NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU, EURATOM) č. 1141/2014
ze dne 22. října 2014
o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 224 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (3),
v souladu s řádným legislativním postupem (4),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 10 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a v čl. 12 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) se stanoví, že politické strany na evropské úrovni přispívají k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie.
(2)
V článcích 11 a 12 Listiny se stanoví, že právo na svobodu sdružování na všech úrovních, například v politických a občanských otázkách, a právo na svobodu projevu, které zahrnuje svobodu zastávat názory a přijímat a rozšiřovat informace nebo myšlenky bez zasahování veřejné moci a bez ohledu na hranice, jsou základními právy každého občana Unie.
(3)
Evropští občané by měli mít možnost využít těchto práv k plnohodnotné účasti na demokratickém životě Unie.
(4)
Skutečně nadnárodní evropské politické strany a k nim přidružené evropské politické nadace hrají rozhodující úlohu při formulování hlasu občanů na evropské úrovni tím, že propojí politiku na vnitrostátní a unijní úrovni.
(5)
Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace by měly být povzbuzovány a mělo by se jim napomáhat ve snahách o zajišťování silné vazby mezi evropskou občanskou společností a orgány Unie, zejména Evropským parlamentem.
(6)
Zkušenosti evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací z uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 (5), společně s usnesením Evropského parlamentu ze dne 6. dubna 2011 o uplatňování nařízení (ES) č. 2004/2003 (6), svědčí o nutnosti zlepšit právní a finanční rámec pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace a umožnit jim tak, aby se více zviditelnily a aby se z nich stali efektivně fungující aktéři mnohoúrovňového politického systému Unie.
(7)
Jako výraz uznání poslání, které vyplývá pro evropské politické strany ze Smlouvy o EU, a s cílem usnadnit jejich práci by měl být pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace zaveden zvláštní evropský právní status.
(8)
Za účelem registrace a kontroly evropských politických stran a evropských politických nadací a za účelem ukládání sankcí těmto stranám a nadacím by měl být zřízen Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“). Pro získání evropského právního statusu, z nějž vyplývá řada práv a povinností, by měla být nezbytná registrace. Úřad by měl být nezávislý, aby se předešlo jakémukoli možnému střetu zájmů.
(9)
Mělo by být stanoveno, jak mají evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace postupovat, aby získaly evropský právní status podle tohoto nařízení, a stejně tak by měly být stanoveny postupy a kritéria pro rozhodování o tom, zda tento evropský právní status přiznat. Je rovněž nezbytné stanovit postupy pro případ, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace pozbude evropského právního statusu nebo jej ztratí či se ho vzdá.
(10)
Za účelem umožnění dohledu nad právními subjekty podléhajícími unijnímu i vnitrostátnímu právu by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) v souvislosti s fungováním rejstříku pro evropské politické strany a evropské politické nadace spravovaného úřadem (dále jen „rejstřík“), zejména pokud jde o údaje a podklady, které jsou v tomto rejstříku uchovávány. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a tvorbě aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(11)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o ustanovení o systému registračních čísel a zpřístupňování standardních výpisů z rejstříků úřadem třetím stranám na jejich žádost. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(12)
Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které si přejí získat uznání jako takové na úrovni Unie na základě evropského právního statusu a obdržet veřejné finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by měly dodržovat určité zásady a splňovat určité podmínky. Zejména je nezbytné, aby evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace respektovaly hodnoty, na nichž je založena Evropská unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU.
(13)
Rozhodnutí o zrušení registrace evropské politické strany nebo evropské politické nadace z důvodu nerespektování hodnot, na nichž je Evropská unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, by se mělo přijmout pouze v případě, že tyto hodnoty budou porušeny zjevným a závažným způsobem. Při přijetí rozhodnutí o zrušení registrace by měl úřad postupovat v plném souladu s Listinou.
(14)
Stanovy evropské politické strany nebo evropské politické nadace by měly obsahovat několik základních ustanovení. Členské státy by měly být oprávněny stanovit, že stanovy evropských politických stran a evropských politických nadací, které zřídily své sídlo na jejich území, musí splňovat další požadavky za předpokladu, že tyto dodatečné požadavky nebudou v rozporu s tímto nařízením.
(15)
Úřad by měl pravidelně ověřovat, zda jsou podmínky a požadavky týkající se registrace evropských politických stran a evropských politických nadací dodržovány. Rozhodnutí o tom, zda jsou respektovány hodnoty, na nichž je Evropská unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, by se měla přijímat zvláštním postupem a po konzultaci s výborem nezávislých osobností.
(16)
Úřad je subjektem Unie ve smyslu článku 263 Smlouvy o fungování EU.
(17)
Nezávislost a transparentnost výboru nezávislých osobností by měla být zaručena.
(18)
Evropský právní status přiznaný evropským politickým stranám a jejich přidruženým nadacím by jim měl zajišťovat právní způsobilost a uznání ve všech členských státech. Tato právní způsobilost a uznání je ovšem neopravňuje k tomu, aby nominovaly kandidáty do vnitrostátních voleb či do voleb do Evropského parlamentu, ani aby se účastnily kampaní k referendům. Udělení takového či podobného oprávnění zůstává v pravomoci členských států.
(19)
Činnost evropských politických stran a evropských politických nadací by se měla řídit tímto nařízením, přičemž v záležitostech, které nejsou tímto nařízením upraveny, by se měla jejich činnost řídit příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členských států. Právní status evropské politické strany nebo evropské politické nadace by měl být upraven tímto nařízením a příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členského státu, v němž má tato strana nebo nadace své sídlo (dále jen „členský stát sídla“). Členský stát sídla by měl mít možnost předem určit, které právní předpisy jsou příslušné, nebo může těmto stranám a nadacím ponechat možnost volby. Členský stát sídla by měl mít rovněž možnost stanovit další či dodatečné požadavky nad rámec požadavků stanovených v tomto nařízení, včetně ustanovení o registraci a začlenění evropských politických stran a nadací jako takových do vnitrostátního správního a kontrolního systému a o uspořádání evropských politických stran a nadací a jejich stanovách, včetně otázky odpovědnosti, za předpokladu, že tyto dodatečné požadavky nejsou v rozporu s tímto nařízením.
(20)
Jako klíčový prvek evropského právního statusu by měla být evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím přiznána evropská právní subjektivita. Získání evropské právní subjektivity by mělo podléhat požadavkům a postupům na ochranu zájmů členského státu sídla, zájmů žadatelů o evropský právní status (dále jen „žadatel“) a dotčených třetích stran. Zejména by jakákoli původní vnitrostátní právní subjektivita měla být přeměněna na evropskou právní subjektivitu, přičemž veškerá práva a povinnosti, jichž dřívější vnitrostátní právní subjekt nabyl, by měly být převedeny na nový evropský právní subjekt. Má-li být těmto subjektům usnadněno pokračování v jejich činnosti, je dále třeba, aby existovaly záruky, které zamezí tomu, aby dotčené členské státy takovou přeměnu podmiňovaly omezujícími podmínkami. Členský stát sídla by měl mít možnost určit typy vnitrostátních právnických osob, jejichž právní subjektivita podle vnitrostátního práva se může přeměnit na evropskou právní subjektivitu, přičemž svůj souhlas s tím, aby tyto subjekty právní subjektivitu podle tohoto nařízení získaly, může udělit až poté, co budou poskytnuty přiměřené záruky, zejména pokud jde o legálnost stanov žadatele s ohledem na právní předpisy tohoto členského státu nebo o ochranu věřitelů či držitelů jiných práv ve vztahu k původní vnitrostátní právní subjektivitě.
(21)
Zánik evropské právní subjektivity by měl podléhat požadavkům a postupům na ochranu zájmů Evropské unie, členského státu, v němž mají evropské politické strany nebo evropské politické nadace své sídlo, zájmů jich samotných a zájmů jakýchkoliv dotčených třetích stran. Zejména pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace získá právní subjektivitu v souladu s právními předpisy členského státu sídla, mělo by to být považováno za přeměnu evropské právní subjektivity, přičemž veškerá práva a povinnosti, které dřívější evropský právní subjekt nabyl, by měly být převedeny na nový vnitrostátní právní subjekt. Má-li být těmto subjektům usnadněno pokračování v jejich činnosti, je třeba, aby existovaly záruky, které zamezí tomu, aby dotčené členské státy takovou přeměnu podmiňovaly omezujícími podmínkami. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace právní subjektivitu v členském státě sídla nezíská, měla by svou činnost ukončit v souladu s právem tohoto členského státu a v souladu s podmínkou vyžadující, že jejím cílem nebude zisk. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu by měly mít možnost s příslušným členským státem sjednat podmínky zániku evropské právní subjektivity, zejména v zájmu zajištění vrácení finančních prostředků získaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a úhrady případných finančních sankcí.
(22)
Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace vážným způsobem nedodržuje příslušná ustanovení vnitrostátního práva a pokud se toto porušení bude týkat záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je založena Evropská unie, měl by úřad na žádost dotčeného členského státu rozhodnout o uplatnění postupů stanovených tímto nařízením. Úřad by měl rovněž na žádost členského státu sídla rozhodnout o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku, pokud vážným způsobem nedodržuje příslušná ustanovení vnitrostátního práva v jakékoli jiné záležitosti.
(23)
Způsobilost pro financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se měla omezit na evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které byly za takové uznány a získaly evropský právní status. Je nezbytné nejen zajistit, aby podmínky pro vytvoření evropské politické strany nebyly nepřiměřené, nýbrž aby tyto podmínky mohla snadno splnit i organizovaná, seriózní spojenectví politických stran či spojenectví fyzických osob nebo spojenectví politických stran a fyzických osob působící na nadnárodní úrovni. Zároveň je nezbytné stanovit přiměřená kritéria pro přidělování omezených prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, která objektivně prokáží evropské ambice evropských politických stran a skutečnou volební podporu těchto stran. Při stanovení těchto kritérií je nejvhodnější vycházet z výsledku voleb do Evropského parlamentu, jichž se evropské politické strany nebo jejich členové musí podle tohoto nařízení účastnit a které jsou přesným ukazatelem úspěchu evropské politické strany u voličů. Kritéria by měla zohledňovat úlohu Evropského parlamentu spočívající v přímém zastupování občanů Unie a přisouzenou mu čl. 10 odst. 2 Smlouvy o EU, jakož i cíl evropských politických stran, jímž je účastnit se plnohodnotně na demokratickém životě Unie a stát se aktivními účastníky evropské zastupitelské demokracie, aby mohly účinně vyjadřovat názory, stanoviska a politickou vůli občanů Unie. Způsobilost k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se proto měla omezit jen na evropské politické strany, které jsou zastoupeny v Evropském parlamentu nejméně jedním ze svých členů, a na evropské politické nadace, které se o financování ucházejí prostřednictvím evropské politické strany, která je zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním ze svých členů.
(24)
Pro zvýšení transparentnosti financování evropských politických stran a s cílem předejít možnému zneužívání pravidel financování by se na člena Evropského parlamentu, a to pouze pro účely financování, mělo pohlížet jako na člena pouze jedné evropské politické strany, která by měla být tou stranou, k níž je přidružena jeho národní nebo regionální politická strana k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí o financování.
(25)
Je třeba stanovit postupy, jimiž by se měly řídit evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace při podávání žádosti o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jakož i postupy, kritéria a pravidla, které musí být dodržovány při rozhodování o přiznání takového financování.
(26)
Některé druhy darů a příspěvků evropským politickým stranám a nadacím z jiných zdrojů, než je souhrnný rozpočet Evropské unie, by měly být zakázány nebo by se na ně měla vztahovat omezení, aby se zvýšila nezávislost, odpovědnost a kontrola evropských politických stran a nadací z jiných zdrojů. Jakékoli omezení volného pohybu kapitálu, které by z takových omezení mohlo vyplývat, je odůvodněno veřejným zájmem a je pro dosažení výše uvedených cílů nezbytně nutné.
(27)
Evropské politické strany by měly mít možnost financovat kampaně vedené v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, zatímco financování a omezení volebních výdajů stran a kandidátů v těchto volbách by mělo být upraveno předpisy jednotlivých členských států.
(28)
Evropské politické strany by neměly přímo ani nepřímo financovat jiné politické strany a zejména ne vnitrostátní politické strany či kandidáty. Evropské politické nadace by neměly přímo ani nepřímo financovat evropské ani vnitrostátní politické strany či kandidáty. Kromě toho by evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace neměly financovat kampaně k referendům. V těchto zásadách se odráží prohlášení č. 11 k článku 191 Smlouvy o založení Evropského společenství, připojené k závěrečnému aktu Smlouvy z Nice.
(29)
Pro rozdělování rozpočtových prostředků, které jsou každý rok k dispozici ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by se měla stanovit zvláštní pravidla a postupy, a to jednak s ohledem na počet příjemců, a jednak s ohledem na podíl zvolených členů jednotlivých evropských politických stran, které jsou příjemci, a v širším pojetí i jejich přidružených evropských politických nadací, v Evropském parlamentu. Tato pravidla by měla zajišťovat plnou transparentnost, vedení účetnictví, audit a finanční kontrolu evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací a ukládání přiměřených sankcí, a to i pro případ, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace poruší hodnoty, na nichž je Unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU.
(30)
K zajištění dodržování závazků stanovených v tomto nařízení v souvislosti s financováním a s výdaji evropských politických stran a evropských politických nadací a v souvislosti s jinými záležitostmi je nezbytné zřídit účinné kontrolní mechanismy. Úřad, schvalující osoba Evropského parlamentu a členské státy by proto měly spolupracovat a vyměňovat si všechny nezbytné informace. Podporovat je třeba i vzájemnou spolupráci orgánů členských států, aby se zajistila účinná a účelná kontrola dodržování závazků vyplývajících z příslušných vnitrostátních předpisů.
(31)
Má-li se zajistit účinné, přiměřené a jednotné dodržování povinností souvisejících s činností evropských politických stran a evropských politických nadací, je nezbytné stanovit jasný, silný a odrazující systém sankcí. Tento systém by měl rovněž respektovat zásadu ne bis in idem, podle níž nelze totéž protiprávní jednání trestat dvakrát. Dále je nezbytné vymezit úlohu úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu, pokud jde o kontrolu a ověřování dodržování tohoto nařízení orgány členských států, jakož i mechanismy pro spolupráci mezi nimi.
(32)
Za účelem zvýšení evropského politického povědomí občanů a prosazování transparentnosti evropského volebního procesu mohou evropské politické strany během voleb do Evropského parlamentu informovat občany o vazbách mezi nimi a jejich přidruženými vnitrostátními politickými stranami a kandidáty.
(33)
Z důvodů transparentnosti a s cílem posílit kontrolu a demokratické skládání účtů evropských politických stran a evropských politických nadací by měly být zveřejňovány informace, které jsou považovány za závažný veřejný zájem, zejména informace o jejich stanovách, členství, účetních závěrkách, dárcích a darech, příspěvcích a grantech ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jakož i informace týkající se rozhodnutí úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu o registraci, financování a sankcích. Vytvoření právního rámce pro zajištění veřejné dostupnosti těchto informací je nejúčinnějším prostředkem k vytvoření rovných podmínek a spravedlivé soutěže politických sil a k udržení otevřeného, transparentního a demokratického legislativního a volebního procesu, a tím k posílení důvěry občanů a voličů v evropskou zastupitelskou demokracii a v širším pojetí k předcházení korupci a zneužívání moci.
(34)
V souladu se zásadou proporcionality by se povinnost zveřejňovat totožnost fyzických osob neměla vztahovat na dary nepřesahující svou hodnotou 1 500 EUR za rok od jednoho dárce. Mimoto by se povinnost zveřejňovat totožnost fyzických osob bez předchozího písemného souhlasu dárce neměla vztahovat ani na dary v hodnotě od 1 500 EUR do 3 000 EUR za rok. Tyto limity představují přiměřenou rovnováhu mezi základním právem na ochranu osobních údajů na jedné straně a legitimním zájmem veřejnosti na transparentnosti financování evropských politických stran a nadací, která je z hlediska předcházení korupce ve vztahu k financování politických stran a nadací uváděna v mezinárodních doporučeních, na straně druhé. Zveřejňování darů přesahujících svou hodnotou 3 000 EUR za rok od jednoho dárce by mělo umožňovat účinnou veřejnou kontrolu a dohled nad vztahy mezi dárci a evropskými politickými stranami. Stejně tak by v souladu se zásadou proporcionality měly být informace o darech zveřejňovány jednou ročně, s výjimkou období předvolebních kampaní do Evropského parlamentu nebo darů přesahujících svou hodnotou 12 000 EUR, u nichž by ke zveřejnění mělo dojít neprodleně.
(35)
Toto nařízení dodržuje základní práva a respektuje zásady zakotvené v Listině, zejména v článcích 7 a 8, v nichž je stanoveno, že každý má právo na respektování svého soukromého života a na ochranu osobních údajů, které se ho týkají, a musí být prováděno při plném respektování těchto práv a zásad.
(36)
Na zpracovávání osobních údajů úřadem, Evropským parlamentem a výborem složeným z nezávislých významných osobností se při uplatňování tohoto nařízení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (8).
(37)
Na zpracování osobních údajů se při uplatňování tohoto nařízení použije směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (9).
(38)
V zájmu právní jistoty je vhodné vysvětlit, že úřad, Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, vnitrostátní orgány příslušné k provádění kontroly aspektů financování evropských politických stran a evropských politických nadací, a další dotčené třetí strany, o nichž se zmiňuje nebo které stanoví toto nařízení, jsou správci údajů ve smyslu nařízení (ES) č. 45/2001 nebo směrnice 95/46/ES. Rovněž je nezbytné upřesnit maximální lhůtu, po kterou mohou uchovávat osobní údaje shromážděné pro účely zajištění zákonnosti, řádnosti a transparentnosti financování evropských politických stran a evropských politických nadací a členství v evropských politických stranách. Jakožto správci údajů mají úřad, Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, příslušné vnitrostátní orgány a příslušné třetí strany přijmout všechna odpovídající opatření ke splnění povinností stanovených nařízením (ES) č. 45/2001 a směrnice 95/46/ES, zejména povinností týkajících se zákonnosti zpracování osobních údajů, bezpečnosti zpracování, poskytování informací a práv subjektů údajů na přístup ke svým osobním údajům a na opravu a výmaz těchto údajů.
(39)
Na zpracování údajů podle tohoto nařízení se použijí ustanovení kapitoly III směrnice 95/46/ES o soudním přezkumu, odpovědnosti a sankcích. Příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany by měly v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva odpovídat za škody, které způsobí. Členské státy by kromě toho měly zajistit, aby se na příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany vztahovaly odpovídající sankce za porušení tohoto nařízení.
(40)
Technická podpora poskytovaná Evropským parlamentem evropským politickým stranám by se měla řídit zásadou rovného zacházení, měla by být odpovídající a poskytována za úhradu a měly by se o ní podávat pravidelné veřejně přístupné zprávy.
(41)
Hlavní informace o uplatňování tohoto nařízení by měly být veřejnosti dostupné na zvláštní internetové stránce.
(42)
Soudní kontrola, k níž je příslušný Soudní dvůr Evropské unie, pomůže zajistit správné uplatňování tohoto nařízení. Rovněž by měla být přijata ustanovení, která evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím umožní, aby byly vyslechnuty a aby přijaly nápravná opatření, dříve než jim bude uložena sankce.
(43)
Členské státy by měly zajistit zavedení vnitrostátních opatření, která podpoří účinné uplatňování tohoto nařízení.
(44)
Členské státy by měly mít dostatek času na přijetí opatření zajišťujících hladké a účinné uplatňování tohoto nařízení. Mělo by být stanoveno přechodné období mezi vstupem tohoto nařízení v platnost a začátkem jeho uplatňování.
(45)
Byl konzultován Evropský inspektor ochrany údajů, který k dané problematice vydal stanovisko (10).
(46)
Nařízení (ES) č. 2004/2003 by mělo být zrušeno vzhledem k potřebě významných změn a doplnění v pravidlech a postupech, které se v současnosti používají na politické strany a nadace na úrovni Unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví podmínky, jimiž se řídí status a financování politických stran na evropské úrovni (dále jen „evropské politické strany“) a politických nadací na evropské úrovni (dále jen „evropské politické nadace“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„politickou stranou“ sdružení občanů:
-
které sleduje politické cíle a
-
které je buď uznáno, nebo zřízeno v souladu s právním řádem alespoň jednoho členského státu;
2)
„politickým spojenectvím“ strukturovaná spolupráce mezi politickými stranami nebo občany;
3)
„evropskou politickou stranou“ politické spojenectví, které sleduje politické cíle a je zaregistrováno v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení u Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace zřízeného článkem 6;
4)
„evropskou politickou nadací“ subjekt, který je formálně přidružen k některé evropské politické straně, je zaregistrován u úřadu v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení, a svou činností, kterou vyvíjí v rámci cílů a hodnot, jež sleduje Unie, podporuje a doplňuje cíle své evropské politické strany plněním jednoho nebo více těchto úkolů:
a)
sleduje diskusi o otázkách evropské veřejné politiky a procesu evropské integrace, analyzuje ji a přispívání k ní;
b)
vyvíjí činnost související s otázkami evropské veřejné politiky, jako je pořádání a podpora seminářů, školení, konferencí a studií této problematiky mezi příslušnými zúčastněnými stranami, včetně organizací mládeže a dalších zástupců občanské společnosti;
c)
rozvíjí spolupráci za účelem podpory demokracie, a to i ve třetích zemích;
d)
slouží jako rámec, v němž mohou na evropské úrovni společně pracovat vnitrostátní politické nadace, členové akademické obce a další příslušní účastníci;
5)
„regionálním parlamentem“ nebo „regionálním shromážděním“ subjekt, jehož členové buď mají volební mandát v některém regionu, nebo se politicky zodpovídají volenému shromáždění;
6)
„financováním ze souhrnného rozpočtu Evropské unie“ grant udělený podle hlavy VI části první nebo příspěvek udělený v souladu s hlavou VIII části druhé nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) („finanční nařízení“);
7)
„darem“ nabídka hotovosti, nabídka nepeněžních darů, poskytnutí zboží či služeb (včetně zápůjček) nebo provedení činností nebo jiných transakcí, které představují hospodářskou výhodu pro dotyčnou evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci, za cenu nižší než tržní, s výjimkou členských příspěvků a běžných politických činností, které jednotlivci vykonávají na dobrovolném základě;
8)
„členským příspěvkem“ platba v hotovosti, včetně členských poplatků, nebo nepeněžní příspěvky či poskytnutí zboží či služeb (včetně zápůjček) nebo provedení činností či jiných transakcí, které představují hospodářskou výhodu pro dotčenou evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci, za cenu nižší, než je tržní, jsou-li evropské politické straně nebo evropské politické nadaci poskytnuty jedním z jejích členů, s výjimkou běžných politických činností, které jednotliví členové vykonávají na dobrovolném základě;
9)
„ročním rozpočtem“ pro účely článku 20 a 27 celková výše výdajů v daném roce vykázaná v ročních účetních závěrkách dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
10)
„vnitrostátním kontaktním místem“ jedno z kontaktních míst zřízených pro vyřizování záležitostí spojených s ústřední databází vyloučených zájemců a uchazečů uvedenou v článku 108 finančního nařízení a článku 144 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (12), nebo jakékoli jiné osoby, které příslušné orgány členských států určí, aby zajišťovaly výměnu informací o uplatňování tohoto nařízení;
11)
„sídlem“ místo, v němž se nachází ústředí příslušné evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
12)
„souběžnými protiprávními jednáními“ dvě nebo více protiprávních jednání, k nimž došlo v rámci téhož protizákonného činu;
13)
„opakovaným protiprávním jednáním“ protiprávní jednání, kterého se dopustila osoba, jíž byl v posledních pěti letech uložen trest za stejný typ protiprávního jednání.
KAPITOLA II
STATUS EVROPSKÝCH POLITICKÝCH STRAN A EVROPSKÝCH POLITICKÝCH NADACÍ
Článek 3
Podmínky registrace
1. Politické spojenectví může žádat o registraci jako evropská politická strana za těchto podmínek:
a)
musí mít sídlo v některém členském státě, jež je uvedeno v jeho stanovách;
b)
spojenectví nebo jeho členové musí být alespoň v jedné čtvrtině členských států zastoupeno členy Evropského parlamentu, vnitrostátních parlamentů, regionálních parlamentů nebo regionálních shromáždění, nebo
spojenectví nebo jeho členové obdrželi alespoň v jedné čtvrtině členských států nejméně tři procenta hlasů odevzdaných v každém z nich při posledních volbách do Evropského parlamentu;
c)
musí respektovat, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty uvedené v článku 2 Smlouvy o EU, na kterých je založena Unie, a sice úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin;
d)
spojenectví nebo jeho členové se zúčastnili voleb do Evropského parlamentu nebo veřejně vyjádřili úmysl zúčastnit se příštích voleb do Evropského parlamentu; a
e)
jeho cílem nesmí být zisk.
2. Žadatel je oprávněn podat žádost o registraci jako evropská politická nadace za těchto podmínek:
a)
musí být přidružen k evropské politické straně registrované v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení;
b)
musí mít sídlo v některém členském státě, jež je uvedeno v jeho stanovách;
c)
musí respektovat, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty, na kterých je založena Evropská unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, a sice úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin;
d)
jeho cíle musí doplňovat cíle té evropské politické strany, k níž je oficiálně přidružen;
e)
členové jeho řídícího orgánu musí pocházet nejméně z jedné čtvrtiny členských států; a
f)
jeho cílem nesmí být zisk.
3. Evropská politická strana může mít pouze jednu formálně přidruženou evropskou politickou nadaci. Každá evropská politická strana a přidružená evropská politická nadace musí zajistit, aby bylo provedeno oddělení jejich struktur běžného řízení, řídících struktur a finančního účetnictví.
Článek 4
Řízení evropských politických stran
1. Stanovy evropské politické strany musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň:
a)
její název a logo, které musí být jasně odlišitelné od kterékoli jiné existující evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
b)
adresu jejího sídla;
c)
politický program, který stanoví její účel a cíle;
d)
prohlášení v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. e) o tom, že jejím cílem není zisk;
e)
případně název přidružené politické nadace a popis formálního vztahu mezi nimi;
f)
její administrativní a finanční uspořádání a postupy, uvádějící zejména orgány a funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech a pravidla vypracovávání, schvalování a ověřování ročních účetních závěrek; a
g)
vnitřní postupy použitelné v případě jejího dobrovolného rozpuštění jako evropské politické strany.
2. Stanovy evropské politické strany musí obsahovat ustanovení týkající se vnitrostranického uspořádání a upravující alespoň:
a)
podmínky pro přijímání, odstoupení a vyloučení jejích členů, přičemž seznam členských stran je připojen ke stanovám;
b)
práva a povinnosti spojené se všemi druhy členství a příslušná hlasovací práva;
c)
pravomoci, povinnosti a složení jejích řídících orgánů a kritéria pro výběr kandidátů do každého z nich, včetně podmínek pro jejich jmenování a odvolání;
d)
její vnitřní rozhodovací procesy, zejména postup při hlasování a požadavky na usnášeníschopnost;
e)
její přístup k transparentnosti, zejména ve vztahu k účetnictví, závěrkám a darům, důvěrnosti a ochraně osobních údajů; a
f)
vnitřní postup pro změny jejích stanov.
3. Členský stát sídla může v souvislosti se stanovami stanovit další požadavky za předpokladu, že nejsou v rozporu s tímto nařízením.
Článek 5
Řízení evropských politických nadací
1. Stanovy evropské politické nadace musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň:
a)
její název a logo, které musí být jasně odlišitelné od kterékoli jiné existující evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
b)
adresu jejího sídla;
c)
popis jejího účelu a cílů, které musí být slučitelné s úkoly uvedenými v čl. 2 bodu 4;
d)
prohlášení v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. f) o tom, že jejím cílem není zisk;
e)
název evropské politické strany, k níž je přímo přidružena, a popis formálního vztahu mezi nimi;
f)
seznam jejích orgánů, v němž jsou uvedeny pravomoci, povinnosti a složení těchto orgánů, včetně způsobu jmenování a odvolávání členů a vedoucích činitelů těchto orgánů;
g)
její administrativní a finanční uspořádání a postupy, uvádějící zejména orgány a funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech a pravidla o vypracovávání, schvalování a ověřování ročních účetních závěrek;
h)
vnitřní postup, jímž se mění její stanovy; a
i)
vnitřní postupy použitelné v případě jejího dobrovolného rozpuštění jako evropské politické nadace.
2. Členský stát sídla může v souvislosti se stanovami stanovit další požadavky za předpokladu, že nejsou v rozporu s tímto nařízením.
Článek 6
Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace
1. Zřizuje se Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“) pro účely registrace a kontroly evropských politických stran a evropských politických nadací a pro účely ukládání sankcí těmto stranám a nadacím podle tohoto nařízení.
2. Úřad má právní subjektivitu. Je nezávislý a své úkoly vykonává v plném souladu s tímto nařízením.
Úřad rozhoduje o registraci a zrušení registrace evropské politické strany či evropské politické nadace v souladu s postupy a podmínkami stanovenými v tomto nařízení. Úřad mimoto pravidelně ověřuje, zda registrované evropské politické strany a evropské politické nadace nadále splňují podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a ustanovení týkající se jejich řízení podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a v čl. 5 odst. 1 písm. a) až e) a písm. g).
Ve svých rozhodnutích úřad plně zohledňuje základní právo - svobodu sdružování a potřebu zajistit pluralismus politických stran v Evropě.
Úřad je zastupován ředitelem, který přijímá veškerá rozhodnutí jménem úřadu.
3. Ředitele úřadu jmenují na období pěti let bez možnosti opětovného jmenování Evropský parlament, Rada a Komise (společně dále jen „orgán oprávněný ke jmenování“) společnou dohodou na základě návrhů, které po otevřené výzvě k přihlášení kandidátů předloží výběrová komise složená z generálních tajemníků těchto tří orgánů.
Ředitel Úřadu je vybrán na základě svých osobních a odborných kvalit. Nesmí být členem Evropského parlamentu, vykonávat jakýkoliv volený mandát ani být současným či bývalým zaměstnancem evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Vybraný ředitel nesmí být ve střetu zájmů mezi povinnostmi ředitele úřadu a jeho dalšími úředními povinnostmi, zejména ve vztahu k uplatňování tohoto nařízení.
Ředitel, který odstoupil, odešel do důchodu, byl odvolán nebo zemřel, je nahrazen novým ředitelem, jehož jmenování proběhne stejným postupem.
V případě pravidelné obměny nebo dobrovolného odstoupení zůstává ředitel ve funkci, dokud se jeho nástupce neujme funkce.
Pokud ředitel úřadu již nesplňuje podmínky nezbytné pro výkon svých povinností, může být odvolán společnou dohodou nejméně dvou ze tří orgánů uvedených v prvním pododstavci a na základě zprávy, kterou vypracuje výběrová komise uvedená v prvním pododstavci z vlastního podnětu nebo na žádost kteréhokoli z uvedených tří orgánů.
Ředitel úřadu vykonává své pracovní povinnosti nezávisle. Při jednání jménem úřadu ředitel nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádného orgánu nebo vlády ani od jiné instituce či subjektu. Ředitel úřadu se zdrží jednání, které je neslučitelné s povahou jeho povinností.
Evropský parlament, Rada a Komise vykonávají společně ve vztahu k řediteli pravomoci, které služební řád úředníků Unie (a pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie), stanovený v nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (13), svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování. Aniž jsou dotčena rozhodnutí o jmenování či odvolání, uvedené tři orgány se mohou dohodnout na tom, že některé nebo všechny zbývající pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování může vykonávat jeden z těchto tří orgánů.
Orgán oprávněný ke jmenování může ředitele pověřit i jinými úkoly, a to za předpokladu, že jsou tyto úkoly slučitelné s pracovní náplní vyplývající z plnění povinností ředitele úřadu a nepovedou ke střetu zájmů ani neohrozí plnou nezávislost ředitele.
4. Úřad se fyzicky nachází v Evropském parlamentu, což mu umožňuje využívat potřebné kancelářské prostory a zařízení administrativní podpory.
5. Řediteli úřadu jsou nápomocni zaměstnanci jednoho či více orgánů Unie. Při pracovní činnosti vykonávané pro úřad se tito zaměstnanci řídí výhradně pokyny ředitele úřadu.
Výběr zaměstnanců nesmí vést ke střetu zájmů mezi povinnostmi, jež vyplývají z jejich práce vykonávané pro úřad, a jinými úředními povinnostmi. Tito zaměstnanci se zdržují jednání, které je neslučitelné s povahou jejich povinností.
6. Úřad uzavírá s Evropským parlamentem a v případě potřeby i s dalšími orgány správní dohody o opatřeních nezbytných pro plnění jeho úkolů, zejména dohody týkající se poskytování zaměstnanců, služeb a podpory podle odstavců 4, 5 a 8.
7. Prostředky na financování výdajů úřadu jsou v souhrnném rozpočtu Evropské unie uvedeny v samostatné hlavě oddílu Evropský parlament. Prostředky jsou vyčleněny ve výši, která zajistí řádné a nezávislé fungování úřadu. Návrh rozpočtového plánu úřadu předloží ředitel Evropskému parlamentu a zveřejní jej. Evropský parlament pověří těmito povinnostmi schvalující osoby ve věci těchto prostředků ředitele úřadu.
8. Na úřad se vztahuje nařízení Rady č. 1 (14).
Překladatelské služby potřebné pro fungování úřadu a rejstříku zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
9. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu sdílejí veškeré informace nezbytné pro plnění svých povinností podle tohoto nařízení.
10. Ředitel předkládá každý rok Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o činnosti úřadu.
11. Soudní dvůr Evropské unie provádí v souladu s článkem 263 Smlouvy o fungování EU přezkum legality rozhodnutí úřadu a v souladu s články 268 a 340 Smlouvy o fungování EU má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody způsobené úřadem. Pokud úřad v rozporu s tímto nařízením rozhodnutí nepřijme, může být u Soudního dvora Evropské unie podána žaloba na nečinnost v souladu s článkem 265 Smlouvy o fungování EU.
Článek 7
Rejstřík evropských politických stran a evropských politických nadací
1. Úřad zřídí a spravuje rejstřík evropských politických stran a evropských politických nadací. Informace uvedené v rejstříku musí být v souladu s článkem 32 dostupné na internetu.
2. K zajištění řádného fungování rejstříku je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 a v rámci příslušných ustanovení tohoto nařízení, pokud jde o:
a)
údaje a podklady v držení úřadu, uchovávané v rejstříku, které zahrnují stanovy evropských politických stran či evropských politických nadací, jakékoli další dokumenty, jež byly přiloženy k žádosti o registraci podle čl. 8 odst. 2, dokumenty přijaté v souladu s čl. 15 odst. 2 od členského státu sídla, a informace o totožnosti osob působících v orgánech nebo vykonávajících funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. f) a čl. 5 odst. 1 písm. g);
b)
dokumenty z rejstříku uvedené v písmenu a) tohoto odstavce, v jejichž případě je rejstřík příslušný k osvědčování zákonnosti určované úřadem v souladu s jeho pravomocemi podle tohoto nařízení. Úřad není příslušný k ověřování toho, zda evropská politická strana či evropská politická nadace dodržuje povinnosti či požadavky, které těmto stranám či nadacím v souladu s články 4 a 5 a čl. 14 odst. 2 ukládá členský stát sídla, a které jsou nad rámec povinností a požadavků stanovených tímto nařízením.
3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů upřesní systém registračních čísel, který bude v rejstříku uplatňován, a standardní podobu výpisu z rejstříku, který bude na žádost poskytován třetím osobám, včetně obsahu dopisů a dokumentů. Tyto výpisy nesmí zahrnovat žádné osobní údaje kromě totožnosti osob působících v orgánech nebo vykonávajících funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. f) a čl. 5 odst. 1 písm. g). Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 37.
Článek 8
Žádost o registraci
1. Žádost se podává u úřadu. Žádost o registraci evropské politické nadace se podává pouze prostřednictvím evropské politické strany, k níž je žadatel formálně přidružen.
2. K žádosti se přiloží:
a)
doklady o tom, že žadatel splňuje podmínky stanovené v článku 3, včetně standardního formálního prohlášení v podobě uvedené v příloze;
b)
stanovy strany nebo nadace obsahující ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5, včetně příslušných příloh a případně prohlášení členského státu sídla podle čl. 15 odst. 2.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 a v rámci příslušných ustanovení tohoto nařízení za účelem:
a)
stanovení doplňujících údajů nebo podkladů ve vztahu k odstavci 2, které jsou nezbytné pro to, aby mohl úřad v plném rozsahu plnit své úkoly podle tohoto nařízení spojené se správou rejstříku;
b)
pozměnění standardního formálního prohlášení uvedeného v příloze tohoto nařízení, pokud jde o konkrétní údaje, které v případě potřeby vyplní žadatel, s cílem zajistit shromáždění dostatečných údajů o signatáři, jeho mandátu a evropské politické straně nebo evropské politické nadaci, kterou na základě svého pověření zastupuje pro účely tohoto prohlášení.
4. Dokumentace předložená úřadu jako součást žádosti se bezodkladně zveřejní na internetových stránkách podle článku 32.
Článek 9
Posouzení žádosti a rozhodnutí úřadu
1. Úřad žádost posoudí a určí, zda žadatel splňuje podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a zda stanovy obsahují ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5.
2. Úřad přijme rozhodnutí o registraci žadatele, ledaže žadatel nesplní podmínky pro registraci stanovené v článku 3 nebo že stanovy neobsahují ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5.
Úřad své rozhodnutí o registraci žadatele zveřejní do jednoho měsíce od obdržení žádosti o registraci nebo, pokud se použijí postupy podle čl. 15 odst. 4, do čtyř měsíců od obdržení žádosti o registraci.
Je-li žádost neúplná, úřad žadatele neprodleně vyzve, aby doplnil požadované informace. Lhůta stanovená ve druhém pododstavci začíná běžet až ode dne, kdy úřad obdrží úplnou žádost.
3. Standardní formální prohlášení uvedené v čl. 8 odst. 2 písm. a) se považuje za dostatečné pro to, aby se úřad ujistil, že žadatel splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo případně podmínky stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. c).
4. Rozhodnutí úřadu o registraci žadatele je zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie společně se stanovami dotčené strany či nadace. Rozhodnutí úřadu o zamítnutí registrace žadatele se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie společně s podrobným odůvodněním tohoto zamítnutí.
5. Veškeré změny dokumentů nebo stanov předložených jako součást žádosti o registraci v souladu s čl. 8 odst. 2 se oznámí úřadu, který postupem podle čl. 15 odst. 2 a 4 registraci obdobně aktualizuje.
6. Aktualizovaný seznam členských stran evropské politické strany, připojený ke stanovám strany v souladu s čl. 4 odst. 2, se každoročně zasílá úřadu. Změny, které mohou mít za následek, že evropská politická strana již nesplňuje podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 1 písm. b), musí být úřadu oznámeny do čtyř týdnů od jejich provedení.
Článek 10
Ověřování a plnění podmínek a požadavků pro registraci
1. Aniž je dotčen postup stanovený v odstavci 3, úřad pravidelně ověřuje, zda registrované evropské politické strany a evropské politické nadace nadále splňují podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a ustanovení týkající se řízení uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a v čl. 5 odst. písm. a) až e) a písm. g).
2. Pokud úřad shledá, že již není splněna některá z podmínek pro registraci nebo některé ustanovení týkající se řízení podle odstavce 1, s výjimkou podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), uvědomí o této skutečnosti dotčenou evropskou politickou stranu nebo nadaci.
3. Evropský parlament, Rada nebo Komise může úřad požádat, aby ověřil, zda určitá evropská politická strana nebo evropská politická nadace splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c). V tom případě a v případě uvedeném v čl. 16 odst. 3 písm. a) úřad požádá výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 o stanovisko k dané věci. Výbor vydá stanovisko do dvou měsíců.
Zjistí-li úřad skutečnosti, které mohou vyvolat pochybnosti o tom, zda určitá evropská politická strana nebo evropská politická nadace splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), informuje Evropský parlament, Radu a Komisi, aby kterýkoli z těchto orgánů mohl podat žádost o ověření uvedenou v prvním pododstavci. Aniž je dotčen první pododstavec, Evropský parlament, Rada a Komise oznámí, zda tak hodlají učinit, do dvou měsíců od obdržení této informace.
Postupy podle prvního a druhého pododstavce se nezahajují v období do dvou měsíců před volbami do Evropského parlamentu.
S ohledem na stanovisko výboru úřad rozhodne o zrušení registrace dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Rozhodnutí úřadu musí být řádně odůvodněno.
Rozhodnutí o zrušení registrace z důvodu neplnění podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo v čl. 3 odst. 2 písm. c) může úřad přijmout pouze v případě zjevného a závažného porušení těchto podmínek. Použije se na něj postup uvedený v odstavci 4.
4. Rozhodnutí o zrušení registrace evropské politické strany nebo nadace z důvodu zjevného a závažného porušení podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo v čl. 3 odst. 2 písm. c) úřad oznámí Evropskému parlamentu a Radě. Rozhodnutí vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud Evropský parlament a Rada nevznesou ve lhůtě tří měsíců od oznámení rozhodnutí Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada úřad uvědomí, že nevznesou námitky. Pokud Evropský parlament a Rada námitky vznesou, zůstane evropská politická strana či nadace registrovaná.
Evropský parlament a Rada mohou vznést námitky proti rozhodnutí pouze z důvodů souvisejících s posouzením plnění podmínek pro registraci stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c).
Dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace musí být informována o tom, že proti rozhodnutí úřadu o zrušení registrace byly vzneseny námitky.
Evropský parlament a Rada přijmou stanovisko podle svých pravidel pro rozhodování stanovených v souladu se Smlouvami. Námitky musí být řádně odůvodněny a zveřejněny.
5. Rozhodnutí úřadu o zrušení registrace evropské politické strany či evropské politické nadace, proti němuž nebyly vzneseny námitky postupem podle odstavce 4, se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie společně s podrobným odůvodněním zrušení registrace a vstupuje v platnost tři měsíce od tohoto zveřejnění.
6. Evropská politická nadace automaticky pozbývá svého statusu evropské politické nadace, jestliže je evropská politická strana, k níž je přidružena, vymazána z rejstříku
Článek 11
Výbor nezávislých významných osobností
1. Zřizuje se výbor nezávislých významných osobností (dále jen „výbor“). Výbor se skládá z šesti členů, přičemž Evropský parlament, Rada a Komise jmenují po dvou členech. Členové výboru jsou vybráni na základě svých osobních a odborných kvalit. Nesmějí být členy Evropského parlamentu, Rady ani Komise, vykonávat jakýkoliv volený mandát, být úředníky nebo zaměstnanci Evropské unie ani současnými či bývalými zaměstnanci evropské politické strany nebo evropské politické nadace.
Členové výboru vykonávají své povinnosti nezávisle. Nevyžadují ani nepřijímají pokyny od žádného orgánu nebo vlády ani od jiné instituce či subjektu. Zdržují se jednání, které je neslučitelné s povahou jejich povinností.
Výbor se obměňuje po každých volbách do Evropského parlamentu, a to do šesti měsíců od jeho prvního zasedání. Mandát členů nelze obnovit.
2. Výbor přijme svůj jednací řád. Členové výboru si v souladu se svým jednacím řádem zvolí ze svého středu předsedu. Sekretariát a finanční prostředky pro výbor poskytuje Evropský parlament. Sekretariát výboru se řídí výhradně pokyny výboru.
3. Výbor na žádost úřadu vydává stanovisko ve věci možného zjevného a závažného porušení hodnot, uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), na kterých je Unie založena, ze strany evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Za tímto účelem může výbor požádat úřad, oddělení Evropského parlamentu, dotčenou evropskou politickou stranu či evropskou politickou nadaci, jiné politické strany, politické nadace a další zúčastněné strany o jakýkoli příslušný dokument či doklad a může požádat o vyslechnutí jejich zástupců.
Ve svých stanoviscích výbor plně zohledňuje základní právo - svobodu sdružování a potřebu zajistit pluralismus politických stran v Evropě.
Stanoviska výboru se neprodleně zveřejní.
KAPITOLA III
PRÁVNÍ STATUS EVROPSKÝCH POLITICKÝCH STRAN A EVROPSKÝCH POLITICKÝCH NADACÍ
Článek 12
Právní subjektivita
Evropské politické strany a evropské politické nadace mají evropskou právní subjektivitu.
Článek 13
Právní uznání a způsobilost k právním úkonům
Evropské politické strany a evropské politické nadace jsou právně uznány a mají způsobilost k právním úkonům ve všech členských státech.
Článek 14
Použitelné právo
1. Evropské politické strany a evropské politické nadace se řídí tímto nařízením.
2. Pokud jde o záležitosti, jež jsou upraveny tímto nařízením pouze částečně, nebo záležitosti, které tímto nařízením upraveny nejsou, řídí se evropské politické strany a evropské politické nadace v případě aspektů, které v něm nejsou upraveny, příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členského státu, v němž mají sídlo.
Činnosti, které vykonávají evropské politické strany a evropské politické nadace v jiných členských státech, se řídí příslušnými vnitrostátními právními předpisy těchto členských států.
3. Pokud jde o záležitosti, které nejsou upraveny tímto nařízením nebo příslušnými ustanoveními podle odstavce 2, nebo o záležitosti, které jsou jimi upraveny pouze částečně, řídí se evropská politická strana a evropská politická nadace v případě aspektů, které v nich nejsou upraveny, svými stanovami.
Článek 15
Nabytí evropské právní subjektivity
1. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace nabývá evropské právní subjektivity ke dni, kdy je rozhodnutí úřadu o její registraci zveřejněno v souladu s článkem 9 v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Pokud tak žádá členský stát, v němž má žadatel o registraci evropské politické strany nebo evropské politické nadace sídlo, je k žádosti předložené v souladu s článkem 8 přiloženo prohlášení vydané tímto členským státem osvědčující, že žadatel splňuje veškeré příslušné vnitrostátní požadavky týkající se žádosti a že jeho stanovy jsou v souladu s použitelným právem podle čl. 14 odst. 2 prvního pododstavce.
3. Pokud má žadatel právní subjektivitu podle právních předpisů členského státu, nabytí evropské právní subjektivity tento členský stát považuje za přeměnu vnitrostátní právní subjektivity na evropskou právní subjektivitu. Evropská právní subjektivita zachovává v plném rozsahu dřívější práva a povinnosti spojené s předchozí vnitrostátní právní subjektivitou, která jako taková zaniká. Dotčený členský stát neuplatňuje v souvislosti s touto přeměnou žádné omezující podmínky. Žadatel má nadále své sídlo v dotčeném členském státě, dokud není zveřejněno rozhodnutí podle článku 9.
4. Vyžaduje-li to členský stát, v němž má žadatel své sídlo, stanoví úřad den zveřejnění podle odstavce 1 až po konzultaci s tímto členským státem.
Článek 16
Zánik evropské právní subjektivity
1. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace pozbývá své evropské právní subjektivity dnem, kdy vstupuje v platnost rozhodnutí úřadu o výmazu této strany či nadace z rejstříku, zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie. Rozhodnutí vstupuje v platnost tři měsíce od tohoto zveřejnění, pokud dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace nepožádá o kratší lhůtu.
2. O výmaz evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku rozhodne úřad, a to:
a)
přijetím rozhodnutí podle čl. 10 odst. 2 až 5;
b)
nastane-li situace uvedená v čl. 10 odst. 6;
c)
na žádost dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
d)
v případech uvedených v odst. 3 prvním pododstavci písm. b) tohoto článku.
3. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace závažným způsobem neplní příslušné povinnosti vyplývající z vnitrostátního práva na základě čl. 14 odst. 2 prvního pododstavce, může se členský stát, v němž má sídlo, obrátit na úřad s řádně odůvodněnou žádostí o zrušení registrace této strany či nadace, v níž musí být přesným a vyčerpávajícím způsobem uvedeno, o jaké protiprávní jednání se jedná a které konkrétní vnitrostátní požadavky nebyly splněny. V takovém případě úřad:
a)
zahájí postup ověřování v souladu s čl. 10 odst. 3, jedná-li se o záležitosti týkající se výhradně nebo převážně záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je založena Unie. Použije se rovněž čl. 10 odst. 4, 5 a 6;
b)
v ostatních záležitostech přijme rozhodnutí o výmazu dotčené evropské politické strany či evropské politické nadace z rejstříku, pokud odůvodněná žádost dotčeného členského státu potvrdí, že byly vyčerpány všechny vnitrostátní opravné prostředky.
Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace závažným způsobem neplní příslušné povinnosti vyplývající z použitelného vnitrostátního práva podle čl. 14 odst. 2 druhého pododstavce, a pokud se daná záležitost týká výhradně nebo převážně záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je Evropská unie založena, může se dotčený členský stát obrátit na Úřad s žádostí v souladu s ustanoveními prvního pododstavce tohoto odstavce. Úřad postupuje v souladu s prvním pododstavcem písm. a) tohoto odstavce.
Úřad postupuje ve všech případech bez zbytečného prodlení. Dotčený členský stát a dotčenou evropskou politickou stranu nebo nadaci úřad informuje o dalším postupu ve vztahu k odůvodněné žádosti o zrušení registrace.
4. Úřad stanoví den zveřejnění podle odstavce 1 po konzultaci s členským státem, v němž má evropská politická strana nebo evropská politická nadace své sídlo.
5. Pokud dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace nabude právní subjektivity podle právních předpisů členského státu sídla, považuje dotčený členský stát nabytí této právní subjektivity za změnu evropské právní subjektivity na vnitrostátní právní subjektivitu, která zachovává práva a povinnosti, jež byly spojeny s předchozí evropskou právní subjektivitou. Dotyčný členský stát neuplatňuje v souvislosti s touto změnou žádné omezující podmínky.
6. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace nenabude právní subjektivity podle právních předpisů členského státu sídla, musí být zrušena v souladu s příslušnými ustanovení práva tohoto členského státu. Dotčený členský stát může požádat, aby ke zrušení došlo až po nabytí vnitrostátní právní subjektivity dotčenou stranou nebo nadací v souladu s odstavcem 5.
7. Ve všech případech uvedených v odstavcích 5 a 6 dotčený členský stát zajistí plné dodržování podmínky neziskovosti stanovené v článku 3. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu mohou s dotčeným členským státem sjednat podmínky zániku evropské právní subjektivity, zejména v zájmu zajištění vrácení finančních prostředků získaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a úhrady jakýchkoliv finančních sankcí uložených v souladu s článkem 27.
KAPITOLA IV
FINANCOVÁNÍ
Článek 17
Podmínky financování
1. Evropská politická strana, která je registrována v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení, která je zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním svým členem a která se nenachází v žádné ze situací odůvodňujících její vyloučení podle čl. 106 odst. 1 finančního nařízení, může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s podmínkami, které schvalující osoba Evropského parlamentu zveřejní v rámci výzvy k podávání žádostí o příspěvky.
2. Evropská politická nadace, která je přidružena k evropské politické straně způsobilé žádat o finanční prostředky podle odstavce 1 a zaregistrována v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení a která se nenachází v žádné ze situací odůvodňujících její vyloučení podle čl. 106 odst. 1 finančního nařízení, může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s podmínkami, které schvalující osoba Evropského parlamentu zveřejnila v rámci výzvy k podávání návrhů.
3. Pro účely určení způsobilosti k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s odstavcem 1 a čl. 3 odst. 1 písm. b) a pro účely čl. 19 odst. 1 se na člena Evropského parlamentu pohlíží jako na člena pouze jedné evropské politické strany, která, je-li to relevantní, je tou stranou, k níž je přidružena jeho celostátní nebo regionální politická strana k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí o financování.
4. Finanční příspěvky či granty ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nesmí přesáhnout 85 % ročních nárokovatelných výdajů uvedených v rozpočtu evropské politické strany a 85 % způsobilých nákladů vzniklých evropské politické nadaci. Evropské politické strany smí využít nevyužitou část příspěvku z rozpočtu Unie, který jim byl přiznán, na nárokovatelné výdaje během následujícího rozpočtového roku po přiznání příspěvku. V souladu s finančním nařízením se nevyužité částky po uplynutí tohoto rozpočtového roku vrací.
5. V rámci omezení stanovených v článcích 21 a 22 se mezi výdaje, které lze proplatit z finančního příspěvku, řadí administrativní výdaje a výdaje spojené s technickou pomocí, schůzemi, výzkumem, přeshraničními akcemi, studiemi, informacemi a publikacemi, jakož i výdaje spojené s kampaněmi.
Článek 18
Žádost o finanční prostředky
1. Pro získání finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie podá evropská politická strana nebo evropská politická nadace, která splňuje podmínky čl. 17 odst. 1 nebo 2, žádost k Evropskému parlamentu po výzvě k podání žádostí o příspěvky nebo návrhů.
2. Evropská politická strana a evropská politická nadace musí v době podání žádosti dodržovat povinnosti uvedené v článku 23 a ode dne podání žádosti do konce rozpočtového roku nebo akce, k nimž se vztahuje příspěvek nebo grant, musí být zapsaná v rejstříku a nesmí se na ni vztahovat žádné sankce stanovené v čl. 27 odst. 1 a čl. 27 odst. 2 písm. a) bodu v) a vi).
3. Evropská politická nadace přiloží ke své žádosti svůj roční pracovní program nebo akční plán.
4. Schvalující osoba Evropského parlamentu přijme rozhodnutí do tří měsíců od uzavření výzvy k podání žádostí o příspěvky nebo výzvy k podávání návrhů a povolí odpovídající prostředky a spravuje je v souladu s finančním nařízením.
5. Evropská politická nadace může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie pouze prostřednictvím evropské politické strany, k níž je přidružena.
Článek 19
Kritéria pro poskytnutí finančních prostředků a jejich rozdělení
1. Příslušné prostředky, které jsou k dispozici pro evropské politické strany a evropské politické nadace, jimž byly přiznány příspěvky nebo granty v souladu s článkem 18, se rozdělují každoročně na základě následujícího klíče:
-
15 % se rozdělí mezi evropské politické strany, které jsou příjemci, rovným dílem,
-
85 % se rozdělí mezi evropské politické strany, které jsou příjemci, poměrně podle jejich podílu zvolených členů Evropského parlamentu.
Stejný způsob rozdělování se použije pro přiznání financování evropským politickým nadacím na základě jejich přidružení k některé evropské politické straně.
2. Rozdělení uvedené v odstavci 1 vychází z počtu zvolených členů Evropského parlamentu, kteří jsou členy žádající evropské politické strany k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí s přihlédnutím k čl. 17 odst. 3.
Po tomto dni nemají změny v počtu členů žádný vliv na příslušný podíl jednotlivých evropských politických stran nebo evropských politických nadací na financování. Tím není dotčen požadavek v čl. 17 odst. 1, aby evropská politická strana byla zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním svým členem.
Článek 20
Dary a příspěvky
1. Evropské politické strany a evropské politické nadace mohou přijímat dary od fyzických nebo právnických osob nepřesahující svou hodnotou 18 000 EUR za rok od jednoho dárce.
2. Evropské politické strany a evropské politické nadace podávají současně s roční účetní závěrkou podle článku 23 také seznam všech dárců a jejich odpovídajících darů s uvedením povahy a hodnoty jednotlivých darů. Tento odstavec se rovněž vztahuje na příspěvky členských stran evropských politických stran a členských organizací evropských politických nadací.
U darů pocházejících od fyzických osob, které svou hodnotou přesahují 1 500 EUR a nepřesahují 3 000 EUR, dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace uvede, zda příslušní dárci poskytli předchozí písemný souhlas ke zveřejnění v souladu s čl. 32 odst. 1 písm. e).
3. Dary, které obdrží evropské politické strany a evropské politické nadace do šesti měsíců před volbami do Evropského parlamentu, musí být písemně nahlášeny úřadu v souladu s odstavcem 2 jednou týdně.
4. Jednotlivé dary přesahující svou hodnotou 12 000 EUR, které přijaly evropské politické strany a evropské politické nadace, se bezodkladně písemně oznámí úřadu v souladu s odstavcem 2.
5. Evropské politické strany a evropské politické nadace nesmí přijmout:
a)
anonymní dary nebo příspěvky;
b)
dary z rozpočtů politických skupin v Evropském parlamentu;
c)
dary pocházející od jakéhokoliv orgánu veřejné moci členského státu či třetí země, nebo od podniků, v nichž tento orgán může na základě vlastnictví, na základě finanční účasti v nich nebo na základě předpisů, jimiž se podnik řídí, uplatňovat přímo či nepřímo dominantní postavení; nebo
d)
dary pocházející od jakýchkoli soukromých subjektů sídlících v třetí zemi nebo od jednotlivců z třetí země, kteří nemají právo hlasovat ve volbách do Evropského parlamentu.
6. Dar, který podle tohoto nařízení není povolen, musí být do 30 dnů ode dne, kdy ho evropská politická strana nebo evropská politická nadace obdržela:
a)
vrácen dárci nebo jakékoli osobě jednající jménem dárce, nebo
b)
není-li možné dar vrátit, nahlášen úřadu a Evropskému parlamentu. Schvalující osoba Evropského parlamentu přistoupí k vytvoření a schválení inkasního příkazu v souladu s ustanoveními článků 78 a 79 finančního nařízení. Finanční prostředky se zaúčtují jako obecné příjmy do rozpočtového oddílu Evropského parlamentu souhrnného rozpočtu Evropské unie.
7. Příspěvky evropské politické straně od jejich členů jsou přípustné. Hodnota těchto příspěvků nesmí překročit 40 % ročního rozpočtu evropské politické strany.
8. Příspěvky pro evropskou politickou nadaci od jejích členů a od evropské politické strany, k níž je přidružena, jsou přípustné. Hodnota těchto příspěvků nesmí přesáhnout 40 % ročního rozpočtu evropské politické nadace a nesmějí pocházet z prostředků získaných evropskou politickou stranou podle tohoto nařízení ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
Důkazní břemeno nese dotčená evropská politická strana, která ve svém účetnictví jednoznačně uvede původ prostředků použitých k financování své přidružené evropské politické nadace.
9. Aniž jsou dotčeny odstavce 7 a 8, mohou evropské politické strany a evropské politické nadace přijmout příspěvky od občanů, kteří jsou jejich členy, a to až do výše 18 000 EUR ročně od jednoho člena, jestliže tyto příspěvky dotčený člen poskytuje vlastním jménem.
Strop stanovený v prvním pododstavci se neuplatní v případě, že dotčený člen je rovněž voleným členem Evropského parlamentu, vnitrostátního parlamentu nebo regionálního parlamentu či shromáždění.
10. Příspěvky, které nejsou podle tohoto nařízení povoleny, musí být vráceny v souladu s odstavcem 6.
Článek 21
Financování kampaní v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu
1. S výhradou druhého pododstavce mohou být prostředky na financování evropských politických stran ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje použity k financování kampaní vedených evropskými politickými stranami v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, jichž se evropské politické strany nebo jejich členové účastní v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. d).
V souladu s článkem 8 Aktu o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách (15) se financování a možné omezení volebních nákladů pro všechny politické strany, kandidáty a třetí strany ve volbách do Evropského parlamentu a jejich účast v těchto volbách řídí vnitrostátními právními předpisy jednotlivých členských států.
2. Výdaje spojené s kampaněmi uvedenými v odstavci 1 musí být jako takové zřetelně označeny v ročních účetních závěrkách evropských politických stran.
Článek 22
Zákaz financování
1. Bez ohledu na čl. 21 odst. 1 nesmí být financování evropských politických stran ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje použito pro přímé ani nepřímé financování jiných politických stran, a zejména ne vnitrostátních stran či kandidátů. Tyto vnitrostátní politické strany a kandidáti se i nadále řídí vnitrostátními předpisy.
2. Financování evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje nesmí být použito na jiné účely než na financování jejich úkolů uvedených v čl. 2 bodu 4 a na výdaje, které jsou přímo spojené s cíli vytyčenými v jejich stanovách v souladu s článkem 5. Zejména nesmí být použito na přímé ani nepřímé financování voleb, politických stran nebo kandidátů či jiných nadací.
3. Financování evropských politických stran a evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje nesmí být použito k financování kampaní k referendům.
KAPITOLA V
KONTROLA A SANKCE
Článek 23
Účetnictví a povinnost podávat zprávy a provádět audit
1. Nejpozději do šesti měsíců od konce rozpočtového roku předloží evropské politické strany a evropské politické nadace úřadu, v kopii schvalující osobě Evropského parlamentu, a příslušnému vnitrostátnímu kontaktnímu místu členského státu sídla:
a)
svou roční účetní závěrku a doprovodný komentář, které zahrnují příjmy a výdaje, aktiva a závazky na počátku a na konci rozpočtového roku v souladu s právem platným v členském státě jejich sídla, a svou roční účetní závěrku na základě mezinárodních účetních standardů vymezených v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (16);
b)
zprávu o nezávislém auditu roční účetní závěrky, který se týká spolehlivosti této účetní závěrky i legality a správnosti příjmů a výdajů; tento audit provedl nezávislý subjekt nebo znalec; a
c)
seznam dárců a přispěvatelů a jejich odpovídajících darů nebo příspěvků nahlášených v souladu s čl. 20 odst. 2, 3 a 4.
2. Pokud vznikl výdaj evropským politickým stranám společně s vnitrostátními politickými stranami nebo evropským politickým nadacím společně s vnitrostátními politickými nadacemi, musí se doklad o výdaji vzniklém přímo nebo prostřednictvím třetích stran vykázat v roční účetní závěrce uvedené v odstavci 1.
3. Nezávislé externí subjekty či znalce uvedené v odst. 1 písm. b) vybírá, pověřuje a platí Evropský parlament. Musí mít řádné oprávnění k provádění auditu účtů podle právních předpisů platných v členském státě, ve kterém mají své sídlo, nebo ve kterém jsou usazeny.
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou veškeré informace požadované nezávislými subjekty či znalci pro účely auditu.
5. Nezávislé subjekty či znalci informují úřad a schvalující osobu Evropského parlamentu o jakýchkoliv nezákonných činnostech, podvodech nebo korupci, na něž mají podezření a které mohou poškodit finanční zájmy Unie. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu o nich informují dotčená vnitrostátní kontaktní místa.
Článek 24
Obecná pravidla týkající se kontroly
1. Kontrolu dodržování povinností podle tohoto nařízení evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi vykonává úřad ve spolupráci se schvalující osobou Evropského parlamentu a příslušnými členskými státy.
2. Úřad kontroluje, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti podle tohoto nařízení, zejména v souvislosti s článkem 3, čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f), čl. 5 odst. 1 písm. a) až e) a písm. g), čl. 9 odst. 5 a 6 a články 20, 21 a 22.
Schvalující osoba Evropského parlamentu kontroluje, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti v souvislosti s financováním ze strany Unie podle tohoto nařízení v souladu s finančním nařízením. Při provádění této kontroly přijme Evropský parlament nezbytná opatření v oblasti předcházení a boje proti podvodům ohrožujícím finanční zájmy Unie.
3. Kontrola ze strany úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu uvedená v odstavci 2 se nevztahuje na to, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti vyplývající z použitelného vnitrostátního práva podle článku 14.
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou veškeré informace požadované úřadem, schvalující osobou Evropského parlamentu, Účetním dvorem, Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) nebo členskými státy, které jsou nezbytné pro účely provádění kontrol, za něž nesou podle tohoto nařízení odpovědnost.
Na požádání a za účelem kontroly dodržování článku 20 poskytnou evropské politické strany a evropské politické nadace úřadu informace ohledně příspěvků poskytnutých jednotlivými členy a ohledně totožnosti těchto členů. V případě potřeby může úřad kromě toho požadovat, aby evropské politické strany poskytly podepsaná potvrzující prohlášení od členů, kteří mají volené mandáty, pro účely kontroly plnění podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. b) prvním pododstavci.
Článek 25
Provádění a kontrola s ohledem na financování ze strany Unie
1. Prostředky pro financování evropských politických stran a evropských politických nadací se stanoví v rámci ročního rozpočtového procesu a čerpají se v souladu s tímto nařízením a finančním nařízením.
Podmínky pro příspěvky a granty stanoví schvalující osoba Evropského parlamentu ve výzvě k předkládání žádostí o příspěvky a ve výzvě k podávání návrhů.
2. Kontrola finančních prostředků obdržených ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a jejich využívání se provádí v souladu s ustanoveními finančního nařízení.
Kontrola se rovněž provádí na základě ročního osvědčení auditu, který provádí externí a nezávislý auditor, jak je stanoveno v čl. 23 odst. 1.
3. Účetní dvůr vykonává své kontrolní pravomoci v souladu s článkem 287 Smlouvy o fungování EU.
4. Jakýkoli dokument nebo informace, které Účetní dvůr vyžaduje k plnění svých úkolů, mu musí dodat na jeho žádost evropské politické strany a evropské politické nadace, které získávají finanční prostředky v souladu s tímto nařízením.
5. Rozhodnutí o příspěvku nebo grantu nebo grantová dohoda musí výslovně stanovit, že má schvalující osoba Evropského parlamentu a Účetní dvůr provést na místě audit dokladů evropské politické strany, která obdržela příspěvek, nebo evropské politické nadace, která obdržela grant ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
6. Účetní dvůr a schvalující osoba Evropského parlamentu nebo jiný externí subjekt pověřený schvalující osobou Evropského parlamentu může vykonávat nezbytné kontroly a ověřování na místě za účelem ověření zákonnosti výdajů a řádného provádění rozhodnutí o příspěvku a rozhodnutí o grantu nebo grantové dohody, a v případě evropské politické nadace, řádného provádění pracovního programu nebo akce. Dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace poskytne veškeré doklady nebo informace potřebné k provedení tohoto úkolu.
7. Úřad OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (17) a nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (18) s cílem stanovit, zda došlo k podvodu, korupci nebo jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie v souvislosti s příspěvky nebo granty financovanými podle tohoto nařízení. Je-li to vhodné, může schvalující osoba Evropského parlamentu na základě svých zjištění přijmout rozhodnutí o vymáhání.
Článek 26
Technická podpora
Veškerá technická podpora Evropského parlamentu poskytnutá evropským politickým stranám je založena na zásadě rovného zacházení. Poskytuje se za podmínek, které nejsou méně výhodné, než jsou podmínky poskytované jiným externím organizacím a sdružením, jimž může být poskytována podobná podpora, a dodává se na základě faktury a za úhradu.
Článek 27
Sankce
1. V souladu s článkem 16 úřad rozhodne o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku jakožto sankci v následujících situacích:
a)
pokud byla dotčená strana nebo nadace pravomocně odsouzena za protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu čl. 106 odst. 1 finančního nařízení;
b)
pokud je v souladu s postupy uvedenými v čl. 10 odst. 2 až 5 zjištěno, že již nesplňuje jednu nebo více podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. a), c) a e) a v čl. 3 odst. 2; nebo
c)
pokud žádost členského státu o zrušení registrace z důvodu závažného neplnění povinností podle vnitrostátních právních předpisů splňuje požadavky stanovené v čl. 16 odst. 3 písm. b).
2. V následujících případech uloží úřad finanční sankce:
a)
nekvantifikovatelné protiprávní jednání:
i)
v případě nedodržení požadavků uvedených v čl. 9 odst. 5 nebo 6,
ii)
v případě nedodržení závazků přijatých a nesouladu informací poskytnutých evropskou politickou stranou nebo evropskou politickou nadací podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a podle čl. 5 odst. 1 písm. a), b), d) a e),
iii)
v případě nenahlášení dárců a jejich odpovídajících darů podle čl. 20 odst. 2 nebo nenahlášení darů podle čl. 20 odst. 3 a 4,
iv)
v případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace porušila povinnosti stanovené v čl. 23 odst. 1 nebo čl. 24 odst. 4,
v)
v případě, že byla evropská politická strana nebo evropská politická nadace pravomocně odsouzena za protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu v čl. 106 odst. 1 finančního nařízení,
vi)
v případě, že dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace kdykoliv záměrně neuvedla některé informace nebo poskytla nesprávné či zavádějící informace, nebo v případě, že subjekty oprávněné tímto nařízením k provádění auditu či kontrol u příjemců finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie odhalí nepřesnosti v roční účetní závěrce, které jsou považovány za trvající podstatné opomenutí či chybné uvedení položky v souladu s mezinárodními účetními standardy vymezenými v článku 2 nařízení (ES) č. 1606/2002;
b)
kvantifikovatelné protiprávní jednání:
i)
pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace přijala dary a příspěvky, které nejsou povoleny podle čl. 20 odst. 1 nebo 5, nejsou-li splněny požadavky stanovené v čl. 20 odst. 6,
ii)
v případě nedodržení požadavků stanovených v článcích 21 a 22.
3. Schvalující osoba Evropského parlamentu může vyloučit evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci z budoucího financování Unií až na pět let nebo až na deset let v případě opakovaného protiprávního jednání během období pěti let, pokud byla shledána vinou z protiprávního jednání uvedeného v odst. 2 písm. a) bodech v) a vi). Tím nejsou dotčeny pravomoci schvalující osoby Evropského parlamentu stanovené v článku 204n finančního nařízení.
4. Pro účely odstavců 2 a 3 se evropské politické straně nebo evropské politické nadaci uloží tyto finanční sankce:
a)
v případě nekvantifikovatelného protiprávního jednání pevně stanovené procento ročního rozpočtu dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace:
-
5 % nebo
-
7,5 % v případě, že se jedná o souběžná protiprávní jednání, nebo
-
20 % v případě, že je dotyčné protiprávní jednání opakovaným protiprávním jednáním, nebo
-
třetina výše uvedených procentních částek v případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace dobrovolně oznámila dané protiprávní jednání předtím, než úřad oficiálně zahájil vyšetřování, a to i v případě souběžných protiprávních jednání nebo opakovaného protiprávního jednání, a přijala odpovídající nápravná opatření,
-
50 % ročního rozpočtu za předchozí rok dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace v případě, že je pravomocně odsouzena za nezákonnou činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu čl. 106 odst. 1 finančního nařízení;
b)
v případě kvantifikovatelného protiprávního jednání pevně stanovené procento z nezákonně získaných nebo neoznámených částek v souladu s následující stupnicí, do maximální výše 10 % ročního rozpočtu dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace:
-
100 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše nepřesáhne 50 000 EUR, nebo
-
150 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 50 000 EUR, ale nepřesáhne 100 000 EUR, nebo
-
200 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 100 000 EUR, ale nepřesáhne 150 000 EUR, nebo
-
250 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 150 000 EUR, ale nepřesáhne 200 000 EUR, nebo
-
300 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 200 000 EUR, nebo
-
třetina výše uvedených procentních částek v případě, že dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace dobrovolně oznámila dané protiprávní jednání předtím, než úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu oficiálně zahájily vyšetřování, a přijala odpovídající nápravná opatření.
Pro účely uplatňování výše uvedených procentních částek jsou jednotlivé dary či příspěvky posuzovány odděleně.
5. V případě, že se evropská politická strana nebo evropská politická nadace dopustí souběžných protiprávních jednání proti tomuto nařízení, uloží se pouze sankce stanovené za nejzávažnější z těchto jednání, není-li v odst. 4 písm. a) stanoveno jinak.
6. Sankce stanovené v tomto nařízení podléhají promlčecí lhůtě pěti let ode dne, kdy došlo k danému protiprávnímu jednání, nebo v případě trvajícího či opakovaného protiprávního jednání ode dne, kdy bylo takové jednání ukončeno.
Článek 28
Spolupráce mezi úřadem, schvalující osobou Evropského parlamentu a členskými státy
1. Úřad, schvalující osoba Evropského parlamentu a členské státy prostřednictvím vnitrostátních kontaktních míst sdílejí informace a pravidelně se vzájemně informují o otázkách souvisejících s financováním, kontrolami a sankcemi.
2. Rovněž se dohodnou na praktických postupech této výměny informací, včetně pravidel pro zveřejňování důvěrných informací nebo dokladů, a spolupráci mezi členskými státy.
3. Schvalující osoba Evropského parlamentu informuje úřad o jakýchkoliv zjištěních, která by mohla vést k uložení sankcí podle čl. 27 odst. 2 až 4, a to tak, aby měl úřad možnost přijmout příslušná opatření.
4. Úřad informuje schvalující osobu Evropského parlamentu o jakýchkoliv rozhodnutích, která přijal ohledně sankcí, aby jí tak umožnil vyvodit odpovídající důsledky podle finančního nařízení.
Článek 29
Nápravná opatření a zásady řádné správy
1. Před přijetím konečného rozhodnutí o případných sankcích uvedených v článku 27 poskytne úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu dotčené evropské politické straně nebo evropské politické nadaci příležitost přijmout opatření potřebná pro nápravu situace v přiměřené lhůtě, která by obvykle neměla přesáhnout jeden měsíc. Úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu zejména umožní opravu administrativních a početních chyb, v případě potřeby poskytnutí doplňujících dokumentů nebo informací nebo opravu drobných chyb.
2. V případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace nepřijme nápravná opatření ve lhůtě uvedené v odstavci 1, bude přijato rozhodnutí o odpovídajících sankcích uvedených v článku 27.
3. Odstavce 1 a 2 se nevztahují na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. b) až d) a v čl. 3 odst. 2 písm. c).
Článek 30
Zpětné získávání prostředků
1. Schvalující osoba Evropského parlamentu na základě rozhodnutí úřadu o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku zruší jakékoliv stávající rozhodnutí nebo dohodu o financování ze strany Unie, kromě případu uvedeného v čl. 16 odst. 2 písm. c) a čl. 3 odst. 1 písm. b) a d). Rovněž získá zpět veškeré finanční prostředky poskytnuté ze strany Unie, včetně nevyužitých finančních prostředků Unie z předchozích let.
2. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace, které je uložena sankce za některé z protiprávních jednání uvedených v čl. 27 odst. 1 a v čl. 27 odst. 2 písm. a) bodech v) a vi), již nesplňuje podmínky čl. 18 odst. 2. Schvalující osoba Evropského parlamentu proto ukončí dohodu o příspěvku či grantovou dohodu nebo zruší rozhodnutí o financování z prostředků Unie obdržených podle tohoto nařízení a získá zpět částky neoprávněně vyplacené podle grantové dohody nebo rozhodnutí či jako příspěvek, včetně veškerých nevyužitých prostředků Unie z předchozích let.
V případě takového ukončení nebo zrušení jsou platby ze strany schvalující osoby Evropského parlamentu omezeny na způsobilé výdaje, které evropské politické straně či evropské politické nadaci skutečně vznikly do dne, kdy rozhodnutí o zrušení financování nabylo účinku.
Tento odstavec se vztahuje rovněž na případy uvedené v čl. 16 odst. 2 písm. c) a čl. 3 odst. 1 písm. b) a d).
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 31
Poskytování informací občanům
S výhradou článků 21 a 22 a svých stanov a vnitřních postupů mohou evropské politické strany v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu přijmout veškerá odpovídající opatření k tomu, aby informovaly občany Unie o vazbách mezi vnitrostátními politickými stranami a kandidáty a dotčenými evropskými politickými stranami.
Článek 32
Transparentnost
1. Na internetových stránkách, které byly vytvořeny pro tento účel, zveřejní schvalující osoba Evropského parlamentu pod dohledem úřadu nebo této schvalující osoby tyto informace:
a)
názvy a stanovy všech zaregistrovaných evropských politických stran a evropských politických nadací spolu s dokumenty předloženými jako součást žádosti o registraci v souladu s článkem 8, a to nejpozději čtyři týdny poté, co úřad přijal rozhodnutí; po tomto datu zveřejní veškeré změny oznámené úřadu podle čl. 9 odst. 5 a 6;
b)
seznam žádostí, které nebyly schváleny, spolu s dokumenty předloženými jako součást žádosti o registraci spolu s touto žádostí v souladu s článkem 8 a důvody zamítnutí nejpozději do čtyř týdnů po dni, kdy úřad přijal rozhodnutí;
c)
výroční zprávu s tabulkou uvádějící výši částek vyplacených jednotlivým evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím v každém rozpočtovém roku, v němž dostaly příspěvky nebo jim byly vyplaceny granty ze souhrnného rozpočtu Evropské unie;
d)
roční účetní závěrku a zprávy o externím auditu podle čl. 23 odst. 1 a v případě evropských politických nadací závěrečné zprávy o provádění pracovních programů nebo akcí;
e)
jména dárců a jejich dary, které nahlásily evropské politické strany a evropské politické nadace v souladu s čl. 20 odst. 2, 3 a 4, s výjimkou darů od fyzických osob nepřesahujících svou hodnotou 1 500 EUR za rok od jednoho dárce, které se vykazují jako „menší dary“. Dary od fyzických osob, které svou hodnotou za rok přesahují částku 1 500 EUR, ale nepřesahují částku 3 000 EUR, se nezveřejní bez předchozího písemného souhlasu s jejich zveřejněním od dotčeného dárce. Pokud dárce předchozí souhlas neposkytl, vykáží se tyto dary jako „menší dary“. Rovněž se zveřejní celkový objem menších darů a počet dárců v každém kalendářním roce;
f)
příspěvky uvedené v čl. 20 odst. 7 a 8 a oznámené evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi podle čl. 20 odst. 2, včetně totožnosti členských stran či organizací, které zaplatily příspěvky;
g)
podrobnosti a zdůvodnění konečných rozhodnutí úřadu podle článku 27, včetně, tam, kde je to vhodné, jakýchkoliv stanovisek přijatých výborem nezávislých významných osobností v souladu s články 10 a 11 a s náležitým ohledem na nařízení (ES) č. 45/2001;
h)
podrobnosti a zdůvodnění konečných rozhodnutí schvalující osoby Evropského parlamentu podle článku 27;
i)
popis technické podpory poskytnuté evropským politickým stranám; a
j)
hodnotící zprávu Evropského parlamentu o uplatňování tohoto nařízení a financovaných činnostech v souladu s článkem 38.
2. Evropský parlament zveřejní seznam právnických osob, které jsou členy evropské politické strany, připojený ke stanovám strany v souladu s čl. 4 odst. 2 a aktualizovaný v souladu s čl. 9 odst. 6, jakož i celkový počet jednotlivých členů.
3. Osobní údaje se na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 nezveřejňují, pokud tak není činěno v souladu s odst. 1 písm. a), e) nebo g).
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou potenciálním členům a dárcům ve veřejně dostupném prohlášení o ochraně osobních údajů informace požadované podle článku 10 směrnice 95/46/ES a informují je o skutečnosti, že jejich osobní údaje budou Evropským parlamentem, úřadem, úřadem OLAF, Účetním dvorem, členskými státy nebo externími subjekty či jimi pověřenými odborníky zpracovávány pro účely auditu a kontroly a že jejich osobní údaje budou zveřejněny na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 za podmínek stanovených v tomto článku. Schvalující osoba Evropského parlamentu uvede při uplatňování článku 11 nařízení (ES) č. 45/2001 tytéž informace ve výzvách k podávání žádostí o příspěvky nebo návrhů podle čl. 18 odst. 1 tohoto nařízení.
Článek 33
Ochrana osobních údajů
1. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení musí úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osob zřízený článkem 11 postupovat v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001. Pro účely zpracování osobních údajů jsou považovány za správce údajů v souladu s čl. 2 písm. d) uvedeného nařízení.
2. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení musí evropské politické strany a evropské politické nadace, členské státy při provádění kontroly aspektů týkajících se financování evropských politických stran a evropských politických nadací v souladu s článkem 24 a nezávislé subjekty či odborníci oprávnění k provádění auditu účtů podle čl. 23 odst. 1 dodržovat směrnici 95/46/ES a vnitrostátní právní předpisy přijaté na jejím základě. Pro účely zpracování osobních údajů jsou tyto subjekty považovány za správce údajů podle čl. 2 písm. d) uvedené směrnice.
3. Úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 zajistí, aby osobní údaje jimi shromážděné podle tohoto nařízení nebyly použity k žádnému jinému účelu, než pro zajištění legality, řádnosti a transparentnosti financování evropských politických stran a evropských politických nadací a členství evropských politických stran. Veškeré osobní údaje shromážděné za tímto účelem vymažou nejpozději 24 měsíců po zveřejnění příslušných informací v souladu s článkem 32.
4. Členské státy a nezávislé subjekty nebo odborníci oprávnění k provádění auditu účtů použijí získané osobní údaje pouze k výkonu kontroly financování evropských politických stran a evropských politických nadací. Tyto osobní údaje vymažou v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva po jejich předání podle článku 28.
5. Osobní údaje mohou být uchovávány i po uplynutí lhůt stanovených v odstavci 3 nebo v příslušných ustanoveních vnitrostátního práva uvedených v odstavci 4, pokud je to nezbytné pro účely právních nebo správních řízení vztahujících se k financování evropské politické strany nebo evropské politické nadace nebo členství v evropské politické straně. Všechny tyto osobní údaje se vymažou nejpozději jeden týden po skončení výše uvedených řízení vydáním konečného rozhodnutí nebo po ukončení veškerých auditů, odvolání, soudních sporů a žalob.
6. Správci údajů, na které odkazují odstavce 1 a 2, provedou vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo protiprávnímu zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému zveřejnění nebo přístupu, zejména pokud zpracování zahrnuje předávání údajů po síti, jakož i proti jakékoli jinému protiprávnímu zpracování.
7. Evropský inspektor ochrany údajů sleduje a zajišťuje, aby úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 respektovaly a chránily základní práva a svobody fyzických osob při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení. Aniž je dotčen soudní přezkum, může každý subjekt údajů podat stížnost evropskému inspektorovi ochrany údajů, má-li za to, že jeho právo na ochranu jeho osobních údajů bylo porušeno v důsledku zpracování těchto údajů úřadem, Evropským parlamentem nebo výborem.
8. Evropské politické strany a evropské politické nadace, členské státy a nezávislé subjekty či odborníci oprávnění k provádění auditu účtů podle tohoto nařízení odpovídají v souladu s použitelným vnitrostátním právem za škody, jež způsobí při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení. Členské státy zajistí, aby byly uplatňovány účinné, přiměřené a odrazující sankce za porušování tohoto nařízení, směrnice 95/46/ES a vnitrostátních předpisů přijatých na jejich základě, a zejména za podvodné použití osobních údajů.
Článek 34
Právo být slyšen
Předtím, než úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu přijmou rozhodnutí, které by mohlo nepříznivě ovlivnit práva evropské politické strany, evropské politické nadace nebo žadatele uvedeného v článku 8, vyslechnou zástupce dotčené evropské politické strany, evropské politické nadace nebo žadatele. Úřad nebo Evropský parlament své rozhodnutí řádně odůvodní.
Článek 35
Právo na odvolání
Rozhodnutí přijatá na základě tohoto nařízení mohou být předmětem soudního řízení před Soudním dvorem Evropské unie v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o fungování EU.
Článek 36
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 2 a v čl. 8 odst. 3 se Komisi svěřuje na dobu pěti let od 24. listopadu 2014. Komise vyhotoví zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 2 a čl. 8 odst. 3 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 7 odst. 2 a čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 37
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 38
Hodnocení
Evropský parlament po konzultaci s úřadem zveřejní do poloviny roku 2018 zprávu o uplatňování tohoto nařízení a o financovaných činnostech. Bude-li to vhodné, ve zprávě budou uvedeny případné změny statusu a systému financování.
Do konce roku 2018 předloží Komise zprávu o uplatňování tohoto nařízení doplněnou v případě potřeby legislativním návrhem na změnu tohoto nařízení.
Článek 39
Účinné uplatňování
Členské státy přijmou veškerá vhodná opatření k zajištění účinného uplatňování tohoto nařízení.
Článek 40
Zrušení
Nařízení (ES) č. 2004/2003 se zrušuje s účinkem ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Použije se však i nadále ve vztahu k aktům a závazkům týkajícím se financování politických stran a politických nadací na evropské úrovni pro rozpočtové roky 2014, 2015, 2016 a 2017.
Článek 41
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 2 a v čl. 8 odst. 3 písm. a) nejpozději 1. července 2015.
Toto nařízení se použije ode dne 1. ledna 2017. Úřad uvedený v článku 6 se však zřídí do 1. září 2016. Evropské politické strany a evropské politické nadace zaregistrované po 1. lednu 2017 mohou žádat pouze o financování činností zahajovaných v rozpočtovém roce 2018 nebo později.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. října 2014.
REGOLAMENT (UE, EURATOM) Nru 1141/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-22 ta' Ottubru 2014
dwar l-istatut u l-finanzjament tal-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 224 tiegħu,
Wara li kkunsidraw it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika, u b'mod partikolari l-Artikolu 106a tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Qorti tal-Awdituri (3),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (4),
Billi:
(1)
L-Artikolu 10(4) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE) u l-Artikolu 12(2) tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea (il-Karta) jiddikjaraw li l-partiti politiċi fil-livell Ewropew jikkontribwixxu għall-formazzjoni tal-għarfien politiku Ewropew u għall-espressjoni tar-rieda politika taċ-ċittadini tal-Unjoni.
(2)
L-Artikoli 11 u 12 tal-Karta jiddikjaraw li d-dritt għal-libertà ta’ assoċjazzjoni f’kull livell, pereżempju f’materji politiċi u ċiviċi, u d-dritt għal-libertà ta’ espressjoni, li jinkludi l-libertà ta’ opinjoni u l-libertà li tirċievi jew tagħti informazzjoni u ideat mingħajr indħil mill-awtorità pubblika u indipendentement mill-fruntieri, huma drittijiet fundamentali ta’ kull ċittadin tal-Unjoni.
(3)
Iċ-ċittadini Ewropej għandhom ikunu jistgħu jużaw dawk id-drittijiet sabiex jipparteċipaw bis-sħiħ fil-ħajja demokratika tal-Unjoni.
(4)
Partiti politiċi Ewropej tassew transnazzjonali u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej affiljati magħhom għandhom rwol ewlieni fit-twassil tal-ilħna taċ-ċittadini fil-livell Ewropew billi jservu ta’ pont bejn il-politika fil-livell nazzjonali u f’dak tal-Unjoni.
(5)
Il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej affiljati magħhom għandhom jiġu mħeġġa u assistiti fil-missjoni tagħhom li jipprovdu konnessjoni qawwija bejn is-soċjetà ċivili tal-Unjoni u l-istituzzjonijiet Ewropej, b’mod partikolari l-Parlament Ewropew.
(6)
L-esperjenza li kisbu l-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej affiljati magħhom fl-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 2004/2003 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5), flimkien mar-riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew tas-6 ta' April 2011 dwar l-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 2004/2003 (6), juri l-ħtieġa li jittejjeb il-qafas ġuridiku u finanzjarju għall-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej affiljati magħhom sabiex dawn ikunu jistgħu jsiru atturi aktar viżibbli u effettivi fis-sistema politika ta’ diversi livelli tal-Unjoni.
(7)
Bħala għarfien tal-missjoni attribwita lill-partiti politiċi Ewropej fit-TUE u sabiex jiġi ffaċilitat xogħolhom, għandu jiġi stabbilit status ġuridiku speċifiku Ewropew għall-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej affiljati magħhom.
(8)
Għandha tiġi stabbilita Awtorità għall-partiti u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej ("l-Awtorità") għall-finijiet ta' reġistrazzjoni, kontroll u impożizzjoni ta' sanzjonijiet fuq il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej. Ir-reġistrazzjoni għandha tkun meħtieġa biex jinkiseb l-istatus ġuridiku Ewropew, li jinvolvi serje ta’ drittijiet u obbligi. Sabiex jiġi evitat kwalunkwe konflitt ta’ interessi, l-Awtorità għandha tkun indipendenti.
(9)
Għandhom jiġu stabbiliti l-proċeduri li għandhom jiġu segwiti minn partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej affiljati magħhom biex jiksbu status ġuridiku Ewropew skont dan ir-Regolament, kif daqstant ieħor għandhom jiġu stabbiliti wkoll il-proċeduri u l-kriterji li għandhom ikunu rispettati biex jiġi deċiż jekk għandux jingħata tali status ġuridiku Ewropew. Huwa wkoll meħtieġ li jiġu stabbiliti l-proċeduri għall-każijiet fejn partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea jitilfu bħala piena, jitilfu jew iċedu l-istatus ġuridiku Ewropew tagħhom.
(10)
Sabiex tiġi ffaċilitata s-sorveljanza tal-entitajiet ġuridiċi li jkunu suġġetti kemm għal-liġi tal-Unjoni u kemm għal dik nazzjonali, is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti taħt l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) għandha tingħata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-funzjonament ta' reġistru tal-partiti u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej li għandu jiġi mmaniġġjat mill-Awtorità ('ir-Reġistru'), b’mod partikolari fir-rigward tal-informazzjoni u d-dokumenti ta' sostenn miżmuma fir-Reġistru. Huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul ix-xogħol tagħha ta’ tħejjija, inkluż fil-livell ta’ esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal l-atti ddelegati, għandha tiżgura t-trażmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(11)
Sabiex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, għandhom jingħataw lill-Kummissjoni setgħat ta’ implimentazzjoni fir-rigward ta' dispożizzjonijiet dwar is-sistema tan-numri tar-reġistrazzjoni u estratti standard fir-reġistru li għandhom ikunu disponibbli mill-Awtorità lil partijiet terzi fuq talba. Dawk is-setgħat għandhom ikunu eżerċitati f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7).
(12)
Il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej affiljati magħhom li jkunu jixtiequ jiksbu għarfien bħal tali fuq livell tal-Unjoni billi jkollhom status ġuridiku Ewropew u ħalli jirċievu finanzjament pubbliku mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea għandhom jirrispettaw ċerti prinċipji u jissodisfaw ċerti kundizzjonijiet. B’mod partikolari, huwa meħtieġ li l-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi assoċjati tagħhom jirrispettaw il-valuri li fuqhom hija msejsa l-Unjoni, kif jingħad fl-Artikolu 2 TUE.
(13)
Id-deċiżjonijiet biex partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea jinqatgħu mir-reġistru għal raġunijiet ta’ nuqqas ta’ konformità mal-valuri li fuqhom hija bbażata l-Unjoni, kif espressi fl-Artikolu 2 TUE, għandhom jittieħdu biss f’każ ta’ ksur manifest u serju ta’ dawk il-valuri. Meta tieħu deċiżjoni ta' qtugħ mir-reġistru, l-Awtorità għandha tirrispetta l-Karta bis-sħiħ.
(14)
L-istatuti ta’ partit politiku Ewropew jew ta’ fondazzjoni politika Ewropea għandu jkun fihom serje ta’ dispożizzjonijiet bażiċi. L-Istati Membri għandhom jitħallew jimponu rekwiżiti addizzjonali għall-istatuti tal-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej li jkunu stabbilew is-sede tagħhom fuq it-territorji rispettivi tagħhom, kemm-il darba dawk ir-rekwiżiti addizzjonali ma jkunux inkonsistenti ma’ dan ir-Regolament.
(15)
L-Awtorità għandha tivverifika b’mod regolari li l-kundizzjonijiet u r-rekwiżiti relatati mar-reġistrazzjoni ta’ partiti politiċi Ewropej u fondazzjonijiet politiċi Ewropej ikomplu jiġu ssodisfati. Id-deċiżjonijiet relatati mar-rispett għall-valuri li fuqhom hija msejsa l-Unjoni kif espressi fl-Artikolu 2 TUE, għandhom jittieħdu biss skont proċedura speċifikament imfassla għal dak il-għan, wara konsultazzjoni ta' kumitat ta' persuni eminenti indipendenti.
(16)
L-Awtorità hija korp tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 263 TFUE.
(17)
L-indipendenza u t-trasparenza tal-kumitat ta’ persuni eminenti indipendenti għandhom jiġu ggarantiti.
(18)
L-istatus ġuridiku Ewropew mogħti lill-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet affiljati magħhom għandu jagħtihom kapaċità u għarfien ġuridiċi fl-Istati Membri kollha. Tali kapaċità u għarfien ġuridiċi ma jagħtuhomx il-jedd li jinnominaw kandidati fl-elezzjonijiet nazzjonali jew elezzjonijiet għall-Parlament Ewropew jew li jipparteċipaw f’kampanji referendarji. Kwalunkwe tali jedd jew jedd simili jibqa' taħt il-kompetenza tal-Istati Membri.
(19)
L-attivitajiet tal-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej għandhom ikunu regolati minn dan ir-Regolament, u, fil-każ tal-materji li mhumiex regolati minn dan ir-Regolament, mid-dispożizzjonijiet rilevanti tal-liġi nazzjonali fl-Istati Membri. L-istatus ġuridiku ta' partit politiku Ewropew jew ta' fondazzjoni politika Ewropea għandu jkun regolat minn dan ir-Regolament u mid-dispożizzjonijiet applikabbli tal-liġi nazzjonali fl-Istat Membru fejn ikollhom is-sede ('l-Istat Membru tas-sede'). Dak l-Istat Membru tas- sede għandu jkun jista' jiddefinixxi ex ante l-liġi applikabbli jew li jħalli d-dritt tal-għażla għall-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej. Għandu jkun jista' wkoll jimponi rekwiżiti oħra minflok, jew rekwiżiti addizzjonali minbarra, dawk stipulati f'dan ir-Regolament, inklużi dispożizzjonijiet dwar ir-reġistrazzjoni u l-integrazzjoni tal-partiti u fondazzjonijiet politiċi Ewropej bħala tali fis-sistemi nazzjonali ta’ amministrazzjoni u ta’ kontroll u dwar l-organizzazzjoni u l-istatuti tagħhom inkluż dwar l-obbligu ta’ għoti ta’ rendikont, kemm-il darba tali dispożizzjonijiet ma jkunux inkonsistenti ma’ dan ir-Regolament.
(20)
Bħala element ewlieni tas-sjieda tal-istatus ġuridiku Ewropew, il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej għandu jkollhom personalità ġuridika Ewropea. L-akkwist ta’ personalità ġuridika Ewropea għandu jkun suġġett għal rekwiżiti u proċeduri bil-għan li jiġu mħarsa l-interessi tal-Istat Membru tas-sede, tal-applikant għal status ġuridiku Ewropew ("l-applikant") u ta' kwalunkwe parti terza kkonċernata. B’mod partikolari, kwalunkwe personalità ġuridika nazzjonali li tkun teżisti minn qabel għandha tiġi kkonvertita għal personalità ġuridika Ewropea u kwalunkwe dritt jew obbligu individwali li jkunu dovuti lill-entità ġuridika nazzjonali preċedenti għandhom jiġu trasferiti lill-entità ġuridika Ewropea l-ġdida. Barra minn hekk, bil-għan li tiġi aġevolata l-kontinwità tal-attività, għandhom isiru salvagwardji sabiex l-Istat Membru kkonċernat jiġi prevenut milli japplika kundizzjonijiet projbittivi għal tali konverżjoni. L-Istat Membru tas-sede għandu jkun jista'jispeċifika liema tipi ta’ persuni ġuridiċi nazzjonali jistgħu jiġu konvertiti għal persuni ġuridiċi Ewropej, u li jirrifjuta li japprova tali konverżjoni taħt dan ir-Regolament sa meta jkunu ngħataw garanziji adegwati, b’mod partikolari, għal-legalità tal-istatuti tal-applikant skont il-liġijiet ta’ dak l-Istat Membru jew għall-protezzjoni tal-kredituri jew id-detenturi ta' drittijiet oħra fir-rigward ta' kwalunkwe personalità ġuridika nazzjonali li teżisti minn qabel.
(21)
It-terminazzjoni ta’ personalità ġuridika Ewropea għandha tkun suġġetta għal rekwiżiti u proċeduri bil-għan li jiġu mħarsa l-interessi tal-Unjoni, tal-Istat Membru tas-sede, tal-partit politiku Ewropew jew il-fondazzjoni politika Ewropea u ta' kwalunkwe partijiet terzi kkonċernati. B'mod partikolari, jekk il-partit politiku Ewropew jew il-fondazzjoni politika Ewropea jakkwistaw personalità ġuridika skont id-dritt tal-Istat Membru tas-sede tagħhom, dan għandu jitqies bħala konverżjoni tal-personalità ġuridika Ewropea u kwalunkwe dritt jew obbligu individwali li l-entità ġuridika Ewropea preċedenti tkun rispettivament kisbet jew ġarrbet għandhom jiġu trasferiti lill-entità ġuridika nazzjonali. Barra minn hekk, bil-għan li tiġi aġevolata l-kontinwità tal-attività, għandhom isiru salvagwardji sabiex jiġi evitat li l-Istat Membru kkonċernat japplika kundizzjonijiet projbittivi fuq it-tali konverżjoni. Jekk il-partit politiku Ewropew jew il-fondazzjoni politika Ewropea ma jakkwistawx personalità ġuridika fl-Istat Membru tas-sede tagħhom, għandhom jiġu stralċati skont il-liġi ta’ dak l-Istat Membru u skont il-kundizzjoni li tirrikjedi li ma tfittixx għanijiet ta' qligħ. L-Awtorità u l-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew jistgħu għandhom ikunu jistgħu jaqblu dwar modalitajiet mal-Istat Membru kkonċernat fir-rigward tat-terminazzjoni tal-personalità ġuridika Ewropea, b'mod partikolari sabiex jiġi żgurat l-irkupru tal-fondi rċevuti mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea u ta' kwalunkwe sanzjonijiet finanzjarji.
(22)
Jekk partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea jonqsu serjament milli jikkonformaw mal-liġi nazzjonali rilevanti u jekk il-materja ikollha x'taqsam ma' elementi li jaffettwaw ir-rispett għall-valuri li fuqhom hija msejsa l-Unjoni kif espressi fl-Artikolu 2 TUE, l-Awtorità għandha tiddeċiedi, fuq talba tal-Istat Membru kkonċernat, li tapplika l-proċeduri stipulati f'dan ir-Regolament. Barra minn hekk, l-Awtorità għandha tiddeċiedi, fuq talba mingħand l-Istat Membru tas-sede, li taqta' mir-Reġistru partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea li tkun naqset serjament milli tikkonforma mal-liġi nazzjonali rilevanti dwar kwalunkwe materja oħra.
(23)
L-eliġibbiltà għall-finanzjament mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea għandu jkun limitat għal partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej affiljati magħhom, li jkunu ġew magħrufa bħala tali u li jkunu kisbu status legali Ewropew. Filwaqt li hu kruċjali li jiġi żgurat li l-kundizzjonijiet applikabbli għall-formazzjoni ta’ partit politiku Ewropew ma jkunux eċċessivi iżda jkunu jistgħu jiġu milħuqa minn alleanzi transnazzjonali organizzati u serji ta’ partiti politiċi jew ta’ persuni fiżiċi, jew tat-tnejn, huwa wkoll meħtieġ li jiġu stabbiliti kriterji proporzjonati sabiex jiġu allokati riżorsi limitati mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea liema kriterji jirriflettu b’mod oġġettiv l-ambizzjoni Ewropea u l-appoġġ elettorali ġenwin ta’ partit politiku Ewropew. Tali kriterji huma bbażati l-aħjar fuq ir-riżultati tal-elezzjonijiet tal-Parlament Ewropew, li fihom il-partiti politiċi Ewropej jew membri tagħhom ikunu obbligati li jikkontestaw taħt dan ir-Regolament, li jipprovdu indikazzjoni preċiża tal-għarfien elettorali ta' partit politiku Ewropew. Dawn għandhom jirriflettu r-rwol tal-Parlament Ewropew li jirrappreżenta direttament iċ-ċittadini tal-Unjoni, mogħti lilu bl-Artikolu 10(2) TUE, kif ukoll l-objettiv għall-partiti politiċi Ewropej li jipparteċipaw bis-sħiħ fil-ħajja demokratika tal-Unjoni u li jsiru atturi attivi tad-demokrazija rappreżentattiva tal-Ewropa, sabiex jesprimu effettivament il-veduti, l-opinjonijiet u r-rieda politika taċ-ċittadini tal-Unjoni. L-eliġibiltà għall-fondi mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea għandha għaldaqstant tkun limitata għal partiti politiċi Ewropej li jkunu rappreżentati fil-Parlament Ewropew b’minn tal-anqas membru wieħed minn tagħhom, u għal fondazzjonijiet politiċi Ewropej li japplikaw permezz ta' partit politiku Ewropew li jkun rappreżentat fil-Parlament Ewropew b'minn tal-anqas membru wieħed minn tiegħu.
(24)
Sabiex tiżdied it-trasparenza tal-iffinanzjar tal-partiti politiċi Ewropej, u sabiex jiġi evitat abbuż potenzjali tar-regoli tal-finanzjament, Membru tal-Parlament Ewropew għandu, għall-għanijiet ta’ finanzjament biss, jitqies bħala membru ta’ partit politiku Ewropew wieħed biss, li għandu, fejn rilevanti, ikun dak li miegħu il-partit nazzjonali jew reġjonali tiegħu ikun affiljat fid-data finali għall-preżentazzjoni ta' applikazzjonijiet għal finanzjament.
(25)
Għandhom jiġu stabbiliti l-proċeduri li għandhom jiġu segwiti minn partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej affiljati magħhom meta dawn japplikaw għal finanzjament mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea, kif ukoll il-proċeduri, il-kriterji u r-regoli li għandhom ikunu rispettati meta tkun qed tittieħed deċiżjoni dwar l-għoti ta’ tali finanzjament.
(26)
Sabiex jiġu msaħħa l-indipendenza, l-obbligu tal-għoti ta’ rendikont u r-responsabbiltà tal-partiti politiċi Ewropej u tal-fondazzjonijiet politiċi Ewropej, ċerti tipi ta’ donazzjonijiet u kontribuzzjonijiet minn sorsi oltre l-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea għandhom ikunu pprojbiti jew suġġetti għal limitazzjonijiet. Kwalunkwe restrizzjoni fuq il-moviment ħieles tal-kapital li tali limitazzjonijiet jistgħu jġibu magħhom tkun iġġustifikata għal raġunijiet ta' politika pubblika u tkun strettament meħtieġa għall-ilħiq ta' dawk l-objettivi.
(27)
Il-partiti politiċi Ewropej għandhom ikunu jistgħu jiffinanzjaw kampanji mmexxija fil-kuntest ta’ elezzjonijiet għall-Parlament Ewropew, filwaqt li l-iffinanzjar u l-limitar tal-ispejjeż tal-elezzjoni għal partiti u kandidati f’tali elezzjonijiet għandu jkun irregolat bir-regoli applikabbli f’kull Stat Membru.
(28)
Il-partiti politiċi Ewropej m’għandhomx jiffinanzjaw, direttament jew indirettament, partiti politiċi oħra u, b’mod partikolari, partiti jew kandidati nazzjonali. Fondazzjonijiet politiċi Ewropej m’għandhomx jiffinanzjaw, direttament jew indirettament, partiti politiċi Ewropej jew nazzjonali, jew kandidati. Barra minn hekk, il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej affiljati magħhom m’għandhomx jiffinanzjaw kampanji referendarji. Dawn il-prinċipji jirriflettu d-Dikjarazzjoni Nru 11 dwar l-Artikolu 191 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea annessa mal-Att Finali tat-Trattat ta’ Nizza.
(29)
Għandhom jiġu stabbiliti regoli u proċeduri speċifiċi għad-distribuzzjoni tal-approprjazzjonijiet disponibbli kull sena mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea, b’mod li jitqiesu, minn naħa waħda, in-numru ta’ benefiċjarji u, min-naħa l-oħra, is-sehem ta’ membri eletti fil-Parlament Ewropew ta’ kull partit politiku Ewropew benefiċjarju u, b’estensjoni, tal-fondazzjoni politika Ewropea rispettiva affiljata miegħu. Dawk ir-regoli għandhom jipprovdu għal trasparenza, kontabilità, awditjar u kontroll finanzjarju stretti tal-partiti politiċi Ewropej u tal-fondazzjonijiet politiċi Ewropej affiljati magħhom, kif ukoll għall-impożizzjoni ta' sanzjonijiet proporzjonati, inkluż fil-każ ta’ ksur minn xi partit politiku Ewropew jew minn xi fondazzjoni politika Ewropea tal-valuri li fuqhom hija bbażata l-Unjoni kif espress fl-Artikolu 2 TUE.
(30)
Bil-għan li tiġi żgurata l-konformità mal-obbligi stipulati f'dan ir-Regolament rigward il-finanzjament u n-nefqa tal-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej u rigward materji oħra, jeħtieġ li jiġu stabbiliti mekkaniżmi ta' kontroll effettivi. Għal dak il-għan, l-Awtorità, l-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew u l-Istati Membri għandhom jikkooperaw u jiskambjaw l-informazzjoni meħtieġa kollha. Il-kooperazzjoni reċiproka fost l-awtoritajiet tal-Istati Membri għandha tiġi inkoraġġita wkoll bil-għan li jiġi żgurat il-kontroll effettiv u effiċjenti tal-obbligi li jirriżultaw mid-dritt nazzjonali applikabbli.
(31)
Jeħtieġ li tiġi prevista sistema ta’ sanzjonijiet li tkun ċara, b’saħħitha u dissważiva bil-għan li jiġi żgurat konformità effettiva, proporzjonata u uniformi mal-obbligi rigward l-attivitajiet tal-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej. Tali sistema għandha tirrispetta wkoll il-prinċipju tan-ne bis in idem li permezz tiegħu sanzjonijiet ma jistgħux jiġu imposti darbtejn għall-istess reat. Huwa meħtieġ ukoll li jiġu definiti r-rwoli rispettivi tal-Awtorità u tal-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew fil-kontroll u l-verifika tal-osservanza ta’ dan ir-Regolament kif ukoll il-mekkaniżmi ta’ kooperazzjoni bejniethom u l-awtoritajiet tal-Istati Membri.
(32)
Bil-għan li jgħinu biex jiżdied l-għarfien politiku Ewropew taċ-ċittadini u jippromwovu t-trasparenza tal-proċess elettorali Ewropew, il-partiti politiċi Ewropej jistgħu jinfurmaw liċ-ċittadini matul l-elezzjonijiet għall-Parlament Ewropew bir-rabtiet li hemm bejniethom u bejn il-partiti politiċi nazzjonali affiljati magħhom u l-kandidati tagħhom.
(33)
Minħabba raġunijiet ta’ trasparenza, u sabiex jissaħħaħ l-iskrutinju u r-responsabbiltà demokratika tal-partiti politiċi Ewropej u tal-fondazzjonijiet politiċi Ewropej, għandha tiġi ppubblikata informazzjoni li titqies li tkun ta’ interess pubbliku sostanzjali, marbuta b’mod notevoli mal-istatuti tagħhom, is-sħubija, id-dikjarazzjonijiet finanzjarji, id-donaturi u d-donazzjonijiet tagħhom, il-kontribuzzjonijiet u l-għotjiet irċevuti mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea, kif ukoll informazzjoni marbuta ma’ deċiżjonijiet meħuda mill-Awtorità u l-Uffiċċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew dwar ir-reġistrazzjoni, l-iffinanzjar u s-sanzjonijiet. L-aktar mod effettiv għall-promozzjoni ta’ kundizzjonijiet ekwivalenti ta’ kompetizzjoni u għall-kompetizzjoni ġusta bejn il-forzi politiċi, u biex jitħarsu l-proċessi miftuħa, trasparenti u demokratiċi leġislattivi u elettorali, huwa li jiġi stabbilit qafas regolatorju biex jiġi żgurat li din l-informazzjoni tkun disponibbli b’mod pubbliku, biex b’hekk tissaħħaħ il-fiduċja taċ-ċittadini u tal-votanti fid-demokrazija rappreżentattiva Ewropea, u, b’mod aktar wiesa’, ma jitħalliex li jseħħu l-korruzzjoni u l-abbużi tal-poter.
(34)
F’konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, l-obbligu li tiġi ppubblikata l-identità ta’ donaturi li huma persuni fiżiċi m’għandux japplika fil-każ ta’ donazzjonijiet li ma jkunux jaqbżu l-EUR 1 500 fis-sena kull donatur. Barra minnhekk, tali obbligu m’għandux japplika fil-każ ta’ donazzjonijiet li l-valur annwali tagħhom jaqbeż l-EUR 1 500 u huwa anqas minn jew daqs EUR 3 000 ħlief jekk id-donatur ikun ta l-kunsens tiegħu bil-miktub minn qabel għall-pubblikazzjoni. Dawn il-livelli limitu jikkostitwixxu bilanċ xieraq bejn, min-naħa l-waħda, d-dritt fundamentali għall-protezzjoni tad-data personali u, min-naħa l-oħra l-interess pubbliku leġittimu fit-trasparenza fir-rigward tal-finanzjament tal-partiti u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej, kif rifless fir-rakkomandazzjonijiet internazzjonali biex tiġi evitata l-korruzzjoni fir-rigward tal-finanzjament tal-partiti u l-fondazzjonijiet politiċi. L-iżvelar tad-donazzjonijiet li jaqbżu t-EUR 3 000 fis-sena għal kull donatur, għandu jippermetti skrutinju u kontroll pubbliċi fuq ir-relazzjonijiet ta' bejn id-donaturi u l-partiti politiċi Ewropej. Ukoll f’konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, l-informazzjoni dwar id-donazzjonijiet għandha tiġi ppubblikata kull sena, ħlief matul kampanji elettorali għall-Parlament Ewropew jew fil-każ ta’ donazzjonijiet li jkunu jaqbżu t-EUR 12 000, f'liema każijiet il-pubblikazzjoni għandha ssir bla telf ta' żmien.
(35)
Dan ir-Regolament jirrispetta d-drittijiet funadamentali u josserva l-prinċipji mnaqqxa fil-Karta, b’mod partikolari l-Artikoli 7 u 8 tiegħu, li jiddikjaraw li kulħadd għandu d-dritt li l-ħajja privata tiegħu għandha tiġi rispettata u li titħares id-data personali li tikkonċernah, u għandu jiġi implimentat fir-rispett sħiħ ta’ dawk id-drittijiet u prinċipji.
(36)
Ir-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8) japplika għall-ipproċessar tad-data personali li jitwettaq mill-Awtorità, il-Parlament Ewropew u l-Kumitat ta' persuni eminenti indipendenti b'applikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
(37)
Id-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9) tapplika għall-ipproċessar tad-data personali li jitwettaq b’applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
(38)
Għal raġunijiet ta’ ċertezza legali, huwa xieraq li jiġi ċċarat li l-Awtorità, il-Parlament Ewropew, il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej, l-awtoritajiet nazzjonali kompetenti biex jeżerċitaw kontroll fuq aspetti relatati mal-iffinanzjar tal-partiti politiċi Ewropej u tal-fondazzjonijiet politiċi Ewropej, u partijiet terzi oħra rilevanti msemmija jew stipulati f’dan ir-Regolament huma l-kontrolluri tad-data fi ħdan it-tifsira tar-Regolament (KE) Nru 45/2001 jew id-Direttiva 95/46/KE. Huwa meħtieġ ukoll li jiġi speċifikat il-perjodu massimu li fih huma jistgħu jżommu data personali miġbura għall-għanijiet li tiġi żgurata l-legalità, ir-regolarità u t-trasparenza tal-finanzjament tal-partiti politiċi Ewropej u tal-fondazzjonijiet politiċi Ewropej u s-sħubija tal-partiti politiċi Ewropej. Fil-kapaċità tagħhom bħala kontrolluri tad-data, l-Awtorità, il-Parlament Ewropew, il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej, l-awtoritajiet nazzjonali kompetenti u l-partijiet terzi relevanti jeħtieġ li jieħdu l-miżuri xierqa kollha biex jikkonformaw mal-obbligi imposti bir-Regolament (KE) Nru 45/2001 u bid-Direttiva 95/46/KE, b’mod partikolari dawk dwar il-legalità tal-ipproċessar, is-sigurtà tal-attivitajiet ta’ pproċessar, l-għoti ta’ informazzjoni u d-drittijiet tas-suġġetti tad-data li jkollhom aċċess għad-data personali tagħhom, u biex jiksbu korrezzjoni u tħassir tad-data personali tagħhom.
(39)
Il-Kapitolu III tad-Direttiva 95/46/KE dwar rimedji ġudizzjarji, responsabbiltà u sanzjonijiet japplika fir-rigward tal-ipproċessar tad-data li jsir b'applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament. L-awtoritajiet kompetenti nazzjonali jew il-partijiet terzi rilevanti għandhom ikunu responsabbli skont il-liġi nazzjonali applikabbli għal kwalunkwe dannu li jistgħu jikkawżaw. Barra minn hekk, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet nazzjonali kompetenti jew il-partijiet terzi relevanti jkunu soġġetti għal sanzjonijiet xierqa għall-ksur ta’ dan ir-Regolament.
(40)
LIs-sostenn tekniku mogħti mill-Parlament Ewropew lill-partiti politiċi Ewropej għandu jkun iggwidat mill-prinċipju tat-trattament ugwali, għandu jingħata b’fattura u bi ħlas u għandu jkun soġġett għal rapport pubbliku regolari.
(41)
L-informazzjoni ewlenija dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandha tkun disponibbli għall-pubbliku fuq sit web apposta.
(42)
Il-kontroll ġudizzjarju mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea għandu jkun ta' għajnuna fl-applikazzjoni korretta ta’ dan ir-Regolament. Għandhom isiru wkoll dispożizzjonijiet biex il-partiti politiċi Ewropej jew il-fondazzjonijiet politiċi Ewropej ikunu jistgħu jinstemgħu u jieħdu miżuri korrettivi qabel ma tiġi imposta fuqhom xi sanzjoni.
(43)
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkun hemm dispożizzjonijiet nazzjonali li jkunu kapaċi jwasslu għall-applikazzjoni effettiva ta' dan ir-Regolament.
(44)
L-Istati Membri għandhom jingħataw żmien biżżejjed biex jadottaw dispożizzjonijiet biex jiżguraw applikazzjoni mingħajr intoppi u effettiva ta’ dan ir-Regolament. Għandu għalhekk jiġi previst perjodu ta’ tranżizzjoni bejn id-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament u l-applikazzjoni tiegħu.
(45)
Il-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data ġie kkonsultat u adotta opinjoni (10).
(46)
Minħabba l-ħtieġa ta’ bidliet sinifikanti u ta’ żidiet għar-regoli u l-proċeduri li japplikaw bħalissa għall-partiti politiċi u għall-fondazzjonijiet politiċi fil-livell Ewropew, ir-Regolament (KE) Nru 2004/2003 għandu jitħassar,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-kundizzjonijiet li jirregolaw l-istatut u l-finanzjament ta’ partiti politiċi fil-livell Ewropew (“partiti politiċi Ewropej”) u ta’ fondazzjonijiet politiċi f’livell Ewropew (“fondazzjonijiet politiċi Ewropej”).
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament:
(1)
"partit politiku" tfisser assoċjazzjoni ta' ċittadini:
-
li ssegwi għanijiet politiċi, u
-
li tkun magħrufa minn, jew stabbilita skont, l-ordinament ġuridiku ta' mill-inqas wieħed mill-Istati Membri;
(2)
“alleanza politika” tfisser kooperazzjoni strutturata bejn partiti politiċi u/jew ċittadini,
(3)
“partit politiku Ewropew” tfisser “alleanza politika” li ssegwi għanijiet politiċi u tkun irreġistrata mal-Awtorità għall-partiti u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej stabbilita fl-Artikolu 6 skont il-kundizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti f’dan ir-Regolament;
(4)
“fondazzjoni politika Ewropea” tfisser entità li tkun formalment affiljata ma’ partit politiku Ewropew, li tkun irreġistrata mal-Awtorità skont il-kundizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti f’dan ir-Regolament, u li permezz tal-attivitajiet tagħha, skont l-għanijiet u l-valuri fundamentali segwiti mill-Unjoni, issaħħaħ u tikkomplementa l-għanijiet tal-partit politiku Ewropew billi twettaq wieħed jew aktar mill-kompiti li ġejjin:
(a)
l-osservazzjoni, l-analiżi u l-kontribuzzjoni għad-dibattitu dwar kwistjonijiet ta’ politika pubblika Ewropea u dwar il-proċess ta’ integrazzjoni Ewropea;
(b)
l-iżvilupp ta' attivitajiet marbuta ma' kwistjonijiet ta' politika pubblika Ewropea, bħalma hija l-għajnuna fis-seminars Ewropej, fit-taħriġ, fil-konferenzi u fl-istudji dwar kwistjonijiet bħal dawn bejn il-partijiet interessati ewlenin, inkluż l-organizzazzjonijiet taż-żgħażagħ u rappreżentanti oħra tas-soċjetà ċivili;
(c)
l-iżvilupp tal-kooperazzjoni sabiex tiġi promossa d-demokrazija, inkluż f’pajjiżi terzi;
(d)
isservi ta' qafas għall-fondazzjonijiet politiċi nazzjonali, għall-akkademiċi, u għal atturi rilevanti oħra biex jaħdmu flimkien fil-livell Ewropew;
(5)
“parlament reġjonali” jew “assemblea reġjonali” tfisser korp li l-membri tiegħu jkollhom mandat elettorali reġjonali jew ikunu politikament responsabbli quddiem assemblea eletta;
(6)
“finanzjament mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea” tfisser għotja mogħtija skont it-Titolu VI tal-Ewwel Parti jew kontribuzzjoni mogħtija skont it-Titolu VIII tat-Tieni Parti tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11) (“ir-Regolament Finanzjarju”):
(7)
“donazzjoni” tfisser kwalunkwe offerti ta’ flus, kwalunkwe offerta in natura, il-forniment taħt iil-valur tas-suq ta' kwalunkwe prodotti, servizzi (inkluż self) jew xogħlijiet, u/jew kwalunkwe tranżazzjoni oħra li tikkostitwixxi vantaġġ ekonomiku għall-partit politiku Ewropew jew għall-fondazzjoni politika Ewropea kkonċernati, bl-eċċezzjoni ta' kontribuzzjonijiet mill-membri u l-attivitajiet politiċi tas-soltu li jsiru fuq bażi volontarja minn individwi;
(8)
“kontribuzzjoni mill-membri” tfisser kwalunkwe ħlas fi flus, inklużi ħlasijiet ta' sħubija, jew kwalunkwe kontribuzzjoni in natura, jew il-forniment taħt il-valur tas-suq ta' kwalunkwe prodotti, servizzi (inklużi selfiet) jew xogħlijiet, u/jew kwalunkwe tranżazzjoni oħra li tikkostitwixxi vantaġġ ekonomiku għall-partit politiku Ewropew jew għall-fondazzjoni politika Ewropea kkonċernati, meta mogħtija lil dak il-partit politiku Ewropew jew lil dik il-fondazzjoni politika Ewropea minn xi wieħed mill-membri tagħhom, bl-eċċezzjoni tal-attivitajiet politiċi tas-soltu li jsiru fuq bażi volontarja minn membri individwali;
(9)
“baġit annwali” għall-finijiet tal-Artikoli 20 u 27 tfisser l-ammont totali tan-nefqa f'sena partikolari kif rappurtat fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali tal-partit politiku Ewropew jew tal-fondazzjoni politika Ewropea kkonċernati;
(10)
“Punt ta’ Kuntatt Nazzjonali” tfisser wieħed mill-punti ta’ kollegament nominati għall-kwistjonijiet relatati mal-bażi tad-data ċentrali dwar l-esklużjonijiet li hija msemmija fl-Artikolu 108 tar-Regolament Finanzjarju u fl-Artikolu 144 tar-Regolament ta' Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 1268/2012 (12), jew kwalunkwe persuna jew persuni oħra speċifikament nominati mill-awtoritajiet rilevanti fl-Istati Membri għall-fini ta' skambju ta' informazzjoni fl-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament;
(11)
“sede” tfisser l-imkien fejn il-partit politiku Ewropew jew il-fondazzjoni politika Ewropea għandha l-amministrazzjoni ċentrali tagħha;
(12)
“ksur konkorrenti” tfissew żewġ okkorrenzi ta' ksur jew aktar imwettqa bħala parti mill-istess att illegali;
(13)
“ksur ripetut” tfisser ksur imwettaq fi żmien ħames snin minn meta tkun ġiet imposta sanzjoni fuq min ikun wettaq il-ksur u għall-istess tip ta’ ksur
KAPITOLU II
STATUT GĦALL-PARTITI POLITIĊI EWROPEJ U GĦALL-FONDAZZJONIJIET POLITIĊI EWROPEJ
Artikolu 3
Kundizzjonijiet għar-reġistrazzjoni
1. Alleanza politika għandha tkun intitolata li tirreġistra bħala partit politiku Ewropew soġġett għall-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
jkollha s-sede tagħha fi Stat Membru kif indikat fl-istatuti tagħha,
(b)
hi jew il-membri tagħha jkunu rappreżentati f’mill-inqas kwart tal-Istati Membri, minn membri tal-Parlament Ewropew, ta' Parlamenti nazzjonali, ta' parlamenti reġjonali jew ta' assembleji reġjonali, jew
hi jew il-partiti membri tagħha jkunu rċevew, f’mhux inqas minn kwart tal-Istati Membri, mhux inqas minn tlieta fil-mija tal-voti mitfugħa f’kull wieħed minn dawk l-Istati Membri fl-aktar elezzjonijiet reċenti għall-Parlament Ewropew;
(c)
tosserva, b’mod partikolari fil-programm u fl-attivitajiet tagħha, il-valuri li fuqhom hija mibnija l-Unjoni kif espressi fl-Artikolu 2 TUE, jiġifieri r-rispett għad-dinjità tal-bniedem, il-libertà, id-demokrazija, l-ugwaljanza, l-istat tad-dritt u r-rispett għad-drittijiet tal-bniedem, inklużi d-drittijiet tal-persuni li jagħmlu parti minn minoranzi,
(d)
hi jew il-membri tagħha jkunu pparteċipaw f’elezzjonijiet għall-Parlament Ewropew, jew ikunu esprimew pubblikament l-intenzjoni li jieħdu sehem fl-elezzjonijiet li jkun imiss tal-Parlament Ewropew; u
(e)
ma jkollhiex skopijiet ta’ profitt.
2. Applikant għandu jkun intitolat li japplika biex jirreġistra bħala fondazzjoni politika Ewropea soġġett għall-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
ikun affiljat ma’ partit politiku Ewropew reġistrat skont il-kundizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti f’dan ir-Regolament:
(b)
ikollu s-sede tiegħu fi Stat Membru kif indikat fl-istatuti tiegħu,
(c)
josserva, b’mod partikolari fil-programm u fl-attivitajiet tiegħu, il-valuri li fuqhom hija mibnija l-Unjoni kif espressi fl-Artikolu 2 TUE, jiġifieri r-rispett għad-dinjità tal-bniedem, il-libertà, id-demokrazija, l-ugwaljanza, l-istat tad-dritt u r-rispett għad-drittijiet tal-bniedem, inklużi d-drittijiet tal-persuni li jagħmlu parti minn minoranzi,
(d)
l-għanijiet tiegħu jkunu jikkumplementaw l-għanijiet tal-partit politiku Ewropew li miegħu ikun formalment affiljat,
(e)
il-korp tat-tmexxija tiegħu jrid ikun magħmul minn membri minn mhux inqas minn kwart tal-Istati Membri; u
(f)
ma ikollux għanijiet ta' qligħ.
3. Partit politiku Ewropew jista’ jkollu fondazzjoni politika Ewropea waħda biss formalment affiljata miegħu. Kull partit politiku Ewropew u fondazzjoni politika Ewropea affiljata miegħu għandhom jiżguraw separazzjoni bejn il-ġestjoni ta’ kuljum, l-istrutturi ta' tmexxija u l-kontijiet finanzjarji rispettivi tagħhom.
Artikolu 4
Governanza tal-partiti politiċi Ewropej
1. L-istatuti ta’ partit politiku Ewropew għandhom josservaw il-liġi applikabbli tal-Istat Membru li fih ikollu s-sede tiegħu u għandhom jinkludu dispożizzjonijiet li jkopru mill-inqas dan li ġej:
(a)
ismu u l-logo tiegħu, li għandhom ikunu jintgħarfu ċar minn dawk ta’ kwalunkwe partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea eżistenti;
(b)
l-indirizz tas-sede tiegħu;
(c)
programm politiku li jispeċifika l-iskop u l-għanijiet tiegħu;
(d)
dikjarazzjoni, skont l-Artikolu 3(1)(e), li ma ssegwix għanijiet ta’ qligħ;
(e)
fejn ikun rilevanti l-isem tal-fondazzjoni politika affiljata tiegħu u deskrizzjoni tar-relazzjoni formali ta’ bejniethom,
(f)
l-organizzazzjoni u l-proċeduri amministrattivi u finanzjarji tiegħu, fejn jiġu speċifikati b'mod partikolari l-entitajiet u l-karigi li għandhom setgħat ta' rappreżentanza amministrattiva, finanzjarja u ġuridika u r-regoli dwar l-istabbiliment, l-approvazzjoni u l-verifika tal-kontijiet annwali; u
(g)
il-proċedura interna li għandha tiġi segwita fil-każ tax-xoljiment volontarju tiegħu bħala partit politiku Ewropew.
2. L-istatuti ta’ partit politku Ewropew għandhom jinkludu dispożizzjonijiet dwar l-organizzazzjoni interna tal-partit u jkunu jkopru mill-inqas dan li ġej:
(a)
il-modalitajiet tal-ammissjoni, ir-riżenja u l-esklużjoni tal-membri tiegħu, bil-lista tal-partiti membri tiegħu tkun mehmuża mal-istatuti;
(b)
id-drittijiet u l-obbligi assoċjati mat-tipi kollha ta’ sħubija u d-drittijiet relevanti tal-vot;
(c)
is-setgħat, ir-responsabbiltajiet u l-għamla tal-korpi ta’ tmexxija tiegħu, fejn jiġu speċifikati għal kull wieħed il-kriterji għall-għażla tal-kandidati u l-modalitajiet għall-ħatra u t-tkeċċija tagħhom;
(d)
il-proċessi interni tiegħu ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet, b’mod partikolari l-proċeduri ta’ votazzjoni u l-ħtiġiet ta’ kworum;
(e)
il-mod kif iħares lejn it-trasparenza, b'mod partikolari fejn jidħlu kotba, żamma tal-kontijiet u donazzjonijiet, il-privatezza u l-protezzjoni tad-data personali; u
(f)
il-proċedura interna għall-emendar tal-istatuti tiegħu.
3. L-Istat Membru tas-sede jista’ jimponi rekwiżiti addizzjonali għall-istatuti, kemm-il darba dawk ir-rekwiżiti addizzjonali ma jkunux inkonsistenti ma' dan ir-Regolament.
Artikolu 5
Il-governanza tal-fondazzjonijiet politiċi Ewropej
1. L-istatuti ta’ fondazzjoni politika Ewropea għandhom josservaw il-liġi applikabbli tal-Istat Membru li fih ikollha s-sede tagħha u għandhom jinkludu dispożizzjonijiet li jkopru mill-inqas dan li ġej:
(a)
isimha u l-logo tagħha, li għandhom ikunu jintgħarfu ċar minn dawk ta’ kwalunkwe partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea eżistenti;
(b)
l-indirizz tas-sede tagħha;
(c)
deskrizzjoni tal-iskop u l-għanijiet tagħha, li għandhom ikunu kumpatibbli mal-kompiti elenkati fil-punt (4) tal-Artikolu 2:
(d)
dikjarazzjoni, skont il-punt (f) tal-Artikolu 3(2), li ma ssegwix għanijiet ta’ qligħ;
(e)
l-isem tal-partit politiku Ewropew li miegħu tkun affiljata direttament, u deskrizzjoni tar-relazzjoni formali ta’ bejniethom,
(f)
lista tal-entitajiet tagħha, li tispeċifika għal kull waħda minnhom is-setgħat, ir-responsabbiltajiet u l-għamla tagħha, u tinkludi l-modalitajiet ta’ ħatra u tkeċċija tal-membri u tal-amministraturi ta’ tali entitajiet;
(g)
l-organizzazzjoni u l-proċeduri amministrattivi u finanzjarji tiegħu, fejn jiġu speċifikati b'mod partikolari l-entitajiet u l-karigi li għandhom setgħat ta' rappreżentanza amministrattiva, finanzjarja u ġuridika u r-regoli dwar l-istabbiliment, l-approvazzjoni u l-verifika tal-kontijiet annwali;
(h)
il-proċedura interna għall-emendar tal-istatuti tagħha; u
(i)
il-proċedura interna li għandha tiġi segwita fil-każ tax-xoljiment volontarju tagħha bħala fondazzjoni politika Ewropea.
2. L-Istat Membru tas-sede jista’ jimponi rekwiżiti addizzjonali għall-istatuti, kemm-il darba dawk ir-rekwiżiti addizzjonali ma jkunux inkonsistenti ma' dan ir-Regolament.
Artikolu 6
Awtorità għall-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej
1. Hija b'dan stabbilita Awtorità għall-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej (l-“Awtorità”) għall-fini ta' reġistrazzjoni, kontroll u impożizzjoni ta' sanzjonijiet fuq partiti politiċi Ewropej u fondazzjonijiet politiċi Ewropej skont dan ir-Regolament.
2. L-Awtorità għandu jkollha personalità ġuridika. Għandha tkun indipendenti u għandha teżerċita l-funzjonijiet tagħha b’osservanza sħiħa ta' dan ir-Regolament.
L-Awtorità għandha tiddeċiedi dwar ir-reġistrazzjoni u l-qtugħ mir-reġistru ta' partiti politiċi Ewropej u fondazzjonijiet politiċi Ewropej skont il-proċeduri u l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament. Barra minn hekk, l-Awtorità għandha b’mod regolari tivverifika li l-kundizzjonijiet tar-reġistrazzjoni stipulati fl-Artikolu 3 u d-dispożizzjonijiet ta’ governanza stipulati skont il-punti (a), (b) u (d) sa (f) tal-Artikolu 4(1) u l-punti (a) sa (e) u (g) tal-Artikolu 5(1) ikomplu jiġu rispettati mill-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej reġistrati.
Fid-deċiżjonijiet tagħha, l-Awtorità għandha tikkunsidra bis-sħiħ id-dritt fundamentali tal-libertà ta’ assoċjazzjoni u l-ħtieġa li jiġi żgurat il-pluraliżmu tal-partiti politiċi fl-Ewropa.
L-Awtorità għandha tkun irrappreżentata mid-Direttur tagħha li għandu jieħu d-deċiżjonijiet kollha tal-Awtorità f’isimha.
3. Id-Direttur tal-Awtorità għandu jinħatar għal mandat li ma jistax jiġġedded ta’ ħames snin mill-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni (flimkien magħrufa bħala l-"awtorità tal-ħatra") bi qbil komuni, abbażi ta' proposti magħmula minn kumitat tal-għażla magħmul mis-Segretarji Ġenerali ta' dawk it-tliet istituzzjonijiet wara sejħa miftuħa għall-kandidati.
Id-Direttur tal-Awtorità għandu jintgħażel abbażi tal-kwalitajiet personali u professjonali tiegħu. Hu jew hi m’għandhomx ikunu membri tal-Parlament Ewropew, m’għandhomx ikollhom xi mandat elettorali jew ikunu attwalment jew fl-imgħoddi impjegati ta' xi partit politiku Ewropew jew ta’ xi fondazzjoni politika Ewropea. Id-Direttur magħżul m'għandux ikollu konflitt ta' interessi bejn id-dmirijiet tiegħu jew tagħha bħala Direttur tal-Awtorità u kwalunkwe dmir uffiċjali ieħor, b'mod partikolari fir-rigward tal-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament.
Pożizzjoni li titbattal kawża ta’ riżenja, irtirar, tkeċċija jew mewt għandha timtela skont l-istess proċedura.
Fil-każ ta’ sostituzzjoni normali jew riżenja volontarja d-Direttur għandu jkompli l-funzjonijiet tiegħu (jew tagħha) sa meta s-sostitut jibda jaħdem.
Jekk id-Direttur tal-Awtorità ma jkunx għadu jissodisfa l-kundizzjonijiet rekwiżiti għat-twettiq tad-dmirijiet tiegħu (jew tagħha), hu (jew hi) jista' jitkeċċa bi qbil komuni minn tal-inqas tnejn mit-tliet istituzzjonijiet imsemmija fl-ewwel subparagrafu u abbażi ta' rapport imfassal mill-kumitat tal-għażla msemmi fl-ewwel subparagrafu fuq inizjattiva tiegħu stess jew fuq talba ta' kwalunkwe waħda mit-tliet istituzzjonijiet.
Id-Direttur tal-Awtorità għandu jkun indipendenti fit-twettiq tad-dmirijiet tiegħu jew tagħha. Meta jkun qed jaġixxi f’isem l-Awtorità, id-Direttur la għandu jfittex u lanqas ma għandu jieħu struzzjonijiet minn xi istituzzjoni jew gvern jew mingħand kwalunkwe entità, uffiċċju jew aġenzija oħra. Id-Direttur tal-Awtorità għandu jżomm lura minn kwalunkwe att li hu inkompatibbli man-natura tad-dmirijiet tiegħu jew tagħha.
Il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni għandhom jeżerċitaw b’mod konġunt, fir-rigward tad-Direttur, is-setgħat mogħtija lill-awtorità tal-ħatra mir-Regolamenti tal-Persunal għall-Uffiċjali (u l-Kondizzjonijiet tal-Impjieg applikabbli għall-Aġenti l-Oħra tal-Unjoni) stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (KEE, Euratom, ECSC) Nru 259/68 (13). Mingħajr ħsara għad-deċiżjonijiet dwar il-ħatra u t-tkeċċija, it-tliet istituzzjonijiet jistgħu jaqblu li jafdaw lil kwalunkwe waħda minn fosthom l-eżerċizzju ta’ xi wħud mis-setgħat li jifdal jew tas-setgħat li jifdal kollha mogħtija lill-awtorità tal-ħatra.
L-awtorità tal-ħatra tista’ tassenja kompiti oħra lid-Direttur kemm-il darba tali kompiti ma jkunux inkompatibbli mal-ammont ta’ xogħol li jirriżulta mid-dmirijiet tiegħu bħala Direttur tal-Awtorità u ma jkunux suġġetti li joħolqu xi konflitt ta’ interessi li jipperikolaw l-indipendenza sħiħa tad-Direttur.
4. L-Awtorità għandha titqiegħed fiżikament fil-Parlament Ewropew, li għandu jagħti lill-Awtorità l-uffiċċji u l-faċilitajiet ta’ appoġġ amministrattiv meħtieġa.
5. Id-Direttur tal-Awtorità għandu jiġi megħjun minn persunal ta' istituzzjoni waħda jew aktar tal-Unjoni. Meta jkun qed jaħdem għall-Awtorità, tali persunal għandu jaġixxi taħt l-awtorità tad-Direttur tal-Awtorità biss.
L-għażla tal-persunal ma għandhiex tkun suġġetta li tirriżulta f’konflitt tal-interessi bejn id-dmijiet tiegħu fl-Awtorità u kwalunkwe dmir uffiċjali ieħor, u għandu jżomm lura minn kwalunkwe aġir li hu inkompatibbli man-natura ta' dmirijietu.
6. L-Awtorità għandha tikkonkludi ftehimiet mal-Parlament Ewropew u, jekk ikun xieraq, ma’ istituzzjonijiet oħra dwar kwalunkwe arranġamenti amministrattivi meħtieġa biex tkun tista' twettaq il-kompiti tagħha, b’mod partikolari ftehimiet rigward il-persunal, is-servizzi u l-appoġġ ipprovduti skont il-paragrafi 4, 5 u 8.
7. L-approprjazzjonijiet għan-nefqa tal-Awtorità għandhom jiġu pprovduti taħt Titolu separat fit-Taqsima għall-Parlament Ewropew fil-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea. L-approprjazzjonijiet għandhom ikunu biżżejjed biex tiġi żgurata l-operazzjoni sħiħa u indipendenti tal-Awtorità. Għandu jitressaq abbozz ta' pjan baġitarju għall-Awtorità mid-Direttur lill-Parlament Ewropew, u għandu jsir pubbliku. Il-Parlament Ewropew għandu jiddelega d-dmirijiet ta' Uffiċjal Awtorizzanti fir-rigward ta' dawk l-approprjazzjonijiet lid-Direttur tal-Awtorità.
8. Ir-Regolament tal-Kunsill Nru 1 (14) għandu japplika għall-Awtorità.
Is-servizzi ta’ traduzzjoni meħtieġa għall-funzjonament tal-Awtorità u r-Reġistru għandhom jingħataw miċ-Ċentru ta’ Traduzzjoni għall-Korpi tal-Unjoni Ewropea.
9. l-Awtorità u l-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew għandhom jaqsmu l-informazzjoni kollha meħtieġa għall-eżekuzzjoni tar-responsabbiltajiet rispettivi tagħhom taħt dan ir-Regolament
10. Id-Direttur għandu jressaq rapport annwali lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni dwar l-attivitajiet tal-Awtorità.
11. Il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea għandha teżamina mill-ġdid il-legalità tad-deċiżjonijiet tal-Awtorità skont l-Artikolu 263 TFUE u għandu jkollha ġurisdizzjoni fit-tilwimiet relatati mal-kumpens għad-dannu kkawżat mill-Awtorità skont l-Artikoli 268 u 340 TFUE. Jekk l-Awtorità tonqos milli tieħu deċiżjoni meta tkun meħtieġa tagħmel dan minn dan ir-Regolament, jistgħu jinġiebu quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea proċeduri għan-nuqqas ta’ aġir f’konformità mal-Artikolu 265 TFUE.
Artikolu 7
Reġistru tal-partiti u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej
1. L-Awtorità għandha tistabbilixxi u timmaniġġja Reġistru ta' partiti politiċi Ewropej u fondazzjonijiet politiċi Ewropej. L-informazzjoni mir-Reġistru għandha tkun disponibbli fuq l-Internet skont l-Artikolu 32.
2. Sabiex jiġi żgurat il-funzjonament xieraq tar-Reġistru, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 36 u fil-kamp ta’ applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet rilevanti ta’ dan ir-Regolament rigward:
(a)
l-informazzjoni u d-dokumenti ta' sostenn miżmuma mill-Awtorità li għalihom ir-Reġistru għandu jkun ir-ripożitorju kompetenti, li għandhom jinkludu l-istatuti ta’ partit politiku Ewropew jew ta’ fondazzjoni politika Ewropea, kwalunkwe dokument ieħor imressaq bħala parti minn applikazzjoni għar-reġistrazzjoni skont l-Artikolu 8(2), kwalunkwe dokument irċevut mill-Istat Membru tas-sede kif imsemmi fl-Artikolu 15(2), u informazzjoni dwar l-identità tal-persuni li huma membri tal-entitajiet jew li jokkupaw karigi li huma mogħtija setgħat ta’ rappreżentanza amministrattiva, finanzjarja u ġuridika, kif imsemmi fil-punt (f) tal-Artikolu 4(1) u fil-punt (g) tal-Artikolu 5(1);
(b)
il-materjali mir-Reġistru kif jingħad fil-punt (a) ta' dan il-paragrafu li għalihom ir-Reġistru għandu jkun kompetenti li jiċċertifika l-legalità kif stabbilit mill-Awtorità skont il-kompetenzi tagħha taħt dan ir-Regolament. L-Awtorità ma għandhiex tkun kompetenti għall-ivverifikar tal-konformità minn partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea ma’ xi obbligu jew rekwiżit impost fuq il-partit jew fondazzjoni in kwistjoni mill-Istat Membru tas-sede skont l-Artikoli 4, 5 u l-Artikolu 14(2) li jkun addizzjonali għall-obbligi u r-rekwiżiti stipulati skont dan ir-Regolament.
3. Il-Kummissjoni għandha permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni tispeċifika d-dettalji tas-sistema tan-numri tar-reġistrazzjoni li għandha tiġi applikata għar-Reġistru u l-estratti standard mir-Reġistru li għandhom jitqiegħdu għad-dispożizzjoni ta’ partijiet terzi fuq talba, inkluż il-kontenut ta’ ittri u dokumenti. Tali estratti ma għandhomx jinkludu data personali ħlief l-identità tal-persuni li huma membri ta’ entitajiet jew li jokkupaw karigi li huma mogħtija setgħat ta' rappreżentanza amministrattiva, finanzjarja u ġuridika, kif imsemmi fil-punt (f) tal-Artikolu 4(1) u fil-punt (g) tal-Artikolu 5(1). Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 37.
Artikolu 8
Applikazzjoni għar-reġistrazzjoni
1. Applikazzjoni għar-reġistrazzjoni għandha titressaq lill-Awtorità. Applikazzjoni għar-reġistrazzjoni bħala fondazzjoni politika Ewropea għandha titressaq biss permezz tal-partit politiku Ewropew li miegħu l-applikant huwa formalment assoċjat.
2. Flimkien mal-applikazzjoni għandu jkun hemm:
(a)
dokumenti li juru li l-applikant jaderixxi mal-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 3, inkluża dikjarazzjoni formali standard fis-sura mogħtija fl-Anness;
(b)
l-istatuti tal-partit jew tal-fondazzjoni, li jkun fihom id-dispożizzjonijiet meħtieġa mill-Artikoli 4 u 5, inklużi l-annessi rilevanti u, fejn applikabbli, id-dikjarazzjoni tal-Istat Membru tas-sede msemmija fl-Artikolu 15(2).
3. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 36 u fil-kamp ta’ applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet rilevanti ta’ dan ir-Regolament:
(a)
biex tidentifika kwalunkwe informazzjoni supplimentari jew dokument ta' sostenn fir-rigward tal-paragrafu 2 li huma meħtieġa biex l-Awtorità twettaq bis-sħiħ ir-responsabbiltajiet tagħha skont dan ir-Regolament fir-rigward tat-tħaddim tar-Reġistru;
(b)
biex temenda d-dikjarazzjoni formali standard fl-Anness fir-rigward tad-dettalji li għandhom jimtlew mill-applikant fejn meħtieġ, biex jiġi żgurat li tkun qed tinżamm informazzjoni biżżejjed fir-rigward tal-firmatarju, il-mandat tiegħu jew tagħha u l-partit politiku Ewropew jew il-fondazzjoni politika Ewropea li hu jew hi għandhom il-mandat li jirrappreżentaw għall-finijiet tad-dikjarazzjoni.
4. Id-dokumentazzjoni mressqa lill-Awtorità bħala parti mill-applikazzjoni għandha tiġi ppubblikata immedjatament fuq is-sit web imsemmi fl-Artikolu 32.
Artikolu 9
Eżami tal-applikazzjoni u deċiżjoni tal-Awtorità
1. L-applikazzjoni għandha tiġi eżaminata mill-Awtorità bil-għan li tiddetermina jekk l-applikant jissodisfax il-kundizzjonijiet għar-reġistrazzjoni stabbiliti fl-Artikolu 3 u jekk l-istatuti fihomx id-dispożizzjonijiet rekwiżiti mill-Artikoli 4 u 5.
2. L-Awtorità għandha tadotta deċiżjoni li tirreġistra lill-applikant, ħlief jekk tistabbilixxi li l-applikant ma jissodisfax il-kundizzjonijiet għar-reġistrazzjoni stabbiliti fl-Artikolu 3 jew li l-istatuti ma fihomx id-dispożizzjonijiet rekwiżiti mill-Artikoli 4 u 5.
L-Awtorità għandha tippubblika d-deċiżjoni tagħha li tirreġistra lill-applikant fi żmien xahar wara li tkun irċeviet l-applikazzjoni għar-reġistrazzjoni jew, fejn il-proċeduri stipulati fl-Artikolu 15(4) huma applikabbli, fi żmien erba’ xhur wara li tkun irċeviet l-applikazzjoni għar-reġistrazzjoni.
Fejn applikazzjoni mhijiex kompluta, l-Awtorità għandha titlob lill-applikant mingħajr dewmien iressaq kwalunkwe informazzjoni addizzjonali meħtieġa. Għall-iskopijiet tal-iskadenza stipulata fit-tieni subparagrafu, iż-żmien għandu jibda jgħodd biss mid-data ta’ meta l-Awtorità tkun irċeviet applikazzjoni kompluta.
3. Id-dikjarazzjoni formali standard imsemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 8(2) għandha titqies li hi biżżejjed biex l-Awtorità taċċerta li l-applikant jissodisfa l-kondizzjonijiet speċifikati fil-punt (c) tal-Artikolu 3(1) jew fil-punt (c) tal-Artikolu 3(2), skont liema wieħed ikun applikabbli.
4. Deċiżjoni tal-Awtorità li tirreġistra applikant għandha tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, flimkien mal-istatuti tal-partit jew tal-fondazzjoni kkonċernati. Deċiżjoni biex ma jiġix irreġistrat applikant għandha tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, flimkien mar-raġunijiet taċ-ċaħda mogħtija fid-dettall.
5. Kwalunkwe emenda għad-dokumenti jew l-istatuti li tiġi ppreżentata bħala parti mill-applikazzjoni ta’ reġistrazzjoni skont l-Artikolu 8(2), għandha tiġi notifikata lill-Awtorità, li għandha taġġorna r-reġistrazzjoni skont il-proċeuri stipulati fl-Artikolu 15(2) u (4), mutatis mutandis.
6. Il-lista aġġornata tal-partiti membri ta’ partit politiku Ewropew, annessa mal-istatuti tal-partit skont l-Artikolu 4(2), għandha tintbagħat lill-Awtorità kull sena. Kwalunkwe bidla li bħala konsegwenza tagħha l-partit politiku Ewropew jista’ ma jibqax jissodisfa l-kondizzjoni stabbilita fil-punt (b) tal-Artikolu 3(1) għandha tiġi kkomunikata lill-Awtorità fi żmien erba’ ġimgħat minn meta ssir tali bidla.
Artikolu 10
Verifika tal-konformità mal-kundizzjonijiet u r-rekwiżiti tar-reġistrazzjoni
1. Mingħajr ħsara għall-proċedura stabbilita fil-paragrafu 3, l-Awtorità għandha b’mod regolari tivverifika li l-kundizzjonijiet tar-reġistrazzjoni stipulati fl-Artikolu 3, u d-dispożizzjonijiet ta’ governanza stipulati fil-punti (a), (b) u (d) sa (f) tal-Artikolu 4(1) u l-punti (a) sa (e) u (g) tal-Artikolu 5(1), għadhom qed jiġu rispettati mill-partiti politiċi Ewropej u mill-fondazzjonijiet politiċi Ewropej reġistrati.
2. Jekk l-Awtorità ssib li kwalunkwe waħda mill-kundizzjonijiet tar-reġistrazzjoni jew mid-dispożizzjonijiet tal-governanza msemmija fil-paragrafu 1, bl-eċċezzjoni tal-kundizzjonijiet fil-punt (c) tal-Artikolu 3(1) u fil-punt (c) tal-Artikolu 3(2), m'għadhomx qed jiġu rrispettati, għandha tinnotifika lill-partit politiku Ewropew jew lill-fondazzjoni politika Ewropea kkonċernati.
3. Il-Parlament Ewropew, il-Kunsill jew il-Kummissjoni jistgħu jressqu lill-Awtorità talba għall-verifika tal-konformità minn partit politiku Ewropew speċifiku jew fondazzjoni politika Ewropea speċifika mal-kundizzjonijiet stabbiliti fil-punt (c) tal-Artikolu 3(1) u fil-punt (c) tal-Artikolu 3(2). F’tali każijiet, u fil-każijiet imsemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 16(3), l-Awtorità għandha titlob lill-kumitat ta’ persuni eminenti indipendenti stabbilit bl-Artikolu 11 għal opinjoni dwar is-suġġett. Il-kumitat għandu jagħti l-opinjoni tiegħu fi żmien xahrejn.
Meta l-Awtorità ssir taf b’fatti li jistgħu jqajmu dubji dwar konformità minn partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea mal-kundizzjonijiet stabbiliti fil-punt (c) tal-Artikolu 3(1) u fil-punt (c) tal-Artikolu 3(2), għandha tgħarraf lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni bil-ħsieb li tippermetti lil kwalunkwe istituzzjoni minnhom tressaq talba għall-verifika kif imsemmi fl-ewwel subparagrafu. Mingħajr ħsara għall-ewwel subparagrafu, il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni għandhom jindikaw l-intenzjoni tagħhom fi żmien xahrejn minn meta jirċievu dik l-informazzjoni.
Il-proċeduri stipulati fl-ewwel u t-tieni subparagrafi ma għandhomx jinbdew f’perjodu ta’ xahrejn qabel l-elezzjonijiet għall-Parlament Ewropew.
B’kunsiderazzjoni tal-opinjoni tal-kumitat, l-Awtorità għandha tiddeċiedi jekk għandhiex taqta’ mir-reġistru l-partit politiku Ewropew jew il-fondazzjoni politika Ewropea kkonċernati. Id-deċiżjoni tal-Awtorità għandha tkun motivata kif jistħoqq.
Deċiżjoni tal-Awtorità ta' qtugħ mir-reġistru għal raġunijiet ta’ nuqqas ta’ rispett tal-kundizzjonijiet stipulati fil-punt (c) tal-Artikolu 3(1) jew fil-punt (c) tal-Artikolu 3(2)tista’ tiġi adottata biss f’każ ta’ ksur manifest u serju ta’ dawk il-kundizzjonijiet. Għandha tkun suġġetta għall-proċedura spjegata fil-paragrafu 4.
4. Deċiżjoni tal-Awtorità li taqta' mir-reġistru partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea għar-raġuni ta' ksur manifest u serju fir-rigward tal-konformità mal-kundizzjonijiet stipulati fil-punt (c) tal-Artikolu 3(1) jew fil-punt (c) tal-Artikolu 3(2) għandha tiġi komunikata lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill. Id-deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġix espressa oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill fi żmien perijodu ta’ tliet xhur minn meta d-deċiżjoni tkun ġiet ikkomunikata lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Awtorità li mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Fil-każ li ssir oġġezzjoni mill- mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill, il-partit politiku Ewropew jew il-fondazzjoni politika Ewropea għandhom jibqgħu reġistrati.
Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill jistgħu joġġezzjonaw għad-deċiżjoni biss għal raġunijiet relatati mal-valutazzjoni tal-konformità mal-kundizzjonijiet tar-reġistrazzjoni stipulati fil-punt (c) tal-Artikolu 3(1) u fil-punt (c) tal-Artikolu 3(2).
Il-partit politiku Ewropew jew il-fondazzjoni politika Ewropea kkonċernati għandhom jiġu infurmati li jkunu tqajmu oġġezzjonijiet għad-deċiżjoni tal-Awtorità li taqtagħhom mir-reġistru.
Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom jadottaw pożizzjoni skont ir-regoli rispettivi tagħhom għat-teħid tad-deċiżjonijiet kif stabbilit f'konformità mat-Trattati. Kwalunkwe oġġezzjoni għandha tkun motivata kif mistħoqq u għandha ssir pubblika.
5. Deċiżjoni tal-Awtorità li taqta' mir-reġistru partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea, li għaliha ma tkun tqajmet ebda oġġezzjoni skont il-proċedura stipulata fil-paragrafu 4, għandha tiġi ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, flimkien mar-raġunijiet dettaljati tal-qtugħ mir-reġistru u għandha tidħol fis-seħħ tliet xhur wara d-data ta' tali pubblikazzjoni.
6. Fondazzjoni politika Ewropea għandha awtomatikament titlef id-dritt għall-istatus tagħha bħala tali jekk il-partit politiku Ewropew li miegħu tkun affiljata jitneħħa mir-Reġistru.
Artikolu 11
Kumitat ta’ persuni eminenti indipendenti
1. B’dan qed jiġi stabbilit kumitat ta’ persuni eminenti indipendenti. Għandu jkun kompost minn sitt membri, fejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni jaħtru żewġ membri kull wieħed. Il-membri tal-kumitat għandhom jintgħażlu abbażi tal-kwalitajiet personali u professjonali tagħhom. Huma m’għandhomx ikunu membri tal-Parlament Ewropew, tal-Kunsill jew tal-Kummissjoni, u lanqas m’għandu jkollhom xi mandat elettorali, m’għandhomx ikunu uffiċjali jew persunal ieħor tal-Unjoni Ewropea jew ikunu attwalment jew fl-imgħoddi kienu impjegati ta' xi partit politiku Ewropew jew ta’ xi fondazzjoni politika Ewropea.
Il-membri tal-kumitat għandhom ikunu indipendenti fit-twettiq ta’ dmirijiethom. Huma la għandhom ifittxu u lanqas jieħdu struzzjonijiet minn kwalunkwe istituzzjonijiet jew gvern jew kwalunkwe entità, uffiċċju jew aġenzija, u għandhom iżommu lura minn kwalunkwe aġir li huwa inkompatibbli man-natura tad-dmirijiet tagħhom.
Il-kumitat għandu jiġi mġedded fi żmien sitt xhur wara t-tmiem tal-ewwel sessjoni tal-Parlament Ewropew wara kull elezzjoni għall-Parlament Ewropew. Il-mandat tal-membri m'għandux ikun jista' jiġġedded.
2. Il-kumitat għandu jadotta r-regoli ta' proċedura proprji tiegħu. Il-president tal-kumitat għandu jiġi elett mill-membri tiegħu minn fost wieħed minnhom skont dawk ir-regoli. Is-segretarjat u l-finanzjament tal-kumitat għandhom jiġu pprovduti mill-Parlament Ewropew. Is-segretarjat tal-kumitat għandu jaġixxi taħt l-awtorità tal-kumitat biss.
3. Meta jiġi mitlub mill-Awtorità, il-kumitat għandu jagħti opinjoni dwar kwalunkwe ksur manifest u serju possibbli tal-valuri li fuqhom hija msejsa l-Unjoni Ewropea, kif imsemmi fil-punt (c) tal-Artikolu 3(1) u fil-punt (c) tal-Artikolu 3(2), minn partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea. Għal dak il-għan, il-kumitat jista’ jitlob kwalunkwe dokument u evidenza rilevanti mill-Awtorità, mill-Parlament Ewropew, mill-partit politiku Ewropew jew il-fondazzjoni politika Ewropea kkonċernati, minn partiti politiċi oħra, minn fondazzjonijiet politiċi oħra jew minn partijiet interessati oħra u jista' jitlob li jisma’ lir-rappreżentanti tagħhom.
Fl-opinjonijiet tiegħu, il-kumitat għandu jikkunsidra bis-sħiħ id-dritt fundamentali tal-libertà ta’ assoċjazzjoni u l-ħtieġa li jiġi żgurat il-pluraliżmu tal-partiti politiċi fl-Ewropa.
L-opinjonijiet tal-kumitat għandhom isiru aċċessibbli għall-pubbliku mingħajr dewmien.
KAPITOLU III
L-ISTATUS ĠURIDIKU TAL-PARTITI POLITIĊI EWROPEJ U TAL-FONDAZZJONIJIET POLITIĊI EWROPEJ
Artikolu 12
Personalità ġuridika
Partiti politiċi Ewropej u fondazzjonijiet politiċi Ewropej għandhom ikollhom personalità ġuridika Ewropea.
Artikolu 13
Għarfien u kapaċità ġuridika
Partiti politiċi Ewropej u fondazzjonijiet politiċi Ewropej għandhom igawdu għarfien u kapaċità ġuridika fl-Istati Membri kollha.
Artikolu 14
Liġi applikabbli
1. Partiti politiċi Ewropej u fondazzjonijiet politiċi Ewropej għandhom ikunu rregolati b’dan ir-Regolament.
2. Għal kwistjonijiet mhux regolati minn dan ir-Regolament jew, fejn il-kwistjonijiet ikunu biss parzjalment regolati minnu, għal dawk l-aspetti mhux koperti minnu, partiti politiċi Ewropej u fondazzjonijiet politiċi Ewropej għandhom ikunu regolati mid-dispożizzjonijiet applikabbli tad-dritt nazzjonali fl-Istat Membru fejn ikollhom is-sede rispettiva tagħhom.
L-attivitajiet imwettqa minn partiti politiċi Ewropej u minn fondazzjonijiet politiċi Ewropej fi Stati Membri oħra għandhom jiġu rregolati mil-liġijiet nazzjonali rilevanti ta’ dawk l-Istati Membri.
3. Għall-kwistjonijiet mhux regolati minn dan ir-Regolament jew mid-dispożizzjonijiet applikabbli skont il-paragrafu 2 jew, fejn kwistjonijiet ikunu biss parzjalment regolati minnhom, għal dawk l-aspetti mhux koperti minnhom, partiti politiċi Ewropej u fondazzjonijiet politiċi Ewropej għandhom ikunu regolati mid-dispożizzjonijiet tal-istatuti rispettivi tagħhom.
Artikolu 15
Ksib ta' personalità ġuridika Ewropea
1. Partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea għandhom jiksbu personalità ġuridika Ewropea fid-data tal-pubblikazzjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea tad-deċiżjoni adottata mill-Awtorità biex jiġu reġistrati, skont l-Artikolu 9.
2. Jekk l-Istat Membru li fih applikant għal reġistrazzjoni bħala partit politiku Ewropew jew bħala fondazzjoni politika Ewropea jkollu s-sede tiegħu hekk ikun jirrikjedi, l-applikazzjoni mressqa skont l-Artikolu 8 għandha tkun akkumpanjata minn dikjarazzjoni maħruġa minn dak l-Istat Membru, li tiċċertifika li l-applikant ikun irrispetta r-rekwiżiti nazzjonali relevanti għall-applikazzjoni, u li l-istatuti tiegħu jkunu konformi mal-liġi applikabbli msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-Artiokolu 14(2).
3. Jekk applikant ikun igawdi personalità ġuridika skont il-liġi ta' Stat Membru, il-ksib tal-personalità ġuridika Ewropea għandha titqies minn dak l-Istat Membru bħala konverżjoni tal-personalità ġuridika nazzjonali għal personalità ġuridika Ewropea suċċessura. Din tal-aħħar għandha tibqa' żżomm bis-sħiħ kwalunkwe dritt obbligu pre-eżistenti tal-entità ġuridika nazzjonali preċedenti li m'għandhiex tibqa' teżisti bħala tali. L-Istati Membri kkonċernati ma għandhomx japplikaw kondizzjonijiet projbittivi fil-kuntest ta' tali konverżjoni. L-applikant għandu jżomm is-sede tiegħu fl-Istat Membru kkonċernat sal-pubblikazzjoni ta' deċiżjoni skont l-Artikolu 9.
4. Jekk l-Istat Membru li fih l-applikant ikollu s-sede tiegħu hekk jitlob, l-Awtorità għandha tiffissa d-data tal-pubblikazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 biss wara konsultazzjoni ma' dak l-Istat Membru.
Artikolu 16
Terminazzjoni tal-personalità ġuridika Ewropea
1. Partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea għandhom jitilfu l-personalità ġuridika Ewropea mad-dħul fis-seħħ ta' deċiżjoni tal-Awtorità li jitneħħew mir-Reġistru kif ippubblikat f'Il Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. Id-deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ tliet xhur wara din il-pubblikazzjoni ħlief jekk il-partit politiku Ewropew jew il-fondazzjoni politika Ewropea kkonċernati jitolbu perjodu iqsar.
2. Partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea għandhom jitneħħew mir-Reġistru b'deċiżjoni tal-Awtorità:
(a)
b'konsegwenza ta' deċiżjoni adottata skont l-Artikoli 10(2) sa (5);
(b)
fiċ-ċirkostanzi pprovduti fl-Artikolu 10(6);
(c)
fuq talba ta' partit politiku Ewropew jew ta' fondazzjoni politika Ewropea kkonċernata; jew
(d)
fil-każijiet imsemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu:
3. Jekk partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea jonqsu b'mod gravi milli jwettqu l-obbligi relevanti skont il-liġi nazzjonali applikabbli skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 14(2), l-Istat Membru tas-sede jista' jindirizza lill-Awtorità talba għal qtugħ mir-reġistru li tkun motivata kif jistħoqq, liema talba għandha tidentifika b'mod preċiż u eżawstiv l-azzjonijiet illegali u r-rekwiżiti nazzjonali speċifiċi li ma ġewx rispettati. F'każijiet bħal dawn, l-Awtorità għandha:
(a)
fir-rigward ta' kwistjonijiet relatati b'mod esklussiv jew b'mod predominanti ma' elementi li jaffettwaw ir-rispett tal-valuri li fuqhom hi msejsa l-Unjoni Ewropea, kif espress fl-Artikolu 2 TUE, tniedi proċedura ta' verifika skont l-Artikolu 10(3). Għandu japplika wkoll l-Artikolu 10(4), (5) u (6);
(b)
fir-rigward ta' kwalunkwe kwistjoni oħra, u meta t-talba motivata tal-Istat Membru kkonċernat tikkonferma li jkunu ġew eżawriti r-rimedji nazzjonali kollha, tieħu deċiżjoni li tneħħi mir-Reġistru l-partit politiku Ewropew jew il-fondazzjoni politika Ewropea kkonċernati.
Jekk partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea jkunu diġà naqsu b'mod gravi milli jwettqu l-obbligi relevanti tagħhom skont il-liġi nazzjonali applikabbli skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 14(2), u jekk il-kwistjoni jkollha rabta b'mod esklussiv jew b'mod pre-dominanti ma' elementi li jaffettwaw ir-rispett tal-valuri li fuqhom hi msejsa l-Unjoni Ewropea, kif espress fl-Artikolu 2 TUE, l-Istat Membru kkonċernat jista' jindirizza talba lill-Awtorità skont id-dispożizzjonijiet tal-ewwel subparagrafu ta' dan il-paragrafu. L-Awtorità għandha tipproċedi skont il-punt (a) tal-ewwel subparagrafu ta' dan il-paragrafu.
Fi kwlaunkwe każ, l-Awtorità għandha taġixxi mingħajr dewmien żejjed. L-Awtorità għandha tinforma lill-Istat Membru kkonċernat u lill-partit politiku Ewropew jew lill-fondazzjoni politika Ewropea kkonċernati dwar is-segwitu mogħti lit-talba motivata għal qtugħ mir-reġistru.
4. L-Awtorità għandha tiffissa d-data tal-pubblikazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 wara konsultazzjoni mal-Istat Membru li fih il-partit politiku Ewropew jew il-fondazzjoni politika Ewropea ikollhom is-sede tagħhom.
5. Jekk il-partit politiku Ewropew jew il-fondazzjoni politika Ewropea kkonċernati jiksbu personalità ġuridika skont il-liġi tal-Istat Membru tas-sede tagħhom, tali kisba għandha titqies minn dak l-Istat Membru bħala konverżjoni tal-personalità ġuridika Ewropea għal personalità ġuridika nazzjonali li tibqa' żżomm bis-sħiħ id-drittijiet u l-obbligi pre-eżistenti tal-entità ġuridika Ewropea preċedenti. L-Istat Membru kkonċernat ma għandux japplika kondizzjonijiet projbittivi fil-kuntest ta' tali konverżjoni.
6. Jekk il-partit politiku Ewropew jew il-fondazzjoni politika Ewropea ma jiksbux personalità ġuridika skont il-liġi tal-Istat Membru tas-sede tagħhom, huma għandhom jiġu stralċati skont il-liġi applikabbli ta' dak l-Istat Membru. L-Istat Membru kkonċernat jista' jirrijkjedi li dak it-tali stralċ ikun preċedut mill-ksib mill-partit jew fondazzjoni kkonċernati ta' personalità ġuridika nazzjonali skont il-paragrafu 5.
7. Fi kwalunkwe sitwazzjoni msemmija fil-paragrafi 5 u 6, l-Istat Membru kkonċernat għandu jiżgura li l-kondizzjoni ta' mingħajr qligħ stipulata fl-Artikolu 3 tkun rispettata bis-sħiħ. L-Awtorità u l-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew jistgħu jiftiehmu mal-Istat Membru kkonċernat dwar il-modalitajiet tat-terminazzjoni tal-personalità ġuridika Ewropea, b'mod partikolari biex jiżguraw l-irkupru ta' kwalunkwe fondi rċevuti mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea u l-ħlas ta' kwalunkwe sanzjonijiet finanzjarji imposti skont l-Artikolu 27.
KAPITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET DWAR IL-FINANZJAMENT
Artikolu 17
Kundizzjonijiet ta' finanzjament
1. Partit politiku Ewropew li jkun irreġistrat skont il-kundizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti f’dan ir-Regolament, li jkun rappreżentat fil-Parlament Ewropew b'minn tal-inqas wieħed mill-membri tiegħu, u li ma jkunx f’xi waħda mis-sitwazzjonijiet ta’ esklużjoni msemmija fl-Artikolu 106(1) tar-Regolament Finanzjarju jista’ japplika għall-fondi mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea, f’konformità mat-termini u l-kundizzjonijiet ippubblikati mill-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew f’sejħa għal kontribuzzjonijiet.
2. Fondazzjoni politika Ewropea li tkun affiljata ma’ partit politiku Ewropew eliġibbli li japplika għall-fondi skont il-paragrafu 1, li tkun irreġistrata skont il-kundizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti f’dan ir-Regolament, u li ma tkunx f’xi waħda mis-sitwazzjonijiet ta’ esklużjoni msemmija fl-Artikolu 106(1) tar-Regolament Finanzjarju tista’ tapplika għall-fondi mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea, f’konformità mat-termini u mal-kundizzjonijiet ippubblikati mill-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew f’sejħa għal proposti.
3. Għall-finijiet tad-determinazzjoni ta’ eliġibbiltà għal finanzjament mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea skont il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu u l-punt (b) tal-Artikolu 3(1), u għall-applikazzjoni tal-Artikolu 19(1), membru tal-Parlament Ewropew għandu jitqies bħala membru ta’ partit politiku Ewropew wieħed biss, li għandu, fejn rilevanti, ikun dak li miegħu jkun affiljat il-partit nazzjonali jew reġjonali tiegħu jew tagħha fid-data finali għall-preżentazzjoni ta’ applikazzjonijiet għal finanzjament.
4. Kontribuzzjonijiet finanzjarji jew għotjiet mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea ma għandhomx jaqbżu l-85% tan-nefqa rimborsabbli annwali indikata fil-baġit ta' partit politiku Ewropew u l-85% tal-kosti eliġibbli mġarrba minn fondazzjoni politika Ewropea. Il-partiti politiċi Ewropej jistgħu jużaw kwalunkwe parti mhux użata tal-kontribuzzjoni tal-UE mogħtija biex ikopru nefqa rimborsabbli fi żmien sena finanzjarja wara l-għoti tagħha. L-ammonti mhux użati wara dik is-sena finanzjarja għandhom jiġu rkuprati skont ir-Regolament Finanzjarju.
5. Fil-limiti stipulati fl-Artikoli 21 u 22, in-nefqa rimborsabbli permezz ta' kontribuzzjoni finanzjarja għandha tinkludi n-nefqa amministrattiva u n-nefqa marbuta mal-assistenza teknika, laqgħat, riċerka, avvenimenti transfruntalieri, studji, informazzjoni u pubblikazzjonijiet, kif ukoll in-nefqa relatata mal-kampanji.
Artikolu 18
Applikazzjoni għal finanzjament
1. Sabiex jirċievi finanzjament mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea, partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea, li jkunu jirrispettaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 17(1) jew (2), għandhom jippreżentaw applikazzjoni lill-Parlament Ewropew wara sejħa għal kontribuzzjonijiet jew proposti.
2. Il-partit politiku Ewropew u l-fondazzjoni politika Ewropea għandhom, fil-mument tal-applikazzjoni tagħhom, ikunu konformi mal-obbligi mniżżla fl-Artikolu 23, u, mid-data tal-applikazzjoni tagħhom sa tmiem is-sena finanzjarja jew tal-azzjoni koperti mill-kontribuzzjoni jew għotja, jibqgħu reġistrati fir-Reġistru u ma jistgħux ikunu suġġetti għal xi waħda mis-sanzjonijiet stipulati fl-Artikolu 27(1) u fil-punti (a)(v) u (vi) tal-Artikolu 27(2).
3. Fondazzjoni politika Ewropea għandha tinkludi fl-applikazzjoni tagħha l-programm ta’ ħidma annwali jew il-pjan ta' azzjoni tagħha.
4. L-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew għandu jadotta deċiżjoni fi żmien tliet xhur wara l-għeluq tas-sejħa għal kontribuzzjonijiet jew tas-sejħa għal proposti, u għandu jawtorizza u jamministra l-approprjazzjonijiet korrispondenti, skont ir-Regolament Finanzjarju.
5. Fondazzjoni politika Ewropea tista’ tapplika għall-fondi mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea biss permezz tal-partit politiku Ewropew li miegħu tkun affiljata.
Artikolu 19
Kriterji li fuqhom tittieħed id-deċiżjoni u d-distribuzzjoni ta’ finanzjament
1. L-approprjazzjonijiet rispettivi għad-dispożizzjoni ta' dawk il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej li jkunu ngħataw kontribuzzjonijiet jew għotjiet skont l-Artikolu 18 għandhom jiġu distribwiti kull sena abbażi tal-formula ta’ distribuzzjoni segwenti:
-
15 % jitqassmu f’ishma ndaqs fost il-partiti politiċi Ewropej benefiċjarji;
-
85 % jitqassmu fi proporzjon mas-sehem tagħhom ta’ membri eletti tal-Parlament Ewropew fost il-partiti politiċi Ewropej benefiċjarji.
L-istess formola ta’ distribuzzjoni għandha tintuża biex tagħti finanzjament lil fondazzjonijiet politiċi Ewropej, abbażi tal-affiljazzjoni tagħhom ma’ partit politiku Ewropew.
2. Id-distribuzzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tkun ibbażata fuq in-numru ta’ membri eletti tal-Parlament Ewropew li jkunu membri tal-partit politiku Ewropew applikanti fid-data finali għall-preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet għal finanzjament, filwaqt li jitqies l-Artikolu 17(3).
Wara dik id-data, kwalunkwe tibdil fin-numru m’għandux jaffettwa s-sehem rispettiv ta’ finanzjament bejn il-partiti politiċi Ewropej jew il-fondazzjonijiet politiċi Ewropej. Dan mingħajr preġudizzju għar-rekwiżit fl-Artikolu 17(1) li l-partiti politiċi Ewropej ikunu rappreżentati fil-Parlament Ewropew minn mill-inqas wieħed mill-membri tagħhom.
Artikolu 20
Donazzjonijiet u kontribuzzjonijiet
1. Il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej jistgħu jaċċettaw donazzjonijiet minn persuni fiżiċi jew ġuridiċi sa valur ta’ EUR 18 000 kull sena għal kull donatur.
2. Il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej għandhom, fil-mument tal-preżentazzjoni tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali tagħom skont l-Artikolu 23, jittrażmettu wkoll lista tad-donaturi kollha bid-donazzjonijiet rispettivi tagħhom, u jindikaw kemm in-natura kif ukoll il-valur tad-donazzjonijiet individwali. Dan il-paragrafu għandu japplika wkoll għal kontribuzzjonijiet magħmula minn partiti membri tal-partiti politiċi Ewropej u mill-organizzazzjonijiet membri tal-fondazzjonjiet politiċi Ewropej.
Għal donazzjonijiet minn persuni fiżiċi li l-valur tagħhom jaqbeż l-EUR 1 500 u jkun anqas jew ekwivalenti għal EUR 3 000, il-partit politiku Ewropew jew il-fondazzjoni politika Ewropea kkonċernati għandhom jindikaw jekk id-donaturi korrispondenti jkunux taw kunsens bil-miktub minn qabel għall-pubblikazzjoni skont il-punt (e) tal-Artikolu 32(1)(e).
3. Id-donazzjonijiet riċevuti minn partiti politiċi Ewropej u minn fondazzjonijiet politiċi Ewropej fi żmien sitt xhur qabel l-elezzjonijiet tal-Parlament Ewropew għandhom, kull ġimgħa, ikunu rrappurtati bil-miktub lill-Awtorità, u skont il-paragrafu 2.
4. Donazzjonijiet uniċi li l-valur tagħhom jaqbeż it-EUR 12 000 li jkunu ġew aċċettati minn partiti politiċi Ewropej u minn fondazzjonijiet politiċi Ewropej għandhom jiġu immedjatament irrappurtati lill-Awtorità bil-miktub u skont il-paragrafu 2.
5. Il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej m’għandhom jaċċettaw l-ebda waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
donazzjonijiet jew kontribuzzjonijiet anomini,
(b)
donazzjonijiet mill-baġit ta’ gruppi politiċi fil-Parlament Ewropew;
(c)
donazzjonijiet minn kwalunkwe awtorità pubblika minn Stat Membru jew minn pajjiż terz, jew minn kwalunkwe impriża li fuqha tali awtorità pubblika tista' teżerċita direttament jew indirettament influwenza dominanti bis-saħħa tal-fatt li hija l-proprjetarja tagħha, li hija tipparteċipa fiha finanzjarjament, jew bis-saħħa tar-regoli li jirregolawha; jew
(d)
donazzjonijiet minn kwalunkwe entità privata bbażata f'pajjiż terz jew minn individwi minn pajjiż terz li mhumiex intitolati li jivvutaw fl-elezzjonijiet għall-Parlament Ewropew.
6. Kwalunkwe donazzjoni li ma tkunx permessa taħt dan ir-Regolament għandha, fi żmien 30 jum wara d-data li fiha tkun rċevuta minn partit politiku Ewropew jew minn fondazzjoni politika Ewropea:
(a)
tintbagħat lura lid-donatur jew lil kwalunkwe persuna li taġixxi f’isem id-donatur; jew
(b)
meta ma jkunx possibbli li tiġi rritornata, tiġi rrappurtata lill-Awtorità u lill-Parlament Ewropew. L-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew għandu jistabbilixxi l-ammont irċevut u jawtorizza l-irkupru skont id-dispożizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 78 u 79 tar-Regolament Finanzjarju. Il-fondi għandhom jiddaħħlu bħala dħul ġenerali fit-taqsima tal-Parlament Ewropew tal-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea.
7. Għandhom ikunu permessi kontribuzzjonijiet lil partit politiku Ewropew mill-membri tiegħu. il-valur ta' tali kontribuzzjonijiet m’għandhomx jeċċedu 40 % tal-baġit annwali ta’ dak il-partit politiku Ewropew.
8. Huma permessi kontribuzzjonijiet lil fondazzjoni politika Ewropea mill-membri tagħha, u mill-partit politiku Ewropew li miegħu hi affiljata. Il-valur ta' tali kontribuzzjonijiet m’għandhomx jeċċedu 40 % tal-baġit annwali ta’ dik il-fondazzjoni politika u ma jistgħux jiġu minn fondi rċevuti minn partit politiku Ewropew mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea f’konformità ma’ dan ir-Regolament.
Il-piż tal-prova għandu jaqa’ fuq il-partit politiku Ewropew konċernat, li għandu jindika b’mod ċar fil-kontijiet tiegħu l-oriġini tal-fondi użati biex jiffinanzja l-fondazzjoni politika Ewropea affiljata miegħu.
9. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 7 u 8, il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej jistgħu jaċċettaw minn ċittadini li jkunu membri tagħhom kontribuzzjonijiet sal-valur ta' EUR 18 000 kull sena u għal kull membru, meta dawn il-kontribuzzjonijiet isiru mill-membru kkonċernat jew isiru f'ismu.
Il-limitu massimu stipulat fl-ewwel subparagrafu ma għandux japplika meta l-membru kkonċernat ikun ukoll membru elett tal-Parlament Ewropew, ta' parlament nazzjonali jew ta' parlament reġjonali jew assemblea reġjonali.
10. Kwalunkwe kontribuzzjoni li mhijiex permessa skont dan ir-Regolament għandha titreġġa' lura skont il-paragrafu 6.
Artikolu 21
Finanzjar ta’ kampanji fil-kuntest ta’ elezzjonijiet għall-Parlament Ewropew
1. Soġġett għat-tieni subparagrafu, il-finanzjament tal-partiti politiċi Ewropej mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea jew minn kwalunkwe sors ieħor jista’ jintuża biex jiffinanzja kampanji mmexxija minn partiti politiċi Ewropej fil-kuntest tal-elezzjonijiet tal-Parlament Ewropew, li fihom huma, jew il-membri tagħhom, jipparteċipaw kif meħtieġ fil-punt (d) tal-Artikolu 3(1).
Konformement mal-Artikolu 8 tal-Att dwar l-elezzjoni ta’ membri tal-Parlament Ewropew b’vot universali dirett (15), il-finanzjament, u l-limitazzjoni possibbli tal-ispejjeż għall-elezzjonijiet għall-partiti politiċi, il-kandidati kollha u l-partijiet terzi kollha, l-elezzjonijiet tal-Parlament Ewropew, flimkien mal-parteċipazzjoni tagħhom fihom, huma regolati f’kull Stat Membru minn dispożizzjonijiet nazzjonali.
2. In-nefqa marbuta mal-kampanji msemmija fil-paragrafu 1 għandhom ikunu identifikati b’mod ċar bħala tali mill-partiti politiċi Ewropej fir-rapporti finanzjarji annwali tagħhom.
Artikolu 22
Projbizzjoni ta' finanzjament
1. Minkejja l-Artikolu 21(1) il-finanzjament tal-partiti politiċi Ewropej mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea jew minn kwalunkwe sors ieħor m’għandux jintuża għall-finanzjament dirett jew indirett ta’ partiti politiċi oħra, u b’mod partikolari l-partiti nazzjonali jew il-kandidati. Dawk il-partiti politiċi nazzjonali u l-kandidati għandhom jibqgħu jiġu regolati minn regoli nazzjonali.
2. Il-finanzjament ta’ fondazzjonijiet politiċi Ewropej mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea jew minn kwalunkwe sors ieħor m’għandux jintuża għall-ebda skop ieħor ħlief dak tal-finanzjament tal-kompiti tagħhom kif elenkati fl-Artikolu 2 il-punt (4) u biex jitħallas l-infiq marbut direttament mal-objettivi stabbiliti fl-istatuti tagħhom skont l-Artikolu 5. B’mod partikolari m’għandux jintuża għall-finanzjament dirett jew indirett ta’ elezzjonijiet, ta’ partiti politiċi, jew kandidati jew fondazzjonijiet oħra.
3. Il-finanzjament ta’ partiti politiċi Ewropej u ta’ fondazzjonijiet politiċi Ewropej mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea jew minn kwalunkwe sors ieħor ma għandux jintuża biex jiffinanzja kampanji referendarji.
KAPITOLU V
KONTROLL U SANZJONIJIET
Artikolu 23
Obbligi fejn jidħlu l-kontabilità, ir-rappurtar u l-awditjar
1. Mhux aktar tard minn sitt xhur wara tmiem is-sena finanzjarja, il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej għandhom jippreżentaw lill-Awtorità, b'kopja lill-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew u lill-Punt ta' Kuntatt Nazzjonali Kompetenti tal-Istat Membru tas-sede tagħhom:
(a)
id-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali tagħhom flimkien ma’ noti li jakkumpanjawhom, li jkopru d-dħul u l-infiq tagħhom, u l-assi u l-obbligazzjonijiet fil-bidu u fit-tmiem tas-sena finanzjarja, skont il-liġi applikabbli fl-Istat Membru li fih ikollhom is-sede tagħhom u d-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali tagħhom abbażi tal-istandards ta' kontabilità internazzjonali definiti fl-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru. 1606/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16);
(b)
rapport tal-awditjar estern dwar id-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali, li jkopri kemm l-affidabbiltà ta’ dawk id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kif ukoll il-legalità u r-regolarità tad-dħul u l-infiq tagħhom, li jsir minn entità jew espert indipendenti; u
(c)
il-lista ta’ donaturi u kontributuri u d-donazzjonijiet jew kontribuzzjonijiet korrispondenti tagħhom irrapurtati skont l-Artikolu 20(2), (3) u (4).
2. Fejn in-nefqa tiġi implimentata mill-partiti politiċi Ewropej konġuntement ma’ partiti politiċi nazzjonali jew minn fondazzjonijiet politiċi Ewropej konġuntement ma’ fondazzjonijiet politiċi nazzjonali, jew ma’ organizzazzjonijiet oħra, għandha tiġi inkluża fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali msemmija fil-paragrafi 1 evidenza tan-nefqa li jkunu għamlu l-partiti politiċi Ewropej jew il-fondazzjonijiet politiċi Ewropej direttament jew permezz ta’ dawk il-partijiet terzi.
3. L-entitajiet jew l-esperti esterni indipendenti msemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 1 għandhom jintgħażlu, jingħataw mandat u jitħallsu mill-Parlament Ewropew. Huma għandhom jiġu awtorizzati kif xieraq biex jawditjaw il-kontijiet skont il-liġi applikabbli fl-Istat Membru li fih ikollhom is-sede tagħhom jew fejn ikunu stabbiliti.
4. Il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej għandhom jagħtu kwalunkwe informazzjoni li jitolbu l-entitajiet jew l-esperti indipendenti għar-raġuni tal-awditjar tagħhom.
5. L-entitajiet jew l-esperti indipendenti għandhom jinformaw lill-Awtorità u lill-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew dwar kwalunkwe suspett ta' attività illegali, frodi jew korruzzjoni li jistgħu jkunu ta' ħsara għall-interessi finanzjarji tal-Unjoni. L-Awtorità u l-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew għandhom jinformaw lill-Punti ta' Kuntatt Nazzjonali kkonċernati dwar dan.
Artikolu 24
Regoli ġenerali dwar il-kontroll
1. Il-kontroll tal-konformità mill-partiti politiċi Ewropej u mill-fondazzjonijiet politiċi Ewropej mal-obbligi taħt dan ir-Regolament għandhom jiġu eżerċitati, f'kooperazzjoni, mill-Awtorità, mill-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew u mill-Istati Membri kompetenti.
2. L-Awtorità għandha tikkontrolla l-konformità tal-partiti politiċi Ewropej u mill-fondazzjonijiet politiċi Ewropej mal-obbligi tagħhom taħt dan ir-Regolament, b'mod partikolari fir-rigward tal-Artikolu 3, il-punti (a), (b) u (d) sa (f) tal-Artikolu 4(1), il-punti (a) sa (e) u (g) tal-Artikolu 5(1), l-Artikolu 9(5) u (6), u l-Artikoli 20, 21 u 22.
L-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew għandu jikkontrolla l-konformità mill-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej tal-obbligi relatati mal-finanzjament mill-Unjoni taħt dan ir-Regolament skont ir-Regolament Finanzjarju. Fit-twettiq ta' dawn il-kontrolli, il-Parlament Ewropew għandu jieħu l-miżuri meħtieġa fl-oqsma tal-prevenzjoni tal-frodi u tal-ġlieda kontra l-frodi li jaffettwaw l-interessi finanzjarji tal-Unjoni.
3. Il-kontroll mill-Awtorità u mill-Uffiċjal Awtorizzanti tal- Parlament Ewropew imsemmi fil-paragrafu 2 ma għandux jestendi għall-konformità tal-Partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej mal-obbligi tagħhom taħt il-liġi nazzjonali applikabbli kif jingħad fl-Artikolu 14.
4. Il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej għandhom jagħtu kwalunkwe informazzjoni mitluba mill-Awtorità, mill-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew, mill-Qorti tal-Awdituri, mill-Uffiċċju Ewropew kontra l-Frodi (OLAF) jew mill-Istati Membri li tkun meħtieġa għall-iskop li jitwettqu kontrolli li għalihom ikunu responsabbli skont dan ir-Regolament.
Fuq talba u għal raġunijiet ta' kontroll ta' konformità mal-Artikolu 20, il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej għandhom jagħtu lill-Awtorità informazzjoni rigward il-kontribuzzjonijiet magħmula minn membri individwali u l-identità ta' dawn il-membri. Barra minn hekk, fejn xieraq, l-Awtorità tista' tirrikjedi lill-partiti politiċi Ewropej li jagħtu dikjarazzjonijiet ta' konferma ffirmati mill-membri li għandhom mandati eletti għal raġunijiet ta' kontroll tal-konformità mal-kundizzjoni stipulata fl-ewwel subparagrafu tal-punt (b) tal-Artikolu 3(1).
Artikolu 25
Implimentazzjoni u kontroll fir-rigward tal-finanzjament mill-Unjoni
1. L-approprjazzjonijiet għall-finanzjament ta’ partiti politiċi Ewropej u fondazzjonijiet politiċi Ewropej għandhom ikunu determinati skont il-proċedura baġitarja annwali u għandhom jiġu implimentati skont dan ir-Regolament u r-Regolament Finanzjarju.
It-termini u l-kundizzjonijiet għal kontribuzzjonijiet u għotjiet għandhom ikunu stabbiliti mill-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew fis-sejħa għal kontribuzzjonijiet u s-sejħa għall-proposti.
2. Il-kontroll tal-finanzjament riċevut mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea u l-użu tiegħu għandu jkun eżerċitat skont ir-Regolament Finanzjarju.
Il-kontroll għandu jiġi eżerċitat ukoll fuq il-bażi ta’ ċertifikazzjoni annwali permezz ta’ awditjar estern u indipendenti, kif provdut fl-Artikolu 23(1).
3. Il-Qorti tal-Awdituri għandha teżerċità s-setgħat ta' awditjar tagħha skont l-Artikolu 287 TFUE.
4. Kwalunkwe dokument jew informazzjoni meħtieġa mill-Qorti tal-Awdituri sabiex tkun tista' twettaq il-kompitu tagħha għandu jiġi mgħoddi lilha fuq talba tagħha mill-partiti politiċi Ewropej u mill-fondazzjonijiet politiċi Ewropej li jirċievu finanzjament skont dan ir-Regolament.
5. Id-deċiżjoni jew ftehima li bihom isiru il-kontribuzzjoni u l-għotja għandhom jipprovdu espressament għall-awditjar mill- Parlament Ewropew u mill-Qorti tal-Awdituri, abbażi tar-rekords u fuq il-post, tal-partit politiku Ewropew li jkun irċieva kontribuzzjoni jew il-fondazzjoni politika Ewropea li tkun irċeviet għotja mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea.
6. Il-Qorti tal-Awdituri u l-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew, jew kwalunkwe korp ieħor estern awtorizzat mill-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew, jistgħu jwettqu l-kontrolli u l-verifiki meħtieġa fuq il-post sabiex jivverifikaw il-legalità tan-nefqa u l-implimentazzjoni xierqa tad-dispożizzjonijiet tad-deċiżjoni jew il-ftehim li bihom isiru l-kontribuzzjoni u l-għotja, u, fil-każ ta’ fondazzjonijiet politiċi Ewropej, l-implimentazzjoni korretta tal-programm ta’ ħidma jew l-azzjoni. Il-partit politiku Ewropew jew il-fondazzjoni politika Ewropea in kwistjoni għandhom ifornu kwalunkwe dokument jew informazzjoni meħtieġa biex dan il-kompitu jitwettaq
7. L-OLAF jista’ jwettaq investigazzjonijiet, inklużi kontrolli u spezzjonijiet fuq il-post, f'konformità mad-dispożizzjonijiet u l-proċeduri stipulati fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 883/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (17) u r-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (18), bil-ħsieb li jistabbilixxi jekk kienx hemm frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra li taffettwa l-interess finanzjarju tal-Unjoni b’rabta ma’ kontribuzzjonijiet jew għotjiet taħt dan ir-Regulament. Jekk ikun xieraq, ir-riżultati tal-investigazzjonijiet tiegħu jistgħu jagħtu lok għal deċiżjonijiet ta’ rkupru mill-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew.
Artikolu 26
Sostenn tekniku
Is-sostenn tekniku kollu provdut mill-Parlament Ewropew lil partiti politiċi Ewropej għandu jsir skont il-prinċipju ta’ aċċess ugwali. Għandu jingħata fuq kundizzjonijiet xejn inqas favorevoli minn dawk li jgħoddu għal organizzazzjonijiet u assoċjazzjonijiet esterni oħrajn li jistgħu jingħataw faċilitajiet simili u għandu jingħata kontra l-fornitura ta’ fattura u bi ħlas.
Artikolu 27
Sanzjonijiet
1. Skont l-Artikolu 16, l-Awtorità għandha tiddeċiedi li tneħħi partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea mir-Reġistru bħala sanzjoni fi kwalunkwe waħda mis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
meta l-partit jew il-fondazzjoni in kwistjoni jkunu nstabu permezz ta’ sentenza li jkollha s-saħħa ta’ res judicata li ingaġġaw f'attivitajiet illegali ta' detriment għall-interessi finanzjarji tal-Unjoni kif definiti fl-Artikolu 106(1) tar-Regolament Finanzjarju;
(b)
meta jiġi stabbilit, skont il-proċeduri stipulati fl-Artikolu 10(2) sa (5), li ma jkunux għadhom jissodisfaw waħda jew iżjed mill-kundizzjonijiet stipulati fil-punti (a), (c) u (e) tal-Artikolu 3(1)jew fl-Artikolu 3(2); jew
(c)
meta talba ta' Stat Membru li jsir qtugħ mir-reġistru għal raġunijiet ta' nuqqas serju li jitwettqu l-obbligi skont il-liġi nazzjonali tkun tissodisfa r-rekwiżiti stipulati fil-punt (b) tal-Artikolu 16(3).
2. L-Awtorità għandha timponi sanzjonijiet finanzjarji fis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
ksur mhux kwantifikabbli:
(i)
fil-każ ta' nuqqas ta' konformità mar-rekwiżiti tal-Artikolu 9(5) jew (6):
(ii)
f'każ ta' nuqqas ta' konformità mal-impenji meħuda u l-informazzjoni mogħtija minn partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea skont il-punti (a), (b) u (d) sa (f) tal-Artikolu 4(1) u il-punti (a), (b), (d) u (e) tal-Artikolu 5(1);
(iii)
fil-każ li ma tintbagħatx il-lista tad-donaturi flimkien mad-donazzjonijiet korrispondenti tagħhom, f’konformità mal-Artikolu 20(2) jew fil-każ li ma jiġux irrappurtati d-donazzjonijiet skont l-Artikolu 20(3) u (4);
(iv)
meta partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea jkunu kisru l-obbligi stipulati fl-Artikolu 23(1) jew fl-Artikolu 24(4);
(v)
meta partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea jkunu instabu permezz ta’ sentenza li jkollha s-saħħa ta’ res judicata li jkunu ingaġġaw f'attivitajiet illegali li huma ta' detriment għall-interessi finanzjarji tal-Unjoni kif definiti fl-Artikolu 106(1) tar-Regolament Finanzjarju;
(vi)
meta il-partit politiku Ewropew jew il-fondazzjoni politika Ewropea kkonċernati jkunu fi kwalunkwe ħin bi ħsieb naqsu milli jagħtu informazzjoni jew bi ħsieb taw informazzjoni mhix korretta jew qarrieqa, jew fejn l-entitajiet awtorizzati minn dan ir-Regolament biex jawditjaw jew iwettqu kontrolli fuq il-benefiċjarji tal-finanzjament mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea jsibu ineżattezzi fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali li jitqiesu li jikkostitwixxu nuqqasijiet materjali jew dikjarazzjonijiet mhux korretti ta' entrati skont l-istandards internazzjonali tal-kontabilità definiti fl-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 1606/2002;
(b)
ksur kwantifikabbli:
(i)
meta partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea jkunu aċċettaw donazzjonijiet u kontribuzzjonijiet li ma jkunux permessi taħt l-Artikolu 20(1) jew (5), ħlief jekk ikunu sodisfatti l-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 20(6);
(ii)
f'każ ta' nuqqas ta' konformità mar-rekwiżiti stipulati fl-Artikoli 21 u 22.
3. L-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew jista' jeskludi partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea minn finanzjament futur mill-Unjoni sa ħames snin jew sa 10 snin f'każijiet ta' ksur ripetut f'perjodu ta' ħames snin, meta jkunu nstabu ħatja tal-ksur elenkat fil-punti (v) u (vi) tal-punt (a) tal-paragrafu 2. Dan hu mingħajr preġudizzju għas-setgħat tal-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew kif stipulati fl-Artikolu 204n tar-Regolament Finanzjarju.
4. Għall-fini tal-paragrafi 2 u 3, għandhom jiġu imposti s-sanzjonijiet finanzjarji li ġejjin fuq partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea:
(a)
f'każijiet ta' ksur mhux kwantifikabbli, persentaġġ fiss tal-baġit annwali tal-partit politiku Ewropew jew tal-fondazzjoni politika Ewropea kkonċernati:
-
5 %, jew,
-
7,5 % jekk ikun hemm ksur konkorrenti, jew,
-
20 % jekk il-ksur in kwistjoni jkun ksur ripetut, jew,
-
terz tal-persentaġġi hawn fuq stipulati jekk il-partit politiku Ewropew jew il-fondazzjoni politika Ewropea kkonċernati jkunu volontarjament iddikjaraw il-ksur qabel ma l-Awtorità tkun uffiċjalment fetħet investigazzjoni, ukoll fil-każ ta' ksur konkorrenti jew ta' ksur ripetut, u l-partit jew il-fondazzjoni kkonċernati jkunu ħadu l-miżuri korrettivi xierqa,
-
50 % tal-baġit annwali tas-sena preċedenti tal-partit politiku Ewropew jew tal-fondazzjoni politika Ewropea kkonċernati,, meta jkunu nstabu permezz ta' sentenza li jkollha s-saħħa ta' res judicata li jkunu għamlu attivitajiet illegali li jkunu ta' detriment għall-interessi finanzjarji tal-Unjoni kif definiti fl-Artikolu 106(1) tar-Regolament Finanzjarju;
(b)
f'każijiet ta' ksur kwantifikabbli, persentaġġ fiss tal-ammont tas-somom irregolari rċevuti jew mhux rappurtati skont l-iskala li ġejja, sa massimu ta' 10 % tal-baġit annwali tal-partit politiku Ewropew jew tal-fondazzjoni politika Ewropea kkonċernati:
-
100 % tas-somom irregolari rċevuti jew mhux rappurtati jekk dawk is-somom ma jaqbżux il-EUR 50 000, jew
-
150 % tas-somom irregolari rċevuti jew mhux rappurtati jekk dawk is-somom jaqbżu l-EUR 50 000 iżda ma jaqbżux il-EUR 100 000;
-
200 % tas-somom irregolari rċevuti jew mhux rappurtati jekk dawk is-somom jaqbżu il-EUR 100 000 iżda ma jaqbżux il-EUR 150 000;
-
250 % tas-somom irregolari rċevuti jew mhux rappurtati jekk dawk is-somom jaqbżu il-EUR 150 000 iżda ma jaqbżux il-EUR 200 000;
-
300 % tas-somom irregolari rċevuti jew mhux rappurtati jekk dawk is-somom jaqbżu il-EUR 200 000; jew
-
terz tal-persentaġġi indikati hawn fuq jekk il-partit politiku Ewropew jew il-fondazzjoni politika Ewropea kkonċernati jkunu ddikjaraw il-ksur b'mod volontarju qabel ma l-Awtorità u/jew l-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew ikunu uffiċjalment fetħu investigazzjoni u l-partit jew il-fondazzjoni kkonċernati jkunu ħadu l-miżuri korrettivi meħtieġa.
Għall-applikazzjoni tal-persentaġġi indikati hawn fuq, kull donazzjoni jew kontribuzzjoni għandha titqies b'mod separat:
5. Kull fejn partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea jkunu wettqu ksur konkorrenti kontra dan ir-Regolament, għandha tiġi imposta biss is-sanzjoni stipulata għar-ksur l-aktar serju, ħlief jekk jingħad mod ieħor fil-punt (a) tal-paragrafu 4.
6. Is-sanzjonijiet stipulati f'dan ir-Regolament għandhom ikunu suġġetti għal perjodu ta' limitazzjoni ta' ħames snin mid-data meta jitwettaq il-ksur ikkonċernat jew, fil-każ ta' ksur kontinwu jew ripetut, mid-data li fiha jieqaf dak il-ksur.
Artikolu 28
Kooperazzjoni bejn l-Awtorità, l-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew u l-Istati Membri
1. L-Awtorità, l-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew u l-Istati Membri permezz tal-Punti ta' Kuntatt Nazzjonali għandhom jaqsmu l-informazzjoni u jżommu lil xulxin informati regolarment dwar kwistjonijiet relatati mad-dispożizzjonijiet ta' finanzjament, il-kontrolli u s-sanzjonijiet.
2. Għandhom jaqblu wkoll dwar arranġamenti prattiċi għal tali skambju ta' informazzjoni, inklużi r-regoli rigward l-iżvelar ta' informazzjoni kunfidenzjali jew evidenza u l-kooperazzjoni fost l-Istati Membri.
3. L-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew għandu jinforma lill-Awtorità dwar kwalunkwe sejbien li jista' jwassal għall-impożizzjoni ta' sanzjonijiet skont l-Artikolu 27(2) sa (4), bil-għan li l-Awtorità titħalla tieħu l-miżuri xierqa.
4. L-Awtorità għandha tinforma lill-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew dwar kwalunkwe deċiżjoni li tkun ħadet fir-rigward ta' sanzjonijiet, bil-għan li tippermettilu jislet il-konsegwenzi xierqa skont ir-Regolament Finanzjarju.
Artikolu 29
Miżuri korrettivi u prinċipji ta' amministrazzjoni tajba
1. Qabel ma tittieħed deċiżjoni finali relatata ma' xi waħda mis-sanzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 27, l-Awtorità jew l-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew għandhom jagħtu lill-partit politiku Ewropew jew lill-fondazzjoni politika Ewropea kkonċernati l-opportunità li jdaħħlu dawk il-miżuri meħtieġa biex tiġi rrimedjata s-sitwazzjoni fi żmien raġonevoli, li normalment m'għandux jaqbeż xahar. B'mod partikolari, l-Awtorità jew l-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew għandhom jippermettu l-possibbiltà li jiġu korretti żbalji klerikali u aritmetiċi, li jingħataw dokumenti jew informazzjoni addizzjonali fejn meħtieġ jew li jiġu korreguti l-iżbalji minuri li jista' jkun hemm.
2. Meta partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea jonqsu milli jieħdu miżuri korrettivi fiż-żmien imsemmi fil-paragrafu 1, għandha tittieħed deċiżjoni rigward l-impożizzjoni tas-sanzjonijiet xierqa msemmija fl-Artikolu 27.
3. Il-paragrafi 1 u 2 m'għandhomx japplikaw fir-rigward tal-kundizzjonijiet stipulati fil-punti (b) sa (d) tal-Artikolu 3(1) u fil-punt (c) tal-Artikolu 3(2).
Artikolu 30
Irkupru
1. Abbażi ta' deċiżjoni tal-Awtorità li tneħħi partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea mir-Reġistru, l-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew għandu jirtira jew iwaqqaf kwalunkwe deċiżjoni jew ftehim li jkunu għadhom fis-seħħ dwar il-finanzjament mill-Unjoni, ħlief fil-każ stipulat fil-punt (c) tal-Artikolu 16(2) u fil-punti (b) u (d) tal-Artikolu 3(1). Hu għandu jirkupra wkoll kwalunkwe finanzjament mill-Unjoni, inklużi kwalunkwe fondi mhux minfuqa mis-snin preċedenti.
2. Partit politiku Ewropew jew fondazzjoni politika Ewropea li fuqhom tkun ġiet imposta xi sanzjoni għal kwalunkwe ksur elenkat fl-Artikolu 27(1) u fil-punti (v) u (vi) tal-Artikolu 27(2)(a) għandu għal dik ir-raġuni ma jibqax konformi mal-Artikolu 18(2). Bħala riżultat, l-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew responsabbli għandu jittermina l-ammont mogħti bi ftehim ta’ kontribuzzjoni jew ta’ għotja dwar finanzjar tal-Unjoni skont dan ir-Regolament, u għandu jirkupra ammonti li jkunu tħallsu bla mistħoqq skont il-ftehim jew deċiżjoni ta’ kontribuzzjoni jew ta’ għotja, inklużi kwalunkwe fondi mhux minfuqa tal-Unjoni minn snin preċedenti.
Fl-eventwalità ta' tali terminazzjoni, il-pagamenti mill-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew għandhom jiġu limitati għan-nefqa eliġibbli realment imġarrba mill-partit politiku Ewropew jew mill-fondazzjoni politika Ewropea sad-data meta d-deċiżjoni ta' terminazzjoni tidħol fis-seħħ.
Dan il-paragrafu għandu jkun applikabbli wkoll għall-każijiet imsemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 16(2) u fil-punti (b) u (d) tal-Artikolu 3(1).
KAPITOLU VI
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 31
Għoti ta' informazzjoni liċ-ċittadini
Suġġett għall-Artikoli 21 u 22 u għall-istatuti u l-proċessi interni tagħhom stess, il-partiti politiċi Ewropej jistgħu fil-kuntest tal-elezzjonijiet għall-Parlament Ewropew, jieħdu l-miżuri xierqa kollha biex jinfurmaw liċ-ċittadini tal-Unjoni bl-affiljazzjonijiet ta' bejn il-partiti politiċi nazzjonali u l-kandidati u l-partiti politiċi Ewropej kkonċernati.
Artikolu 32
Trasparenza
1. Il-Parlament Ewropew għandu jippubblika, taħt l-awtorità tal-Uffiċjal Awtorizzanti jew taħt dik tal-Awtorità, fuq sit web maħluq apposta għal dak l-għan, dan li ġej:
(a)
l-ismijiet u l-istatuti tal-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej kollha rreġistrati, flimkien mad-dokumenti ppreżentati bħala parti mill-applikazzjonijiet tagħhom għal reġistrazzjoni skont l-Artikolu 8, mhux aktar tard minn erba’ ġimgħat wara li l-Awtorità tkun adottat id-deċiżjoni tagħha u, wara dan, kwalunkwe emendi nnotifikati lill-Awtorità skont l-Artikolu 9(5) u (6);
(b)
lista tal-applikazzjonijiet li ma jkunux ġew approvati, flimkien mad-dokumenti ppreżentati bħala parti minnhom, flimkiem mal-applikazzjoni għar-reġistrazzjoni skont l-Artikolu 8, u r-raġunijiet tar-rifjut, mhux aktar tard minn erba’ ġimgħat wara li l-Awtorità tkun adottat id-deċiżjoni tagħha,
(c)
rapport annwali b’tabella tal-ammonti mħallsa lil kull partit politiku Ewropew u kull fondazzjoni politika Ewropea, għal kull sena finanzjarja li għaliha jkunu ġew irċevuti kontribuzzjonijiet jew li jkunu tħallsu għotjiet mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea,
(d)
id-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali u r-rapporti ta’ awditjar estern imsemmija fl-Artikolu 23(1), u, fil-każ ta' fondazzjonijiet politiċi Ewropej, ir-rapporti finali dwar l-implimentazzjoni tal-programmi jew azzjonijiet ta’ ħidma;
(e)
l-ismijiet ta' donaturi u d-donazzjonijiet korrispendenti tagħhom irrappurtati minn partiti politiċi Ewropej u fondazzjonijiet politiċi Ewropej skont l-Artikolu 20(2), (3) u (4), bl-eċċezzjoni ta’ donazzjonijiet minn persuni fiżiċi li l-valur tagħhom ma jaqbiżx l-EUR 1 500 fis-sena kull donatur, li għandhom jiġu rrappurtati bħala 'donazzjonijiet minuri'. Donazzjonijiet minn persuni fiżiċi li l-valur annwali tagħhom jaqbeż l-EUR 1 500 u jkun anqas minn jew ekwivalenti għal EUR 3 000 ma għandhomx jiġu ppubblikati mingħajr il-kunsens bil-miktub minn qabel għall-pubblikazzjoni tagħhom tad-donatur korrispondenti. Jekk ma jkun ingħata tali kunsens minn qabel, dawn id-donazzjonijiet għandhom jiġu rrappurtati bħala "donazzjonijiet minuri". Għandhom jiġu ppubblikati wkoll l-ammont totali ta' donazzjonijiet minuri u n-numru ta' donaturi għal kull sena kalendarja;
(f)
Il-kontribuzzjonijiet msemmija fl-Artikolu 20(7) u (8) u rrappurtati minn partiti politiċi Ewropej u mill-fondazzjonijiet politiċi Ewropej skont l-Artikolu 20(2), inkluż l-identità tal-partiti membri jew l-organizzazzjonijiet li jkunu għamlu dawk il-kontribuzzjonijiet;
(g)
id-dettalji u r-raġunijiet ta’ kwalunkwe deċiżjonijiet finali meħuda mill-Awtorità skont l-Artikolu 27, inklużi, fejn rilevanti, kwalunkwe opinjonijiet adottati mill-kumitat ta’ persuni eminenti indipendenti skont l-Artikoli 10 u 11, b’kunsiderazzjoni xierqa tar-Regolament (KE) Nru 45/2001;
(h)
id-dettalji ta' u r-raġunijiet għal kwalunkwe deċiżjoni finali meħuda mill-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew skont l-Artikolu 27;
(i)
deskrizzjoni tal-appoġġ tekniku pprovdut lill-partiti politiċi Ewropej; u
(j)
ir-rapport ta’ evalwazzjoni tal-Parlament Ewropew dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament u dwar l-attivitajiet iffinanzjati, kif jingħad fl-Artikolu 38.
2. Il-Parlament Ewropew għandu jippubblika l-lista tal-persuni ġuridiċi li jkunu membri ta’ partit politiku Ewropew, kif annessa mal-istatuti tal-partit skont l-Artikolu 4(2), u aġġornata skont l-Artikolu 9(6), kif ukoll in-numru globali ta' membri individwali.
3. Id-data personali għandha tiġi eskluża mill-pubblikazzjoni fuq is-sit web imsemmi fil-paragrafu 1 ħlief jekk dik id-data personali tiġi ppubblikata skont il-punti (a), (e) jew (g) tal-paragrafu 1.
4. Il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej għandhom, permezz ta’ dikjarazzjoni ta’ privatezza li tkun disponibbli għall-pubbliku, jipprovdu lil membri u donaturi potenzjali l-informazzjoni meħtieġa mill-Artikolu 10 tad-Direttiva 95/46/KE, u għandhom jinfurmawhom li d-data personali tagħhom se tiġi pproċessata għal skopijiet ta’ awditjar u ta’ kontroll mill-Parlament Ewropew, mill-Awtorità, mill-OLAF, mill-Qorti tal-Awdituri, mill-Istati Membri, jew minn korpi jew esperti esterni li jkunu awtorizzati minnhom, u li d-data personali tagħhom għandha tiġi ppubblikata fuq is-sit web imsemmi fil-paragrafu 1 taħt il-kondizzjonijiet stipulati f'dan l-Artikolu. L-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew, fl-applikazzjoni tal-Artikolu 11 tar-Regolament (KE) 45/2001, għandu jinkludi l-istess informazzjoni f'sejħiet għal kontribuzzjonijiet jew proposti kif jingħad fl-Artikolu 18(1) ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 33
Il-protezzjoni tad-data personali
1. Fl-ipproċessar tad-data personali skont dan ir-Regolament, l-Awtorità, il-Parlament Ewropew u l-kumitat ta' persuni eminenti stabbilit bl-Artikolu 11 għandhom jikkonformaw mar-Regolament (KE) Nru 45/2001. Għall-għanijiet tal-ipproċessar tad-data personali, huma għandhom jitqiesu bħala kontrolluri tad-data skont il-punt (d) tal-Artikolu 2 ta' dak ir-Regolament.
2. Fl-ipproċessar tad-data personali skont dan ir-Regolament, il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej, l-Istati Membri meta jeżerċitaw kontroll fuq aspetti relatati mal-iffinanzjar tal-partiti politiċi Ewropej u tal-fondazzjonijiet politiċi Ewropej skont l-Artikolu 24, u l-korpi jew esperti indipendenti awtorizzati biex jivverifikaw il-kontijiet skont l-Artikolu 23(1) għandhom ikunu konformi mad-Direttiva 95/46/KE u mad-dispożizzjonijiet nazzjonali adottati skont din. Għall-għanijiet tal-ipproċessar tad-data personali, huma għandhom jitqiesu kontrolluri tad-data skont il-punt (d) tal-Artikolu 2 ta' dik id-Direttiva.
3. L-Awtorità, il-Parlament Ewropew u l-kumitat ta' persuni eminenti stabbilit bl-Artikolu 11 għandhom jiżguraw li d-data personali miġbura minnhom skont dan ir-Regolament ma tintużax għal kwalunkwe għan għajr dak li tiġi assigurata l-legalità, ir-regolarità u t-trasparenza tal-finanzjament tal-partiti politiċi Ewropej u tal-fondazzjonijiet politiċi Ewropej u s-sħubija tal-partiti politiċi Ewropej. Huma għandhom iħassru dik id-data personali kollha miġbura għal dik il-fini sa mhux aktar tard minn 24 xahar wara l-pubblikazzjoni tal-partijiet rilevanti skont l-Artikolu 32.
4. L-Istati Membri u l-korpi jew l-esperti indipendenti awtorizzati biex jivverifikaw il-kontijiet għandhom jużaw id-data personali li jirċievu biss sabiex jeżerċitaw kontroll fuq l-iffinanzjar tal-partiti politiċi Ewropej u tal-fondazzjonijiet politiċi Ewropej. Huma għandhom iħassru dik id-data personali skont il-liġi nazzjonali applikabbli wara t-trażmissjoni skont l-Artikolu 28.
5. Data personali tista’ tinżamm lil hinn mil-limiti ta’ żmien stipulati fil-paragrafu 3 jew minn dak previst mil-liġi nazzjonali applikabbli kif jingħad fil-paragrafu 4 jekk dan ikun meħtieġ għall-fini ta’ proċedimenti legali jew amministrattivi marbuta mal-finanzjament ta’ partit politiku Ewropew jew ta’ fondazzjoni politika Ewropea jew ta’ sħubija ta’ partit politiku Ewropew. Kull data personali bħal din għandha titħassar sa mhux aktar tard minn ġimgħa wara d-data tal-konklużjoni tat-tali proċedimenti permezz ta’ deċiżjoni finali, jew wara li jkun tlesta l-proċess ta' kwalunkwe verifika, appell, litigazzjoni jew pretenzjoni.
6. Il-kontrolluri tad-data msemmija fil-paragrafi 1 u 2 għandhom jimplimentaw miżuri tekniċi u organizzattivi xierqa biex jipproteġu d-data personali kontra qerda aċċidentali jew illegali, telf aċċidentali, tibdil jew żvelar jew aċċess mhux awtorizzat, partikolarment meta l-ipproċessar ta' tali data jinvolvi t-trażmissjoni tagħha fuq netwerk, u kontra kull forma oħra illegali ta’ pproċessar.
7. Il-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data għandu jkun responsabbli li jissorvelja u li jiżgura li l-Awtorità, il-Parlament Ewropew u l-kumitat ta' persuni eminenti stabbilit bl-Artikolu 11 jirrispettaw u jipproteġu d-drittijiet fundamentali u l-libertajiet ta’ persuni fiżiċi fl-ipproċessar ta’ data personali, f’konformità ma’ dan ir-Regolament. Mingħajr preġudizzju għal kwalunkwe rimedju ġudizzjali, kwalunkwe suġġett tad-data jista’ jressaq ilment mal-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data jekk hu jew hi tqis li d-dritt tiegħu jew tagħha għall-protezzjoni tad-data personali tagħhom ikun inkiser bħala riżultat tal-ipproċessar tagħha mill-Awtorità, mill-Parlament Ewropew jew mill-kumitat.
8. Il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej, l-Istati Membri u l-entitajiet jew l-esperti indipendenti awtorizzati biex jawditjaw il-kontijiet skont dan ir-Regolament għandhom ikunu responsabbli skont il-liġi nazzjonali applikabbli għal kwalunkwe dannu li jikkawżaw fl-ipproċessar tad-data personali skont dan ir-Regolament. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jiġu applikati sanzjonijiet effettivi, proporzjonati u dissważivi fil-każ ta’ ksur ta’ dan ir-Regolament, tad-Direttiva 95/46/KE u tad-dispożizzjonijiet nazzjonali adottati skont din, u b’mod partikolari għall-użu frodulenti tad-data personali.
Artikolu 34
Dritt ta' smigħ
Qabel ma l-Awtorità jew l-Uffiċjal Awtorizzanti tal-Parlament Ewropew jieħdu deċiżjoni li tista' taffettwa b'mod negattiv id-drittijiet ta' partit politiku Ewropew, ta' fondazzjoni politika Ewropea jew ta' applikant kif imsemmi fl-Artikolu 8, għandhom jisimgħu r-rappreżentanti tal-partit politiku Ewropew, tal-fondazzjoni politika Ewropea jew tal-applikant ikkonċernat. L-Awtorità jew il-Parlament Ewropew għandhom jiddikjaraw kif jistħoqq ir-raġunijiet għad-deċiżjoni tagħhom.
Artikolu 35
Dritt ta' appell
Deċiżjonijiet meħuda skont dan ir-Regolament jistgħu jkunu s-suġġett ta’ proċedimenti tal-qorti quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, f’konformità mad-dispożizzjonijiet rilevanti tat-TFUE.
Artikolu 36
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati hija mogħtija lill-Kummissjoni soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li tadotta atti delegati msemmija fl-Artikolu 7(2) u fl-Artikolu 8(3a) għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perjodu ta’ ħames snin mill-24 ta' Novembru 2014. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport fir-rigward tad-delega tas-setgħa mhux aktar tard minn disa’ xhur qabel tmiem il-perjodu ta’ ħames snin. Id-delega ta’ setgħa għandha tiġi estiża awtomatikament għal perjodi ta’ żmien identiċi, ħlief jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill joġġezzjonaw għal tali estensjoni mhux iktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta’ kull perjodu.
3. Id-delega ta' setgħa msemmija fl-Artikolu 7(2) u fl-Artikolu 8(3) tista’ tiġi rrevokata fi kwalunkwe żmien mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni li tirrevoka għandha ttemm id-delega ta’ setgħa speċifikata f'dik id-deċiżjoni. Din għandha ssir effettiva fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fih. Ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikolu 7(2) u l-Artikolu 8(3) għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkun ġiet espressa l-ebda oġġezzjoni la mill-Parlament Ewropew u lanqas mill-Kunsill f'perjodu ta' xahrejn min-notifika tal-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perjodu, kemm il-Parlament Ewropew kif ukoll il-Kunsill ikunu għarrfu lill-Kummissjoni li huma ma jkunux se joġġezzjonaw. Dan il-perjodu għandu jiġi estiż b'xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 37
Proċedura fil-Kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna minn kumitat. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 38
Evalwazzjoni
Il-Parlament Ewropew għandu, wara konsultazzjoni mal-Awtorità, jippubblika rapport sa mhux aktar tard min nofs l-2018, dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament u dwar l-attivitajiet finanzjati. Ir-rapport għandu jindika, fejn ikun xieraq, emendi li jistgħu jsiru fis-sistema tal-istatut u tal-finanzjament.
Qabel tmiem l-2018, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport dwar l-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament, flimkien ma' proposta leġislattiva biex jiġi emendat dan ir-Regolament, jekk ikun xieraq.
Artikolu 39
Applikazzjoni effikaċi
L-Istati Membri għandhom jagħmlu tali dispożizzjoni kif ikun xieraq biex tiġi żgurata l-applikazzjoni effettiva ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 40
Tħassir
Ir-Regolament (KE) Nru 1223/2002 jitħassar b’effett mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament. Madankollu għandu jkompli japplika fir-rigward tal-atti u tal-impenji relatati mal-finanzjament tal-partiti politiċi u tal-fondazzjonijiet politiċi fil-livell Ewropew għas-snin ta' baġit 2014, 2015, 2016 u 2017.
Artikolu 41
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Il-Kummissjoni għandha tadotta atti delegati kif jingħad fl-Artikolu 7(2) u fl-Artikolu 8(3)(a) sa mhux aktar tard mill-1 ta' Lulju 2015.
Dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2017. L-Awtorità msemmija fl-Artikolu 6 madankollu għandha tiġi stabbilita sal-1 ta' Settembru 2016. Il-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej reġistrati wara l-1 ta' Jannar 2017 jistgħu japplikaw biss għall-finanzjament għall-attivitajiet li se jinbdew fis-sena baġitarja tal-2018 jew wara.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, it-22 ta’ Ottubru 2014.