ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. března 2014
o režimu státní podpory SA.36139 (13/C) (ex 13/N),
kterou Spojené království zamýšlí poskytnout pro videohry
(oznámeno pod číslem C(2014) 1786)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/764/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské Unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 25. ledna 2013 oznámilo Spojené království Komisi svůj záměr zavést od 1. dubna 2013 do 31. března 2017 daňovou úlevu pro videohry. Komise požádala dopisem ze dne 7. března 2013 o dodatečné informace, které Spojené království poskytlo dopisem ze dne 22. března 2013.
(2)
Dopisem ze dne 16. dubna 2013 informovala Komise Spojené království, že se rozhodla zahájit ve věci plánovaného opatření podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy.
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení („rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské Unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.
(4)
Spojené království předložilo své připomínky k rozhodnutí Komise dopisem ze dne 17. května 2013. Komise rovněž obdržela připomínky od zúčastněných stran. Zaslala je Spojenému království a poskytla mu možnost se k nim vyjádřit; jeho připomínky obdržela dopisem ze dne 22. srpna 2013. Dopisem ze dne 7. října 2013 Komise požádala Spojené království o další informace. Spojené království odpovědělo dopisem ze dne 4. listopadu 2013.
II. POPIS OPATŘENÍ A DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(5)
Cílem opatření umožňujícího daňovou úlevu pro videohry ve Spojeném království je poskytnout vývojářům videoher pobídku k produkci videoher založených na britské či evropské kultuře. Opatření vychází ze vzoru daňové pobídky pro film ve Spojeném království, kterou Komise schválila v roce 2006 (3) a v roce 2011 ji prodloužila (4) do 31. prosince 2015.
(6)
Navrhovaný celkový rozpočet opatření, které má probíhat do března 2017, je 115 milionů GBP. Předpokládané výdaje na rozpočtový rok 2013/2014 činí 10 milionů GBP a na následující tři rozpočtové roky vždy 35 milionů EUR. Podpora je financována Ministerstvem financí Spojeného království. Za hodnocení žádostí o certifikaci her založených na britské kultuře bude odpovídat certifikační oddělení Britského filmového ústavu.
(7)
Společnosti, které podléhají korporační dani ve Spojeném království a vytvoří videohry splňující kritéria, by mohly uplatnit daňovou úlevu z výdajů za zboží a služby užívané či spotřebovávané ve Spojeném království až do hodnoty 25 % rozpočtu na produkci. Úleva je poskytována jako dodatečný odečet způsobilých výrobních nákladů ze zdanitelného příjmu z videohry. Dodatečný odečet je však omezen na maximálně 80 % rozpočtu na produkci. Jestliže příjemci vznikla v daném účetním období ztráta, může požádat o daňový bonus. Podle článku 1217CF(3) návrhu novely zákona o korporační dani z roku 2009 jsou způsobilé výdaje omezeny na hlavní výdaje týkající se návrhu, produkce a testování hry.
(8)
Daňová úleva pro videohry ve Spojeném království podléhá kulturnímu testu podobně jako daňová pobídka pro film ve Spojeném království. Oba testy jsou rozděleny do čtyř oddílů: kulturní obsah, kulturní přínos, využití kulturních center Spojeného království a využití pracovníků v kultuře, kteří jsou občany nebo rezidenty Spojeného království nebo EHP.
(9)
Jelikož oznámené opatření je financováno odpočtem z daní, které jsou běžně splatné do státního rozpočtu, je financováno státem. Videohry se produkují v několika členských státech a existuje vnitřní trh s těmito videohrami. Jejich podpora proto může ovlivnit obchod a hospodářskou soutěž mezi členskými státy. V souladu s tím Komise v rozhodnutí o zahájení řízení shledala, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise měla rovněž pochybnosti, zda lze podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem.
(10)
Zaprvé měla Komise pochybnosti o tom, že je nezbytné nebo přiměřené spojovat s touto podporou územní podmínky. Spojené království založilo koncepci navrhovaného režimu na daňové pobídce pro film ve Spojeném království. Proto navrhlo, aby daňová úleva byla k dispozici pouze pro výdaje na zboží a služby užívané či spotřebovávané ve Spojeném království. Nicméně režim pobídky pro film využívá zvláštní výjimku z obvyklého zákazu územních omezení, kterou umožňuje sdělení o filmu (5), pouze pokud jde o podporu produkce filmů a televizních pořadů, nikoli pokud jde o videohry.
(11)
Zadruhé měla Komise pochybnosti, zda je podpora pro hry nezbytná, neboť se jedná o rychle rostoucí trh. Spojené království nepředložilo přesvědčivé důkazy, že by došlo k selhání trhu, které by bez státní podpory vedlo k nedostatečné produkci videoher založených na britské kultuře.
(12)
Kromě toho se Spojené království domnívá, že daňová úleva pro videohry ve Spojeném království je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. d) Smlouvy. Komise však nebyla přesvědčena, že kulturní test navrhovaný Spojeným královstvím by v praxi vedl k selektivní identifikaci omezeného počtu videoher, které představují kulturní kvalitu, již trh bez podpory dostatečně nenabízí, a které by byly nutné pro zajištění dostatečného zastoupení a zohlednění britských a evropských kulturních témat ve videohrách.
(13)
Komise rovněž vyjádřila obavu, že by podpora mohla podnítit soupeření v poskytování dotací v rámci Unie, a zpochybnila, že by možné narušení hospodářské soutěže bylo vyrovnáno pozitivními účinky.
III. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(14)
Komise obdržela připomínky od jednoho členského státu, Francie, od vnitrostátních sdružení vývojářů her ze Spojeného království, Francie, Německa a Finska, Evropské federace vývojářů her (EGDF), veřejnoprávních subjektů Spojeného království zapojených do propagace filmů, jedné vysílací společnosti a profesních sdružení v oblasti filmové produkce ze Spojeného království. Všichni přispěvatelé zdůraznili kulturní kvalitu a význam, které hry mohou mít. Považovali tržní pobídky pro výrobu kulturně relevantnější her za nedostatečné. Nikdo z nich se nedomníval, že existuje riziko soupeření v poskytování finanční pomoci mezi členskými státy.
(15)
Pokud jde o nezbytnost podpory, zúčastněné strany uvedly, že Spojené království ztrácí své vedoucí postavení na trhu videoher, že v roce 2012 bylo ve Spojeném království vytvořeno méně než 10 % her, které byly uvedeny na jeho trh, že trh ovládají Severní Amerika a Asie a že probíhá odliv zaměstnanců do Kanady. Přispěvatelé poukázali rovněž na skutečnost, že hlavní výzvou pro členské státy je řešit hospodářskou soutěž ze třetích zemí, které hry silně dotují, zejména z Kanady.
(16)
Sdružení nezávislých vývojářů her Spojeného království (TIGA) předložilo četné příklady plánů a projektů, které mohly být ve Spojeném království/Evropě uskutečněny, kdyby existovala daňová úleva, ale bez ní k jejich realizaci nedošlo. Organizace United Kingdom Interactive Entertainment (Ukie), která ve Spojeném království zastupuje herní a interaktivní zábavní průmysl, uvedla, že na globálním trhu her působí na vývojáře tlak, aby své produkty zacílili na co nejširší trh. To zejména znamená, aby byly přístupné pro severoamerický trh a stále více také pro trhy na Dálném východě a aby odpovídaly kulturním normám a očekáváním těchto trhů. Proto jsou vývojáři her v Evropě pod stálým tlakem, aby nezdůrazňovali kulturně evropské prvky svých her s cílem prodávat je na celosvětovém trhu. Z toho důvodu je pro vývojáře her založených na evropské kultuře obtížnější získat soukromé financování. Organizace Ukie měla za to, že podpora by pomohla napravit selhání trhu.
(17)
Francie uvedla, že hry mají tendenci stále více zobrazovat „mezinárodní stereotypy“.
(18)
Na druhou stranu sdružení TIGA sdělilo, že 54 % obratu nezávislých vývojářů ve Spojeném království tvoří domácí prodej. To naznačuje, že kupující ve Spojeném království vykazují silné preference pro produkci ze Spojeného království. Navíc (podle údajů sdružení TIGA) mezi lety 2008 a 2011 v tomto odvětví více podniků vzniklo (216) než zaniklo (197).
(19)
Pokud jde o možné narušení hospodářské soutěže mezi členskými státy, sdružení TIGA připustilo, že nižší náklady skutečně ovlivňují rozhodnutí o umístění společností produkujících videohry; domnívalo se však, že hlavní narušení je způsobeno třetími zeměmi, jako je Kanada, kde toto odvětví roste díky veřejné podpoře. Podle sdružení TIGA zaměstnanost v tomto odvětví mezi roky 2008 a 2010 v Kanadě vzrostla o 33 %, zatímco ve Spojeném království o 9 % poklesla.
IV. PŘIPOMÍNKY SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ
1. Povinná územní vázanost výdajů
(20)
Po vyjádření pochybností Komise o tom, zda by podmínky územní vázanosti výdajů vyplývající z testu „užívání či spotřebovávání ve Spojeném království“ byly přiměřené, se Spojené království zavázalo tyto obavy rozptýlit a změnit navrhovaný právní předpis tak, že výraz „užívané či spotřebovávané ve Spojeném království“ nahradí výrazem „užívané či spotřebovávané v Evropském hospodářském prostoru (EHP)“, a upřesnilo, že pro úlevu budou způsobilé veškeré výdaje vynaložené v EHP. Kromě toho hodlá omezit výši nákladů na subdodavatelskou činnost, které jsou způsobilé pro financování. Podporovaný výrobce může subdodavatelům vyplatit způsobilé hlavní výdaje na projekt ve výši až 1 milion EUR, v souladu s daňovou úlevou pro videohry ve Francii (6). Díky tomu bude podstatnou část vývoje hry provádět sám příjemce.
(21)
Spojené království se domnívá, že toto omezení způsobilosti nákladů na subdodavatelské činnosti má jen malý vliv na obchod mezi členskými státy. Z diskusí se zástupci z celého odvětví videoher, včetně malých a velkých vývojářů, vyplynulo, že vývoj videoher se stejně jako jiná tvůrčí odvětví vyznačuje vysokou mírou spolupráce, přičemž hlavní vývojové činnosti, jako je programování, design a umělecké ztvárnění, obvykle probíhají ve stejném místě.
2. Nezbytnost podpory
(22)
Pokud jde o nezbytnost podpory z důvodu nedostatečné produkce her založených na dané kultuře, předložilo Spojené království doklady o tom, že tyto hry jsou na ústupu, a to v relativním i absolutním měřítku. Spojené království souhlasí s tím, že obecně je odvětví videoher dynamické a rostoucí. V roce 2012 však bylo ve Spojeném království vytvořeno méně než 10 % her, které byly ve Spojeném království uvedeny na trh, ve srovnání s 16 % v roce 2008. Spojené království rovněž provedlo další analýzu her uvedených na trh ve Spojeném království mezi roky 2003 a 2012. Údaje ukazují trvalý pokles počtu her založených na britské kultuře a prudký pokles jejich podíl na trhu z 9 % všech her uvedených na trh ve Spojeném království (včetně her z jiných zemí) v roce 2003 na 4 % v roce 2006 a na 3 % v letech 2009 až 2012. V roce 2003 by kulturním testem prošlo 41 % her vytvořených ve Spojeném království oproti pouze zhruba 25 % v roce 2012.
(23)
Spojené království souhlasí s tím, že rozšíření her pro chytré telefony odstranilo některé překážky vstupu na trh pro menší vývojáře, kteří chtějí začít působit na trhu videoher. Údaje zveřejněné v roce 2011 skutečně ukazují, že počet videoher vyvíjených nově založenými podniky v posledním roce vzrostl. Pokud však jde o obsah těchto her, průzkum provedený v rámci programu univerzity Abertay pro prototypy videoher ukazuje, že z 306 návrhů mobilních a on-line her, které univerzitě za uplynulé dva roky předložily malé podniky a mikropodniky z celého Spojeného království, se naprostá většina (255) neodehrávala ve Spojeném království ani neměla britské hrdiny či příběh (7).
(24)
To lze vysvětlit skutečností, že kulturně významné hry mohou mít stejné výrobní náklady jako „globální hry“, avšak mnohem menší trh. Jejich produkce s sebou tudíž nese vyšší ekonomické riziko. Proto jsou videohry založené na britské/evropské kultuře komerčně méně životaschopné než globalizovanější videohry. Mezinárodní vydavatelé i domácí vývojáři pravděpodobně nebudou ochotni nést riziko spojené s produkcí kulturně relevantního obsahu, a namísto toho budou vytvářet obecnější obsah zacílený na mezinárodní trhy.
(25)
Z průzkumu Spojeného království vyplynulo, že prvky britské kultury jsou ve hrách oslabovány s cílem zajistit smlouvu na vydání hry na globálním trhu, která umožní financovat vývoj hry a zaručí další existenci vývojáře. Téměř tři čtvrtiny britských vývojářů videoher uvedly, že vytváření původního duševního vlastnictví se během posledních pěti let zpomalilo nebo zastavilo. Průzkum zjistil, že řada vývojářů musela změnit kulturní obsah svých videoher, aby splnila komerční požadavky. Celých 53 % respondentů uvedlo, že změnili postavy a prostředí her tak, aby potlačili britskou nebo evropskou tematiku.
(26)
Z tohoto hlediska je motivačním cílem financování dosáhnout toho, aby se pravděpodobně ekonomicky nevýnosné kulturní produkty staly komerčně životaschopnými, čímž se podpoří vytváření nových kulturních produktů, které by bez daňové úlevy nebylo možné realizovat, a aby se napomohlo rozvoji dovedností pro udržitelnou produkci kulturních produktů, videoher relevantních pro britskou kulturu/kulturu EHP.
3. Rozlišující kulturní test
(27)
Pokud jde o kulturní test, který zajišťuje, že se režim vztahuje pouze na hry založené na určité kultuře, Spojené království vysvětlilo, že zaprvé má daňový orgán HM Revenue and Customs („HMRC“) zvláštní specializované „oddělení pro tvůrčí odvětví“, které bude odpovídat za správu a kontrolu žádostí o daňovou úlevu pro videohry. Oddělení provádí u žádostí posouzení rizik a tento proces mimo jiné zaručuje, že budou řádně dodržována stanovená kritéria. Existuje tedy jasný postup pro uplatnění testu.
(28)
Pokud jde o prvky testu, které mají pomoci určit kulturní kvalitu hry, Spojené království objasnilo, že většina bodů, které je možné v rámci navrhovaného kulturního testu získat, se vztahuje k obsahu. Až 20 bodů z 31 se týká kulturního obsahu a přínosu hry. Patří sem prvky jako umístění příběhu, hlavní postavy, téma, na němž je videohra založena, použití anglického jazyka a odraz britské kultury a kulturního dědictví. Pouze 3 body se vztahují k umístění vývojových činností a zbývajících 8 bodů lze získat v případě, že příslušní kulturní pracovníci, například autor scénáře, skladatel hudebního dopravu, designér, výtvarník nebo programátor, jsou občany nebo rezidenty Spojeného království nebo EHP. Navrhovaný test se tedy výrazně zaměřuje na obsah a nikoli na umístění činnosti. Toto zaměření na obsah je dále posíleno uplatněním pravidla o minimálním kulturním obsahu, „pravidlo nejvýznamnějších bodů“, které zajistí, že testem projdou pouze hry, které získají dostatečný počet bodů za kulturní obsah.
(29)
Toto zaměření na obsah zabraňuje obecnému uplatnění daňové úlevy. Spojené království provedlo analýzu her, které v něm byly uvedeny na trh v letech 2006, 2009 a 2012, přičemž kulturní test uplatnilo zpětně na všechny hry uvedené na trh během tohoto období, které byly vytvořeny ve Spojeném království. Z 822 her uvedených na trh ve Spojeném království v roce 2012 bylo pouze 74 vytvořeno vývojáři ve Spojeném království a z nich by kulturním testem prošlo 25,7 % (19 videoher), kdyby v té době existoval. Z testu vyplynulo, že i v letech 2006 a 2009 by se podíl těchto her na hrách vytvořených ve Spojeném království pohyboval kolem 27 % a jejich podíl mezi všemi hrami uvedenými na trh ve Spojeném království by činil 3 až 4 %.
(30)
Spojené království má za to, že 25,7 % míra úspěšnosti se nachází v rozpětí přijatém Komisí v případě francouzské daňové pobídky pro videohry (8). V daném rozhodnutí z roku 2007 Komise shledala, že skutečnost, že je vybráno zhruba 30 % her, ukazuje, že Francií vypracovaná kritéria zaručují, že je obsah videoher způsobilých k daňové úlevě skutečně kulturní. Podobně se Spojené království domnívá, že kulturní test videoher je dostatečně restriktivní na to, aby zajistil, že podpora bude zaměřena na videohry založené na britské kultuře/kultuře EHP.
(31)
Spojené království kromě toho souhlasilo s tím, že režim oznámí jako počáteční pilotní projekt na dobu čtyř let a toto období využije pro sledování úlevy a zajištění toho, aby byla využívána v souladu s původním záměrem.
4. Soupeření v poskytování dotací
(32)
Pokud jde o obavy Komise, že by podpora mohla podnítit soupeření v poskytování dotací v rámci Unie, jež by vedlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže, Spojené království uvedlo, že takové soupeření v poskytování dotací by nastalo, kdyby velký počet členských států používal režimy pro zvýšení konkurenceschopnosti svých domácích odvětví. Spojené království se nedomnívá, že by k tomu mělo dojít. Přestože daňové výhody mohou být určujícím faktorem pro rozhodnutí o umístění podniku, podpora je především reakcí na daňové úlevy v Kanadě, USA a Jižní Koreji. Jediným dalším členským státem, který nabízí daňovou pobídku pro produkci kulturně relevantních videoher, je v současnosti Francie.
(33)
Soupeření v poskytování dotací by navíc bylo zaměřeno čistě na hospodářskou soutěž bez jakýchkoli kulturních omezení. Pokud by dvě nebo více zemí chtělo chránit produkci určitých kulturních produktů (na základě schváleného kulturního testu, neznamenalo by to soupeření v poskytování dotací.
(34)
Cílem navrhované podpory je chránit produkci videoher založených na britské/evropské kultuře, a proto podpora poskytne úlevu pouze pro zlomek videoher vytvořených ve Spojeném království a v Evropě a bude se vztahovat pouze na malou část celkových výdajů na vývoj videoher. Na základě diskusí se zástupci odvětví Spojené království odhaduje, že pouze zhruba 10 % videoher založených na britské/evropské kultuře bude mít rozpočet přesahující 5 milionů GBP. Většina výdajů na vývoj her se bude týkat výrazně menších projektů.
V. POSOUZENÍ OPATŘENÍ PODPORY
1. Klasifikace státní podpory
(35)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou, pokud jde o podpory poskytnuté členskými státy, podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(36)
Podpora pro produkci videoher poskytovaná po schválení daňovým úřadem HMRC přináší formou daňové úlevy finanční výhodu podnikům v odvětví produkce videoher na úkor rozpočtu ministerstva financí. Je tedy poskytnuta ze státních prostředků a lze ji přičíst státu. Účelem daného opatření je snížit výrobní náklady příjemce a představuje pro ně ekonomickou výhodu. Podpora je poskytována pouze podnikům v odvětví produkce videoher, a je proto selektivní. Má rovněž dopad na obchod a hospodářskou soutěž mezi členskými státy, protože videohry se vyrábějí také v jiných členských státech a obchoduje se s nimi po celém světě. Z tohoto důvodu představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
2. Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
(37)
Co se týče obecné zákonnosti režimu, Komise bere na vědomí, že Spojené království stáhlo ustanovení o územní vázanosti výdajů, které Komise považovala za problematické s ohledem na svobodu pohybu zboží a poskytování služeb na vnitřním trhu. Dále souhlasilo s omezením výše nákladů na subdodavatelské činnosti považované za způsobilé pro podporu na 1 milion GBP.
(38)
Komise se domnívá, že toto omezení je v daném případě přijatelné, neboť vzhledem k výši rozpočtů na produkci se nejeví jako pravděpodobné, že by limit 1 milionu GBP na náklady na subdodavatelské činnosti výrazně bránil využití subdodávek. Spojené království očekává, že většina videoher, na něž se vztahuje jejich kulturní test, bude mít rozpočet na produkci nižší než 1 milion GBP. Pouze asi 10 % z těchto videoher by mělo mít rozpočet přesahující 5 milionů GBP. V závislosti na vývoji rozpočtů na produkci videoher ve Spojeném království si Komise vyhrazuje právo výši horní hranice znovu zvážit, až bude toto opatření podpory do čtyř let od svého zavedení znovu oznámeno v souladu se závazkem, který si Spojené království stanovilo.
(39)
Spojené království má v úmyslu odůvodnit podporu vývoje her jako podporu určenou na pomoc kultuře. Proto by se muselo provádět posouzení podle čl. 107 odst. 3 písm. d) Smlouvy. Komise dosud nevypracovala pokyny pro uplatnění tohoto ustanovení na podporu her. O možnosti poskytování podpory pro hry se však hovoří ve sdělení o filmu. V odstavci 24 sdělení se uvádí, že opatření na podporu videoher budou i nadále posuzována případ od případu. Pokud bude možné prokázat, že režim podpory zaměřený na videohry, které slouží kulturním a vzdělávacím účelům, je nezbytný, uplatní Komise kritéria intenzity podpory uvedená ve sdělení o filmu.
(40)
Komise proto musí posoudit slučitelnost opatření přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. d) Smlouvy. Bude muset ověřit, zda skutečně slouží na pomoc kultuře a zda neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže v Unii v míře odporující společnému zájmu. To znamená, že musí být vhodným nástrojem k dosažení tohoto cíle, zejména že bez této podpory by účastníci trhu neměli dostatečné pobídky pro produkci požadovaného druhu her. Pokud jde o přiměřenost podpory, je možné analogicky použít maximální intenzity podpory stanovené ve sdělení o filmu pro audiovizuální dílo. Komise již posoudila kulturní cíl a nezbytnost podpory pro určité videohry ve dvou rozhodnutích ohledně podpory pro videohry ve Francii, jež byla zmíněna v bodech odůvodnění 20 a 30 výše.
a) Pomoc kultuře
(41)
Aby byla podpora pro hry navrhovaná Spojeným královstvím slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. d) Smlouvy, musí být určena na pomoc kultuře. Na základě změny režimu a doplňujících důkazů předložených Spojeným královstvím je Komise přesvědčena, že Spojené království bude uplatňovat skutečně selektivní kulturní test, který zajistí, že podpora bude poskytnuta pouze na pomoc kultuře v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. d) Smlouvy.
(42)
Komise zaprvé bere na vědomí vysvětlení podaná Spojeným královstvím, pokud jde o test používaný k určení kulturní kvality hry (body odůvodnění 27 až 29): většina bodů, které je v rámci navrhovaného kulturního testu možno získat, až 20 z celkem 31 bodů, se vztahuje ke kulturnímu obsahu a přínosu hry. To je dále posíleno uplatněním pravidla o minimálním kulturním obsahu, „pravidlo nejvýznamnějších bodů“, které zajistí, že testem projdou pouze hry, které získají dostatečný počet bodů za kulturní obsah.
(43)
Toto zaměření na obsah zabraňuje obecnému uplatnění daňové úlevy. Simulace kulturního testu vycházející z her uvedených na trh v dřívějších letech ukázaly, že kulturním testem by prošlo 26 % až 27 % her produkovaných ve Spojeném království. Tato míra úspěšnosti ukazuje, že kritéria testu zajišťují, že obsah videoher způsobilých k daňové úlevě je skutečně kulturní, a že test je dostatečně restriktivní na to, aby byla podpora cílená na videohry založené na britské/evropské kultuře. Pro srovnání, ve svém rozhodnutí z roku 2007 ohledně francouzské daňové pobídky pro videohry (9) Komise došla k závěru, že způsobilost zhruba 30 % her ukazuje, že test je dostatečně selektivní.
(44)
Vzhledem k tomu byly pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení rozptýleny. Skutečnost, že je vybráno jen asi 27 % her, ukazuje, že toto opatření nemá pouhý průmyslový cíl spočívající v podpoře specifického odvětví, ale cíl skutečně kulturní. Opatření podpory tudíž sleduje skutečný cíl pomoci kultuře.
b) Vhodnost, nezbytnost a přiměřenost opatření
(45)
Daňová úleva pro videohry na základě čl. 107 odst. 3 písm. d) Smlouvy by měla být vhodným nástrojem ke splnění vybraného cíle. Státní podpora pro jiné účely, která by nebyla zaměřena na tento kulturní cíl, by pravděpodobněji podporovala průmyslové cíle související s daným odvětvím. Komise uznává, že navržená daňová úleva umožňuje skutečně směřovat veřejnou podporu na videohry s kulturním obsahem, a proto je vhodným nástrojem pro dosažení vybraného kulturního cíle.
(46)
S ohledem na velmi dynamický rozvoj a vývoj trhu her předložilo Spojené království údaje dokládající, že podpora je nezbytná pro udržení rozumné produkce takovýchto her, jelikož bez podpory pro kulturní hry by jejich produkce a podíl na trhu výrazně poklesly. Údaje ukazují trvalý pokles počtu her založených na britské kultuře a prudký pokles jejich podíl na trhu z 9 % všech her uvedených na trh ve Spojeném království v roce 2003 na 4 % v roce 2006 a na 3 % v letech 2009 až 2012.
(47)
Kulturně významné hry mohou mít stejné výrobní náklady jako globální hry, avšak mnohem menší trh. Jejich produkce s sebou tudíž nese vyšší ekonomické riziko. Videohry s obsahem založeným na britské/evropské kultuře jsou proto komerčně méně životaschopné než globalizovanější videohry. Z toho důvodu jsou vývojáři her v Evropě pod stálým tlakem trhu, aby nezdůrazňovali kulturně evropské prvky svých her s cílem prodávat je na celosvětovém trhu. Pro vývojáře her založených na evropské kultuře je obtížnější získat soukromé financování.
(48)
Navrhovaná daňová úleva by měla podpořit výrobu videoher s kulturním obsahem na rozdíl od her, které přinášejí pouze zábavu, a to snížením jejich produkčních nákladů. Lze tedy dospět k závěru, že opatření bude pravděpodobně mít ve vztahu ke svému cíli dostatečně stimulující účinek.
(49)
Kromě toho je opatření podpory přiměřené, jelikož omezuje intenzitu podpory na 25 % produkčních nákladů skutečně vynaložených na produkci způsobilých her. To je méně než 50 % intenzita podpory povolená pro audiovizuální produkci podle odstavce 52 bodu 1) sdělení o filmu, které se použije analogicky, pokud jde o přípustnou intenzitu podpory.
(50)
Aby nedošlo k ovlivnění podmínek obchodu a hospodářské soutěže v Unii v rozsahu, který je v rozporu se společným zájmem, je rovněž třeba, aby byly narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod, které opatření vyvolává, vyrovnány jeho příznivými účinky.
(51)
Podle údajů poskytnutých Spojeným královstvím a zástupci odvětví bylo v roce 2012 ve Spojeném království vytvořeno méně než 10 % her, které zde byly vydány. Tržní podíl způsobilých her uvedených na trh ve Spojeném království je poměrně malý (4-5 %). Také podíl způsobilých her mezi videohrami produkovanými ve Spojeném království je poměrně nízký, přibližně 27 %.
(52)
Navíc žádná potenciálně postižená třetí strana nepoukázala na možný negativní účinek opatření. Naopak, sdružení výrobců videoher, která po zahájení řízení předložila své připomínky (TIGA a EGDF), zdůraznila malý dopad opatření na jejich domácí odvětví a jeho celkový dopad ve vztahu ke konkurenci především ze Severní Ameriky a Dálného východu. Soupeření v poskytování finanční pomoci mezi členskými státy by proto bylo spíše nepravděpodobné.
(53)
V každém případě je užitečné, že Spojené království omezuje dobu trvání režimu na čtyři roky, aby umožnilo hodnocení jeho uplatňování a přezkum kritérií s ohledem na vývoj trhu.
(54)
Komise proto dospěla k závěru, že pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení byly rozptýleny. Narušení hospodářské soutěže a vliv opatření na obchod mezi členskými státy jsou nyní omezeny tak, že nejsou v rozporu se společným zájmem.
VI. ZÁVĚR
(55)
Komise se proto domnívá, že podpora nepovede k nepřiměřenému posílení tržní síly podniků, kterým je podpora poskytnuta, ani k narušení dynamických pobídek pro účastníky trhu, ale naopak rozšíří nabídku na trhu. Lze tedy dojít k závěru, že narušení hospodářské soutěže a vliv opatření na obchod jsou omezeny tak, že celkové hodnocení podpory je příznivé. Proto je daňová úleva na vývoj videoher slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. d) Smlouvy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Spojené království zamýšlí poskytnout pro videohry prostřednictvím změny zákona o korporační dani z roku 2009, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Provedení tohoto opatření podpory se proto povoluje.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
V Bruselu dne 27. března 2014.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-27 ta’ Marzu 2014
dwar l-iskema ta’ għajnuna mill-Istat SA.36139 (13/C) (ex 13/N)
li r-Renju Unit qed jippjana li jimplimenta għal-logħob tal-vidjo
(notifikata bid-dokument C(2014) 1786)
(It-test bl-Ingliż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2014/764/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li stiednet lill-partijiet interessati kollha biex jibagħtu l-kummenti tagħhom skont dawk id-dispożizzjonijiet (1) u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Fil-25 ta’ Jannar 2013 ir-Renju Unit innotifika lill-Kummissjoni dwar l-intenzjoni tiegħu li jintroduċi eżenzjoni mit-taxxa għal-logħob tal-vidjo mill-1 ta’ April 2013 sal-31 ta’ Marzu 2017. Il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni b’ittra datata s-7 ta’ Marzu 2013 li r-Renju Unit ipprovda b’ittra datata t-22 ta’ Marzu 2013.
(2)
Permezz ta’ ittra datata s-16 ta’ April 2013, il-Kummissjoni infurmat lir-Renju Unit li hija kienet iddeċidiet li tiftaħ il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat fir-rigward tal-miżura ta’ għajnuna ppjanata.
(3)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura (“id-deċiżjoni ta’ ftuħ”) ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2). Il-Kummissjoni sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom.
(4)
Ir-Renju Unit issottometta l-kummenti tiegħu għad-deċiżjoni permezz ta’ ittra datata s-17 ta’ Mejju 2013. Il-Kummissjoni rċeviet ukoll kummenti mingħand partijiet interessati. Hija bagħtithom lir-Renju Unit, li ngħata l-opportunità li jirreaġixxi; il-kummenti tiegħu waslu permezz ta’ ittri datati t-22 ta’ Awwissu 2013. Permezz ta’ ittra datata s-7 ta’ Ottubru 2013, il-Kummissjoni talbet lir-Renju Unit għal informazzjoni ulterjuri. Ir-Renju Unit rrisponda permezz ta’ ittra datata l-4 ta’ Novembru 2013.
II. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA U R-RAĠUNIJIET GĦALL-FTUĦ TAL-PROĊEDURA
(5)
L-għan tal-miżura ta’ eżenzjoni mit-taxxa għal-logħob tal-vidjo tar-Renju Unit huwa li tipprovdi inċentiv għall-iżviluppaturi tal-logħob tal-vidjo biex jipproduċu logħob kulturalment Brittaniku jew Ewropew. Il-miżura hija bbażata fuq l-inċentiv fiskali għall-films tar-Renju Unit approvat mill-Kummissjoni fl-2006 (3) u estiż fl-2011 (4) sal-31 ta’ Diċembru 2015.
(6)
Il-baġit globali propost ta’ din il-miżura, li hija ppjanata li tibqa’ għaddejja sa Marzu 2017, huwa ta’ GBP 115-il miljun. In-nefqa maħsuba għas-sena finanzjarja 2013/2014 hija ta’ GBP 10 miljun u għat-tliet snin finanzjarji ta’ wara GBP 35 miljun għal kull waħda. L-għajnuna hija ffinanzjata mit-Teżor tal-Maestà Tagħha. L-Unità ta’ Ċertifikazzjoni tal-Istitut tal-films Brittaniku se tkun responsabbli għall-evalwazzjoni tal-applikazzjonijiet għaċ-ċertifikazzjoni ta’ logħob kulturalment Brittaniku.
(7)
Kumpaniji suġġetti għat-Taxxa fuq il-Kumpaniji tar-Renju Unit li jiżviluppaw logħob tal-vidjo li jikkwalifika jkunu jistgħu jitolbu eżenzjoni mit-taxxa fuq in-nefqa fuq oġġetti u servizzi użati jew kkunsmati fir-Renju Unit ta’ valur massimu ta’ 25 % tal-baġit tal-produzzjoni. L-eżenzjoni tinkiseb minn tnaqqis ulterjuri tal-ispejjeż ta’ produzzjoni li jikkwalifikaw mid-dħul taxxabbli li jirriżulta mil-logħba tal-vidjo. Madankollu, mhux iktar minn 80 % tal-baġit tal-produzzjoni jista’ jitnaqqas b’żieda ma’ dan. F’każ li l-benefiċjarju jkun ġarrab telf fil-perjodu kontabilistiku, jista’ jitlob kreditu ta’ taxxa pagabbli. Skont it-taqsima 1217CF(3) tal-abbozz tal-emenda għall-Att dwar it-Taxxa Korporattiva tal-2009, in-nefqa eliġibbli hija limitata għan-nefqa prinċipali dwar it-tfassil, il-produzzjoni u l-ittestjar tal-logħob.
(8)
L-eżenzjoni mit-taxxa għal-logħob tal-vidjo tar-Renju Unit hija suġġetta għal test kulturali simili għal dak tal-inċentiv fiskali għall-films tar-Renju Unit. Iż-żewġ testijiet huma maqsuma f’erba’ taqsimiet, Kontenut kulturali, kontribut kulturali, użu ta’ ċentri kulturali tar-Renju Unit, u użu ta’ prattikanti kulturali nazzjonali jew residenti tar-Renju Unit jew taż-ŻEE.
(9)
Peress li l-miżura notifikata hi ffinanzjata permezz ta’ tnaqqis ta’ taxxi normalment dovuti lill-baġit tal-Istat, din hija ffinanzjata mill-Istat. Il-logħob tal-vidjo huwa prodott f’diversi Stati Membri u hemm suq intern għal tali logħob tal-vidjo. L-appoġġ għalihom għalhekk jista’ jkollu effett fuq il-kummerċ u l-kompetizzjoni bejn l-Istati Membri. Għaldaqstant, il-Kummissjoni sabet fid-deċiżjoni ta’ ftuħ li l-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Il-Kummissjoni kellha wkoll dubji dwar jekk l-għajnuna tistax tiġi kkunsidrata bħala kompatibbli mas-suq intern.
(10)
L-ewwel nett, il-Kummissjoni ddubitat jekk hux neċessarju jew proporzjonat li jkun hemm kundizzjonijiet territorjali relatati ma’ tali għajnuna. Ir-Renju Unit ibbaża t-tfassil tal-iskema proposta fuq dak tal-inċentiv fiskali għall-films tar-Renju Unit. Għalhekk huwa ppropona li l-eżenzjoni mit-taxxa tkun disponibbli biss għal infiq fuq oġġetti jew servizzi użati jew ikkunsmati fir-Renju Unit. Madankollu, l-iskema ta’ inċentivi għall-films tagħmel użu minn eċċezzjoni speċjali fuq il-projbizzjoni tas-soltu fuq restrizzjonijiet territorjali, li hija permessa fil-Komunikazzjoni dwar iċ-Ċinema (5) biss fir-rigward tal-appoġġ għall-produzzjoni għall-films u l-programmi televiżivi, mhux għal-logħob tal-vidjo.
(11)
It-tieni nett, il-Kummissjoni ddubitat li l-għajnuna għal logħob se tkun neċessarja, għaliex huma jikkostitwixxu suq li qed jikber b’pass mgħaġġel. Ir-Renju Unit ma pprovdiex provi konvinċenti li jista’ jkun hemm falliment tas-suq li jwassal għan-nuqqas ta’ produzzjoni ta’ logħob tal-vidjo kulturalment Brittaniku fin-nuqqas tal-għajnuna mill-Istat.
(12)
Barra minn hekk, ir-Renju Unit jikkunsidra li l-eżenzjoni mit-taxxa għal-logħob tal-vidjo tar-Renju Unit hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(d) tat-Trattat. Il-Kummissjoni madankollu ma kinitx konvinta li t-test kulturali propost mir-Renju Unit fil-prattika jwassal għal identifikazzjoni selettiva tal-għadd limitat ta’ logħob li jirrappreżenta kwalità kulturali li mhijiex offruta biżżejjed mis-suq mingħajr għajnuna u li jkun essenzjali sabiex jiżgura li t-temi kulturali Brittaniċi u Ewropej huma rrappreżentati u riflessi fil-logħob.
(13)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni kienet imħassba li l-għajnuna tista’ toħloq kompetizzjoni ta’ sussidji ġewwa l-Unjoni u ddubitat li d-distorsjonijiet potenzjali tal-kompetizzjoni jkunu bbilanċjati minn kwalunkwe effett pożittiv.
III. KUMMENTI MINN PARTIJIET INTERESSATI
(14)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn Stat Membru wieħed, Franza, assoċjazzjonijiet ta’ żviluppaturi tal-logħob nazzjonali tar-Renju Unit, Franza, il-Ġermanja, il-Finlandja, il-Federazzjoni Ewropea tal-Iżviluppaturi tal-Logħob (“EGDF”), korpi pubbliċi tar-Renju Unit involuti fil-promozzjoni tal-films, xandar, u assoċjazzjonijiet tal-kummerċ tal-produzzjoni tal-films mir-Renju Unit. Il-kontributuri kollha enfasizzaw il-kwalità u l-importanza kulturali li l-logħob jista’ jkollu. Huma raw li ma hemmx biżżejjed inċentivi biex is-suq jipproduċi logħob kulturalment aktar rilevanti. L-ebda wieħed minnhom ma kkunsidra li kien hemm periklu ta’ kompetizzjoni għas-sussidju fost l-Istati Membri.
(15)
Rigward in-neċessità tal-għajnuna, il-partijiet interessati kkummentaw li r-Renju Unit kien qed jitlef il-pożizzjoni mexxejja tiegħu fis-suq tal-logħob tal-vidjo, li fl-2012 inqas minn 10 % tal-logħob maħruġ fir-Renju Unit ġie żviluppat fir-Renju Unit, li s-suq kien iddominat mill-Amerika ta’ Fuq u l-Asja u li kien hemm ċaqliq ta’ persunal lejn il-Kanada. Il-kontributuri ġibdu l-attenzjoni wkoll għall-fatt li l-isfidi ewlenin għall-Istati Membri jkunu biex jindirizzaw il-kompetizzjoni minn pajjiżi terzi li jissussidjaw ħafna l-logħob, partikolarment il-Kanada.
(16)
L-Assoċjazzjoni tal-Iżviluppaturi tal-Logħob Indipendenti tar-Renju Unit (The United Kingdom Independent Game Developers Association“TIGA”) issottomettiet bosta eżempji minn pjanijiet u proġetti li fihom seta’ sar logħob ibbażat fir-Renju Unit/l-Ewropa bl-għajnuna ta’ eżenzjoni mit-taxxa iżda li fil-fatt ma sarx. Il-United Kingdom Interactive Entertainment (“Ukie”), li tirrappreżenta l-industrija tal-logħob u d-divertiment interattiv, osservat li fis-suq tal-logħob globali jkun hemm pressjoni fuq l-iżviluppaturi tal-logħob biex jimmiraw il-prodotti lejn is-suq l-iktar mifrux. Dan ikun ifisser b’mod partikolari li jsiru aċċessibbli għas-suq tal-Amerika ta’ Fuq u dejjem aktar għas-swieq tal-Lvant Imbiegħed u li jilħqu l-aspettattivi u n-normi kulturali ta’ dawn is-swieq. Dan ipoġġi pressjoni kostanti fuq żviluppaturi tal-logħob fl-Ewropa biex ma jenfasizzawx l-elementi kulturalment Ewropej tal-logħba tagħhom sabiex ibigħu lil udjenza dinjija. Konsegwentement, ikun inqas faċli għall-iżviluppaturi ta’ logħob kulturalment Ewropew biex jiksbu finanzjament privat. L-Ukie għalhekk ikkunsidrat li l-għajnuna tassisti sabiex tirrimedja nuqqas tas-suq.
(17)
Il-gvern Franċiż osserva t-tendenza li l-logħob qed isegwi dejjem aktar “sterjotipi internazzjonali”.
(18)
Min-naħa l-oħra, it-TIGA rrapportat li 54 % tad-dħul tal-żviluppaturi tar-Renju Unit indipendenti huwa kostitwit minn bejgħ Brittaniku. Dan jissuġġerixxi preferenza qawwija tax-xerrejja tar-Renju Unit għal produzzjonijiet tar-Renju Unit. Barra minn hekk, skont it-TIGA, bejn l-2008 u l-2011 kien hemm aktar bidu ta’ negozji (216) minn għeluq (197) fis-settur.
(19)
Rigward possibbiltà ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni fost l-Istati Membri, it-TIGA ammettiet li spejjeż aktar baxxi jinfluwenzaw deċiżjonijiet dwar il-post ta’ kumpaniji ta’ produzzjoni tal-logħob; iżda hija kkunsidrat li d-distorsjoni prinċipali tiġi minn pajjiżi terzi, bħall-Kanada, fejn l-industrija tikber minħabba appoġġ pubbliku. Skont it-TIGA, bejn l-2008 u l-2010 l-impjieg fis-settur tal-Kanada żdied bi 33 % filwaqt li naqas fir-Renju Unit b’ 9 %.
IV. KUMMENTI MIR-RENJU UNIT
1. Obbligi ta’ nfiq territorjali
(20)
Wara l-espressjoni tad-dubji tal-Kummissjoni dwar jekk il-kundizzjonijiet ta’ nfiq territorjali inerenti fit-test ta’ “użati jew kkunsmati fir-Renju Unit” ikunux xierqa, ir-Renju Unit impenja ruħu biex jindirizza dan it-tħassib u biex ibiddel il-leġiżlazzjoni proposta minn “użati jew kkunsmati fir-Renju Unit” għal “minfuqa fiż-Żona Ekonomika Ewropea (ŻEE)”, biex b’hekk jiċċara li kwalunkwe nfiq magħmul fiż-ŻEE jista’ jkun eliġibbli għal eżenzjoni. Barra minn hekk, huma se jfittxu li jillimitaw l-ammont ta’ spejjeż ta’ sottokuntrattar li huma eliġibbli għal finanzjament. Il-produttur appoġġjat jista’ jonfoq sa EUR 1 miljun ta’ nefqa ewlenija eliġibbli għal kull proġett fuq sottokuntrattar, skont l-eżenzjoni mit-taxxa għal-logħob fi Franza (6). Dan jiżgura li parti essenzjali mill-iżvilupp tal-logħba tiġi magħmula mill-benefiċjarju nnifsu.
(21)
Ir-Renju Unit jikkunsidra li din il-limitazzjoni għall-eliġibbiltà ta’ spejjeż sottokuntrattati għandha effett minuri fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri. Diskussjonijiet ma’ rappreżentanti mill-industrija tal-logħob tal-vidjo, inklużi żviluppaturi żgħar u kbar, indikaw li bħal setturi kreattivi oħra, l-iżvilupp tal-logħob tal-vidjo huwa proċess ferm kollaborattiv mal-attivitajiet ta’ żvilupp ċentrali bħall-ipprogrammar, id-disinn u x-xogħol ta’ arti prinċipali tipikament imwettqa fl-istess post.
2. Ħtieġa tal-għajnuna
(22)
Rigward il-ħtieġa tal-għajnuna minħabba nuqqas ta’ produzzjoni ta’ logħob kulturali, ir-Renju Unit ipprovda evidenza li turi li tali logħob qed jonqos, f’termini relattivi kif ukoll assoluti. Ir-Renju Unit jaqbel li b’mod ġenerali s-settur tal-logħob tal-vidjo huwa dinamiku u qed jikber. Madankollu, fl-2012 inqas minn 10 % tal-logħob maħruġ tar-Renju Unit ġie żviluppat fir-Renju Unit, meta mqabbel ma’ 16 % fl-2008. Ir-Renju Unit wettaq ukoll analiżi ulterjuri tal-logħob maħruġ fir-Renju Unit bejn l-2003 u l-2012. Iċ-ċifri juru tnaqqis kostanti fl-għadd ta’ logħob kulturalment Brittaniku u tnaqqis qawwi fis-sehem tiegħu mis-suq minn 9 % tal-logħob kollu maħruġ fir-Renju Unit (inkluż logħob minn pajjiżi oħra) fl-2003 għal 4 % fl-2006, li baqa’ għal 3 % mill-2009 sal-2012. Fl-2003, 41 % tal-logħob żviluppat fir-Renju Unit għadda mit-test kulturali meta mqabbel ma’ madwar 25 % biss fl-2012.
(23)
Ir-Renju Unit jaqbel li ż-żieda ta’ logħob tal-ismart phones neħħa ċerti ostakoli għad-dħul għal żviluppaturi iżgħar li jixtiequ jidħlu fis-suq tal-logħob tal-vidjo. Tabilħaqq, iċ-ċifri maħruġa fl-2011 juru li n-numru ta’ logħob tal-vidjo żviluppati minn kumpaniji li qegħdin jibdew żdied fl-aħħar sena. Madankollu, rigward il-kontenut tal-logħob, stħarriġ mill-programm tal-prototip tal-logħob tal-vidjo tal-Universita ta’ Abertay juri li 306 proposta għal logħob tal-mowbajl u onlajn ippreżentata lill-Università matul l-aħħar sentejn minn intrapriżi żgħar u mikro madwar ir-Renju Unit kollu, il-maġġoranza assoluta - 255 - ma kinux jinkludu la sfond, la karattru u lanqas storja tar-Renju Unit (7).
(24)
Dan jista’ jiġi spjegat mill-fatt li logħob sinifikanti kulturalment jista’ jkollu spejjeż tal-produzzjoni ugwali għal “logħob globali” imma suq iżgħar b’mod sinifikanti. Il-produzzjoni tagħhom għalhekk tkun tinvolvi riskju ekonomiku akbar. Għalhekk logħob tal-vidjo b’kontenut kulturalment Brittaniku/Ewropew ikun inqas vijabbli kummerċjalment minn kontenut iktar globalizzat. Kemm pubblikaturi internazzjonali u kemm żviluppaturi domestiċi huma inqas probabbli li jieħdu riskji fil-produzzjoni ta’ kontenut rilevanti kulturalment u minflok joħolqu kontenut iktar ġeneriku mmirat lejn swieq internazzjonali.
(25)
Stħarriġ mir-Renju Unit sab li l-elementi kulturalment Brittaniċi fl-istejjer tal-logħob qed jitnaqqru f’tentattiv li jiġu assigurati kuntratti ta’ pubblikazzjoni globali meħtieġa biex jiffinanzjaw l-iżvilupp tagħhom u jiżguraw is-sopravivenza tal-iżviluppatur. Kważi tliet kwarti tal-iżviluppaturi tal-logħob tal-vidjo Brittaniku stqarru li l-iżvilupp tal-Proprjetà Intellettwali oriġinali kien naqas jew waqaf waqt il-ħames snin ta’ qabel. L-istħarriġ sab li ħafna żviluppaturi kellhom ibiddlu l-kontenut kulturali tal-logħob tagħhom biex jissodisfaw il-ħtiġijiet kummerċjali. 53 % ta’ dawk li wieġbu qalu li kienu biddlu l-karattri u s-sitwazzjonijiet lil hinn minn suġġetti Brittaniċi jew Ewropej.
(26)
Fid-dawl ta’ dan, l-għanijiet tal-inċentiv tal-fond ikunu biex prodotti kulturali li probabbilment ma jkunux ekonomiċi jsiru vijabbli kummerċjalment, biex b’hekk tiġi promossal-produzzjoni ta’ prodotti kulturali ġodda li ma kinux isiru fin-nuqqas ta’ eżenzjoni mit-taxxa, u biex jappoġġjaw l-iżvilupp ta’ ħiliet għall-produzzjoni sostenibbli ta’ prodotti kulturali, logħob tal-vidjo Brittaniku/taż-ŻEE rilevanti.
3. Test kulturali diskriminatorju
(27)
Fl-aħħar nett, fir-rigward tat-test kulturali, li jiżgura li l-iskema tkopri biss b’mod distint logħob kulturali, ir-Renju Unit spjega li l-ewwel nett, l-awtorità tat-taxxa HM Revenue & Customs (“HMRC”), għandha “Unità tal-Industriji Kreattivi” dedikata u speċjalista li se tkun responsabbli għall-amministrazzjoni u l-kontroll tat-talbiet għall-eżenzjoni mit-taxxa tal-logħob tal-vidjo. L-unità se tivvaluta t-talbiet għar-riskju, u dan il-proċess jinkludi l-iżgurar li r-regoli għal kwalifika jiġu rispettati kif xieraq. Għalhekk hemm proċess ċar fis-seħħ għall-applikazzjoni tat-test.
(28)
Fir-rigward tal-elementi tat-test li jgħinu jiddeterminaw il-kwalità kulturali ta’ logħba, ir-Renju Unit iċċara li l-maġġoranza tal-punti disponibbli fit-test kulturali propost jirrelataw mal-kontenut. Sa 20 punt minn 31 jirrelataw mal-kontenut u l-kontribut kulturali tal-logħba. Dan jinkludi elementi bħall-post tal-istorja, il-karattri prinċipali, is-suġġett fuq liem il-logħba hija bbażata, l-użu tal-Ingliż u r-riflessjoni tal-kultura u l-patrimonju Brittaniku. Tliet punti biss jirreferu għall-post ta’ attività tal-iżvilupp u t-tmien punti l-oħra huma disponibbli fejn il-prattikanti kulturali rilevanti, bħax-xeneġġjatur, il-kompożitur, id-disinjatur, l-artist, jew il-programmatur, huma ċittadini jew residenti Brittaniċi jew taż-ŻEE. It-test propost għalhekk għandu enfasi qawwija fuq il-kontenut aktar milli fuq il-post ta’ attività. Din l-enfasi fuq il-kontenut hija msaħħa aktar permezz tal-applikazzjoni ta’ regola ta’ kontenut kulturali minimu “golden points rule”, li se tiżgura li logħob b’numru suffiċjenti ta’ punti tal-kontenut kulturali biss jgħaddu mit-test.
(29)
Din l-enfasi fuq il-kontenut tirrappreżenta restrizzjoni fuq l-għan ġenerali tal-eżenzjoni. Ir-Renju Unit impenja ruħu b’analiżi ta’ logħob maħruġ fil-pajjiż fl-2006, l-2009 u l-2012, billi applika b’mod retrospettiv it-test kulturali għal-logħob kollu magħmul fir-Renju Unit maħruġ matul dan il-perjodu. Mit-822 maħruġa fir-Renju Unit fl-2012, 74 biss kienu magħmula minn żviluppaturi tar-Renju Unit, 25,7 % minnhom (19-il logħba) kienu jgħaddu mit-test kulturali li kieku kien jeżisti. Għall-2006 u l-2009, it-test wera li s-sehem ta’ tali logħob fost il-logħob li kien żviluppat fir-Renju Unit kien ikun ta’ madwar 27 %, filwaqt li s-sehem tagħhom fost il-logħob kollu maħruġ fir-Renju Unit kien ikun bejn 3 u 4 %.
(30)
Ir-Renju Unit jikkunsidra li rata ta’ suċċess ta’ 25,7 % tkun ġewwa l-firxa aċċettata mill-Kummissjoni fil-każ tal-inċentiv fiskali tal-logħob tal-vidjo Franċiż (8). F’din id-deċiżjoni, il-Kummissjoni sabet li l-fatt li viċin ta’ 30 % tal-logħob huwa magħżul jindika li Franza fasslet kriterji li jiggarantixxu li l-kontenut tal-logħob tal-vidjo eliġibbli għall-eżenzjoni mit-taxxa huwa verament kulturali. Bl-istess mod, ir-Renju Unit iqis li t-test kulturali tal-logħob tal-vidjo huwa restrittiv suffiċjentement sabiex ikun żgurat li l-għajnuna tiġi mmirata lejn il-logħob tal-vidjo kulturalment Brittaniku/taż-ŻEE.
(31)
Ir-Renju Unit barra minn hekk qabel li jinnotifika l-iskema bħala pilota inizjali għal erba’ snin, u se juża dan iż-żmien biex jagħmel monitoraġġ tal-eżenzjoni u jiżgura li qed tintuża kif intiż.
4. Kompetizzjoni għas-sussidju
(32)
Dwar it-tħassib tal-Kummissjoni li l-għajnuna tista’ toħloq kompetizzjoni għas-sussidju ġewwa l-Unjoni li twassal għal tfixkil mhux dovut fil-kompetizzjoni, ir-Renju Unit osserva li tali kompetizzjoni għas-sussidju tkun evidenzjata minn numru kbir ta’ Stati Membri li joperaw skemi biex tiżdied il-kompetittività tas-setturi domestiċi tagħhom. Ir-Renju Unit ma jikkunsidrax li dan jista’ aktarx ikun il-każ. Għalkemm il-vantaġġi tat-taxxa jistgħu jkunu fattur determinanti għal deċiżjonijiet dwar fejn jiġi lokalizzat negozju, l-għajnuna hija prinċipalment risposta għal eżenzjonijiet mit-taxxa tal-Kanada, tal-Istati Uniti u tal-Korea t’Isfel. Franza hija attwalment l-uniku Stat Membru li joffri inċentiv fiskali għall-produzzjoni ta’ logħob tal-vidjo kulturalment rilevanti.
(33)
Barra minn hekk, kompetizzjoni għas-sussidji tkun ffukata biss fuq kompetizzjoni ekonomika mingħajr ebda restrizzjonijiet kulturali. Żewġ pajjiżi jew aktar li qed ifittxu biex jipproteġu l-produzzjoni ta’ prodotti kulturali partikolari, skont test kulturali miftiehem, ma jikkostitwixxux kompetizzjoni għas-sussidju.
(34)
L-għan tal-għajnuna proposta huwa li tiġi protetta l-produzzjoni tal-logħob tal-vidjo kulturalment Brittaniku/Ewropew u, bħala tali, l-għajnuna se tipprovdi eżenzjoni għal frazzjoni biss ta’ logħob żviluppat fir-Renju Unit u fl-Ewropa u tappoġġja biss ammont żgħir ta’ spejjeż tal-iżvilupp tal-logħob tal-vidjo ġenerali. Wara diskussjonijiet mal-industrija, ir-Renju Unit jikkalkula li madwar 10 % biss ta’ dak il-logħob kulturalment Brittaniku/Ewropew se jkollu baġit ta’ ‘l fuq minn GBP 5 miljun. Il-maġġoranza tal-infiq tal-iżvilupp tal-logħob se jkunu fuq proġetti konsiderevolment iżgħar.
V. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA TA’ GĦAJNUNA
1. Klassifikazzjoni bħala għajnuna mill-Istat
(35)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, dwar għajnuna mogħtija minn Stati Membri, kull għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat fi kwalunkwe forma, li tgħawweġ jew thedded li tgħawweġ il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti ma tkunx kompatibbli mas-suq intern, sa fejn taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(36)
L-appoġġ għall-produzzjoni tal-logħob tal-vidjo, ibbażat fuq approvazzjoni mill-HMRC, jagħti vantaġġ finanzjarju permezz ta’ eżenzjoni mit-taxxa għal impriżi fis-settur tal-produzzjoni tal-logħob għad-detriment tal-baġit tat-Teżor tal-Maestà Tagħha. Hija għalhekk mogħtija permezz tar-riżorsi tal-Istat u imputabbli lill-Istat. Il-miżura hija mfassla biex tnaqqas l-ispejjeż tal-produzzjoni tal-impriżi benefiċjarji u tikkostitwixxi vantaġġ ekonomiku għalihom. Hija limitata għal kumpaniji fis-settur tal-logħob tal-vidjo u hija għalhekk selettiva. Fl-aħħar nett, hija għandha effett fuq il-kummerċ u l-kompetizzjoni bejn l-Istati Membri, peress li l-logħob huwa prodott ukoll fi Stati Membri oħrajn u kkummerċjalizzati globalment. Għalhekk, din tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
2. Kompatibilità tal-għajnuna mas-suq intern
(37)
Rigward il-legalità ġenerali tal-iskema, il-Kummissjoni tinnota li r-Renju Unit irtira l-klawżola tat-territorjalizzazzjoni li l-Kummissjoni sabet problematika fid-dawl tal-libertajiet tas-suq intern tal-moviment ta’ oġġetti u l-provvista ta’ servizzi. Hija aċċettat li tillimita l-volum ta’ spejjeż ta’ sottokuntrattar li jikkwalifikaw bħala eliġibbli għal għajnuna ta’ EUR 1 miljun.
(38)
Il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li dan il-limitu huwa aċċettabbli f’dan il-każ sakemm, fil-prattika, fir-rigward tad-daqs tal-baġits tal-produzzjoni, limitu ta’ GBP 1 miljun għan-nefqa tas-sottokuntrattar ma jidhirx probabbli li jtellef b’mod sinifikanti r-rikors għas-sottokuntrattar. Ir-Renju Unit jistenna li l-maġġoranza tal-logħob tal-vidjo kopert mit-test kulturali tagħhom se jkollu baġit tal-produzzjoni ta’ inqas minn GBP 1 miljun. Madwar 10 % biss ta’ dak il-logħob ikollu baġit ta’ iktar minn GBP 5 miljun. Skont il-bidliet fil-baġits tal-produzzjoni għal logħob tal-vidjo fir-Renju Unit, il-Kummissjoni tirriżerva d-dritt li tirrieżamina dan il-limitu meta l-miżura ta’ għajnuna tiġi nnotifikata mill-ġdid fi żmien erba’ snin mill-implimentazzjoni tagħha, f’konformità mal-impenji li jkunu ttieħdu mir-Renju Unit.
(39)
Ir-Renju Unit għandu l-ħsieb li jiġġustifika l-appoġġ ta’ żvilupp tal-logħob bħala għajnuna għall-promozzjoni tal-kultura. Għaldaqstant, ikollha ssir valutazzjoni skont l-Artikolu 107(3)(d) tat-Trattat. Il-Kummissjoni ma żviluppatx linji gwida għall-applikazzjoni ta’ din id-dispożizzjoni dwar l-għajnuna għal-logħob. Madankollu, il-Komunikazzjoni dwar iċ-Ċinema tirreferi għall-possibbiltà tal-għoti ta’ għajnuna għal-logħob. Il-paragrafu 24 ta’ din il-Komunikazzjoni jistipula li miżuri ta’ għajnuna ta’ appoġġ għal-logħob se jkomplu jiġu indirizzati fuq bażi ta’ każ b’każ. Sakemm il-ħtieġa ta’ skema ta’ għajnuna mmirata lejn il-logħob li għandu skop kulturali jew edukattiv tkun tista’ tiġi murija, il-Kummissjoni tapplika l-kriterju tal-intensità tal-għajnuna tal-Komunikazzjoni taċ-Ċinema.
(40)
Il-Kummissjoni għalhekk għandha tevalwa l-kompatibbiltà tal-miżura direttament abbażi tal-Artikolu 107(3)(d) tat-Trattat. Hija jkollha tivverifika, jekk din isservix tassew għall-promozzjoni tal-kultura u jekk din ma tolqotx il-kundizzjonijiet u l-kompetizzjoni tal-kummerċ fl-Unjoni sal-punt li tkun kuntrarju għall-interess komuni. Dan ifisser li trid tkun l-istrument xieraq biex jintlaħaq dan l-għan, b’mod partikolari li mingħajr dan l-appoġġ ma jkunx hemm inċentiv suffiċjenti sabiex l-atturi fis-suq jipproduċu t-tip ta’ logħob mixtieq. Fir-rigward tal-proporzjonalità tal-għajnuna, l-intensitajiet ta’ għajnuna massimi stabbiliti mill-Komunikazzjoni dwar iċ-Ċinema jistgħu jiġu applikati b’analoġija. Il-Kummissjoni vvalutat l-għan kulturali u n-neċessità tal-għajnuna għal ċertu logħob tal-vidjo f’żewġ deċiżjonijiet rigward l-appoġġ għal-logħob fi Franza, imsemmi fi premessi 20 u 30.
(a) Il-promozzjoni tal-kultura
(41)
Biex tkun kompatibbli mal-Artikolu 107(3)(d) tat-Trattat, l-għajnuna għal logħob, kif proposta mir-Renju Unit, teħtieġ li sservi l-promozzjoni tal-kultura. Fuq il-bażi tat-tibdil għall-iskema u l-evidenza addizzjonali mressqa mir-Renju Unit, il-Kummissjoni hija sodisfatta li r-Renju Unit japplika test kulturali tassew selettiv li jiżgura li l-għajnuna tingħata biss għall-promozzjoni tal-kultura skont l-Artikolu 107(3)(d) tat-Trattat.
(42)
L-ewwel nett, il-Kummissjoni tieħu nota tal-ispjegazzjonijiet mogħtija mir-Renju Unit rigward it-test li jservi biex jiddetermina l-kwalità kulturali ta’ logħba (premessi 27 sa 29): il-maġġoranza tal-punti disponibbli fi ħdan it-test kulturali propost, sa 20 punt minn 31, jirrelataw mal-kontenut u l-kontribut kulturali tal-logħba. Dan huwa msaħħaħ iktar permezz tal-applikazzjoni ta’ regola tal-kontenut kulturali minimu, “golden points rule”, li se tiżgura li logħob b’numru suffiċjenti ta’ punti tal-kontenut kulturali biss jgħaddu mit-test.
(43)
Din l-enfasi fuq il-kontenut tirrappreżenta restrizzjoni fuq l-għan ġenerali tal-eżenzjoni. Simulazzjonijiet tat-test kulturali fuq il-bażi ta’ logħob maħruġ fi snin preċedenti wrew li minn 26 sa 27 % tal-logħob prodott fir-Renju Unit kien jgħaddi mit-test kulturali. Tali rata ta’ suċċess tindika li l-kriterji tat-test jiżguraw li l-kontenut tal-logħob tal-vidjo eliġibbli għall-eżenzjoni mit-taxxa huwa verament kulturali u li t-test huwa restrittiv biżżejjed biex jimmira l-għajnuna għal logħob tal-vidjo kulturalment Brittaniku/Ewropew. B’paragun ma’ dan, fid-deċiżjoni tagħha tal-2007 dwar l-inċentiv fiskali tal-logħob tal-vidjo Franċiż (9), il-Kummissjoni sabet li eliġibbiltà ta’ madwar 30 % tal-logħob indikat li t-test kien selettiv biżżejjed.
(44)
B’konsegwenza ta’ dan, id-dubji li tqajmu fid-deċiżjoni tal-ftuħ ġew indirizzati. Il-fatt li madwar 27 % biss tal-logħob huwa magħżul jindika li l-għan tal-miżura mhux sempliċement għan industrijali biex jipprovdi appoġġ għal settur speċifiku iżda għan verament kulturali. Il-miżura ta’ għajnuna għalhekk tilħaq għan ġenwin għall-promozzjoni tal-kultura.
(b) L-adegwatezza, in-neċessità u l-proporzjonalità tal-miżura
(45)
Abbażi tal-Artikolu 107(3)(d) tat-Trattat, l-eżenzjoni mit-taxxa għandha tkun strument xieraq biex jintlaħaq l-għan segwit. L-għajnuna mill-Istat għal finijiet oħra li ma jiffokawx fuq dan l-għan kulturali hija aktar probabbli li tippromwovi għanijiet industrijali relatati mas-settur. Il-Kummissjoni tirrikonoxxi li, kif maħsub, l-eżenzjoni mit-taxxa effettivament tippermetti li l-appoġġ pubbliku jiġi dirett lejn logħob b’kontenut kulturali u li għalhekk huwa għodda xierqa biex jintlaħaq l-għan kulturali li qed jiġi segwit.
(46)
Fid-dawl tal-iżvilupp ferm dinamiku u l-evoluzzjoni tas-suq tal-logħob, l-awtoritajiet tar-Renju Unit issottomettew dejta biex jissostanzjaw li l-għajnuna hija neċessarja biex tinżamm produzzjoni raġonevoli ta’ tali logħob u li mingħajr għajnuna għal logħob kulturali l-produzzjoni u s-sehem mis-suq tagħhom jonqsu konsiderevolment. Iċ-ċifri juru tnaqqis kostanti fin-numru ta’ logħob kulturalment Brittaniku u tnaqqis qawwi fis-sehem tagħhom mis-suq minn 9 % tal-logħob kollu maħruġ fir-Renju Unit fl-2003 għal 4 % fl-2006, li baqa’ fi 3 % mill-2009 sal-2012.
(47)
Logħob sinifikanti kulturalment jista’ jkollu spejjeż tal-produzzjoni ugwali għal logħob globali imma suq iżgħar b’mod sinifikanti. Il-produzzjoni tagħhom għalhekk tinvolvi riskju ekonomiku akbar. Għalhekk logħob tal-vidjo b’kontenut kulturalment Brittaniku/Ewropew huwa inqas vijabbli kummerċjalment minn dak b’kontenut iktar globalizzat. B’hekk is-suq ipoġġi pressjoni kostanti fuq l-iżviluppaturi tal-logħob fl-Ewropa biex inaqqsu l-elementi kulturalment Ewropej tal-logħba tagħhom sabiex ibigħu lil udjenza dinjija. Żviluppaturi ta’ logħob kulturalment Ewropew isibuha aktar diffiċli biex jiksbu finanzjament privat.
(48)
L-eżenzjoni mit-taxxa proposta għandha tippromwovi l-produzzjoni ta’ logħob tal-vidjo b’kontenut kulturali għal kuntrarju ta’ logħob li huwa purament għad-divertiment billi tnaqqas l-ispejjeż tal-produzzjoni ta’ dak b’kontenut kulturali. Għalhekk, hemm biżżejjed raġunijiet biex jiġi konkluż li l-miżura probabbilment se jkollha biżżejjed effett ta’ inċentiv marbut mal-għan tagħha.
(49)
Barra minn hekk il-miżura ta’ għajnuna hija proporzjonata peress li tillimita l-intensità tal-għajnuna għal 25 % tal-ispejjeż tal-produzzjoni li jkunu effettivament saru fil-manifattura ta’ logħob eliġibbli. Dan hu inqas mill-intensità tal-għajnuna ta’ 50 % permessa għall-produzzjoni awdjoviżiva, skont il-paragrafu 52(1) tal-Komunikazzjoni dwar iċ-Ċinema li japplika b’analoġija sakemm hija kkonċernata l-intensità tal-għajnuna permissibbli.
(50)
Fl-aħħar nett, sabiex ma jiġux affettwati l-kundizzjonijiet ta’ kummerċ u l-kompetizzjoni fl-Unjoni sal-punt kuntrarju għall-interess komuni, id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni u l-effetti fuq il-kummerċ ikkawżati mill-miżura għandhom jiġu bbilanċjati permezz tal-effetti pożittivi tagħha.
(51)
Skont iċ-ċifri pprovduti mir-Renju Unit u rappreżentanti tas-settur, fl-2012 inqas minn 10 % tal-logħob maħruġ mir-Renju Unit ġie żviluppat fir-Renju Unit. L-ishma mis-suq tal-logħob eliġibbli ppubblikati fir-Renju Unit huma pjuttost żgħar (4-5 %). Anki l-proporzjon tal-logħob eliġibbli fost il-logħob tal-vidjo mmanifatturat fir-Renju Unit huwa, madwar 27 %, relattivament żgħir.
(52)
Barra minn hekk, l-ebda parti terza affettwata potenzjalment ma indikat li hemm effett negattiv possibbli tal-miżura. Għall-kuntrarju, l-assoċjazzjonijiet tal-manifatturi tal-logħob tal-vidjo li ssottomettew kummenti wara l-bidu tal-proċedura, TIGA u EGDF, enfasizzaw l-impatt żgħir tal-miżura fuq l-industriji nazzjonali tagħhom u l-impatt globali tagħha quddiem kompetizzjoni prinċipalment mill-Amerika ta’ Fuq u fil-Lvant Imbiegħed. Għalhekk kompetizzjoni għas-sussidju fost l-Istati Membri tkun pjuttost improbabbli.
(53)
Fi kwalunkwe każ, huwa f’loku li r-Renju Unit qed jillimita t-tul tal-iskema għal erba’ snin sabiex jippermetti evalwazzjoni tal-applikazzjoni tagħha u valutazzjoni mill-ġdid tal-kriterji fid-dawl tal-iżviluppi tas-suq.
(54)
Il-Kummissjoni konsegwentement issib li d-dubji li tqajmu fid-deċiżjoni tal-ftuħ ġew indirizzati. Id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni u l-effett tal-miżura fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri issa huma limitati b’mod li dawn mhumiex kontra l-interess komuni.
VI. KONKLUŻJONI
(55)
Il-Kummissjoni għalhekk hija tal-opinjoni li l-għajnuna mhux se jkollha l-effett li ssaħħaħ b’mod mhux dovut il-poter tas-suq ta’ ditti benefiċjarji jew li tfixkel l-inċentivi dinamiċi għal operaturi tas-suq iżda, għall-kuntrarju, se żżid id-diversità tal-provvista fis-suq. Hemm lok, għalhekk, biex jiġi konkluż li d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni u l-effetti fuq il-kummerċ li l-miżura jkollha huma limitati sabiex il-valutazzjoni tal-għajnuna globali tkun pożittiva. B’hekk, l-eżenzjoni mit-taxxa għall-ħolqien ta’ logħob tal-vidjo hija kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(d) tat-Trattat,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-miżura ta’ għajnuna mill-Istat li r-Renju Unit qed jippjana li jimplimenta għal-logħob tal-vidjo permezz ta’ emenda tal-Att dwar it-Taxxa Korporattiva tal-2009 hija kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(d) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
L-implimentazzjoni tal-miżura ta’ għajnuna hija b’hekk awtorizzata.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq.
Magħmul fi Brussell, is-27 ta’ Marzu 2014.