NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 240/2014
ze dne 7. ledna 2014
o evropském kodexu chování pro partnerskou spolupráci v rámci evropských strukturálních a investičních fondů
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (1), a zejména čl. 5 odst. 3 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem tohoto nařízení je stanovit evropský kodex chování s cílem podpořit členské státy a zjednodušit jim situaci při organizaci partnerské spolupráce pro dohody o partnerství a programy podporované Evropským fondem pro regionální rozvoj (EFRR), Evropským sociálním fondem (ESF), Fondem soudržnosti, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropským námořním a rybářským fondem (ENRF). Tyto fondy nyní fungují v rámci společného rámce a jsou označovány jako „evropské strukturální a investiční fondy“ (dále jen „fondy ESI“).
(2)
Partnerská spolupráce je při provádění fondů ESI zavedenou zásadou. Partnerská spolupráce předpokládá úzkou spolupráci mezi orgány veřejné správy, hospodářskými a sociálními partnery a subjekty zastupujícími občanskou společnost na národní, regionální a místní úrovni po celou dobu programového cyklu sestávajícího z přípravy, provádění, monitorování a hodnocení.
(3)
Vybraní partneři by měli být co nejreprezentativnější z hlediska příslušných zúčastněných stran. Výběrová řízení by měla být transparentní a měla by zohlednit různé institucionální a právní rámce členských států a pravomoci národních a regionálních úrovní správy a samosprávy.
(4)
Partnery by měli být orgány veřejné správy, hospodářští a sociální partneři a subjekty zastupující občanskou společnost, včetně partnerů v oblasti životního prostředí, či komunitní a dobrovolnické organizace, které mohou významně ovlivnit nebo mít závažný dopad na provádění dohod o partnerství a programů. Zvláštní pozornost by se měla věnována tomu, aby byly zapojeny skupiny, na které mohou mít programy dopad, ale které je jen obtížně ovlivní, zejména nejzranitelnější a nejvíce marginalizované komunity, kterým nejvíce hrozí diskriminace nebo sociální vyloučení, obzvláště osoby se zdravotním postižením, migranti či Romové.
(5)
Pro výběr partnerů je nezbytné brát v úvahu rozdíly mezi dohodami o partnerství a programy. Dohody o partnerství se týkají všech fondů ESI poskytující podporu jednotlivým členským státům, zatímco programy se týkají pouze fondů ESI, jež na ně přispívají. Partnery v rámci dohod o partnerství by měli být ti, kteří jsou relevantní pro plánované použití všech fondů ESI, zatímco u programů je dostačující, aby partneři byli relevantní pro plánované použití fondů ESI, které na daný program přispívají.
(6)
Partneři by se měli účastnit přípravy a provádění dohod o partnerství a programů. Za tímto účelem je nutné stanovit hlavní zásady a osvědčené postupy týkající se včasných, účelných a transparentních konzultací s partnery ohledně analýzy úkolů a potřeb, které je třeba řešit, dále výběru cílů a priorit k řešení, dohod o koordinačních strukturách a víceúrovňové správě nezbytných pro zajištění účinné realizace politiky.
(7)
Partneři by měli být zastoupeni v monitorovacích výborech programů. Pravidla pro členství ve výborech a jejich vnitřní postupy by měla podporovat návaznost a pocit vlastní odpovědnosti ve vztahu k přípravě programů a jejich provádění; dále by měla podporovat jasná a transparentní pracovní ujednání, včasnost a zákaz diskriminace.
(8)
Prostřednictvím aktivní účasti v monitorovacích výborech by partneři měli být zapojeni do posuzování výkonnosti jednotlivých priorit, příslušných zpráv o programech a popřípadě i výzev k předkládání návrhů.
(9)
Efektivní partnerská spolupráce by měla být usnadněna tím, že se bude příslušným partnerům pomáhat při posilování jejich institucionální kapacity s ohledem na přípravu a provádění programů.
(10)
Komise by měla usnadnit výměnu osvědčených postupů, posilování institucionální kapacity a šíření příslušných výsledků mezi členskými státy, řídícími orgány a zástupci partnerů tím, že se zřídí komunita odborníků v oblasti partnerství zahrnující všechny fondy ESI.
(11)
Úlohu partnerů při provádění dohod o partnerství a výkonnost a účinnost partnerské spolupráce v programovém období by měly posoudit členské státy.
(12)
S cílem podpořit členské státy a zjednodušit jim situaci při organizaci partnerské spolupráce by Komise měla zpřístupnit příklady osvědčených postupů členských států,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Tímto nařízením se zřizuje evropský kodex chování v oblasti partnerské spolupráce pro dohody o partnerství a programy podporované z evropských strukturálních a investičních fondů.
KAPITOLA II
HLAVNÍ ZÁSADY TÝKAJÍCÍ SE TRANSPARENTNÍCH POSTUPŮ PRO IDENTIFIKACI PŘÍSLUŠNÝCH PARTNERŮ
Článek 2
Reprezentativnost partnerů
Členské státy zajistí, aby partneři uvedení v čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 byli co nejreprezentativnější z hlediska příslušných zúčastněných stran a byli jmenováni jako řádně pověření zástupci, při zohlednění jejich pravomocí, schopnosti aktivně se zapojit a odpovídající úrovně reprezentativnosti.
Článek 3
Určení příslušných partnerů pro dohody o partnerství
1. Podle dohody o partnerství členské státy určí příslušné partnery přinejmenším z těchto oblastí:
a)
příslušných regionálních, místních, městských a jiných orgánů veřejné správy, včetně
i)
regionálních orgánů, národních zástupců místních samospráv a místních orgánů představujících největší města a městské oblasti, jejichž působnost se týká plánovaného využití fondů ESI,
ii)
národních zástupců vysokoškolských vzdělávacích institucí, poskytovatelů vzdělávání a školení a výzkumných středisek s ohledem na plánované využití fondů ESI,
iii)
jiných vnitrostátních veřejných orgánů odpovědných za uplatňování horizontálních zásad uvedených v článcích 4 až 8 nařízení (EU) č. 1303/2013 s ohledem na plánované využití fondů ESI; a zejména subjektů pověřených podporou rovného zacházení stanoveného podle směrnice Rady 2000/43/ES (2), směrnice Rady 2004/113/ES (3) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES (4);
b)
hospodářských a sociálních partnerů, včetně:
i)
celostátně uznávaných organizací sociálních partnerů, zejména obecných mezioborových organizací a odvětvových organizací, jejichž odvětví se týkají plánovaného využití fondů ESI,
ii)
národních obchodních komor a podnikatelských sdružení zastupujících obecný zájem průmyslu a odvětví s ohledem na plánované využití fondů ESI a s cílem zajistit vyvážené zastoupení velkých, středních a malých podniků a mikropodniků, spolu se zástupci sociální ekonomiky;
c)
subjektů zastupujících občanskou společnost, jako jsou partneři v oblasti životního prostředí, nevládní organizace a subjekty zodpovědné za prosazování sociálního začlenění, rovnosti žen a mužů a nediskriminace, včetně:
i)
subjektů působících v oblastech souvisejících s plánovaným využitím fondů ESI a s uplatňováním horizontálních zásad uvedených v článcích 4 až 8 nařízení (EU) č. 1303/2013, a to na základě jejich reprezentativnosti a při zohlednění zeměpisného a tematického pokrytí, řídících schopností, odborných znalostí a inovativních přístupů,
ii)
jiných organizací nebo skupin, na které má provádění fondů ESI výrazný reálný nebo potenciální dopad, zejména pak skupin považovaných za ohrožené diskriminací a sociálním vyloučením.
2. V případě, že orgány veřejné správy, hospodářští a sociální partneři či subjekty zastupující občanskou společnost vytvořili na základě svých společných zájmů seskupení, které má usnadnit jejich zapojení do partnerské spolupráce (zastřešující organizace), mohou jmenovat jediného zástupce zastřešující organizace, který bude v partnerství jejich stanoviska tlumočit.
Článek 4
Určení příslušných partnerů pro programy
1. Pro každý program členské státy určí příslušné partnery přinejmenším z těchto oblastí:
a)
příslušných regionálních, místních, městských a jiných orgánů veřejné správy, včetně
i)
regionálních orgánů, národních zástupců místních samospráv a místních orgánů představujících největší města a městské oblasti, jejichž působnost se týká plánovaného využití fondů ESI přispívajících na program,
ii)
národních nebo regionálních zástupců vysokoškolských vzdělávacích institucí, poskytovatelů vzdělávání, školení a poradenství a výzkumných středisek s ohledem na plánované využití fondů ESI přispívajících na program,
iii)
dalších orgánů veřejné správy, které jsou odpovědné za uplatňování horizontálních zásad uvedených v článcích 4 až 8 nařízení (EU) č. 1303/2013 s ohledem plánované využití fondů ESI přispívajících na program, a zejména subjektů pověřených podporou rovného zacházení stanoveného podle směrnice 2000/43/ES, směrnice 2004/113/ES a směrnice 2006/54/ES,
iv)
ostatních subjektů organizovaných na národní, regionální nebo místní úrovni, které reprezentují oblasti, ve kterých se provádí integrované územní investice a strategie místního rozvoje financované z programu;
b)
hospodářských a sociálních partnerů, včetně:
i)
celostátně a regionálně uznávaných organizací sociálních partnerů, zejména obecných mezioborových organizací a odvětvových organizací, jejichž odvětví se týkají plánovaného využití fondů ESI přispívajících na program,
ii)
národních nebo regionálních obchodních komor a podnikatelských sdružení zastupujících obecný zájem průmyslu či odvětví s cílem zajistit vyvážené zastoupení velkých, středních a malých podniků a mikropodniků, spolu se zástupci sociální ekonomiky,
iii)
ostatních podobných subjektů organizovaných na národní nebo regionální úrovni;
c)
subjektů zastupujících občanskou společnost, jako jsou partneři v oblasti životního prostředí, nevládní organizace a subjekty zodpovědné za prosazování sociálního začlenění, rovnosti žen a mužů a nediskriminace, včetně:
i)
subjektů působících v oblastech souvisejících s plánovaným využitím fondů ESI přispívajícího na program a s uplatňováním horizontálních zásad uvedených v článcích 4 až 8 nařízení (EU) č. 1303/2013, a to na základě jejich reprezentativnosti a při zohlednění zeměpisného a tematického pokrytí, řídících schopností, odborných znalostí a inovativních přístupů,
ii)
subjektů zastupujících místní akční skupiny uvedené v čl. 34 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013,
iii)
dalších organizací nebo skupin, na které má provádění fondů ESI výrazný reálný nebo potenciální dopad; zejména pak skupin považovaných za ohrožené diskriminací a sociálním vyloučením.
2. Co se týče programů evropské územní spolupráce, mohou členské státy do partnerské spolupráce zahrnout:
i)
evropská seskupení pro územní spolupráci, která působí v příslušné přeshraniční nebo nadnárodní programové oblasti,
ii)
orgány nebo subjekty, které jsou zapojeny do vytváření či provádění makroregionální strategie či strategie pro oblast jednotlivého moře v programových oblastech, včetně koordinátorů prioritních oblastí v rámci makroregionálních strategií.
3. V případě, že orgány veřejné správy, hospodářští a sociální partneři či subjekty zastupující občanskou společnost vytvořili zastřešující organizaci, mohou jmenovat jediného zástupce této zastřešující organizace, který bude v partnerství jejich stanoviska tlumočit.
KAPITOLA III
HLAVNÍ ZÁSADY A OSVĚDČENÉ POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE ZAPOJENÍ PŘÍSLUŠNÝCH PARTNERŮ DO PŘÍPRAVY DOHODY O PARTNERSTVÍ A PROGRAMŮ
Článek 5
Konzultace s příslušnými partnery o přípravě dohody o partnerství a programů
1. Členské státy a řídící orgány konzultují s příslušnými partnery postup a časový harmonogram přípravy dohody o partnerství a programů, aby zajistily jejich transparentní a účinné zapojení. Přitom je plně informují o jejich obsahu a jakýchkoli jeho změnách.
2. Pokud jde o konzultace s příslušnými partnery, členské státy zohlední potřebu:
a)
včasného zveřejnění příslušných informací a snadného přístupu k nim;
b)
dostatečného času na to, aby partneři mohli analyzovat základní přípravné dokumenty a předlohu dohody o partnerství a předlohy programů a mohli k nim dát připomínky;
c)
dostupnosti způsobů, pomocí nichž mohou partneři klást otázky, poskytovat příspěvky nebo budou informováni o tom, jak byly jejich návrhy zohledněny;
d)
šíření výsledků konzultací.
3. Co se týče programů rozvoje venkova, členské státy zohlední úlohu, kterou mohou hrát celostátní sítě pro venkov ustavené podle čl. 54 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (5) z hlediska zapojení příslušných partnerů.
4. Pokud došlo k ustavení formálních dohod mezi různými úrovněmi správy na nižší úrovni, než je národní úroveň, členské státy zohlední tyto dohody o víceúrovňové správě v souladu se svými institucionálními a právními rámci.
Článek 6
Příprava dohody o partnerství
Členské státy v souladu se svými institucionálními a právními rámci zapojí příslušné partnery do přípravy dohody o partnerství, zejména co se týče:
a)
analýzy rozdílů, potřeb rozvoje a růstového potenciálu s ohledem na tematické cíle, včetně těch, jež jsou obsaženy v doporučeních pro jednotlivé země;
b)
souhrnu předběžných podmínek programů nebo hlavních zjištění předběžných hodnocení dohody o partnerství, pokud je členský stát provedl z vlastního podnětu;
c)
vybraných tematických cílů, orientačního rozdělení podpory z fondů ESI a jejich hlavních očekávaných výsledků;
d)
seznamu programů a mechanismů na národní a regionální úrovni pro zajištění koordinace fondů ESI mezi sebou navzájem a s dalšími unijními a vnitrostátními finančními nástroji a Evropskou investiční bankou;
e)
opatření pro zajištění integrovaného přístupu k využití fondů ESI pro územní rozvoj městských, venkovských, pobřežních a rybolovných oblastí a oblastí se zvláštními územními rysy;
f)
opatření pro zajištění integrovaného přístupu k řešení zvláštních potřeb zeměpisných oblastí nejvíce postižených chudobou a cílových skupin, jimž nejvíce hrozí diskriminace nebo vyloučení, se zvláštním zřetelem na marginalizované skupiny obyvatel;
g)
provádění horizontálních zásad uvedených v článcích 5, 7 a 8 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 7
Informace o zapojení příslušných partnerů do přípravy dohody o partnerství
Členské státy pro účely dohody o partnerství poskytnou alespoň tyto informace:
a)
seznam partnerů, kteří se podíleli na přípravě dohody o partnerství;
b)
opatření přijatá s cílem zajistit aktivní účast partnerů, včetně opatření přijatých v oblasti přístupnosti, zejména pro osoby se zdravotním postižením;
c)
úloha partnerů v přípravě dohody o partnerství;
d)
výsledky konzultací s partnery a popis jejich přidané hodnoty při přípravě dohody o partnerství.
Článek 8
Příprava programů
Členské státy v souladu se svými institucionálními a právními rámci zapojí příslušné partnery do přípravy programů, zejména co se týče:
a)
analýzy a určení potřeb;
b)
definice nebo výběru priorit a souvisejících specifických cílů;
c)
přidělování finančních prostředků;
d)
definice specifických ukazatelů programů;
e)
provádění horizontálních zásad definovaných v článcích 7 a 8 nařízení (EU) č. 1303/2013;
f)
složení monitorovacího výboru.
Článek 9
Informace o zapojení příslušných partnerů do programů
Členské státy pro účely programů poskytnou alespoň tyto informace:
a)
opatření přijatá za účelem zapojení příslušných partnerů do přípravy programů a jejich změny;
b)
plánované kroky k zajištění účasti partnerů při provádění programů.
KAPITOLA IV
OSVĚDČENÉ POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE FORMULACE PRAVIDEL ČLENSTVÍ A VNITŘNÍ POSTUPY MONITOROVACÍCH VÝBORŮ
Článek 10
Pravidla členství v monitorovacích výborech
1. Při vypracovávání pravidel členství v monitorovacích výborech berou členské státy v úvahu zapojení těch partnerů, kteří již byli zapojeni do přípravy programů, a podporují rovnost žen a mužů a zásadu nediskriminace.
2. Pokud jde monitorovací výbory programů Evropské územní spolupráce, partneři mohou být zastoupeni zastřešujícími organizacemi na úrovni Unie nebo mezinárodní úrovni pro meziregionální a nadnárodní programy spolupráce. Členské státy mohou zapojovat partnery do příprav monitorovacího výboru, zejména prostřednictvím jejich účasti v koordinačních výborech na národní úrovni organizovaných v zúčastněných členských státech.
Článek 11
Jednací řády monitorovacích výborů
Při formulaci jednacího řádu monitorovací výbory zohledňují tyto aspekty:
a)
hlasovací práva členů;
b)
lhůta pro oznámení o zasedáních a předávání dokumentů, jež zpravidla nesmí být kratší než deset pracovních dnů;
c)
opatření pro zveřejňování a přístupnost přípravných dokumentů předložených monitorovacím výborům;
d)
postup pro přijímání, zveřejňování a přístupnost zápisů z jednání;
e)
opatření týkající se zřizování a činnosti pracovních skupin v rámci monitorovacích výborů;
f)
ustanovení týkající se střetu zájmů partnerů zapojených do monitorování, hodnocení a výzev k předkládání návrhů;
g)
podmínky, zásady a ujednání týkající se pravidel pro úhradu, možností budování kapacit a využití technické pomoci.
KAPITOLA V
HLAVNÍ ZÁSADY A OSVĚDČENÉ POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE ZAPOJENÍ PŘÍSLUŠNÝCH PARTNERŮ DO PŘÍPRAVY VÝZEV K PŘEDKLÁDÁNÍ NÁVRHŮ A ZPRÁV O POKROKU A VE VZTAHU K MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ PROGRAMŮ
Článek 12
Povinnosti týkající se ochrany údajů, důvěrnosti údajů a střetu zájmů
Členské státy zajistí, aby si partneři, kteří se podíleli na přípravě výzev k předkládání návrhů a zpráv o pokroku či na monitorování a hodnocení programů, byli vědomi svých povinností týkajících se ochrany údajů, důvěrnosti údajů a střetu zájmů.
Článek 13
Zapojení příslušných partnerů do přípravy výzev k předkládání návrhů
Řídící orgány přijmou vhodná opatření, aby se zamezilo možnému střetu zájmů, pokud jsou do přípravy výzev k předkládání návrhů nebo jejich posuzování zapojeni příslušní partneři.
Článek 14
Zapojení příslušných partnerů do přípravy zpráv o pokroku
Členské státy zapojí příslušné partnery do přípravy zpráv o pokroku při provádění dohody o partnerství podle čl. 52 nařízení (EU) č. 1303/2013, týkající se zejména hodnocení role partnerů při provádění dohody o partnerství a přehledu stanovisek předložených partnery během konzultací, popřípadě včetně popisu toho, jak byla stanoviska partnerů zohledněna.
Článek 15
Zapojení příslušných partnerů do monitorování programů
V rámci monitorovacích výborů a jejich pracovních skupin řídící orgány zapojí partnery do posuzování výsledků programu, včetně závěrů přezkumu výkonnosti, a do přípravy výročních zpráv o provádění programů.
Článek 16
Zapojení partnerů do hodnocení programů
1. Řídící orgány zapojí příslušné partnery do hodnocení programů v rámci monitorovacích výborů a popřípadě i zvláštních pracovních skupin vytvořených pro tento účel monitorovacími výbory.
2. Řídící orgány pro programy Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu (ESF) a Fondu soudržnosti konzultují s partnery zprávy, jež shrnují závěry hodnocení provedených v průběhu programového období v souladu s čl. 114 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
KAPITOLA VI
ORIENTAČNÍ OBLASTI, TÉMATA A OSVĚDČENÉ POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE VYUŽÍVÁNÍ FONDŮ ESI K POSÍLENÍ INSTITUCIONÁLNÍCH KAPACIT PŘÍSLUŠNÝCH PARTNERŮ A ROLE KOMISE PŘI ŠÍŘENÍ OSVĚDČENÝCH POSTUPŮ
Článek 17
Posilování institucionálních kapacit příslušných partnerů
1. Řídící orgán prověří potřebu využívat technické pomoci za účelem podpory posilování institucionálních kapacit partnerů, zejména co se týče malých územněsprávních celků, hospodářských a sociálních partnerů a nevládních organizací, s cílem pomoci jim účinně se zapojit do přípravy, provádění, monitorování a hodnocení programů.
2. Podpora uvedená v odstavci 1 může mít formu, mimo jiné, tematických seminářů, školení, koordinačních a síťových struktur nebo příspěvků na náklady spojené s účastí na zasedáních týkajících se přípravy, provádění, monitorování a hodnocení programu.
3. Co se týče programů rozvoje venkova, lze podporu uvedenou v odstavci 1 poskytnout prostřednictvím celostátní sítě pro venkov v souladu s čl. 54 nařízení (EU) č. 1305/2013.
4. Co se týče programů ESF, řídící orgány v méně rozvinutých nebo přechodových regionech nebo v členských státech způsobilých pro podporu z Fondu soudržnosti zajistí, aby byly vhodné zdroje z ESF podle potřeby přidělovány na činnosti spojené s budováním kapacit sociálních partnerů a nevládních organizací, které jsou zapojeny do programů.
5. Co se týče evropské územní spolupráce, podpora podle odstavců 1 a 2 může rovněž zahrnovat podporu partnerům k posílení jejich institucionálních kapacit pro účast na mezinárodní spolupráci.
Článek 18
Úloha Komise při šíření osvědčených postupů
1. Komise zřídí mechanismus spolupráce nazvaný evropská komunita odborníků v oblasti partnerství, který je společný pro fondy ESI a je otevřený zainteresovaným členským státům, řídícím orgánům a organizacím zastupujícím partnery na úrovni Unie.
Evropská komunita odborníků v oblasti partnerství usnadňuje výměnu zkušeností, budování kapacit a šíření příslušných výsledků.
2. Komise zpřístupní příklady osvědčených postupů pro organizování partnerství.
3. Výměna zkušeností ohledně určení, přenosu a šíření osvědčených postupů a inovativních přístupů v souvislosti s prováděním programů meziregionální spolupráce a opatření podle čl. 2 odst. 3 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (6) zahrnuje zkušenosti z partnerství v programech spolupráce.
KAPITOLA VII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 19
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. ledna 2014.
REGOLAMENT TA’ DELEGA TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 240/2014
tas-7 ta’ Jannar 2014
dwar il-kodiċi tal-kondotta Ewropea dwar sħubija fil-qafas ta’ Fondi Strutturali u ta’ Investiment Ewropej
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 1303/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta’ Diċembru 2013 li jistabbilixxi dispożizzjonijiet komuni dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew, il-Fond ta’ Koeżjoni, il-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali u l-Fond Marittimu u tas-Sajd Ewropew u li jistabbilixxi d-dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew, il-Fond ta’ Koeżjoni u l-Fond Ewropew għall-Affarijiet Marittimi u s-Sajd u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1083/2006 (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 5(3) tiegħu,
Billi:
(1)
L-għan ta’ dan ir-Regolament huwa li jipprovdi għal kodiċi ta’ kondotta Ewropea sabiex jappoġġa u jiffaċilita lill-Istati Membri fl-organizzazzjoni tas-sħubiji ta’ Ftehimiet ta’ Sħubija u l-programmi appoġġati mill-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali (FEŻR), il-Fond Soċjali Ewropew (FSE), il-Fond ta’ Koeżjoni, il-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FAEŻR) u l-Fond Ewropew Marittimu u tas-Sajd (FEMS). Dawn il-fondi issa qed joperaw f’qafas komuni u huma msejħa bħala “Fondi Strutturali u ta’ Investiment Ewropej” (minn hawn ‘il quddiem “il-fondi SIE”).
(2)
Il-ħidma fi sħubija huwa prinċipju li ilu stabbilit fl-implimentazzjoni tal-fondi SIE. Is-sħubija timplika kooperazzjoni mill-qrib bejn l-awtoritajiet pubbliċi, l-imsieħba ekonomiċi u soċjali u korpi li jirrappreżentaw lis-soċjetà ċivili fil-livelli nazzjonali, reġjonali u lokali kollha li jikkonsisti f’ċiklu tal-programm fil-preparazzjoni, l-implimentazzjoni, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni.
(3)
L-imsieħba magħżula għandhom ikunu l-aktar rappreżentattivi tal-partijiet interessati rilevanti. Il-proċeduri tal-għażla għandhom ikunu trasparenti u jqisu l-oqfsa istituzzjonali u legali differenti tal-Istati Membri u l-kompetenzi nazzjonali u reġjonali tagħhom.
(4)
L-imsieħba għandhom jinkludu awtoritajiet pubbliċi, imsieħba ekonomiċi u soċjali u korpi li jirrappreżentaw lis-soċjetà ċivili, inklużi l-imsieħba ambjentali, organizzazzjonijiet volontarji u bbażati fil-Komunità, li jistgħu jinfluwenza b’mod sinifikanti jew ikunu affettwati b’mod sinifikanti mill-implimentazzjoni tal-Ftehim u l-programmi ta’ Sħubija. Għandha tingħata attenzjoni speċifika biex jiġu inklużi gruppi li jistgħu jiġu affettwati minn programmi li iżda jsibuha diffiċli li jinfluwenzawhom, b’mod partikolari l-komunitajiet l-aktar vulnerabbli u marġinalizzati, li huma bl-ogħla riskju ta’ diskriminazzjoni jew ta’ esklużjoni soċjali, b’mod partikolari l-persuni b’diżabbiltà, il-migranti u l-persuni Roma.
(5)
Għall-għażla tal-imsieħba, huwa meħtieġ li jittieħed kont tad-differenzi bejn Ftehimiet ta’ programmi ta’ Sħubija. Il-Ftehimiet ta’ Sħubija jkopru l-fondi SIE kollha li jipprovdu appoġġ għal kull Stat Membru, filwaqt li l-programmi jirreferu biss għall-fondi SIE li jikkontribwixxu għalihom. L-imsieħba ta’ Ftehimiet ta’ Sħubija għandhom ikunu dawk rilevanti minħabba l-użu ppjanat tal-fondi kollha SIE kollha, filwaqt li għal programmi huwa biżżejjed li l-imsieħba huma dawk rilevanti minħabba l-użu ppjanat tal-Fondi SIE li jikkontribwixxu għall-programm.
(6)
L-imsieħba għandhom ikunu involuti fit-tħejjija u l-implimentazzjoni ta’ Ftehimiet u programmi ta’ Sħubija. Għal dan l-iskop, huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti prinċipji u prattiċi tajbin ewlenin li jikkonċernaw konsultazzjoni f’waqtha, sinifikanti u trasparenti tal-imsieħba dwar l-analiżi ta’ sfidi u ħtiġijiet li jridu jiġu trattati, l-għażla ta’ objettivi u prijoritajiet li jridu jiġu indirizzati, u l-istrutturi ta’ koordinament u ftehimiet ta’ governanza f’diversi livelli li huma neċessarji għat-twettiq effettiv tal-politika.
(7)
L-imsieħba għandhom ikunu rappreżentati fil-kumitati ta’ monitoraġġ tal-programmi. Ir-regoli li jmexxu s-sħubija u l-proċeduri tal-kumitat għandhom jippromwovu l-kontinwità u s-sjieda ta’ programmar u implimentazzjoni, l-arranġamenti ta’ ħidma li huma ċari u trasparenti, kif ukoll il-prontezza u n-nuqqas ta’ diskriminazzjoni.
(8)
Permezz tal-parteċipazzjoni attiva tagħhom fil-kumitati ta’ monitoraġġ, l-imsieħba għandhom ikunu involuti fl-evalwazzjoni ta’ prestazzjoni fuq il-prijoritajiet differenti, ir-rapporti rilevanti dwar il-programmi u, fejn xieraq, is-sejħiet għal proposti.
(9)
Sħubija effettiva għandha tkun iffaċilitata billi tingħata għajnuna lill-imsieħba rilevanti sabiex isaħħu l-kapaċità istituzzjonali tagħhom fid-dawl tat-tħejjija u l-implimentazzjoni tal-programmi.
(10)
Il-Kummissjoni għandha tiffaċilita l-iskambju ta’ prattika tajba, it-tisħiħ tal-kapaċità istituzzjonali u t-tixrid ta’ riżultati rilevanti fost l-Istati Membri, l-awtoritajiet maniġerjali u r-rappreżentanti tal-imsieħba permezz tat-twaqqif ta’ Komunità ta’ Prattika dwar is-Sħubija li tkopri l-fondi kollha SIE.
(11)
Ir-rwol tal-imsieħba fl-implimentazzjoni tal-Fehimiet ta’ Sħubija u l-prestazzjoni u l-effettività tal-partenarjat fil-perjodu ta’ programmar għandhom ikunu soġġetti għal valutazzjoni mill-Istati Membri.
(12)
Sabiex tappoġġa u tiffaċilita lill-Istati Membri fl-organizzazzjoni ta’ sħubija, il-Kummissjoni għandha tagħmel disponibbli eżempji tal-aħjar prattiċi eżistenti fl-Istati Membri,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett u kamp ta’ applikazzjoni
Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-Kodiċi tal-Kondotta Ewropea dwar is-sħubija għall-Ftehimiet u programmi ta’ Sħubija appoġġati mill-Fondi Strutturali u ta’ Investiment Ewropej.
KAPITOLU II
IL-PRINĊIPJI ĠENERALI DWAR PROĊEDURI TRASPARENTI GĦALL-IDENTIFIKAZZJONI TA’ MSIEĦBA RILEVANTI
Artikolu 2
Ir-rappreżentattività tal-imsieħba
l-Istati Membri jiżguraw li l-imsieħba msemmija fl-Artikolu 5(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 ikunu l-aktar rappreżentattivi tal-partijiet interessati rilevanti u jkunu nominati bħala rappreżentanti maħtura kif xieraq, billi jitqiesu l-kompetenza, il-kapaċità tagħhom li jieħdu sehem b’mod attiv u l-livell xieraq ta’ rappreżentanza.
Artikolu 3
L-identifikazzjoni tal-imsieħba rilevanti għall-Ftehim ta’ Sħubija
1. Għall-Ftehim ta’ Sħubija, l-Istati Membri jidentifikaw l-imsieħba rilevanti fost mill-inqas dan li ġej:
(a)
l-awtoritajiet kompetenti reġjonali, lokali, urbani u awtoritajiet pubbliċi oħra, inklużi:
(i)
l-awtoritajiet reġjonali, rappreżentanti nazzjonali tal-awtoritajiet lokali u awtoritajiet lokali li jirrappreżentaw l-akbar bliet u żoni urbani, li l-kompetenzi tagħhom huma relatati mal-użu ppjanat tal-Fondi SIE;
(ii)
rappreżentanti nazzjonali ta’ istituzzjonijiet ta’ edukazzjoni ogħla, dawk li jipprovdu l-edukazzjoni u t-taħriġ u ċentri ta’ riċerka minħabba l-użu ppjanat tal-Fondi SIE;
(iii)
awtoritajiet pubbliċi nazzjonali oħra responsabbli għall-applikazzjoni ta’ prinċipji orizzontali msemmija fl-Artikoli minn 4 sa 8 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 minħabba l-użu ppjanat tal-Fondi SIE; u b’mod partikolari korpi għall-promozzjoni tat-trattament ugwali stabbiliti skont id-Direttiva tal-Kunsill 2000/43/KE (2), id-Direttiva tal-Kunsill 2004/113/KE (3) u d-Direttiva 2006/54/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4);
(b)
l-imsieħba ekonomiċi u soċjali, inklużi:
(i)
l-organizzazzjonijiet tal-imsieħba soċjali rikonoxxuti fuq livell nazzjonali, b’mod partikolari organizzazzjonijiet ġenerali intersettorjali u l-organizzazzjonijiet settorjali, li s-setturi tagħhom huma relatati mal-użu ppjanat tal-Fondi SIE;
(ii)
kmamar tal-kummerċ nazzjonali u l-assoċjazzjonijiet tan-negozju li jirrappreżentaw l-interess ġenerali ta’ industriji u fergħat, minħabba l-użu ppjanat tal-fondi SIE u bil-ħsieb li tiġi żgurata rappreżentazzjoni bbilanċjata ta’ intrapriżi kbar, ta’ daqs medju, żgħar u mikrointrapriżi, flimkien mar-rappreżentanti tal-ekonomija soċjali;
(c)
korpi li jirrappreżentaw lis-soċjetà ċivili, bħall-imsieħba ambjentali, l-organizzazzjonijiet mhux governattivi, u l-korpi responsabbli għall-promozzjoni tal-inklużjoni soċjali, l-ugwaljanza bejn is-sessi u n-nuqqas ta’ diskriminazzjoni, inkluż:
(i)
korpi li jaħdmu fl-oqsma relatati mal-użu ppjanat tal-Fondi SIE u mal-applikazzjoni ta’ prinċipji orizzontali msemmija fl-Artikoli minn 4 sa 8 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 ibbażata fuq ir-rappreżentattività tagħhom, u filwaqt li titqies il-kopertura ġeografika u tematika, il-kapaċità tal-ġestjoni, għarfien espert u approċċi innovattivi;
(ii)
organizzazzjonijiet oħra jew gruppi li huma affettwati b’mod sinifikanti jew li x’aktarx jiġu affettwati b’mod sinifikanti mill-implimentazzjoni tal-Fondi SIE, b’mod partikolari gruppi li jitqiesu f’riskju ta’ diskriminazzjoni u esklużjoni soċjali.
2. Fejn l-awtoritajiet pubbliċi, sħab ekonomiċi u soċjali, u korpi li jirrappreżentaw lis-soċjetà ċivili stabbilixxew organizzazzjoni li tiġbor flimkien l-interessi tagħhom biex jiffaċilitaw l-involviment tagħhom fis-sħubija (l-organizzazzjoni ċentrali), huma jistgħu jinnominaw rappreżentant wieħed biex jippreżenta l-opinjonijiet tal-organizzazzjoni ċentrali fis-sħubija.
Artikolu 4
Identifikazzjoni ta’ msieħba rilevanti għal programmi
1. Għal kull programm, l-Istati Membri jidentifikaw l-imsieħba rilevanti fost mill-inqas dawn li ġejjin:
(a)
l-awtoritajiet kompetenti reġjonali, lokali, urbani u awtoritajiet pubbliċi oħra, inklużi:
(i)
awtoritajiet reġjonali, rappreżentanti nazzjonali tal-awtoritajiet lokali u awtoritajiet lokali li jirrappreżentaw l-akbar bliet u żoni urbani, li l-kompetenzi tagħhom huma relatati mal-użu ppjanat tal-Fondi SIE li jikkontribwixxu għall-programm;
(ii)
rappreżentanti nazzjonali jew reġjonali ta’ istituzzjonijiet għall-edukazzjoni għolja, l-edukazzjoni, it-taħriġ u fornituri ta’ servizzi ta’ konsulenza u ċentri ta’ riċerka, minħabba l-użu ppjanat tal-Fondi SIE li jikkontribwixxu għall-programm;
(iii)
awtoritajiet pubbliċi oħra responsabbli mill-applikazzjoni ta’ prinċipji orizzontali msemmija fl-Artikoli minn 4 sa 8 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, minħabba l-użu ppjanat tal-Fondi SIE li jikkontribwixxu għall-programm, u b’mod partikolari korpi għall-promozzjoni tat-trattament ugwali stabbilit skont id-Direttiva tal-Kunsill 2000/43/KE, id-Direttiva 2004/113/KE u d-Direttiva 2006/54/KE;
(iv)
korpi oħra organizzati fil-livell nazzjonali, reġjonali jew lokali u awtoritajiet li jirrappreżentaw oqsma fejn jitwettqu investimenti territorjali integrati u strateġiji ta’ żvilupp lokali ffinanzjati mill-programm;
(b)
l-imsieħba ekonomiċi u soċjali, inklużi:
(i)
organizzazzjonijiet tal-imsieħba soċjali rikonoxxuti fuq livell nazzjonali jew reġjonali, b’mod partikolari organizzazzjonijiet intersettorjali ġenerali u organizzazzjonijiet settorjali li s-setturi tagħhom huma relatati mal-użu ppjanat tal-Fondi SIE li jikkontribwixxu għall-programm;
(ii)
kmamar tal-kummerċ nazzjonali jew reġjonali u l-assoċjazzjonijiet tan-negozju li jirrappreżentaw l-interess ġenerali ta’ industriji jew fergħat, bil-ħsieb li tiġi żgurata rappreżentazzjoni bbilanċjata ta’ intrapriżi kbar, ta’ daqs medju, żgħar u mikrointrapriżi flimkien mar-rappreżentanti tal-ekonomija soċjali;
(iii)
korpi oħra simili organizzati fuq livell nazzjonali jew reġjonali;
(c)
korpi li jirrappreżentaw lis-soċjetà ċivili, bħall-imsieħba ambjentali, l-organizzazzjonijiet mhux governattivi, u l-korpi responsabbli għall-promozzjoni tal-inklużjoni soċjali, l-ugwaljanza bejn is-sessi u n-nuqqas ta’ diskriminazzjoni, inklużi:
(i)
korpi li jaħdmu fl-oqsma relatati mal-użu ppjanat tal-Fondi SIE li jikkontribwixxu għall-programm u għall-applikazzjoni ta’ prinċipji orizzontali msemmija fl-Artikoli minn 4 sa 8 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 ibbażata fuq ir-rappreżentattività tagħhom, u filwaqt li titqies il-kopertura ġeografika u tematika, il-kapaċità tal-ġestjoni, għarfien espert u approċċi innovattivi;
(ii)
korpi li jirrappreżentaw il-gruppi ta’ azzjoni lokali msemmija fl-Artikolu 34(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
(iii)
organizzazzjonijiet oħra jew gruppi li huma affettwati b’mod sinifikanti jew li x’aktarx jiġu affettwati b’mod sinifikanti bl-implimentazzjoni tal-Fondi SIE; b’mod partikolari, gruppi li jitqiesu f’riskju ta’ diskriminazzjoni u esklużjoni soċjali.
2. Fir-rigward ta’ programmi ta’ kooperazzjoni territorjali Ewropej, l-Istati Membri jistgħu jinvolvu fis-sħubija:
(i)
raggruppamenti Ewropej ta’ kooperazzjoni territorjali li joperaw fiż-żona tal-programm transfruntiera jew transnazzjonali rispettiva tagħhom;
(ii)
awtoritajiet jew korpi li huma involuti fl-iżvilupp jew l-implimentazzjoni ta’ strateġija makroreġjonali jew tal-baċini tal-baħar fiż-żona tal-programm, inklużi koordinaturi tal-qasam ta’ prijorità għal strateġiji makroreġjonali.
3. Fejn l-awtoritajiet pubbliċi, sħab ekonomiċi u soċjali, u korpi li jirrappreżentaw lis-soċjetà ċivili stabbilixxew organizzazzjoni ċentrali, huma jistgħu jinnominaw rappreżentant wieħed li jippreżenta l-opinjonijiet ta’ organizzazzjoni ċentrali fis-sħubija.
KAPITOLU III
PRINĊIPJI ĠENERALI U PRATTIĊI TAJBA LI JIKKONĊERNAW L-INVOLIMENT TA’ IMSIEĦBA RILEVANTI FIL-PREPARAZZJONI TAL-FTEHIM U TAL-PROGRAMMI TA’ SĦUBIJA
Artikolu 5
Konsultazzjoni ta’ imsieħba rilevanti fil-preparazzjoni tal-Ftehim u tal-programmi ta’ Sħubija
1. Sabiex jiżguraw it-trasparenza u l-involviment effettiv ta’ msieħba rilevanti, l-Istati Membri u l-awtoritajiet maniġerjali jikkonsultawhom dwar il-proċess u l-iskeda tal-preparazzjoni tal-Ftehim u l-programmi ta’ Sħubija. Meta jagħmlu dan, huma jinżammu infurmati b’mod sħiħ dwar il-kontenut tagħhom u kwalunkwe tibdil fid-dazji.
2. Fir-rigward tal-konsultazzjoni tal-imsieħba rilevanti, l-Istati Membri jqisu l-ħtieġa għal:
(a)
żvelar f’waqtu u aċċess faċli għal informazzjoni rilevanti;
(b)
żmien biżżejjed għall-imsieħba biex janalizzaw u jikkummentaw dwar dokumenti preparatorji prinċipali u dwar l-abbozz ta’ Ftehim ta’ Sħubija u l-abbozzi tal-programmi;
(c)
mezzi disponibbli li permezz tagħhom l-imsieħba jistgħu jistaqsu mistoqsijiet, jistgħu jipprovdu kontribuzzjonijiet u jkunu informati dwar il-mod li bih il-proposti tagħhom tqiesu;
(d)
it-tixrid tal-eżitu tal-konsultazzjoni.
3. Fir-rigward tal-programmi ta’ żvilupp rurali, l-Istati Membri jieħdu kont tar-rwol li n-netwerks rurali nazzjonali stabbiliti skont l-Artikolu 54 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) ikun jistgħu jaqdu u jinvolvu msieħba rilevanti.
4. Fejn ġie stabbilit ftehim formali bejn il-livelli differenti ta’ gvernanza f’livell nazzjonali, l-Istat Membru jqis dawn ftehimiet ta’ governanza f’diversi livelli skont il-qafas istituzzjonali u legali tiegħu.
Artikolu 6
Preparazzjoni tal-Ftehim ta’ Sħubija
L-Istati Membri jinvolvu l-imsieħba rilevanti, skont tal-qafas istituzzjonali u legali tagħhom, fil-preparazzjoni tal-Ftehim ta’ Sħubija, u b’mod partikolari dwar:
(a)
l-analiżi tad-differenzi, il-ħtiġijiet tal-iżvilupp u l-potenzjal ta' tkabbir b’referenza għall-għanijiet tematiċi, inklużi dawk indirizzati minn rakkomandazzjonijiet rilevanti speċifiċi għal pajjiżi partikolari;
(b)
sommarji ta’ kundizzjonalitajiet ex ante tal-programmi u s-sejbiet ewlenin ta’ kwalunkwe evalwazzjonijiet ex ante tal-Ftehim ta’ Sħubija li jsiru b’inizjattiva ta’ Stat Membru;
(c)
l-għażla tal-objettivi tematiċi, l-allokazzjonijiet indikattivi tal-fondi SIE u r-riżultati mistennija ewlenin;
(d)
il-lista ta’ programmi u l-mekkaniżmi f’livell nazzjonali u reġjonali li jiżguraw il-koordinazzjoni tal-Fondi SIE ma’ xulxin u ma’ strumenti oħra tal-Unjoni u ta’ finanzjament nazzjonali u mal-Bank Ewropew għall-Investiment;
(e)
l-arranġamenti biex jiġi żgurat approċċ integrat għall-użu tal-Fondi SIE għall-iżvilupp territorjali ta’ żoni urbani, rurali, kostali u tas-sajd u żoni b’karatteristiċi territorjali partikolari;
(f)
l-arranġamenti biex jiġi żgurat approċċ integrat għall-indirizzar tal-ħtiġijiet speċifiċi ta’ żoni ġeografiċi l-aktar milquta mill-faqar jew ta’ gruppi fil-mira bl-ogħla riskju ta’ diskriminazzjoni jew esklużjoni, b’kunsiderazzjoni speċjali għal komunitajiet marġinalizzati;
(g)
l-implimentazzjoni ta’ prinċipji orizzontali msemmija fl-Artikoli 5, 7 u 8 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
Artikolu 7
Informazzjoni fuq l-involiment ta’ imsieħba rilevanti fil-Ftehim ta’ Sħubija
L-Istati Membri jipprovdu għall-Ftehim ta’ Sħubija mill-inqas l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-lista ta’ msieħba involuti fit-tħejjija tal-Ftehim ta’ Sħubija;
(b)
l-azzjonijiet meħuda sabiex jiżguraw il-parteċipazzjoni attiva tal-imsieħba, inklużi azzjonijiet meħuda f’termini ta’ aċċessibbiltà, b’mod partikolari għal persuni b’diżabilità;
(c)
ir-rwol tal-imsieħba fit-tħejjija tal-Ftehim ta’ Sħubija;
(d)
ir-riżultati tal-konsultazzjoni mal-imsieħba u deskrizzjoni tal-valur miżjud tagħha fit-tħejjija tal-Ftehim ta’ Sħubija.
Artikolu 8
Il-preparazzjoni tal-programmi
L-Istati Membri jinvolvu l-imsieħba rilevanti, skont tal-qafas istituzzjonali u legali tagħhom, fil-preparazzjoni tal-programmi, u b’mod partikolari dawk li jikkonċernaw:
(a)
l-analiżi u l-identifikazzjoni tal-ħtiġijiet;
(b)
id-definizzjoni jew l-għażla ta’ prijoritajiet u l-għan speċifiku relatat;
(c)
l-allokazzjoni tal-fondi;
(d)
id-definizzjoni ta’ indikaturi speċifiċi tal-programmi;
(e)
l-implimentazzjoni ta’ prinċipji orizzontali kif definit fl-Artikoli 7 u 8 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013;
(f)
Il-kompożizzjoni tal-kumitati ta’ monitoraġġ.
Artikolu 9
Informazzjoni fuq l-involiment ta’ imsieħba rilevanti fil-programmi
L-Istati Membri jipprovdu għal programmi mill-inqas l-informazzjoni li ġejja:
(a)
l-azzjonijiet meħuda għall-involviment tal-imsieħba rilevanti fil-preparazzjoni tal-programmi u l-emendi tagħhom;
(b)
l-azzjonijiet ippjanati sabiex jiżguraw il-parteċipazzjoni tal-imsieħba fl-implimentazzjoni tal-programmi.
KAPITOLU IV
PRATTIĊI TAJBA LI JIKKONĊERNAW IL-FORMULAZZJONI TAR-REGOLI TA’ SĦUBIJA U PROĊEDURI INTERNI TAL-KUMITATI TA’ MONITORAĠĠ
Artikolu 10
Ir-regoli ta’ sħubija tal-kumitat ta’ monitoraġġ
1. Meta jitfasslu r-regoli tas-sħubija tal-kumitat ta’ sorveljanza, l-Istati Membri jqisu l-involviment ta’ sħab li kienu involuti fil-preparazzjoni tal-programmi u jkollhom l-għan li jippromwovu l-ugwaljanza bejn l-irġiel u n-nisa u n-nuqqas ta’ diskriminazzjoni.
2. Fir-rigward tal-kumitati ta’ monitoraġġ tal-programmi ta’ kooperazzjoni territorjali Ewropej, l-imsieħba jistgħu jkunu rappreżentati minn organizzazzjonijiet ċentrali f’livell transnazzjonali fil-livell tal-Unjoni jew għal programmi ta’ kooperazzjoni interreġjonali u transnazzjonali. L-Istati Membri jistgħu jinvolvu sħab fit-tħejjijiet tal-kumitat ta’ monitoraġġ, b’mod partikolari permezz tal-parteċipazzjoni tagħhom f’kumitati ta’ koordinazzjoni fil-livell nazzjonali organizzati fl-Istati Membri parteċipanti.
Artikolu 11
Ir-regoli ta’ proċedura tal-kumitat ta’ monitoraġġ
Meta jitfasslu r-regoli ta’ proċedura, il-kumitati ta’ monitoraġġ iqisu l-elementi li ġejjin:
(a)
id-drittijiet tal-vot tal-membri;
(b)
l-avviż li jingħata ta’ laqgħat u t-trażmissjoni ta’ dokumenti, li, bħala regola ġenerali, ma għandux ikun inqas minn għaxart ijiem tax-xogħol;
(c)
l-arranġamenti għall-pubblikazzjoni u l-aċċessibbiltà ta’ dokumenti ta’ tħejjija sottomessi lill-kumitati ta’ monitoraġġ;
(d)
il-proċedura għall-adozzjoni, il-pubblikazzjoni u l-aċċessibbiltà tal-minuti;
(e)
l-arranġamenti għall-istabbiliment u attivitajiet ta’ gruppi ta’ ħidma fil-kumitati ta’ monitoraġġ;
(f)
id-dispożizzjonijiet dwar il-kunflitt ta’ interess għall-imsieħba involuti fil-monitoraġġ, il-valutazzjoni u s-sejħiet għall-proposti;
(g)
il-kundizzjonijiet, il-prinċipji u l-arranġamenti għar-regoli ta’ rimborż, l-opportunitajiet għall-bini tal-kapaċità u l-użu ta’ għajnuna teknika.
KAPITOLU V
PRINĊIPJI ĠENEREALI U PRASSI TAJBA LI JIKKONĊERNAW L-INVOLVIMENT TA’ SĦAB RILEVANTI FIL-PREPARAZZJONI TA’ SEJĦIET TA’ PROPOSTI, IR-RAPPORTI TAL-PROGRESS U B’RELAZZJONI GĦAL PROGRAMMI TA’ SORVELJANZA U EVALWAZZJONI
Artikolu 12
Obbligi relatati mal-protezzjoni tad-dejta, l-kunfidenzjalità u l-kunflitt tal-interess
L-Istati Membri jiżguraw li l-imsieħba involuti fil-preparazzjoni ta’ sejħiet ta’ proposti, ir-rapporti tal-progress u fi programmi ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni jkunu konxji mill-obbligi tagħhom relatati mal-protezzjoni tad-dejta, il-kunfidenzjalità u l-kunflitt ta’ interess.
Artikolu 13
L-involviment ta’ msieħba rilevanti fil-preparazzjoni tas-sejħiet għall-proposti
L-awtoritajiet maniġerjali jieħdu miżuri xierqa biex jiġi evitat kunflitt ta’ interess potenzjali fejn jinvolvu l-imsieħba rilevanti fit-tħejjija ta’ sejħiet għal proposti jew fil-valutazzjoni tagħhom.
Artikolu 14
L-involviment ta’ msieħba rilevanti fil-preparazzjoni tar-rapporti ta’ progress
L-Istati Membri jinvolvu l-imsieħba rilevanti fit-tħejjija tar-rapporti ta’ progress dwar l-implimentazzjoni tal-Ftehim ta’ Sħubija msemmi fl-Artikolu 52 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, b’mod partikolari dwar il-valutazzjoni tar-rwol tal-imsieħba fl-implimentazzjoni tal-Ftehim ta’ Sħubija u ħarsa ġenerali tal-opinjonijiet mogħtija mill-imsieħba matul il-konsultazzjoni, inkluż, fejn xieraq, id-deskrizzjoni tal-mod li bih l-opinjonijiet tal-imsieħba ġew ikkunsidrati.
Artikolu 15
L-involviment ta’ msieħba rilevanti fil-monitoraġġ ta’ programmi
L-awtoritajiet maniġerjali jinvolvu l-imsieħba, fil-qafas tal-kumitat ta’ monitoraġġ u l-gruppi ta’ ħidma tagħhom, fil-valutazzjoni tal-prestazzjoni tal-programm, inklużi l-konklużjonijiet tar-reviżjoni tar-rendiment, u fil-preparazzjoni ta’ rapporti ta’ implimentazzjoni annwali dwar il-programmi.
Artikolu 16
L-involviment ta’ msieħba fil-valutazzjoni ta’ programmi
1. L-awtoritajiet maniġerjali jinvolvu lill-imsieħba rilevanti fl-evalwazzjoni ta’ programmi fil-qafas tal-kumitati ta’ monitoraġġ u, fejn xieraq, gruppi ta’ ħidma speċifiċi stabbiliti mill-kumitati ta’ monitoraġġ għal dan l-għan.
2. L-awtoritajiet maniġerjali għall-programmi tal-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali (FEŻR), il-Fond Soċjali Ewropew (FSE) u l-Fond ta’ Koeżjoni, jikkonsultaw l-imsieħba fuq ir-rapporti li jagħtu deskrizzjoni fil-qosor tas-sejbiet tal-evalwazzjonijiet imwettqa matul il-perjodu ta’ programmazzjoni f’konformità mal-Artikolu 114(2) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
KAPITOLU VI
OQSMA INDIKATTIVI, TEMI U PRATTIKI TAJBA DWAR L-UŻU TAL-FONDI SIE BIEX ISAĦĦU L-KAPAĊITÀ ISTITUZZJONALI TA’ MSIEĦBA RILEVANTI U R-RWOL TAL-KUMMISSJONI FIT-TIXRID TA’ PRATTIĊI TAJBA
Artikolu 17
It-tisħiħ tal-kapaċità istituzzjonali tal-imsieħba rilevanti
1. L-awtorità maniġerjali teżamina l-ħtieġa li jsir użu ta’ assistenza teknika bħala appoġġ għat-tisħiħ tal-kapaċitajiet istituzzjonali tal-imsieħba, b’mod partikolari fir-rigward l-awtoritajiet lokali żgħar, l-imsieħba ekonomiċi u soċjali u organizzazzjonijiet mhux governattivi, sabiex tgħinhom biex ikunu jistgħu jipparteċipaw b’mod effettiv fit-tħejjija, l-implimentazzjoni, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-programmi.
2. L-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 jista’ jieħu l-forma ta’, inter alia, gruppi ta’ ħidma apposta, sessjonijiet ta’ taħriġ, strutturi ta’ koordinazzjoni u netwerking jew kontribuzzjonijiet lejn l-ispejjeż ta’ parteċipazzjoni f’laqgħat dwar it-tħejjija, l-implimentazzjoni, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni ta’ programm.
3. Għal programmi ta’ żvilupp rurali, l-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 jista’ jiġi pprovdut permezz tan-netwerk rurali nazzjonali stabbilit skont l-Artikolu 54 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013.
4. Għall-programmi tal-FSE l-awtoritajiet maniġerjali f’reġjuni inqas żviluppati jew reġjuni ta’ tranżizzjoni jew fl-Istati Membri li huma eliġibbli għal appoġġ mill-Fond ta’ Koeżjoni jiżguraw li, skont il-ħtieġa, jiġu allokati riżorsi xierqa tal-FSE lill-attivitajiet ta’ bini tal-kapaċità tal-imsieħba soċjali u tal-organizzazzjonijiet mhux governattivi li huma involuti fil-programmi.
5. Għal kooperazzjoni territorjali Ewropea, l-appoġġ skont il-paragrafi 1 u 2 jista’ wkoll ikopri wkoll appoġġ lis-sħab sabiex isaħħu l-kapaċità istituzzjonali tagħhom għall-parteċipazzjoni f’attivitajiet ta’ kooperazzjoni internazzjonali.
Artikolu 18
Ir-rwol tal-Kummissjoni fit-tixrid tal-prattiċi tajba
1. Il-Kummissjoni twaqqaf mekkaniżmu ta’ kooperazzjoni msejħa l-Komunità Ewropea ta’ prattika dwar is-sħubija, li jkunu komuni għall-Fondi SIE u miftuħa għall-Istati Membri interessati, l-awtoritajiet ta’ ġestjoni u organizzazzjonijiet li jirrappreżentaw l-imsieħba fil-livell tal-Unjoni.
Il-Komunità Ewropea ta’ Prattika dwar Sħubija tiffaċilita l-iskambju ta’ esperjenza, il-bini tal-kapaċità, kif ukoll it-tqassim ta’ riżultati rilevanti.
2. Il-Kummissjoni tagħmel disponibbli eżempji ta’ prattika tajba fl-organizzazzjoni ta’ sħubija.
3. L-iskambju ta’ esperjenzi dwar l-identifikazzjoni, it-trasferiment u t-tixrid tal-prattika tajba u approċċi innovattivi rigward l-implimentazzjoni ta’ programmi u azzjonijiet ta’ kooperazzjoni interreġjonali skont l-Artikolu 2(3)(c) tar-Regolament (UE) Nru 1299/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) jinkludi esperjenza ta’ sħubija fil-programmi ta’ kooperazzjoni.
KAPITOLU VII
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 19
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-7 ta’ Jannar 2014.