NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 312/2014
ze dne 26. března 2014,
kterým se stanoví kodex sítě pro vyrovnávání plynu v přepravních sítích
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám a o zrušení nařízení (ES) č. 1775/2005 (1), a zejména na čl. 6 odst. 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Má-li být zvýšena konkurenceschopnost a zaručeno, že si všichni spotřebitelé mohou pořídit energii za ty nejpříznivější ceny, je naléhavě nutné dokončit plně funkční a navzájem propojený vnitřní trh s energií, který přispívá k zaručení dodávky dostupné a udržitelné energie pro hospodářství Unie.
(2)
Aby bylo možné trh hlouběji integrovat, je důležité, aby pravidla vyrovnávání v plynárenských přepravních soustavách usnadňovala obchod s plynem mezi vyrovnávacími zónami, a tím přispívala k rozvoji tržní likvidity. Toto nařízení proto stanoví harmonizovaná pravidla vyrovnávání platná v celé Unii, jejichž cílem je poskytnout uživatelům sítě jistotu, že mohou ekonomicky efektivně a nediskriminačně řídit své bilance v různých vyrovnávacích zónách v celé Unii.
(3)
Toto nařízení podporuje rozvoj konkurenčního krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem v Evropské unii, který umožní poskytování plynové flexibility, ať je její zdroj jakýkoli, a nabídne ji k nákupu a prodeji prostřednictvím tržních mechanismů, aby uživatelé sítě mohli účinně vyrovnávat svá vyrovnávací portfolia nebo aby provozovatelé přepravní soustavy využili plynovou flexibilitu při vyrovnávání přepravní soustavy.
(4)
Nařízení (ES) č. 715/2009 stanoví nediskriminační pravidla pro podmínky přístupu k plynárenským přepravním soustavám, aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu se zemním plynem. Tržní pravidla vyrovnávání poskytují uživatelům sítě finanční pobídky v podobě vyrovnávacích poplatků, které odrážejí náklady, aby uživatelé sítě vyrovnávali svá vyrovnávací portfolia.
(5)
Uživatelé sítě mají nést odpovědnost za vyrovnávání svých dodávek a odběrů, a to na základě pravidel vyrovnávání, která jsou koncipována tak, aby podporovala krátkodobý velkoobchodní trh s plynem, přičemž by byly zřízeny obchodní platformy, aby uživatelé sítě a provozovatel přepravní soustavy mohli s plynem obchodovat snadněji. Provozovatelé přepravní soustavy provádějí případně nezbytné zbytkové vyrovnávání přepravních sítí. Přitom by provozovatelé přepravní soustavy měli respektovat pořadí priorit. Pořadí priorit je sestaveno tak, aby provozovatelé přepravní soustavy pořizovali plyn s ohledem jak na ekonomické, tak provozní aspekty a využívali přitom produkty, které lze dodat z co nejširší škály zdrojů, včetně produktů pocházejících ze zařízení LNG a skladovacích zařízení. Provozovatelé přepravní soustavy by se měli snažit své potřeby týkající se vyrovnávání plynu co nejvíce pokrývat prostřednictvím nákupu a prodeje krátkodobých standardizovaných produktů na velkoobchodním trhu.
(6)
Aby uživatelé sítě mohli vyrovnávat svá vyrovnávací portfolia, stanoví toto nařízení i minimální požadavky na poskytování informací pro účely tržního režimu vyrovnávání. Toky informací stanovené tímto nařízením mají tudíž podpořit režim denního vyrovnávání a zajistit soubor informací, o které se uživatel sítě bude moci opřít, aby mohl nákladově efektivním způsobem řídit rizika a příležitosti.
(7)
Kromě ochrany informací, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu, by provozovatelé přepravní soustavy měli v souladu s tímto nařízením zachovávat důvěrnost informací a údajů, které jim byly předloženy pro účely provádění tohoto nařízení, a neměli by třetím stranám poskytovat žádné z těchto informací či údajů ani jejich část, nemají-li na to právní nárok, a pokud je poskytnou, měli by tak učinit pouze v rozsahu tohoto právního nároku.
(8)
Toto nařízení bylo přijato na základě nařízení (ES) č. 715/2009, které doplňuje a tvoří jeho nedílnou součást. Odkazy na nařízení (ES) č. 715/2009 v jiných právních aktech jsou chápány také jako odkazy na toto nařízení. Toto nařízení se vztahuje na kapacity nepodléhající výjimce ve větších nových infrastrukturách, na které se vztahuje výjimka z článku 32 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (2) nebo z původního článku 18 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/55/ES (3), a to v rozsahu, v němž uplatnění tohoto nařízení toto osvobození neohrožuje. Toto nařízení se použije s ohledem na specifickou povahu propojovacího vedení.
(9)
Toto nařízení bylo stanoveno postupem podle článku 6 nařízení (ES) č. 715/2009. Hlouběji harmonizuje pravidla vyrovnávání vymezená v článku 21 nařízení (ES) č. 715/2009 s cílem usnadnit obchodování s plynem.
(10)
Toto nařízení obsahuje ustanovení, která se vztahují na provozovatele distribuční soustavy a mají harmonizovat jejich úlohy, avšak pouze v souvislosti s prováděním uvedených ustanovení a v rozsahu nezbytném k jejich provedení.
(11)
Vnitrostátní regulační orgány a provozovatelé přepravní soustavy by měli zohledňovat osvědčené postupy a snahy o harmonizaci procesů v souvislosti s prováděním tohoto nařízení. V souladu s článkem 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (4), by agentura a vnitrostátní regulační orgány měly zaručit, že jsou pravidla vyrovnávání co nejúčinněji prováděna v celé Unii.
(12)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 51 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví kodex sítě, který vymezuje pravidla vyrovnávání plynu, včetně pravidel pro postupy nominace souvisejících se sítí, vyrovnávací poplatky, postupy vypořádání, které jsou spojeny s denním vyrovnávacím poplatkem, a pravidel provozního vyrovnávání mezi sítěmi provozovatelů přepravní soustavy.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na vyrovnávací zóny v rámci Unie.
2. Toto nařízení se nevztahuje na vyrovnávací zóny v členských státech, které mají výjimku na základě článku 49 směrnice 2009/73/ES.
3. Toto nařízení se nevztahuje na případy nezbytného sesouhlasení přídělů a skutečné spotřeby následně odvozené z odečtů obdržených z měřicího přístroje konečného zákazníka.
4. Toto nařízení se nevztahuje na stavy nouze, kdy provozovatel přepravní soustavy provádí zvláštní opatření definovaná v použitelných vnitrostátních předpisech a na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 994/2010 ze dne 20. října 2010 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu (5), podle toho, co je vhodné.
5. Příslušná práva a povinnosti, jež se podle tohoto nařízení vztahují na uživatele sítě, se použijí pouze na ty uživatele sítě, kteří uzavřeli právně závaznou dohodu, ať smlouvu o přepravě, či jinou smlouvu, jež jim umožňuje předkládat obchodní oznámení v souladu s článkem 5.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 715/2009, v článku 3 nařízení Komise (EU) č. 984/2013 ze dne 14. října 2013, kterým se zavádí kodex sítě pro mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách a kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (6), jakož i v článku 2 směrnice 2009/73/ES. Kromě toho se použijí tyto definice:
1)
„vyrovnávací zónou“ se rozumí vstupně-výstupní systém, pro nějž platí specifický vyrovnávací režim a který může zahrnovat distribuční soustavy nebo jejich část;
2)
„vyrovnávací akcí“ se rozumí akce provozovatele přepravní soustavy, která má změnit toky plynu a odklonit je do přepravní sítě nebo z ní, kromě případů, kdy se takové akce týkají plynu, který není zaúčtován jako odebraný ze systému, a plynu, který provozovatel přepravní soustavy používá k provozu soustavy;
3)
„poplatkem za neutralitu vyrovnávání“ se rozumí poplatek odpovídající rozdílu mezi částkami, které byly nebo mají být přijaty provozovatelem přepravní soustavy, a částkami, které provozovatel přepravní soustavy uhradil nebo má uhradit v důsledku svých vyrovnávacích činností, jež mají být zaplaceny příslušným uživatelům sítě nebo od nich mají být získány zpět;
4)
„obchodní platformou“ se rozumí elektronická platforma zřízená a spravovaná provozovatelem obchodní platformy, jejímž prostřednictvím mohou obchodující účastníci v souladu s podmínkami použitelnými v rámci obchodní platformy předkládat a přijímat cenové nabídky ohledně plynu nutného k vyrovnání krátkodobých výkyvů v poptávce po plynu či jeho nabídce a rovněž mají právo tyto nabídky přezkoumat a odstoupit od nich a v jejímž rámci provozovatel přepravní soustavy obchoduje za účelem provedení vyrovnávacích akcí;
5)
„obchodujícím účastníkem“ se rozumí uživatel sítě nebo provozovatel přepravní soustavy, který má uzavřenou smlouvu s provozovatelem obchodní platformy a splňuje podmínky nezbytné pro obchodování na obchodní platformě;
6)
„vyrovnávací platformou“ se rozumí obchodní platforma, v jejímž rámci je provozovatel přepravní soustavy obchodujícím účastníkem všech obchodních transakcí;
7)
„vyrovnávací službou“ se rozumí služba poskytovaná provozovateli přepravní soustavy na základě smlouvy na plynovou kapacitu nutnou k vyrovnání krátkodobých výkyvů v poptávce po plynu či jeho nabídce, která není krátkodobým standardizovaným produktem;
8)
„potvrzeným množstvím“ se rozumí množství plynu, které provozovatel přepravní soustavy potvrdil a jehož tok v plynárenském dni D má být naplánován či přeplánován;
9)
„denním vyrovnávacím poplatkem“ se rozumí částka, kterou uživatel sítě uhradí či obdrží za denní vyrovnávací množství;
10)
„měřeným denně“ se rozumí, že množství plynu je změřeno a shromážděno jednou za plynárenský den;
11)
„měřeným v průběhu dne“ se rozumí, že množství plynu je změřeno a shromážděno alespoň dvakrát za plynárenský den;
12)
„neměřeným denně“ se rozumí, že množství plynu je změřeno a shromážděno méně často než jednou za plynárenský den;
13)
„vyrovnávacím portfoliem“ se rozumí seskupení dodávek a odběrů daného uživatele sítě;
14)
„oznámeným množstvím“ se rozumí množství plynu přepraveného mezi provozovatelem přepravní soustavy a uživatelem sítě nebo případně uživateli sítě nebo vyrovnávacími portfolii;
15)
„přídělem“ se rozumní množství plynu, které provozovatel přepravní soustavy přidělil uživateli sítě jako dodávku nebo odběr, vyjádřené v kWh pro účely stanovení denního vyrovnávacího množství;
16)
„cyklem renominace“ se rozumí proces prováděný provozovatelem přepravní soustavy s cílem poskytnout uživateli sítě po obdržení renominace zprávu o potvrzených množstvích;
17)
„vnitrodenním poplatkem“ se rozumí poplatek vybraný provozovatelem přepravní soustavy od uživatele sítě nebo platba zaslaná tímto provozovatelem uživateli sítě na základě vnitrodenních závazků;
18)
„vnitrodenním závazkem“ se rozumí soubor pravidel pro dodávky a odběry prováděné uživateli sítě během plynárenského dne, která uživatelům sítě uložil provozovatel přepravní soustavy.
19)
„základním scénářem“ se rozumí model poskytování informací, v němž informace o odběrech neměřených denně sestávají z předpovědí o den dříve a denních předpovědí;
20)
„variantou 1“ se rozumí model poskytování informací, v němž jsou informace o odběrech neměřených denně a odběrech měřených denně založeny na rozdělení měřených toků během plynárenského dne;
21)
„variantou 2“ se rozumí model poskytování informací, v němž jsou informace o odběrech neměřených denně poskytovány v rámci předpovědi den předem.
KAPITOLA II
SYSTÉM VYROVNÁVÁNÍ
Článek 4
Obecné zásady
1. Uživatelé sítě odpovídají za vyrovnávání svých vyrovnávacích portfolií s cílem minimalizovat potřebu toho, aby provozovatelé přepravní soustavy prováděli vyrovnávací akce stanovené tímto nařízením.
2. Pravidla vyrovnávání stanovená v souladu s tímto nařízením musí odrážet skutečné potřeby soustavy s přihlédnutím ke zdrojům, které mají provozovatelé přepravní soustavy k dispozici, a poskytovat uživatelům sítě pobídky k účinnému vyrovnávání jejich vyrovnávacích portfolií.
3. Uživatelé sítě mají možnost uzavřít právně závaznou dohodu s provozovatelem přepravní soustavy, která jim umožní předkládat obchodní oznámení bez ohledu na to, zda mají přepravní kapacitu zajištěnou na základě smlouvy, či nikoli.
4. Ve vyrovnávací zóně, kde působí několik provozovatelů přepravní soustavy, se toto nařízení vztahuje na všechny provozovatele přepravní soustavy v dané vyrovnávací zóně. V případě, že odpovědnost za vyrovnávání jejich přepravních soustav byla přenesena na určitý subjekt, se toto nařízení vztahuje na tento subjekt v rozsahu definovaném v použitelných vnitrostátních předpisech.
Článek 5
Obchodní oznámení a příděly
1. Převod plynu mezi dvěma vyrovnávacími portfolii v rámci jedné vyrovnávací zóny se provede prostřednictvím obchodních oznámení o odevzdání a získání, která se předloží provozovateli přepravní soustavy pro daný plynárenský den.
2. Lhůty pro předkládání, stažení a změny obchodních oznámení definuje provozovatel přepravní soustavy v přepravní smlouvě nebo jiné právně závazné dohodě s uživateli sítě, přičemž zohlední případnou dobu nutnou ke zpracování obchodních oznámení. Provozovatel přepravní soustavy umožní uživatelům sítě, aby předkládali obchodní oznámení těsně před okamžikem, kdy má obchodní oznámení nabýt účinku.
3. Provozovatel přepravní soustavy dobu zpracování obchodních oznámení co nejvíce zkrátí. Kromě případů, kdy okamžik, v němž oznámení nabude účinku, umožňuje prodloužit dobu zpracování na dvě hodiny, doba zpracování nepřesáhne třicet minut.
4. Obchodní oznámení obsahuje alespoň tyto informace:
a)
plynárenský den, pro nějž je plyn převáděn;
b)
identifikaci dotčených vyrovnávacích portfolií;
c)
zda jde o obchodní oznámení o odevzdání nebo získání;
d)
oznámené množství vyjádřené v kWh/d pro denní oznámené množství nebo v kWh/h pro hodinové oznámené množství podle toho, jak to vyžaduje provozovatel přepravní soustavy.
5. Pokud provozovatel přepravní soustavy obdrží odpovídající soubor obchodních oznámení o odevzdání a získání a oznámená množství jsou stejná, přidělí oznámené množství dotčeným vyrovnávacím portfoliím:
a)
jako odběr vyrovnávacímu portfoliu uživatele sítě, který podává obchodní oznámení o odevzdání, a
b)
jako dodávku vyrovnávacímu portfoliu uživatele sítě, který podává obchodní oznámení o získání.
6. Pokud oznámená množství uvedená v odstavci 5 nejsou stejná, provozovatel přepravní soustavy buď přidělí nižší oznámené množství uvedené v příslušném obchodním oznámení, nebo obě obchodní oznámení zamítne. Pravidlo, které se použije, definuje provozovatel přepravní soustavy v přepravní smlouvě nebo jiné právně závazné dohodě.
7. Poskytovateli služby se nebrání v tom, aby pro účely odstavce 5 jednal jménem uživatele sítě, a to pod podmínkou předchozího souhlasu provozovatele přepravní soustavy.
8. Uživatel sítě může učinit obchodní oznámení v plynárenský den bez ohledu na to, zda tento uživatel sítě pro daný plynárenský den učinil nominaci.
9. Odstavce 1 až 8 se obdobně vztahují na provozovatele přepravní soustavy, kteří obchodují v souladu s čl. 6 odst. 3 písm. a).
KAPITOLA III
PROVOZNÍ VYROVNÁVÁNÍ
Článek 6
Obecná ustanovení
1. Provozovatel přepravní soustavy provádí vyrovnávací akce, aby:
a)
udržoval přepravní soustavu v provozních mezích;
b)
dosáhl jiné konečné denní pozice skladování v potrubí v rámci přepravní sítě, než jaká byla předpokládána na základě očekávaných dodávek a odběrů pro tento plynárenský den, a to v souladu s úsporným a účinným provozem přepravní sítě.
2. Při provádění vyrovnávacích akcí provozovatel přepravní soustavy vezme ve vztahu k vyrovnávací zóně v úvahu alespoň následující:
a)
vlastní odhady provozovatele přepravní soustavy týkající se poptávky po plynu během plynárenského dne, pro který se uvažuje o vyrovnávací akci (vyrovnávacích akcích);
b)
informace o nominaci a přidělení a měřených tocích plynu;
c)
tlak plynu v celé přepravní síti (celých přepravních sítích).
3. Provozovatel přepravní soustavy provádí vyrovnávací akce:
a)
nákupem nebo prodejem krátkodobých standardizovaných produktů v rámci obchodní platformy a/nebo
b)
využitím vyrovnávacích služeb.
4. Při provádění vyrovnávacích akcí provozovatel přepravní soustavy zohlední tyto zásady:
a)
vyrovnávací akce se provádějí nediskriminačně;
b)
vyrovnávací akce zohledňují závazek provozovatelů přepravní soustavy, podle nějž budou provozovat úspornou a účinnou přepravní síť.
Článek 7
Krátkodobé standardizované produkty
1. S krátkodobými standardizovanými produkty se obchoduje sedm dní v týdnu tak, aby byly doručeny během dne nebo den předem v souladu s použitelnými pravidly obchodní platformy, která definují provozovatel obchodní platformy a provozovatel přepravní soustavy.
2. Počáteční obchodující účastník je obchodující účastník, který předloží nabídku k obchodování v rámci obchodní platformy, a přijímající obchodující účastník je obchodující účastník, který ji přijme.
3. Je-li předmětem obchodu základní produkt:
a)
jeden obchodující účastník učiní obchodní oznámení o získání a druhý účastník učiní obchodní oznámení o odevzdání;
b)
obě obchodní oznámení uvádějí množství plynu, které je převáděno od obchodujícího účastníka, který učiní obchodní oznámení o odevzdání, k obchodujícímu účastníkovi, který učiní obchodní oznámení o získání;
c)
pokud je použito hodinové oznámené množství, uplatní se toto množství paušálně na všechny zbývající hodiny daného plynárenského dne od uvedeného počátečního okamžiku a pro všechny hodiny před tímto počátečním okamžikem se bude rovnat nule.
4. Je-li předmětem obchodu místně omezený produkt:
a)
provozovatel přepravní soustavy určí příslušné místo vstupu a výstupu nebo skupiny těchto míst, které lze použít;
b)
musí být splněny všechny podmínky stanovené v odstavci 3;
c)
počáteční obchodující účastník upraví množství plynu, které má být v daném místě vstupu dodáno do přepravní sítě nebo z ní má být v daném místě výstupu odebráno, o množství rovnající se oznámenému množství a poskytne provozovateli přepravní soustavy důkaz o tom, že množství bylo patřičně upraveno.
5. Je-li předmětem obchodu časově omezený produkt:
a)
musí být splněny podmínky stanovené v odst. 3 písm. a) a b);
b)
na hodiny v plynárenském dni od uvedeného počátečního okamžiku do uvedeného koncového okamžiku se uplatní hodinové oznámené množství a pro všechny hodiny před počátečním okamžikem a po koncovém okamžiku se množství bude rovnat nule.
6. Je-li předmětem obchodu časově i místně omezený produkt, musí být splněny podmínky stanovené v odst. 4 písm. a) a c) a v odstavci 5.
7. Při vymezování krátkodobých standardizovaných produktů provozovatelé přepravní soustavy ze sousedních vyrovnávacích zón spolupracují, aby určili příslušné produkty. O výsledku takové spolupráce informuje každý provozovatel přepravní soustavy bez zbytečného prodlení příslušné provozovatele obchodní platformy.
Článek 8
Vyrovnávací služby
1. Provozovatel přepravní soustavy je oprávněn pořídit si vyrovnávací služby pro situace, kdy krátkodobé standardizované produkty nezajistí nebo pravděpodobně nebudou schopny zajistit reakci nutnou k udržení přepravní sítě v provozních mezích, nebo pokud v obchodování s krátkodobými standardizovanými produkty chybí likvidita.
2. Pro účely provádění vyrovnávacích akcí prostřednictvím vyrovnávacích služeb provozovatel přepravní soustavy při pořizování těchto vyrovnávacích služeb zváží alespoň tyto body:
a)
jakým způsobem udrží vyrovnávací služby přepravní síť v provozních mezích;
b)
doba reakce vyrovnávacích služeb ve srovnání s dobami reakce dostupných krátkodobých standardizovaných produktů;
c)
odhadované náklady na pořízení a využití vyrovnávacích služeb ve srovnání s odhadovanými náklady na využití dostupných krátkodobých standardizovaných produktů;
d)
oblast, do které je třeba plyn dodat;
e)
požadavky provozovatele přepravní soustavy na kvalitu plynu;
f)
v jakém rozsahu může pořízení a využití vyrovnávacích služeb ovlivnit likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
3. Vyrovnávací služby se pořizují tržním způsobem prostřednictvím transparentního a nediskriminačního veřejného nabídkového řízení v souladu s použitelnými vnitrostátními pravidly, zejména se dodrží tyto body:
a)
než se provozovatel přepravní soustavy zaváže uzavřít smlouvu o vyrovnávací službě, zveřejní nerestriktivní výzvu k předkládání nabídek, v níž uvede účel, rozsah a související pokyny pro účastníky nabídkového řízení, aby jim umožnil zúčastnit se nabídkového řízení;
b)
výsledky se zveřejní, aniž je tím dotčena ochrana citlivých informací obchodní povahy, a jednotlivé výsledky se sdělí každému účastníku nabídkového řízení.
4. Za zvláštních okolností může vnitrostátní regulační orgán schválit jiný transparentní a nediskriminační postup než nabídkové řízení.
5. Pokud rozhodnutí vnitrostátního regulačního orgánu neumožňuje, aby vyrovnávací služba byla poskytována déle, nepřesáhne doba trvání vyrovnávací služby jeden rok a její počátek nastane do dvanácti měsíců od okamžiku, kdy smluvní strany přijmou daný závazek.
6. Provozovatel přepravní soustavy každoročně přezkoumá, jak jsou vyrovnávací služby využívány, aby posoudil, zda by dostupné krátkodobé standardizované produkty nesplnily provozní požadavky provozovatele přepravní soustavy lépe a zda by nebylo možné v následujícím roce využití vyrovnávacích služeb omezit.
7. Provozovatel přepravní soustavy každý rok zveřejňuje informace o pořízených vyrovnávacích službách a souvisejících vzniklých nákladech.
Článek 9
Pořadí priorit
1. Při rozhodování o tom, jakou vyrovnávací akci provede, dodržuje provozovatel přepravní soustavy zásady stanovené v čl. 6 odst. 4 a:
a)
upřednostňuje základní produkty před ostatními dostupnými krátkodobými standardizovanými produkty, kdykoli je to možné a vhodné;
b)
ostatní krátkodobé standardizované produkty využije za následujících okolností:
1)
místně omezené produkty, když je nutné změnit tok plynu v určitém místě vstupu nebo výstupu a/nebo začít od určitého období v rámci plynárenského dne, aby udržel přepravní síť v provozních mezích;
2)
časově omezené produkty, když je nutné změnit toky plynu v určitém období v rámci plynárenského dne, aby udržel přepravní síť v provozních mezích. Provozovatel přepravní soustavy využívá časově omezený produkt pouze tehdy, pokud je to úspornější a účinnější než nákup a prodej kombinace základních nebo místně omezených produktů;
3)
časově i místně omezené produkty, když je nutné změnit tok plynu v určitém místě vstupu nebo výstupu a v určitém období v rámci plynárenského dne, aby udržel přepravní síť v provozních mezích. Provozovatel přepravní soustavy využívá časově i místně omezený produkt pouze tehdy, pokud je to úspornější a účinnější než nákup a prodej kombinace místně omezených produktů;
c)
využívá vyrovnávací služby pouze tehdy, pokud krátkodobé standardizované produkty na základě posouzení dotčeného provozovatele přepravní soustavy nezajistí nebo pravděpodobně nebudou schopny zajistit reakci nutnou k tomu, aby se přepravní síť udržela v provozních mezích.
V rámci příslušných mezí daných pořadím priorit pod písmeny a) až c) zohlední provozovatel přepravní soustavy nákladovou efektivnost.
2. Kdykoli je to možné a vhodné, provozovatel přepravní soustavy při obchodování s krátkodobými standardizovanými produkty upřednostní využití vnitrodenních produktů před produkty, které jsou dostupné den předem.
3. Provozovatel přepravní soustavy může požádat vnitrostátní regulační orgán o schválení, aby mohl obchodovat v sousední vyrovnávací zóně a nechat plyn přepravovat z této vyrovnávací zóny nebo do ní, jako alternativu k obchodování se základními produkty a/nebo místně omezenými produkty ve vlastní vyrovnávací zóně (zónách). Při rozhodování o tom, zda udělí schválení, může vnitrostátní regulační orgán zvážit alternativní řešení, jak zlepšit fungování domácího trhu. Provozovatel přepravní soustavy a vnitrostátní regulační orgán každý rok znovu zváží použitelné podmínky. Využitím této vyrovnávací akce nesmí být v dotčeném místě propojení omezen přístup uživatelů sítě ke kapacitě ani možnost, aby ji využily.
4. Provozovatel přepravní soustavy každoročně zveřejňuje informace o ceně, četnosti a počtu vyrovnávacích akcí provedených v souladu se všemi požadavky stanovenými v odstavci 1 a vyrovnávacích akcí provedených v souladu s odstavcem 3.
Článek 10
Obchodní platforma
1. Za účelem pořízení krátkodobých standardizovaných produktů provozovatel přepravní soustavy obchoduje na obchodní platformě, která splňuje všechna následující kritéria:
a)
poskytuje po celý plynárenský den dostatečnou podporu jak uživatelům sítě při obchodování, tak provozovatelům přepravních soustav při vhodných vyrovnávacích akcích prostřednictvím obchodu s relevantními krátkodobými standardizovanými produkty;
b)
zajišťuje transparentní a nediskriminační přístup;
c)
poskytuje služby na základě rovného zacházení;
d)
zaručuje anonymní obchodování alespoň do okamžiku, kdy je uzavřena transakce;
e)
poskytuje podrobný přehled o stávajících nabídkách všem obchodujícím účastníkům;
f)
zaručuje, že všechny obchodní transakce jsou řádně oznámeny provozovateli přepravní soustavy.
2. Provozovatel přepravní soustavy se snaží zaručit, aby kritéria vymezená v odstavci 1 splňovala alespoň jedna obchodní platforma. Nebyl-li provozovatel přepravní soustavy schopen zajistit, aby tato kritéria splňovala alespoň jedna obchodní platforma, přijme nezbytná opatření, aby zřídil vyrovnávací platformu nebo společnou vyrovnávací platformu, jak stanoví článek 47.
3. Po uzavření každé obchodní transakce provozovatel obchodní platformy zpřístupní obchodujícím účastníkům dostatečné údaje k potvrzení obchodu.
4. Obchodující účastníci nesou odpovědnost za předkládání obchodních oznámení provozovateli přepravní soustavy, jak je to vymezeno v článku 5, pokud není odpovědnost v souladu s použitelnými pravidly obchodní platformy přidělena provozovateli obchodní platformy nebo třetí straně.
5. Provozovatel obchodní platformy:
a)
po každé obchodní transakci zveřejňuje bez zbytečného prodlení vývoj marginální prodejní nebo kupní ceny nebo
b)
poskytne informace provozovateli přepravní soustavy, pokud se provozovatel přepravní soustavy rozhodne, že zveřejní vývoj marginální prodejní nebo kupní ceny. Provozovatel přepravní soustavy tyto informace zveřejní bez zbytečného prodlení.
Pokud je v jedné vyrovnávací zóně více provozovatelů obchodních platforem, použije se písmeno b).
6. Provozovatel obchodní platformy povolí uživatelům sítě obchodovat na své obchodní platformě, pouze jsou-li oprávněni předkládat obchodní oznámení.
7. Provozovatel přepravní soustavy bez zbytečného prodlení informuje provozovatele obchodní platformy o tom, že uživatel sítě pozbyl právo činit obchodní oznámení v souladu s použitelným smluvním ujednáním, v důsledku čehož se pozastaví právo uživatele sítě obchodovat na dané obchodní platformě, aniž jsou tím dotčena jiná nápravná opatření, která by mohl mít provozovatel obchodní platformy v takovém případě podle použitelných pravidel obchodní platformy k dispozici.
Článek 11
Pobídky
1. S cílem podpořit likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem může vnitrostátní regulační orgán poskytovat provozovateli přepravní soustavy pobídky, aby prováděl vyrovnávací akce účinně nebo maximalizoval provádění vyrovnávacích akcí obchodováním s krátkodobými standardizovanými produkty.
2. Provozovatel přepravní soustavy může vnitrostátnímu regulačnímu orgánu předložit ke schválení pobídkový mechanismus, který musí být v souladu s obecnými zásadami stanovenými v tomto nařízení.
3. Před předložením návrhu uvedeného v odstavci 2 může provozovatel přepravní soustavy z vlastní iniciativy nebo na žádost vnitrostátního regulačního orgánu konzultovat zúčastněné subjekty.
4. Pobídkový mechanismus:
a)
je založen na výsledcích provozovatele přepravního systému a využívá platby s vymezenou horní hranicí vyplácené provozovateli přepravní soustavy za lepší než stanovené výsledky a platby vyplácené provozovatelem za horší než stanovené výsledky, přičemž tyto výsledky se měří podle předem určených cílů, které mohou zahrnovat mimo jiné také cíle týkající se nákladů;
b)
zohledňuje prostředky, které má provozovatel přepravní soustavy k dispozici k ovlivnění výsledků;
c)
zaručuje, že jeho uplatnění přesně odráží rozdělení povinností mezi dotčenými stranami;
d)
je přizpůsoben stavu vývoje relevantního trhu s plynem, v němž má být proveden;
e)
je vnitrostátním regulačním orgánem v úzké spolupráci s provozovatelem přepravní soustavy pravidelně podrobován přezkumu, aby bylo možné vyhodnotit, kde a do jaké míry je v tomto mechanismu nutné provést změny.
KAPITOLA IV
NOMINACE
Článek 12
Obecná ustanovení
1. Množství plynu, které má být uvedeno v nominaci či renominaci, se vyjádří buď v kWh/d u denních nominací či denních renominací, nebo v kWh/h u hodinových nominací či hodinových renominací.
2. Provozovatel přepravní soustavy může od uživatelů sítě vyžadovat, aby kromě požadavků stanovených tímto nařízením poskytly další informace o nominacích a renominacích, mimo jiné včetně přesné, aktualizované a dostatečně podrobné předpovědi očekávaných dodávek a odběrů, a to podle specifických potřeb provozovatele přepravní soustavy.
3. Články 13 až 16 o nominaci a renominaci pro produkty nekoordinované kapacity se vztahují obdobně na jednotlivé nominace a renominace pro produkty koordinované kapacity. Provozovatelé přepravní soustavy spolupracují, aby v místech propojení provedli pravidla nominace a renominace pro produkty koordinované kapacity.
4. Ustanoveními čl. 15 odst. 3 a čl. 17 odst. 1 nejsou dotčena pravidla pro počáteční a koncový okamžik minimálního přerušení uvedená v článku 22 nařízení (EU) č. 984/2013.
Článek 13
Informace o nominacích a renominacích v místech propojení
Nominace a renominace poskytované uživateli sítě provozovatelům přepravních soustav ve vztahu k místům propojení obsahují alespoň tyto informace:
1)
identifikaci místa propojení;
2)
směr toku plynu;
3)
identifikaci uživatele sítě nebo popřípadě jeho vyrovnávacího portfolia;
4)
identifikaci protistrany uživatele sítě nebo popřípadě jejího vyrovnávacího portfolia;
5)
počátek a konec doby toku plynu, pro kterou se nominace či renominace překládá;
6)
plynárenský den D;
7)
množství plynu, o jehož přepravu se žádá.
Článek 14
Postup nominace v místech propojení
1. Uživatel sítě je oprávněn předložit provozovateli přepravní soustavy nominaci pro plynárenský den D nejpozději ve lhůtě pro nominaci v plynárenský den D-1. Lhůta pro nominaci je 13:00 koordinovaného světového času (UTC) (zimní čas) nebo 12:00 (letní čas) UTC v plynárenský den D-1.
2. Provozovatel přepravní soustavy zohlední poslední nominaci, kterou obdrží od uživatele sítě před uplynutím lhůty pro nominaci.
3. Provozovatel přepravní soustavy zašle příslušným uživatelům sítě zprávu o potvrzeném množství, a to nejpozději ve lhůtě pro potvrzení v plynárenský den D-1. Lhůta pro potvrzení je 15:00 UTC (zimní čas) nebo 14:00 UTC (letní čas) v plynárenský den D-1.
4. Provozovatelé přepravní soustavy na obou stranách místa propojení se mohou dohodnout, že nabídnou cyklus předběžné nominace, v němž:
a)
uživatelé sítě nejsou povinni předkládat oznámení;
b)
uživatelé sítě mohou předkládat provozovatelům přepravní soustavy nominace pro plynárenský den D nejpozději ve 12:00 UTC (zimní čas) nebo v 11:00 UTC (letní čas) v plynárenský den D-1;
c)
provozovatel přepravní soustavy zašle příslušným uživatelům sítě zprávu o zpracovaných množstvích, a to nejpozději do 12:30 UTC (zimní čas) nebo do 11:30 UTC (letní čas) v plynárenský den D-1.
5. Pokud uživatel sítě ve lhůtě pro nominace nezašle platnou nominaci, příslušní provozovatelé přepravní soustavy použijí pravidlo standardní nominace, na němž se dohodnou. Platné pravidlo standardní nominace v místě propojení se zpřístupní uživatelům sítě daných provozovatelů přepravní soustavy.
Článek 15
Postup renominace v místech propojení
1. Uživatel sítě je oprávněn předkládat renominace ve lhůtě pro renominaci, která začíná bezprostředně po lhůtě pro potvrzení a končí nejdříve tři hodiny před koncem plynárenského dne D. Provozovatel přepravní soustavy zahájí cyklus renominace na začátku každé hodiny v období pro renominaci.
2. Provozovatel přepravní soustavy zohlední v cyklu renominace poslední renominaci, kterou obdrží od uživatele sítě před začátkem cyklu renominace.
3. Provozovatel přepravní soustavy zašle příslušným uživatelům sítě do dvou hodin po začátku každého cyklu renominace zprávu o potvrzených množstvích. Začátek účinné změny toku plynu nastane dvě hodiny po spuštění cyklu renominace, pokud:
a)
uživatel sítě nepožádá o pozdější začátek nebo
b)
provozovatel přepravní soustavy nepovolí dřívější začátek.
4. Má se za to, že ke změně toku plynu dochází vždy na začátku každé hodiny.
Článek 16
Zvláštní ustanovení v místech propojení
1. Pokud v místě propojení existují současně denní a hodinové nominace a renominace, mohou provozovatelé přepravní soustavy nebo vnitrostátní regulační orgány (podle toho, co je vhodné) konzultovat zúčastněné strany, aby bylo možné určit, zda by měly být harmonizované nominace a renominace předkládány na obou stranách tohoto místa propojení. Při této konzultaci se vezmou v úvahu alespoň tyto body:
a)
finanční dopad na provozovatele přepravní soustavy a uživatele sítě;
b)
dopad na přeshraniční obchod;
c)
dopad na režim denního vyrovnávání v místě (místech) propojení.
2. Po této konzultaci schválí případné navržené změny vnitrostátní regulační orgány. Jakmile budou navržené změny schváleny, provozovatelé přepravní soustavy odpovídajícím způsobem pozmění stávající dohody o propojení a přepravní smlouvy či jiné právně závazné dohody a tyto změny zveřejní.
Článek 17
Zamítnutí nominace a renominace nebo změna požadovaného množství plynu v místech propojení
1. Provozovatel přepravní soustavy může zamítnout:
a)
nominaci nebo renominaci nejpozději dvě hodiny po lhůtě pro nominaci nebo začátku cyklu renominace v těchto případech:
i)
nominace/renominace nesplňuje požadavky ohledně obsahu,
ii)
je předložena jiným subjektem než uživatelem sítě,
iii)
přijetí denních nominací či renominací by vedlo k zápornému implicitnímu nominačnímu průtoku,
iv)
je překročena kapacita, která byla uživateli sítě přidělena;
b)
renominaci nejpozději dvě hodiny po začátku cyklu renominace v těchto dalších případech:
i)
renominace přesahuje kapacitu, která byla uživateli sítě přidělena pro zbývající hodiny, není-li tato renominace předložena s cílem požádat o přerušitelnou kapacitu, pokud ji provozovatel přepravní soustavy nabízí,
ii)
přijetí hodinové renominace by způsobilo očekávané změny toku plynu před koncem cyklu renominace.
2. Provozovatel přepravní soustavy nezamítne nominaci ani renominaci uživatele sítě pouze kvůli tomu, že se plánované dodávky tohoto uživatele sítě nerovnají jeho plánovaným odběrům.
3. V případě zamítnutí renominace provozovatel přepravní soustavy použije poslední potvrzené množství uživatele sítě, je-li k dispozici.
4. Aniž jsou dotčeny zvláštní podmínky vztahující se na přerušitelnou kapacitu a kapacitu podléhající pravidlům pro řízení překročení kapacity, může provozovatel přepravní soustavy v zásadě změnit množství plynu požadované v nominaci nebo renominaci pouze za mimořádných okolností a nouzového stavu, kdy je zjevně ohrožena bezpečnost a stabilita systému. Provozovatelé přepravní soustavy o takové provedené akci informují vnitrostátní regulační orgán.
Článek 18
Postup nominace a renominace v místech, kde nedochází k propojení
1. Vnitrostátní regulační orgán po konzultaci s provozovatelem přepravní soustavy určí, v kterých místech jiných než místech propojení jsou požadovány nominace a renominace, není-li to již určeno.
2. Jsou-li v místech jiných než místech propojení požadovány nominace a renominace, uplatní se tyto zásady:
a)
uživatelé sítě jsou oprávněni podávat renominace pro plynárenský den;
b)
provozovatel přepravní soustavy předložené nominace či renominace potvrdí nebo zamítne, přičemž zohlední lhůty uvedené v článku 17.
KAPITOLA V
DENNÍ VYROVNÁVACÍ POPLATKY
Článek 19
Obecná ustanovení
1. Uživatelé sítě jsou povinni uhradit denní vyrovnávací poplatky ve vztahu k jejich dennímu vyrovnávacímu množství za každý plynárenský den nebo mají nárok tyto poplatky obdržet (podle toho, co je na místě).
2. Denní vyrovnávací poplatky se ve fakturách, které provozovatel přepravní soustavy zasílá uživatelům sítě, uvedou odděleně.
3. Denní vyrovnávací poplatek odráží náklady a zohledňuje případné ceny související s vyrovnávacími akcemi provozovatele přepravní soustavy a malou cenovou úpravu uvedenou v čl. 22 odst. 6.
Článek 20
Metodika výpočtu denního vyrovnávacího poplatku
1. Provozovatel přepravní soustavy předloží metodiku výpočtu denního vyrovnávacího poplatku, která bude použita v jeho vyrovnávací zóně, ke schválení vnitrostátnímu regulačnímu orgánu.
2. Po schválení se metodika výpočtu denního vyrovnávacího poplatku zveřejní na příslušných internetových stránkách. Každá aktualizace této metodiky se včas zveřejní.
3. Metodika výpočtu denního vyrovnávacího poplatku definuje:
a)
výpočet denního vyrovnávacího množství uvedeného v článku 21;
b)
odvození použitelné ceny uvedené v článku 22 a
c)
všechny ostatní nezbytné parametry.
Článek 21
Výpočet denního vyrovnávacího množství
1. Provozovatel přepravní soustavy vypočte pro vyrovnávací portfolio každého uživatele sítě pro každý plynárenský den denní vyrovnávací množství, přičemž použije tento vzorec:
denní vyrovnávací množství = dodávky - odběry
2. Výpočet denního vyrovnávacího množství se odpovídajícím způsobem upraví, je-li:
a)
nabízena služba flexibility prostřednictvím akumulace a/nebo
b)
zavedeno ujednání, na jehož základě uživatelé sítě poskytují plyn, včetně plynu jako věcného plnění, k pokrytí:
i)
plynu, který není zaúčtován jako odebraný ze systému, jako jsou například ztráty, chyby měření a/nebo
ii)
plyn používaný provozovatelem přepravní soustavy k provozu soustavy, například topný plyn.
3. Je-li součet dodávek provedených uživatelem sítě v plynárenském dni rovný součtu jeho odběrů v tomto plynárenském dni, je pozice uživatele sítě pro tento plynárenský den považována za vyrovnanou.
4. Pokud se součet dodávek provedených uživatelem sítě v plynárenském dni nerovná součtu jeho odběrů v tomto plynárenském dni, je pozice uživatele sítě pro tento plynárenský den považována za nevyrovnanou a uplatní se denní vyrovnávací poplatky v souladu s článkem 23.
5. Provozovatel přepravní soustavy poskytne uživateli sítě jeho počáteční a konečné denní vyrovnávací množství v souladu s článkem 37.
6. Denní vyrovnávací poplatek je založen na konečném denním vyrovnávacím množství.
Článek 22
Použitelná cena
1. Pro účely výpočtu denního vyrovnávacího poplatku stanoveného v článku 23 se použitelná cena určí takto:
a)
marginální prodejní cena, pokud je denní vyrovnávací množství kladné (tj. dodávky uživatele sítě v daném plynárenském dni přesahují jeho odběry v daný plynárenský den), nebo
b)
marginální kupní cena, pokud je denní vyrovnávací množství záporné (tj. odběry uživatele sítě v daném plynárenském dni přesahují jeho dodávky v daný plynárenský den).
2. Marginální prodejní cena a marginální kupní cena se pro každý plynárenský den vypočtou podle těchto bodů:
a)
marginální prodejní cena je nižší z těchto dvou cen:
i)
nejnižší cena při prodejích základních produktů pro daný plynárenský den, jichž se provozovatel přepravní soustavy účastní, nebo
ii)
vážená průměrná cena plynu pro daný plynárenský den snížená o malou cenovou úpravu;
b)
marginální kupní cena je vyšší z těchto dvou cen:
i)
nejvyšší cena při nákupech základních produktů pro daný plynárenský den, jichž se provozovatel přepravní soustavy účastní, nebo
ii)
vážená průměrná cena plynu pro daný plynárenský den zvýšená o malou cenovou úpravu.
3. Pro účely stanovení marginální prodejní ceny, marginální kupní ceny a vážené průměrné ceny se související obchodní transakce provádějí v rámci obchodních platforem, které jsou předem identifikovány provozovatelem přepravní soustavy a schváleny vnitrostátním regulačním orgánem. Vážená průměrná cena je vážená průměrná cena energie při obchodování se základními produkty na virtuálním obchodním bodě během jednoho plynárenského dne.
4. V případě, že ustanovení odst. 2 písm. a) a b) neumožňují odvodit marginální prodejní cenu a/nebo marginální kupní cenu, definuje se standardní pravidlo.
5. Pokud to schválí vnitrostátní regulační orgán, lze pro účely stanovení marginální prodejní ceny, marginální kupní ceny a vážené průměrné ceny zohlednit cenu místně omezených produktů, pokud to provozovatel přepravní soustavy navrhne, přičemž se náležitě zváží rozsah, v němž provozovatel přepravní soustavy místně omezené produkty využívá.
6. Malá cenová úprava:
a)
slouží jako pobídka pro uživatele sítě, aby vyrovnali své dodávky a odběry;
b)
je koncipována a uplatňována nediskriminačně, aby:
i)
neodrazovala od vstupu na trh,
ii)
nebránila rozvoji konkurenčních trhů;
c)
nepoškozuje přeshraniční obchod;
d)
nevede k tomu, že je uživatel sítě nadměrně vystaven finanční zátěži spojené s denními vyrovnávacími poplatky.
7. Hodnota malé cenové úpravy se při stanovení marginální kupní ceny a marginální prodejní ceny může lišit. Hodnota malé cenové úpravy nepřesáhne deset procent vážené průměrné ceny, pokud dotčený provozovatel přepravní soustavy nezdůvodní vnitrostátnímu regulačnímu orgánu jinou hodnotu a tato hodnota mu není schválena v souladu s článkem 20.
Článek 23
Denní vyrovnávací poplatek
1. Provozovatel přepravní soustavy vypočte denní vyrovnávací poplatky pro každého uživatele sítě vynásobením denního vyrovnávacího množství uživatele sítě použitelnou cenou stanovenou v souladu s článkem 22.
2. Denní vyrovnávací poplatky se použijí takto:
a)
pokud je denní vyrovnávací množství uživatele sítě za daný plynárenský den kladné, má se za to, že tento uživatel sítě prodal provozovateli přepravní soustavy množství plynu rovnající se dennímu vyrovnávacímu množství, a tudíž má nárok obdržet od provozovatele přepravní soustavy kredit za denní vyrovnávací poplatky, a
b)
pokud je denní vyrovnávací množství uživatele sítě za daný plynárenský den záporné, má se za to, že tento uživatel sítě koupil od provozovatele přepravní soustavy množství plynu rovnající se dennímu vyrovnávacímu množství, a tudíž je povinen zaplatit provozovateli přepravní soustavy denní vyrovnávací poplatky.
KAPITOLA VI
VNITRODENNÍ ZÁVAZKY
Článek 24
Obecná ustanovení
1. Provozovatel přepravní soustavy je oprávněn uplatnit vnitrodenní závazky pouze proto, aby uživatelům sítě poskytl pobídku k řízení jejich vnitrodenních pozic tak, aby byla zaručena systémová integrita jeho přepravní sítě a aby se minimalizovala potřeba provádět vyrovnávací akce.
2. Pokud se od provozovatele přepravní soustavy požaduje, aby uživatelům sítě poskytl informace, a umožnil jim tak řídit jejich expozice související s vnitrodenními pozicemi, poskytuje jim je pravidelně. Je-li to vhodné, poskytují se tyto informace na žádost, kterou každý uživatel sítě podá jednou.
Článek 25
Typy vnitrodenních závazků
Existují tři typy vnitrodenních závazků, každý z nich slouží jako pobídka pro uživatele sítě, aby dosáhl specifického cíle stanoveného v tomto článku:
1.
Celosystémový vnitrodenní závazek
je koncipován jako pobídka pro uživatele sítě, aby udržovali přepravní síť v provozních mezích, a stanoví:
a)
provozní meze přepravní sítě, v nichž musí síť zůstat;
b)
akce, které mohou uživatelé sítě provádět, aby přepravní síť udrželi v provozních mezích;
c)
následné vyrovnávací akce prováděné provozovatelem přepravní soustavy v případech, kdy se hodnoty blíží k provozním mezím přepravní sítě nebo tyto meze překročily;
d)
rozdělení nákladů a/nebo příjmů mezi uživatele sítě a/nebo důsledky vyrovnávacích akcí prováděných provozovatelem přepravní soustavy pro vnitrodenní pozici těchto uživatelů sítě;
e)
související poplatek, který je založen na individuální vnitrodenní pozici uživatele sítě.
2.
Vnitrodenní závazek ohledně vyrovnávacího portfolia
je koncipován jako pobídka pro uživatele sítě, aby udržovali svoji individuální pozici v průběhu plynárenského dne v předem definovaném rozmezí, a stanoví:
a)
u každého vyrovnávacího portfolia rozmezí, v němž musí toto vyrovnávací portfolio zůstat;
b)
způsob, jímž je výše uvedené rozmezí určováno;
c)
důsledky případů, kdy uživatelé sítě nezůstanou v definovaném rozmezí, a ve vhodných případech podrobnosti o tom, jak je odvozen odpovídající poplatek;
d)
související poplatek, který je založen na individuální vnitrodenní pozici uživatele sítě.
3.
Vnitrodenní závazek týkající se místa vstupu-výstupu
je koncipován jako pobídka pro uživatele sítě, aby omezili tok plynu nebo kolísání toku plynu za určitých podmínek v konkrétních místech vstupu-výstupu, a stanoví:
a)
omezení toku plynu a/nebo kolísání toku plynu;
b)
místo vstupu a/nebo výstupu nebo skupiny míst vstupu a/nebo výstupu, na které se takováto omezení vztahují;
c)
podmínky, za nichž se takováto omezení uplatní;
d)
důsledky nedodržení těchto omezení.
Tento závazek doplňuje všechny ostatní dohody s konečnými zákazníky, které mimo jiné obsahují lokalizovaná specifická omezení a závazky týkající se fyzického toku plynu.
Článek 26
Požadavky na vnitrodenní závazky
1. Provozovatel přepravní soustavy může vnitrostátnímu regulačnímu orgánu navrhnout vnitrodenní závazek nebo jeho změnu. Může kombinovat prvky různých typů uvedených v článku 25 za podmínky, že návrh splňuje kritéria stanovená v odstavci 2. Právem provozovatele přepravní soustavy závazek navrhnout není dotčeno právo vnitrostátního regulačního orgánu rozhodnout z vlastního podnětu.
2. Každý vnitrodenní závazek splňuje tato kritéria:
a)
vnitrodenní závazek a související vnitrodenní poplatek, pokud existuje, zbytečně nebrání přeshraničnímu obchodu a nebrání novým uživatelům sítě ve vstupu na příslušný trh;
b)
vnitrodenní závazek se uplatní pouze v případě, kdy jsou uživatelům sítě poskytnuty odpovídající informace předtím, než je v souvislosti s jejich dodávkami a/nebo odběry uplatněn potenciální vnitrodenní poplatek, a pokud mají přiměřené prostředky k tomu, aby mohli řídit svoji expozici;
c)
hlavní náklady, které uživatelům sítě vzniknou v souvislosti s vyrovnávacími závazky, se týkají jejich pozice na konci plynárenského dne;
d)
vnitrodenní poplatky co nejvíce odrážejí náklady, které vzniknou provozovateli přepravní soustavy při provádění souvisejících vyrovnávacích akcí;
e)
vnitrodenní závazek nevede k tomu, že se uživatelé sítě během plynárenského dne na základě finančního vypořádání dostanou na nulovou pozici;
f)
přínosy plynoucí ze zavedení vnitrodenního závazku z hlediska úsporného a účinného provozu přepravní sítě převažují nad potenciálními negativními dopady tohoto závazku včetně dopadů na likviditu obchodů na virtuálním obchodním bodě.
3. Provozovatel přepravní soustavy může pro různé kategorie míst vstupu nebo výstupu navrhnout různé vnitrodenní závazky, aby různým kategoriím uživatelů sítě poskytl lepší pobídky, a zabránil tak křížovým subvencím. Právem provozovatele přepravní soustavy závazek navrhnout není dotčeno právo vnitrostátního regulačního orgánu rozhodnout z vlastního podnětu.
4. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje zúčastněné strany včetně vnitrostátních regulačních orgánů, dotčených provozovatelů distribuční soustavy a provozovatelů přepravní soustavy v sousedních vyrovnávacích zónách v otázce vnitrodenního závazku, který hodlá zavést, včetně metodiky a předpokladů použitých k dosažení závěru, že závazek splňuje kritéria stanovená v odstavci 2.
5. Na základě konzultací vypracuje provozovatel přepravní soustavy doporučení, které obsahuje dokončený návrh a analýzu:
a)
nezbytnosti vnitrodenního závazku, přičemž se zohlední vlastnosti přepravní sítě a flexibilita, kterou má provozovatel přepravní soustavy k dispozici prostřednictvím nákupu či prodeje krátkodobých standardizovaných produktů nebo využití vyrovnávacích služeb v souladu s kapitolou III;
b)
dostupných informací, které uživatelům sítě umožňují včasným způsobem řídit své vnitrodenní pozice;
c)
očekávaného finančního dopadu na uživatele sítě;
d)
vlivu na vstup nových uživatelů sítě na relevantní trh včetně jakéhokoli zbytečného nepříznivého dopadu na tento vstup;
e)
vlivu na přeshraniční obchod včetně potenciálního dopadu na vyrovnávání v sousedních vyrovnávacích zónách;
f)
dopadu na krátkodobý velkoobchodní trh s plynem a na jeho likviditu;
g)
nediskriminační povahy vnitrodenního závazku.
6. Provozovatel přepravní soustavy předloží doporučení vnitrostátnímu regulačnímu orgánu, aby tento orgán mohl návrh postupem podle článku 27 schválit. Provozovatel přepravní soustavy tento dokument s doporučením současně zveřejní, přičemž dodrží veškeré závazky ohledně důvěrnosti, jimiž je vázán, a zašle jej pro informaci síti ENTSOG.
Článek 27
Rozhodování vnitrostátních regulačních orgánů
1. Do šesti měsíců po obdržení úplného dokumentu s doporučením vnitrostátní regulační orgán přijme a zveřejní odůvodněné rozhodnutí. Při rozhodování o tom, zda navržený vnitrodenní závazek schválí, vnitrostátní regulační orgán posoudí, zda tento vnitrodenní závazek splňuje kritéria stanovená v čl. 26 odst. 2.
2. Než vnitrostátní regulační orgán odůvodněné rozhodnutí přijme, vede konzultace s vnitrostátními regulačními orgány v sousedních členských státech a zohlední jejich stanoviska. Vnitrostátní regulační orgány v sousedních členských státech si mohou v souladu s čl. 7 odst. 4 nařízení (ES) č. 713/2009 k rozhodnutí uvedenému v odstavci 1 vyžádat stanovisko od agentury.
Článek 28
Stávající vnitrodenní závazky
Pokud má provozovatel přepravní soustavy ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost vnitrodenní závazek (závazky), tento provozovatel přepravní soustavy do šesti měsíců od tohoto data provede postup stanovený v čl. 26 odst. 5 až 7 a předloží vnitrodenní závazek (závazky) vnitrostátnímu regulačnímu orgánu ke schválení v souladu s článkem 27, aby jej (je) mohl nadále využívat.
KAPITOLA VII
UJEDNÁNÍ OHLEDNĚ NEUTRALITY
Článek 29
Zásady neutrality
1. Provozovateli přepravní soustavy nevzniknou platbou a přijetím denních vyrovnávacích poplatků, vnitrodenních poplatků, poplatků za vyrovnávací akce a jiných poplatků týkajících se jeho vyrovnávacích činností, kterými se rozumí všechny činnosti prováděné provozovatelem přepravní soustavy za účelem splnění povinností stanovených v tomto nařízení, žádné zisky ani ztráty.
2. Provozovatel přepravní soustavy přenese na uživatele sítě:
a)
jakékoli náklady a příjmy spojené s denními vyrovnávacími poplatky a vnitrodenními poplatky;
b)
jakékoli náklady a příjmy plynoucí z vyrovnávacích akcí provedených v souladu s článkem 9, pokud vnitrostátní regulační orgán nemá na základě použitelných vnitrostátních předpisů za to, že tyto náklady a příjmy vznikly neefektivním způsobem. Tato úvaha je založena na posouzení, které:
i)
prokazuje, do jaké míry mohl provozovatel přepravní soustavy rozumně zmírnit náklady, které mu vznikly při provádění vyrovnávací akce, a
ii)
se provádí s ohledem na informace, čas a nástroje, které měl provozovatel přepravní soustavy k dispozici v okamžiku, kdy se rozhodl provést vyrovnávací akci;
c)
jakékoli další náklady a příjmy související s vyrovnávacími činnostmi provedenými provozovatelem přepravní soustavy, pokud vnitrostátní regulační orgán nepovažuje na základě použitelných vnitrostátních předpisů tyto náklady a příjmy za vzniklé neefektivně.
3. Pokud je poskytnuta pobídka k účinnému provádění vyrovnávacích akcí, souhrnná finanční ztráta se omezí na neefektivně vzniklé náklady a příjmy provozovatele přepravní soustavy.
4. Provozovatelé přepravní soustavy zveřejňují příslušné údaje o souhrnných poplatcích uvedených v odstavci 1 a souhrnné poplatky za neutralitu vyrovnávání alespoň stejně často, jako jsou tyto poplatky fakturovány uživatelům sítě, ale ne méně než jednou za měsíc.
5. Bez ohledu na odstavce 1 a 2 se na provozovatele přepravní soustavy může při vyrovnávání vztahovat pobídkový mechanismus uvedený v článku 11.
Článek 30
Peněžní toky týkající se neutrality vyrovnávání
1. Poplatek za neutralitu vyrovnávání je hrazen dotčeným uživatelem sítě nebo dotčenému uživateli sítě.
2. Vnitrostátní regulační orgán stanoví nebo schválí a zveřejní metodiku výpočtu poplatků za neutralitu vyrovnávání a jejich rozdělení mezi uživatele sítě a pravidla řízení úvěrového rizika.
3. Poplatek za neutralitu vyrovnávání je úměrný rozsahu, v němž uživatel sítě využívá relevantní místa vstupu nebo výstupu nebo přepravní síť.
4. Poplatek za neutralitu vyrovnávání se ve faktuře pro uživatele sítě uvede odděleně a k faktuře se připojí dostatečné podpůrné informace definované v metodice uvedené v odstavci 2.
5. Použije-li se informační model podle varianty 2 a poplatek za neutralitu vyrovnávání se tedy může zakládat na předpovědi nákladů a příjmů, provozovatel přepravní soustavy v metodice výpočtu poplatků za neutralitu vyrovnávání stanoví pravidla pro oddělený poplatek za neutralitu vyrovnávání ve vztahu k odběrům neměřeným denně.
6. Je-li to vhodné, může metodika provozovatele přepravní soustavy pro výpočet poplatků za neutralitu vyrovnávání stanovit pravidla pro rozdělení složek poplatku za neutralitu vyrovnávání a následné rozdělení odpovídajících částek mezi uživatele sítě, aby se snížily křížové subvence.
Článek 31
Opatření pro řízení úvěrového rizika
1. Provozovatel přepravní soustavy je oprávněn přijmout nezbytná opatření a uložit uživatelům sítě patřičné smluvní požadavky, včetně záruk finanční bezpečnosti, aby zmírnil dopady v případě, kdy uživatel sítě neuhradí poplatky uvedené v článcích 29 a 30.
2. Smluvní požadavky vycházejí ze zásady transparentnosti a rovného zacházení, jsou úměrné účelu a definované v metodice uvedené v čl. 30 odst. 2.
3. V případě, že uživatel sítě poplatky nezaplatí, provozovatel přepravní soustavy nenese odpovědnost za vzniklou ztrátu, pokud byla řádně provedena opatření a požadavky uvedené v odstavcích 1 a 2, a takováto ztráta se získá zpět v souladu s metodikou uvedenou v čl. 30 odst. 2.
KAPITOLA VIII
POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
Článek 32
Informační závazky provozovatelů přepravní soustavy vůči uživatelům sítě
Informace, které provozovatelé přepravní soustavy poskytují uživatelům sítě, odkazují na:
1)
celkový stav přepravní sítě v souladu s bodem 3.4 odst. 5 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009;
2)
vyrovnávací akce provozovatele přepravní soustavy uvedené v kapitole III;
3)
dodávky a odběry uživatele sítě pro plynárenský den uvedené v článcích 33 až 42.
Článek 33
Obecná ustanovení
1. Neposkytuje-li již provozovatel přepravní soustavy informace podle bodu 3.1.2. přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009, poskytuje provozovatel přepravní soustavy veškeré informace uvedené v článku 32 následujícím způsobem:
a)
na internetových stránkách provozovatele přepravní soustavy nebo v jiném systému, který poskytuje informace v elektronickém formátu;
b)
bezplatně k dispozici uživatelům sítě;
c)
snadno použitelné;
d)
jasné, kvantifikovatelné a snadno dostupné;
e)
poskytované nediskriminačně;
f)
uvedené v konzistentních jednotkách, a to buď v kWh nebo kWh/d a kWh/h;
g)
v úředním jazyce (jazycích) členského státu a v angličtině.
2. Pokud nelze z měřicího přístroje získat změřené množství, lze použít zástupnou hodnotu. Tato zástupná hodnota se použije jako alternativní reference bez jakékoli další záruky ze strany provozovatele přepravní soustavy.
3. Poskytnutí přístupu k informacím není vykládáno tak, že je tím poskytnuta jiná specifická záruka než záruka ohledně dostupnosti těchto informací v definovaném formátu a s využitím definovaného nástroje, například internetové stránky či adresy, a záruka ohledně souvisejícího přístupu uživatelů sítě k těmto informacím za běžných podmínek užívání. Provozovatelé přepravní soustavy nejsou za žádných okolností povinni poskytovat další záruku, zejména pokud jde o informační systém uživatelů sítě.
4. Vnitrostátní regulační orgán rozhodne o jednom informačním modelu pro každou zónu vyrovnávání. Pro poskytování informací o dodávkách a výstupech měřených v průběhu dne se uplatní stejná pravidla na všechny modely.
5. Ve vyrovnávacích zónách, u nichž se po vstupu tohoto nařízení v platnost žádá o použití informačního modelu podle varianty 2, provede provozovatel přepravní soustavy nebo vnitrostátní regulační orgán, podle toho, co je na místě, předběžnou tržní konzultaci.
Článek 34
Dodávky a odběry měřené v průběhu dne
1. U dodávek do vyrovnávací zóny a odběrů z vyrovnávací zóny měřených v průběhu dne, u nichž se množství přidělené uživateli sítě rovná jeho potvrzenému množství, není provozovatel přepravní soustavy povinen poskytnout jiné informace než potvrzené množství.
2. U dodávek do vyrovnávací zóny a odběrů z vyrovnávací zóny měřených v průběhu dne, u nichž se množství přidělené uživateli sítě nerovná jeho potvrzenému množství, poskytne provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D uživatelům sítě přinejmenším dvě aktualizace jejich měřených toků alespoň pro souhrnné dodávky a odběry měřené v průběhu dne, přičemž si zvolí jednu z následujících dvou možností:
a)
každá aktualizace se vztahuje na toky plynu od počátku tohoto plynárenského dne D nebo
b)
každá aktualizace se vztahuje na přírůstkové plynárenské toky po toku, který byl vykázán v předchozí aktualizaci.
3. První aktualizace pokrývají alespoň čtyři hodiny toku plynu v plynárenském dni D. Tyto aktualizace budou poskytnuty bez zbytečného prodlení, nejdéle však do čtyř hodin po toku plynu a nejpozději do 17:00 UTC (zimní čas) nebo do 16:00 UTC (letní čas).
4. Doba poskytnutí druhé aktualizace se definuje po schválení vnitrostátním regulačním orgánem a provozovatel přepravní soustavy ji zveřejní.
5. Provozovatel přepravní soustavy může uživatele sítě požádat, aby uvedli, ke kterým informacím uvedeným v odstavci 2 mají přístup. Na základě obdržených odpovědí tento provozovatel přepravní soustavy poskytne uživateli sítě v souladu s odstavci 2 až 4 tu část informací, ke které nemá přístup.
6. Pokud není provozovatel přepravní soustavy odpovědný za přidělení množství plynu uživatelům sítě v rámci procesu přidělování, poskytne odchylně od odstavce 2 v daný plynárenský den D nejméně dvakrát za plynárenský den D alespoň informace o souhrnných dodávkách a odběrech.
Článek 35
Odběry měřené denně
1. Je-li uplatněn informační model podle varianty 1, provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D poskytne uživateli sítě přinejmenším dvě aktualizace jejich přídělů měřených toků alespoň pro souhrnné odběry měřené denně, přičemž si zvolí jednu z následujících dvou možností:
a)
každá aktualizace se vztahuje na toky plynu od počátku tohoto plynárenského dne D nebo
b)
každá aktualizace se vztahuje na přírůstkové plynárenské toky po toku, který byl vykázán v předchozí aktualizaci.
2. Každá aktualizace je poskytnuta do dvou hodin po konci závěrečné hodiny toků plynu.
Článek 36
Odběry neměřené denně
1. Použije-li se informační model podle základního scénáře:
a)
v plynárenský den D-1 poskytne provozovatel přepravní soustavy uživatelům sítě předpověď jejich odběrů neměřených denně pro plynárenský den D, a to nejpozději do 12:00 UTC (zimní čas) nebo 11:00 UTC (letní čas);
b)
v plynárenský den D poskytne provozovatel přepravní soustavy uživatelům sítě alespoň dvě aktualizace předpovědi jejich odběrů neměřených denně.
2. První aktualizace se poskytne nejpozději do 13:00 UTC (zimní čas) nebo 12:00 UTC (letní čas).
3. Doba poskytnutí druhé aktualizace se definuje po schválení vnitrostátním regulačním orgánem a provozovatel přepravní soustavy ji zveřejní. Tato aktualizace vezme v úvahu:
a)
přístup ke krátkodobým standardizovaným produktům na obchodní platformě;
b)
přesnost předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně ve srovnání s dobou jejího poskytnutí;
c)
dobu, kdy končí období renominace stanovené v čl. 15 odst. 1;
d)
dobu první aktualizace předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně.
4. Použije-li se informační model podle varianty 1, provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D poskytne uživatelům sítě alespoň dvě aktualizace jejich přídělů měřených toků alespoň pro souhrnné odběry neměřené denně, jak to uvádí článek 35.
5. Použije-li se informační model podle varianty 2, provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D-1 poskytne uživatelům sítě předpověď jejich odběrů neměřených denně pro plynárenský den D uvedenou v odst. 1 písm. a).
Článek 37
Dodávky a odběry po plynárenském dni
1. Nejpozději do konce plynárenského dne D + 1 poskytne provozovatel přepravní soustavy každému uživateli sítě počáteční příděl pro jeho dodávky a odběry na plynárenský den D a počáteční denní vyrovnávací množství.
a)
Pro informační modely podle základního scénáře a varianty 1 se přidělí všechen plyn dodaný do distribuční soustavy;
b)
pro informační model podle varianty 2 se odběry neměřené denně rovnají předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně poskytnuté den předem;
c)
pro informační model podle varianty 1 se počáteční příděl a počáteční denní vyrovnávací množství považuje za konečný příděl a konečné denní vyrovnávací množství.
2. Pokud se uplatní prozatímní opatření uvedené v článcích 47 až 51, lze v případě, že není technicky a provozně možné splnit odstavec 1, poskytnout počáteční příděl a počáteční denní vyrovnávací množství do tří plynárenských dnů po plynárenském dni D.
3. Ve lhůtě definované v použitelných vnitrostátních předpisech poskytne provozovatel přepravní soustavy každému uživateli sítě konečný příděl pro jeho dodávky a odběry a konečné denní vyrovnávací množství.
Článek 38
Analýza přínosů a nákladů
1. Do dvou let od vstupu tohoto nařízení v platnost provozovatel přepravní soustavy posoudí náklady a přínosy spojené se:
a)
zvýšením četnosti poskytování informací uživatelům sítě;
b)
zkrácením souvisejících lhůt pro poskytování informací;
c)
zlepšením přesnosti poskytovaných informací.
Tato analýza nákladů a přínosů uvádí rozdělení nákladů a přínosů mezi jednotlivé kategorie dotčených stran.
2. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje toto posouzení se zúčastněnými stranami ve spolupráci s provozovateli distribuční soustavy, pokud se posouzení těchto provozovatelů týká.
3. Na základě výsledků konzultace vnitrostátní regulační orgán rozhodne o relevantních změnách v poskytování informací.
Článek 39
Informační závazky provozovatelů distribuční soustavy a stran provádějících předpověď vůči provozovateli přepravní soustavy
1. Každý provozovatel distribuční soustavy související s vyrovnávací zónou a každá strana provádějící předpověď poskytnou provozovateli přepravní soustavy v příslušné vyrovnávací zóně informace nezbytné pro poskytování informací uživatelům sítě podle tohoto nařízení. Tyto informace zahrnují dodávky do distribuční soustavy a odběry z ní bez ohledu na to, zda je daná soustava součástí uvedené vyrovnávací zóny, či nikoli.
2. Informace, jejich formát a postup jejich poskytování definují společně provozovatel přepravní soustavy, provozovatel distribuční soustavy a strana provádějící předpověď, podle toho, co je vhodné, aby zaručili, že provozovatel přepravní soustavy poskytuje uživatelům sítě informace náležitě a v souladu s touto kapitolou, a zejména s kritérii stanovenými v čl. 33 odst. 1.
3. Tyto informace jsou provozovateli přepravní soustavy poskytovány ve stejném formátu, jaký vymezují použitelné vnitrostátní předpisy, a musí být v souladu s formátem, který provozovatel přepravní soustavy používá k poskytování informací uživatelům sítě.
4. Vnitrostátním regulační orgán může požádat provozovatele přepravní soustavy, provozovatele distribuční soustavy a stranu provádějící předpověď, aby navrhli pobídkový mechanismus pro poskytování přesné předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně, který bude splňovat kritéria stanovená pro provozovatele přepravní soustavy v čl. 11 odst. 4.
5. Po předchozí konzultaci s dotčenými provozovateli přepravní soustavy a provozovateli distribuční soustavy vnitrostátní regulační orgán jmenuje stranu provádějící předpověď ve vyrovnávací zóně. Strana provádějící předpověď odpovídá za vytváření předpovědí denně neměřených odběrů uživatele sítě a případně následného přidělení přepravujícímu subjektu. Může se jednat o provozovatele přepravní soustavy, provozovatele distribuční soustavy nebo o třetí stranu.
Článek 40
Informační závazky provozovatele distribuční soustavy vůči provozovateli přepravní soustavy
Provozovatel distribuční soustavy poskytuje provozovateli přepravní soustavy informace o dodávkách do distribuční soustavy a odběrech z ní měřených v průběhu dne a měřených denně v souladu s požadavky na informace stanovenými v čl. 34 odst. 2 až 6 a článcích 35 a 37. Tyto informace se poskytují provozovateli přepravní soustavy tak, aby měl tento provozovatel dostatek času na to, aby je poskytl uživatelům sítě.
Článek 41
Informační závazky provozovatele distribuční soustavy vůči straně provádějící předpověď
1. Provozovatelé distribuční soustavy jsou odpovědní za to, aby byly straně provádějící předpověď poskytovány dostatečné a aktualizované informace pro účely uplatnění metodiky pro předpověď odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně stanovené v čl. 42 odst. 2. Tyto informace se poskytují včas v souladu se lhůtami definovanými stranou provádějící předpověď podle jejích potřeb.
2. Odstavec 1 se obdobně vztahuje na variantu 1.
Článek 42
Informační závazky strany provádějící předpověď vůči provozovateli přepravní soustavy
1. Strana provádějící předpověď poskytuje provozovateli přepravní soustavy předpovědi denně neměřených odběrů uživatele sítě a následných přídělů v souladu s požadavky na informace stanovenými v článcích 36 a 37. Tyto informace se poskytují provozovateli přepravní soustavy tak, aby měl tento provozovatel dostatek času na to, aby je poskytl uživatelům sítě, a v případě předpovědí denně neměřených odběrů prováděných uživatelem sítě, jež jsou poskytovány den předem a v průběhu dne, nejpozději hodinu před uplynutím lhůt uvedených v čl. 36 odst. 1 písm. a) a b), pokud se provozovatel přepravní soustavy a strana provádějící předpověď nedohodnou na pozdějším termínu, který poskytne provozovateli přepravní soustavy dostatek času na to, aby tyto informace předal uživatelům sítě.
2. Metodika předpovědi odběrů provedených uživatelem sítě neměřených denně je založena na statistickém modelu poptávky, v němž je každému odběru neměřenému denně přidělen zátěžový profil a který sestává ze vzorce pro kolísání poptávky po plynu v závislosti na proměnných, např. teplotě, dni v týdnu, typu zákazníka a období dovolených a prázdnin. Metodika je před přijetím předmětem konzultací.
3. Strana provádějící předpověď zveřejňuje alespoň každé dva roky zprávu o přesnosti předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně.
4. Je-li to vhodné, provozovatelé přepravní soustavy poskytují údaje o tocích plynu tak, aby strana provádějící předpověď měla dostatek času na splnění svých závazků podle tohoto článku.
5. Odstavce 2 až 4 se obdobně vztahují na variantu 1.
KAPITOLA IX
SLUŽBA FLEXIBILITY PROSTŘEDNICTVÍM AKUMULACE
Článek 43
Obecná ustanovení
1. Provozovatel přepravní soustavy může uživatelům sítě nabízet službu flexibility prostřednictvím akumulace poté, co vnitrostátní regulační orgán schválí příslušné podmínky.
2. Podmínky vztahující se na službu flexibility prostřednictvím akumulace jsou v souladu s odpovědností uživatele sítě spočívající ve vyrovnávání jeho dodávek a odběrů během plynárenského dne.
3. Služba flexibility prostřednictvím akumulace se omezí na úroveň flexibility prostřednictvím akumulace, která je v přepravní síti k dispozici a u které se má podle hodnocení vypracovaného dotčeným provozovatelem přepravní soustavy za to, že není požadována k provádění vlastní přepravní funkce potrubí.
4. Plyn, který uživatelé sítě v rámci této služby dodávají do přepravní sítě nebo který z ní odebírají, se zohlední při výpočtu jejich denního vyrovnávacího množství.
5. Mechanismus pro neutralitu stanovený v kapitole VII se na službu flexibility prostřednictvím akumulace nevztahuje, pokud vnitrostátní regulační orgán nerozhodne jinak.
6. Uživatelé sítě informují dotčeného provozovatele přepravní soustavy o využití služby flexibility prostřednictvím akumulace tím, že předloží nominace a renominace.
7. Provozovatel přepravní soustavy nemusí od uživatelů sítě vyžadovat, aby předložili nominace a renominace uvedené v odstavci 6 v případě, že absence takového oznámení neomezuje rozvoj krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem a provozovatel přepravní soustavy má dostatek informací, aby zajistil přesný příděl pro využití služby flexibility prostřednictvím akumulace následující plynárenský den.
Článek 44
Podmínky poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace
1. Službu flexibility prostřednictvím akumulace lze poskytovat pouze tehdy, jsou-li splněna všechna tato kritéria:
a)
provozovatel přepravní soustavy nepotřebuje pro účely poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace uzavřít žádnou smlouvu s jakýmkoli dalším provozovatelem infrastruktury, např. provozovatelem skladovacího zařízení nebo provozovatelem zařízení LNG;
b)
příjmy, které provozovateli přepravní soustavy plynou z poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace, se přinejmenším rovnají nákladům, které vznikly nebo mají při poskytování této služby vzniknout;
c)
služba flexibility prostřednictvím akumulace je nabízena transparentním a nediskriminačním způsobem a může být nabízena prostřednictvím mechanismů hospodářské soutěže;
d)
provozovatel přepravní soustavy neúčtuje uživateli sítě přímé ani nepřímé poplatky za jakékoli náklady, které při poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace vzniknou, pokud tak není uvedeno ve smlouvě uzavřené s tímto uživatelem sítě, a
e)
poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace nemá nepříznivý vliv na přeshraniční obchod.
2. Provozovatel přepravní soustavy dá před poskytováním služby flexibility prostřednictvím akumulace přednost snížení vnitrodenních závazků.
KAPITOLA X
PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
Článek 45
Prozatímní opatření: obecná ustanovení
1. Pokud krátkodobý velkoobchodní trh s plynem postrádá dostatečnou likviditu, provozovatelé přepravní soustavy provedou vhodná prozatímní opatření uvedená v článcích 47 až 50. Vyrovnávací akce prováděné provozovatelem přepravní soustavy v případě prozatímních opatření v co největší míře podporují likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
2. Využitím prozatímního opatření není dotčeno provádění jiných prozatímních opatření, ať alternativně, nebo dodatečně, a to za předpokladu, že cílem těchto opatření je podpora hospodářské soutěže a likvidity krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem a že jsou tato opatření v souladu s obecnými zásadami stanovenými v tomto nařízení.
3. Prozatímní opatření uvedená v odstavcích 1 a 2 vypracuje a provádí každý provozovatel přepravní soustavy v souladu se zprávou uvedenou v čl. 46 odst. 1 schválenou vnitrostátním regulačním orgánem v souladu s postupem stanoveným v článku 46.
4. Zpráva stanoví ukončení prozatímních opatření nejpozději do pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 46
Prozatímní opatření: výroční zpráva
1. Pokud provozovatel přepravní soustavy předpokládá, že provede prozatímní opatření nebo bude pokračovat v jejich provádění, vypracuje zprávu, v níž upřesní:
a)
popis stavu vývoje a likvidity krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem v době vypracování zprávy, a to mimo jiné včetně následujících informací, má-li je provozovatel přepravní soustavy k dispozici:
i)
počet transakcí uzavřených na virtuálním obchodním bodě a počet transakcí obecně,
ii)
rozpětí nabídek k prodeji a koupi a objemy nabídek,
iii)
počet účastníků, kteří mají přístup ke krátkodobému velkoobchodnímu trhu s plynem,
iv)
počet účastníků, kteří byli v určitém období aktivní na krátkodobém velkoobchodním trhu s plynem;
b)
prozatímní opatření, která mají být uplatněna;
c)
důvody uplatnění prozatímních opatření:
i)
vysvětlení, proč jsou prozatímní opatření nutná kvůli stavu vývoje krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem uvedeného v písmeni b),
ii)
posouzení, jak prozatímní opatření zvýší likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
d)
identifikaci kroků, které budou přijaty k odstranění prozatímních opatření, včetně kritérií pro provedení těchto kroků a posouzení souvisejícího harmonogramu.
2. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje návrh zprávy se zúčastněnými subjekty.
3. Po konzultaci předloží provozovatel přepravní soustavy zprávu vnitrostátnímu regulačnímu orgánu ke schválení. První zpráva se předloží do šesti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost a následné zprávy, které ji v případě nutnosti aktualizují, se předkládají ročně.
4. Vnitrostátní regulační orgán přijme a zveřejní odůvodněné rozhodnutí do šesti měsíců po obdržení kompletní zprávy. Toto rozhodnutí se neprodleně oznámí agentuře a Komisi. Při rozhodování o tom, zda zprávu schválí, posoudí vnitrostátní regulační orgán její dopad na harmonizaci vyrovnávacích režimů, usnadnění integrace trhu, zaručení nediskriminace, účinné hospodářské soutěže a efektivního fungování trhu s plynem.
5. Použije se postup podle čl. 27 odst. 2.
Článek 47
Vyrovnávací platforma
1. Pokud krátkodobý velkoobchodní trh s plynem postrádá nebo podle očekávání bude postrádat dostatečnou likviditu nebo nelze-li na tomto trhu rozumným způsobem pořídit časově omezené a místně omezené produkty požadované provozovatelem přepravní soustavy, zřídí se vyrovnávací platforma, aby mohl provozovatel přepravní soustavy provádět vyrovnávání.
2. Provozovatelé přepravní soustavy zváží, zda lze zřídit společnou vyrovnávací platformu pro sousední vyrovnávací zóny v rámci spolupráce mezi provozovateli přepravní soustavy nebo v případech, kdy je k dispozici dostatečná kapacita pro propojení a takováto společná vyrovnávací platforma je považována za účinnou. Je-li zřízena společná vyrovnávací platforma, provozují ji dotčení provozovatelé přepravní soustavy.
3. Pokud se situace popsaná v odstavci 1 po pěti letech zásadně nezměnila, může vnitrostátní regulační orgán, aniž je dotčen čl. 45 odst. 4 a poté, co je předložena příslušná změna zprávy, rozhodnout, že vyrovnávací platforma bude nadále v provozu po další období nejvýše pěti let.
Článek 48
Alternativa k vyrovnávací platformě
Pokud může provozovatel přepravní soustavy prokázat, že v důsledku nedostatečné kapacity pro propojení dvou vyrovnávacích zón nemůže vyrovnávací platforma zvýšit likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem a provozovateli přepravní soustavy neumožňuje, aby prováděl účinné vyrovnávací akce, může se schválením vnitrostátního regulačního orgánu použít alternativu, například vyrovnávací služby. Je-li taková alternativa použita, určí se podmínky následných smluvních ujednání, použitelné ceny a doba trvání.
Článek 49
Prozatímní vyrovnávací poplatek
1. Je-li nutné provést prozatímní opatření uvedená v článku 45, lze odvozenou cenu vypočítat v souladu se zprávou uvedenou v článku 46, která nahradí metodiku výpočtu denního vyrovnávacího poplatku.
2. V takovém případě lze odvozenou cenu založit na regulované ceně, zástupné tržní ceně nebo ceně odvozené z obchodů v rámci vyrovnávací platformy.
3. Zástupná tržní cena co možná nejvíce splňuje podmínky stanovené v čl. 22 odst. 6. Při koncipování této zástupné tržní ceny se zváží možná rizika manipulace s trhem.
Článek 50
Přípustná odchylka
1. Přípustné odchylky lze uplatnit pouze v případě, že uživatelé sítě nemají přístup:
a)
ke krátkodobému velkoobchodnímu trhu s plynem, jenž má dostatečnou likviditu;
b)
k plynové kapacitě nutné k vyrovnání krátkodobých výkyvů v poptávce po plynu či jeho nabídce nebo
c)
k dostatečným informacím o svých dodávkách a odběrech.
2. Přípustné odchylky se uplatní:
a)
ve vztahu k dennímu vyrovnávacímu množství uživatelů sítě;
b)
transparentně a nediskriminačně;
c)
pouze v nezbytném rozsahu a po minimální nutnou dobu.
3. Uplatnění přípustných odchylek může snížit finanční expozici uživatele sítě marginální prodejní ceně nebo marginální kupní ceně ve vztahu k celému dennímu vyrovnávacímu množství uživatele sítě za plynárenský den nebo k jeho části.
4. Úrovní přípustné odchylky je maximální množství plynu, které má každý uživatel sítě koupit nebo prodat za váženou průměrnou cenu. Pokud existuje zbývající množství plynu, které představuje denní vyrovnávací množství každého uživatele sítě, jež přesahuje úroveň přípustné odchylky, prodá se nebo koupí za marginální prodejní nebo marginální kupní cenu.
5. Koncepce úrovně přípustné odchylky:
a)
odráží flexibilitu přepravní sítě a potřeby uživatele sítě;
b)
odráží úroveň rizika, jemuž je uživatel sítě vystaven při vyrovnávání svých dodávek a odběrů;
c)
nebrzdí rozvoj krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem;
d)
nevede ke zbytečně nadměrnému zvýšení nákladů provozovatele přepravní soustavy na vyrovnávací akce.
6. Úroveň přípustné odchylky se vypočte na základě dodávek a odběrů každého uživatele sítě pro každý plynárenský den, přičemž se vyloučí obchody na virtuálním obchodním bodě. Dílčí kategorie se definují podle použitelných vnitrostátních předpisů.
7. Úroveň přípustné odchylky použitelná na odběr neměřený denně definovaná podle použitelných vnitrostátních předpisů je založena na rozdílu mezi relevantní předpovědí odběrů provedených uživatelem sítě neměřených denně a přídělem pro odběr neměřený denně.
8. Úroveň přípustné odchylky může zahrnovat složku vypočtenou s ohledem na uplatnění odchylky v předpovědi odběrů provedených uživatelem sítě neměřených denně, jež představuje množství, o které příslušná předpověď:
a)
přesahuje příděl pro odběr neměřený denně v případě, že je denní vyrovnávací množství kladné;
b)
je nižší než příděl pro odběr neměřený denně v případě, že je denní vyrovnávací množství záporné.
KAPITOLA XI
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 51
Uvolnění nadbytečné flexibility provozovatele přepravní soustavy
1. Pokud dlouhodobé smlouvy o pořizování flexibility platné v den vstupu tohoto nařízení v platnost udělují provozovateli přepravní soustavy právo odebírat či dodávat konkrétní objemy plynu, snaží se provozovatel přepravní soustavy tato množství flexibility snížit.
2. Při určování množství nadbytečné flexibility, která je k dispozici pro dodávku a odběr na základě platné dlouhodobé smlouvy, zohlední provozovatel přepravní soustavy využití krátkodobých standardizovaných produktů.
3. Nadbytečnou flexibilitu lze uvolnit buď:
a)
podle podmínek stávající smlouvy, pokud obsahuje ustanovení, která povolují snížit množství plynu, k němuž se vztahuje závazek, a/nebo stávající smlouvu ukončit, nebo
b)
pokud takováto smluvní práva neexistují:
i)
smlouva zůstává v platnosti, dokud není ukončena podle použitelných podmínek,
ii)
smluvní strany zváží dodatečná ujednání, aby bylo možné uvolnit zpět na trh nadbytečný plyn, který není požadován pro vyrovnávací účely, čímž by se ostatním uživatelům sítě zpřístupnilo větší množství flexibility.
4. Pokud platná smlouva stanoví snížení flexibility o množství, která jsou v souladu s dostupným nadbytečným množstvím, provozovatel přepravní soustavy sníží tuto flexibilitu, jakmile je to po vstupu tohoto nařízení v platnost rozumně možné nebo jakmile lze stanovit, že existuje nadbytečné množství.
5. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje se zúčastněnými stranami konkrétní návrhy, které mají být provedeny jako prozatímní opatření pro uvolnění nadbytečné flexibility na základě platné dlouhodobé smlouvy.
6. Provozovatelé přepravní soustavy zveřejní informace o vyrovnávacích akcích, které podnikli na základě platné dlouhodobé smlouvy.
7. Vnitrostátní regulační orgán může stanovit cíle pro podíl, o nějž by se tyto dlouhodobé smlouvy měly snížit, aby se zvýšila likvidita krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
Článek 52
Přechodná ustanovení
1. Vnitrostátní regulační orgán může provozovateli přepravní soustavy na základě odůvodněné žádosti povolit, aby ustanovení tohoto nařízení splnil do dvaceti čtyř měsíců od 1. října 2014, pokud tento provozovatel přepravní soustavy neprovádí žádné prozatímní opatření uvedené v kapitole X. V případě, že vnitrostátní regulační orgán tuto možnost využije, toto nařízení se na vyrovnávací zónu daného provozovatele přepravní soustavy nepoužije v rozsahu a po přechodnou dobu, které vnitrostátní regulační orgán ve svém rozhodnutí stanovil.
2. Vnitrostátní regulační orgán přijme a zveřejní odůvodněné rozhodnutí v souladu s odstavcem 1 do tří měsíců po obdržení takové žádosti. Toto rozhodnutí se neprodleně oznámí agentuře a Komisi.
Článek 53
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Aniž je dotčen článek 28, čl. 33 odst. 5, čl. 38 odst. 1, čl. 45 odst. 4, čl. 46 odst. 3, článek 51 a 52, použije se toto nařízení ode dne 1. října 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. března 2014.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 312/2014
tas-26 ta’ Marzu 2014
li jistabbilixxi Kodiċi tan-Netwerk dwar l-Ibbilanċjar tal-Gass tan-Netwerks ta’ Trażmissjoni
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 715/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Lulju 2009 dwar il-kondizzjonijiet għall-aċċess għan-networks ta’ trażmissjoni tal-gass naturali u li jħassar ir-Regolament (KE) Nru 1775/2005 (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 6(11) tiegħu,
Billi:
(1)
It-tlestija urġenti ta’ suq intern tal-enerġija interkonness u li jaħdem bis-sħiħ li jikkontribwixxi għall-garanzija ta’ provvista tal-enerġija bi prezz li jlaħħaq miegħu kulħadd u sostenibbli lill-ekonomija tal-Unjoni hija kruċjali għall-għan li tiżdied il-kompetittività u li jiġi żgurat li l-konsumaturi kollha jistgħu jixtru l-enerġija bl-aqwa prezzijiet.
(2)
Sabiex nersqu lejn integrazzjoni akbar fis-suq, huwa importanti li r-regoli dwar l-ibbilanċjar tal-gass tan-netwerks ta’ trażmissjoni jiffaċilitaw il-kummerċ tal-gass minn żona tal-ibbilanċjar għall-oħra sabiex b’hekk jikkontribwixxu għall-iżvilupp ta’ likwidità tas-suq. Għalhekk, dan ir-Regolament jistabbilixxi regoli armonizzati dwar l-ibbilanċjar li japplikaw għall-Unjoni kollha bil-għan li l-utenti tan-netwerks jintgħataw iċ-ċertezza li jistgħu jamministraw il-pożizzjonijiet tal-bilanċ tagħhom f’żoni ta’ bbilanċjar differenti mal-Unjoni kollha b’mod ekonomikament effiċjenti u mhux diskriminatorju.
(3)
Dan ir-Regolament jappoġġja l-iżvilupp ta’ suq kompetittiv tal-gass bl-ingrossa għal żmien qasir fl-Unjoni Ewropea, li jipprovdi flessibbiltà tal-gass, minn kwalunkwe sors, sabiex jiġi offrut għax-xiri u għall-bejgħ permezz ta’ mekkaniżmi tas-suq b’mod li l-utenti tan-netwerk ikunu jistgħu jibbilanċjaw il-portafolji tal-ibbilanċjar tagħhom b’mod effiċjenti, jew sabiex l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jkun jista’ juża l-flessibbiltà tal-gass meta jibbilanċja n-netwerk tat-trażmissjoni.
(4)
Ir-Regolament (KE) Nru 715/2009 jistabbilixxi regoli mhux diskriminatorji għall-kundizzjonijiet ta’ aċċess għan-netwerks ta’ trażmissjoni tal-gass naturali bil-għan li jiġi żgurat it-tħaddim xieraq tas-suq intern għall-gass. Regoli dwar l-ibbilanċjar li huma bbażati fuq is-suq jinċentivaw finanzjarjament lill-utenti tan-netwerk biex jibbilanċjaw il-portafolji tal-ibbilanċjar tagħhom permezz ta’ tariffi tal-iżbilanċ li jirriflettu l-ispejjeż.
(5)
L-utenti tan-netwerk għandhom jassumu r-responsabbiltà għall-ibbilanċjar tad-dħul kontra l-ħruġ tagħhom, bir-regoli tal-ibbilanċjar li huma mfassla biex jippromwovu suq tal-gass bl-ingrossa għal żmien qasir, bl-istabbiliment ta’ pjattaformi ta’ kummerċ li jiffaċilitaw aktar il-kummerċ tal-gass bejn l-utenti tan-netwerk u l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni. L-operaturi tas-sistema tat-trażmissjoni jwettqu kwalunkwe bilanċjar residwali tan-netwerks tat-trażmissjoni li jista’ jkun meħtieġ. Biex jagħmlu dan, l-operaturi tas-sistema tat-trażmissjoni għandhom isegwu l-ordni tal-mertu. L-ordni tal-mertu tinħoloq sabiex l-operaturi tas-sistema ta’ trażmissjoni jkunu jistgħu jakkwistaw gass waqt li jqisu kunsiderazzjonijiet ekonomiċi u operazzjonali, waqt li jużaw prodotti li jistgħu jiġu kkunsinnjati mill-aktar firxa wiesgħa ta’ sorsi, inklużi prodotti miksuba minn faċilitajiet LNG u tal-ħżin. L-operaturi tas-sistema ta’ trażmissjoni għandhom jimmiraw li jimmassimizzaw l-ammont tal-ħtiġijiet tagħhom ta’ bbilanċjar tal-gass permezz tax-xiri u l-bejgħ ta’ prodotti standardizzati għal żmien qasir fuq is-suq tal-gass bl-ingrossa għal żmien qasir.
(6)
Sabiex l-utenti tan-netwerk jkunu jistgħu jibbilanċjaw il-portafolji tal-ibbilanċjar tagħhom, dan ir-Regolament jistabbilixxi wkoll rekwiżiti minimi għall-forniment ta’ informazzjoni sabiex jiġi implimentat reġim tal-ibbilanċjar ibbażat fuq is-suq. Għalhekk, il-flussi ta’ informazzjoni pprovduti f’dan ir-Regolament għandhom l-għan li jappoġġjaw l-iskema ta’ bbilanċjar ta’ kuljum u jfittxu li jkunu ġabra ta’ informazzjoni li tappoġġja lill-utenti tan-netwerk biex jiġġestixxi r-riskji u l-opportunitajiet tiegħu b’mod kostefficjenti.
(7)
Minbarra l-protezzjoni ta’ informazzjoni kummerċjalment sensittiva, skont dan ir-Regolament, l-operaturi tas-sistema ta’ trażmissjoni għandhom iżommu l-kunfidenzjalità tal-informazzjoni u d-dejta ppreżentati lilhom għall-fini tal-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament u ma għandhomx jiżvelaw lil partijiet terzi din l-informazzjoni u dejta jew parti minnha ħlief jekk u sa fejn ikunu intitolati bil-liġi li jagħmlu dan.
(8)
Dan ir-Regolament ġie adottat abbażi tar-Regolament (KE) Nru 715/2009 li jissupplimenta u li jifforma parti integrali minnu. Ir-referenzi għar-Regolament (KE) Nru 715/2009 f’atti legali oħrajn għandhom jinftiehmu li jirreferu wkoll għal dan ir-Regolament. Dan ir-Regolament japplika għal kapaċitajiet mhux eżentati f’infrastrutturi ġodda kbar li ġew eżentati mill-Artikolu 32 tad-Direttiva 2009/73/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (2) jew minn dak li qabel kien l-Artikolu 18 tad-Direttiva 2003/55/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) sal-punt li l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament ma tippreġudikax dik l-eżenzjoni. Dan ir-Regolament għandu japplika waqt li titqies in-natura speċifika tal-interkonnetturi.
(9)
Dan ir-Regolament twaqqaf skont il-proċedura stipulata fl-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 715/2009. Ikompli jarmonizza r-regoli dwar l-ibbilanċjar stabbiliti fl-Artikolu 21 tar-Regolament (KE) Nru 715/2009 sabiex jiġi ffaċilitat il-kummerċ tal-gass.
(10)
Dan ir-Regolament jinkludi dispożizzjonijiet li japplikaw għal operaturi tas-sistema ta’ distribuzzjoni u li għandhom l-għan li jarmonizzaw ir-rwoli tagħhom biss sa fejn u kemm hemm bżonn għall-implimentazzjoni xierqa ta’ dawn id-dispożizzjonijiet.
(11)
L-awtoritajiet regolatorji nazzjonali u l-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni għandhom iqisu l-aħjar prattiki u impenji sabiex jarmonizzaw il-proċessi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament. Filwaqt li jaġixxu skont l-Artikolu 7 tar-Regolament (KE) Nru 713/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4), l-Aġenzija u l-awtoritajiet regolatorji nazzjonali għandhom jiżguraw li r-regoli dwar l-ibbilanċjar jiġu implimentati mal-Unjoni kollha bl-iktar mod effettiv.
(12)
Il-miżuri previsti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat stabbilit skont l-Artikolu 51 tad-Direttiva 2009/73/KE,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi Kodiċi tan-Netwerk li jistabbilixxi regoli dwar l-ibbilanċjar tal-gass, inklużi regoli relatati man-netwerk dwar il-proċeduri ta’ nomina, it-tariffi tal-iżbilanċ, u l-proċessi ta’ saldu assoċjati mat-tariffi tal-iżbilanċ ta’ kuljum u l-ibbilanċjar operazzjonali bejn netwerks tal-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni.
Artikolu 2
Kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament għandu japplika għal żoni ta’ bbilanċjar fi ħdan il-fruntieri tal-Unjoni.
2. Dan ir-Regolament ma għandux japplika għaż-żoni ta’ bbilanċjar fl-Istati membri li għandhom deroga abbażi tal-Artikolu 49 tad-Direttiva 2009/73/KE.
3. Dan ir-Regolament ma għandux japplika għar-rikonċiljazzjoni li tkun meħtieġa bejn l-allokazzjonijiet u l-konsum attwali derivat sussegwentement minn qari tal-miter tal-konsumatur finali meta dawn jinkisbu.
4. Dan ir-Regolament ma għandux japplika f’sitwazzjonijiet ta’ emerġenza li fihom l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jimplimenta miżuri speċifiċi definiti skont ir-regoli nazzjonali applikabbli u abbażi tar-Regolament (UE) Nru 994/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta’ Ottubru 2010 dwar miżuri li jissalvagwardjaw is-sigurtà tal-provvista tal-gass (5), kif huwa xieraq.
5. Id-drittijiet u l-obbligi rispettivi li joriġinaw minn dan ir-Regolament fir-rigward tal-utenti tan-netwerk japplikaw biss għal dawk l-utenti tan-netwerk li kkonkludew ftehim li jorbot legalment, sakemm ikun kuntratt ta’ trasport jew kuntratt ieħor, li jippermettilhom li jissottomettu notifika ta’ negozjar skont l-Artikolu 5.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Għall-għanijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet fl-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 715/2009, l-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 984/2013 li jistabbilixxi Kodiċi ta’ Netwerk dwar Mekkaniżmi ta’ Kapaċità ta’ Allokazzjoni f’Sistemi ta’ Trażmissjoni tal-Gass u jissupplimenta r-Regolament (KE) Nru 715/2009 (6) kif ukoll l-Artikolu 2 tad-Direttiva 2009/73/KE. Barra minn hekk, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
1.
“żona ta’ bbilanċjar” tfisser sistema ta’ dħul u ħruġ li għaliha jkun applikabbli reġim tal-ibbilanċjar speċifiku u li tista’ tinkludi sistemi ta’ distribuzzjoni jew parti minnhom;
2.
“azzjoni ta’ bilanċjar” tfisser azzjoni mwettqa mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni biex jibdel il-flussi tal-gass għal ġewwa jew barra n-netwerk ta’ trażmissjoni, minbarra dawk l-azzjonijiet relatati ma’ gass li ma jkunx hemm rendikont tiegħu bħala maħruġ mis-sistema u l-gass użat mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għall-operazzjoni tas-sistema;
3.
“tariffa/i tan-newtralità tal-ibbilanċjar” tfisser tariffa/i li jammontaw għad-differenza bejn l-ammonti riċevuti jew riċivibbli u l-ammonti mħallsa jew li jridu jitħallsu mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni minħabba t-twettiq tal-attivitajiet ta’ bbilanċjar tiegħu li hija/huma pagabbli jew rekuperabbli mill-utenti tan-netwerk rilevanti;
4.
“pjattaforma ta’ negozjar” tfisser pjattaforma elettronika pprovduta u mħaddma minn operatur ta’ pjattaforma ta’ negozjar li permezz tagħha l-parteċipanti fin-negozjati jistgħu jdaħħlu u jaċċettaw, inkluż id-dritt li jirrevedu u jirtiraw, prezzijiet u offerti għal gass meħtieġ biex tinstab soluzzjoni għal varjazzjonijiet għal żmien qasir fid-domanda jew il-provvista tal-gass, skont it-termini u l-kundizzjonijiet applikabbli fuq il-pjattaforma ta’ negozjar u li fiha l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jinnegozja sabiex iwettaq azzjoni ta’ bbilanċjar;
5.
“parteċipant tan-negozju” tfisser utent tan-netwerk jew operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni li jkollu kuntratt mal-operatur tal-pjattaforma tan-negozjar u li jissodisfa l-kundizzjonijiet meħtieġa biex jinnegozja fuq pjattaforma ta’ negozjar.
6.
“pjattaforma ta’ bbilanċjar” tfisser pjattaforma ta’ negozjar li fiha operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni huwa parteċipant fin-negozjati għan-negozjati kollha;
7.
“servizz ta’ bbilanċjar” tfisser servizz ipprovdut lil operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni permezz ta’ kuntratt għal gass meħtieġ bħala soluzzjoni għal varjazzjonijiet għal żmien qasir fid-domanda u l-provvista tal-gass, li mhuwiex prodott standardizzat għal żmien qasir;
8.
“kwantità kkonfermata” tfisser il-kwantità ta’ gass ikkonfermata minn operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni li għandha tiġi skedata jew skedata mill-ġdid biex jiċċirkola f’jum tal-gass D;
9.
“tariffa tal-iżbilanċ ta’ kuljum” tfisser l-ammont ta’ flus li utent tan-netwerk iħallas jew jirċievi fir-rigward ta’ kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum;
10.
“kejl ta’ kuljum” tfisser li l-kwantità ta’ gass titkejjel u tinġabar darba għal kull jum tal-gass;
11.
“kejl ripetut f’jum” tfisser li l-kwantità ta’ gass titkejjel u tinġabar tal-inqas darbtejn fil-jum tal-gass;
12.
“kejl mhux ta’ kuljum” tfisser li l-kwantità ta’ gass titkejjel u tinġabar b’mod inqas spiss minn darba għal kull jum tal-gass;
13.
“portafoll tal-ibbilanċjar” tfisser raggruppament tad-dħul u l-ħruġ tal-utent tan-netwerk;
14.
“kwantità ta’ notifika” tfisser il-kwantità ta’ gass ittrasferit bejn operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni u utent tan-netwerk jew utenti tan-netwerk jew portafolji ta’ bbilanċjar, skont kif ikun xieraq;
15.
“allokazzjoni” tfisser il-kwantità ta’ gass attribwita lil utent tan-netwerk minn operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni bħala dħul jew ħruġ espressi f’kWh biex tiġi determinata l-kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum;
16.
“ċiklu ta’ rinomina” tfisser il-proċess imwettaq mill-operatur tas-sistema tas-trażmissjoni biex jipprovdi utent tan-netwerk bil-messaġġ dwar il-kwantitajiet ikkonfermati wara r-riċeviment ta’ rinomina;
17.
“tariffa ta’ dakinhar stess” tfisser tariffa mitluba jew ħlas li sar minn operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jew għal utent tan-netwerk minħabba obbligu ta’ dakinhar stess.
18.
“obbligu ta’ dakinhar stess” tfisser sett ta’ regoli rigward id-dħul u l-ħruġ tal-utenti tan-netwerk fil-jum tal-gass imposti minn operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni fuq utenti tan-netwerk;
19.
“każ ta’ bażi” tfisser il-mudell għall-forniment ta’ informazzjoni fejn l-informazzjoni dwar il-kejl mhux ta’ kuljum ta’ ħruġ ta’ gass tikkonsisti minn tbassir jum bil-quddiem jew dakinhar stess;
20.
“varjant 1” tfisser il-mudell għall-forniment ta’ informazzjoni fejn l-informazzjoni fuq il-kejl ta’ kuljum u fuq il-kejl mhux ta’ kuljum ta’ ħruġ ta’ gass hija bbażata fuq l-apporzjonament ta’ flussi mkejla waqt il-jum tal-gass;
21.
“varjant 2” tfisser il-mudell għall-forniment ta’ informazzjoni fejn l-informazzjoni dwar il-kejl mhux ta’ kuljum ta’ ħruġ gass hija bbażata fuq tbassir jum bil-quddiem.
KAPITOLU II
SISTEMA TA’ BBILANĊJAR
Artikolu 4
Prinċipji ġenerali
1. L-utenti tan-netwerk għandhom ikunu responsabbli biex jibbilanċjaw il-portafolji tagħhom sabiex jimminimizzaw il-bżonn li l-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni jwettqu l-azzjonijiet ta’ bbilanċjar stabbiliti f’dan ir-Regolament.
2. Ir-regoli ta’ bbilanċjar stabbiliti skont dan ir-Regolament għandhom jirriflettu ħtiġijiet ġenwini tas-sistema, filwaqt li jqisu r-riżorsi disponibbli għall-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni u għandhom jagħtu inċentivi lill-utenti tan-netwerk sabiex dawn jibbilanċjaw il-portafolji ta’ bbilanċjar tagħhom b’mod effiċjenti.
3. L-utenti tan-netwerk għandu jkollhom il-possibilità li jidħlu fi ftehim legalment vinkolanti ma’ operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni li jippermettilhom jippreżentaw notifiki ta’ negozjar irrispettivament minn jekk ikollhomx kapaċità ta’ trasport ikkuntrattata jew le.
4. F’żona ta’ bbilanċjar fejn ikun hemm attivi iktar minn operatur wieħed tas-sistema ta’ trażmissjoni, dan ir-Regolament għandu japplika għall-operaturi kollha tas-sistema ta’ trażmissjoni f’dik iż-żona ta’ bbilanċjar. F’każ li r-responsabilità ta’ żamma tas-sistemi ta’ trażmissjoni tagħhom f’bilanċ tkun ġiet trasferita lil entità, dan ir-Regolament għandu japplika għal dik l-entità sa fejn definit skont ir-regoli nazzjonali applikabbli.
Artikolu 5
Notifiki ta’ negozjar u allokazzjonijiet
1. It-trasferiment ta’ gass bejn żewġ portafolji ta’ bbilanċjar f’żona waħda ta’ bbilanċjar għandu jsir biċ-ċessjoni u l-akkwist ta’ notifiki ta’ negozjar ippreżentati lill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni fir-rigward il-jum tal-gass.
2. Il-ħin għall-preżentazzjoni, l-irtirar u l-emendar tan-notifiki ta’ negozjar għandu jkun iddefinit mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni fil-kuntratt ta’ trasport jew fi ftehim ieħor legalment vinkolanti mal-utenti tan-netwerk filwaqt li jitqies il-ħin, jekk meħtieġ, għall-ipproċessar tan-notifiki ta’ negozjar. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jħalli lill-utenti tan-netwerk jippreżentaw notifiki ta’ negozjar qrib il-ħin li fih issir effettiva n-notifika ta’ negozjar.
3. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jnaqqas kemm jistal-ħin għall-ipproċessar ta’ notifiki ta’ negozjar. Il-ħin għall-ipproċessar ma għandux jieħu iktar minn tletin minuta ħlief meta l-ħin li fih in-notifika ta’ negozjar issir effettiva jippermetti li l-ħin għall-ipproċessar jiġi estiż sa sagħtejn.
4. Notifika ta’ negozjar għandha tipprovdi mill-inqas l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-jum tal-gass li għalih huwa ttrasferit il-gass;
(b)
l-identifikazzjoni tal-portafolji ta’ bbilanċjar ikkonċernati;
(c)
jekk hijiex notifika ta’ negozjar ta’ ċessjoni jew tal-akkwist;
(d)
il-kwantità ta’ notifika espressa f’kWh/d għal kwantità ta’ notifika ta’ kuljum jew f’kWh/h għal kwantità ta’ notifika fis-siegħa, kif meħtieġa mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni.
5. Jekk l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jirċievi sett korrispondenti ta’ notifiki ta’ negozjar ta’ ċessjoni jew tal-akkwist u l-kwantitajiet ta’ notifika jkunu ndaqs, f’dak il-każ l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jalloka l-kwantità ta’ notifika għall-portafolji kkonċernati:
(a)
bħala ħruġ għall-portafoll tal-utenti tan-netwerk li jagħmel in-notifika ta’ negozjar ta’ ċessjoni; u
(b)
bħala dħul għall-portafoll tal-utenti tan-netwerk li jagħmel in-notifika ta’ negozjar tal-akkwist.
6. Meta l-kwantitajiet ta’ notifika msemmija fil-paragrafu 5 ma jkunux indaqs, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jew jalloka l-inqas kwantità ta’ notifika speċifikata fin-notifika ta’ negozjar jew inkella għandu jirrifjuta ż-żewġ notifiki ta’ negozjar. Ir-regola applikabbli għandha tiġi ddefinita mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni fil-kuntratt ta’ trasport rilevanti applikabbli jew ftehim legalment vinkolanti ieħor.
7. Fornitur tas-servizzi ma għandux jinżamm milli jaġixxi f’isem utent tan-netwerk għall-fini tal-paragrafu 5, soġġett għall-approvazzjoni minn qabel tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni.
8. Utent tan-netwerk jista’ jagħmel notifika ta’ negozjar f’jum tal-gass, irrilevanti jekk tkunx saret xi nomina minn dan l-utent tan-netwerk għal dak il-jum tal-gass.
9. Il-paragrafi 1 sa 8 għandhom japplikaw, mutatis mutandis, għall-operaturi tas-sistema ta’ trażmissjoni li jinnegozjaw b’mod konformi mal-Artikolu 6(3)(a).
KAPITOLU III
IBBILANĊJAR OPERAZZJONALI
Artikolu 6
Dispożizzjonijiet ġenerali
1. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jieħu azzjonijiet ta’ bbilanċjar sabiex:
(a)
iżomm in-netwerk ta’ trażmissjoni fil-limiti operazzjonali tiegħu;
(b)
jikseb pożizzjoni tal-linepack ta’ tmiem il-jum fin-netwerk ta’ trażmissjoni differenti minn dik antiċipata abbażi tad-dħul u l-ħruġ mistennija għal dak il-jum tal-gass, konsistenti mat-tħaddim ekonomiku u effiċjenti tan-netwerk ta’ trażmissjoni.
2. Meta jieħu azzjonijiet ta’ bbilanċjar, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu tal-inqas iqis dan li ġej fir-rigward taż-żona ta’ bbilanċjar:
(a)
l-istimi tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni stess tad-domanda għal gass matul u fil-jum tal-gass li għalih qed titqies l-azzjoni ta’ bbilanċjar (jew l-azzjonijiet ta’ bbilanċjar;
(b)
l-informazzjoni dwar in-nomina u l-allokazzjoni u l-flussi tal-gass imkejlin;
(c)
il-pressjonijet tal-gass tul in-netwerk(s) ta’ trażmissjoni.
3. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jieħu azzjonijiet ta’ bbilanċjar permezz:
(a)
ix-xiri u l-bejgħ ta’ prodotti standardizzati għal żmien qasir fuq pjattaforma ta’ negozjar; u/jew
(b)
l-użu ta’ servizzi ta’ bbilanċjar.
4. Meta jieħu azzjonijiet ta’ bbilanċjar, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jqis il-prinċipji li ġejjin:
(a)
l-azzjonijiet ta’ bbilanċjar għandhom jitwettqu fuq bażi mhux diskriminatorja;
(b)
l-azzjonijiet ta’ bbilanċjar għandhom iqisu kwalunkwe obbligu li l-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni għandhom biex iħaddmu netwerk ta’ trażmissjoni ekonomiku u effiċjenti.
Artikolu 7
Prodotti standardizzati għal żmien qasir
1. Il-prodotti standardizzati għal żmien qasir għandhom jiġu nnegozjati għall-kunsinna fi żmien jum jew minn jum qabel sebat ijiem fil-ġimgħa skont ir-regoli applikabbli tal-pjattaforma ta’ negozjar kif definiti bejn l-operatur tal-pjattaforma tan-negozjar u l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni.
2. Il-parteċipant fin-negozjati ta’ oriġini huwa l-parteċipant fin-negozjati li jitfa’ prezz jew offerta biex jinnegozja fuq il-pjattaforma ta’ negozjar u l-parteċipant fin-negozjati li jaċċetta huwa l-parteċipant fin-negozjati li jaċċettah/a.
3. Meta prodott titolari jiġi nnegozjat:
(a)
parteċipant minnhom fin-negozju jagħmel notifika ta’ negozjar ta’ akkwist u l-ieħor jagħmel notifika ta’ negozjar ta’ ċessjoni;
(b)
iż-żewġ notifiki ta’ negozjar għandhom jispeċifikaw il-kwantità ta’ gass ittrasferit mill-parteċipant fin-negozjati li jagħmel notifika ta’ negozjar ta’ ċessjoni lill-parteċipant fin-negozjati li jagħmel notifika ta’ negozjar ta’ akkwist;
(c)
meta tintuża kwantità ta’ notifika fis-siegħa, din għandha tiġi applikata b’rata fissa għas-sigħat li jifdal tal-jum tal-gass minn ħin tal-bidu speċifikat u għandha tkun żero għas-sigħat kollha qabel dan il-ħin tal-bidu.
4. Meta prodott lokazzjonali jiġi nnegozjat:
(a)
l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jiddetermina l-punti ta’ dħul u ta’ ħruġ rilevanti jew il-gruppi tagħhom li jistgħu jintużaw;
(b)
il-kundizzjonijiet kollha speċifikati fil-paragrafu 3 għandhom jiġu ssodisfati;
(c)
il-parteċipant ta’ oriġini fin-negozjar għandu jimmodifika l-kwantità tal-gass li għandu jiġi pprovdut lil jew meħud min-netwerk ta’ trażmissjoni fil-punt tad-dħul jew ħruġ speċifikat b’ammont daqs il-kwantità ta’ notifika u jipprovdi evidenza lill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni li l-kwantità tkun ġiet immodifikata skont dan;
5. Meta prodott temporali jiġi nnegozjat:
(a)
il-kundizzjonijiet speċifikati fil-paragrafu 3(a) u (b) għandhom jiġu ssodisfati;
(b)
għandha tiġi applikata notifika ta’ kwantità kull siegħa għas-sigħat tal-jum tal-gass minn ħin tal-bidu speċifikat sa ħin ta’ tmiem specifikat u għandu jkun ugwali għal żero għas-sigħat kollha qabel il-ħin tal-bidu u żero għas-sigħat wara l-ħin tat-tmiem.
6. Meta jiġi nnegozjat prodott lokazzjonali temporali, għandhom jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet speċifikati fil-paragrafu 4(a), u (c) u l-paragrafu 5.
7. Meta jistabbilixxu l-prodotti standardizzati għal żmien qasir, l-operaturi tas-sistema ta’ trażmissjoni minn żoni ta’ bbilanċjar kontigwi għandhom jikkooperaw sabiex jiġu determinati l-prodotti rilevanti. Kull operatur tas-sistema tat-trażmissjoni għandu jinforma lill-operaturi tal-pjattaforma tan-negozju bir-riżultat ta’ kooperazzjoni bħal din mingħajr dewmien bla bżonn.
Artikolu 8
Servizzi ta’ bbilanċjar
1. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni huwa intitolat jixtri servizzi ta’ bbilanċjar għal dawk is-sitwazzjonijiet li fihom il-prodotti standardizzati għal żmien qasir ma jkunux ser jipprovdu jew aktarx li mhux ser jipprovdu r-rispons meħtieġ biex iżommu n-netwerk ta’ trażmissjoni fi ħdan il-limiti operazzjonali tiegħu jew fin-nuqqas ta’ likwidità ta’ kummerċ ta’ prodotti standardizzati fit-terminu qasir.
2. Għall-fini tat-teħid ta’ azzjonijiet ta’ bbilanċjar permezz tal-użu ta’ servizzi ta’ bbilanċjar, meta jixtri dawn is-servizzi ta’ bbilanċjar, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu talanqas iqis dawn li ġejjin:
(a)
kif is-servizzi ta’ bbilanċjar ser iżommu lin-netwerk ta’ trażmissjoni fi ħdan il-limiti operazzjonali tiegħu;
(b)
il-ħin għar-rispons tas-servizzi ta’ bbilanċjar meta mqabbel mal-ħinijiet ta’ rispons ta’ kwalunkwe prodott standardizzat fit-terminu qasir disponibbli;
(c)
l-ispiża stmata tal-akkwist u l-użu tas-servizzi ta’ bbilanċjar meta mqabblin mal-ispiża stmata tal-użu ta’ kwalunkwe prodott standardizzat fit-terminu qasir disponibbli;
(d)
iż-żona fejn il-gass għandu jiġi pprovdut;
(e)
ir-rekwiżiti tal-kwalità tal-gass tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni stess;
(f)
kemm l-akkwist u l-użu tas-servizzi ta’ bbilanċjar jista’ jaffettwa l-likwidità tas-suq tal-gass bl-ingrossa fit-terminu qasir.
3. Is-servizzi ta’ bbilanċjar għandhom jiġu akkwistati b’mod ibbażat fuq is-suq, permezz ta’ proċedura tal-offerti pubbliċi, trasparenti u mhux diskriminatorja skont ir-regoli nazzjonali applikabbli, b’mod partikolari:
(a)
qabel jittieħed impenn ta’ kuntrattar għal servizz ta’ bbilanċjar, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jippubblika sejħa mhux restrittiva għall-offerti li tindika l-iskop, l-ambitu u l-istruzzjonijiet relatati lill-offerenti, biex dawn ikunu jistgħu jieħdu sehem fil-proċess tal-offerti;
(b)
ir-riżultati għandhom jiġu ppubblikati bla ħsara għall-protezzjoni ta’ informazzjoni kummerċjalment sensittiva u r-riżultati individwali għandhom jiġu żvelati lil kull offerent
4. F’ċirkostanzi speċifiċi, proċedura trasparenti u mhux diskriminatorja minbarra offerta pubblika tista’ tiġi approvata mill-awtorità regolatorja nazzjonali.
5. Sakemm deċiżjoni mill-awtorità regolatorja nazzjonali ma tippermettix durata itwal ta’ servizz ta’ bbilanċjar, id-durata ta’ servizz ta’ bbilanċjar ma għandhiex taqbeż sena, u d-data tal-bidu għandha sseħħ fi żmien tnax-il xahar mill-impenn vinkolanti relatat tal-partijiet kontraenti.
6. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jirrevedi l-użu tas-servizzi ta’ bbilanċjar tiegħu kull sena sabiex jivvaluta jekk prodotti standardizzati disponibbli għal żmien qasir jissodisfawx aħjar ir-rekwiżiti operazzjonali tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni u jekk għas-sena d-dieħla jkunx possibbli li jitnaqqas l-użu ta’ servizzi ta’ bbilanċjar.
7. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni darba fis-sena għandu jippubblika l-informazzjoni rigward is-servizzi ta’ bbilanċjar akkwistati u l-ispejjeż relatati mġarrbin.
Artikolu 9
Ordni tal-mertu
1. Soġġett għall-prinċipji stabbiliti fl-Artikolu 6(4), meta jiddeċiedi fuq l-azzjonijiet xierqa ta’ bbilanċjar, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni, filwaqt li jqis il-kosteffiċjenza, għandu:
(a)
jipprijoritizza l-użu ta’ prodotti titolari meta u sa fejn dan ikun xieraq fuq kwalunkwe prodott standardizzat ieħor disponibbli għal żmien qasir.
(b)
juża l-prodotti standardizzati tat-terminu qasir l-oħrajn fiċ-ċirkustanzi li ġejjin:
(1)
prodotti lokazzjonali meta, sabiex iżomm in-netwerk ta’ trażmissjoni fi ħdan il-limiti operazzjonali tiegħu, ikun hemm bżonn ta’ bidliet fil-fluss tal-gass f’punti speċifiċi tad-dħul u/jew tal-ħruġ u/jew li jibdew minn perjodu speċifiku ta’ ħin matul il-jum tal-gass.
(2)
prodotti temporali meta, sabiex iżomm in-netwerk ta’ trażmissjoni fi ħdan il-limiti operazzjonali tiegħu, ikun hemm bżonn ta’ bidliet fil-fluss tal-gass fi ħdan perjodu ta’ ħin speċifiku matul il-jum tal-gass. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu juża prodott temporali biss meta dan ikun iktar ekonomiku u effiċjenti meta mqabbel max-xiri u l-bejgħ ta’ taħlita ta’ prodotti titolari jew prodotti lokazzjonali.
(3)
prodotti lokazzjonali temporali meta, sabiex ikun hemm bżonn ta’ bidliet fil-fluss tal-gass f’punti speċifiċi tad-dħul u/jew tal-ħruġ u matul perjodu speċifiku ta’ żmien matul il-jum tal-gass. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu juża prodott lokazzjonali temporali biss meta dan ikun iktar ekonomiku u effiċjenti meta mqabbel max-xiri u l-bejgħ ta’ taħlita ta’ prodotti lokazzjonali.
(c)
juża biss servizzi ta’ bbilanċjar meta, wara valutazzjoni mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni kkonċernat, il-prodotti standardizzati b’terminu qasir ma jipprovdux jew aktarx li ma jkunux ser jipprovdu r-rispons meħtieġ biex in-netwerk ta’ trażmissjoni jinżamm fi ħdan il-limiti operazzjonali tiegħu.
L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jqis il-kosteffiċjenza fi ħdan il-livelli rispettivi tal-ordni tal-mertu imsemmi f’(a)-(c).
2. Meta jinnegozja prodotti standardizzati b’terminu qasir, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jipprijoritizza l-użu ta’ prodotti fi ħdan jum meta mqabblin ma’ prodotti ta’ minn jum qabel meta u sa fejn dan ikun xieraq.
3. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jista’ jfittex li jikseb approvazzjoni mill-awtorità regolatorja nazzjonali sabiex jinnegozja fi ħdan żona ta’ bbilanċjar kontigwa, u jkollu l-gass ittrasportat lejn u minn din iż-żona ta’ bbilanċjar, bħala alternattiva għan-negozjar ta’ prodotti titolari u/jew prodotti lokazzjonali fiż-żona/i ta’ bbilanċjar tiegħu stess. Meta tiddeċiedi favur l-għoti tal-approvazzjoni, l-awtorità regolatorja nazzjonali tista’ tikkunsidra soluzzjonijiet oħrajn biex ittejjeb it-tħaddim tas-suq domestiku. It-termini u l-kundizzjonijiet applikabbli għandhom jerġgħu jiġu kkunsidrati fuq bażi annwali mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni u l-awtorità regolatorja nazzjonali. L-użu ta’ din l-azzjoni ta’ bbilanċjar ma għandux jillimita l-aċċess għal u l-użu mill-utenti tan-netwerk tal-kapaċità fil-punt ta’ interkonnessjoni kkonċernat.
4. Fuq bażi annwali l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jippubblika l-informazzjoni fir-rigward tal-ispejjeż, il-frekwenza u l-kwantità tal-azzjonijiet ta’ bbilanċjar imwettqa skont kull wieħed mir-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafu 1 u tal-azzjonijiet ta’ bbilanċjar meħuda skont il-paragrafu 3.
Artikolu 10
Pjattaforma ta’ negozjar
1. Għall-fini tal-akkwist ta’ prodotti standardizzati b’terminu qasir, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jinnegozja fuq pjattaforma ta’ negozjar li tissodisfa l-kriterji kollha li ġejjin:
(a)
tipprovdi biżżejjed appoġġ tul il-jum tal-gass kemm lill-utenti tan-netwerk biex jinnegozjaw kif ukoll lill-operaturi tas-sistema ta’ trażmissjoni biex iwettqu azzjonijiet xierqa ta’ bbilanċjar permezz tan-negozjar fil-prodotti standardizzati rilevanti b’terminu qasir;
(b)
tipprovdi aċċess trasparenti u mhux diskriminatorju;
(c)
tipprovdi servizzi fuq bażi ta’ trattament indaqs;
(d)
tiżgura negozjar anonimu tal-inqas sakemm tiġi konkluża tranżazzjoni;
(e)
tipprovdi ħarsa ġenerali dettaljata dwar il-prezzijiet u l-offerti attwali lill-parteċipanti kollha fin-negozju;
(f)
tiżgura li n-negozjati kollha huma notifikati kif xieraq lill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni.
2. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jagħti impenn li jiżgura li l-kriterji stabbiliti fil-paragrafu 1 jiġu ssodisfati fuq tal-inqas pjattaforma waħda ta’ negozjar. Meta l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni ma jkunx jista’ jiżgura li jiġu ssodisfati dawn il-kriterji fuq mill-inqas pjattaforma waħda ta’ negozjar, għandu jieħu l-miżuri meħtieġa biex jistabbilixxi pjattaforma ta’ bbilanċjar jew pjattaforma ta’ bbilanċjar konġunta kif stipulat fl-Artikolu 47.
3. Wara l-konklużjoni ta’ kull negozjat, l-operatur tal-pjattaforma ta’ negozjar għandu jqiegħed għad-dispożizzjoni tal-parteċipanti fin-negozju biżżejjed dettalji biex jikkonferma n-negozjar.
4. Il-parteċipant fin-negozjati għandhom ikunu responsabbli għall-preżentazzjoni tan-notifika ta’ negozjar lill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni kif definita fl-Artikolu 5 sakemm ir-responsabilità ma tiġix assenjata lill-operatur ta’ pjattaforma ta’ negozjar jew parti terza skont ir-regoli applikabbli tal-pjattaforma ta’ negozjar.
5. L-operatur tal-pjattaforma ta’ negozjar għandu:
(a)
jippubblika l-evoluzzjoni tal-prezz marġinali tax-xiri u l-prezz marġinali tal-bejgħ wara kull negozjata mingħajr dewmien bla bżonn; jew
(b)
jipprovdi lill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni bl-informazzjoni meta l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jagħżel li jippubblika l-evoluzzjoni tal-prezz marġinali tax-xiri u l-prezz marġinali tal-bejgħ. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jippubblika din l-informazzjoni mingħajr dewmien bla bżonn.
Meta jkun hemm ikar minn operatur wieħed ta’ pjattaforma ta’ negozjar fl-istess żona ta’ bbilanċjar, għandu jkun japplika l-punt (b).
6. L-operatur tal-pjattaforma ta’ negozjar għandu jippermetti lill-utenti tan-netwerk li jinnegozjaw fuq il-pjattaforma ta’ negozjar tiegħu biss jekk dawn ikunu intitolati jagħmlu notifiki ta’ negozjar.
7. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jgħarraf mingħajr dewmien lill-operatur tal-pjattaforma ta’ negozjar dwar it-telf tad-dritt li utent tan-netwerk jagħmel notifiki ta’ negozjar skont il-ftehim kuntrattwali applikabbli fis-seħħ li għandu jirriżulta fis-sospensjoni tad-dritt li l-utent tan-negozjar jinnegozja fuq il-pjattaforma ta’ negozjar, bla ħsara għar-rimedji l-oħrajn li jistgħu jkunu disponibbli f’każ bħal dan għall-operatur ta’ pjattaforma ta’ negozjar bir-regoli applikabbli tal-pjattaforma ta’ negozjar.
Artikolu 11
Inċentivi
1. Bil-għan li trawwem il-likwidità tas-suq tal-gass bl-ingrossa għal żmien qasir, l-awtorità regolatorja nazzjonali tista’ tinċentivizza lill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni biex iwettaq l-azzjonijiet ta’ bbilanċjar b’mod effiċjenti jew sabiex jimmassimizza t-twettiq ta’ azzjonijiet ta’ bbilanċjar permezz tan-negozjar fi prodotti standardizzati għal żmien qasir.
2. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jista’ jippreżenta għall-approvazzjoni mill-awtorità regolatorja nazzjonali mekkaniżmu ta’ inċentivi li għandu jkun konsistenti mal-prinċipji ġenerali stabbiliti f’dan ir-Regolament.
3. Qabel ma jippreżenta l-proposta msemmija fil-paragrafu 2, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jista’ jikkonsulta partijiet interessati fuq l-inizjattiva tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni stess jew fuq it-talba tal-awtorità regolatorja nazzjonali.
4. Il-mekkaniżmu ta’ inċentiv għandhom:
(a)
ikunu bbażati fuq il-prestazzjoni tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni permezz ta’ ħlasijiet b’livell limitu lill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għal prestazzjoni aqwa minn dik mistennija u mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għal prestazzjoni agħar minn dik mistennija, li jitkejlu fl-isfond ta’ miri ta’ prestazzjoni determinati minn qabel li jistgħu jinkludu, inter alia, il-miri tal-ispejjeż;
(b)
iqisu l-mezzi disponibbli għall-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni biex jikkontrolla l-prestazzjoni;
(c)
jiżguraw li l-applikazzjoni tagħhom tirrifletti bi preċiżjoni l-allokazzjoni tar-responsabilitajiet bejn il-partijiet involuti;
(d)
ikunu adattati għall-istat tal-iżvilupp tas-suq rilevanti tal-gass fejn għandhom jiġu implimentati;
(e)
ikunu soġġetti għal reviżjoni regolari mill-awtorità regolatorja nazzjonali f’kooperazzjoni mill-qrib mal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni biex jevalwaw fejn u kemm jista’ jkun hemm bżonn ta’ bidliet fihom.
KAPITOLU IV
NOMINI
Artikolu 12
Dispożizzjonijiet ġenerali
1. Il-kwantità ta’ gass li għandha tiġi speċifikata fin-nomina u fir-rinomina għandha tiġi espressa jew f’kWh/d għal nomini u rinomini ta’ kuljum jew f’kWh/h għal nomini u rinomini kull siegħa.
2. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jista’ jeħtieġ li l-utenti tan-netwerk jipprovdu iktar informazzjoni dwar nomini u rinomini minbarra r-rekwiżiti stabbiliti f’dan ir-Regolament, inkluż, inter alia, tbassir preċiż, aġġornat u dettaljat biżżejjed dwar id-dħul u l-ħruġ mistennija, dan skont il-ħtieġa/ħtiġijiet speċifika/speċifiċi tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni.
3. L-Artikoli 13 sa 16 rigward nomini u rinomini għal prodotti tal-kapaċità mhux f’pakketti għandom japplikaw mutatis mutandis għal nomini u rinomini waħedhom għal prodotti tal-kapaċità f’pakketti. L-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni għandhom jikkooperaw għall-fini ta’ implimentazzjoni tar-regoli dwar nomini u rinomini għal prodotti tal-kapaċità f’pakketti f’punti ta’ interkonnessjoni.
4. L-Artikolu 15(3) u l-Artikolu 17(1) għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għar-regola għal ħinijiet prinċipali b’interruzzjon minima msemmija fl-Artikolu 22 tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 984/2013 tal-14 ta’ Ottubru 2013 li jistabbilixxi Kodiċi ta’ Netwerk dwar Mekkaniżmi ta’ Allokazzjoni tal-Kapaċità f’Sistemi ta’ Trażmissjoni tal-Gass u li jissupplimenta r-Regolament (KE) Nru 715/2009 (7).
Artikolu 13
Informazzjoni rigward nomini u rinomini f’punti ta’ interkonnessjoni
Nomini u rinomini pprovduti mill-utenti tan-netwerk lill-operaturi tas-sistema ta’ trażmissjoni fir-rigward tal-punti ta’ interkonnessjoni għandu jkun fihom tal-inqas l-informazzjoni li ġejja:
1.
identifikazzjoni tal-punti ta’ interkonnessjoni;
2.
direzzjoni tal-fluss tal-gass;
3.
identifikazzjoni tal-utent tan-netwerk jew, jekk applikabbli, l-identifikazzjoni tal-portafoll ta’ bbilanċjar tiegħu;
4.
identifikazzjoni tal-kontroparti tal-utent tan-netwerk jew, jekk applikabbli, l-identifikazzjoni tal-portafoll tal-ibbilanċjar tiegħu;
5.
il-ħin tal-bidu u tat-tmiem tal-fluss tal-gass li għalih hija ppreżentata n-nomina u r-rinomina;
6.
jum tal-gass D;
7.
il-kwantità ta’ gass mitluba għat-trasport.
Artikolu 14
Il-proċedura tan-nomina fil-punti ta’ interkonnessjoni
1. Utent tan-netwerk għandu jkun intitolat li jippeżenta lill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni nomina għal jum tal-gass D sa mhux iktar tard mid-data ta’ skadenza għan-nomina fil-jum tal-gass D-1. Id-data ta’ skadenza tan-nomina għandha tkun fis-13:00 UTC (ħin tax-xitwa) jew 12:00 UTC (ħin tas-sajf) fil-jum tal-gass D-1.
2. L-aħħar nomina riċevuta mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni minn utent tan-netwerk qabel id-data ta’ skadenza tan-nomina għandha tiġi kkunsidrata mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni.
3. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jibgħat il-messaġġ dwar il-kwantitajiet ikkonfermati lill-utenti tan-netwerk rispettivi mhux iktar tard mid-data ta’ skadenza tal-konferma fil-jum tal-gass D-1. Id-data tal-iskadenza tal-konferma għandha tkun fit-15:00 UTC (ħin tax-xitwa) jew fis-14:00 UTC (ħin tas-sajf) fil-jum tal-gass D-1.
4. L-operaturi tas-sistema ta’ trażmissjoni fiż-żewġ naħat tal-punt ta’ interkonnessjoni jistgħu jaqblu li joffru ċiklu ta’ qabel ir-rinomini li matulu:
(a)
l-utenti tan-netwerk mhumiex obbligati jippreżentaw nomini;
(b)
l-utenti tan-netwerk jistgħu jippreżentaw lill-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni n-nomini għall-jum tal-gass D mhux iktar tard minn 12:00 UTC (ħin tax-xitwa) jew 11:00 UTC (ħin tas-sajf) fil-jum tal-gass D-1;
(c)
l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jibgħat il-messaġġ rigward il-kwantitajiet ipproċessati lill-utenti tan-netwerk rispettivi mhux iktar tard min-12:30 UTC (ħin tax-xitwa) jew mill-11:30 UTC (ħin tas-sajf) fil-jum tal-gass D-1.
5. Fin-nuqqas ta’ nomina valida mibgħuta mill-utent tan-netwerk qabel id-data tal-iskadenza tan-nomina, l-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni rispettivi għandhom japplikaw ir-regola awtomatika dwar in-nomina li tapplika bejn dawn l-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni. Ir-regola awtomatika fis-seħħ dwar in-nomini f’punt ta’ interkonnessjoni għandha tkun disponibbli għall- utent tan-netwerk tal-operaturi tas-sistema ta’ trażmissjoni.
Artikolu 15
Il-proċedura ta’ rinomina fil-punti ta’ interkonnessjoni
1. Utent tan-netwerk jista’ jkun intitolat li jippreżenta rinomini fi ħdan il-perjodu ta’ rinomina li jibda minnufih wara d-data tal-iskadenza tal-konferma u li jintemm mhux qabel tliet sigħat qabel ma jintemm il-jum tal-gass D. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jibda ċiklu ta’ rinomina fil-bidu ta’ kull siegħa matul il-perjodu ta’ rinomina.
2. L-aħħar rinomina riċevuta mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni minn utent tan-netwerk qabel jibda ċ-ċiklu ta’ rinomina għandha titqies mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni fiċ-ċiklu ta’ rinomina.
3. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jibgħat il-messaġġ dwar il-kwantitajiet ikkonfermati lill-utenti tan-netwerk rispettivi fi żmien sagħtejn mill-bidu ta’ kull ċiklu ta’ rinomina. Il-ħin tal-bidu tal-bidla effettiva fil-fluss tal-gass għandu jkun sagħtejn qabel ma jibda ċ-ċiklu ta’ rinomina, ħlief jekk:
(a)
ma jintalabx ħin iktar tard mill-utent tan-netwerk; jew
(b)
ma jiġix awtorizzat ħin iktar kmieni mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni.
4. Huwa preżunt li kwalunkwe bidla fil-fluss tal-gass isseħħ fil-bidu ta’ kull siegħa.
Artikolu 16
Dispożizzjonijiet speċifiċi fil-punti ta’ interkonnessjoni
1. Meta n-nomini u r-rinomini ta’ kuljum u fis-siegħa jkunu jeżistu fl-istess ħin f’punt ta’ interkonnessjoni, l-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni jew l-awtoritajiet regolatorji nazzjonali (skont kif huwa xieraq) jistgħu jikkonsultaw lill-partijiet interessati għall-fini ta’ identifikazzjoni ta’ jekk in-nomini jew rinomini armonizzati għandhomx ikunu ppreżentati fiż-żewġ naħat ta’ dan il-punt ta’ interkonnessjoni. Bħala minimu, din il-konsultazzjoni għandha tqis dan li ġej:
(a)
l-impatt finanzjarju fuq l-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni u l-utenti tan-netwerk;
(b)
l-impatt fuq il-kummerċ transfruntier;
(c)
l-impatt fuq l-iskema ta’ bbilanċjar ta’ kuljum fil-punt(i) ta’ interkonnessjoni.
2. Wara din il-konsultazzjoni, jekk ikun hemm xi bidliet proposti, dawn għandhom jiġu approvati mill-awtoritajiet regolatorji nazzjonali. Ladarba l-bidliet proposti jiġu approvati, l-operaturi tas-sistema ta’ trażmissjoni għandhom jemendaw il-ftehimiet eżistenti dwar l-interkonnessjoni kif xieraq u l-kuntratti tat-trasport jew ftehimiet legalment vinkolanti oħrajn u jippubblikaw dawk il-bidliet.
Artikolu 17
Ċaħda tan-nomini u rinomini jew emenda tal-kwantità ta’ gass mitluba fil-punti ta’ interkonnessjoni
1. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jista’ jiċħad:
(a)
nomina jew rinomina mhux iktar tard minn sagħtejn wara d-data ta’ skadenza għan-nomina jew il-bidu taċ-ċiklu ta’ rinomina fil-każijiet li ġejjin:
(i)
ma tikkonformax mar-rekwiżiti rigward il-kontenut tagħha;
(ii)
hija ppreżentata minn entità li mhijiex utent tan-netwerk;
(iii)
l-aċċettanza tan-nomina ta’ kuljum jew rinomina ta’ kuljum, tirriżulta f’rata negattiva ta’ fluss tan-nomina implikata;
(iv)
taqbeż il-kapaċità allokata tal-utent tan-netwerk;
(b)
rinomina mhux iktar minn sagħtejn wara l-bidu taċ-ċiklu ta’ rinomina fil-każijiet addizzjonali li ġejjin:
(i)
taqbeż il-kapaċità allokata tal-utent tan-netwerk għas-sigħat li jkun fadal, sakemm din ir-rinomina ma tkunx ippreżentata sabiex tintalab kapaċità li tista’ tiġi interrotta, meta din tkun offruta mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni;
(ii)
l-aċċettanza ta’ rinomina fis-siegħa għandha tirriżulta f’bidla mistennija fil-fluss tal-gass qabel ma jintemm iċ-ċiklu ta’ rinomina.
2. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni ma għandux jirrifjuta nomina u rinomina ta’ utent tan-netwerk għas-sempliċi raġuni li d-dħul ippjanat ta’ dan l-utent tan-netwerk mhuwiex daqs il-ħruġ ippjanat tiegħu.
3. F’każ li tiġi rrifjutata rinomina, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu juża l-aħħar kwantità kkonfermata tal-utent tan-netwerk, jekk ikun hemm waħda.
4. Bla ħsara għat-termini u l-kundizzjonijiet speċifiċi applikabbli għall-kapaċità li tista’ tiġi interrotta, u kapaċità suġġetta għar-regoli ta’ ġestjoni tal-konġestjoni, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jista’ fi prinċipju jemenda biss il-kwantità ta’ gass mitluba b’nomina u rinomina, f’każijiet eċċezzjonali u f’sitwazzjonijiet ta’ emerġenza fejn ikun hemm periklu evidenti għas-sigurtà u l-istabilità tas-sistema. L-operaturi tas-sistema ta’ trażmissjoni għandhom jinnotifikaw lill-awtorità regolatorja nazzjonali dwar kwalunkwe azzjoni bħal din meħuda.
Artikolu 18
Il-proċedura ta’ nomina u rinomina f’punti minbarra f’punti ta’ interkonnessjoni
1. L-awtorità regolatorja nazzjonali, jekk mhux diġà determinat mil-liġi nazzjonali, wara konsultazzjoni mal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni, għandha tiddetermina f’liema punti, minbarra f’punti ta’ interkonnessjoni, hemm bżonn ta’ nomini u rinomina.
2. Meta jkun hemm bżonn ta’ nomini u rinomini f’punti, minbarra punti ta’ interkonnessjoni, għandhom japplikaw il-prinċipji li ġejjin:
(a)
l-utenti tan-netwerk għandhom ikunu intitolati jippreżentaw rinomini għall-jum tal-gass, filwaqt li jqisu l-flessibilità teknika ta’ dawn il-punti;
(b)
l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jikkonferma jew jirrifjuta n-nomini u r-rinomini ppreżentati meta jitqiesu t-termini ta’ żmien msemmija fl-Artikolu 17.
KAPITOLU V
TARIFFI TAL-IŻBILANĊ TA’ KULJUM
Artikolu 19
Dispożizzjonijiet ġenerali
1. L-utenti tan-netwerk għandhom ikunu marbutin sabiex iħallsu jew ikunu intitolati jirċievu (kif xieraq) tariffi tal-iżbilanċ ta’ kuljum fir-rigward tal-kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum tagħhom għal kull jum tal-gass.
2. It-tariffi tal-iżbilanċ ta’ kuljum għandhom ikunu identifikati b’mod separat fuq il-fatturati tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni mibgħuta lill-utenti tan-netwerk.
3. It-tariffa tal-iżbilanċ ta’ kuljum għandha tirrifletti l-ispejjeż u tqis il-prezzijiet assoċjati mal-azzjonijiet ta’ bbilanċjar tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni, jekk ikun hemm, u tal-aġġustament żgħir imsemmi fl-Artikolu 22(6).
Artikolu 20
Il-metodoloġija ta’ kalkolu tat-tariffa tal-iżbilanċ ta’ kuljum
1. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jippreżenta l-metodoloġija ta’ kalkolu tat-tariffa tal-iżbilanċ ta’ kuljum li għandha tiġi applikata fiż-żona ta’ bbilanċjar tiegħu għall-awtorità regolatorja nazzjonali għal approvazzjoni.
2. Ladarba tiġi approvata, il-metodoloġija ta’ kalkolu tat-tariffa tal-iżbilanċ ta’ kuljum għandha tiġi ppubblikata fuq websajt rilevanti. Kwalunkwe aġġornament tagħha għandu jiġi ppubblikat fil-ħin.
3. Il-metodu ta’ kalkolu tat-tariffa tal-iżbilanċ ta’ kuljum għandu jiddefinixxi:
(a)
il-kalkolu tal-kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum imsemmi fl-Artikolu 21;
(b)
d-derivazzjoni tal-prezz marġinali tal-prezz applikabbli, imsemmija fl-Artikolu 22; u
(c)
kwalunkwe parametru neċessarju ieħor.
Artikolu 21
Kalkolu tal-kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum
1. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jikkalkula kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum għal kull portafoll ta’ bilanċjar tal-utent tan-netwerk għal kull jum tal-gass skont il-formula li ġejja:
kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum = dħul - ħruġ
2. Il-kalkolu tal-kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum se jkun adattat kif meħtieġ meta:
(a)
Meta servizz ta’ flessibilità tal-linepack jiġi offrut u/jew
(b)
kwalunkwe arranġament ikun fis-seħħ li fih l-utenti tan-netwerk jipprovdu gass inkluż gass in natura biex ikopru
(i)
gass li mhemmx rendikont tiegħu bħala li ħareġ mis-sistema, bħal telfiet, żbalji tal-kejl u/je
(ii)
gass użat mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għall-operazzjoni tas-sistema, bħal gass tal-fjuwil.
3. Meta s-somma tad-dħul ta’ utent tan-netwerk għall-jum tal-gass tkun daqs is-somma tal-ħruġ tiegħu għal dan il-jum tal-gass, l-utent tan-netwerk jitqies ibbilanċjat għal dan il-jum tal-gass.
4. Meta s-somma tad-dħul ta’ utent tan-netwerk għall-jum tal-gass ma tkunx daqs is-somma tal-ħruġ tiegħu għal dan il-jum tal-gass, l-utent tan-netwerk jitqies żbilanċjat għal dan il-jum tal-gass u għandhom jiġu applikati t-tariffi tal-iżbilanċ ta’ kuljum skont l-Artikolu 23.
5. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jipprovdi lil utent tan-netwerk bil-kwantitajiet inizjali tal-iżbilanċ ta’ kuljum u b’dik finali tiegħu skont l-Artikolu 37.
6. It-tariffa tal-iżbilanċ ta’ kuljum għandha tkun ibbażata fuq il-kwantità finali tal-iżbilanċ ta’ kuljum.
Artikolu 22
Il-prezz applikabbli
1. Għall-fini tal-kalkolu tat-tariffa tal-iżbilanċ ta’ kuljum kif stipulat fl-Artikolu 23, il-prezz applikabbli għandu jkun determinat kif ġej:
(a)
prezz marġinali tal-bejgħ li bih il-kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum tkun pożittiva (jiġifieri d-dħul tal-utent tan-netwerk għal dak il-jum tal-gass jaqbeż il-ħruġ tiegħu għal dak il-jum tal-gass), jew
(b)
prezz marġinali tax-xiri li bih il-kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum hija negattiva (jiġifieri l-ħruġ tal-utent tan-netwerk għal dak il-jum tal-gass jaqbeż id-dħul tiegħu għal dak il-jum tal-gass).
2. Prezz marġinali tal-bejgħ u prezz marġinali tax-xiri għandhom jiġu kkalkolati għal kull jum tal-gass skont dawn li ġejjin:
(a)
prezz marġinali tal-bejgħ huwa l-inqas wieħed bejn:
(i)
l-inqas prezz ta’ kwalunkwe bejgħ ta’ prodotti titolari li fihom huwa involut l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni fir-rigward tal-jum tal-gass; jew
(ii)
il-prezz medju peżat tal-gass fir-rigward ta’ dak il-jum tal-gass, nieqes aġġustament żgħir.
(b)
prezz marġinali tax-xiri huwa l-ogħla bejn:
(i)
l-ogħla prezz ta’ kwalunkwe xiri ta’ prodotti titolari li fihom huwa involut l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni fir-rigward tal-jum tal-gass; jew
(ii)
il-prezz medju peżat tal-gass fir-rigward ta’ dak il-jum tal-gass, flimkien ma’ aġġustament żgħir.
3. Bil-għan li jiġi ddeterminat il-prezz tal-bejgħ marġinali, il-prezz tax-xiri marġinali u l-prezz medju peżat, in-negozjati relatati għandhom isiru fuq pjattaformi tan-negozjar li jiġu identifikati minn qabel mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni u approvati mill-awtorità regolatorja nazzjonali. Il-prezz medju peżat għandu jkun il-prezz medju peżat tal-enerġija ta’ negozjati fi prodotti tat-titoli mwettqa fil-punt tal-innegozjar virtwali fir-rigward ta’ jum tal-gass.
4. Regola awtomatika għandha tkun definita fil-każ li l-paragrafi 2(a) u (b) ma jippermettux id-derivazzjoni ta’ prezz marġinali tal-bejgħ u/jew prezz marġinali tax-xiri.
5. Soġġett għall-approvazzjoni tal-awtorità regolatorja nazzjonali, il-prezz tal-prodotti lokazzjonali jista’ jittieħed f’kunsiderazzjoni għall-fini tad-determinazzjoni tal-prezz marġinali tal-bejgħ, il-prezz marġinali tax-xiri u l-prezz medju peżat, meta jkun propost mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni b’kunsiderazzjoni korrispondenti ta’ kemm l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni juża l-prodotti lokazzjonali.
6. L-aġġustament żgħir għandu:
(a)
jagħti inċentiv lill-utenti tan-netwerk sabiex jibbilanċjaw id-dħul u l-ħruġ tagħhom;
(b)
jitfassal u jiġi applikat b’mod mhux diskriminatorju sabiex:
(i)
ma jxekkilx id-dħul fis-suq;
(ii)
ma jżommx lura l-iżvilupp ta’ swieq kompetittivi;
(c)
ma jkollux impatt dannuż fuq il-kummerċ transfruntier;
(d)
ma jirriżultax fi skopertura finanzjarja eċċessiva tal-utenti tan-netwerk għat-tariffi tal-iżbilanċ ta’ kuljum.
7. Il-valur tal-aġġustament żgħir jista’ jvarja għad-determinazzjoni tal-prezz marġinali tax-xiri u l-prezz marġinali tal-bejgħ. Il-valur tal-aġġustament żgħir ma għandux jaqbeż l-10 fil-mija tal-prezz medju peżat sakemm l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni kkonċernat ma jistax jiġġustifika b’xi mod ieħor lill-awtorità regolatorja nazzjonali u jikseb l-approvazzjoni skont l-Artikolu 20.
Artikolu 23
Tariffa tal-iżbilanċ ta’ kuljum
1. Biex jikkalkola t-tariffi tal-iżbilanċ ta’ kuljum għal kull utent tan-netwerk, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jimmoltiplika kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum ta’ utent tan-netwerk bil-prezz applikabbli determinat skont l-Artikolu 22.
2. It-tariffi tal-iżbilanċ ta’ kuljum għandhom ikunu applikati kif ġej:
(a)
jekk kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum ta’ utent tan-netwerk għall-jum tal-gass hija pożittiva, mela dan l-utent tan-netwerk għandu jitqies li biegħ gass lill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni b’mod ekwivalenti għall-kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum u b’hekk għandu jkun intitolat jirċievi kreditu fir-rigward tat-tariffi tal-iżbilanċ ta’ kuljum mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni; u
(b)
jekk kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum ta’ utent tan-netwerk għall-jum tal-gass hija negattiva, mela dan l-utent tan-netwerk għandu jitqies li xtara gass mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni b’mod ekwivalenti għall-kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum u b’hekk għandu jkun obbligat iħallas it-tariffi tal-iżbilanċ ta’ kuljum lill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni.
KAPITOLU VI
OBBLIGI TA’ DAKINHAR STESS
Artikolu 24
Dispożizzjonijiet ġenerali
1. Operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni huwa intitolat japplika obbligi ta’ dakinhar stess biss sabiex jagħti inċentiv lill-utenti tan-netwerk biex jamministraw il-pożizzjoni ta’ dakinhar stess tagħhom bil-għan li tiġi żgurata l-integrità tas-sistema tan-netwerk ta’ trażmissjoni tiegħu u jonqos il-bżonn li jittieħdu azzjonijiet ta’ bbilanċjar.
2. Meta l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jkun meħtieġ jipprovdi informazzjoni lill- utenti tan-netwerk biex jippermettilhom jamministraw l-iskoperturi tagħhom assoċjati mal-pożizzjonijiet ta’ dakinhar stess, din għandha tkun ipprovduta lilhom b’mod regolari. Meta dan ikun applikabbli, din l-informazzjoni għandha tiġi pprovduta fuq talba ppreżentata darba minn kull utent tan-netwerk.
Artikolu 25
Tipi ta’ obbligi ta’ dakinhar stess
Hemm tliet tipi ta’ obbligi ta’ dakinhar stess, b’kull wieħed minnhom jagħti inċentiv lill- utenti tan-netwerk għal għan speċifiku kif stipulat f’dan l-Artikolu:
1.
Obbligu ta’ dakinhar stess fi ħdan is-sistema
għandu jitfassal biex jipprovdi inċentivi għall-utenti tan-netwerk biex iżommu n-netwerk ta’ trażmissjoni fi ħdan il-limiti operazzjonali tiegħu u għandu jistabbilixxi dan li ġej:
(a)
il-limiti operazzjonali tan-netwerk ta’ trażmissjoni li fihom irid jibqa’;
(b)
l-azzjonijiet li l-utenti tan-netwerk jistgħu jieħdu biex iżommu fi ħdan il-limiti operazzjonali;
(c)
l-azzjonijiet ta’ bbilanċjar konsegwenti tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni meta jkunu avviċinati jew jintlaħqu l-limiti operazzjonali tan-netwerk ta’ trażmissjoni;
(d)
l-attribuzzjoni tal-ispejjeż u/jew id-dħul lill-utenti tan-netwerk u/jew il-konsegwenzi fuq il-pożizzjoni ta’ dakinhar stess ta’ dawn l-utenti tan-netwerk li jirriżultaw mill-azzjonijiet ta’ bbilanċjar meħudin mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni;
(e)
it-tariffa relatata li għandha tkun ibbażata fuq il-pożizzjoni individwali ta’ dakinhar stess tal-utent tan-netwerk.
2.
Obbligu ta’ dakinhar stess tal-portafoll ta’ bbilanċjar
għandu jitfassal sabiex jinċentivizza lill-utenti tan-netwerk sabiex iżommu l-pożizzjoni individwali tagħhom matul il-jum tal-gass fi ħdan medda stabbilita minn qabel u għandu jistabbilixxi dan li ġej:
(a)
għal kull portafoll ta’ bbilanċjar, il-medda li fiha jrid jibqa’ dan il-portafoll ta’ bbilanċjar;
(b)
kif inhi ddeterminata l-medda imsemmija hawn fuq;
(c)
il-konsegwenzi għall-utenti tan-netwerk li ma jibqgħux fi ħdan medda definita u, fejn xieraq, id-dettalji dwar kif tinġieb it-tariffa korrispondenti;
(d)
it-tariffa relatata li għandha tkun ibbażata fuq il-pożizzjoni individwali ta’ dakinhar stess tal-utent tan-netwerk.
3.
Obbligu ta’ dakinhar stess tal-punt ta’ dħul u ħruġ
għandu jitfassal biex jipprovdi inċentivi għall-utenti tan-netwerk ħalli jillimitaw il-fluss tal-gass jew il-varjazzjoni fil-fluss tal-gass f’kundizzjonijiet speċifiċi f’punti speċifiċi ta’ dħul u ħruġ u għandu jistabbilixxi dan li ġej:
(a)
il-limiti fil-fluss tal-gass u/jew il-varjazzjoni fil-fluss tal-gass;
(b)
il-punt ta’ dħul u/jew ħruġ jew il-gruppi ta’ punti ta’ dħul u/jew ħruġ li għalihom japplikaw il-limiti;
(c)
il-kundizzjonijiet li bihom għandhom japplikaw it-tali limiti;
(d)
il-konsegwenzi tan-nuqqas ta’ konformità mat-tali limiti.
Dan l-obbligu jiżdied ma’ kwalunkwe ftehim ieħor mal-konsumaturi finali, u fost affarijiet oħrajn, jinkludi restrizzjonijiet u obbligi lokalizzati speċifiċi rigward il-fluss tal-gass fiżiku.
Artikolu 26
Rekwiżiti għall-obbligi ta’ dakinhar stess
1. Operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jista’ jagħmel proposta lill-awtorità regolatorja nazzjonali obbligu ta’ dakinhar stess jew emenda tagħha. Jista’ jikkombina karatteristiċi tat-tipi differenti deskritti fl-Artikolu 25 sakemm il-proposta tissodisfa l-kriterji stabbiliti fil-paragrafu 2. Id-dritt ta’ proposta tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni huwa mingħajr preġudizzju għad-dritt tal-awtorità regolatorja nazzjonali li tieħu deċiżjoni fuq inizjattiva tagħha stess.
2. Kwalunkwe obbligu ta’ dakinhar stess għandu jissodisfa l-kriterji li ġejjin:
(a)
obbligu ta’ dakinhar stess u tariffa relatata ta’ dakinhar stess, jekk ikun hemm waħda, ma għandhomx jimponu xi xkiel żejjed għall-kummerċ transfruntier u għad-dħul ta’ utenti tan-netwerk ġodda fis-suq rilevanti;
(b)
obbligu ta’ dakinhar stess għandu jkun applikat biss meta l-utenti tan-netwerk jingħataw l-informazzjoni adegwata qabel tiġi applikata tariffa potenzjali ta’ dakinhar stess rigward id-dħul u/jew l-ħruġ tagħhom u jkollhom mezzi raġonevoli biex iwieġbu ħalli jikkontrollaw l-iskopertura tagħhom;
(c)
l-ispejjeż ewlenin li għandhom jiġġarrbu mill-utenti tan-netwerk fir-rigward tal-obbligi ta’ bbilanċjar tagħhom għandhom ikunu relatati mal-pożizzjoni tagħhom fi tmiem il-jum tal-gass;
(d)
sa fejn hu possibbli, it-tariffi ta’ dakinhar stess għandhom ikunu jirriflettu l-ispejjeż tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għat-teħid ta’ kwalunkwe azzjoni assoċjata ta’ bbilanċjar;
(e)
obbligu ta’ dakinhar stess mhuwiex ser jirriżulta fis-saldu finanzjarju tal-utenti tan-netwerk f’pożizzjoni ta’ żero matul il-jum tal-gass;
(f)
il-benefiċċji tal-introduzzjoni ta’ obbligu ta’ dakinhar stess f’termini ta’ tħaddim ekonomiku u effiċjenti tan-netwerk ta’ trażmissjoni jissuperaw kwalunkwe impatt negattiv potenzjali tagħha, inkluża fuq il-likwidità ta’ negozjati fil-punt virtwali ta’ negozjar.
3. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jista’ jipproponi obbligu ta’ dakinhar stess għal kategoriji distinti ta’ punti tad-dħul u l-ħruġ bil-għan li jipprovdi inċentivi aħjar għal kategoriji differenti ta’ utenti tan-netwerk sabiex jevita sussidjar reċiproku. Id-dritt ta’ proposta tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni huwa mingħajr preġudizzju għad-dritt tal-awtorità regolatorja nazzjonali li tieħu deċiżjoni fuq l-inizjattiva tagħha stess.
4. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jikkonsulta lill-partijiet interessati, inklużi l-awtoritajiet regolatorji nazzjonali, l-operaturi tas-sistemi ta’ distribuzzjoni affettwati u l-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni f’żoni ta’ bbilanċjar kontigwi, dwar kwalunkwe obbligu ta’ dakinhar stess li beħsiebu jintroduċi, inklużi l-metodoloġiji u l-preżunzjonijiet użati biex tintlaħaq konklużjoni li tissodisfa l-kriterji stabbiliti fil-paragrafu 2.
5. Wara l-proċess ta’ konsultazzjoni, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jipproduċi dokument ta’ rakkomandazzjoni li għandu jinkludi l-proposta finalizzata u analiżi ta’:
(a)
il-bżonn tal-obbligu ta’ dakinhar filwaqt li jqis il-karatteristiċi u l-flessibilità tan-netwerk ta’ trażmissjoni disponibbli għall-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni permezz tax-xiri jew il-bejgħ ta’ prodotti standardizzati għal żmien qasir jew bl-użu ta’ servizzi ta’ bbilanċjar skont il-Kapitolu III;
(b)
l-informazzjoni disponibbli biex l-utenti tan-netwerk ikunu jistgħu jikkontrollaw fil-ħin il-pożizzjonijiet ta’ dakinhar tagħhom;
(c)
l-impatt finanzjarju mistenni fuq l-utenti tan-netwerk;
(d)
l-effett tal-utenti tan-netwerk il-ġodda li jidħlu fis-suq rilevanti, inkluż kwalunkwe impatt negattiv mhux xieraq fuqhom;
(e)
l-effett tan-negozju transfruntier, inkluż l-impatt potenzjali fuq l-ibbilanċjar f’żoni ta’ bbilanċjar kontigwa;
(f)
l-impatt fuq is-suq tal-gass bl-ingrossa għal żmien qasir, inkluża l-likwidità tiegħu;
(g)
in-natura non-diskriminatorja tal-obbligu ta’ dakinhar stess.
6. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jippreżenta d-dokument tar-rakkomandazzjoni lill-awtorità regolatorja nazzjonali għall-approvazzjoni tal-proposta skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 27. B’mod parallel, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jippubblika dan id-dokument tar-rakkomandazzjoni, soġġett għal kwalunkwe obbligu ta’ kunfidenzjalità li jista’ jkun marbut bih, u jibagħtu lill-ENTSOG għal informazzjoni.
Artikolu 27
Teħid ta’ deċiżjonijiet mill-awtoritajiet regolatorji nazzjonali
1. L-awtorità regolatorja nazzjonali għandha tieħu deċiżjoni motivata u tippubblikaha fi żmien sitt xhur wara r-riċevuta tad-dokument komplut ta’ rakkomandazzjoni. Meta tiddeċiedi dwar jekk tapprovax l-obbligu ta’ dakinhar stess propost, l-awtorità regolatorja nazzjonali għandha tivvaluta jekk dan l-obbligu ta’ dakinhar stess jissodisfax il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 26(2).
2. Qabel ma tieħu d-deċiżjoni motivata l-awtorità regolatorja nazzjonali għandha tikkonsulta mal-awtoritajiet regolatorji nazzjonali tal-Istati Membri kontigwi u tqis l-opinjonijiet tagħhom. L-awtorità(jiet) regolatorja/i nazzjonali kontigw/i jistgħu jfittxu li jiksbu l-opinjoni tal-Aġenzija skont l-Artikolu 7(4) tar-Regolament (KE) Nru 713/2009 dwar id-deċiżjoni msemmija fil-paragrafu 1.
Artikolu 28
Obbligi ta’ dakinhar stess eżistenti
Meta l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jkollu obbligu/i ta’ dakinhar stess fid-data ta’ dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament, fi żmien sitt xhur mit-tali data, dan l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jsegwi l-proċess stabbilit fl-Artikolu 26(5) sa (7) u għandu jippreżenta l-obbligu ta’ dakinhar stess lill-awtorità regolatorja nazzjonali għal approvazzjoni skont l-Artikolu 27 biex ikompli bl-użu tiegħu/tagħhom.
KAPITOLU VII
ARRANĠAMENTI TA’ NEWTRALITÀ
Artikolu 29
Prinċipji ta’ newtralità
1. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni la għandu jmur minn fuq u lanqas minn taħt mill-ħlas u r-riċevuta ta’ tariffi ta’ żbilanċ ta’ kuljum, tariffi ta’ dakinhar stess, tariffi tal-azzjonijiet ta’ bbilanċjar u tariffi oħrajn relatati mal-attivitajiet ta’ bbilanċjar tiegħu, li għandhom jitqiesu bħala l-attivitajiet kollha mwettqin mill-operatur tas-sistemi ta’ trażmissjoni biex jaqdi l-obbligi stabbiliti f’dan ir-Regolament.
2. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jgħaddi lill-utenti tan-netwerk:
(a)
kwalunkwe spiża u dħul li ġejjin minn tariffi ta’ żbilanċ ta’ kuljum u tariffi ta’ dakinhar stess;
(b)
kwalunkwe spiża u dħul li ġejjin minn azzjonijiet ta’ bbilanċjar meħudin skont l-Artikolu 9, sakemm l-awtorità regolatorja nazzjonali ma tqisx li dawk l-ispejjeż u d-dħul iġġarrbu b’mod ineffiċjenti skont ir-regoli nazzjonali applikabbli. Din il-kunsiderazzjoni għandha tkun ibbażata fuq valutazzjoni li:
(i)
għandha turi kemm l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni seta’ raġonevolment inaqqas l-ispejjeż imġarrbin meta wettaq l-azzjoni ta’ bbilanċjar; u
(ii)
għandha ssir fir-rigward tal-informazzjoni, iż-żmien u l-għodod disponibbli għall-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni fil-mument li ddeċidiet li tieħu l-azzjoni ta’ bbilanċjar;
(c)
kwalunkwe spiża u dħul oħrajn relatati mal-attivitajiet ta’ bbilanċjar meħudin mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni, sakemm l-awtorità regolatorja nazzjonali ma tqisx li dawk l-ispiża u d-dħul iġġarrbu b’mod ineffiċjenti skont ir-regoli nazzjonali applikabbli.
3. Meta jiġi implimentat inċentiv għall-promozzjoni tat-twettiq effiċjenti ta’ azzjonijiet ta’ bbilanċjar, it-telf finanzjarju aggregat għandu jkun limitat għall-ispejjeż u d-dħul tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni li ġġarrbu b’mod ineffiċjenti.
4. L-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni għandhom jippubblikaw id-dejta rilevanti rigward it-tariffi aggregati msemmija fil-paragrafu 1 u t-tariffi aggregati tan-newtralità tal-ibbilanċjar, tal-inqas bl-istess frekwenza li biha t-tariffi rispettivi jiġu fatturati lill-utenti tan-netwerk, iżda mhux inqas minn darba fix-xahar.
5. Minkejja l-paragrafi 1 u 2, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni, fir-rwol ta’ bbilanċjar tiegħu, jista’ jkun soġġett għal mekkaniżmu ta’ inċentiv kif imsemmi fl-Artikolu 11.
Artikolu 30
Flussi ta’ flus tan-newtralità tal-ibbilanċjar
1. It-tariffi tan-newtralità tal-ibbilanċjar għandhom jitħallsu minn jew lill-utent tan-netwerk ikkonċernat.
2. L-awtorità regolatorja nazzjonali għandha tistabbilixxi jew tapprova u tippubblika l-metodoloġija għall-kalkolu tat-tariffi tan-newtralità tal-ibbilanċjar inklużi t-tqassim tagħhom bejn l-utenti tan-netwerk, u r-regoli dwar l-immaniġġjar tar-riskju ta’ kreditu.
3. It-tariffa tan-newtralità tal-ibbilanċjar għandha tkun proporzjonata għal kemm l-utent tan-netwerk uża l-punt(i) ta’ dħul jew ħruġ ikkonċernat(i) jew in-netwerk ta’ trażmissjoni.
4. It-tariffa tan-newtralità tal-ibbilanċjar għandha tkun identifikata b’mod separat meta tiġi fatturata lill-utenti tan-netwerk u l-fattura għandha tkun akkumpanjata minn biżżejjed informazzjoni ta’ sostenn li hija definita fil-metodoloġija msemmija fil-paragrafu 2.
5. Meta jiġi applikat il-mudell ta’ informazzjoni tat-tieni varjant, u b’hekk it-tariffa tan-newtralità tal-ibbilanċjar tista’ tkun ibbażata fuq spejjeż u dħul imbassrin, il-metodoloġija tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għall-kalkolu ta’ tariffa ta’ newtralità tal-ibbilanċjar għandha tipprovdi regoli għal tariffa tan-newtralità tal-ibbilanċjar separata fir-rigward tal-ħruġ mhux imkejlin kuljum.
6. Fejn dan ikun rilevanti, il-metodoloġija tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għall-kalkolu tat-tariffi tan-newtralità tal-ibbilanċjar tista’ tipprovdi regoli għall-qsim tal-komponenti tal-ibbilanċjar u t-tqassim sussegwenti tat-tali somom korrespondenti bejn l-utenti tan-netwerk sabiex jonqsu s-sussidji reċiproċi.
Artikolu 31
Arranġamenti ta’ mmaniġġjar tar-riskju ta’ kreditu
1. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jkun intitolat jieħu l-miżuri meħtieġa u jimponi rekwiżiti kuntrattwali rilevanti, inkluża s-salvagwardji tas-sigurtà finanzjarja, fuq l-utenti tan-netwerk biex itaffi l-inadempjenza tagħhom fil-ħlas rigward kwalunkwe ħlas dovut għat-tariffi msemmijin fl-Artikolu 29 u 30.
2. Ir-rekwiżiti kuntrattwali għandhom ikunu fuq bażi ta’ trattament indaqs u trasparenti, proporzjonati għall-iskop u definiti fil-metodoloġija msemmija fl-Artikolu 30(2).
3. Fil-każ ta’ inadempjenza attribwibbli lil utent tan-netwerk, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni ma għandux ikun responsabbli sabiex iġarrab kwalunkwe telf imġarrab diment li l-miżuri u r-rekwiżiti msemmijin fil-paragrafi 1 u 2 ġew implimentati kif xieraq u t-tali telf għandu jiġi rkuprat skont il-metodoloġija msemmija fl-Artikolu 30(2).
KAPITOLU VIII
FORNIMENT ta’ informazzjoni
Artikolu 32
L-obbligi ta’ informazzjoni tal-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni lejn l-utenti tan-netwerk L-informazzjoni mogħtija mill-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni
lill-utenti tan-netwerk għandha tirreferi għal:
1.
l-istatus ġenerali tan-netwerk ta’ trażmissjoni skont il-punt 3.4(5) tal-Anness I għar-Regolament (KE) Nru 715/2009;
2.
l-azzjonijiet ta’ bbilanċjar tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni msemmijin fil-Kapitolu III;
3.
id-dħul u l-ħruġ tal-utent tan-netwerk għall-jum tal-gass imsemmijin fl-Artikoli 33 sa 42.
Artikolu 33
Dispożizzjonijiet ġenerali
1. Jekk mhux diġà pprovduta mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni skont il-punt 3.1.2 tal-Anness I għar-Regolament (KE) Nru 715/2009 l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jipprovdi l-informazzjoni kollha msemmija taħt l-Artikolu 32 kif ġej:
(a)
fuq il-websajt tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jew sistema oħra li tipprovdi l-informazzjoni f’format elettroniku;
(b)
aċċessibbli għall-utenti tan-netwerk b’xejn;
(c)
bi stil faċli għall-utenti;
(d)
ċara, kwantifikabbli u faċilment aċċessibbli;
(e)
fuq bażi mhux diskriminatorja;
(f)
f’unitajiet konsistenti, jew f’kWh jew kWh/d u kWh/h;
(g)
bil-lingwa/i uffiċjali tal-Istat Membru u bl-Ingliż.
2. Meta kwantità mkejla ma tistax tinkiseb minn arloġġ, jista’ jintuża valur ta’ sostituzzjoni. Dan il-valur ta’ sostituzzjoni għandu jintuża bħala referenza alternattiva bla garanzija ulterjuri mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni.
3. Il-forniment tal-aċċess għall-informazzjoni ma għandux jinftiehem li qiegħed jagħti xi garanzija speċifika minbarra d-disponibilità ta’ din l-informazzjoni f’format definit u permezz ta’ għodda definita bħal websajt jew indirizz tal-Internet u l-aċċess relatat tal-utenti tan-netwerk għal din l-informazzjoni f’kundizzjonijiet normali tal-użu. L-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni fl-ebda ċirkustanza ma għandhom ikunu responsabbli sabiex jipprovdu xi garanzija ulterjuri, b’mod partikolari rigward is-sistema informatika tal-utenti tan-netwerk.
4. L-awtorità regolatorja nazzjonali għandha tiddeċiedi rigward mudell ta’ informazzjoni għal kull żona ta’ bbilanċjar. Għall-forniment tal-informazzjoni fuq dħul u ħruġ b’kejl ripetut f’jum, għandhom japplikaw l-istess regoli għall-mudelli kollha.
5. Għaż-żoni ta’ bbilanċjar fejn it-tieni varjant tal-mudell ta’ informazzjoni jiġi applikat wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jew l-awtorità regolatorja nazzjonali għandhom jagħmlu konsultazzjoni xierqa tas-suq, skont kif ikun rilevanti.
Artikolu 34
Dħul u ħruġ b’kejl ripetut f’jum
1. Għad-dħul u l-ħruġ b’kejl ripetut f’jum miż-żona ta’ bbilanċjar fejn l-allokazzjoni ta’ utenti tan-netwerk hija daqs il-kwantità kkonfermata tiegħu, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni ma għandux ikun obbligat jipprovdi informazzjoni minbarra l-kwantità kkonfermata.
2. Għad-dħul u l-ħruġ b’kejl ripetut f’jum miż-żona ta’ bbilanċjar fejn l-allokazzjoni ta’ utenti tan-netwerk mhijiex daqs il-kwantità kkonfermata tiegħu, fil-jum tal-gass D, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jipprovdi lill-utenti tan-netwerk b’tal-inqas żewġ aġġornamenti tal-flussi mkejlin tagħhom għal tal-inqas id-dħul u l-ħruġ aggregati b’kejl ripetut f’jum skont waħda miż-żewġ għażliet li ġejjin skont kif jiddeċiedi l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni:
(a)
kull aġġornament ikopri l-flussi tal-gass mill-bidu ta’ dan il-jum tal-gass D; jew
(b)
kull aġġornament ikopri l-flussi tal-gass li jiżdiedu wara dak irrapportat fl-aġġornament ta’ qabel.
3. L-ewwel aġġornamenti għandhom ikopru tal-inqas erba’ sigħat ta’ fluss tal-gass matul il-jum tal-gass D. Dawn l-aġġornamenti għandhom jiġu pprovduti mingħajr dewmien bla bżonn u fi żmien erba’ sigħat wara l-fluss tal-gass u mhux iktar tard mill-17:00 UTC (ħin tax-xitwa) jew 16:00 UTC (ħin tas-sajf).
4. Il-ħin tal-forniment tat-tieni aġġornament għandu jiġi pprovdut wara l-approvazzjoni mill-awtorità regolatorja nazzjonali u għandu jiġu ppubblikat mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni.
5. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jista’ jitlob lill-utenti tan-netwerk sabiex jindikaw għal liema mill-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 2 għandhom aċċess. Abbażi tar-rispons riċevut, dan l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jipprovdi lill-utenti tan-netwerk bil-parti tal-informazzjoni li ma għandux aċċess għaliha, skont il-paragrafi 2 sa 4.
6. Meta l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni ma jkunx responsabbli mit-tqassim tal-kwantitajiet ta’ gass bejn l-utenti tan-netwerk bħala parti mill-proċess ta’ allokazzjoni, bħala eċċezzjoni għall-paragrafu 2, għandu jipprovdi tal-inqas informazzjoni dwar id-dħul u l-ħruġ aggregati minimu ta’ darbtejn għal kull jum tal-gass D u dak il-jum tal-gass D.
Artikolu 35
Ħruġ b’kejl kuljum
1. Meta jiġi applikat l-ewwel varjant tal-mudell ta’ informazzjoni, fil-jum tal-gass D l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jipprovdi lill-utenti tan-netwerk b’tal-inqas żewġ aġġornamenti tat-tqassim tagħhom tal-flussi mkejlin għal tal-inqas il-ħruġ aggregat mkejjel kuljum skont waħda miż-żewġ għażliet li ġejjin skont kif jiddeċiedi l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni:
(a)
kull aġġornament ikopri l-flussi tal-gass mill-bidu ta’ dan il-jum tal-gass D; jew
(b)
kull aġġornament ikopri l-flussi tal-gass li jiżdiedu wara dak irrapportat fl-aġġornament ta’ qabel.
2. Kull aġġornament għandu jiġi pprovdut fi żmien sagħtejn wara li tintemm l-aħħar siegħa tal-flussi tal-gass.
Artikolu 36
Ħruġ mhux b’kejl kuljum
1. Meta jiġi applikat il-każ bażi tal-mudell ta’ informazzjoni:
(a)
fil-jum tal-gass D-1, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jipprovdi lill-utenti tan-netwerk bi tbassir tal-ħruġ mhux b’kejl kuljum tagħhom għall-jum tal-gass D mhux iktar tard min-12:00 UTC (ħin tax-xitwa) jew il-11:00 UTC (ħin tas-sajf);
(b)
fil-jum tal-gass D, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jipprovdi lill-utenti tan-netwerk b’tal-inqas żewġ aġġornamenti tat-tbassir tal-ħruġ mhux b’kejl kuljum tagħhom.
2. L-ewwel aġġornament għandu jkun ipprovdut mhux iktar tard mis-13:00 UTC (ħin tax-xitwa) jew 12:00 UTC (ħin tas-sajf).
3. Il-ħin tal-forniment tat-tieni aġġornament għandu jiġi definit wara l-approvazzjoni mill-awtorità regolatorja nazzjonali u għandu jiġi ppubblikat mill-operatur tas-sistema tat-trażmissjoni. Dan għandu jqis dan li ġej:
(a)
l-aċċess għal prodotti standardizzati għal żmien qasir fuq pjattaforma tan-negozjar;
(b)
il-preċiżjoni tat-tbassir tal-ħruġ mhux ta’ kuljum ta’ utenti tan-netwerk f’paragun mal-ħin tal-forniment tiegħu;
(c)
il-ħin meta jintemm il-perjodu ta’ rinomina, kif stipulat fl-Artikolu 15(1);
(d)
il-ħin tal-ewwel aġġornament tat-tbassir għall-ħruġ mhux b’kejl kuljum ta’ utenti tan-netwerk.
4. Meta jiġi applikat l-ewwel varjant tal-mudell ta’ informazzjoni, fil-jum tal-gass D, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jipprovdi lill-utenti tan-netwerk b’tal-inqas żewġ aġġornamenti tat-tqassim tagħhom tal-flussi mkejlin għal tal-inqas l-ħruġ aggregati mhux b’kejl kuljum kif imsemmi fl-Artikolu 35.
5. Meta jiġi applikat it-tieni varjant tal-mudell ta’ informazzjoni, fil-jum tal-gass D-1, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jipprovdi lill-utenti tan-netwerk bi tbassir tal-ħruġ mhux b’kejl kuljum tagħhom għall-jum tal-gass D kif imsemmi fil-paragrafu 1(a).
Artikolu 37
Dħul u ħruġ wara l-jum tal-gass
1. Mhux iktar tard minn tmiem il-jum tal-gass D+1, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jipprovdi lil kull utent tan-netwerk b’allokazzjoni inizjali għad-dħul u l-ħruġ tiegħu fil-jum D u kwantità inizjali tal-iżbilanċ ta’ kuljum.
(a)
Għall-mudelli ta’ informazzjoni ta’ każ bażi u l-ewwel varjant, il-gass kollu pprovdut lis-sistema ta’ distribuzzjoni għandu jiġi allokat;
(b)
għat-tieni varjant tal-mudell ta’ informazzjoni, l-ħruġ mhux b’kejl kuljum għandhom ikunu daqs il-previżjoni tal-ħruġ mhux b’kejl kuljum tal-utent tan-netwerk ipprovduti b’jum minn qabel;
(c)
għall-ewwel varjant tal-mudell ta’ informazzjoni, allokazzjoni inizjali u kwantità inizjali tal-iżbilanċ ta’ kuljum għandhom jitqiesu bħala l-allokazzjoni finali u l-kwantità finali tal-iżbilanċ ta’ kuljum.
2. Meta tkun tapplika miżura interim imsemmija fl-Artikoli 47 sa 51, fi żmien tliet ijiem tal-gass wara l-jum tal-gass D jitgħu jiġu pprovduti allokazzjoni inizjali u kwantità inizjali tal-iżbilanċ ta’ kuljum f’każ li l-konformità mal-paragrafu 1 ma tkunx teknikament jew operazzjonalment fattibbli.
3. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jipprovdi lil kull utent tan-netwerk bl-allokazzoni finali għad-dħul u l-ħruġ tiegħu u l-kwantità finali tal-iżbilanċ ta’ kuljum fi ħdan perjodu ta’ żmien definit mir-regoli nazzjonali applikabbli.
Artikolu 38
Analiżi tal-ispejjeż u l-benefiċċji
1. Fi żmien sentejn mid-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament, l-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni għandhom jivvalutaw l-ispejjeż u l-benefiċċji ta’:
(a)
iż-żieda fil-frekwenza tal-forniment tal-informazzjoni lill-utenti tan-netwerk;
(b)
it-tnaqqis tal-perjodi ta’ żmien relatati għall-forniment tal-informazzjoni;
(c)
it-titjib fil-preċiżjoni tal-informazzjoni pprovduta.
Din l-analiżi tal-kostijiet benefiċċji għandha tispeċifika d-disaggregazzjoni tal-kostijiet u l-benefiċċji bejn il-kategoriji ta’ partijiet affettwati.
2. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jikkonsulta lill-partijiet interessati dwar din il-valutazzjoni, f’kooperazzjoni mal-operaturi tas-sistemi ta’ distribuzzjoni meta dawn ikunu affettwati.
3. Abbażi tar-riżultati tal-konsultazzjoni, l-awtorità regolatorja nazzjonali għandha tiddeċiedi dwar kwalunkwe bidla rilevanti tal-forniment tal-informazzjoni.
Artikolu 39
Obbligi ta’ informazzjoni tal-operatur(i) tas-sistema ta’ distribuzzjoni u l-parti(jiet) tat-tbassir lejn l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni
1. Kull operatur tas-sistema ta’ distribuzzjoni assoċjat ma’ żona ta’ bbilanċjar u kull parti tat-tbassir għandu jipprovdi lill-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni bl-informazzjoni meħtieġa għall-fini ta’ forniment tal-informazzjoni lill-utenti tan-netwerk skont dan ir-Regolament. Dan għandu jinkludi dħul u ħruġ fis-sistema ta’ distribuzzjoni, irrilevanti jekk dik is-sistema hijiex parti miż-żona ta’ bbilanċjar jew le.
2. L-informazzjoni, il-format tagħha u l-proċedura għall-forniment tagħha għandhom jiġu definiti f’kooperazzjoni bejn l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni, l-operatur tas-sistema ta’ distribuzzjoni u l-parti tat-tbassir, kif rilevanti, biex jiġi żgurati l-forniment xieraq tal-informazzjoni mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni lill-utenti tan-netwerk skont dan il-Kapitolu, u b’mod partikolari l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 33(1).
3. Din l-informazzjoni għandha tiġi pprovduta lill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni fl-istess format kif definit fir-regoli nazzjonali applikabbli u għandha tkun konsistenti mal-format użat mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni biex jipprovdi l-informazzjoni lill-utenti tan-netwerk.
4. L-awtorità regolatorja nazzjonali tista’ tistaqsi lill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni, l-operatur tas-sistema ta’ distribuzzjoni u l-parti tat-tbassir, biex jipproponu mekkaniżmu ta’ inċentiv rigward il-forniment ta’ tbassir preċiż għall-ħruġ mhux b’kejl kuljum tal-utent tan-netwerk li għandu jissodisfa l-kriterji stabbiliti għall-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni fl-Artikolu 11(4).
5. L-awtorità regolatorja nazzjonali għandha tagħżel il-parti tat-tbassir f’żona ta’ bbilanċjar wara konsultazzjoni minn qabel mal-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni u l-operaturi tas-sistemi ta’ distribuzzjoni kkonċernati. Il-parti tat-tbassir għandha tkun responsabbli biex tbassar il-ħruġ mhux b’kejl kuljum ta’ utent tan-netwerk u fejn huwa xieraq l-allokazzjoni sussegwenti tiegħu. Tista’ tkun operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni, operatur tas-sistema ta’ distribuzzjoni jew parti terza.
Artikolu 40
Obbligi ta’ informazzjoni tal-operatur(i) tas-sistema ta’ distribuzzjoni lejn l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni
L-operatur tas-sistema ta’ distribuzzjoni għandu jipprovdi lill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni bl-informazzjoni meħtieġa dwar id-dħul u l-ħruġ b’kejl ripetut f’jum u kuljum dwar is-sistema ta’ distribuzzjoni b’mod konsistenti mar-rekwiżiti dwar l-informazzjoni stabbiliti fl-Artikoli 34(2) sa (6), 35 u 37. Din l-informazzjoni għandha tkun ipprovduta lill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni f’ħin xieraq sabiex l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jipprovdi l-informazzjoni lill-utenti tan-netwerk.
Artikolu 41
Obbligi ta’ informazzjoni tal-operatur(i) tas-sistema ta’ distribuzzjoni lejn il-parti tat-tbassir
1. L-operaturi tas-sistemi ta’ distribuzzjoni huma responsabbli biex jipprovdu lill-parti tat-tbassir b’informazzjoni suffiċjenti u aġġornata għall-fini tal-metodoloġija għat-tbassir tal-applikazzjoni tal-ħruġ mhux b’kejl kuljum tal-utent tan-netwerk kif stipulat fl-Artikolu 42(2). Din l-informazzjoni għandha tiġi pprovduta fil-ħin skont il-perjodi ta’ żmien definiti mill-parti tat-tbassir biex tinżamm konsistenza mal-ħtiġijiet tagħhom.
2. Il-paragrafu 1 għandu japplika, mutatis mutandis għall-ewwel varjant.
Artikolu 42
Obbligi ta’ informazzjoni tal-parti tat-tbassir lejn l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni
1. Il-parti tat-tbassir għandha tipprovdi lill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni bi tbassir tal-ħruġ mhux b’kejl kuljum tal-utent tan-netwerk u l-allokazzjonijiet sussegwenti b’mod konsistenti mar-rekwiżiti ta’ informazzjoni stabbiliti fl-Artikoli 36 u 37. Din l-informazzjoni għandha tiġi pprovduta lill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni f’ħin xieraq sabiex l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jipprovdi l-informazzjoni lill-utenti tan-netwerk u għal tbassir ta’ jum bil-quddiem u ta’ dakinhar stess tal-ħruġ mhux b’kejl kuljum tal-utenti tan-netwerk mhux iktar minn siegħa qabel id-dati ta’ skadenza msemmijjin fl-Artikolu 36(1)(a) u (b), sakemm l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni u l-parti tat-tbassir ma jaqblux fuq ħin iktar tard li jkun biżżejjed għall-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni sabiex jipprovdi din l-informazzjoni lill-utenti tan-netwerk.
2. Il-metodoloġija għat-tbassir tal-ħruġ mhux b’kejl kuljum tal-utent tan-netwerk għandha tkun ibbażata fuq mudell tad-domanda statistika, b’kull ħruġ b’kejl mhux ta’ kuljum assenjat bi profil tat-tagħbija, li jikkonsisti f’formula tal-varjazzjoni fid-domanda ta’ gass kontra varjabbli bħat-temperatura, jum tal-ġimgħa, tip ta’ klijent u staġuni ta’ btala. Il-metodoloġija għandha tkun soġġetta għal konsultazzjoni qabel tiġi adottata.
3. Tal-inqas kull sentejn, parti tat-tbassir għandha tippubblika rapport dwar il-preċiżjoni tat-tbassir tal-ħruġ mhux b’kejl kuljum tal-utent tan-netwerk.
4. Fejn dan ikun rilevanti, l-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni għandhom jipprovdu d-dejta rigward il-flussi tal-gass f’ħin xieraq sabiex il-parti tat-tbassir tikkonforma mal-obbligi tagħha skont dan l-Artikolu.
5. Il-paragrafi 2 sa 4 għandhom japplikaw, mutatis mutandis għall-ewwel varjant.
KAPITOLU IX
SERVIZZ TA’ FLESSIBILITÀ TAL-LINEPACK
Artikolu 43
Dispożizzjonijiet ġenerali
1. Operatur tas-sistemi ta’ trażmissjoni jista joffri l-forniment ta’ servizz ta’ flessibilità tal-linepack lill-utenti tan-netwerk wara l-approvazzjoni tat-termini u l-kundizzjonijiet relatati mill-awtorità regolatorja nazzjonali.
2. It-termini u l-kundizzjonijiet applikabbli għal servizz ta’ flessibilità tal-linepack għandhom ikunu konsistenti mar-responsabilità tal-utent tan-netwerk biex jibbilanċja d-dħul u l-ħruġ tiegħu tul il-jum tal-gass.
3. Is-servizz ta’ flessibilità tal-linepack għandu jkun limitat għal-livell tal-flessibilità tal-linepack disponibbli fin-netwerk ta’ trażmissjoni u għandu jitqies li mhuwiex meħtieġ għat-twettiq tal-funzjoni tiegħu ta’ trażmissjoni skont l-evalwazzjoni tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni kkonċernat.
4. Il-gass fornut u maħruġ min-netwerk ta’ trażmissjoni minn utenti tan-netwerk b’dan is-servizz għandu jitqies għall-fini ta’ kalkolu tal-kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum tagħhom.
5. Il-mekkaniżmu tan-newtralità stabbilit fil-Kapitolu VII ma għandux japplika għas-servizz ta’ flessibilità tal-linepack sakemm ma jkunx deċiż b’xi mod ieħor mill-awtorità regolatorja nazzjonali.
6. L-utenti tan-netwerk għandhom jgħarrfu lill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni kkonċernat dwar l-użu tas-servizz ta’ flessibilità tal-linepack billi jippreżentaw nomini u rinomini.
7. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jista’ joqgħod lura milli jeħtieġ lill-utenti tan-netwerk jissottomettu n-nomini u r-rinomini msemmija fil-paragrafu 6, meta n-nuqqas tat-tali notifika ma tiddeterminax l-iżvilupp tas-suq tal-gass bl-ingrossa għal żmien qasir u l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jkollu biżżejjed informazzjoni biex jipprovdi allokazzjoni preċiża tal-użu ta’ servizz ta’ flessibilità tal-linepack fil-jum tal-gass ta’ wara.
Artikolu 44
Kundizzjonijiet għall-forniment ta’ servizz ta’ flessibilità tal-linepack
1. Servizz ta’ flessibilità tal-linepack jista’ jiġi pprovdut biss ladarba jiġu ssodisfati l-kriterji kollha li ġejjin:
(a)
l-operatur tas-sistemi ta’ trażmissjoni ma għandux bżonn jidħol f’xi kuntratt ma’ xi fornitur ieħor tal-infrastruttura, bħall-operatur tas-sistema ta’ maħżen jew l-operatur tas-sistema tal-LNG, għall-fini tal-forniment ta’ servizz ta’ flessibilità tal-linepack;
(b)
id-dħul iġġenerat mill-operatur tas-sistemi ta’ trażmissjoni mill-forniment ta’ servizz ta’ flessibilità tal-linepack għandu jkun tal-inqas daqs l-ispejjeż imġarrbin jew li għandhom jiġġarrbu fil-forniment ta’ dan is-servizz;
(c)
is-servizz ta’ flessibilità tal-linepack għandu jiġi offrut fuq bażi trasparenti u mhux diskriminatorja u jista’ jkun offrut billi jintużaw mekkaniżmi kompetittivi;
(d)
l-operatur tas-sistemi ta’ trażmissjoni ma għandux jitlob tariffi, b’mod dirett jew indirett, mingħand utent tan-netwerk għal xi spiża mġarrba għall-forniment ta’ servizz ta’ flessibilità tal-linepack, jekk dan l-utent tan-netwerk ma jidħolx f’kuntratt għalih;
(e)
il-forniment ta’ servizz ta’ flessibilità tal-linepack ma għandux ikollu impatt dannuż fuq in-negozju transfruntier.
2. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jipprijoritizza t-tnaqqis ta’ obbligi ta’ dakinhar stess fuq il-forniment ta’ servizz ta’ flessibiltà tal-linepack.
KAPITOLU X
MIŻURI INTERIM
Artikolu 45
Miżuri interim: Dispożizzjonijiet ġenerali
1. Fin-nuqqas ta’ biżżejjed likwidità tas-suq tal-gass bl-ingrossa għal żmien qasir, l-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni għandhom jimplimentaw il-miżuri interim xierqa msemmijin fl-Artikoli 47 sa 50. L-azzjonijiet ta’ bbilanċjar meħudin mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni f’każ ta’ miżuri interim għandhom irawmu l-likwidità tas-suq tal-gass bl-ingrossa għal żmien qasir kemm jista’ jkun.
2. Ir-rikors għal miżura interim huwa bla ħsara għall-implimentazzjoni ta’ kwalunkwe miżura(i) interim oħra bħala alternattiva jew b’mod komplimentarju, sakemm it-tali miżuri jkollhom l-għan li jippromwovu l-kompetizzjoni u l-likwidità tas-suq tal-gass bl-ingrossa għal żmien qasir u jkunu konsistenti mal-prinċipji ġenerali stabbiliti f’dan ir-Regolament.
3. Il-miżuri interim imsemmija fil-paragrafi 1 u 2 għandhom ikunu żviluppati u implimentati minn kull operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni, skont ir-rapport, imsemmi fl-Artikolu 46(1) approvat mill-awtorità regolatorja nazzjonali skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 46.
4. Ir-rapport għandu jipprevedi t-terminazzjoni tal-miżuri interim mhux iktar tard minn ħames snin mid-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 46
Miżuri interim: rapport annwali
1. Meta l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jipprevedi l-implimentazzjoni jew l-issoktar tal-implimentazzjoni ta’ miżuri interim, għandu jħejji rapport li għandu jispeċifika:
(a)
deskrizzjoni tal-istat ta’ żvilupp u l-likwidità tas-suq tal-gass bl-ingrossa għal żmien qasir fiż-żmien tal-preparazzjoni tar-rapport inklużi, meta jkunu disponibbli għall-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni, inter alia:
(i)
l-għadd ta’ tranżazzjonijiet konklużi fil-punt virtwali ta’ negozjar u l-għadd ta’ tranżazzjonijiet inġenerali;
(ii)
il-firxa prezz/offerta u l-volumi tal-prezzijiet u l-offerti;
(iii)
in-numru ta’ parteċipanti b’aċċess għas-suq tal-gass bl-ingrossa għal żmien qasir;
(iv)
in-numru ta’ parteċipanti li kienu attivi fis-suq tal-gass bl-ingrossa għal żmien qasir matul perjodu partikolari ta’ żmien;
(b)
il-miżuri interim li jridu jiġu applikati
(c)
ir-raġunijiet għall-applikazzjoni tal-miżura interim:
(i)
spjegazzjoni għaliex hemm bżonnhom minħabba l-istat ta’ żvilupp tas-suq tal-gass bl-ingrossa għal żmien qasir imsemmijin fil-punt (b);
(ii)
valutazzjoni ta’ kif ser iżidu l-likwidità tas-suq tal-gass bl-ingrossa għal żmien qasir.
(d)
identifikazzjoni tal-passi li jridu jittieħdu biex jitneħħew il-miżuri interim inkluż il-kriterji biex dawk il-passi jittieħdu u valutazzjoni tal-ħin speċifiku rrelatat.
2. L-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jikkonsulta lill-partijiet interessati dwar ir-rapport propost.
3. Wara l-proċess ta’ konsultazzjoni, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jippreżenta r-rapport lill-awtorità regolatorja nazzjonali għall-approvazzjoni. L-ewwel rapport għandu jiġi ppreżentat fi żmien sitt xhur mid-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament u r-rapporti sussegwenti li, jekk ikun hemm bżonn, jaġġornawh, għandhom jiġu ppreżentati kull sena.
4. L-awtorità regolatorja nazzjonali għandha tieħu u tippubblika deċiżjoni mmotivata fi żmien sitt xhur wara li jasal ir-rapport komplut. Tali deċiżjoni għandha tiġi notifikata mingħajr dewmien, lill-Aġenzija u lill-Kummissjoni. Hija u tieħu tali deċiżjoni dwar jekk tapprovax ir-rapport, l-awtorità regolatorja nazzjonali għandha tevalwa l-effett tiegħu fuq l-armonizzazzjoni tal-iskemi ta’ bbilanċjar, it-tħaffif tal-integrazzjoni tas-suq biex b’hekk tiżgura n-nondiskriminazzjoni, il-kompetizzjoni effettiva u t-tħaddim effiċjenti tas-suq tal-gass.
5. Tapplika l-proċedura kif stabbilita fl-Artikolu 27(2).
Artikolu 47
Pjattaforma ta’ bbilanċjar
1. Meta s-suq tal-gass bl-ingrossa għal żmien qasir ma jkollux biżżejjed likwidità jew ikun antiċipat li ser ikun nieqes mil-likwidità jew meta f’dan is-suq ma jkunux jistgħu jiġu akkwistati b’mod raġonevoli prodotti temporali u prodotti lokazzjonali meħtieġa mill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni, għandha tiġi stabbilita pjattaforma ta’ bbilanċjar għall-fini ta’ bbilanċjar tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni.
2. L-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni għandhom jikkunsidraw jekk pjattaforma ta’ bbilanċjar konġunta tistax tiġi implimentata għal żoni ta’ bbilanċjar kontigwi fil-qafas ta’ kooperazzjoni bejn l-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni jew meta jkun hemm biżżejjed kapaċità ta’ interkonnessjoni u t-tali pjattaforma ta’ bbilanċjar konġunta titqies effiċjenti li tiġi implimentata. Jekk pjattaforma ta’ bbilanċjar konġunta tiġi stabbilita, din għandha tkun operata mill-operaturi tas-sistemi ta’ trażmissjoni kkonċernati.
3. Fil-każ li s-sitwazzjoni deskritta fil-paragrafu 1 ma tkunx inbidlet b’mod fundamentali wara ħames snin, l-awtorita regolatorja nazzjonali tista’, bla ħsara għall-Artikolu 45(4) u wara li tissottometti emenda xierqa tar-rapport, tiddeċiedi li tkompli l-operazzjoni tal-pjattaforma ta’ bbilanċjar għal perjodu ieħor ta mhux iktar minn ħames snin.
Artikolu 48
Alternattiva għal pjattaforma ta’ bbilanċjar
Meta l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jista’ juri li, minħabba kapaċità nieqsa ta’ interkonnessjoni bejn żoni ta’ bbilanċjar, pjattaforma ta’ bbilanċjar ma tistax iżżid il-likwidità tas-suq tal-gass bl-ingrossa għal żmien qasir u ma tistax tippermetti lill- operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni jieħu azzjonijiet ta’ bbilanċjar effiċjenti, jista’ juża alternattiva, bħal servizzi ta’ bbilanċjar, suġġett għall-approvazzjoni mill-awtorità regolatorja nazzjonali. Fejn tintuża alternattiva bħal din, it-termini u l-kundizzjonijiet tal-ftehimiet kuntrattwali sussegwenti li kif ukoll il-prezzijiet u d-durata applikabbli għandhom jiġu speċifikati.
Artikolu 49
Tariffa tal-iżbilanċ interim
1. Meta jkun hemm bżonn tal-miżuri interim imsemmija fl-Artikolu 45, id-derivazzjoni tal-prezz tista’ tiġi kkalkolata skont ir-rapport imsemmi fl-Artikolu 46 li għandu jieħu post il-metodoloġija għall-kalkolu tat-tariffa ta’ żbilanċ ta’ kuljum.
2. F’dak il-każ, id-derivazzjoni tal-prezz tista’ tkun ibbażata fuq prezz amministrat, prokura għal prezz tas-suq jew prezz derivat mill-ibbilanċjar ta’ negozjati tal-pjattaforma.
3. Il-prokura għal prezz tas-suq għandha tipprova tissodisfa l-kundizzjonijiet previsti fl-Artikolu 22(6). It-tfassil ta’ din il-prokura għandu jqis ir-risku potenzjali għall-manipulazzjoni tas-suq.
Artikolu 50
Tolleranza
1. It-tolleranzi jistgħu jiġu applikati biss fil-każ li l-utenti tan-netwerk ma jkollhomx aċċess:
(a)
għal suq tal-gass bl-ingrossa għal żmien qasir li għandu biżżejjed likwidità;
(b)
għal gass meħtieġ biex jiġi ssodisfat ċaqliq f’terminu qasir fid-domanda għal gass u l-provvista tiegħu; jew
(c)
għal biżżejjed informazzjoni dwar id-dħul u l-ħruġ tagħhom.
2. It-tolleranzi ser jiġu applikati:
(a)
rigward il-kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum tal-utenti tan-netwerk;
(b)
fuq bażi trasparenti u mhux diskriminatorja;
(c)
kemm hemm bżonn biss u għall-inqas durata meħtieġa.
3. L-applikazzjoni ta’ tolleranzi tista’ tnaqqas skopertura finanzjarja ta’ utent tan-netwerk għall-prezz marġinali tal-bejgħ jew il-prezz marġinali tax-xiri fir-rigward ta’ parti mill-kwantità ta’ żbilanċ ta’ kuljum kollha tal-utent tan-netwerk jew għall-jum tal-gass.
4. Il-livell ta’ tolleranza għandu jkun il-kwantità massima ta’ gass li għandha tinxtara jew tinbiegħ minn kull utent tan-netwerk bi prezz medju peżat. Jekk ikun fadal kwantità ta’ gass li tikkostitwixxi kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum ta’ kull utent tan-netwerk li taqbeż il-livell ta’ tolleranza, din għandha tinbiegħ jew tinxtara bil-prezz marġinali tal-bejgħ jew bil-prezz marġinali tax-xiri.
5. It-tfassil tal-livell ta’ tolleranza:
(a)
għandu jirrifletti l-flessibilità u l-ħtiġijiet tal-utent tan-netwerk tan-netwerk ta’ trażmissjoni;
(b)
għandu jirrifletti l-livell ta’ riskju għall-utent tan-netwerk fil-ġestjoni tal-bilanċ tad-dħul u l-ħruġ tiegħu;
(c)
ma għandux ixekkel l-iżvilupp tas-suq tal-gass bl-ingrossa għal żmien qasir;
(d)
ma għandux jirriżulta f’żieda fl-ispejjeż ta’ azzjonijiet ta’ bbilanċjar tal-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni li jkunu eċċessivi wisq.
6. Il-livell ta’ tolleranza għandu jiġi kkalkolat fuq il-bażi tad-dħul u l-ħruġ ta’ kull utent tan-netwerk, esklużi negozjati fil-punt virtwali ta’ negozjar, għal kull jum tal-gass. Is-sottokategoriji għandhom jiġu definiti skont ir-regoli nazzjonali applikabbli.
7. Il-livell ta’ tolleranza applikabbli għal ħruġ b’kejl mhux ta’ kuljum definita skont ir-regoli nazzjonali applikabbli għandu jkun ibbażat fuq id-differenza bejn it-tbassir rilevanti tal-ħruġ mhux b’kejl kuljum ta’ utent tan-netwerk u l-allokazzjoni għall-ħruġ b’kejl mhux ta’ kuljum.
8. Il-livell ta’ tolleranza jista’ jinkludi komponent ikkalkolat filwaqt li tittieħed f’kunsiderazzjoni l-applikazzjoni tad-devjazzjoni tat-tbassir tal-ħruġ mhux b’kejl kuljum ta’ utent tan-netwerk li hija l-ammont li bih it-tbassir rilevanti:
(a)
jaqbeż l-allokazzjoni għal ħruġ b’kejl mhux ta’ kuljum f’każ li l-kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum hija pożittiva;
(b)
huwa inqas mill-allokazzjoni għal ħruġ b’kejl mhux ta’ kuljum f’każ li l-kwantità tal-iżbilanċ ta’ kuljum hija negattiva.
KAPITOLU XI
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI U TRANŻIZZJONALI
Artikolu 51
Rilaxx tal-flessibilità eċċessiva ta’ operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni
1. Meta kuntratti fit-tul għax-xiri tal-flessibiltà fis-seħħ fid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament jipprovdu lill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni bid-dritt tal-ħruġ jew id-dħul ta’ volumi speċifiċi ta’ gass, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jimmira li jnaqqas dawn l-ammonti ta’ flessibiltà.
2. Filwaqt li jiġi ddeterminat l-ammont ta’ flessibiltà eċċessiva disponibbli għad-dħul u l-ħruġ skont kuntratt fit-tul fis-seħħ, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jqis l-użu ta’ prodotti standardizzati għal żmien qasir.
3. Il-flessibilta eċċessiva tista’ tiġi rrilaxxata jew:
(a)
skont it-termini u l-kundizzjonijiet tal-kuntratt eżistenti fejn ikun fih dispożizzjonijiet li jippermettu li jsir it-tnaqqis tal-kwantità ta’ gass impenjata u/jew li jintemm il-kuntratt eżistenti; jew inkella
(b)
kif ġej fin-nuqqas ta’ drittijiet kuntrattwali bħal dawn:
(i)
il-kuntratt jibqa’ fis-seħħ sat-terminazzjoni tiegħu skont it-termini u l-kundizzjonijiet applikabbli;
(ii)
il-partijiet kontraenti għandhom jikkunsidraw arranġamenti addizzjonali sabiex jirrilaxxaw lura fis-suq kwalunkwe gass eċċessiv li ma jkunx meħtieġ għall-fini ta’ bbilanċjar biex jagħtu aċċess lill-utenti tan-netwerk l-oħrajn għal ammonti ikbar ta’ flessibilità.
4. Meta l-kuntratt fis-seħħ jipprovdi għat-tnaqqis tal-flessibilità bl-ammonti konsistenti mad-disponibilità tal- eċċess, l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni għandu jnaqqas it-tali flessibilità malli jkun raġonevolment possibbli sa mid-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament jew malli tista’ tiġi stabbilita l-eżistenza tal-eċċess.
5. L-operatur tas-sistemi ta’ trażmissjoni għandu jikkonsulta lill-partijiet interessati dwar proposti speċifiċi li għandhom jiġu implimentati bħala miżuri interim għar-rilaxx ta’ kwalunkwe flessibilità eċċessiva skont kuntratt b’terminu twil fis-seħħ.
6. L-operatur tas-sistemi ta’ trażmissjoni għandu jippubblika informazzjoni dwar l-azzjonijiet ta’ bbilanċjar tagħhom meħudin skont kuntratt b’terminu twil fis-seħħ.
7. L-awtorità regolatorja nazzjonali tista’ tfassal miri għall- proporzjon li bih il-kuntratti b’terminu twil għandhom jitnaqqsu sabiex tiżdied il-likwidità tas-suq tal-gass bl-ingrossa għal żmien qasir.
Artikolu 52
Dispożizzjonijiet tranżizzjonali
1. L-awtorità regolatorja nazzjonali tista’ tippermetti lill-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni, fuq il-bażi ta’ talba ġġustifikata mingħandu, sabiex jikkonforma mad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament fi żmien perjodu ta’ 24 xahar mill-1 ta’ Ottubru 2014, diment li l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni ma jimplimenta l-ebda miżura interim imsemmija fil-Kapitolu X. Fil-każ li l-awtorità regolatorja nazzjonali tagħmel użu minn din il-possibiltà, dan ir-regolament ma għandux japplika fiż-żona ta’ bbilanċjar ta’ dak l-operatur tas-sistema ta’ trażmissjoni sal-limitu u tul tal-perjodu tranżizzjonali stabbilit bid-deċiżjoni tal-awtorita regolatorja nazzjonali.
2. L-awtorità regolatorja nazzjonali għandha tieħu u tippubblika deċiżjoni mmotivata skont il-paragrafu 1 fi żmien tliet xhur wara li tasal it-tali talba. Tali deċiżjoni għandha tiġi nnotifikata mingħajr dewmien, lill-Aġenzija u lill-Kummissjoni.
Artikolu 53
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fl-20 jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Bla ħsara għall-Artikoli 28, 33(5), 38(1), 45(4), 46(3), 51 u 52, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ Ottubru 2015.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-26 ta’ Marzu 2014.