NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1143/2014
ze dne 22. října 2014
o prevenci a regulaci zavlékání či vysazování a šíření invazních nepůvodních druhů
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci Výboru regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Výskyt nepůvodních druhů, ať již živočichů, rostlin, hub nebo mikroorganismů v nových lokalitách není vždy důvodem ke znepokojení. Značná část nepůvodních druhů se však může stát druhy invazními a takovéto druhy mají závažné nepříznivé dopady na biologickou rozmanitost a související ekosystémové služby, ale i jiné sociální a hospodářské dopady, a těmto dopadům je třeba předcházet. Přibližně 12 000 druhů nacházejících se v životním prostředí v Unii a v jiných evropských zemích je nepůvodních a zhruba 10 až 15 % z nich je podle odhadů invazních.
(2)
Invazní nepůvodní druhy představují jednu z hlavních hrozeb pro biologickou rozmanitost a související ekosystémové služby, zejména v zeměpisně a evolučně izolovaných ekosystémech, jako například na malých ostrovech. Rizika, která tyto druhy představují, mohou být umocněna intenzivnějším celosvětovým obchodem, dopravou, cestovním ruchem a změnou klimatu.
(3)
Hrozba, kterou invazní nepůvodní druhy představují pro biologickou rozmanitost a související ekosystémové služby, má různé podoby, včetně vážných dopadů na původní druhy a strukturu a funkci ekosystémů v důsledku změn přírodních stanovišť, predace, konkurence, přenosu nákaz, vytlačení původních druhů ve značné části areálu a genetických účinků křížení. Kromě toho mohou mít invazní nepůvodní druhy také závažný nepříznivý dopad na lidské zdraví a hospodářství. Biologickou rozmanitost a související ekosystémové služby, lidské zdraví či hospodářství ohrožují pouze živí jedinci nebo jejich části, které se mohou rozmnožovat, a proto by se pouze na ně měla vztahovat omezení podle tohoto nařízení.
(4)
Unie jako smluvní strana Úmluvy o biologické rozmanitosti, kterou schválila rozhodnutím Rady 93/626/EHS (3), je vázána čl. 8 písm. h) uvedené úmluvy, podle něhož každá smluvní strana, pokud to bude možné a vhodné: „zabraňuje zavádění, kontroluje či hubí ty cizí druhy, které ohrožují ekosystémy, přírodní stanoviště nebo druhy“.
(5)
Unie se jako smluvní strana Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť, schválené rozhodnutím Rady 82/72/EHS (4), zavázala, že přijme veškerá vhodná opatření, aby zaručila ochranu přírodních stanovišť planě rostoucích rostlin a volně žijících živočichů.
(6)
Aby toto nařízení podpořilo dosažení cílů směrnic 2000/60/ES (5), 2008/56/ES (6) a 2009/147/ES (7), a směrnice Rady 92/43/EHS (8), mělo by stanovit pravidla pro prevenci, minimalizaci a zmírnění nepříznivých účinků invazních nepůvodních druhů na biologickou rozmanitost a související ekosystémové služby a na lidské zdraví a na bezpečnost, jakož i pro omezení jejich sociálního a hospodářského dopadu.
(7)
Některé druhy v reakci na změny životního prostředí přirozeně migrují. V novém prostředí by neměly být považovány za nepůvodní a měly by být vyloučeny z oblasti působnosti tohoto nařízení. Toto nařízení by se mělo zaměřit pouze na druhy, které byly do Unie zavlečeny či v Unii vysazeny v důsledku lidského zásahu.
(8)
V současné době se na oblast zdraví zvířat vztahuje přes 40 unijních legislativních aktů, které obsahují i ustanovení o nákazách zvířat. Kromě toho směrnice Rady 2000/29/ES (9) obsahuje ustanovení o organismech škodlivých pro rostliny nebo rostlinné produkty a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES (10) stanoví režim pro geneticky modifikované organismy. Jakákoli nová pravidla pro invazní nepůvodní druhy by proto měla být uvedena do souladu s uvedenými legislativními akty Unie a neměla by se s nimi překrývat; zároveň by se nová pravidla neměla vztahovat na organismy, na něž se zaměřují uvedené legislativní akty.
(9)
Nařízení (ES) č. 1107/2009 (11) a (EU) č. 528/2012 (12) a nařízení Rady (ES) č. 708/2007 (13) stanoví pravidla týkající se povolení využití určitých nepůvodních druhů pro konkrétní účely. Využití určitých druhů bylo v době vstupu tohoto nařízení v platnost v uvedených režimech již povoleno. Aby byl zaručen soudržný právní rámec, měly by být tyto druhy z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny.
(10)
Jelikož invazních nepůvodních druhů existuje značné množství, je důležité zaručit prioritu dílčímu souboru invazních nepůvodních druhů, které jsou považovány za invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na Unii. Proto by měl být vypracován a pravidelně aktualizován seznam těchto invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii (dále jen „unijní seznam“). Invazní nepůvodní druhy by měly být považovány za invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na Unii, pokud škoda, kterou způsobují v zasažených členských státech, je natolik závažná, že je důvodem k přijetí zvláštních opatření použitelných v celé Unii, a to včetně členských států, které dosud zasaženy nebyly, nebo je dokonce nepravděpodobné, že zasaženy budou. Aby bylo zaručeno, že výběr invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii zůstane přiměřené, měl by být unijní seznam vypracován a aktualizován postupně a měl by být zaměřen na ty druhy, v jejichž případě se díky zařazení na unijní seznam nákladově efektivním způsobem zajistí účinná prevence, minimalizace a zmírnění nepříznivých dopadů těchto druhů. Jelikož druhy náležející do stejné taxonomické skupiny často mají podobné ekologické nároky a mohou představovat podobná rizika, mělo by být ve vhodných případech povoleno zahrnutí taxonomických skupin druhů na unijní seznam.
(11)
Hlavním nástrojem pro uplatňování tohoto nařízení jsou kritéria pro zařazení na unijní seznam. Za účelem zajištění účinného využívání zdrojů by tato kritéria měla zajistit, aby na unijním seznamu byly z potenciálních invazních nepůvodních druhů, které jsou v současné době známé, uvedeny invazní nepůvodní druhy s nejzávažnějším nepříznivým dopadem. Komise by na základě uvedených kritérií měla předložit výboru zřízenému tímto nařízením návrh unijního seznamu do jednoho roku od vstupu tohoto nařízení v platnost. Při navrhování unijního seznamu by měla Komise informovat tento výbor o tom, jak uvedená kritéria zohlednila. Kritéria by měla zahrnovat posouzení rizik podle příslušných ustanovení dohod Světové obchodní organizace v oblasti omezování obchodu s druhy.
(12)
Aby se předešlo nepřiměřeným nebo nadměrným nákladům pro jakýkoli z členských států a zaručila se přidaná hodnota opatření přijatých na úrovni Unie prostřednictvím tohoto nařízení, Komise by při navrhování unijního seznamu a vyplývajících opatření měla zohlednit, náklady na jejich realizaci v členských státech, náklady v případě nečinnosti, nákladovou efektivitu a socioekonomické aspekty. V této souvislosti by se při výběru invazních nepůvodních druhů pro zahrnutí na unijní seznam měla zvláštní pozornost věnovat druhům, jejichž využití je rozšířené a které v daném členském státě zajišťují výrazné sociální a hospodářské přínosy, aniž by došlo ke zpochybnění cílů tohoto nařízení.
(13)
Za účelem zajištění souladu s pravidly podle příslušných dohod Světové obchodní organizace a důsledného uplatňování tohoto nařízení by měla být stanovena společná kritéria, aby bylo možné provádět posuzování rizik. Tato kritéria by měla ve vhodných případech vycházet ze stávajících vnitrostátních a mezinárodních norem a měla by zahrnovat různé aspekty charakteristik jednotlivých druhů, rizika a způsoby, jimiž jsou tyto druhy do Unie zavlékány či v Unii vysazovány, nepříznivé sociální a hospodářské dopady těchto druhů a také jejich dopady na biologickou rozmanitost, potenciální přínosy jejich využití a náklady na zmírnění dopadů, které vyvažují jejich nepříznivé dopady, jakož i posouzení možných nákladů vyplývajících z environmentálních, sociálních a hospodářských škod dokládající významný dopad na Unii, aby bylo možné důkladněji ospravedlnit přijetí opatření. V zájmu postupného rozvíjení systému a využívání získaných zkušeností, by mělo být do 1. června 2021 provedeno vyhodnocení celkového přístupu.
(14)
Některé invazní nepůvodní druhy jsou zařazeny do přílohy B nařízení Rady (ES) č. 338/97 (14) a jejich dovoz do Unie je zakázán, jelikož byla zjištěna jejich invazní povaha a skutečnost, že jejich zavlečení do Unie či jejich vysazení v Unii má nepříznivý vliv na původní druhy. Těmito druhy jsou: Callosciurus erythraeus, Sciurus carolinensis, Oxyura jamaicensis, Lithobates (Rana) catesbeianus, Sciurus niger, Chrysemys picta a Trachemys scripta elegans. Aby se zaručil soudržný právní rámec a jednotná pravidla pro invazní nepůvodní druhy na úrovni Unie, mělo by být považováno za prioritu, aby byly uvedené invazní nepůvodní druhy zařazeny na unijní seznam jako invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na Unii.
(15)
Prevence je z hlediska životního prostředí obecně více žádoucí a nákladově efektivnější než následná reakce a měla by být prioritou. Přednostně by proto měly být na unijní seznam zařazeny ty invazní nepůvodní druhy, které se ještě v Unii nenacházejí nebo v jejichž případě se jedná o ranou fázi invaze, jakož i ty invazní nepůvodní druhy, v jejichž případě se předpokládá, že nepříznivé dopady budou nejzávažnější. Jelikož do Unie mohou být soustavně zavlékány či zde vysazovány nové invazní nepůvodní druhy a přítomné nepůvodní druhy se šíří a rozšiřují svůj areál, je nezbytné zajistit, aby byl unijní seznam průběžně přezkoumáván a aktualizován.
(16)
Mezi členskými státy, na něž mají významný dopad stejné invazní nepůvodní druhy, které nejsou schopny utvořit životaschopnou populaci na velké části území Unie, by měly být prověřeny možnosti regionální spolupráce. Pokud cílů tohoto nařízení může být lépe dosaženo na úrovni Unie, i tyto druhy by mohly být zařazeny na unijní seznam.
(17)
Při sledování cílů tohoto nařízení je vhodné zohlednit zvláštní situaci nejvzdálenějších regionů a zejména jejich odlehlost, ostrovní povahu a jedinečnost jejich vlastní biologické rozmanitosti. Pokud jde o přijímání omezujících a preventivních opatření vztahujících se k invazním nepůvodním druhům s významným dopadem na Unii, měly by být požadavky tohoto nařízení uzpůsobeny zvláštním charakteristikám nejvzdálenějších regionů, které jsou vymezeny Smlouvou o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), a to s ohledem na rozhodnutí Evropské rady 2010/718/EU (15) a 2012/419/EU (16).
(18)
Rizika a obavy spojené s invazními nepůvodními druhy představují přeshraniční výzvu, která ovlivňuje celou Unii. Proto je velice důležité zakázat na úrovni Unie dovoz do Unie, rozmnožování, pěstování, přepravu, nákup, prodej, využívání, výměnu, držení invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii a jejich uvolňování do oběhu, ať již jde o úmyslné jednání či jednání z nedbalosti, aby se zaručilo podniknutí včasných a důsledných kroků v celé Unii, které zamezí narušování vnitřního trhu a předejdou situacím, kdy je opatření přijaté v jednom členském státě oslabováno nečinností v jiném členském státě.
(19)
Aby bylo možno provádět vědecké výzkumné činnosti a činnosti týkající se ochrany ex situ, je nezbytné stanovit zvláštní pravidla pro invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na Unii, jichž se tyto činnosti týkají. Uvedené činnosti by měly být prováděny v uzavřených zařízeních, v nichž jsou organismy drženy v oddělených prostorách, přičemž jsou přijata veškerá nezbytná opatření, aby se zabránilo úniku či protiprávnímu uvolnění invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii. Po schválení ze strany Komise by se tato pravidla ve výjimečných a řádně odůvodněných případech naléhavého veřejného zájmu mohla rovněž použít na určité jiné činnosti, včetně činností obchodních. Při provádění těchto pravidel by se mělo zejména dbát na to, aby se zabránilo jakýmkoli nepříznivým dopadům na chráněné druhy a stanoviště v souladu s příslušnými právními předpisy Unie.
(20)
Mohou nastat případy, kdy se na hranicích Unie objeví nepůvodní druhy, které dosud nebyly uznány za invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na Unii, nebo kdy jsou takovéto druhy zjištěny na území Unie. Členské státy by tedy měly mít možnost přijmout na základě dostupných vědeckých poznatků určitá mimořádná opatření. Taková mimořádná opatření by umožnila okamžitou reakci proti invazním nepůvodním druhům, které mohou v případě svého zavlečení či vysazení, usídlení a rozšíření v uvedených zemích představovat rizika, zatímco členské státy provádějí posouzení skutečných rizik, která tyto druhy představují, a to v souladu s příslušnými ustanoveními dohod Světové obchodní organizace v dané oblasti, zejména s cílem dosáhnout toho, aby tyto druhy byly uznány jako invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na Unii. Vnitrostátní mimořádná opatření je třeba spojit s možností přijímat mimořádná opatření na úrovni Unie, aby byla splněna ustanovení příslušných dohod Světové obchodní organizace. Díky mimořádným opatřením na úrovni Unie by Unie měla navíc mít k dispozici mechanismus pro rychlé jednání v případě výskytu či bezprostředního nebezpečí vstupu nových invazních nepůvodních druhů, a to v souladu se zásadou obezřetnosti.
(21)
Značná část invazních nepůvodních druhů je do Unie zavlečena nebo v ní vysazena nezáměrně. Proto je velice důležité účinněji regulovat způsoby, jimiž jsou tyto druhy nezáměrně zavlékány do Unie či zde vysazovány. Vzhledem k poměrně omezeným zkušenostem s touto problematikou by opatření v této oblasti měla být zaváděna postupně. Jejich součástí by měla být jak dobrovolná opatření, například opatření navržená v pokynech Mezinárodní námořní organizace pro kontrolu a řízení biologického znečišťování prostředí loděmi, tak i opatření povinná. Uvedená činnost by měla vycházet ze zkušeností získaných v Unii a v členských státech při regulaci některých způsobů šíření druhů, včetně opatření stanovených prostřednictvím Mezinárodní úmluvy o kontrole a řízení lodní zátěžové vody a usazenin přijaté v roce 2004. Komise by proto měla učinit veškeré vhodné kroky, aby členské státy podpořila v ratifikování uvedené úmluvy.
(22)
Aby bylo možné vytvořit odpovídající vědomostní základnu pro řešení problémů způsobených invazními nepůvodními druhy, je důležité, aby členské státy prováděly výzkum a sledování těchto druhů a dohled nad nimi. Vzhledem k tomu, že systémy dohledu jsou nejvhodnějším prostředkem pro včasné zjištění nových invazních nepůvodních druhů a pro určení toho, jak jsou již usídlené druhy rozšířeny, měly by tyto systémy zahrnovat jak cílené, tak obecné průzkumy a využívat zapojení různých odvětví a zúčastněných stran včetně regionálních a místních komunit. V rámci systémů dohledu by měla být věnována soustavná pozornost všem novým invazním nepůvodním druhům kdekoli v Unii a jejich cílem by mělo být vytvoření faktické a ucelené představy o situaci na úrovni Unie. Za účelem větší účinnosti a nákladové efektivity by měly být uplatňovány stávající systémy celní kontroly, dohledu a sledování, které jsou již stanoveny v právních předpisech Unie, zejména ve směrnicích 92/43/EHS, 2000/60/ES, 2008/56/ES a 2009/147/ES.
(23)
Měly by být prováděny úřední kontroly zvířat a rostlin, aby se zabránilo záměrnému zavlékání či vysazování invazních nepůvodních druhů. Živá zvířata a rostliny by měly do Unie vstupovat pouze přes stanoviště hraniční kontroly v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (17), směrnicemi Rady 91/496/EHS (18) a 97/78/ES (19) nebo přes vstupní místa v souladu se směrnicí 2000/29/ES. Aby se zaručila účinnost a zabránilo se vytváření paralelních systémů celní kontroly, měly by příslušné orgány na prvním stanovišti hraniční kontroly nebo na prvním vstupním místě, k němuž se tyto druhy dostanou, provést ověření, zda se jedná o invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na Unii.
(24)
Poté, co dojde k zavlečení invazních nepůvodních druhů či k jejich vysazení, mají zásadní význam opatření pro včasné zjištění a rychlou eradikaci, aby se zabránilo jejich usídlení a šíření. Nejúčinnější a nákladově nejefektivnější reakcí často bývá co nejvčasnější eradikace dané populace, dokud je počet jedinců stále ještě omezený. V případě, že eradikaci nelze provést nebo náklady na eradikaci převažují nad dlouhodobými environmentálními, sociálními a hospodářskými přínosy, měla by být uplatněna opatření pro izolaci a kontrolu. Regulační opatření by měla odpovídat dopadu na životní prostředí a měla by náležitě zohledňovat biogeografické a klimatické podmínky daného členského státu.
(25)
V případě regulačních opatření by se mělo zabránit jakýmkoli nepříznivým dopadům na životní prostředí i na lidské zdraví. Je-li v některých případech nezbytné některé živočišné invazní nepůvodní druhy eradikovat a regulovat, zvířata při tom mohou být i přes využití nejlepších dostupných technických prostředků vystavena bolesti, úzkosti, strachu nebo jiným formám utrpení. Z tohoto důvodu by členské státy a každý hospodářský subjekt, který se podílí na eradikaci, kontrole či izolaci invazních nepůvodních druhů, měly přijmout nezbytná opatření, aby během tohoto procesu byla zvířata ušetřena zbytečné bolesti, úzkosti a utrpení, a to s co největším ohledem na osvědčené postupy v této oblasti, jako jsou například základní zásady dobrých životních podmínek zvířat, které vypracovala Světová organizace pro zdraví zvířat. Zvažovány by měly být neletální metody a přijatá opatření by měla mít co nejmenší dopad na necílové druhy.
(26)
Invazní nepůvodní druhy obecně poškozují ekosystémy a snižují jejich odolnost. Z toho důvodu by měla být prováděna přiměřená opatření na obnovu k posílení odolnosti ekosystémů vůči invazím, k nápravě způsobených škod a ke zlepšení stavu druhů a jejich stanovišť z hlediska ochrany v souladu se směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES, zlepšení ekologického stavu vnitrozemských povrchových vod, brakických vod, pobřežních vod a podzemních vod v souladu se směrnicí 2000/60/ES a zlepšení stavu prostředí mořských vod v souladu se směrnicí 2008/56/ES. Náklady na taková opatření na obnovu by měly být v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ získány zpět.
(27)
K zajištění účinného uplatňování tohoto nařízení by měla být podporována přeshraniční spolupráce, zejména se sousedními zeměmi, a koordinace mezi členskými státy, především v rámci stejné biogeografické oblasti Unie.
(28)
Systém pro řešení problematiky invazních nepůvodních druhů by měl vycházet z centralizovaného informačního systému shromažďujícího stávající informace o nepůvodních druzích v Unii a umožňujícího přístup k informacím o výskytu druhů, jejich rozšíření, ekologii, invazní historii a k veškerým dalším informacím, které jsou důležité pro politická a regulační rozhodnutí, a rovněž umožňující výměnu osvědčených postupů.
(29)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/35/ES (20) stanovila rámec pro veřejné konzultace při rozhodování o otázkách týkajících se životního prostředí. Při vymezování činnosti v oblasti invazních nepůvodních druhů by veřejnost měla mít možnost díky faktické účasti vyjádřit svá stanoviska a obavy, které by pro uvedená rozhodnutí mohly být důležité, a subjekty s rozhodovací pravomocí by tak měly možnost tato stanoviska a obavy zohlednit. Tím by se zvýšila odpovědnost a transparentnost rozhodovacího procesu a přispělo by se ke zvýšení informovanosti veřejnosti o otázkách týkajících se životního prostředí a k podpoře přijatých rozhodnutí.
(30)
Za účelem zajištění odpovídající znalostní základny k řešení problémů, jež invazní nepůvodní druhy přinášejí, je důležité zapojení vědecké obce. Mělo by být zřízeno specializované vědecké fórum poskytující poradenství ohledně vědeckých aspektů souvisejících s uplatňováním tohoto nařízení, zejména pokud jde o sestavování a aktualizaci unijního seznamu, posuzování rizik, mimořádná opatření a opatření pro rychlou eradikaci.
(31)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijetí a aktualizaci unijního seznamu, stanovování formátu dokumentů sloužících jako podklady pro udělení povolení, přijímání mimořádných opatření na úrovni Unie, stanovování požadavků uplatňovat určitá ustanovení v dotčených členských státech v případě posílené regionální spolupráce, odmítnutí rozhodnutí členských států o neuplatňování eradikačních opatření a technických formátů zpráv předkládaných Komisi. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (21).
(32)
Aby se zohlednil nejnovější vědecký vývoj v oblasti životního prostředí, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o určení způsobu, jak se zjišťuje, že invazní nepůvodní druhy jsou schopny vytvořit životaschopné populace a rozšířit se, jakož i o vymezení společných prvků pro vypracování posouzení rizik. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla příslušné konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby příslušné dokumenty byly současně, včas a vhodným způsobem předávány Evropskému parlamentu a Radě.
(33)
Aby se zaručil soulad s tímto nařízením, je důležité, aby členské státy ukládaly účinné, přiměřené a odrazující sankce za porušení předpisů, a to s ohledem na povahu a závažnost porušení, zásadu náhrady vzniklých nákladů a zásadu „znečišťovatel platí“.
(34)
Opatřeními přijatými podle tohoto nařízení mohou členské státy ukládat povinnosti držitelům nebo uživatelům nepůvodních druhů, jakož i vlastníkům a nájemcům příslušných pozemků.
(35)
Aby mohli nekomerční vlastníci nadále chovat v zájmovém chovu zvířata, která patří mezi druhy zařazené na unijní seznam až do okamžiku přirozené smrti zvířete, je nezbytné stanovit přechodná opatření, a to za podmínky, že jsou zavedena všechna opatření pro zabránění rozmnožení těchto zvířat či jejich úniku.
(36)
Aby mohly komerční hospodářské subjekty, jež mohou mít oprávněná očekávání, například subjekty, které získaly povolení v souladu s nařízením (ES) č. 708/2007, po vstupu tohoto nařízení v platnost vyčerpat své populace invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii, lze jim oprávněně poskytnout lhůtu dvou let, během níž provedou utracení, usmrcení humánním způsobem, prodej či případně předání jedinců do výzkumných ústavů či do zařízení pro ochranu ex situ.
(37)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž prevence a minimalizace a zmírnění nepříznivých dopadů na biologickou rozmanitost spojených se zavlékáním nebo vysazováním invazních nepůvodních druhů do Unie a s jejich šířením v Unii, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jich z důvodu jejich rozsahu či účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(38)
Členské státy by měly mít možnost ponechat v platnosti nebo přijmout pravidla týkající se invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii, která budou přísnější než pravidla stanovená v tomto nařízení, a uplatňovat na invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na příslušný členský stát ustanovení, která jsou obsažena v tomto nařízení a týkají se invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii. Tato opatření by měla být v souladu se Smlouvou o fungování EU a podle právních předpisů Unie oznámena Komisi,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro prevenci, minimalizaci a zmírnění nepříznivých dopadů na biologickou rozmanitost spojených jak se záměrným, tak nezáměrným zavlékáním nebo vysazováním invazních nepůvodních druhů do Unie a s jejich šířením v Unii.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na všechny invazní nepůvodní druhy.
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
druhy, které mění svůj přirozený areál bez lidského zásahu v reakci na měnící se ekologické podmínky a změnu klimatu;
b)
geneticky modifikované organismy ve smyslu článku 2 bodu 2 směrnice 2001/18/ES;
c)
patogeny způsobující nákazy zvířat; pro účely tohoto nařízení se nákazou zvířat rozumí výskyt infekcí a infestace u zvířat způsobených jedním či více patogeny přenosnými na zvířata nebo na člověka;
d)
škodlivé organismy uvedené v příloze I nebo v příloze II směrnice 2000/29/ES, a škodlivé organismy, proti nimž byla přijata opatření v souladu s čl. 16 odst. 3 uvedené směrnice;
e)
druhy uvedené v příloze IV nařízení (ES) č. 708/2007, jsou-li využívány v akvakultuře;
f)
mikroorganismy vyrobené nebo dovezené pro použití v přípravcích na ochranu rostlin, které již byly povoleny nebo u kterých probíhá posouzení podle nařízení (ES) č. 1107/2009; nebo
g)
mikroorganismy vyrobené nebo dovezené pro použití v biocidních přípravcích, které již byly povoleny nebo u kterých probíhá posouzení podle nařízení (ES) č. 528/2012.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„nepůvodními druhy“ jacíkoli živí jedinci druhu, poddruhu nebo nižšího taxonu živočichů, rostlin, hub nebo mikroorganismů zavlečených nebo vysazených mimo svůj přirozený areál; patří sem všechny části, gamety, semena, vejce nebo propagule těchto druhů, jakož i kříženci, odrůdy či plemena, které mohou přežít a následně se rozmnožovat;
2)
„invazním nepůvodním druhem“ nepůvodní druh, u nějž bylo zjištěno, že jeho zavlečení či vysazení nebo šíření ohrožuje biologickou rozmanitost a související ekosystémové služby nebo na ně má nepříznivý dopad;
3)
„invazním nepůvodním druhem s významným dopadem na Unii“ invazní nepůvodní druh, jehož nepříznivý dopad je považován za takový, že vyžaduje koordinovanou činnost na úrovni Unie podle čl. 4 odst. 3;
4)
„invazním nepůvodním druhem s významným dopadem na členský stát“ invazní nepůvodní druh jiný než invazní nepůvodní druh s významným dopadem na Unii, u nějž se členský stát na základě vědeckých poznatků domnívá, že nepříznivý dopad jeho uvolnění a šíření je závažný pro celé území tohoto členského státu nebo pro část tohoto území, a to i v případech, kdy není zcela potvrzen, a vyžaduje přijetí opatření na úrovni daného členského státu;
5)
„biologickou rozmanitostí“ variabilita všech žijících organismů včetně suchozemských, mořských a jiných vodních ekosystémů a ekologických komplexů, jejichž jsou součástí; zahrnuje různorodost v rámci druhů, mezi druhy i mezi ekosystémy;
6)
„ekosystémovými službami“ přímé či nepřímé přínosy ekosystémů pro dobré životní podmínky člověka;
7)
„zavlečením či vysazením“ přesun druhů mimo jejich přirozený areál v důsledku lidského zásahu;
8)
„výzkumem“ deskriptivní či pokusná práce prováděná za regulovaných podmínek s cílem získat nové vědecké poznatky či vyvinout nové výrobky, včetně počátečních fází identifikace, určení charakteristik a izolace genetických rysů invazních nepůvodních druhů jiných než těch rysů, kvůli kterým jsou druhy invazní, a to pouze v rozsahu, v němž je to nezbytné, aby bylo možno vyšlechtit tyto rysy tak, aby dané druhy přestaly být invazními;
9)
„držením v oddělených prostorách“ držení organismu v uzavřeném zařízení, z něhož nemůže uniknout ani se rozšířit;
10)
„ochranou ex situ“ ochrana prvků biologické rozmanitosti mimo jejich přírodní stanoviště;
11)
„způsoby šíření“ trasy a mechanismy zavlékání nebo vysazování a šíření invazních nepůvodních druhů;
12)
„včasným zjištěním“ potvrzení přítomnosti jedince nebo jedinců invazních nepůvodních druhů v prostředí předtím, než se značně rozšíří;
13)
„eradikací“ úplné a trvalé vymýcení populace invazních nepůvodních druhů letálními nebo neletálními prostředky;
14)
„kontrolou populace“ opatření s letálními či neletálními účinky uplatňovaná na populaci invazních nepůvodních druhů, přičemž se rovněž minimalizuje dopad na necílové druhy a jejich stanoviště, s cílem udržet počet jedinců co nejnižší, aby se v případě, že druh nelze eradikovat, minimalizovala jeho invazní schopnost a nepříznivé dopady na biologickou rozmanitost, související ekosystémové služby, na lidské zdraví nebo hospodářství;
15)
„izolací“ kroky, které mají vytvořit překážky, jež minimalizují riziko, že se populace invazního nepůvodního druhu rozptýlí a rozšíří mimo invalidovanou oblast;
16)
„značně rozšířeným“ druhem invazní nepůvodní druh, jehož populace překročila fázi naturalizace, během níž si zachovává schopnost sebeudržení, a rozšířila se, aby kolonizovala velkou část potenciálního areálu, v němž může přežít a rozmnožovat se;
17)
„regulací“ jakékoli opatření s letálními či neletálními účinky provedené k eradikaci, kontrole nebo izolaci populace invazního nepůvodního druhu, přičemž se rovněž minimalizuje dopad na necílové druhy a jejich stanoviště.
Článek 4
Seznam invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii
1. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme seznam invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii (dále jen „unijní seznam“) na základě kritérií stanovených v odstavci 3 tohoto článku. Uvedené prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2. Návrhy prováděcích aktů se předloží výboru uvedenému v čl. 27 odst. 1 do 2. ledna 2016.
2. Komise alespoň jednou za šest let provede komplexní přezkum unijního seznamu a v mezidobí jej případně postupem podle odstavce 1 aktualizuje:
a)
doplněním nových invazních nepůvodních druhů;
b)
vyjmutím těch invazních nepůvodních druhů, které již nesplňují jedno nebo více kritérií stanovených v odstavci 3.
3. Invazní nepůvodní druhy se na unijní seznam zařadí pouze tehdy, pokud splňují všechna tato kritéria:
a)
podle dostupných vědeckých poznatků jsou nepůvodní na celém území Unie s výjimkou nejvzdálenějších regionů;
b)
podle dostupných vědeckých poznatků jsou schopné vytvořit životaschopnou populaci a za stávajících podmínek a předvídatelných podmínek v důsledku změny klimatu se rozšířit v jedné biogeografické oblasti společné více než dvěma členským státům nebo v jedné mořské podoblasti, s výjimkou nejvzdálenějších regionů členských států;
c)
podle dostupných vědeckých poznatků je pravděpodobné, že budou mít závažný nepříznivý dopad na biologickou rozmanitost nebo související ekosystémové služby a mohou mít rovněž nepříznivý dopad na lidské zdraví nebo hospodářství;
d)
posouzení rizik provedené podle čl. 5 odst. 1 prokázalo, že je nutno podniknout společné kroky na úrovni Unie, aby se zabránilo jejich zavlečení nebo vysazení, usídlení nebo rozšíření;
e)
je pravděpodobné, že zařazení na unijní seznam zajistí účinnou prevenci, minimalizaci nebo zmírnění jejich nepříznivých dopadů.
4. Členské státy mohou Komisi předkládat žádosti o zařazení invazních nepůvodních druhů na unijní seznam. V těchto žádostech musí být uvedeno:
a)
název druhu;
b)
posouzení rizik provedené v souladu s čl. 5 odst. 1;
c)
doklady o tom, že kritéria stanovená v odstavci 3 tohoto článku jsou splněna.
5. V unijním seznamu se tam, kde je to na místě, uvedou odkazy na zboží, s nimiž jsou dané invazní nepůvodní druhy zpravidla spojovány, s kódy kombinované nomenklatury, jak jsou uvedeny v nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (22), a s označením kategorií zboží, jež podléhají úředním kontrolám podle článku 15 tohoto nařízení.
6. Komise při přijímání nebo aktualizaci unijního seznamu uplatňuje kritéria uvedená v odstavci 3 s náležitým zohledněním nákladů na provádění v členských státech, nákladů v případě nečinnosti, nákladové efektivity a socioekonomických aspektů. Na unijní seznam jsou přednostně zařazeny ty invazní nepůvodní druhy, které:
a)
se zatím v Unii nenacházejí nebo se nacházejí v rané fázi invaze a je velmi pravděpodobné, že jejich nepříznivý dopad bude závažný;
b)
jsou již v Unii usídleny a jejich nepříznivé dopady jsou nejzávažnější.
7. Komise při navrhování unijního seznamu rovněž odůvodní, proč lze cílů tohoto nařízení lépe dosáhnout prostřednictvím opatření na úrovni Unie.
Článek 5
Posouzení rizik
1. Pro účely článku 4 se posouzení rizik uvedené provádí ve vztahu ke stávajícímu a potenciálního areálu invazního nepůvodního druhu, přičemž se zohlední tyto prvky:
a)
popis druhu s jeho taxonomickou identifikací, historií, přirozeným a potenciálním areálem;
b)
popis obvyklých způsobů a dynamiky jeho rozmnožování a šíření včetně posouzení toho, zda existují nezbytné environmentální podmínky pro jeho rozmnožování a šíření;
c)
popis potenciálních způsobů, jimiž by mohlo dojít k zavlečení nebo vysazení druhu a jeho šíření, a to jak záměrně, tak nezáměrně, případně včetně komodit, s nimiž je druh zpravidla spojován;
d)
důkladné posouzení rizika, že bude druh za stávajících podmínek a předvídatelných podmínek v důsledku změny klimatu zavlečen do příslušných biogeografických oblastí nebo v nich vysazen, že se v nich usadí a rozšíří;
e)
popis stávajícího rozšíření druhu včetně toho, zda se tento druh již vyskytuje v Unii nebo v sousedních zemích, a prognóza jeho pravděpodobného budoucího výskytu;
f)
popis nepříznivého dopadu na biologickou rozmanitost, související ekosystémové služby včetně dopadu na původní druhy, chráněné lokality, ohrožená stanoviště, jakož i na lidské zdraví, na bezpečnost a na hospodářství včetně posouzení potenciálu budoucího dopadu s ohledem na dostupné vědecké poznatky;
g)
posouzení potenciální výše nákladů na náhradu způsobené škody;
h)
popis známých způsobů využití druhu a sociálních a hospodářských přínosů plynoucích z těchto způsobů využití.
2. Komise při navrhování zařazení invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii na unijní seznam provádí posouzení rizik uvedená v odstavci 1.
Kdykoli členský stát předloží žádost o zařazení druhu na unijní seznam, odpovídá za provedení posouzení rizik uvedeného v odstavci 1. Při vypracovávání takového posouzení rizik může být členskému státu v nezbytných případech nápomocna Komise, pokud jde o jeho evropský rozměr.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 29 k upřesnění druhů dokladů přijatelných pro účely čl. 4 odst. 3 písm. b) a ke stanovení podrobností uplatňování odst. 1 písm. a) až h) tohoto článku. Podrobný popis zahrnuje metodiku uplatňovanou při posuzování rizik, a to s ohledem na příslušné vnitrostátní a mezinárodní standardy a potřebu upřednostnit opatření vůči invazním nepůvodním druhům, které jsou spojovány se závažnými nepříznivými dopady na biologickou rozmanitost nebo související ekosystémové služby, jakož i na lidské zdraví nebo hospodářství, kteréžto jsou považovány za přitěžující okolnost, nebo mají potenciál tyto závažné nepříznivé dopady způsobit. Je obzvláště důležité, aby Komise před přijetím těchto aktů v přenesené pravomoci postupovala v souladu s obvyklou praxí a vedla konzultace s odborníky, včetně odborníků ze členských států.
Článek 6
Ustanovení pro nejvzdálenější regiony
1. Na invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na Unii se v nejvzdálenějších regionech ustanovení článků 7 nebo 13 až 20 nepoužijí.
2. Každý členský stát s nejvzdálenějšími regiony přijme pro každý z těchto regionů do 2. ledna 2017 po konzultaci s nimi seznam invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na tyto regiony.
3. Pokud jde o invazní nepůvodní druhy zařazené na seznamy uvedené v odstavci 2 tohoto článku, členské státy mohou případně v rámci svých příslušných nejvzdálenějších regionů uplatňovat opatření, jako jsou opatření stanovená v článcích 7 až 9, 13 až 17, 19 a 20. Tato opatření musí být v souladu se Smlouvou o fungování EU a v souladu s právními předpisy Unie oznámena Komisi.
4. Členské státy neprodleně oznámí Komisi seznamy uvedené v odstavci 2 a každou aktualizaci těchto seznamů a informují o tom ostatní členské státy.
KAPITOLA II
PREVENCE
Článek 7
Omezení
1. Invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na Unii se nesmějí záměrně:
a)
přivážet na území Unie, a to včetně převozu přes toto území pod celním dohledem;
b)
držet, a to ani v případě, že jsou drženy v oddělených prostorách;
c)
chovat, a to ani v případě, že jsou drženy v oddělených prostorách;
d)
přepravovat do, z nebo v rámci Unie, s výjimkou přepravy druhů do zařízení v souvislosti s eradikací;
e)
uvádět na trh;
f)
využívat či vyměňovat;
g)
nechat rozmnožovat, pěstovat nebo kultivovat, a to ani v případě držení v oddělených prostorách;
h)
uvolňovat do životního prostředí.
2. Členské státy učiní veškeré nezbytné kroky k prevenci nezáměrného zavlékání či vysazování nebo šíření invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii, a to i v případech, kdy se jedná o hrubou nedbalost.
Článek 8
Povolení
1. Odchylně od omezení stanovených v čl. 7 odst. 1 písm. a), b), c), d), f) a g) a v souladu s odstavcem 2 tohoto článku zřídí členské státy systém pro udělování povolení umožňující zařízením provádět výzkum nebo ochranu ex situ u invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii. Je-li použití produktů získaných prostřednictvím invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii nevyhnutelné k dosažení pokroku v oblasti lidského zdraví, členské státy mohou zahrnout do svého systému pro udělování povolení vědeckou produkci a následné využití k léčebným účelům.
2. Členské státy zmocní příslušné orgány k vydávání povolení podle odstavce 1 pro činnosti prováděné při držení v oddělených prostorách, pokud dané činnosti splňují všechny tyto podmínky:
a)
invazní nepůvodní druh s významným dopadem na Unii je držen v oddělených prostorách v souladu s odstavcem 3 a je s ním manipulováno v takovýchto prostorách;
b)
činnost je prováděna pracovníky s odpovídající kvalifikací, kterou stanoví příslušné orgány;
c)
přeprava do oddělených prostor a z nich je prováděna za podmínek, které vylučují únik invazního nepůvodního druhu, jak je stanoveno v povolení;
d)
v případě živočišných invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii jsou druhy označeny nebo případně jinak účinně identifikovány za použití metod, které nepůsobí bolest, úzkost či utrpení, jimž lze předejít;
e)
riziko úniku nebo šíření či odstranění je účinně řízeno s ohledem na identitu, biologii a způsob šíření druhů, plánovanou činnost a držení v oddělených prostorách, interakci s prostředím a další relevantní faktory;
f)
žadatelem o povolení je vypracován systém soustavného dohledu a pohotovostní plán, aby byl ošetřen případný únik či rozšíření, včetně plánu eradikace. Pohotovostní plán schvaluje příslušný orgán. Dojde-li k úniku či rozšíření, okamžitě se použije pohotovostní plán a dané povolení je možné dočasně nebo trvale odejmout.
Povolení uvedené v odstavci 1 je omezeno na určitý počet invazních nepůvodních druhů a jedinců, který nepřevyšuje kapacitu pro držení v oddělených prostorách. Obsahuje nezbytná omezení ke zmírnění rizika úniku či rozšíření dotčených druhů. Povolení provází invazní nepůvodní druhy, na které se vztahuje, po celou dobu, kdy jsou tyto druhy drženy v Unii, přiváženy do Unie nebo přepravovány v rámci Unie.
3. Má se za to, že jedinci jsou drženi v oddělených prostorách, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
jedinci jsou fyzicky izolováni a nemohou uniknout, rozšířit se či být odejmuti z prostor, v nichž jsou drženi, osobami, které k tomu nemají oprávnění;
b)
protokoly o čištění, nakládání s odpady a údržbě zaručují, že žádní jedinci ani jejich části, které se mohou rozmnožovat, nemohou z prostor uniknout, rozšířit se nebo být odstraněni osobami, které k tomu nemají oprávnění;
c)
odejmutí jedinců z prostor nebo jejich likvidace či zničení nebo usmrcení humánním způsobem se provádí tak, aby bylo vyloučeno rozmnožování nebo reprodukce mimo tyto prostory.
4. Při předložení žádosti o udělení povolení dodá žadatel všechny nezbytné důkazy, aby mohl příslušný orgán posoudit, zda jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3.
5. Členské státy zmocní příslušné orgány k dočasnému nebo trvalému odnětí povolení, a to kdykoli, pokud nastanou nepředpokládané okolnosti s nepříznivým dopadem na biologickou rozmanitost nebo související ekosystémové služby. Jakékoli odnětí povolení musí být odůvodněno po odborné stránce, a pokud nejsou odborné informace zatím dostačující, podle zásady obezřetnosti a s náležitým ohledem na vnitrostátní správní předpisy.
6. Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví formát dokladu sloužícího jako doklad pro udělení povolení členským státem. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2. Členský stát tento formát použije pro průvodní doklad k povolení.
7. Pro všechna povolení vydaná v souladu s odstavcem 1 tohoto článku členské státy okamžitě zveřejní na internetu alespoň:
a)
odborné a obecné názvy invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii, pro něž bylo povolení vydáno;
b)
počet nebo objem daných jedinců;
c)
účel, pro který bylo povolení vydáno; a
d)
kódy kombinované nomenklatury podle nařízení (EHS) č. 2658/87.
8. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány prováděly kontroly, které zaručí, že zařízení splňuje podmínky stanovené ve vydaném povolení.
Článek 9
Oprávnění
1. Ve výjimečných případech z důvodu naléhavého veřejného zájmu, včetně důvodů sociálního a ekonomického charakteru, mohou členské státy udělit povolení zařízením k vykonávání činností, které nejsou uvedeny v čl. 8 odst. 1, pokud Komise udělí oprávnění postupem podle tohoto článku a pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 8 odst. 2 a 3.
2. Komise zřídí a provozuje elektronický systém pro udělování oprávnění a rozhodnutí o udělení oprávnění přijímá do 60 dní od obdržení žádosti.
3. Žádosti o udělení oprávnění podávají členské státy prostřednictvím systému uvedeného v odstavci 2.
4. Žádost o udělení oprávnění obsahuje:
a)
podrobné údaje o zařízení nebo skupině zařízení, jejich název a adresu;
b)
odborné a obecné názvy invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii, pro něž se žádá o udělení oprávnění;
c)
kódy kombinované nomenklatury podle nařízení (EHS) č. 2658/87;
d)
počet nebo objem daných jedinců;
e)
důvody oprávnění, o něž se žádá;
f)
podrobný popis plánovaných opatření, která zajistí znemožnění úniku nebo šíření ze zařízení s oddělenými prostorami, v nichž budou invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na Unii drženy a v nichž s nimi bude manipulováno, jakož i podrobný popis opatření, která zajistí, aby veškerá případná nezbytná přeprava uvedených druhů probíhala za podmínek, jež vylučují jejich únik;
g)
posouzení rizika úniku invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii, pro něž se předkládá žádost o oprávnění, spolu s popisem opatření ke zmírnění rizika, která je třeba zavést;
h)
popis plánovaného systému dohledu a pohotovostního plánu vypracovaného s ohledem na možný únik nebo rozšíření, včetně plánu eradikace, je-li to nezbytné;
i)
popis příslušných ustanovení vnitrostátního práva vztahujících se na uvedená zařízení.
5. Oprávnění vydaná Komisí se oznamují příslušnému orgánu dotčeného členského státu. Oprávnění se vztahuje na jedno konkrétní zařízení bez ohledu na postup podávání žádosti podle odst. 4 písm. a) a obsahuje informace uvedené v odstavci 4 a uvádí dobu své platnosti. Součástí oprávnění jsou rovněž ustanovení o dodávkách dalších nebo náhradních jedinců do zařízení pro využití při činnostech, pro něž se žádá o oprávnění.
6. Poté, co Komise oprávnění udělí, může příslušný orgán v souladu s čl. 8 odst. 4 až 8 vydat povolení uvedené v odst. 1 tohoto článku. Povolení musí obsahovat všechna ustanovení, která jsou uvedena v oprávnění vydaném Komisí.
7. Komise žádost o udělení oprávnění zamítne, pokud není splněna jakákoli z příslušných povinností stanovených v tomto nařízení.
8. Komise co nejdříve informuje dotčené členské státy o každém zamítnutí žádosti o udělení oprávnění podle odstavce 7 a uvede důvody tohoto zamítnutí.
Článek 10
Mimořádná opatření
1. Má-li členský stát poznatky o tom, že se na jeho území vyskytuje invazní nepůvodní druh, který není zařazen na unijním seznamu, ale u něhož příslušné orgány na základě předběžných vědeckých poznatků zjistily, že pravděpodobně splňuje kritéria stanovená v čl. 4 odst. 3, nebo má-li poznatky o bezprostředním riziku zavlečení nebo vysazení takového druhu na jeho území, může okamžitě přijmout mimořádná opatření ve formě omezení podle čl. 7 odst. 1.
2. Členský stát, který na svém území zavádí mimořádná opatření, jež zahrnují uplatnění čl. 7 odst. 1 písm. a), d) nebo e), neprodleně uvědomí o přijatých opatřeních Komisi a všechny ostatní členské státy a předloží jim důkazy, které tato opatření odůvodňují.
3. U invazních nepůvodních druhů, na něž se vztahují mimořádná opatření, dotčený členský stát neprodleně provede posouzení rizik podle článku 5, a to na základě dostupných technických a vědeckých informací, a v každém případě do 24 měsíců ode dne, kdy bylo přijato rozhodnutí o zavedení mimořádných opatření, s cílem zařadit tyto druhy na unijní seznam.
4. Pokud Komise obdrží oznámení uvedené v odstavci 2 tohoto článku nebo má jiné poznatky o tom, že je na území Unie přítomen invazní nepůvodní druh, který není zařazen na unijní seznam, který ale pravděpodobně splňuje kritéria stanovená v čl. 4 odst. 3, nebo o bezprostředním riziku zavlečení nebo vysazení takového druhu do Unie, rozhodne prostřednictvím prováděcích aktů na základě předběžných vědeckých poznatků o tom, zda je pravděpodobné, že druh splní uvedená kritéria, a přijme, pokud dojde k závěru, že kritéria stanovená v čl. 4 odst. 3 budou pravděpodobně splněna, mimořádná opatření pro Unii na omezenou dobu ve formě omezení stanovených v čl. 7 odst. 1, v souvislosti s riziky, která uvedené druhy představují. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2.
5. Pokud Komise přijme prováděcí akt podle odstavce 4, členské státy zruší nebo případně upraví mimořádná opatření, která přijaly.
6. Pokud Komise zahrne invazní nepůvodní druhy na unijní seznam, členské státy zruší nebo upraví svá mimořádná opatření.
7. Pokud po provedení posouzení rizik podle odstavce 3 tohoto článku Komise nezařadí invazní nepůvodní druh na unijní seznam, členské státy zruší svá mimořádná opatření přijatá podle odstavce 1 tohoto článku a mohou tyto druhy zařadit na vnitrostátní seznam invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na členský stát podle čl. 12 odst. 1 a zvážit posílenou regionální spolupráci v souladu s článkem 11.
Článek 11
Invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na určitý region a druhy v Unii původní
1. Členské státy mohou ze svého vnitrostátního seznamu invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na členský stát vytvořený v souladu s článkem 12 určit druhy v Unii původní nebo nepůvodní, v jejichž případě je zapotřebí posílené regionální spolupráce.
2. Komise na žádost dotčených členských států podnikne kroky k usnadnění spolupráce a koordinace mezi dotčenými členskými státy v souladu s čl. 22 odst. 1. Komise může v nezbytných případech na základě dopadů určitých invazních nepůvodních druhů na biologickou rozmanitost a související ekosystémové služby, jakož i na lidské zdraví a hospodářství a za předpokladu, že je takový postup důkladně podložen komplexní analýzou odůvodňující posílenou regionální spolupráci, provedenou žádajícími členskými státy, vyžadovat prostřednictvím prováděcích aktů, aby dotčené členské státy případně obdobně uplatnily na svém území či jeho částech články 13, 14 a 16, čl. 17 bez ohledu na článek 18, a aby případně uplatnily i články 19 a 20. Uvedené prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2.
3. Na invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na určitý region, které jsou původními druhy v jednom ze členských států, se na území tohoto členského státu ustanovení článků 13, 14, 16, 17, 19, 20 a 24 nevztahují. Členské státy, pro které jsou tyto druhy původní, spolupracují s dotčenými členskými státy na posouzení způsobů šíření podle článku 13 a za konzultace s ostatními členskými státy mohou postupem podle čl. 22 odst. 1 přijmout příslušná opatření, aby se zabránilo dalšímu šíření těchto druhů.
Článek 12
Invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na členský stát
1. Členské státy mohou sestavit vnitrostátní seznam invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na členský stát. U takových invazních nepůvodních druhů mohou členské státy na svém území případně uplatňovat opatření, jako jsou opatření stanovená v článcích 7, 8, 13 až 17, 19 a 20. Tato opatření musí být v souladu se Smlouvou o fungování EU a v souladu s právem Unie oznámena Komisi.
2. Členské státy informují Komisi a ostatní členské státy o druzích, které považují za invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na členský stát, a o opatřeních uplatňovaných podle odstavce 1.
Článek 13
Akční plány zaměřené na způsoby šíření invazních nepůvodních druhů
1. Do 18 měsíců od přijetí unijního seznamu provedou členské státy komplexní analýzu způsobů šíření při nezáměrném zavlečení či vysazení a šíření těchto invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii alespoň na svém území a ve svých mořských vodách ve smyslu čl. 3 bodu 1 směrnice 2008/56/ES a určí způsoby šíření, které kvůli objemu daného druhu nebo potenciální škodě způsobené daným druhem, jenž do Unie vstoupil těmito způsoby, přednostně vyžadují přijetí opatření („prioritní způsoby šíření“).
2. Do tří let od přijetí unijního seznamu každý členský stát vypracuje a bude provádět samostatný akční plán nebo soubor akčních plánů s cílem řešit problematiku prioritních způsobů šíření, které určil podle odstavce 1. Tyto akční plány musí obsahovat harmonogram činností a popis opatření, která mají být přijata, a případně dobrovolných opatření a kodexů osvědčených postupů s cílem řešit problematiku prioritních způsobů šíření a předejít nezáměrnému zavlékání invazních nepůvodních druhů do Unie či jejich vysazování v Unii nebo jejich rozšíření v Unii.
3. Při stanovení samostatného akčního plánu nebo souboru akčních plánů koordinovaných na odpovídající regionální úrovni v souladu s čl. 22 odst. 1 koordinují členské státy svou činnost. Nejsou-li takové regionální akční plány stanoveny, členské státy stanoví a provádějí akční plány, které se vztahují na jejich území a jsou v co největší možné míře koordinovány na odpovídající regionální úrovni.
4. Akční plány uvedené v odstavci 2 tohoto článku obsahují zejména opatření, která jsou koncipována na základě analýzy nákladů a přínosů a jejichž cílem je:
a)
zvyšovat informovanost;
b)
minimalizovat kontaminaci zboží, komodit, vozidel a vybavení jedinci náležejícími k invazním nepůvodním druhům, včetně opatření zaměřených na přepravu invazních nepůvodních druhů ze třetích zemí;
c)
zaručit jiné odpovídající kontroly na hranicích Unie, než jsou úřední kontroly podle článku 15.
5. Akční plány stanovené v souladu s odstavcem 2 se neprodleně předávají Komisi. Alespoň jednou za šest let členské státy akční plány přezkoumají a předají je Komisi.
KAPITOLA III
VČASNÉ ZJIŠTĚNÍ A RYCHLÁ ERADIKACE
Článek 14
Systém dohledu
1. Do 18 měsíců od přijetí unijního seznamu zřídí členské státy systém dohledu zaměřený na invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na Unii, který bude prostřednictvím průzkumu, sledování a jiných postupů shromažďovat a zaznamenávat údaje o výskytu invazních nepůvodních druhů v životním prostředí, aby se zabránilo rozšíření invazních nepůvodních druhů do Unie nebo v rámci Unie, nebo takový systém začlení do svého stávajícího systému.
2. Systém dohledu uvedený v odstavci 1 tohoto článku musí:
a)
pokrývat území členských států, včetně jejich teritoriálních mořských vod, s cílem určit výskyt a rozšíření nových i usídlených invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii;
b)
být dostatečně dynamický, aby mohl v životním prostředí na území členského státu nebo na části jeho území rychle zjistit výskyt jakéhokoli invazního nepůvodního druhu s významným dopadem na Unii, o jehož výskytu se dříve nevědělo;
c)
vycházet z příslušných ustanovení týkajících se posuzování a sledování stanovených právními předpisy Unie nebo mezinárodními smlouvami, být s nimi v souladu a zabraňovat zdvojení činnosti a využívat informace poskytované stávajícími systémy dohledu a sledování stanovenými v článku 11 směrnice 92/43/EHS, článku 8 směrnice 2000/60/ES a článku 11 směrnice 2008/56/ES;
d)
v proveditelném rozsahu zohledňovat příslušné přeshraniční dopady a přeshraniční charakteristiky.
Článek 15
Úřední kontroly
1. Členské státy do 2. ledna 2016 zavedou plně funkční struktury pro provádění úředních kontrol nezbytných k prevenci záměrného zavlékání invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii do Unie či jejich vysazování v Unii. Těmto úředním kontrolám podléhají kategorie zboží kódů kombinované nomenklatury, na něž se odkazuje na unijním seznamu podle čl. 4 odst. 5.
2. Příslušné orgány provádějí na základě posouzení rizik odpovídající kontroly zboží uvedeného v odstavci 1 tohoto článku, přičemž ověřují, zda:
a)
druhy nejsou uvedeny na unijním seznamu; nebo
b)
se na druhy vztahují platná povolení uvedená v článku 8.
3. Kontroly podle odstavce 2 tohoto článku sestávající z kontroly dokladů, totožnosti a v nezbytných případech fyzické kontroly probíhají v okamžiku dovozu zboží podle odstavce 1 tohoto článku do Unie. Jsou-li již v právních předpisech Unie o úředních kontrolách stanoveny zvláštní úřední kontroly u hraničních subjektů podle nařízení (ES) č. 882/2004 a směrnic 91/496/EHS a 97/78/ES nebo na vstupních místech podle směrnice 2000/29/ES, svěří členské státy pro kategorie zboží uvedené v odstavci 1 tohoto článku provádění kontrol podle odstavce 2 tohoto článku příslušným orgánům pověřeným těmito kontrolami podle článku 4 nařízení (ES) č. 882/2004 nebo podle čl. 2 odst. 1 písm. g) směrnice 2000/29/ES.
4. Na manipulaci ve svobodných pásmech a svobodných skladech a na propuštění zboží podle odstavce 1 do celních režimů propuštění do volného oběhu, tranzit, uskladňování v celním skladu, aktivní zušlechťovací styk, přepracování pod celním dohledem a dočasné použití se vztahuje prohlášení předkládané celním orgánům v podobě:
a)
příslušného vstupního dokladu řádně vyplněného příslušnými orgány uvedenými v odstavci 3 tohoto článku dokládajícího splnění podmínek podle odstavce 2 tohoto článku, v případě kontrol provedených u hraničních subjektů podle nařízení (ES) č. 882/2004 a směrnic 91/496/EHS a 97/78/ES nebo na vstupních místech podle čl. 2 odst. 1 písm. j) směrnice 2000/29/ES. Musí být dodržen celní režim v něm uvedený; nebo
b)
pokud zboží nepodléhá úředním kontrolám podle právních předpisů Unie, jiného dokladu, z něhož vyplývá, že byly provedeny kontroly s uspokojivým výsledkem, a následného vstupního dokladu.
Tyto doklady lze předložit rovněž elektronicky.
5. Jestliže se na základě těchto kontrol zjistí, že ustanovení tohoto nařízení nejsou dodržena:
a)
celní orgány pozastaví propuštění zboží do celního režimu nebo zboží zajistí;
b)
příslušné orgány uvedené v odstavci 3 dané zboží zajistí.
Je-li zboží zajištěno, je svěřeno příslušnému orgánu, který je pověřen uplatňováním tohoto nařízení. Tento příslušný orgán postupuje v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Členské státy mohou konkrétní funkce přenést na jiné orgány.
6. Náklady vzniklé při provádění ověřování a náklady plynoucí z nedodržení příslušných ustanovení nese fyzická nebo právnická osoba v rámci Unie, která zboží do Unie přivezla, s výjimkou případů, kdy dotčený členský stát rozhodne jinak.
7. Členské státy zavedou postupy, jimiž se zaručí, že si všechny zapojené orgány vyměňují příslušné informace a že mezi nimi probíhá účinná a efektivní koordinace a spolupráce za účelem ověřování uvedeného v odstavci 2.
8. Komise na základě osvědčených postupů společně se všemi členskými státy vypracuje pokyny a školicí programy s cílem usnadnit odhalování a zjišťování invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii a provádění účinných a efektivních kontrol.
9. Jestliže byla vydána povolení podle článku 8, odkaz na platné povolení vztahující se na zboží uvedené v celním prohlášení se provede v celním prohlášení nebo v příslušném oznámení hraničnímu subjektu.
Článek 16
Oznámení o včasném zjištění
1. Členské státy používají systém dohledu zřízený podle článku 14 a informace shromážděné při úředních kontrolách podle článku 15, aby potvrdily včasné zjištění zavlečení nebo vysazení či výskytu invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii.
2. Včasné zjištění zavlečení nebo vysazení či výskytu invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii členské státy neprodleně písemně oznámí Komisi a informují ostatní členské státy, a to zejména o tom, že se:
a)
na jejich území či části jejich území vyskytuje některý z druhů zařazených na unijní seznam, o jehož výskytu na jejich území či části jejich území se dříve nevědělo;
b)
na jejich území či části jejich území znovu vyskytuje některý z druhů zařazených na unijní seznam poté, co bylo oznámeno, že byl tento druh eradikován.
Článek 17
Rychlá eradikace v rané fázi invaze
1. Po včasném zjištění a do tří měsíců poté, co bylo předáno oznámení o včasném zjištění uvedené v článku 16, členské státy uplatní eradikační opatření a informují o tom Komisi a ostatní členské státy.
2. Při uplatňování eradikačních opatření členské státy zaručí, že použité metody umožňují účinně dosáhnout úplného a trvalého odstranění populace dotčeného invazního nepůvodního druhu, přičemž je náležitě zohledněno lidské zdraví a životní prostředí, zejména v souvislosti s necílovými druhy a jejich stanovišti, a je zaručeno, že zvířata jsou ušetřena jakékoli zbytečné bolesti, úzkosti či utrpení.
3. Členské státy sledují účinnost eradikace. Členské státy mohou k tomuto účelu využívat systému dohledu stanoveného v článku 14. Při sledování se rovněž případně posuzuje dopad na necílové druhy.
4. Členské státy informují Komisi o účinnosti přijatých opatření a o provedení eradikace populace invazního nepůvodního druhu s významným dopadem na Unii. Tyto informace poskytnou rovněž dalším členským státům.
Článek 18
Výjimky z povinnosti rychlé eradikace
1. Členské státy mohou na základě spolehlivých vědeckých poznatků do dvou měsíců od zjištění invazních nepůvodních druhů podle článku 16 rozhodnout, že neuplatní eradikační opatření, pokud je splněna alespoň jedna z těchto podmínek:
a)
je prokázáno, že eradikace je technicky neproveditelná, jelikož dostupné metody eradikace nelze uplatnit v prostředí, v němž jsou invazní nepůvodní druhy usídleny;
b)
analýza nákladů a přínosů na základě dostupných údajů prokazuje s přijatelnou jistotou, že náklady budou dlouhodobě mimořádně vysoké a neúměrné přínosům eradikace;
c)
metody eradikace nejsou k dispozici nebo k dispozici jsou, ale mají velice závažné nepříznivé dopady na lidské zdraví, životní prostředí nebo jiné druhy.
Dotčený členský stát neprodleně písemně oznámí své rozhodnutí Komisi. Součástí oznámení jsou veškeré důkazy podle písmene a), b) a c) prvního pododstavce.
2. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnout, že rozhodnutí, které bylo oznámeno v souladu s odst. 1 druhým pododstavcem, zamítne, nejsou-li splněny podmínky v něm stanovené.
3. Uvedené prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2. Návrhy prováděcích aktů se předkládají výboru uvedenému v čl. 27 odst. 1 do dvou měsíců od přijetí oznámení daného členského státu.
4. Členské státy zajistí zavedení izolačních opatření, aby se zabránilo dalšímu šíření daného druhu do jiných členských států, pokud nejsou přijata žádná eradikační opatření, jak je uvedeno v odstavci 1 tohoto článku.
5. Pokud Komise odmítne rozhodnutí oznámené podle odst. 1 druhého pododstavce tohoto článku, musí dotčený členský stát neprodleně uplatnit eradikační opatření uvedená v článku 17.
6. Pokud Komise neodmítne rozhodnutí oznámené podle odst. 1 druhého pododstavce tohoto článku, podléhá invazní nepůvodní druh regulačním opatřením uvedeným v článku 19.
KAPITOLA IV
REGULACE ZNAČNĚ ROZŠÍŘENÝCH INVAZNÍCH NEPŮVODNÍCH DRUHŮ
Článek 19
Regulační opatření
1. Do 18 měsíců poté, co byl invazní nepůvodní druh zařazen na unijní seznam, zavedou členské státy účinná regulační opatření pro ty invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na Unii, u kterých členský stát zjistil, že jsou na jeho území značně rozšířeny, aby se minimalizovaly jejich dopady na biologickou rozmanitost, související ekosystémové služby, a případně na lidské zdraví nebo hospodářství.
Tato regulační opatření musí být přiměřená dopadům na životní prostředí a uzpůsobená konkrétním podmínkám daných členských států, vycházet z analýzy nákladů a přínosů a zahrnovat také pokud možno opatření na obnovu uvedená v článku 20. Priorita opatření by měla být stanovena na základě posouzení rizik a nákladové efektivity.
2. Regulační opatření sestávají z fyzických, chemických nebo biologických činností s letálními či neletálními účinky provedených za účelem eradikace, kontroly populace nebo izolace populace invazního nepůvodního druhu. Je-li to vhodné, zahrnují regulační opatření také kroky týkající se dotčeného ekosystému, které mají zvýšit jeho odolnost vůči stávajícím a budoucím invazím. Komerční využití již usídlených invazních nepůvodních druhů lze dočasně povolit jako součást regulačních opatření zaměřených na eradikaci těchto druhů, kontrolu nebo izolaci jejich populace, pod podmínkou pečlivého odůvodnění a za předpokladu, že jsou zavedeny všechny odpovídající kontroly, aby se zabránilo jejich dalšímu šíření.
3. Při uplatňování regulačních opatření a hledání vhodných způsobů řešení berou členské státy ohledy na lidské zdraví a životní prostředí, zejména v souvislosti s necílovými druhy a jejich stanovišti, a zajistí, pokud jsou tato opatření zaměřena na zvířata, že jsou tato zvířata ušetřena jakékoli zbytečné bolesti, úzkosti či utrpení, aniž je to na úkor účinnosti regulačních opatření.
4. Systém dohledu stanovený v článku 14 je koncipován a používán ke sledování míry, do jaké jsou opatření v oblasti eradikace, kontroly nebo izolace populace účinná při minimalizaci dopadů na biologickou rozmanitost a související ekosystémové služby, a případně na lidské zdraví nebo hospodářství. Při sledování se rovněž případně posuzuje také dopad na necílové druhy.
5. Pokud hrozí vážné riziko, že se invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na Unii rozšíří do jiného členského státu, členské státy, v nichž se dané druhy vyskytují, o tom neprodleně uvědomí ostatní členské státy a Komisi. Ve vhodných případech zavedou dotčené členské státy regulační opatření, na nichž se společně dohodnou. Pokud mohou být rozšířením určitého druhu zasaženy i třetí země, se zasažený členský stát snaží dotčené třetí země informovat.
Článek 20
Obnova poškozených ekosystémů
1. Členské státy přijmou vhodná opatření na obnovu, aby pomohly obnovit ekosystém, u nějž došlo k degradaci, poškození nebo zničení invazním nepůvodním druhem s významným dopadem na Unii, není-li analýzou nákladů a přínosů na základě dostupných údajů a s přiměřenou jistotou prokázáno, že náklady na tato opatření budou vysoké a neúměrné přínosům obnovy.
2. Opatření na obnovu uvedená v odstavci 1 zahrnují alespoň tato opatření:
a)
opatření ke zvýšení schopnosti ekosystému, jenž byl vystaven narušení způsobenému výskytem invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii, odolávat účinkům narušení, vstřebávat je, přizpůsobit se jim a zotavit se z nich;
b)
opatření podporující prevenci opětovné invaze po eradikační kampani.
KAPITOLA V
HORIZONTÁLNÍ USTANOVENÍ
Článek 21
Náhrada vzniklých nákladů
V souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ a aniž je dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES (23), usilují členské státy o náhradu vzniklých nákladů na opatření, která jsou nezbytná k prevenci, minimalizaci nebo zmírnění nepříznivých dopadů invazních nepůvodních druhů, včetně nákladů v oblasti životního prostředí a zdrojů a nákladů na obnovu.
Článek 22
Spolupráce a koordinace
1. Při plnění svých povinností podle tohoto nařízení se členské státy v maximální možné míře vynasnaží o zajištění úzké koordinace se všemi dotčenými členskými státy a v proveditelných a vhodných případech využívají stávajících struktur podle regionálních nebo mezinárodních dohod. Dotčené členské státy zejména usilují o zajištění koordinace s jinými členskými státy, se kterými sdílejí:
a)
mořské podoblasti podle čl. 4 odst. 2 směrnice 2008/56/ES, pokud jde o mořské druhy;
b)
biogeografickou oblast podle čl. 1 písm. c) bodu iii) směrnice 92/43/EHS, pokud jde o druhy jiné než mořské;
c)
hranice;
d)
povodí podle čl. 2 bodu 13 směrnice 2000/60/ES, pokud jde o sladkovodní druhy; nebo
e)
jakékoli jiné společné zájmy.
Komise na žádost dotčených členských států činí kroky k usnadnění koordinace.
2. Při plnění svých povinností podle tohoto nařízení se členské státy ve vhodných případech vynasnaží o spolupráci se třetími zeměmi, a to i s využitím stávajících struktur vycházejících z regionálních nebo mezinárodních dohod, ke splnění cílů tohoto nařízení.
3. Ustanovení, jako jsou například ustanovení odstavce 1 tohoto článku, mohou členské státy uplatnit rovněž k zajištění koordinace a spolupráce s jinými příslušnými členskými státy, pokud jde o invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na členský stát uvedené na vnitrostátních seznamech přijatých podle čl. 12 odst. 1. Členské státy mohou rovněž pro takové invazní nepůvodní druhy stanovit na odpovídající úrovni mechanismy spolupráce. Tyto mechanismy mohou zahrnovat výměnu informací a údajů, akční plány týkající se způsobů šíření a výměnu osvědčených postupů v oblasti regulace, kontroly a eradikace invazních nepůvodních druhů, systémy včasného varování a programy v oblasti informování veřejnosti nebo vzdělávání.
Článek 23
Přísnější vnitrostátní pravidla
Členské státy mohou ponechat v platnosti nebo stanovit přísnější vnitrostátní pravidla s cílem zabránit zavlékání či vysazování, usídlení a šíření invazních nepůvodních druhů. Tato opatření musí být v souladu se Smlouvou o fungování EU a v souladu s právem Unie oznámena Komisi.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 24
Podávání zpráv a přezkum
1. Do 1. června 2019 a poté každých šest let členské státy aktualizují a předají Komisi tyto informace:
a)
popis nebo aktualizovaný popis systému dohledu podle článku 14 a systému úředních kontrol nepůvodních druhů vstupujících do Unie podle článku 15;
b)
informace o rozšíření invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii nebo s významným dopadem na určitý region v souladu s čl. 11 odst. 2, které se vyskytují na jejich území, včetně informací o migračních a rozmnožovacích zvyklostech;
c)
informace o druzích, které jsou považovány za invazní nepůvodní druhy s významným dopadem na členský stát podle čl. 12 odst. 2;
d)
informace o akčních plánech uvedených v čl. 13 odst. 2;
e)
souhrnné informace týkající se celého území daného státu o eradikačních opatřeních přijatých v souladu s článkem 17, regulačních opatřeních přijatých v souladu s článkem 19, jejich účinnosti a dopadu na necílové druhy;
f)
informace o počtu povolení podle článku 8 a účelu, k němuž byla vydána;
g)
informace o opatřeních přijatých s cílem informovat veřejnost o výskytu nepůvodního invazního druhu a o jakýchkoli opatřeních, o jejichž provedení byli občané požádáni;
h)
informace o kontrolách vyžadovaných podle čl. 8 odst. 8; a
i)
jsou-li k dispozici, informace o nákladech na opatření přijatá s cílem splnit požadavky tohoto nařízení.
2. Členské státy do 5. listopadu 2015 oznámí Komisi příslušné orgány, které jsou pověřeny uplatňováním tohoto nařízení, a informují o nich ostatní členské státy.
3. Komise do 1. června 2021 přezkoumá uplatňování tohoto nařízení včetně unijního seznamu, akčních plánů uvedených v čl. 13 odst. 2, systému dohledu, celních kontrol, povinnosti provádět eradikaci a povinností týkajících se regulace a předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, k níž mohou být přiloženy legislativní návrhy na změnu tohoto nařízení včetně změn unijního seznamu. Tento přezkum se rovněž zaměří na účinnost prováděcích ustanovení týkajících se invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na určitý region, potřebu a proveditelnost zařazení původních unijních druhů na unijní seznam a na to, zda je v zájmu zvýšení účinnosti akčních plánů a opatření přijatých členskými státy nezbytná další harmonizace.
4. Komise prostřednictvím prováděcích aktů určí technický formát pro podávání zpráv, aby se zjednodušily a zefektivnily povinnosti ukládané členským státům v souvislosti s poskytováním informací podle odstavce 1 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2.
Článek 25
Systém informační podpory
1. Komise postupně zavede systém informační podpory, který je nezbytný pro usnadnění uplatňování tohoto nařízení.
2. Do 2. ledna 2016 bude tento systém zahrnovat mechanismus na podporu údajů, který propojí stávající systémy s údaji o invazních nepůvodních druzích, přičemž bude věnována zvláštní pozornost informacím o invazních nepůvodních druzích s významným dopadem na Unii, aby se usnadnilo podávání zpráv podle článku 24.
Mechanismus na podporu údajů uvedený v prvním pododstavci se stane nástrojem, který bude Komisi a členským státům nápomocen při nakládání s příslušnými oznámeními požadovanými podle čl. 16 odst. 2.
3. Do 2. ledna 2019 se z mechanismu na podporu údajů uvedeného v odstavci 2 stane mechanismus pro výměnu informací o ostatních aspektech uplatňování tohoto nařízení.
Jeho součástí mohou rovněž být informace o invazních nepůvodních druzích s významným dopadem na členský stát, o způsobech šíření, posouzení rizik, regulačních a eradikačních nařízeních, jsou-li k dispozici.
Článek 26
Účast veřejnosti
Při stanovování akčních plánů podle článku 13 tohoto nařízení a při zavádění regulačních opatření podle článku 19 tohoto nařízení členské státy zaručí, aby byla veřejnosti poskytnuta včasná a účinná příležitost, aby se mohla podílet na přípravě, změnách nebo přezkumu těchto plánů, a to za podmínek, které již členské státy určily v souladu s čl. 2 odst. 3 druhým pododstavcem směrnice 2003/35/ES.
Článek 27
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011 a při plnění svých úkolů může využívat pomoci vědeckého fóra uvedeného v článku 28.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 28
Vědecké fórum
Komise zajistí účast zástupců vědecké obce jmenovaných členskými státy, aby poskytli poradenství k jakékoli vědecké otázce související s uplatňováním tohoto nařízení, zejména pokud jde o články 4, 5, 10 a 18. Tito zástupci zasedají ve vědeckém fóru. Jednací řád fóra stanoví Komise.
Článek 29
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v s čl. 5 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 1. ledna 2015. Komise vyhotoví zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 30
Sankce
1. Členské státy stanoví sankce za porušení ustanovení tohoto nařízení. Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření k uplatňování těchto sankcí.
2. Stanovené sankce musejí být účinné, přiměřené a odrazující.
3. Sankcemi mohou mimo jiné být:
a)
pokuty;
b)
zabavení invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii, které nevyhovují předpisům;
c)
okamžité pozastavení nebo odnětí povolení vydaného v souladu s článkem 8.
4. Členské státy oznámí Komisi ustanovení uvedená v odstavci 1 do 2. ledna 2016 a jakékoli jejich následné změny oznamují bezodkladně.
Článek 31
Přechodná opatření pro nekomerční vlastníky
1. Odchylně od čl. 7 odst. 1 písm. b) a d) je vlastníkům zvířat v zájmovém chovu, která nejsou držena pro komerční účely a patří mezi invazní nepůvodní druhy zařazené na unijní seznam, povoleno mít tato zvířata v držení do konce jejich přirozeného života, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
zvířata byla v držení ještě před tím, než byla zařazena na unijní seznam;
b)
zvířata jsou držena v oddělených prostorách a jsou zavedena veškerá vhodná opatření, aby se zaručilo, že se nemohou rozmnožovat nebo uniknout.
2. Příslušné orgány přijímají veškeré uvážlivé kroky, aby prostřednictvím programů pro zvyšování informovanosti a vzdělávacích programů organizovaných členskými státy informovaly nekomerční vlastníky o rizicích, která jsou s držením zvířat uvedených v odstavci 1 spojena, a o opatřeních, která je třeba přijmout, aby se minimalizovalo riziko, že se jedinci rozmnoží nebo uniknou.
3. Nekomerčním vlastníkům, kteří nemohou zaručit splnění podmínek stanovených v odstavci 1, nesmí být dovoleno ponechat si dotčená zvířata. Členské státy mohou těmto vlastníkům nabídnout možnost převzetí jejich zvířat. V takovém případě se náležitě zohledňují dobré životní podmínky zvířat.
4. Zvířata uvedená v odstavci 3 tohoto článku mohou být držena v zařízeních uvedených v článku 8 nebo v zařízeních zřízených členskými státy přímo k tomuto účelu.
Článek 32
Přechodná opatření pro komerční populace
1. Držitelům komerčních populací jedinců invazních nepůvodních druhů získaných před jejich zařazením na unijní seznam je po dobu až dvou let po zařazení druhu na uvedený seznam povoleno mít živé jedince takových druhů nebo jejich části, které se mohou rozmnožovat, v držení a přepravovat je za účelem prodeje nebo předání do zařízení, které se zabývají ochranou ex situ, a k léčebným činnostem uvedeným v článku 8 za předpokladu, že jedinci jsou drženi a přepravováni v oddělených prostorách a jsou zavedena veškerá vhodná opatření s cílem zaručit, že není možné, aby se tito jedinci rozmnožovali nebo aby unikli, nebo tyto jedince utratit nebo usmrtit humánním způsobem, a vyčerpat tak jejich populaci, kterou vlastní.
2. Prodej nebo předání živého jedince nekomerčním uživatelům je možné po dobu jednoho roku po zařazení daného druhu na unijní seznam, a to za předpokladu, že jedinci jsou drženi a přepravováni v oddělených prostorách a jsou zavedena veškerá vhodná opatření s cílem zaručit, že není možné, aby se tito jedinci rozmnožovali nebo aby unikli.
3. Bylo-li vydáno povolení v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 708/2007 pro druh, který je využíván v akvakultuře a který je následně zařazen na unijní seznam, a doba platnosti povolení přesahuje dobu uvedenou v odstavci 1 tohoto článku, členský stát povolení na konci doby uvedené v odstavci 1 tohoto článku odejme v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 708/2007.
Článek 33
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. října 2014.
REGOLAMENT (UE) Nru 1143/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-22 ta' Ottubru 2014
dwar il-prevenzjoni u l-ġestjoni tal-introduzzjoni u t-tixrid ta' speċijiet aljeni invażivi
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 192(1) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw il-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Il-feġġ ta' speċijiet aljeni, sew jekk ta' annimali, pjanti, fungi jew ta' mikroorganiżmi, f'postijiet ġodda mhux dejjem jikkawża tħassib. Madankollu, sottokategorija sinifikanti ta' speċijiet aljeni tista' ssir invażiva u jkollha impatt negattiv serju fuq il-bijodiversità u s-servizzi tal-ekosistema relatati magħha, kif ukoll ikollha impatti soċjali u ekonomiċi oħrajn, li għandhom jiġu prevenuti. Madwar 12 000 speċi fl-ambjent fl-Unjoni u f'pajjiżi Ewropej oħra hija aljena, u minnhom huwa stmat li madwar 10 sa 15% huma invażivi.
(2)
L-ispeċijiet aljeni invażivi jirrappreżentaw waħda mit-theddidiet ewlenin għall-bijodiversità u s-servizzi relatati tal-ekosistema, speċjalment f'ekosistemi iżolati mil-lat ġeografiku u mil-lat evoluzzjonarju, bħal gżejjer żgħar. Ir-riskji imposti minn dawn l-ispeċijiet jistgħu jikbru minħabba iktar kummerċ globali, trasport, turiżmu u t-tibdil fil-klima.
(3)
It-theddida imposta mill-ispeċijiet aljeni invażivi għall-bijodiversità u għas-servizzi relatati tal-ekosistema tieħu xejriet differenti, inklużi impatti severi fuq speċijiet nattivi u l-istruttura u l-funzjoni tal-ekosistema b'tibdil tal-ħabitat, il-predazzjoni, il-kompetizzjoni, it-trażmissjoni tal-mard, is-sostituzzjoni ta' speċijiet nattivi f'parti konsiderevoli f'termini ta' firxa u minħabba effetti ġenetiċi tal-ibridazzjoni. Barra minn hekk, l-ispeċijiet aljeni invażivi jista' jkollhom ukoll impatt negattiv konsiderevoli fuq is-saħħa tal-bniedem u fuq l-ekonomija. Huma biss l-eżemplari ħajjin, u partijiet li jistgħu jirriproduċu, li jirrappreżentaw theddida għall-bijodiversità u s-servizzi relatati tal-ekosistema, għas-saħħa tal-bniedem jew għall-ekonomija, u għalhekk dawk biss għandhom ikunu soġġetti għar-restrizzjonijiet taħt dan ir-Regolament.
(4)
L-Unjoni, bħala Parti għall-Konvenzjoni fuq id-Diversità Bijoloġika approvata bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 93/626/KEE (3), hi marbuta mill-Artikolu 8(h) ta' dik il-Konvenzjoni, li taħthom kull Parti għandha, kemm jista' jkun u fejn xieraq, 'timpedixxi d-dħul ta’, tikkontrolla jew teqred dawk l-ispeċijiet aljeni li jheddu lil ekosistemi, ambjenti jew speċijiet'.
(5)
L-Unjoni, bħala Parti għall-Konvenzjoni dwar il-Konservazzjoni ta' Annimali Slavaġ u Ambjenti Naturali Ewropej, approvata bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 82/72/KEE (4), impenjat ruħha li tieħu l-miżuri adatti kollha biex tiżgura l-konservazzjoni tal-ħabitats tal-ispeċijiet ta' flora u fawna selvaġġi.
(6)
Biex jgħin jinkisbu l-għanijiet tad-Direttivi 2000/60/KE (5), 2008/56/KE (6) u 2009/147/KE (7) tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, u d-Direttiva 92/43/KEE tal-Kunsill (8), dan ir-Regolament għandu jistabbilixxi regoli għall-prevenzjoni, minimizzazzjoni u mitigazzjoni tal-effetti negattivi tal-ispeċijiet aljeni invażivi fuq il-bijodiversità u s-servizzi tal-ekosistema relatati u fuq is-saħħa tal-bniedem u s-sigurtà, kif ukoll biex jitnaqqas l-impatt soċjali u ekonomiku tagħhom.
(7)
Ċerti speċijiet jemigraw b'mod naturali bħala rispons għal bidliet ambjentali. Dawn m'għandhomx jitqiesu bħala speċijiet aljeni fl-ambjent il-ġdid tagħhom u għandhom ikunu esklużi mill-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament. Dan ir-Regolament għandu jiffoka biss fuq speċijiet introdotti fl-Unjoni bħala konsegwenza tal-intervent tal-bniedem.
(8)
Attwalment hemm aktar minn 40 att leġiżlattiv tal-Unjoni dwar is-saħħa tal-annimali li jinkludu dispożizzjonijiet dwar mard tal-annimali. Barra minn hekk, id-Direttiva tal-Kunsill 2000/29/KE (9) tinkludi dispożizzjonijiet dwar organiżmi ta’ ħsara għall-pjanti jew għall-prodotti tal-pjanti, u d-Direttiva 2001/18/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10) li tistabbilixxi r-reġim applikabbli għall-organiżmi modifikati ġenetikament. Għaldaqstant, kwalunkwe regola ġdida dwar l-ispeċijiet aljeni invażivi għandha tiġi allinjata ma' dawk l-atti leġiżlattivi u mhux tidduplikahom, tal-Unjoni u m'għandhiex tapplika għall-organiżmi fil-mira ta' dawk l-atti leġiżlattivi.
(9)
Ir-Regolamenti (KE) Nru 1107/2009 (11) u (UE) Nru 528/2012 (12) tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 708/2007 (13) jipprevedu reġoli rigward l-awtorizzazzjoni għall-użu ta' ċerti speċijiet aljeni għal-finijiet partikolari. L-użu ta’ ċerti speċijiet kien diġà awtorizzat taħt dawk ir-reġimi meta daħal fis-seħħ dan ir-Regolament. Sabiex ikun żgurat qafas legali koerenti, l-ispeċijiet użati għal dawk il-finijiet għandhom għalhekk jiġu esklużi mill-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
(10)
Minħabba li hemm għadd kbir ta' speċijiet aljeni invażivi, huwa importanti li jiġi żgurat li tingħata prijorità għall-indirizzar tas-sottokategorija ta' speċijiet aljeni invażivi li jitqiesu li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni. Għaldaqstant għandha tiġi stabbilita, u għandha tiġi aġġornata regolarment, lista ta' dawn l-ispeċijiet aljeni invażivi li jitqiesu li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni ('il-lista tal-Unjoni'). Speċi aljena invażiva għandha titqies li hija sors ta' tħassib għall-Unjoni jekk il-ħsara li hija tikkawża fl-Istati Membri milquta hija tant sinifikanti li tiġġustifika l-adozzjoni ta' miżuri ddedikati applikati madwar l-Unjoni kollha, inkluż fi Stati Membri li ma jkunux għadhom intlaqtu jew li aktarx ma jintlaqtux. Sabiex jiġi żgurat li l-identifikazzjoni ta' speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni tibqa' proporzjonata, il-lista tal-Unjoni għandha tiġi stabbilita u gradwalment aġġornata u tkun iffokata fuq dawk l-ispeċijiet li l-inklużjoni tagħhom fil-lista tal-Unjoni, tevita, timminimizza jew ittaffi l-impatt negattiv ta' dawk l-ispeċijiet b'mod kosteffiċjenti. Billi speċijiet fl-istess grupp tassonomiku sikwit ikollhom ħtiġijiet ekoloġiċi simili u jistgħu jippreżentaw riskju simili, l-inklużjoni ta' gruppi tassonomiċi ta' speċijiet fil-lista tal-Unjoni għandha tkun permessa, fejn ikun il-każ.
(11)
Il-kriterji għall-inklużjoni fil-lista tal-Unjoni huma l-istrument prinċipali għall-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament. Sabiex jiġi żgurat l-użu effettiv tar-riżorsi, dawk il-kriterji għandhom jiżguraw li, fost l-ispeċijiet aljeni invażivi potenzjali magħrufin attwalment, jiġu elenkati dawk li jkollhom l-aktar impatt negattiv sinifikanti. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-kumitat stabbilit minn dan ir-Regolament proposta għal lista tal-Unjoni li tkun ibbażata fuq dawk il-kriterji fi żmien sena mid-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament. Meta tipproponi l-lista tal-Unjoni, il-Kummissjoni għandha tinforma lil dak il-kumitat dwar kif hija ħadet kont ta' dawk il-kriterji. Il-kriterji għandhom jinkludu valutazzjoni tar-riskju skont id-dispożizzjonijiet applikabbli taħt il-Ftehimiet rilevanti tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ (WTO) dwar it-tqegħid ta' restrizzjonijiet fuq il-kummerċ tal-ispeċijiet.
(12)
Sabiex jiġu evitati spejjeż sproporzjonati jew eċċessivi għal kwalunkwe Stat Membru u sabiex jiġi ssalvagwardjat il-valur miżjud tal-azzjoni tal-Unjoni permezz ta' dan ir-Regolament, meta tipproponi l-lista tal-Unjoni u l-miżuri konsegwenzjali, il-Kummissjoni għandha tieħu kont tal-ispiża tal-implimentazzjoni għall-Istati Membri, l-ispiża relatata man-nuqqas ta' azzjoni, il-kosteffettività u l-aspetti soċjoekonomiċi,. F'dan il-kuntest, meta jintgħażlu l-ispeċijiet aljeni invażivi li għandhom jiġu inklużi fil-lista tal-Unjoni, għandha tingħata attenzjoni speċjali lil speċijiet li huma użati ħafna u li jipprovdu benefiċċji soċjali u ekonomiċi sinifikattivi fi Stat Membru, mingħajr ma jiġu kompromessi l-objettivi ta' dan ir-Regolament.
(13)
Sabiex tkun żgurata l-konformità mar-regoli taħt il-Ftehimiet rilevanti tad-WTO u l-applikazzjoni koerenti ta' dan ir-Regolament, għandhom jiġu stabbiliti kriterji komuni biex titwettaq il-valutazzjoni tar-riskju. Fejn ikun il-każ, dawk il-kriterji għandhom ikunu bbażati fuq standards nazzjonali u internazzjonali eżistenti adatti u għandhom jinkludu aspetti differenti tal-karatteristiċi tal-ispeċijiet, ir-riskju u l-metodi tal-introduzzjoni fl-Unjoni, l-impatt negattiv fuq is-soċjetà, l-ekonomija u l-bijodiversità ta' dawn l-ispeċijiet, il-benefiċċji potenzjali tal-użu u l-ispejjeż marbutin mal-mitigazzjoni sabiex jitqabblu mal-impatti negattivi, kif ukoll fuq valutazzjoni tal-ispejjeż potenzjali tad-dannu ambjentali, soċjali u ekonomiku li turi s-sinifikat għall-Unjoni, sabiex l-azzjoni tkun aktar ġustifikata. Sabiex is-sistema tkun żviluppata progressivament u tibni fuq l-esperjenza miksuba, l-approċċ ġenerali għandu jkun evalwat sal-1 ta' Ġunju 2021.
(14)
Ċerti speċijiet aljeni invażivi huma inklużi fl-Anness B tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 338/97 (14), u l-importazzjoni tagħhom fl-Unjoni hi projbita peress li tkun ġiet rikonoxxuta n-natura invażiva tagħhom u l-introduzzjoni tagħhom fl-Unjoni jkollha impatt negattiv fuq l-ispeċijiet nattivi. Dawk l-ispeċijiet huma: Callosciurus erythraeus, Sciurus carolinensis, Oxyura jamaicensis, Lithobates (Rana) catesbeianus, Sciurus niger, Chrysemys picta, Trachemys scripta elegans. Sabiex ikun żgurat qafas legali koerenti u regoli uniformi dwar l-ispeċijiet aljeni invażivi fil-livell tal-Unjoni, l-elenkar fil-lista ta' dawk l-ispeċijiet aljeni invażivi bħala speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni għandu jitqies bħala kwistjoni ta' prijorità.
(15)
Ġeneralment, mill-perspettiva ambjentali, il-prevenzjoni hi aktar mixtieqa u kosteffettiva minn reazzjoni wara l-okkorrenza tal-fatt u għandha tingħata prijorità. Għaldaqstant, għandha tingħata prijorità lill-elenkar ta' speċijiet aljeni invażivi li għadhom mhumiex preżenti fit-territorju tal-Unjoni jew li għadhom fi stadju bikri ta' invażjoni u ta' speċijiet aljeni invażivi li x'aktarx li jkollhom l-impatti negattivi l-aktar sinifikanti. Billi speċijiet aljeni invażivi ġodda jistgħu jiġu introdotti kontinwament fl-Unjoni u l-ispeċijiet aljeni preżenti qed jinxterdu u jestendu d-distribuzzjoni tagħhom, hemm bżonn li jkun żgurat li l-lista tal-Unjoni tiġi riveduta kontinwament u tinżamm aġġornata.
(16)
Għandha tiġi esplorata l-kooperazzjoni reġjonali bejn l-Istati Membri li jkollhom tħassib dwar l-istess speċijiet li ma jkunux jistgħu jistabbilixxu popolazzjoni vijabbli f'parti kbira tal-Unjoni. Fejn l-objettivi ta' dan ir-Regolament jinkisbu aħjar permezz ta' miżuri fil-livell tal-Unjoni, dawn l-ispeċijiet jistgħu jiġu inklużi wkoll fi l-lista tal-Unjoni.
(17)
Huwa kunsiljabbli li, fil-ħidma lejn l-objettivi ta' dan ir-Regolament, jittieħed kont tas-sitwazzjoni speċifika tar-reġjuni ultraperiferiċi, u b'mod partikolari l-periferiċità u l-insularità tagħhom u l-uniċità tal-bijodiversitajiet rispettivi tagħhom. Għaldaqstant, ir-rekwiżiti taħt dan ir-Regolament tat-teħid ta' miżuri restrittivi u preventivi relatati ma' speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni għandhom jiġu adattati għall-ispeċifiċitajiet tar-reġjuni ultraperiferiċi, kif iddefinit fit-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), billi jittieħed kont tad-Deċiżjonijiet tal-Kunsill Ewropew 2010/718/UE (15) u 2012/419/UE (16).
(18)
Ir-riskji u t-tħassib li huma assoċjati mal-ispeċijiet aljeni invażivi jirrappreżentaw sfida transkonfinali li tolqot lill-Unjoni Ewropea kollha. Għaldaqstant huwa essenzjali li tkun adottata projbizzjoni fil-livell tal-Unjoni fuq l-introduzzjoni intenzjonata jew negliġenti fl-Unjoni, ir-riproduzzjoni, it-tkabbir, it-trasport, ix-xiri, il-bejgħ, l-użu, l-iskambju, iż-żamma u r-rilaxx ta' speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni sabiex ikun żgurat li tittieħed azzjoni bikrija u konsistenti madwar l-Unjoni sabiex jiġu evitati d-distorsjonijiet fis-suq intern u biex jiġu evitati sitwazzjonijiet fejn l-azzjoni meħuda f'wieħed mill-Istati Membri tiġi pperikolata min-nuqqas ta' azzjoni fi Stat Membru ieħor.
(19)
Bil-ħsieb li jsiru attivitajiet ta' riċerka xjentifika u ta' konservazzjoni ex situ, hemm bżonn li jiġu stabbiliti regoli speċifiċi għall-ispeċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni soġġetti għal dawk l-attivitajiet. Dawk l-attivitajiet għandhom jitwettqu f'faċilitajiet magħluqa fejn l-organiżmi jkunu f'faċilità kkonfinata u jittieħdu l-miżuri meħtieġa kollha biex tiġi evitata l-ħarba jew ir-rilaxx illegali ta' speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni. Fejn ikun awtorizzat mill-Kummissjoni f'każijiet eċċezzjonali debitament motivati ta' interess pubbliku prevalenti, għandu jkun possibbli li dawk ir-regoli japplikaw ukoll għal ċerti attivitajiet oħrajn, inklużi attivitajiet kummerċjali. Meta jiġu implimentati dawk ir-regoli, għandha tingħata attenzjoni speċjali biex jiġi evitat kwalunkwe impatt negattiv fuq speċijiet u ħabitats protetti, f'konformità mal-liġi rilevanti tal-Unjoni.
(20)
Jista' jkun hemm każijiet fejn speċijiet aljeni li ma jkunux għadhom ġew rikonoxxuti bħala speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni jidhru fil-fruntieri tal-Unjoni jew jiġu identifikati fit-territorju tal-Unjoni. Għaldaqstant, l-Istati Membri għandhom jingħataw il-possibbiltà li jadottaw ċerti miżuri ta' emerġenza abbażi tal-evidenza xjentifika disponibbli. Dan it-tip ta’ miżuri ta’ emerġenza jippermetti reazzjoni immedjata kontra speċijiet aljeni invażivi li jistgħu jikkawżaw riskju marbut mal-introduzzjoni, l-istabbiliment u t-tixrid tagħhom f’dawk il-pajjiżi, filwaqt li l-Istati Membri jivvalutaw ir-riskji attwali kkawżati minnhom, f'konformità mad-dispożizzjonijiet applikabbli tal-Ftehimiet rilevanti tad-WTO, partikolarment bl-għan li dawk l-ispeċijiet jiġu rikonoxxuti bħala speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni. Jeħtieġ li l-miżuri ta’ emerġenza nazzjonali jingħaqdu mal-possibbiltà tal-adozzjoni ta' miżuri ta’ emerġenza fil-livell tal-Unjoni sabiex ikunu konformi mad-dispożizzjonijiet tal-Ftehimiet rilevanti tad-WTO. Barra minn hekk, bil-miżuri ta' emerġenza fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tkun mgħammra b'mekkaniżmu biex taġixxi bil-ħeffa f'każ ta' preżenza jew periklu imminenti ta' dħul ta' speċi aljena invażiva ġdida skont il-prinċipju ta' prekawzjoni.
(21)
Proporzjon kbir mill-ispeċijiet aljeni invażivi huwa introdott fl-Unjoni b'mod mhux intenzjonat. Għalhekk huwa essenzjali li d-direzzjonijiet tal-introduzzjoni mhux intenzjonata jkunu ġestiti b'mod aktar effettiv. Jinħtieġ li l-azzjoni f'dan il-qasam tkun gradwali, billi l-esperjenza f'dan il-qasam hija relattivament limitata. L-azzjoni għandha tinkludi miżuri volontarji, bħall-azzjonijiet proposti mill-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali fil-Linji Gwida għall-Kontroll u l-Ġestjoni ta' Organiżmi Bijoloġiċi mhux mixtieqa fuq il-Bastimenti, u miżuri obbligatorji. L-azzjoni għandha tibni fuq l-esperjenza miksuba fl-Unjoni u fl-Istati Membri fil-ġestjoni ta' ċerti direzzjonijiet, inklużi miżuri stabbiliti permezz tal-Konvenzjoni Internazzjonali għall-Kontroll u l-Ġestjoni tal-Ilma tas-Saborra u tas-Sedimenti tal-Bastimenti adottati fl-2004. Għaldaqstant, il-Kummissjoni għandha tieħu l-passi kollha adatti biex tinkoraġġixxi lill-Istati Membri biex jirratifikaw dik il-Konvenzjoni.
(22)
Sabiex tiġi żviluppata bażi ta' għarfien xierqa biex jiġu indirizzati l-problemi kkawżati mill-ispeċijiet aljeni invażivi, huwa importanti li l-Istati Membri jagħmlu r-riċerka, il-monitoraġġ u s-sorveljanza ta' dawn l-ispeċijiet. Billi s-sistemi ta' sorveljanza joffru l-aktar mezzi xierqa għall-identifikazzjoni bikrija tal-ispeċijiet aljeni invażivi ġodda u għad-determinazzjoni tad-distribuzzjoni tal-ispeċijiet li diġà huma stabbiliti, dawk is-sistemi għandhom jinkludu stħarriġ ġenerali kif ukoll immirat u jibbenefikaw mill-involviment ta' setturi u partijiet interessati differenti, inklużi l-komunitajiet reġjonali u lokali. Is-sistemi ta' sorveljanza għandhom jimplikaw li tingħata attenzjoni kontinwa lil kwalunkwe speċi aljena invażiva ġdida kullimkien fl-Unjoni u għandu jkollhom l-għan li tingħata stampa effettiva u sħiħa fil-livell tal-Unjoni. Fl-interess tal-effiċjenza u tal-kosteffettività, għandhom jiġu applikati s-sistemi eżistenti ta' kontroll, sorveljanza u monitoraġġ doganali li diġà ġew stabbiliti mid-dritt tal-Unjoni, b'mod partikolari dawk stabbiliti fid-Direttivi 92/43/KEE, 2000/60/KE, 2008/56/KE u 2009/147/KE.
(23)
Għandhom isiru kontrolli uffiċjali fuq l-annimali u l-pjanti biex tiġi evitata l-introduzzjoni intenzjonata tal-ispeċijiet aljeni invażivi. L-annimali u l-pjanti ħajjin għandhom jiddaħħlu fl-Unjoni biss permezz ta' entitajiet ta' kontroll f'konformità mar-Regolament (KE) Nru 882/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (17), u d-Direttivi tal-Kunsill 91/496/KEE (18) u 97/78/KE (19) jew punti ta' dħul f'konformità mad-Direttiva 2000/29/KE. Sabiex ikun żgurat it-titjib fl-effiċjenza u jiġi evitat il-ħolqien ta' sistemi paralleli ta' kontrolli doganali, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jivverifikaw jekk dawk l-ispeċijiet humiex speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni mal-wasla fl-ewwel entità ta' kontroll fuq il-fruntiera jew punt ta' dħul.
(24)
Wara l-introduzzjoni tal-ispeċijiet aljeni invażivi, il-miżuri ta' identifikazzjoni bikrija u qerda rapida huma kruċjali biex jiġi evitat l-istabbiliment u t-tixrid tagħhom. Spiss, l-aktar rispons effettiv u kosteffiċjenti huwa l-qerda tal-popolazzjoni, mill-aktar fis possibbli, waqt li l-għadd ta' eżemplari jkun għadu limitat. F'każ li l-qerda ma tkunx fattibbli jew l-ispejjeż tal-qerda jkunu akbar mill-benefiċċji ambjentali, soċjali u ekonomiċi fuq perijodu fit-tul, għandhom jiġu applikati miżuri ta' konteniment u kontroll. Il-miżuri ta' ġestjoni għandhom ikunu proporzjonati għall-impatt fuq l-ambjent u għandu jittieħed kont dovut tal-kondizzjonijiet bijoġeografiċi u klimatiċi tal-Istat Membru kkonċernat.
(25)
Il-miżuri ta' ġestjoni għandhom jevitaw kwalunkwe impatt negattiv fuq l-ambjent kif ukoll fuq is-saħħa tal-bniedem. Filwaqt li f'xi każijiet ikunu meħtieġa l-qerda u l-ġestjoni ta’ xi speċijiet aljeni invażivi li jkunu annimali, dan jista' jikkawża uġigħ, tensjoni, biża’ jew forom oħra ta’ tbatija għall-annimali, saħansitra meta jintużaw l-aqwa mezzi tekniċi disponibbli. Għal din ir-raġuni, l-Istati Membri u kwalunkwe operatur involut fil-qerda, fil-kontroll jew fil-konteniment tal-ispeċijiet aljeni invażivi għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa biex l-annimali jiġu protetti minn kull uġigħ, tensjoni u tbatija evitabbli matul il-proċess, billi, kemm jista' jkun, jikkunsidraw l-aqwa prattiki fil-qasam, pereżempju l-Prinċipji Gwida dwar il-Benessri tal-Annimali żviluppati mill-Organizzazzjoni Dinjija għas-Saħħa tal-Annimali. Għandhom jiġu kkunsidrati metodi mhux letali u kwalunkwe azzjoni li tittieħed għandha timminimizza l-impatt fuq speċijiet mhux fil-mira.
(26)
B'mod ġenerali, l-ispeċijiet aljeni invażivi jikkawżaw ħsara fl-ekosistemi u jnaqqsu r-reżiljenza ta' dawk l-ekosistemi. Għalhekk għandhom jittieħdu miżuri proporzjonati ta' restawr sabiex tissaħħaħ ir-reżiljenza tal-ekosistemi għall-invażjonijiet, biex tissewwa l-ħsara kkawżata u biex jissaħħaħ l-istatus ta' konservazzjoni tal-ispeċijiet u l-ħabitats tagħhom f'konformità mad-Direttivi 92/43/KEE u 2009/147/KE, l-istatus ekoloġiku tal-ilmijiet tal-wiċċ interni, l-ilmijiet tranżizzjonali, l-ilmijiet kostali u l-ilma ta' taħt l-art f'konformità mad- Direttiva 2000/60/KE u l-istatus ambjentali tal-ilmijiet marini f'konformità mad- Direttiva 2008/56/KE. L-ispejjeż marbutin ma' dawn il-miżuri ta' restawr għandhom jiġu rkuprati f'konformità mal-prinċipju ta' "min iniġġes iħallas".
(27)
Il-kooperazzjoni transkonfinali, partikolarment mal-pajjiżi ġirien, u l-koordinazzjoni bejn l-Istati Membri, partikolarment fl-istess reġjun bijoġeografiku tal-Unjoni għandhom jiġu promossi biex isir kontribut għall-applikazzjoni effettiva ta' dan ir-Regolament.
(28)
Is-sistema li tindirizza l-ispeċijiet aljeni invażivi għandha tiġi appoġġata minn sistema ta’ informazzjoni ċentralizzata li tiġbor l-informazzjoni eżistenti dwar l-ispeċijiet aljeni fl-Unjoni u tippermetti l-aċċess għal informazzjoni dwar il-preżenza tal-ispeċijiet, it-tixrid tagħhom, l-ekoloġija tagħhom, l-istorja relatata mal-invażjoni u kull informazzjoni oħra meħtieġa biex jingħata appoġġ fid-deċiżjonijiet ta' politika u ġestjoni u biex jiġi permess ukoll l-iskambju tal-aħjar prattiki.
(29)
Id-Direttiva 2003/35/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (20) stabbilixxiet qafas għal konsultazzjoni pubblika f'deċiżjonijiet relatati mal-ambjent. Fid-definizzjoni tal-azzjoni fil-qasam tal-ispeċijiet aljeni invażivi, parteċipazzjoni pubblika effettiva għandha tgħin lill-pubbliku biex jesprimi, u lil min jieħu d-deċiżjonijiet biex jikkunsidra, l-opinjonijiet u t-tħassib li jistgħu jkunu rilevanti għal dawk id-deċiżjonijiet. Dak għandu jżid ir-responsabbiltà u t-trasparenza tal-proċess tat-teħid ta' deċiżjonijiet u jikkontribwixxi għall-għarfien pubbliku ta' kwistjonijiet ambjentali u l-appoġġ għad-deċiżjonijiet meħuda.
(30)
Il-parteċipazzjoni tal-komunità xjentifika hija importanti sabiex tiġi provduta bażi ta' għarfien adegwat biex jiġu indirizzati l-problemi li jitqajmu dwar speċijiet aljeni invażivi. Għandu jiġi stabbilit forum xjentifiku ddedikat biex jagħti pariri dwar l-aspetti xjentifiċi relatati mal-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament, b'mod partikolari fir-rigward tal-istabbiliment u l-aġġornament tal-lista tal-Unjoni, il-valutazzjonijiet tar-riskju, miżuri ta' emerġenza u miżuri ta' qerda rapida.
(31)
Sabiex jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat ta' implimentazzjoni fir-rigward tal-adozzjoni u l-aġġornament tal-lista tal-Unjoni, il-format tad-dokumenti li jservu ta' xhieda għall-permessi, l-adozzjoni ta' miżuri ta' emerġenza fil-livell tal-Unjoni, ir-rekwiżiti għall-applikazzjoni ta' ċerti dispożizzjonijiet fl-Istati Membri konċernati fil-każ ta' kooperazzjoni reġjonali msaħħa, iċ-ċaħda tad-deċiżjonijiet tal-Istati Membri li ma japplikawx miżuri ta' qerda u l-formati tekniċi għar-rapportar lill-Kummissjoni. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati f'konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (21).
(32)
Sabiex jiġu kkunsidrati l-aktar żviluppi xjentifiċi reċenti fil-qasam ambjentali, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta l-atti f'konformità mal-Artikolu 290 tat-TFUE sabiex tiddetermina l-mod li bih jista' jiġi konkluż li l-ispeċijiet aljeni invażivi huma kapaċi jistabbilixxu popolazzjonijiet vijabbli u jinxterdu, kif ukoll biex tistipula l-elementi komuni għall-iżvilupp tal-valutazzjonijiet tar-riskju. Huwa ta' importanza partikolari li l-Kummissjoni jkollha konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell ta' esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal atti delegati, għandha tiżgura t-trażmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa ta’ dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(33)
Sabiex tiġi ggarantita l-konformità ma' dan ir-Regolament, huwa importanti li l-Istati Membri jimponu sanzjonijiet effettivi, proporzjonati u dissważivi għal ksur filwaqt li jittieħed kont tan-natura u l-gravità tal-ksur, il-prinċipju tal-irkupru tal-ispejjeż u l-prinċipju ta' "min iniġġes iħallas".
(34)
Permezz ta' miżuri meħudin taħt dan ir-Regolament, l-Istati Membri jistgħu jimponu obbligi fuq id-detenturi jew l-utenti ta' speċijiet aljeni kif ukoll fuq is-sidien u l-inkwilini tal-artijiet ikkonċernati.
(35)
Sabiex is-sidien mhux kummerċjali jkunu jistgħu jibqgħu jżommu l-annimali ta' kumpanija tagħhom li jaqgħu taħt il-lista ta' speċijiet inklużi fil-lista tal-Unjoni sa tmiem il-ħajja tal-annimal imut b'mod naturali, jeħtieġ li jiġu previsti miżuri tranżizzjonali, bil-kondizzjoni li jiġu stabbiliti l-miżuri kollha biex jiġu evitati r-riproduzzjoni jew il-ħarba tagħhom.
(36)
Sabiex l-operaturi kummerċjali, li jista' jkollhom aspettattivi leġittimi, pereżempju dawk li rċevew awtorizzazzjoni f'konformità mar-Regolament (KE) Nru 708/2007, ikunu jistgħu jużaw il-ħażna tagħhom ta' speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni wara d-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament, ikun iġġustifikat li dawn jingħataw sentejn biex ibiċċru, joqtlu b’metodu mhux krudili, ibiegħu jew, fejn ikun rilevanti, jgħaddu l-eżemplari lill-istabbilimenti tar-riċerka jew tal-konservazzjoni ex situ.
(37)
Minħabba li l-objettivi ta' dan ir-Regolament, jiġifieri l-prevenzjoni, minimizzazzjoni u mitigazzjoni tal-impatti negattivi tal-introduzzjoni u t-tixrid ta' speċijiet aljeni invażivi fl-Unjoni, ma jistgħux jinkisbu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri, iżda pjuttost, minħabba l-iskala u l-effetti tiegħu, jistgħu jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri, f'konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ sabiex jinkisbu dawk l-objettivi.
(38)
Għandu jkun possibbli għall-Istati Membri li jżommu fis-seħħ jew jadottaw regoli dwar l-ispeċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni li huma aktar stretti minn dawk stabbiliti f'dan ir-Regolament u li japplikaw dispożizzjonijiet bħal dawk stabbiliti f'dan ir-Regolament għall-ispeċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni għall-ispeċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Istat Membru. Kwalunkwe tali miżura għandha tkun kompatibbli mat-TFUE u għandhom jiġu nnotifikati lill-Kummissjoni f'konformità mal-liġi tal-Unjoni,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi regoli għall-prevenzjoni, minimizzazzjoni u mitigazzjoni tal-impatti negattivi fuq il-bijodiversità tal-introduzzjoni u t-tixrid fl-Unjoni, kemm intenzjonati kif ukoll mhux intenzjonati, ta' speċijiet aljeni invażivi.
Artikolu 2
Kamp ta' applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament japplika għall-ispeċijiet aljeni invażivi kollha.
2. Dan ir-Regolament ma japplikax għal:
(a)
speċijiet li jbiddlu d-distribuzzjoni naturali tagħhom mingħajr l-intervent tal-bniedem, bħala reazzjoni għal tibdil fil-kondizzjonijiet ekoloġiċi jew tibdil fil-klima;
(b)
organiżmi ġenetikament modifikati kif iddefiniti fil-punt 2 tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2001/18/KE;
(c)
il-patoġeni li jikkawżaw mard tal-annimali; għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, mard tal-annimali jfisser okkorrenza ta' infezzjonijiet jew infestazzjonijiet fl-annimali, ikkawżati minn patoġenu wieħed jew aktar, li jistgħu jiġu trażmessi lill-annimali jew lill-bnedmin;
(d)
l-organiżmi li jagħmlu ħsara elenkati fl-Anness I jew fl-Anness II tad-Direttiva 2000/29/KE, jew organiżmi li jagħmlu ħsara li fir-rigward tagħhom ġew adottati miżuri f'konformità mal-Artikolu 16(3) ta'dik id-Direttiva;
(e)
l-ispeċijiet elenkati fl-Anness IV tar-Regolament (KE) Nru 708/2007 meta dawn jintużaw fl-akkwakultura;
(f)
il-mikroorganiżmi manifatturati jew importati għall-użu fil-prodotti għall-protezzjoni tal-pjanti li jkunu diġà ġew awtorizzati jew li għalihom tkun qed issir valutazzjoni skont ir-Regolament (KE) Nru 1107/2009; jew
(g)
il-mikroorganiżmi manifatturati jew importati għall-użu fil-prodotti bijoċidali li jkunu diġà ġew awtorizzati jew li għalihom tkun qed issir valutazzjoni skont ir-Regolament (UE) Nru 528/2012.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“speċi aljena” tfisser kwalunkwe eżemplar ħaj ta' speċi, sottospeċi jew grupp tassonomiku inferjuri ta' annimali, pjanti, fungi jew mikroorġaniżmi introdott barra mid-distribuzzjoni naturali tiegħu; dan jinkludi kwalunkwe parti, gamete, żerriegħa, bajd jew propaguli ta' tali speċi, kif ukoll kwalunkwe speċi ibrida, varjetà jew razza li tista' tgħix u sussegwentement tirriproduċi;
(2)
“speċi aljena invażiva” tfisser speċi aljena li l-introduzzjoni jew it-tixrid tagħha rriżulta li jhedded jew li għandu impatt negattiv fuq il-bijodiversità u s-servizzi tal-ekosistema relatati magħha;
(3)
“speċi aljena invażiva li hija sors ta' tħassib għall-Unjoni” tfisser speċi aljena invażiva li l-impatt negattiv tagħha tqies li jeħtieġ azzjoni komuni fil-livell tal-Unjoni skont l-Artikolu 4(3);
(4)
“speċi aljena invażiva li hija sors ta’ tħassib għall-Istati Membri” tfisser speċi aljena invażiva li ma tkunx waħda li hija sors ta’ tħassib għall-Unjoni, li Stat Membru jikkunsidra, abbażi ta’ evidenza xjentifika, li l-impatt negattiv tar-rilaxx u t-tixrid tagħha, anke fejn mhux aċċertat kompletament, huwa sinifikattiv għat-territorju tiegħu, jew parti minnu, u tkun meħtieġa azzjoni fil-livell ta' dak l-Istat Membru;
(5)
“bijodiversità” tfisser il-varjabbiltà fost organiżmi ħajjin mis-sorsi kollha, inklużi ekosistemi terrestri, marini u akkwatiċi oħrajn u l-kumplessi ekoloġiċi li minnhom jagħmlu parti; dan jinkludi d-diversità fl-ispeċi nnifisha, bejn l-ispeċijiet u tal-ekosistemi;
(6)
“servizzi tal-ekosistema” tfisser il-kontributi diretti jew indiretti tal-ekosistemi għall-benessri tal-bniedem;
(7)
“introduzzjoni” tfisser il-moviment, bħala konsegwenza tal-intervent tal-bniedem, ta' speċi barra d-distribuzzjoni naturali tagħha;
(8)
“riċerka” tfisser ħidma deskrittiva jew sperimentali, li ssir f''kondizzjonijiet regolati sabiex jinkiseb għarfien xjentifiku ġdid jew biex jiġu żviluppati prodotti ġodda, inklużi l-fażijiet inizjali tal-identifikazzjoni, il-karatterizzazzjoni u l-iżolament tal-karatteristiċi ġenetiċi, għajr dawk il-karatteristiċi li jagħmlu speċi invażiva, ta' speċijiet aljeni invażivi biss sa fejn din tkun essenzjali għar-riproduzzjoni ta’ dawk il-karatteristiċi fi speċijiet mhux invażivi;
(9)
“faċilità kkonfinata” tfisser iż-żamma ta' organiżmu f'faċilitajiet magħluqa li minnhom mhumiex possibbli l-ħarba jew it-tixrid;
(10)
“konservazzjoni ex situ” tfisser il-konservazzjoni ta' komponenti ta' diversità bijoloġika barra l-ħabitat naturali tagħhom;
(11)
“direzzjonijiet” tfisser ir-rotot u l-mekkaniżmi tal-introduzzjoni u tixrid ta' speċijiet aljeni invażivi;
(12)
“identifikazzjoni bikrija” tfisser il-konferma tal-preżenza ta' eżemplari ta' speċi aljena invażiva fl-ambjent qabel ma tinxtered b'mod mifrux;
(13)
“qerda” tfisser it-tneħħija sħiħa u permanenti ta’ popolazzjoni ta’ speċijiet aljeni invażivi b’mezzi letali jew mhux letali;
(14)
“kontroll tal-popolazzjoni” tfisser kwalunkwe azzjoni letali jew mhux letali applikata lil popolazzjoni ta' speċi aljena invażiva, filwaqt li jiġi minimizzat ukoll l-impatt fuq l-ispeċijiet mhux fil-mira u l-ħabitats tagħhom, bl-għan li l-għadd ta' individwi jinżamm baxx kemm jista' jkun, sabiex, filwaqt li ma jkunx possibbli li l-ispeċi tinqered, jiġu mminimizzati l-kapaċità invażiva tagħha u l-impatti negattivi fuq il-bijodiversità, is-servizzi relatati tal-ekosistema, fuq is-saħħa tal-bniedem jew l-ekonomija;
(15)
“konteniment” tfisser kwalunkwe azzjoni mmirata biex toħloq ostakli li jimminimizzaw ir-riskju ta' popolazzjoni ta' speċi aljena invażiva li tinfirex u tinxtered lil hinn miż-żona soġġetta għall-invażjoni;
(16)
“tixrid b'mod mifrux” tfisser li l-popolazzjoni ta' speċi aljena invażiva tkun marret lil hinn mill-istadju ta' naturalizzazzjoni, li fih il-popolazzjoni ssostni lilha nnifisha b'mod indipendenti, u tkun inxterdet biex tikkolonizza parti kbira mill-ambjent potenzjali fejn tkun tista' tgħix u tirriproduċi;
(17)
“ġestjoni” tfisser kwalunkwe azzjoni letali jew mhux letali mmirata lejn il-qerda, il-kontroll ta’ popolazzjoni jew il-konteniment ta’ popolazzjoni ta’ speċi aljena invażiva, waqt li jiġi minimizzat ukoll l-impatt fuq speċijiet mhux fil-mira u fuq il-ħabitats tagħhom.
Artikolu 4
Lista ta' speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, lista ta' speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni ('il-lista tal-Unjoni'),abbażi tal-kriterji stabbiliti fil-paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 27(2). L-abbozzi ta' atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu ppreżentati lill-Kumitat imsemmi fl-Artikolu 27(1) sat-2 ta’ Jannar 2016.
2. Il-Kummissjoni għandha tagħmel reviżjoni komprensiva tal-lista tal-Unjoni għall-inqas kull sitt snin u għandha, sadanittant, taġġornaha, skont il-każ, f'konformità mal-proċedura msemmija fil-paragrafu 1, permezz:
(a)
taż-żieda ta' speċijiet aljeni invażivi ġodda;
(b)
tat-tneħħija ta' speċijiet elenkati jekk dawn ma jibqgħux jissodisfaw xi wieħed jew aktar mill-kriterji stabbiliti fil-paragrafu 3.
3. L-ispeċijiet aljeni invażivi għandhom biss jiġu inklużi fil-lista tal-Unjoni jekk jissodisfaw il-kriterji kollha li ġejjin:
(a)
jinstab, abbażi ta' evidenza xjentifika disponibbli, li huma aljeni għat-territorju kollu tal-Unjoni Ewropea esklużi r-reġjuni ultraperiferiċi;
(b)
jinstab, abbażi ta' evidenza xjentifika disponibbli, li huma kapaċi jistabbilixxu popolazzjoni vijabbli u jinxterdu fl-ambjent taħt kondizzjonijiet attwali u f'kondizzjonijiet klimatiċi prevedibbli f'reġjun bijoġeografiku wieħed kondiviż minn aktar minn żewġ Stati Membri jew subreġjun tal-baħar wieħed esklużi r-reġjuni ultraperiferiċi tagħhom;
(c)
jinstab, abbażi ta' evidenza xjentifika, li x'aktarx ikollhom impatti negattivi sinifikanti fuq il-bijodiversità jew is-servizzi tal-ekosistema relatati magħha, u li jistgħu wkoll ikollhom impatt negattiv fuq is-saħħa tal-bniedem jew l-ekonomija;
(d)
jintwera permezz ta' valutazzjoni tar-riskju mwettqa f'konformità mal-Artikolu 5(1) li tkun meħtieġa azzjoni konċertata fil-livell tal-Unjoni sabiex jiġi evitat li dawn jiġu introdotti, li jistabbilixxu ruħhom jew li jinfirxu;
(e)
x'aktarx li l-inklużjoni fil-lista tal-Unjoni ser tevita, timminimizza jew timmitiga b'mod effettiv l-impatti negattivi tagħhom.
4. L-Istati Membri jistgħu jippreżentaw talbiet lill-Kummissjoni għall-inklużjoni ta' speċijiet aljeni invażivi fil-lista tal-Unjoni. Dawk it-talbiet għandhom jinkludu dawn kollha li ġejja:
(a)
l-isem tal-ispeċijiet;
(b)
valutazzjoni tar-riskju mwettqa f'konformità mal-Artikolu 5(1);
(c)
evidenza li jiġu sodisfatti l-kriterji stabbiliti fil-paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu.
5. Il-lista tal-Unjoni għandha tirriferi, fejn rilevanti, għall-oġġetti li magħhom jiġu assoċjati ġeneralment l-ispeċijiet aljeni invażivi u l-kodiċijiet ta' Nomenklatura Magħquda tagħhom kif previst fir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87 (22), filwaqt li tindika l-kategoriji ta' oġġetti li għandhom ikunu soġġetti għal kontrolli uffiċjali skont l-Artikolu 15 ta' dan ir-Regolament.
6. Fl-adozzjoni jew l-aġġornament tal-lista tal-Unjoni, il-Kummissjoni għandha tapplika l-kriterji stabbiliti fil-paragrafu 3 filwaqt li tiġi kkunsidrata b'mod dovut l-ispiża għall-Istati Membri relatata mal-implimentazzjoni, l-ispiża tan-nuqqas ta' azzjoni, il-kosteffettività u l-aspetti soċjoekonomiċi. Il-lista tal-Unjoni għandha tinkludi bħala prijorità dawk l-ispeċijiet aljeni invażivi li:
(a)
għadhom mhumiex preżenti fl-Unjoni jew għadhom fi stadju bikri ta' invażjoni u x'aktarx li jkollhom impatt negattiv sinifikanti;
(b)
diġà huma stabbiliti fl-Unjoni u għandhom l-aktar impatti negattivi sinifikanti.
7. Meta tipproponi l-lista tal-Unjoni, il-Kummissjoni għandha tiġġustifika wkoll li l-objettivi ta' dan ir-Regolament jintlaħqu aħjar b'miżuri fil-livell tal-Unjoni.
Artikolu 5
Valutazzjoni tar-riskju
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 4, għandha ssir valutazzjoni tar-riskju relattivament għall-firxa attwali u potenzjali ta' speċijiet aljeni invażivi, b'kont meħud tal-elementi li ġejjin:
(a)
deskrizzjoni tal-ispeċi flimkien mal-identità tassonomika tagħha, l-istorja tagħha u l-firxa naturali u dik potenzjali tagħha;
(b)
deskrizzjoni tax-xejriet tar-riproduzzjoni u tat-tixrid tal-ispeċi u tad-dinamika tagħha inkluża valutazzjoni dwar jekk jeżistux il-kondizzjonijiet ambjentali meħtieġa għar-riproduzzjoni u t-tixrid tagħha;
(c)
deskrizzjoni tad-direzzjonijiet potenzjali ta' introduzzjoni u tixrid tal-ispeċi, kemm intenzjonati kif ukoll mhux intenzjonati, inkluż fejn rilevanti, il-prodotti bażiċi li magħhom hija ġeneralment assoċjata l-ispeċi;
(d)
valutazzjoni rigoruża tar-riskju tal-introduzzjoni, l-istabbiliment u t-tixrid f’reġjuni bijoġeografiċi rilevanti fil-kondizzjonijiet attwali u f’kondizzjonijiet ta’ tibdil fil-klima prevedibbli;
(e)
deskrizzjoni tad-distribuzzjoni attwali tal-ispeċi inkluż jekk l-ispeċi hijiex diġà preżenti fl-Unjoni jew f’pajjiżi ġirien u tbassir tad-distribuzzjoni probabbli tagħha fil-futur;
(f)
deskrizzjoni tal-impatt negattiv fuq il-bijodiversità u s-servizzi tal-ekosistema relatati magħha, inkluż fuq l-ispeċijiet indiġeni, is-siti protetti, il-ħabitats fil-periklu, kif ukoll fuq is-saħħa tal-bniedem, is-sikurezza u l-ekonomija inkluża valutazzjoni tal-impatt potenzjali fil-futur fir-rigward tal-għarfien xjentifiku disponibbli;
(g)
valutazzjoni tal-ispejjeż potenzjali tal-ħsara;
(h)
deskrizzjoni tal-użi magħrufa għall-ispeċi u l-benefiċċji soċjali u ekonomiċi li jinkisbu minn dawk l-użi.
2. Meta tipproponi speċijiet għall-elenkar bħala speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni, il-Kummissjoni għandha tagħmel il-valutazzjoni msemmija fil-paragrafu 1.
Meta Stat Membru jippreżenta talba għall-inklużjoni ta' speċi fil-lista tal-Unjoni, huwa għandu jkun responsabbli biex jagħmel il-valutazzjoni tar-riskju msemmija fil-paragrafu 1. Fejn ikun meħtieġ, il-Kummissjoni tista' tgħin lill-Istati Membri fl-iżvilupp ta' tali valutazzjonijiet tar-riskju sa fejn dan għandu x'jaqsam mad-dimensjoni Ewropea.
3. Il-Kummissjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta atti delegati, f'konformità mal-Artikolu 29, biex tispeċifika t-tip ta' evidenza aċċettabbli, għall-finijiet tal-punt (b) tal-Artikolu 4(3) u tipprovdi deskrizzjoni dettaljata tal-applikazzjoni tal-punti (a) sa (h) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu. Id-deskrizzjoni dettaljata għandha tinkludi l-metodoloġija li għandha tiġi applikata fil-valutazzjonijiet tar-riskju, b'kont meħud tal-istandards nazzjonali u internazzjonali rilevanti u l-ħtieġa li tingħata prijorità lil azzjoni kontra speċijiet aljeni invażivi assoċjati ma', jew li għandhom il-potenzjal li jikkawżaw, impatt negattiv sinifikanti fuq il-bijodiversità jew is-servizzi relatati tal-ekosistema, kif ukoll fuq is-saħħa tal-bniedem jew l-ekonomija, b'tali impatt negattiv ikkunsidrat bħala fattur aggravanti. Huwa ta' importanza partikolari li l-Kummissjoni ssegwi l-prassi tas-soltu tagħha u tagħmel konsultazzjonijiet mal-esperti, inklużi l-esperti tal-Istati Membri, qabel ma tadotta dawk l-atti delegati.
Artikolu 6
Dispożizzjonijiet għar-reġjuni ultraperiferiċi
1. L-ispeċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni m'għandhomx ikunu soġġetti għall-Artikolu 7 jew għall-Artikoli 13 sa 20 fir-reġjuni ultraperiferiċi.
2. Sat-2 ta’ Jannar 2017, kull Stat Membru b'reġjuni ultraperiferiċi għandu jadotta, għal kull wieħed minn dawk ir-reġjuni, lista ta' speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib, f'konsultazzjoni ma' dawk ir-reġjuni.
3. Fir-rigward tal-ispeċijiet aljeni invażivi inklużi fil-listi msemmija fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu, l-Istati Membri jistgħu, fir-reġjuni ultraperiferiċi rispettivi, japplikaw il-miżuri kif previsti fl-Artikoli 7 sa 9, 13 sa 17, 19 u 20, skont il-każ. Dawk il-miżuri għandhom ikunu kompatibbli mat-Trattat u jiġu notifikati lill-Kummissjoni f'konformità mal-liġi tal-Unjoni.
4. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw immedjatament lill-Kummissjoni u għandhom jinfurmaw lill-Istati Membri l-oħra dwar il-listi msemmija fil-paragrafu 2 u dwar kwalunkwe aġġornament ta' dawk il-listi.
KAPITOLU II
PREVENZJONI
Artikolu 7
Restrizzjonijiet
1. L-ispeċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni m'għandhomx b'mod intenzjonat:
(a)
jiddaħħlu fit- territorju tal-Unjoni, inkluż fi transitu taħt superviżjoni doganali;
(b)
jinżammu, inkluż f'faċilità kkonfinata;
(c)
jitrabbew, inkluż f'faċilità kkonfinata;
(d)
jiġu ttrasportati lejn, minn jew ġewwa l-Unjoni, bl-eċċezzjoni tat-trasport ta' speċijiet lejn faċilitajiet fil-kuntest tal-qerda;
(e)
jitqiegħdu fis-suq;
(f)
jintużaw jew jiġu skambjati;
(g)
jitħallew jirriproduċu, jikbru jew jiġu kkultivati, inkluż f'faċilità kkonfinata; jew
(h)
jiġu rrilaxxati fl-ambjent.
2. L-Istati Membri għandhom jieħdu l-passi neċessarji kollha biex jevitaw l-introduzzjoni jew it-tixrid mhux intenzjonati, inklużi, fejn applikabbli, b'negliġenza gravi, ta' speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni.
Artikolu 8
Permessi
1. Permezz ta’ deroga mir-restrizzjonijiet stipulati fil-punti (a), (b), (c), (d), (f) u (g) tal-Artikolu 7(1), u soġġett għall-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu sistema ta’ permessi li tippermetti li l-istabbilimenti jagħmlu riċerka dwar, jew il-konservazzjoni ex situ ta', speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni. Fejn l-użu ta' prodotti derivati minn speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni ma jistax jiġi evitat fl-avvanz tas-saħħa tal-bniedem, l-Istati Membri jistgħu wkoll jinkludu l-produzzjoni xjentifika u l-użu mediċinali sussegwenti fi ħdan is-sistema tagħhom tal-permessi.
2. L-Istati Membri għandhom jagħtu s-setgħa lill-awtoritajiet kompetenti tagħhom biex joħorġu l-permessi msemmija fil-paragrafu 1 għal attivitajiet li jsiru f'faċilità kkonfinata li jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-ispeċi aljena invażiva li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni tinżamm u tiġi ttrattata f'faċilitajiet ikkonfinati skont il-paragrafu 3;
(b)
l-attività ssir minn persunal bi kwalifiki adatti kif stabbilit mill-awtoritajiet komptenti;
(c)
it-trasport lejn u mill-faċilità kkonfinata jsir f'kondizzjonijiet li jeskludu l-ħarba ta' speċijiet aljeni invażivi kif stabbilit mill-permess;
(d)
fil-każ ta’ speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni li huma annimali, dawn jiġu mmarkati jew inkella jiġu identifikati b'mod effettiv, skont il-każ, bl-użu ta’ metodi li ma jikkawżawx uġigħ, tensjoni jew tbatija li jkunu evitabbli;
(e)
ikun ġestit b'mod effettiv ir-riskju tal-ħarba jew ta' tixrid jew ta' tneħħija, b'kont meħud tal-identità, il-bijoloġija u l-mezzi tat-tixrid tal-ispeċijiet, l-attività u l-faċilità kkonfinata maħsuba, l-interazzjoni mal-ambjent u fatturi rilevanti oħra;
(f)
jitfasslu mill-applikant sistema ta' sorveljanza kontinwa u pjan ta' kontinġenza li jkopri l-ħarba jew it-tixrid possibbli, inkluż pjan għall-qerda. Il-pjan ta' kontinġenza għandu jiġi approvat mill-awtorità kompetenti. Jekk isseħħ ħarba jew iseħħ tixrid, għandu jiġu implimentat minnufih il-pjan ta' kontinġenza u l-permess jista' jiġi rtirat fuq bażi temporanja jew permanenti.
Il-permess imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun limitat għal għadd ta' speċijiet aljeni invażivi u eżemplari li ma jaqbiżx il-kapaċità tal-faċilità kkonfinata. Huwa għandu jinkludi r-restrizzjonijiet meħtieġa għall-mitigazzjoni tar-riskju tal-ħarba jew tat-tixrid tal-ispeċi kkonċernata. Huwa għandu jakkumpanja l-ispeċijiet aljeni invażivi li għalihom ikun qed jirriferi l-ħin kollu meta dawk l-ispeċijiet jinżammu, jiddaħħlu jew jiġu ttrasportati fl-Unjoni.
3. L-eżemplari għandhom jitqiesu bħala li qed jinżammu f'faċilitajiet ikkonfinati jekk ikunu sodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-eżemplari ikunu fiżikament iżolati u ma jistgħux jaħarbu jew jinxterdu jew jitneħħew minn persuni mhux awtorizzati mill-faċilitajiet fejn jinżammu;
(b)
il-protokolli tat-tindif, tal-ġestjoni tal-iskart u tal-manteniment għandhom jiżguraw li l-ebda eżemplar jew parti riproduċibbli ma jkunu jistgħu jaħarbu, jinxterdu jew jitneħħew minn persuni mhux awtorizzati;
(c)
it-tneħħija tal-eżemplari mill-faċilitajiet, ir-rimi jew il-qerda jew il-qtil b'mod mhux krudili jsir b'tali mod li jeskludi l-propagazzjoni jew ir-riproduzzjoni barra mill-faċilitajiet.
4. Meta japplika għall-permess, l-applikant għandu jipprovdi l-evidenza neċessarja kollha biex jippermetti li l-awtorità kompetenti tivvaluta jekk il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 u 3 humiex sodisfatti.
5. L-Istati Membri għandhom jagħtu s-setgħa lill-awtoritajiet kompetenti tagħhom sabiex jirtiraw il-permess fi kwalunkwe mument, fuq bażi temporanja jew permanenti, jekk iseħħu ġrajjiet mhux mistennija b'impatt negattiv fuq il-bijodiversità jew is-servizzi relatati tal-ekosistema. Kwalunkwe rtirar ta' permess għandu jkun ġustifikat b'raġunijiet xjentifiċi u, fejn l-informazzjoni xjentifika tkun insuffiċjenti, minħabba l-prinċipju ta' prekawzjoni u b'konsiderazzjoni dovuta għar-regoli amministrattivi nazzjonali.
6. Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta' att ta' implimentazzjoni, il-format tad-dokument li jservi bħala evidenza għall-permess maħruġ mill-awtoritajiet kompetenti ta' Stat Membru. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 27(2). L-Istati Membri għandhom jużaw dak il-format għal dokument li jakkumpanja l-permess.
7. Għall-permessi kollha maħruġa skont il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, l-Istati Membri għandhom, mingħajr dewmien, jagħmlu dan li ġej disponibbli fuq l-internet għall-pubbliku:
(a)
l-ismijiet xjentifiċi u komuni tal-ispeċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni li jkun inħarġilhom permess;
(b)
l-għadd jew il-volum tal-eżemplari kkonċernati;
(c)
l-għan li għalih ikun maħruġ il-permess; u
(d)
il-kodiċijiet tan-Nomenklatura Magħquda kif previsti fir-Regolament (KEE) Nru 2658/87.
8. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet kompetenti jagħmlu ispezzjonijiet biex jiżguraw li dal-istabbiliment jikkonforma mal-kondizzjonijiet stabbiliti f'dawk il-permessi maħruġin.
Artikolu 9
Awtorizzazzjonijiet
1. F'każijiet eċċezzjonali, għal raġunijiet ta' interess pubbliku prevalenti, inklużi dawk ta' natura soċjali jew ekonomika, l-Istati Membri jistgħu joħorġu permessi biex l-istabbilimenti jagħmlu attivitajiet li mhumiex dawk imsemmija fl-Artikolu 8(1) soġġetti għal awtorizzazzjoni mill-Kummissjoni, skont il-proċedura stabbilita f'dan l-Artikolu u soġġetta għall-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 8(2) u (3).
2. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi u tħaddem sistema ta' awtorizzazzjoni elettronika u għandha tiddeċiedi dwar l-applikazzjonijiet għal awtorizzazzjoni fi żmien 60 jum mir-riċezzjoni tal-applikazzjoni.
3. L-applikazzjonijiet għal awtorizzazzjoni għandhom jiġu ppreżentati mill-Istati Membri bl-użu tas-sistema msemmija fil-paragrafu 2.
4. Applikazzjoni għal awtorizzazzjoni għandha tinkludi dan li ġej:
(a)
id-dettalji tal-istabbiliment jew gruppi ta' stabbilimenti inklużi l-isem u l-indirizz tagħhom;
(b)
l-ismijiet xjentifiċi u komuni tal-ispeċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni li tkun intalbet awtorizzazzjoni għalihom;
(c)
il-kodiċijiet tan-Nomenklatura Magħquda kif previsti fir-Regolament (KEE) Nru 2658/87;
(d)
l-għadd jew il-volum tal-eżemplari kkonċernati;
(e)
ir-raġunijiet għall-awtorizzazzjoni mitluba;
(f)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri previsti biex jiġi żgurat li ma jkunux possibbli li taħrab jew tinxtered mill-faċilitajiet ikkonfinati fejn ser tinżamm u tiġi ttratata l-ispeċi aljena invażiva li tkun sors ta' tħassib għall-Unjoni, kif ukoll tal-miżuri li jiżguraw li kwalunkwe trasport tal-ispeċi li jista' jkun meħtieġ isir taħt kondizzjonijiet li jeskludu l-ħarba;
(g)
valutazzjoni tar-riskju ta' ħarba tal-ispeċi aljena invażiva li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni li tintalab awtorizzazzjoni għaliha, akkumpanjata minn deskrizzjoni tal-miżuri li ser jiddaħħlu biex itaffu r-riskju;
(h)
deskrizzjoni tas-sistema ta' sorveljanza ppjanata u tal-pjan ta' kontinġenza maħsub f'każ tal-possibbiltà ta' ħarba jew tixrid, inkluż fejn meħtieġ pjan ta' qerda;
(i)
deskrizzjoni tal-liġi nazzjonali rilevanti applikabbli għal dawk l-istabbilimenti.
5. L-awtorizzazzjonijiet mogħtija mill-Kummissjoni għandhom jiġu nnotifikati lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru kkonċernat. L-awtorizzazzjoni għandha tkun speċifika għall-istabbiliment individwali, irrispettivament mill-proċedura ta' applikazzjoni segwita skont il-punt (a) tal-paragrafu 4, u għandha tinkludi l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 4 u ż-żmien kemm iddum valida l-awtorizzazzjoni. L-awtorizzazzjoni għandha tinkludi wkoll dispożizzjonijiet dwar il-forniment lill-istabbiliment ta' eżemplari addizzjonali jew sostituttivi għall-użu fl-attività li għaliha tintalab dik l-awtorizzazzjoni.
6. Wara li tingħata awtorizzazzjoni mill-Kummissjoni, l-awtorità kompetenti tista' toħroġ il-permess imsemmi fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu f'konformità mal-Artikolu 8(4) sa (8). Il-permess għandu jinkludi d-dispożizzjonijiet kollha li jkunu speċifikati fl-awtorizzazzjoni maħruġa mill-Kummissjoni.
7. Il-Kummissjoni għandha tiċħad applikazzjoni għal awtorizzazzjoni jekk ma jkunux osservati l-obbligi rilevanti stipulati f'dan ir-Regolament.
8. Il-Kummissjoni għandha, kemm jista’ jkun malajr, tinforma lill-Istat Membru kkonċernat b’kull ċaħda ta' applikazzjoni għal awtorizzazzjoni taħt il-paragrafu 7, u għandha tispeċifika r-raġuni taċ-ċaħda.
Artikolu 10
Miżuri ta' emerġenza
1. Fejn Stat Membru jkollu evidenza dwar il-preżenza, jew ir-riskju imminenti tal-introduzzjoni, fit-territorju tiegħu ta' speċi aljena invażiva li mhijiex inkluża fil-lista tal-Unjoni, iżda li nstab mill-awtoritajiet kompetenti, abbażi ta' evidenza xjentifika preliminari, li aktarx tissodisfa l-kriterji stipulati fl-Artikolu 4(3), jista' minnufih jieħu miżuri ta' emerġenza li jikkonsistu fi kwalunkwe waħda mir-restrizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 7(1).
2. L-Istat Membru li jintroduċi l-miżuri ta' emerġenza fit-territorju nazzjonali tiegħu li jinkludu l-applikazzjoni tal-punti (a), (d) jew (e) tal-Artikolu 7(1) għandu minnufih jinnotifika lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra kollha dwar il-miżuri meħuda u l-evidenza li tiġġustifika dawk il-miżuri.
3. L-Istat Membru kkonċernat għandu, mingħajr dewmien, jagħmel valutazzjoni tar-riskju f'konformità mal-Artikolu 5 għall-ispeċi aljena invażiva soġġetta għall-miżuri ta' emerġenza, li tqis l-informazzjoni teknika u xjentifika disponibbli, u fi kwalunkwe każ fi żmien 24 xahar mid-data tal-adozzjoni tad-deċiżjoni li tintroduċi l-miżuri ta' emerġenza, sabiex dik l-ispeċi tiġi inkluża fil-lista tal-Unjoni.
4. Fejn il-Kummissjoni tirċievi n-notifika msemmija fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu jew ikollha evidenza oħra dwar il-preżenza jew ir-riskju imminenti tal-introduzzjoni fl-Unjoni ta' speċi aljena invażiva li mhijiex inkluża fil-lista tal-Unjoni, iżda li aktarx tissodisfa l-kriterji stipulati fl-Artikolu 4(3), hija għandha, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, tikkonkludi, abbażi tal-evidenza xjentifika preliminari, jekk hux probabbli li l-ispeċi ser tissodisfa dawk il-kriterji u tadotta miżuri ta' emerġenza għall-Unjoni li jikkonsistu fi kwalunkwe waħda mir-restrizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 7(1) għal żmien limitat fir-rigward tar-riskji ppreżentati minn dik l-ispeċi, fejn tikkonkludi li l-kriterji stipulati fl-Artikolu 4(3) aktarx li jiġu sodisfatti. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 27(2).
5. Fejn il-Kummissjoni tadotta att ta' implimentazzjoni msemmi fil-paragrafu 4, l-Istati Membri għandhom jirrevokaw jew jemendaw, skont il-każ, kwalunkwe miżura ta' emerġenza li jkunu ħadu.
6. Fejn il-Kummissjoni tinkludi l-ispeċi aljena invażiva fil-lista tal-Unjoni, l-Istati Membri għandhom ukoll jirrevokaw jew jemendaw il-miżuri tagħhom ta' emerġenza.
7. Meta, wara l-valutazzjoni tar-riskju li ssir abbażi tal-paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu, il-Kummissjoni ma tinkludix l-ispeċi aljena invażiva fil-lista tal-Unjoni, l-Istati Membri għandhom jirrevokaw il-miżuri tagħhom ta' emerġenza meħuda abbażi tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu u jistgħu jinkludu dik l-ispeċi f'lista nazzjonali ta' speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Istat Membru, skont l-Artikolu 12(1), u jikkunsidraw il-kooperazzjoni reġjonali msaħħa skont l-Artikolu 11.
Artikolu 11
Speċijiet aljeni invażivi ta' interess reġjonali u speċijiet indiġeni tal-Unjoni
1. L-Istati Membri jistgħu jidentifikaw, mil-lista nazzjonali tagħhom, stabbilita f'konformità mal-Artikolu 12, ta' speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Istat Membru, speċijiet indiġeni jew mhux indiġeni fl-Unjoni li jeħtieġu kooperazzjoni msaħħa reġjonali.
2. Fuq talba tal-Istati Membri kkonċernati, il-Kummissjoni għandha tieħu azzjoni biex tiffaċilita l-kooperazzjoni u l-koordinazzjoni fost dawk l-Istati Membri involuti, f'konformità mal-Artikolu 22(1). Fejn ikun meħtieġ, abbażi tal-impatti ta' ċerti speċijiet aljeni invażivi fuq il-bijodiversità u s-servizzi relatati tal-ekosistema kif ukoll fuq is-saħħa tal-bniedem u l-ekonomija u dment li dan ikun issostanzjat tajjeb ħafna b'analiżi komprensiva tal-ġustifikazzjoni għal kooperazzjoni msaħħa reġjonali li ssir mill-Istati Membri li jagħmlu t-talba, il-Kummissjoni tista' tirrikjedi permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, li l-Istati Membri kkonċernati japplikaw, mutatis mutandis, fit-territorju tagħhom jew parti minnu, l-Artikoli 13, 14, u 16 l-Artikolu 17 minkejja l-Artikolu 18, kif ukoll japplikaw l-Artikoli 19 u 20, skont il-każ. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 27(2).
3. L-ispeċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib reġjonali u li jkunu indiġeni għal Stat Membru m'għandhomx ikunu soġġetti għad-dispożizzjonijiet tal-Artikoli 13, 14, 16, 17, 19, 20 u 24 fit-territorju ta' dak l-Istat Membru. L-Istati Membri li għalihom dawk l-ispeċijiet ikunu indiġeni għandhom jikkooperaw mal-Istati Membri kkonċernati għall-valutazzjoni tad-direzzjonijiet f'konformità mal-Artikolu 13 u, f'konsultazzjoni mal-Istati Membri l-oħra, jistgħu jadottaw miżuri rilevanti biex jevitaw aktar tixrid ta' dawk l-ispeċijiet f'konformità mal-proċedura msemmija fl-Artikolu 22(1).
Artikolu 12
Speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Istat Membru
1. Stat Membru jista' jistabbilixxi lista nazzjonali ta' speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Istat Membru. Għal dawk l-ispeċijiet aljeni invażivi, l-Istati Membri jistgħu japplikaw, fit-territorju tagħhom, miżuri bħal dawk previsti fl-Artikoli 7, 8, 13 sa 17, 19 u 20, skont il-każ. Dawk il-miżuri għandhom ikunu kompatibbli mat-Trattat u jiġu nnotifikati lill-Kummissjoni f'konformità mal-liġi tal-Unjoni.
2. L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra dwar l-ispeċijiet li huma jqisu bħala speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Istati Membri u dwar il-miżuri applikati skont il-paragrafu 1.
Artikolu 13
Pjanijiet ta' azzjoni dwar id-direzzjonijiet tal-ispeċijiet aljeni invażivi
1. L-Istati Membri għandhom, fi żmien 18-il xahar mill-adozzjoni tal-lista tal-Unjoni, jagħmlu analiżi komprensiva tad-direzzjonijiet tal-introduzzjoni u t-tixrid mhux intenzjonali ta' dawk l-ispeċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni għall-inqas fit-territorju tagħhom, kif ukoll fl-ibħra tagħhom kif definiti fil-punt (1) tal-Artikolu 3 tad-Direttiva 2008/56/KE, u jidentifikaw id-direzzjonijiet li jeħtieġu azzjoni prijoritarja ('direzzjonijiet prijoritarji'), minħabba l-volum tal-ispeċijiet jew tal-ħsara potenzjali kkawżata mill-ispeċijiet li jidħlu fl-Unjoni minn dawk id-direzzjonijiet.
2. Fi żmien tliet snin mill-adozzjoni tal-lista tal-Unjoni, kull Stat Membru għandu jistabbilixxi u jimplimenta pjan ta' azzjoni uniku jew sett ta' pjanijiet ta' azzjoni biex jindirizza l-mogħdijiet prijoritarji li jkun identifika abbażi tal-paragrafu 1. Il-pjanijiet ta' azzjoni għandhom jinkludu skedi ta' żmien għall-azzjoni u għandhom jiddeskrivu l-miżuri li ser jiġu adottati u, skont il-ħtieġa, l-azzjonijiet volontarji u l-kodiċijiet tal-prattika korretta, biex jindirizzaw id-direzzjonijiet prijoritarji u jimpedixxu l-introduzzjoni u t-tixrid mhux intenzjonat ta' speċijiet aljeni invażivi lejn l-Unjoni jew fiha.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw koordinazzjoni bil-għan li jistabbilixxu pjan ta' azzjoni uniku jew sett ta' pjanijiet ta' azzjoni kkoordinati fil-livell reġjonali adatt skont l-Artikolu 22(1). Fejn ma jkunux stabbiliti pjanijiet ta' azzjoni reġjonali bħal dawn, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu u jimplimentaw pjanijiet ta' azzjoni għat-territorju tagħhom u, kemm jista' jkun, ikkoordinati fil-livell reġjonali adatt.
4. Il-pjanijiet ta' azzjoni msemmija fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu għandhom jinkludu, b'mod partikolari, miżuri bbażati fuq analiżi tal-ispejjeż u l-benefiċċji, sabiex:
(a)
titqajjem kuxjenza;
(b)
tiġi minimizzata l-kontaminazzjoni ta' oġġetti, prodotti, vetturi u tagħmir minn kampjuni ta' speċijiet aljeni invażivi, inklużi miżuri li jindirizzaw it-trasport ta' speċijiet aljeni invażivi minn pajjiżi terzi;
(c)
jiġu żgurati l-verifiki xierqa fil-fruntieri tal-Unjoni, apparti l-kontrolli uffiċjali f’konformità mal-Artikolu 15.
5. Il-pjanijiet ta' azzjoni stabbiliti skont il-paragrafu 2 għandhom jintbagħtu lill-Kummissjoni mingħajr dewmien. L-Istati Membri għandhom jirrivedu l-pjanijiet ta' azzjoni tagħhom u jibagħtuhom lura lill-Kummissjoni għall-inqas kull sitt snin.
KAPITOLU III
IDENTIFIKAZZJONI BIKRIJA U QERDA RAPIDA
Artikolu 14
Sistema ta' sorveljanza
1. Fi żmien 18-il xahar mill-adozzjoni tal-lista tal-Unjoni, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu sistema ta' sorveljanza tal-ispeċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni, jew jinkluduha fis-sistema eżistenti tagħhom, li tiġbor u tirreġistra data dwar l-okkorrenza fl-ambjent ta' speċijiet aljeni invażivi permezz ta' servej, monitoraġġ jew proċeduri oħra biex jimpedixxu t-tixrid ta' speċijiet aljeni invażivi lejn l-Unjoni jew fl-Unjoni.
2. Is-sistema ta' sorveljanza msemmija fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu għandha:
(a)
tkopri t-territorju, inklużi l-ibħra territorjali, tal-Istati Membri biex tistabbilixxi l-preżenza u d-distribuzzjoni ta' speċijiet aljeni invażivi ġodda jew li diġà stabbilixxew lilhom infushom, li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni;
(b)
tkun dinamika biżżejjed biex tidentifika malajr il-wasla fl-ambjent tat-territorju jew parti mit-territorju ta' Stat Membru ta' kwalunkwe speċi aljena invażiva li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni, u li l-preżenza tagħha ma kinitx magħrufa qabel;
(c)
tiżviluppa fuq il-bażi ta', tkun kompatibbli ma', u tevita d-duplikazzjoni ta' dispożizzjonijiet rilevanti għall-valutazzjoni u l-monitoraġġ stabbiliti bil-liġi tal-Unjoni jew skont ftehimiet internazzjonali u tuża l-informazzjoni pprovduta mis-sistemi eżistenti ta' sorveljanza u monitoraġġ imsemmija fl-Artikolu 11 tad-Direttiva 92/43/KEE, l-Artikolu 8 tad-Direttiva 2000/60/KE u l-Artikolu 11 tad-Direttiva 2008/56/KE;
(d)
tieħu kont tal-impatt u l-karatteristiċi transkonfinali rilevanti, safejn ikun possibbli.
Artikolu 15
Kontrolli uffiċjali
1. Sat-2 ta’ Jannar 2016, l-Istati Membri għandu jkollhom strutturi stabbiliti li jwettqu l-kontrolli uffiċjali meħtieġa għall-prevenzjoni tal-introduzzjoni intenzjonata fl-Unjoni ta’ speċijiet aljeni invażivi ta’ rilevanza għall-Unjoni. Dawk il-kontrolli uffiċjali għandhom japplikaw għall-kategoriji tal-oġġetti taħt il-kodiċijiet tan-Nomenklatura Magħquda msemmijin fil-lista tal-Unjoni, abbażi tal-Artikolu 4(5).
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jwettqu kontrolli adatti abbażi tar-riskju fuq l-oġġetti msemmijin fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu u jivverifikaw li:
(a)
mhumiex fuq il-lista tal-Unjoni; jew
(b)
huma koperti minn permess validu kif imsemmi fl-Artikolu 8.
3. Il-kontrolli msemmija fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu, li jikkonsistu minn verifiki dokumentarji, tal-identità u, fejn ikun meħtieġ, kontrolli fiżiċi, għandhom isiru meta jiddaħħlu fl-Unjoni oġġetti msemmija fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu. Fejn il-liġi tal-Unjoni dwar kontrolli uffiċjali tipprevedi diġà kontrolli uffiċjali speċifiċi fl-entitajiet tal-fruntiera f'konformità mar-Regolament (KE) Nru 882/2004 u d-Direttivi 91/496/KEE u 97/78/KE jew f'punti ta' dħul f'konformità mad-Direttiva 2000/29/KE, għall-kategoriji tal-oġġetti msemmija fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, l-Istati Membri għandhom jgħaddu r-responsabbiltà tat-twettiq tal-kontrolli msemmija fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu lill-awtoritajiet kompetenti inkarigati minn dawk il-kontrolli f'konformità mal-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 882/2004 jew mal-punt (g) tal-Artikolu 2(1) tad-Direttiva 2000/29/KE.
4. Il-ġestjoni f'żoni liberi jew imħażen liberi u t-tqegħid tal-oġġetti msemmija fil-paragrafu 1 taħt il-proċeduri doganali għar-rilaxx fiċ-ċirkulazzjoni libera, transitu, ħżin doganali, proċessar attiv, proċessar taħt kontroll doganali u ammissjoni temporanja għandhom ikunu soġġetti għad-dikjarazzjoni lill-awtoritajiet doganali ta' dan li ġej:
(a)
id-dokument tad-dħul rilevanti komplut kif dovut mill-awtoritajiet kompetenti msemmija fil-paragrafu 3 li jiċċertifika li l-kondizzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu huma sodisfatti, f'każijiet fejn il-kontrolli jkunu saru fl-entitajiet tal-fruntiera f'konformità mar-Regolament (KE) Nru 882/2004 u d-Direttivi 91/496/KEE u 97/78/KE jew f'punti ta' dħul f'konformità mal-punt (j) tal-Artikolu 2(1) tad-Direttiva 2000/29/KE. Il-proċedura doganali indikata hemmhekk għandha tkun segwita; jew
(b)
fejn oġġetti ma jkunux soġġetti għal kontrolli uffiċjali skont il-liġi tal-Unjoni, evidenza dokumentarja oħra li l-kontrolli saru b'riżultati sodisfaċenti u d-dokument tad-dħul sussegwenti.
Dawk id-dokumenti jistgħu jiġu ppreżentati wkoll elettronikament.
5. Jekk il-kontrolli jistabbilixxu nuqqas ta' konformità ma' dan ir-Regolament:
(a)
l-awtoritajiet doganali għandhom jissospendu t-tqegħid taħt proċedura doganali jew iżommu l-oġġetti;
(b)
l-awtoritajiet kompetenti msemmija fil-paragrafu 3 għandhom iżommu l-oġġetti.
Fejn l-oġġetti jinżammu, dawn għandhom jiġu fdati lill-awtorità kompetenti responsabbli mill-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament. Dik l-awtorità kompetenti għandha taġixxi skont il-leġiżlazzjoni nazzjonali. L-Istati Membri jistgħu jiddelegaw funzjonijiet speċifiċi lil awtoritajiet oħra.
6. L-ispejjeż imġarrba waqt li ssir il-verifika u dawk li jirriżultaw minn kwalunkwe nuqqas ta' konformità għandhom jitħallsu mill-persuna fiżika jew ġuridika fl-Unjoni li ġabet l-oġġetti fl-Unjoni, ħlief jekk l-Istat Membru kkonċernat jiddetermina mod ieħor.
7. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu proċeduri biex jiżguraw l-iskambju ta' informazzjoni rilevanti u l-koordinazzjoni u l-kooperazzjoni effiċjenti u effettivi bejn l-awtoritajiet kollha involuti għall-verifiki msemmija fil-paragrafu 2.
8. Abbażi tal-aħjar prattiki, il-Kummissjoni, flimkien mal-Istati Membri kollha, għandha tiżviluppa linji gwida u programmi ta' taħriġ biex tiffaċilita l-identifikazzjoni u s-sejbien ta' speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni u t-twettiq ta' kontrolli effiċjenti u effettivi.
9. Fejn ikunu nħarġu permessi f'konformità mal-Artikolu 8, fid-dikjarazzjoni doganali jew fin-notifiki rilevanti lill-entità tal-fruntiera għandha ssir referenza għal permess validu li jkopri l-oġġetti ddikjarati.
Artikolu 16
Notifiki tal-identifikazzjoni bikrija
1. L-Istati Membri għandhom jużaw is-sistema ta' sorveljanza stabbilita skont l-Artikolu 14 u l-informazzjoni miġbura fil-kontrolli uffiċjali previsti fl-Artikolu 15 biex jikkonfermaw l-identifikazzjoni bikrija tal-introduzzjoni jew tal-preżenza ta' speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni.
2. L-Istati Membri għandhom mingħajr dewmien jinnotifikaw bil-miktub lill-Kummissjoni bl-identifikazzjoni bikrija tal-introduzzjoni jew tal-preżenza ta' speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni u jinfurmaw lill-Istati Membri l-oħra, b'mod partikolari:
(a)
bil-feġġ fit-territorju jew f'parti mit-territorju tagħhom ta' kwalunkwe speċi inkluża fil-lista tal-Unjoni li l-preżenza tagħha fit-territorju jew f'parti mit-territorju tagħhom ma kinitx magħrufa qabel;
(b)
bil-feġġ mill-ġdid fit-territorju jew f'parti mit-territorju tagħhom ta' kwalunkwe speċi inkluża fil-lista tal-Unjoni wara li tkun ġiet irrappurtata li nqerdet.
Artikolu 17
Qerda rapida fi stadju bikri tal-invażjoni
1. Wara l-identifikazzjoni bikrija u fi żmien tliet xhur mit-trażmissjoni tan-notifika ta' identifikazzjoni bikrija msemmija fl-Artikolu 16, l-Istati Membri għandhom japplikaw miżuri ta' qerda u jinnotifikaw lill-Kummissjoni u jinfurmaw lill-Istati Membri l-oħra dwar dawn il-miżuri.
2. Meta japplikaw il-miżuri ta’ qerda, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-metodi użati huma effettivi biex jiksbu t-tneħħija sħiħa u permanenti tal-popolazzjoni tal-ispeċi aljena invażiva kkonċernata, u li tingħata kunsiderazzjoni xierqa lis-saħħa tal-bniedem u l-ambjent, speċjalment speċijiet mhux fil-mira u l-ħabitats tagħhom, u jiżgura li l-annimali jinħelsu minn kwalunkwe uġigħ, tensjoni jew tbatija li jistgħu jiġu evitati.
3. L-Istati Membri għandhom jimmonitorjaw l-effettività tal-qerda. Għal dan l-għan, l-Istati Membri jistgħu jużaw is-sistema ta' sorveljanza prevista fl-Artikolu 14. Il-monitoraġġ għandu jivvaluta wkoll l-impatt fuq l-ispeċijiet mhux fil-mira, skont il-ħtieġa.
4. L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni bl-effettività tal-miżuri meħuda u jinnotifikaw lill-Kummissjoni meta popolazzjoni ta' speċi aljena invażiva li hija sors ta' tħassib għall-Unjoni tkun inqerdet. Huma għandhom ukoll jipprovdu dik l-informazzjoni lil Stati Membri oħra.
Artikolu 18
Derogi mill-obbligu tal-qerda rapida
1. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu, abbażi ta' evidenza xjentifika robusta, fi żmien xahrejn mill-identifikazzjoni ta' speċi aljena invażiva msemmija fl-Artikolu 16, li ma japplikawx miżuri ta' qerda jekk tkun sodisfatta mill-inqas waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
jintwera li l-qerda mhijiex teknikament fattibbli għaliex il-metodi tal-qerda disponibbli ma jistgħux jiġu applikati fl-ambjent fejn hija stabbilita l-ispeċi;
(b)
l-analiżi tal-ispejjeż u tal-benefiċċji turi b'ċertu livell ta' ċertezza li, abbażi tad-data disponibbli, l-ispejjeż se jkunu, għal żmien fit-tul, eċċezzjonalment għoljin u sproporzjonati mal-benefiċċji tal-qerda;
(c)
il-metodi tal-qerda mhumiex disponibbli jew huma disponibbli iżda jkollhom impatti negattivi serji ħafna fuq is-saħħa tal-bniedem, l-ambjent jew speċijiet oħra.
F'dan il-każ, l-Istat Membru kkonċernat għandu jinnotifika mingħajr dewmien lill-Kummissjoni bil-miktub bid-deċiżjoni tiegħu. In-notifika għandha tkun akkumpanjata bl-evidenza kollha msemmija fil-punti (a), (b) u (c) tal-ewwel subparagrafu.
2. Il-Kummissjoni tista' tiddeċiedi, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, li tiċħad id-deċiżjoni nnotifikata f'konformità mat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1 fejn il-kondizzjonijiet stabbiliti fih ma jkunux sodisfatti.
3. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 27(2). L-abbozz tal-atti ta' implimentazzjoni għandu jiġi ppreżentat lill-Kumitat imsemmi fl-Artikolu 27(1) fi żmien xahrejn mir-riċezzjoni tan-notifika mill-Istat Membru.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkunu fis-seħħ miżuri ta' konteniment biex jiġi evitat aktar tixrid tal-ispeċi aljena invażiva lejn Stati Membri oħra meta, abbażi tal-paragrafu 1, ma jiġux applikati miżuri ta' qerda.
5. Fejn il-Kummissjoni tiċħad deċiżjoni nnotifikata f'konformità mat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, l-Istat Membru kkonċernat għandu japplika l-miżuri ta' qerda msemmija fl-Artikolu 17 mingħajr dewmien.
6. Fejn il-Kummissjoni ma tiċħadx deċiżjoni nnotifikata f'konformità mat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu l-ispeċi aljena invażiva għandha tkun soġġetta għall-miżuri ta' ġestjoni msemmija fl-Artikolu 19.
KAPITOLU IV
ĠESTJONI TA' SPEĊIJIET ALJENI INVAŻIVI LI NXTERDU ĦAFNA
Artikolu 19
Miżuri ta’ ġestjoni
1. Fi żmien 18-il xahar mill-inklużjoni ta' speċi aljena invażiva fil-lista tal-Unjoni, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu miżuri ta' ġestjoni effettivi għal dawk l-ispeċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni li fl-Istati Membri nstab li nxterdu ħafna fit-territorju tagħhom, biex jiġu minimizzati kemm jista' jkun l-impatti tagħhom fuq il-bijodiversità, is-servizzi relatati tal-ekosistema, u, fejn japplika, is-saħħa tal-bniedem jew l-ekonomija.
Dawk il-miżuri ta' ġestjoni għandhom ikunu proporzjonati għall-impatt fuq l-ambjent u adatti għaċ-ċirkostanzi speċifiċi tal-Istati Membri, ikunu bbażati fuq analiżi tal-ispejjeż u l-benefiċċji u jinkludu wkoll, sakemm ikun fattibbli, il-miżuri ta' restawr imsemmija fl-Artikolu 20. Għandhom ikunu prijoritizzati abbażi tal-evalwazzjoni tar-riskju u l-kosteffettività tagħhom.
2. Il-miżuri ta’ ġestjoni għandhom jikkonsistu f’azzjonijiet fiżiċi, kimiċi jew bijoloġiċi kemm letali jew mhux letali mmirati lejn il-qerda, il-kontroll ta’ popolazzjoni jew il-konteniment ta’ popolazzjoni ta’ speċi aljena invażiva. Fejn ikun xieraq, il-miżuri ta' ġestjoni għandhom jinkludu azzjonijiet applikati fl-ekosistema riċevitura bl-għan li jkabbru r-reżiljenza tagħha għal invażjonijiet attwali jew futuri. L-użu kummerċjali ta' speċijiet aljeni invażivi diġà stabbiliti jista' jitħalla temporanjament bħala parti mill-miżuri ta' ġestjoni mmirati għall-qerda, il-kontroll tal-popolazzjoni jew il-konteniment tagħhom, taħt ġustifikazzjoni stretta u dment li l-kontrolli xierqa kollha jkunu fis-seħħ biex jevitaw aktar tixrid.
3. Meta japplikaw miżuri ta' ġestjoni u jagħżlu l-metodi li jkollhom jiġu użati, l-Istati Membri għandhom jieħdu kont kif dovut tas-saħħa tal-bniedem u l-ambjent, speċjalment speċijiet mhux fil-mira u l-ħabitats tagħhom, u għandhom jiżguraw li l-annimali li jkunu fil-mira jiġu protetti minn kull uġigħ, tensjoni u tbatija evitabbli matul il-proċess, mingħajr ma jipperikolaw l-effettività tal-miżuri ta' ġestjoni.
4. Is-sistema ta' sorveljanza prevista fl-Artikolu 14 għandha titfassal u tintuża biex tissorvelja l-effettività tal-qerda, il-kontroll tal-popolazzjoni jew il-miżuri ta' konteniment fit-tnaqqis tal-impatti fuq il-bijodiversità, is-servizzi relatati tal-ekosistema, u, fejn applikabbli, fuq is-saħħa tal-bniedem jew l-ekonomija. Il-monitoraġġ għandu jivvaluta wkoll l-impatt fuq l-ispeċijiet mhux fil-mira, skont il-ħtieġa.
5. Fejn ikun hemm riskju sinifikanti li xi speċi aljena invażiva li hija sors ta' tħassib għall-Unjoni ser tinxtered fi Stat Membru ieħor, l-Istati Membri fejn tkun preżenti dik l-ispeċi għandhom jinnotifikaw minnufih lill-Istati Membri l-oħra u lill-Kummissjoni. Fejn ikun xieraq, l-Istati Membri kkonċernati għandhom jistabbilixxu miżuri ta' ġestjoni maqbula b'mod konġunt. Fejn pajjiżi terzi jistgħu jkunu affettwati wkoll mit-tixrid, l-Istat Membru affettwat għandu jistinka biex jinforma lill-pajjiżi terzi kkonċernati.
Artikolu 20
Restawr tal-ekosistemi bil-ħsara
1. L-Istati Membri għandhom jieħdu miżuri adatti ta' restawr biex jgħinu l-irkupru ta' ekosistema li tkun ġiet degradata, bil-ħsara jew ġiet meqruda minn speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni, sakemm analiżi tal-vijabbiltà ma turix, abbażi tad-data disponibbli u b'ċertezza raġonevoli, li l-ispejjeż ta' dawk il-miżuri ser ikunu għoljin u sproporzjonati meta mqabbla mal-benefiċċji tar-ristawr.
2. Il-miżuri tar-restawr imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom jinkludu għall-inqas dan li ġej:
(a)
miżuri li jżidu l-kapaċità ta' ekosistema esposta għad-disturb, ikkawżat mill-preżenza ta' speċi aljena invażiva li hija sors ta' tħassib għall-Unjoni, li tirreżisti, tassorbi, takkomoda lilha nfisha għall-effetti tad-disturb u tirkupra minnhom;
(b)
miżuri li jappoġġaw il-prevenzjoni ta' invażjoni mill-ġdid wara kampanja ta' qerda.
KAPITOLU V
DISPOŻIZZJONIJIET ORIZZONTALI
Artikolu 21
Irkupru tal-ispejjeż
F'konformità mal-prinċipju li min iniġġes iħallas u mingħajr preġudizzju għad-Direttiva 2004/35/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (23), l-Istati Membri għandhom jimmiraw li jirkupraw l-ispejjeż tal-miżuri meħtieġa biex jipprevjenu, jimminimizzaw jew itaffu l-impatt negattiv ta' speċijiet aljeni invażivi, inklużi l-ispejjeż ambjentali u ta' riżorsi kif ukoll l-ispiża tar-restawr.
Artikolu 22
Kooperazzjoni u informazzjoni
1. Meta jikkonformaw mal-obbligi tagħhom taħt dan ir-Regolament, l-Istati Membri għandhom jagħmlu kull sforz biex jiżguraw koordinazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri kollha kkonċernati u, fejn ikun prattiku u adatt, jużaw l-istrutturi eżistenti derivanti minn ftehimiet reġjonali jew internazzjonali. B'mod partikolari, l-Istati Membri kkonċernati għandhom jistinkaw sabiex jiżguraw koordinazzjoni mal-Istati Membri l-oħra li jikkondividu:
(a)
l-istess subreġjuni tal-baħar f'konformità mal-Artikolu 4(2) tad-Direttiva 2008/56/KE, fir-rigward ta' speċijiet tal-baħar;
(b)
l-istess reġjun bijoġeografiku f'konformità mal-punt (iii) tal-punt (ċ) tal-Artikolu 1 tad-Direttiva 92/43/KEE, fir-rigward ta' speċijiet mhux tal-baħar;
(c)
l-istess fruntieri;
(d)
l-istess baċir ta' xmara f'konformità mal-punt (13) tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2000/60/KE, fir-rigward ta' speċijiet tal-ilma ħelu; jew
(e)
kwalunkwe kwistjoni oħra komuni ta' tħassib.
Fuq talba tal-Istati Membri involuti, il-Kummissjoni għandha tieħu azzjoni biex tiffaċilita l-koordinazzjoni.
2. Meta jikkonformaw mal-obbligi tagħhom taħt dan ir-Regolament, l-Istati Membri għandhom jistinkaw biex jikkooperaw ma' pajjiżi terzi, kif ikun meħtieġ, inkluż bl-użu ta' strutturi eżistenti derivanti minn ftehimiet reġjonali jew internazzjonali, għall-finijiet li jinkisbu l-objettivi ta' dan ir-Regolament.
3. L-Istati Membri jistgħu wkoll japplikaw dispożizzjonijiet bħal dawk imsemmijin fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, biex jiżguraw koordinazzjoni u kooperazzjoni ma' Stati Membri oħra rilevanti fir-rigward ta' speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Istat Membru identifikati f'listi nazzjonali adottati f'konformità mal-Artikolu 12(1). L-Istati Membri jistgħu wkoll jistabbilixxu mekkaniżmi għal kooperazzjoni fil-livell adatt għal dawk l-ispeċijiet aljeni invażivi. Mekkaniżmi bħal dawn jistgħu jinkludu skambju ta' informazzjoni u data, pjanijiet ta' azzjoni dwar mogħdijiet u skambju tal-aħjar prattika dwar ġestjoni, kontroll u qerda ta' speċijiet aljeni invażivi, sistemi ta' twissija bikrija u programmi marbuta mal-kuxjenza pubblika jew l-edukazzjoni.
Artikolu 23
Regoli nazzjonali aktar rigorużi
L-Istati Membri jistgħu jżommu jew jistipulaw regoli nazzjonali aktar rigorużi bil-għan li jipprevjenu l-introduzzjoni, l-istabbiliment u t-tixrid ta' speċijiet aljeni invażivi. Dawk il-miżuri għandhom ikunu kompatibbli mat-TFUE u jiġu nnotifikati lill-Kummissjoni f'konformità mad-dritt tal-Unjoni.
KAPITOLU VI
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 24
Rappurtar u reviżjoni
1. Sal-1 ta' Ġunju 2019, u kull sitt snin wara, l-Istati Membri għandhom jaġġornaw u jibagħtu lill-Kummissjoni dawn li ġejjin:
(a)
deskrizzjoni, jew verżjoni aġġornata, tas-sistema ta' sorveljanza skont l-Artikolu 14 u tas-sistema uffiċjali ta' kontroll fuq l-ispeċijiet aljeni li jidħlu fl-Unjoni skont l-Artikolu 15;
(b)
id-distribuzzjoni tal-ispeċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni jew reġjonali f'konformità mal-Artikolu 11(2) preżenti fit-territorju tagħhom, inkluża informazzjoni dwar ix-xejriet migratorji jew riproduttivi;
(c)
informazzjoni dwar l-ispeċijiet ikkunsidrati bħala speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Istati Membri skont l-Artikolu 12(2);
(d)
il-pjanijiet ta' azzjoni msemmijin fl-Artikolu 13(2);
(e)
informazzjoni aggregata li tkopri t-territorju nazzjonali kollu dwar il-miżuri ta' qerda meħuda f'konformità mal-Artikolu 17, il-miżuri ta' ġestjoni meħudin skont l-Artikolu 19, l-effettività tagħhom, u l-impatt fuq speċijiet mhux fil-mira;
(f)
in-numru ta' permessi msemmija fl-Artikolu 8 u l-għan li għalih inħarġu;
(g)
miżuri meħuda biex il-pubbliku jkun infurmat dwar il-preżenza ta’ speċi aljena invażiva u kwalunkwe azzjoni li ċ-ċittadini ntalbu li jieħdu;
(h)
l-ispezzjonijiet meħtieġa taħt l-Artikolu 8(8); u
(i)
informazzjoni dwar l-ispejjeż tal-azzjoni meħuda biex jikkonformaw ma' dan ir-Regolament, meta tkun disponibbli.
2. Sal-5 ta’ Novembru 2015, l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni u jinfurmaw lill-Istati membri l-oħra dwar l-awtoritajiet kompetenti responsabbli mill-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
3. Sal-1 ta' Ġunju 2021, il-Kummissjoni għandha tirrevedi l-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament inklużi l-lista tal-Unjoni, il-pjanijiet ta' azzjoni msemmija fl-Artikolu 13(2), is-sistema ta' sorveljanza, il-kontrolli doganali, l-obbligu tal-qerda u l-obbligi ta' ġestjoni, u għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, li jista' jkollu miegħu proposti leġiżlattivi għall-emendar ta' dan ir-Regolament, inklużi bidliet fil-lista tal-Unjoni. Dik ir-reviżjoni għandha teżamina wkoll l-effettività tad-dispożizzjonijiet ta' implimentazzjoni dwar l-ispeċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib reġjonali, il-ħtieġa u l-fattibbiltà tal-inklużjoni ta' speċijiet fil-lista tal-Unjoni li jkunu indiġeni għall-Unjoni u jekk hijiex meħtieġa aktar armonizzazzjoni biex iżżid l-effettività tal-pjanijiet ta' azzjoni u l-miżuri meħudin mill-Istati Membri.
4. Il-Kummissjoni għandha, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, tispeċifika l-formati tekniċi għar-rappurtar biex tissimplifika u tirrazzjonalizza l-obbligi ta' rappurtar għall-Istati Membri fir-rigward tal-informazzjoni skont il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 27(2).
Artikolu 25
Sistema ta' appoġġ għall-informazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha progressivament tistabbilixxi sistema ta' appoġġ għall-informazzjoni meħtieġa biex tiffaċilita l-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
2. Sat-2 ta’ Jannar 2016, dik is-sistema għandha tinkludi mekkaniżmu ta' appoġġ għad-data li jgħaqqad is-sistemi ta' data eżistenti dwar l-ispeċijiet aljeni invażivi, li jagħti attenzjoni partikolari lill-ispeċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni, sabiex jiffaċilita r-rappurtar f'konformità mal-Artikolu 24.
Il-mekkaniżmu ta' appoġġ għad-data li huwa msemmi fl-ewwel subparagrafu għandu jsir għodda li tgħin lill-Kummissjoni u l-Istati Membri fit-trattament tan-notifiki rilevanti meħtieġa mill-Artikolu 16(2).
3. Sat-2 ta’ Jannar 2019, il-mekkaniżmu ta' appoġġ għad-data msemmi fil-paragrafu 2 għandu jsir mekkaniżmu għall-iskambju tal-informazzjoni dwar aspetti tal-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
Huwa jista' jinkludi wkoll informazzjoni dwar speċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Istati Membri, u dwar mogħdijiet, valutazzjoni tar-riskju, miżuri ta' ġestjoni u ta' qerda, meta tkun disponibbli.
Artikolu 26
Parteċipazzjoni pubblika
Fejn ikunu qed jiġu stabbiliti pjanijiet ta' azzjoni f'konformità mal-Artikolu 13 ta' dan ir-Regolament u fejn ikunu qed jiġu stabbiliti miżuri ta' ġestjoni f'konformità mal-Artikolu 19 ta' dan ir-Regolament, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-pubbliku jingħata opportunitajiet effettivi minn kmieni biex jipparteċipa fit-tħejjija, il-modifika jew ir-reviżjoni tagħhom, billi jintużaw l-arranġamenti diġà ddeterminati mill-Istati Membri f'konformità mat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 2(3) tad-Direttiva 2003/35/KE.
Artikolu 27
Kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn kumitat. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011 u jista' jkun megħjun fil-kompiti tiegħu mill-forum xjentifiku msemmi fl-Artikolu 28.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Fejn il-kumitat ma jagħti l-ebda opinjoni, il-Kummissjoni ma għandhiex tadotta l-abbozz ta' att ta' implimentazzjoni u għandu japplika t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 28
Forum xjentifiku
Il-Kummissjoni għandha tiżgura l-parteċipazzjoni ta' rappreżentanti tal-komunità xjentifika maħtura mill-Istati Membri biex jingħataw pariri dwar kwalunkwe kwistjoni xjentifika relatata mal-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament, b'mod partikolari fir-rigward tal-Artikoli 4, 5, 10 u 18. Dawk ir-rappreżentanti għandhom jiltaqgħu f'forum xjentifiku. Ir-regoli ta' proċedura ta' dak il-forum għandhom jiġu stabbiliti mill-Kummissjoni.
Artikolu 29
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta' adozzjoni ta' atti delegati hija mogħtija lill-Kummissjoni soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa ta' adozzjoni ta' atti delegati msemmija fl-Artikolu 5(3) hija mogħtija lill-Kummissjoni għal perijodu ta' ħames snin mill-1 ta’ Jannar 2015. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport dwar id-delega tas-setgħa sa mhux aktar tard minn disa' xhur qabel it-tmiem tal-perijodu ta' ħames snin. Id-delega tas-setgħa għandha tiġi estiża awtomatikament għal perijodi ta' żmien identiċi, ħlief jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill joġġezzjonaw għal tali estensjoni mhux iktar tard minn tliet xhur qabel tmiem kull perijodu.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 5(3) tista' tiġi revokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta' revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f'dik id-deċiżjoni. Hi għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f'data sussegwenti li tkun speċifikata fiha. Hija ma għandhiex taffettwa l-validità ta' kwalunkwe att delegat diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah fl-istess waqt lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikolu 5(3) għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkun ġiet espressa l-ebda oġġezzjoni la mill-Parlament Ewropew u lanqas mill-Kunsill fi żmien xahrejn min-notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta' dak il-perijodu, kemm il-Parlament Ewropew kif ukoll il-Kunsill ikunu informaw lill-Kummissjoni li mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b'xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 30
Penali
1. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu d-dispożizzjonijiet dwar il-penali applikabbli għall-ksur ta' dan ir-Regolament. L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiżguraw li dawn jiġu applikati.
2. Il-penali previsti għandhom ikunu effettivi, proporzjonati u dissważivi.
3. Il-penali previsti jistgħu jinkludu, fost oħrajn:
(a)
multi;
(b)
konfiska tal-ispeċijiet aljeni invażivi li huma sors ta' tħassib għall-Unjoni li mhumiex konformi;
(c)
sospensjoni immedjata jew irtirar immedjat ta' permess maħruġ skont l-Artikolu 8.
4. Sat-2 ta’ Jannar 2016, l-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni d-dispożizzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1, u kwalunkwe emenda sussegwenti mingħajr dewmien.
Artikolu 31
Dispożizzjonijiet tranżizzjonali għas-sidien mhux kummerċjali
1. Permezz ta' deroga mill-punti (b) u (d) tal-Artikolu 7(1), is-sidien ta' annimali tal-kumpanija li ma jkunux miżmuma għal skopijiet kummerċjali u li jappartjentu għall-ispeċijiet aljeni invażivi inklużi fil-lista tal-Unjoni għandhom jitħallew iżommuhom sat-tmiem tal-ħajja naturali tal-annimali, sakemm ikunu sodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-annimali kienu qed jinżammu qabel ma ġew inklużi fil-lista tal-Unjoni;
(b)
l-annimali jinżammu f'faċilità kkonfinata u jittieħdu l-miżuri xierqa kollha li jiżguraw li r-riproduzzjoni jew il-ħarba mhumiex possibbli.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jieħdu l-passi kollha raġonevoli biex jinfurmaw lis-sidien mhux kummerċjali dwar ir-riskji kkawżati biż-żamma tal-annimali msemmija fil-paragrafu 1 u dwar il-miżuri li għandhom jittieħdu biex jiġi minimizzat ir-riskju tar-riproduzzjoni u tal-ħarba permezz ta' programmi ta' sensibilizzazzjoni u edukazzjoni organizzati mill-Istati Membri.
3. Is-sidien mhux kummerċjali li ma jistgħux jiżguraw li l-kondizzjonijiet mogħtija fil-paragrafu 1 ikunu sodisfatti ma għandhomx ikunu permessi jżommu l-annimali kkonċernati. L-Istati Membri jistgħu joffrulhom il-possibbiltà li jitteħdilhom l-inkarigu tal-annimali tagħhom. Fejn iseħħ dan għandu jingħata kont dovut lit-trattament xieraq tal-annimali.
4. L-annimali msemmijin fil-paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu jistgħu jinżammu mill-istabbilimenti msemmija fl-Artikolu 8 jew fil-faċilitajiet stabbiliti mill-Istat Membru għal dak il-għan.
Artikolu 32
Dispożizzjonijiet tranżizzjonali għal ħażniet kummerċjali
1. Kull min iżomm ħażna kummerċjali ta' eżemplari ta' speċijiet aljeni invażivi miksuba qabel l-inklużjoni tagħhom fil-lista tal-Unjoni għandu jingħata sa sentejn wara l-inklużjoni tal-ispeċi f'dik il-lista biex iżomm u jittrasporta speċijiet ħajjin jew partijiet riproduċibbli ta' dawk l-ispeċijiet sabiex ibigħhom jew jittrasferixxihom lill-istabbilimenti tar-riċerka jew tal-konservazzjoni ex situ u għall-finijiet ta' attivitajiet ta' mediċina msemmija fl-Artikolu 8, dment li l-eżemplari jinżammu u jiġu ttrasportati f'faċilità konfinata u jiddaħħlu fis-seħħ il-miżuri kollha xierqa biex jiżguraw li ma tistax issir riproduzzjoni jew ħarba; jew biex joqtol jew jipproċessa dawk l-eżemplari b'mod uman biex l-istokk tagħhom jispiċċa.
2. Il-bejgħ jew trasferiment ta' eżemplari ħajjin lil utenti mhux kummerċjali għandha tkun permessa għal sena wara l-inklużjoni tal-ispeċi fil-lista tal-Unjoni dment li l-eżemplari jinżammu u jiġu ttrasportati f'faċilità kkonfinata u li jiddaħħlu fis-seħħ il-miżuri kollha adatti li jiżguraw li ma tistax issir riproduzzjoni jew ħarba.
3. Fejn ikun inħareġ permess taħt l-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 708/2007 għal speċi tal-akkwakultura li sussegwentement tkun inkluża fil-lista tal-Unjoni, u t-tul taż-żmien tal-permess ikun iktar mill-perijodu msemmi fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, l-Istat Membru għandu jirtira l-permess f'konformità mal-Artikolu 12 tar-Regolament (KE) Nru 708/2007 sa tmiem il-perijodu msemmi fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu.
Artikolu 33
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 2015..
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, it-22 ta’ Ottubru 2014.