PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 24. března 2014,
kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2013/463/EU, kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Kypr
(2014/169/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 472/2013 se vztahuje na členské státy, které jsou v době jeho vstupu v platnost již příjemci finanční pomoci, včetně pomoci z Evropského mechanismu stability.
(2)
Nařízení (EU) č. 472/2013 stanoví pravidla schválení makroekonomického ozdravného programu pro členské státy, které jsou příjemci finanční pomoci, jež musí odpovídat ustanovením Smlouvy o zřízení Evropského mechanismu stability.
(3)
Na žádost Kypru ze dne 25. června 2012 o finanční pomoc z Evropského mechanismu stability Rada dne 25. dubna 2013 rozhodnutím 2013/236/EU (2) stanovila, že Kypr má důsledně provádět makroekonomický ozdravný program.
(4)
Dne 24. dubna 2013 Rada guvernérů ESM v zásadě rozhodla poskytnout stabilizační podporu pro Kypr a schválila memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky a jeho podpis Komisí jménem ESM.
(5)
V souladu s čl. 1 odst. 2 prováděcího rozhodnutí 2013/463/EU (3) provedla Komise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) a v příslušných případech i Mezinárodním měnovým fondem (MMF) třetí přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu.
(6)
V důsledku toho by prováděcí rozhodnutí 2013/463/EU mělo být aktualizováno v oblastech reformy finančního sektoru, fiskální politiky a strukturálních reforem, zejména pokud jde o i) vypracování komunikační strategie v rámci společné pracovní skupiny Central Bank of Cyprus (CBC) a ministerstva financí pro plán pro uvolňování kontrol kapitálu a provádění strategie pro bankovní sektor; ii) včasné oznamování odhadů bank, pokud jde o potenciální dopad nově zavedených a budoucích pravidel Unie v oblasti kapitálových požadavků a úvěrů v selhání na kapitál, výnosnost a ukazatel krytí likvidity; iii) zřízení pracovní skupiny za účelem posouzení množství registrovaných smluv o prodeji pozemků bez vydání vlastnckého titulu a poskytnutí doporučení v této záležitosti; iv) reformu postupů pro řešení platební neschopnosti podniků a fyzických osob; v) přezkum občanského soudního řádu a procesních předpisů s cílem zajištění hladkého a účinného fungování přepracovaných rámcových podmínek pro exekuční a insolvenční řízení; iv) úpravu primárního cílového schodku veřejných financí v roce 2014 na 1,8 % HDP; vii) provedení první fáze státního systému zdravotní péče poté, co bude definován a schválen úplný plán tohoto systému; viii) revizi politik týkajících se tvorby cen a úhrad zdravotnického zboží a služeb, včetně těch, které souvisí s výdaji na léčivé přípravky; ix) vytvoření útvaru pro privatizaci; x) předložení akčního plánu pro řešení nedostatků zjištěných ve 2. fázi vzájemného hodnocení provedeného Globálním fórem pro transparentnost a výměnu informací pro daňové účely při Organizaci pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD); xi) vypracování strategie růstu založené na konkurenčních výhodách Kypru s cílem pomoci kyperským orgánům nastartovat ekonomiku. Provedení komplexních a ambiciózních reforem ve finanční, fiskální a strukturální oblasti by mělo zabezpečit střednědobou udržitelnost kyperského veřejného dluhu.
(7)
V průběhu provádění komplexního balíčku politických opatření pro Kypr by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech. Členský stát podléhající makroekonomickému ozdravnému programu, který se potýká s nedostatečnou správní kapacitou, má o technickou pomoc požádat Komisi, která může pro tento účel vytvořit skupiny odborníků.
(8)
Kyperské orgány by měly při přípravě, provádění, sledování a hodnocení makroekonomického ozdravného programu usilovat v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a zvyklostmi o názory sociálních partnerů a organizací občanské společnosti,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Článek 2 prováděcího rozhodnutí 2013/463/EU se mění takto:
1)
Odstavec 5 se nahrazuje tímto:
„5. Ve snaze ozdravit svůj finanční sektor Kypr bude nadále pokračovat v restrukturalizaci bankovního sektoru a sektoru družstevních úvěrových institucí; bude pokračovat v posilování dohledu a regulace; provede reformu rámce pro restrukturalizaci dluhu a postupně zruší kapitálová omezení v souladu se svým plánem a současně zajistí finanční stabilitu. Program stanoví tato opatření a výstupy:
a)
zajištění pečlivého sledování stavu likvidity v bankovním sektoru. Pečlivě se budou sledovat dočasná omezení volného toku kapitálu (jako např. omezení výběrů hotovosti, plateb a převodů). Cílem je, aby tyto kontroly zůstaly jen po dobu nezbytně nutnou k omezení vážných rizik pro stabilitu finančního systému. Provádění plánu pro postupné zmírnění omezujících opatření bude pokračovat, přičemž se bude rovněž zohledňovat likvidní situace úvěrových institucí. Bude vypracována přesně cílená komunikační strategie s cílem pravidelného informování o uvedeném plánu a o pokroku dosaženém v oblasti provádění strategie pro bankovní sektor.
Plány v oblasti financování a kapitálu u domácích bank, které jsou závislé na financování centrální bankou nebo které dostávají státní podporu, musí realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním sektoru a postupné uvolňování omezujících opatření a omezovat závislost na úvěrech od centrálních bank, aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a zamrznutí úvěrového trhu;
b)
úprava minimálních kapitálových požadavků při zohlednění parametrů posouzení rozvah a zátěžového testu pro celou Unii;
c)
zajištění toho, že plány na restrukturalizaci budou před poskytnutím jakékoli státní podpory formálně schváleny podle pravidel pro poskytování státní podpory. Banky s nedostatkem kapitálu mohou za předpokladu, že ostatní opatření nejsou dostatečná, požádat o rekapitalizaci od státu v souladu s postupy pro státní podporu. Banky s plány restrukturalizace budou podávat zprávy o pokroku při jejich provádění;
d)
zajištění toho, že bude vytvořen a zprovozněn úvěrový rejstřík, že bude změněn stávající regulační rámec týkající se znehodnocení aktiv, tvorby rezerv a zacházení s kolaterály při tvorbě rezerv a že budou včas provedena pravidla Unie o kapitálových požadavcích a úvěrech v selhání;
e)
zmírnění omezení pro zabavování kolaterálu. To bude zahrnovat též přípravu právních předpisů na základě rámce pro komplexní reformu ke stanovení vhodných postupů pro řešení platební neschopnosti podniků a fyzických osob, jakož i k zajištění hladkého a účinného fungování přepracovaných rámcových podmínek pro exekuční a insolvenční řízení. Po reformě nového právního rámce pro restrukturalizaci dluhu soukromého sektoru bude tento rámec přezkoumán a podle potřeby budou vymezena další opaření;
f)
provádění strategie pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost sektoru družstevních úvěrových institucí, vypracované Kyperskou centrální bankou po konzultaci s Komisí, ECB a MMF;
g)
posílené sledování zadluženosti podnikatelského sektoru a sektoru domácností a zřízení rámce pro cílenou restrukturalizaci dluhu soukromého sektoru, aby se usnadnilo poskytování nových úvěrů a snížila úvěrová omezení. Budou přezkoumány politiky a postupy v oblasti správy bankovních nedoplatků a v případě potřeby budou pozměněny směrnice o správě nedoplatků a kodex chování. Nebudou zaváděna správní opatření, která zasahují do stanovování sazeb bankovních úvěrů;
h)
další posílení rámce proti praní peněz a provádění akčního plánu zajišťujícího uplatňování lepších postupů, pokud jde o hloubkové prověřování klienta a transparentnost subjektů, v souladu s osvědčenými postupy;
i)
začlenění zátěžových testů do pravidelného vnějšího bankovního dohledu;
j)
zavedení povinných požadavků na zveřejňování, aby bylo zajištěno, že banky pravidelně sdělují orgánům a trhům, jak pokračuje restrukturalizace jejich fungování;
k)
zajištění provádění restrukturalizačních opatření, která posílí životaschopnost odvětví družstevních úvěrů, po vytvoření právního rámce pro nové řídicí struktury pro řízení státního podílu v tomto odvětví a
l)
zajištění revize směrnice o správě, která stanoví, mimo jiné, vztahy mezi bankovními odděleními vnitřního auditu a orgány bankovního dohledu.“
2)
Odstavec 7 se nahrazuje tímto:
„7. Během roku 2014 kyperské orgány plně provedou trvalá opatření zahrnutá v zákoně o rozpočtu pro rok 2014, která činí nejméně 270 milionů EUR. Rovněž zajistí plné provedení konsolidačních opatření přijatých od prosince 2012.“
3)
Vkládá se nový odstavec, který zní:
„7a. Pokud jde o fiskální politiku v období 2015-2016, kyperské orgány usilují o saldo veřejných financí, které je v souladu s postupem nápravy schodku, přičemž dodržují doporučení v rámci postupu při nadměrném schodku (PNS).“
4)
Odstavec 8 se mění takto:
a)
písmeno a) se nahrazuje tímto:
„a)
v případě nutnosti další reformy všeobecného důchodového systému a důchodového systému ve veřejném sektoru s cílem dosáhnout dlouhodobé udržitelnosti důchodového systému a zároveň vyřešit otázku přiměřenosti důchodů;“;
b)
písmeno e) se nahrazuje tímto:
„e)
vypracování programu pro dosažení solidního systému správy a řízení státních a polostátních podniků a přijetí plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu;“.
5)
Odstavce 10 až 13 se nahrazují tímto:
„10. Kypr zajistí provádění dohodnutých opatření s cílem řešit zjištěné nedostatky v jeho aktivačních politikách. Kypr učiní rychlá opatření pro vytvoření příležitostí pro mladé a pro zlepšení jejich perspektivy zaměstnatelnosti v souladu s cíli doporučení Rady o zavedení záruk pro mladé lidi (4). Koncepce, řízení a provádění opatření určených pro mladé lidi musí být dobře začleněny do širšího systému aktivačních politik a musí být v souladu s reformou systému sociálního zabezpečení a dohodnutými rozpočtovými cíli.
11. Kypr musí být připraven přijmout jakékoli další nezbytné změny odvětvových právních předpisů, které jsou nezbytné k plnému provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (5). Kyperské orgány dále zlepší fungování regulovaných povolání. Lepšího rámce pro hospodářskou soutěž se dosáhne posílením fungování příslušného orgánu pro hospodářskou soutěž a posílením nezávislosti a pravomocí národních regulačních orgánů.
12. Kypr zajistí snížení počtu nevyřízených vydání vlastnického titulu k nemovitosti, učiní opatření pro zrychlení rychlého rušení břemen u vlastnických titulů, které mají být převedeny na kupující nemovitostí, a stanoví lhůty pro vydávání stavebních povolení a vlastnických titulů.
13. Kypr změní pravidla pro nucený prodej nemovitostí zatížených hypotékou a umožní soukromé dražby v co nejkratších časových rozmezích. Zvýší se rychlost práce soudů a nevyřízené soudní případy budou vyřešeny do konce programu. Kypr přijme iniciativy na posílení konkurenceschopnosti svého odvětví cestovního ruchu provedením konkrétního akčního plánu, který povede k dosažení kvantifikovaných cílů obsažených mimo jiné v revidované strategii cestovního ruchu na období 2011-2015. Kypr provede strategii pro leteckou politiku vedoucí k přizpůsobení vnější politiky Kypru v oblasti letectví, přičemž zohlední vnější politiku EU v oblasti letectví a dohody EU v oblasti letecké dopravy a zároveň zajistí dostatečnou leteckou dostupnost.
6)
V odstavci 14 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
komplexní nástin regulačního režimu a organizace trhu pro restrukturalizované odvětví energetiky a plynu, včetně vhodného rámce pro prodej zemního plynu z pobřežních vod zaměřeného na maximalizaci příjmů; a“.
7)
Odstavec 15 se nahrazuje tímto:
„15. Kypr předloží Komisi aktualizovanou žádost o odbornou pomoc během programového období. V této žádosti budou uvedeny a specifikovány oblasti odborné pomoci či poradenských služeb, které kyperské orgány považují za zásadní pro plnění svého makroekonomického ozdravného programu.“
8)
Doplňuje se nový odstavec, který zní:
„16. Při tvorbě komplexní a soudržné strategie růstu, která by umožnila nastartovat ekonomiku, Kypr tuto strategii začlení do svého vnitrostátního institucionálního rámce, čímž posílí probíhající reformy veřejné správy, reformy správy veřejných financí, další závazky v rámci kyperského makroekonomického ozdravného programu a příslušné iniciativy Unie, přičemž zohlední dohodu o partnerství pro provádění evropských strukturálních a investičních fondů.“
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
V Bruselu dne 24. března 2014.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL
tal-24 ta’ Marzu 2014
li temenda d-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2013/463/UE li tapprova l-programm ta’ aġġustament makroekonomiku għal Ċipru
(2014/169/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament (UE) Nru 472/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ Mejju 2013 dwar it-tisħiħ tas-sorveljanza ekonomika u baġitarja tal-Istati Membri fiż-żona tal-Ewro li tesperjenza jew tkun mhedda b’diffikultajiet gravi fir-rigward tal-istabbiltà finanzjarja tagħhom (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 7(2) u (5) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (UE) Nru 472/2013 japplika għal Stati Membri li diġà qed jirċievu assistenza finanzjarja, inklużi dawk mill-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabbiltà (MES), fil-mument tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
(2)
Ir-Regolament (UE) Nru 472/2013 jistabbilixxi r-regoli għall-approvazzjoni ta’ programm ta’ aġġustament makroekonomiku għall-Istati Membri li jirċievu għajnuna finanzjarja, liema regoli jeħtieġ li jkunu konsistenti mad-dispożizzjonijiet tat-Trattat li jistabbilixxi l-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabbiltà (MES).
(3)
Wara t-talba tal-25 ta’ Ġunju 2012 minn Ċipru għal assistenza finanzjarja mill-MES, fil-25 ta’ April 2013 il-Kunsill iddeċieda permezz tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2013/236/UE (2) li Ċipru kellu jimplimenta b’mod rigoruż programm ta’ aġġustament makroekonomiku.
(4)
Fl-24 ta’ April 2013 il-Bord tal-Gvernaturi tal-MES iddeċieda li jagħti, fil-prinċipju, sostenn ta’ stabbiltà lil Ċipru u approva l-Memorandum ta’ Qbil dwar il-Kundizzjonalità Speċifika tal-Politika Ekonomika (minn hawn ‘il quddiem “MtQ”) u l-iffirmar tiegħu mill-Kummissjoni f’isem il-MES.
(5)
F’konformità mal-Artikolu 1(2) tad-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill 2013/463/UE (3), il-Kummissjoni, f’kollaborazzjoni mal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) u fejn meħtieġ, mal-Fond Monetarju Internazzjonali (FMI), għamlet it-tielet rieżami biex tevalwa l-progress fl-implimentazzjoni tal-miżuri miftiehma kif ukoll l-effikaċja u l-impatt ekonomiku u soċjali tagħhom.
(6)
Bħala riżultat, id-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2013/463/UE għandha tiġi aġġornata fl-oqsma tar-riforma tas-settur finanzjarju, il-politika fiskali u r-riformi strutturali, b’mod partikolari fir-rigward ta’ (i) it-tfassil ta’ strateġija ta’ komunikazzjoni minn task force konġunta mill-Bank Ċentrali ta’ Ċipru (CBC) u l-Ministeru tal-Finanzi dwar il-pjan ta’ direzzjoni biex jiġu ffaċilitati l-kontrolli tal-kapital u dwar l-implimentazzjoni tal-istrateġija tas-settur bankarju; (ii) ir-rappurtar fil-ħin tal-istimi tal-banek tal-impatt potenzjali tar-regoli tal-Unjoni li għadhom kemm ġew introdotti u futuri dwar ir-rekwiżiti tal-kapital u s-self mhux produttiv (non-performing loans, NPLs) fuq il-kapital, il-profittabilità u l-proporzjon ta’ kopertura; (iii) tiġi stabbilita task force biex issir stima tal-kobor tal-kuntratt ta’ bejgħ ta’ art reġistrat iżda bla titlu, u jiġu pprovduti rakkomandazzjonijiet dwar din il-kwistjoni; (iv) ir-riforma tal-proċeduri ta’ insolvenza personali u korporattiva; (v) ir-rieżami tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili u r-Regoli tal-Qorti biex jiġi żgurat funzjonament mingħajr intoppi u effikaċi tal-oqfsa tal-esklużjoni riveduta u ta’ insolvenza; (vi) reviżjoni tal-mira għad-defiċit primarju għall-2014 għal 1,8 % tal-PDG; (viii) l-implimentazzjoni tal-ewwel stadju tas-Sistema Nazzjonali tas-Saħħa (National Health Scheme, NHS) wara li l-ewwel jiġi definit u addottat pjan ta’ direzzjoni sħiħ għall-NHS; (viii) ir-reviżjoni tal-politiki dwar l-ipprezzar u r-rimbors ta’ oġġetti u servizzi mediċi, inkluż dawk relatati man-nefqa farmaċewtika; (ix) l-istabbiliment ta’ Unità ta’ Privatizzazzjoni; (x) il-preżentazzjoni ta’ pjan ta’ azzjoni biex jiġu indirizzati n-nuqqasijiet identifikati fil-Fażi 2 tar-rieżami bejn il-pari mill-Forum Globali dwar it-Trasparenza u l-Iskambju ta’ Informazzjoni għal Raġunijiet ta’ Taxxa tal-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni Ekonomika u l-Iżvilupp (OECD). (xi) l-iżvilupp ta’ strateġija ta’ tkabbir ibbażata fuq vantaġġi kompetittivi li jgħinu lill-awtorijatiet ta’ Ċipru jagħtu spinta lill-ekonomija. L-implimentazzjoni ta’ riformi komprensivi u ambizzjużi f’oqsma finanzjarji, fiskali u strutturali għandha tissalvagwardja s-sostenibbiltà, fuq perjodu ta’ żmien medju, tad-dejn pubbliku Ċiprijott.
(7)
Matul l-implimentazzjoni tal-pakkett komprensiv ta’ politika ta’ Ċipru, il-Kummissjoni għandha tipprovdi konsulenza politika addizzjonali kif ukoll assistenza teknika f’oqsma speċifiċi. Stat Membru soġġett għal programm ta’ aġġustament makroekonomiku li jesperjenza kapaċità amministrattiva insuffiċjenti għandu jfittex assistenza teknika mill-Kummissjoni, li tista’ tikkostitwixxi, għal dak l-iskop, gruppi ta’ esperti.
(8)
L-awtoritajiet Ċiprijotti jfittxu l-opinjonijiet, skont ir-regoli u l-prattiki nazzjonali attwali, tal-imsieħba soċjali u l-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili fil-preparazzjoni, l-implimentazzjoni, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-programm ta’ aġġustament makroekonomiku,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-Artikolu 2 tad-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2013/463/UE huwa b’dan emendat kif ġej:
(1)
Il-paragrafu 5 jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“5. Bil-għan li tiġi rrestawrata l-istabbiltà tas-settur finanzjarju tiegħu, Ċipru għandu: ikompli jimplimenta r-ristrutturar tas-settur bankarju u s-setturi tal-istituzzjoni ta’ kreditu kooperattiv, ikompli jsaħħaħ is-sorveljanza u r-regolamentazzjoni, ikompli r-riforma tal-qafas ta’ ristrutturazzjoni tad-dejn u gradwalment ineħħi restrizzjonijiet kapitali skont li-pjan ta’ direzzjoni tiegħu, filwaqt li jħares l-istabbiltà finanzjarja. Il-programm jipprevedi dawn il-miżuri u r-riżultati:
(a)
li jiġi żgurat li s-sitwazzjoni tal-likwidità tas-settur bankarju tiġi ssorveljata mill-qrib. Restrizzjonijiet temporanji fuq il-moviment ħieles tal-kapital (inter alia, limiti fuq il-ġbid ta’ flus kontanti, fuq il-pagamenti u fuq it-trasferimenti) jiġu mmonitorjati mill-qrib. L-għan huwa li l-kontrolli jibqgħu fis-seħħ biss sakemm ikunu strettament meħtieġa sabiex jipprevjenu riskji serji u immedjati għall-istabbiltà tas-sistema finanzjarja. L-implimentazzjoni tal-pjan ta’ direzzjoni għal rilassament gradwali ta’ miżuri restrittivi tkompli, b’kont meħud ukoll tas-sitwazzjoni tal-likwidità tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu. Titfassal strateġija ta’ komunikazzjoni mmirata tajjeb bl-għan li jikkomunikaw regolarment informazzjoni dwar dak il-pjan ta’ direzzjoni u l-progress li sar fl-implimentazzjoni tal-istrateġija tas-settur bankarju.
Il-finanzjament u l-pjanijiet kapitali mingħand il-banek domestiċi li jiddependu fuq il-finanzjament mill-bank ċentrali jew li jirċievu għajnuna mill-Istat għandhom jirriflettu b’mod realistiku t-tnaqqis antiċipat fl-ingranaġġ finanzjarju fis-settur bankarju, u jnaqqsu d-dipendenza fuq is-self mill-banek ċentrali, filwaqt li jiġu evitati bejgħ taħt emerġenza ta’ assi u kriżi tal-kreditu;
(b)
l-adattament tar-rekwiżiti ta’ kapital minimu, filwaqt li jitqiesu l-parametri ta’ valutazzjoni tal-karta tal-bilanċ u tal-ittestjar tal-istress madwar l-Unjoni;
(c)
jiġi żgurat li kwalunkwe pjan ta’ ristrutturar jiġi formalment approvat taħt ir-regoli tal-għajnuna mill-Istat, qabel tiġi pprovduta xi għajnuna mill-Istat. Banek b’defiċit ta’ kapital jistgħu, jekk miżuri oħrajn ma jkunux biżejjed, jitolbu għajnuna għar-rikapitalizzazzjoni mill-Istat skont il-proċeduri ta’ għajnuna mill-Istat. Banek bi pjanijiet ta’ ristrutturazzjoni jirrapportaw il-progress fl-implimentazzjoni tagħhom tal-pjanijiet;
(d)
jiżguraw li jinħoloq reġistru ta’ kreditu u li jkun operazzjonali, li l-qafas regolatorju kurrenti fuq l-indeboliment u l-forniment tal-assi, u dwar it-trattament ta’ kollateral fi provvedimenti jiġi emendat, kif meħtieġ, u li r-regoli tal-Unjoni dwar ir-rekwiżiti ta’ kapital u self mhux produttiv jiġu implimentati f’waqthom;
(e)
it-tħaffif tal-limitazzjonijiet fuq il-qbid ta’ kollateral. Dan jinkludi tħejjija ta’ leġiżlazzjoni abbażi tar-riforma komprensiva li jistabbilixxi qafas xieraq għall-proċeduri ta’ insolvenza korporattiva u personali, kif ukoll jiżgura t-tħaddim korrett u effettiv tal-oqfsa ta’ esklużjoni riveduta u ta’ insolvenza. Barra minn hekk, ladarba riformat, jiġi rivedut qafas ġuridiku ġdid għar-ristrutturar tas-settur privat tad-dejn u jiġu definiti miżuri addizzjonali kif meħtieġ;
(f)
l-implimentazzjoni tal-istrateġija għall-istruttura futura, il-funzjonament u l-vijabbiltà tas-settur tal-istituzzjonijiet kooperattivi ta’ kreditu, kif imfassla mill-Bank Ċentrali ta’ Ċipru f’konsultazzjoni mal-Kummissjoni, il-BĊE u l-FMI;
(g)
it-tisħiħ tal-monitoraġġ fuq id-djun tas-settur korporattiv u dak domestiku u li jiġi stabbilit qafas ta’ ristrutturar immirat lejn id-dejn tas-settur privat sabiex ikun iffaċilitat self ġdid u jitnaqqsu l-limiti fuq il-kreditu; Il-politiki u l-prattiċi għall-ġestjoni tal-arretrati tal-banek jiġu riveduti u d-Direttiva għall-Ġestjoni tal-Arretrati u l-Kodiċi ta’ Kondotta jiġu emendati, kif meħtieġ. Miżuri amministrattivi li jistgħu jfixklu l-iffissar ta’ rati ta’ self bankarju ma jiġux introdotti;
(h)
jitkompla t-tisħiħ tal-qafas kontra-l-ħasil tal-flus u jiġi implimentat pjan ta’ azzjoni li jiżgura l-applikazzjoni ta’ prattiċi mtejba fir-rigward tad-diliġenza dovuta tal-klijent u trasparenza tal-entitajiet, f’konformità mal-aħjar prattika;
(i)
l-integrazzjoni tal-ittestjar-tal-istress f’superviżjoni regolari ta’ banek mhux-fil-post;
(j)
l-introduzzjoni ta’ rekwiżiti obbligatorji ta’ divulgazzjoni biex jiġi żgurat li l-banek jikkomunikaw regolarment lill-awtoritajiet u lis-swieq il-progress tagħhom fir-ristrutturar tal-operazzjonijiet tagħhom;
(k)
l-iżgurar tal-implimentazzjoni tal-miżuri ta’ ristrutturar li jsaħħu il-vijabilità tas-settur ta’ tal-kreditu tal-kooperattivi, wara l-istabbiliment tal-qafas ġuridiku għall-istruttura l-ġdida ta’ governanza għall-ġestjoni tas-sehem tal-Istat fis-settur; u
(l)
l-iżgurar tar-reviżjoni tad-Direttiva għall-Governanza, li tispeċifika, fost kwistjonijiet oħrajn, l-interazzjoni bejn l-unitajiet ta’ verifika interna tal-banek u s-superviżuri tal-bank.”
(2)
Il-paragrafu 7 jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“7. Matul l-2014, l-awtoritajiet Ċiprijotti jimplimentaw bis-sħiħ il-miżuri permanenti inklużi fil-Liġi tal-Baġit tal-2014 li jammontaw għal mill-inqas EUR 270 miljun. Huwa jiżguraw ukoll l-implimentazzjoni sħiħa tal-miżuri ta’ konsolidazzjoni adottati sa minn Diċembru 2012.”
(3)
Jiżdied il-paragrafu li ġej:
“7a. Għall-politika fiskali fl-2015-2016, l-awtoritajiet Ċiprijotti għandhom isegwu bilanċ ġenerali tal-gvern f’konformità mat-triq ta’ aġġustament li tirrispetta r-rakkomandazzjoni tal-proċedura ta’ defiċit eċċessiv (PDE).”
(4)
Il-paragrafu 8 jiġi emendat kif ġej:
(a)
il-punt (a) jiġi mibdul b’dan li ġej:
“(a)
jekk ikun meħtieġ, aktar riformi fis-sistema tal-pensjonijiet tas-settur ġenerali u pubbliku biex tiġi żgurata l-vijabilità tas-sistema tal-pensjonijiet fuq terminu twil, filwaqt li tiġi indirizzata l-adegwatezza tal-pensjonijiet.”
(b)
il-punt (e) jiġi mibdul b’dan li ġej:
“(e)
it-tfassil ta’ programm biex tinkiseb sistema ta’ governanza korporattiva solida għal intrapriżi li huma proprjetà tal-Istat u semi-pubbliċi u l-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ privatizzazzjoni bħala għajnuna biex tittejjeb l-effiċjenza ekonomika u tiġi restawrata s-sostenibbiltà tad-dejn;”
(5)
Il-paragrafi minn 10 sa 13 jiġu sostitwiti b’dan li ġej:
“10. Ċipru jiżgura l-implimentazzjoni tal-miżuri miftiehma biex jiġu indirizzati n-nuqqasijiet identifikati f’politiki ta’ attivazzjoni tiegħu. Ċipru jieħu azzjoni rapida biex joħloq opportunitajiet għaż-żgħażagħ u jtejjeb il-prospetti tagħhom li jsibu impjieg, skont l-objettivi tar-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill dwar l-istabbiliment ta’ Garanzija għaż-Żgħażagħ (*). Id-disinn, il-ġestjoni u l-implimentazzjoni tal-miżuri mmirati lejn iż-żgħażagħ ikunu integrati sewwa fis-sistema usa’ ta’ politiki ta’ attivazzjoni u jkunu koerenti mar-riforma tas-sistema ta’ assistenza soċjali u l-miri baġitarji miftiehma.
11. Ċipru jkun lest li jadotta kull emenda oħra meħtieġa għal leġiżlazzjoni speċifika għas-settur sabiex tiġi implimentata bis-sħiħ id-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (**). L-awtoritajiet Ċiprijotti jsaħħu aktar it-tħaddim ta’ professjonijiet regolati. Il-qafas tal-kompetizzjoni jittejjeb billi jitjieb l-iffunzjonar tal-awtorità kompetenti għall-kompetizzjoni u billi jiġu msaħħa l-indipendenza u s-setgħat tal-Awtoritajiet Regolatorji Nazzjonali.
12. Ċipru jiżgura li jitnaqqas id-dewmien fil-ħruġ ta’ titoli ta’ proprjetà li għadhom pendenti, jieħu azzjoni biex iżid il-pass tal-tneħħija ta’ piżijiet fuq it-titoli ta’ proprjetà li għandhom jiġu trasferiti għal xiri ta’ proprjetà immobbli, u jimplimenta skedi ta’ żmien garantiti għall-ħruġ ta’ ċertifikati tal-bini u t-titoli tal-proprjetà.
13. Ċipru jemenda r-regoli dwar il-bejgħ sfurzat ta’ proprjetà ipotekata u jippermetti l-bejgħ bl-irkant privat fl-iqsar perjodu ta’ żmien possibbli. Il-pass ta’ pproċessar ta’ każijiet fil-qorti jitħaffef u l-ammont ta’ kawżi pendenti fil-qorti jkun eliminat sa tmiem il-programm. Ċipru jieħu inizjattivi biex isaħħaħ il-kompetittività fis-settur tat-turiżmu, billi jipprovdi pjan ta’ azzjoni konkret li jwassal għall-implimentazzjoni ta’ miri kwantifikati identifikati, inter alia fl-Istrateġija tat-Turiżmu għall-2011-2015 riveduta riċentament. Ċipru jimplimenta strateġija aero-politika li twassal għall-adattament tal-politika tal-avjazzjoni esterna ta’ Ċipru, b’kont meħud tal-politika esterna dwar l-avjazzjoni tal-UE u ftehimiet tal-UE b’rabta mal-avjazzjoni, filwaqt li tiġi żgurata biżżejjed il-konnettività tal-ajru.
(*) Ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tat-22 ta’ April 2013 dwar l-Istabbiliment ta’ Garanzija għaż-Żgħażagħ (ĠU C 120, 26.4.2013, p. 1)." 						
(**) Id-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta’ Diċembru 2006 dwar is-servizzi fis-suq intern (ĠU L 376, 27.12.2006, p. 36).”" 						
(6)
Il-paragrafu 14, il-punt (b) jinbidel b’li ġej:
“(b)
sinteżi komprensiva tas-sistema regolatorja u l-organizzazzjoni tas-suq għas-settur ristrutturat tal-enerġija u tal-gass, inkluż qafas tal-bejgħ adatt għall-forniment tal-gass lil hinn mill-kosta mmirat biex jiġi massimizzat id-dħul; u”
(7)
Il-paragrafu 15 jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“15. Ċipru jressaq talba aġġornata lill-Kummissjoni għal assistenza teknika matul il-perjodu tal-programm. It-talba tidentifika u tispeċifika l-oqsma ta’ assistenza teknika jew ta’ servizzi ta’ konsulenza li l-awtoritajiet Ċiprijotti jqisu essenzjali għall-implimentazzjoni tal-programm ta’ aġġustament makroekonomiku tiegħu.”
(8)
Jiżdied il-paragrafu li ġej:
“16. Fl-iżvilupp ta’ strateġija ta’ tkabbir komprensiv u koerenti li jippermetti r-rilanċ tal-eknomija, Ċipru jintegraha fil-qafas istituzzjonali nazzjonali tiegħu billi jsaħħaħ l-amministrazzjoni pubblika kontinwa, ir-riformi fil-ġestjoni tal-finanzi pubbliċi, impenji oħra fil-programm ta’ aġġustament makroekonomiku ta’ Ċipru u inizjattivi rilevanti tal-Unjoni billi jieħu kont tal-ftehim ta’ Sħubija għall-implimentazzjoni tal-Fondi Ewropej Strutturali u ta’ Investiment.”.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika ta’ Ċipru.
Magħmul fi Brussell, l-24 ta’ Marzu 2014.