NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 228/2013
ze dne 13. března 2013,
kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 247/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 42 první pododstavec, čl. 43 odst. 2 a článek 349 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
K nápravě obtíží způsobených výjimečnou situací v nejvzdálenějších regionech Unie uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) byla stanovena zvláštní opatření v odvětví zemědělství nařízením Rady (ES) č. 247/2006 (3). Tato opatření jsou prováděna prostřednictvím programů podpory pro každý region, jež představují podstatný nástroj pro zásobování těchto regionů zemědělskými produkty. Vzhledem k potřebě aktualizace stávajících opatření, a to i v důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost, je třeba zrušit nařízení (ES) č. 247/2006 a nahradit je novým nařízením.
(2)
Je třeba upřesnit základní cíle, k jejichž dosažení bude režim ve prospěch nejodlehlejších regionů Unie napomáhat.
(3)
Je třeba rovněž upřesnit obsah programů speciálně zaměřených na odlehlost a ostrovní charakter (dále jen „programy POSEI“), jež by podle zásady subsidiarity měly vytvořit dotyčné členské státy na nejvhodnější zeměpisné úrovni a jež by tyto členské státy měly předložit Komisi ke schválení.
(4)
K účinnějšímu dosažení cílů režimu ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie by měly programy POSEI zahrnovat opatření, jež zaručují zásobování zemědělskými produkty a zachování a rozvoj místních zemědělských produkcí. Je třeba sblížit úroveň plánování programů dotyčných regionů a systematizovat partnerský přístup mezi Komisí a členskými státy.
(5)
Podle zásady subsidiarity a s cílem zajistit flexibilitu, což jsou dva principy, které tvoří základ přístupu plánování programů přijatého pro režimy ve prospěch nejvzdálenějších regionů, mohou orgány určené členskými státy navrhnout změny programu, aby jej přizpůsobily realitě nejvzdálenějších regionů. Tyto orgány by měly mít možnost provést v programech POSEI změny v souladu s principem zjednodušení postupů pro správní orgány, aniž by tím byla jakkoli zpochybněna účinnost programů POSEI a příslušné finanční prostředky jim přidělené. Ve stejném duchu by měl být přijat postup pro změnu programů na úrovni s relevancí odpovídající jednotlivým druhům změn.
(6)
Aby se zaručilo zásobování nejvzdálenějších oblastí základními zemědělskými produkty a aby se zmírnily vícenáklady způsobené odlehlostí těchto regionů, je třeba zavést zvláštní zásobovací režim. Mimořádná zeměpisná poloha nejvzdálenějších regionů má totiž za následek zvýšení přepravních nákladů při zásobování základními produkty určenými k lidské spotřebě, ke zpracování nebo jako zemědělské vstupy. Jiné objektivní skutečnosti související s jejich odlehlou polohou, zejména ostrovní povaha a malé rozlohy zemědělské plochy, působí navíc hospodářským subjektům a producentům v nejvzdálenějších regionech další obtíže, které jejich činnost těžce poškozují. Tyto nevýhody lze zmírnit snížením cen uvedených základních produktů. Zvláštní režim zásobování by nicméně neměl v žádném případě poškozovat místní produkci a její rozvoj.
(7)
Za tímto účelem by se odchylně od článku 28 Smlouvy měl dovoz některých zemědělských produktů ze třetích zemí osvobodit od platných dovozních cel. S ohledem na jejich původ a na celní režim, který pro ně stanoví celní předpisy Unie, by se měly produkty propuštěné na celní území Unie do režimu aktivního zušlechťovacího styku nebo uskladňování v celním skladu považovat za přímo dovážené, aby se na ně vztahovaly výhody vyplývající ze zvláštního režimu zásobování.
(8)
Aby bylo efektivně dosaženo cíle snížit v nejvzdálenějších regionech ceny a zmírnit vícenáklady vyplývající z jejich vzdálené polohy, je třeba poskytnout podporu na dodávky produktů pocházejících z Unie do nejvzdálenějších regionů. Tato podpora by měla přihlížet ke zvýšeným nákladům na dopravu do nejvzdálenějších regionů a vývozním cenám do třetích zemí, a jde-li o zemědělské vstupy nebo o produkty určené ke zpracování, k vícenákladům souvisejícím se vzdálenou polohou a zejména s ostrovní povahou a malou rozlohou, jejich náročným terénem a podnebím a s tím, že jde o rozptýlené ostrovy.
(9)
Podpora tradičních odvětví je o to nezbytnější, že umožňuje udržet jejich konkurenceschopnost na trhu Unie v konkurenčním boji s produkcí ze třetích zemí. Členské státy by nicméně měly při vypracovávání svých programů rovněž zajistit, aby byla v nejvzdálenějších regionech zajištěna co největší diverzifikace zemědělské činnosti.
(10)
Aby se zamezilo spekulacím, jež by škodily konečným uživatelům v nejodlehlejších regionech, je třeba stanovit, že zvláštní režim zásobování by se měl vztahovat pouze na produkty řádné a uspokojivé obchodní jakosti.
(11)
Je třeba stanovit pravidla pro fungování režimu, týkající se zejména vytvoření rejstříku hospodářských subjektů a systému osvědčení podle licencí uvedených v článcích 130 a 161 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (4).
(12)
Dohled nad úkony, u nichž se využívá zvláštní režim zásobování, vyžaduje administrativní kontroly dotyčných produktů při jejich dovozu nebo vstupu do nejvzdálenějších regionů nebo při jejich vývozu nebo při jejich odeslání z těchto regionů. Aby se realizovaly cíle uvedeného režimu, měly by nadto hospodářské výhody zvláštního režimu zásobování mít dopad na úroveň nákladů produkce a snižovat ceny až na úrovni konečného uživatele. Zvláštní režim zásobování by tedy měl být poskytnut pouze za podmínky, že se skutečně promítne na dalších úrovních, a měly by být prováděny nezbytné kontroly.
(13)
Jelikož množství, na která se vztahuje zvláštní režim zásobování, jsou omezena potřebami zásobování nejvzdálenějších regionů, neměl by tento režim narušovat řádné fungování vnitřního trhu. Hospodářské výhody zvláštního režimu zásobování by ani neměly vést k odklonu obchodu s dotyčnými produkty. Je tedy třeba zakázat zasílání nebo vývoz těchto produktů z nejvzdálenějších regionů. Je však třeba povolit zasílání nebo vývoz těchto produktů, pokud se finanční výhoda vyplývající ze zvláštního režimu zásobování nahrazuje.
(14)
Pokud jde o zpracované produkty, je třeba povolit obchodování těmito produkty mezi nejvzdálenějšími regiony, aby se umožnil obchod mezi nejvzdálenějšími regiony. U všech nejvzdálenějších regionů je rovněž třeba zohlednit tradiční obchodní toky v rámci regionálního obchodu a tradiční vývoz a zasílání se zbytkem Unie nebo se třetími zeměmi, a všem těmto regionům by měl být proto povolen vývoz zpracovaných produktů odpovídající tradičním obchodním tokům. Pro přehlednost je třeba upřesnit referenční období pro definování tradičně vyvážených nebo zasílaných množství.
(15)
Je třeba přijmout náležitá opatření, aby byla možná nezbytná restrukturalizace odvětví zpracování cukru na Azorách. Tato opatření by měla zohlednit skutečnost, že v odvětví cukru na Azorách, pokud má být životaschopné, je třeba zajistit určitou úroveň produkce a zpracování. Na základě výše uvedeného by mělo nadále být pouze výjimečně dovoleno, aby zasílání cukru z Azor do zbývající části Unie překročilo objem tradičních toků po omezenou dobu pěti let při postupném snižování ročních limitů. Vzhledem k tomu, že množství, které je možné znovu odeslat, bude přiměřené a omezené na úroveň nezbytně nutnou pro zajištění životaschopnosti místní produkce a zpracování cukru, nebude dočasné zasílání cukru z Azor vnitřní trh Unie nepříznivě ovlivňovat.
(16)
Pokud jde o cukr nad rámec kvót pro zásobování Azor, Madeiry a Kanárských ostrovů, je nadále třeba používat režim osvobození od dovozního cla. Rovněž Azory by měly mít možnost využít osvobození od dovozního cla na surový třtinový cukr v rámci limitu stanoveného v jejich předběžném odhadu dodávek.
(17)
Kanárské ostrovy byly dosud v rámci zvláštního režimu zásobovány sušeným odstředěným mlékem spadajícím pod kód KN 1901 90 99 (sušené odstředěné mléko s rostlinným tukem) určeným pro průmyslové zpracování. Je třeba nadále povolit zásobování tímto produktem, který se mezitím stal tradičním prvkem místního stravovacího režimu.
(18)
Protože rýže je základním prvkem stravovacího režimu na ostrově Réunion, zpracovatelská odvětví a zařízení na loupání rýže na ostrově existují již řadu let a ostrov neprodukuje dost rýže na to, aby se pokryly místní potřeby, je třeba nadále osvobodit tento produkt na ostrově Réunion od veškerého dovozního cla.
(19)
Politika Unie na podporu místní produkce v nejvzdálenějších regionech se týkala mnoha produktů a opatření pro jejich produkci, uvádění na trh nebo zpracování. Tato opatření se ukázala jako účinná a zajistila trvání a rozvoj zemědělství. Unie by měla v podpoře těchto produkčních řetězců, které jsou klíčovým činitelem environmentální, sociální a hospodářské rovnováhy nejvzdálenějších regionů, pokračovat. Zkušenost ukázala, že užší partnerství s místními orgány může stejně jako v případě politiky rozvoje venkova pomoci zaměřit se cíleněji na konkrétní otázky významné pro dané regiony. Je tudíž třeba pokračovat v podpoře ve prospěch místních produkcí prostřednictvím programů POSEI.
(20)
Aby se podpořilo uvádění produktů z nejvzdálenějších regionů na trh, je třeba zavést podporu určenou k uvádění uvedených produktů na trh mimo region produkce, neboť velká vzdálenost spotřebitelských trhů a nutnost dvojího skladování způsobují vysoké vícenáklady, jež představují faktory, které mají za následek velkou nevýhodu pro jejich konkurenceschopnost na vnitřním trhu. Tyto faktory odůvodňují potřebu režim POSEI v blízké budoucnosti přezkoumat.
(21)
Je třeba stanovit minimální prvky, jež by měly být v programech POSEI poskytovány, aby byla definována opatření ve prospěch místní zemědělské produkce, zejména popis situace, navržená strategie, cíle, opatření. Je rovněž třeba stanovit zásady zdůrazňující soudržnost těchto opatření s ostatními politikami Unie, aby se vyloučily veškerá neslučitelnost a překrývání podpor.
(22)
Pro účely provádění tohoto nařízení by mělo být také možné, aby programy POSEI obsahovaly opatření pro financování studií, demonstračních projektů, vzdělávání a technické pomoci.
(23)
Je třeba podpořit zemědělce v nejvzdálenějších regionech, aby i nadále dodávali jakostní produkty, a pomoci jim s jejich uváděním na trh. K tomuto účelu může být vhodné používání grafického symbolu zavedeného tímto nařízením a jiných forem certifikace jakosti zavedených Unií.
(24)
Struktury některých hospodářství nebo zpracovatelských či obchodních podniků v nejvzdálenějších regionech vykazují závažné nedostatky a čelí zvláštním obtížím. Čl. 26 odst. 2 a čl. 28 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (5) stanoví tudíž příznivější míry podpory pro některé druhy investic do nejvzdálenějších regionů.
(25)
Ustanovení čl. 27 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 vyjímá nejvzdálenější regiony z omezení v přiznání podpory na lesní hospodářství na základě uvedeného nařízení.
(26)
Nařízení (ES) č. 1698/2005 určuje maximální roční částky použitelné na agroenvironmentální platby. Se zřetelem ke zvláštní situaci životního prostředí v některých velmi citlivých pastevních oblastech na Azorách a k ochraně krajiny, biologické rozmanitosti a tradičního rázu zemědělské půdy, zejména terasovitého pěstování plodin na Madeiře a na Kanárských ostrovech, a také udržování kamenných zdí v nejvzdálenějších regionech je třeba stanovit, že u některých opatření lze tuto částku zvýšit až na dvojnásobek.
(27)
Může být povolena odchylka od stálé politiky Komise nepovolovat státní podpory pro produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy na trh, aby se tak zmírnily zvláštní obtíže, s nimiž se potýká zemědělská produkce v nejvzdálenějších regionech v důsledku vzdálené polohy, zejména odlehlosti, ostrovní povahy, malé rozlohy, hornatosti, horského podnebí a hospodářské závislosti na malém množství produktů. Zemědělská výroba má životně důležitou funkci při dynamizaci venkovských oblastí a ukotvení obyvatelstva, neboť nejvzdálenější venkovské oblasti jsou zvlášť dotčeny stárnutím, malou hustotou a v některých oblastech úbytkem obyvatelstva.
(28)
Rostlinolékařský stav zemědělských plodin v nejvzdálenějších regionech je postižen mimořádnými obtížemi, jako jsou výskyt parazitů související s nárůstem dovozu z jiných zemí, klimatické podmínky a nedostatek kontrolních opatření, jež tam byla dříve uplatňována. Proto je třeba zavádět programy na potírání škodlivých organismů, včetně biologických metod, které jsou udržitelné a šetrné k životnímu prostředí. Je třeba vymezit finanční příspěvek Unie na uskutečnění těchto programů s přihlédnutím k tomu, že ve víceletém finančním rámci se předpokládá, že s účinkem od roku 2014 bude financování těchto programů spadat do jiného rozpočtového okruhu.
(29)
Zachování vinohradnictví, jež je nejrozšířenějším pěstitelským oborem na Madeiře a na Kanárských ostrovech a velmi důležitým pěstitelským oborem na Azorách, je z hospodářského a sociálního hlediska i z hlediska životního prostředí nesmírně důležité. Na tyto regiony by se neměly vztahovat prémie za vzdání se vinohradnictví, tržní mechanismy a v případě Kanárských ostrovů režim práv na výsadbu stanovené nařízením (ES) č. 1234/2007, aby se přispělo k podpoře produkce. V případě Kanárských ostrovů by však mělo být možné použít opatření týkající se nouzové destilace v případě výjimečného narušení trhu v důsledku problémů s jakostí. Podobně se také na Madeiře a na Azorách kvůli technickým a socioekonomickým obtížím nepodařilo ve stanovené lhůtě provést přeměnu všech ploch osázených hybridy odrůdové skladby zakázanými nařízením (ES) č. 1234/2007. Víno z těchto vinic je určeno výhradně pro tradiční místní spotřebu.
(30)
Na Azorách dosud není dokončena restrukturalizace mlékárenského odvětví. Aby se zohlednila silná závislost Azor na produkci mléka, a to ve spojení s dalšími nedostatky souvisejícími s jejich vzdálenou polohou a absencí rentabilní náhradní produkce, je třeba zachovat odchylky od některých ustanovení nařízení (ES) č. 1234/2007, pokud jde o dávky z přebytku mléka a mléčných výrobků.
(31)
Vzhledem k jedinečné povaze výroby mléka na Azorách, která je zde hlavní hybnou silou hospodářství, sociální stability, kvality životního prostředí a obsazenosti území, jsou programy POSEI nejlepším nástrojem pro přijímání veškerých opatření nutných pro udržení této produkce.
(32)
Podpora produkce kravského mléka na Madeiře a na ostrově Réunion nestačila k zachování rovnováhy mezi vnitřním a vnějším zásobováním, zejména kvůli vážným strukturálním obtížím, jimiž toto odvětví trpí, a kvůli jeho potížím s přizpůsobením se novému hospodářskému prostředí. V důsledku toho je třeba i nadále povolit výrobu rekonstituovaného UHT mléka ze sušeného mléka pocházejícího z Unie, aby se více pokryla místní spotřeba, pokud toto opatření nebude na překážku sběru a odbytu veškeré místní produkce mléka ani nebude bránit snahám o podporu rozšíření místní produkce. Aby byl spotřebitel správně informován, je třeba uložit povinnost uvádět způsob získání rekonstituovaného UHT mléka ze sušeného mléka na prodejní etiketě. Toto ustanovení by mělo být rovněž použitelné na Martiniku, ve Francouzské Guyaně a na Guadeloupu, pokud o to Francie požádá a pokud tuto žádost podloží tím, že místní subjekty chtějí toto ustanovení uplatňovat a jsou schopny odvětví mléka rozvíjet.
(33)
Potřeba zachovat místní produkci mléka prostřednictvím pobídek je důvodem pro to, aby se ve francouzských zámořských departementech a na Madeiře nepoužilo nařízení (ES) č. 1234/2007. Toto vynětí by se pro Madeiru mělo stanovit s limitem 4 000 tun.
(34)
V zájmu uspokojení místní spotřeby mléka je třeba podporovat obchod mezi nejvzdálenějšími regiony. Je vhodné podporovat vývoz nadbytečné produkce z každého nejvzdálenějšího regionu - např. mléka, hovězího masa a mladých býčků z Azor - do nejvzdálenějších regionů, v nichž je těchto produktů nedostatek, s cílem posílit obchodní výměnu a současně zabránit tomu, aby tím byl poškozen růst místní produkce. Měly by být rovněž zaručeny nezbytné podmínky pro spravedlivý a rovný obchod.
(35)
Je třeba podpořit tradiční chov hospodářských zvířat. Aby se ve francouzských zámořských departementech a na Madeiře pokryla místní spotřeba, je třeba za jistých podmínek a v rámci maximálního ročního stanoveného množství povolit bezcelní dovoz býků určených na výkrm ze třetích zemí.
(36)
Je třeba obnovit možnost zavedenou nařízením Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor pro zemědělce v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (6), jež opravňuje Portugalsko k převedení práva na prémii na krávy bez tržní produkce mléka z kontinentu na Azory, a upravit tento nástroj v souladu s opatřeními na podporu nejvzdálenějších regionů.
(37)
Pěstování tabáku má na Kanárských ostrovech historický význam. Z hospodářského hlediska zůstává příprava tabáku i nadále jednou z hlavních průmyslových činností v regionu. Ze sociálního hlediska vyžaduje pěstování tabáku vysoký podíl lidské práce a zabývají se jím malá hospodářství. Jelikož však toto pěstování není dostatečně ziskové, hrozí nebezpečí, že zanikne. Tabák se v současné době pěstuje pouze na malé ploše na ostrově La Palma a je určen pro řemeslnou výrobu doutníků. Proto je třeba Španělsku povolit, aby i nadále poskytovalo podporu jako doplněk podpory Unie, aby zůstala tato tradiční plodina s ohledem na podporu s ní spojené řemeslné činnosti zachována. Mimoto, aby byla zachována rukodělná výroba tabákových výrobků, měl by být dovoz surového tabáku a tabákových polotovarů na Kanárské ostrovy do výše ročního množství odpovídajícího 20 000 tunám surového odřapíkovaného tabáku i nadále osvobozen od cla.
(38)
Provádění tohoto nařízení by nemělo ohrozit úroveň zvláštní podpory, které dosud využívaly nejvzdálenější regiony. K provádění vhodných opatření by měly členské státy disponovat částkami odpovídajícími podpoře, kterou již poskytuje Unie na základě nařízení (ES) č. 247/2006.
(39)
Vzhledem k možným dopadům, které mohou mít jednání o budoucích obchodních dohodách a změny společné zemědělské politiky na nejvzdálenější regiony, by měl být zvláštní zřetel brán na zvláštní povahu těchto regionů v rámci analýz, studií a posouzení prováděných v souvislosti s těmito jednáními a změnami.
(40)
Od roku 2006 se zvýšily potřeby ohledně základních produktů v některých nejvzdálenějších oblastech, zejména na Azorách a ve francouzských zámořských departementech, z důvodu vývoje stáda a demografického tlaku. Je tudíž třeba zvýšit část rozpočtu, který mohou členské státy používat pro zvláštní režim zásobování dotyčných regionů.
(41)
Sociálně-ekonomická struktura nevzdálenějších regionů je i nadále velmi křehká a některé z nich jsou často ve velké míře závislé na odvětví banánů, které samo zjevně trpí nekonkurenceschopností a tím, že obtížně dokáže reagovat na měnící se podmínky na trhu. Rozpočet programů POSEI přidělený na odvětví banánů by proto měl být zvýšen o jednorázovou, omezenou částku, která bude vyplacena pěstitelům banánů během rozpočtového roku 2013.
(42)
Aby mohlo být zajištěno řádné fungování režimu stanoveného tímto nařízením, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o doplnění nebo změnu jiných než podstatných prvků tohoto nařízení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Komise by při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci měla zajistit, aby příslušné dokumenty byly současně, včas a vhodným způsobem předávány Evropskému parlamentu a Radě.
(43)
V zájmu zajištění jednotných podmínek provádění programu POSEI v členských státech a zamezení nekalé soutěži nebo diskriminaci mezi hospodářskými subjekty by měly být na Komisi přeneseny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (7).
(44)
S cílem umožnit rychlé uplatňování plánovaných opatření by mělo toto nařízení vstoupit v platnost dnem následujícím po jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT A CÍLE
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství k nápravě obtíží způsobených vzdálenou polohou, zejména odlehlostí, ostrovní povahou, malou rozlohou, složitým povrchem a podnebím a hospodářskou závislostí na malém množství produktů regionů uvedených v článku 349 Smlouvy (dále jen „nejvzdálenější regiony“).
Článek 2
Cíle
1. Zvláštní opatření uvedená v článku 1 přispívají k realizaci těchto cílů:
a)
zaručit zásobování nejvzdálenějších regionů základními produkty k lidské spotřebě nebo ke zpracování a jakožto zemědělské vstupy, a to zmírněním vícenákladů spojených se vzdálenou polohou, aniž by byla dotčena místní produkce a její růst;
b)
zabezpečit dlouhodobou budoucnost a rozvoj tzv. odvětví zaměřených na živočišnou výrobu a diverzifikaci rostlinné výroby v nejvzdálenějších regionech, včetně produkce místních produktů, jejich zpracování a uvádění na trh;
c)
udržet rozvoj a posilovat konkurenceschopnost tradičních zemědělských činností v nejvzdálenějších regionech, včetně produkce místních produktů, jejich zpracování a uvádění na trh.
2. Cílů uvedených v odstavci 1 se dosahuje prostřednictvím opatření uvedených v kapitolách III, IV a V.
KAPITOLA II
PROGRAMY POSEI
Článek 3
Sestavení programů POSEI
1. Opatření uvedená v článku 1 jsou vymezena pro každý nejvzdálenější region programem speciálně zaměřeným na odlehlost a ostrovní charakter (POSEI) (dále jen „program POSEI“), který zahrnuje:
a)
zvláštní režim zásobování uvedený v kapitole III a
b)
zvláštní opatření ve prospěch místní zemědělské produkce uvedená v kapitole IV.
2. Program POSEI se zavádí na zeměpisné úrovni, kterou daný členský stát pokládá za nejvhodnější. Vypracuje ho příslušný orgán určený uvedeným členským státem, který jej po konzultaci s příslušnými orgány a organizacemi na odpovídající územní úrovni předloží Komisi ke schválení podle článku 6.
3. Členský stát může pro své nejvzdálenější regiony předložit pouze jeden program POSEI.
Článek 4
Slučitelnost a soudržnost
1. Opatření přijímaná v rámci programů POSEI musí být v souladu s právem Unie. Tato opatření musí být sladěna s ostatními politikami Unie a s opatřeními, která jsou v rámci těchto politik přijímána.
2. Zajištěna musí být soudržnost opatření přijatých v rámci programů POSEI s opatřeními prováděnými v rámci jiných nástrojů společné zemědělské politiky, zejména společných organizací trhů, rozvoje venkova, jakosti produktů, dobrých životních podmínek zvířat a ochrany životního prostředí.
Především nesmí být žádné opatření na základě tohoto nařízení financováno jako:
a)
dodatečná podpora na režimy prémií nebo podpory v rámci společné organizace trhu, s výjimkou případů odůvodněných na základě objektivních kritérií;
b)
podpora výzkumných projektů, opatření na podporu výzkumných projektů nebo opatření, které může Společenství financovat na základě rozhodnutí Rady 2009/470/ES ze dne 25. května 2009 o některých výdajích ve veterinární oblasti (8);
c)
podpora opatření v oblasti působnosti nařízení Rady (ES) č. 1698/2005.
Článek 5
Obsah programů POSEI
Program POSEI obnáší:
a)
rozvrh provádění opatření a obecnou roční orientační tabulku financování uvádějící finanční prostředky, které mají být mobilizovány;
b)
prokázání slučitelnosti a soudržnosti různých opatření v rámci programů a definici kritérií a kvantitativních ukazatelů sloužících ke sledování a hodnocení;
c)
opatření přijatá k zajištění účinného a náležitého provádění programů, včetně opatření pro propagaci, sledování a hodnocení, a stanovený soubor kvantifikovaných ukazatelů použitelných v hodnocení programů;
d)
určení příslušných orgánů a subjektů příslušných pro provádění programu a určení orgánů nebo přidružených subjektů a hospodářských a sociálních partnerů na vhodných úrovních a výsledky provedených konzultací.
Článek 6
Schválení a změny programů POSEI
1. Programy POSEI jsou zavedeny nařízením (ES) č. 247/2006 a spadají do rámce přidělování finančních prostředků podle čl. 30 odst. 2 a 3.
Každý program obsahuje předběžný odhad dodávek označující produkty, jejich množství a výši podpory Unie na zásobování spolu s programem podpory místní produkce.
2. V závislosti na ročním hodnocení toho, jak jsou prováděna opatření zařazená do programů POSEI, mohou členské státy, po konzultaci s dotčenými socioekonomickými partnery, předložit Komisi řádně odůvodněné návrhy na jejich změnu v rámci finančního příspěvku uvedeného v čl. 30 odst. 2 a 3, aby se tato opatření lépe uzpůsobila požadavkům nejvzdálenějších regionů a navrhované strategii. Komise přijme prováděcí akty stanovící postupy pro posouzení souladu navrhovaných změn s právem Unie a rozhodnutí o jejich schválení. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
3. Postupy stanovené prováděcími akty uvedenými v odstavci 2 mohou zohledňovat tyto prvky: důležitost změn navrhovaných členskými státy ve vztahu k zavedení nových opatření, zda jsou změny rozpočtu přiděleného na tato opatření podstatné, změny množství a výše podpory pro produkty v předběžných odhadech dodávek a jakékoliv změny kódů a popisů stanovených v nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (9).
4. Prováděcí akty uvedené v odstavci 2 rovněž stanoví pro každý postup, jak často lze podávat žádosti o změny a v jakých lhůtách mají být schválené změny uplatněny v praxi.
Článek 7
Změny týkající se přidělování finančních prostředků
Do 22. dubna 2013 členské státy předloží Komisi návrhy změn ve svých programech POSEI, kterými se do nich promítnou změny, které zavádí čl. 30 odst. 5.
Tyto změny se stávají použitelnými jeden měsíc po jejich předložení, pokud proti nim Komise během této lhůty nevznese námitky.
Příslušné orgány vyplatí podporu uvedenou v článku 30 odst. 5 nejpozději 30. června 2013.
Článek 8
Kontroly a sledování
Členské státy provádějí kontroly prostřednictvím správních kontrol a kontrol na místě. Komise přijme prováděcí akty stanovující minimální znaky kontrol, které musejí členské státy uplatňovat.
Komise rovněž přijme prováděcí akty, pokud jde o postupy a materiální a finanční ukazatele k zajištění účinného následného sledování provádění programů.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ REŽIM ZÁSOBOVÁNÍ
Článek 9
Předběžný odhad dodávek
1. Zřizuje se zvláštní režim zásobování zemědělskými produkty uvedenými v příloze I Smlouvy, jež mají v nejvzdálenějších regionech zásadní význam pro lidskou spotřebu, pro výrobu jiných produktů nebo jako zemědělské vstupy.
2. Dotyčný členský stát sestaví na zeměpisné úrovni, kterou považuje za nejvhodnější, předběžný odhad dodávek k vyčíslení ročních potřeb zásobování každého nejvzdálenějšího regionu, pokud jde o produkty uvedené v příloze I Smlouvy.
Samostatný předběžný odhad lze vyhotovit pro potřeby vyhodnocení podniků balících nebo zpracovávajících produkty určené na místní trh, pro tradiční zasílání do zbývající části Unie, pro vývoz do třetích zemí ve smyslu čl. 14 odst. 3 nebo v rámci tradičních obchodních toků.
Článek 10
Fungování zvláštního režimu zásobování
1. V mezích množství stanoveného v předběžném odhadu dodávek se na produkty pocházející ze třetích zemí, na které se vztahuje zvláštní režim zásobování, při přímém dovozu do nejvzdálenějších regionů neuplatňuje žádné clo.
Pro účely této kapitoly se za přímo dovezené ze třetích zemí považují též produkty, které byly na celním území Unie propuštěny do celního režimu aktivního zušlechťovacího styku nebo uskladňování v celním skladu.
2. Aby se zajistilo uspokojení potřeb zjištěných podle čl. 9 odst. 2, pokud jde o cenu a jakost, a aby byl ochráněn podíl Unie na zásobování, poskytuje se podpora na zásobování nejvzdálenějších regionů produkty z Unie, které jsou uchovávány ve veřejných intervenčních skladech nebo jsou dostupné na trhu Unie.
Při stanovení výše podpory se u každého příslušného druhu produktu přihlíží k vícenákladům na dopravu do nejvzdálenějších regionů a k cenám stanoveným pro vývoz do třetích zemí, a jde-li o produkty určené ke zpracování nebo o zemědělské vstupy, k ostatním vícenákladům souvisejícím se vzdálenou polohou, zejména s ostrovní povahou a malou rozlohou.
3. Na produkty, na které se již vztahuje zvláštní režim zásobování v jiném nejvzdálenějším regionu, se neposkytuje žádná podpora.
4. Zvláštního režimu zásobování se využívá pouze u produktů řádné a uspokojivé obchodní jakosti. Produkty z třetích zemí musí skýtat rovnocennou úroveň záruk jako produkty splňující veterinární a rostlinolékařské normy Unie.
Článek 11
Provádění
Při uplatňování zvláštního režimu zásobování se přihlíží zejména:
a)
ke zvláštním potřebám nejvzdálenějších regionů, a jde-li o produkty určené ke zpracování nebo o zemědělské vstupy, k požadavkům na jakost;
b)
k obchodním tokům se zbývající částí Unie;
c)
k hospodářské stránce navrhované podpory;
d)
k potřebě zajistit, aby stávající místní produkce nebyla destabilizována a aby nebylo bráněno jejímu rozvoji.
Článek 12
Osvědčení
1. Osvobození od dovozního cla nebo podpora v rámci zvláštního režimu zásobování se přiznávají na základě předložení osvědčení.
Osvědčení se vydávají pouze hospodářským subjektům zapsaným do rejstříku, který vedou příslušné orgány.
Osvědčení nejsou převoditelná.
2. Při podání žádosti o vývozní licence, osvědčení o osvobození nebo osvědčení o podpoře se nepožaduje složení jistoty. V míře nezbytné k zajištění řádného uplatňování tohoto nařízení však může příslušný orgán požadovat složení jistoty ve výši rovné částce přiznané výhody zmíněné v článku 13. V těchto případech se použijí ustanovení čl. 34 odst. 1, 4, 5, 6, 7 a 8 nařízení Komise (ES) č. 376/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí a osvědčení o stanovení sazby náhrady předem pro zemědělské produkty (10).
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33, jimiž stanoví podmínky zápisu hospodářských subjektů do rejstříku a umožní hospodářským subjektům plný výkon jejich práv na účast ve zvláštním režimu zásobování.
3. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví opatření nezbytná k zajištění toho, aby členské státy prováděly tento článek jednotně, zejména pokud jde o zavedení režimu osvědčení a závazky, k nimž se zavazují hospodářské subjekty při zapsání do rejstříku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 13
Dopady výhody
1. Využívání zvláštního režimu zásobování vyplývající z osvobození od dovozního cla nebo z přiznání podpory je závislé na skutečném dopadu hospodářské výhody až na konečného uživatele, který případně může být spotřebitelem, pokud se jedná o produkty určené k přímé spotřebě, posledním zpracovatelem nebo balírnou, pokud se jedná o produkty určené pro zpracovatelská odvětví nebo pro balicí odvětví, nebo zemědělcem, pokud se jedná o produkty používané k výživě zvířat nebo jako zemědělské vstupy.
Výhoda uvedená v prvním pododstavci je rovna částce osvobození od dovozních cel nebo výši podpory.
2. Aby se zajistilo jednotné provádění odstavce 1, přijme Komise prováděcí akty týkající se uplatňování pravidel uvedených v odstavci 1, a zejména podmínky pro sledování skutečného dopadu výhody až na konečného uživatele ze strany členských států. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 14
Vývoz do třetích zemí a zasílání do zbývající části Unie
1. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví požadavky, v souladu s nimiž mohou být produkty zařazené do zvláštního režimu zásobování předmětem vývozu do třetích zemí nebo zaslání do zbývající části Unie, a jež zahrnují platbu dovozního cla nebo refundaci přijaté podpory, jak je uvedeno v článku 10. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Vývoz produktů, u nichž se využívá zvláštní režim zásobování, do třetích zemí nepodléhá předložení osvědčení.
První pododstavec se nepoužije na obchodní toky mezi francouzskými zámořskými departementy.
2. Ustanovení odst. 1 prvního pododstavce se nevztahuje na produkty zpracované v nejvzdálenějších regionech z produktů, u kterých se využilo zvláštního režimu zásobování a které jsou:
a)
vyváženy do třetích zemí nebo zasílány do zbývající části Unie v rámci množstevních limitů odpovídajících tradičnímu vývozu a tradičnímu zasílání. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví tato množství na základě průměru zasílání nebo vývozu, přičemž jako referenční hodnota se použije ověřený průměr za tři nejlepší roky v období 2005-2012. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2;
b)
vyváženy do třetích zemí v rámci regionálních obchodních toků;
c)
zasílány mezi regiony Azory, Madeira a Kanárské ostrovy;
d)
zasílány mezi francouzskými zámořskými departementy.
Na vyvážené produkty uvedené v prvním pododstavci písm. a) a b) se neposkytuje žádná vývozní náhrada.
Vývoz produktů uvedených v prvním pododstavci písm. a) a b) do třetích zemí nepodléhá předložení osvědčení.
3. Pro účely této kapitoly se „regionálním obchodem“ u každého nejvzdálenějšího regionu rozumí obchod uskutečňovaný se třetími zeměmi, jež patří do stejné zeměpisné oblasti jako tyto nejvzdálenější regiony, jakož i se zeměmi, s nimiž existují tradiční obchodní styky. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví seznam těchto zemí a zohlední přitom objektivní žádosti členských států po konzultacích s příslušnými odvětvími. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
4. Produkty dodávané do francouzských zámořských departementů, na Azory, Madeiru a na Kanárské ostrovy, na které se vztahoval zvláštní režim zásobování a které slouží k zásobování lodí a letadel, jsou považovány za produkty místní spotřeby.
5. Odchylně od odst. 2 prvního pododstavce písm. a) je možné každoročně zaslat z Azor do zbývající části Unie v průběhu těchto pěti let uvedená maximální množství cukru (kódu KN 1701):
- v roce 2011: 3 000 tun,
- v roce 2012: 2 500 tun,
- v roce 2013: 2 000 tun,
- v roce 2014: 1 500 tun,
- v roce 2015: 1 000 tun,
6. Zpracovatelské úkony, z nichž může vzejít tradiční nebo regionální obchodní vývoz nebo tradiční zasílání, splňují obdobně zpracovatelské podmínky platné podle režimu aktivního zušlechťovacího styku a postupu pro zpracování v rámci celní kontroly stanoveného příslušnými právními předpisy Unie, s výjimkou veškerých obvyklých forem zacházení.
Článek 15
Cukr
1. Během období uvedeného v čl. 204 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 bude níže uvedená produkce nad rámec kvóty uvedené v článku 61 uvedeného nařízení osvobozena od dovozních cel v rámci limitu stanoveného v předběžném odhadu dodávek uvedeném v článku 9 tohoto nařízení:
a)
cukr určený ke spotřebě na Madeiře a na Kanárských ostrovech v podobě bílého cukru kódu KN 1701;
b)
cukr určený k rafinaci a ke spotřebě na Azorách v podobě surového cukru kódu KN 1701 12 10 (surový řepný cukr).
2. Na Azorách je možné množství cukru určeného k rafinaci uvedené v odstavci 1 doplnit surovým cukrem kódu KN 1701 11 10 (surový třtinový cukr) v rámci limitu stanoveného v předběžném odhadu dodávek.
V případě zásobování Azor surovým cukrem se potřeby vyhodnotí s přihlédnutím k vývoji místní produkce cukrové řepy. Množství, na něž se vztahuje režim zásobování, se určí tak, aby celkový roční objem cukru rafinovaného na Azorách nepřesáhl 10 000 tun.
Článek 16
Sušené odstředěné mléko
Odchylně od článku 9 se mohou Kanárské ostrovy nadále zásobovat sušeným odstředěným mlékem kódu KN 1901 90 99 (sušené odstředěné mléko s rostlinným tukem) určeným k průmyslovému zpracování v rámci limitu 800 tun za rok. Podpora poskytnutá na zásobování tímto produktem z Unie nesmí přesáhnout 210 EUR za tunu a je zahrnuta do limitu stanoveného v článku 30. Tento produkt je určen pouze pro místní spotřebu.
Článek 17
Rýže
Neuloží se žádné clo na dovoz produktů kódů KN 1006 10, 1006 20 a 1006 40 00 do francouzského zámořského departementu Réunion, které jsou určeny pro tamní spotřebu.
Článek 18
Kontroly a sankce
1. Produkty spadající do zvláštního režimu zásobování jsou podrobeny administrativním kontrolám při dovozu nebo vstupu do nejvzdálenějších regionů, jakož i při vývozu nebo odeslání z nejvzdálenějších regionů.
Komise přijme prováděcí akty stanovující minimální znaky kontrol, které musejí členské státy uplatňovat. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
2. S výjimkou případů vyšší moci nebo mimořádných povětrnostních podmínek, pokud hospodářský subjekt podle článku 12 nedodržuje závazky přijaté na základě článku 12, příslušný orgán, aniž by tím byly dotčeny sankce podle vnitrostátních právních předpisů:
a)
vezme zpět výhodu přiznanou hospodářskému subjektu;
b)
dočasně pozastaví nebo zruší zápis hospodářského subjektu v rejstříku podle závažnosti nedodržení.
3. Neprovede-li hospodářský subjekt podle článku 12 plánovaný dovoz nebo uvedení na trh, pozastaví příslušný orgán, s výjimkou případů vyšší moci nebo mimořádných povětrnostních podmínek, jeho oprávnění žádat o licence nebo osvědčení na dobu šedesáti dnů po skončení platnosti dané licence nebo osvědčení. Po této době se na období určené příslušným orgánem vydají další licence nebo osvědčení za podmínky, že bude složena jistota, která se rovná částce přiznané výhody.
Příslušný orgán přijme opatření nezbytná pro opětovné použití jakýchkoliv množství produktů, která jsou k dispozici na základě nevyužitých, částečně využitých nebo zrušených licencí a osvědčení nebo zrušení přiznané výhody.
KAPITOLA IV
OPATŘENÍ NA PODPORU MÍSTNÍ ZEMĚDĚLSKÉ PRODUKCE
Článek 19
Opatření
1. Programy POSEI zahrnují zvláštní opatření ve prospěch místní zemědělské produkce relevantní pro rozsah působnosti třetí části hlavy III Smlouvy, jež jsou nezbytná k zajištění kontinuity a rozvoje místní zemědělské produkce v každém nejvzdálenějším regionu.
2. Části programu věnované opatřením ve prospěch místní zemědělské produkce a odpovídající cílům stanoveným v článku 2 zahrnují alespoň tyto základní prvky:
a)
kvantifikovaný popis současné situace zemědělské produkce s ohledem na výsledky dostupných hodnocení, který uvádí nerovnosti, mezery a možnosti rozvoje, mobilizované finanční prostředky a základní výsledky opatření podniknutých dříve;
b)
popis navrhované strategie, vybraných priorit, jejích kvantifikovaných obecných a provozních cílů a hodnocení očekávaného hospodářského a sociálního dopadu a dopadu na životní prostředí, včetně vlivu na zaměstnanost;
c)
popis zamýšlených opatření, především režimů podpory pro provádění těchto opatření, a případně informace o tom, zda je zapotřebí studií, demonstračních projektů, odborné přípravy nebo činností technické pomoci spojených s přípravou, prováděním nebo úpravou daných opatření;
d)
seznam podpor, jež představují přímé platby ve smyslu čl. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 73/2009;
e)
částku podpory stanovenou pro každé opatření a částku odhadovanou pro každou akci pro dosažení jednoho nebo více cílů stanovených programem.
3. Komise přijme prováděcí akty stanovující požadavky pro výplatu podpor podle odstavce 2. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
4. Program může zahrnovat opatření na podporu produkce zemědělských produktů z nejvzdálenějších regionů, jejich zpracování nebo uvádění na trh.
Každé opatření lze členit na akce. Pro každou akci vymezí program alespoň tyto prvky:
a)
příjemce;
b)
podmínky způsobilosti;
c)
jednotkovou výši podpory.
Za účelem podpory uvádění produktů na trh mimo oblast produkce je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33, pokud jde o podmínky pro stanovení částky podpory přiznané na uvádění na trh a případně podmínky pro stanovení množství produktů, jež může být předmětem této podpory.
Článek 20
Kontroly a neoprávněné platby
1. Kontroly opatření uvedených v této kapitole se provádějí prostřednictvím správních kontrol a kontrol na místě.
2. V případě neoprávněné platby je dotyčný příjemce povinen dotyčné částky vrátit. Článek 80 nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 ze dne 30. listopadu 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o podmíněnost, modulaci a integrovaný administrativní a kontrolní systém v rámci režimů přímých podpor pro zemědělce stanovených v uvedeném nařízení, a k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o podmíněnost v rámci režimu přímé podpory pro odvětví vína (11), se použije obdobně.
KAPITOLA V
DOPROVODNÁ OPATŘENÍ
Článek 21
Grafický symbol
1. Pro zlepšení povědomí o jakostních zemědělských produktech, v nezměněném stavu i zpracovaných, typických pro nejvzdálenější regiony a pro zvýšení jejich spotřeby se zavádí grafický symbol.
2. Podmínky pro užití grafického symbolu uvedeného v odstavci 1 navrhují příslušné profesní organizace. Vnitrostátní orgány předloží tyto návrhy se svým stanoviskem Komisi.
Na užívání grafického symbolu dohlíží orgán veřejné moci nebo subjekt pověřený příslušnými vnitrostátními orgány.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33, pokud jde o podmínky k výkonu práva používat grafický symbol, jakož i podmínky pro reprodukci tohoto symbolu a jeho užívání. Tyto podmínky se stanoví za účelem zvýšení povědomí o vysoce jakostních zemědělských produktech, ať již v nezměněném stavu či zpracovaných, z nejvzdálenějších regionů a zvýšení jejich spotřeby.
4. Komise přijme prováděcí akty stanovující podrobná pravidla pro zavedení grafického symbolu, jakož i minimální znaky kontrol a následných opatření, jež musejí provádět členské státy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 22
Rozvoj venkova
1. Odchylně od čl. 39 odst. 4 nařízení (ES) č. 1698/2005 lze maximální roční částky přicházející v úvahu pro podporu Unie, stanovené v příloze I uvedeného nařízení, zvýšit až na dvojnásobek u opatření na ochranu jezer na Azorách a u opatření na ochranu krajiny, biologické rozmanitosti a tradičních vlastností zemědělské půdy a udržování kamenných zdí v nejvzdálenějších regionech.
2. Popis opatření plánovaných na základě odstavce 1 tohoto článku se případně začleňuje do programů pro tyto regiony podle článku 16 nařízení (ES) č.1698/2005.
Článek 23
Státní podpora
1. U zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy, na něž se vztahují její články 107, 108 a 109, může Komise podle článku 108 Smlouvy v odvětví produkce, zpracování a uvádění těchto produktů na trh schválit provozní podporu, aby se tím zmírnily zvláštní obtíže zemědělské produkce v nejvzdálenějších regionech způsobené odlehlostí, ostrovní povahou a ostatními omezeními spjatými se vzdálenou polohou.
2. Členské státy mohou přiznat doplňkové financování pro provádění programů POSEI. V takových případech oznámí členské státy státní podporu Komisi a Komise ji může schválit v souladu s tímto nařízením jako součást těchto programů. Takto oznámená podpora se považuje za oznámenou ve smyslu čl. 108 odst. 3 první věty Smlouvy.
3. Francie může přiznat odvětví cukru z nejvzdálenějších francouzských regionů podporu až do výše 90 milionů EUR na hospodářský rok.
Francie uvědomí Komisi do 30 dnů od konce každého hospodářského roku o výši podpory, která byla skutečně poskytnuta.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2 tohoto článku, a odchylně od prvního pododstavce článku 180 nařízení (ES) č. 1234/2007 a článku 3 nařízení Rady (ES) č. 1184/2006 ze dne 24. července 2006 o použití určitých pravidel hospodářské soutěže na produkci zemědělských produktů a obchod s nimi (12) se na platby uskutečněné členskými státy podle kapitoly IV tohoto nařízení, odstavce 3 tohoto článku a článků 24 a 28 tohoto nařízení v souladu s tímto nařízením nepoužijí články 107, 108 a 109 Smlouvy.
Článek 24
Rostlinolékařské programy
1. Členské státy předloží Komisi programy na potírání organismů škodících rostlinám nebo rostlinným produktům v nejvzdálenějších regionech. Tyto programy uvádějí zejména cíle, jichž má být dosaženo, opatření, jež mají být provedena, dobu jejich trvání a náklady.
Komise předložené programy vyhodnotí. Komise přijme prováděcí akty, jimiž tyto programy schválí či neschválí. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
2. Unie přispěje na financování programů uvedených v odstavci 1 na základě technického rozboru regionální situace.
Příspěvek může pokrývat až 75 % způsobilých výdajů. Vyplácí se na základě dokumentace poskytnuté členskými státy. Pokud je to nezbytné, může Komise uspořádat šetření, které jejím jménem uskuteční odborníci podle článku 21 směrnice Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (13).
3. Komise přijme prováděcí akty, které pro každý region a program na základě kritérií stanovených v odstavci 2 a programu předloženého v souladu s odstavcem 1 určí:
a)
finanční příspěvek Unie a také výši podpory;
b)
opatření způsobilá k financování Unií.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 25
Víno
1. Opatření uvedená v článcích 103v, 103w, 103x a 182a nařízení (ES) č. 1234/2007 se nepoužijí na Azory a Madeiru.
2. Odchylně od čl. 120a odst. 2 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1234/2007 lze na produkci vína, které smí být v oběhu pouze v těchto regionech, použít hrozny pocházející z odrůdové skladby uvedené v písmenu b) uvedeného pododstavce a sklizené v regionech Azory a Madeira.
Portugalsko postupně zruší kultury parcel osázených vinnými odrůdami uvedenými v čl. 120a odst. 2 druhém pododstavci písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007, a to případně za využití podpory stanovené v článku 103q uvedeného nařízení.
3. Odchylně od čl. 85f nařízení (ES) č. 1234/2007 platí přechodný režim práv na výsadbu pro Kanárské ostrovy až do 31. prosince 2012.
Článek 26
Mléko
1. Pro účely rozdělení dávky z přebytku podle článku 79 nařízení (ES) č. 1234/2007 se za producenty ve smyslu čl. 65 písm. c) uvedeného nařízení považují pouze producenti, kteří jsou usazeni a provozují výrobu na Azorách a kteří uvádějí na trh množství produktů překračující jejich kvóty zvýšené o procentní podíl uvedený ve třetím pododstavci tohoto odstavce.
Dávka z přebytku se hradí za množství překračující kvótu takto zvýšenou o procentní podíl uvedený ve třetím pododstavci po přerozdělení nevyužitého množství z rezervy vyplývající ze zvýšení mezi producenty ve smyslu čl. 65 písm. c) nařízení (ES) č. 1234/2007, kteří jsou usazeni a provozují výrobu na Azorách, a v poměru ke kvótě, která je každému producentovi dostupná.
Procentní podíl uvedený v prvním pododstavci se rovná poměru mezi množstvím 23 000 tun od hospodářského roku 2005/2006 a souhrnem referenčních množství dostupných pro jednotlivá hospodářství ke 31. březnu 2010. Použije se pouze na kvóty dostupné ke 31. březnu 2010.
2. Množství mléka nebo ekvivalentu mléka uvedeného na trh, které překračuje kvótu, ale které dodržuje procentní podíl stanovený v odstavci 1 třetím pododstavci po přerozdělení v něm uvedeném, se nezapočítává při výpočtu případného překročení kvóty v Portugalsku podle článku 66 nařízení (ES) č. 1234/2007.
3. Režim dávky z přebytku, který se vztahuje na producenty kravského mléka podle nařízení (ES) č. 1234/2007, se nevztahuje na francouzské zámořské departementy, a pokud místní produkce mléka nepřekročí 4 000 tun, ani na Madeiru.
4. Odchylně od čl. 114 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se do výše potřeb místní spotřeby na Madeiře a ve francouzském zámořském departementu Réunion povoluje výroba UHT mléka rekonstituovaného ze sušeného mléka pocházejícího z Unie, pokud toto opatření nepoškozuje sběr ani odbyt místní produkce mléka. Pokud Francie prokáže užitečnost takového opatření pro francouzské zámořské departementy Martinik, Guadeloupe a Francouzská Guyana, je Komisi svěřena pravomoc přijímat nezbytné akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33 s cílem rozšířit toto opatření na uvedené departementy. Tento produkt je určen výlučně pro místní spotřebu.
Způsob produkce UHT mléka, které bylo takto rekonstituováno, musí být na prodejní etiketě jasně označen.
Článek 27
Chov hospodářských zvířat
1. Dokud stav místních mladých býčků nedosáhne dostatečně vysoké úrovně, aby bylo zajištěno zachování a rozvoj místní produkce hovězího masa ve francouzských zámořských departementech a na Madeiře, lze dovážet bez použití dovozních cel uvedených ve společném celním sazebníku skot pocházející ze třetích zemí a určený k výkrmu a ke spotřebě ve francouzských zámořských departementech a na Madeiře. Komise přijme prováděcí akty stanovující opatření nezbytná k provedení tohoto pododstavce, a zejména pravidla pro osvobození od dovozního cla u dovozu mladých býčků do francouzských zámořských departementů a na Madeiru. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Na zvířata, na něž se vztahuje osvobození uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce, se použije článek 13 a čl. 14 odst. 1.
2. Množství zvířat, na která se vztahuje osvobození uvedené v odstavci 1, se určuje v programech POSEI, pokud je odůvodněná potřeba dovozu, přičemž se přihlíží k vývoji místní produkce. Tato zvířata jsou určena především producentům, kteří chovají alespoň 50 % zvířat na výkrm místního původu.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33, které stanoví podmínky pro osvobození od dovozního cla. Tyto podmínky zohlední místní zvláštnosti odvětví skotu a odvětví navazujících.
3. V případě použití článku 52 a čl. 53 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 může Portugalsko snížit vnitrostátní strop pro platby pro skopové a kozí maso a práva na prémie na krávy bez tržní produkce mléka. V tomto případě přijme Komise prováděcí akty týkající se převedení odpovídající částky ze stropů stanovených podle článku 52 a čl. 53 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 na finanční dotaci uvedenou v čl. 30 odst. 2 druhé odrážce tohoto nařízení. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 28
Státní podpora pěstování tabáku
Španělsko je oprávněno poskytovat podporu pěstování tabáku na Kanárských ostrovech. Poskytování této podpory nesmí vést k diskriminaci mezi producenty na souostroví.
Podpora nesmí přesáhnout 2 980,62 EUR za tunu. Doplňková podpora se vyplácí nejvýše na 10 tun ročně.
Článek 29
Osvobození tabáku od cla
1. Žádné clo se neuplatňuje na přímý dovoz surového nebo polozpracovaného tabáku na Kanárské ostrovy:
a)
kódu KN 2401 a
b)
těchto položek:
-
2401 10 neodřapíkovaný tabák,
-
2401 20 částečně nebo úplně odřapíkovaný tabák,
-
ex 2401 20 vnější pláště doutníků upravené na podložkách, ve svitcích, určené k výrobě tabákových výrobků,
-
2401 30 tabákový odpad,
-
ex 2402 10 nedokončené doutníky bez prvního obalu,
-
ex 2403 10 řezaný tabák (konečná směs tabáku pro výrobu cigaret, doutníčků a doutníků),
-
ex 2403 91 homogenizovaný nebo rekonstituovaný tabák, též ve formě listů nebo částí parenchymu,
-
ex 2403 99 pórovitý tabák.
Osvobození stanovené v prvním pododstavci se přiznává na základě osvědčení uvedených v článku 12.
Toto osvobození se použije na produkty uvedené v prvním pododstavci, jež jsou určeny ke zpracování na Kanárských ostrovech na tabákové výrobky určené ke kouření v rámci limitu ročního množství dovozu 20 000 tun ekvivalentu surového odřapíkovaného tabáku.
2. Komise přijme prováděcí akty stanovující opatření nezbytná k provedení odstavce 1, a zejména pravidla pro osvobození od dovozního cla u dovozu tabáku na Kanárské ostrovy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
KAPITOLA VI
FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 30
Finanční prostředky
1. Opatření stanovená v tomto nařízení jsou intervencemi zaměřenými na stabilizaci zemědělských trhů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (14), s výjimkou opatření stanovených v:
a)
článku 22 a
b)
článku 24, od data používání víceletého finančního rámce na období 2014-2020.
2. Na každé finanční období financuje Unie opatření stanovená v kapitolách III a IV až do výše roční částky, jež se rovná:
-
:
pro francouzské zámořské departementy
:
278,41 milionu EUR,
-
:
pro Azory a Madeiru
:
106,21 milionu EUR,
-
:
pro Kanárské ostrovy:
:
268,42 milionu EUR.
3. Částky přidělené na každé finanční období na financování opatření stanovených v kapitole III nesmí překračovat tyto částky:
-
:
pro francouzské zámořské departementy
:
26,9 milionu EUR,
-
:
pro Azory a Madeiru
:
21,2 milionu EUR,
-
:
pro Kanárské ostrovy
:
72,7 milionu EUR.
Komise přijme prováděcí akty stanovující požadavky, v souladu s nimiž mohou členské státy měnit určení prostředků přidělených každý rok na různé produkty, u nichž se využívá zvláštní režim zásobování. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33, pokud jde o stanovení podmínek pro určení maximální roční částky, již lze rozumně a přiměřeně přidělit na opatření týkající se financování studií, demonstračních projektů, vzdělávání a školení a opatření technické pomoci.
5. Na rozpočtový rok 2013 poskytne Unie dodatečné finanční prostředky pro odvětví pěstování banánů v nejvzdálenějších regionech do následující maximální výše:
-
:
pro francouzské zámořské departementy
:
18,52 milionu EUR,
-
:
pro Azory a Madeiru
:
1,24 milionu EUR,
-
:
pro Kanárské ostrovy
:
20,24 milionu EUR.
KAPITOLA VII
OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 31
Vnitrostátní opatření
Členské státy přijmou opatření nezbytná k tomu, aby bylo zajištěno dodržování tohoto nařízení, zejména pokud jde o kontroly a správní sankce, a uvědomí o nich Komisi.
Článek 32
Sdělení a zprávy
1. Členské státy sdělí Komisi každoročně do 15. února částky, které jim byly zpřístupněny a které hodlají během následujícího roku vynaložit na provádění předběžného odhadu dodávek a každého opatření ve prospěch místní zemědělské produkce zahrnutého do programů POSEI.
2. Členské státy předloží Komisi každoročně do 30. září zprávu o provádění opatření stanovených v tomto nařízení v předchozím roce.
3. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2015 a následně každých pět let obecnou zprávu, případně s odpovídajícími návrhy, o dopadu opatření vyplývajících z tohoto nařízení, včetně opatření v odvětví banánů a mléka.
4. Komise do analýz, studií a hodnocení, která provádí v rámci obchodních dohod a společné zemědělské politiky, zahrne zvláštní kapitolu týkající se oblastí, jež představují zvláštní zájem pro nejvzdálenější regiony.
Článek 33
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená ve druhém pododstavci čl. 12 odst. 2, ve třetím pododstavci čl. 19 odst. 4, v čl. 21 odst. 3, v prvním pododstavci čl. 26 odst. 4, v druhém pododstavci čl. 27 odst. 2 a v čl. 30 odst. 4 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 21. března 2013. Komise předloží zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Přenesení pravomoci uvedené ve druhém pododstavci čl. 12 odst. 2, ve třetím pododstavci čl. 19 odst. 4, v čl. 21 odst. 3, v prvním pododstavci čl. 26 odst. 4, v druhém pododstavci čl. 27 odst. 2 a v čl. 30 odst. 4 může být kdykoliv zrušeno Evropským parlamentem nebo Radou. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akty v přenesené pravomoci přijaté podle ustanovení ve druhém pododstavci čl. 12 odst. 2, ve třetím pododstavci čl. 19 odst. 4, v čl. 21 odst. 3, v prvním pododstavci čl. 26 odst. 4, v druhém pododstavci čl. 27 odst. 2 a v čl. 30 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti nim Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom,, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 34
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Řídící výbor pro přímé platby zřízený článkem 141 nařízení (ES) č. 73/2009, s výjimkou provádění článku 24 tohoto nařízení, při němž je Komisi nápomocen Stálý rostlinolékařský výbor zřízený rozhodnutím Rady 76/894/EHS (15). Tyto výbory jsou výbory ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2 Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 35
Přezkum
Komise do konce roku 2013 tato ujednání přezkoumá s ohledem na jejich celkovou účinnost a nový rámec společné zemědělské politiky a v případě potřeby předloží vhodné návrhy na revizi režimu POSEI.
Článek 36
Zrušení
Nařízení (ES) č. 247/2006 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze.
Článek 37
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 13. března 2013.
REGOLAMENT (UE) Nru 228/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-13 ta' Marzu 2013
li jistabbilixxi miżuri speċifiċi għall-agrikoltura fir-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 247/2006
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel paragrafu tal-Artikolu 42, l-Artikolu 43(2) u l-Artikolu 349 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 247/2006 (3) ġew stabbiliti miżuri speċifiċi għall-agrikoltura biex jingħelbu d-diffikultajiet ikkawżati mis-sitwazzjoni eċċezzjonali li qed jiffaċċjaw ir-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni, kif imsemmija fl-Artikolu 349 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“it-Trattat”). Dawk il-miżuri ġew implimentati permezz ta’ programmi ta’ appoġġ għal kull reġjun, li jirrappreżentaw għodda essenzjali għall-forniment ta’ dawn ir-reġjuni bi prodotti agrikoli. Fid-dawl tal-ħtieġa tal-aġġornament tal-miżuri attwali, anke bħala riżultat tad-dħul fis-seħħ tat-Trattat ta’ Lisbona, huwa meħtieġ li r-Regolament (KE) Nru 247/2006 jitħassar u jiġi sostitwit b’Regolament ġdid.
(2)
Jeħtieġ li jiġu speċifikati l-objettivi fundamentali li l-kisba tagħhom tista’ sseħħ bl-għajnuna tal-iskema li tippromwovi r-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni.
(3)
Jeħtieġ ukoll li jiġi speċifikat il-kontenut tal-Programmi ta’ Soluzzjonijiet Speċifikatament Relattivi għall-Bogħod u l-Insularità (“il-programmi POSEI”) li, b’konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà, għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri kkonċernati fil-livell ġeografiku l-aktar xieraq u ppreżentati mill-Istati Membri lill-Kummissjoni għall-approvazzjoni.
(4)
Sabiex jinkisbu b’ mod aktar effettiv l-objettivi tal-arranġamenti favur ir-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni, il-programmi POSEI għandhom jinkludu miżuri li jiggarantixxu l-provvista ta’ prodotti agrikoli u l-preservazzjoni u l-iżvilupp tal-produzzjonijiet agrikoli lokali. Jeħtieġ li jiġi armonizzat il-livell tal-programmazzjoni tar-reġjuni kkonċernati u li ssir sistematika l-politika ta’ sħubija bejn il-Kummissjoni u l-Istati Membri.
(5)
B’konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà u fi spirtu ta’ flessibbiltà li huma l-bażi tal-approċċ tal-programmazzjoni adottat għall-arranġamenti favur ir-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni, l-awtoritajiet magħżula mill-Istat Membru jistgħu jipproponu emendi fil-programm sabiex jadattawh għar-realtà tar-reġjuni ultraperiferiċi. Dawn l-awtoritajiet għandu jkollhom il-possibbiltà li jimmodifikaw il-programmi POSEI b’konformità mal-prinċipju tas-semplifikazzjoni amministrattiva, sakemm dawn ma jipperikolawx b’hekk l-effikaċja tal-programmi POSEI u r-risorsi finanzjarji korrispondenti allokati lilhom. Fl-istess spirtu, il-proċedura ta’ emenda tal-programmi għandha tkun adattata għal-livell ta’ rilevanza ta’ kull tip ta’ emenda.
(6)
Sabiex tkun żgurata l-provvista ta’ prodotti agrikoli essenzjali lir-reġjuni ultraperiferiċi u bħala kumpens għall-ispejjeż addizzjonali kkawżati min-natura estremament remota ta’ dawn ir-reġjuni, huwa xieraq li jiġu stabbiliti arranġamenti speċifiċi ta’ provvista. Fil-fatt, is-sitwazzjoni ġeografika eċċezzjonali tar-reġjuni ultraperiferiċi, tirriżulta fi spejjeż ta’ trasport addizzjonali fil-provvista ta’ prodotti essenzjali għall-konsum mill-bniedem, għall-ipproċessar jew bħala inputs agrikoli. Barra minn hekk, fatturi oġġettivi oħrajn marbuta man-natura estremament remota tagħhom, b’mod partikolari l-insularità u ċ-ċokon tad-daqs kwadrat tagħhom, jimponu aktar restrizzjonijiet għall-operaturi ekonomiċi u l-produtturi tar-reġjuni ultraperiferiċi li jxekklu severament l-attivitajiet tagħhom. Dak ix-xkiel jista’ jittaffa billi jitbaxxa l-prezz ta’ dawk il-prodotti essenzjali. Madankollu, l-arranġament speċifiku ta’ provvista m’għandu fl-ebda cirkostanza jkun ta’ ħsara għall-prodotti lokali u għall-iżvilupp tagħhom.
(7)
Għal dak il-għan, minkejja l-Artikolu 28 tat-Trattat, l-importazzjonijiet ta’ ċerti prodotti agrikoli minn pajjiżi terzi għandhom ikunu eżenti mid-dazji applikabbli. Sabiex jiġu kkunsidrati l-oriġini u t-trattament doganali tagħhom kif miftiehma skont id-dispożizzjonijiet tal-liġi tal-Unjoni, il-prodotti li jkunu daħlu fit-territorju doganali tal-Unjoni skont arranġamenti ta’ proċessar attiv jew ta’ ħżin doganali għandhom, għall-finijiet tal-għoti tal-benefiċċji għall-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista, ikunu meqjusa bħala importazzjonijiet diretti.
(8)
Sabiex jinkiseb b’mod effikaċi l-objettiv li jitbaxxew il-prezzijiet fir-reġjuni ultraperiferiċi, u b’hekk jittaffew l-ispejjeż addizzjoniali tan-natura estremament remota tagħhom għandha tingħata għajnuna għall-provvista ta’ prodotti tal-Unjoni lir-reġjuni ultraperiferiċi. Tali għajnuna għandha tikkunsidra l-ispiża addizzjonali tat-trasport lejn ir-reġjuni ultraperiferiċi u l-prezzijiet applikati għall-esportazzjonijiet lejn pajjiżi terzi, u fil-każ ta’ inputs agrikoli u prodotti maħsuba għall-ipproċessar, l-ispejjeż addizzjonali assoċjati man-natura estremament remota tagħhom, u b’mod partikolari l-insularità u ċ-ċokon tad-daqs kwadrat tagħhom, it-topografija u l-klima diffiċili tagħhom u l-fatt li huma gżejjer imxerrda.
(9)
L-appoġġ għas-setturi tradizzjonali huwa altrettant aktar meħtieġ minħabba li dan jgħinhom jibqgħu kompetittivi fis-suq tal-Unjoni quddiem il-kompetizzjoni minn pajjiżi terzi. Meta jfasslu l-programmi tagħhom, l-Istati Membri għandhom, madankollu, jiżguraw ukoll, safejn ikun possibbli, id-diversifikazzjoni tal-attivitajiet agrikoli fir-reġjuni ultraperiferiċi.
(10)
Biex jiġu evitati l-ispekulazzjonijiet li jkunu ta’ ħsara għall-utenti finali fir-reġjuni ultraperiferiċi, jeħtieġ li jiġi speċifikat li l-prodotti ta’ kwalità tajba, ġusta u kummerċjabbli biss għanhom igawdu mill-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista.
(11)
Jeħtieġ li jiġu introdotti regoli għall-funzjonament tal-arranġamenti, l-aktar f’dak li jirrigwarda l-ħolqien ta’ reġistru tal-operaturi u ta’ sistema ta’ ċertifikati mfassla fuq il-liċenzji msemmija fl-Artikoli 130 u 161 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 tat-22 ta’ Ottubru 2007 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni ta’ swieq agrikoli u dwar dispożizzjonijiet speċifiċi għal ċerti prodotti agrikoli (Ir-Regolament Waħdieni dwar l-OKS) (4).
(12)
Fid-dawl tal-ħtiġijiet ta’ monitoraġġ tat-tranżazzjonijiet li jibbenefikaw mill-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista, jinħtieġ li jsiru kontrolli amministrattivi fuq il-prodotti kkonċernati meta dawn jiġu importati jew introdotti fir-reġjuni ultraperiferiċi kif ukoll meta dawn jiġu esportati jew jintbagħtu minnhom. Barra minn hekk, sabiex jintlaħqu l-miri tal-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista, il-vantaġġi ekonomiċi tal-arranġamenti għandhom jiġu riflessi fl-ispejjeż ta’ produzzjoni u għandhom ibaxxu l-prezzijiet sa ma jintlaħaq l-utent aħħari. Għalhekk huma għandhom jingħataw biss bil-kondizzjoni li fil-fatt jibqgħu għaddejjin minn stadju għall-ieħor, u għandhom isiru l-kontrolli adegwati.
(13)
Ladarba l-kwantitajiet koperti mill-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista huma limitati għall-bżonnijiet ta’ provvista fir-reġjuni ultraperiferiċi, dawk l-arranġamenti m’għandhomx ifixklu l-funzjonament korrett tas-suq intern. Il-vantaġġi ekonomiċi tal-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista lanqas m’għandhom iwasslu għal devjazzjonijiet tal-kummerċ fil-prodotti kkonċernati. Għaldaqstant l-ispedizzjoni jew l-esportazzjoni ta’ dawk il-prodotti mir-reġjuni ultraperiferiċi għandhom ikunu pprojbiti. Madankollu, l-ispedizzjoni jew esportazzjoni ta’ dawk il-prodotti għandhom ikunu awtorizzati jekk il-vantaġġ finanzjarju li jirriżulta mill-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista jkun rimborsat.
(14)
Fil-każ tal-prodotti pproċessati, għandu jkun awtorizzat in-negozju bejn ir-reġjuni ultraperiferiċi biex ikun possibbli l-kummerċ bejniethom. Għandhom jiġu kkunsidrati wkoll il-flussi kummerċjali fi ħdan il-kummerċ reġjonali u l-esportazzjonijiet u l-ispedizzjonijiet tradizzjonali mal-bqija tal-Unjoni jew il-pajjiżi terzi fir-reġjuni ultraperiferiċi, u l-esportazzjonijiet ta’ prodotti pproċessati li jikkorrispondu għal kummerċ tradizzjonali għal dawk ir-reġjuni kollha għandhom ikunu awtorizzati. Għal raġunijiet ta’ ċarezza, il-perijodu ta’ referenza biex jiġu definiti dawk il-kwantitajiet esportati jew mibgħuta għandu jkun speċifikat.
(15)
Għandhom jittieħdu miżuri xierqa biex jiġi permess ir-ristrutturar meħtieġ tas-settur tal-ipproċessar taz-zokkor fl-Azores. Dawn il-miżuri għandhom jikkunsidraw il-fatt li sabiex is-settur taz-zokkor fl-Azores ikun vijabbli jeħtieġ li jiġi żgurat ċertu livell ta’ produzzjoni u pproċessar. F’dan il-kuntest, jeħtieġ li l-Azores għandhom b’mod ta’ eċċezzjoni, jitħallew jibagħtu lejn il-bqija tal-Unjoni kwantitajiet ta’ zokkor li jaqbżu l-flussi tradizzjonali għal perijodu limitat ta’ ħames snin u suġġett għat-tnaqqis b’mod progressiv tal-limiti annwali. Minħabba li l-kwantitajiet li jistgħu jintbagħtu mill-ġdid se jkun proporzjonali u limitati għal dawk li huma strettament meħtieġa sabiex tiġi żgurata l-vijabbiltà tal-produzzjoni u l-ipproċessar lokali taz-zokkor, din l-ispedizzjoni temporanja ta’ zokkor mill-Azores ma taffetwax b’mod negattiv is-suq intern tal-Unjoni.
(16)
Fil-każ taz-zokkor li jaqbeż il-kwota għall-forniment tal-Azores, il-Madeira u l-Gżejjer Kanarji, għandhom jibqgħu japplikaw l-arranġamenti għall-eżenzjoni mid-dazji fuq l-importazzjoni. B’mod partikolari, l-Azores għandhom jitħallew ukoll jibbenefikaw mill-eżenzjoni tad-dazji fuq l-importazzjoni għaz-zokkor tal-kannamieli mhux maħdum, sal-limitu tal-bilanċ previst tiegħu ta’ provvista.
(17)
S’issa l-Gżejjer Kanarji kienu fornuti taħt arranġamenti speċifiċi ta’ provvista, bi trab tal-ħalib xkumat li jaqa’ taħt il-kodiċi NM 1901 90 99 (trab tal-ħalib xkumat li fih xaħmijiet veġetali) maħsuba għall-ipproċessar industrijali. Għandha tkun permessa t-tkompija tal-provvista ta’ dan il-prodott, li sar komponent tradizzjonali tad-dieta lokali.
(18)
Ladarba r-ross huwa element bażiku tad-dieta fir-Réunion, u l-industriji tal-ipproċessar u l-illustrar tar-ross ilhom snin twal stabbiliti fir-Réunion u r-Réunion ma tipproduċix biżżejjed minnu sabiex tkopri l-ħtiġijiet lokali, l-importazzjoni ta’ dan il-prodott fil-gżira teħtieġ li tibqa’ tkun eżentata minn kwalunkwe sura ta’ dazju fuq l-importazzjoni.
(19)
Il-politika tal-Unjoni biex tgħin il-produzzjoni lokali fir-reġjuni ultraperiferiċi involviet għadd kbir ta’ prodotti u miżuri favur il-produzzjoni, il-kummerċjalizzazzjoni u l-ipproċessar tagħhom. Dawk il-miżuri urew li huma effettivi u żguraw il-kontinwità tal-agrikoltura u l-iżvilupp tagħha. L-Unjoni għandha tkompli tappoġġa dawn il-linji ta’ produzzjoni, li huma fattur ewlieni biex jiġi żgurat il-bilanċ ambjentali, soċjali u ekonomiku tar-reġjuni ultraperiferiċi. L-esperjenza wriet li, bħal fil-każ tal-politika dwar l-iżvilupp rurali, sħubija aktar mill-qrib mal-awtoritajiet lokali tista’ tgħin biex jiġu indirizzati, b’mod aktar dirett, kwestjonijiet partikolari li jolqtu lir-reġjuni kkonċernati. Għalhekk għandu jitkompla l-appoġġ għall-promozzjoni tal-produzzjoni lokali permezz tal-programmi POSEI.
(20)
Biex jingħata appoġġ lit-tqegħid fis-suq tal-prodotti tar-reġjuni ultraperiferiċi, jeħtieġ li tiġi stabbilita għajnuna maħsuba għall-kummerċjalizzazzjoni ta’ dawn il-prodotti barra r-reġjun fejn jiġu prodotti, b’kunsiderazzjoni tal-ispejjeż addizzjonali għoljin li huma jiffaċċjaw li jirriżultaw mill-bogħod kbir tagħhom mis-swieq ta’ konsum u l-ħtieġa ta’ ħżin doppju, fatturi li jirriżultaw fi żvantaġġ maġġuri għar-reġjuni ultraperiferiċi, li taffettwa l-kompetittività tagħhom fis-suq intern. Dawn il-fatturi jiġġustifikaw il-ħtieġa li l-iskema POSEI tiġi rieżaminata fil-futur qrib.
(21)
Għandhom jiġu ddeterminati l-elementi minimi li għandhom jingħataw taħt il-programmi POSEI sabiex ikunu definiti l-miżuri favur il-produzzjonijiet agrikoli lokali, b’mod speċifiku d-deskrizzjoni tal-post fejn jinsabu, tal-istrateġija proposta, tal-objettivi u tal-miżuri. Il-prinċipji li huma sottostanti għall-konsistenza ta’ dawn il-miżuri mal-politika l-oħra tal-Unjoni għandhom jiġu ddikjarati ukoll sabiex jiġi evitat kwalunkwe nuqqas ta’ kompatibbiltà u d-duplikazzjoni tal-għajnuna.
(22)
Għall-finijiet tal-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament, għandu jkun possibbli li l-programm POSEI jkun fih ukoll miżuri għall-finanzjament tal-istudji, tal-proġetti dimostrattivi, tat-taħriġ u tal-assistenza teknika.
(23)
Il-bdiewa fir-reġjuni ultraperiferiċi għandhom jiġu mħajra jkomplu jfornu prodotti ta’ kwalità u jagħtu prijorità lill-kummerċjalizzazzjoni tagħhom. Għal dan il-għan, l-użu tal-logo introdott f’dan ir-Regolament u ta’ suriet oħra ta’ ċertifikazzjoni tal-kwalità introdotti mill-Unjoni jista’ jkun utli.
(24)
L-istrutturi ta’ xi azjendi tal-biedja jew ta’ kumpaniji ta’ pproċessar u ta’ kummerċjalizzazzjoni fir-reġjuni ultraperiferiċi għandhom defiċjenzi serji u jħabbtu wiċċhom ma’ diffikultajiet speċifiċi. L-Artikoli 26(2) u 28(2), tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1698/2005 tal-20 ta’ Settembru 2005 dwar l-appoġġ għall-iżvilupp rurali mill-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FAEŻR) (5) jipprovdu, għaldaqstant, għal rati ta’ appoġġ aktar favorevoli għal ċerti tipi ta’ investimenti fir-reġjuni ultraperiferiċi.
(25)
L-Artikolu 27(1) tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005 jeskludi r-reġjuni ultraperiferiċi mir-restrizzjoni għall-għoti ta’ appoġġ forestali previst f’dak ir-Regolament.
(26)
Ir-Regolament (KE) Nru 1698/2005 jiddetermina l-ammonti annwali massimi għall-ħlasijiet agroambjentali. Biex tiġi kkunsidrata s-sitwazzjoni ambjentali speċifika ta’ ċerti żoni mergħat sensittivi ħafna fl-Azores u l-preżervazzjoni tal-pajsaġġ, il-bijodiversità u l-karatteristiċi tradizzjonali tal-art agrikola, b’mod partikolari ż-żoni ta’ kultivazzjoni mtarrġa fil-Madeira u fil-Gżejjer Kanarji, kif ukoll il-konservazzjoni tal-ħitan tal-ġebel fir-reġjuni ultraperiferiċi, għandha ssir dispożizzjoni biex ikun hemm il-possibbiltà, f’każ ta’ ċerti miżuri speċifiċi, li dawk l-ammonti jiżdiedu sakemm jirduppjaw.
(27)
Tista’ tingħata deroga mill-politika konsistenti tal-Kummissjoni li ma tawtorizzax għajnuna operattiva mill-Istat fis-settur tal-produzzjoni, l-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti agrikoli koperti mill-Anness I tat-Trattat sabiex jittaffew ir-restrizzjonijiet partikolari fuq il-biedja fir-reġjuni ultraperiferiċi marbuta mad-distanza, l-insularità u n-natura estremament remota tagħhom, iċ-ċokon, l-art muntanjuża u l-klima u d-dipendenza ekonomika fuq numru żgħir ta’ prodotti. Il-produzzjoni agrikola għandha funzjoni vitali fir-ripristinament taż-żoni rurali u fl-inkuraġġiment tal-istabbiliment tal-popolazzjonijiet fihom, għaliex iż-żoni rurali ultraperiferiċi huma partikolarment milquta mit-tixjiħ tal-popolazzjoni, mid-densità baxxa tal-popolazzjoni u, f’ċerti żoni, mit-tnaqqis tal-popolazzjoni.
(28)
Is-sitwazzjoni fitosanitarja tal-uċuħ agrikoli fir-reġjuni ultraperiferiċi hija affettwata minn problemi partikolari bħall-wasla ta’ parassiti assoċjati maż-żieda fl-ammont ta’ importazzjonijiet, mal-klima u l-inadegwatezza tal-miżuri ta’ kontroll li s’issa ġew applikati f’dawn ir-reġjuni. Għandhom għalhekk jiġu implimentati programmi biex jiġu miġġielda l-organiżmi perikolużi, inkluż permezz ta’ metodi organiċi sostenibbli u ambjentalment sani. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għal dawn il-programmi għandha tiġi definita, filwaqt li jitqies il-fatt li taħt il-qafas finanzjarju pluriennali, huwa kkuntemplat li b’effett mill-2014 il-finanzjament tal-programmi ser jaqa’ taħt intestatura baġitarja differenti.
(29)
Il-manutenzjoni tal-għelieqi tad-dwieli, li huma l-aktar kultivazzjoni mxerrda fir-reġjuni tal-Madeira u l-Gżejjer Kanarji u waħda importanti ħafna għall-Azores, hi imperattiv ekonomiku, soċjali u ambjentali. Bħala għajnuna għall-produzzjoni, f’dawn ir-reġjuni m’għandhomx ikunu applikabbli l-inċentivi għall-abbandun, il-mekkaniżmi tas-suq u, fil-każ tal-Gżejjer Kanarji, is-sistema tad-drittijiet ta’ tħawwil previsti mir-Regolament (KE) Nru 1234/2007, imma madankollu, fil-Gżejjer Kanarji, għandu jkun possibbli li jiġu applikati miżuri ta’ kriżi għad-distillazzjoni f’każ ta’ disturb mhux tas-soltu fis-suq minħabba problemi ta’ kwalità. Bl-istess mod, diffikultajiet tekniċi u soċjoekonomiċi fixklu l-konverżjoni sħiħa, fil-limiti taż-żmien stipulati, tal-uċuħ tad-dwieli li kienu tħawlu fir-reġjuni tal-Madeira u tal-Azores b’varjetajiet ta’ dwieli ibridi pprojbiti mir-Regolament (KE) Nru 1234/2007. L-inbid prodott minn dawn l-għelieqi tad-dwieli hu maħsub biss għall-konsum lokali tradizzjonali.
(30)
Ir-ristrutturar tas-settur tal-ħalib għadu mhux komplut fl-Azores. Biex tiġi kkunsidrata d-dipendenza qawwija tal-Azores fuq il-produzzjoni tal-ħalib, flimkien ma’ żvantaġġi oħra marbuta man-natura estremament remota u n-nuqqas ta’ linji ta’ produzzjoni alternattivi li jħallu qligħ, jeħtieġ li jinżammu kif inhuma d-derogi minn xi dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 dwar l-imposti fuq il-produzzjoni żejda tal-ħalib u l-prodotti tal-ħalib.
(31)
Minħabba n-natura insostitwibbli tal-produzzjoni tal-ħalib fl-Azores, fejn hija waħda mill-forzi li jmexxu l-ekonomija, l-istabbiltà soċjali, il-kwalità tal-ambjent u l-okkupazzjoni tal-art, il-programmi POSEI huma l-aħjar strumenti għall-adozzjoni ta’ kwalunkwe miżuri meħtieġa biex tiġi sostnuta din il-produzzjoni.
(32)
L-appoġġ għall-produzzjoni tal-ħalib tal-baqar fil-Madeira u fir-Réunion ma kienx biżżejjed biex iżomm bilanċ bejn il-provvista domestika u dik esterna, primarjament minħabba diffikultajiet strutturali serji li jolqtu s-settur u d-diffikultajiet tiegħu biex jadatta għal ambjenti ekonomiċi ġodda. Għaldaqstant, l-awtorizzazzjoni għall-produzzjoni ta’ ħalib UHT rikostitwit minn trab tal-ħalib li joriġina mill-Unjoni għandha tkompli, bil-għan li tkun żgurata kopertura akbar tal-konsum lokali, kemm-il darba din il-miżura ma xxekkilx il-ħalib prodott lokalment milli jinġabar u jsib postijiet minn fejn jinbiegħ, u lanqas ma żżomm lura l-isforzi li jsiru biex tiġi promossa l-espansjoni tal-produzzjoni lokali. Sabiex il-konsumatur ikun infurmat b’mod korrett, għandu jkun obbligatorju li jiġi indikat fuq it-tikketta tal-bejgħ il-metodu ta’ kif il-ħalib UHT huwa rikostitwit bl-użu tat-trab tal-ħalib. Din id-dispożizzjoni għandha tapplika ukoll fil-Martinique, fil-Gujana Franċiża u fil-Gwadelup, jekk Franza titlob li jsir dan, filwaqt li u tiddikjara li hi x-xewqa tal-atturi lokali li jibbenefikaw minnha u l-kapaċità tagħhom li jimplimentaw l-iżvilupp tas-settur tal-ħalib.
(33)
Il-ħtieġa li tinżamm produzzjoni lokali permezz tal-inċentivi tiġġustifika l-fatt li r-Regolament (KE) Nru 1234/2007 mhux qiegħed ikun applikat fid-dipartimenti extra-Ewropej (DOM) Franċiżi u fil-Madeira. Għall-Madeira din l-eżenzjoni għandha tkun stabbilita sal-limitu ta’ 4 000 tunnellata.
(34)
Għandu jiġi mħeġġeġ il-kummerċ bejn ir-reġjuni ultraperiferiċi bil-għan li tiġi ssodisfata t-talba tal-konsum lokali. Għandha tiġi inkoraġġita wkoll l-esportazzjoni tal-produzzjonijiet żejda minn kull wieħed mir-reġjuni ultraperiferiċi - pereżempju l-esportazzjoni tal-ħalib, il-laħam taċ-ċanga u l-bhejjem tal-ifrat irġiel żgħar mill-Azores - lejn dawk ir-reġjuni ultraperiferiċi li jkollhom skarsezzi, sabiex tissaħħaħ id-dinamika tal-kummerċ, waqt li fl-istess ħin jiġi evitat li ssir il-ħsara lit-tkabbir tal-produzzjonijiet lokali. Il-kondizzjonijiet meħtieġa għal kummerċ ġust u ekwu għandhom ukoll jiġu ggarantiti.
(35)
L-attivitajiet tradizzjonali ta’ trobbija tal-bhejjem għandhom ikunu appoġġati. Sabiex jintlaħqu l-ħtiġijiet ta’ konsum lokali fid-dipartimenti extra-Ewropej Franċiżi u fil-Madeira, l-importazzjonijiet mingħajr dazji minn pajjiżi terzi ta’ frat irġiel intenzjonati għas-simna għandhom ikunu awtorizzati taħt ċerti kondizzjonijiet u sa limitu massimu annwali.
(36)
Il-possibbiltà introdotta mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 73/2009 tad-19 ta’ Jannar 2009 li jistabbilixxi regoli komuni għal skemi ta’ appoġġ dirett għal bdiewa fi ħdan il-politika agrikola komuni u li jistabbilixxi ċerti skemi ta’ appoġġ għal bdiewa (6) biex tippermetti lill-Portugall jittrasferixxi d-drittijiet għas-sussidju għall-baqar li jreddgħu mill-kontinent lejn l-Azores għandha tkun imġedda u dan l-istrument għandu jkun adattat b’konformità mal-arranġamenti ta’ appoġġ għar-reġjuni ultraperiferiċi.
(37)
Il-kultivazzjoni tat-tabakk hija ta’ importanza storika għall-arċipelagu tal-Kanarji. Minn perspettiva ekonomika, din hija industrija ta’ proċessar li tkompli tirrappreżenta waħda mill-attivitajiet industrijali ewlenin fir-reġjun. F’termini soċjali, il-kultivazzjoni tat-tabakk tinvolvi ħafna ħaddiema u ssir minn agrikolturi żgħar. Madankollu, peress li din l-attività ma tħallix biżżejjed qligħ, hija tinsab fil-periklu li tispiċċa. It-tabakk hu bħalissa kkultivat biss f’żona żgħira fuq il-gżira ta’ La Palma, għall-manifattura tas-sigarri fuq skala żgħira. Għaldaqstant Spanja għandha tkun awtorizzata tkompli tagħti l-għajnuna flimkien mal-għajnuna tal-Unjoni sabiex din il-ħaxixa tradizzjonali tista’ tibqa’ tinżamm bil-għan li tkun appoġġata l-attività artiġjanali marbuta magħha. Barra minn hekk, biex tinżamm il-manifattura ta’ prodotti tat-tabakk, importazzjonijiet fil-Gżejjer Kanarji ta’ tabakk mhux maħdum u tabakk semimanifatturat għandhom jibqgħu jkunu eżenti mid-dazji, sa limitu massimu annwali ta’ 20 000 tunnellata ta’ ekwivalenti ta’ tabakk mhux maħdum imqaxxar.
(38)
L-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament m’għandhiex tipperikola l-livell ta’ appoġġ speċifiku li s’issa bbenefikaw minnu r-reġjuni ultraperiferiċi. L-Istati Membri għandu jkollhom għad-dispożizzjoni tagħhom ammonti ekwivalenti għall-appoġġ diġà mogħti mill-Unjoni skont ir-Regolament (KE) Nru 247/2006 sabiex ikunu jistghu jimplimentaw il-miżuri xierqa.
(39)
Minħabba l-effetti potenzjali li jista’ jkollhom in-negozjati ta’ ftehimiet kummerċjali futuri u l-modifiki fil-politika agrikola komuni fuq ir-reġjuni ultraperiferiċi, għandha tingħata kunsiderazzjoni speċifika lill-karatteristiċi speċifiċi ta’ dawn ir-reġjuni fil-kuntest tal-analiżi, studji u valutazzjonijiet magħmula fir-rigward ta’ dawn in-negozjati u modifiki.
(40)
Mill-2006, il-ħtiġijiet fi prodotti essenzjali żdiedu f’ċerti reġjuni ultraperiferiċi, b’mod partikolari fl-Azores u fid-DOM, minħabba l-iżvilupp tal-bhejjem u tal-pressjoni demografika. Jeħtieġ għalhekk li tiżdied il-parti tal-baġit li l-Istati Membri jistgħu jużaw għall-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista tar-reġjuni kkonċernati.
(41)
It-tessut soċjoekonomiku tar-reġjuni ultraperiferiċi jibqa’ fraġli ħafna u, għal xi wħud minnhom, huwa spiss dipendenti ħafna fuq is-settur tal-banana li hu stess qed ibati b’mod ċar minn nuqqas ta’ kompetittività u diffikultajiet biex iwieġeb għall-kondizzjonijiet tas-suq li qed jinbidlu. Il-baġit tal-POSEI allokat lis-settur tal-banana għandu għalhekk jiżdied b’ammont limitat ta’ darba li għandu jitħallas lill-produtturi tal-banana matul is-sena finanzjarja 2013.
(42)
Sabiex jiġi żgurat il-funzjonament korrett tar-reġim stabbilit minn dan ir-Regolament, is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti taħt l-Artikolu 290 tat-Trattat għandha tingħata lill-Kummissjoni fir-rigward tas-supplementar jew tal-emendar ta’ ċerti elementi mhux essenzjali ta’ dan ir-Regolament. Huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul ix-xogħol tagħha ta’ tħejjija, anke fil-livell ta’ esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal atti delegati, għandha tiżgura t-trasmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa ta’ dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(43)
Sabiex jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni tal-programm POSEI fl-Istati Membri u sabiex tiġi evitata l-kompetizzjoni inġusta jew id-diskriminazzjoni bejn l-operaturi, għandhom jiġu kkonferiti setgħat ta’ implimentazzjoni lill-Kummissjoni. Dawk is-setgħat għandhom ikunu eżerċitati f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (7).
(44)
Sabiex tkun tista’ ssir l-applikazzjoni fil-pront tal-miżuri previsti, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
SUĠĠETT U OBJETTIVI
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi miżuri speċifiċi dwar l-agrikoltura biex jitnaqqsu d-diffikultajiet maħluqa min-natura estremament remota, b’mod partikolari l-bgħid, l-isolazzjoni, iċ-ċokon tad-daqs kwadrat, it-terren, il-klima diffiċli u d-dipendenza ekonomika fuq numru limitat ta’ prodotti tar-reġjuni tal-Unjoni msemmija fl-Artikolu 349 tat-Trattat (“ir-reġjuni ultraperiferiċi”).
Artikolu 2
Objettivi
1. Il-miżuri speċifiċi msemmija fl-Artikolu 1 għandhom jgħinu sabiex jinkisbu l-objettivi li ġejjin:
(a)
il-garanzija tal-provvista ta’ prodotti essenzjali lir-reġjuni ultraperiferiċi għall-konsum mill-bniedem jew għall-ipproċessar bħala inputs agrikoli billi jittaffew l-ispejjeż żejda mġarrba minħabba n-natura estremament remota tagħhom, mingħajr ma ssir ħsara lill-produzzjonijiet lokali u t-tkabbir tagħhom;
(b)
l-iżgurar tal-ġejjieni fit-tul u l-iżvilupp tas-setturi tal-“bhejjem” u tad-“diversifikazzjoni tal-uċuħ” fir-reġjuni ultraperiferiċi, inklużi l-produzzjoni, l-ipproċessar u l-bejgħ tal-prodotti lokali;
(c)
il-manutenzjoni tal-iżvilupp u t-tisħiħ tal-kompetittività tal-attivitajiet agrikoli tradizzjonali fir-reġjuni ultraperiferiċi, inklużi l-produzzjoni, l-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni tal-għelejjel u l-prodotti lokali.
2. L-objettivi msemmija fil-paragrafu 1 għandhom ikunu implimentati permezz tal-miżuri indikati fil-Kapitoli III, IV u V.
KAPITOLU II
PROGRAMMI POSEI
Artikolu 3
Stabbiliment tal-programmi POSEI
1. Il-miżuri previsti fl-Artikolu 1 għandhom jiġu definiti għal kull reġjun ultraperiferiku permezz ta’ Programm ta’ Soluzzjonijiet Speċifikatament Relattivi għall-Bogħod u l-Insularità (“il-programm POSEI”), li jinkludi:
(a)
arranġamenti speċifiċi ta’ provvista kif previst fil-Kapitolu III; u
(b)
miżuri speċifiċi li jgħinu l-produzzjonijiet agrikoli lokali kif previsti fil-Kapitolu IV.
2. Il-programm POSEI għandu jkun stabbilit fil-livell ġeografiku meqjus l-aktar xieraq mill-Istat Membru kkonċernat. Dan għandu jitfassal mill-awtoritajiet kompetenti maħtura mill-Istat Membru li, wara li jikkonsulta mal-awtoritajiet u l-organizzazzjonijiet kompetenti fuq il-livell territorjali adegwat, għandu jressqu quddiem il-Kummissjoni għall-approvazzjoni skont l-Artikolu 6.
3. Programm POSEI wieħed biss għandu jitressaq minn Stat Membru għar-reġjuni ultraperiferiċi tiegħu.
Artikolu 4
Kompatibbiltà u konsistenza
1. Il-miżuri meħuda taħt il-programmi POSEI għandhom ikunu konformi mal-liġi tal-Unjoni. Dawn il-miżuri għandhom ikunu konsistenti ma’ kwalunkwe politika oħra tal-Unjoni u mal-miżuri meħuda taħt tali politika.
2. Għandha tkun żgurata l-konsistenza tal-miżuri meħuda skont il-programmi POSEI mal-miżuri implimentati skont strumenti oħra tal-politika agrikola komuni, u b’mod partikolari fl-organizzazzjonijiet komuni tas-swieq, l-iżvilupp rurali, il-kwalità tal-prodott, it-trattament xieraq tal-annimali u l-ħarsien tal-ambjent.
B’mod partikolari, l-ebda miżura taħt dan ir-Regolament m’għandha tkun iffinanzjata bħala:
(a)
appoġġ addizzjonali għal sussidju jew skemi ta’ għajnuna taħt organizzazzjoni komuni tas-suq ħlief f’każi eċċezzjonali ġġustifikati minn kriterji oġġettivi;
(b)
appoġġ għal proġetti ta’ riċerka, miżuri ta’ appoġġ għal proġetti ta’ riċerka jew miżuri eliġibbli għall-finanzjament mill-Unjoni taħt id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2009/470/KE tal-25 ta’ Mejju 2009 dwar in-nefqa fil-kamp veterinarju (8);
(c)
appoġġ għall-miżuri fl-ambitu tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005.
Artikolu 5
Il-kontenut tal-programmi POSEI
Programm POSEI għandu jinkludi:
(a)
skeda għall-implimentazzjoni tal-miżuri u tabella finanzjarja ġenerali annwali indikattiva li turi r-riżorsi li għandhom jintużaw;
(b)
prova tal-kompatibbiltà u l-konsistenza bejn il-miżuri differenti skont il-programmi u mal-kriterji u l-indikaturi kwantitattivi li għandhom jintużaw għall-monitoraġġ u l-evalwazzjoni;
(c)
il-passi meħuda biex jiġi żgurat li l-programmi huma implimentati b’mod effettiv u adegwat, inklużi l-arranġamenti għall-pubbliċità, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni, u sett speċifiku ta’ indikaturi kwantifikati għall-użu fil-valutazzjoni tal-programmi;
(d)
il-ħatra ta’ awtoritajiet kompetenti u korpi responsabbli mill-implimentazzjoni tal-programm u l-ħatra ta’ awtoritajiet jew ta’ korpi assoċjati u msieħba soċjoekonomiċi fil-livelli adegwati, u r-riżultati tal-konsultazzjonijiet li jkunu saru.
Artikolu 6
L-approvazzjoni u l-emendamenti tal-programmi POSEI
1. Il-programmi POSEI huma stabbiliti bir-Regolament KE Nru 247/2006 u huma ffinanzjati fil-qafas tal-allokazzjoni finanzjarja msemmija fl-Artikolu 30(2) u (3).
Kull programm jikkonsisti f’bilanċ previst tal-provvista li jindika l-prodotti, il-kwantitajiet tagħhom u l-ammont ta’ għajnuna għall-provvista mill-Unjoni, flimkien ma’ abbozz ta’ programm ta’ għajnuna għall-produzzjonijiet lokali.
2. Abbażi tal-valutazzjoni annwali tal-implimentazzjoni tal-miżuri inklużi fil-programmi POSEI, l-Istati Membri jistgħu, wara li jikkonsultaw l-imsieħba soċjoekonomiċi kkonċernati, jissottomettu lill-Kummissjoni proposti debitament sostanzjati għall-emendament ta’ dawk il-miżuri fil-qafas tal-allokazzjoni finanzjarja msemmija fl-Artikolu 30(2) u (3), sabiex jadattawhom aħjar għall-ħtiġijiet tar-reġjuni ultraperiferiċi u għall-istrateġija proposta. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw proċeduri għall-valutazzjoni tal-konformità tal-emendi proposti mal-liġi tal-Unjoni u biex jiġi deċiż jekk għandhomx jiġu approvati. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 34(2).
3. Il-proċeduri stipulati mill-atti ta’ implimentazzjoni msemmija fil-paragrafu 2 jistgħu jieħdu kont tal-elementi li ġejjin: l-importanza tal-modifiki proposti mill-Istati Membri b’referenza għall-introduzzjoni ta’ miżuri ġodda, jekk il-bidliet fil-baġit allokat għall-miżuri humiex sostanzjali, bidliet fil-kwantitajiet u fil-livell ta’ għajnuna għall-prodotti fil-bilanċi previsti tal-provvista, u kwalunkwe emenda tal-kodiċijiet u tad-deskrizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87 tat-23 ta’ Lulju 1987 dwar in-nomenklatura tariffarja u statistika u dwar it-Tariffa Doganali Komuni (9).
4. L-atti ta’ implimentazzjoni msemmija fil-paragrafu 2 għandhom jiddeterminaw ukoll, għal kull proċedura, il-frekwenza li biha għandhom isiru t-talbiet għal emendi, kif ukoll l-iskadenzi li fihom għandhom jiġu implimentati l-emendi approvati.
Artikolu 7
Emendi dwar l-allokazzjonijiet finanzjarji
Sa mit-22 ta’ April 2013, l-Istati Membri għandhom jippreżentaw lill-Kummissjoni l-abbozz ta’ emendi għall-programmi POSEI tagħhom biex jirriflettu l-bidliet introdotti mill-Artikolu 30(5).
Dawn l-emendi għandhom isiru applikabbli xahar wara t-tressiq tagħhom jekk matul dan il-perijodu l-Kummissjoni ma tqajjem l-ebda oġġezzjonijiet.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom iħallsu l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 30(5) mhux aktar tard mit-30 ta’ Ġunju 2013.
Artikolu 8
Monitoraġġ u segwitu
L-Istati Membri għandhom jagħmlu l-verifiki permezz ta’ kontrolli amministrattivi u fuq il-post. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni rigward il-karatteristiċi minimi tal-kontrolli li għandhom isiru mill-Istati Membri.
Il-Kummissjoni għandha tadotta wkoll atti ta’ implimentazzjoni dwar il-proċeduri u l-indikaturi fiżiċi u finanzjarji sabiex tassigura sorveljanza effikaċi tal-implimentazzjoni tal-programmi.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 34(2).
KAPITOLU III
ARRANĠAMENTI SPEĊIFIĊI TA’ PROVVISTA
Artikolu 9
Bilanċ tal-provvista previst
1. Huma stabbiliti arranġamenti speċifiċi ta’ provvista għall-prodotti agrikoli elenkati fl-Anness I tat-Trattat li huma essenzjali, fir-reġjuni ultraperiferiċi, għall-konsum tal-bniedem, għall-manifattura ta’ prodotti oħra jew bħala inputs agrikoli.
2. L-Istat Membru kkonċernat għandu jistabbilixxi, fil-livell ġeografiku li hu jqis l-aktar adegwat, il-previżjoni tal-bilanċ tal-provvista b’dikjarazzjoni tal-ammont ta’ ħtiġijiet annwali ta’ kull reġjun ultraperiferiku ta’ provvista tal-prodotti elenkati fl-Anness I tat-Trattat.
Il-previżjoni tal-bilanċ tal-provvista separata tista’ titħejja għall-ħtiġijiet tal-kumpaniji tal-ippakkjar u tal-ipproċessar ta’ prodotti maħsuba għas-suq lokali, għat-tqassim tradizzjonali fil-bqija tal-Unjoni jew għal esportazzjoni lejn pajjiżi terzi bħala parti mill-kummerċ reġjonali fis-sens tal-Artikolu 14(3), jew bħala parti minn kummerċ tradizzjonali.
Artikolu 10
Operazzjoni tal-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista
1. Fil-limitu tal-kwantitajiet determinati fil-previżjoni tal-bilanċ tal-provvista, m’għandhomx japplikaw dazji għal importazzjonijiet diretti minn pajjiżi terzi fir-reġjuni ultraperiferiċi għall-prodotti koperti mill-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista.
Għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, prodotti li jkunu daħlu fit-territorju doganali tal-Unjoni taħt arranġamenti ta’ pproċessar attiv jew ta’ ħażna tad-dwana għandhom ikunu meqjusa bħala importazzjonijiet diretti minn pajjiżi terzi.
2. Biex jiġi żgurat li jkunu ssodisfati r-rekwiżiti stabbiliti f’konformità mal-Artikolu 9(2) f’dawk li huma prezz u kwalità, filwaqt li fl-istess ħin jinżamm is-sehem tal-Unjoni fil-provvisti, għandha tingħata għajnuna biex ir-reġjuni ultraperiferiċi jiġu fornuti bi prodotti tal-Unjoni miżmuma f’imħażen għall-intervent pubbliku jew disponibbli fis-suq tal-Unjoni.
L-ammont ta’ din l-għajnuna għandu jkun iddeterminat għal kull tip ta’ prodott ikkonċernat billi tkun ikkunsidrata l-ispiża addizzjonali tat-trasport lejn ir-reġjuni ultraperiferiċi u l-prezzijiet applikati għall-esportazzjonijiet lejn terzi pajjiżi, u fil-każ ta’ prodotti maħsuba għall-ipproċessar jew inputs agrikoli, l-ispejjeż addizzjonali minħabba n-natura estremament remota, b’mod partikolari l-insularità u ċ-ċokon tad-daqs kwadrat tagħhom.
3. M’għandha tingħata l-ebda għajnuna għall-provvista ta’ prodotti li jkunu diġà bbenefikaw mill-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista f’reġjun ultraperiferiku ieħor.
4. Il-prodotti ta’ kwalità tajba, ġusta u kummerċjabbli biss għandhom jibbenefikaw mill-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista. Il-prodotti ġejjin minn pajjiżi terzi għandhom jagħtu livell ekwivalenti ta’ garanziji bħal dawk li huma prodotti taħt l-istandards veterinarji u fitosanitarji tal-Unjoni.
Artikolu 11
Implimentazzjoni
Fl-implimentazzjoni tal-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista għandu jittieħed kont partikolarment ta’ dan li ġej:
(a)
il-ħtiġijiet speċifiċi tar-reġjuni ultraperiferiċi u, fil-każ ta’ prodotti maħsuba għall-ipproċessar u inputs agrikoli, il-kondizzjonijiet ta’ kwalità meħtieġa;
(b)
il-flussi ta’ kummerċ mal-bqija tal-Unjoni;
(c)
l-aspett ekonomiku tal-għajnuna proposta;
(d)
il-ħtieġa li jiġi żgurat li l-produzzjoni lokali eżistenti la tiġi destabbilizzata, u lanqas tiġi ostakolata fl-iżvilupp tagħha.
Artikolu 12
Ċertifikati
1. L-eżenzjoni mid-dazju fuq l-importazzjoni jew l-aċċess għall-għajnuna fil-qafas tal-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista għandhom jingħataw mal-preżentata ta’ ċertifikat.
Iċ-ċertifikati għandhom jinħarġu biss lil dawk l-operaturi mdaħħla f’reġistru miżmum mill-awtoritajiet kompetenti.
Il-liċenzji u ċ-ċertifikati m’għandhomx ikunu trasferibbli.
2. Ma għandha tiġi rekwiżita l-ebda garanzija meta jsiru applikazzjonijiet għal liċenzji tal-importazzjoni, ċertifikati ta’ eżenzjoni jew ċertifikati għall-għajnuna. Madankollu, sa fejn ikun meħtieġ biex tiġi żgurata l-applikazzjoni xierqa ta’ dan ir-Regolament, l-awtorità kompetenti tista’ tirrikjedi li tiġi depożitata garanzija ugwali għall-ammont tal-vantaġġ msemmi fl-Artikolu 13. F’dawn il-każijiet għandu japplika l-Artikolu 34(1), (4), (5), (6), (7) u (8) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 376/2008 tat-23 ta’ April 2008 li jistabbilixxi regoli dettaljati komuni għall-applikazzjoni tas-sistema tal-liċenzji ta’ l-importazzjoni u ta’ l-esportazzjoni u ta’ ċertifikati ta’ iffissar bil-quddiem għal prodotti agrikoli (10).
Il-Kummissjoni b’dan tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, taħt l-Artikolu 33, li jiddeterminaw il-kondizzjonijiet għar-reġistrazzjoni tal-operaturi fir-reġistru u li jipprovdu għall-eżerċizzju sħiħ mill-operaturi tad-drittijiet tagħhom li jieħdu sehem fl-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista.
3. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni rigward il-miżuri meħtieġa sabiex tassigura l-applikazzjoni uniformi mill-Istati Membri ta’ dan l-Artikolu, speċifikament rigward l-introduzzjoni tal-iskema taċ-ċertifikati u l-impenn meħud mill-operaturi meta jkunu qed jirreġistraw. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 34(2).
Artikolu 13
L-impatt tal-vantaġġ
1. Il-benefiċċju derivat mill-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista li jirriżulta mill-eżenzjoni minn dazji fuq l-importazzjoni jew mill-għoti ta’ għajnuna għandu jkun soġġett għall-kondizzjoni li l-impatt tal-vantaġġ ekonomiku jingħadda lill-utent finali li, skont il-każ, jista’ jkun il-konsumatur fil-każ tal-prodotti maħsuba għall-konsum dirett, min jipproċessa jew jippakkja l-aħħar fil-każ tal-prodotti maħsuba għall-industrija tal-ipproċessar jew tal-ippakkjar, jew il-bidwi fil-każ tal-prodotti użati għall-għalf tal-annimali jew bħala inputs agrikoli.
Il-vantaġġ imsemmi fl-ewwel subparagrafu għandu jkun ugwali għall-ammont tal-eżenzjoni mid-dazju fuq l-importazzjoni jew daqs l-ammont tal-għajnuna.
2. Sabiex tkun żgurata l-applikazzjoni uniformi tal-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni rigward l-applikazzjoni tar-regoli spjegati fil-paragrafu 1 u b’mod aktar speċifiku l-kondizzjonijiet għall-monitoraġġ mill-Istati Membri li l-vantaġġ ikun fil-fatt wasal sal-utent aħħari. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 34(2).
Artikolu 14
L-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi u spedizzjoni lejn il-bqija tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni biex tistabbilixxi r-rekwiżiti li f’konformità magħhom jistgħu jiġu esportati lejn pajjiżi terzi jew mibgħuta lejn il-bqija tal-Unjoni l-prodotti koperti mill-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista, li għandhom jinkludu l-ħlas ta’ dazju fuq l-importazzjoni jew ir-rimbors tal-għajnuna li dak li jkun ikun irċieva, kif indikat fl-Artikolu 10. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 34(2).
L-esportazzjoni lejn il-pajjiżi terzi tal-prodotti koperti mill-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista mhijiex soġġetta għall-preżentazzjoni ta’ ċertifikat.
L-ewwel subparagrafu ma għandux japplika għall-flussi ta’ kummerċ bejn id-dipartimenti Franċiżi extra-Ewropej (DOM).
2. L-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1 ma għandux japplika għall-prodotti pproċessati fir-reġjuni ultraperiferiċi minn prodotti li jkunu bbenefikaw minn arranġamenti speċifiċi ta’ provvista li huma:
(a)
esportati lejn pajjiżi terzi jew mibgħuta lejn il-bqija tal-Unjoni fil-limiti tal-kwantitajiet li jikkorrispondu għall-esportazzjonijiet tradizzjonali u għall-ispedizzjonijiet tradizzjonali. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni, biex tistabbilixxi dawk il-kwantitajiet abbażi taċ-ċifri medji tal-ispedizzjonijiet jew tal-esportazzjonijiet, billi jittieħdu bħala referenza ċ-ċifri medji verifikati tal-aħjar tliet snin bejn l-2005 u l-2012. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 34(2);
(b)
esportati lejn pajjiżi terzi bħala parti minn kummerċ reġjonali;
(c)
mibgħuta bejn ir-reġjuni tal-Azores, ta’ Madeira u tal-Gżejjer Kanarji;
(d)
mibgħuta bejn id-dipartimenti Franċiżi extra-Ewropej.
Ma għandu jingħata ebda rimbors għall-esportazzjoni ta’ prodotti msemmija fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu.
L-esportazzjoni lejn il-pajjiżi terzi tal-prodotti msemmija fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu, ma għandhiex tkun soġġetta għall-preżentazzjoni ta’ ċertifikat.
3. Għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, “kummerċ reġjonali” għandu jinftiehem bħala kummerċ li jsir, għal kull reġjun ultraperiferiku, ma’ pajjiżi terzi li jagħmlu parti mill-istess żona ġeografika li fihom jinsabu r-reġjuni ultraperiferiċi, kif ukoll ma’ pajjiżi li magħhom hemm rabtiet kummerċjali storiċi. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni biex tistabbilixxi lista ta’ dawk il-pajjiżi, b’kunsiderazzjoni għat-talbiet oġġettivi tal-Istati Membri wara konsultazzjoni mas-setturi kkonċernati. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 34(2).
4. Il-prodotti kkunsinjati fid-DOM, fl-Azores, fil-Madeira jew fil-Gżejjer Kanarji li jkunu koperti minn arranġamenti speċifiċi ta’ provvista u li jservu għall-provvista ta’ bastimenti u ajruplani huma kkunsidrati bħala kkonsmati lokalment.
5. B’deroga mill-paragrafu 2, l-ewwel subparagrafu, il-punt (a), il-kwantitajiet massimi li ġejjin ta’ zokkor (kodiċi NM 1701) jistgħu jintbagħtu kull sena mill-Azores lejn il-bqija tal-Unjoni matul il-ħames snin li ġejjin:
- fl-2011: 3 000 tunnellata,
- fl-2012: 2 500 tunnellata,
- fl-2013: 2 000 tunnellata,
- fl-2014: 1 500 tunnellata,
- fl-2015: 1 000 tunnellata.
6. L-operazzjonijiet ta’ pproċessar li jistgħu jirriżultaw f’esportazzjonijiet kummerċjali tradizzjonali jew reġjonali jew spedizzjonijiet tradizzjonali għandhom jissodisfaw, mutatis mutandis, il-kondizzjonijiet ta’ pproċessar applikabbli skont l-arranġamenti ta’ pproċessar attiv u l-proċedura għall-ipproċessar taħt il-kontroll doganali previst fil-leġilazzjoni relevanti tal-Unjoni, bl-eċċezzjoni tas-suriet abitwali kollha ta’ trattament.
Artikolu 15
Zokkor
1. Matul il-perijodu msemmi fl-Artikolu 204(2) u (3), tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, il-produzzjoni barra l-kwota msemmija fl-Artikolu 61 tal-istess Regolament hija eżentata mid-dazji ta’ importazzjoni, fil-limiti tal-previżjonital-bilanċ tal-provvista msemmija fl-Artikolu 9 ta’ dan ir-Regolament:
(a)
għaz-zokkor introdott biex ikun ikkonsmat fil-Madeira u fil-Gżejjer Kanarji fil-forma ta’ zokkor abjad li jaqa’ taħt il-kodiċi NM 1701;
(b)
għaz-zokkor raffinat u kkonsmat fl-Azores fil-forma ta’ zokkor mhux ipproċessat li jaqa’ taħt il-kodiċi NM 1701 12 10 (zokkor mhux maħdum tal-pitravi).
2. Fl-Azores, għall-finijiet tal-ipproċessar, il-kwantitajiet imsemmija fil-paragrafu 1 jistgħu jkunu supplimentati, fil-limiti tal-previżjoni tal-bilanċ tal-provvista, permezz ta’ zokkor mhux ipproċessat li jaqa’ taħt il-kodiċi 1701 11 10 (zokkor mhux maħdum tal-kannamieli).
Meta jiġu determinati l-ħtiġijiet ta’ zokkor mhux ipproċessat fl-Azores, għandu jiġi kkunsidrat l-iżvilupp tal-produzzjoni lokali tal-pitravi taz-zokkor. Il-kwantitajiet koperti mill-arranġamenti ta’ provvista għandhom ikunu determinati sabiex jiġi żgurat li t-total tal-volum taz-zokkor ipproċessat fl-Azores ma jaqbiżx l-10 000 tunnellata kull sena.
Artikolu 16
Trab tal-ħalib xkumat
B’deroga mill-Artikolu 9, il-Gżejjer Kanarji jistgħu jibqgħu jirċievu provvisti ta’ trab tal-ħalib xkumat li jaqa’ taħt il-kodiċi NM 1901 90 99 (trab tal-ħalib xkumat li fih xaħmijiet veġetali) maħsuba għall-ipproċessar industrijali sa 800 tunnellata kull sena. L-għajnuna mogħtija mill-Unjoni għall-provvista ta’ dan il-prodott ma tistax taqbeż il-EUR 210 għal kull tunnellata u għandha tkun inkluża fil-limitu stabbilit fl-Artikolu 30. Dan il-prodott għandu jintuża biss għall-konsum lokali.
Artikolu 17
Ross
Ma għandu jkun impost ebda dazju fid-dipartiment extra-Ewropew Franċiż ta’ Réunion fuq prodotti li jaqgħu taħt il-kodiċi NM 1006 10, 1006 20 u 1006 40 00 importati għall-konsum hemmhekk.
Artikolu 18
Kontrolli u penali
1. Il-prodotti koperti mill-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista għandhom ikunu soġġetti għal kontrolli amministrattivi meta jiġu importati jew introdotti fir-reġjuni ultraperiferiċi, kif ukoll meta jiġu esportati jew mibgħuta minn dawn.
Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni rigward il-karatteristiċi minimi tal-kontrolli li għandhom isiru mill-Istati Membri. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 34(2).
2. Ħlief f’każijiet ta’ force majeure jew kondizzjonijiet klimatiċi eċċezzjonali, jekk operatur, kif imsemmi fl-Artikolu 12, jonqos milli jikkonforma mal-impenji li jkunu saru skont l-Artikolu 12, l-awtorità kompetenti, mingħajr ħsara għal kwalunkwe penali applikabbli skont il-liġi nazzjonali, għandha:
(a)
tirkupra l-vantaġġ mogħti lill-operatur;
(b)
temporanjament tissospendi jew tirrevoka r-reġistrazzjoni tal-operatur, skont il-gravità tan-nonkonformità.
3. Ħlief f’każijiet ta’ force majeure jew kondizzjonijiet klimatiċi eċċezzjonali, fejn operaturi, kif imsemmi fl-Artikolu 12, ma jwettqux l-importazzjoni jew id-dħul ppjanati, il-jedd tagħhom li japplikaw għal liċenzji jew ċertifikati għandu jiġi sospiż mill-awtorità kompetenti għal perijodu ta’ 60 jum wara l-iskadenza ta’ dik il-liċenzja jew ċertifikat. Wara l-perijodu tas-sospensjoni, il-ħruġ ta’ liċenzji jew ta’ ċertifikati sussegwenti għandu jkun soġġett għad-depożitu ta’ garanzija ugwali għall-ammont tal-vantaġġ li jkun se jingħata matul perijodu ta’ żmien li jrid jiġi stabbilit mill-awtorità kompetenti.
L-awtorità kompetenti għandha tadotta l-miżuri meħtieġa sabiex tintuża mill-ġdid kull kwantità ta’ prodotti magħmula disponibbi bħala riżultat tan-noneżekuzzjoni, l-eżekuzzjoni parzjali jew il-kanċellament tal-liċenzji u taċ-ċertifikati maħruġa jew l-irkupru tal-vantaġġ mogħti.
KAPITOLU IV
MIŻURI LI JGĦINU L-PRODOTTI AGRIKOLI LOKALI
Artikolu 19
Miżuri
1. Il-programmi POSEI għandhom jinkludu miżuri speċifiċi favur il-prodotti agrikoli lokali skont it-termini tat-Titolu III tal-Parti Tlieta tat-Trattat, meħtieġa għall-assigurazzjoni tal-kontinwità u l-iżvilupp tal-prodotti agrikoli lokali f’kull reġjun ultraperiferiku.
2. Il-partijiet tal-programm li jinkludu miżuri biex tiġi megħjuna l-produzzjoni agrikola lokali u li jikkorrispondu għall-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 2 għandhom jinkludu mill-inqas l-elementi li ġejjin:
(a)
deskrizzjoni kwantifikata tas-sitwazzjoni attwali tal-produzzjoni agrikola li tqis ir-riżultati tal-evalwazzjonijiet disponibbli, li turi d-differenzi, in-nuqqasijiet u l-potenzjal għall-iżvilupp, ir-riżorsi finanzjarji użati u r-riżultati ewlenin ta’ miżuri meħuda qabel;
(b)
deskrizzjoni tal-istrateġija proposta, il-prijoritajiet magħżula u l-objettivi ġenerali u operattivi kwantifikati, u valutazzjoni li turi l-impatt ekonomiku, ambjentali u soċjali mistenni, inklużi l-effetti fuq l-impjiegi;
(c)
deskrizzjoni tal-miżuri previsti, u b’mod partikolari l-iskemi ta’ għajnuna għall-implimentazzjoni tagħhom, u, fejn ikun meħtieġ, tagħrif dwar il-ħtiġijiet għal xi studji, proġetti dimostrattivi, taħriġ jew operazzjonijiet ta’ assistenza teknika marbuta mat-tħejjija, l-implimentazzjoni jew l-adozzjoni tal-miżuri kkonċernati;
(d)
il-lista tal-għajnuniet li jikkostitwixxu ħlasijiet diretti fis-sens tal-Artikolu 2(d) tar-Regolament (KE) Nru 73/2009;
(e)
l-ammont ta’ għajnuna stabbilit għal kull miżura u l-ammont proviżorju għal kull azzjoni sabiex jinkiseb objettiv wieħed jew aktar tal-programm.
3. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni rigward ir-rekwiżiti għall-provvediment tal-għajnuna deskritta fil-paragrafu 2. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 34(2).
4. Il-programm jista’ jinkludi miżuri ta’ appoġġ għall-produzzjoni, l-ipproċessar jew il-bejgħ ta’ prodotti agrikoli fir-reġjuni ultraperiferiċi.
Kull miżura tista’ tinkludi varjetà ta’ azzjonijiet. Għal kull azzjoni l-programm għandu jiddefinixxi mill-inqas l-elementi li ġejjin:
(a)
il-benefiċjarji;
(b)
il-kondizzjonijiet ta’ eliġibbiltà;
(c)
l-ammont unitarju tal-għajnuna.
Biex jingħata appoġġ lill-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti barra minn reġjun ta’ produzzjoni tagħhom, il-Kummissjoni b’dan tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati f’ konformita’ mal-Artikolu 33 dwar il-kondizzjonijiet għall-istabbiliment tal-ammont tal-għajnuna mogħtija fir-rigward ta’ tali kummerċjalizzazzjoni u, fejn ikun il-każ, il-kondizzjonijiet biex jiġu stabbiliti l-kwantitajiet tal-prodotti li jaqgħu taħt din l-għajnuna.
Artikolu 20
Kontrolli u ħlasijiet mhux dovuti
1. Il-kontrolli tal-miżuri msemmija f’dan il-Kapitolu għandhom isiru permezz ta’ kontrolli amministrattivi u kontrolli fuq il-post.
2. F’każ ta’ ħlas mhux dovut, il-benefiċjarju kkonċernat għandu l-obbligu li jħallas lura l-ammonti inkwistjoni. L-Artikolu 80 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1122/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 li jistabbilixxi regoli ddettaljati għall-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 73/2009 fir-rigward tal-kondizzjonalità, il-modulazzjoni u s-sistema integrata ta’ amministrazzjoni u kontroll, skont l-iskemi ta’ appoġġ (dirett) għall-bdiewa previsti għal dak ir-Regolament, kif ukoll għall-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 fir-rigward tal-kondizzjonalità skont l-iskema ta’ appoġġ prevista għas-settur tal-inbid (11), għandu japplika mutatis mutandis.
KAPITOLU V
MIŻURI TA’ AKKUMPANJAMENT
Artikolu 21
Logo
1. Għandu jiġi introdott logo bil-għan li jikbru l-għarfien u l-konsum ta’ prodotti agrikoli ta’ kwalità, kemm naturali kif ukoll ipproċessati, speċifiċi għar-reġjuni ultraperiferiċi.
2. Il-kondizzjonijiet għall-użu tal-logo previst fil-paragrafu 1 għandu jkun propost mill-organizzazzjonijiet tal-kummerċ ikkonċernati. L-awtoritajiet nazzjonali għandhom jgħaddu dawn il-proposti, bl-opinjoni tagħhom dwarhom, lill-Kummissjoni.
L-użu tal-logo għandu jkun sorveljat minn awtorità uffiċjali jew minn korp approvat mill-awtoritajiet nazzjonali kompetenti.
3. Il-Kummissjoni b’dan tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, taħt l-Artikolu 33, dwar il-kondizzjonijiet għall-eżerċizzju tad-dritt tal-użu tal-logo kif ukoll tar-riproduzzjoni u l-użu tiegħu. Dawk il-kondizzjonijiet għandhom ikunu mmirati sabiex jikber l-għarfien dwar il-prodotti agrikoli ta’ kwalità għolja mir-reġjuni ultraperiferiċi u sabiex jikber il-konsum tagħhom, kemm jekk ikunu prodotti pproċessati kif ukoll jekk mhux ipproċessati.
4. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni rigward ir-regoli dettaljati rigward l-użu tal-logo u l-karatteristiċi minimi għall-kontrolli u l-monitoraġġ li l-Istati Membri għandhom iwettqu. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 34(2).
Artikolu 22
Żvilupp rurali
1. Minkejja l-Artikolu 39(4) tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005, l-ammonti annwali massimi eliġibbli fl-ambitu għall-għajnuna tal-Unjoni Ewropea, kif spjegati fl-Anness I tal-imsemmi Regolament, jistgħu jiżdiedu sad-doppju f’dak li jirrigwarda l-miżura ta’ protezzjoni tal-lagi fl-Azores u l-miżura għall-preservazzjoni tal-pajsaġġ, tal-bijodiversità u tal-karatteristiċi tradizzjonali tal-artijiet agrikoli u l-konservazzjoni tal-ħitan tal-ġebel fir-reġjuni ultraperiferiċi.
2. Deskrizzjoni tal-miżuri ppjanifikati taħt il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għandha tkun inkluża, fejn xieraq, fil-programmi għal dawn ir-reġjuni msemmija fl-Artikolu 16 tar-Regolament (KE) Nru 1698/2005.
Artikolu 23
Għajnuna mill-Istat
1. Għall-prodotti agrikoli koperti mill-Anness I tat-Trattat, li għalihom japplikaw l-Artikoli 107, 108 u 109 tiegħu, il-Kummissjoni tista’ tawtorizza għajnuna operattiva, f’konformità mal-Artikolu 108 tat-Trattat, fis-setturi tal-produzzjoni, tal-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ dawk il-prodotti, bl-għan li jittaffew ir-restrizzjonijiet speċifiċi fuq ir-reġjuni ultraperiferiċi li jirriżultaw mill-isolazzjoni, l-insularità u n-natura estremament remota tagħhom.
2. L-Istati Membri jistgħu jagħtu finanzjament addizzjonali għall-implimentazzjoni tal-programmi POSEI. F’dan il-każ, l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni dwar l-għajnuna mill-Istat u l-Kummissjoni tista’ tapprovahom f’konformità ma’ dan ir-Regolament, bħala parti minn dawn il-programmi. Dawn l-għajnuniet notifikati għandhom jiġu kkunsidrati bħala notifikati skont it-termini tal-ewwel sentenza tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
3. Franza tista’ tagħti għajnuna sa EUR 90 miljun fis-settur taz-zokkor tar-reġjuni Franċiżi ultraperiferiċi, għal kull sena ta’ kummerċjalizzazzjoni.
Franza għandha tinforma lill-Kummissjoni fi żmien 30 jum minn tmiem kull sena ta’ kummerċjalizzazzjoni dwar l-ammont ta’ għajnuna li fil-fatt tkun tat.
4. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu u b’deroga mill-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 180 tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 u l-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1184/2006 tal-24 ta’ Lulju 2006 li japplika ċerti regoli ta’ kompetizzjoni għall-produzzjoni ta’, u l-kummerċ fi, prodotti agrikoli (12), l-Artikoli 107, 108 u 109 tat-Trattat ma għandhomx japplikaw għall-ħlasijiet li jkunu saru mill-Istati Membri taħt dan ir-Regolament, b’applikazzjoni tal-Kapitolu IV ta’ dan ir-Regolament, il-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu u tal-Artikoli 24 u 28 ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 24
Programmi għas-saħħa tal-pjanti
1. L-Istati Membri għandhom iressqu quddiem il-Kummissjoni programmi għall-kontroll ta’ organiżmi li jagħmlu ħsara lill-pjanti jew lill-prodotti tal-pjanti fir-reġjuni ultraperiferiċi. Il-programmi għandhom jispeċifikaw b’mod partikolari l-objettivi li għandhom jintlaħqu, il-miżuri li għandhom jitwettqu, id-durata u l-ispiża tagħhom.
Il-Kummissjoni għandha tevalwa l-programmi mressqa. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni biex tiddeċiedi jekk tapprovax dawk il-programmi. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 34(2).
2. L-Unjoni għandha tikkontribwixxi għall-finanzjament tal-programmi previsti fil-paragrafu 1 fuq il-bażi ta’ analiżi teknika tas-sitwazzjonijiet reġjonali.
Tali kontribuzzjoni tista’ tkopri sa 75 % tan-nefqa eliġibbli. Il-ħlas għandu jsir abbażi tad-dokumentazzjoni pprovduta mill-Istati Membri. Jekk ikun meħtieġ, jistgħu jiġu organizzati kontrolli mill-Kummissjoni u jsiru f’isimha minn esperti kif imsemmi fl-Artikolu 21 tad-Direttiva tal-Kunsill 2000/29/KE tat-8 ta’ Mejju 2000 dwar il-miżuri protettivi kontra l-introduzzjoni ġewwa l-Komunità ta’ organiżmi ta’ ħsara għall-prodotti tal-pjanti u kontra t-tixrid tagħhom ġewwa l-Komunità (13).
3. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni għal kull reġjun u programm, abbażi tal-kriterji ffissati fil-paragrafu 2 u l-programm ippreżentat skont il-paragrafu 1, biex tistabbilixxi:
(a)
il-parteċipazzjoni finanzjarja tal-Unjoni, kif ukoll l-ammont tal-għajnuna;
(b)
il-miżuri eliġibbli għal finanzjament mill-Unjoni.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 34(2).
Artikolu 25
Inbid
1. Il-miżuri msemmija fl-Artikoli 103v, 103w, 103x u 182a tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 ma għandhomx japplikaw la għall-Azores u lanqas għall-Madeira.
2. Minkejja t-tieni subparagrafu tal-Artikolu 120a(2) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, l-għeneb li jkun ġej mill-varjetajiet tad-dwieli msemmija fil-punt (b) tas-subparagrafu msemmi, maħsuda fir-reġjuni tal-Azores u tal-Madeira, jista’ jintuża għall-produzzjoni ta’ inbid li għandu jibqa’ f’dawk ir-reġjuni.
Il-Portugall għandu gradwalment jelimina l-produzzjoni mill-għelieqi tad-dwieli msemmija fil-punt (b) tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 120a(2) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, bl-appoġġ, fejn xieraq, previst fl-Artikolu 103q ta’ dak ir-Regolament.
3. B’deroga mill-Artikolu 85f tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, ir-reġim transizzjonali tad-drittijiet ta’ tħawwil għandhom japplikaw għall-Gżejjer Kanarji sal-31 ta’ Diċembru 2012.
Artikolu 26
Ħalib
1. Għall-finijiet tat-tqassim ta’ dazju għaż-żejjed taħt l-Artikolu 79 tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, huma biss il-produtturi fis-sens tal-Artikolu 65(c) ta’ dak ir-Regolament, stabbiliti u li jipproduċu fl-Azores, li jqiegħdu fis-suq kwantitajiet li jaqbżu l-kwota tagħhom, miżjuda bil-perċentwal imsemmi fit-tielet subparagrafu ta’ dan il-paragrafu li għandhom jitqiesu bħala li kkontribwixxew għall-produzzjoni żejda.
Id-dazju fuq iż-żejjed għandu jitħallas fuq kwantitajiet li jaqbżu l-kwota miżjuda mill-perċentwal imsemmi fit-tielet subparagrafu, wara allokazzjoni mill-ġdid, fost il-produtturi kollha fis-sens tal-Artikolu 65(c) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, stabbiliti u li jipproduċu fl-Azores, u proporzjonalment mal-kwota disponibbli għal kull produttur, tal-kwantitajiet mhux użati fil-marġni li tirriżulta minn din iż-żieda u li baqgħu ma ntużawx.
Il-perċentwal imsemmi fl-ewwel subparagrafu għandu jkun ugwali għall-proporzjon bejn il-kwantità ta’ 23 000 tunnellata mis-sena ta’ kummerċjalizzazzjoni 2005/2006 ’il quddiem u t-total tal-kwantitajiet ta’ referenza disponibbli fuq kull azjenda fil-31 ta’ Marzu 2010. Hu għandu japplika biss għall-kwota disponibbli fuq l-azjenda fil-31 ta’ Marzu 2010.
2. Il-kwanitatijiet ta’ ħalib jew ekwivalenti tal-ħalib imqiegħda fis-suq li jaqbżu l-kwota, iżda li jaqblu mal-perċentwal imsemmi fit-tielet subparagrafu tal-paragrafu 1, wara l-allokazzjoni mill-ġdid imsemmija fl-istess paragrafu, m’għandhomx jitqiesu waqt li tiġi stabbilita kwalunkwe produzzjoni akbar mill-kwota mill-Portugall kif ikkalkulata b’konformità mal-Artikolu 66 tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
3. L-iskema ta’ dazju fuq iż-żejjed applikabbli għall-produtturi tal-ħalib prevista fir-Regolament (KE) Nru 1234/2007 ma għandhiex tapplika għad-dipartimenti Franċiżi extra-Ewropej jew, fil-limitu tal-produzzjoni lokali ta’ 4 000 tunnellata ħalib, fil-Madeira.
4. Minkejja l-Artikolu 114(2) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007, il-produzzjoni ta’ ħalib UHT rikostitwit minn trab tal-ħalib li joriġina mill-Unjoni għandha tkun awtorizzata fil-Madeira u fid-dipartiment Franċiż extra-Ewropew ta’ Réunion, fil-limiti tal-ħtiġijiet ta’ konsum lokali, sakemm din il-miżura ma xxekkilx il-ħalib prodott lokalment milli jinġabar u jiġi dispost. Jekk Franza turi l-espedjenza ta’ tali miżura għad-dipartimenti Franċiżi extra-Ewropej ta’ Martinique u tal-Gwadalup u l-Gujana Franċiża, il-Kummissjoni b’dan tingħata s-setgħa, li tadotta atti delegati, fejn meħtieġ f’konformità mal-Artikolu 33, sabiex testendi din il-miżura għal dawk id-dipartimenti. Dan il-prodott għandu jintuża biss għall-konsum lokali.
Il-metodu kif jinkiseb il-ħalib UHT hekk rikostitwit għandu jkun indikat b’mod ċar fuq it-tikketta tal-bejgħ.
Artikolu 27
Trobbija tal-ifrat
1. Sa meta l-kwantità lokali tal-ifrat irġiel żgħar tilħaq livell suffiċjenti biex tiżgura l-manutenzjoni u l-iżvilupp tal-produzzjoni lokali tal-laħam taċ-ċanga fid-dipartimenti Franċiżi extra-Ewropej u fil-Madeira, għandha tiddaħħal l-possibbiltà li jiġu importati annimali tal-ifrat minn pajjiżi terzi għas-simna u l-konsum fid-dipartimenti Franċiżi extra-Ewropej u fil-Madeira, mingħajr l-applikazzjoni tad-dazji fuq l-importazzjoni skont it-Tariffa Doganali Komuni. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni rigward il-miżuri meħtieġa għall-implimentazzjoni ta’ dan is-subparagrafu u b’mod aktar speċifiku l-mezzi għall-introduzzjoni tal-eżenzjoni mid-dazji fuq l-importazzjoni fir-rigward tal-ifrat irġiel żgħar li jiddaħħlu fid-dipartimenti Franċiżi extra-Ewropej u fil-Madeira. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 34(2).
L-Artikoli 13 u 14(1) għandhom japplikaw għall-annimali li jikkwalifikaw għall-eżenzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu.
2. Il-kwantità ta’ annimali li jikkwalifikaw għall-eżenzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tkun determinata fil-programmi POSEI, meta l-ħtieġa għall-importazzjoni tkun iġġustifikata, minħabba l-iżviluppi fil-produzzjoni lokali. Għandha tingħata prijorità fir-rigward ta’ dawn l-annimali lill-produtturi li jżommu annimali għas-simna li minnhom mill-anqas 50 % huma ta’ oriġini lokali.
Il-Kummissjoni b’dan tingħata s-setgħa li tadotta dawk atti delegati, taħt l-Artikolu 33, li jistipulaw il-kondizzjonijiet għall-eżenzjoni mid-dazji fuq l-importazzjoni. Dawk il-kondizzjonijiet għandhom jieħdu kont tal-karatteristiċi speċifiċi lokali tas-settur u l-industrija taċ-ċanga.
3. Fejn ikunu applikati l-Artikolu 52 u l-Artikolu 53(1), tar-Regolament (KE) Nru 73/2009, il-Portugall jista’ jnaqqas il-komponent tal-limitu nazzjonali li jikkorrispondi għall-ħlas tad-drittijiet tal-laħam tan-nagħaġ u tal-mogħoż u għad-drittijiet tal-primjum tal-baqar li jreddgħu. F’tali każ, il-Kummissjoni għandha taddotta att ta’ implimentazzjoni dwar l-ammont rilevanti li għandu jiġi trasferit mil-limiti stabbiliti skont l-Artikolu 52 u l-Artikolu 53(1) tar-Regolament (KE) Nru 73/2009 għar-riżorsi finanzjarji msemmija fit-tieni inċiż tal-Artikolu 30(2) ta’ dan ir-Regolament. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 34(2).
Artikolu 28
Għajnuna mill-Istat għall-produzzjoni tat-tabakk
Spanja hija awtorizzata tagħti għajnuna rigward il-produzzjoni tat-tabakk fil-Gżejjer Kanarji. L-għoti ta’ din l-għajnuna m’għandux iwassal għal diskriminazzjoni bejn il-produtturi fil-gżejjer.
L-ammont tal-għajnuna ma jistax jaqbeż is-somma ta’ EUR 2 980,62 għal kull tunnellata. L-għajnuna addizzjonali għandha titgħata għal massimu ta’ 10 tunnellati kull sena.
Artikolu 29
Eżenzjoni mid-dazju fuq it-tabakk
1. L-ebda dazju m’għandu jiġi applikat għal importazzjonijiet diretti fil-Gżejjer Kanarji ta’ tabakk mhux maħdum u nofsu maħdum li jaqa’, rispettivament, taħt:
(a)
Kodiċi tan-NM 2401; kif ukoll
(b)
is-subtitoli li ġejjin:
-
2401 10 Tabakk mhux maħdum mhux imqaxxar,
-
2401 20 Weraq tat-tabakk biz-zokk parzjalment maqtugħ jew maqtugħ kollu,
-
ex 2401 20 Għata ta’ barra għas-sigarri ppreżentati fuq stends, f’rukkelli, maħsuba għall-manifattura tat-tabakk,
-
2401 30 Skart tat-tabakk,
-
ex 2402 10 Sigarri mhux kompluti mingħajr kisja,
-
ex 2403 10 Biċċiet ta’ tabakk (taħlit finalizzat ta’ tabakk għall-manifattura ta’ sigaretti, sigarri, sigarri ħoxnin miftuħin miż-żewġt itruf u sigarri żgħar),
-
ex 2403 91 Tabakk omoġenizzat jew rikostitwit, kemm jekk imqiegħed f’forma ta’ folja jew fi strixxi,
-
ex 2403 99 Tabakk imwessa’.
L-eżenzjoni prevista fl-ewwel subparagrafu għandha tingħata permezz taċ-ċertifikati msemmija fl-Artikolu 12.
Din l-eżenzjoni għandha tapplika għall-prodotti msemmija fl-ewwel subparagrafu, maħsuba għall-ipproċessar fil-Ġejjer Kanarji biex isiru prodotti manifatturati lesti għat-tipjip, soġġett għal limitu annwali ta’ importazzjoni ta’ 20 000 tunnellata tal-ekwivalenti ta’ tabakk mhux maħdum imqaxxar.
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni rigward il-miżuri meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-paragrafu 1 u b’mod aktar speċifiku l-miżuri biex tiddaħħal l-eżenzjoni mid-dazji fuq l-importazzjoni fir-rigward tat-tabakk fil-Gżejjer Kanarji. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 34(2).
KAPITOLU VI
DISPOŻIZZJONIJIET FINANZJARJI
Artikolu 30
Riżorsi finanzjarji
1. Il-miżuri previsti f’dan ir-Regolament għandhom jikkostitwixxu intervent maħsub biex jistabbilizza s-swieq agrikoli fis-sens tal-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1290/2005 tal-21 ta’ Ġunju 2005 dwar il-finanzjament tal-politika agrikola komuni (14), bl-eċċezzjoni tal-miżuri previsti:
(a)
fl-Artikolu 22; u
(b)
fl-Artikolu 24, mid-data tal-applikazzjoni tal-qafas finanzjarju pluriennali għas-snin 2014-2020.
2. Għal kull sena finanzjarja l-Unjoni għandha tiffinanzja l-miżuri previsti fil-Kapitoli III u IV sa somma annwali massima ekwivalenti għal dan li ġej:
-
:
fid-Dipartimenti Franċiżi extra-Ewropej
:
EUR 278,41 miljun
-
:
Azores u Madeira
:
EUR 106,21 miljun
-
:
Gżejjer Kanarji
:
EUR 268,42 miljun.
3. L-ammonti allokati annwalment għal kull sena finanzjarja għall-finanzjament tal-miżuri previsti fil-Kapitolu III ma jistgħux ikunu akbar mill-ammonti li ġejjin:
-
:
fid-Dipartimenti Franċiżi extra-Ewropej
:
EUR 26,9 miljun
-
:
Azores u Madeira
:
EUR 21,2 miljun
-
:
Gżejjer Kanarji
:
EUR 72,7 miljun.
Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni biex tistabbilixxi r-rekwiżiti li f’konformità magħhom l-Istati Membri jistgħu jemendaw l-allokazzjoni tar-riżorsi allokati kull sena għall-prodotti differenti li jibbenefikaw mill-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 34(2).
4. Il-Kummissjoni b’dan tinghata s-setgħa li tadotta att delegati, taħt l-Artikolu 33, dwar il-kondizzjonijiet biex jiġi determinat l-ammont massimu annwali li jista’ jiġi allokat għall-miżuri ta’ finanzjament ta’ studji, proġetti dimostrattivi, taħriġ u għajnuna teknika, sakemm tali allokazzjoni tkun raġonevoli u proporzjonata.
5. Għas-sena finanzjarja 2013, l-Unjoni għandha tagħti finanzjament addizzjonali għas-settur tal-banana tar-reġjuni ultraperiferiċi sal-ammonti massimi li ġejjin:
-
:
fid-Dipartimenti Franċiżi extra-Ewropej
:
EUR 18,52 miljun
-
:
Azores u Madeira
:
EUR 1,24 miljun
-
:
Gżejjer Kanarji
:
EUR 20,24 miljun.
KAPITOLU VII
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI U FINALI
Artikolu 31
Miżuri nazzjonali
L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri neċessarji biex jiżguraw konformità ma’ dan ir-Regolament, b’mod partikolari fir-rigward ta’ kontrolli u sanzjonijiet amministrattivi, u għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni b’dan.
Artikolu 32
Komunikazzjonijiet u rapporti
1. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni sa mhux aktar tard mill-15 ta’ Frar ta’ kull sena dwar l-approprjazzjonijiet li jkunu saru disponibbli għalihom li jkunu bi ħsiebhom jonfqu matul is-sena ta’ wara għall-implimentazzjoni tal-bilanċ provviżorju tal-provvista u għal kull miżura favur il-produzzjoni agrikola lokali inkluża fil-programmi POSEI.
2. L-Istati Membri għandhom iressqu quddiem il-Kummissjoni, sa mhux aktar tard mit-30 ta’ Settembru ta’ kull sena, rapport dwar l-implimentazzjoni fis-sena preċedenti tal-miżuri previsti f’dan ir-Regolament.
3. Sat-30 ta’ Ġunju 2015, u wara kull ħames snin, il-Kummissjoni għandha tissottometti rapport ġenerali lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill li juri l-impatt tal-azzjonijiet meħuda taħt dan ir-Regolament, inkluż fis-setturi tal-banana u tal-ħalib, flimkien ma’ proposti xierqa, fejn applikabbli.
4. Il-Kummissjoni għandha tinkludi kapitolu speċifiku fl-analiżijiet, l-istudji u l-valutazzjonijiet li twettaq fil-qafas tal-ftehimiet kummerċjali u tal-politika agrikola komuni fejn ikun involut qasam li jkun ta’ interess partikolari għar-reġjuni ultraperiferiċi.
Artikolu 33
L-eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati hija mogħtija lill-Kummissjoni suġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati msemmija fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 12(2), it-tielet subparagrafu tal-Artikolu 19(4), l-Artikolu 21(3), l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 26(4), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 27(2) u l-Artikolu 30(4) hija mogħtija lill-Kummissjoni għal perijodu ta’ ħames snin mill-21 ta' Marzu 2013. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport fir-rigward tad-delega ta’ setgħa mhux iktar tard minn disa’ xhur qabel it-tmiem tal-perijodu ta’ ħames snin. Id-delega ta’ setgħa għandha tiġi estiża awtomatikament għal perijodi ta’ żmien identiċi, ħlief jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill joġġezzjonaw għal tali estensjoni mhux iktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta’ kull perijodu.
3. Id-delega ta’ setgħa msemmija fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 12(2), it-tielet subparagrafu tal-Artikolu 19(4), l-Artikolu 21(3), l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 26(4), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 27(2) u l-Artikolu 30(4) tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni li tirrevoka għandha ttemm id-delega ta’ setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha ssir effettiva fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fih. Ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. L-atti delegati adottati skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 12(2), it-tielet subparagrafu tal-Artikolu 19(4), l-Artikolu 21(3), l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 26(4), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 27(2) u l-Artikolu 30(4) għandhom jidħlu fis-seħħ biss jekk ma tiġix espressa oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien perijodu ta’ xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b’ xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 34
Proċedura ta’ kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna mill-Kumitat ta’ Ġestjoni tal-Pagamenti Diretti stabbilit permezz tal-Artikolu 141 tar-Regolament (KE) Nru 73/2009, ħlief għall-implimentazzjoni tal-Artikolu 24 ta’ dan ir-Regolament, li għalih il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna mill-Kumitat Permanenti dwar is-Saħħa tal-Pjanti stabbilit permezz tad-Deċijoni tal-Kunsill 76/894/KEE (15). Dawk il-Kumitati għandhom ikuni kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 35
Reviżjoni
Il-Kummissjoni għandha tirrivedi dawn l-arranġamenti qabel tmiem l-2013, fid-dawl tal-effikaċja ġenerali tagħhom u l-qafas ta’ politika l-ġdid tal-PAK, u jekk ikun meħtieġ għandha tressaq proposti xierqa għal skema riveduta tal-POSEI.
Artikolu 36
Tħassir
Ir-Regolament (KE) Nru 247/2006 huwa b’dan imħassar.
Ir-referenzi għar-Regolament imħassar għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal dan ir-Regolament u għandhom jinqraw b’konformità mat-tabella ta’ korrelazzjoni fl-Anness.
Artikolu 37
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, it-13 ta’ Marzu 2013.