwa meħtieġ ukoll li jkunu previsti inċentivi finanzjarji addizzjonali għar-risistemazzjoni ta’ persuni fir-rigward ta’ reġjuni ġeografiċi u nazzjonalitajiet speċifiċi, kif ukoll tal-kategoriji speċifiċi ta’ persuni li għandhom jiġu risistemati, fejn ir-risistemazzjoni tkun determinata bħala l-aktar rispons xieraq għall-ħtiġijiet speċjali tagħhom.
(44)
Biex titjieb is-solidarjetà u ssir kondiviżjoni aħjar tar-responsabbiltà bejn l-Istati Membri, b’mod partikolari lejn dawk l-aktar milquta mill-flussi tal-asil, għandu jiġi stabbilit ukoll mekkaniżmu simili bbażat fuq inċentivi finanzjarji għat-trasferiment ta’ benefiċjarji ta’ protezzjoni internazzjonali minn Stat Membru wieħed għall-ieħor. Tali mekkaniżmu għandu jnaqqas il-pressjoni minn fuq Stati Membri li jirċievu numri għoljin ta’ persuni li jfittxu asil u benefiċjarji ta’ protezzjoni internazzjonali, f’termini assoluti jew inkella f’termini proporzjonati.
(45)
L-appoġġ ipprovdut mill-Fond ser ikun aktar effiċjenti u jġib valur miżjud akbar jekk jiġi identifikat għadd limitat ta’ objettivi obbligatorji f’dan ir-Regolament, li għandhom jiġu segwiti fil-programmi mfassla minn kull Stat Membru u filwaqt li jitqiesu s-sitwazzjoni u l-ħtiġijiet speċifiċi tiegħu.
(46)
Huwa importanti għas-solidarjetà msaħħa li l-Fond jipprovdi, f’koordinazzjoni u f’sinerġija mal-assistenza umanitarja mmexxija mill-Kummissjoni fejn adatt, appoġġ addizzjonali biex jiġu indirizzati sitwazzjonijiet ta’ emerġenza ta’ pressjoni migratorja qawwija fi Stati Membri jew pajjiżi terzi jew fil-każ ta’ influss bil-massa ta’ persuni spustati, skont id-Direttiva tal-Kunsill 2001/55/KE (13), permezz ta’ assistenza ta’ emerġenza. L-assistenza ta’ emerġenza għandha tinkludi wkoll l-appoġġ lil programmi ad hoc ta’ ammissjoni umanitarja li għandhom l-għan li jippermettu soġġorn temporanju fuq it-territorju ta’ Stat Membru f’każ ta’ kriżi umanitarja urġenti f’pajjiżi terzi. Madankollu, dawn il-programmi oħra ta’ ammissjoni umanitarja huma mingħajr preġudizzju għal, u m’għandhomx jimminaw, il-programm ta’ risistemazzjoni tal-Unjoni li sa mill-bidu jimmira espliċitament li jipprovdi soluzzjoni dejjiema għal persuni li jeħtieġu protezzjoni internazzjonali trasferiti fl-Unjoni minn pajjiżi terzi. Għal dan il-għan, l-Istati Membri m’għandhomx ikunu intitolati jirċievu somom sħiħa fir-rigward ta’ persuni mogħtija soġġorn temporanju fuq it-territorju ta’ Stat Membru taħt dawn il-programmi oħra ta’ ammissjoni umanitarja.
(47)
Dan ir-Regolament għandu jipprovdi assistenza finanzjarja għall-attivitajiet tan-Netwerk Ewropew dwar il-Migrazzjoni stabbilit bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/381/KE (14) f’konformità mal-objettivi u l-inkarigi tagħha.
(48)
Id-Deċiżjoni 2008/381/KE għandha għalhekk tiġi emendata biex jiġu allinjati l-proċeduri u jiġi ffaċilitat l-għoti ta’ appoġġ finanzjarju adatt u f’waqtu lill-Punti ta’ Kuntatt Nazzjonali li huma msemmija f’dik id-Deċiżjoni.
(49)
Fid-dawl tal-għan tal-inċentivi finanzjarji allokati lill-Istati Membri għar-risistemazzjoni u/jew it-trasferiment ta’ benefiċjarji ta’ protezzjoni internazzjonali minn Stat Membru għal ieħor fil-forma ta’ somom sħaħ, u minħabba li jirrappreżentaw frazzjoni żgħira tal-ispejjeż proprji, dan ir-Regolament għandu jipprevedi ċerti derogi mir-regoli dwar l-eliġibbiltà tan-nefqa.
(50)
Sabiex ikunu ssupplimentati jew emendati d-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament dwar l-ammonti sħaħ għar-risistemazzjoni u t-trasferiment ta’ benefiċjarji ta’ protezzjoni internazzjonali minn Stat Membru għal ieħor, u dwar id-definizzjoni ta’ azzjonijiet speċifiċi u ta’ prijoritajiet komuni tal-Unjoni għar-risistemazzjoni, is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell ta’ esperti. Il-Kummissjoni, waqt it-tħejjija u t-tfassil ta’ atti delegati, għandha tiżgura trasmissjoni simultanja, f’waqtha u adatta ta’ dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(51)
Fl-applikazzjoni ta’ dan r-Regolament, inkluż il-preparazzjoni tal-atti delegati, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta esperti mill-Istati Membri kollha.
(52)
Biex jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, għandhom jiġu kkonferiti setgħat ta’ implimentazzjoni fuq il-Kummissjoni. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15).
(53)
Il-finanzjament mill-baġit tal-Unjoni għandu jikkonċentra fuq attivitajiet fejn l-intervent tal-Unjoni jista’ jagħti valur addizzjonali meta mqabbel mal-azzjoni tal-Istati Membri waħdu. Peress li l-Unjoni tinsab f’pożizzjoni aħjar mill-Istati Membri biex tipprovdi qafas għall-espressjoni ta’ solidarjetà tal-Unjoni fil-ġestjoni tal-flussi migratorji, l-appoġġ finanzjarju pprovdut taħt dan ir-Regolament għandu jikkontribwixxi b’mod partikolari biex jissaħħu l-kapaċitajiet nazzjonali u tal-Unjoni f’dan il-qasam.
(54)
Hemm il-ħtieġa ta’ massimizzazzjoni tal-impatt tal-finanzjamenti tal-Unjoni permezz ta’ mobilizzazzjoni, ġbir komuni u tisħiħ tar-riżorsi finanzjarji pubbliċi u privati.
(55)
Il-Kummissjoni għandha timmonitorja l-implimentazzjoni tal-Fond f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 514/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16) bl-għajnuna ta’ indikaturi komuni għall-evalwazzjoni tar-riżultati u l-impatti. Dawk l-indikaturi, inklużi linji ta’ referenza rilevanti, għandhom jipprovdu l-bażi minima sabiex jiġi vvalutat sa liema punt intlaħqu l-objettivi tal-Fond.
(56)
Biex jitkejlu l-kisbiet tal-Fond, għandhom jiġu stabbiliti indikaturi komuni b’rabta ma’ kull objettiv speċifiku tiegħu. L-indikaturi komuni m’għandhomx jaffettwaw in-natura fakultattiva jew obbligatorja tal-implimentazzjoni tal-azzjonijiet relatati kif imniżżla f’dan ir-Regolament.
(57)
Għall-għan tal-ġestjoni u l-implimentazzjoni tiegħu, il-Fond għandu jifforma parti minn qafas koerenti li jikkonsisti minn dan ir-Regolament u r-Regolament (UE) Nru 513/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (17). Għall-finijiet tal-Fond, is-sħubija prevista fir-Regolament (UE) Nru 514/2014 għandha tinkludi organizzazzjonijiet internazzjonali, organizzazzjonijiet mhux governattivi u msieħba soċjali rilevanti. Kull Stat Membru għandu jkun responsabbli li jistabbilixxi l-kompożizzjoni tas-sħubija u l-arranġamenti prattiċi rigward l-implimentazzjoni tagħha.
(58)
Peress li l-objettiv ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri li jikkontribwixxi għal ġestjoni effiċjenti tal-flussi migratorji u għall-implimentazzjoni, it-tisħiħ u l-iżvilupp tal-politika komuni dwar l-asil, il-protezzjoni sussidjarja u l-protezzjoni temporanja u l-politika komuni dwar l-immigrazzjoni, ma jistax jinkiseb b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri iżda jista’ pjuttost jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, f’konformità mal-prinċipju ta’ sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE). F’konformità mal-prinċipju ta’ proporzjonalità kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkiseb dak l-objettiv.
(59)
Skont l-Artikoli 8 u 10 TFUE, il-Fond għandu jqis il-prinċipji tal-integrazzjoni tad-dimesjoni tal-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel u l-prinċipji ta’ antidiskriminazzjoni.
(60)
Id-Deċiżjonijiet Nru 573/2007/KE, Nru 575/2007/KE u 2007/435/KE għandhom jitħassru, soġġett għad-dispożizzjonijiet transitorji stipulati f’dan ir-Regolament.
(61)
F’konformità mal-Artikolu 3 tal-Protokoll Nru 21 dwar il-pożizzjoni tar-Renju Unit u l-Irlanda fir-rigward tal-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja, anness mat-TUE u mat-TFUE, u mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 4 ta’ dak il-Protokoll, dawk l-Istati Membri nnotifikaw ix-xewqa tagħha li jieħdu sehem fl-adozzjoni u l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
(62)
F’konformità mal-Artikoli 1 u 2 tal-Protokoll Nru 22 dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka anness mat-TUE u mat-TFUE, id-Danimarka mhix qed tieħu sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament u mhijiex la marbuta bih u lanqas ma hija soġġetta għall-applikazzjoni tiegħu.
(63)
Huwa adatt li jiġi allinjat il-perijodu ta’ applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament ma’ dak tar-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (18). Għalhekk, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Għan u kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-Fond għall-Asil, il-Migrazzjoni u l-Integrazzjoni (“il-Fond”) għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020.
2. Dan ir-Regolament jistipula:
(a)
l-objettivi tal-appoġġ finanzjarju u l-azzjonijiet eliġibbli;
(b)
il-qafas ġenerali għall-implimentazzjoni tal-azzjonijiet eliġibbli;
(c)
ir-riżorsi finanzjarji disponibbli u d-distribuzzjoni tagħhom;
(d)
il-prinċipji u l-mekkaniżmu għall-istabbiliment ta’ prijoritajiet komuni tal-Unjoni għar-risistemazzjoni;
(e)
l-assistenza finanzjarja prevista għall-attivitajiet tan-Netwerk Ewropew dwar il-Migrazzjoni.
3. Dan ir-Regolament jipprevedi l-applikazzjoni tar-regoli stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 514/2014, mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 4 ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“risistemazzjoni” tfisser il-proċess li bih, fuq talba mill-Kummissarju Għoli tan-Nazzjonijiet Uniti għar-Refuġjati (“UNHCR”) ibbażata fuq il-ħtieġa ta’ persuna għal protezzjoni internazzjonali, ċittadini ta’ pajjiżi terzi jkunu trasferiti minn pajjiż terz u stabbiliti fi Stat Membru fejn ikollhom permess jirrisjedu b’wieħed mill-istatus li ġejjin:
(i)
“status ta’ refuġjat” fis-sens tal-punt (e) tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2011/95/UE;
(ii)
“status ta’ protezzjoni sussidjarja” fis-sens tal-punt (g) tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2011/95/UE, jew
(iii)
kwalunkwe status oħra li joffri drittijiet u benefiċċji simili skont il-liġi nazzjonali u tal-Unjoni bħal dawk l-istatus imsemmijin fil-punti (i) u (ii);
(b)
“programmi oħra ta’ ammissjoni umanitarja” tfisser proċess ad hoc li bih Stat Membru jdaħħal għadd ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi għal soġġorn fit-territorju tiegħu għal perijodu ta’ żmien temporanju sabiex jipproteġihom minn kriżijiet umanitarji urġenti dovuti għal avvenimenti bħal żviluppi jew konflitti politiċi;
(c)
“protezzjoni internazzjonali” tfisser status ta’ refuġjat u status ta’ protezzjoni sussidjarja fis-sens tad-Direttiva 2011/95/UE;
(d)
“ritorn” tfisser il-proċess ta’ ċittadin ta’ pajjiż terz li jmur lura, kemm jekk b’osservanza volontarja ta’ obbligu ta’ ritorn jew b’mod furzat, kif definit fl-Artikolu 3 tad-Direttiva 2008/115/KE;
(e)
“ċittadini ta’ pajjiż terz” tfisser kwalunkwe persuna li ma tkunx ċittadin tal-Unjoni fis-sens tal-Artikolu 20(1) TFUE. Ir-referenza għal ċittadini ta’ pajjiż terz għandha tinftiehem li tinkludi persuni apolidi u persuni b’nazzjonalità mhux iddeterminata;
(f)
“tneħħija” tfisser l-infurzar tal-obbligu ta’ ritorn, jiġifieri t-trasportazzjoni fiżika ‘barra mill-Istat Membru, kif definit fl-Artikolu 3 tad-Direttiva 2008/115/KE;
(g)
“tluq volontarju” tfisser osservanza tal-obbligu ta’ ritorn fil-limitu ta’ żmien iffissat għal dak l-għan fid-deċiżjoni ta’ ritorn, kif definit fl-Artikolu 3 tad-Direttiva 2008/115/KE;
(h)
“minorenni mhux akkumpanjat” tfisser ċittadin ta’ pajjiż terz taħt l-età ta’ 18-il sena, li jasal jew wasal fit-territorju ta’ Stat Membru mhux akkumpanjat minn adult responsabbli għalih kemm bil-liġi jew bil-prattika nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat, u sakemm huwa ma jittiħidx effettivament taħt il-kura ta’ tali persuna; dan jinkludi minorenni li jitħalla mhux akkumpanjat wara li huwa daħal fit-territorju ta’ Stat Membru;
(i)
“persuna vulnerabbli” tfisser kwalunkwe ċittadin ta’ pajjiż terz li jikkonforma mad-definizzjoni taħt il-liġi tal-Unjoni rilevanti għall-qasam politiku ta’ azzjoni appoġġata taħt il-Fond;
(j)
“membru tal-familja” tfisser kwalunkwe ċittadin ta’ pajjiż terz li jikkonforma maddefinizzjoni taħt il-liġi tal-Unjoni rilevanti għall-qasam politiku ta’ azzjoni appoġġata taħt il-Fond;
(k)
“sitwazzjoni ta’ emerġenza” tfisser sitwazzjoni li tirriżulta minn:
(i)
pressjoni migratorja qawwija fi Stat Membru wieħed jew aktar ikkaratterizzata minn influss kbir u sproporzjonat ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi li tpoġġi piżijiet sinifikanti u urġenti fuq il-faċilitajiet ta’ akkoljenza u detenzjoni tagħhom kif ukoll is-sistemi u l-proċeduri tal-asil tagħhom,
(ii)
l-implimentazzjoni ta’ mekkaniżmi ta’ protezzjoni temporanji fis-sens tad-Direttiva 2001/55/KE, jew
(iii)
pressjoni migratorja qawwija f’pajjiżi terzi fejn jinqabdu refuġjati minħabba ġrajjiet bħalma huma żviluppi politiċi jew konflitti.
Artikolu 3
Għanijiet
1. L-għan ġenerali tal-Fond għandu jkun li jikkontribwixxi għall-ġestjoni effiċjenti tal-flussi tal-migrazzjoni u għall-implimentazzjoni, it-tisħiħ u l-iżvilupp tal-politika komuni dwar l-asil, il-protezzjoni sussidjarja u l-protezzjoni temporanja u l-politika komuni dwar il-migrazzjoni, filwaqt li jirrispetta bis-sħiħ id-drittijiet u l-prinċipji minquxa fil-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea.
2. Fi ħdan l-objettiv ġenerali tiegħu, il-Fond għandu jikkontribwixxi għall-objettivi speċifiċi komuni li ġejjin:
(a)
it-tisħiħ u l-iżvilupp tal-aspetti kollha tas-Sistema Ewropea Komuni tal-Asil, inkluż id-dimensjoni esterna tagħha;
(b)
l-appoġġ għall-migrazzjoni legali lejn l-Istati Membri f’konformità mal-ħtiġijiet ekonomiċi u soċjali tagħhom, bħalma huma l-ħtiġijiet tas-suq tax-xogħol, filwaqt li tiġi salvagwardata l-integrità tas-sistemi tal-immigrazzjoni tal-Istati Membri, u l-promozzjoni tal-integrazzjoni effettiva ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi;
(c)
it-titjib ta’ strateġiji ta’ ritorn ġusti u effettivi fl-Istati Membri, li jikkontribwixxu għall-ġlieda kontra l-immigrazzjoni illegali, b’enfasi fuq is-sostenibbiltà tar-ritorn u r-riammissjoni effettiva fil-pajjiżi tal-oriġini u ta’ transitu;
(d)
it-titjib tas-solidarjetà u l-kondiviżjoni tar-responsabbiltà bejn l-Istati Membri, b’mod partikolari lejn dawk l-aktar milquta mill-flussi migratorji u tal-asil, inkluż permezz tal-kooperazzjoni prattika.
Il-kisba ta’ objettivi speċifiċi ta’ dan il-Fond għandhom jiġu evalwati f’konformità mal-Artikolu 55(2) tar-Regolament (UE) No 514/2014 bl-użu ta’ indikaturi komuni kif jinsabu fl-Anness IV għal dan ir-Regolament u indikaturi speċifiċi għall-programm inklużi fil-programmi nazzjonali.
3. Miżuri meħuda biex jinkisbu l-objettivi msemmija fil-paragrafi 1 u 2 għandhom ikunu totalment koerenti ma’ miżuri appoġġati mill-istrumenti ta’ finanzjament estern tal-Unjoni u ml-prinċipji u l-objettivi ġenerali tal-azzjoni esterna tal-Unjoni.
4. L-objettivi msemmija fil-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu għandhom jinkisbu bir-rispett dovut għall-prinċipji u l-objettivi tal-politika umanitarja tal-Unjoni. Il-konsistenza mal-miżuri ffinanzjati permezz tal-istrumenti esterni ta’ finanzjament tal-Unjoni għandhom ikunu żgurati skont l-Artikolu 24.
Artikolu 4
Sħubija
Għall-finijiet tal-Fond, is-sħubija msemmija fl-Artikolu 12 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014 għandha tinkludi organizzazzjonijiet internazzjonali, organizzazzjonijiet mhux governattivi u msieħba soċjali rilevanti.
KAPITOLU II
SISTEMA EWROPEA KOMUNI TAL-ASIL
Artikolu 5
Sistemi tal-akkoljenza u l-asil
1. Fi ħdan l-objettiv speċifiku stipulat fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(2) ta’ dan ir-Regolament, fid-dawl tal-eżitu tad-djalogu ta’ politika kif previst fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 514/.2014, u f’konformità mal-objettivi tal-programmi nazzjonali stipulati fl-Artikolu 19 ta’ dan ir-Regolament, il-Fond għandu jappoġġa l-azzjonijiet li jiffokaw fuq waħda jew aktar mill-kategoriji li ġejjin ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi:
(a)
dawk li jgawdu minn status ta’ refuġjat jew status ta’ protezzjoni sussidjarja fis-sens tad-Direttiva 2011/95/UE;
(b)
dawk li applikaw għal waħda minn dawk iż-żewġ forom ta’ protezzjoni internazzjonali msemmijin fil-punt (a) u għadhom ma rċevewx deċiżjoni finali;
(c)
dawk li jgawdu minn protezzjoni temporanja fit-tifsira tad-Direttiva 2001/55/KE;
(d)
dawk li qed jiġu jew ġew risistemati fi Stat Membru jew trasferiti minnu.
Fir-rigward tal-kondizzjonijiet tal-akkoljenza u l-proċeduri tal-asil, il-Fond għandu jappoġġa, b’mod partikolari, l-azzjonijiet li ġejjin li jiffokaw fuq il-kategoriji ta’ persuni msemmijin fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu:
(a)
provvista ta’ għajnuna materjali, inkluża assistenza fil-fruntiera, edukazzjoni, taħriġ, servizzi ta’ appoġġ, saħħa u kura psikoloġika;
(b)
il-provvista ta’ servizzi ta’ appoġġ bħal traduzzjoni u interpretazzjoni, edukazzjoni, taħriġ, inkluż taħriġ lingwistiku, u inizjattivi oħra li huma konsistenti mal-istatus tal-persuna kkonċernata;
(c)
l-istabbiliment u t-titjib ta’ strutturi amministrattivi, sistemi u taħriġ għal persunal u awtoritajiet rilevanti biex jiġi żgurat aċċess effettiv u faċli għal proċeduri ta’ asil għal dawk li jfittxu l-asil u proċeduri effiċjenti u ta’ kwalità għolja ta’ asil, b’mod partikolari, fejn meħtieġ, biex jappoġġaw l-iżvilupp tal-acquis tal-Unjoni dwar l-asil;
(d)
il-provvista ta’ assistenza soċjali, informazzjoni jew għajnuna rigward formalitajiet amministrattivi u/jew ġudizzjarji u informazzjoni jew pariri dwar l-eżiti possibbli tal-proċedura tal-asil, inkluż dwar aspetti bħal proċeduri tar-ritorn;
(e)
il-provvista ta’ assistenza u rappreżentanza legali;
(f)
l-identifikazzjoni ta’ gruppi vulnerabbli u assistenza speċifika għal persuni vulnerabbli, b’mod partikolari f’konformità mal-punti (a) sa (e);
(g)
l-istabbiliment, l-iżvilupp u t-titjib ta’ miżuri alternattivi għad-detenzjoni.
Fejn jitqies adatt u fejn il-programm nazzjonali ta’ Stat Membru jipprevedihom, il-Fond jista’ jappoġġa wkoll miżuri relatati mal-integrazzjoni, bħal dawk imsemmija fl-Artikolu 9(1) rigward l-akkoljenza tal-persuni msemmija fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu.
2. Fi ħdan l-objettiv speċifiku definit fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(2), u f’konformità mal-objettivi tal-programmi nazzjonali definiti fl-Artikolu 19, fir-rigward tal-infrastruttura tal-akkomodazzjoni u s-sistemi tal-akkoljenza, il-Fond għandu jappoġġa, b’mod partikolari, l-azzjonijiet li ġejjin:
(a)
it-titjib u l-manutenzjoni tal-infrastrutturi u s-servizzi ta’ akkomodazzjoni eżistenti;
(b)
it-tisħiħ u t-titjib tal-istrutturi u s-sistemi amministrattivi;
(c)
informazzjoni għal komunitajiet lokali;
(d)
it-taħriġ tal-persunal tal-awtoritajiet, inklużi l-awtoritajiet lokali li ser jinteraġixxu mal-persuni msemmijin fil-paragrafu 1 fil-kuntest tal-akkoljenza tagħhom;
(e)
l-istabbiliment, il-ġestjoni u l-iżvilupp ta’ infrastruttura u servizzi ġodda tal-akkomodazzjoni kif ukoll strutturi u sistemi amministrattivi, b’mod partikolari, fejn meħtieġ, biex ikunu indirizzati l-ħtiġijiet strutturali tal-Istati Membri.
3. Fi ħdan l-objettivi speċifiċi stipulati fil-punti (a) u (d) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(2), u f’konformità mal-objettivi tal-programmi nazzjonali definiti fl-Artikolu 19, il-Fond għandu jappoġġa wkoll azzjonijiet simili għal dawk elenkati fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, fejn tali azzjonijiet ikunu b’rabta ma’ persuni b’soġġorn temporanju:
-
f’ċentri ta’ tranżitu u tal-ipproċessar għar-refuġjati, b’mod partikolari b’appoġġ għal operazzjonijiet ta’ risistemazzjoni f’kooperazzjoni mal-UNHCR, jew
-
fit-territorju ta’ Stat Membru fil-kuntest ta’ programmi oħra ta’ ammissjoni umanitarja.
Artikolu 6
Kapaċità tal-Istati Membri li jiżviluppaw, jimmonitorjaw u jevalwaw il-politiki u l-proċeduri tagħhom tal-asil
Fi ħdan l-objettiv speċifiku stipulat fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(2) ta’ dan ir-Regolament, fid-dawl tal-eżitu tad-djalogu ta’ politika kif previst fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014, u f’konformità mal-objettivi tal-programmi nazzjonali definiti fl-Artikolu 19 ta’ dan ir-Regolament, fir-rigward ta’ azzjonijiet relatati mat-titjib tal-kapaċità tal-Istati Membri li jiżviluppaw, jimmonitorjaw u jevalwaw il-politiki u l-proċeduri ta’ asil tagħhom, il-Fond għandu jappoġġa, b’mod partikolari, l-azzjonijiet li ġejjin:
(a)
azzjonijiet li jtejbu l-kapaċità tal-Istati Membri - inkluż fir-rigward tal-mekkaniżmu għal twissija bikrija, l-istat ta’ tħejjija u l-immaniġġar ta’ kriżijiet stabbilit fir-Regolament (UE) Nru 604/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (19)- li jiġbru, janalizzaw u jxerrdu data u statistika kwalitattiva u kwantitattiva dwar il-proċeduri ta’ asil, il-kapaċitajiet tal-akkoljenza, ir-risistemazzjoni u t-trasferiment ta’ applikanti għal u/jew benefiċjarji ta’ protezzjoni internazzjonali minn Stat Membru wieħed għal ieħor;
(b)
azzjonijiet li jtejbu l-kapaċità tal-Istati Membri li jiġbru, janalizzaw u jxerrdu informazzjoni li tirrigwarda l-pajjiż tal-oriġini;
(c)
azzjonijiet li jikkontribwixxu direttament għall-evalwazzjoni tal-politiki dwar l-asil, bħall-valutazzjonijiet nazzjonali tal-impatt, stħarriġ fost il-gruppi fil-mira u l-partijiet interessati l-oħra rilevanti, u għall-iżvilupp ta’ indikaturi u valutazzjonijiet komparattivi.
Artikolu 7
Risistemazzjoni, trasferiment ta’ applikanti għal, u/jew benefiċjarji ta’, protezzjoni internazzjonali u ammissjonijiet umanitarji oħra ad hoc
1. Fi ħdan l-objettiv speċifiku stipulat fil-punti (a) u (d) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(2) ta’ dan ir-Regolament, fid-dawl tal-eżitu tad-djalogu dwar il-politika kif previst fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014 u f’konformità mal-objettivi tal-programmi nazzjonali definiti fl-Artikolu 19 ta’ dan ir-Regolament, il-Fond għandu jappoġġa b’mod partikolari, l-azzjonijiet li ġejjin relatati mar-risistemazzjoni ta’ kwalunkwe ċittadin ta’ pajjiż terz li qed jiġi risistemat jew li ġie risistemat fi Stat Membru, u programmi oħra ta’ ammissjoni umanitarja:
(a)
l-istabbiliment u l-iżvilupp ta’ programmi nazzjonali ta’ risistemazzjoni u strateġiji u programmi oħra ta’ ammissjoni umanitarja, inkluż analiżi tal-ħtiġijiet, it-titjib ta’ indikaturi u evalwazzjoni;
(b)
l-istabbiliment ta’ infrastruttura u servizzi adatti biex tkun żgurata l-implimentazzjoni bla xkiel u effettiva ta’ azzjonijiet ta’ risistemazzjoni u ta’ azzjonijiet rigward programmi oħra ta’ ammissjoni umanitarja, inkluż assistenza lingwistika;
(c)
it-twaqqif ta’ strutturi, sistemi u taħriġ tal-persunal biex jitmexxew missjonijiet f’pajjiżi terzi u/jew Stati Membri oħra, biex jitwettqu intervisti, skrutinju mediku u ta’ sigurtà;
(d)
il-valutazzjoni tal-każijiet potenzjali ta’ risistemazzjoni u/jew każijiet ta’ ammissjoni umanitarja oħra mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri, bħat-tmexxija ta’ missjonijiet fil-pajjiż terz, l-intervisti u l-iskrutinju mediku u ta’ sigurtà;
(e)
il-valutazzjoni tas-saħħa u t-trattament mediku ta’ qabel it-tluq, il-provvisti materjali ta’ qabel it-tluq, l-informazzjoni u l-miżuri ta’ integrazzjoni ta’ qabel it-tluq u l-arranġamenti tal-ivvjaġġar, inkluż il-provvista ta’ servizzi ta’ skorta medika;
(f)
l-informazzjoni u l-assistenza mal-wasla jew ftit wara, inkluż servizzi ta’ interpretazzjoni;
(g)
l-azzjonijiet għall-finijiet tar-riunifikazzjoni tal-familja għal persuni li qed jiġu risistemati fi Stat Membru;
(h)
it-tisħiħ tal-infrastruttura u s-servizzi rilevanti għall-migrazzjoni u l-asil fil-pajjiżi maħtura għall-implimentazzjoni tal-Programmi ta’ Protezzjoni Reġjonali
(i)
il-ħolqien ta’ kondizzjonijiet li jwasslu għall-integrazzjoni, l-awtonomija u l-awtodipendenza ta’ refuġjati risistemati fuq bażi fit-tul.
2. Fi ħdan l-objettiv speċifiku stipulat fil-punt (d) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(2) ta’ dan ir-Regolament, fid-dawl tal-eżitu tad-djalogu ta’ politika kif previst fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014, u f’konformità mal-objettivi tal-programmi nazzjonali definiti fl-Artikolu 19 ta’ dan ir-Regolament, il-Fond għandu jappoġġa wkoll azzjonijiet simili għal dawk elenkati fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, fejn jitqies adatt fid-dawl tal-iżviluppi ta’ politika matul il-perijodu tal-implimentazzjoni tal-Fond jew fejn il-programm nazzjonali tal-Istat Membru jagħmel dispożizzjonijiet bħal dawn, b’rabta mat-trasferiment ta’ applikanti għal u/jew benefiċjarji ta’ protezzjoni internazzjonali. Tali operazzjonijiet għandhom jitwettqu bil-kunsens tagħhom minn Stat Membru li tahom il-protezzjoni internazzjonali jew li huwa responsabbli mill-eżami tal-applikazzjoni tagħhom jew Stat Membru interessat ieħor fejn ser jingħataw protezzjoni ekwivalenti jew fejn l-applikazzjoni tagħhom għal protezzjoni internazzjonali ser tiġi eżaminata.
KAPITOLU III
INTEGRAZZJONI TA’ ĊITTADINI TA’ PAJJIŻI TERZI U MIGRAZZJONI LEGALI
Artikolu 8
Miżuri ta’ immigrazzjoni u ta’ qabel it-tluq
Fi ħdan l-objettiv speċifiku stipulat fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(2) ta’ dan ir-Regolament, fid-dawl tal-eżitu tad-djalogu ta’ politika kif previst fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014, u f’konformità mal-objettivi tal-programmi nazzjonali definiti fl-Artikolu 19 ta’ dan ir-Regolament, il-Fond għandu jappoġġa l-azzjonijiet li qed isiru f’pajjiż terz li jiffokaw fuq ċittadini ta’ pajjiż terz li jikkonformaw mal-miżuri speċifiċi ta’ qabel it-tluq u/jew il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-liġi nazzjonali u f’konformità mal-liġi tal-Unjoni fejn dan ikun japplika, inkluż dawk marbuta mal-kapaċità ta’ integrazzjoni fis-soċjetà ta’ Stat Membru. F’dan il-kuntest, il-Fond għandu jappoġġa, b’mod partikolari, l-azzjonijiet li ġejjin:
(a)
pakketti ta’ informazzjoni u kampanji ta’ sensibilizzazzjoni u promozzjoni tad-djalogu interkulturali, inkluż permezz ta’ teknoloġija tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni u websajts li huma faċli biex jintużaw;
(b)
il-valutazzjoni tal-ħiliet u l-kwalifiki kif ukoll titjib tat-trasparenza u l-kompatibbiltà tal-ħiliet u l-kwalifiki f’pajjiż terz ma’ dawk ta’ Stat Membru;
(c)
taħriġ li jtejjeb l-impjegabbiltà fi Stat Membru;
(d)
korsijiet komprensivi ta’ orjentazzjoni ċivika u tagħlim lingwistiku.
(e)
assistenza fil-kuntest ta’ applikazzjonijiet għal riunifikazzjoni ta’ familja fis-sens tad-Direttiva tal-Kunsill 2003/86/KE (20).
Artikolu 9
Miżuri ta’ integrazzjoni
1. Fi ħdan l-objettiv speċifiku stipulat fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(2) ta’ dan ir-Regolament, fid-dawl tal-eżitu tad-djalogu ta’ politika kif previst fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014, u f’konformità mal-objettivi tal-programmi nazzjonali definiti fl-Artikolu 19 ta’ dan ir-Regolament, il-Fond għandu jappoġġa l-azzjonijiet li jitwettqu fil-qafas ta’ strateġiji konsistenti, filwaqt li jittieħed kont tal-ħtiġijiet ta’ integrazzjoni ta’ ċittadini ta’ pajjiż terz fil-livell lokali u/jew reġjonali. F’dan il-kuntest, il-Fond għandu jappoġġa, b’mod partikolari, l-azzjonijiet li ġejjin li jiffokaw fuq ċittadini ta’ pajjiżi terzi li qed jirrisjedu legalment fi Stat Membru jew, fejn ikun xieraq, li huma fil-proċess li jiksbu residenza legali fi Stat Membru:
(a)
it-twaqqif u l-iżvilupp ta’ tali strateġiji ta’ integrazzjoni bil-parteċipazzjoni ta’ atturi lokali jew reġjonali, fejn adatt, inkluż l-analiżi tal-ħtiġijiet, it-titjib tal-indikaturi dwar l-integrazzjoni, u l-evalwazzjoni, inklużi valutazzjonijiet parteċipatorji, bil-għan li jiġu identifikati l-aħjar prattiki;
(b)
il-provvista ta’ pariri u assistenza f’oqsma bħall-akkomodazzjoni fi djar, mezzi ta’ sussistenza, gwida amministrattiva u legali, saħħa medika, psikoloġika u kura soċjali, tħaris tat-tfal u riunifikazzjoni tal-familja;
(c)
azzjonijiet ta’ introduzzjoni ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi fis-soċjetà riċeventi u azzjonijiet li jippermettulhom li jadattaw għaliha, biex jinfurmawhom dwar id-drittijiet u l-obbligi tagħhom, biex jipparteċipaw fil-ħajja ċivili u kulturali u biex jaqsmu l-valuri minquxa fil-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea;
(d)
miżuri li jiffokaw fuq l-edukazzjoni u t-taħriġ, inkluż taħriġ fil-lingwa u azzjonijiet ta’ tħejjija li jiffaċilitaw l-aċċess għas-suq tax-xogħol;
(e)
azzjonijiet imfassla biex jippromwovu l-awtonomija personali u li jippermettu li ċ-ċittadini ta’ pajjiżi terzi jipprovdu għalihom infushom;
(f)
azzjonijiet li jippromwovu kuntatt sinifikattiv u djalogu kostruttiv bejn ċittadini ta’ pajjiżi terzi u s-soċjetà riċeventi u azzjonijiet biex jippromwovu l-aċċettazzjoni mis-soċjetà riċeventi, inkluż permezz tal-involviment tal-mezzi tal-informazzjoni;
(g)
azzjonijiet li jippromwovu kemm l-ugwaljanza tal-aċċess kif ukoll l-ugwaljanza tar-riżultati fir-rigward tat-trattamenti ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi ma’ servizzi pubbliċi u privati, inkluż l-adattament ta’ dawn is-servizzi biex jittrattaw ma’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi;
(h)
il-bini tal-kapaċità ta’ benefiċjarji, kif definit fil-punt (g) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014, inkluż permezz ta’ skambji ta’ esperjenza u tal-aħjar prattiki, u n-netwerking.
2. L-azzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1, għandhom iqisu, kull fejn jeħtieġ, il-ħtiġijiet speċifiċi ta’ kategoriji differenti ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi, inkluż benefiċjarji ta’ protezzjoni internazzjonali, persuni risistemati jew trasferiti u, b’mod partikolari, persuni vulnerabbli.
3. Il-programmi nazzjonali jistgħu jippermettu l-inklużjoni fl-azzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 ta’ persuni koperti mill-grupp ta’ mira li saret referenza għalih fil-paragrafu msemmi sal-grad li huwa meħtieġ għall-implimentazzjoni effettiva ta’ tali azzjonijiet.
4. Għall-finijiet tal-programmazzjoni u l-implimentazzjoni tal-azzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, is-sħubija msemmija fl-Artikolu 12 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014 għandha tinkludi awtoritajiet maħtura mill-Istati Membri għall-finijiet tal-ġestjoni tal-interventi tal-Fond Soċjali Ewropew.
Artikolu 10
Miżuri prattiċi ta’ kooperazzjoni u ta’ bini tal-kapaċità
Fi ħdan l-objettiv speċifiku stipulat fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(2) ta’ dan ir-Regolament, fid-dawl tal-eżitu tad-djalogu ta’ politika kif previst fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014 u f’konformità mal-objettivi tal-programmi nazzjonali definiti fl-Artikolu 19 ta’ dan ir-Regolament, il-Fond għandu jappoġġa l-azzjonijiet li jiffokaw fuq waħda jew aktar minn dan li ġej:
(a)
l-iżvilupp ta’ strateġiji li jippromwovu l-migrazzjoni legali bil-għan li jiffaċilitaw l-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta’ proċeduri flessibbli tal-ammissjoni;
(b)
l-appoġġ għall-kooperazzjoni bejn pajjiżi terzi u l-aġenziji tar-reklutaġġ, is-servizzi tal-impjiegi u s-servizzi tal-immigrazzjoni tal-Istati Membri, kif ukoll l-appoġġ għall-Istati Membri fl-implimentazzjoni tagħhom tal-liġi tal-Unjoni dwar il-migrazzjoni, proċessi ta’ konsultazzjoni mal-partijiet interessati rilevanti u konsulenza esperta jew skambji ta’ informazzjoni dwar approċċi li jimmiraw għal nazzjonalitajiet jew kategoriji speċifiċi ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi fir-rigward tal-ħtiġijiet tas-swieq tax-xogħol;
(c)
it-tisħiħ tal-kapaċità tal-Istati Membri li jiżviluppaw, jimplimentaw, jimmonitorjaw u jevalwaw l-istrateġiji, politiki u miżuri tal-immigrazzjoni tagħhom fil-livelli differenti u d-dipartimenti tal-amministrazzjonijiet, partikolarment it-tisħiħ tal-kapaċità tagħhom li jiġbru, janalizzaw u jxerrdu data dettaljata u sistematika u statistika dwar il-proċeduri u l-flussi migratorji u permessi ta’ residenza, u l-iżvilupp ta’ għodda ta’ monitoraġġ, skemi ta’ evalwazzjoni, indikaturi u valutazzjoni komparattiva għall-kejl tal-kisba ta’ dawk l-istrateġiji;
(d)
it-taħriġ tal-benefiċjarji kif definit fil-punt (g) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014, u tal-persunal li jipprovdu servizzi pubbliċi u privati, inkluż istituzzjonijiet edukattivi, promozzjoni tal-iskambju tal-esperjenzi u tal-aħjar prattiki, kooperazzjoni, netwerking, u kapaċitajiet interkulturali, kif ukoll titjib tal-kwalità tas-servizzi pprovduti;
(e)
il-bini ta’ strutturi organizzattivi sostenibbli għall-ġestjoni tal-integrazzjoni u d-diversità, b’mod partikolari permezz ta’ kooperazzjoni bejn partijiet interessati differenti li tippermetti li uffiċjali f’diversi livelli ta’ amministrazzjonijiet nazzjonali jiksbu informazzjoni malajr dwar l-esperjenzi u l-aħjar prattiki fi bnadi oħra u, fejn ikun possibbli, jiġbru r-riżorsi bejn l-awtoritajiet rilevanti kif ukoll bejn korpi governattivi u mhux governattivi biex jipprovdu servizzi lil ċittadini ta’ pajjiżi terzi b’mod aktar effettiv, fost oħrajn permezz ta’ punti uniċi ta’ servizz (ċentri kkoordinati ta’ appoġġ għall-integrazzjoni);
(f)
il-kontribuzzjoni għal proċess dinamiku fuq żewġ binarji ta’ interazzjoni reċiproka, li jservi ta’ bażi għal strateġiji ta’ integrazzjoni f’livell lokali u reġjonali bl-iżvilupp ta’ pjattaformi għall-konsultazzjoni ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi, l-iskambju ta’ informazzjoni bejn il-partijiet interessati u l-pjattaformi ta’ djalogu interkulturali u reliġjuż bejn komunitajiet ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi, bejn dawk il-komunitajiet u s-soċjetà riċeventi u/jew bejn dawk il-komunitajiet u l-awtoritajiet li joħolqu l-politika u li jieħdu d-deċiżjonijiet;
(g)
azzjonijiet biex jippromwovu u jsaħħu l-kooperazzjoni prattika bejn l-awtoritajiet rilevanti tal-Istati Membri, li jiffokaw fuq, inter alia, skambji tal-aħjar prattiki u strateġiji, u l-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta’ azzjonijiet konġunti, inkluż bil-ħsieb tas-salvagwardja tas-sistemi tal-immigrazzjoni tal-Istati Membri.
KAPITOLU IV
RITORN
Artikolu 11
Miżuri li jakkumpanjaw il-proċeduri ta’ ritorn
Fi ħdan l-objettiv speċifiku stipulat fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(2) ta’ dan ir-Regolament, fid-dawl tal-eżitu tad-djalogu ta’ politika kif previst fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 514 2014, u f’konformità mal-objettivi tal-programmi nazzjonali definiti fl-Artikolu 19 ta’ dan ir-Regolament, fir-rigward tal-miżuri li jakkumpanjaw il-proċeduri tar-ritorn, il-Fond għandu jappoġġa l-azzjonijiet li jiffokaw fuq waħda jew aktar mill-kategoriji li ġejjin ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi:
(a)
ċittadini ta’ pajjiżi terzi li għadhom ma rċevewx deċiżjoni negattiva finali dwar it-talba tagħhom għal soġġorn, ir-residenza legali tagħhom u/jew protezzjoni internazzjonali fi Stat Membru, u li jistgħu jagħżlu li jagħmlu użu mir-ritorn volontarju;
(b)
ċittadini ta’ pajjiżi terzi li qed igawdu mid-dritt ta’ soġġorn, residenza legali u/jew protezzjoni internazzjonali fis-sens tad-Direttiva 2011/95/UE jew protezzjoni temporanja fis-sens tad-Direttiva 2001/55/KE fi Stat Membru, u li għażlu li jużaw ir-ritorn volontarju;
(c)
ċittadini ta’ pajjiżi terzi li jinsabu fi Stat Membru u ma jissodisfawx jew m’għadhomx jissodisfaw il-kondizzjonijiet għad-dħul u/jew is-soġġorn fi Stat Membru, inklużi dawk iċ-ċittadini ta’ pajjiżi terzi li l-espulsjoni tagħhom ġiet posposta f’konformità mal-Artikolu 9 u l-Artikolu 14(1) tad-Direttiva 2008/115/KE.
F’dan il-kuntest, il-Fond għandu jappoġġa, b’mod partikolari, l-azzjonijiet li ġejjin li jiffokaw fuq il-kategoriji ta’ persuni msemmijin fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu:
(a)
l-introduzzjoni, l-iżvilupp u t-titjib ta’ miżuri alternattivi għad-detenzjoni;
(b)
il-provvista ta’ assistenza soċjali, informazzjoni jew għajnuna fir-rigward ta’ formalitajiet amministrattivi u/jew ġudizzjarji u informazzjoni jew pariri;
(c)
il-provvista ta’ għajnuna legali u assistenza lingwistika;
(d)
assistenza speċifika għal persuni vulnerabbli;
(e)
l-introduzzjoni u t-titjib tas-sistemi indipendenti u effikaċi tal-kontroll tar-ritorn furzat, kif previst fl-Artikolu 8(6), tad-Direttiva 2008/115/KE;
(f)
l-istabbiliment, il-manutenzjoni u t-titjib ta’ infrastrutturi, servizzi u kondizzjonijiet ta’ akkomodazzjoni, akkoljenza jew detenzjoni, servizzi u kondizzjonijiet;
(g)
it-twaqqif ta’ strutturi u sistemi amministrattivi, inkluż għodod tal-informatika;
(h)
it-taħriġ ta’ persunal biex jiżgura proċeduri ta’ ritorn bla xkiel u effettivi, li jinkludi l-ġestjoni u l-implimentazzjoni tagħhom.
Artikolu 12
Miżuri ta’ ritorn
Fi ħdan l-objettiv speċifiku stipulat fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(2) ta’ dan ir-Regolament, fid-dawl tal-eżitu tad-djalogu ta’ politika kif previst fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014, u f’konformità mal-objettivi tal-programmi nazzjonali definiti fl-Artikolu 19 ta’ dan ir-Regolament, fir-rigward tal-miżuri tar-ritorn, il-Fond għandu jappoġġa l-azzjonijiet li jiffokaw fuq il-persuni msemmija fl-Artikolu 11 ta’ dan ir-Regolament. F’dan il-kuntest, il-Fond għandu jappoġġa, b’mod partikolari, l-azzjonijiet li ġejjin:
(a)
miżuri meħtieġa għat-tħejjija tal-operazzjonijiet tar-ritorn, bħal dawk li jwasslu għall-identifikazzjoni ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi, għall-ħruġ ta’ dokumenti tal-ivvjaġġar u għat-tiftix tal-familji;
(b)
il-kooperazzjoni mal-awtoritajiet konsulari u s-servizzi tal-immigrazzjoni ta’ pajjiżi terzi bil-ħsieb li jinkisbu d-dokumenti l-ivvjaġġar, tkun iffaċilitata r-rimpatrijazzjoni u għall-iżgurar tar-riammissjoni;
(c)
miżuri għar-ritorn volontarju assistit, inkluż assistenza u eżamijiet mediċi, arranġamenti għall-ivvjaġġar, kontribuzzjonijiet finanzjarji u pariri u assistenza ta’ qabel u ta’ wara r-ritorn;
(d)
operazzjonijiet ta’ espulsjoni, inklużi miżuri relatati, f’konformità mal-istandards stipulati fid-dritt tal-UE, bl-eċċezzjoni tat-tagħmir koersiv;
(e)
miżuri biex jinbeda l-progress ta’ riintegrazzjoni għall-iżvilupp personali tar-ripatrijat, bħal inċentivi ta’ flus, taħriġ, assistenza għal allokazzjoni u impjieg u appoġġ tal-bidu għal attivitajiet ekonomiċi;
(f)
faċilitajiet u servizzi f’pajjiżi terzi li jiżguraw akkomodazzjoni temporanja u akkoljenza xierqa mal-wasla;
(g)
assistenza speċifika għal persuni vulnerabbli.
Artikolu 13
Miżuri prattiċi ta’ kooperazzjoni u ta’ bini tal-kapaċità
Fi ħdan l-objettiv speċifiku stipulat fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(2) ta’ dan ir-Regolament, fid-dawl tal-eżitu tad-djalogu ta’ politika kif previst fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014, u f’konformità mal-objettivi tal-programmi nazzjonali definiti fl-Artikolu 19 ta’ dan ir-Regolament, fir-rigward tal-miżuri ta’ kooperazzjoni prattika u t-tisħiħ tal-kapaċitajiet, il-Fond għandu jappoġġa, b’mod partikolari, l-azzjonijiet li ġejjin:
(a)
azzjonijiet biex jippromwovu, jiżviluppaw u jsaħħu l-kooperazzjoni operazzjonali u l-iskambju ta’ informazzjoni bejn is-servizzi tar-ritorn u l-awtoritajiet l-oħra tal-Istati Membri involuti fir-ritorn, inkluż fir-rigward tal-kooperazzjoni mal-awtoritajiet konsulari u s-servizzi tal-immigrazzjoni ta’ pajjiżi terzi u operazzjonijiet konġunti ta’ ritorn;
(b)
azzjonijiet għall-appoġġ tal-kooperazzjoni bejn pajjiżi terzi u s-servizzi ta’ ritorn tal-Istati Membri, inklużi miżuri li jimmiraw għat-tisħiħ tal-kapaċitajiet ta’ pajjiżi terzi li jwettqu dawn l-attivitajiet ta’ riammissjoni u riintegrazzjoni, partikolarment fil-qafas ta’ ftehimiet ta’ riammissjoni;
(c)
azzjonijiet li jsaħħu l-kapaċità biex ikunu żviluppati politiki effettivi u sostenibbli ta’ ritorn, b’mod partikolari bl-iskambju ta’ informazzjoni dwar is-sitwazzjoni fil-pajjiżi ta’ ritorn, l-aħjar prattiki, il-kondiviżjoni ta’ esperjenzi u l-ġbir flimkien ta’ riżorsi bejn l-Istati Membri;
(d)
azzjonijiet li jsaħħu l-kapaċità tal-ġbir, l-analiżi u t-tixrid ta’ data dettaljata u sistematika u statistika dwar proċeduri u miżuri ta’ ritorn, kapaċitajiet ta’ akkoljenza u detenzjoni, ritorni furzati u volontarji, il-monitoraġġ u r-riintegrazzjoni;
(e)
azzjonijiet li jikkontribwixxu direttament għall-evalwazzjoni ta’ politiki dwar ir-ritorn, bħal valutazzjonijiet nazzjonali tal-impatt, stħarriġ fost il-gruppi fil-mira, l-iżvilupp ta’ indikaturi u ta’ valutazzjonijiet komparattivi;
(f)
miżuri u kampanji ta’ informazzjoni f’pajjiżi terzi mmirati biex iqajmu kuxjenza dwar il-mezzi legali adatti għall-immigrazzjoni u r-riskji tal-immigrazzjoni illegali.
KAPITOLI V
QAFAS FINANZJARJU U TA’ IMPLIMENTAZZJONI
Artikolu 14
Riżorsi globali u implimentazzjoni
1. Ir-riżorsi globali għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandhom ikunu ta’ EUR 3 137 miljun f’prezzijiet attwali.
2. L-approprjazzjonijiet annwali għall-Fond għandhom jiġu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill fil-limiti tal-qafas finanzjarju pluriennali.
3. Ir-riżorsi globali għandhom jiġu implimentati bil-mezzi li ġejjin:
(a)
programmi nazzjonali, f’konformità mal-Artikolu 19;
(b)
azzjonijiet tal-Unjoni, skont l-Artikolu 20;
(c)
assistenza ta’ emerġenza, skont l-Artikolu 21;
(d)
in-Netwerk Ewropew dwar il-Migrazzjoni, skont l-Artikolu 22;
(e)
assistenza teknika, skont l-Artikolu 23.
4. Il-baġit allokat skont dan ir-Regolament rigward l-azzjonijiet tal-Unjoni msemmija fl-Artikolu 20 ta’ dan ir-Regolament, għall-assistenza ta’ emerġenza msemmija fl-Artikolu 21 ta’ dan ir-Regolament, lin-Netwerk Ewropew dwar il-Migrazzjoni msemmi fl-Artikolu 22 ta’ dan ir-Regolament u għall-assistenza teknika msemmija fl-Artikolu 23 ta’ dan ir-Regolament, għandu jiġi implimentat taħt ġestjoni diretta f’konformità mal-punt (a) tal-Artikolu 58(1) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 u, fejn adatt, taħt ġestjoni indiretta skont il-punt (c) tal-Artikolu 58(1) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012. Il-baġit allokat lill-programmi nazzjonali msemmija fl-Artikolu 19 ta’ dan ir-Regolament għandu jiġi implimentat taħt ġestjoni kondiviża f’konformità mal-punt (b) tal-Artikolu 58(1) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
5. Il-Kummissjoni għandha tibqa’ responsabbli għall-implimentazzjoni tal-baġit tal-Unjoni skont l-Artikolu 317 TFUE u tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-operazzjonijiet imwettqa mill-entitajiet differenti mill-Istati Membri.
6. Mingħajr preġudizzju għall-prerogattivi tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, il-pakkett finanzjarju ta’ referenza primarja għandu jintuża b’mod indikattiv kif ġej:
(a)
EUR 2 752 miljun għall-programmi nazzjonali tal-Istati Membri;
(b)
EUR 385 miljun għal azzjonijiet tal-Unjoni, assistenza ta’ emerġenza, in-Netwerk Ewropew dwar il-Migrazzjoni u assistenza teknika tal-Kummissjoni li minnhom tal-anqas 30 % għandhom jintużaw għal azzjonijiet tal-Unjoni u n-Netwerk Ewropew dwar il-Migrazzjoni.
Artikolu 15
Riżorsi għal azzjonijiet eliġibbli fl-Istati Membri
1. L-ammont ta’ EUR 2 752 miljun għandu jiġi allokat lill-Istati Membri b’mod indikattiv kif ġej:
(a)
EUR 2 392 miljun għandhom jiġu allokati kif indikat fl-Anness I. L-Istati Membri għandhom jallokaw tal-anqas 20 % minn dawk ir-riżorsi għall-objettiv speċifiku msemmi fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(2) u tal-anqas 20 % għall-objettiv speċifiku msemmi fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(2). L-Istati Membri jistgħu jiddevjaw minn dawk il-perċentwali minimi biss fejn tiġi inkluża spjegazzjoni dettaljata fil-programm nazzjonali għalfejn l-allokazzjoni tar-riżorsi taħt dan il-livell ma tipperikolax il-kisba ta’ dan l-objettiv. Fir-rigward tal-objettiv speċifiku msemmi fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(2), dawk l-Istati Membri li jiltaqgħu ma’ nuqqasijiet strutturali fil-qasam tal-akkomodazzjoni, l-infrastruttura u s-servizzi ma għandhomx jaqgħu taħt il-perċentwal minimu stabbilit f’dan ir-Regolament;
(b)
EUR 360 miljun għandhom jiġu allokati abbażi tal-mekkaniżmu ta’ distribuzzjoni għal azzjonijiet speċifiċi imsemmija fl-Artikolu 16, għall-Programm ta’ Risistemazzjoni tal-Unjoni imsemmija fl-Artikolu 17 u għat-trasferiment tal-benefiċjarji minn Stat Membru għal ieħor kif imsemmija fl-Artikolu 18.
2. L-ammont imsemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 1 għandu jappoġġa:
(a)
l-azzjonijiet speċifiċi elenkati fl-Anness II,
(b)
il-Programm ta’ Risistemazzjoni tal-Unjoni f’konformità mal-Artikolu 17 u/jew it-trasferiment ta’ benefiċjarji ta’ protezzjoni internazzjonali minn Stat Membru wieħed għal ieħor f’konformità mal-Artikolu 18.
3. Fl-eventwalità li xi ammont ikun għadu disponibbli taħt punt (b) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu jew li ammont ieħor ikun disponibbli, għandu jiġi allokat fil-qafas tar-reviżjoni ta’ nofs it-terminu stabbilit fl-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014 fuq bażi pro-rata għall-ammonti bażiċi għall-programmi nazzjonali stabbilita fl-Anness I għal dan ir-Regolament.
Artikolu 16
Riżorsi għal azzjonijiet speċifiċi
1. Jista’ jiġi allokat lill-Istati Membri ammont addizzjonali kif imsemmi fil-punt (a) tal-Artikolu 15(2), dment li jkun allokat bħala tali fil-programm u li jintuża biex jimplimenta l-azzjonijiet speċifiċi elenkati fl-Anness II.
2. Sabiex jitqiesu żviluppi ġodda ta’ politika, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati f’konformità mal-Artikolu 26 ta’ dan ir-Regolament biex tirrevedi l-Anness II fil-kuntest tar-reviżjoni ta’ nofs it-terminu msemmija fl-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014. Fuq il-bażi tal-lista riveduta tal-azzjonijiet speċifiċi, l-Istati Membri jistgħu jirċievu ammont addizzjonali kif stipulat fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, soġġett għad-disponibbiltà tar-riżorsi.
3. L-ammonti addizzjonali msemmija fil-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu għandhom jiġu allokati lill-Istati Membri fid-deċiżjonijiet individwali ta’ finanzjament li japprovaw jew jirrevedu l-programm nazzjonali tagħhom fil-kuntest tar-reviżjoni ta’ nofs it-terminu skont il-proċedura stabbilita fl-Artikoli 14 u 15 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014. Dawk l-ammonti għandhom jintużaw biss għall-implimentazzjoni tal-azzjonijiet speċifiċi elenkati fl-Anness II għal dan ir-Regolament.
Artikolu 17
Riżorsi għall-Programm ta’ Risistemazzjoni tal-Unjoni
1. L-Istati Membri għandhom, minbarra l-allokazzjoni tagħhom ikkalkolata f’konformità mal-punt (a) tal-Artikolu 15(1), jirċievu kull sentejn ammont addizzjonali kif stabbilit fil-punt (b) tal-Artikolu 15(2) li jkun ibbażat fuq is-somma sħiħa ta’ EUR 6 000 għal kull persuna risistemata.
2. Is-somma sħiħa msemmija fil-paragrafu 1 għandha tiżdied għal EUR 10 000 għal kull persuna risistemata f’konformità mal-prijoritajiet komuni tal-Unjoni dwar ir-risistemazzjoni stabbiliti skont il-paragrafu 3 u elenkati fl-Anness III u għal kull persuna vulnerabbli kif stabbilit fil-paragrafu 5.
3. Il-prijoritajiet tar-risistemazzjoni komuni tal-Unjoni għandha tkun ibbażata fuq il-kategoriji ġenerali ta’ persuni li ġejjin:
(a)
persuni minn pajjiż jew reġjun magħżula għall-implimentazzjoni ta’ Programm ta’ Protezzjoni Reġjonali;
(b)
persuni minn pajjiż jew reġjun li jkun ġie identifikat mit-tbassir ta’ risistemazzjoni tal-UNHCR u fejn l-azzjoni komuni tal-Unjoni jkollha impatt sinifikanti fl-indirizzar tal-ħtiġijiet ta’ protezzjoni;
(c)
persuni li jappartjenu għal kategorija speċifika li taqa’ fil-kriterji ta’ risistemazzjoni tal-UNHCR.
4. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati f’konformità mal-Artikolu 26 sabiex jemenda l-Anness III, fuq il-bażi tal-kategoriji ġenerali li jinsabu fil-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu, fejn hemm ġustifikazzjoni ċara sabiex isir hekk jew fid-dawl ta’ kwalunkwe rakkomandazzjoni mill-UNHCR.
5. Il-gruppi vulnerabbli ta’ persuni li ġejjin għandhom jikkwalifikaw ukoll għas-somma sħiħa prevista fil-paragrafu 2:
(a)
nisa u tfal f’riskju,
(b)
minorenni mhux akkumpanjati,
(c)
persuni bi ħtiġijiet mediċi li jistgħu jiġu indirizzati biss permezz ta’ risistemazzjoni,
(d)
persuni li għandhom bżonn ta’ risistemazzjoni ta’ emerġenza jew risistemazzjoni urġenti għal ħtiġijiet ta’ protezzjoni legali jew fiżika, inklużi vittmi ta’ vjolenza jew tortura.
6. Fejn Stat Membru jwettaq risistemazzjoni ta’ persuna li jaqa’ taħt aktar minn waħda mill-kategoriji msemmija fil-paragrafi 1 u 2, huwa għandu jirċievi s-somma sħiħa għal dik il-persuna darba biss.
7. Fejn ikun adatt, l-Istati Membri jistgħu wkoll ikunu eliġibbli għal somom sħaħ għal membri tal-familja tal-persuni msemmija fil-paragrafi 1, 3 u 5, dment li dawk il-membri tal-familja jkunu ġew risistemati f’konformità ma’ dan ir-Regolament.
8. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, l-iskeda taż-żmien u kondizzjonijiet oħra ta’ implimentazzjoni relatati mal-mekkaniżmu tal-allokazzjoni tar-riżorsi għall-Programm ta’ Risistemazzjoni tal-Unjoni. Dawk atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ konsultazzjoni msemmija fl-Artikolu 27(2).
9. L-ammonti addizzjonali msemmija fil-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu għandhom jiġu allokati lill-Istati Membri kull sentejn, għall-ewwel darba fid-deċiżjonijiet individwali ta’ finanzjament li japprovaw il-programm nazzjonali tagħhom f’konformità mall-proċedura stabbilita fl-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014, u aktar tard fid-deċiżjoni ta’ finanzjament li għandha tiġi annessa mad-deċiżjonijiet li japprovaw il-programm nazzjonali tagħhom. Dawk l-ammonti m’għandhomx jiġu ttrasferiti għal azzjonijiet oħra taħt il-programm nazzjonali.
10. Biex jinkisbu b’mod effettiv l-objettivi tal-Programm ta’ Risistemazzjoni tal-Unjoni u fil-limiti tar-riżorsi disponibbli, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati f’konformità mal-Artikolu 26 biex taġġusta, jekk jitqies xieraq, is-somom sħaħ imsemmija fil-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu, b’mod partikolari b’kont meħud tar-rati kurrenti tal-inflazzjoni, l-iżviluppi rilevanti fil-qasam tar-risistemazzjoni kif ukoll il-fatturi li jistgħu jwasslu għall-aħjar użu tal-inċentiv finanzjarju pprovdut mis-somom sħaħ.
Artikolu 18
Riżorsi għat-trasferiment tal-benefiċjarji tal-protezzjoni internazzjonali
1. Bil-ħsieb li jiġi implimentat il-prinċipju tas-solidarjetà u l-kondiviżjoni ġusta ta’ responsabbiltajiet u fid-dawl tal-iżviluppi tal-politika tal-Unjoni fil-perijodu tal-implimentazzjoni tal-Fond, l-Istati Membri għandhom jirċievu, minbarra l-allokazzjoni tagħhom ikkalkolata f’konformità mal-punt (a) tal-Artikolu 15(1), ammont addizzjonali kif stabbilit fil-punt (b) tal-Artikolu 15(2) li jkun ibbażat fuq is-somma sħiħa ta’ EUR 6 000 għal kull benefiċjarju ta’ protezzjoni internazzjonali trasferit minn Stat Membru ieħor.
2. L-Istati membri jistgħu wkoll ikunu eliġibbli għal somom sħaħ għal membri tal-familja tal-persuni msemmija fil-paragrafu 1 fejn ikun adatt, dment li dawk il-membri tal-familja jkunu ġew trasferiti f’konformità ma’ dan ir-Regolament.
3. L-ammonti addizzjonali msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għandhom jiġu allokati lill-Istati Membri għall-ewwel darba fid-deċiżjonijiet individwali ta’ finanzjament li japprovaw il-programm nazzjonali tagħhom f’konformità mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014 u aktar tard f’deċiżjoni ta’ finanzjament li għandha tiġi annessa mad-deċiżjoni li tapprova l-programm nazzjonali tagħhom. Dawk l-ammonti m’għandhomx jiġu ttrasferiti għal azzjonijiet oħra taħt il-programm nazzjonali.
4. Biex jinkisbu b’mod effettiv l-objettivi tas-solidarjetà u l-kondiviżjoni tar-responsabbiltà bejn l-Istati Membri msemmija fl-Artikolu 80 TFUE, u fil-limiti tar-riżorsi disponibbli, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati f’konformità mal-Artikolu 26 ta’ dan ir-Regolament biex taġġusta s-somma sħiħa msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, b’mod partikolari b’kont meħud tar-rati kurrenti tal-inflazzjoni, l-iżviluppi rilevanti fil-qasam tat-trasferiment ta’ benefiċjarji minn protezzjoni internazzjonali minn Stat Membru għal ieħor kif ukoll il-fatturi li jistgħu jottimizzaw l-użu tal-inċentiv finanzjarju pprovdut mis-somom sħaħ.
Artikolu 19
Programmi nazzjonali
1. Taħt il-programmi nazzjonali li għandhom jiġu eżaminati u approvati f’konformità mal-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014, l-Istati Membri għandhom, fil-limiti tal-objettivi stipulati fl-Artikolu 3 ta’ dan ir-Regolament, u b’kont meħud tal-eżitu tad-djalogu politiku msemmi fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014, ifittxu b’mod partikolari l-kisba tal-objettivi li ġejjin:
(a)
it-tisħiħ tal-istabbiliment ta’ Sistema Ewropea Komuni tal-Asil bl-iżgurar tal-applikazzjoni effiċjenti u uniformi tal-acquis tal-Unjoni dwar l-asil u l-funzjonament tajjeb tar-Regolament (UE) Nru 604/2013. Tali azzjonijiet jistgħu jinkludu wkoll l-istabbiliment u l-iżvilupp tal-Programm ta’ Risistemazzjoni tal-Unjoni;
(b)
it-twaqqif u l-iżvilupp ta’ strateġiji tal-integrazzjoni, li jinkludu aspetti differenti tal-proċess dinamiku fuq żewġ binarji, li jiġu implimentati fil-livell nazzjonali/lokali/reġjonali fejn ikun adatt, waqt li jitqiesu l-ħtiġijiet tal-integrazzjoni ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi fil-livell lokali/reġjonali, jiġu indirizzati l-ħtiġijiet speċifiċi tal-kategoriji differenti ta’ migranti u jiġu żviluppati sħubiji effettivi bejn partijiet interessati rilevanti;
(c)
l-iżvilupp ta’ programm ta’ ritorn, li jinkludi komponent dwar ir-ritorn volontarju assistit u, fejn ikun adatt, dwar ir-riintegrazzjoni.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-azzjonijiet kollha appoġġati taħt il-Fond għandhom jiġu implimentati f’konformità sħiħa mad-drittijiet fundamentali u r-rispett għad-dinjità tal-bniedem. B’mod partikolari, azzjonijiet bħal dawn għandhom jirrispettaw b’mod sħiħ id-drittijiet u l-prinċipji minquxa fil-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea.
3. Soġġett għar-rekwiżit li jiġu insegwiti l-objettivi msemmija hawn fuq u b’kont meħud taċ-ċirkostanzi individwali tagħhom. l-Istati Membri għandhom jimmiraw li jiksbu distribuzzjoni ġusta u trasparenti ta’ riżorsi fost l-objettivi speċifiċi stabbiliti fl-Artikolu 3(2).
Artikolu 20
Azzjonijiet tal-Unjoni
1. Fuq inizjattiva tal-Kummissjoni, il-Fond jista’ jintuża biex jiġu ffinanzjati azzjonijiet transnazzjonali jew azzjonijiet ta’ interess partikolari għall-Unjoni (“azzjonijiet tal-Unjoni”), dwar l-objettivi ġenerali u speċifiċi msemmija fl-Artikolu 3.
2. Biex ikunu eliġibbli għall-finanzjament, l-azzjonijiet tal-Unjoni għandhom, b’mod partikolari, jappoġġaw:
(a)
it-tkomplija tal-kooperazzjoni tal-Unjoni fl-implimentazzjoni tal-liġi tal-Unjoni u l-kondiviżjoni tal-aħjar prattiki fil-qasam tal-asil, partikolarment dwar ir-risistemazzjoni u t-trasferiment ta’ applikanti għal u/jew benefiċjarji minn protezzjoni internazzjonali minn Stat Membru għal ieħor, inkluż permezz ta’ netwerking u skambju ta’ informazzjoni, dwar il-migrazzjoni legali, dwar l-integrazzjoni ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi, inkluż sostenn mal-wasla u attivitajiet ta’ koordinazzjoni li jippromwovu r-risistemazzjoni mal-komunitajiet lokali li għandhom jilqgħu lir-rifuġjati risistemati, u dwar ir-ritorn;
(b)
it-twaqqif ta’ netwerks ta’ kooperazzjoni transnazzjonali u proġetti pilota, inkluż proġetti innovattivi, ibbażati fuq sħubiji transnazzjonali bejn korpi li jinsabu f’żewġ Stati Membri jew aktar imfassla biex jistimolaw l-innovazzjoni, u biex jiffaċilitaw l-iskambji ta’ esperjenzi u l-aħjar prattiki;
(c)
studji u riċerka dwar forom ġodda possibbli ta’ kooperazzjoni tal-Unjoni fil-qasam tal-asil, l-immigrazzjoni, l-integrazzjoni u r-ritorn u l-liġi rilevanti tal-Unjoni, it-tixrid u l-iskambju ta’ informazzjoni dwar l-aħjar prattiki u dwar l-aspetti l-oħra kollha tal-asil, l-immigrazzjoni, l-integrazzjoni u l-politiki dwar ir-ritorn, inkluż il-komunikazzjoni korporattiva dwar il-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni;
(d)
l-iżvilupp u l-applikazzjoni mill-Istati Membri ta’ għodod, metodi u indikaturi statistiċi komuni għall-kejl ta’ żviluppi tal-politika fil-qasam tal-asil, il-migrazzjoni legali u l-integrazzjoni u r-ritorn;
(e)
l-appoġġ ta’ tħejjija, monitoraġġ, amministrattiv u tekniku, u l-iżvilupp ta’ mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni, meħtieġ biex jiġu implimentati l-politiki dwar l-asil u l-immigrazzjoni;
(f)
kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi abbażi tal-Approċċ Globali tal-Unjoni dwar il-Migrazzjoni u l-Mobbiltà, b’mod partikolari fil-qafas tal-implimentazzjoni ta’ ftehimiet ta’ riammissjoni, Sħubiji għall-Mobilità u Programmi ta’ Protezzjoni Reġjonali;
(g)
miżuri u kampanji ta’ informazzjoni f’pajjiżi terzi mmirati biex iqajmu kuxjenza dwar il-mezzi legali adatti għall-immigrazzjoni u r-riskji tal-immigrazzjoni illegali.
3. L-azzjonijiet tal-Unjoni għandhom jiġu implimentati f’konformità mal-Artikolu 6 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014.
4. Il-Kummissjoni għandha tiżgura distribuzzjoni ġusta u trasparenti tar-riżorsi fost l-objettivi msemmija fl-Artikolu 3(2).
Artikolu 21
Assistenza ta’ emerġenza
1. Il-Fond għandu jipprovdi assistenza finanzjarja biex jindirizza ħtiġijiet urġenti u speċifiċi fil-każ ta’ sitwazzjoni ta’ emerġenza, kif definit fil-punt (k) tal-Artikolu 2. Il-miżuri implimentati fil-pajjiżi terzi f’konformità ma’ dan l-Artikolu għandhom ikunu konsistenti ma’ u, fejn rilevanti, komplementari mal-politika umanitarja tal-Unjoni u jirrispettaw il-prinċipji umanitarji hekk kif jinsabu fil-Kunsens dwar l-Għajnuna Umanitarja.
2. L-assistenza ta’ emerġenza għandha tiġi implimentata f’konformità mal-Artikoli 6 u 7 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014.
Artikolu 22
Netwerk Ewropew dwar il-Migrazzjoni
1. Il-Fond għandu jappoġġa n-Netwerk Ewropew dwar il-Migrazzjoni u jipprovdi l-assistenza finanzjarja meħtieġa għall-attivitajiet u l-iżvilupp futur tiegħu.
2. L-ammont disponibbli għan-Netwerk Ewropew dwar il-Migrazzjoni taħt l-approprjazzjonijiet annwali tal-Fond u l-programm ta’ ħidma li jistabbilixxi l-prijoritajiet għall-attivitajiet tiegħu għandhom ikunu adottati mill-Kummissjoni, wara l-approvazzjoni mill-Bord ta’ Tmexxija b’konformità mal-proċedura msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 4(5) tad-Deċiżjoni 2008/381/KE. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni għandha tikkostitwixxi deċiżjoni dwar finanzjament skont l-Artikolu 84 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
3. Assistenza finanzjarja pprovduta għall-attivitajiet tan-Netwerk Ewropew dwar il-Migrazzjoni għandha tieħu l-forma ta’ għotjiet lill-Punti ta’ Kuntatt Nazzjonali msemmijin fl-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni 2008/381/KE u kuntratti pubbliċi kif ikun adatt, f’konformità mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012. L-assistenza għandha tiżgura appoġġ finanzjarju adatt u f’waqtu għal dawk il-Punti ta’ Kuntatt Nazzjonali. L-ispejjeż li jirriżultaw għall-implimentazzjoni tal-azzjonijiet ta’ dawk il-Punti ta’ Kuntatt Nazzjonali permezz ta’ għotjiet mogħtija fl-2014 jistgħu ikunu eliġibbli mill-1 ta’ Jannar 2014.
4. Id-Deċiżjoni 2008/381/KE hija emendata kif ġej:
(a)
il-punt (a) tal-Artikolu 4(5) jinbidel b’dan li ġej:
“(a)
‘iħejji u japprova abbozz ta’ programm ta’ ħidma tal-attivitajiet, b’mod partikolari b’rigward tal-objettivi, il-prijoritajiet tematiċi u ammonti indikattivi tal-baġit għal kull Punt ta’ Kuntatt Nazzjonali biex jiżgura l-funzjonament tajjeb tal-EMN, abbażi ta’ abbozz mill-Presidenza;”;
(b)
l-Artikolu 6 huwa emendat kif ġej:
(i)
il-paragrafu 4 jinbidel b’dan li ġej:
“4. Il-Kummissjoni għandha timmonitorja l-eżekuzzjoni tal-programm ta’ ħidma tal-attivitajiet u tirrapporta regolarment dwar l-eżekuzzjoni tiegħu u dwar l-iżvilupp tal-EMN lill-Bord ta’ Tmexxija.”;
(ii)
il-paragrafi 5 sa 8 huma mħassra;
(c)
l-Artikolu 11 huwa mħassar;
(d)
l-Artikolu 12 huwa mħassar.
Artikolu 23
Assistenza teknika
1. Fuq inizjattiva u/jew f’isem il-Kummissjoni, sa EUR 2,5 miljun mill-Fond għandu jintuża annwalment għall-assistenza teknika f’konformità mal-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014.
2. Fuq inizjattiva ta’ Stat Membru, il-Fond jista’ jiffinanzja attivitajiet ta’ assistenza teknika, f’konformità mal-Artikolu 20 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014. L-ammont imwarrab għall-assistenza teknika m’għandux ikun iżjed, għall-perijodu 2014-2020, minn 5,5 % tal-ammont totali allokat lil Stat Membru miżjud bi EUR 1 000 000.
Artikolu 24
Koordinazzjoni
Il-Kummissjoni u l-Istati Membri, flimkien mas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna fejn adatt, għandhom jiżguraw li azzjonijiet fir-rigward ta’ pajjiżi terzi jittieħdu b’sinerġija u b’koerenza ma’ azzjonijiet oħra barra l-Unjoni permezz tal-istrumenti tal-Unjoni. B’mod partikolari huma għandhom jiżguraw li dawk l-azzjonijiet:
(a)
ikunu koerenti mal-politika esterna tal-UE, jirrispettaw il-prinċipju tal-Koerenza fil-Politika għall-iżvilupp u jkunu konsistenti mad-dokumenti ta’ programmazzjoni strateġika għar-reġjun jew il-pajjiż inkwistjoni;
(b)
jiffukaw fuq miżuri mhux orjentati lejn l-iżvilupp;
(c)
jaqdu l-interessi tal-politiki interni tal-Unjoni u huma konsistenti mal-attivitajiet meħuda fl-Unjoni.
KAPITOLU VI
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 25
Dispożizzjonijiet speċifiċi dwar somom sħaħ għar-risistemazzjoni u t-trasferiment ta’ benefiċjarji minn protezzjoni internazzjonali minn Stat Membru għal ieħor
B’deroga mir-regoli dwar l-eliġibbiltà tan-nefqa stabbiliti fl-Artikolu 18 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014, b’mod partikolari rigward is-somom sħaħ u r-rati fissi, is-somom sħaħ allokati lill-Istati Membri għar-risistemazzjoni u/jew it-trasferiment ta’ benefiċjarji minn protezzjoni internazzjonali minn Stat Membru għal ieħor skont dan ir-Regolament għandhom:
(a)
ikunu eżentati mill-obbligu li jkunu bbażati fuq data statistika jew storika; u
(b)
jingħataw dment li l-persuna li fir-rigward tagħha tiġi allokata s-somma sħiħa kienet risistemata u/jew trasferita f’konformità ma’ dan ir-Regolament.
Artikolu 26
L-Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti ddelegati tingħata lill-Kummissjoni suġġett għall-kondizzjonijiet stipulati f’dan l-Artikolu..
2. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti ddelegati imsemmija fl-Artikolu 16(2), l-Artikolu 17(4) u (10) u l-Artikolu 18(4) hijamogħtija lill-Kummissjoni għal perijodu ta’ seba’ snin mill-21 ta’ Mejju 2014. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport fir-rigward tad-delega tas-setgħa mhux iktar tard minn disa’ xhur qabel it-tmiemta-perijodu ta’ seba’ snin. Id-delega ta’ setgħat għandha tiġi estiża awtomatikamentgħal perijodu ta’ tliet snin, ħlief jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill joġġezzjonaw għal tali estensjoni mhux iktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem tal-perijodu ta’ seba’ snin.
3. Id-delega ta’ setgħa imsemmija fl-Artikolu 16(2), l-Artikolu 17(4) u (10) u l-Artikolu 18(4) tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni li tirrevoka għandha ttemm id-delega ta’ setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Hija għandha ssir effettiva fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fih. M’għandha taffettwa l-validità ta’ ebda att iddelegat diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikolu 16(2), l-Artikolu 17(4) u (10) u l-Artikolu 18(4) għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġix espressa oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien perijodu ta’ xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn informaw lill-Kummissjoni li mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 27
Il-proċedura tal-kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita mill-(il-“Kumitat dwar il-Fondi għall-Asil, il-Migrazzjoni u l-Integrazzjoni u s-Sigurtà Interna”) stabbilit bl-Artikolu 59(1) tar-Regolament (UE) Nru 514/2014.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 28
Reviżjoni
Fuq il-bażi ta’ proposta mill-Kummissjoni, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom jirrevedu dan ir-Regolament sat-30 ta’ Ġunju 2020.
Artikolu 29
Applikabbiltà tar-Regolament (UE) Nru 514/2014
Id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (UE) Nru 514/2014 għandhom japplikaw għall-Fond, mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 4 ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 30
Tħassir
Id-Deċiżjonijiet Nru 573/2007/KE, Nru 575/2007/KE u 2007/435/KE huma mħassra b’effett mill-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 31
Dispożizzjonijiet transitorji
1. Dan ir-Regolament m’għandux jaffettwa l-kontinwazzjoni jew il-modifika, inkluż il-kanċellazzjoni totali jew parzjali, tal-proġetti u l-programmi annwali kkonċernati, sal-għeluq tagħhom, jew tal-assistenza finanzjarja approvata mill-Kummissjoni abbażi tad-Deċiżjonijiet Nru 573/2007/KE, Nru 575/2007/KE u 2007/435/KE jew kwalunkwe leġislazzjoni oħra li tapplika għal dik l-assistenza fil-31 ta’ Diċembru 2013. Dan ir-Regolament m’għandux jaffettwa l-kontinwazzjoni jew il-modifika, inkluż il-kanċellazzjoni totali jew parzjali, tal-appoġġ finanzjarju approvat mill-Kummissjoni fuq il-bażi tad-Deċiżjoni 2008/381/KE jew kwalunkwe leġislazzjoni oħra li tapplika għal dik l-assistenza fil-31 ta’ Diċembru 2013.
2. Meta tadotta deċiżjonijiet dwar il-kofinanzjament taħt dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tqis il-miżuri adottati fuq il-bażi tad-Deċiżjonijiet Nru 573/2007/KE, Nru 575/2007/KE, 2007/435/KE u 2008/381/KE qabel l-20 ta’ Mejju 2014 li jkollhom riperkussjonijiet finanzjarji matul il-perijodu kopert minn dak il-kofinanzjament.
3. Is-somom impenjati għall-kofinanzjament approvati mill-Kummissjoni bejn l-1 ta' Jannar 2011 u l-31 ta’ Diċembru 2014 li d-dokumenti meħtieġa għalihom għall-għeluq tal-azzjonijiet ma jkunux intbagħtu lill-Kummissjoni sad-data tal-iskadenza għas-sottomissjoni tar-rapport finali għandhom jiġu diżimpenjati awtomatikament mill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2017, li jwassal għall-ħlas lura tal-ammonti mħallsin indebitament.
4. L-ammonti relatati mal-azzjonijiet li jkunu ġew sospiżi minħabba proċedimenti legali jew appelli amministrattivi b’effett ta’ sospensjoni m’għandhomx jitqiesu fil-kalkolu tal-ammont tad-diżimpenn awtomatiku.
5. Sat-30 ta’ Ġunju 2015, l-Istati Membri għandhom jippreżentaw lill-Kummissjoni rapporti ta’ evalwazzjoni dwar ir-riżultati u l-impatt tal-azzjonijiet kofinanzjati skont id-Deċiżjonijiet Nru 573/2007/KE, Nru 575/2007/KE u 2007/435/KE dwar il-perijodu 2011-2013.
6. Sal-31 ta’ Diċembru 2015, il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni, rapport ta’ evalwazzjoni ex-post skont id-Deċiżjonijiet Nru 573/2007/KE, Nru 575/2007/KE u 2007/435/KE dwar il-perijodu 2011-2013.
Artikolu 32
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Hija għandha tapplika mill-1 ta’ Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri f’konformità mat-Trattati.
Magħmul fi Strasburgu, is-16 ta’ April 2014.