ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. června 2014
o státní podpoře SA.20350 - (C 17/08) (ex NN 1/06) poskytnuté Českou republikou několika provozovatelům regionální autobusové dopravy v Ústeckém kraji
(oznámeno pod číslem C(2014) 4081)
(Pouze české znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/791/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1) a s ohledem na jejich připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
V dopise ze dne 14. února 2005 obdržela Komise stížnost od Dopravního podniku Ústeckého kraje, a.s. (dále jen „DPÚK“) na údajné poskytnutí státní podpory provozovatelům regionální autobusové dopravy v Ústeckém kraji v České republice. DPÚK je akciová společnost a provozovatel služeb regionální autobusové dopravy v Ústeckém kraji.
(2)
Komise si od českých orgánů vyžádala informace dne 11. května 2005, 23. ledna 2006, 5. října 2006 a 19. července 2007.
(3)
České orgány odpověděly dne 22. listopadu 2005, 7. dubna 2006, 21. prosince 2006, 17. října 2007 a 25. března 2008.
(4)
DPÚK předložil dodatečné informace v dopisech ze dne 21. února 2006 a 31. října 2006.
(5)
Dne 26. července 2007 se konalo setkání Komise s DPÚK a dne 28. srpna 2007 setkání s českými orgány.
(6)
V dopise ze dne 16. dubna 2008 Komise informovala Českou republiku o svém rozhodnutí zahájit ve věci některých opatření údajně představujících státní podporu řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Česká republika předložila připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 21. srpna 2008.
(7)
Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek ohledně údajné podpory v rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie (2).
(8)
Dne 22. srpna 2008 Komise obdržela připomínky jedné zúčastněné strany, DPÚK. Tyto připomínky předala České republice a poskytla jí možnost se k nim vyjádřit. Odpověď České republiky byla zaslána dopisem ze dne 4. prosince 2008.
(9)
Dne 15. července 2010 Komise požádala Českou republiku, aby se vyjádřila k záměru Komise přezkoumat slučitelnost určitých opatření, která jsou předmětem stížnosti, na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (3). Česká republika předložila vyjádření dne 12. srpna 2010.
2. POPIS OPATŘENÍ
(10)
Podle DPÚK poskytly orgány Ústeckého kraje v letech 2004-2007 určitým provozovatelům regionální autobusové dopravy kompenzace za plnění závazku veřejné služby. Kromě toho byla těmto provozovatelům údajně poskytnuta podpora v nejrůznějších formách, jmenovitě prostřednictvím zvýhodněných úvěrů, dotací, záruk, navýšení základního kapitálu, pronájmu vozidel, pronájmu autobusových nádraží a provozování parkovacích hodin.
(11)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k závěru, že u řady opatření nemůže posoudit slučitelnost se Smlouvou, protože tato opatření byla provedena před přistoupením České republiky k Unii. U některých opatření Komise již v rozhodnutí o zahájení řízení konstatovala, že státní podporu nepředstavují.
(12)
Komise tedy vyslovila pochyby, pokud jde o následující opatření:
a)
kompenzace za plnění závazku veřejné služby uhrazené Ústeckým krajem některým provozovatelům regionální autobusové dopravy za zajišťování dopravní obslužnosti v letech 2005 a 2006;
b)
kompenzace za plnění závazku veřejné služby uhrazené Ústeckým krajem některým provozovatelům regionální autobusové dopravy v období od 9. září 2006 do 2. června 2007;
c)
kompenzace za plnění závazku veřejné služby uhrazené Ústeckým krajem některým provozovatelům regionální autobusové dopravy v období od 9. září 2006 do 31. prosince 2006;
d)
záruky poskytnuté městem Ústí nad Labem Dopravnímu podniku města Ústí nad Labem a.s. (dále jen „DP Ústí“) ze dne 23. července 2004 na zajištění úvěru v hodnotě 35 milionů CZK a ze dne 11. dubna 2005 na zajištění úvěru v hodnotě 5 milionů CZK;
e)
navýšení základního kapitálu DP Ústí o 160 milionů CZK v roce 2006 z prostředků města Ústí nad Labem.
2.1 PŘÍSLUŠNÝ PRÁVNÍ RÁMEC V OBDOBÍ 2004-2007
(13)
V České republice mohou veřejnou autobusovou dopravu provozovat pouze dopravci, kteří jsou držiteli licence. V České republice existují dva režimy poskytování služeb veřejné autobusové dopravy. První režim se týká komerčních dopravních služeb poskytovaných na základě licencí vydaných dopravcům, kteří jsou držiteli koncese k provozování veřejné autobusové dopravy. Druhý režim se týká dopravních služeb se závazkem veřejné služby poskytovaných na základě licencí pro jednotlivé linky vydaných dopravcům, kteří jsou držiteli koncese k provozování veřejné autobusové dopravy, a to na základě i) smlouvy o závazku veřejné služby, nebo ii) rozhodnutí příslušného orgánu o uložení závazku veřejné služby (4).
(14)
V České republice mohou veřejnou autobusovou dopravu poskytovat pouze provozovatelé, kteří jsou držiteli licence. Podle orgánů České republiky tato licence představuje povolení, které příslušné orgány udělují k provozování pravidelné veřejné dopravy. Účelem licencí je zaručit, že autobusovou dopravu budou poskytovat pouze dopravci, kteří splňují určité požadavky na kvalitu. Podle § 18 zákona č. 111/1994 Sb., o silniční dopravě (dále jen „zákon o silniční dopravě“) (5), patří mezi tyto požadavky zejména povinnost provozovat dopravu podle schváleného jízdního řádu, zajistit určitou míru bezpečnosti pro cestující, uveřejnit jízdní řád a označit vozidla názvem linky. V průběhu posuzovaného období byly služby regionální autobusové dopravy v Ústeckém kraji plně liberalizované, neboť jakýkoli dopravce z jiného členského státu, který splňoval podmínky pro získání licence, mohl v průběhu posuzovaného období v České republice poskytovat služby regionální autobusové dopravy. Systém ve své současné podobě existuje od roku 2004.
(15)
Ustanovení § 19 zákona o silniční dopravě stanoví, že závazek veřejné služby je třeba chápat jako povinnost vykonávanou ve veřejném zájmu dopravcem, kterou by tento dopravce jinak nepřijal, případně přijal pouze zčásti, z důvodu její hospodářské nevýhodnosti. Závazek veřejné služby je dopravci uložen formou písemné smlouvy s příslušnými orgány veřejné moci (6). Závazek veřejné služby je definován přímým odkazem na článek 14 nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 (7), v jehož prvním odstavci se stanoví, že „smlouva na veřejné služby může zahrnovat zejména: - dopravní služby splňující stanovené normy plynulosti, pravidelnosti, výkonnosti a kvality, - doplňkové dopravní služby; - dopravní služby za zvláštní přepravní sazby a podle zvláštních přepravních podmínek, zejména pro určité kategorie cestujících nebo určité spoje, - úpravu služeb podle skutečných požadavků“.
(16)
Podle zákona o silniční dopravě je příslušný orgán veřejné moci povinen uhradit prokazatelnou ztrátu, kterou dopravce utrpí v důsledku plnění závazku veřejné služby (8). Podle § 19b tohoto zákona tvoří prokazatelnou ztrátu ve veřejné linkové osobní dopravě „rozdíl mezi součtem ekonomicky oprávněných nákladů vynaložených dopravcem na plnění závazků veřejné služby a přiměřeného zisku vztahujícího se k těmto nákladům (9) a mezi tržbami a výnosy dosaženými dopravcem při plnění závazků veřejné služby“.
(17)
Ustanovení § 19b odst. 3 zákona o silniční dopravě jako jeden z povinných požadavků smlouvy o závazku veřejné služby stanoví, že dopravce je povinen předložit předběžný odborný odhad prokazatelné ztráty za celé období, na které se závazek veřejné služby uzavírá. Kraj uhradí prokazatelnou ztrátu až nejvýše ve výši tohoto předběžného odborného odhadu zvýšeného pouze o nepředvídatelné prokazatelné náklady. Tímto odborným odhadem prokazatelné ztráty je odhad očekávaných ztrát vypracovaný nezávislým odborníkem před zahájením poskytování služeb. V souladu s § 19b odst. 3 zákona o silniční dopravě i v případě, že dopravce požaduje po ukončení plnění smlouvy úhradu vyšší ztráty, orgán veřejné moci se bude držet stropu předem stanoveného v tomto odhadu. Pokud je naopak skutečná ztráta nižší než odborný odhad prokazatelné ztráty, hradí se pouze skutečná ztráta. Uhrazeny mohou být rovněž nepředvídatelné náklady vzniklé během plnění smlouvy, které nebylo možné předvídat v době uzavření smlouvy.
(18)
Vymezení prokazatelné ztráty, způsob výpočtu odborného odhadu prokazatelné ztráty, pravidla přidělování prostředků z příslušných rozpočtů, doklady, jimiž musí být výpočty prokazatelné ztráty podepřeny, a způsob výkonu státního dozoru nad financováním dopravní obslužnosti stanoví prováděcí předpis (10).
(19)
Od 1. ledna 2003 začaly v České republice za uzavírání smluv o zajišťování dopravní obslužnosti území kraje s dopravci odpovídat krajské orgány, tedy i orgány Ústeckého kraje. Zajišťování dopravní obslužnosti je v České republice upraveno dvěma možnými způsoby. Zaprvé formou základní dopravní obslužnosti, jíž se podle § 19a a 19b zákona o silniční dopravě rozumí dopravní obslužnost v krajích, jejíž správu zajišťují příslušné krajské orgány. Prokazatelné ztráty hradí kraje ze svých rozpočtů. Zadruhé formou ostatní dopravní obslužnosti, která je podle § 19c zákona o silniční dopravě definována jako zajišťování dopravních potřeb územního obvodu obce nad rámec základní dopravní obslužnosti území kraje, a správu tohoto typu obslužnosti zajišťují obce. Za účelem zajištění ostatní dopravní obslužnosti uzavírá obec s dopravcem smlouvu na veřejné služby a hradí ze svého rozpočtu prokazatelnou ztrátu vzniklou dopravci plněním závazku veřejné služby. Kompenzace za základní a ostatní dopravní obslužnost se nepřekrývají; pokud ztrátu z provozování určité linky hradí krajský úřad, nemůže tutéž ztrátu vyrovnávat obec a obráceně, aby se vyloučila dvojitá kompenzace.
2.2 KOMPENZACE ZA PLNĚNÍ ZÁVAZKU VEŘEJNÉ SLUŽBY V ROCE 2005 A 2006
(20)
Podle orgánů České republiky se na podzim roku 2004 Ústecký kraj pokusil nahradit stávající víceleté smlouvy o zajištění dopravní obslužnosti týkající se regionální autobusové dopravy novými, pokud možno levnějšími smlouvami. Za tím účelem oznámil Ústecký kraj zahájení sběru informací, aby tak získal dostatečné poznatky o očekávaných tržních cenách za poskytování těchto služeb. Výsledky tohoto postupu však nakonec nevedly k uzavření nových smluv.
(21)
Místo toho se orgány Ústeckého kraje rozhodly prodloužit stávající smlouvy do 30. dubna 2005 uzavřením dodatků ke stávajícím smlouvám s těmito dopravci: ČSAD BUS Ústí nad Labem, a.s. (dále jen „ČSAD“) (11), Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (dále jen „DP Ústí“), Dopravní podnik Teplice, spol. s r. o. (dále jen „DP Teplice“), Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. (dále jen „DP Chomutov“), Dopravní podnik města Děčín, a.s. (dále jen „DP Děčín“), Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova, a.s. (dále jen „DP Most“), Autobusová doprava spol. s r. o. Podbořany, (dále jen „Podbořany“), Miroslav Ohem - SADO (dále jen „Miroslav Ohem“), Petr Frommel - FOBUS (dále jen „Petr Frommel“) a Petr Stejskal - SPORTBUS (dále jen „Petr Stejskal“).
(22)
Na jaře roku 2005 byly uzavřeny další dodatky, v nichž byla platnost smluv prodloužena do 31. prosince 2005. Tyto dodatky byly uzavřeny s týmiž dopravci, kteří jsou uvedeni v předchozím bodě odůvodnění, s výjimkou Petra Frommela, který již neměl zájem zajišťovat dopravní obslužnost v kraji. Místo toho byla smlouva uzavřena s podnikem Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba (dále jen „Vilém Graupner“).
(23)
V tabulce 1 jsou uvedeny ukazatele obsažené v dodatcích, které posloužily ke stanovení odborných odhadů prokazatelné ztráty každého z uvedených dopravců v roce 2005.
Tabulka 1 (12)
Přehled smluv v roce 2005
(opravené údaje, které Česká republika poskytla po přijetí rozhodnutí o zahájení řízení)
2005
Počet km
Očekávaná cena dopravních služeb (13) v CZK/km
Očekávaná celková cena dopravních služeb v CZK
Předpokládaný výnos (14) v CZK/km
Předpokládaný celkový výnos v CZK
Prokazatelná ztráta v CZK/km
Celková prokazatelná ztráta v CZK
ČSAD
11 279 177,68
30,59
345 071 757,00
14,47
163 224 589,00
16,12
181 847 168,00
DP Ústí
150 696,60
37,16
5 599 878,00
20,01
3 015 435,00
17,15
2 584 443,00
DP Teplice
409 412,40
33,35
13 653 903,00
17,56
7 191 006,00
15,79
6 462 897,00
DP Chomutov
1 155 060,00
30,40
35 113 824,00
11,55
13 340 905,00
18,85
21 772 919,00
DP Děčín
636 830,00
29,24
18 619 839,30
13,71
8 729 066,00
15,53
9 890 772,00
DP Most
229 878,90
34,51
7 933 109,00
14,25
3 275 769,00
20,26
4 657 340,00
Podbořany
395 081,00
27,06
10 689 652,00
13,65
5 392 773,00
13,41
5 296 879,00
Miroslav Ohem
68 936,00
29,00
1 999 144,00
11,54
795 642,00
17,46
1 203 502,00
Petr Frommel
14 868,00
24,00
356 832,00
7,27
108 125,00
16,73
248 707,00
Petr Stejskal
11 144,00
21,70
241 825,00
6,92
77 105,00
14,78
164 720,00
Vilém Graupner
20 492,00
21,50
440 578,00
4,63
94 878,00
16,87
345 700,00
(24)
Očekávaná celková cena dopravních služeb je snížena o předpokládané výnosy podniku plynoucí hlavně z tržby z jízdného a dalších příjmů. Výsledná prokazatelná ztráta, která zahrnuje přiměřený zisk, tvoří odborný odhad prokazatelné ztráty, tedy povinný a závazný strop, do jehož výše může Ústecký kraj dopravci uhradit kompenzaci za závazek veřejné služby, jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění.
(25)
Podle českých orgánů byla skutečná výše kompenzací za rok 2005 následující:
Tabulka 2
Skutečná výše kompenzací v roce 2005
Dopravce
CZK
ČSAD
181 106 734,73
DP Ústí
2 584 442,98
DP Teplice
5 972 688,46
DP Chomutov
21 024 546,00
DP Děčín
8 792 202,00
DP Most
4 491 342,03
Podbořany
5 189 441,00
Miroslav Ohem
1 203 502,00
Petr Frommel
248 707,00
Petr Stejskal
95 823,00
Vilém Graupner
338 807,50
(26)
Podle informací, které poskytly orgány České republiky, obdržel DP Ústí v roce 2005 rovněž dodatečné kompenzace za závazek veřejné služby ve výši 7 335 000 CZK a 4 591 200 CZK. Ve vyjádření, které orgány České republiky předložily v návaznosti na rozhodnutí o zahájení řízení, však bylo vysvětleno, že tyto kompenzace za závazek veřejné služby byly poskytnuty městem Ústí nad Labem a týkaly se výhradně městské veřejné dopravy na území města. Tyto kompenzace proto nesouvisejí s kompenzacemi za závazek veřejné služby v regionální autobusové dopravě poskytnutými Ústeckým krajem a jsou od nich jasně odděleny, nesouvisejí tedy s opatřeními posuzovanými v tomto rozhodnutí.
(27)
Podle informací, které poskytly orgány České republiky, obdržel rovněž DP Teplice v roce 2005 dodatečnou kompenzaci za závazek veřejné služby ve výši 34 500 000 CZK. Kromě toho byly v roce 2003 uzavřeny dvě nájemní smlouvy mezi městem Teplice a DP Teplice a ve dnech 5. května 2006 a 18. října 2006 byly podepsány jejich dodatky o pronájmu nových trolejbusů pro účely plnění závazku veřejné služby. Ve vyjádření, které orgány České republiky předložily v návaznosti na rozhodnutí o zahájení řízení, však bylo vysvětleno, že tyto kompenzace za závazek veřejné služby a pronájem trolejbusů se týkaly výhradně městské veřejné dopravy v Teplicích. Tyto kompenzace nesouvisejí s kompenzacemi za závazek veřejné služby v regionální autobusové dopravě poskytnutými Ústeckým krajem a jsou od nich jasně odděleny, nesouvisejí tedy s opatřeními posuzovanými v tomto rozhodnutí.
(28)
V roce 2006 orgány Ústeckého kraje uzavřely další dodatky se všemi dopravci, kteří zajišťovali dopravní obslužnost od května do prosince roku 2005, s výjimkou DPÚK. V průběhu jednání o uzavření dodatků požadoval DPÚK zvýšení plateb, což orgány Ústeckého kraje odmítly. Dne 31. ledna 2006 proto orgány Ústeckého kraje smlouvu s DPÚK vypověděly. Tříměsíční výpovědní lhůta stanovená ve smlouvě skončila dne 1. května 2006. V tomto období DPÚK poskytoval služby a obdržel za ně kompenzaci.
(29)
České orgány poskytly Komisi ukazatele obsažené v dodatcích, k nimž se přihlíželo při odhadu prokazatelných ztrát ve vztahu k těmto dopravcům v roce 2006:
Tabulka 3 (15)
Přehled smluv v roce 2006
(opravené údaje, které Česká republika poskytla po přijetí rozhodnutí o zahájení řízení)
2006
Počet km
Očekávaná cena dopravních služeb v CZK/km
Očekávaná celková cena dopravních služeb v CZK
Předpokládaný výnos v CZK/km
Předpokládaný celkový výnos v CZK
Prokazatelná ztráta v CZK/km
Celková prokazatelná ztráta v CZK
DP Ústí
151 905,00
40,49
6 150 388,18
20,39
3 097 230.55
17,49
2 657 274,00
DP Teplice
407 085,00
34,54
14 060 716,00
18,43
7 502 577.00
16,11
6 558 140,00
DP Chomutov
1 114 320,00
31,34
34 922 789,00
12,09
13 467 600.00
19,25
21 455 189,00
DP Děčín
648 974,00
32,90
21 351 245,00
14,77
9 582 505.00
16,40
10 640 675,00
DP Most
233 195,00
37,89
8 835 760,00
15,60
3 637 843.00
20,67
4 819 011,00
Podbořany
410 802,00
28,03
11 515 089,00
15,44
6 343 433.00
12,59
5 171 656,00
Miroslav Ohem
68 322,00
29,00
1 981 338,00
11,50
785 703.00
17,50
1 195 635,00
Petr Stejskal
11 032,00
30,30
334 270,00
12,69
139 996,00
17,34
191 295,00
Vilém Graupner
35 556,00
21,50
764 454,00
4,63
164 624,00
16,87
599 830,00
(30)
Skutečná výše kompenzací uhrazených těmto dopravcům za poskytování služeb v roce 2006 dosáhla těchto částek:
Tabulka 4
Skutečná výše kompenzací v roce 2006
Dopravce
CZK
DP Ústí
2 657 274,00
DP Teplice
6 558 140,00
DP Chomutov
21 455 189,00
DP Děčín
10 640 675,00
DP Most
4 819 011,00
Podbořany
5 035 557,00
Miroslav Ohem
1 195 635,00
Petr Stejskal
191 294,80
Vilém Graupner
599 830,00
(31)
Podle informací, které poskytly orgány České republiky, obdržel DP Teplice v roce 2006 od města Teplice dodatečnou kompenzaci za závazek veřejné služby ve výši 35 514 000 CZK. Ve vyjádření, které orgány České republiky předložily v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení, však bylo vysvětleno, že uvedené kompenzace se týkaly výhradně městské veřejné dopravy na území města. Tyto kompenzace proto nesouvisejí s kompenzacemi za závazek veřejné služby v regionální autobusové dopravě poskytnutými Ústeckým krajem a jsou od nich jasně odděleny, nesouvisejí tedy s opatřeními posuzovanými v tomto rozhodnutí.
(32)
Jak bylo vysvětleno ve 28. bodě odůvodnění, dostával DPÚK za zajišťování dopravní obslužnosti v období od ledna do dubna 2006 kompenzace. Podle informací orgánů České republiky dosáhly tyto kompenzace výše 92 172 509,24 CZK. Tato částka byla vypočítána na základě těchto ukazatelů uvedených v dodatku:
Tabulka 5
Kompenzace uhrazené DPÚK od ledna do dubna 2006
leden až duben 2006
Počet km
Očekávaná cena v CZK/km
Očekávaná celková cena v CZK
Předpokládaný výnos v CZK/km
Předpokládaný celkový výnos v CZK
Prokazatelná ztráta v CZK/km
Celková prokazatelná ztráta v CZK
DPÚK
3 828 910,45
39,63
151 744 748,24
15,56
59 572 239,00
24,07
92 172 509,24
(33)
V důsledku ukončení smlouvy s DPÚK vyhlásily orgány Ústeckého kraje nabídkové řízení na výběr dopravců ochotných zajistit dopravní obslužnost na krajských autobusových linkách, na nichž ji dříve zajišťoval DPÚK. V nabídkovém řízení o zajišťování dopravní obslužnosti na těchto linkách byl vybrán dopravce ČSAD Česká Lípa. DPÚK zatím i nadále poskytoval dopravní služby, nebyla mu však za toto období uhrazena žádná kompenzace, a proto dne 1. srpna 2006 přestal DPÚK v kraji zajišťovat dopravní obslužnost. Vzhledem k tomu, že dopravce ČSAD Česká Lípa nebyl k tomuto datu schopen na uvedených linkách zajistit obslužnost, uložily orgány jednostranně DPÚK povinnost zajišťovat dopravní obslužnost v období od 8. srpna 2006 do 8. září 2006 na základě nařízení Rady (EHS) č. 1191/69. DPÚK byla uhrazena záloha na pokrytí ztrát způsobených plněním povinnosti vyplývající z tohoto rozhodnutí.
2.3 KOMPENZACE ZA PLNĚNÍ ZÁVAZKU VEŘEJNÉ SLUŽBY V OBDOBÍ OD 9. ZÁŘÍ 2006 DO 2. ČERVNA 2007
(34)
Dne 8. září 2006 DPÚK s konečnou platností ukončil zajišťování dopravní obslužnosti v Ústeckém kraji. Dopravce ČSAD Česká Lípa měl zahájit provoz na linkách dříve provozovaných DPÚK dne 9. září 2006, což však opět neučinil, proto se orgány Ústeckého kraje rozhodly uzavřít smlouvy o zajišťování dopravní obslužnosti s těmi dopravci, kteří v rámci řízení vyhlášeného pro zajištění náhrady za DPÚK neuspěli. Výběr těchto dopravců byl proveden na základě nejvýhodnější nabídky následující po nabídce ČSAD Česká Lípa, jinými slovy byli vybráni dopravci, kteří se umístili svými nabídkami jako druzí. Tento postup byl možný v devíti z celkem patnácti oblastí, kde Ústecký kraj původně vybral místo DPÚK dopravce ČSAD Česká Lípa.
(35)
V tabulce 6 jsou uvedeni dopravci, s nimiž Ústecký kraj uzavřel smlouvy o veřejných službách v regionální autobusové dopravě na linkách dříve provozovaných DPÚK, a ukazatele, k nimž se přihlíželo při stanovení výše úhrad na základě odborného odhadu prokazatelné ztráty vyplývající z poskytování těchto služeb v období od 9. září 2006 do 2. června 2007.
Tabulka 6
Přehled smluv v období od září 2006 do června 2007 (16)
(opravené údaje, které Česká republika poskytla po přijetí rozhodnutí o zahájení řízení)
9. září 2006 - 2. června 2007
Počet km
Očekávaná cena dopravních služeb v CZK/km
Očekávaná celková cena dopravních služeb v CZK
Předpokládaný výnos v CZK/km
Předpokládaný celkový výnos v CZK
Prokazatelná ztráta v CZK/km
Celková prokazatelná ztráta v CZK
ZDAR, a.s.
391 462,00
31,50
12 331 053,00
16,10
6 300 903,59
15,40
6 030 149,41
DP Most
453 962,00
29,80
13 528 067,60
9,40
4 269 395,10
20,40
9 258 672,50
DP Most
646 065,00
29,80
19 252 737,00
11,13
7 192 416,86
18,67
12 060 320,14
Autobusy Kavka, a.s.
569 514,00
27,85
15 860 964,90
13,62
7 755 780,81
14,23
8 105 184,09
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
334 582,00
32,30
10 806 998,60
14,68
4 911 462,09
17,62
5 895 536,51
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
199 218,50
32,70
6 514 444,95
12,44
2 479 272,62
20,26
4 035 172,33
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
740 074,00
31,50
23 312 331,00
13,94
10 319 904,50
17,56
12 992 426,50
ČSAD Slaný, a.s.
374 460,00
27,90
10 447 434,00
12,36
4 628 845,79
15,54
5 818 588,21
ČSAD Slaný, a.s.
798 764,50
28,40
22 684 911,80
13,77
11 002 327,62
14,63
11 682 584,18
ZDAR, a.s.
536 733,00
31,50
16 907 089,50
13,70
7 352 493,40
17,80
9 554 596,10
(36)
Z tabulky 7 vyplývá, že skutečné úhrady výše uvedeným dopravcům byly nižší než částky vypočítané jako odborný odhad prokazatelné ztráty.
Tabulka 7
Skutečná výše kompenzací uhrazených na základě smluv v období od 9. září 2006 do 2. června 2007
Dopravce
CZK
ZDAR, a.s.
3 485 619,00
DP Most
4 300 909,19
DP Most
5 802 759,25
Autobusy Kavka, a.s.
4 893 192,50
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
2 857 950,00
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
2 042 809,00
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
6 653 077,00
ČSAD Slaný, a.s.
2 443 620,50
ČSAD Slaný, a.s.
5 059 228,25
ZDAR, a.s.
2 613 935,34
2.4 KOMPENZACE ZA PLNĚNÍ ZÁVAZKU VEŘEJNÉ SLUŽBY V OBDOBÍ OD 9. ZÁŘÍ 2006 DO 31. PROSINCE 2006
(37)
V šesti z patnácti oblastí, v nichž byl v prvním kole jako náhrada DPÚK vybrán dopravce ČSAD Česká Lípa, nebyl na druhém místě žádný uchazeč, s nímž by Ústecký kraj mohl uzavřít smlouvu na veřejné služby. Z tohoto důvodu Ústecký kraj uspořádal pro tyto oblasti druhé kolo koncesního řízení, kterého se však zúčastnil pouze jediný uchazeč. Dopravci pro provozování uvedených linek proto byli vybráni na základě jednacího řízení a byly s nimi uzavřeny smlouvy pouze a výlučně na dobu, kdy po skončení zajišťování dopravní obslužnosti ze strany DPÚK nezajistil dopravce ČSAD Česká Lípa plynulé pokračování těchto služeb (17), tj. do konce roku 2006, aby byla v dostatečné míře zajištěna dopravní obslužnost pro obyvatele kraje (18).
(38)
V tabulce 8 jsou uvedeni dodateční dopravci, s nimiž Ústecký kraj uzavřel smlouvy, a ukazatele, k nimž se přihlíželo při stanovení úrovně prokazatelné ztráty:
Tabulka 8
Přehled smluv v období od 9. září 2006 do 31. prosince 2006 (19)
(opravené údaje, které Česká republika poskytla po přijetí rozhodnutí o zahájení řízení)
9. září až 31. prosince 2006
Počet km
Očekávaná cena dopravních služeb v CZK/km
Očekávaná celková cena dopravních služeb v CZK
Předpokládaný výnos v CZK/km
Předpokládaný celkový výnos v CZK
Prokazatelná ztráta v CZK/km
Celková prokazatelná ztráta v CZK
ČSAD Semily, a.s.
359 299,00
32,00
11 497 568,00
12,58
4 518 992,15
19,42
6 978 575,85
DP Děčín
20 572,00
32,90
676 818,80
8,87
182 496,40
24,03
494 322,40
ČSAD Střední Čechy, spol. s r. o.
82 189,00
32,00
2 630 048,00
7,18
590 203,09
24,82
2 039 844,91
DP Teplice
70 240,60
34,54
2 426 110,32
16,11
1 131 576,06
18,43
1 294 534,26
DP Ústí
22 654,00
38,17
864 703,18
16,72
378 774,88
21,45
485 928,30
DP Chomutov
35 443,00
31,34
1 110 783,62
6,10
216 070,92
25,24
894 712,70
DP Mladá Boleslav, spol. s r. o.
86 360,00
33,00
2 849 880,00
7,20
622 061,90
25,80
2 227 818,10
(39)
Z tabulky 9 vyplývá, že skutečné úhrady poskytnuté těmto dopravcům byly nižší než odborný odhad prokazatelné ztráty.
Tabulka 9
Skutečná výše kompenzací uhrazených na základě smluv v období od 9. září 2006 do 31. prosince 2006
Dopravce
CZK
ČSAD Semily, a.s.
5 253 038,00
DP Děčín
484 084,00
ČSAD Střední Čechy, spol. s r. o.
1 726 387,00
DP Teplice
921 868,68
DP Ústí
437 498,00
DP Chomutov
823 855,10
DP Mladá Boleslav, spol. s r. o.
2 227 818,00
2.5 ZÁRUKY A NAVÝŠENÍ ZÁKLADNÍHO KAPITÁLU DP ÚSTÍ
(40)
Ve dnech 23. července 2004 a 11. dubna 2005 poskytlo město Ústí nad Labem Dopravnímu podniku Ústí dvě záruky, které zajistily bankovní úvěry ve výši 35 000 000 CZK a 5 000 000 CZK. Tyto úvěry poskytla Komerční banka, a.s. (20) České orgány informovaly Komisi, že tyto záruky pokrývající 100 % úvěrů byly poskytnuty pro získání úvěrů určených výlučně na výstavbu trolejbusové dráhy s cílem nahradit na území města Ústí nad Labem služby autobusové dopravy, které jsou sice levnější, ale více znečišťují životní prostředí.
(41)
Město Ústí nad Labem navýšilo v roce 2006 základní kapitál DP Ústí o 160 000 000 CZK. Toto navýšení kapitálu bylo poskytnuto výhradně proto, aby DP Ústí mohl postavit trolejbusovou dráhu (Ústí nad Labem - Střekov) v souladu s dlouhodobým strategickým cílem města Ústí nad Labem v oblasti elektrifikace dopravy. Prostředky z tohoto navýšeného základního kapitálu byly vedeny na zvláštním účtu.
3. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(42)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení posuzovala následující opatření, na něž upozornil stěžovatel:
a)
kompenzace za závazek veřejné služby v regionální autobusové dopravě uhrazené některým dopravním podnikům v období 2005-2006;
b)
kompenzace za závazek veřejné služby v regionální autobusové dopravě uhrazené některým dopravním podnikům v období od 9. září 2006 do 2. června 2007;
c)
kompenzace za závazek veřejné služby v regionální autobusové dopravě uhrazené některým dopravním podnikům v období od 9. září 2006 do 31. prosince 2006;
d)
dvě záruky na zajištění úvěrů DP Ústí v hodnotě 35 milionů CZK a 5 milionů CZK;
e)
navýšení kapitálu DP Ústí o 160 milionů CZK;
f)
úvěr ve výši 3,5 milionu CZK pro DP Chomutov;
g)
pověření DP Děčín provozováním parkovacích hodin;
h)
pronájem vozidel DP Teplice (další vozidla od roku 2006);
i)
kompenzace za závazek veřejné služby hrazené některým dopravním podnikům za zajišťování regionální dopravní obslužnosti autobusovou dopravou v roce 2004;
j)
záruka pro DP Ústí v hodnotě 30 milionů CZK;
k)
záruka DP Chomutov v hodnotě 5,2 milionu CZK;
l)
dotace DP Most ve výši 0,245 milionu CZK;
m)
pronájem autobusového nádraží DP Děčín;
n)
dotace DP Teplice ve výši 13,7 milionu CZK;
o)
pronájem vozidel DP Teplice od roku 2003;
p)
dotace DP Most ve výši 455 000 CZK.
(43)
U opatření vyjmenovaných ve 42. bodě odůvodnění písm. i) až o) Komise v rozhodnutí o zahájení řízení zjistila, že tato opatření vycházela ze smluv uzavřených před 1. květnem 2004, tedy před přistoupením České republiky k Unii. Komise proto dospěla k závěru, že jí nepřísluší daná opatření posuzovat. Komise dále zjistila, že opatření uvedené ve 42. bodě odůvodnění písm. p) bylo poskytnuto v rámci stávajícího režimu podpory.
(44)
U opatření uvedeného ve 42. bodě odůvodnění písm. f) Komise dospěla k závěru, že úvěr ve výši 3,5 milionu CZK ve prospěch DP Chomutov nepředstavuje státní podporu.
(45)
Podobně u opatření uvedeného ve 42. bodě odůvodnění písm. g) Komise dospěla k závěru, že případné potenciální výhody plynoucí DP Děčín z provozování parkovacích hodin nemohou narušit hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy, neboť toto opatření splňuje podmínky pro podporu de minimis podle nařízení Komise (ES) č. 69/2001 (21).
(46)
U opatření uvedeného ve 42. bodě odůvodnění písm. h) Komise dospěla k závěru, že nemá pravomoc posuzovat pronájem trolejbusů DP Teplice městem Teplice na základě původní smlouvy ze dne 10. prosince 2003. Avšak vzhledem k tomu, že nájemní smlouva byla dvakrát pozměněna - a to 5. května 2006 a 18. října 2006 - za účelem pronájmu dalších trolejbusů, měla Komise pravomoc posoudit pronájem vycházející z těchto změn. V rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjasnila, že vzhledem k tomu, že tato vozidla byla používána pouze pro plnění závazku veřejné služby, všechny náklady vyplývající ze smlouvy o pronájmu by měly být považovány za součást kompenzace za závazek veřejné služby. Jak bylo uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, pronájem trolejbusů městem Teplice souvisel výhradně s městskou veřejnou dopravou v Teplicích, a proto tato opatření nesouvisejí s kompenzacemi za závazek veřejné služby regionální autobusové dopravy, které poskytl Ústecký kraj, a jsou od nich jasně oddělena, a nesouvisejí tedy s opatřeními, která jsou zkoumána v tomto rozhodnutí.
(47)
Pokud jde o kompenzace za závazek veřejné služby uhrazené některým dopravcům v různých obdobích vyjmenovaných ve 42. bodě odůvodnění písm. a), b) a c), Komise v rozhodnutí o zahájení řízení posuzovala, zda tyto kompenzace představují státní podporu podle kritérií stanovených v rozsudku ve věci Altmark (22). Jelikož Komise vyslovila pochybnosti o tom, zda tato opatření splňují druhou, třetí a čtvrtou podmínku uvedenou v rozsudku ve věci Altmark, dospěla k názoru, že nelze vyloučit, že tyto kompenzace představují státní podporu ve smyslu Smlouvy.
(48)
U opatření uvedených ve 42. bodě odůvodnění písm. d) a e) Komise zjišťovala, zda záruky DP Ústí a navýšení základního kapitálu DP Ústí představují státní podporu, a zejména zda lze mít za to, že jsou v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k závěru, že nelze vyloučit, že tato opatření nesplňují kritérium soukromého investora v tržním hospodářství, a mohla by tudíž představovat státní podporu ve smyslu Smlouvy.
(49)
Komise poté zkoumala, zda lze opatření uvedená ve 42. bodě odůvodnění písm. a) až e) považovat za slučitelná s vnitřním trhem.
(50)
Pokud jde o kompenzace za závazek veřejné služby uvedené ve 42. bodě odůvodnění písm. a), b) a c), Komise uvedla, že ve fázi rozhodnutí o zahájení řízení nemůže rozhodnout, zda částka kompenzace nemohla být vyšší než částka, která byla nezbytná k pokrytí nákladů vynaložených na plnění závazku veřejné služby s ohledem na příslušné výnosy a přiměřený zisk z plnění tohoto závazku.
(51)
Komise zejména vyjádřila pochybnosti ohledně pojmu nepředvídatelných nákladů a metodiky jejich výpočtu, především vzhledem k tomu, že v letech 2005 a 2006 vedly k platbám, které překročily předpokládaný limit úhrad DP Teplice a DP Ústí. Komise dále vyjádřila pochybnosti ohledně metody použité k ověřování toho, zda úrovně cen očekávané dopravci odpovídaly specifické povaze poskytovaných služeb. V tomto ohledu Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o tom, zda ceny zahrnovaly zisk, který by bylo možné pokládat za přiměřený.
(52)
S ohledem na uvedené skutečnosti Komise dospěla k názoru, že existují pochybnosti o tom, zda byly kompenzace za závazek veřejné služby slučitelné se Smlouvou. Komise si vyžádala dodatečné informace, zejména co se týče metodiky výpočtu kompenzací (pokud jde o stanovení úrovně předpokládaných cen, výpočet přiměřeného zisku a také o pojem „nepředvídatelných nákladů“).
(53)
Pokud jde o opatření uvedená ve 42. bodě odůvodnění písm. d) a e), Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vysvětlila, že jí orgány České republiky neposkytly dostatečné informace, které by jí umožnily dospět k závěru, že navýšení kapitálu a dvě záruky byly nutné a přiměřené k dosažení cíle společného zájmu a jako takové nevedly k nežádoucímu narušení hospodářské soutěže. Komise proto vyjádřila pochybnosti ohledně toho, zda lze tuto podporu považovat za slučitelnou se Smlouvou.
4. PŘIPOMÍNKY ČESKÉ REPUBLIKY
(54)
Orgány České republiky předložily spolu s odpovědí na rozhodnutí o zahájení řízení následující tři dokumenty: prohlášení Ústeckého kraje, prohlášení města Teplice a prohlášení DP Ústí (jednoho z údajných příjemců podpory). Dále této příležitosti využily k opravě informací uvedených v tabulkách 1, 3, 6 a 7 v rozhodnutí o zahájení řízení. Chyby v tabulkách vznikly kvůli nezařazení některých dopravních služeb a v důsledku nesprávného přepisu údajů. Opravené údaje jsou nyní uvedeny v tabulkách 1, 3, 6 a 8 výše.
4.1 PŘIPOMÍNKY K EXISTENCI STÁTNÍ PODPORY, POKUD JDE O KOMPENZACE ZA ZÁVAZEK VEŘEJNÉ SLUŽBY
(55)
Podle orgánů České republiky jsou kompenzace za závazek veřejné služby poskytnuté Ústeckým krajem provozovatelům regionální dopravy uvedené ve 42. bodě odůvodnění písm. a), b) a c) v souladu se čtyřmi kritérii stanovenými v rozsudku ve věci Altmark, nepředstavují tedy státní podporu.
(56)
Pokud jde o první podmínku stanovenou v rozsudku ve věci Altmark, orgány České republiky uvedly, že Komise již v rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k závěru, že tato podmínka je u všech posuzovaných smluv na veřejné služby splněna.
(57)
Pokud jde o druhou podmínku stanovenou v rozsudku ve věci Altmark, orgány České republiky vysvětlily, že u všech posuzovaných smluv na veřejné služby Ústecký kraj hradil prokazatelnou ztrátu dopravcům na základě rozdílu mezi a) náklady na zajištění dopravní obslužnosti vyplývající ze smlouvy o závazku veřejné služby a b) příjmy dopravce. Náklady na zajištění dopravní obslužnosti zahrnovaly i) náklady dopravce vzniklé v souladu s náklady průměrného podniku a ii) přiměřený zisk. Tato kritéria byla stanovena předem, transparentním a objektivním způsobem, přičemž maximální úroveň kompenzace byla od počátku omezena výší odborného odhadu. Krajské orgány měly rovněž pravomoc ověřit, že údaje použité pro tyto odhady jsou správné a odpovídají situaci konkrétního dopravce.
(58)
Pokud jde o rozdíly v cenách za kilometr pro jednotlivé dopravce, jichž se týkaly pochybnosti, které vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, orgány České republiky odpověděly, že tyto ceny souvisí s náklady různých provozovatelů autobusové dopravy, s příslušnou linkou a dobou provozu a dalšími specifickými aspekty dané linky. Jako další argument předložily orgány České republiky výsledky standardních koncesních řízení na dlouhodobé smlouvy, v nichž se nabízené ceny pohybovaly od 25,48 CZK/km ve venkovských oblastech do 45,79 CZK/km v příměstských oblastech.
(59)
Orgány České republiky jsou tudíž přesvědčeny, že druhá podmínka stanovená v rozsudku ve věci Altmark je u všech posuzovaných smluv na veřejné služby splněna.
(60)
Pokud jde o třetí podmínku stanovenou v rozsudku ve věci Altmark, orgány České republiky připomněly, že smlouvy na veřejné služby uzavřené Ústeckým krajem stanoví předběžný odborný odhad prokazatelné ztráty. V souladu s § 19b odst. 3 zákona o silniční dopravě musí kraj následně uhradit prokazatelnou ztrátu maximálně do výše tohoto předběžného odborného odhadu zvýšeného pouze o nepředvídatelné náklady. Jestliže jsou tedy skutečné ztráty v daném období vyšší, než stanoví předběžný odhad, Ústecký kraj uhradí ztráty pouze do výše částky v odhadu, s výjimkou nepředvídatelných nákladů.
(61)
V této souvislosti orgány České republiky uvedly, že žádný dopravce neobdržel za zajišťování základní dopravní obslužnosti kompenzace, které by přesahovaly výši předběžného odborného odhadu prokazatelných ztrát uvedeného ve smlouvách na veřejné služby na období let 2005 a 2006. V roce 2006 kromě toho tři dopravci, kteří obsluhovali pět oblastí Ústeckého kraje, vykázali hospodářskou ztrátu. Z dokumentů, které poskytly orgány České republiky, vyplývá, že se tito tři dopravci snažili získat od Ústeckého kraje dodatečné kompenzace. Ústecký kraj však žádnou další kompenzaci neposkytl, čímž tyto dopravce donutil nést jejich podnikatelské riziko. Orgány České republiky dále poznamenaly, že dopravce nemůže jednostranně rozhodnout o ukončení zajišťování dopravní obslužnosti na některých linkách ani ovlivnit rozsah a četnost nabízených služeb. Pokud by dopravce nezajistil základní dopravní obslužnost vymezenou ve smlouvě, která s ním byla uzavřena, měl by Ústecký kraj nárok uložit smluvní pokuty.
(62)
Orgány České republiky nicméně uznaly, že zákon o silniční dopravě neobsahuje podrobnější definici „nepředvídatelných nákladů“ a že vymezení tohoto pojmu je ponecháno na individuálních odběratelích dopravních služeb. Pojem nepředvídatelné náklady byl podrobněji vymezen ve smlouvách na veřejné služby, které Ústecký kraj uzavřel s jednotlivými dopravci. Nepředvídatelné náklady se vztahují k situacím, které nezávisí na řízení podniků, například k přírodním katastrofám, cenovým zásahům státu, změnám spotřebních daní, DPH atd. Orgány České republiky poskytly Komisi příslušné pasáže ze smluv na veřejné služby.
(63)
Pokud jde o čtvrtou podmínku stanovenou v rozsudku ve věci Altmark, argumentace orgánů České republiky u každé ze tří kompenzací za závazek veřejné služby byla poněkud odlišná a jednotlivá opatření budou objasněna samostatně.
(64)
Pokud jde o smlouvy na veřejné služby za roky 2005 and 2006 (opatření uvedené ve 42. bodě odůvodnění písm. a)), orgány České republiky tvrdí, že s ohledem na porovnání cen dopravních služeb v Ústeckém kraji v roce 2005 a cen nabídnutých v koncesních řízeních od roku 2007 lze mít za to, že tyto smlouvy uvedenou podmínku splňují. Vzhledem k tomu, že koncesní řízení v roce 2007 byla transparentní, otevřená a nediskriminační, ceny v nich nabízené byly tržní, přičemž cena dopravní služby zahrnovala pouze náklady průměrného racionálně jednajícího dopravce a jeho přiměřený zisk. Analýza cenových rozdílů ukázala, že průměrná cena dopravních služeb činila v roce 2005 30,60 CZK/km a v roce 2007 30,24 CZK/km. V roce 2005 se cena regionálních dopravních služeb pohybovala od 21,50 CZK/km do 37,16 CZK/km. V roce 2007, po koncesním řízení na dlouhodobé smlouvy, se ceny pohybovaly od 25,48 CZK/km do 45,79 CZK/km. Orgány České republiky tvrdí, že jak z tohoto srovnání vyplývá, ceny se výrazně nelišily a cenové rozdíly mezi různými oblastmi byly v roce 2007 dokonce vyšší než v roce 2005. Z téže analýzy vyplývá, že zisk uvedený ve smlouvách z roku 2005 se výrazně nelišil od zisku ve smlouvách z roku 2007. Je tedy třeba mít za to, že zisk dopravců v posuzovaném období je v souladu s čtvrtou podmínkou stanovenou v rozsudku ve věci Altmark.
(65)
Orgány České republiky dále předložily odborný posudek vypracovaný profesory Českého vysokého učení technického v Praze, v němž je uvedeno, že náklady dopravců odpovídaly nákladům subjektů jednajících s náležitou obezřetností. Jedinou výjimkou byl stěžovatel DPÚK, v jehož případě byly ceny za regionální dopravní služby nepřiměřeně vysoké, a dále dva místní dopravci, jejichž ceny byly považovány za příliš nízké.
(66)
V případě smluv na období od 9. září 2006 do 2. června 2007 (opatření uvedené ve 42. bodě odůvodnění písm. b)) a od 9. září 2006 do 31. prosince 2006 (opatření uvedené ve 42. bodě odůvodnění písm. c)), orgány České republiky tvrdí, že Ústecký kraj přesně vymezil rozsah požadovaných služeb a poskytl dopravcům, kteří o to projevili zájem, příslušné odhady příjmů založené na údajích z minulosti. Odborný odhad předkládal dopravce. Odborný odhad týkající se vybraného dopravce je poté závazný po celé smluvní období. Jediným kritériem pro rozhodování pak byla cena, kterou zájemci nabídli.
(67)
V případě kompenzace za závazek veřejné služby v oblasti autobusové dopravy za období od 9. září 2006 do 2. června 2007 (opatření uvedené ve 42. bodě odůvodnění písm. b)) orgány České republiky tvrdí, že smlouvy na veřejné služby, na jejichž základě byly kompenzace hrazeny, byly uzavřeny na základě výsledků otevřeného, transparentního a bezpodmínečného nabídkového řízení. Skutečnost, že nakonec musel být vybrán druhý nejlepší uchazeč, protože vítěz řízení odmítl poskytovat požadované služby, není v rozporu s otevřenou, transparentní a bezpodmínečnou povahou nabídkového řízení.
(68)
Cena, která byla nabídnuta v prvním kole nabídkového řízení, byla cena, jíž bylo objektivně dosaženo na základě výběrového řízení, a splňuje tedy třetí i čtvrtou podmínku podle rozsudku ve věci Altmark, neboť zajišťuje, že poskytovatel nebude mít z poskytování služby nepřiměřený zisk. Smlouvy uvedené ve 42. bodě odůvodnění písm. b) byly uzavřeny na přechodné období devíti měsíců pro 9 z 15 oblastí Ústeckého kraje.
(69)
I kdyby Komise měla za to, že první část čtvrté podmínky stanovené v rozsudku ve věci Altmark není v případě opatření uvedeného ve 42. bodě odůvodnění písm. b) splněna, orgány České republiky tvrdí, že druhá část podmínky stanovené v rozsudku ve věci Altmark by měla být považována za splněnou, protože výběr poskytovatele služeb proběhl na základě analýzy nákladů průměrného poskytovatele služeb dosahujícího přiměřeného zisku.
(70)
Pokud jde o kompenzace za závazek veřejné služby v oblasti autobusové dopravy od 9. září 2006 do 31. prosince 2006, které uhradil Ústecký kraj na základě přímých jednání (opatření uvedené ve 42. bodě odůvodnění písm. c)), orgány České republiky vysvětlily, že Ústecký kraj se v pěti oblastech, ve kterých se v rámci řízení nikdo neumístil na druhém místě, snažil zajistit dopravní obslužnost za co nejnižší ceny. Cílem druhého kola koncesního řízení bylo zajistit základní dopravní obslužnost až do doby, kdy bude možné uspořádat standardní (neurychlené) koncesní řízení. Oznámení o druhém kole koncesního řízení bylo zveřejněno 16. srpna 2006 v řadě významných českých deníků (23). Orgány České republiky poskytly dokumentaci k tomuto druhému kolu koncesního řízení. Vzhledem k tomu, že smlouvy musely být kvůli nečekanému odstoupení ČSAD Česká Lípa uzavřeny v průběhu dvou týdnů, a vzhledem k tomu, že udílené koncese měly být jen dočasné na dobu čtyř měsíců, stanovil Ústecký kraj jako jeden z parametrů koncesního řízení, že vítězný dopravce musí zajistit zahájení dopravní obslužnosti od 9. září 2006, tj. ve lhůtě dvou týdnů od vyhlášení koncesního řízení.
(71)
Avšak vzhledem k tomu, že druhé kolo koncesního řízení neumožnilo uzavření smluv, protože pro všech šest oblastí byla předložena pouze jedna nabídka (24), uzavřel Ústecký kraj smlouvy přímo s dopravci, kteří byli k dispozici. Podle orgánů České republiky nebyl na uspořádání třetího koncesního řízení čas z důvodu výjimečných okolností spojených s uzavíráním těchto smluv a časové omezení zároveň neumožnilo vypracování odborného odhadu. Orgány České republiky dále zdůraznily, že v každém případě se cena za dopravní služby výrazně nelišila od cen, které byly získány prostřednictvím prvního a druhého kola koncesního řízení. Rozdíl ve výši zhruba 7 % lze považovat za standardní s ohledem na to, že dočasné přidělení lidských a kapitálových zdrojů na období čtyř měsíců bylo nákladnější než přidělení zdrojů na delší období.
4.2 PŘIPOMÍNKY K EXISTENCI STÁTNÍ PODPORY VE VZTAHU K ZÁRUKÁM A NAVÝŠENÍ ZÁKLADNÍHO KAPITÁLU DP ÚSTÍ
4.2.1. Záruky
(72)
Pokud jde o záruky ve výši 5 milionů CZK a 35 milionů CZK poskytnuté městem Ústí nad Labem na zajištění bankovních úvěrů DP Ústí, orgány České republiky tvrdí, že DP Ústí by úvěr získal i bez uvedených záruk. Orgány České republiky připomínají, že DP Ústí získal v roce 2007 úvěr ve výši 40 milionů CZK na dostavbu trolejbusové dráhy Ústí nad Labem - Střekov a na nákup dvou autobusů. Úvěr poskytla Komerční banka, a.s., tedy tatáž finanční instituce, která DP Ústí poskytla v letech 2004 a 2005 oba úvěry, jejichž záruky poskytnuté městem Ústí nad Labem byly napadeny. Tento úvěr ve výši 40 milionů CZK je zajištěn majetkem DP Ústí. Poskytovatel úvěru byl vybrán v otevřeném nabídkovém řízení, v němž byla nejlepší nabídka vybrána bez ohledu na varianty zajištění úvěru, jimiž byla buď záruka města Ústí nad Labem, nebo ručení majetkem podniku. Podle orgánů České republiky to dokládá, že podmínky poskytnutí úvěru v roce 2007 nebyly závislé na formě zajištění a že DP Ústí by získal úvěr za stejných podmínek i bez uvedených záruk. Orgány České republiky tvrdí, že stejně tak tomu bylo i v případě obou úvěrů v letech 2004 a 2005 a že záruky neposkytly DP Ústí žádnou hospodářskou výhodu.
(73)
Získané prostředky ostatně nemohly být použity k jinému účelu než k výstavbě trolejbusové dráhy. Ústecký kraj je oblastí s nízkou kvalitou životního prostředí a účelem projektu bylo tuto situaci v kraji zlepšit. Kdyby DP Ústí úvěr nezískal, byl by nucen pokračovat v provozování autobusové dopravy. Podle orgánů České republiky toto opatření účinně nadřadilo ochranu životního prostředí vyšším nákladům spojeným s výstavbou trolejbusové dráhy, a mělo by se tudíž mít za to, že je v souladu se Smlouvou.
4.2.2. Navýšení základního kapitálu DP Ústí
(74)
Podle vysvětlení orgánů České republiky byly prostředky ve výši 160 milionů CZK získané navýšením základního kapitálu vázány výhradně na financování výstavby trolejbusové dráhy Ústí nad Labem - Střekov. Byly vedeny v odděleném účetnictví DP Ústí, z něhož se prováděly platby pro výstavbu trolejbusové dráhy Ústí nad Labem - Střekov.
(75)
Tato dráha je nedílnou součástí páteřní městské veřejné dopravy v Ústí nad Labem, kterou tvoří velkokapacitní a ekologická trolejbusová doprava budovaná v Ústí nad Labem od roku 1984 a postupně uváděná do provozu od roku 1988. Výstavba této dráhy představuje konečnou etapu budování systému, po jehož dokončení bude na centrální trolejbusovou dopravu napojena většina pravobřežní části města Ústí nad Labem. Toto rozšíření systému se plánovalo od roku 1996.
(76)
Podle orgánů České republiky povede investice k významnému zlepšení životního prostředí v Ústí nad Labem, zejména k omezení znečištění ovzduší v pravobřežní části města, snížení hlučnosti na dotčených linkách díky nahrazení autobusů trolejbusy (především v nočním provozu), omezení emisí na dotčených linkách a snížení rizika fotochemického smogu v oblasti Střekova.
(77)
Orgány České republiky jsou tudíž toho názoru, že se na toto navýšení kapitálu vztahuje výjimka uvedená v čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady č. 1107/70 (25). Orgány České republiky tvrdí, že podmínky pro použití čl. 3 odst. 1 písm. b) jsou splněny, neboť i) cílem stavby trolejbusové sítě je koordinace a optimalizace dopravy, ii) jsou zahrnuty náklady na infrastrukturu, které nemusí nést jiní dopravci využívající jiné druhy silniční dopravy, a iii) neexistuje jiná, finančně méně náročná varianta k dosažení společného politického cíle (tedy koordinace dopravy a snížení emisí CO2).
4.3 PŘIPOMÍNKY K DODATEČNÝM OPATŘENÍM PODPORY URČENÝM DP ÚSTÍ A DP TEPLICE
(78)
V roce 2005 obdržel DP Ústí v souvislosti se závazkem veřejné služby dvě další kompenzace ve výši 4 591 200 CZK a 7 335 000 CZK. Orgány České republiky však vysvětlily, že tyto kompenzace, které byly poskytnuty městem Ústí nad Labem, se týkaly výhradně městské dopravy v rámci města a že nesouvisely s kompenzacemiza závazek veřejné služby v regionální dopravě, které poskytl Ústecký kraj a které byly předmětem rozhodnutí o zahájení řízení.
79)
Pokud jde o podporu poskytnutou DP Teplice, orgány České republiky vysvětlily, že kompenzace, které byly poskytnuty městem Teplice, i posuzovaný pronájem vozidel se týkaly výhradně závazku veřejné služby souvisejícího s městskou dopravou ve městě. Nesouvisely tudíž s kompenzacemi za závazek veřejné služby v regionální dopravě, které poskytl Ústecký kraj a které jsou předmětem rozhodnutí o zahájení řízení. Ostatně díky oddělenému účetnictví DP Teplice neexistovalo riziko, že by tyto kompenzace mohly jakýmkoli způsobem dotovat činnost DP Teplice v oblasti regionální dopravy. Ze samotné podstaty trolejbusů taktéž vyplývá, že je nelze použít mimo trolejbusové linky města Teplice k poskytování služeb regionální dopravy.
5. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(80)
DPÚK byl jedinou zúčastněnou stranou, která předložila připomínky v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení.
(81)
DPÚK předložil obecné připomínky týkající se právního rámce pro kompenzace za závazek veřejné služby v odvětví regionální autobusové dopravy v České republice. DPÚK uvedl, že v České republice nedošlo v odvětví veřejné dopravy k žádné liberalizaci. Podle DPÚK to znamená, že povinnosti dopravců byly jasně stanoveny ve správních rozhodnutích o udělení licencí dopravcům, neboť právní úprava v České republice je založena na systému „závazků veřejné služby“ ve smyslu článku 2 nařízení Rady (EHS) č. 1191/69, nikoli „smlouvách na veřejné služby“ ve smyslu článku 14 uvedeného nařízení. DPÚK uvedl, že posouzení kompenzací za závazek veřejné služby uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení je ovlivněno nesprávným výkladem příslušného právního rámce. Tvrdil rovněž, že na tento případ nelze použít rozhodnutí ve věci Altmark, protože se vztahovalo k systému založenému na smlouvách na veřejné služby, nikoli k závazku veřejné služby jako v tomto případě.
(82)
DPÚK na základě toho tvrdil, že tento závazek veřejné služby a úroveň kompenzací nemohly být předmětem jednání mezi krajskými orgány a dopravci. Nemohly být údajně ani předmětem hospodářské soutěže mezi dopravci, protože to je v systému založeném na závazcích veřejné služby nemožné, a kompenzace nepředstavovala smluvní cenu za dopravní služby, nýbrž byla vyrovnáním ztráty za plnění příslušných povinností, které plynuly z uplatňování právních předpisů, nezávisela na vůli dopravce ani příslušných orgánů, a proto ji nebylo možno sjednávat. DPÚK dále uvedl, že Ústecký kraj uzavřením smluv na veřejné služby s dopravci vybranými na základě nestandardních nabídkových řízení porušil stávající právní předpisy. DPÚK uvedl, že tyto pokusy o zavedení zásad hospodářské soutěže jsou v rozporu se systémem založeným na závazcích veřejné služby, a proto jsou nezákonné. DPÚK uvedl, že udělení licencí a hrazení kompenzací za závazek veřejné služby těmto nově vybraným dopravcům je v rozporu s právními předpisy, protože DPÚK je držitelem původních licencí na tytéž autobusové linky. Tento přístup orgánů Ústeckého kraje je motivován jejich neochotou platit zavedeným dopravcům kompenzace, na něž mají ze zákona nárok, přičemž zavedení dopravci, kteří nejsou ochotni přijmout nižší dotace na provoz, jsou šikanováni a nahrazováni novými dopravci prostřednictvím protiprávních pseudosoutěží. DPÚK žádal o nápravu situace a možnost převzít zpět od nynějších protiprávně vybraných dopravců autobusy a zaměstnance a vrátit se k poskytování původně uloženého závazku veřejné služby, jehož platnost měla vypršet teprve v roce 2011. DPÚK dále uvedl, že údaje za období 2006-2008 potvrdily správnost jeho tvrzení, že konečné náklady na zajišťování autobusové dopravní obslužnosti kraje novými dopravci budou vyšší.
(83)
DPÚK dodal, že nově vybranými dopravci jsou v mnoha případech autobusoví dopravci vlastnění a dotovaní městy, a proto mezi těmito dopravci a dopravci na trhu regionální dopravy cestujících existuje nekalá soutěž. DPÚK argumentoval, že je nepřijatelné, aby místní autobusoví dopravci směli provozovat krajské linky mimo území své obce.
(84)
Pokud jde o záruky a navýšení kapitálu ze strany města Ústí nad Labem, DPÚK uvedl, že příslušným orgánům nabídl výrazně levnější alternativu ekologicky šetrné místní dopravy na lince Ústí nad Labem - Střekov (autobusy na stlačený zemní plny (CNG) místo trolejbusů DP Ústí), ale tato alternativa byla zamítnuta.
(85)
Pokud jde o opatření podpory, která byla podle rozhodnutí o zahájení řízení poskytnuta před přistoupením České republiky k Unii, DPÚK uvedl, že všechna tato opatření mají dlouhodobý dopad pokračující dlouho po přistoupení.
(86)
DPÚK dále namítl, že pokud jde o posouzení Komise ve věci převodu provozování parkovacích hodin na DP Děčín, analýza uvedená v rozhodnutí o zahájení řízení je nesprávná, protože prahová hodnota de minimis pro oblast veřejné dopravy neplatí.
(87)
DPÚK neuvedl žádné připomínky k pojmu nepředvídatelných nákladů. DPÚK se rovněž nevyjádřil ke skutečnosti, že předběžné stanovení maximální výše kompenzace založené na celostátní statistické analýze mohlo zaručit, že dopravcům nebudou poskytnuty nadměrné kompenzace.
6. VYJÁDŘENÍ ČESKÉ REPUBLIKY K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÉ STRANY
(88)
Orgány České republiky nesouhlasily s výkladem právní úpravy kompenzací za závazek veřejné služby v odvětví regionální autobusové dopravy v České republice, který popsal DPÚK ve svých připomínkách. Orgány České republiky rovněž nesouhlasily s tvrzením DPÚK, podle něhož zatím v České republice nedošlo v odvětví veřejné dopravy k žádné liberalizaci služeb.
(89)
Orgány České republiky namítly, že vnitrostátní právní úprava obsahuje v rámci režimu závazku veřejné služby dvě možnosti veřejné autobusové dopravy: i) na základě smlouvy na veřejné služby (podle § 19 zákona o silniční dopravě a článku 14 nařízení (EHS) č. 1191/69) a ii) na základě rozhodnutí o jednostranném uložení závazku veřejné služby. Tento druhý typ se však používá pouze okrajově. Zajišťování veškeré regionální autobusové dopravní obslužnosti v Ústeckém kraji je v současnosti založeno na smlouvách uzavřených na základě otevřených, transparentních a nediskriminačních nabídkových řízení. Orgány České republiky uvedly, že i přes určité rozdíly v použité terminologii tyto smlouvy na veřejné služby odpovídají smlouvám na veřejné služby ve smyslu nařízení (EHS) č. 1191/69. Jasně to vyplývá ze znění zákona o silniční dopravě i z jeho výkladu v různých rozhodnutích příslušných orgánů.
(90)
Orgány České republiky rovněž objasnily, že licence na provoz autobusové dopravy představovala povolení, které dopravci umožňovalo poskytovat služby autobusové dopravy na konkrétních linkách, nepředstavovala však pověření závazkem veřejné služby. Tento závazek byl dopravcům uložen prostřednictvím smluv na veřejné služby mezi jednotlivými dopravci a příslušným orgánem (v tomto případě Ústeckým krajem). Na jednu autobusovou linku mohla být vydána licence několika dopravcům, ale kompenzace za závazek veřejné služby byla vyplácena pouze dopravci, který na danou linku uzavřel smlouvu s krajskými orgány nebo jemuž byl tento závazek uložen rozhodnutím příslušných orgánů. Udělení licence navíc nebylo možné považovat za rozhodnutí o uložení závazku veřejné služby ve smyslu článku 1 nařízení Rady (EHS) č. 1191/69, protože neobsahovalo ustanovení o kompenzaci, která bude poskytnuta k vyrovnání finanční zátěže plynoucí ze závazku, jak vyžaduje článek 6 tohoto nařízení.
(91)
Orgány České republiky dále uvedly, že kompenzace poskytované na základě smluv na veřejné služby splňovaly kritéria podle rozsudku ve věci Altmark, a proto nebyly oznámeny Komisi.
(92)
Orgány České republiky uvedly, že díky otevřeným, transparentním a nediskriminačním nabídkovým řízením byly autobusové dopravní služby v rámci závazku veřejné služby v Ústeckém kraji poskytovány za ceny, které byly mnohem výhodnější než předtím. To Ústeckému kraji umožnilo využívat zdroje efektivněji, než kdyby musel platit kompenzace za ztráty, které jednostranně požadoval DPÚK.
(93)
Pokud jde o argumenty DPÚK týkající se záruk a navýšení kapitálu DP Ústí ze strany města Ústí nad Labem, orgány České republiky objasnily, že ve městě již existovala trolejbusová síť a že uvedená opatření byla použita k propojení dvou existujících úseků této trolejbusové sítě. Nové trolejbusové dráhy tedy pouze doplnily stávající trolejbusovou síť, která byla postupně budována od roku 1988. Orgány České republiky také uvedly, že neexistuje žádný oficiální záznam o tom, že by DPÚK nějaký alternativní projekt oficiálně předložil. Projekt, který DPÚK přiložil ke svým připomínkám, pocházel z roku 2001, a nebyl proto v době posuzovaných opatření relevantní.
7. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
(94)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy podpory poskytované v jakékoli formě členským státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, jsou neslučitelné s vnitřním trhem.
(95)
Klasifikace určitého opatření jako státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy proto předpokládá splnění všech následujících podmínek: i) opatření musí být přičitatelné státu a být financováno ze státních prostředků; ii) musí svého příjemce zvýhodňovat; iii) toto zvýhodnění musí být selektivní a musí iv) narušovat nebo potenciálně narušovat hospodářskou soutěž s možným dopadem na obchod mezi členskými státy.
(96)
Komise posoudí splnění každé z těchto podmínek u pěti následujících opatření:
a)
kompenzace za plnění závazku veřejné služby uhrazené Ústeckým krajem dopravcům ČSAD, DP Ústí, DP Teplice, DP Chomutov, DP Děčín, DP Most, Podbořany, Miroslav Ohem, Petr Frommel, Petr Stejskal a Vilém Graupner za zajišťování regionální dopravní obslužnosti v letech 2005 a 2006;
b)
kompenzace za plnění závazku veřejné služby uhrazené Ústeckým krajem dopravcům Autobusy Karlovy Vary, a.s., Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., DP Most a ZDAR, a.s. za zajišťování regionální dopravní obslužnosti v období od 9. září 2006 do 2. června 2007;
c)
kompenzace za plnění závazku veřejné služby uhrazené Ústeckým krajem dopravcům ČSAD Semily, DP Děčín, ČSAD Střední Čechy, DP Teplice, DP Ústí, DP Chomutov a DP Mladá Boleslav za zajišťování regionální dopravní obslužnosti v období od 9. září 2006 do 31. prosince 2006;
d)
záruky poskytnuté městem Ústí nad Labem ve prospěch DP Ústí dne 23. července 2004 na úvěr ve výši 35 milionů CZK a dne 11. dubna 2005 na úvěr ve výši 5 milionů CZK;
e)
navýšení základního kapitálu DP Ústí o 160 milionů CZK z prostředků města Ústí nad Labem v roce 2006.
7.1 EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
7.1.1 Kompenzace za plnění závazku veřejné služby (opatření uvedená v 96. bodě odůvodnění písm. a), b) a c))
7.1.1.1 Státní prostředky
(97)
Kompenzace za závazek veřejné služby zajišťování dopravní obslužnosti byly hrazeny na základě smluv uzavřených mezi Ústeckým krajem and dopravci uvedenými v 96. bodě odůvodnění písm. a), b) a c) a byly vypláceny z prostředků veřejných rozpočtů Ústeckého kraje. Tyto kompenzace jsou proto přičitatelné státu a jsou financovány ze státních prostředků.
7.1.1.2 Hospodářská výhoda
(98)
Z rozsudku ve věci Altmark vyplývá, že kompenzace poskytnuté státem nebo ze státních prostředků podnikům, které mají plnit závazek veřejné služby, nepředstavují zvýhodnění dotčeného podniku a tedy ani státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, jestliže jsou současně splněny čtyři podmínky:
a)
podnik příjemce musí být skutečně pověřen plněním závazku veřejné služby a tento závazek musí být jasně definován;
b)
parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musejí být stanoveny předem, objektivním a transparentním způsobem;
c)
kompenzace nemohou překračovat to, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených na plnění závazku veřejné služby, přičemž je třeba zohlednit příslušné příjmy a přiměřený zisk z plnění tohoto závazku;
d)
není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním závazku veřejné služby, v konkrétním případě učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky, který by umožnil vybrat uchazeče schopného poskytovat předmětné služby s nejnižšími náklady pro danou obec, musí být výše kompenzace určena na základě analýzy nákladů, které by na plnění tohoto závazku vynaložil průměrný, správně řízený podnik přiměřeně vybavený dopravními prostředky, přičemž je třeba zohlednit příslušné příjmy a přiměřený zisk z plnění tohoto závazku.
(99)
Aby se vyloučilo, že poskytování kompenzace podnikům, které mají plnit závazek veřejné služby, bude představovat hospodářskou výhodu, rozsudek ve věci Altmark požaduje současné splnění všech čtyř podmínek.
(100)
Pokud jde o první podmínku, závazek veřejné služby v oblasti pozemní dopravy je požadavek na zajišťování dopravní obslužnosti v obecném zájmu, který by dopravce na základě svých vlastních obchodních zájmů bez odměny nepřevzal vůbec nebo nepřevzal ve stejném rozsahu nebo za stejných podmínek (26). Členské státy tak mají v rámci těchto omezení velkou volnost při definování závazku veřejné služby v souladu s potřebami konečných uživatelů. Úkolem Komise v takových případech je zajistit, aby byl tento prostor pro uvážení, pokud jde o definici závazku veřejné služby, uplatňován bez zjevného omylu.
(101)
V rozhodnutí o zahájení řízení již Komise uvedla, že orgány České republiky jí poskytly smlouvy, na jejichž základě orgány Ústeckého kraje uzavřely smlouvy o závazku veřejné služby s dopravci. Tyto smlouvy vymezují rozsah závazku veřejné služby zajišťování dopravní obslužnosti. Přesněji řečeno, tyto smlouvy stanoví linky, na nichž dopravci provozují autobusovou dopravu, jízdní řády a odborný odhad prokazatelné ztráty. Skutečnost, že tyto linky nemohou být provozovány na komerčním základě, vyplývá ze srovnání předpokládaných prokazatelných ztrát a skutečných ztrát na těchto linkách v tabulkách 1 až 9 výše. Dopravci navíc nemohou jednostranně rozhodnout o ukončení provozu ztrátových linek a ani nemají vliv na rozsah a četnost spojů provozovaných linek. Nesou proto jistý stupeň obchodního rizika vyplývající z toho, že se mohou ocitnout v hospodářské ztrátě, pokud jejich provozní ztráty přesáhnou předem stanovený odborný odhad prokazatelné ztráty. Proto Komise dospěla k závěru, že pokud jde o opatření uvedená v 96. bodě odůvodnění písm. a), b) a c), existuje skutečný závazek veřejné služby, který byl předem jednoznačně vymezen. První podmínka stanovená v rozsudku ve věci Altmark tedy byla splněna.
(102)
Pokud jde o druhou podmínku uvedenou v rozsudku ve věci Altmark, parametry, na jejichž základě se provede výpočet kompenzace, musí být stanoveny předem objektivním a transparentním způsobem, který zajistí, že nepředstavují hospodářskou výhodu, která by mohla zvýhodnit podnik příjemce ve srovnání s konkurenčními podniky. Potřeba stanovit parametry kompenzací předem neznamená, že kompenzace musí být vypočtena na základě určitého vzorce. Jde spíše o to, aby bylo od začátku zřejmé, jakým způsobem se má kompenzace stanovit.
(103)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že kompenzace za závazek veřejné služby byla vypočtena na základě předpokládané ceny za kilometr a předpokládaného výnosu, jak stanoví smlouva. Komise uznala, že tato metodika výpočtu může zajistit předběžný objektivní a transparentní výpočet kompenzace. Avšak vzhledem k tomu, že Komise v tomto případě neobdržela dostatečné informace o metodice výpočtu předpokládané ceny za kilometr, nemohla v dané fázi stanovit, zda byla druhá podmínka podle rozsudku ve věci Altmark splněna.
(104)
Orgány České republiky následně vysvětlily, že všechny platné parametry, zejména náklady na služby, příjmy a přiměřený zisk, na jejichž základě jsou výpočty kompenzace prováděny, jsou vymezeny v právních předpisech České republiky. Každá smlouva uzavřená mezi Ústeckým krajem a dopravcem v důsledku toho obsahovala příslušné parametry pro výpočet odborného odhadu prokazatelné ztráty. Tento odhad byl stanoven jako rozdíl mezi a) cenou za kilometr dohodnutou ve smlouvě a b) výnosy dopravce z příslušných služeb. Cena za kilometr zahrnovala i) náklady na provoz a ii) přiměřený zisk.
(105)
Pokud jde o rozdíly v cenách za kilometr u jednotlivých dopravců, orgány České republiky vysvětlily, že tyto rozdíly jsou projevem odlišné situace každého dopravce (např. ceny za kilometr jsou přirozeně odlišné ve venkovských a v příměstských oblastech). V každém případě byly všechny parametry pro výpočet cen každého dopravce jasně předem stanoveny v individuálních smlouvách. Krajské orgány měly rovněž pravomoc ověřit, že údaje použité pro tyto odhady byly správné a odpovídaly situaci konkrétního dopravce.
(106)
Komise se proto domnívá, že parametry pro výpočet kompenzace pro každého dopravce byly stanoveny předem, objektivním a transparentním způsobem. Druhá podmínka stanovená v rozsudku ve věci Altmark byla tudíž v případě opatření uvedených v 96. bodě odůvodnění písm. a), b) a c) splněna.
(107)
Pokud jde o třetí podmínku uvedenou v rozsudku ve věci Altmark, Komise konstatuje, že ke konečnému vyrovnání a uhrazení kompenzace dochází teprve poté, kdy příslušný dopravce doloží svou skutečnou ztrátu vzniklou v souvislosti s výkonem služby. Zároveň byla maximální výše kompenzace předem omezena předběžným odborným odhadem prokazatelných ztrát, který tvoří součást smlouvy.
(108)
V souladu s ustanoveními § 19b odst. 3 zákona o silniční dopravě představuje odborný odhad prokazatelné ztráty předem stanovenou maximální výši kompenzace, kterou příslušný orgán nesmí při hrazení skutečné ztráty překročit (27). V případě, že by dopravce požadoval kompenzace za vyšší ztráty po plnění smlouvy, veřejné orgány nebudou moci tyto ztráty uhradit. Pokud je však skutečná ztráta nižší než odborný odhad ztrát, hradí se pouze skutečná ztráta.
(109)
Důkazem je to, že kompenzace za skutečné ztráty dopravců (jak je uvedeno v Tabulce 2: Skutečná výše kompenzací v roce 2005, Tabulce 4: Skutečná výše kompenzací v roce 2006, Tabulce 7: Skutečná výše kompenzací uhrazených na základě smluv v období od 9. září 2006 do 2. června 2007 a Tabulce 9: Skutečná výše kompenzací uhrazených na základě smluv v období od 9. září 2006 do 31. prosince 2006) jsou v mnoha případech nižší než předpokládaná ztráta stanovená ve smlouvě (jak je uvedeno pod hlavičkou „celková prokazatelná ztráta“ v Tabulce 1: Přehled smluv v roce 2005, Tabulce 3: Přehled smluv v roce 2006, Tabulce 6: Přehled smluv v období od září 2006 do června 2007 a Tabulce 8: Přehled smluv v období od 9. září 2006 do 31. prosince 2006).
(110)
Zvýšení těchto limitů je možné pouze v případě nepředvídatelných nákladů, u žádné ze smluv o regionální dopravě zkoumaných v rámci tohoto rozhodnutí však takový případ nenastal. Pokud jde o pojem „nepředvídatelných nákladů“, k němuž Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, tyto náklady se vztahují k situacím, které nezávisí na řízení podniků, například k přírodním katastrofám, cenovým zásahům státu, změnám spotřebních daní, DPH atd. Pro získání nároku na vyrovnání musí dopravce prokázat, že tyto náklady skutečně vznikly při plnění závazku veřejné služby. Existencí této výjimky z maximální výše kompenzace však není ohrožena schopnost kompenzačního mechanismu zaručit, že kompenzace nebude vyšší než skutečné ztráty dopravce.
(111)
Pokud jde o stanovení přiměřeného zisku, jež tvoří součást výpočtu nákladů, k němuž Komise v rozhodnutí o zahájení řízení rovněž vyjádřila pochybnosti, orgány České republiky prokázaly, že průměrný zisk v roce 2005 činil 1,53 CZK/km. Vzhledem k tomu, že průměrná cena za kilometr v roce 2005 činila 30,60 CZK, představuje průměrný zisk zhruba 5 %, což Komise považuje za přiměřené. Průměrný zisk v roce 2007 činil 0,97 CZK za kilometr a průměrná cena za kilometr činila 30,24 CZK. Průměrné ziskové rozpětí tak činilo kolem 3,2 %. Orgány České republiky neposkytly údaje o průměrném zisku za rok 2006. Průměrné ziskové rozpětí za rok 2006 však pravděpodobně dosahovalo stejného rozsahu jako v letech 2005 a 2007, protože ostatní příslušné údaje (jako např. průměrná cena za kilometr, která v roce 2007 činila 31,72 CZK, a průměrná prokazatelná ztráta za kilometr, která činila 17,49 CZK) měly stejný rozsah a i metodika pro výpočet přiměřeného zisku zůstala stejná (viz poznámka pod čarou 9).
(112)
Komise proto dospěla k závěru, že třetí podmínka podle rozsudku ve věci Altmark je ve vztahu k opatřením uvedeným v 96. bodě odůvodnění písm. a), b) a c) splněna.
(113)
Čtvrtá podmínka podle rozsudku ve věci Altmark požaduje, aby byl podnik, který má plnit závazek veřejné služby, vybrán v řízení o zadávání veřejných zakázek nebo aby náklady na plnění tohoto závazku byly omezeny do výše nákladů průměrného a správně řízeného podniku prostřednictvím referenčního srovnání.
(114)
Podle informací poskytnutých orgány České republiky v souvislosti s opatřeními uvedenými v 96. bodě odůvodnění písm. a) a c) byl smluvní vztah mezi Ústeckým krajem a dopravci v roce 2005 a 2006 založen na pouhém prodloužení stávajících smluv, zatímco smlouvy na období od 9. září 2006 do 31. prosince 2006 byly uzavřeny formou jednacího řízení. V obou řízeních bylo ostatním dopravcům zabráněno v předkládání nabídek na poskytování dopravních služeb pro dané období a tato řízení ani nepředstavují postup zadávání veřejných zakázek, který by umožnil výběr nabídek odrážející podmínky na trhu, jak to požaduje první část čtvrté podmínky podle rozsudku ve věci Altmark (28).
(115)
Komise proto musí prozkoumat, zda uvedené smlouvy splňují druhou alternativu uvedenou ve čtvrté podmínce podle rozsudku ve věci Altmark. Podle této alternativy musí být úroveň kompenzace stanovena na základě analýzy nákladů, které by na plnění tohoto závazku vynaložil průměrný, správně řízený a průměrně vybavený podnik (referenční srovnání).
(116)
Orgány České republiky tvrdí, že úroveň kompenzace pro dopravce v roce 2005 a 2006 odpovídá nákladům průměrného, správně řízeného a přiměřeně vybaveného podniku. Tvrdí, že tato skutečnost je prokázána srovnáním cen v letech 2005 a 2006 s cenami, které byly výsledkem otevřených a transparentních nabídkových řízení na služby od roku 2007. Zatímco v roce 2005 činila průměrná cena 30,60 CZK/km (s průměrnými náklady 29,06 CZK/km), průměrná cena vyplývající z nabídkových řízení v roce 2007 činila 30,24 CZK/km (s průměrnými náklady 29,22 CZK/km). Dále je třeba uvést, že zatímco v roce 2005 se ceny požadované dopravci pohybovaly v rozmezí od 21,50 CZK/km do 37,16 CZK/km, v roce 2007 to bylo od 25,48 CZK/km do 45,79 CZK/km. Orgány České republiky uvádí, že vzhledem k tomu, že se průměrná úroveň cen za kilometr a rozmezí cen jednotlivých dopravců v roce 2005 a 2007 výrazně nelišily, lze mít za to, že ceny v roce 2005 odpovídaly nákladům průměrného a správně řízeného podniku přiměřeně vybaveného dopravními prostředky. Orgány České republiky pro doplnění předložily odborný posudek, který dokládá, že s výjimkou mimořádně vysokých nákladů samotného stěžovatele náklady všech ostatních dopravců odpovídaly nákladům průměrného a správně řízeného podniku přiměřeně vybaveného dopravními prostředky.
(117)
Komise konstatuje, že smyslem využití statistických údajů popsaných v předchozím bodě odůvodnění je zjistit, zda byla cena stanovena s ohledem na náklady průměrného podniku. Jak však Komise konstatovala už v rozhodnutí o zahájení řízení, využití statistických údajů o nákladech v minulých obdobích nevede samo o sobě k závěru, že dopravci, kteří souhlasili s poskytováním služeb na úrovni nákladů z roku 2005, mohou být považováni za správně řízené dopravní podniky. Použití úrovně nákladů z minulých období totiž dopravce nemotivuje k efektivnějšímu řízení nákladů. Na druhou stranu změna byť i jediného důležitého parametru nákladů (například ceny paliva) okamžitě vede k zastarání údajů o nákladech v minulosti. Kromě toho při výběru podniků pro účely referenčního srovnání nepoužily orgány České republiky žádná objektivní kritéria, která jsou z ekonomického hlediska uznávaná jako kritéria uspokojivého řízení, ani nezaložily svou analýzu na žádných analytických ukazatelích, které by byly známkou produktivity nebo by souvisely s kvalitou poskytovaných služeb (29).
(118)
Pokud jde o opatření uvedená v 96. bodě odůvodnění písm. c), orgány České republiky neposkytly informace, z nichž by vyplývalo, že úroveň kompenzace u smluv v období od 9. září 2006 to 31. prosince 2006 byla určena na základě analýzy nákladů, které by vynaložil průměrný, správně řízený a přiměřeně vybavený podnik.
(119)
Vzhledem k tomu, že nejsou splněny všechny požadavky druhé alternativy čtvrté podmínky podle rozsudku ve věci Altmark, nemůže Komise dospět k závěru, že výše kompenzace vyplývající z opatření uvedených v 96. bodě odůvodnění písm. a) a c) byla stanovena na úrovni, která by zaručila, že nedošlo ke zvýhodnění některých dopravců. Komise se proto domnívá, že kompenzace za závazek veřejné služby uhrazené na základě opatření uvedených v 96. bodě odůvodnění písm. a) a c) představovaly hospodářskou výhodu pro poskytovatele regionální veřejné dopravy uvedené v tomtéž bodě odůvodnění.
(120)
Pokud jde o opatření uvedená v 96. bodě odůvodnění písm. b), smlouvy na veřejné služby uzavřené v období od 9. září 2006 do 2. června 2007 byly uzavřeny na základě nabídkového řízení. Pro účely nabídkového řízení byl Ústecký kraj rozdělen na 15 oblastí, pro něž mohli dopravci podávat samostatné nabídky. Oznámení o vyhlášení nabídkového řízení bylo zveřejněno na internetových stránkách, na úřední desce Ústeckého kraje a ve dvou denících prodávaných v celé České republice. Dokumentaci si vyzvedlo dvacet tři zúčastněných stran. Kritéria pro přidělení byla známa předem: výběr měl být proveden výhradně na základě ceny, žádné kvalitativní parametry nebyly hodnoceny a vítězem nabídkového řízení se stal dopravce, který nabídl nejnižší cenu na kilometr. Výběrové řízení bylo tedy náležitě zveřejněné, otevřené a transparentní.
(121)
Podle orgánů České republiky se nabízené ceny pohybovaly od 27,57 CZK/km do 43,73 CZK/km. Bez nabídky DPÚK by se ceny pohybovaly v rozsahu od 27,57 CZK/km do 33,50 CZK/km. Ceny za kilometr byly nabízeny dopravci pro oblasti, v nichž se rozhodli předložit nabídku. Všech patnáct nabídkových řízení vyhrál dopravce ČSAD Česká Lípa. Vzhledem k tomu, že tento dopravce nakonec nebyl schopen služby zajistit, uzavřel Ústecký kraj v oblastech, kde to bylo možné (tedy v devíti oblastech), smlouvy na veřejné služby s uchazeči, kteří se umístili na druhém místě. Volba uchazeče, který se umístil na druhém místě, v případě, že první úspěšný uchazeč služby neposkytuje, nevyvrací závěr, že v konečném důsledku byla v těchto devíti oblastech nabídka vybrána na základě náležitě zveřejněného, otevřeného a transparentního nabídkového řízení v souladu s první částí čtvrté podmínky podle rozsudku ve věci Altmark.
(122)
Komise se proto domnívá, že kompenzace za veřejné služby uhrazené Ústeckým krajem na základě opatření uvedených v 96. bodě odůvodnění písm. b) nepředstavují výhodu pro dopravce uvedené v tomto bodě odůvodnění a nepředstavují tedy ani výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Vzhledem k tomu, že za státní podporu podle uvedeného ustanovení jsou označována jen opatření, která splňují všechny čtyři podmínky uvedené v 95. bodě odůvodnění, není třeba nadále pokračovat ve zkoumání opatření uvedeného v 96. bodě odůvodnění písm. b), protože výhoda nebyla zjištěna.
7.1.1.3 Selektivita
(123)
Výhoda poskytnutá v důsledku opatření uvedených v 96. bodě odůvodnění písm. a) a c) je selektivní, protože z těchto kompenzací měly prospěch jen některé podniky.
7.1.1.4 Narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod mezi členskými státy
(124)
U opatření podpory poskytnutých státem se má za to, že narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, pokud mohou zlepšit konkurenční postavení příjemce oproti jiným podnikům, s nimiž příjemce soutěží (30). Pro veškeré praktické účely se proto má za to, že došlo k narušení hospodářské soutěže ve smyslu článku 107 Smlouvy o ES, jakmile stát poskytne finanční výhodu některému podniku v liberalizovaném odvětví, kde existuje nebo by mohla existovat hospodářská soutěž (31).
(125)
Podpora poskytnutá subjektům působícím na trhu nebo v odvětvích, kde dosud nedošlo k liberalizaci otevřením tohoto trhu hospodářské soutěži, se nepovažuje za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1, protože nemá vliv na obchod mezi členskými státy. Jak je uvedeno v rozsudku ve věci Altmark, několik členských států začalo od roku 1995 otevírat některé trhy s dopravou konkurenci podniků se sídlem v jiných členských státech, takže řada podniků již nabízí své služby v městské, příměstské nebo regionální dopravě v jiných členských státech, než je jejich stát původu. Jak bylo vysvětleno ve 14. bodě odůvodnění, podle právní úpravy České republiky platné od roku 2004 může služby regionální autobusové dopravy poskytované na základě smlouvy na veřejné služby zajišťovat jakýkoli dopravce, který má licenci na konkrétní linku, získal v souladu s živnostenským zákonem koncesi na provozování veřejné autobusové dopravy a dodržuje schválený jízdní řád. Jak se dále uvádí v tomto bodě odůvodnění, služby regionální autobusové dopravy byly v posuzovaném období v Ústeckém kraji plně liberalizovány, neboť jakýkoli provozovatel z jiného členského státu, který splňoval podmínky pro získání licence, mohl v České republice v průběhu posuzovaného období poskytovat služby regionální autobusové dopravy.
(126)
Jakákoli kompenzace hrazená poskytovatelům regionální autobusové dopravy by proto měla být považována za způsobilou narušit hospodářskou soutěž v oblasti poskytování služeb osobní autobusové dopravy.
(127)
Kromě toho se výhoda poskytnutá podniku působícímu na trhu, který je otevřený hospodářské soutěži, obvykle považuje za výhodu, která ovlivňuje obchod mezi členskými státy, neboť: „jestliže státní finanční podpora posílí postavení podniku v porovnání s ostatními podniky soutěžícími na vnitřním trhu Společenství, je třeba mít za to, že jmenované podniky jsou touto podporou ovlivněny“ (32). Opatření uvedená v 96. bodě odůvodnění písm. a) a c) by proto měla být považována za schopná ovlivnit obchod mezi členskými státy v rozsahu, v němž mohou negativně ovlivnit schopnost dopravních podniků se sídlem v jiných členských státech poskytovat služby v České republice a posílit postavení příjemců kompenzace za veřejné služby na trhu.
7.1.2 Záruky ve prospěch DP Ústí (opatření uvedená v 96. bodě odůvodnění písm. d))
(128)
DP Ústí obdržel v letech 2004 a 2005 od města Ústí nad Labem záruky na zajištění svých bankovních úvěrů ve výši 35 milionů CZK a 5 milionů CZK. Úvěry byly poskytnuty na dokončení výstavby trolejbusové dráhy Ústí nad Labem - Střekov.
(129)
Aby takovéto záruky představovaly podporu, musí příjemci poskytovat výhodu. V této souvislosti je třeba odkázat na sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (33).
(130)
Ve sdělení o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk se stanoví, že za některých okolností, které musí nastat souběžně, nelze záruky poskytnuté státem považovat za státní podporu.
(131)
Zaprvé nesmí mít dlužník finanční potíže. Komise analyzovala účty DP Ústí a dospěla k závěru, že společnost v letech 2004 a 2005, tj. v době, kdy získala záruky, neměla finanční potíže.
(132)
Zadruhé musí být rozsah záruky v době, kdy je podpora poskytována, přiměřený. To znamená, že záruka musí být vázána na konkrétní finanční transakci a na stanovenou maximální částku a musí být časově omezená. Komise konstatuje, že v tomto případě byla záruka skutečně přiměřená, neboť byla přímo vázána na dva bankovní úvěry ve výši 35 milionů CZK a 5 milionů CZK. Tyto úvěry byly navíc získány výhradně pro financování veřejné dopravní infrastruktury - výstavby dodatečné trolejbusové linky v Ústí nad Labem. Záruky byly časově omezeny, protože byly uděleny na období splácení úvěrů (tj. do 30. června 2009 u úvěru ve výši 35 milionů CZK a do 31. března 2010 u úvěru ve výši 5 milionů CZK).
(133)
Zatřetí by záruky obvykle neměly pokrývat více než 80 % nesplaceného úvěru. Ačkoli nesplnění této povinnosti neznamená, že se záruka automaticky považuje za státní podporu (bod 4.4 sdělení o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk), Komise musí nicméně přezkoumat veškeré záruky vztahující se na celou (nebo téměř celou) finanční transakci, jako je tomu v případě záruk poskytnutých městem Ústí nad Labem.
(134)
Komise konstatuje, že více než 95 % příjmů DP Ústí, dceřiné společnosti ve vlastnictví města Ústí nad Labem, pochází z plnění veřejných služeb městské autobusové a tramvajové dopravy. Tyto veřejné služby byly svěřeny DP Ústí městem Ústí nad Labem prostřednictvím smlouvy na veřejné služby. Kromě toho byly oba dva úvěry, na které se vztahují záruky, určeny výlučně k financování výstavby trolejbusové linky, která bude provozována v souladu se závazkem veřejné služby DP Ústí. Předmětné úvěry byly proto vyhrazeny výlučně na činnosti veřejné služby DP Ústí. DP Ústí je navíc společnost, jejíž činnost je téměř výhradně tvořena plněním řádně svěřeného závazku veřejné služby.
(135)
Z těchto důvodů se Komise domnívá, že plné pokrytí záruk je v souladu s bodem 3.4 sdělení o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk.
(136)
Začtvrté by za záruky měla být hrazena tržní cena. Riziko by mělo být vynahrazeno odpovídající odměnou za částku, na kterou je poskytována záruka. Pokud je cena zaplacená za záruku alespoň stejně vysoká jako příslušná referenční hodnota odměny za záruku existující na finančních trzích, záruka nepředstavuje podporu.
(137)
V tomto případě činil poplatek za záruku 2,3 %. Vzhledem k tomu, že příjemcem podpory je drobný provozovatel regionální autobusové dopravy, není možné stanovit referenční hodnotu odměny za záruku. Orgány České republiky však poskytly důkazy, že odměna za záruku byla stanovena na základě nezávislého odborného odhadu a odráží standardní tržní podmínky.
(138)
Konečně platí, že dlužník v zásadě musí mít možnost získat na finančních trzích úvěr za tržních podmínek bez intervence státu. Orgány České republiky předložily v této souvislosti nabídku jiného úvěru od téže banky ze srpna 2008, v níž tato banka nabízela DP Ústí úvěr do výše 40 milionů CZK s dvěma alternativními možnostmi zajištění, jimiž byla záruka města Ústí nad Labem nebo ručení majetkem DP Ústí. Podmínky úvěru byly v obou případech stejné, což je také výslovně potvrzeno dopisem od banky. Je tak prokázáno, že DP Ústí mohl úvěr získat za stejných podmínek i bez záruky.
(139)
Přestože byl tento úvěr poskytnut později než úvěry, na které se vztahovaly záruky posuzované v této věci, neexistuje žádný důvod domnívat se, že se finanční situace DP Ústí v těchto dvou obdobích výrazně lišila. Podle rozvahy DP Ústí ze dne 31. prosince 2004 dosahoval vlastní kapitál DP Ústí 668 milionů CZK, zatímco celkové dluhy činily pouze 122 milionů CZK (včetně zajištěného úvěru ve výši 35 milionů CZK). Vzhledem k vlastní finanční situaci by tudíž DP Ústí byl schopen poskytnout dostatečnou záruku i v letech 2004/2005.
(140)
S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že i když záruka pokrývala 100 % úvěru, orgány České republiky dostatečným způsobem prokázaly, že tyto záruky neposkytly DP Ústí hospodářskou výhodu. Komise proto dochází k závěru, že záruky ve prospěch DP Ústí nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.3. Navýšení základního kapitálu DP Ústí (opatření uvedené v 96. bodě odůvodnění písm. e))
7.1.3.1 Státní prostředky
(141)
Navýšení základního kapitálu DP Ústí provedlo město Ústí nad Labem. Tato operace proto zahrnovala státní prostředky.
7.1.3.2 Hospodářská výhoda
(142)
Pokud jde o navýšení kapitálu, orgány České republiky tvrdí, že jeho cílem bylo financování dostavby posledního úseku trolejbusové sítě, která byla stavěna od roku 1984. Tato dodatečná investice do elektrifikace městské dopravy v Ústí nad Labem měla podle orgánů České republiky zlepšit stav životního prostředí v obci.
(143)
Bez důkazů o tom, že by DP Ústí mohl získat podobné financování z jiných zdrojů nebo že by takové navýšení kapitálu provedl rovněž hypotetický soukromý investor, je třeba mít za to, že navýšení kapitálu poskytuje DP Ústí výhodu.
7.1.3.3 Selektivita
(144)
Navýšení základního kapitálu je selektivní, protože bylo poskytnuto pouze jedné společnosti - DP Ústí.
7.1.3.4 Narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod mezi členskými státy
(145)
U opatření podpory poskytnutých státem se má za to, že narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, pokud mohou zlepšit konkurenční postavení příjemce oproti jiným podnikům, s nimiž soutěží. Pro veškeré praktické účely se tudíž má za to, že došlo k narušení hospodářské soutěže ve smyslu článku 107 Smlouvy o ES, jakmile stát poskytne finanční výhodu některému podniku v liberalizovaném odvětví, kde existuje nebo by mohla existovat hospodářská soutěž.
(146)
Kromě toho se výhoda poskytnutá podniku působícímu na trhu, který je otevřený hospodářské soutěži, obvykle považuje za výhodu, která ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Dokonce i veřejná podpora poskytnutá podniku, který poskytuje pouze služby místní nebo regionální dopravy a neposkytuje služby mimo svůj stát původu, může mít dopad na obchod mezi členskými státy, pokud mohly tyto služby poskytovat podniky z jiných členských států. Proto v případě, kdy veřejný orgán navýší základní kapitál podniku, který poskytuje dopravní služby, může být poskytování těchto služeb uvedeným podnikem v důsledku tohoto navýšení kapitálu zachováno nebo rozšířeno s tím výsledkem, že podniky se sídlem v jiných členských státech mají menší příležitost poskytovat své dopravní služby na trhu v uvedeném členském státě (34).
(147)
Komise proto dospěla k závěru, že navýšení základního kapitálu DP Ústí může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
7.1.3.5 Závěr
(148)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise dospěla k závěru, že navýšení základního kapitálu DP Ústí městem Ústí nad Labem představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.4 Dodatečné kompenzace a další opatření ve prospěch DP Ústí a DP Teplice v letech 2005 a 2006
(149)
Jak bylo vysvětleno ve 26., 27. a 31. bodě odůvodnění, dodatečné kompenzace poskytované Dopravnímu podniku Ústí městem Ústí nad Labem a dodatečné kompenzace a pronájmy tří trolejbusů poskytované Dopravnímu podniku Teplice městem Teplice souvisejí výhradně se zajišťováním místní veřejné dopravy v těchto městech. Uvedená opatření proto nesouvisejí s kompenzacemi za závazek veřejné služby v regionální autobusové dopravě poskytnutými Ústeckým krajem, které jsou předmětem rozhodnutí o zahájení řízení a tohoto rozhodnutí, a jsou od nich jasně odděleny.
7.1.5 Pověření DP Děčín provozováním parkovacích hodin
(150)
Přestože v rozhodnutí o zahájení řízení Komise výslovně dospěla k závěru, že jakékoli případné výhody plynoucí z pověření DP Děčín provozováním parkovacích hodin nemohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy, neboť tato podpora splňuje podmínky de minimis podle nařízení Komise (ES) č. 69/2001, DPÚK uvedl, že tento závěr je nesprávný, protože v odvětví veřejné dopravy limit de minimis neplatí.
(151)
V reakci na toto tvrzení Komise namítá, že provoz parkovacích hodin nelze považovat za činnost v odvětví dopravy. DP Děčín sice poskytuje služby osobní autobusové dopravy, a působí tedy v odvětví dopravy, nicméně skutečnost, že jako vedlejší činnost provozuje parkovací hodiny, neznamená, že by tato činnost měla být kvalifikována jako činnost v odvětví dopravy, pro kterou limit de minimis neplatí. Komise tudíž trvá na svém závěru, že platby přijaté DP Děčín za provoz parkovacích hodin spadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 69/2001.
7.2 SLUČITELNOST PODPORY
(152)
V článku 93 Smlouvy se stanoví, že „[s]e Smlouvami jsou slučitelné podpory, které odpovídají potřebě koordinovat dopravu nebo které představují náhradu za určitá plnění související s pojmem veřejné služby“. Tento článek představuje lex specialis ve vztahu k článkům 106 a 107 Smlouvy. Podle judikatury Soudního dvora (35) může být podpora pro pozemní dopravu prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem na základě článku 93 Smlouvy pouze v jednoznačně vymezených případech, které neohrožují obecné zájmy Unie.
(153)
Komise dospěla k závěru, že opatření uvedená v 96. bodě odůvodnění písm. a), c) a e) představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pokud jde o slučitelnost těchto opatření s vnitřním trhem, Komise bude zkoumat opatření uvedená 96. bodě odůvodnění písm. a) a c) společně, protože se obě týkají kompenzace poskytované Ústeckým krajem za plnění závazku veřejné služby, zatímco opatření uvedené pod písmenem e) se týká navýšení kapitálu DP Ústí městem Ústí nad Labem.
7.2.1 Kompenzace za plnění závazku veřejné služby uhrazené za poskytování dopravních služeb (opatření uvedená v 96. bodě odůvodnění písm. a) a c))
(154)
Vzhledem k tomu, že kompenzace za plnění závazku veřejné služby v rámci opatření uvedených v 96. bodě odůvodnění písm. a) a c) vyplývají ze smluv na veřejné služby uzavřených mezi Ústeckým krajem a vybranými dopravci, a nikoli z jednostranného uložení závazku veřejné služby, orgány České republiky nemohou uplatnit výjimku z postupu informování Komise předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 1191/69. Tato skutečnost vyplývá z rozsudku ve věci Combus, v němž se stanoví, že pojem „kompenzace za plnění závazku veřejné služby“ ve smyslu tohoto ustanovení musí být vykládán velmi restriktivně (36). Výjimka z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 se vztahuje pouze na kompenzace za závazek veřejné služby jednostranně uložený podle článku 2 uvedeného nařízení, které se vypočítávají podle metody popsané v článcích 10 až 13 uvedeného nařízení (společné postupy vyrovnání), a nikoli na smlouvy na veřejné služby podle článku 14 uvedeného nařízení. Naopak o kompenzacích uhrazených na základě smlouvy na veřejné služby podle článku 14 nařízení (EHS) č. 1191/69, které představují státní podporu, měla být Komise informována před jejich realizací. V důsledku neoznámení této kompenzace se tato kompenzace považuje za podporu provedenou v rozporu s platnými předpisy (37).
(155)
V důsledku toho se Komise domnívá, že posouzení slučitelnosti kompenzace za veřejné služby by mělo být provedeno podle nařízení (ES) č. 1370/2007 (38). Z ustálené judikatury rovněž vyplývá, že pravidla, zásady a kritéria posouzení slučitelnosti státních podpor platná ke dni, ke kterému Komise přijme své rozhodnutí, mohou být v zásadě považována za lépe přizpůsobená kontextu hospodářské soutěže (39). Nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 již není na osobní silniční dopravu použitelné, neboť bylo zrušeno nařízením (ES) č. 1370/2007 dne 3. prosince 2009. Posouzení slučitelnosti opatření proto musí být prováděno na základě pravidel platných v době, kdy Komise přijme rozhodnutí o tom, zda by měla být podpora vrácena jako neslučitelná s vnitřním trhem (40), v tomto případě na základě nařízení (ES) č. 1370/2007, jímž se řídí uzavírání smluv o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici.
(156)
Podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 „[k]ompenzace za provozování veřejných služeb v přepravě cestujících nebo za plnění tarifních závazků stanovených v obecných pravidlech vyplacené v souladu s tímto nařízením jsou slučitelné [s vnitřním] trhem. Tyto kompenzace jsou osvobozeny od povinnosti předchozího oznámení podle [čl. 108 odst. 3] Smlouvy“. Soulad vyplácení kompenzací za veřejné služby s ustanoveními nařízení (ES) č. 1370/2007 předpokládá splnění několika podmínek. V čl. 6 odst. 1 tohoto nařízení se stanoví, že kompenzace vyplácené na základě přímo uzavřených smluv na veřejné služby musí být v souladu s ustanoveními článku 4 nařízení (ES) č. 1370/2007 a s ustanoveními uvedenými v příloze tohoto nařízení, aby se zajistilo, že kompenzace nebudou přesahovat výši nezbytnou k plnění závazku veřejné služby.
(157)
Jak je vysvětleno v oddílech 2.2 a 2.4, smlouvy na veřejné služby uzavřené v souvislosti s opatřeními uvedenými v 96. bodě odůvodnění písm. a) a c) nebyly uděleny na základě nabídkového řízení (41), nýbrž byly dotyčnému dopravci zadány přímo. Pokud tedy mají být kompenzace hrazené na základě těchto smluv v souladu s nařízením (ES) č. 1370/2007, a tím i slučitelné s vnitřním trhem, a pokud se na ně má vztahovat výjimka z povinnosti informování Komise předem, musí být příslušné vyrovnání v souladu s článkem 4 nařízení a jeho přílohou.
(158)
Článek 4 nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví povinný obsah smluv o veřejných službách a obecných pravidel:
a)
Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1370/2007 vyžaduje, aby byl závazek veřejné služby jednoznačně vymezen. Aby závazek veřejné služby stanovený na základě těchto smluv navíc spadal do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1370/2007, musí odpovídat definici stanovené v čl. 2 písm. e) tohoto nařízení (42). Jak je uvedeno ve 101. bodě odůvodnění, smlouvy, jimiž se orgány Ústeckého kraje dohodly s dopravci na závazku veřejné služby, uvedené v 96. bodě odůvodnění písm. a) a c) vymezují rozsah závazku veřejné služby zajišťování dopravní obslužnosti. Jak navíc vyplývá ze srovnání očekávaných prokazatelných ztrát a skutečných ztrát na těchto linkách v tabulkách 1 až 9 výše, tyto linky nemohou být provozovány na komerčním základě, takže dopravce by na základě vlastních obchodních zájmů provoz na těchto linkách bez odměny nepřevzal vůbec nebo nepřevzal ve stejném rozsahu nebo za stejných podmínek. Komise proto shledává, že podmínky čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1370/2007 jsou ve vztahu k opatřením uvedeným v 96. bodě odůvodnění písm. a) a c) splněny.
b)
Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1370/2007 uvádí, že ukazatele, na jejichž základě se vypočítá platba kompenzace, musí být stanoveny předem, a to objektivním a transparentním způsobem, který zabraňuje poskytnutí nadměrných kompenzací. Ve svém hodnocení druhé podmínky stanovené v rozsudku ve věci Altmark Komise ve 102. až 106. bodě odůvodnění konstatovala, že všechny parametry pro výpočet ceny u všech dopravců byly v jednotlivých smlouvách předem jednoznačně stanoveny. Kromě toho byla předem stanovena i maximální částka kompenzace, která byla omezena na základě odborného odhadu prokazatelné ztráty tak, aby se zabránilo nadměrnému poskytnutí kompenzací. Proto jsou opatření uvedená v 96. bodě odůvodnění písm. a) a c) v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení.
c)
Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. c) a čl. 4 odst. 2 nařízení vymezují způsoby rozdělování nákladů a příjmů. Komise konstatuje, že ekonomicky zdůvodněné náklady vykázané provozovatelem byly určeny v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. c) a že smlouvy na veřejné služby týkající se opatření uvedených v 96. bodě odůvodnění písm. a) a c) stanoví, že příjmy z prodeje jízdenek si ponechá dopravce. Požadavky čl. 4 odst. 2 jsou proto rovněž splněny.
d)
Ustanovení čl. 4 odst. 3 nařízení vyžaduje, aby v případě autokarové a autobusové dopravy doba trvání smluv na veřejné služby nepřekročila deset let. Trvání zkoumaných smluv na veřejné služby je méně než jeden rok.
e)
Ustanovení čl. 4 odst. 6 nařízení obsahuje požadavek, aby dopravci splňovali určité normy kvality. Komise konstatuje, že požadavky na normy kvality (např. povinnost poskytovat služby v souladu se schváleným jízdním řádem, zajištění určité míry bezpečnosti pro cestující, uveřejnění jízdních řádů či označení vozidel názvem jednotlivých linek apod.) byly skutečně stanoveny v platných právních předpisech a řádně uvedeny v zadávací dokumentaci i ve smlouvách na veřejné služby. Požadavky čl. 4 odst. 6 jsou proto splněny.
Ve světle těchto zjištění dospěla Komise k závěru, že všechna povinná ustanovení článku 4 nařízení (ES) č. 1370/2007 týkající se smluv na veřejné služby uzavřených v souvislosti s opatřeními uvedenými v 96. bodě odůvodnění písm. a) a c) byla dodržena.
(159)
Příloha nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví, že kompenzace nesmí překročit částku rovnající se částce, kterou tvoří: náklady vzniklé v souvislosti se závazkem veřejné služby minus zisky z prodeje jízdenek, jakékoli kladné finanční dopady vzniklé v rámci sítě provozované v souvislosti s daným závazkem veřejné služby plus přiměřený zisk (příloha bod 2). V bodě 6 přílohy je přiměřený zisk jako definován „míra návratnosti kapitálu, která je běžná v odvětví v daném členském státě a která musí zohledňovat riziko nebo neexistenci rizika pro provozovatele veřejných služeb z důvodu zásahu orgánu veřejné správy“.
(160)
Pokud jde o opatření uvedená v 96. bodě odůvodnění písm. a) a c), poskytnutí nadměrných kompenzací bylo zabráněno následným ověřováním skutečně vzniklých nákladů a příjmů. Pokud jsou skutečné ztráty nižší, než stanovil odborný odhad prokazatelné ztráty, kompenzace jsou dopravcům hrazeny pouze do výše skutečných ztrát. V případě, že jsou skutečné ztráty vyšší, kompenzace se omezí na částku předběžného odborného odhadu prokazatelné ztráty, zvýšenou jen o nepředvídatelné náklady. V každém případě však kompenzace nesmí být vyšší než skutečné ztráty vzniklé dopravci.
(161)
Pokud jde o „přiměřený zisk“, jeho výpočet podle zákona o silniční dopravě (43) zohledňuje potřebu investic provozovatelů autobusové dopravy do vozového parku. Konkrétně je přiměřený zisk definován jako „částka, která po zdanění […] nepřekračuje 1/8 ceny autobusů používaných zpravidla pro veřejnou linkovou osobní dopravu zajišťující dopravní obslužnost plněním závazku veřejné služby, snížená o částku celkových skutečných účetních odpisů těchto autobusů, a částka vynaložená na investice související s provozováním veřejné linkové osobní dopravy, pokud s těmito investicemi vyjádřil pro účely jejich zahrnutí do výpočtu prokazatelné ztráty souhlas příslušný dopravní úřad“. Komise konstatuje, že v tomto případě činil ve zkoumaných smlouvách přiměřený zisk zahrnutý do výpočtu odborného odhadu prokazatelné ztráty kolem 5 % a že takový zisk je v odvětví regionální autobusové dopravy v České republice považován za přiměřený (44). Výpočet přiměřeného zisku v posuzovaných smlouvách je proto v souladu s požadavky bodu 6 přílohy nařízení (ES) č. 1370/2007.
(162)
Bod 4 přílohy nařízení (ES) č. 1370/2007 vyžaduje, aby byly náklady a příjmy vypočítány v souladu s platnými účetními a daňovými zásadami. Z důvodu transparentnosti by mělo být vedeno oddělené účetnictví (bod 5 uvedené přílohy).
(163)
Orgány České republiky potvrdily, že výpočet nákladů a příjmů byl proveden v souladu s platnými daňovými a účetními zásadami a že právní rámec pro účetní standardy a vnitrostátní pravidla hospodářské soutěže platný pro všechny dopravce vyžaduje vedení odděleného účetnictví jednotlivých činností, požadavek odděleného účetnictví byl tedy také dodržen. Orgány České republiky potvrdily, že smluvní platby hrazené autobusovým dopravcům v Ústeckém kraji na základě smluv na veřejné dopravní služby byly zaúčtovány odděleně od ostatních činností prováděných na čistě obchodním základě, čímž se zabránilo jakékoli formě křížových dotací.
(164)
Bod 7 přílohy nařízení (ES) č. 1370/2007 vyžaduje, aby způsob vyrovnání podporoval udržování nebo rozvíjení účinného řízení ze strany provozovatele veřejných služeb, které může být předmětem objektivního hodnocení. Rovněž vyžaduje, aby bylo v přepravě cestujících podporováno poskytování služeb dostatečné kvality. Způsob vyrovnání v posuzovaných smlouvách podporuje udržování účinného řízení i poskytování dostatečně kvalitních služeb v přepravě cestujících, a to zejména tím, že kompenzace nesmí překročit odborný odhad prokazatelné ztráty. Dopravci jsou proto motivováni k účinnému řízení svých operací a poskytování dostatečně kvalitních služeb v přepravě cestujících, protože v případě, že dopravce vytváří další ztráty přesahující odborný odhad prokazatelné ztráty, nezíská za tyto ztráty kompenzace. Standardy kvality poskytovaných služeb jsou zajištěny pomocí požadavků na kvalitu tvořících součást smlouvy na veřejné služby uzavírané s dopravcem. Způsob kompenzace je proto v souladu s ustanoveními bodu 7 přílohy nařízení (ES) č. 1370/2007.
(165)
S ohledem na uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že všechny požadavky stanovené v příloze nařízení (ES) č. 1370/2007 byly splněny.
(166)
V důsledku toho se Komise domnívá, že kompenzace poskytnuté některým poskytovatelům regionální autobusové dopravy uvedené v 96. bodě odůvodnění písm. a) a c) jsou v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1370/2007, takže v souladu s článkem 9 uvedeného nařízení by měla být podpora považována za slučitelnou s vnitřním trhem a neměla by se na ni vztahovat povinnost předběžného oznamování.
7.2.2 Navýšení základního kapitálu DP Ústí (uvedené v 96. bodě odůvodnění písm. e))
(167)
Podle orgánů České republiky je navýšení základního kapitálu DP Ústí o 160 milionů CZK městem Ústí nad Labem v roce 2006 v souladu s vnitřním trhem jakožto opatření, které naplňuje potřeby koordinace dopravy ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení (EHS) č. 1107/70 (45). Podle této výjimky je podpora na koordinaci dopravy v souladu s vnitřním trhem, „jsou-li podpory poskytovány podnikům, které musí nést náklady infrastruktury, kterou využívají, zatímco jiné podniky tyto náklady nenesou. Při stanovení výše těchto podpor se berou v úvahu náklady infrastruktury, které konkurenční druhy dopravy nemusí nést“.
(168)
Nařízení Rady (EHS) č. 1107/70 bylo zrušeno nařízením (ES) č. 1370/2007, takže slučitelnost podpory na výstavbu dopravní infrastruktury lze nyní zkoumat přímo na základě článku 93 Smlouvy. Komise se domnívá, že navýšení základního kapitálu městem Ústí nad Labem určené k financování výstavby trolejbusové trati DP Ústí představuje koordinaci ve smyslu tohoto ustanovení, protože jeho cílem je přechod z jednoho druhu dopravy na jiný.
(169)
V souladu s rozhodovací praxí (46) je podpora poskytnutá podnikům na koordinaci dopravy považována za slučitelnou s vnitřním trhem na základě článku 93 Smlouvy, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
podpora přispívá k dosažení cíle společného zájmu;
b)
podpora je nezbytná a přiměřená;
c)
přístup do této infrastruktury je otevřen na nediskriminačním základě všem uživatelům;
d)
podpora nevede k narušení hospodářské soutěže v rozporu se společným zájmem.
7.2.2.1 Cíl obecného zájmu
(170)
Unie už delší dobu sleduje politiku usilující o vyvážení jednotlivých druhů dopravy a zvýšení konkurenceschopnosti intermodální dopravy oproti silniční dopravě. Hlavním cílem politiky Evropské unie v oblasti intermodální dopravy je dosažení přechodu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy. Bílá kniha o evropské dopravní politice (47) vybízí k využívání ekologicky šetrných druhů dopravy, které by se staly konkurenceschopnou alternativou k silniční dopravě.
(171)
Komise připomíná, že v odvětví dopravy se projevují nepříznivé vnější vlivy, protože jednotlivé druhy dopravy nehradí skutečné náklady, které představují pro společnost. Z toho vyplývá, že hospodářská soutěž v rámci intermodální dopravy je narušena a vede k selháním trhu. Komise se proto domnívá, že daná situace může vyžadovat zásah státu v podobě koordinace opatření v odvětví dopravy.
(172)
Zkoumané navýšení základního kapitálu bylo poskytnuto výhradně na financování výstavby trolejbusové trati (Ústí nad Labem - Střekov) Dopravním podnikem Ústí za účelem zlepšení dopravních toků mezi oběma zeměpisnými lokalitami a omezení znečištění životního prostředí. Podpora se tedy snaží napomoci rozvoji intermodální dopravy a zlepšit environmentální standard dopravy v Ústeckém kraji, což je v souladu s obecným zájmem Unie. Komise proto dospěla k závěru, že opatření přispívá k dosažení jednoznačně definovaného cíle obecného zájmu.
7.2.2.2 Nezbytnost a přiměřenost podpory
(173)
Komise se domnívá, že toto opatření je nezbytné k dosažení cíle, kterým je přesun části přepravy ze standardních autobusových linek na trolejbusové linky a podpora intermodální veřejné dopravy šetrnější k životnímu prostředí. V případě neposkytnutí podpory by k tomuto přesunu nedošlo a doprava na příslušné trase by byla i nadále zajišťována prostřednictvím autobusové dopravy, která je méně šetrná k životnímu prostředí.
(174)
Komise bere na vědomí tvrzení DPÚK, že orgánům nabídl výrazně levnější alternativu ekologicky šetrné místní dopravy na lince Ústí nad Labem - Střekov (autobusy CNG místo trolejbusů DP Ústí), ale tato alternativa byla zamítnuta. Orgány České republiky však nemají úřední záznam o tom, že by DPÚK předložil jakoukoli formální nabídku alternativního projektu pro zajištění ekologicky šetrné dopravy ve městě. Projekt, který DPÚK přiložil ke svým připomínkám, pocházel z roku 2001, a nebyl proto v době posuzovaného navýšení kapitálu relevantní. Orgány České republiky navíc uvádí, že trať Ústí nad Labem - Střekov je nedílnou součástí trolejbusové dráhy, jejíž průběžná výstavba probíhá od roku 1984 a která je v provozu od roku 1988.
(175)
Trať Ústí nad Labem - Střekov byla vybudována jako nedílná součást stávajícího trolejbusového systému, který vystavěl, vlastní a provozuje DP Ústí. Kromě toho neexistuje žádný jednoznačný důkaz, že by v době navýšení kapitálu byla k dispozici jakákoli přiměřená a dostupná alternativa. Komise se proto domnívá, že žádné alternativní řešení pro tuto konkrétní část sítě od konkurenčních poskytovatelů nepředstavovalo přiměřenou alternativu, kterou by město Ústí nad Labem muselo brát v úvahu.
(176)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise v minulosti schválila investiční podporu pro dopravní infrastruktury až do intenzity podpory ve výši 50 % (48). V poslední době byla Komise v řádně odůvodněných případech ochotna přijmout i vyšší intenzitu podpory, pokud členské státy prokázaly ekonomickou potřebu vyšší míry podpory (49).
(177)
V tomto případě představuje opatření uvedené v 96. bodě odůvodnění písm. e) intenzitu podpory pro DP Ústí ve výši 89 %: celkové náklady na výstavbu trolejbusové linky činily přibližně 179,3 milionů CZK, z čehož 160 milionů CZK bylo financováno prostřednictvím navýšení základního kapitálu. Komise se však domnívá, že navýšení kapitálu bylo přiměřené z hlediska dosažení uvedeného cíle obecného zájmu, a to z následujících důvodů:
-
Na rozdíl od pomoci ve formě přímé dotace byla tato podpora poskytnuta prostřednictvím navýšení kapitálu. To znamená, že skutečná výše podpory na dotčenou operaci je výrazně nižší než hodnota navýšení základního kapitálu, neboť město Ústí nad Labem bylo jak před tímto navýšením kapitálu, tak po něm jediným akcionářem DP Ústí. Jakožto 100 % akcionář DP Ústí si město Ústí nad Labem ponechává nepřímé vlastnictví trolejbusové linky financované z navýšení základního kapitálu a bude mít zisk z jejího provozu nebo z jejího případného prodeje, protože hodnota DP Ústí díky této investici vzrostla. Poskytnutí financování ve formě navýšení základního kapitálu tudíž zajišťuje, že skutečná intenzita podpory je nižší než intenzita podpory vyplývající z prostého srovnání navýšení kapitálu a celkových nákladů na projekt.
-
Pokud jde o motivační účinek, vzhledem k výši investice do tohoto projektu se zdá nepravděpodobné, že by DP Ústí mohl takovou investici uskutečnit bez dodatečného kapitálu. Komise v této souvislosti konstatuje, že výstavba dalších, méně významných částí trolejbusové sítě v Ústí nad Labem byla financována z jiných prostředků (např. prostřednictvím bankovních úvěrů ve výši 5 milionů CZK a 35 milionů CZK v letech 2004 a 2005 nebo 40 milionů CZK v roce 2007 - viz oddíl 7.1.2 výše). Trolejbusová linka Ústí nad Labem - Střekov však byla poslední významnou součástí systému trolejbusové sítě, jejíž výstavba v Ústí nad Labem probíhá od roku 1984.
-
Komise navíc konstatuje, že prostředky ve výši 160 milionů CZK získané navýšením základního kapitálu jsou vázány výhradně na financování výstavby trolejbusové dráhy Ústí nad Labem - Střekov. Prostředky z tohoto navýšeného kapitálu byly vedeny na zvláštním účtu DP Ústí, ze kterého jsou hrazeny platby na výstavbu trolejbusové linky. Tyto finanční prostředky proto nelze využít k možnému křížovému dotování dopravních činností DP Ústí.
-
Zbývající část stavebních nákladů na trolejbusové linky ve výši 19,3 milionů CZK byla financována z vlastních zdrojů DP Ústí. Z toho plyne, že podpora byla omezena na minimální výši nezbytnou k financování chybějících prostředků projektu.
(178)
Komise se tudíž domnívá, že s ohledem na dosažení uvedeného cíle obecného zájmu je podpora přiměřená.
7.2.2.3 Přístup do této infrastruktury je otevřen na nediskriminačním základě všem uživatelům
(179)
Jakožto součást systému veřejné dopravy bude používání trolejbusů otevřené na nediskriminačním základě všem cestujícím.
7.2.2.4 Podpora nesmí vést k narušení hospodářské soutěže v rozporu se společným zájmem
(180)
Má-li trolejbusová doprava vytvořit životaschopnou alternativu k silniční dopravě, vyžaduje určitou základní infrastrukturu. Vzhledem k tomu, že navýšení základního kapitálu je omezeno na dodatečné náklady potřebné pro výstavbu trolejbusové linky a nepokrývá provozní náklady DP Ústí, opatření uvedené v 96. bodě odůvodnění písm. e) nebude mít za následek narušení hospodářské soutěže ve vztahu k autobusové dopravě v rozsahu, který by byl v rozporu se společným zájmem.
(181)
Komise proto dospěla k závěru, že státní podporu vyplývající z této transakce lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem na základě článku 93 Smlouvy.
8. ZÁVĚR
(182)
S ohledem na uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že kompenzace poskytnuté Ústeckým krajem některým provozovatelům regionální autobusové dopravy za plnění závazku veřejné služby v období od 9. září 2006 do 2. června 2007 a záruky poskytnuté městem Ústí nad Labem Dopravnímu podniku Ústí jako zajištění úvěrů ve výši 35 milionů CZK a 5 milionů CZK nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(183)
Komise dále dospěla k závěru, že kompenzace poskytnuté Ústeckým krajem některým provozovatelům regionální autobusové dopravy za plnění závazku veřejné služby v období 2005-2006 a kompenzace poskytnuté Ústeckým krajem některým provozovatelům regionální autobusové dopravy za plnění závazku veřejné služby v období od 9. září 2006 do 31. prosince 2006 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, která je slučitelná s vnitřním trhem a je vyňata z povinnosti předběžného oznamování stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy v souladu s článkem 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007.
(184)
Komise rovněž dospěla k závěru, že navýšení základního kapitálu DP Ústí ve výši 160 milionů CZK městem Ústí nad Labem představuje státní podporu, kterou Česká republika poskytla protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Státní podporu, která vznikla v důsledku této transakce, však lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem na základě článku 93 Smlouvy.
(185)
V souladu s tím Komise
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Česká republika poskytla podnikům ČSAD BUS Ústí nad Labem, a.s., Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik Teplice, spol. s r. o., Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s., Dopravní podnik města Děčína, a.s., Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova, a.s., Autobusová doprava spol. s r. o. Podbořany, Miroslav Ohem - SADO, Petr Frommel - FOBUS, Petr Stejskal - SPORTBUS a Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba, ve formě kompenzací za veřejné dopravní služby v období 2005 až 2006, je slučitelná s vnitřním trhem podle nařízení (ES) č. 1370/2007, a tudíž podle článku 93 Smlouvy.
Státní podpora, kterou Česká republika poskytla podnikům ČSAD Semily, a.s., Dopravní podnik města Děčína, a.s., ČSAD Střední Čechy, spol. s r.o., Dopravní podnik Teplice, spol. s r. o., Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. a Dopravní podnik Mladá Boleslav, spol. s r. o., ve formě kompenzací za veřejné dopravní služby v období od 9. září 2006 do 31. prosince 2006, je slučitelná s vnitřním trhem podle nařízení (ES) č. 1370/2007, a tudíž podle článku 93 Smlouvy.
Státní podpora, kterou Česká republika poskytla protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy Dopravnímu podniku města Ústí nad Labem a.s. ve formě navýšení základního kapitálu ve výši 160 milionů CZK, je slučitelná s vnitřním trhem podle článku 93 Smlouvy.
Článek 2
Opatření, která Česká republika přijala ve prospěch podniků Autobusy Karlovy Vary, a.s., Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný, a.s., Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova, a.s., a ZDAR, a.s., ve formě kompenzací za veřejné dopravní služby v období od 9. září 2006 do 2. června 2007 a Dopravnímu podniku města Ústí nad Labem a.s. ve formě záruk ve výši 35 milionů CZK a 5 milionů CZK, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno České republice.
V Bruselu dne 25. června 2014
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-25 ta' Ġunju 2014
dwar l-għajnuna mill-Istat SA.20350 - (C 17/08) (ex NN 1/06) implimentata mir-Repubblika Ċeka għal diversi operaturi tas-servizzi tal-karozzi tal-linja reġjonali fir-Reġjun Ústí
(notifikata bid-dokument C(2014) 4081)
(It-test biċ-Ċek biss huwa awtentiku)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
(2014/791/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq (1), u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezz ta' ittra tal-14 ta' Frar 2005, il-Kummissjoni rċeviet ilment mingħand Dopravní podnik Ústeckého kraje a.s. (minn hawn 'il quddiem “DPÚK”) kontra l-allegata għajnuna mill-Istat mogħtija lill-operaturi tat-trasport tal-karozzi tal-linja reġjonali fir-Reġjun Ústí tar-Repubblika Ċeka. Id-DPÚK hija kumpanija b'ishma konġunti u operatur ta' servizzi tat-trasport tal-karozzi tal-linja reġjonali fir-Reġjun Ústí.
(2)
Il-Kummissjoni talbet informazzjoni mingħand l-awtoritajiet Ċeki fil-11 ta' Mejju 2005, fit-23 ta' Jannar 2006, fil-5 ta' Ottubru 2006 u fid-19 ta' Lulju 2007.
(3)
L-awtoritajiet Ċeki wieġbu fit-22 ta' Novembru 2005, fis-7 ta' April 2006, fil-21 ta' Diċembru 2006, fis-17 ta' Ottubru 2007 u fil-25 ta' Marzu 2008.
(4)
Id-DPÚK bagħtet informazzjoni addizzjonali permezz ta' ittri tal-21 ta' Frar 2006 u tal-31 ta' Ottubru 2006.
(5)
Il-Kummissjoni kellha laqgħa mad-DPÚK fis-26 ta' Lulju 2007 u mal-awtoritajiet Ċeki fit-28 ta' Awwissu 2007.
(6)
Permezz ta' ittra tas-16 ta' April 2008, il-Kummissjoni informat lir-Repubblika Ċeka li kienet iddeċidiet tibda l-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat fir-rigward ta' ċerti miżuri li allegatament jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat (minn hawn 'il quddiem “id-Deċiżjoni ta' Ftuħ”). Ir-Repubblika Ċeka bagħtet kummenti dwar id-Deċiżjoni ta' Ftuħ fil-21 ta' Awwissu 2008.
(7)
Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar l-allegata għajnuna permezz tal-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni ta' Ftuħ f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2).
(8)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti minn parti interessata waħda, id-DPÚK fit-22 ta' Awwissu 2008. Hija bagħtet dawk il-kummenti lir-Repubblika Ċeka, li ngħatat l-opportunità li tirrispondi; ir-risposta tagħha waslet f'ittra tal-4 ta' Diċembru 2008.
(9)
Fil-15 ta' Lulju 2010, il-Kummissjoni talbet lir-Repubblika Ċeka biex tipprovdi kummenti fuq l-intenzjoni tal-Kummissjoni li teżamina l-kompatibbiltà ta' wħud mill-miżuri kkontestati taħt ir-Regolament (KE) Nru 1370/2007 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3). Ir-Repubblika Ċeka pprovdiet il-kummenti tagħha fit-12 ta' Awwissu 2010.
2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURI
(10)
Skont id-DPÚK, l-awtoritajiet tar-Reġjun Ústí taw kumpens lil ċerti operaturi tat-trasport tal-karozzi tal-linja reġjonali għall-qadi tal-obbligi tas-servizz pubbliku bejn l-2004 u l-2007 Barra minn hekk, ingħataw numru ta' allegati miżuri ta' għajnuna lil dawk l-operaturi f'diversi forom, jiġifieri permezz ta' self b'imgħax baxx, għotjiet, garanziji, żieda fil-kapital tal-ekwità, kiri ta' vetturi, kiri ta' stazzjonijiet tal-karozzi tal-linja u t-tħaddim ta' miters tal-parkeġġ.
(11)
Fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ, il-Kummissjoni kkonkludiet li ma setgħetx tevalwa l-kompatibbiltà ta' numru ta' miżuri mat-Trattat minħabba li dawk il-miżuri kienu ġew implementati qabel ir-Repubblika Ċeka aderiet mal-Unjoni. Għal miżuri oħrajn, il-Kummissjoni kienet diġà sabet fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ li dawn ma kinux jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat.
(12)
Bħala riżultat, il-Kummissjoni esprimiet dubji fir-rigward tal-miżuri li ġejjin:
(a)
kumpensi pprovduti mir-Reġjun Ústí lil ċerti operaturi tat-trasport tal-karozzi tal-linja reġjonali għall-qadi tal-obbligi tas-servizz pubbliku fil-qasam tas-servizzi tat-trasport fl-2005 u l-2006;
(b)
kumpensi mogħtija mir-Reġjun Ústí lil ċerti operaturi tat-trasport tal-karozzi tal-linja reġjonali għall-qadi ta' obbligi tas-servizz pubbliku għall-perjodu bejn id-9 ta' Settembru 2006 u t-2 ta' Ġunju 2007;
(c)
kumpensi mogħtija mir-Reġjun Ústí lil ċerti operaturi tat-trasport tal-karozzi tal-linja reġjonali għall-qadi ta' obbligi tas-servizz pubbliku għall-perjodu bejn id-9 ta' Settembru 2006 u l-31 ta' Diċembru 2006;
(d)
garanziji pprovduti mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem lil Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (minn hawn 'il quddiem “DP Ústí”) fit-23 ta' Lulju 2004 u l-11 ta' April 2005 li jiżguraw self għall-valur ta' CZK 35 miljun u CZK 5 miljun rispettivament;
(e)
żieda fil-kapital tal-ekwità ta' DP Ústí minn CZK 160 miljun ipprovduta mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem fl-2006.
2.1. QAFAS LEGALI RILEVANTI MATUL IL-PERJODU 2004-2007
(13)
Fir-Repubblika Ċeka, is-servizzi tat-trasport pubbliku bil-karozzi tal-linja jistgħu jiġu pprovduti biss minn operaturi li għandhom liċenzja. Hemm żewġ reġimi għall-operat tas-servizzi tat-trasport bil-karozzi tal-linja pubbliku fir-Repubblika Ċeka. L-ewwel reġim jikkonċerna servizzi tat-trasport ipprovduti fuq bażi kummerċjali bbażati fuq il-liċenzji maħruġa lil operaturi li huma detenturi ta' awtorizzazzjoni ġenerali (“koncese”) għall-attivitajiet tat-trasport tal-karozzi tal-linja pubbliku. It-tieni reġim jikkonċerna servizzi tat-trasport b'obbligu ta' servizz pubbliku bbażat fuq liċenzji għal-linji individwali maħruġa lill-operaturi li huma detenturi ta' awtorizzazzjoni ġenerali (“koncese”) għal attivitajiet tat-trasport bil-karozzi tal-linja pubbliku u fuq (i) kuntratt għal obbligu ta' servizz pubbliku, jew (ii) deċiżjoni tal-awtorità rilevanti dwar l-impożizzjoni ta' obbligu ta' servizz pubbliku (4).
(14)
Fir-Repubblika Ċeka, is-servizzi tat-trasport bil-karozzi tal-linja pubbliku jistgħu jiġu pprovduti biss minn operaturi li għandhom liċenzja. Skont l-awtoritajiet Ċeki, il-liċenzja tikkostitwixxi permess mogħti mill-awtoritajiet biex joperaw servizz regolari tat-trasport pubbliku. L-għan ta' tali liċenzja huwa li tiggarantixxi li t-trasport bil-karozzi tal-linja jitwettaq biss minn operaturi li jissodisfaw ċerti rekwiżiti ta' kwalità. Skont it-taqsima 18 tal-Att Nru 111/1994 Coll., dwar it-trasport bit-triq (minn hawn 'il quddiem il-“Liġi dwar it-Trasport bit-Triq” (5)), dawk ir-rekwiżiti jinkludu, b'mod partikolari, l-obbligu li jiġu pprovduti servizzi b'konformità mal-iskeda approvata ta' ħinijiet, li jkun żgurat ċertu livell ta' sigurtà għall-passiġġieri, u li jiġu ppubblikati skedi ta' ħinijiet u li l-karozzi tal-linja jiġu mmarkati bl-ismijiet tal-linji. Is-servizzi tat-trasport bil-karozzi tal-linja reġjonali ġew liberalizzati kompletament fir-Reġjun Ústí matul il-perjodu investigat peress li kwalunkwe operatur minn Stat Membru ieħor li ssodisfa l-kundizzjonijiet sabiex tinkiseb liċenzja seta' jipprovdi servizzi reġjonali tat-trasport bil-karozzi tal-linja fir-Repubblika Ċeka matul il-perjodu investigat. Is-sistema fil-forma attwali tagħha ilha teżisti mill-2004.
(15)
It-Taqsima 19 tal-Liġi dwar it-Trasport bit-Triq tipprovdi li obbligu ta' servizz pubbliku għandu jinftiehem bħala li jfisser obbligu mwettaq minn operatur fl-interess pubbliku li dak l-operatur kieku ma jaċċettax jew jaċċetta parzjalment biss minħabba l-iżvantaġġi ekonomiċi tiegħu. L-obbligi tas-servizz pubbliku huma fdati lill-operatur permezz ta' ftehim bil-miktub mal-awtoritajiet pubbliċi rilevanti (6). L-obbligu tas-servizz pubbliku huwa definit permezz ta' referenza diretta għall-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1191/69 (7), li jipprovdi fil-paragrafu 1 tiegħu li “kuntratt ta' servizz pubbliku jista' jkopri l-aktar: - servizzi tat-trasport li jissodisfaw standards stabbiliti ta' kontinwità, regolarità, kapaċità u kwalità; - servizzi ta' trasport addizzjonali; - servizzi ta' trasport b'rati speċifiċi u bla ħsara għal kundizzjonijiet speċifiċi, b'mod partikolari għal ċerti kategoriji ta' passiġġieri jew fuq ċerti rotot; - aġġustamenti ta' servizzi għal ħtiġijiet attwali”.
(16)
Skont il-Liġi tat-Trasport bit-Triq, l-awtorità pubblika rilevanti hija obbligata li tikkumpensa t-telf li tista' tingħata prova tiegħu li jagħmel l-operatur bħala riżultat tat-twettiq tal-obbligu tas-servizz pubbliku (8). Skont it-taqsima 19b ta' dik il-liġi, it-telf li tista' tingħata prova tiegħu fit-trasport tal-linja pubbliku tal-passiġġieri huwa definit bħala “d-differenza bejn it-total tal-ispejjeż ekonomikament sostanzjati u l-qligħ adegwat (9), u l-irċevuti miksuba u d-dħul iġġenerat mill-operatur waqt li jiġi mwettaq l-obbligu tas-servizz pubbliku”.
(17)
It-Taqsima 19b(3) tal-Liġi dwar it-Trasport bit-Triq tipprovdi li l-operatur jissottometti stima oġġettiva tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu għall-perjodu kollu li għalih il-kuntratt tal-obbligu tas-servizz pubbliku huwa konkluż bħala rekwiżit obbligatorju għall-konklużjoni tal-kuntratt tas-servizz pubbliku. Ir-reġjun għandu jirrimborsa t-telf li tista' tingħata prova tiegħu sa ammont li ma jaqbiżx l-istima oġġettiva, miżjud biss bi spejjeż mhux prevedibbli. Din l-istima oġġettiva tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu hija stima tat-telf mistenni mħejji minn espert indipendenti qabel ma jitwettaq is-servizz. Skont it-taqsima 19b(3) tal-Liġi dwar it-Trasport bit-Triq, anke jekk l-operatur jitlob kumpens ogħla għal telf wara l-eżekuzzjoni tal-kuntratt, l-awtoritajiet pubbliċi sejrin jirrispettaw il-limitu stabbilit minn qabel stabbilit minn dik l-istima. Jekk, b'kuntrast ma' dan, it-telf reali jkun anqas mill-istima oġġettiva tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu, it-telf reali biss jiġi kkumpensat. Spejjeż mhux prevedibbli li saru matul it-twettiq tal-kuntratt, li ma setgħux jitbassru meta l-kuntratt ġie konkluż, jistgħu jiġu kkumpensati wkoll.
(18)
Id-determinazzjoni tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu, il-metodu ta' kalkolu tal-istima oġġettiva tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu, ir-regoli għall-allokazzjoni ta' fondi mill-baġits rilevanti, id-dokumenti li għandhom jappoġġaw il-kalkolu tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu, u l-mod li bih il-monitoraġġ tal-gvern għandu jiġi eżerċitat fuq l-iffinanzjar tas-servizzi tat-trasport huma determinati minn regolament ta' implimentazzjoni (10).
(19)
Mill-1 ta' Jannar 2003, l-awtoritajiet reġjonali, inklużi dawk tar-Reġjun Ústí, saru responsabbli biex jikkonkludu kuntratti ma' operaturi tat-trasport għall-għoti ta' servizzi tat-trasport pubbliku reġjonali fir-Repubblika Ċeka. L-għoti ta' servizzi tat-trasport ġenerali bil-karozza tal-linja fir-Repubblika Ċeka huwa żgurat b'żewġ modi possibbli. L-ewwel, servizzi ta' trasport bażiċi, li skont it-taqsimiet 19a u 19b tal-Liġi dwar it-Trasport bit-Triq għandhom jinftiehmu bħala servizzi li jiżguraw it-trasport reġjonali, huma ġestiti mill-awtoritajiet reġjonali rilevanti. It-telf li tista' tingħata prova tiegħu huwa kopert mir-reġjuni mill-baġits tagħhom. It-tieni, servizzi oħra tat-trasport, li skont it-taqsima 19c tal-Liġi dwar it-Trasport bit-Triq għandhom jinftiehmu bħala li jiżguraw il-bżonnijiet tat-trasport tal-muniċipalitajiet lil hinn mis-servizz bażiku tat-trasport tar-reġjun, huma ġestiti mill-muniċipalitajiet. Fir-rigward ta' dawk is-servizzi l-oħra tat-trasport, il-muniċipalità tikkonkludi kuntratt ta' servizz pubbliku mal-operatur u tkopri mill-baġit tagħha stess it-telf li tista' tingħata prova tiegħu ġġenerat mit-twettiq tal-obbligu tas-servizz pubbliku. Il-kumpens għal servizzi bażiċi u servizzi oħra tat-trasport ma jistgħux jikkoinċidu: jekk it-telf ta' linja partikolari jkun kopert minn awtorità reġjonali, l-istess telf ma jistax jiġi kkumpensat mill-muniċipalità, u viċi versa, sabiex ma jkunx possibbli li jingħata kumpens doppju.
2.2. KUMPENSI GĦALL-QADI TAL-OBBLIGI TA' SERVIZZ PUBBLIKU FL-2005 U L-2006
(20)
Skont l-awtoritajiet Ċeki, ir-Reġjun Ústí pprova jissostitwixxi l-kuntratti pluriennali eżistenti għall-għoti ta' servizzi tat-trasport pubbliku reġjonali bil-karozza tal-linja, b'kuntratti ġodda u possibbilment orħos fil-ħarifa tal-2004. Biex jagħmel dan, ir-Reġjun Ústí ħabbar il-ftuħ ta' eżerċizzju ta' ġbir ta' informazzjoni biex jikseb għarfien biżżejjed fuq il-prezzijiet tas-suq mistennija għall-għoti ta' dawk is-servizzi. Ir-riżultati ta' dak l-eżerċizzju finalment ma wasslux għall-konklużjoni ta' kuntratti ġodda.
(21)
Minflok, l-awtoritajiet tar-Reġjun Ústí ddeċidew li jestendu l-kuntratti eżistenti sat-30 ta' April 2005 billi kkonkludew addenda mal-operaturi li ġejjin: ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s. (minn hawn 'il quddiem “ČSAD”) (11), Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (minn hawn 'il quddiem “DP Ústí”), Dopravní podnik Teplice, s.r.o. (minn hawn 'il quddiem “DP Teplice”), Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. (minn hawn 'il quddiem “DP Chomutov”), Dopravní podnik města Děčín, a.s. (minn hawn 'il quddiem “DP Děčín”), Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s. (minn hawn 'il quddiem “DP Most”), Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany (minn hawn 'il quddiem “Podbořany”), Miroslav Ohem - SADO (minn hawn 'il quddiem “Miroslav Ohem”), Petr Frommel - FOBUS (minn hawn 'il quddiem “Petr Frommel”), u Petr Stejskal - SPORTBUS (minn hawn 'il quddiem “Petr Stejskal”).
(22)
Fir-rebbiegħa tal-2005, ġew konklużi aktar addenda li estendew il-validità tal-kuntratti sal-31 ta' Diċembru 2005. Dawk l-addenda ġew konklużi mal-istess operaturi bħal dawk elenkati fil-premessa ta' hawn fuq, bl-eċċezzjoni ta' Petr Frommel, li ma baqax interessat li jipprovdi servizzi tat-trasport fir-reġjun. Minflok, ġie konkluż kuntratt ġdid ma' Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba (minn hawn 'il quddiem “Vilém Graupner”).
(23)
It-Tabella 1 tipprovdi l-parametri inklużi fl-addenda li servew bħala l-bażi għall-istima oġġettiva tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu għal kull wieħed minn dawk l-operaturi għall-2005.
Tabella 1 (12)
Ħarsa ġenerali lejn il-kuntratti fl-2005
(Ċifri kkoreġuti mogħtija mir-Repubblika Ċeka wara d-Deċiżjoni ta' Ftuħ)
2005
Numru ta' km
Prezz mistenni tas-servizzi tat-trasport (13) f'CZK/km
Prezz globali mistenni tas-servizzi tat-trasport f'CZK
Dħul previst (14) f'CZK/km
Dħul globali previst f'CZK
Telf li tista' tingħata prova tiegħu f'CZK/km
Telf globali li tista' tingħata prova tiegħu f'CZK
ČSAD
11 279 177,68
30,59
345 071 757,00
14,47
163 224 589,00
16,12
181 847 168,00
DP Ústí
150 696,60
37,16
5 599 878,00
20,01
3 015 435,00
17,15
2 584 443,00
DP Teplice
409 412,40
33,35
13 653 903,00
17,56
7 191 006,00
15,79
6 462 897,00
DP Chomutov
1 155 060,00
30,40
35 113 824,00
11,55
13 340 905,00
18,85
21 772 919,00
DP Děčín
636 830,00
29,24
18 619 839,30
13,71
8 729 066,00
15,53
9 890 772,00
DP Most
229 878,90
34,51
7 933 109,00
14,25
3 275 769,00
20,26
4 657 340,00
Podbořany
395 081,00
27,06
10 689 652,00
13,65
5 392 773,00
13,41
5 296 879,00
Miroslav Ohem
68 936,00
29,00
1 999 144,00
11,54
795 642,00
17,46
1 203 502,00
Petr Frommel
14 868,00
24,00
356 832,00
7,27
108 125,00
16,73
248 707,00
Petr Stejskal
11 144,00
21,70
241 825,00
6,92
77 105,00
14,78
164 720,00
Vilém Graupner
20 492,00
21,50
440 578,00
4,63
94 878,00
16,87
345 700,00
(24)
Il-prezz globali mistenni tas-servizzi tat-trasport huwa mnaqqas bid-dħul mistenni tal-kumpanija bbażat prinċipalment fuq il-biljetti u dħul ieħor. It-telf li tista' tingħata prova tiegħu li jirriżulta, li jinkludi qligħ raġonevoli, jikkostitwixxi l-istima oġġettiva tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu, limitu massimu obbligatorju u vinkolanti għall-kumpens għal servizz pubbliku li r-Reġjun Ústí jista' jħallas lill-operatur, kif spjegat fil-premessa 17.
(25)
Skont l-awtoritajiet Ċeki, il-kumpens attwali mħallas għall-2005 kien kif ġej:
Tabella 2
Kumpensi attwali għat-telf fl-2005
Operatur
CZK
ČSAD
181 106 734,73
DP Ústí
2 584 442,98
DP Teplice
5 972 688,46
DP Chomutov
21 024 546,00
DP Děčín
8 792 202,00
DP Most
4 491 342,03
Podbořany
5 189 441,00
Miroslav Ohem
1 203 502,00
Petr Frommel
248 707,00
Petr Stejskal
95 823,00
Vilém Graupner
338 807,50
(26)
Skont l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Ċeki, DP Ústí rċeviet kumpensi addizzjonali tas-servizz pubbliku għall-2005 li jammontaw għal CZK 7 335 000 u CZK 4 591 200. Madankollu, kif iċċarat mill-awtoritajiet Ċeki fir-risposta għad-Deċiżjoni ta' Ftuħ, dawk il-kumpensi kienu pprovduti mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem u kienu relatati esklussivament mat-trasport pubbliku muniċipali fi ħdan dik il-muniċipalità. Għalhekk, dawk il-kumpensi mhumiex relatati u huma separati b'mod ċar mill-kumpensi tas-servizz pubbliku pprovduti mir-Reġjun Ústí għas-servizzi tat-trasport reġjonali bil-karozzi tal-linja u għalhekk mhumiex relatati mal-miżuri eżaminati taħt din id-Deċiżjoni.
(27)
Skont l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Ċeki, DP Teplice rċeviet ukoll kumpensi għal servizz pubbliku addizzjonali għall-2005 li ammontaw għal CZK 34 500 000. Barra minn hekk, żewġ ftehimiet ta' kiri bejn il-Muniċipalità ta' Teplice u DP Teplice ġew konklużi fl-2003 u addenda magħhom ġew iffirmati fil-5 ta' Mejju 2006 u t-18 ta' Ottubru 2006 għall-kiri ta' trolley-buses ġodda għall-qadi tal-obbligi tas-servizz pubbliku. Madankollu, kif iċċarat mill-awtoritajiet Ċeki fir-risposta għad-Deċiżjoni ta' Ftuħ, dak il-kumpens għal servizz pubbliku u dawk il-kirjiet ta' dawk it-trolley-buses relatati esklussivament għat-trasport pubbliku muniċipali fi ħdan il-Muniċipalità ta' Teplice. Dawk il-miżuri mhumiex relatati u huma separati b'mod ċar mill-kumpensi tas-servizz pubbliku pprovduti mir-Reġjun Ústí għas-servizzi tat-trasport reġjonali bil-karozzi tal-linja u għalhekk mhumiex relatati mal-miżuri eżaminati taħt din id-Deċiżjoni.
(28)
Fl-2006, l-awtoritajiet tar-Reġjun Ústí kkonkludew addenda oħrajn mal-operaturi kollha li pprovdew servizzi tat-trasport bejn Mejju u Diċembru 2005, bl-eċċezzjoni ta' DPÚK. Matul in-negozjati li wasslu għal dawk l-addenda, DPÚK talbet żieda fir-rimunerazzjoni, li ġiet miċħuda mill-awtoritajiet tar-Reġjun Ústí. Konsegwentement, fil-31 ta' Jannar 2006, ir-Reġjun Ústí temm il-kuntratt tiegħu ma' DPÚK. Il-perjodu ta' avviż ta' tliet xhur stipulat minn dak il-kuntratt spiċċa fl-1 ta' Mejju 2006. F'dak il-perjodu, id-DPÚK ipprovdiet servizzi ta' trasport li rċeviet kumpens għalihom.
(29)
L-awtoritajiet Ċeki pprovdew lill-Kummissjoni bil-parametri inklużi fl-addenda meqjusa għall-istima tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu fir-rigward tal-operaturi li ġejjin fl-2006:
Tabella 3 (15)
Ħarsa ġenerali lejn il-kuntratti fl-2006
(Ċifri kkoreġuti mogħtija mir-Repubblika Ċeka wara d-Deċiżjoni ta' Ftuħ)
2006
Numru ta' km
Prezz mistenni tas-servizzi tat-trasport f'CZK/km
Prezz globali mistenni tas-servizzi tat-trasport f'CZK
Dħul previst f'CZK/km
Dħul globali previst f'CZK
Telf li tista' tingħata prova tiegħu f'CZK/km
Telf globali li tista' tingħata prova tiegħu f'CZK
DP Ústí
151 905,00
40,49
6 150 388,18
20,39
3 097 230,55
17,49
2 657 274,00
DP Teplice
407 085,00
34,54
14 060 716,00
18,43
7 502 577,00
16,11
6 558 140,00
DP Chomutov
1 114 320,00
31,34
34 922 789,00
12,09
13 467 600,00
19,25
21 455 189,00
DP Děčín
648 974,00
32,90
21 351 245,00
14,77
9 582 505,00
16,40
10 640 675,00
DP Most
233 195,00
37,89
8 835 760,00
15,60
3 637 843,00
20,67
4 819 011,00
Podbořany
410 802,00
28,03
11 515 089,00
15,44
6 343 433,00
12,59
5 171 656,00
Miroslav Ohem
68 322,00
29,00
1 981 338,00
11,50
785 703,00
17,50
1 195 635,00
Petr Stejskal
11 032,00
30,30
334 270,00
12,69
139 996,00
17,34
191 295,00
Vilém Graupner
35 556,00
21,50
764 454,00
4,63
164 624,00
16,87
599 830,00
(30)
Ir-rimunerazzjoni attwali mħallsa lil dawk l-operaturi biex jipprovdu servizzi fl-2006 ammontat għal:
Tabella 4
Kumpensi attwali għal telf fl-2006
Operatur
CZK
DP Ústí
2 657 274,00
DP Teplice
6 558 140,00
DP Chomutov
21 455 189,00
DP Děčín
10 640 675,00
DP Most
4 819 011,00
Podbořany
5 035 557,00
Miroslav Ohem
1 195 635,00
Petr Stejskal
191 294,80
Vilém Graupner
599 830,00
(31)
Skont l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Ċeki, DP Teplice rċeviet kumpensi addizzjonali għal servizz pubbliku għall-2006 mill-Muniċipalità ta' Teplice li ammontaw għal CZK 35 514 000. Madankollu, kif iċċarat mill-awtoritajiet Ċeki fir-risposta għad-Deċiżjoni ta' Ftuħ, dak il-kumpens kien relatat esklussivament mat-trasport pubbliku muniċipali fi ħdan dik il-muniċipalità. Għalhekk, dak il-kumpens mhux relatat u huwa separat b'mod ċar mill-kumpensi għal servizz pubbliku pprovduti mir-Reġjun Ústí għal servizzi tat-trasport reġjonali bil-karozza tal-linja u għalhekk mhux relatat mal-miżuri eżaminati taħt din id-Deċiżjoni.
(32)
Kif spjegat fil-premessa 28, id-DPÚK irċeviet kumpens għas-servizz pubbliku li wettqet bejn Jannar u April 2006. Skont l-awtoritajiet Ċeki, dak il-kumpens ammonta għal CZK 92 172 509,24. Dik is-somma ġiet ikkalkulata fuq il-bażi tal-parametri li ġejjin stipulati fl-addendum:
Tabella 5
Kumpensi mħallsa lid-DPÚK għal Jan-Apr. 2006
Jannar - April 2006
Numru ta' km
Prezz mistenni f'CZK/km
Prezz globali mistenni f'CZK
Dħul previst f'CZK/km
Dħul globali previst f'CZK
Telf li tista' tingħata prova tiegħu f'CZK/km
Telf globali li tista' tingħata prova tiegħu f'CZK
DPÚK
3 828 910,45
39,63
151 744 748,24
15,56
59 572 239,00
24,07
92 172 509,24
(33)
Bħala konsegwenza tal-irtirar tad-DPÚK mill-kuntratt, l-awtoritajiet tar-Reġjun Ústí nedew proċedura ta' offerti li kellha l-għan li tagħżel operaturi lesti li jipprovdu servizzi tat-trasport reġjonali bil-karozzi tal-linja fuq linji mħaddma preċedentement mid-DPÚK. Bħala riżultat ta' dik il-proċedura, ČSAD Česká Lípa kienet magħżula biex tħaddem dawk il-linji. Sadanittant, id-DPÚK xorta pprovdiet servizzi tat-trasport, iżda ma tħallsux kumpensi għal dak il-perjodu, b'tali mod li d-DPÚK waqqfet is-servizzi tagħha fir-reġjun Ústí fl-1 ta' Awwissu 2006. Peress li ČSAD Česká Lípa ma setgħetx tibda immedjatament tħaddem il-linji f'dik id-data, l-awtoritajiet imponew obbligu unilateralment fuq id-DPÚK biex tipprovdi aktar servizzi tat-trasport mit-8 ta' Awwissu 2006 sat-8 ta' Settembru 2006 fuq il-bażi tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69. Sar ħlas bil-quddiem lid-DPÚK biex ikopri telf għat-twettiq tal-obbligu li jirriżulta minn dik l-impożizzjoni.
2.3. KUMPENSI GĦALL-QADI TA' OBBLIGI TAS-SERVIZZ PUBBLIKU FIL-PERJODU MID-9 TA' SETTEMBRU 2006 SAT-2 TA' ĠUNJU 2007
(34)
Fit-8 ta' Settembru 2006, id-DPÚK waqqfet definittivament is-servizzi tat-trasport fir-Reġjun Ústí. Fid-9 ta' Settembru 2006, ČSAD Česká Lípa kellha tibda l-operazzjonijiet fuq il-linji mħaddma qabel mid-DPÚK, iżda għal darb'oħra naqset milli tagħmel dan, b'tali mod li l-awtoritajiet tar-Reġjun Ústí ddeċidew li jikkonkludu kuntratti għall-għoti ta' dawk is-servizzi ma' dawk l-operaturi li l-offerti tagħhom ma kinux ġew magħżula wara l-proċedura mnedija li jiġu sostitwiti s-servizzi tad-DPÚK. L-għażla ta' dawk l-operaturi saret fuq il-bażi tal-offerta l-aktar vantaġġuża wara dik sottomessa minn ČSAD Česká Lípa, fi kliem ieħor, it-tieni l-aqwa offerta. Dan kien possibbli f'disgħa minn total ta' ħmistax-il żona fejn ČSAD Česká Lípa kienet inizjalment ġiet magħżula mir-Reġjun Ústí biex tissostitwixxi lil DPÚK.
(35)
It-Tabella 6 telenka l-operaturi li magħhom ir-Reġjun Ústí kkonkluda kuntratti għal servizz pubbliku biex jipprovdu servizzi tat-trasport reġjonali bil-karozzi tal-linja fuq il-linji mħaddma qabel mid-DPÚK u l-parametri kkunsidrati biex jiġi ddeterminat l-ammont ta' rimunerazzjoni fuq il-bażi tal-istima oġġettiva tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu li jirriżulta mill-għoti ta' dawk is-servizzi bejn id-9 ta' Settembru 2006 u t-2 ta' Ġunju 2007.
Tabella 6
Ħarsa ġenerali lejn il-kuntratti fid-9.2006-6.2007 (16)
(Ċifri kkoreġuti mogħtija mir-Repubblika Ċeka wara d-Deċiżjoni ta' Ftuħ)
9 Settembru 2006 - 2 ta' Ġunju 2007
Numru ta' km
Prezz mistenni tas-servizzi tat-trasport f'CZK/km
Prezz globali mistenni tas-servizzi tat-trasport f'CZK
Dħul previst f'CZK/km
Dħul globali previst f'CZK
Telf li tista' tingħata prova tiegħu f'CZK/km
Telf globali li tista' tingħata prova tiegħu f'CZK
ZDAR, a.s.
391 462,00
31,50
12 331 053,00
16,10
6 300 903,59
15,40
6 030 149,41
DP Most
453 962,00
29,80
13 528 067,60
9,40
4 269 395,10
20,40
9 258 672,50
DP Most
646 065,00
29,80
19 252 737,00
11,13
7 192 416,86
18,67
12 060 320,14
Autobusy Kavka, a.s.
569 514,00
27,85
15 860 964,90
13,62
7 755 780,81
14,23
8 105 184,09
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
334 582,00
32,30
10 806 998,60
14,68
4 911 462,09
17,62
5 895 536,51
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
199 218,50
32,70
6 514 444,95
12,44
2 479 272,62
20,26
4 035 172,33
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
740 074,00
31,50
23 312 331,00
13,94
10 319 904,50
17,56
12 992 426,50
ČSAD Slaný a.s.
374 460,00
27,90
10 447 434,00
12,36
4 628 845,79
15,54
5 818 588,21
ČSAD Slaný a.s.
798 764,50
28,40
22 684 911,80
13,77
11 002 327,62
14,63
11 682 584,18
ZDAR, a.s.
536 733,00
31,50
16 907 089,50
13,70
7 352 493,40
17,80
9 554 596,10
(36)
It-Tabella 7 turi li l-ħlasijiet attwali magħmula lil dawk l-operaturi ma kinux jaqbżu l-ammonti stabbiliti bħala l-istima oġġettiva tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu.
Tabella 7
Kumpensi ta' telf reali mħallsa taħt il-kuntratti għall-perjodu 9.9.2006-2.6.2007
Operatur
CZK
ZDAR, a.s.
3 485 619,00
DP Most
4 300 909,19
DP Most
5 802 759,25
Autobusy Kavka, a.s.
4 893 192,50
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
2 857 950,00
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
2 042 809,00
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
6 653 077,00
ČSAD Slaný a.s.
2 443 620,50
ČSAD Slaný a.s.
5 059 228,25
ZDAR, a.s.
2 613 935,34
2.4. KUMPENSI GĦALL-QADI TA' OBBLIGI TAS-SERVIZZ PUBBLIKU FIL-PERJODU MID-9 TA' SETTEMBRU 2006 SAL-31 TA' DIĊEMBRU 2006
(37)
F'sitta mill-ħmistax-il żona li ČSAD Česká Lípa kienet inizjalment aċċettat li tieħu minn idejn id-DPÚK, ma kien hemm ebda offerent fit-tieni post li r-Reġjun Ústí seta' jikkonkludi miegħu kuntratt ta' servizz pubbliku. Għal dawk iż-żoni, ir-Reġjun Ústí fetaħ sensiela ta' konċessjonijiet oħra, iżda offerent wieħed biss ipparteċipa. Konsegwentement, ġew magħżula operaturi biex iħaddmu dawk il-linji skont il-proċeduri nnegozjati u ġew konklużi kuntratti ma' dawk l-operaturi biss u esklussivament għall-perjodu wara t-terminazzjoni tas-servizz mid-DPÚK u n-nuqqas sussegwenti ta' ČSAD Česká Lípa li tiżgura kontinwazzjoni bla xkiel tas-servizzi tagħha (17), jiġifieri sa tmiem l-2006, sabiex ikun żgurat livell suffiċjenti ta' servizzi tat-trasport għall-abitanti tar-reġjun (18).
(38)
It-Tabella 8 telenka l-operaturi addizzjonali li r-Reġjun Ústí kkonkluda kuntratti magħhom u l-parametri meqjusa biex jiġi stmat il-livell tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu:
Tabella 8
Ħarsa ġenerali lejn il-kuntratti fid-9.9.2006-31.12.2006 (19)
(Ċifri kkoreġuti mogħtija mir-Repubblika Ċeka wara d-Deċiżjoni ta' Ftuħ)
9 ta' Settembru-31 ta' Diċembru 2006
Numru ta' km
Prezz mistenni tas-servizzi tat-trasport f'CZK/km
Prezz globali mistenni tas-servizzi tat-trasport f'CZK
Dħul previst f'CZK/km
Dħul globali previst f'CZK
Telf li tista' tingħata prova tiegħu f'CZK/km
Telf globali li tista' tingħata prova tiegħu f'CZK
ČSAD Semily, a.s.
359 299,00
32,00
11 497 568,00
12,58
4 518 992,15
19,42
6 978 575,85
DP Děčín
20 572,00
32,90
676 818,80
8,87
182 496,40
24,03
494 322,40
ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o.
82 189,00
32,00
2 630 048,00
7,18
590 203,09
24,82
2 039 844,91
DP Teplice
70 240,60
34,54
2 426 110,32
16,11
1 131 576,06
18,43
1 294 534,26
DP Ústí
22 654,00
38,17
864 703,18
16,72
378 774,88
21,45
485 928,30
DP Chomutov
35 443,00
31,34
1 110 783,62
6,10
216 070,92
25,24
894 712,70
Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o.
86 360,00
33,00
2 849 880,00
7,20
622 061,90
25,80
2 227 818,10
(39)
It-Tabella 9 turi li r-rimunerazzjoni attwali rċevuta minn dawk l-operaturi kienet anqas mill-istima oġġettiva tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu.
Tabella 9
Kumpensi għal telf reali mħallsa taħt il-kuntratti għall-perjodu 9.9.2006-31.12.2006
Operatur
CZK
ČSAD Semily, a.s.
5 253 038,00
DP Děčín
484 084,00
ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o.
1 726 387,00
DP Teplice
921 868,68
DP Ústí
437 498,00
DP Chomutov
823 855,10
Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o.
2 227 818,00
2.5. GARANZIJI U ŻIDIET FL-INVESTIMENT TA' KAPITAL GĦAD-DP ÚSTÍ
(40)
Fit-23 ta' Lulju 2004 u l-11 ta' April 2005, il-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem pprovdiet żewġ garanziji favur id-DP Ústí li jiżguraw self bankarju ta' CZK 35 000 000 u CZK 5 000 000 rispettivament. Dak is-self ingħata minn Komerční banka, a.s. (20). L-awtoritajiet Ċeki infurmaw lill-Kummissjoni li dawk il-garanziji, li jkopru 100 % tas-self, ingħataw fir-rigward ta' self allokat esklussivament għall-kostruzzjoni ta' linja ta' trolley-bus biex tissostitwixxi s-servizzi tal-karozzi tal-linja li jiswew anqas imma li jniġġsu aktar fil-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem.
(41)
Fl-2006, il-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem żiedet il-kapital tal-ekwità tad-DP Ústí b'CZK 160 000 000. Iż-żieda tal-kapital ġiet ipprovduta esklussivament biex tiffinanzja l-bini ta' rotta tat-trolley-bus tad-DP Ústí (Ústí nad Labem - Střekov) skont l-objettiv strateġiku fit-tul tal-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem għall-elettrifikazzjoni tat-trasport. Ir-riżorsi miż-żieda tal-kapital imsemmija nżammu f'kont separat.
3. ID-DEĊIŻJONI TA' FTUĦ
(42)
Fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ, il-Kummissjoni vvalutat il-miżuri li ġejjin imqajma mill-ilmentatur:
(a)
kumpensi tas-servizz pubbliku mogħtija lil ċerti impriżi tat-trasport għall-għoti ta' servizzi reġjonali tal-karozzi tal-linja għall-2005-2006;
(b)
kumpensi tas-servizz pubbliku mogħtija lil ċerti impriżi tat-trasport għall-għoti ta' servizzi reġjonali tal-karozzi tal-linja mid-9 ta' Settembru 2006 sat-2 ta' Ġunju 2007;
(c)
kumpensi tas-servizz pubbliku mogħtija lil ċerti impriżi tat-trasport għall-għoti ta' servizzi reġjonali tal-karozzi tal-linja mid-9 ta' Settembru 2006 sal-31 ta' Diċembru 2006;
(d)
żewġ garanziji li jiżguraw self li jiswa CZK 35 miljun u CZK 5 miljun favur id-DP Ústí;
(e)
żieda tal-kapital ta' CZK 160 miljun favur id-DP Ústí;
(f)
self ta' CZK 3,5 miljun favur DP Chomutov;
(g)
inkarigar ta' DP DECIN bit-tħaddim tal-miters tal-parkeġġ;
(h)
kirja ta' vetturi lid-DP Teplice (vetturi addizzjonali mill-2006);
(i)
kumpensi tas-servizz pubbliku mogħtija lil ċerti impriżi tat-trasport għall-għoti ta' servizzi reġjonali tal-karozzi tal-linja għall-2004;
(j)
garanzija għal DP Ústí li tiswa CZK 30 miljun;
(k)
garanzija għal DP Chomutov li tiswa CZK 5,2 miljun;
(l)
sussidju lil DP Most ta' CZK 245 000;
(m)
il-kiri ta' stazzjon tal-karozzi tal-linja lil DP Děčín;
(n)
sussidju lil DP Teplice ta' CZK 13,7 miljun;
(o)
il-kiri ta' vetturi lil DP Teplice mill-2003;
(p)
sussidju lil DP Most ta' CZK 455 000.
(43)
Rigward il-miżuri elenkati fil-premessa 42 taħt (i) sa (o), il-Kummissjoni sabet fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ li dawk il-miżuri kienu bbażati fuq kuntratti konklużi qabel l-1 ta' Mejju 2004, jiġifieri qabel l-adeżjoni tar-Repubblika Ċeka fl-Unjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni kkonkludiet li ma kellha ebda kompetenza biex tevalwa dawn il-miżuri. Barra minn hekk, il-Kummissjoni sabet li l-miżura msemmija fil-premessa 42 taħt (p) ingħatat fl-ambitu ta' skema ta' għajnuna eżistenti.
(44)
Fir-rigward tal-miżura msemmija fil-premessa 42 taħt (f), il-Kummissjoni kkonkludiet li s-self ta' CZK 3,5 miljun favur DP Chomutov ma jinvolvix għajnuna mill-Istat.
(45)
B'mod simili, fir-rigward tal-miżura msemmija fil-premessa 42 taħt (g), il-Kummissjoni kkonkludiet li kwalunkwe vantaġġ potenzjali involut fit-tħaddim ta' miters tal-parkeġġ mid-DP Děčín ma jistax ifixkel il-kompetizzjoni u jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri peress li dik il-miżura tissodisfa l-kundizzjonijiet għal għajnuna de minimis b'mod konformi mar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 69/2001 (21).
(46)
F'dak li jirrigwarda l-miżura msemmija fil-premessa (42) taħt (h), il-Kummissjoni kkonkludiet li ma kellhiex il-kompetenza biex tevalwa l-kiri ta' trolley-buses lid-DP Teplice mill-Muniċipalità ta' Teplice fuq il-bażi tal-ftehim oriġinali tal-10 ta' Diċembru 2003. Madankollu, peress li l-ftehim ta' kiri ġie emendat darbtejn - fil-5 ta' Mejju 2006 u fit-18 ta' Ottubru 2006 - biex ikopri l-kiri ta' trolley-buses addizzjonali, il-Kummissjoni tista' tevalwa l-kiri li jirriżulta minn dawk l-emendi. Fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ, il-Kummissjoni spjegat li peress li dawk il-vetturi ntużaw biss għall-qadi ta' obbligi tas-servizz pubbliku, l-ispejjeż kollha li jirriżultaw mill-kuntratt tal-kiri għandhom ikunu kkunsidrati bħala parti mill-kumpens għal servizz pubbliku. Madankollu, kif indikat fil-premessa 27, dawk il-kirjiet ta' trolley-buses kienu relatati esklussivament mat-trasport pubbliku muniċipali fi ħdan il-Muniċipalità ta' Teplice, b'tali mod li dawk il-miżuri mhumiex relatati u huma b'mod ċar separati mill-kumpensi għal servizz pubbliku għat-trasport reġjonali tal-karozzi tal-linja pprovdut mir-Reġjun Ústí u għalhekk mhumiex relatati mal-miżuri analizzati taħt din id-Deċiżjoni.
(47)
Fir-rigward tal-kumpensi għal servizz pubbliku mogħtija lil ċerti operaturi tat-trasport għall-perjodi differenti elenkati fil-premessa (42) taħt (a), (b) u (c), il-Kummissjoni eżaminat fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ jekk dawk il-miżuri kinux jinvolvu għajnuna mill-Istat taħt il-kundizzjonijiet stabbiliti mill-Qorti tal-Ġustizzja fis-sentenza Altmark (22). Peress li l-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk it-tieni, it-tielet u r-raba' kundizzjonijiet ta' Altmark ġewx issodisfati, hija kkonkludiet li ma setax jiġi eskluż li l-kumpensi jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tat-Trattat.
(48)
F'dak li jirrigwarda l-miżuri elenkati fil-premessa 42 taħt (d) u (e), il-Kummissjoni analizzat jekk il-garanziji u ż-żieda fil-kapital tal-ekwità għad-DP Ústí kinux jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat u, b'mod partikolari, jekk dawn jistgħux jiġu kkunsidrati bħala konformi mal-prinċipju tal-investitur f'ekonomija tas-suq (“MEIP”). Fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ, il-Kummissjoni kkonkludiet li ma setax jiġi eskluż li dawk il-miżuri ma jikkonformawx mal-MEIP u għalhekk li dawn jistgħu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tat-Trattat.
(49)
Il-Kummissjoni mbagħad eżaminat jekk il-miżuri elenkati fil-premessa 42 taħt (a) sa (e) jistgħux jiġu kkunsidrati kompatibbli mas-suq intern.
(50)
Fir-rigward tal-kumpensi għal servizz pubbliku msemmija fil-premessa 42 taħt (a), (b) u (c), il-Kummissjoni ddikjarat li ma setgħetx tikkonkludi fl-istadju tad-Deċiżjoni ta' Ftuħ li l-ammont ta' kumpens ma qabiżx dak li kien meħtieġ biex ikopri l-ispejjeż magħmula fil-qadi tal-obbligi tas-servizz pubbliku, filwaqt li tqis l-irċevuti rilevanti u qligħ raġonevoli għall-qadi ta' dawk l-obbligi.
(51)
B'mod partikolari, il-Kummissjoni esprimiet dubji rigward il-kunċett ta' spejjeż mhux prevedibbli u l-metodoloġija użata għall-kalkolu tiegħu, speċjalment peress li wassal għal ħlasijiet li jaqbżu l-limitu mistenni tar-rimunerazzjoni għad-DP Teplice u d-DP Ústí fl-2005 u l-2006. Barra minn hekk, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar il-metodoloġija applikata biex tivverifika jekk il-livell tal-prezzijiet mistennija mill-operaturi jikkorrispondix għall-ispeċifiċitajiet tas-servizzi pprovduti. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni esprimiet ukoll dubji dwar jekk il-prezzijiet kinux jinkludu qligħ li jista' jiġi kkunsidrat raġonevoli.
(52)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni kkonkludiet li kien hemm dubji dwar jekk il-kumpensi għal servizz pubbliku kinux kompatibbli mat-Trattat. Il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali, b'mod partikolari rigward il-metodoloġija użata biex jiġu kkalkulati l-kumpensi (rigward l-istabbiliment tal-livell tal-prezzijiet mistennija, il-kalkolu ta' qligħ raġonevoli u l-kunċett ta' “spejjeż mhux prevedibbli”).
(53)
Rigward il-miżuri msemmija fil-premessa 42 taħt (d) u (e), il-Kummissjoni spjegat fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ li l-awtoritajiet Ċeki ma kinux ipprovdew biżżejjed informazzjoni biex tkun tista' tikkonkludi jekk iż-żieda tal-kapital u ż-żewġ garanziji kinux neċessarji u proporzjonati sabiex jintlaħaq għan ta' interess komuni, u bħala tali ma kkaġunawx distorsjonijiet żejda tal-kompetizzjoni. Il-Kummissjoni għalhekk esprimiet dubji dwar jekk dawn il-miżuri jistgħux jiġu kkunsidrati bħala kompatibbli mat-Trattat.
4. KUMMENTI MIR-REPUBBLIKA ĊEKA
(54)
Flimkien mar-risposta tagħhom għad-Deċiżjoni ta' Ftuħ, l-awtoritajiet Ċeki ressqu t-tliet dokumenti li ġejjin: dikjarazzjoni mir-Reġjun Ústí, dikjarazzjoni mill-Muniċipalità ta' Teplice u dikjarazzjoni mid-DP Ústí (wieħed mill-allegati benefiċjarji). Hija użat l-opportunità wkoll biex tikkoreġi l-informazzjoni pprovduta fit-Tabelli 1, 3, 6 u 7 tad-Deċiżjoni ta' Ftuħ. L-iżbalji f'dawk it-tabelli kienu dovuti għal nuqqas ta' inklużjoni ta' ċerti servizzi tat-trasport u minħabba traskrizzjoni żbaljata tad-dejta. Id-dejta kkoreġuta issa hija pprovduta fit-tabelli 1, 3, 6 u 8 ta' hawn fuq.
4.1. KUMMENTI DWAR L-EŻISTENZA TA' GĦAJNUNA FIR-RIGWARD TAL-KUMPENSI GĦAL SERVIZZ PUBBLIKU
(55)
Skont l-awtoritajiet Ċeki, il-kumpensi għal servizz pubbliku mogħtija mir-Reġjun Ústí lill-operaturi tat-trasport reġjonali elenkati fil-premessa 42 taħt (a), (b) u (c) jikkonformaw mal-erba' kriterji ta' Altmark u għalhekk ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat.
(56)
Rigward l-ewwel kundizzjoni Altmark, l-awtoritajiet Ċeki ddikjaraw li l-Kummissjoni diġà kkonkludiet fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ li dik il-kundizzjoni kienet issodisfata għall-kuntratti kollha tas-servizz pubbliku eżaminati.
(57)
Rigward it-tieni kundizzjoni ta' Altmark, l-awtoritajiet Ċeki spjegaw li, taħt il-kuntratti kollha tas-servizz pubbliku eżaminati, ir-Reġjun Ústí kopra t-telf li tista' tingħata prova tiegħu tal-operaturi kkalkulat bħala differenza bejn (a) l-ispiża tas-servizz tat-trasport li tirriżulta mill-kuntratt tas-servizz pubbliku u (b) id-dħul miksub mill-fornitur tat-trasport. L-ispiża tas-servizzi tat-trasport inkludiet (i) l-ispejjeż tal-fornitur tat-trasport f'konformità mal-ispejjeż ta' impriża tipika, u (ii) qligħ raġonevoli. Dawk il-kriterji ġew stabbiliti bil-quddiem b'mod trasparenti u oġġettiv, fejn il-livell massimu ta' kumpens kien mill-bidu limitat mill-opinjoni esperta. L-awtoritajiet reġjonali kellhom ukoll setgħat biex jiċċekkjaw li d-dejta użata għal stimi bħal dawn tkun korretta u tikkorrispondi għas-sitwazzjoni ta' dak l-operatur partikolari.
(58)
Fir-rigward tal-prezzijiet differenti għal kull kilometru użat għal kull wieħed mill-operaturi, li l-Kummissjoni esprimiet dubji b'rabta magħhom fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ, l-awtoritajiet Ċeki wieġbu li dawk il-prezzijiet huma marbutin mal-ispejjeż tal-fornituri differenti tas-servizz bil-karozza tal-linja, mal-linja rilevanti u mal-ħin tal-operat, u speċifiċitajiet oħra relatati ma' linja waħda. Bħala argument ulterjuri, l-awtoritajiet Ċeki ppreżentaw riżultati tal-konċessjonijiet standard fit-tul fejn il-prezz offrut ivarja bejn CZK 25,48/km fiż-żoni rurali u CZK 45,79/km fiż-żoni suburbani.
(59)
L-awtoritajiet Ċeki għalhekk jemmnu li t-tieni kundizzjoni ta' Altmark ġiet issodisfata fir-rigward tal-kuntratti kollha tas-servizz pubbliku.
(60)
Fir-rigward tat-tielet kundizzjoni ta' Altmark, l-awtoritajiet Ċeki fakkru li l-kuntratti tas-servizz pubbliku konklużi mir-Reġjun Ústí pprovdew stima oġġettiva preliminari tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu. Skont it-taqsima 19b(3) tal-Liġi dwar it-Trasport bit-Triq, ir-reġjun għandu jirrimborsa t-telf li tista' tingħata prova tiegħu sa ammont li ma jaqbiżx dik l-istima, miżjud biss bi spejjeż mhux prevedibbli. Għalhekk, jekk l-ammont tat-telf reali għall-perjodu inkwistjoni jkun ogħla mill-istima preliminari, ir-Reġjun Ústí jirrimborsa telf biss sal-ammont tal-istima, bl-eċċezzjoni tal-ispejjeż mhux prevedibbli.
(61)
F'dak ir-rigward, l-awtoritajiet Ċeki nnotaw li ebda fornitur tat-trasport ma rċieva kumpens għas-servizzi bażiċi tat-trasport tiegħu ogħla mil-livell tal-istima oġġettiva preliminari tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu inkluż fil-kuntratti tas-servizz pubbliku fl-2005 u l-2006. Barra minn hekk, fl-2006 it-tliet fornituri tat-trasport li jservu ħames żoni tar-Reġjun Ústí għamlu telf ekonomiku. Id-dokumenti pprovduti mill-awtoritajiet Ċeki juru li dawk it-tliet fornituri ppruvaw jiksbu kumpensi addizzjonali mir-Reġjun Ústí. Ir-Reġjun Ústí madankollu ma pprovda ebda kumpens żejjed u għalhekk ġiegħel lil dawk il-fornituri tat-trasport jerfgħu r-riskji tan-negozju tagħhom. L-awtoritajiet Ċeki nnotaw ukoll li l-fornitur tat-trasport ma jistax jiddeċiedi unilateralment biex iwaqqaf l-għoti tas-servizzi tat-trasport fuq ċerti linji jew jinfluwenza l-ambitu u l-frekwenza tas-servizz offrut. Jekk il-fornitur tat-trasport ma żgurax is-servizz bażiku tat-trasport stipulat fil-kuntratt tiegħu, ir-Reġjun Ústí jkun intitolat li jimponi multi kuntrattwali.
(62)
Madankollu, l-awtoritajiet Ċeki rrikonoxxew, li l-Liġi dwar it-Trasport bit-Triq ma tipprovdix definizzjoni aktar dettaljata ta' “spejjeż mhux prevedibbli” u li d-definizzjoni ta' dan il-kunċett hija f'idejn ix-xerrejja individwali tas-servizzi tat-trasport. Il-kunċett ta' spejjeż mhux prevedibbli ġie stabbilit f'aktar dettall fil-kuntratti tas-servizz pubbliku konklużi mir-Reġjun Ústí mal-operaturi individwali tat-trasport. Spejjeż mhux prevedibbli jirreferu għal sitwazzjonijiet li huma indipendenti mill-maniġment tal-kumpaniji, bħal diżastri naturali, interventi fil-prezz mill-Istat, bidliet fit-taxxi tas-sisa, VAT, eċċ. L-awtoritajiet Ċeki pprovdew lill-Kummissjoni l-estratti rilevanti tal-kuntratti tas-servizz pubbliku.
(63)
Finalment, rigward ir-raba' kundizzjoni ta' Altmark, ir-raġunament tal-awtoritajiet Ċeki rigward kull waħda mit-tliet miżuri ta' kumpens għal servizz pubbliku kien kemxejn differenti u sejjer jiġi spjegat separatament.
(64)
Fir-rigward tal-kuntratti tas-servizz pubbliku għall-2005 u l-2006 (miżura msemmija fil-premessa 42 taħt (a)), l-awtoritajiet Ċeki argumentaw li permezz tal-paragun tal-prezz tas-servizzi tat-trasport fir-Reġjun Ústí fl-2005 u dawk offruti fuq il-bażi tal-offerti ta' konċessjoni fl-2007 u 'l quddiem, dawk il-kuntratti għandhom jiġu kkunsidrati bħala konformi ma' dik il-kundizzjoni. Peress li l-offerti ta konċessjoni fl-2007 kienu trasparenti, miftuħa u nondiskriminatorji, il-prezzijiet offruti b'risposta għal dawk l-offerti kienu prezzijiet tas-suq fejn il-prezz tas-servizz tat-trasport inkluda biss l-ispejjeż ta' operatur razzjonali tipiku u qligħ raġonevoli. Analiżi tad-differenzi fil-prezzijiet turi li l-prezz medju tas-servizzi tat-trasport kien CZK 30,60/km fl-2005 u CZK 30,24/km fl-2007. Fl-2005, il-prezz tas-servizzi tat-trasport reġjonali varja bejn CZK 21,50/km u CZK 37,16/km. Fl-2007, wara li tlestew il-proċeduri tal-għażla tal-konċessjoni fit-tul, il-prezzijiet varjaw bejn CZK 25,48/km u CZK 45,79/km. L-awtoritajiet Ċeki jsostnu li jirriżulta minn dak il-paragun li l-prezz ma varjax b'mod sinifikanti u li l-varjazzjonijiet fil-prezz bejn iż-żoni differenti kienu saħansitra ogħla fl-2007 milli fl-2005. L-istess analiżi turi li l-profitti wkoll ma kinux varjaw b'mod sinifikanti bejn il-kuntratti tal-2005 u tal-2007. Għalhekk, il-profitti ġġenerati minn fornituri tat-trasport fil-perjodu eżaminat għandhom jiġu kkunsidrati konformi mar-raba' kundizzjoni ta' Altmark.
(65)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Ċeki ssottomettew opinjoni esperta mwassla mill-professuri tal-Università Teknika ta' Praga (České vysoké učení technické v Praze) li turi li l-ispejjeż tal-fornituri tas-servizz kienu dawk ta' operaturi prudenzjali. L-unika eċċezzjoni kien l-ilmentatur DPÚK, li kellu prezz għoli b'mod inadegwat għas-servizzi reġjonali tat-trasport tiegħu, u żewġ operaturi lokali li l-prezz tagħhom instab li kien baxx wisq.
(66)
Rigward il-kuntratti għall-perjodu bejn id-9 ta' Settembru 2006 u t-2 ta' Ġunju 2007 (il-miżura msemmija fil-premessa 42 taħt (b)) u bejn id-9 ta' Settembru 2006 u l-31 ta' Diċembru 2006 (il-miżura msemmija fil-premessa 42 taħt (c)), l-awtoritajiet Ċeki ddikjaraw li r-Reġjun Ústí ddefinixxa b'mod preċiż l-ambitu tas-servizzi mitluba u pprovda lill-fornituri tat-trasport interessati bi stimi rilevanti ta' dħul ibbażati fuq dejta storika. L-opinjoni esperta kellha tiġi pprovduta mill-fornitur tat-trasport. L-opinjoni esperta tal-fornitur tat-trasport magħżul hija mbagħad vinkolanti għall-perjodu kuntrattwali kollu. Konsegwentement, l-uniku kriterju meta ttieħdet id-deċiżjoni kien il-prezz offrut mill-fornituri tat-trasport interessati.
(67)
Fir-rigward tal-kumpensi għal servizz pubbliku għal servizzi tal-karozzi tal-linja mid-9 ta' Settembru 2006 sat-2 ta' Ġunju 2007 (il-miżura msemmija fil-premessa 42 taħt (b)), l-awtoritajiet Ċeki argumentaw li l-kuntratti tas-servizz pubbliku, li l-kumpensi tħallsu fuq il-bażi tagħhom, ingħataw wara proċedura ta' offerta miftuħa, trasparenti u mingħajr kundizzjonijiet. Il-fatt li t-tieni l-aqwa offerent finalment kellu jintgħażel minħabba li r-rebbieħ tal-offerti rrifjuta li jipprovdi s-servizzi meħtieġa ma jtellifx in-natura miftuħa, trasparenti u mingħajr kundizzjonijiet tal-proċedura tal-offerti.
(68)
Il-prezz offrut fl-ewwel sensiela tal-għażla kien il-prezz oġġettivament miksub permezz tal-proċedura tal-għażla u dak il-prezz għalhekk jissodisfa t-tielet u r-raba' kundizzjonijiet ta' Altmark, peress illi dan jiżgura li l-fornitur tas-servizz mhux sejjer jikseb profitti eċċessivi mit-twettiq tas-servizz. Il-kuntratti taħt il-miżura msemmija fil-premessa 42 taħt (b) ġew konklużi għal perjodu tranżitorju ta' disa' xhur fir-rigward ta' disgħa minn ħmistax-il żona tar-Reġjun Ústí.
(69)
Jekk il-Kummissjoni tikkunsidra li l-ewwel leg tar-raba' kundizzjoni ta' Altmark ma jkunx imwettaq fir-rigward tal-miżura msemmija fil-premessa 42 taħt (b), l-awtoritajiet Ċeki argumentaw li t-tieni leg tal-kundizzjoni ta' Altmark għandu jiġi kkunsidrat bħala mwettaq peress li l-għażla tal-fornitur tas-servizz saret skont l-analiżi tal-ispejjeż ta' fornitur tas-servizz tipiku li jopera bi qligħ raġonevoli.
(70)
Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-kumpensi għal servizz pubbliku mogħtija mir-Reġjun Ústí għas-servizzi tal-karozzi tal-linja fil-perjodu bejn id-9 ta' Settembru 2006 u l-31 ta' Diċembru 2006 permezz ta' negozjati diretti (il-miżura msemmija fil-premessa 42 taħt (c)), l-awtoritajiet Ċeki spjegaw li r-Reġjun Ústí żgura sa fejn ikun possibbli li s-servizzi tat-trasport pubbliku fil-ħames żoni li fihom ma kienx hemm it-tieni l-aqwa offerent kienu offruti għall-aktar prezz baxx possibbli. Ġiet organizzata sensiela oħra ta' konċessjonijiet biex tiżgura servizzi bażiċi tat-trasport pubbliku sakemm tkun tista' tiġi organizzata għażla ta' konċessjoni standard (mhux aċċellerata). It-tħabbir tat-tieni sensiela ta' konċessjonijiet ġie ppubblikat fis-16 ta' Awwissu 2006 f'diversi gazzetti Ċeki importanti ta' kuljum (23). L-awtoritajiet Ċeki pprovdew dokumentazzjoni għat-tieni sensiela ta' konċessjoni. Peress li dawk il-kuntratti kellhom jiġu konklużi fi żmien ġimagħtejn minħabba l-irtirar mhux mistenni ta' ČSAD Česká Lípa, u meta wieħed jikkunsidra li kwalunkwe konċessjonijiet kienu se jingħataw għal perjodu temporanju ta' anqas minn erba' xhur, ir-Reġjun Ústí inkluda bħala parametru tal-għażla fil-proċedura tal-għażla ta' konċessjoni li l-fornitur rebbieħ tat-trasport għandu jiżgura l-bidu ta' servizzi tat-trasport mid-9 ta' Settembru 2006, jiġifieri fi żmien ġimagħtejn mit-tħabbir tal-proċedura tal-għażla tal-konċessjoni.
(71)
Madankollu, peress li ma kienx possibbli li jiġu konklużi kuntratti fuq il-bażi tat-tieni sensiela ta' konċessjonijiet, peress li kien irċieva offerta waħda biss għas-sitt żoni (24), ir-Reġjun Ústí ikkonkluda kuntratti direttament ma' fornituri tat-trasport disponibbli. Skont l-awtoritajiet Ċeki, ma kienx hemm żmien biex tiġi organizzata t-tielet proċedura ta' għażla tal-konċessjoni minħabba ċ-ċirkostanzi eċċezzjonali relatati mal-konklużjoni ta' dawk il-kuntratti u l-istess restrizzjonijiet taż-żmien ma kinux jippermettu li tingħata opinjoni esperta. L-awtoritajiet Ċeki enfasizzaw ukoll li, fi kwalunkwe każ, il-prezz għas-servizz tat-trasport ma kienx differenti b'mod sinifikanti mill-prezz miksub permezz tal-ewwel u t-tieni sensiela ta' konċessjoniet. Id-differenza fl-ammont ta' madwar 7 % tista' tiġi kkunsidrata standard fid-dawl tal-fatt li l-allokazzjoni temporanja ta' riżorsi umani u kapitali għall-perjodu ta' 4 xhur kienet tiswa aktar milli għal perjodu itwal.
4.2. KUMMENTI DWAR L-EŻISTENZA TA' GĦAJNUNA MILL-ISTAT RIGWARD IL-GARANZIJI U Ż-ŻIEDA FL-INVESTIMENT TAL-KAPITAL FAVUR DP ÚSTÍ
4.2.1. Garanziji
(72)
Fir-rigward tal-garanziji ta' CZK 5 miljun u CZK 35 miljun ipprovduti mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem li jiżguraw self bankarju miksub mid-DP Ústí, l-awtoritajiet Ċeki argumentaw li d-DP Ústí kien ikun kapaċi jikseb is-self mingħajr il-garanziji. L-awtoritajiet Ċeki jinnotaw li d-DP Ústí kiseb self ta' CZK 40 miljun fl-2007 għall-finalizzazzjoni tal-bini tal-linja tat-trolley-bus Ústí nad Labem - Střekov u għax-xiri ta' żewġ karozzi tal-linja. Dak is-self ingħata minn Komerční banka, a.s., jiġifieri, l-istess istituzzjoni finanzjarja li tat self darbtejn lid-DP Ústí darba fl-2004 u darba fl-2005 li għalihom il-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem tat il-garanziji kkontestati. Il-kollateral għal dak is-self ta' CZK 40 miljun ġie ffurmat minn assi tad-DP Ústí. Il-fornitur tas-self intgħażel f'offerta miftuħa li bħala riżultat tagħha ntgħażlet l-aħjar offerta mingħajr distinzjoni bejn l-għażliet ta' żgurar tas-self, jiġifieri jew permezz ta' garanzija pprovduta mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem jew garanzija fil-forma tal-assi tal-kumpanija. Dan juri, skont l-awtoritajiet Ċeki, li l-kundizzjonijiet tas-self fl-2007 ma kinux jiddependu fuq il-forma tas-sigurtà u li d-DP Ústí kien kapaċi jikseb is-self fuq l-istess kundizzjonijiet anki mingħajr il-garanzija. L-awtoritajiet Ċeki jargumentaw li dan kien ukoll il-każ għas-self li sar fl-2004 u dak li sar fl-2005 u li l-garanzija għalhekk ma pprovdiet ebda vantaġġ ekonomiku lid-DP Ústí.
(73)
Fi kwalunkwe każ, il-fondi miksuba mis-self ma setgħux jintużaw għal skopijiet oħra minbarra l-bini tal-linja tat-trolley bus. Ir-Reġjun Ústí huwa żona ta' kwalità ambjentali baxxa u l-proġett serva l-iskop tat-titjib ta' dik is-sitwazzjoni fir-reġjun. Kieku s-self bankarju ma ngħatax lid-DP Ústí, id-DP Ústí kien ikun obbligat li jkompli s-servizz tat-trasport bil-karozzi tal-linja tiegħu. Skont l-awtoritajiet Ċeki, il-miżura effettivament tat prijorità lill-ħarsien ambjentali u mhux lill-ispejjeż ogħla assoċjati mal-bini tal-linja tat-trolley-bus u għandha għalhekk tiġi kkunsidrata kompatibbli mat-Trattat.
4.2.2. Żieda fil-kapital tal-ekwità għad-DP Ústí
(74)
L-awtoritajiet Ċeki spjegaw li r-riżorsi miż-żieda fil-kapital tal-ekwità ta' CZK 160 miljun ġew allokati għall-użu esklussiv fl-iffinanzjar tal-bini tal-linja tat-trolley-bus Ústí nad Labem - Střekov. Huma nżammu fuq kont separat tad-DP Ústí, minn fejn saru ħlasijiet għall-bini tal-linja tat-trolley-bus Ústí nad Labem - Střekov.
(75)
Dik il-linja hija parti integrali mis-sinsla tat-trasport pubbliku urban fil-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem, magħmula minn trasport ta' kapaċità kbira u u ekoloġiku bit-trolley-bus, li nbniet fil-muniċipalità mill-1984 u bdiet titħaddem gradwalment mill-1988. Il-bini tal-linja jirrappreżenta l-istadju finali tal-bini tas-sistema, li t-tlestija tagħha sejra tgħaqqad parti ewlenija tax-xatt tal-lemin tal-muniċipalità mat-trasport tas-sinsla tat-trolley-bus. Din l-estensjoni tas-sistema ilha ppjanata mill-1996.
(76)
Skont l-awtoritajiet Ċeki, l-investiment sejjer jirriżulta f'titjib sinifikanti fil-kundizzjonijiet ambjentali fil-muniċipalità, prinċipalment tnaqqis fit-tniġġis tal-arja fin-naħa tax-xatt tal-lemin tal-belt, tnaqqis fil-livelli ta' storbju tat-trasport fuq il-linji affettwati permezz tal-użu ta' trolley-buses minflok karozzi tal-linja (fuq kollox, li joperaw bil-lejl), tnaqqis tal-emissjonijiet fuq il-linji affettwati u tnaqqis tar-riskju ta' smog fotokimiku fiż-żona ta' Střekov.
(77)
Għaldaqstant, l-awtoritajiet Ċeki qalu li ż-żieda tal-kapital hija koperta minn eżenzjoni prevista fl-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1107/70 (25). L-awtoritajiet Ċeki jargumentaw li l-kundizzjonijiet għall-applikazzjoni tal-Artikolu 3(1)(b) huma milħuqa peress li (i) il-bini tan-netwerk tat-trolley-bus jimmira lejn il-koordinazzjoni u l-ottimizzazzjoni tat-trasport, (ii) jinvolvi spejjeż infrastrutturali li operaturi oħrajn li jużaw tipi oħrajn ta' trasport bit-triq m'għandhomx għalfejn jagħmlu, u (iii) m'hemmx alternattiva oħra, finanzjarjament anqas ta' piż biex jintlaħaq l-għan tal-politika komuni (jiġifieri l-koordinazzjoni tat-trasport u t-tnaqqis tal-emissjonijiet tas-CO2).
4.3. KUMMENTI DWAR MIŻURI ADDIZZJONALI MOGĦTIJA LID-DP ÚSTÍ U D-DP TEPLICE
(78)
Fl-2005, id-DP Ústí kisbet żewġ kumpensi addizzjonali ta' CZK 4 591 200 u CZK 7 335 000 fil-kuntest tal-obbligi tas-servizz pubbliku tagħha. Madankollu, l-awtoritajiet Ċeki ċċaraw li dawk il-kumpensi, ipprovduti mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem, kienu jikkonċernaw esklussivament trasport muniċipali fi ħdan dik il-muniċipalità u li huma ma kinux relatati mal-kumpensi tat-trasport reġjonali mogħtija mir-Reġjun Ústí li huma s-suġġett tad-Deċiżjoni ta' Ftuħ.
(79)
Rigward il-miżuri mogħtija lid-DP Teplice, l-awtoritajiet Ċeki ċċaraw li l-kumpensi mogħti mill-Muniċipalità ta' Teplice kif ukoll il-kiri ta' vetturi kienu jikkonċernaw esklussivament obbligi tas-servizz pubbliku relatati mat-trasport f'dik il-muniċipalità. Huma għalhekk ma kinux relatati mal-kumpensi tat-trasport reġjonali mogħtija mir-Reġjun Ústí li huma s-suġġett tad-Deċiżjoni ta' Ftuħ. Fi kwalunkwe każ, minħabba s-separazzjoni tal-kont implimentata mid-DP Teplice, ma kien hemm ebda riskju li dawk il-kumpensi jistgħu b'xi mod jikkonsistu f'issussidjar inkroċjat tal-attivitajiet reġjonali tat-trasport tad-DP Teplice. Fl-aħħar nett, min-natura tagħhom, it-trolley-buses ma jistgħux jintużaw barra mil-linji tat-trolley-buses ġewwa l-Muniċipalità ta' Teplice biex jipprovdu servizzi ta' trasport reġjonali.
5. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(80)
Id-DPÚK kienet l-uniku parti interessata li ressqet kummenti bi tweġiba għad-Deċiżjoni ta' Ftuħ.
(81)
Id-DPÚK ressqet kummenti ġenerali dwar il-qafas legali għal kumpens għall-obbligi tas-servizz pubbliku fis-settur tas-servizzi tal-karozzi tal-linja reġjonali fir-Repubblika Ċeka. Id-DPÚK sostniet li ma kienx hemm liberalizzazzjoni tas-settur tat-trasport pubbliku fir-Repubblika Ċeka. Skont id-DPÚK, dan kien ifisser li l-obbligi tal-operaturi ġew stabbiliti b'mod ċar fid-deċiżjonijiet amministrattivi li jagħtu liċenzji lill-operaturi peress li l-leġiżlazzjoni Ċeka hija bbażata fuq sistema ta' “obbligi ta' servizz pubbliku” fis-sens tal-Artikolu 2 tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69 u mhux “kuntratti ta' servizz pubbliku” fis-sens tal-Artikolu 14 ta' dak ir-Regolament. Id-DPÚK ssostni li l-valutazzjoni tal-kumpensi għal servizz pubbliku fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ hija affettwata minn interpretazzjoni żbaljata tal-qafas legali rilevanti. Hija ssostni wkoll li s-sentenza Altmark ma tistax tiġi applikata f'dan il-każ minħabba li dik is-sentenza kienet tikkonċerna sistema bbażata fuq kuntratti għal servizz pubbliku u mhux obbligi ta' servizz pubbliku bħal f'dan il-każ.
(82)
Fuq dik il-bażi, id-DPÚK sostniet li l-obbligi ta' servizz pubbliku u l-livell ta' kumpens ma setgħux ikunu suġġetti għal negozjati bejn l-awtoritajiet reġjonali u l-operaturi. Huma ma setgħux ikunu suġġetti għal kompetizzjoni bejn l-operaturi, peress li dan kien impossibbli f'sistema bbażata fuq obbligi ta' servizz pubbliku, u l-kumpens ma kien jirrappreżenta ebda prezz kuntrattwali tas-servizzi tat-trasport ipprovduti, iżda kien telf dovut għat-twettiq tal-obbligi rilevanti li rriżultaw mill-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet legali, kien indipendenti mir-rieda tal-operatur u l-awtoritajiet u għalhekk ma setax jiġi nnegozjat. Id-DPÚK qalet ukoll li r-Reġjun Ústí kiser il-leġiżlazzjoni eżistenti billi kkonkluda kuntratti ta' servizz pubbliku mal-operaturi magħżula fuq il-bażi ta' proċeduri kważi-offerti. Id-DPÚK sostniet li tentattivi bħal dawn biex jiġu applikati prinċipji ta' kompetizzjoni jmorru kontra s-sistema bbażata fuq l-obbligi ta' servizz pubbliku u għalhekk huma illegali. Id-DPÚK argumentat li l-operaturi li jkunu għadhom kif intgħażlu ngħataw liċenzji u rċevew kumpensi għal servizz pubbliku illegalment, peress li d-DPÚK hija d-detentur tal-liċenzji primarji għall-istess linji tal-karozzi tal-linja. L-approċċ tal-awtoritajiet tar-Reġjun Ústí kien immotivat min-nuqqas ta' rieda tagħhom li jħallsu lill-operaturi stabbiliti l-kumpensi li huma intitolati għalihom fuq il-bażi tal-liġi u l-operaturi stabbiliti li mhumiex lesti li jaċċettaw sussidji operattivi aktar baxxi huma bbulijati u sostitwiti minn operaturi ġodda permezz ta' psewdo-offerti illegali. Id-DPÚK talbet li s-sitwazzjoni tiġi rettifikata u li titħalla tieħu f'idejha l-karozzi tal-linja u l-impjegati mill-operaturi attwali magħżula illegalment u li tirritorna għat-twettiq tal-obbligi imposti oriġinarjament ta' servizz pubbliku li kienu sejrin jiskadu biss fl-2011. Barra minn hekk, id-DPÚK sostniet li d-dejta għall-2006-2008 tat prova tal-affermazzjoni tagħha li l-ispejjeż finali tal-iżgurar tas-servizzi reġjonali tal-karozzi tal-linja mill-operaturi l-ġodda jkunu aktar għoljin.
(83)
Fl-aħħar nett, id-DPÚK innotat li l-operaturi magħżula ġodda huma f'ħafna każijiet operaturi muniċipali tas-servizz tal-karozzi tal-linja, proprjetà tal-muniċipalitajiet rilevanti u ssussidjati minnhom, b'tali mod li teżisti kompetizzjoni inġusta bejn dawk l-operaturi u l-operaturi fis-suq tat-trasport reġjonali tal-passiġġieri. Id-DPÚK argumentat li huwa inaċċettabbli li l-operaturi lokali tal-karozzi tal-linja jitħallew joperaw linji reġjonali lil hinn miż-żona tal-muniċipalità tagħhom.
(84)
Fir-rigward tal-garanzija u ż-żieda tal-ekwità mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem, id-DPÚK sostniet li kienet ipproponiet lill-awtoritajiet alternattiva ferm irħas għal servizz tat-trasport lokali favur l-ambjent fuq il-linja Ústí nad Labem - Střekov (ibbażata fuq il-karozzi tal-linja CNG minflok it-trolley-buses tad-DP Ústí), iżda li dik l-alternattiva ġiet miċħuda.
(85)
Rigward il-miżuri li skont id-Deċiżjoni ta' Ftuħ ingħataw qabel l-adeżjoni tar-Repubblika Ċeka fl-Unjoni, id-DPÚK sostniet li kollha għandhom effett fit-tul li jmur ferm lil hinn mid-data tal-adeżjoni.
(86)
F'dak li jirrigwarda l-valutazzjoni mill-Kummissjoni tat-trasferiment tal-operat tal-miters tal-parkeġġ għad-DP Děčín, id-DPÚK sostniet li l-analiżi fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ hija żbaljata peress li l-limitu de minimis ma kienx japplika fis-settur tat-trasport pubbliku.
(87)
Id-DPÚK ma kkummentatx fuq il-kunċett tal-ispejjeż mhux prevedibbli. Hija ma kkummentatx lanqas fuq il-fatt li l-istabbiliment minn qabel ta' prezz massimu għal kumpens ibbażat fuq analiżi statistika nazzjonali jista' jiggarantixxi li ma jkunx hemm kumpens żejjed għall-operaturi.
6. KUMMENTI TAR-REPUBBLIKA ĊEKA DWAR IL-KUMMENTI MILL-PARTI INTERESSATA
(88)
L-awtoritajiet Ċeki ma qablux mal-interpretazzjoni tal-qafas legali għal kumpensi għall-obbligi ta' servizz pubbliku fis-settur tas-servizzi tal-karozzi tal-linja reġjonali fir-Repubblika Ċeka kif deskritt mid-DPÚK fis-sottomissjonijiet tagħha. L-awtoritajiet Ċeki ma qablux ukoll mal-pretensjoni tad-DPÚK li s-servizzi tat-trasport pubbliku kienu għadhom ma ġewx liberalizzati fir-Repubblika Ċeka.
(89)
L-awtoritajiet Ċeki argumentaw li l-qafas leġiżlattiv nazzjonali inkluda żewġ possibbiltajiet sabiex isiru arranġamenti għat-trasport pubbliku bil-karozzi tal-linji taħt ir-reġim tal-obbligu ta' servizz pubbliku: (i) fuq il-bażi ta' kuntratt ta' servizz pubbliku bbażat fuq it-Taqsima 19 tal-Att dwar it-Trasport bit-Triq u l-Artikolu 14 tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69 u (ii) fuq il-bażi ta' deċiżjoni unilaterali li timponi obbligu ta' servizz pubbliku. It-tieni tip, madankollu, tintuża biss b'mod marġinali. Fir-Reġjun Ústí, l-operazzjonijiet reġjonali kollha tat-trasport pubbliku bil-karozzi tal-linja bħalissa huma bbażati fuq kuntratti li jirriżultaw minn proċeduri ta' offerti miftuħa, trasparenti u nondiskriminatorji. L-awtoritajiet Ċeki argumentaw li minkejja ċerti differenzi fit-termini użati, il-kuntratti ta' servizz pubbliku kienu jikkorrispondu għal kuntratti ta' servizz pubbliku skont it-tifsira tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69. Dan kien ċar mill-qari tal-Att dwar it-Trasport bit-Triq kif ukoll mill-interpretazzjoni tiegħu f'diversi deċiżjonijiet tal-awtoritajiet rilevanti.
(90)
L-awtoritajiet Ċeki ċċaraw ukoll li l-liċenzja għall-operat tas-servizzi tat-trasport bil-karozzi tal-linja kienet awtorizzazzjoni li tippermetti lill-operatur jipprovdi servizzi tat-trasport bil-karozzi tal-linja fuq linji individwali iżda ma kienet tirrappreżenta ebda affidament ta' obbligi ta' servizz pubbliku. Dawk l-obbligi ġew fdati lill-operaturi permezz ta' kuntratti ta' servizz pubbliku bejn l-operatur rispettiv u l-awtorità rilevanti (ir-Reġjun Ústí f'dan il-każ). Jista' jkun hemm aktar operaturi b'liċenzja għal ċertu linja ta' karozzi tal-linja, iżda l-kumpens għal servizz pubbliku ngħata biss lill-operatur li kien ikkonkluda l-kuntratt għal dik il-linja mal-awtoritajiet reġjonali jew li l-obbligu ġie impost fuqu permezz ta' deċiżjoni tal-awtoritajiet. Barra minn hekk, il-liċenzja ma setgħetx tirrappreżenta deċiżjoni dwar l-impożizzjoni ta' obbligi ta' servizz pubbliku skont it-tifsira tal-Artikolu 1 tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69, peress li ma pprovdietx biex jingħata kumpens rigward il-piż finanzjarju li jirriżulta mill-obbligu kif meħtieġ mill-Artikolu 6 ta' dak ir-Regolament.
(91)
L-awtoritajiet Ċeki kkunsidraw ukoll li l-kumpensi mħallsa fuq il-bażi tal-kuntratti ta' servizz pubbliku ssodisfaw il-kriterji Altmark u għal dik ir-raġuni ma ġewx notifikati lill-Kummissjoni.
(92)
L-awtoritajiet Ċeki qalu li minħabba l-proċeduri tal-għażla miftuħa, trasparenti u nondiskriminatorji, is-servizzi tat-trasport bil-karozzi tal-linja fil-qafas tal-obbligu ta' servizz pubbliku fir-Reġjun Ústí kienu ġew ipprovduti għal prezzijiet li kienu ferm aktar vantaġġużi minn qabel. Dan wassal għal użu aktar effiċjenti ta' riżorsi tar-Reġjun Ústí milli kieku kellu jħallas kumpens għat-telf unilateralment meħtieġ mid-DPÚK.
(93)
F'dak li jirrigwarda l-argumenti tad-DPÚK dwar il-garanzija u ż-żieda ta' ekwità mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem, l-awtoritajiet Ċeki ċċaraw li kien hemm netwerk eżistenti tat-trolley-buses f'dik il-muniċipalità u li dawk il-miżuri kienu użati għall-interkonnessjoni ta' żewġ netwerks eżistenti ta' trunk trolley-buses. Għalhekk, il-linji ġodda tat-trolley-buses issupplimentaw biss in-netwerk eżistenti tat-trolley-buses li ġew introdotti gradwalment mill-1988. Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Ċeki qalu li ma kien hemm ebda rekord uffiċjali ta' xi sottomissjoni formali mid-DPÚK ta' proġett alternattiv għall-iżgurar ta' trasport ekoloġiku fil-muniċipalità. Il-proġett mehmuż mas-sottomissjoni tad-DPÚK huwa datat Ġunju 2001 u għalhekk ma kienx rilevanti fiż-żmien tal-miżuri vvalutati.
7. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURI
(94)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta' riżorsi Statali fi kwalunkwe forma li tgħawweġ jew thedded li tgħawweġ il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-forniment ta' ċerti oġġetti għandha tkun inkompatibbli mas-suq komuni, sa fejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(95)
Il-kwalifika ta' miżura bħala għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat għalhekk teħtieġ li jintlaħqu l-kundizzjonijiet kumulattivi li ġejjin: (i) il-miżura għandha tkun imputabbli lill-Istat u ffinanzjata permezz tar-riżorsi tal-Istat; (ii) għandha tagħti vantaġġ lill-benefiċjarju tagħha; (iii) dak il-vantaġġ għandu jkun selettiv; u (iv) il-miżura għandha tgħawweġ jew thedded li tgħawweġ il-kompetizzjoni u jkollha l-potenzjal li tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(96)
Il-Kummissjoni sejra teżamina jekk kull waħda minn dawn il-kundizzjonijiet ġewx issodisfati fir-rigward tal-ħames miżuri li ġejjin:
(a)
kumpensi għall-qadi ta' obbligi ta' servizz pubbliku mogħtija mir-Reġjun Ústí lil ČSAD, DP Ústí, DP Teplice, DP Chomutov, DP Děčín, DP Most, Podbořany, Miroslav Ohem, Petr Frommel, Petr Stejskal u Vilém Graupner biex jipprovdu servizzi tat-trasport reġjonali fl-2005 u l-2006;
(b)
kumpensi għall-qadi ta' obbligi ta' servizz pubbliku mogħtija mir-Reġjun Ústí lil Autobusy Karlovy Vary, a.s, Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., DP Most u ZDAR, a.s. biex jipprovdu servizzi tat-trasport reġjonali fil-perjodu bejn id-9 ta' Settembru 2006 u t-2 ta' Ġunju 2007;
(c)
kumpensi għall-qadi ta' obbligi ta' servizz pubbliku mogħtija mir-Reġjun Ústí lil ČSAD Semily, DP Děčín, ČSAD Střední Čechy, DP Teplice, DP Ústí, DP Chomutov u DP Mladá Boleslav biex jipprovdu servizzi tat-trasport reġjonali fil-perjodu bejn id-9 ta' Settembru 2006 u l-31 ta' Diċembru 2006;
(d)
garanziji datati 23 ta' Lulju 2004 u l-11 ta' April 2005 mogħtija mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem favur DP Ústí biex jiżguraw self li jiswa CZK 35 miljun u CZK 5 miljun rispettivament;
(e)
żieda fil-kapital tal-ekwità tad-DP Ústí minn CZK 160 miljun mogħtija mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem fl-2006.
7.1. EŻISTENZA TA' GĦAJNUNA MILL-ISTAT
7.1.1. Kumpensi għall-qadi ta' obbligi ta' servizz pubbliku (miżuri msemmija fil-premessa 96 taħt (a), (b) u (c))
7.1.1.1. Riżorsi tal-Istat
(97)
Il-kumpensi għal servizz pubbliku għall-għoti ta' servizzi tat-trasport tħallsu fuq il-bażi ta' kuntratti konklużi bejn l-awtoritajiet tar-Reġjun Ústí u l-operaturi elenkati fil-premessa 96 taħt (a), (b) u (c) u tħallsu mill-baġit pubbliku ta' dawk l-awtoritajiet. Dawk il-kumpensi għalhekk huma imputabbli lill-Istat u jingħataw permezz ta' riżorsi tal-Istat.
7.1.1.2. Vantaġġ ekonomiku
(98)
Mis-sentenza Altmark jirriżulta li l-kumpens mogħti mill-Istat jew permezz ta' riżorsi tal-Istat lill-impriżi għall-qadi ta' obbligi tas-servizz pubbliku ma jagħtix vantaġġ lill-impriżi kkonċernati, u għalhekk ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, sakemm jiġu ssodisfati erba' kundizzjonijiet kumulattivi:
(a)
l-impriża benefiċjarja għandu jkollha effettivament obbligi tas-servizz pubbliku xi twettaq u dawk l-obbligi għandhom ikunu definiti b'mod ċar;
(b)
il-parametri li abbażi tagħhom jiġi kkalkulat il-kumpens għandhom jiġu stabbiliti minn qabel b'mod oġġettiv u trasparenti;
(c)
il-kumpens ma jistax jaqbeż dak li huwa neċessarju biex ikopri l-ispejjeż kollha jew parti minnhom magħmula fil-qadi tal-obbligi tas-servizz pubbliku, filwaqt li jitqiesu l-irċevuti rilevanti u qligħ raġonevoli għall-qadi ta' dawk l-obbligi;
(d)
meta, f'każ speċifiku, l-impriza li għandha twettaq l-obbligi tas-servizz pubbliku ma tintgħażilx skont proċedura ta' akkwist pubbliku li tippermetti l-għażla tal-offerent li kapaċi jipprovdi dawk is-servizzi bl-anqas spiża għall-komunità, il-livell ta' kumpens meħtieġ għandu jiġi ddeterminat fuq il-bażi ta' analiżi tal-ispejjeż li impriża tipika, immexxija sew u pprovduta kif xieraq b'mezzi tat-trasport sabiex tkun tista' tissodisfa r-rekwiżiti meħtieġa tas-servizz pubbliku, kienet tagħmel meta twettaq dawk l-obbligi, filwaqt li jitqies id-dħul rilevanti u qligħ raġonevoli għall-qadi tal-obbligi.
(99)
Sabiex tiġi eskluża l-preżenza ta' vantaġġ ekonomiku meta jingħata kumpens lill-impriżi b'kunsiderazzjoni għall-qadi ta' obbligi tas-servizz pubbliku, is-sentenza Altmark tirrikjedi li l-erba' kundizzjonijiet kollha jiġu ssodisfati b'mod kumulattiv.
(100)
Rigward l-ewwel kundizzjoni, obbligu ta' servizz pubbliku fil-qasam tat-trasport fuq l-art huwa rekwiżit biex jiġu żgurati servizzi tat-trasport fl-interess ġenerali li operatur, li kieku kellu jqis l-interessi kummerċjali tiegħu stess, ma jassumix jew ma jassumix sal-istess punt jew taħt l-istess kundizzjonijiet mingħajr kumpens (26). F'dawk il-konfini, l-Istati Membri għandhom setgħa diskrezzjonali wiesgħa fid-definizzjoni ta' obbligi tas-servizz pubbliku skont il-ħtiġijiet tal-utenti finali. Il-kompitu tal-Kummissjoni f'każijiet bħal dawn huwa li tiżgura li dak il-marġni ta' diskrezzjoni jiġi applikat mingħajr żball ċar f'dak li jirrigwarda d-definizzjoni ta' obbligu tas-servizz pubbliku.
(101)
Fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ, il-Kummissjoni diġà nnotat li l-awtoritajiet Ċeki kienu pprovdewlha l-kuntratti li fuq il-bażi tagħhom l-awtoritajiet reġjonali ta' Ústí rranġaw għat-twassil ta' obbligi tas-servizz pubbliku mal-operaturi. Dawk il-kuntratti jiddefinixxu l-ambitu tal-obbligu tas-servizz pubbliku biex jiġu pprovduti servizzi tat-trasport. B'mod aktar speċifiku, dawk il-kuntratti jiddefinixxu l-linji li joperaw fuqhom il-fornituri tat-trasport tal-karozzi tal-linja, l-iskedi u l-istima oġġettiva tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu. Il-fatt li dawk il-linji ma jistgħux jitħaddmu fuq bażi kummerċjali jintwera permezz ta' paragun tat-telf mistenni li tista' tingħata prova tiegħu u t-telf reali għal dawk il-linji kif previst fit-Tabelli 1 sa 9 ta' hawn fuq. Barra minn hekk, l-operaturi ma jistgħux jiddeċiedu unilateralment biex iwaqqfu l-operat tal-linji li ma jħallux qligħ; u lanqas jistgħu jinfluwenzaw l-ambitu u l-frekwenza tas-servizzi fuq il-linji li joperaw. Huma għalhekk għandhom ċertu grad ta' riskju tan-negozju li tirriżulta mill-fatt li jistgħu jiffaċċjaw telf ekonomiku jekk it-telf operattiv tagħhom ikun akbar minn dak li kien stabbilit minn qabel mill-istima oġġettiva tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li, fir-rigward tal-miżuri elenkati fil-premessa 96 taħt (a), (b) u (c), jeżistu obbligi ġenwini tas-servizz pubbliku li kienu ddefiniti b'mod ċar minn qabel. L-ewwel kundizzjoni ta' Altmark hija għalhekk issodisfata.
(102)
Rigward it-tieni kundizzjoni ta' Altmark, il-parametri li jservu bħala l-bażi għall-kalkolu tal-kumpens għandhom jiġu stabbiliti minn qabel b'mod oġġettiv u trasparenti sabiex jiżguraw li ma jagħtux vantaġġ ekonomiku li jista' jiffavorixxi l-impriża benefiċjarja fuq impriżi li jikkompetu. Il-ħtieġa li jiġu stabbiliti l-parametri ta' kumpens bil-quddiem ma tfissirx li l-kumpens għandu jiġi kkalkolat fuq il-bażi ta' formula speċifika. Pjuttost, dak li jgħodd huwa li jkun ċar mill-bidu kif il-kumpens għandu jiġi determinat.
(103)
Fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ, il-Kummissjoni nnotat li l-kumpens għal servizz pubbliku ġie kkalkulat skont il-kuntratti fuq il-bażi ta' prezz mistenni għal kull kilometru u d-dħul previst. Il-Kummissjoni rrikonoxxiet li tali metodoloġija tista' tiżgura kalkolu ex ante tal-kumpens b'mod oġġettiv u trasparenti. Madankollu, il-Kummissjoni ma kinitx irċeviet biżżejjed informazzjoni dwar il-metodoloġija użata biex tistabbilixxi l-livell tal-prezzijiet mistennija għal kull kilometru f'dan il-każ u għalhekk ma setgħetx tikkonkludi jekk it-tieni kundizzjoni ta' Altmark ġietx issodisfata jew le.
(104)
L-awtoritajiet Ċeki sadanittant spjegaw li l-leġiżlazzjoni Ċeka applikabbli tistipula l-parametri kollha li fuq il-bażi tagħhom għandhom jiġu kkalkulati l-pagamenti tal-kumpens, b'mod partikolari l-ispejjeż tas-servizzi, id-dħul u l-qligħ raġonevoli. Sussegwentement, kull kuntratt konkluż bejn ir-Reġjun Ústí u l-operatur inkluda l-parametri rilevanti użati għall-kalkolu tal-istima oġġettiva tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu. Dik l-istima hija bbażata fuq id-differenza bejn (a) il-prezz għal kull kilometru miftiehem fil-kuntratt u (b) id-dħul tal-operatur għas-servizzi rilevanti. Il-prezz għal kull kilometru kien jinkludi (i) l-ispejjeż tal-operazzjonijiet u (ii) qligħ raġonevoli.
(105)
Fir-rigward tad-differenzi fil-prezz għal kull kilometru għal kull wieħed mill-operaturi, l-awtoritajiet Ċeki spjegaw li dawn jirriflettu s-sitwazzjoni differenti ta' kull operatur (pereżempju l-ispejjeż għal kull kilometru huma naturalment differenti fiż-żoni rurali u suburbani). Fi kwalunkwe każ, il-parametri kollha għall-kalkolu tal-prezzijiet għal kull wieħed mill-operaturi kienu stabbiliti b'mod ċar bil-quddiem fil-kuntratti individwali. L-awtoritajiet reġjonali kellhom ukoll is-setgħa li jivverifikaw li d-dejta użata għal dawn l-istimi kienet korretta u tikkorrispondi għas-sitwazzjoni ta' dak l-operatur partikolari.
(106)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkunsidra li l-parametri għall-kalkolu tal-kumpens għal kull operatur ġew stabbiliti minn qabel b'mod oġġettiv u trasparenti. It-tieni kundizzjoni ta' Altmark għalhekk ġiet issodisfata rigward il-miżuri elenkati fil-premessa 96 taħt (a), (b) u (c).
(107)
Fir-rigward tat-tielet kundizzjoni ta' Altmark, il-Kummissjoni tinnota li s-saldu finali u l-ħlas tal-kumpens isir biss ladarba l-operatur speċifiku jkun ipprovda prova dokumentata tat-telf reali li jsir fit-twettiq tas-servizz. Fl-istess ħin, l-ammont massimu tal-kumpens huwa limitat minn qabel bi stima oġġettiva tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu, li hija inkluża fil-kuntratt.
(108)
Skont it-taqsima 19b(3) tal-Liġi dwar it-Trasport bit-Triq, l-istima oġġettiva tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu tikkostitwixxi limitu stabbilit minn qabel li l-awtorità kompetenti ma tistax tagħti kumpens għal telf reali ogħla minn dan il-limitu (27). Għalhekk, jekk operatur jitlob kumpens għal telf ogħla wara l-eżekuzzjoni tal-kuntratt, l-awtoritajiet pubbliċi ma jistgħux ikopru dak it-telf. Jekk, b'kuntrast, it-telf reali jkun anqas mit-telf stmat mistenni, it-telf reali biss jiġi kkumpensat.
(109)
Dan huwa evidenzjat mill-fatt li l-kumpens attwali mħallas lill-operaturi, kif indikat fit-Tabella 2, it-Tabella 4, it-Tabella 7 u t-Tabella 9, huwa f'ħafna każijiet aktar baxx mit-telf imbassar speċifikat fil-kuntratt, kif indikat taħt l-intestatura “telf ġenerali li tista' tingħata prova tiegħu” fit-Tabella 1, it-Tabella 3, it-Tabella 6 u t-Tabella 8.
(110)
Żieda ta' dawk il-limiti hija possibbli biss jekk ikun hemm spejjeż mhux prevedibbli, li, madankollu, ma kien il-każ f'ebda wieħed mill-kuntratti tat-trasport reġjonali eżaminati taħt din id-Deċiżjoni. Fir-rigward tal-kunċett ta' “spejjeż mhux prevedibbli”, li b'rabta magħhom il-Kummissjoni esprimiet dubji fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ tagħha, dak il-kunċett jirrigwarda spejjeż li huma indipendenti mid-deċiżjonijiet ta' ġestjoni tal-kumpaniji, bħal dawk relatati ma' diżastri naturali, interventi fil-prezz mill-Istat, bidliet fid-dazji tas-sisa, VAT, eċċ. Biex jitolbu kumpens, l-operaturi għandhom jagħtu prova li dawk l-ispejjeż ġenwinament saru fil-qadi tal-obbligi tas-servizz pubbliku. L-eżistenza ta' dik l-eċċezzjoni għal-limitu massimu fuq il-kumpens, madankollu, ma tikkompromettix il-ħila tal-mekkaniżmu ta' kumpens biex jiżgura li l-kumpens aħħari rċevut mill-operatur ma jaqbiżx it-telf reali tiegħu.
(111)
Rigward id-determinazzjoni tal-qligħ raġonevoli, li jifforma parti mill-kalkolu tal-ispejjeż u li b'rabta magħhom il-Kummissjoni esprimiet ukoll dubji fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ, l-awtoritajiet Ċeki wrew li l-profitt medju fl-2005 ammonta għal CZK 1,53 għal kull kilometru. Bi prezz medju għal kull kilometru fl-2005 li ammonta għal CZK 30,60 għal kull kilometru, il-marġni ta' profitt medju ammonta għal madwar 5 %, li l-Kummissjoni tqis li huwa raġonevoli. Fl-2007, il-profitt medju ammonta għal CZK 0,97 għal kull kilometru u l-prezz medju għal kull kilometru kien CZK 30,24 għal kull kilometru. Il-marġni ta' profitt medju għalhekk ammontat għal madwar 3,2 %. L-awtoritajiet Ċeki ma pprovdewx il-figuri medji ta' profitt għas-sena 2006. Madankollu, il-marġni medju ta' profitt għall-2006 x'aktarx li jkun fl-istess firxa bħal dak għall-2005 u l-2007 peress li l-figuri rilevanti l-oħrajn (bħall-prezz medju għal kull kilometru li ammonta fl-2007 għal CZK 31,72, telf medju li tista' tingħata prova tiegħu għal kull kilometru li jammonta għal CZK 17,49) baqgħu fl-istess firxa u l-metodoloġija għall-kalkolu tal-qligħ raġonevoli kienet l-istess (ara n-nota f'qiegħ il-paġna 9).
(112)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li t-tielet kundizzjoni ta'Altmark ġiet osservata rigward miżuri elenkati fil-premessa 96 taħt (a), (b) u (c).
(113)
Fl-aħħar nett, ir-raba' kundizzjoni ta' Altmark teħtieġ li l-fornitur tas-servizzi pubbliċi jintgħażel fi proċedura ta' akkwist pubbliku jew li l-ispejjeż għall-għoti ta' dak is-servizz jiġu limitati għall-ispejjeż ta' impriża tipika mmexxija tajjeb permezz ta' valutazzjoni komparattiva.
(114)
Skont l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Ċeki fir-rigward tal-miżuri elenkati fil-premessa 96 taħt (a) u (c), ir-relazzjonijiet kuntrattwali bejn ir-Reġjun Ústí u l-operaturi għall-2005 u l-2006 kienu stabbiliti billi sempliċiment ġew estiżi l-kuntratti eżistenti, filwaqt li l-kuntratti għall-perjodu mid-9 ta' Settembru 2006 sal-31 ta' Diċembru 2006 ġew konklużi wara proċeduri nnegozjati. Fiż-żewġ proċeduri, operaturi oħrajn ma tħallewx jissottomettu l-offerti tagħhom biex jipprovdu servizzi tat-trasport għall-perjodu inkwistjoni u ebda minnhom ma tikkostitwixxi proċedura ta' akkwist pubbliku li tippermetti l-għażla ta' offerti li jirriflettu l-kundizzjonijiet tas-suq kif meħtieġ mill-ewwel fergħa tar-raba' kundizzjoni ta' Altmark (28).
(115)
Konsegwentement, il-Kummissjoni għandha teżamina jekk it-tieni fergħa tal-alternattiva stipulata fir-raba' kundizzjoni ta' Altmark hix ssodisfata fir-rigward tal-kuntratti inkwistjoni. Skont dik l-alternattiva, il-livell ta' kumpens għandu jiġi ddeterminat fuq il-bażi ta' analiżi tal-ispejjeż ta' impriża tipika, ġestita sew u mgħammra b'mod adegwat (valutazzjoni komparattiva).
(116)
L-awtoritajiet Ċeki jsostnu li l-livell ta' kumpens għall-operaturi fl-2005 u l-2006 jikkorrispondi għall-ispejjeż ta' impriża tipika, ġestita sew u mgħammra b'mod adegwat. Huma jargumentaw li dan huwa ppruvat billi jitqabblu l-prezzijiet fl-2005 u l-2006 mal-prezzijiet li jirriżultaw mill-proċeduri ta' offerti miftuħa u trasparenti għas-servizzi sa mill-2007. Filwaqt li fl-2005, il-prezz medju kien jikkorrispondi għal CZK 30.60 għal kull kilometru (bi spejjeż medji ta' CZK 29.06 għal kull kilometru), il-prezz medju li jirriżulta mill-offerti tal-2007 ammonta għal CZK 30.24 għal kull kilometru (spejjeż medji ta' CZK 29.22 għal kull kilometru). Barra minn hekk, filwaqt li l-firxa ta' prezzijiet għall-operaturi differenti kienet bejn CZK 21.50 u CZK 37.16 għal kull kilometru fl-2005, dan varja bejn CZK 25.48 u CZK 45.79 għal kull kilometru fl-2007. L-awtoritajiet Ċeki jargumentaw li peress li l-livell medju tal-prezz għal kull kilometru u l-firxa ta' prezzijiet individwali ma varjawx materjalment bejn l-2005 u l-2007, il-prezzijiet fl-2005 għandhom jitqiesu bħala li jikkorrispondu għall-ispejjeż ta' impriża tipika, immexxija tajjeb u pprovduta adegwatament b'mezzi tat-trasport. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Ċeki ssottomettew opinjoni esperta li tagħti xhieda illi, bl-eċċezzjoni tal-ispejjeż eċċezzjonalment għolja tal-ilmentatur, l-ispejjeż l-oħra kollha tal-operaturi kkorrispondew għall-ispejjeż ta' impriża tipika, immexxija tajjeb u pprovduta adegwatament b'mezzi tat-trasport.
(117)
Il-Kummissjoni tinnota li l-użu ta' dejta statistika deskritta fil-premessa preċedenti għandu l-għan li jistabbilixxi li l-prezz kien determinat b'referenza għall-ispejjeż ta' impriża tipika. Madankollu, kif diġà ġie nnotat fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ, l-użu ta' spejjeż storiċi tal-istatistika ma jwassalx għal konklużjoni li l-operaturi li aċċettaw li jipprovdu s-servizzi fil-livell tal-ispejjeż tal-2005 għandhom jiġu kkunsidrati bħala operaturi mmexxija sewwa. Tabilħaqq, l-iffissar tal-livell tal-ispejjeż fil-passat ma jipprovdix inċentiv għall-effiċjenza fil-ġestjoni tal-ispejjeż tal-operaturi tat-trasport. Min-naħa l-oħra, jekk jinbidlu xi parametri importanti tal-ispejjeż (bħall-prezz tal-fjuwil) id-dejta storika dwar l-ispejjeż issir skaduta minnufih. Barra minn hekk, meta identifikaw il-valutazzjonijiet komparattivi l-awtoritajiet Ċeki ma applikaw ebda kriterji oġġettivi li huma ekonomikament rikonoxxuti bħala li jirrappreżentaw ġestjoni sodisfaċenti u ma bbażawx l-analiżi tagħhom fuq xi proporzjonijiet analitiċi li jirrappreżentaw il-produttività jew li għandhom x'jaqsmu mal-kwalità tal-provvista (29).
(118)
Fir-rigward tal-miżura msemmija fil-premessa 96 taħt (c), l-awtoritajiet Ċeki ma pprovdew ebda informazzjoni lill-Kummissjoni li tindika li l-livell ta' kumpens għall-kuntratti fil-perjodu mid-9 ta' Settembru 2006 sal-31 ta' Diċembru 2006 ġie ddeterminat fuq il-bażi ta' analiżi tal-ispejjeż ta' impriża tipika, ġestita sew u mgħammra b'mod adegwat.
(119)
Għaldaqstant, peress li mhux ir-rekwiżiti tat-tieni alternattiva tar-raba' kundizzjoni ta' Altmark ġew issodisfati, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li l-ammont ta' kumpens li jirriżulta mill-miżuri msemmija fil-premessa 96 taħt (a) u (c) ġie stabbilit f'livell li jiggarantixxi li ma ngħata ebda vantaġġ lil ċerti operaturi. Il-Kummissjoni għalhekk tikkunsidra li l-kumpensi għal servizz pubbliku mogħtija bħala riżultat tal-miżuri msemmija fil-premessa 96 taħt (a) u (c) taw vantaġġ ekonomiku lill-operaturi reġjonali tat-trasport pubbliku msemmija f'dik l-istess premessa.
(120)
Fir-rigward tal-miżura msemmija fil-premessa 96 taħt (b), il-kuntratti tas-servizz pubbliku konklużi għall-perjodu bejn id-9 ta' Settembru 2006 u t-2 ta' Ġunju 2007 ġew konklużi wara proċedura ta' offerti. Dik il-proċedura ta' offerti qasmet lir-Reġjun Ústí fi ħmistax-il żona li l-operaturi setgħu jagħmlu offerta fuqhom separatament. It-tħabbir tal-offerta ġie ppubblikat fuq websajt, fuq il-bord tal-avviżi pubbliċi tar-Reġjun Ústí u fuq żewġ gazzetti ta' kuljum li jkopru r-Repubblika Ċeka kollha. Tlieta u għoxrin partijiet interessati ġabru d-dokumentazzjoni tal-offerta. Il-kriterji ta' allokazzjoni saru magħrufa minn qabel: l-għażla kellha ssir biss fuq il-prezz, ma saritx evalwazzjoni tal-parametri kwalitattivi u r-rebbieħ tal-offerta kien l-operatur li offra l-orħos prezz għal kull kilometru. Il-proċedura tal-offerta għalhekk kienet ippubbliċizzata b'mod suffiċjenti, miftuħa u trasparenti.
(121)
Skont l-awtoritajiet Ċeki, il-prezz offrut kien fil-medda ta' CZK 27,57/km u CZK 43,73/km. Jekk titneħħa l-offerta li saret mid-DPÚK, il-firxa tal-prezzijiet offruti tkun bejn CZK 27,57/km u CZK 33,5/km. Il-prezzijiet għal kull km kienu offruti mill-operaturi għall-oqsma li ddeċidew li jagħmlu offerta fihom. ČSAD Česká Lípa rebaħ ħmistax-il proċedura ta' offerti. Peress li l-operatur ma setax finalment jipprovdi s-servizz, ir-Reġjun Ústí kkonkluda kuntratti ta' servizz pubbliku mal-offerenti li ġew it-tieni f'dawk il-każijiet fejn dan kien possibbli (dan kien il-każ f'disa' oqsma). L-għażla tat-tieni l-ogħla offerent f'każ fejn l-ogħla offerent jonqos milli jwettaq is-servizzi ma tinvalidax il-konstatazzjoni li l-offerta magħżula finalment f'dawn id-disa' oqsma kienet magħżula b'mod konformi ma' proċedura ta' sejħiet għall-offerti ppubbliċizzata sew, miftuħa u trasparenti b'mod konformi mal-ewwel fergħa tar-raba' kundizzjoni ta' Altmark.
(122)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni ssib li l-kumpens għal servizz pubbliku mogħti mir-Reġjun Ústí bħala riżultat tal-miżura msemmija fil-premessa 96 taħt (b) ma jagħtix vantaġġ lill-operaturi elenkati f'dik il-premessa u għalhekk ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Peress li sejba ta' għajnuna mill-Istat taħt dik id-dispożizzjoni ssegwi biss jekk ikunu preżenti l-erba' kundizzjonijiet kollha elenkati fil-premessa (95), m'hemmx bżonn li tkompli tiġi eżaminata l-miżura elenkata fil-premessa 96 taħt (b) fin-nuqqas ta' vantaġġ.
7.1.1.3. Selettività
(123)
Il-vantaġġ mogħti bħala riżultat tal-miżuri elenkati fil-premessa 96 taħt (a) u (c) huwa selettiv peress li ċerti impriżi biss jibbenefikaw minn dawk il-kumpensi.
7.1.1.4. Tgħawwiġ tal-kompetizzjoni u effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri
(124)
Miżura mogħtija mill-Istat titqies li tgħawweġ jew thedded li tgħawweġ il-kompetizzjoni meta tkun kapaċi ttejjeb il-pożizzjoni kompetittiva tal-benefiċjarju meta mqabbla ma' impriżi oħra li jikkompeti magħhom (30). Għalhekk, għall-finijiet prattiċi kollha, wieħed jassumi tgħawwiġ tal-kompetizzjoni fis-sens tal-Artikolu 107 tat-Trattat malli l-Istat jagħti vantaġġ finanzjarju lil impriża f'settur liberalizzat fejn hemm, jew jista' jkun hemm, kompetizzjoni (31).
(125)
Għajnuna mogħtija lill-operaturi f'suq jew settur li għadu ma għaddiex minn proċess ta' liberalizzazzjoni permezz tal-ftuħ ta' dak is-suq għall-kompetizzjoni barranija titqies li ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) peress li ma taffettwax il-kummerċ bejn l-Istati Membri. Kif innotat fis-sentenza Altmark, b'effett mill-1995 diversi Stati Membri bdew jiftħu ċerti swieq tat-trasport għall-kompetizzjoni minn impriżi stabbiliti fi Stati Membri oħrajn, b'mod li għadd ta' impriżi diġà qed joffru s-servizzi tagħhom tat-trasport urban, suburban jew reġjonali fi Stati Membri li mhumiex l-Istat ta' oriġini tagħhom. Kif spjegat fil-premessa 14, taħt il-leġiżlazzjoni Ċeka fis-seħħ mill-2004, servizzi reġjonali tal-karozzi tal-linja pprovduti taħt kuntratt ta' servizz pubbliku jistgħu jiġu żgurati minn kwalunkwe operatur li għandu liċenzja għal linja partikolari, ikun kiseb awtorizzazzjoni ġenerali (“koncese”) taħt l-Att dwar il-Liċenzjar tan-Negozji (“živnostenský zákon”) għal attivitajiet tat-trasport pubbliku bil-karozzi tal-linja u jirrispetta skeda li jkun sar qbil dwarha. Kif innotat ulterjorment f'dik il-premessa, is-servizzi tat-trasport reġjonali bil-karozzi tal-linja ġew liberalizzati kompletament fir-Reġjun Ústí matul il-perjodu investigat peress li kwalunkwe operatur minn Stat Membru ieħor li ssodisfa l-kundizzjonijiet għall-kisba ta' liċenzja seta' jipprovdi servizzi tat-trasport reġjonali bil-karozzi tal-linja fir-Repubblika Ċeka matul il-perjodu investigat.
(126)
Għaldaqstant, kwalunkwe kumpens mogħti lil fornituri tas-servizzi reġjonali tal-karozzi tal-linja għandu jitqies bħala li jista' jgħawewġ il-kompetizzjoni għall-għoti ta' servizzi tat-trasport tal-passiġġieri bil-karozzi tal-linja.
(127)
Barra minn hekk, vantaġġ mogħti lil impriża li topera f'suq li huwa miftuħ għall-kompetizzjoni normalment għandu jkun preżunt li jaffettwa n-negozju bejn l-Istati Membri. Tabilħaqq, “meta l-għajnuna finanzjarja mill-Istat issaħħaħ il-pożizzjoni ta' impriża meta mqabbla ma' impriżi oħrajn li jikkompetu fil-kummerċ intra-Komunitarju, dawn tal-aħħar għandhom jitqiesu bħala affettwati mill-għajnuna” (32). Il-miżuri msemmija fil-premessa 96 taħt (a) u (c) għandhom għalhekk jiġu kkunsidrati bħala li jistgħu jaffettwaw in-negozju bejn l-Istati Membri sal-punt li dawn ikollhom impatt negattiv fuq il-kapaċità tal-impriżi tat-trasport stabbiliti fi Stati Membri oħra biex joffru s-servizzi tagħhom fir-Repubblika Ċeka u jsaħħu l-pożizzjoni fis-suq tal-benefiċjarji tal-kumpens għal servizz pubbliku.
7.1.2. Garanziji favur id-DP Ústí (miżura msemmija fil-premessa 96 taħt (d))
(128)
Id-DP Ústí kisbet garanziji mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem għall-iżgurar ta' self bankarju ta' CZK 35 miljun u CZK 5 miljun fl-2004 u l-2005. Dak is-self inkiseb għall-finalizzazzjoni tal-bini tal-linja tat-trolley-bus Ústí nad Labem - Střekov.
(129)
Biex dawn il-garanziji jikkostitwixxu għajnuna, għandhom jagħtu vantaġġ lill-benefiċjarju. F'dak ir-rigward, għandha ssir referenza għall-Avviż tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat KE dwar l-għajnuna mill-Istat fil-forma ta' garanziji (33).
(130)
L-Avviż dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE dwar l-għajnuna mill-Istat fil-forma ta' garanziji jistipula li taħt ċerti ċirkostanzi, li għandhom jidhru b'mod kumulattiv, garanziji mogħtija mill-Istat ma jistgħux jitqiesu bħala għajnuna mill-Istat.
(131)
L-ewwel nett, min jissellef ma għandux ikun f'diffikultà finanzjarja. Il-Kummissjoni analizzat il-kontijiet tad-DP Ústí u kkonkludiet li l-kumpanija ma kinitx f'diffikultà fl-2004 u l-2005, jiġifieri fiż-żmien li fih kisbet il-garanziji.
(132)
It-tieni, il-limitu tal-garanzija għandu jitkejjel kif suppost fiż-żmien li fih jingħata. Dan ifisser li l-garanzija għandha tkun marbuta ma' tranżazzjoni finanzjarja speċifika, għal ammont massimu fiss u tkun limitata fiż-żmien. Il-Kummissjoni tinnota li f'dan il-każ il-garanzija kienet tabilħaqq tista' titkejjel peress li kienet marbuta direttament ma' żewġ każijiet ta' self bankarju ta' CZK 35 miljun u CZK 5 miljun. Barra minn hekk, dak is-self inkiseb strettament għall-finanzjament tal-infrastruttura tat-trasport pubbliku - il-bini tal-linja addizzjonali tat-trolley-bus f'Ústí nad Labem. Il-garanziji kienu limitati fiż-żmien peress li ngħataw għall-perjodu tal-ħlas lura tas-self (jiġifieri sat-30 ta' Ġunju 2009 għas-self ta' CZK 35 miljun u sal-31 ta' Marzu 2010 għas-self ta' CZK 5 miljun).
(133)
It-tielet, il-garanzija ġeneralment ma għandhiex tkopri aktar minn 80 % tas-self pendenti. Għalkemm nuqqas ta' konformità ma' dan ir-rekwiżit ma jfissirx li garanzija titqies awtomatikament bħala għajnuna mill-Istat (punt 4.4 tal-Avviż dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat KE dwar l-għajnuna mill-Istat fil-forma ta' garanziji), il-Kummissjoni għandha madankollu teżamina kwalunkwe garanziji li jkopru l-intier (jew kważi l-intier) tat-tranżazzjoni finanzjarja, bħal dik ipprovduta mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem.
(134)
Il-Kummissjoni tinnota li d-DP Ústí, sussidjarja kompletament proprjetà tal-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem, idderivat aktar minn 95 % tad-dħul tagħha mill-qadi ta' servizzi pubbliċi għat-trasport muniċipali bil-karozzi tal-linja u t-tram. Dawk is-servizzi pubbliċi kienu fdati lid-DP Ústí mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem permezz ta' kuntratt tas-servizz pubbliku. Barra minn hekk, iż-żewġ każijiet ta' self koperti mill-garanziji kienu esklussivament riżervati għall-finanzjament tal-bini ta' linja tat-trolley-bus biex titħaddem taħt l-obbligi tas-servizz pubbliku tad-DP Ústí. Għalhekk, is-self kopert kien esklussivament riżervat għall-attivitajiet tas-servizz pubbliku tad-DP Ústí. Barra minn hekk, id-DP Ústí hija kumpanija li l-attività tagħha hija kostitwita kważi biss minn obbligu ta' servizz pubbliku fdat kif suppost.
(135)
Għal dawk ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tqis li l-kopertura 100 % tal-garanziji hija konformi mal-punt 3.4 tal-Avviż dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat KE dwar l-għajnuna mill-Istat fil-forma ta' garanziji.
(136)
Ir-raba', għall-garanzija għandu jitħallas prezz orjentat għas-suq. Tabilħaqq, il-ġarr tar-riskju għandu normalment jiġi rimunerat permezz ta' primjum xieraq fuq l-ammont garantit. Meta l-prezz imħallas għall-garanzija jkun mill-anqas għoli daqs il-garanzija primjum korrispondenti tal-valutazzjoni komparattiva li tista' tinstab fis-swieq finanzjarji, dik il-garanzija ma tkunx tinkludi għajnuna.
(137)
F'dan il-każ, il-miżata ta' garanzija tammonta għal 2,3 %. Peress li l-benefiċjarju tal-għajnuna huwa operatur żgħir tat-trasport reġjonali bil-karozzi tal-linja mhuwiex possibbli li jinstab primjum xieraq ta' valutazzjoni komparattiva. Madankollu, l-awtoritajiet Ċeki pprovdew evidenza li r-rimunerazzjoni għall-garanzija ġiet stabbilita dak iż-żmien fuq il-bażi ta' opinjoni esperta indipendenti u kienet tirrifletti kundizzjonijiet tas-suq standard.
(138)
Fl-aħħar nett, min jissellef għandu, fil-prinċipju, jkun kapaċi jikseb self b'kundizzjonijiet tas-suq mis-swieq finanzjarji mingħajr ebda intervent mill-Istat. F'dan ir-rigward, l-awtoritajiet Ċeki ssottomettew offerta għal self ieħor mill-istess bank ta' Awwissu 2008 fejn dak il-bank offra lid-DP Ústí self li jammonta għal CZK 40 miljun b'żewġ kollaterali alternattivi possibbli: jew garanzija mill-muniċipalità ta' Ústí nad Labem jew rahan fuq l-assi tad-DP Ústí. Il-kundizzjonijiet tas-self kienu l-istess taħt iż-żewġ alternattivi, li huwa wkoll espressament ikkonfermat permezz ta' ittra mill-bank. Dan juri li d-DP Ústí setgħet tikseb is-self taħt l-istess kundizzjonijiet anke mingħajr il-garanzija.
(139)
Għalkemm dak is-self ġie pprovdut wara s-self kopert mill-garanziji evalwati f'dan il-każ, m'hemmx indikazzjonijiet li s-sitwazzjoni finanzjarja tad-DP Ústí kienet differenti b'mod sinifikanti f'dawn iż-żewġ perjodi. Skont il-karta tal-bilanċ tad-DP Ústí tal-31 ta' Diċembru 2004, il-kapital proprju tad-DP Ústí ammonta għal CZK 668 miljun filwaqt li d-djun totali tagħha ammontaw għal CZK 122 miljun biss (inkluż is-self garantit ta' CZK 35 miljun). Għalhekk, fid-dawl tas-sitwazzjoni finanzjarja tagħha, id-DP Ústí kienet tkun kapaċi tipprovdi kollateral suffiċjenti anke fl-2004/2005.
(140)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li, għalkemm il-garanzija kopriet 100 % tas-self, l-awtoritajiet Ċeki ssottomettew biżżejjed evidenza li l-garanziji ma pprovdew ebda vantaġġ ekonomiku lid-DP Ústí. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-garanziji favur id-DP Ústí ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
7.1.3. Żieda fil-kapital tal-ekwità fid-DP Ústí (miżura msemmija fil-premessa 96 taħt (e))
7.1.3.1. Riżorsi tal-Istat
(141)
Iż-żieda fil-kapital tal-ekwità tad-DP Ústí twettqet mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem. Għalhekk, riżorsi tal-Istat kienu involuti f'dik l-operazzjoni.
7.1.3.2. Vantaġġ ekonomiku
(142)
Fir-rigward taż-żieda fil-kapital, l-awtoritajiet Ċeki jargumentaw li l-għan tagħha kien li tipprovdi finanzjament għall-aħħar stadju tal-bini ta' netwerk ta' trolley-bus li kien ilu jinbena mill-1984. Dak l-investiment addizzjonali fl-elettrifikazzjoni tan-netwerk tat-trasport muniċipali ta' Ústí nad Labem, skont l-awtoritajiet Ċeki, itejjeb il-kundizzjonijiet ambjentali fil-muniċipalità.
(143)
Fin-nuqqas ta' evidenza li d-DP Ústí kienet tkun kapaċi tikseb finanzjament simili minn sorsi oħra jew li investitur privat ipotetiku kien jipprovdi tali żieda fil-kapital ukoll, iż-żieda fil-kapital għandha titqies li tipprovdi vantaġġ lid-DP Ústí.
7.1.3.3. Selettività
(144)
Iż-żieda fil-kapital hija selettiva billi ngħatat lil kumpanija waħda biss, id-DP Ústí.
7.1.3.4. Tgħawwiġ tal-kompetizzjoni u effett fuq in-negozju bejn l-Istati Membri
(145)
Miżura mogħtija mill-Istat titqies li tgħawweġ jew thedded li tgħawweġ il-kompetizzjoni meta tkun kapaċi ttejjeb il-pożizzjoni kompetittiva tal-benefiċjarju meta mqabbel ma' impriżi oħrajn li jikkompeti magħhom. Għall-finijiet prattiċi kollha, tgħawwiġ tal-kompetizzjoni fis-sens tat-tifsira tal-Artikolu 107 tat-Trattat huwa għalhekk preżunt malli l-Istat jagħti vantaġġ finanzjarju lil impriża f'settur liberalizzat fejn hemm, jew jista' jkun hemm, kompetizzjoni.
(146)
Barra minn hekk, vantaġġ mogħti lil impriża li topera f'suq li huwa miftuħ għall-kompetizzjoni normalment ikun preżunt li jaffettwa n-negozju bejn l-Istati Membri. Anki sussidju pubbliku mogħti lil impriża li tipprovdi biss servizzi lokali jew reġjonali u ma tipprovdi ebda servizzi barra mill-Istat ta' oriġini tagħha jista' madankollu jkollu effett fuq in-negozju bejn Stati Membri fejn l-impriżi minn Stati Membri oħra jistgħu jipprovdu tali servizzi. Għalhekk, meta awtorità pubblika tagħti żieda fil-kapital lil impriża li tipprovdi servizzi tat-trasport, il-provvista ta' dawk is-servizzi tista', bis-saħħa ta' dik iż-żieda, tinżamm jew tiżdied bir-riżultat li l-impriżi stabbiliti fi Stati Membri oħrajn ikollhom anqas ċans li jipprovdu s-servizzi tat-trasport tagħhom fis-suq ta' dak l-Istat Membru (34).
(147)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li ż-żieda tal-kapital favur id-DP Ústí aktarx li tgħawweġ il-kompetizzjoni u taffettwa n-negozju bejn l-Istati Membri.
7.1.3.5. Konklużjoni
(148)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti, il-Kummissjoni tikkonkludi li ż-żieda fil-kapital tal-ekwità tad-DP Ústí mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
7.1.4. Kumpensi addizzjonali/miżuri oħrajn mogħtija lid-DP Ústí u d-DP Teplice fl-2005 u l-2006
(149)
Kif spjegat fil-premessi (26), (27) u (31), il-kumpensi addizzjonali mogħtija lid-DP Ústí mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem u l-kumpensi addizzjonali u t-tliet kirjiet ta' trolley-buses mogħtija lid-DP Teplice mill-Muniċipalità ta' Teplice huma relatati esklussivament mas-servizzi muniċipali tat-trasport pubbliku f'dawk il-muniċipalitajiet, b'tali mod li dawk il-miżuri ma jkunux relatati u huma separati b'mod ċar mill-kumpensi għal servizz pubbliku għat-trasport reġjonali tal-karozzi tal-linja pprovdut mir-Reġjun Ústí eżaminat fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ u f'din id-Deċiżjoni.
7.1.5. L-affidament lid-DP Děčín bl-operat tal-miters tal-parkeġġ
(150)
Għalkemm il-Kummissjoni espliċitament ikkonkludiet fid-Deċiżjoni ta' Ftuħ li kwalunkwe vantaġġ potenzjali involut fl-affidament lid-DP Děčín bl-operat tal-miters tal-parkeġġ ma jistax ifixkel il-kompetizzjoni u jaffettwa n-negozju bejn l-Istati Membri, peress li jissodisfa l-kundizzjonijiet għal għajnuna de minimis skont ir-Regolament (KE) Nru 69/2001, id-DPÚK ikkontestat dik il-konstatazzjoni billi argumentat li l-limitu de minimis ma japplikax fis-settur tat-trasport pubbliku.
(151)
Bi tweġiba għal dik l-affermazzjoni, il-Kummissjoni tinnota li l-operat tal-miters tal-parkeġġ ma jistax jiġi kkunsidrat bħala attività ta' trasport. Għalkemm id-DP Děčín hija fornitur ta' servizzi tal-passiġġieri bil-karozzi tal-linja u attiva fis-settur tat-trasport, il-fatt li kienet topera miters tal-parkeġġ bħala attività sekondarja ma jfissirx li l-operat tal-miters tal-parkeġġ għandu jikkwalifika bħala attività tat-trasport eskluża mil-limitu de minimis. Il-Kummissjoni għalhekk issostni l-konklużjoni tagħha li l-pagamenti rċevuti mid-DP Děčín għall-operat tal-miters tal-parkeġġ jaqgħu fl-ambitu tar-Regolament (KE) Nru 69/2001.
7.2. KUMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJNUNA
(152)
L-Artikolu 93 tat-Trattat jipprovdi li “[m]iżuri ta' għajnuna meħtieġa għall-koordinament tat-trasport, jew li jikkorrispondu ma' rimborżi dwar ċerti piżijiet li jeżistu fil-prinċipju ta' servizz pubbliku għandhom ikunu kompatibbli mat-Trattati.” Dak l-Artikolu jikkostitwixxi lex specialis rigward l-Artikoli 106 u 107 tat-Trattat. Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (35), l-għajnuna għat-trasport fuq l-art tista' tiġi ddikjarata kompatibbli fuq il-bażi tal-Artikolu 93 tat-Trattat biss f'każijiet definiti sewwa li ma jipperikolawx l-interessi ġenerali tal-Unjoni.
(153)
Il-Kummissjoni kkonkludiet li l-miżuri elenkati fil-premessa 96 taħt (a), (c) u (e) jikkostitwixxu għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. F'dak li jirrigwarda l-kompatibbiltà ta' dawn il-miżuri mas-suq intern, il-Kummissjoni sejra teżamina l-miżuri elenkati fil-premessa 96 taħt (a) u (c) flimkien, peress li tnejn jikkonċernaw kumpens mogħtija mir-Reġjun Ústí għall-qadi ta' obbligi tas-servizz pubbliku, filwaqt li l-miżura taħt (e) tikkonċerna żieda fil-kapital tad-DP Ústí mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem.
7.2.1. Kumpensi għall-qadi ta' obbligi tas-servizz pubbliku mogħtija għall-provvista ta' servizzi tat-trasport (il-miżuri msemmija fil-premessa 96 taħt (a) u (c))
(154)
Peress li l-kumpens għal servizz pubbliku fil-miżuri elenkati fil-premessa 96 taħt (a) u (c) jirriżulta mill-konklużjoni ta' kuntratti ta' servizz pubbliku bejn ir-Reġjun Ústí u l-operaturi magħżula, pjuttost milli mill-impożizzjoni unilaterali ta' obbligi tas-servizz pubbliku, l-awtoritajiet Ċeki ma jistgħux jiddependu fuq l-eżenzjoni minn notifika minn qabel lill-Kummissjoni pprovduta mill-Artikolu 17(2) tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69. Mis-sentenza Combus joħroġ li l-kunċett ta' “kumpens għal servizz pubbliku” fis-sens ta' dik id-dispożizzjoni għandu jiġi interpretat b'mod ristrett ħafna (36). L-eżenzjoni min-notifika pprovduta fl-Artikolu 17(2) tkopri biss kumpens għal obbligi tas-servizz pubbliku imposti unilateralment fuq impriża, skont l-Artikolu 2 ta' dak ir-Regolament, li huwa kkalkulat permezz tal-metodu deskritt fl-Artikoli 10 sa 13 ta' dak ir-Regolament (il-proċedura ta' kumpens komuni), u mhux għal kuntratti tas-servizz pubbliku kif definiti mill-Artikolu 14 ta' dak ir-Regolament. B'kuntrast, il-kumpens imħallas skont kuntratt ta' servizz pubbliku kif definit mill-Artikolu 14 tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69 li jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat għandu jkun ġie notifikat lill-Kummissjoni qabel ma jkun daħal fis-seħħ. Nuqqas ta' dan jirriżulta fil-fatt li dak il-kumpens jitqies bħala għajnuna implimentata illegalment (37).
(155)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li l-eżami tal-kompatibbiltà tal-kumpensi għal servizz pubbliku għandu jsir skont ir-Regolament (KE) Nru 1370/2007 (38). Hija ġurisprudenza stabbilita li r-regoli, il-prinċipji u l-kriterji ta' evalwazzjoni tal-kompatibbiltà tal-għajnuna mill-Istat fis-seħħ fid-data li fiha l-Kummissjoni tieħu d-deċiżjoni tagħha jistgħu, bħala regola, jitqiesu bħala adattati aħjar għall-kuntest tal-kompetizzjoni (39). Ir-Regolament (KEE) Nru 1191/69 m'għadux applikabbli għal servizzi tat-trasport bit-triq tal-passiġġieri bħala riżultat tar-revoka tiegħu mir-Regolament (KE) Nru 1370/2007 fit-3 ta' Diċembru 2009. Għalhekk, kwalunkwe valutazzjoni tal-kompatibbiltà tal-miżura għandha ssir fuq il-bażi tar-regoli fis-seħħ fiż-żmien li l-Kummissjoni tieħu d-deċiżjoni tagħha dwar jekk l-għajnuna għandhiex tiġi rkuprata bħala riżultat tal-fatt li tkun inkompatibbli mas-suq intern (40), f'dan il-każ, ir-Regolament (KE) Nru 1370/2007, li jirregola l-għoti ta' kuntratti tas-servizz pubbliku fil-qasam tat-trasport pubbliku tal-passiġġieri bit-triq u bil-ferrovija.
(156)
Skont l-Artikolu 9(1) tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 “[k]umpens għal servizz pubbliku għall-operat ta' servizzi pubbliċi tat-trasport tal-passiġġieri jew għall-konformità ma' obbligi ta' tariffa stabbiliti permezz ta' regoli ġenerali mħallsa skont dan ir-Regolament għandu jkun kompatibbli mas-suq [intern]. Tali kumpens għandu jkun eżenti mill-ħtieġa ta' notifika minn qabel imniżżla fl-Artikolu [108(3)] tat-Trattat”. Biex il-kumpens għal servizz pubbliku jiġi kkunsidrat bħala mħallas skont ir-Regolament (KE) Nru 1370/2007 għandhom jintlaħqu numru ta' kundizzjonijiet. L-Artikolu 6(1) ta' dak ir-Regolament jipprovdi li fil-każ ta' kuntratti ta' servizz pubbliku mogħtija direttament, il-kumpens għandu jikkonforma mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 u mad-dispożizzjonijiet stabbiliti fl-Anness għal dak ir-Regolament biex jiġi żgurat li l-kumpens ma jmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ biex jitwettaq l-obbligu tas-servizz pubbliku.
(157)
Kif spjegat fit-taqsimiet 2.2 u 2.4, il-kuntratti tas-servizz pubbliku konklużi b'rabta mal-miżuri elenkati fil-premessa 96 taħt (a) u (c) ma ngħatawx skont sejħa għall-offerti (41), iżda ngħataw direttament lill-operaturi inkwistjoni. Għalhekk, biex il-kumpens li jirriżulta minn dawk il-kuntratti jiġi kkunsidrat f'konformità mar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 u għalhekk kompatibbli mas-suq intern u eżenti minn notifika minn qabel lill-Kummissjoni, dak il-kumpens għandu jkun konformi mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 4 tar-Regolament u l-Anness tiegħu.
(158)
L-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 jistabbilixxi l-kontenut obbligatorju tal-kuntratti għal servizz pubbliku u jistipula regoli ġenerali:
(a)
L-Artikolu 4(1)(a) tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 jirrikjedi li l-obbligu ta' servizz pubbliku jiġi definit b'mod ċar. Barra minn hekk, biex jaqgħu fl-ambitu tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007, l-obbligi ta' servizz pubbliku stipulati minn dawk il-kuntratti għandhom jikkonformaw mad-definizzjoni stabbilita fl-Artikolu 2(e) tiegħu (42). Kif innotat fil-premessa 101, il-kuntratti li fuq il-bażi tagħhom l-awtoritajiet tar-Reġjun Ústí rranġaw il-forniment tal-obbligi ta' servizz pubbliku mal-operaturi tat-trasport elenkati fil-premessa 96 taħt (a) u (c) jiddefinixxu l-ambitu tal-obbligu ta' servizz pubbliku biex jiġu pprovduti servizzi tat-trasport. Barra minn hekk, kif intwera permezz ta' paragun tat-telf mistenni li tista' tingħata prova tiegħu u t-telf reali għal dawk il-linji kif stipulat fit-Tabelli 1 sa 9 ta' hawn fuq, dawk il-linji ma jistgħux jitħaddmu fuq bażi kummerċjali sabiex operatur, kieku kellu jikkunsidra l-interessi kummerċjali tiegħu stess, ma jassumix l-operat tal-linji jew ma jassumix dan sal-istess punt jew taħt l-istess kundizzjonijiet mingħajr kumpens. Il-Kummissjoni għalhekk issib li kien hemm konformità mal-Artikolu 4(1)(a) tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 rigward il-miżuri elenkati fil-premessa 96 taħt (a) u (c).
(b)
L-Artikolu 4(1)(b) tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 jipprovdi li l-parametri li abbażi tagħhom il-kumpens jiġi kkalkulat għandu jiġi stabbilit minn qabel b'mod oġġettiv u trasparenti b'mod li jevita l-kumpens żejjed. Fil-valutazzjoni tagħha tat-tieni kundizzjoni ta' Altmark fil-premessi 102 sa 106, il-Kummissjoni nnotat li l-parametri kollha għall-kalkolu tal-prezzijiet għal kull wieħed mill-operaturi ġew stabbiliti b'mod ċar minn qabel fil-kuntratti individwali. Barra minn hekk, il-livell massimu ta' kumpens ġie stabbilit minn qabel u limitat mill-istima oġġettiva tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu sabiex jiġi evitat kumpens żejjed. Bħala tali, il-miżuri elenkati fil-premessa 96 taħt (a) u (c) jikkonformaw mal-Artikolu 4(1)(b) tar-Regolament.
(c)
L-Artikolu 4(1)(c) u l-Artikolu 4(2) tar-Regolament fihom arranġamenti rigward l-allokazzjoni tal-ispejjeż u d-dħul. Il-Kummissjoni tinnota li l-ispejjeż ekonomikament sostanzjati ddikjarati mill-operatur ġew determinati skont l-Artikolu 4(1)(c) u li l-kuntratti għal servizz pubbliku relatati mal-miżuri elenkati fil-premessa 96 taħt (a) u (c) jistipulaw li d-dħul mill-bejgħ ta' biljetti jinżamm mill-operatur. Ir-rekwiżit tal-Artikolu 4(2) huwa għalhekk ssodisfat ukoll.
(d)
L-Artikolu 4(3) tar-Regolament jeħtieġ li t-tul tal-kuntratti għal servizz pubbliku jkun limitat għal 10 snin għas-servizzi bil-karozzi tal-linja u bil-kowċ. Il-kuntratti għal servizzi pubbliċi taħt kunsiderazzjoni jkopru perjodi ta' mhux aktar minn sena.
(e)
L-Artikolu 4(6) tar-Regolament fih ir-rekwiżit tal-konformità ma' ċerti standards ta' kwalità. Tabilħaqq, il-Kummissjoni tinnota li r-rekwiżiti għall-istandards ta' kwalità (pereżempju obbligi li jiġu pprovduti servizzi skont l-iskeda approvata, li jiġi żgurat ċertu livell ta' sigurtà għall-passiġġieri, li jiġu ppubblikati skedi u mmarkati karozzi tal-linja bl-ismijiet tal-linji eċċ.) kienu stipulati fil-leġiżlazzjoni applikabbli u debitament inklużi fid-dokumenti tal-offerti u fil-kuntratti għal servizz pubbliku. Għalhekk, hemm konformità mal-Artikolu 4(6).
Fid-dawl ta' dawk l-osservazzjonijiet, il-Kummissjoni tikkonkludi li d-dispożizzjonijiet obbligatorji kollha tal-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 ġew rispettati fir-rigward tal-kuntratti għal servizz pubbliku konklużi b'rabta mal-miżuri elenkati fil-premessa 96 taħt (a) u (c).
(159)
L-Anness għar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 jipprovdi li l-kumpens ma jistax jaqbeż ammont li jikkorrispondi għall-ammont finanzjarju li jikkonsisti mill-fatturi li ġejjin: spejjeż li jsiru b'rabta ma' obbligu ta' servizz pubbliku bit-tnaqqis tad-dħul mill-biljetti, bit-tnaqqis ta' kwalunkwe effetti finanzjarji pożittivi ġenerati fin-netwerk imħaddem taħt l-obbligu ta' servizz pubbliku, biż-żieda ta' qligħ raġonevoli (punt 2 tal-Anness). Il-punt 6 tal-Anness jiddefinixxi qligħ raġonevoli bħala “rata ta' dħul fuq il-kapital li hija normali għas-settur fi Stat Membru partikolari u li tqis ir-riskju, jew in-nuqqas ta' riskju, li jkun għamel l-operatur ta' servizz pubbliku permezz tal-intervent tal-awtorità pubblika”.
(160)
Rigward il-miżuri elenkati fil-premessa 96 taħt (a) u (c), il-kumpens żejjed ġie evitat permezz ta' verifika ex post tal-ispejjeż attwali magħmula u d-dħul riċevut. F'każ li t-telf reali kien aktar baxx mill-istima oġġettiva tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu, l-operaturi ġew ikkumpensati biss għall-ammont tat-telf reali. F'każ li t-telf reali kien ogħla, il-kumpens kien limitat għall-ammont tal-istima oġġettiva preliminari tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu, bil-possibbiltà ta' provvediment għal spejjeż mhux prevedibbli. Fi kwalunkwe każ, il-kumpens ma jistax ikun ogħla mit-telf reali magħmul mill-operatur.
(161)
Fir-rigward tal-“qligħ raġonevoli”, il-kalkolu tiegħu taħt il-Liġi dwar it-Trasport bit-Triq (43) huwa marbut mal-ħtieġa ta' investimenti tal-operaturi tal-karozzi tal-linja fil-vetturi ferrovjarji tagħhom. B'mod aktar speċifiku, huwa definit bħala “l-ammont li - wara t-tassazzjoni […] - ma jaqbiżx 12.5 % tal-prezz tal-karozzi tal-linja normalment użati għat-trasport tal-passiġġieri b'linja pubblika li jipprovdu s-servizzi tat-traffiku fil-qafas tat-twettiq tal-obbligu ta' servizz pubbliku, bit-tnaqqis tas-somma tad-deprezzament reali totali ta' dawk il-karozzi tal-linja, u s-somma minfuqa għal investimenti relatati mat-tħaddim tat-trasport tal-passiġġieri b'linja pubblika, sakemm l-awtorità rilevanti tkun esprimiet l-approvazzjoni tagħha għall-investiment għall-iskop tal-inkorporazzjoni tagħha fil-kalkolu tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu.” Il-Kummissjoni tinnota li f'dan il-każ il-qligħ raġonevoli inkluż fil-kalkoli tal-istima oġġettiva tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu kien ta' madwar 5 % fil-kuntratti kkunsidrati u li tali profitt jitqies raġonevoli għas-settur tat-trasport reġjonali bil-karozzi tal-linja tar-Repubblika Ċeka (44). Għalhekk, il-kalkolu tal-qligħ raġonevoli fil-kuntratti kkunsidrati jikkonforma mar-rekwiżiti tal-punt 6 tal-Anness għar-Regolament (KE) Nru 1370/2007.
(162)
Il-punt 4 tal-Anness għar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 jeħtieġ li l-ispejjeż u d-dħul jiġu kkalkulati skont ir-regoli tal-kontabbiltà u tat-taxxa fis-seħħ (il-punt 4 ta' dak l-Anness). Barra minn hekk, għal raġunijiet ta' trasparenza, għandu jkun hemm separazzjoni tal-kontijiet (il-punt 5 ta' dak l-Anness).
(163)
L-awtoritajiet Ċeki kkonfermaw li l-kalkolu tal-ispejjeż u d-dħul twettaq skont ir-regoli tat-taxxa u tal-kontabbiltà fis-seħħ u li l-qafas legali applikabbli għall-operaturi kollha f'termini ta' standards tal-kontabbiltà u regoli nazzjonali dwar il-kompetizzjoni kien jeħtieġ l-impriża żżomm kontijiet separati għall-attivitajiet differenti tagħha, b'tali mod li r-rekwiżit tas-separazzjoni tal-kontijiet kien rispettat ukoll. L-awtoritajiet Ċeki kkonfermaw li l-pagamenti kuntrattwali magħmula lill-operaturi tat-trasport reġjonali bil-karozzi tal-linja fir-Reġjun Ústí fuq il-bażi tal-kuntratti għal servizz pubbliku ddaħħlu fil-kontijiet separatament mill-attivitajiet l-oħra mwettqa fuq bażi purament kummerċjali, biex b'hekk tiġi evitata kwalunkwe forma ta' sussidjar inkroċjat.
(164)
Fl-aħħar nett, il-punt 7 tal-Anness għar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 jeħtieġ li l-metodu tal-kumpens jippromwovi l-manteniment jew l-iżvilupp ta' ġestjoni effettiva mill-operatur ta' servizz pubbliku, li tista' tkun suġġetta għal valutazzjoni oġġettiva. Huwa jeħtieġ ukoll li jiġi promoss l-għoti ta' servizzi tat-trasport tal-passiġġieri ta' standard għoli biżżejjed. Il-metodu ta' kumpens fil-kuntratti taħt kunsiderazzjoni jippromwovi l-manteniment ta' ġestjoni effettiva kif ukoll l-għoti ta' servizzi tat-trasport tal-passiġġieri ta' standard għoli biżżejjed, b'mod partikolari minħabba li l-kumpensi ma jistgħux jaqbżu l-istima oġġettiva tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu. Għalhekk, l-operaturi tat-trasport għandhom inċentiv biex jamministraw l-operazzjonijiet tagħhom b'mod effettiv u jipprovdu standard għoli biżżejjed għall-passiġġieri għax jekk l-operatur jiġġenera telf addizzjonali li jaqbeż l-istima oġġettiva tat-telf li tista' tingħata prova tiegħu, dak it-telf mhux sejjer jiġi kkumpensat. L-istandards ta' kwalità tas-servizzi pprovduti huma żgurati mir-rekwiżiti ta' kwalità inklużi fil-kuntratti tal-obbligi ta' servizz pubbliku mal-operaturi. Il-metodu ta' kumpens għalhekk jikkonforma mal-punt 7 tal-Anness għar-Regolament (KE) Nru 1370/2007.
(165)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li r-rekwiżiti kollha tal-Anness għar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 ġew issodisfati.
(166)
Bħala konsegwenza, il-Kummissjoni tqis li l-kumpens mogħti lil ċerti operaturi tat-trasport reġjonali bil-karozzi tal-linja u msemmija fil-premessa 96 taħt (a) u (c) jikkonforma mad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007, b'tali mod li skont l-Artikolu 9 tiegħu l-għajnuna għandha titqies bħala kompatibbli mas-suq intern u eżenti minn notifika minn qabel.
7.2.2. Żieda fil-kapital tal-ekwità għad-DP Ústí (miżura msemmija fil-premessa 96 taħt (e))
(167)
Skont l-awtoritajiet Ċeki, iż-żieda fil-kapital tal-ekwità tad-DP Ústí b'CZK 160 000 000 imwettqa mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem fl-2006 hija kompatibbli mas-suq intern bħala miżura li tissodisfa l-bżonnijiet ta' koordinament tat-trasport f'konformità mal-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament (KEE) Nru 1107/70 (45). Taħt dik l-eżenzjoni, l-għajnuna għall-koordinazzjoni tat-trasport hija kompatibbli mas-suq intern meta dik “l-għajnuna tingħata lil intrapriżi li jridu jġorru spejjeż li għandhom x'jaqsmu mal-infrastruttura użata minnhom, waqt li intrapriżi oħrajn mhumiex soġġetti għal piż bħal dan. Waqt li jiġi stabbilit l-ammont ta' għajnuna mogħti b'dan il-mod wieħed għandu jqis l-ispejjeż ta' infrastruttura li mezzi tat-trasport rivali ma jridux iġorru.”
(168)
Ir-Regolament (KEE) Nru 1107/70 tħassar bir-Regolament (KE) Nru 1370/2007, sabiex issal-kompatibbiltà ta' għajnuna għall-bini ta' infrastruttura tat-trasport tista' tiġi eżaminata direttament skont l-Artikolu 93 tat-Trattat. Il-Kummissjoni tqis li ż-żieda tal-kapital ipprovduta mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem biex tiffinanzja l-bini mid-DP Ústí ta' rotta ta' trolley-bus tikkostitwixxi attività ta' koordinazzjoni skont it-tifsira ta' dik id-dispożizzjoni peress li għandha l-għan li ċċaqlaq l-attivitajiet tat-trasport minn mezz wieħed għall-ieħor.
(169)
B'mod konformi mal-prattika deċiżjonali tagħha (46), l-għajnuna mogħtija lill-impriżi għall-koordinazzjoni tat-trasport hija kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 93 TFUE, jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
L-għajnuna tikkontribwixxi għal oġġettiv ta' interess komuni
(b)
L-għajnuna tkun meħtieġa u proporzjonata
(c)
L-aċċess għall-infrastruttura inkwistjoni huwa miftuħ għall-utenti kollha fuq bażi nondiskriminatorja
(d)
L-għajnuna ma twassalx għal tgħawwiġ fil-kompetizzjoni kontra l-interess komuni
7.2.2.1. Oġġettiv ta' interess ġenerali
(170)
L-Unjoni ilha xi żmien issegwi politika mmirata lejn l-ibbilanċjar ta' mezzi tat-trasport differenti kif ukoll lejn it-tisħiħ tal-kompetittività tat-trasport intermodali vis-à-vis it-trasport bit-triq. L-għan ewlieni tal-politika tat-trasport intermodali tal-Unjoni huwa li toħloq bidla modali mit-triq għal mezzi oħra tat-trasport. Il-White Paper dwar il-politika Ewropea tat-trasport (47) tinkoraġġixxi l-użu ta' mezzi tat-trasport ekoloġiċi biex isiru alternattivi kompetittivi għat-trasport bit-triq.
(171)
Il-Kummissjoni tfakkar li s-settur tat-trasport huwa affettwat minn esternalitajiet negattivi minħabba l-fatt li l-mezzi differenti ma jħallsux l-ispiża reali li jimponu fuq is-soċjetà. Minn dan isegwi li l-kompetizzjoni intermodali hija mgħawwġa u tinvolvi fallimenti tas-suq. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li jista' jkun neċessarju li l-Istat jintervjeni billi jikkoordina miżuri fis-settur tat-trasport.
(172)
Iż-żieda tal-kapital inkwistjoni ġiet ipprovduta esklussivament biex tiffinanzja l-bini mid-DP Ústí ta' rotta tat-trolley-bus (Ústí nad Labem - Střekov) bil-għan li jittejbu l-flussi tat-traffiku bejn dawk iż-żewġ punti ġeografiċi u jitnaqqas it-tniġġis ambjentali. Għalhekk l-għajnuna għandha l-għan li tippromwovi l-intermodalità u ttejjeb l-istandards ambjentali tat-trasport fir-reġjun Ústí, li huwa konformi mal-interess ġenerali tal-Unjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura tgħin sabiex jintlaħaq oġġettiv ta' interess ġenerali definit b'mod ċar.
7.2.2.2. Neċessità u proporzjonalità tal-għajnuna
(173)
Il-Kummissjoni tqis li l-miżura hija meħtieġa biex jinkiseb l-għan tat-trasferiment ta' parti mill-attività tat-trasport minn linja standard ta' karozzi tal-linja għal linja ta' trolley-bus, filwaqt li jiġi inkoraġġit trasport pubbliku intermodali u aktar ekoloġiku. Fin-nuqqas ta' għajnuna, tali bidla ma sseħħx u t-trasport fuq il-linja inkwistjoni jkompli jitwettaq minn trasport bil-karozzi tal-linja anqas ekoloġiku.
(174)
Il-Kummissjoni tinnota li d-DPÚK fil-kummenti tagħha sostniet li kienet ipproponiet lill-awtoritajiet alternattiva ferm irħas għal tip ta' trasport lokali favur l-ambjent fuq il-linja Ústí nad Labem - Střekov (ibbażat fuq karozzi tal-linja CNG minflok it-trolley-buses tad-DP Ústí), iżda li dik l-alternattiva ġiet irrifjutata. Madankollu, l-awtoritajiet Ċeki m'għandhomx rekord uffiċjali ta' sottomissjoni formali mid-DPÚK ta' proġett alternattiv biex jiġi żgurat trasport aktar ekoloġiku fil-muniċipalità. Il-proġett mehmuż mas-sottomissjoni tad-DPÚK huwa datat Ġunju 2001 u għalhekk ma kienx rilevanti fil-mument taż-żieda vvalutata tal-kapital. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Ċeki jsostnu li l-linja Ústí nad Labem - Střekov kienet parti integrali mis-sistema tat-trolley-bus li bdiet tinbena gradwalment mill-1984 u ilha taħdem mill-1988.
(175)
Għalhekk, il-linja Ústí nad Labem - Střekov kienet mibnija bħala parti integrali mis-sistema eżistenti tat-trolley-bus proprjetà tad-DP Ústí u operata minnha. Barra minn hekk, m'hemm ebda evidenza ċara li kienet teżisti xi alternattiva raġonevoli u disponibbli fiż-żmien taż-żieda tal-kapital. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li kwalunkwe soluzzjonijiet alternattivi għal din il-parti partikolari tan-netwerk mill-fornituri li jikkompetu ma kinux alternattiva raġonevoli li għandha titqies mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem.
(176)
Fir-rigward tal-proporzjonalità tal-miżura, il-Kummissjoni awtorizzat għajnuna għall-investiment għall-infrastruttura tat-trasport fil-passat sa intensità ta' għajnuna ta' 50 % (48). Dan l-aħħar, meta l-Istati Membri wrew il-ħtieġa ekonomika għal intensità ta' għajnuna aktar għolja, il-Kummissjoni kienet lesta li taċċetta tali intensitajiet aktar għoljin f'każijiet iġġustifikati kif xieraq (49).
(177)
F'dan il-każ, il-miżura msemmija fil-premessa 96 taħt (e) tipprovdi għal intensità ta' għajnuna ta' 89 % favur id-DP Ústí: l-ispejjeż totali tal-kostruzzjoni tal-linja tat-trolley-bus ammontaw għal madwar CZK 179.3 miljun, filwaqt CZK 160 miljun minnhom kienu ffinanzjati miż-żieda fil-kapital. Madankollu, il-Kummissjoni tqis iż-żieda tal-kapital proporzjonata biex jintlaħaq l-għan iddikjarat ta' interess ġenerali għar-raġunijiet li ġejjin:
-
Kuntrarjament għall-għajnuna fil-forma ta' għotja diretta, l-għajnuna inkwistjoni ngħatat permezz ta' żieda fil-kapital. Dan ifisser li l-ammont attwali tal-għajnuna involuta fl-operazzjoni hija aktar baxxa b'mod sinifikanti mill-valur taż-żieda tal-kapital, peress li l-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem hija l-unika azzjonista tad-DP Ústí kemm qabel kif ukoll wara ż-żieda tal-kapital. Bħala azzjonista 100 % tad-DP Ústí, il-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem żżomm sjieda indiretta tal-linja tat-trolley-bus ffinanzjata miż-żieda fil-kapital u sejra tkun tista' tgawdi qligħ mit-tħaddim tagħha jew minn bejgħ eventwali tagħha peress li l-valur tad-DP Ústí jkun żdied minħabba dan l-investiment. Għalhekk, il-forniment ta' finanzjament fil-forma ta' żieda fil-kapital jiżgura li l-intensità attwali tal-għajnuna hija anqas minn dik li tirriżulta minn paragun sempliċi taż-żieda tal-kapital u l-ispejjeż totali tal-proġett.
-
Fir-rigward tal-effett tal-inċentiv, minħabba l-ammont tal-investiment f'dan il-proġett jidher improbabbli li d-DP Ústí tkun tista' twettaq dawn l-investimenti mingħajr kapital addizzjonali. Il-Kummissjoni tinnota f'dan ir-rigward li l-bini ta' partijiet oħrajn, anqas sinifikanti tan-netwerk tas-sistema tat-trolley-bus f'Ústí nad Labem kien iffinanzjat permezz ta' mezzi oħrajn (eż. self bankarju li jammonta għal CZK 5 miljun u CZK 35 miljun fl-2004 u l-2005 jew għal CZK 40 miljun fl-2007 - ara hawn fuq it-taqsima 7.1.2). Madankollu, il-linja tat-trolley-bus Ústí nad Labem - Střekov kienet l-aħħar parti sinifikanti pendenti tas-sistema tan-netwerk tat-trolley-bus li qed tinbena f'Ústí nad Labem mill-1984.
-
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li r-riżorsi miż-żieda fil-kapital tal-ekwità ta' CZK 160 miljun huma strettament marbutin għal użu esklussiv fl-iffinanzjar tal-bini tal-linja tat-trolley-bus Ústí nad Labem - Střekov. Ir-riżorsi miż-żieda fil-kapital jinżammu f'kont separat tad-DP Ústí, li minnu jsiru l-pagamenti għall-bini tal-linja tat-trolley-bus. Il-flus għalhekk ma jistax jintuża għal sussidjar inkroċjat possibbli tal-operat tat-trasport ta' DP Ústí.
-
Fl-aħħar nett, l-ammont li jifdal tal-ispejjeż tal-bini tal-linja tat-trolley-bus ta' CZK 19,3 miljun ġie ffinanzjat mir-riżorsi proprji tad-DP Ústí. Għalhekk, l-għajnuna kienet limitata għall-ammont minimu meħtieġ biex tingħalaq id-diskrepanza ta' finanzjament tal-proġett.
(178)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-għajnuna hija proporzjonata biex jintlaħaq l-għan iddikjarat ta' interess ġenerali.
7.2.2.3. L-aċċess għall-infrastruttura inkwistjoni huwa miftuħ għall-utenti kollha fuq bażi nondiskriminatorja
(179)
Bħala parti mis-sistema tat-trasport pubbliku, l-użu tat-trolley-buses sejjer ikun miftuħ għall-passiġġieri kollha fuq bażi nondiskriminatorja.
7.2.2.4. L-għajnuna m'għandhiex tikkontribwixxi għal tgħawwiġ tal-kompetizzjoni kontra l-interess ġenerali
(180)
It-trasport bit-trolley-bus jeħtieġ ċertu infrastruttura bażika sabiex jikkostitwixxi alternattiva vijabbli għat-trasport bit-triq. Minħabba li ż-żieda tal-kapital hija limitata għall-ispejjeż addizzjonali neċessarji għall-bini tal-linja tat-trolley-bus u ma jkoprix l-ispejjeż operattivi tad-DP Ústí, il-miżura msemmija fil-premessa 96 taħt (e) mhux sejra tirriżulta fit-tgħawwiġ tal-kompetizzjoni vis-à-vis it-trasport bil-karozza tal-linja sa punt li jmur kontra l-interess ġenerali.
(181)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna mill-Istat li tirriżulta minn dik l-operazzjoni tista' titqies kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 93 tat-Trattat.
8. KONKLUŻJONI
(182)
Fid-dawl ta' dak t'hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-kumpensi mogħtija mir-Reġjun Ústí lil ċerti operaturi tat-trasport reġjonali bil-karozzi tal-linja għall-qadi ta' obbligu ta' servizz pubbliku fil-perjodu mid-9 ta' Settembru 2006 sat-2 ta' Ġunju 2007 u l-garanziji mogħtija mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem favur id-DP Ústí għall-iżgurar ta' self ta' CZK 35 miljun u CZK 5 miljun ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(183)
Il-Kummissjoni tikkonkludi wkoll li l-kumpensi mogħtija mir-Reġjun Ústí lil ċerti operaturi tat-trasport reġjonali bil-karozza tal-linja għall-qadi ta' obbligu ta' servizz pubbliku fil-perjodu tal-2005-2006 u kumpensi mogħtija mir-Reġjun Ústí lil ċerti operaturi tat-trasport reġjonali bil-karozza tal-linja għall-qadi ta' obbligu ta' servizz pubbliku fil-perjodu bejn id-9 ta' Settembru 2006 u l-31 ta' Diċembru 2006 jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat li huwa kompatibbli mas-suq intern u eżenti mir-rekwiżit tan-notifika minn qabel stabbilit fl-Artikolu 108(3) tat-Trattat skont l-Artikolu 9(1) tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007.
(184)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tikkonkludi li ż-żieda tal-kapital ta' CZK 160 miljun mill-Muniċipalità ta' Ústí nad Labem favur id-DP Ústí tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat li r-Repubblika Ċeka implimentat illegalment bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Madankollu, l-għajnuna mill-Istat li tirriżulta minn dik l-operazzjoni tista' titqies kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 93 tat-Trattat.
(185)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li r-Repubblika Ċeka implimentat favur ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik Teplice, s.r.o., Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s., Dopravní podnik města Děčín, a.s., Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s., Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany, Miroslav Ohem - SADO, Petr Frommel - FOBUS, Petr Stejskal - SPORTBUS u Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba fil-forma ta' kumpensi għal servizz tat-trasport pubbliku fil-perjodu bejn l-2005 u l-2006 hija kompatibbli mas-suq intern skont ir-Regolament (KE) Nru 1370/2007 u għalhekk l-Artikolu 93 tat-Trattat.
L-għajnuna mill-Istat li r-Repubblika Ċeka implimentat favur ČSAD Semily a.s., Dopravní podnik města Děčín, a.s., ČSAD Střední Čechy, spol. s r.o., Dopravní podnik Teplice, s.r.o., Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. u Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. fil-forma ta' kumpensi għas-servizz tat-trasport pubbliku fil-perjodu mid-9 ta' Settembru 2006 sal-31 ta' Diċembru 2006 hija kompatibbli mas-suq intern skont ir-Regolament (KE) Nru 1370/2007 u għalhekk l-Artikolu 93 tat-Trattat.
L-għajnuna mill-Istat li r-Repubblika Ċeka implimentat illegalment bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat favur Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. fil-forma ta' żieda fil-kapital li tammonta għal CZK 160 miljun hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 93 tat-Trattat.
Artikolu 2
Il-miżura li r-Repubblika Ċeka implimentat għal Autobusy Karlovy Vary, a.s., Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova, a.s. and ZDAR, a.s. fil-forma ta' kumpensi għas-servizz tat-trasport pubbliku fil-perjodu mid-9 ta' Settembru 2006 sat-2 ta' Ġunju 2007 u għal Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. fil-forma ta' garanziji li jammontaw għal CZK 35 miljun u CZK 5 miljun ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ċeka.
Magħmul fi Brussell, il-25 ta' Ġunju 2014.