PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1195/2014
ze dne 29. října 2014
o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 15. února 2014 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka („dotčená země“) do Unie na základě článku 10 nařízení (ES) č. 597/2009 („základní nařízení“). Dne 4. září 2014 byla v Úředním věstníku zveřejněna oprava oznámení o zahájení řízení (3).
(2)
Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 3. ledna 2014 Dánské sdružení akvakultury (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové produkce některých pstruhů duhových v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování některých pstruhů duhových a o podstatné újmě, jež tímto subvencováním vznikla, které Komise považovala za dostatečné pro zahájení šetření.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise před zahájením řízení oznámila vládě Turecka („turecká vláda“), že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že subvencovaný dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka působí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Komise vyzvala tureckou vládu ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci, pokud jde o obsah podnětu, a dosáhnout řešení na základě vzájemné dohody.
(4)
Turecká vláda nabídku konzultací přijala a konzultace se následně uskutečnily. Během konzultací se nepodařilo dosáhnout řešení na základě vzájemné dohody. Po konzultacích bylo od turecké vlády obdrženo podání. Komise příslušné připomínky náležitě zohlednila.
2. Souběžné antidumpingové řízení
(5)
Dne 15. února 2014 Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (4) informovala rovněž o zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu téhož výrobku pocházejícího z Turecka do Unie.
(6)
Definice výrobního odvětví Unie, zástupci výrobců v Unii a období šetření byli titíž při analýze újmy provedené v rámci tohoto antisubvenčního šetření i při analýze újmy provedené v rámci souběžného antidumpingového šetření, a obě analýzy dospěly ke stejným závěrům, není-li uvedeno jinak. Tento přístup byl považován za vhodný pro zefektivnění analýzy újmy a dosažení konzistentních zjištění. Z tohoto důvodu byly připomínky k aspektům týkajícím se újmy vznesené v rámci jednoho z těchto řízení brány v potaz v obou šetřeních.
3. Zúčastněné strany
(7)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise o zahájení šetření zvláště informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Turecku a turecké orgány, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a vyzvala je k účasti v šetření.
(8)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
4. Výběr vzorku
(9)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 27 základního nařízení může přistoupit k výběru vzorku zúčastněných stran, zejména výrobců v Unii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vyvážejících výrobců v Turecku.
4.1 Výběr vzorku výrobců v Unii
(10)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení a vzhledem k velké roztříštěnosti výrobního odvětví Unie, jež zahrnuje více než 700 malých a středních podniků, které jsou výrobci, vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a přihlédla rovněž k zeměpisnému rozložení a dostatečnému zastoupení různých kroků a typů výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé). Tento vzorek sestával z devíti výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo na základě údajů uvedených v podnětu více než 12 % celkové výroby v Unii. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve stanovené lhůtě nebyly obdrženy žádné připomínky, a předběžný vzorek byl tedy potvrzen. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
4.2 Výběr vzorku dovozců
(11)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Požadované informace poskytli tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. Vzhledem k takto nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.
4.3 Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(13)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Turecku, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Turecké republiky při Evropské unii, aby identifikovalo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem účastnit se šetření.
(14)
Požadované informace poskytlo osmnáct skupin vyvážejících výrobců v Turecku a rovněž souhlasilo se zařazením do vzorku. Celkový deklarovaný objem vývozu příslušných pstruhů duhových do Unie uskutečněného v roce 2013 těmito společnostmi představuje veškerý vývoz z Turecka do Unie.
(15)
V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a přihlédla rovněž k zeměpisnému rozložení. Na skupiny společností zařazené do vzorku, které se nacházejí ve dvou různých regionech, připadá téměř 64 % deklarovaného prodeje na vývoz do Unie.
(16)
V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s tureckými orgány. Jedna společnost výběr společností zařazených do vzorku zpochybnila a uvedla, že by měla být do vzorku rovněž zahrnuta. Argumentovala tím, že výhradně produkuje, zpracovává a prodává pstruhy (tj. že neprovozuje žádnou jinou činnost), a to již od roku 1971, což znamená, že je prvním výrobcem dotčeného výrobku v Turecku. Dále uvedla, že má značný podíl prodeje na domácím trhu, a konečně, že je největším výrobcem v regionu Marmara.
(17)
Komise připomíná, že v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení se výběr společností zařazených do vzorku uskutečnil na základě největších objemů s přihlédnutím k počtu výrobců, jenž mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vzhledem k tomu, že navržený vzorek představuje 64 % vývozu dotčeného výrobku do Unie, je tento vzorek pro situaci tureckého průmyslu reprezentativní. Společnosti zařazené do vzorku se navíc nacházejí ve dvou různých regionech (ze tří zastoupených celkem), což se pro účely šetření považuje za dostačující. Komise proto trvá na tom, že společnosti zařazené do vzorku odpovídají největším reprezentativním objemům dovozu, které mohly být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumány.
5. Individuální zjišťování
(18)
Jedenáct společností nebo skupin společností požádalo o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení. V této fázi šetření Komise ohledně těchto žádostí o individuální zjišťování nepřijala žádné rozhodnutí. Komise se rozhodne, zda žádostem o individuální zjišťování vyhoví, až v konečné fázi šetření.
6. Odpovědi na dotazník
(19)
Komise turecké vládě, všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, třem dovozcům a skupinám vyvážejících výrobců v Turecku zařazeným do vzorku zaslala dotazníky.
(20)
Tři společnosti v rámci jedné skupiny tureckých vyvážejících výrobců požádaly o zproštění povinnosti poskytnout odpověď na dotazník. První z těchto společností namítala, že její hlavní činností je produkce mořčáků a mořanů a že produkuje pouze malý objem dotčeného výrobku. Druhá společnost provozuje malý supermarket a produkce dotčeného výrobku pro ni představuje pouze okrajovou aktivitu a třetí společnost byla dovozcem ve spojení a její prodej dotčeného výrobku v období šetření nebyl významný. Komise se rozhodla zprostit povinnosti vyplnit dotazník zmíněnou společnost provozující malý supermarket. Trvala však na svém stanovisku, že další zmíněná společnost, jejíž hlavní činností je produkce mořčáků a mořanů, musí dotazník vyplnit, a rovněž tak zmíněný dovozce ve spojení, neboť vyprodukovaný objem (v případě vyvážejícího výrobce), respektive objem prodeje (v případě dovozce ve spojení) byl stále významný.
(21)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od turecké vlády a od všech ostatních skupin vyvážejících výrobců v Turecku zařazených do vzorku a od společností žádajících o individuální zjišťování.
7. Inspekce na místě
(22)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro předběžné stanovení existence subvencí, jimi způsobené újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Francie
-
Danaqua, Grindsted, Dánsko
-
Danforel A/S, Grindsted, Dánsko
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Brørup, Dánsko
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Německo
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Německo
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Polsko
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Španělsko
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Itálie
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Španělsko
b)
vyvážející výrobci v Turecku:
-
skupina společností ve spojení „GMS“, Bodrum, Turecko:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
skupina společností ve spojení „Kilic“, Bodrum, Turecko:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
skupina společností ve spojení „Özpekler“, Denizli, Turecko:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben“), Kayseri, Turecko
c)
vláda Turecka:
-
Ministerstvo hospodářství, Ankara, Turecko
-
Ministerstvo potravinářství, zemědělství a živočišné výroby, Ankara, Turecko
d)
dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení s tureckými vývozci:
-
Spador S.R.L. („Spador“)
-
Ternäben Service GmbH („TSG“)
-
Ternäben Vertrieb GmbH („TVG“)
e)
výrobce v Unii (zpracovatel), který je ve spojení s vyvážejícím výrobcem v Turecku (Ternäben):
-
Ternäben Spółka z.o.o., Polsko („TPL“)
8. Období šetření a posuzované období
(23)
Šetření subvencí a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 („období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření („posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss):
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
pocházející z Turecka, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(25)
Jak již bylo uvedeno v 1. bodě odůvodnění, definice dotčeného výrobku byla předmětem opravy. Tato oprava byla čistě redakční a neměla vliv na rozsah definice.
2. Obdobný výrobek
(26)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku a/nebo vyvážený do Unie a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejná základní použití.
(27)
Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. Tvrzení týkající se definice výrobku
(28)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že uzení pstruzi by měli být z definice výrobku vyloučeni. Podle těchto stran u nich existují v porovnání s neuzenými pstruhy rozdíly ve výrobním postupu a ve fyzikálních, technických a chemických vlastnostech. Turecké orgány dále tvrdily, že struktura nákladů výrobců uzeného filé a struktura nákladů jiných výrobců se podstatně liší, což by nasvědčovalo tomu, že uzené a neuzené výrobky nejsou tímtéž výrobkem. Dotyčné strany se také odvolávaly na dvě předchozí antidumpingová šetření dokončená v roce 2004 (5), respektive 2005 (6), která se týkala podobných výrobků (velký duhový pstruh a losos) a při nichž uzené výrobky do definice výrobku nespadaly. Strany se odvolávaly zejména na 9. bod odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 437/2004 (7), kde se konstatuje, že uzení by změnilo základní vlastnosti příslušného výrobku. Na tomto základě by uzení pstruzi měli být vyloučeni z definice výrobku v tomto šetření.
(29)
Šetření ukázalo, že výrobky v různých úpravách - „živí“, „chlazení“, „zmrazení“ nebo „uzení“ - na něž se vztahuje definice dotčeného výrobku, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Všichni pstruzi mají především stejné základní vlastnosti (chemické, výživové nebo jiné) a příslušné zpracování je těchto vlastností nezbavuje, nýbrž jeho výsledkem jsou pouze různé úpravy, které jsou pouze různými způsoby uchování ryb před dalším zpracováním, přípravou, tepelným zpracováním či konzumací. Proto byl učiněn závěr, že konzervace uzením nemění podstatným způsobem základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti výrobku.
(30)
Pokud jde o odlišné výrobní postupy a odlišnou strukturu nákladů, dotyčné strany nevysvětlily, jak by toto mohlo ovlivnit závěr, že uzené a neuzené výrobky jsou týmž výrobkem. V každém případě nemají případné rozdíly ve výrobních postupech jako takové žádný dopad na definici výrobku. V tomto konkrétním případě se navíc výrobní postup a struktura nákladů u uzeného filé ve skutečnosti významně nelišily od výrobního postupu a struktury nákladů u jiných úprav pstruhů. U každé úpravy byly hlavní nákladovou položkou náklady na chov, tvořené v zásadě náklady na krmivo (rybí moučka a rybí tuk), náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince. Tvrzení v tomto ohledu by proto měla být odmítnuta.
(31)
V předchozích šetřeních, na která se zúčastněné strany odvolávají, nebyly na rozdíl od tohoto šetření uzené výrobky zahrnuty v podnětu, který vedl k zahájení těchto případů. Proto nespadaly do rámce těchto šetření, a nebyly tedy šetřeny. V 9. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 437/2004 se řeší tvrzení jedné ze zúčastněných stran, že zmrazené celé ryby a filé měly být z řízení vyloučeny. Uvedené šetření však neshledalo, ani specificky nekonstatovalo, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Na základě toho, že při současném šetření bylo zjištěno, že všechny úpravy pstruhů mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, by tento argument měl být odmítnut.
(32)
Z výše uvedených důvodů bylo tvrzení, že uzené produkty by měly být vyloučeny z rozsahu definice výrobku, v této fázi odmítnuto.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(33)
Žadatel tvrdil, že turecká vláda subvencuje tureckou akvakulturu. Podnět obsahoval důkazy prima facie o několika praktikách subvencování, jež jsou obsaženy jak v právních předpisech, tak i v řadě politických dokumentů, které tvoří základ pro poskytování státní podpory pro uvedené odvětví.
(34)
Komise provedla přezkoumání a rozbor dokumentů poskytnutých v podnětu, jakož i dalších dokumentů, které poskytli v průběhu šetření turecká vláda a vyvážející výrobci zařazení ve vzorku, a shledala, že ze všech těchto dokumentů plyne, že odvětví akvakultury je v Turecké republice zvýhodňované v mnoha směrech.
(35)
Rozhodnutí tureckých orgánů subvencovat specificky akvakulturu sahá zpět do roku 2003, a v jeho důsledku plynuly v posledních deseti letech tureckým producentům a vývozcům značné objemy veřejných peněz.
(36)
V rámci konzultací před zahájením šetření mezi tureckou vládou a Komisí zmíněných výše ve 3. a 4. bodě odůvodnění turecká vláda existenci žádného z šetřených režimů nezpochybnila.
2. Šetřené režimy
(37)
Komise zaslala turecké vládě a vyvážejícím výrobcům zařazeným ve vzorku dotazníky a vyžádala si informace týkající se následujících režimů, které údajně zahrnovaly poskytování subvencí odvětví akvakultury:
-
Státní podpora investic do akvakultury
-
osvobození od cla
-
osvobození od DPH
-
snížení daní
-
příspěvky na odvody na sociální zabezpečení (příspěvky zaměstnavatele)
-
příspěvky na úroky
-
přidělení pozemků
-
příspěvky na daň z příjmu
-
příspěvky na platby sociálního zabezpečení (příspěvky zaměstnanců)
-
Přímé dotace poskytované producentům pstruhů
-
přímé dotace pro chovatele pstruhů
-
přímé dotace na ekologickou produkci pstruhů
-
zvláštní podpora na nedospělé jedince
-
Subvencované půjčky a pojištění pro producenty pstruhů
-
investiční úvěry s nízkou úrokovou sazbou a obchodní půjčky poskytované bankou Ziraat Bankasi
-
investiční úvěry s nízkou úrokovou sazbou a obchodní půjčky poskytované Zemědělskými úvěrovými družstvy
-
Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
-
Dotace na poradenské služby
-
Dotace na rybářská plavidla
-
nákup pohonných hmot pro rybářské lodě (sleva na spotřební dani z lodních pohonných hmot)
-
vyřazování rybářských plavidel
-
Jiné subvence a jiné programy subvencí
3. Státní podpora investic do akvakultury
3.1 Úvod
(38)
Turecká vláda zavedla režim podpory pro podniky, které investují prostředky do určitých odvětví a určitých regionů, přičemž jedním z těchto odvětví je akvakultura. Účelem tohoto režimu je:
-
zvýšit výrobu a zaměstnanost,
-
podpořit rozsáhlé investice napomáhající mezinárodní konkurenceschopnosti,
-
podnítit přímé zahraniční investice,
-
podporovat investice do ochrany životního prostředí a činností v oblasti výzkumu a vývoje v souladu s cíli vymezenými v různých tureckých rozvojových plánech a ročních programech, které jsou podrobněji popsány níže.
3.2 Právní základ
(39)
Ustanovení o státní podpoře investic do akvakultury obsahují následující právní předpisy: Nařízení Turecké republiky č. 2012/3305 o státní podpoře investic, zveřejněné dne 19. června 2012 v Úřední sbírce č. 28328, a sdělení č. 2012/1 o provádění nařízení o státní podpoře investic, zveřejněné dne 20. června 2012v Úřední sbírce č. 28329.
3.3 Zjištění v rámci šetření
(40)
Ačkoli pro období šetření je relevantním režimem podpory nařízení Turecké republiky č. 2012/3305, podobné předpisy existovaly od roku 2006 a i předtím. Tento údaj je důležitý, neboť subvence související s nákupem stálých aktiv, například investiční subvence, mohou být vztaženy k období šetření, přestože byly uděleny již před jeho začátkem.
(41)
Šetření potvrdilo existenci zmíněných režimů státní podpory. Produkce akvakultury je výslovně uvedena v příloze 2/A nařízení č. 2012/3305 na seznamu odvětví, pro něž jsou určeny pobídky, jako je osvobození od daně z přidané hodnoty („DPH“) osvobození od cla, snížení daní, příspěvky na investice, příspěvky na odvody na sociální zabezpečení (příspěvky zaměstnavatele), přidělení pozemků, příspěvky na úroky, příspěvky na daň z příjmu a příspěvky na platby sociálního zabezpečení (příspěvky zaměstnanců). Na základě úrovně hospodářského rozvoje šesti regionů určených nařízením č. 2012/3305 se intenzita podpory může lišit.
(42)
Přestože šetření potvrdilo existenci programů „regionálních investic“, žádná ze společností zařazených ve vzorku nevyužívala všech režimů. Několik těchto společností využívalo osvobození od DPH a osvobození od cla, která platí stejným způsobem pro všechny uvedené regiony v Turecku. Jelikož však společnosti zařazené do vzorku nakupovaly stroje a vybavení od společností v Unii v rámci celní unie EU-Turecko, clo nebylo vyměřeno. Kromě toho, jelikož Turecko aplikuje systém výběru DPH na vstupu a jejího vracení na výstupu, spočívaly výhody získané během období šetření pouze v tom, že společnosti získaly čas dva měsíce, než jim byla daňovými orgány DPH vrácena. Skutečnou výhodou by byl úrok splatný obchodní bance za období, než je DPH vrácena. Tato výhoda je zanedbatelná, a nebyla dále analyzována.
(43)
Jedna společnost zařazená ve vzorku využila zvýhodněnou daňovou sazbu díky nákupu strojního zařízení, který se uskutečnil v rámci výše zmíněného nařízení o státní podpoře investic. Namísto obecně platné sazby daně z příjmů právnických osob ve výši 20 % zaplatila pouze 4 %.
(44)
Tatáž společnost zařazená ve vzorku rovněž využívala program příspěvků na platby sociálního zabezpečení. Jako držitel osvědčení o podpoře investic využívala nárok na příspěvky na platby sociálního zabezpečení jak pro příspěvek zaměstnavatele, tak pro příspěvek zaměstnanců. Poté, co uskutečnila svoji investici, byla společnost úřadem sociálního zabezpečení v případě nově vytvořených pracovních míst osvobozena od platby části příspěvků zaměstnavatele i zaměstnanců na sociální zabezpečení, jež odpovídala minimální mzdě. Tento režim financovalo ministerstvo hospodářství.
3.4 Závěr
(45)
Státní podpora investic se předběžně pokládá za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v případech, kdy má státní podpora formu daňové pobídky, tj. kdy vláda své jinak splatné příjmy promine nebo je nevybere.
(46)
Subvence je specifická a napadnutelná, jelikož její výhody jsou výslovně omezeny na určitá hospodářská odvětví. Přístup k subvenci je dále omezen na určité podniky působící v určitých odvětvích. Subvence navíc nesplňuje požadavky na nespecifičnost podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení, vzhledem k počtu a povaze omezení platných pro určitá odvětví, zejména těch omezení, jež omezují buď na určitý typ podniku, nebo zcela vylučují některá odvětví.
(47)
Akvakultura je v příloze 2 A nařízení výslovně uvedena jako jedna z činností, u nichž je možné využívat tento typ osvobození od daní. V příloze 4 nařízení jsou uvedena odvětví, která nemohou využívat žádné pobídky v rámci tohoto režimu.
(48)
Podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení se proto výše uvedené subvence pokládají za finanční příspěvek vlády, jenž poskytuje příjemcům výhodu.
3.5 Výpočet výše subvence
(49)
Jedna společnost využívala výhody v rámci výše uvedených režimů. Zvýhodnění této společnosti bylo však podle zjištění zanedbatelné.
4. Přímé dotace poskytované producentům pstruhů
4.1 Úvod
(50)
Přímé dotace na vyprodukovaný 1 kg pstruha jsou hlavním subvenčním režimem, z nějž plynou výhody pro dotčený výrobek. Tyto subvence jsou každý rok revidovány v rámci každoročního přezkumu zemědělských dotací.
4.2 Právní základ
(51)
Ustanovení o přímých dotacích jsou obsažena v následujících právních předpisech: nařízení Turecké republiky č. 2013/4463 o zemědělských dotacích v roce 2013 ze dne 7. března 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28612 dne 8. dubna 2013 (použitelné se zpětnou účinností od 1. ledna 2013).
4.3 Zjištění v rámci šetření
(52)
Šetření potvrdilo existenci přímých dotací na pstruhy. Bylo zjištěno, že pro období šetření byla výše dotací na 1 kg pstruha stanovena na 0,65 TRY/kg pro produkci do výše 250 tun ročně. Pro vyprodukovaná množství v rozmezí 251-500 tun za rok byla poskytována polovina této částky (0,325 TRY/kg) a na vyprodukovaná množství nad 500 tun nebyly poskytovány žádné dotace. Dotace byly poskytovány výrobcům dotčeného výrobku, kteří mají licenci od Ministerstva potravinářství, zemědělství a živočišné výroby.
(53)
Než může být provedena případná platba, musí být výrobci zaregistrováni v registračním systému pro akvakulturu Ministerstva potravinářství, zemědělství a živočišné výroby. Výrobci jsou podrobováni pravidelným a neohlášeným inspekcím.
(54)
Tři ze čtyř skupin společností zařazených ve vzorku využívaly v období šetření přímé dotace, jelikož samy pstruhy chovaly. Největší skupina, Ternaeben, však pstruhy nechová, nýbrž je nakupuje (převážně živé pstruhy a zmrazené celé ryby) od zemědělců, kteří nejsou ve spojení, a poté je zpracovává. Přímé dotace proto nedostávala. Nebylo tudíž zřejmé, zda výhod přímých dotací může využívat ve stejné míře skupina Ternaeben i ostatní tři skupiny společností zařazené ve vzorku, které pstruhy nejen samy chovaly, ale taktéž je nakupovaly od společností, s nimiž nejsou ve spojení, pro zpracování.
(55)
V tomto ohledu Komise zdůrazňuje, že dotčený výrobek zahrnuje jak surovinu, na niž jsou poskytovány přímé dotace, tedy živé pstruhy, tak i výrobky z ní (čerstvé, zmrazené celé ryby, filé, uzené pstruhy). Vzhledem k tomu, že produkce živých pstruhů je dotována a prakticky všichni chovatelé pstruhů v Turecku tento režim využívají, plynou výhody z tohoto režimu přímých dotací všem výrobcům dotčeného výrobku (tj. živých pstruhů a výrobků z nich), bez ohledu na to, zda pstruhy sami chovají, nebo je nakupují pro další zpracování.
(56)
Výhody plynoucí výrobcům dotčeného výrobku lze v každém případě prokázat. V této souvislosti Komise provedla srovnání nákladů chovu zmíněných tří společností zařazených ve vzorku, které pstruhy samy chovají (včetně přiměřené a konzervativní výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku), s cenou placenou za nákup živých nebo chlazených ryb od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení. Komise zjistila, že u všech tří společností byla cena za nákup živých nebo chlazených ryb nižší než průměrné náklady chovu.
(57)
Pokud jde o skupinu Ternaeben, Komise porovnala průměrné náklady chovu ostatních tří skupin společností zařazených ve vzorku (včetně přiměřené a konzervativní výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku) s jednotlivými průměrnými nákupními cenami, které skupina Ternaeben zaplatila za chlazené nebo živé ryby. Bylo zjištěno, že průměrné náklady chovu ostatních tří skupin společností zařazených ve vzorku byly vyšší než průměrná nákupní cena skupiny Ternaeben. Její průměrná nákupní cena podle zjištění odpovídala ostatním společnostem zařazeným ve vzorku.
(58)
Komise se proto domnívá, že společnostem zařazeným ve vzorku, a to i pokud nakupovaly pstruhy od společností, s nimiž nejsou ve spojení, plynuly z režimu přímých dotací výhody.
(59)
Žadatel tvrdil, že byla poskytnuta ještě zvláštní finanční podpora na ekologickou produkci pstruhů a na kusovou produkci nedospělých jedinců. Šetření potvrdilo existenci zvláštní finanční podpory na ekologickou produkci pstruhů. Bylo však zjištěno, že v Turecku existuje pouze jedna společnost provozující ekologickou produkci pstruhů, která však nedávno zkrachovala. V období šetření tudíž nebyly poskytnuty žádné dotace na ekologickou produkci pstruhů.
(60)
Komise navíc zjistila, že zvláštní podpora na produkci nedospělých jedinců existovala v roce 2012, avšak v roce 2013 byla zrušena, jelikož úroveň produkce mladých jedinců v Turecku již uspokojovala potřeby trhu.
4.4 Závěr
(61)
Na základě zjištění v rámci šetření dospěla Komise k předběžnému závěru, že výše uvedené veřejné příspěvky mají formu přímého daru ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, a tudíž poskytují přímou výhodu tureckým producentům pstruhů podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Je poskytnuta „výhoda“, protože přímé financování (dotace) poskytují veřejné orgány bez úroku nebo licenčních poplatků. Takovéto volné finanční prostředky obvykle nejsou na trhu k dispozici.
(62)
Popsaný režim přímých dotací je specifický a napadnutelný ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož přístup k němu je omezen na určité podniky. Podniky působící v akvakultuře jsou výslovně jmenovány a pstruh je jasně uveden jako jeden z druhů, na něž je možné využívat tento subvenční režim. Tyto přímé dotace jsou specifické, jelikož orgán, který subvenci poskytuje, a právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k těmto dotacím na podniky působící v odvětví akvakultury.
4.5 Výpočet výše subvence
(63)
Celkovou výhodou každé společnosti byla průměrná výše přímých dotací obdržená v období šetření na vlastní chov živých ryb a průměrná výše dotací poskytnutých tureckou vládou na nákup živých ryb, vypočtená jako celkové poskytnuté dotace vydělené celkovým objemem produkce pstruhů v Turecku.
(64)
V tabulce níže je uvedena předběžně stanovená výše výhody u těchto výše uvedených dotací, přičemž výhodou se rozumí částka, kterou dotčené společnosti obdržely v průběhu období šetření.
Přímé a nepřímé dotace
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subvencované půjčky
5.1 Úvod
(65)
Některé veřejné a soukromé subjekty poskytovaly preferenční půjčky společnostem působícím v odvětví akvakultury. Hlavní dotčené subjekty jsou popsány níže.
(66)
Zemědělská úvěrová družstva jsou soukromoprávní subjekty zřizované zemědělskými producenty (tj. fyzickými nebo právnickými osobami, které se zabývají zemědělskou produkcí) v Turecku za účelem podpory jejich finančních potřeb při podnikání.
(67)
Zemědělská banka Turecké republiky (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi nebo jen „Ziraat Bankasi“) je státem vlastněná banka a veřejnoprávní subjekt, jehož akcie zcela vlastní Podsekretariát Úřadu předsedy vlády pro státní pokladnu. V rámci vládního programu uvedeného níže v 70. bodě odůvodnění, jenž byl v platnosti i v období šetření, poskytuje Ziraat Bankasi preferenční půjčky subjektům z odvětví akvakultury za účelem podpory zemědělské produkce a podnikání v zemědělství. Rada ministrů každoročně stanovuje dobu trvání, postupy a zásady programu a státní pokladna převádí zbývající výši platby úroku v závislosti na příslušné snížené úrokové sazbě, bance Ziraat Bankasi. Má se tudíž za to, že banka Ziraat Bankasi je pověřena výkonem veřejné moci, a považuje se proto za veřejnoprávní subjekt.
(68)
Organizace pro rozvoj malých a středních podniků (KOSGEB) je veřejnoprávní subjekt, jehož cílem je posílit zapojení malých a středních podniků do hospodářského a společenského rozvoje prostřednictvím poskytování kvalitních služeb a podpory při posilování konkurenceschopnosti malých a středních podniků a šíření kultury podnikání. KOSGEB spadá pod Ministerstvo vědy, průmyslu a technologií a je částečně nezávislé.
(69)
Türk Eximbank (dále jen „Eximbank“) založila turecká vláda dne 21. srpna 1987 nařízením č. 87/11914 podle zákona č. 3332 a jedná se o banku zcela vlastněnou státem, jež je veřejnoprávním subjektem, který je hlavním nástrojem vývozních pobídek turecké vlády v rámci turecké strategie udržitelného vývozu. Eximbank byla vládou pověřena, aby podporovala zahraniční obchod a turecké dodavatele/investory působící v zámoří, za účelem zvýšení vývozu tureckých podniků a posílení jejich mezinárodní konkurenceschopnosti. Má se tudíž za to, že Eximbank je pověřena výkonem veřejné moci, a považuje se proto za veřejnoprávní subjekt.
5.2 Právní základ
(70)
Ustanovení o subvencovaných půjčkách jsou obsažena v následujících právních předpisech: nařízení Turecké republiky č. 2013/4271 ze dne 16. února o rozšíření investičních půjček s nízkou úrokovou sazbou a obchodních půjček poskytovaných Ziraat Bankasi a Zemědělskými úvěrovými družstvy v roce 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28561, nařízení Turecké republiky č. 2010/27612 o bezúročných půjčkách pro malé a střední podniky, zveřejněné v Úřední sbírce dne 15. června 2010 a zákon Turecké republiky č. 3332 o vývozních úvěrech poskytovaných Eximbank, tureckou státní bankou pro vývozní úvěry, zveřejněný dne 31. března 1987 v Úřední sbírce č.19417 (bis).
5.3 Zjištění v rámci šetření
(71)
Preferenční půjčky poskytované Eximbank a KOSGEB byly šetřeny na základě příslušných tvrzení v podnětu týkajících se subvencovaných půjček. Šetření potvrdilo existenci půjček s nízkou úrokovou sazbou. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku však dle zjištění nevyužil žádné půjčky poskytované Zemědělskými úvěrovými družstvy.
(72)
Komise zjistila, že jedna společnost zařazená ve vzorku získala během období šetření čtyři preferenční půjčky od Ziraat Bankasi na základě ustanovení nařízení č. 4271/2013. V rámci půjček na akvakulturu Ziraat Bankasi rozšířila investiční půjčky, pokud jde o nákup strojů a zařízení, a rovněž dále rozšířila provozní půjčky za účelem financování provozních nákladů.
(73)
Kromě preferenčních půjček od Ziraat Bankasi využila jedna společnost zařazená ve vzorku bezúročnou půjčku podle nařízení č. 2010/27612, na jehož základě KOSGEB provádí zmíněné programy podpory malých a středních podniků. Malé a střední podniky působící v odvětví akvakultury jsou rovněž oprávněny využívat tyto programy podpory.
(74)
Během šetření bylo navíc zjištěno, že dvě společnosti zařazené ve vzorku získaly dvě, respektive šest půjček s nízkou úrokovou sazbou od Eximbank. Zástupci Eximbank během inspekce na místě uskutečněné společně s tureckou vládou potvrdili, že Eximbank poskytuje tureckým vývozcům půjčky za lepších podmínek, než jaké jsou běžně dostupné na trhu.
5.4 Závěr
(75)
Výše uvedené půjčky s nízkou úrokovou sazbou se předběžně považují za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(76)
Na základě zjištění v rámci šetření Komise konstatuje, že výhoda pro příjemce má formu snížených úrokových sazeb půjček poskytovaných pro produkci v oblasti akvakultury. Uvedený režim, tj. státem podporované půjčky, poskytuje příjemci výhodu, jelikož tyto půjčky jsou poskytovány za finančních podmínek, které neodpovídají tržním podmínkám pro půjčky se srovnatelnou dobou splatnosti. Tyto půjčky jsou poskytovány za nižší než tržní sazby.
(77)
Tyto režimy jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož orgány poskytující subvenci nebo právní předpisy, kterými se tyto orgány řídí, výslovně omezují přístup na určité podniky.
(78)
Všechny výše uvedené půjčky se proto považují za napadnutelné subvence, které poskytují výhodu, a jsou specifické ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
5.5 Výpočet výše subvence
(79)
Podle ustanovení čl. 6 písm. b) základního nařízení byla výhoda u preferenčních půjček předběžně vypočtena jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by společnosti mohly získat na trhu. Jako referenční hodnotu Komise použila vážený průměr úrokových sazeb půjček poskytnutých v Turecku v období šetření, zjištěný pomocí elektronické obchodní platformy Bloomberg (index WAIRCOMM).
(80)
Výhoda byla vypočtena pro období šetření jako rozdíl mezi úroky skutečně zaplacenými v období šetření a úroky, které by byly zaplaceny při použití referenční hodnoty.
(81)
Subvenční rozpětí vypočtená pro vyvážející výrobce zařazené ve vzorku na základě této metodiky jsou tato:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
6.1 Úvod
(82)
Zákon o zemědělském pojištění a nařízení o prováděcích zásadách Zemědělského pojišťovacího poolu stanoví vládní cíl poskytovat pojistné krytí proti veškerému úbytku rybí populace a veškerým ztrátám z odlovu pstruhů v důsledku četných možných nákaz, přírodních katastrof, nehod apod.
(83)
Typy pojištění poskytovanými v rámci Zemědělského pojišťovacího poolu jsou i) pojištění úrody, ii) pojištění úrody ve sklenících, iii) pojištění velkých hospodářských zvířat, iv) pojištění malých hospodářských zvířat, v) pojištění drůbeže a vi) pojištění akvakultury.
6.2 Právní základ
(84)
Právní základ tohoto programu tvoří zákon o zemědělském pojištění č. 5363 a nařízení Turecké republiky č.2012/4138 týkající se rizik, produktů a regionů, jež pokrývá Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného, ze dne 23. ledna 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28537.
6.3 Zjištění v rámci šetření
(85)
Šetření potvrdilo existenci tohoto subvenčního režimu. Podle článků 12 a 13 zákona o zemědělském pojištění č. 5363 a nařízení č. 2012/4138 týkajícího se rizik, produktů a regionů, jež pokrývá Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného („nařízení č. 2012/4138“), mohou producenti produktů akvakultury využívat podporu, již vláda poskytuje na platbu pojistného, jak stanoví článek 1/6 nařízení č. 2012/4138.
(86)
Společnost, která chce podat žádost u Zemědělského pojišťovacího poolu, předloží návrh pojistky, o niž má zájem. Následně je společnost Zemědělským pojišťovacím poolem prošetřena za účelem posouzení rizika a je jí nabídnuta pojistka s uvedením splatné částky pojistného. Pokud společnost působící v odvětví zemědělství nabídku přijme, hradí vláda polovinu pojistného.
(87)
Komise zjistila, že zemědělci v Turecku obvykle své produkty nepojišťují. Pouze jedna ze společností zařazených do vzorku využívala během období šetření po dobu 3 měsíců program vládní podpory na platbu pojistného. Poté přešla k soukromému pojistiteli.
6.4 Závěr
(88)
V praxi má výhoda, již poskytuje tento režim, formu snížení finančních nákladů na životní pojištění populace akvakultury. Tento režim představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení ve formě přímého daru, který poskytuje vláda producentům pstruhů, a „finanční příspěvek“ ve smyslu základního nařízení, protože příjemce subvence získává výhodu ze zvýhodněných sazeb pojistného, které jsou podstatně nižší než sazby za pojistné krytí srovnatelných rizik dostupné na trhu. Režim poskytuje výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato výhoda se rovná rozdílu mezi sazbami nabízenými v rámci komerčního pojištění a subvencovanou sazbou.
(89)
Tato subvence je specifická, jelikož orgán, který subvenci poskytuje, a právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k této subvenci na podniky působící v zemědělství, a subvence je dokonce výslovně zaměřena na rizika, jimž čelí producenti v akvakultuře.
6.5 Výpočet výše subvence
(90)
Jedna společnost využívala výhody v rámci tohoto režimu. Zvýhodnění této společnosti bylo však podle zjištění zanedbatelné.
6.6 Dotace na poradenské služby
(91)
Tento režim je zaměřen na poskytování nezbytných znalostí a know-how producentům v akvakultuře za účelem modernizace a zvýšení jejich produkce a zvýšení jejich efektivnosti. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku dle zjištění tento režim v období šetření nevyužíval.
6.7 Dotace na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel
(92)
Tyto dotace jsou spojené s nákupem pohonných hmot pro rybářské lodě nebo s vyřazováním rybářských plavidel. Tyto dotace přinášejí výhody specificky pro činnosti v oblasti rybolovu. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku dle zjištění tyto dotace v období šetření nevyužíval.
6.8 Závěr ohledně subvencování
(93)
Komise vypočetla výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení pro šetřené společnosti podle jednotlivých režimů a sečtením těchto údajů vypočetla celkovou výši subvence za období šetření pro každou skupinu.
(94)
Pro výpočet níže uvedených celkových subvenčních rozpětí Komise nejprve vypočetla procento subvencování, což je podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tato procentuální hodnota byla poté použita k výpočtu subvence, jež připadá na vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(95)
Poté byla vypočtena výše subvence na dotčený výrobek v ekvivalentu celé ryby vyvezený do Unie v průběhu období šetření a níže uvedená rozpětí vypočtená jako procento hodnoty CIF téhož vývozu v ekvivalentu celé ryby.
(96)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise subvenční rozpětí vypočetla na základě váženého průměru. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené ve vzorku.
(97)
U všech ostatních vyvážejících výrobců Komise subvenční rozpětí v souladu s článkem 28 základního nařízení stanovila na základě dostupných údajů. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(98)
Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval více než 80 % celkového vývozu do Unie v období šetření. Na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení subvenčního rozpětí pro zbývající podniky úroveň té ze společností zařazených ve vzorku, jejíž subvenční rozpětí je nejvyšší.
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
vážený průměr vzorku
8,2 %
celostátní subvenční rozpětí
9,7 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(99)
Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo více než 700 výrobců. Tito výrobci tvoří „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(100)
Celková výroba v Unii v období šetření byla odhadována přibližně na 170 milionů kg v ekvivalentu celé ryby („whole fish equivalents“, dále jen „WFE“), na základě údajů, které poskytla národní a evropská sdružení výrobců a jednotlivé společnosti. Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku bylo vybráno devět výrobců v Unii, kteří představují více než 12 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Spotřeba v Unii
(101)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě celkového odhadovaného objemu prodeje unijních výrobců na trhu Unie a celkového objemu dovozu na základě údajů Eurostatu.
(102)
Celkový objem prodeje unijních výrobců byl odhadnut postupem uvedeným ve 130. bodě odůvodnění.
(103)
Co se týče objemu dovozu, Eurostat vykazuje čistou hmotnost pro šest různých kódů KN, a sice živé, čerstvé, chlazené, zmrazené a/nebo uzené, ve formě celých a/nebo vykuchaných ryb nebo filé. Pro účely porovnávání byly čisté hmotnosti převedeny na WFE vydělením dovezeného množství zaznamenaného v Eurostatu podle níže uvedených přepočítacích koeficientů. Tyto přepočítací koeficienty byly poskytnuty v podnětu a jsou v daném odvětví běžně používány.
Tabulka 1
Přepočítací koeficienty
Úprava výrobku
Koeficient
živí
1,00
čerství/chlazení/zmrazení (vykuchaní)
0,85
filé: čerstvé/chlazené/zmrazené
0,47
filé: uzené
0,40
(104)
Příslušné kódy KN zahrnují rovněž jiné druhy ryb, na které se toto šetření nevztahuje, jako je například pstruh obecný (salmo trutta), pstruh žlutohrdlý (oncorhynchus clarki), pstruh aguabonita (oncorhynchus aguabonita) a pstruh gilský (oncorhynchus gilae). Na základě šetření však bylo zjištěno, že jiné druhy než dotčený výrobek nebyly v Turecku produkovány, nebo pouze v zanedbatelném množství. Toto zjištění vycházelo z údajů, které poskytlo turecké výrobní odvětví Svazu evropských producentů v akvakultuře (Federation of European Aquaculture Producers, „FEAP“), a dalších veřejných zdrojů informací (8), které byly pokud možno porovnávány s příslušnými tureckými úředními statistikami. Na tomto základě se dospělo k závěru, že statistiky Eurostatu poskytují dostatečně spolehlivé a úplné údaje o dovozu.
(105)
Spotřeba v Unii byla v období 2010-2011 dle zjištění konstantní, poté se v letech 2011-2012 snížila o 5 % a od roku 2012 a v období šetření zaznamenala další pokles o 7 %. Celkově se spotřeba během posuzovaného období snížila o 12 %.
Tabulka 2
Spotřeba v Unii (v kg WFE)
2010
2011
2012
Období šetření
Celková spotřeba v Unii
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Index
100
100
95
88
Zdroj: FEAP, Eurostat
3. Dovoz z dotčené země
3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(106)
Jak je uvedeno ve 103. bodě odůvodnění, Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu, vyjádřených v kg WFE. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě objemu dovozu z Turecka a celkové spotřeby v Unii.
(107)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 3
Objem dovozu (v kg WFE) a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem dovozu z Turecka (v kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Index
100
137
141
172
Podíl na trhu
9 %
12 %
13 %
17 %
Index
100
137
149
195
Zdroj: Eurostat
(108)
Navzdory poklesu spotřeby se objem dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období soustavně zvyšoval, a celkem vzrostl o 72 %. To vedlo k nárůstu příslušného podílu na trhu z 9 % v roce 2010 na 17 % v období šetření, tj. k nárůstu o 8 procentních bodů nebo o 95 % během posuzovaného období.
3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(109)
Komise určila průměrné ceny dovozu na základě údajů Eurostatu vydělením celkového objemu tureckého dovozu vyjádřeného v kg WFE celkovou hodnotou tohoto dovozu. Cenové podbízení tohoto dovozu bylo stanoveno na základě údajů vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku.
(110)
Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 4
Dovozní ceny (EUR/kg WFE)
2010
2011
2012
Období šetření
Turecko
2,63
2,78
2,83
2,75
Index
100
106
108
105
Zdroj: Eurostat
(111)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku se mezi rokem 2010 a 2012 zvýšila o 8 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím šetření klesla o 3 %. Celkově se průměrná dovozní cena během posuzovaného období zvýšila o 5 %.
(112)
Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním: a) váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu; a b) odpovídajícího váženého průměru cen dovozu od vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, podle typu výrobku, stanovených na základě CIF (cost, insurance, freight).
(113)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených ve vzorku v období šetření. Ukázal, že vážený průměr rozpětí cenového podbízení činil 5 až 18 % dovozu z dotčené země na trh Unie.
(114)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku namítal, že Komise by měla náležitě zohlednit veškeré rozdíly v obchodní úrovni. Šetření však ukázalo, že v obchodní úrovni neexistují mezi výrobci v Unii zařazenými do vzorku a vyvážejícími výrobci v Turecku zařazenými do vzorku žádné rozdíly. Zmíněný argument je proto nutné odmítnout.
(115)
Egejské sdružení vývozců (zastupující turecké vývozce) a jeden vyvážející výrobce tvrdili, že výrobní odvětví Unie se zaměřuje hlavně na ekologickou produkci pstruhů a na produkci růžových pstruhů, které mají v porovnání se pstruhy vyváženými z Turecka výrazně vyšší ceny. Proto tvrdili, že ceny nejsou srovnatelné. Jak je však vysvětleno výše ve 113. bodě odůvodnění, cenové srovnání bylo provedeno zvlášť podle typu výrobku u transakcí na téže obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitými úpravami. Jakékoli cenové rozdíly vyplývající z odlišnosti různých typů výrobku tedy byly náležitě zohledněny.
(116)
Egejské sdružení vývozců rovněž tvrdilo, že výrobní odvětví Unie používá odlišné výrobní postupy, jejichž výsledkem jsou odlišné optické a organoleptické vlastnosti a odlišná doba skladovatelnosti. Tvrdili, že pstruzi, které produkuje výrobní odvětví Unie, mají rovněž odlišná hmotnostní rozpětí v porovnání se pstruhy produkovanými v Turecku. Všechny tyto aspekty měly mít dopad na srovnání cen, a měly by být proto vzaty v úvahu. Tato tvrzení však nebyla podložena žádnými důkazy, a ani během šetření nebyly zjištěny žádné skutečnosti, které by je prokazovaly. Jak je vysvětleno ve 113. bodě odůvodnění, cenové srovnání bylo provedeno zvlášť podle typu výrobku u transakcí na téže obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitými úpravami. Jakékoli rozdíly vyplývající z odlišnosti různých typů výrobku byly tedy náležitě zohledněny.
(117)
Uvedená tvrzení týkající se srovnání cen by proto měla být odmítnuta.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Obecné poznámky
(118)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.
(119)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(120)
Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v podnětu, FEAP a Eurostatu. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(121)
Posuzovanými makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a výše subvenčního rozpětí.
(122)
Posuzovanými mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
4.2 Makroekonomické ukazatele
4.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Objem výroby výrobního odvětví Unie byly zjištěny od FEAP a od žadatele. Údaje FEAP se shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na živé ryby vylovené v každém členském státě. Jelikož údaje FEAP se týkaly pouze části období šetření, byly doplněny na základě odhadů žadatele. Kromě toho, vzhledem k tomu, že se údaje FEAP shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na vylovené živé ryby, a za účelem zamezení dvojímu započtení byla k produkci živých ryb v EU připočtena část dovozu ze všech zdrojů určená k dalšímu zpracování (na základě údajů, které poskytli vyvážející výrobci zařazení ve vzorku v odpovědích na dotazník, přibližně 20 % celkového objemu dovozu, s výjimkou „uzených“).
(124)
Na tomto základě se celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
Období šetření
Objem výroby (v kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Index
100
96
90
81
Výrobní kapacita (v kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Index
100
98
95
83
Využití kapacity
76 %
75 %
72 %
75 %
Index
100
98
95
98
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, Eurostat
(125)
Výroba během posuzovaného období každoročně klesala. V období šetření se výroba snížila o 19 % v porovnání s rokem 2010. Tento pokles byl výraznější než pokles spotřeby v posuzovaném období.
(126)
Výrobní kapacita byla odhadnuta na základě vydělení objemu výroby mírou využití kapacity u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(127)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se za posuzované období snížila o 17 %. Ze zjištění v rámci šetření vyplývá, že řada výrobců v Unii během posuzovaného období uzavřela své výrobní závody, čímž se snížila celková výrobní kapacita Unie.
(128)
Míra využití kapacity u výrobců v Unii činila v posuzovaném období přibližně 75 %, a od roku 2010 do konce období šetření tedy klesla o 1 procentní bod.
4.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(129)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie (v kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Index
100
96
90
80
Podíl na trhu
89 %
85 %
84 %
81 %
Index
100
96
95
91
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku, Eurostat
(130)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven na základě celkového objemu výroby, jak je popsán ve 123. bodě odůvodnění, odečtením prodeje výrobního odvětví Unie na vývoz.
(131)
Objem prodeje na vývoz vychází z údajů Eurostatu převedených na kg WFE. Jiné druhy pstruhů, jež mohly být zahrnuty v dotčených kódech KN, byly považovány za zanedbatelné, neboť nebyly v Unii produkovány nebo byly produkovány pouze ve velmi malých množstvích. Mělo se tudíž za to, že Eurostat poskytl dostatečně spolehlivé údaje o vývozu pstruha duhového během posuzovaného období.
(132)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se tedy mezi rokem 2010 a obdobím šetření neustále snižoval, a v posuzovaném období klesl celkem o 20 %. Tento nepříznivý trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby za stejné období popsaný ve 105. bodě odůvodnění.
(133)
V důsledku toho se tržní podíl výrobního odvětví Unie během posuzovaného období rovněž snižoval a celkově klesl ve stejném období o 8 procentních bodů. Zároveň se o 72 % zvýšil turecký dovoz a jeho odpovídající podíl na trhu vzrostl o 8 procentních bodů, jak je uvedeno ve 108. bodě odůvodnění výše, což odpovídalo ztrátě podílu na trhu, již zaznamenalo výrobní odvětví Unie.
4.2.3 Růst
(134)
Spotřeba v Unii se od roku 2011 do konce období šetření snížila. Navzdory klesající poptávce na trhu Unie se dovoz z Turecka téměř zdvojnásobil, a výsledkem byl nárůst podílu na trhu v posuzovaném období. Výrobní odvětví Unie tedy přišlo o část svého podílu na trhu, zatímco dotčenému dovozu se podařilo svůj podíl na klesajícím trhu Unie zvýšit. Současně se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil více, než se zmenšil trh, zatímco objem tureckého dovozu se zvýšil v absolutním i v relativním měřítku.
4.2.4 Zaměstnanost a produktivita
(135)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
Období šetření
Počet zaměstnanců
3 692
3 413
3 144
2 862
Index
100
92
85
78
Produktivita (v kg WFE na zaměstnance)
45 578
47 431
48 332
47 847
Index
100
104
106
105
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku
(136)
Zaměstnanost výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě celkového objemu výroby vyděleného produktivitou výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Vzhledem k poklesu objemu výroby (tabulka 5) se míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období snížila o 22 %.
(137)
Jelikož se zaměstnanost snižovala rychleji než objem výroby, zvýšila se odhadovaná produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg WFE na zaměstnance, během posuzovaného období o 5 %.
4.2.5. Výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování nebo dumpingu
(138)
Všechna subvenční rozpětí jsou podstatně vyšší než úroveň považovaná za nepatrnou. Pokud jde o dopad výše napadnutelných subvencí na výrobní odvětví Unie, nelze ho vzhledem k objemu a cenám dovozu z Turecka považovat za zanedbatelný.
(139)
Jelikož se jedná o první antisubvenční šetření týkající se dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného dřívějšího subvencování nebo dumpingu.
4.3 Mikroekonomické ukazatele
4.3.1 Ceny a činitele ovlivňující ceny
(140)
Vážený průměr jednotkových prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné jednotkové prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Index
100
105
105
107
Jednotkové náklady výroby v EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Index
100
104
106
109
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(141)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobců v Unii zařazených ve vzorku se nejprve zvýšila z 2,76 EUR na kg WFE v roce 2010 na 2,91 EUR v roce 2011, poté v roce 2012 klesla na 2,89 EUR a v období šetření se znovu zvýšila na 2,95 EUR. Celkově se průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených ve vzorku za posuzované období zvýšila o 7 %. Toto zvýšení však nestačilo k vyrovnání současného nárůstu nákladů výroby o 9 % během téhož období. V důsledku toho klesla během období šetření průměrná čistá jednotková prodejní cena pod úroveň jednotkových nákladů výroby.
(142)
Výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly z 2,73 EUR na kg WFE v roce 2010 na 2,84 EUR v roce 2011. V roce 2012 byl zaznamenán mírný nárůst na 2,89 EUR. K většímu nárůstu na 2,98 EUR došlo v období šetření, kdy náklady výroby přesáhly průměrné jednotkové prodejní ceny, čímž se výroba v Unii stala celkově nerentabilní. Nejvýznamnějším prvkem nákladů výroby jsou náklady na krmivo (rybí moučku a rybí tuk) společně s náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince, které se během posuzovaného období zvýšily, což se tedy odrazilo v nárůstu průměrných výrobních nákladů.
4.3.2 Náklady práce
(143)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených ve vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Index
100
101
106
104
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(144)
Mezi rokem 2010 a obdobím šetření se průměrné náklady práce na zaměstnance u výrobců v Unii zařazených do vzorku zvýšily o 4 %. Tento celkový nárůst během posuzovaného období je relativně nízký a v každém případě nižší než obecný nárůst nákladů práce (7,5 %) (9) a míry inflace (9,6 %) (10) v Unii za stejné období.
4.3.3 Zásoby
(145)
Pstruh je produkt rychle podléhající zkáze, jehož skladovatelnost je, není-li zmrazen, kratší než dva týdny. Jelikož výrobci v Unii zařazení ve vzorku si po výlovu pstruhů nevytvářejí zásoby a svoji produkci nezmrazují ve významné míře, nepovažuje se úroveň zásob v tomto šetření za významný ukazatel újmy.
4.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(146)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených ve vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Index
100
230
- 13
- 88
Peněžní tok (v tis. EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Index
100
428
338
- 220
Investice (v tis. EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Index
100
105
111
260
Návratnost investic
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Index
100
238
- 13
- 74
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(147)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. V letech 2010 a 2011 se ziskovost mírně zvýšila, zůstávala však na nízké úrovni, jen mírně nad hranicí rentability. Situace se dále zhoršila v roce 2012, kdy se ziskovost dostala do záporných hodnot, a v období šetření, kdy se ztráty dále zvýšily. Byl to, jak je objasněno ve 142. bodě odůvodnění, důsledek trendu zvyšujících se výrobních nákladů, přičemž výrobní odvětví Unie nemohlo zároveň odpovídajícím způsobem zvýšit ceny. Během dotčeného období řada výrobců v Unii ukončila činnost.
(148)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok vykazoval od roku 2010 do roku 2011 rostoucí trend a poté klesal. Mezi rokem 2012 a obdobím šetření prudce klesl, čímž se celkový kumulativní peněžní tok v dotčeném období dostal do záporných hodnot. Obecně lze říci, že nepříznivý vývoj peněžního toku odpovídá klesajícímu trendu ziskovosti, ačkoli záporný peněžní tok v roce 2010 a podstatný pokles mezi rokem 2012 a obdobím šetření byl rovněž výsledkem investic provedených v rámci úsilí o konsolidaci, jak je vysvětleno ve 149. bodě odůvodnění.
(149)
Investice se v letech 2010 až 2012 zvýšily pouze mírně, zatímco v období šetření došlo k jejich výraznému nárůstu. Investice souvisely s akvizicemi výrobních závodů společností, jež přerušily výrobu, a/nebo s konsolidací společností ve spojení, nikoli s nahrazováním stávajícího majetku nebo s pořizováním dalšího a/nebo nového vybavení. Vrchol investičních aktivit zaznamenaný během období šetření tedy souvisel v prvé řadě s konsolidací. To potvrzuje skutečnost, že celková výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila o 17 %.
(150)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Návratnost investic vykazovala tentýž trend jako ziskovost, tj. od roku 2010 do roku 2011 se zvýšila, avšak zůstávala pouze mírně nad hranicí rentability. Návratnost investic se poté snížila a v roce 2012 se dostala do záporných hodnot. V období šetření dále klesla. Tento nepříznivý vývoj byl důsledkem skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny navzdory vzestupnému trendu výrobních nákladů.
(151)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, snižující se schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku zhoršovala jejich finanční situaci tím, že vedla k poklesu jejich interně vytvářených prostředků. Pokud jde o finanční prostředky od bank, byly zaznamenány rostoucí obtíže s jejich získáváním. Šetřením bylo zjištěno, že celkově se schopnost opatřit si kapitál zhoršila.
5. Závěr ohledně újmy
(152)
Šetření v této fázi jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Tato újma se projevila zejména jako ztráta podílu na trhu a pokles ziskovosti. Zároveň rostl podíl dovozu dotčeného výrobku na trhu a bylo zjištěno, že při tomto dovozu dochází na trhu Unie k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(153)
Některé ukazatele újmy, například jednotkové prodejní ceny, průměrné náklady práce na zaměstnance, produktivita a investice zaznamenaly příznivý vývoj. Pokud jde o jednotkové prodejní ceny, jejich nárůst byl důsledkem nárůstu výrobních nákladů. Tento nárůst však nevyrovnal celkový nárůst jednotkových nákladů, a v důsledku toho se ziskovost v roce 2012 dostala do záporných hodnot. Jak je vysvětleno ve 144. bodě odůvodnění, nárůst průměrných nákladů práce na zaměstnance, který zaznamenalo výrobní odvětví Unie, byl nižší než obecný nárůst nákladů práce a míry inflace v Unii. Výrobní odvětví Unie muselo snížit počet svých zaměstnanců, což vedlo k nárůstu produktivity na zaměstnance. Nárůst investic souvisel hlavně s akvizicemi výrobních závodů společností, jež přerušily výrobu, a s konsolidací, nikoli s nahrazováním stávajícího majetku nebo s pořizováním nového vybavení.
(154)
Většina ukazatelů újmy vykázala nepříznivý vývoj. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic. Ziskovost a návratnost investic, které byly v letech 2010 a 2011 pouze mírně nad hranicí rentability, se v roce 2012 dostaly do záporných hodnot v období šetření dále klesaly. Pod tlakem subvencovaného dovozu se zároveň snížil objem výroby, výrobní kapacita, zaměstnanost a podíly na trhu.
(155)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(156)
V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 8 odst. 6 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než subvencovaný dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto subvencovanému dovozu. Zmíněnými činiteli jsou:
a)
dovoz z jiných třetích zemí
b)
vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
c)
vývoj spotřeby
d)
konkurence jiných druhů ryb
e)
administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
f)
tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
g)
nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory.
1. Účinek subvencovaného dovozu
(157)
Komise za účelem určení příčinné souvislosti mezi subvencovaným dovozem dotčeného výrobku z Turecka a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, analyzovala objem a cenové hladiny subvencovaného dovozu a míru, do jaké tyto činitele mohly způsobit podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(158)
Šetření ukázalo, že se subvencovaný dovoz z dotčené země v posuzovaném období téměř zdvojnásobil. To vedlo ke zvýšení jeho podílu na trhu o 8 procentních bodů, z 9 % v roce 2010 na 17 % v období šetření. K tomuto zvýšení došlo navzdory klesajícímu trendu spotřeby. Výrobní odvětví Unie ve stejném období ztratilo 8 procentních bodů svého podílu na trhu.
(159)
Průměrné ceny subvencovaného dovozu se mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšily o 5 %. Tento nárůst byl způsoben celkovým nárůstem výrobních nákladů. Dovozní ceny však zůstaly na výrazně nižší úrovni než ceny výrobního odvětví Unie. Subvencovaný dovoz představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, jehož průměrné rozpětí činilo během období šetření 9 %. Zároveň kvůli zvýšenému objemu subvencovaného dovozu dotčeného výrobku, který na trhu Unie vytvářel značný cenový tlak, nemohlo výrobní odvětví Unie dostatečně zvýšit své prodejní ceny tak, aby pokrylo své zvýšené výrobní náklady, a v žádném případě nad ceny subvencovaného dovozu z Turecka.
(160)
Bylo zjištěno, že nárůst subvencovaného dovozu z Turecka a jeho podílu na trhu se jasně kryje se ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu, poklesem jeho objemu výroby, výrobní kapacity a zaměstnanosti a klesajícím trendem ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic. Mělo se tudíž za to, že subvencovaný dovoz vytváří tlak na výrobní odvětví Unie, což následně přispělo k jeho neschopnosti zvýšit své prodejní ceny tak, aby odpovídaly nákladům, ke ztrátě podílu na trhu a ke zhoršení jeho celkové hospodářské a finanční situace.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie je třeba přičíst nárůstu dovozu z Turecka za subvencované ceny a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, měl tento dovoz rozhodující úlohu.
2. Účinky jiných činitelů
2.1 Dovoz ze třetích zemí
(162)
Objem dovozu z jiných třetích zemí (Chile, Norska, Bosny a Hercegoviny a dalších) se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Dovoz ze třetích zemí
Země
2010
2011
2012
Období šetření
Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země
Objem (v kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Index
100
136
109
99
Podíl na trhu
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Index
100
135
115
112
Průměrná cena (v EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Index
100
108
106
112
Zdroj: Eurostat
(163)
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí byl nízký a v posuzovaném období dokonce ještě mírně klesl. Mezi roky 2010 a 2011 se zvýšil, ale následně se opět snížil a v období šetření byl jeho objem mírně nižší než na začátku posuzovaného období, v roce 2010. Podíl na trhu vykazoval obdobný trend. Mezi roky 2010 a 2011 se zvýšil, avšak v roce 2012 a v období šetření se opět snížil. Celkem se jejich podíl na trhu v posuzovaném období mírně zvýšil, z 2,4 % na 2,7 %. Ve stejném období dosahoval dovoz z Turecka mnohem vyšší úrovně jak z hlediska objemu, tak z hlediska podílů na trhu a vykazoval stálý rostoucí trend.
(164)
Průměrné dovozní ceny v posuzovaném období rostly. Celkem se průměrné dovozní ceny za posuzované období zvýšily o 12 %. Ceny dovozu z jiných třetích zemí byly nižší než průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených ve vzorku, avšak vyšší než turecké dovozní ceny, s výjimkou roku 2012, kdy byly o něco nižší.
(165)
S ohledem na nízký a stálý objem dovozu a nízké a poměrně stálé tržní podíly všech ostatních třetích zemí a jejich cenové hladiny, které odpovídaly celkovým cenovým hladinám v Unii, dospěla Komise v této fázi k závěru, že dovoz z ostatních třetích zemí k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěl.
2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(166)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Objem vývozu (v kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Index
100
110
106
125
Průměrná cena (v EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Index
100
113
101
102
Zdroj: Eurostat
(167)
Prodej výrobního odvětví Unie na vývoz se během posuzovaného období zvýšil o 25 %. Hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie je nicméně trh Unie, přičemž vývoz představoval v letech 2010-2011 pouze přibližně 3 % jeho výroby a v období šetření přibližně 5 %. Vývozní prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly přibližně o 30 % vyšší než jeho průměrná prodejní cena v Unii, a vytvářely tedy vyšší zisky než prodej na trhu Unie.
(168)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie neruší příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.3 Vývoj spotřeby
(169)
Spotřeba v Unii vykazovala od roku 2010 do roku 2011 stálé hodnoty, zatímco mezi rokem 2011 a obdobím šetření klesla o 12 %, a celkově tedy klesla o 12 %. Navzdory klesající spotřebě se však subvencovanému dovozu z Turecka podařilo zvýšit podíl na trhu o 8 procentních bodů nebo 95 %, zatímco výrobní odvětví Unie z podílu na trhu ztratilo rovněž 8 procentních bodů. Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie a ztrátu jeho podílu na trhu proto nelze vysvětlit výhradně celkovým poklesem spotřeby. Stálý nárůst subvencovaného dovozu na zmenšujícím se trhu, při němž docházelo k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, tudíž způsobil újmu sám o sobě a, jak se konstatuje ve 160. bodě odůvodnění, měl rozhodující úlohu.
(170)
Na základě těchto skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že ačkoli klesající spotřeba mohla přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie, nemohla sama o sobě tuto újmu vysvětlit, a tudíž nemohla narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.4 Konkurence jiných druhů ryb
(171)
Egejské sdružení vývozců tvrdilo, že příčinou podstatné újmy, již utrpělo výrobní odvětví Unie, byla konkurence jiných druhů ryb, například pangase, velkého pstruha a lososa.
(172)
Pokud jde pangase, jeho dovoz klesl v posuzovaném období přibližně o 24 %. To je v kontrastu s nárůstem dovozu dotčeného výrobku v témže období.
(173)
Pokud jde o jiné druhy ryb, je třeba poznamenat, že podle dostupných informací, konkrétně podle veřejně dostupné studie ústavu Fødevareøkonomisk Institut Kodaňské univerzity (11), jsou velký pstruh a losos vzájemně nahraditelní a konkurují si ve stejném segmentu trhu. Naproti tomu pstruh, který je předmětem současného šetření, se prodává v rámci jiných segmentů trhu a neexistuje žádný přímý vzájemný vztah mezi cenou velkých pstruhů nebo lososů a cenou pstruha, který je předmětem současného šetření.
(174)
Proto by tato tvrzení měla být odmítnuta.
(175)
Na základě těchto skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že konkurence jiných druhů ryb k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěla.
2.5 Administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
(176)
Egejské sdružení vývozců dále tvrdilo, že příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla administrativní a regulační zátěž a rovněž omezené možnosti využívání některých zeměpisných oblastí pro účely akvakultury.
(177)
Údajná souvislost mezi zmíněnými administrativními a regulačními požadavky a újmou nebyla doložena. Zejména nebylo prokázáno, že by se správní a regulační rámec včetně zeměpisných omezení týkajících se oblastí, které jsou k dispozici pro účely akvakultury, v průběhu posuzovaného období změnil takovým způsobem, že by to mohlo způsobit popsanou újmu. Tyto prvky ve skutečnosti pouze charakterizují celkové hospodářské a regulační prostředí odvětví akvakultury v Unii, a nemohou vysvětlit zhoršení situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. Toto tvrzení by proto mělo být odmítnuto.
(178)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že údajná administrativní a regulační zátěž a zeměpisná omezení neruší příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.6 Tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
(179)
Egejské sdružení vývozců a jeden vyvážející výrobce zařazený ve vzorku tvrdili, že velcí maloobchodníci v Unii mají silnou vyjednávací pozici, a že příčinou újmy, již utrpěli výrobci v Unii, byl tlak na ceny, který vyvinuli tito maloobchodníci, a nikoli dovoz z Turecka.
(180)
Žádný z velkých maloobchodníků se nepřihlásil a nespolupracoval při tomto šetření. V každém případě ceny tureckého dovozu byly subvencovány a byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období. Během období šetření byla rozpětí cenového podbízení v rozmezí 5 až 18 %. Za těchto okolností nemohl údajný tlak na ceny ze strany velkých maloobchodníků vysvětlit celkové zhoršení hospodářské a finanční situace, a zejména ztrátu podílu na trhu, nýbrž mohl k utrpěné újmě přispět pouze okrajově, pokud vůbec.
(181)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že jakýkoli případný tlak na ceny ze strany velkých maloobchodníků nemohl narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.7 Nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory
(182)
Egejské sdružení vývozců tvrdilo, že přinejmenším u některých výrobců v Unii byla klesající výkonnost způsobena nadměrnými investicemi, a nikoli dovozem z Turecka. Tatáž strana dále tvrdila, že pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie zčásti zapříčinily zvýšené finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a náklady vzniklé v důsledku soudních sporů.
(183)
Tvrzení týkající se údajných nadměrných investic a nákladů vzniklých v důsledku soudních sporů nebyla doložena. A ve prospěch tvrzení, že by tyto činitele mohly mít jakýkoli podstatný dopad na ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku, nehovoří ani zjištění v rámci šetření.
(184)
Tvrzení týkající se zvýšených finančních výdajů a kolísání směnných kurzů nebyla upřesněna ani nijak podložena. A ve prospěch tvrzení, že by tyto činitele mohly mít jakýkoli dopad na ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku, nehovoří ani zjištění v rámci šetření.
(185)
Na tato tvrzení by proto neměl být brán zřetel.
(186)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že údajné nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory nepřispěly ke vzniklé újmě, a tudíž nemohly narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(187)
Výše uvedená analýza prokázala, že došlo k výraznému nárůstu objemu subvencovaného dovozu z dotčené země a jeho podílu na trhu. Nárůst tohoto dovozu za ceny, které představovaly podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Na tomto základě byl učiněn závěr, že dovoz z Turecka měl na podstatné újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie, rozhodující podíl.
(188)
Analyzovány byly i další činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, konkurence jiných druhů ryb, administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení, nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů ani mimořádné ztráty související se soudními spory k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěly. Další činitele, jako například vývoj spotřeby v Unii a tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky, mohly ke způsobené újmě přispět, nemohly však narušit zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření.
(189)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy výrobního odvětví Unie byl subvencovaný dovoz z dotčené země a že žádné další činitele tuto příčinnou souvislost neruší. Zmíněná újma spočívá zejména v poklesu výroby, výrobní kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti, přičemž zisk a návratnost investic se během posuzovaného období dostaly do záporných hodnot.
F. ZÁJEM UNIE
(190)
V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda je navzdory zjištění, že dochází k subvencování, jež působí újmu, možné učinit jednoznačný závěr, že přijmout v tomto případě příslušná opatření není v zájmu Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(191)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z Turecka.
(192)
Uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Sestupný trend ukazatelů finanční výkonnosti, který zaznamenalo výrobní odvětví Unie, je důsledkem obtížné soutěže se subvencovaným dovozem z dotčené země. Uložení vyrovnávacích cel by proto výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit ceny tak, aby pokrývaly náklady výroby, a tudíž zvýšit podíl na trhu, zaměstnanost a výrobu a zlepšit ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic.
(193)
Pokud by opatření uložena nebyla, cenový tlak tureckého dovozu by pravděpodobně pokračoval a měl by další nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie. Tento další pokles výkonnosti by v konečném důsledku vedl k dalšímu snižování výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice v Unii.
(194)
Na tomto základě Komise v této fázi dospěla k závěru, že vyrovnávací opatření jsou v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(195)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala dovozce a sdružení zastupující dovozce, aby se přihlásili. Jak je uvedeno výše ve 12. bodě odůvodnění, přihlásily se tři společnosti, a to tak, že vyplnily formulář pro výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Následně byly všem těmto třem společnostem, které se přihlásily, zaslány dotazníky, ale odpověděla pouze jedna z nich. Z odpovědi vyšlo najevo, že ačkoli tato strana v období šetření dovezla velmi malé množství pstruhů, obvykle nedováží pstruhy, nýbrž jiné rybí produkty. Množství pstruhů, které tato společnost dovezla, není dostačující na to, aby mohlo být považováno za celkově reprezentativní.
(196)
V pozdější fázi se přihlásil další dovozce, aniž by však odpověděl na dotazník. Tento dovozce tvrdil, že uložení cel na pstruhy z Turecka by vedlo k přerušení jeho dovozní činnosti, aniž by však toto tvrzení podrobněji rozvedl či poskytl jakékoli informace relevantní pro posouzení případných dopadů na jeho obchodní činnost, například údaje o ziskovosti, dovozních cenách a cenách dalšího prodeje.
(197)
Přestože nelze vyloučit, že dovozců, kteří nejsou ve spojení, se uložení vyrovnávacích cel dotkne, je cílem těchto cel obnovit rovné podmínky na trhu Unie. Existují i jiné zdroje dodávek a dovozci v Unii by měli být schopni přejít v reakci na uložení cel k jiným dodavatelům. Celkově šetření neodhalilo žádné významné negativní účinky uložení cel pro dovozce/obchodníky v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(198)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné údaje od dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení, dospěla Komise v této fázi k závěru, že uložení opatření nebude mít pro dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení, celkový významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů, spotřebitelů, dodavatelů
(199)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala uživatele a sdružení zastupující uživatele a organizace zastupující spotřebitele, aby se přihlásili. Kromě toho Komise kontaktovala všechny známé relevantní strany. Žádná z těchto stran se však nepřihlásila.
(200)
Po uplynutí lhůty uvedené v oznámení o zahájení řízení se přihlásily dvě strany, které tvrdily, že jsou dodavateli strojního zařízení pro turecké producenty/zpracovatelé pstruhů.
(201)
Jedna strana uvedla, že uložení cel povede ke zvýšení cen pro konečné spotřebitele. Tato strana však toto tvrzení nedoložila. Šetření neodhalilo žádné významné negativní účinky uložení cel pro konečné spotřebitele. Jak je uvedeno výše, spotřebitelské organizace nespolupracovaly a neposkytly žádné informace, na jejichž základě by bylo možné dopady opatření podrobně posoudit. Každopádně přestože vyrovnávací cla mohou mít vliv na dovozní ceny, takové případné zvýšení cen by mohlo být alespoň částečně absorbováno distribučním řetězcem, takže případný nárůst ceny pro konečného spotřebitele nemusí být významný.
(202)
Kromě toho cílem vyrovnávacích cel je obnovit rovné podmínky na trhu Unie, avšak neomezit přitom dovoz do Unie za přiměřené ceny.
(203)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k nespolupráci uživatelů a spotřebitelských organizací při šetření a zejména k úrovni opatření dospěla Komise v této fázi k závěru, že uložení opatření nebude mít pro uživatele, spotřebitele nebo dodavatele celkový významný nepříznivý účinek.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(204)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že není žádný přesvědčivý důvod se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Turecka v této fázi šetření není v zájmu Unie.
G. PROZATÍMNÍ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(205)
Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena prozatímní vyrovnávací opatření, která zabrání tomu, aby subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(206)
Za účelem stanovení úrovně opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(207)
Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie bylo schopno pokrýt své výrobní náklady a dosahovat takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu.
(208)
Objem dovozu z Turecka se začal významně zvyšovat hlavně v roce 2008, tedy před začátkem posuzovaného období. Ziskovost výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období v roce 2010 se proto nepovažovala za reprezentativní. Jelikož před rokem 2008 nebyl tlak dovozu z Turecka na trhu Unie podstatný, mělo se za to, že přiměřená by mohla být zisková rozpětí dosahovaná před tímto obdobím. Podle podnětu ziskové rozpětí dánského odvětví produkce pstruhů v letech 2006 a 2007 v průměru dosahovalo nebo přesahovalo úroveň 12 %. Na tomto základě se tedy v této fázi usuzovalo, že ziskové rozpětí ve výši 12 % z obratu by mohlo být považováno za vhodnou úroveň, kterou by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat v případě absence poškozujícího subvencování.
(209)
Egejské sdružení vývozců a jeden vyvážející výrobce tvrdili, že cílový zisk by měl být nižší než 12 % z důvodu, že i) při předchozích šetřeních (lososi; velcí duhoví pstruzi) byl použit nižší cílový zisk, ii) skutečné ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období bylo rovněž nižší a iii) ziskové rozpětí ve výši 12 % odpovídá pouze dánskému odvětví produkce pstruhů, a nikoli výrobnímu odvětví Unie jako celku, a proto není reprezentativní. A zmíněný vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že by mělo být použito ziskové rozpětí ve výši 3 %, jelikož takový zisk odpovídá průměrnému ziskovému rozpětí potravinářského průmyslu jako celku.
(210)
Za prvé, pokud jde o srovnání s šetřeními týkajícími se velkého pstruha a lososa, je třeba poznamenat, že každé šetření musí dospět k vlastním závěrům, na základě vlastní skutkové podstaty. V tomto konkrétním případě byly k dispozici údaje obsažené ve vyšetřovacím spise současného šetření, které byly shledány jako přiměřené, a byly proto použity.
(211)
Za druhé, cílovou úrovní zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie by měla být úroveň, které by podnik tohoto typu v daném odvětví mohl přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu. Vzhledem k tomu, že v posuzovaném období a dokonce ještě předtím docházelo k subvencovanému dovozu podstatných množství výrobku, nelze přijmout tvrzení, že podmínky hospodářské soutěže byly standardní. Úrovně zisku ve výši 12 % bylo dosahováno, dokud nedocházelo k podstatnému dovozu z Turecka na trh Unie, a tento cílový zisk se tudíž v kontextu tohoto případu považuje v této fázi za přiměřený.
(212)
Za třetí, dánské odvětví produkce pstruhů bylo považováno za dostatečně reprezentativní pro trh Unie, neboť Dánsko je jedním z hlavních producentů pstruhů v Unii. Vzhledem k tomu, že v této fázi nebyly k dispozici žádné další informace, bylo Dánsko použito pro účely stanovení cílové úrovně zisku.
(213)
Konečně tvrzení, že obecné ziskové rozpětí potravinářského průmyslu je mnohem nižší, nebylo doloženo. Komise se domnívala, že ziskové rozpětí, jehož dosahovalo dánské odvětví produkce pstruhů, by mělo v každém případě lépe zohledňovat specifika tohoto odvětví, a bude proto přiměřenější. Potravinářský průmysl totiž tvoří různá odvětví, kterým odpovídají různé segmenty trhu, v nichž panují různé tržní podmínky, které nemusí platit pro odvětví produkce pstruhů.
(214)
Z výše uvedených důvodů dospěla Komise v této fázi k závěru, že je odůvodněné použít cílové ziskové rozpětí ve výši 12 % obratu.
(215)
Na tomto základě Komise vypočetla pro výrobní odvětví Unie cenu obdobného výrobku nepůsobící újmu, a to tak, že od prodejních cen Unie odečetla ziskové rozpětí dosahované během období šetření a nahradila ho ziskovým rozpětím ve výši 12 %.
(216)
Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejících výrobců v Turecku zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
(217)
Úroveň pro odstranění újmy pro „společnosti v příloze I“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako subvenční rozpětí pro tyto společnosti (viz 96. a 97. bod odůvodnění).
2. Prozatímní opatření
(218)
Na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss), živých o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo čerstvých, chlazených, zmrazených a/nebo uzených ve formě celých ryb nebo bez hlavy nebo ve formě filé pocházejících z Turecka by mělo být uloženo prozatímní vyrovnávací clo, a to v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí újmy a subvenční rozpětí. Výše cel by měla být stanovena na úrovni nižšího z těchto rozpětí.
(219)
Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního vyrovnávacího cla vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením měly být tyto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Jiné spolupracující společnosti
8,2 %
26 %
8,2 %
Všechny ostatní společnosti
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorického cla, tj. v poměru k hodnotě dovozu.
(221)
Individuální sazby vyrovnávacího cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami.
(222)
Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na něj vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb vyrovnávacího cla.
(223)
Pokud některá společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatňování těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Taková žádost musí být zaslána Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(224)
Za účelem minimalizace rizika obcházení opatření kvůli rozdílům v celních sazbách je zapotřebí přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních vyrovnávacích cel. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby vyrovnávacího cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí splňovat požadavky stanovené v příloze II. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, se vztahuje vyrovnávací clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(225)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacích cel, mělo by se zbytkové clo pro všechny ostatní společnosti použít nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, jejichž produkty nebyly do Unie v období šetření vyváženy.
H. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(226)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
(227)
Zjištění týkající se uložení prozatímního cla jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss):
-
živých o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvých, chlazených, zmrazených a/nebo uzených:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaných, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaných, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) pocházejících z Turecka.
2. Sazby prozatímního vyrovnávacího cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Prozatímní vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Společnosti uvedené v příloze I
8,2 %
Všechny ostatní společnosti
9,7 %
B999
3. Uplatnění individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušné platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení (ES) č. 597/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k používání tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. října 2014.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1195/2014
tad-29 ta' Ottubru 2014
li jimponi dazju kumpensatorju provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta' ċerti troti qawsalla li joriġinaw mit-Turkija
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta' Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 12 tiegħu,
Wara konsultazzjonijiet mal-Istati Membri,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Bidu
(1)
Fil-15 ta' Frar 2014, il-Kummissjoni Ewropea (il-Kummissjoni) ħabbret it-tnedija ta' proċedura kontra s-sussidju fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni ta' ċerti troti qawsalla li joriġinaw mit-Turkija (il-pajjiż ikkonċernat) fuq il-bażi tal-Artikolu 10 tar-Regolament (KE) Nru 597/2009 (ir-Regolament bażiku) permezz ta' notifika ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (in-Notifika ta' Bidu). Rettifika għan-Notifika ta' Bidu kienet ippubblikata fil-Ġurnal Uffiċjali fl-4 ta' Settembru 2014 (3).
(2)
Il-Kummissjoni nediet l-investigazzjoni wara li fit-3 ta' Jannar 2014 l-Assoċjazzjoni Daniża tal-Akkwakultura (l-ilmentatur) ressqet ilment f'isem il-produtturi li jirrappreżentaw aktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta' ċerti troti qawsalla. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta' ssussidju ta' ċerti troti qawsalla u ta' danni materjali kkawżati minnu, li l-Kummissjoni kkunsidrat suffiċjenti biżżejjed sabiex tiġġustifika l-bidu tal-investigazzjoni.
(3)
F'konformità mal-Artikolu 10(7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni nnotifikat lill-Gvern tat-Turkija (GTT) qabel il-bidu tal-proċedura li hija kienet irċeviet ilment iddokumentat kif xieraq li kien jallega li l-importazzjonijiet issussidjati ta' ċerti troti qawsalla li joriġinaw mit-Turkija kienu qegħdin jikkawżaw danni materjali lill-industrija tal-Unjoni. Il-Kummissjoni stiednet lill-GTT għal konsultazzjonijiet bl-għan li tiġi ċċarata s-sitwazzjoni rigward il-kontenut tal-ilment u tinstab soluzzjoni bi ftehim reċiproku.
(4)
Il-GTT aċċetta l-konsultazzjonijiet li saru sussegwentement. Waqt il-konsultazzjonijiet, ma setgħet tinstab l-ebda soluzzjoni bi ftehim reċiproku. Wara l-konsultazzjonijiet, wasslet sottomissjoni mill-GTT. Il-Kummissjoni ħadet nota tal-kummenti kif xieraq.
2. Il-proċediment antidumping parallel
(5)
Fil-15 ta' Frar 2014, il-Kummissjoni ħabbret ukoll il-bidu ta' investigazzjoni antidumping li tirrigwarda l-importazzjonijiet fl-Unjoni tal-istess prodott li joriġina fit-Turkija permezz ta' notifika ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4).
(6)
L-analiżijiet tad-danni li saru f'din l-investigazzjoni antisussidji u l-investigazzjoni antidumping parallela huma bbażati fuq l-istess definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni, l-istess produtturi rappreżentanti tal-Unjoni u l-istess perjodu ta' investigazzjoni u wasslu għall-istess konklużjonijiet diment li ma jkunx speċifikat mod ieħor. Dan kien ikkunsidrat xieraq sabiex tiġi ssimplifikata l-analiżi tad-danni u sabiex jintlaħqu sejbiet konsistenti. Għal din ir-raġuni, il-kummenti dwar l-aspetti tad-danni li tressqu f'kull waħda minn dawn il-proċeduri kienu kkunsidrati fiż-żewġ investigazzjonijiet.
3. Partijiet interessati
(7)
Fin-Notifika ta' Bidu, il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati jikkuntattjawha sabiex jipparteċipaw fl-investigazzjoni. Barra minn hekk, il-Kummissjoni informat b'mod speċifiku lill-ilmentaturi, lil produtturi, utenti u importaturi oħrajn magħrufa tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi fit-Turkija u lill-awtoritajiet Torok kif ukoll assoċjazzjonijiet magħrufa li kienu mħassba dwar it-tnedija tal-investigazzjoni u stednithom jipparteċipaw.
(8)
Il-partijiet kollha interessati kellhom opportunità jikkumentaw dwar il-bidu tal-investigazzjoni u jitolbu seduta mal-Kummissjoni u/jew mal-Uffiċjal tas-Seduta fil-proċeduri kummerċjali. Ma saru l-ebda kummenti.
4. Kampjunar
(9)
Il-Kummissjoni ħabbret fin-Notifika ta' Bidu li tista' titlob kampjun tal-partijiet interessati, b'mod partikolari tal-produtturi tal-Unjoni, l-importaturi mhux relatati u l-produtturi esportaturi fit-Turkija skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku.
4.1. Il-kampjunar tal-produtturi tal-Unjoni
(10)
Fin-Notifika ta' Bidu tagħha, il-Kummissjoni ddikjarat li kienet għażlet provviżorjament kampjun ta' produtturi tal-Unjoni. F'konformità mal-Artikolu 27(1) tar-Regolament bażiku u minħabba li l-industrija tal-Unjoni kienet ferm frammentata b'aktar minn 700 produttur ta' intrapriżi żgħar u medji (SMEs), il-Kummissjoni għażlet il-kampjun fuq il-bażi tal-akbar volum rappreżentattiv ta' produzzjoni li seta' raġonevolment ikun investigat fiż-żmien disponibbli, filwaqt li kkunsidrat ukoll il-firxa ġeografika u l-kopertura suffiċjenti ta' fażijiet u ta' tipi differenti ta' produzzjoni (il-produzzjoni ta' troti ħajjin, friski, iffriżati, ffilettjati u affumikati). Dan il-kampjun kien jikkonsisti f'disa' produtturi tal-Unjoni. Il-produtturi magħżula tal-Unjoni kienu jirrappreżentaw aktar minn 12 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni, abbażi tad-dejta mill-ilment. Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jagħtu l-kummenti tagħhom dwar dan il-kampjun provviżorju. Ma wasal l-ebda kumment sal-iskadenza u għaldaqstant il-kampjun provviżorju kien ikkonfermat. Il-kampjun jirrappreżenta l-industrija tal-Unjoni.
4.2. Kampjunar tal-importaturi
(11)
Biex tiddeċiedi jekk kienx jeħtieġ li jittieħed kampjun u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-Kummissjoni staqsiet lil importaturi mhux relatati sabiex jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-Notifika ta' Bidu.
(12)
Tliet importaturi mhux relatati pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Minħabba n-numru żgħir, il-Kummissjoni ddeċidiet li l-kampjunar ma kienx meħtieġ.
4.3. Kampjunar tal-produtturi esportaturi
(13)
Biex tiddeċiedi jekk it-teħid ta' kampjuni kienx meħtieġ u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-Kummissjoni staqsiet lill-produtturi esportaturi kollha fit-Turkija sabiex jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-Notifika ta' Bidu. Barra minn hekk, il-Kummissjoni staqsiet lill-Missjoni tar-Repubblika tat-Turkija għall-Unjoni Ewropea sabiex tidentifika u/jew tikkuntattja lil produtturi esportaturi oħrajn, jekk hemm minnhom, li jistgħu jkunu interessati li jipparteċipaw fl-investigazzjoni.
(14)
Tmintax-il grupp ta' produtturi esportaturi fit-Turkija pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Il-volum totali ta' esportazzjoni lejn l-Unjoni ddikjarat minn dawn il-kumpaniji partikolari tat-troti qawsalla matul l-2013 jammonta għat-total tal-esportazzjonijiet mit-Turkija lejn l-Unjoni.
(15)
F'konformità mal-Artikolu 27(1) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta' erba' gruppi ta' produtturi esportaturi fuq il-bażi tal-akbar volum rappreżentattiv ta' esportazzjonijiet lejn l-Unjoni li seta' jkun investigat b'mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli, meta wieħed iqis ukoll il-firxa ġeografika. Il-grupp ta' kumpaniji kkampjunat jammonta għal kważi 64 % tal-bejgħ għall-esportazzjoni ddikjarat lejn l-Unjoni, u jinsabu f'żewġ reġjuni differenti.
(16)
F'konformità mal-Artikolu 27(2) tar-Regolament bażiku, il-produtturi esportaturi magħrufa kkonċernati kollha, u l-awtoritajiet Torok kienu kkonsultati dwar l-għażla tal-kampjun. Kien hemm kumpanija waħda li kkontestat l-għażla tal-kumpaniji fil-kampjun u saħqet li hija għandha tiġi inkluża fil-kampjun. Din argumentat li hija tipproduċi, tipproċessa u tbigħ esklussivament it-troti (jiġifieri ma twettaq l-ebda attività oħra), u ilha tagħmel dan mill-1971, li jagħmilha l-ewwel produttur tal-prodott ikkonċernat fit-Turkija. Din kompliet tiddikjara li kellha bejgħ sostanzjali fis-suq domestiku u, fl-aħħar nett, li hija l-akbar produttur fir-reġjun ta' Marmara.
(17)
Il-Kummissjoni tfakkar li l-għażla tal-kumpaniji fil-kampjun saret fuq il-bażi tal-akbar kwantitajiet ta' volumi skont l-Artikolu 27(1) tar-Regolament bażiku billi tqies l-għadd ta' produtturi li setgħu jiġu investigati b'mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli. Minħabba li l-kampjun propost jirrappreżenta 64 % tal-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni, dan il-kampjun jirrappreżenta s-sitwazzjoni tal-industrija Torka. Barra minn hekk, il-kumpaniji fil-kampjun jinsabu f'żewġ reġjuni differenti (mit-tlieta rrappreżentati) li huwa kkunsidrat biżżejjed għall-fini tal-investigazzjoni. Għaldaqstant, il-Kummissjoni ssostni li l-kumpaniji fil-kampjun jikkorrispondu għall-akbar volumi rappreżentattivi ta' importazzjonijiet li jistgħu jkunu investigati b'mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli.
5. Eżami individwali
(18)
Ħdax-il kumpanija jew grupp ta' kumpaniji talbu għal eżami individwali skont l-Artikolu 27(3) tar-Regolament bażiku. F'dan l-istadju tal-investigazzjoni, il-Kummissjoni ma ħadet l-ebda deċiżjoni dwar it-talba għall-eżami individwali. Il-Kummissjoni se tiddeċiedi jekk twettaqx l-eżami individwali fl-istadju definittiv tal-investigazzjoni.
6. Tweġibiet għall-kwestjonarju
(19)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-GTT, lill-kumpaniji kollha tal-Unjoni fil-kampjun, lil tliet importaturi u lill-gruppi fil-kampjun ta' produtturi esportaturi fit-Turkija.
(20)
Tliet kumpaniji fi ħdan grupp ta' produtturi esportaturi Torok talbu għal eżenzjoni mill-obbligu li jwieġbu għall-kwestjonarju. Waħda minn dawn il-kumpaniji argumentat li kienet attiva l-aktar fil-produzzjoni tal-ispnott u l-awrat u li tipproduċi biss volum żgħir tal-prodott ikkonċernat. Kumpanija oħra tmexxi supermarket żgħir u hija biss marġinalment involuta fil-prodott ikkonċernat, u kumpanija oħra kienet importatur relatat li ma kellux bejgħ kbir tal-prodott ikkonċernat fil-perjodu tal-investigazzjoni. Il-Kummissjoni ddeċidiet li teżenta lill-kumpanija li tmexxi s-supermarket żgħir mill-obbligu li tipprovdi t-tweġiba għall-kwestjonarju. Madankollu, hija sostniet il-pożizzjoni tagħha li l-kumpanija li hija involuta l-aktar fil-produzzjoni tal-ispnott u l-awrat kellha timla l-kwestjonarju u anke l-importatur relatat peress li l-volumi prodotti (fil-każ tal-produttur esportatur) jew innegozjati (fil-każ tal-importatur relatat) kienu xorta waħda kbar.
(21)
It-tweġibiet tal-kwestjonarju waslu mingħand il-GTT u mingħand il-gruppi l-oħrajn kollha fil-kampjun ta' produtturi esportaturi fit-Turkija u l-kumpaniji li talbu għal eżami individwali.
7. Iż-żjarat ta' verifika
(22)
Il-Kummissjoni talbet u vverifikat l-informazzjoni kollha meqjusa meħtieġa għal determinazzjoni provviżorja ta' sussidju, li rriżulta f'danni u interess għall-Unjoni. Iż-żjarat ta' verifika skont l-Artikolu 26 tar-Regolament bażiku saru fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Franza
-
Danaqua, Grindsted, id-Danimarka
-
Danforel A/S, Grindsted, id-Danimarka
-
Kongeåns Dambrug ApS, Brørup, id-Danimarka
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, il-Ġermanja
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, il-Ġermanja
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, il-Polonja
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Spanja
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, l-Italja
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Spanja
(b)
Produtturi esportaturi fit-Turkija
-
Grupp ta' kumpaniji relatati 'GMS', Bodrum, it-Turkija:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
Grupp ta' kumpaniji relatati 'Kilic', Bodrum, it-Turkija:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
Grupp ta' kumpaniji relatati 'Özpekler', Denizli, it-Turkija:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști (Ternaeben), Kayseri, it-Turkija
(c)
Il-Gvern tat-Turkija:
-
Il-Ministeru tal-Ekonomija, Ankara, it-Turkija
-
Il-Ministeru tal-Ikel, l-Agrikultura u l-Bhejjem, Ankara, it-Turkija
(d)
Importaturi fl-Unjoni relatati mal-esportaturi Torok:
-
Spador S.R.L. (Spador)
-
Ternäben Service GmbH (TSG),
-
Ternäben Vertrieb GmbH (TVG)
(e)
Produttur tal-Unjoni (proċessur) relatat ma' produttur esportatur fit-Turkija (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., il-Polonja (TPL)
8. Perjodu tal-investigazzjoni u perjodu kkunsidrat
(23)
L-investigazzjoni tas-sussidju u tad-danni kopriet il-perjodu ta' bejn l-1 ta' Jannar 2013 u l-31 ta' Diċembru 2013 (il-perjodu tal-investigazzjoni). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-danni kopra l-perjodu mill-1 ta' Jannar 2010 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (il-perjodu kkunsidrat).
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(24)
Il-prodott ikkonċernat huwa t-trota qawsalla (Oncorhynchus mykiss):
-
li tiżen ħajja 1,2 kg jew anqas kull waħda, jew
-
friska, imkessħa, iffriżata u/jew affumikata:
-
fil-forma ta' ħuta sħiħa (bir-ras), bil-garġi mneħħija jew le, kemm jekk imnaddfa kif ukoll jekk le, li tiżen 1,2 kg jew anqas kull waħda, jew
-
bla ras, bil-garġi mneħħija jew le, kemm jekk imnaddfa kif ukoll jekk le, li tiżen 1 kg jew anqas kull waħda, jew
-
fil-forma ta' flettijiet li jiżnu 400 g jew anqas kull waħda,
li toriġina fit-Turkija u li fil-preżent taqa' taħt il-kodiċijiet NM ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 u ex 0305 43 00 (il-prodott ikkonċernat).
(25)
Kif diġà ssemma fil-premessa 1), id-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat kienet soġġetta għal rettifika. Il-korrezzjoni kienet waħda purament editorjali u l-kamp ta' applikazzjoni ma kienx affettwat.
2. Il-prodott simili
(26)
L-investigazzjoni wriet li l-prodott prodott u mibjugħ fis-suq domestiku Tork u/jew esportat lejn l-Unjoni u l-prodott magħmul u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi bażiċi u l-istess użu bażiku.
(27)
Għaldaqstant f'dan l-istadju l-Kummissjoni ddeċidiet li dawn il-prodotti huma prodotti simili fit-tifsira tal-Artikolu 2(c) tar-Regolament bażiku.
3. Dikjarazzjonijiet dwar il-kamp ta' applikazzjoni tal-prodotti
(28)
Ċerti partijiet interessati ddikjaraw li t-trota affumikata għandha tkun eskluża mill-kamp ta' applikazzjoni tal-prodott. Skont dawn il-partijiet kien hemm differenzi fil-proċess ta' produzzjoni u differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi meta mqabbla mat-trota mhux affumikata. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Torok iddikjaraw li l-istruttura tal-ispejjeż tal-produtturi tal-flettijiet affumikati kienet differenti b'mod sinifikanti mill-istruttura tal-ispejjeż ta' produtturi oħrajn li jindika li l-prodotti affumikati u mhux affumikati mhumiex prodott wieħed. Fl-aħħar nett, dawn il-partijiet irreferew għal żewġ investigazzjonijiet antidumping preċedenti li kienu jirrigwardaw prodotti simili (it-trota qawsalla l-kbira u s-salamun) li għalqu fl-2004 (5) u fl-2005 (6) rispettivament fejn il-prodotti affumikati ma kinux jaqgħu taħt il-kamp ta' applikazzjoni tal-prodott. Il-partijiet irreferew b'mod partikolari għall-premessa 9) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 437/2004 (7) fejn ikun rikonoxxut li l-proċess tal-affumikar jibdel il-karatteristiċi bażiċi tal-prodott inkwistjoni. Fuq din il-bażi t-trota affumikata għandha tkun eskluża mill-kamp ta' applikazzjoni tal-prodott fl-investigazzjoni attwali.
(29)
L-investigazzjoni wriet li d-diversi preżentazzjonijiet - “ħajja”, “imkessħa”, “iffriżata” jew “affumikata” - koperti mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat jikkondividu l-istess karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi bażiċi. B'mod partikolari, it-tipi ta' trota kollha kellhom l-istess kwalitajiet intrinsiċi (kimiċi, nutrittivi jew oħrajn) u l-ipproċessar ma jċaħħadx lill-ħut minnhom, iżda rriżulta biss fi preżentazzjonijiet differenti li kienu sempliċiment modi differenti kif wieħed jippreserva l-ħut qabel proċessar, tħejjija, tisjir jew konsum ulterjuri. Għaldaqstant, kien konkluż li l-konservazzjoni permezz tal-affumikar ma tibdilx b'mod materjali l-karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi bażiċi tal-prodott.
(30)
Fir-rigward tal-proċessi differenti ta' produzzjoni u strutturi ta' spejjeż differenti, il-partijiet ma spjegawx kif dan seta' kellu impatt fuq il-konklużjoni li l-prodotti affumikati jew mhux affumikati kienu prodott wieħed. F'kull każ, kull differenza possibbli fil-proċessi ta' produzzjoni bħala tali ma għandha l-ebda impatt fuq id-definizzjoni tal-kamp ta' applikazzjoni tal-prodott. Barra minn hekk, f'dan il-każ speċifiku, il-proċess ta' produzzjoni u l-istruttura tal-ispejjeż tal-flettijiet affumikati ma kinux fil-fatt differenti b'mod sinifikanti mill-proċess ta' produzzjoni u l-istruttura tal-ispejjeż ta' preżentazzjonijiet oħrajn tat-trota. L-element ewlieni tal-ispejjeż ta' kull preżentazzjoni kien l-ispiża tat-trobbija, li tikkonsisti essenzjalment fl-għalf (ħut mitħun u żejt tal-ħuta), spejjeż tal-enerġija u l-ispejjeż tal-bajd jew tal-ħut li għadu qed jikber. Għaldaqstant, il-pretensjonijiet magħmula f'dan ir-rigward għandhom ikunu rifjutati.
(31)
Fl-investigazzjonijiet preċedenti li għalihom irreferew il-partijiet interessati, u għall-kuntrarju tal-investigazzjoni attwali, il-prodotti affumikati ma kinux inklużi fl-ilment li wassal għat-tnedija ta' dawn il-każijiet. Għaldaqstant, ma kinux fil-kamp ta' applikazzjoni ta' dawn l-investigazzjonijiet u b'konsegwenza ta' dan ma ġewx investigati. Il-premessa 9 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 437/2004 indirizzat pretensjoni minn parti interessata li l-ħuta sħiħa ffriżata u l-flettijiet għandhom ikunu esklużi mill-proċedura. Madankollu, l-investigazzjoni ma sabitx jew ma kkonkludietx b'mod speċifiku li l-prodotti affumikati għandhom ikunu esklużi mill-kamp ta' applikazzjoni tal-prodott. Fuq il-bażi li l-investigazzjoni attwali sabet li l-preżentazzjonijiet kollha tat-troti għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi bażiċi, dan l-argument għandu jkun irrifjutat.
(32)
Għal dawn ir-raġunijiet il-pretensjoni li l-prodotti affumikati għandhom ikunu esklużi mill-kamp ta' applikazzjoni tal-prodott f'dan l-istadju kienet irrifjutata.
C. SUSSIDJU
1. Introduzzjoni
(33)
L-ilmentatur allega li l-GTT qiegħed jissussidja lis-settur tal-akkwakultura. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie għal diversi prattiki ta' sussidju inklużi kemm fil-leġiżlazzjoni kif ukoll f'għadd ta' dokumenti ta' politika li huma l-bażi għall-għajnuna mill-Istat lis-settur.
(34)
Il-Kummissjoni rrevediet u analizzat id-dokumenti pprovduti fl-ilment kif ukoll dokumenti addizzjonali sottomessi mill-GTT u mill-produtturi esportaturi fil-kampjun matul l-investigazzjoni u sabet li dawn id-dokumenti kollha juru li s-settur tal-akkwakultura fir-Repubblika tat-Turkija jirċievi trattament preferenzjali f'diversi oqsma.
(35)
Id-deċiżjoni tal-awtoritajiet Torok li jissussidjaw b'mod speċifiku lis-settur tal-akkwakultura tmur lura għall-2003 u wasslet biex ammonti kbar ta' flus pubbliċi ġew trasferiti lill-produtturi u lill-esportaturi Torok tul dawn l-aħħar għaxar snin.
(36)
Fil-qafas tal-konsultazzjonijiet ta' qabel il-bidu bejn il-GTT u l-Kummissjoni, kif imsemmi fil-premessi 3 u 4 aktar 'il fuq, il-GTT ma nnegax l-eżistenza ta' kull waħda mill-iskemi investigati.
2. L-iskemi investigati
(37)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-GTT u lill-produtturi esportaturi fil-kampjun, fejn talbet informazzjoni dwar l-iskemi li ġejjin li allegatament kienu jinvolvu l-għoti ta' sussidji lill-industrija tal-akkwakultura:
-
L-appoġġ tal-Istat għal investimenti magħmula fis-settur tal-akkwakultura
-
Eżenzjoni mit-taxxa tad-dwana
-
Eżenzjoni mill-VAT
-
Tnaqqis fit-taxxa
-
Appoġġ għall-primjum tas-sigurtà soċjali (kontribuzzjoni minn min iħaddem)
-
Appoġġ rigward l-imgħax
-
Allokazzjoni ta' art
-
Appoġġ għat-taxxa fuq l-introjtu
-
Appoġġ għall-primjum tas-sigurtà soċjali (il-kontribuzzjoni tal-impjegati)
-
Sussidji diretti mogħtija lill-produtturi tat-troti
-
Sussidji diretti lil min irabbi t-troti
-
Sussidji diretti għall-produzzjoni organika tat-troia
-
Appoġġ speċifiku għall-ħut li għadu qed jikber
-
Self issussidjat u assigurazzjoni għall-produtturi tat-troti
-
Self għall-Investimenti b'Imgħax Baxx u Self għan-Negozju mingħand Ziraat Bankasi
-
Self għall-Investimenti b'Imgħax Baxx u Self għan-Negozju mingħand il-Kooperattivi tal-Kreditu għall-Agrikultura
-
Pula ta' Assigurazzjoni għall-Agrikultura u Rati ta' Appoġġ għall-Primjum
-
Sussidji għall-konsulenza
-
Sussidji għall-bastimenti tas-sajd
-
Xiri ta' fjuwil għad-dgħajjes tas-sajd (Tnaqqis fit-taxxa tal-konsum ta' fjuwil għall-bastimenti)
-
Ir-rimi ta' bastimenti tas-sajd
-
Sussidji oħrajn u programmi ta' sussidji oħrajn
3. Appoġġ mill-Istat għall-investimenti fis-settur tal-akkwakultura
3.1. Introduzzjoni
(38)
Il-GTT introduċa skema ta' appoġġ għan-negozji li jinvestu fondi f'ċerti setturi u f'ċerti reġjuni, inkluż is-settur tal-akkwakultura. L-għan ta' din l-iskema huwa li:
-
iżżid il-produzzjoni u l-impjiegi,
-
tħeġġeġ investimenti kbar li jikkontribwixxu għall-kompetittività internazzjonali,
-
tistimula l-investimenti barranin diretti,
-
tappoġġja l-investimenti għall-ħarsien tal-ambjent u għall-attivitajiet ta' R&Ż, f'konformità mal-miri deskritti fid-diversi pjanijiet ta' żvilupp u programmi annwali tat-Turkija li huma speċifikati hawn taħt.
3.2. Bażi ġuridika
(39)
Dawn id-dispożizzjonijiet ġuridiċi li ġejjin jipprevedu l-appoġġ mill-Istat għall-investimenti fis-settur tal-akkwakultura: Id-Digriet Tork Nru 2012/3305 ippubblikat fid-19 ta' Ġunju 2012 rigward l-Appoġġ mill-Istat għall-Investimenti u l-Communique Nru 2012/1 ippubblikata fl-20 ta' Ġunju 2012 dwar l-Implimentazzjoni tad-Digriet rigward l-Appoġġ mill-Istat għall-Investimenti fil-Gazzetti Uffiċjali Nru 28328 u 28329 rispettivament.
3.3. Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(40)
Għalkemm id-Digriet Tork Nru 2012/3305 huwa l-iskema ta' appoġġ rilevanti għall-perjodu tal-investigazzjoni, dispożizzjonijiet simili kienu fis-seħħ sa mill-2006 u anki qabel. Dan il-fatt huwa rilevanti minħabba li s-sussidji marbuta max-xiri ta' assi fissi, bħas-sussidji għall-investimenti, jistgħu jkunu allokati għall-perjodu tal-investigazzjoni anki jekk ingħataw qabel il-perjodu tal-investigazzjoni.
(41)
L-investigazzjoni kkonfermat l-eżistenza tad-diversi skemi ta' appoġġ mill-Istat. Il-produzzjoni tal-akkwakultura hija elenkata b'mod espliċitu fl-Anness 2/A tad-Digriet Nru 2012/3305 fost is-setturi li jistgħu jibbenefikaw minn inċentivi bħall-eżenzjoni mit-taxxa fuq il-valur miżjud (VAT), eżenzjoni mid-dazju doganali, tnaqqis mit-taxxa, kontribuzzjonijiet għall-investiment, appoġġ għall-primjum tas-sigurtà soċjali (il-kontribuzzjoni minn min iħaddem, l-allokazzjoni ta' art, appoġġ għar-rata tal-imgħax, appoġġ għat-taxxa fuq l-introjtu u appoġġ għall-primjum tas-sigurtà soċjali (il-kontribuzzjoni tal-impjegati). Skont il-livell tal-iżvilupp ekonomiku tas-sitt reġjuni ddeterminat mid-Digriet Nru 2012/3305, l-intensità tal-għajnuna tista' tvarja.
(42)
Għalkemm l-investigazzjoni kkonfermat l-eżistenza ta' programmi ta' “Investiment reġjonali”, l-ebda waħda mill-kumpaniji fil-kampjun ma bbenefikat mill-iskemi kollha. Xi wħud minnhom ibbenefikaw mill-eżenzjonijiet mill-VAT u d-dazju doganali li japplikaw bl-istess mod għas-sitt reġjuni tat-Turkija. Madankollu, peress li l-kumpaniji fil-kampjun xtraw makkinarju u tagħmir mill-kumpaniji tal-Unjoni fi ħdan l-Unjoni Doganali ta' bejn l-UE u t-Turkija, ma kienx hemm dazju doganali x'jitħallas. Barra minn hekk, peress li t-Turkija tapplika sistema tal-VAT skont il-kontribut u r-riżultat, il-benefiċċji miksuba waqt il-perjodu tal-investigazzjoni kienu jikkonsistu biss fi gwadann ta' xahrejn sakemm il-kumpaniji tħallsu lura l-VAT tagħhom mill-awtoritajiet tat-taxxa. Il-benefiċċju reali jkun l-imgħax pagabbli lil bank kummerċjali għall-perjodu sakemm il-VAT titħallas lura. Dan il-benefiċċju huwa negliġibbli u ma ġiex analizzat aktar.
(43)
Waħda mill-kumpaniji fil-kampjun ibbenefikat minn tnaqqis fit-taxxa peress li xtrat makkinarju fil-qafas tar-regolament imsemmi hawn fuq dwar l-appoġġ mill-Istat għall-investimenti. Minflok ir-rata ta' 20 % ta' taxxa fuq il-kumpaniji li tiġi applikata b'mod ġenerali din ħallset biss 4 %.
(44)
L-istess kumpanija fil-kampjun ibbenefikat ukoll mill-Programm ta' Appoġġ għall-Primjum tas-Sigurtà Soċjali. Bħala detentur ta' ċertifikat ta' inkoraġġiment għall-investiment hija gawdiet mill-appoġġ għall-primjum tas-sigurtà soċjali għall-kontribuzzjoni minn min iħaddem u tal-impjegati. Wara li lestiet l-investiment tagħha, l-ishma ta' min iħaddem u tal-impjegati tal-primjum tas-sigurtà soċjali li jikkorrispondu għall-paga minima kienu eżentati mill-Istituzzjoni tas-Sigurtà Soċjali għall-ħolqien ta' impjiegi ġodda. Il-Ministeru tal-Ekonomija ffinanzja l-iskema.
3.4. Konklużjoni
(45)
L-appoġġ mill-Istat għall-investiment huwa provviżorjament meqjus bħala sussidju fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, meta l-appoġġ mill-Istat jieħu l-forma ta' inċentiv ta' taxxa, jiġifieri, meta suppost għandu jitħallas id-dħul tal-gvern iżda dan jinħafer jew ma jinġabarx.
(46)
Is-sussidju huwa speċifiku u kumpensatorju peress li l-benefiċċju tas-sussidju huwa limitat b'mod speċifiku għal lista ta' setturi ekonomiċi. L-aċċess għas-sussidju huwa limitat ukoll għal ċerti impriżi li joperaw f'ċerti setturi. Barra minn hekk, is-sussidju ma jissodisfax ir-rekwiżiti ta' nuqqas ta' speċifiċità tal-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku, minħabba l-għadd u l-kwalità tar-restrizzjonijiet applikabbli għal ċerti setturi, l-aktar fosthom dawk ristretti għal ċerti tipi ta' impriżi jew li jeskludu għal kollox ċerti setturi.
(47)
L-akkwakultura hija indikata b'mod espress fl-Anness 2A tad-Digriet bħala waħda mill-attivitajiet li jistgħu jibbenefikaw minn dan it-tip ta' eżenzjonijiet mit-taxxa. L-Anness 4 tad-Digriet jelenka s-setturi li ma jistgħu jibbenefikaw minn l-ebda inċentiv taħt din l-iskema.
(48)
Għaldaqstant, skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku s-sussidji msemmija hawn fuq huma kkunsidrati kontribuzzjoni finanzjarja tal-gvern li tagħti benefiċċju lill-benefiċjarji.
3.5. Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(49)
Kumpanija gawdiet mill-benefiċċju taħt l-iskemi msemmija hawn fuq. Madankollu, il-benefiċċju għall-kumpanija nstab li kien negliġibbli.
4. Sussidji diretti lill-produtturi tat-troti
4.1. Introduzzjoni
(50)
Is-sussidji diretti għal kull kg ta' troti prodott huma l-iskema ewlenija ta' sussidju li tagħti benefiċċju lill-prodott ikkonċernat. Dawn is-sussidji huma eżaminati kull sena bħala parti mill-eżami annwali tas-sussidji lill-agrikultura.
4.2. Bażi ġuridika
(51)
Id-dispożizzjonijiet ġuridiċi li ġejjin jipprevedu sussidji diretti: Id-Digriet Tork Nru 2013/4463 dwar is-sussidji fl-agrikoltura fl-2013, datat is-7 ta' Marzu 2013 u ppubblikat fil-Gazzetta Uffiċjali Nru 28612 fit-8 ta' April 2013 (li japplika b'lura mill-1 ta' Jannar 2013).
4.3. Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(52)
L-investigazzjoni kkonfermat l-eżistenza ta' sussidji diretti għat-troti. Instab li għall-perjodu tal-investigazzjoni l-livell tas-sussidju għal kull kg ta' troti kien stabbilit għal 0,65 TL/kg għal produzzjoni sa 250 tunnellata fis-sena. Nofs dan l-ammont (0,325 TL/kg) ingħata għal-kwantitajiet prodotti bejn 251-500 tunnellata/sena u ma ngħata l-ebda sussidju għal kwantitajiet prodotti 'l fuq minn 500 tunnellata. Is-sussidju ngħata lill-produtturi tal-prodott ikkonċernat b'liċenzja mingħand il-Ministeru tal-Ikel, l-Agrikultura u l-Bhejjem.
(53)
Qabel ma jsir l-ebda pagament, il-produtturi jridu jkunu rreġistrati fis-sistema ta' reġistrazzjoni tal-akkwakultura tal-Ministeru tal-Ikel, l-Agrikultura u l-Bhejjem. Huma soġġetti għal żjarat ta' spezzjoni regolari u għal għarrieda.
(54)
Tlieta mill-erba' gruppi ta' kumpaniji fil-kampjun ibbenefikaw minn sussidji diretti waqt il-perjodu tal-investigazzjoni peress li kienu jrabbu t-troti huma stess. Madankollu l-akbar grupp, Ternaeben, ma kienx irabbi t-troti iżda kien jixtrihom (l-aktar troti ħajjin u ħut sħiħ iffriżat) mingħand azjendi mhux relatati u jipproċessahom. Għaldaqstant ma rċeviex sussidji diretti. B'riżultat ta' dan, qamet il-kwistjoni dwar jekk il-benefiċċju ta' sussidji diretti kienx japplika daqstant tajjeb għal Ternaeben daqs it-tliet gruppi ta' kumpaniji l-oħrajn fil-kampjun li mhux biss kienu jrabbu iżda wkoll xtraw xi troti mingħand kumpaniji mhux relatati għall-ipproċessar.
(55)
F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni tenfasizza li l-prodott ikkonċernat ikopri kemm il-materja prima, jiġifieri t-troti ħajjin u l-prodotti downstream (il-ħut frisk, iffriżat sħiħ, flettijiet, troti affumikati). Peress li l-produzzjoni tat-troti ħajjin hija ssussidjata u prattikament dawk kollha li jrabbu t-troti fit-Turkija jibbenefikaw minn din l-iskema, il-produtturi kollha tal-prodott ikkonċernat (jiġifieri t-troti ħajjin u l-prodotti downstream) jibbenefikaw minn din l-iskema ta' sussidju dirett, irrispettivament minn jekk irabbux it-troti huma nfushom jew jekk jixtruhomx għal aktar ipproċessar.
(56)
Il-benefiċċju lill-produtturi tal-prodott ikkonċernat jista' jintwera f'kull każ. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni qabblet l-ispiża tat-trobbija tat-tliet kumpaniji fil-kampjun li jrabbu t-troti huma nfushom (inkluż ammont ta' bejgħ raġonevoli u konservattiv, spejjeż ġenerali u amministrattivi (SG&A) u qligħ) mal-prezz imħallas sabiex jixtru ħut ħaj jew imkessaħ minn fornituri mhux relatati. Il-Kummissjoni sabet li fil-każ tat-tliet kumpaniji l-prezz tax-xiri tal-ħut ħaj jew imkessaħ kien aktar baxx mill-ispiża medja tat-trobbija.
(57)
Rigward il-grupp Ternaeben, il-Kummissjoni qabblet l-ispiża medja ta' trobbija tat-tliet kumpaniji l-oħrajn fil-kampjun (inkluż ammont ta' SG&A raġonevoli u konservattiv u qligħ) mal-prezz medju tax-xiri individwali li Ternaeben iħallas għall-ħut imkessaħ jew ħaj. Instab li l-ispiża medja tat-trobbija tat-tliet kumpaniji l-oħrajn fil-kampjun kienet ogħla mill-prezz medju tax-xiri ta' Ternaeben. Il-prezz medju tax-xiri tiegħu nstab li kien konformi mal-kumpaniji l-oħrajn fil-kampjun.
(58)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-kumpaniji fil-kampjun, ukoll diment li xraw troti minn kumpaniji mhux relatati, ibbenefikaw mill-iskema ta' sussidju dirett.
(59)
L-ilmentatur allega li sar ħlas ta' appoġġ żejjed għall-produzzjoni organika tat-troti u l-produzzjoni għal kull unità ta' ħut li għadu qed jikber. L-investigazzjoni kkonfermat l-eżistenza tal-ħlas ta' appoġġ żejjed għall-produzzjoni organika tat-troti. Madankollu, instab li teżisti biss kumpanija waħda fit-Turkija għall-produzzjoni organika tat-troti iżda din il-kumpanija falliet dan l-aħħar. Għalhekk, ma ngħata l-ebda sussidju għall-produzzjoni organika tat-troti matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(60)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni sabet li l-appoġġ speċifiku għall-produzzjoni taż-żgħar kienet teżisti fl-2012 iżda ġie abbandunat mill-2013 peress li l-livell ta' produzzjoni taż-żgħar fit-Turkija kien diġà jissodisfa l-ħtiġijiet tas-suq.
4.4. Konklużjoni
(61)
Fuq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni, il-Kummissjoni tikkonkludi b'mod provviżorju li l-kontribuzzjoni pubblika msemmija hawn fuq tieħu l-forma ta' għotja diretta fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku u għaldaqstant tipprovdi benefiċċju dirett lill-produtturi Torok tat-troti f'konformità mal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. “Benefiċċju” jingħata minħabba li l-finanzjament dirett (l-għotja) isir mill-awtoritajiet pubbliċi mingħajr ebda rata ta' imgħax jew dritt. Fondi bla ħlas bħal dawn normalment ma jkunux disponibbli fis-suq.
(62)
L-iskema ta' sussidji diretti hija speċifika u kumpensatorja fit-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku peress li l-aċċess għaliha huwa limitat għal ċerti impriżi. L-intrapriżi involuti fl-akkwakultura huma msemmija b'mod ċar u t-trota hija indikata b'mod ċar bħala waħda mill-ispeċijiet li jibbenefikaw minn din l-iskema ta' sussidju. Din l-għotja diretta hija speċifika, peress li l-awtorità awtorizzanti, u l-leġiżlazzjoni li fuqha taħdem l-awtorità awtorizzanti, tillimita b'mod espliċitu l-aċċess għal dawn l-għotjiet għall-impriżi li joperaw fis-settur tal-akkwakultura.
4.5. Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(63)
Il-benefiċċju totali għal kull kumpanija kien l-ammont medju ta' sussidju dirett riċevut matul il-perjodu tal-investigazzjoni għall-ħut ħaj imrobbi minnhom stess u l-ammont medju ta' sussidju mogħti mill-GTT, ikkalkolat abbażi tas-sussidji totali mogħtija u diviżi bl-ammont totali ta' produzzjoni tat-troti fit-Turkija għall-ħut ħaj mixtri.
(64)
It-tabella ta' hawn taħt turi l-ammont ta' benefiċċju ddeterminat b'mod provviżorju għal dawn l-għotjiet imsemmija aktar 'il fuq, bil-benefiċċju jittieħed bħala l-ammont riċevut mill-kumpaniji kkonċernati matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
Sussidji Diretti u Mhux Diretti
Isem il-Kumpanija
Marġni ta' sussidju
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Self sussidjat
5.1. Introduzzjoni
(65)
Ċerti entitajiet pubbliċi u privati ipprovdew self preferenzjali lill-kumpaniji li joperaw fis-settur tal-akkwakultura. L-entitajiet ewlenin involuti huma deskritti hawn taħt.
(66)
Il-Kooperattivi ta' Kreditu għall-Agrikultura (Agricultural Credit Cooperatives - ACCs) huma entitajiet ġuridiċi privati li ġew stabbiliti minn produtturi agrikoli (jiġifieri persuni reali jew entitajiet ġuridiċi li huma impenjati fil-produzzjoni agrikola) fit-Turkija sabiex jappoġġjaw il-ħtiġijiet finanzjarji tagħhom fin-negozju tagħhom.
(67)
Il-Bank Agrikolu tar-Repubblika tat-Turkija (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi jew “Ziraat Bankasi”) huwa bank proprjetà tal-Istat u korp pubbliku, li l-ishma tiegħu huma kompletament proprjetà tas-Sotto Segretarjat tat-Teżor. Fil-qafas ta' programm governattiv kif stipulat fil-premessa 70 hawn taħt, li japplika wkoll għall-perjodu tal-investigazzjoni, Ziraat Bankasi jipprovdi self preferenzjali lis-settur tal-akkwakultura, sabiex jippromwovi l-produzzjoni agrikola u l-kummerċ agrikolu. F'dan ir-rigward, il-Kunsill tal-Ministri kull sena jiddetermina t-tul, il-proċeduri u l-prinċipji tal-programm u t-Teżor jittrasferixxi l-ammont li jifdal tal-ħlas tal-imgħax, li jikkorrispondi għar-rata tal-imgħax skontata, lil Ziraat Bankasi. Għaldaqstant huwa kkunsidrat li Ziraat Bankasi għandu l-awtorità governattiva u għalhekk huwa kkunsidrat korp pubbliku.
(68)
L-Organizzazzjoni għall-Iżvilupp tal-Intrapriżi Żgħar u Medji (KOSGEB) hija korp pubbliku li għandha l-għan li żżid is-sehem tal-intrapriżi żgħar u medji (SMEs) fl-iżvilupp ekonomiku u soċjali billi toffrilhom servizzi ta' kwalità u appoġġ għall-iżvilupp tas-setgħa ta' kompetizzjoni tal-SMEs u għat-tixrid tal-kultura tal-intraprenditorija. KOSGEB taqa' taħt il-kompetenza tal-Ministeru tax-Xjenza, l-Industrija u t-Teknoloġija u hija parzjalment indipendenti.
(69)
Türk Eximbank (Eximbank) inkera mill-Gvern Tork fil-21 ta' Awwissu 1987 bid-Digriet Nru 87/11914, wara l-ordni tal-Liġi Nru 3332 u huwa għalkollox proprjetà tal-Istat u korp pubbliku li jaġixxi bħala l-akbar strument tal-gvern Tork għall-inċentivi ta' esportazzjoni fl-istrateġija tat-Turkija għall-esportazzjoni sostenibbli. Eximbank ingħata mandat mill-gvern sabiex jappoġġja lill-kummerċ barrani u lill-kuntratturi/investituri Torok li joperaw barra l-pajjiż, sabiex jiżdiedu l-esportazzjonijiet tan-negozji Torok u tissaħħaħ il-kompetittività internazzjonali tagħhom. Għaldaqstant, huwa kkunsidrat li Eximbank għandu l-awtorità governattiva u għalhekk huwa kkunsidrat korp pubbliku.
5.2. Bażi ġuridika
(70)
Id-dispożizzjonijiet ġuridiċi li ġejjin jipprevedu self issussidjat: Id-Digriet Tork Nru 2013/4271 ippubblikat fil-Gazzetta Uffiċjali Nru 28561 u li jġib id-data tas-16 ta' Frar 2013 dwar l-Estensjoni ta' self għall-investiment b'imgħax baxx u self għan-negozju minn Ziraat Bankasi u ACCs fl-2013, Id-Digriet Tork Nru 2010/27612 ippubblikat fil-Ġurnal Uffiċjali fil-15 ta' Ġunju 2010 dwar self b'rati ta' imgħax ta' żero fil-mija għall-SMEs u l-Liġi Torka Nru 3332, ippubblikata fil-31 ta' Marzu 1987 fil-Gazzetta Uffiċjali Nru 19417 (bis) dwar il-krediti għall-esportazzjoni minn Eximbank, il-Bank Tork għall-Kreditu għall-Esportazzjoni.
5.3. Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(71)
Is-self preferenzjali mingħand Eximbank u KOSGEB kien investigat fuq il-bażi tal-allegazzjonijiet rispettivi fl-ilment dwar is-self issussidjat. L-investigazzjoni kkonfermat l-eżistenza ta' self b'imgħax baxx. Madankollu, l-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi fil-kampjun ma nstab li kien ibbenefika minn xi self mogħti mill-ACCs.
(72)
Il-Kummissjoni sabet li waħda mill-kumpaniji fil-kampjun kisbet erba' selfiet preferenzjali mingħand Ziraat Bankasi taħt id-dispożizzjonijiet tad-Digriet Nru 4271/2013 waqt il-perjodu tal-investigazzjoni. Fi ħdan il-kamp ta' applikazzjoni tas-self lill-Akkwakultura, Ziraat Bankasi estenda s-self għall-investiment fir-rigward tax-xiri ta' makkinarju u tagħmir u l-bank kompla jestendi s-self operattiv sabiex jiffinanzja l-ispejjeż operattivi.
(73)
Minbarra s-self preferenzjali mingħand Ziraat Bankasi kumpanija waħda fil-kampjun ibbenefikat minn self b'rata ta' imgħax ta' żero fil-mija skont id-Digriet Nru 2010/27612 li fuq il-bażi tiegħu KOSGEB tamministra d-diversi programmi ta' appoġġ għall-SMEs. L-SMEs li joperaw fis-settur tal-Akkwakultura għandhom id-dritt ukoll li jibbenefikaw minn dawn il-programmi ta' appoġġ.
(74)
Barra minn hekk, waqt l-investigazzjoni nstab li żewġ kumpaniji fil-kampjun ingħataw żewġ u sitt selfiet b'imgħax baxx minn Eximbank rispettivament. Ir-rappreżentanti ta' Eximbank ikkonfermaw matul iż-żjara ta' verifika li saret mal-GTT li Eximbank jipprovdi self lill-esportaturi Torok f'kundizzjonijiet aħjar minn dawk ġeneralment disponibbli fis-suq.
5.4. Konklużjoni
(75)
Is-self b'imgħax baxx imsemmi hawn fuq huwa provviżorjament ikkunsidrat bħala sussidju fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku.
(76)
Fuq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarju jieħu l-forma ta' skont fir-rati tal-imgħax ta' self meħud għall-produzzjoni fl-akkwakultura. L-iskema, self appoġġjat mill-Istat, jagħti benefiċċju lill-benefiċjarju tas-self billi dan is-self jingħata taħt kundizzjonijiet finanzjarji li ma jirriflettux il-kundizzjonijiet tas-suq għas-self b'maturità paragunabbli. Dan jingħata taħt ir-rati tas-suq.
(77)
Dawn l-iskemi huma speċifiċi fit-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku, peress li l-awtoritajiet awtorizzanti jew il-leġiżlazzjoni li fuqha joperaw l-awtoritajiet awtorizzanti tillimita b'mod espliċitu l-aċċess għal ċerti impriżi.
(78)
Is-self kollu msemmi hawn fuq huwa għalhekk ikkunsidrat bħala sussidju kumpensabbli, li jagħti benefiċċju u huwa speċifiku fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku.
5.5. Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(79)
L-Artikolu 6(b) tar-Regolament bażiku jipprovdi li l-benefiċċju fuq self preferenzjali kien ikkalkolat b'mod provviżorju bħala d-differenza bejn l-ammont ta' imgħax imħallas u l-ammont li jitħallas għal self kummerċjali simili li l-kumpaniji jistgħu jiksbu fis-suq. Bħala punt ta' referenza l-Kummissjoni applikat ir-rata tal-imgħax medja ppeżata għas-self Tork għall-perjodu tal-investigazzjoni billi użat il-pjattaforma ta' kummerċ elettronika Bloomberg (Indiċi WAIRCOMM).
(80)
Il-benefiċċju kien ikkalkolat għall-perjodu tal-investigazzjoni bħala d-differenza bejn l-imgħax imħallas realment waqt il-perjodu tal-investigazzjoni, u l-imgħax li kieku kien jitħallas skont il-punt ta' referenza.
(81)
Il-marġnijiet ikkalkolati ta' sussidju għall-produtturi esportaturi fil-kampjun ibbażati fuq din il-metodoloġija huma kif ġej:
Selfiet preferenzjali
Isem il-Kumpanija
Marġni ta' sussidju
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Pula ta' Assigurazzjoni għall-Agrikultura u Rati ta' Appoġġ għall-Primjum
6.1. Introduzzjoni
(82)
Il-Liġi dwar l-Assigurazzjoni Agrikola u r-Regolament dwar il-Prinċipji ta' Implimentazzjoni tal-Pula ta' Assigurazzjoni għall-Agrikultura jistipulaw il-mira tal-gvern sabiex jipprovdi kopertura ta' assigurazzjoni kontra kull telf tal-istokk u l-ħsad tal-ħut tal-produtturi tat-troti minħabba l-possibbiltà ta' ħafna mard, diżastri naturali, inċidenti, eċċ.
(83)
It-tipi ta' assigurazzjoni li huma koperti taħt il-Pula ta' Assigurazzjoni għall-Agrikultura huma (i) Assigurazzjoni għall-Uċuħ tar-Raba', (ii) Assigurazzjoni għas-Serer, (iii) Assigurazzjoni għall-Bhejjem Kbar, (iv) Assigurazzjoni għall-Bhejjem Żgħar, (v) Assigurazzjoni għall-Pollam, u (vi) Assigurazzjoni għall-Akkwakultura.
6.2. Bażi ġuridika
(84)
Il-bażi ġuridika ta' dan il-programm hija l-Liġi dwar l-Assigurazzjoni Agrikola Nru 5363 u d-Digriet Tork Nru 2012/4138 rigward ir-riskji, il-prodotti u r-reġjuni fil-kamp ta' applikazzjoni tal-Pula ta' Assigurazzjoni għall-Agrikultura u Rati ta' Appoġġ għall-Primjum ippubblikat fil-Gazzetta Uffiċjali Nru 28537 u datat it-23 ta' Jannar 2013.
6.3. Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(85)
L-investigazzjoni kkonfermat l-eżistenza ta' din l-iskema ta' sussidju. Skont l-Artikoli 12 u 13 tal-Liġi dwar l-Assigurazzjoni għall-Agrikultura Nru 5363 u d-Digriet Nru 2012/4138 rigward ir-Riskji, il-Prodotti u r-Reġjuni fil-Kamp ta' Applikazzjoni tal-Pula ta' Assigurazzjoni għall-Agrikultura u Rati ta' Appoġġ għall-Primjum (Digriet Nru 2012/4138), il-produtturi ta' prodotti tal-akkwakultura jistgħu jibbenefikaw minn appoġġ għall-primjum tal-assigurazzjoni mingħand il-gvern kif ipprovdut fl-Artikolu 1/6 tad-Digriet Nru 2012/4138.
(86)
Kumpanija li tkun tixtieq tapplika għall-Pula ta' Assigurazzjoni għall-Agrikultura tressaq projezzjoni għall-polza tal-assigurazzjoni li tkun tixtieq. Il-kumpanija mbagħad tiġi spezzjonata mill-Pula ta' Assigurazzjoni għall-Agrikultura għal valutazzjoni tar-riskju u offruta polza tal-assigurazzjoni inkluż l-ammont tal-primjum pagabbli. Jekk il-kumpanija li topera fis-settur tal-agrikultura taċċetta l-offerta, il-gvern iħallas nofs il-primjum tal-assigurazzjoni.
(87)
Il-Kummissjoni sabet li l-bdiewa fit-Turkija ġeneralment ma jassigurawx il-prodotti tagħhom. Waħda biss mill-kumpaniji fil-kampjun ibbenefikat għal tliet xhur mill-programm tal-gvern ta' appoġġ għall-primjum tal-assigurazzjoni waqt il-perjodu tal-investigazzjoni. Imbagħad qalbet għal assiguratur privat.
6.4. Konklużjoni
(88)
Fil-prattika, il-benefiċċju mogħti minn din l-iskema jieħu l-għamla ta' tnaqqis fl-ispejjeż finanzjarji mġarrba fil-kopertura tal-assigurazzjoni tal-ħajja tal-ħut fl-akkwakultura. Din l-iskema tikkostitwixxi sussidju fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku fl-għamla ta' għotja diretta mill-gvern lill-produtturi tat-troti u “kontribuzzjoni finanzjarja” fis-sens tar-Regolament bażiku minħabba li l-benefiċjarju tas-sussidju jibbenefika minn primjum tal-assigurazzjoni vantaġġjuż, li huwa ferm aktar baxx mil-livell ta' primjums tal-assigurazzjoni disponibbli fis-suq għall-kopertura ta' riskji simili. L-iskema tagħti benefiċċju fit-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Il-benefiċċju huwa ugwali għad-differenza bejn il-primjums offruti fil-kuntest ta' polza tal-assigurazzjoni kummerċjali u l-primjum issussidjat.
(89)
Is-sussidju huwa speċifiku billi l-awtorita awtorizzanti u l-leġiżlazzjoni li fuqha l-awtorità awtorizzanti topera tillimita b'mod espliċitu l-aċċess għal din l-għotja għal intrapriżi li joperaw fis-settur tal-agrikultura u timmira saħansitra b'mod espliċitu lejn ir-riskji mġarrba mill-produtturi tal-akkwakultura.
6.5. Il-kalkolu tal-ammont ta' sussidju
(90)
Kumpanija waħda biss ibbenefikat minn din l-iskema. Madankollu, il-benefiċċju għall-kumpanija nstab li kien negliġibbli.
6.6. Sussidji għall-konsultazzjoni
(91)
Din l-iskema għandha l-għan li tipprovdi l-għarfien u l-esperjenza meħtieġa lill-produtturi tal-akkwakultura sabiex jimmodernizzaw u jżidu l-produzzjoni u jsiru aktar effiċjenti. L-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi fil-kampjun ma nstab li kien ibbenefika minn din l-iskema waqt il-perjodu tal-investigazzjoni.
6.7. Sussidji għall-fjuwil u r-rimi tal-bastimenti tas-sajd
(92)
Dawn is-sussidji huma marbuta max-xiri ta' fjuwil għad-dgħajjes tas-sajd, jew marbuta mar-rimi ta' bastimenti tas-sajd. Dawn il-ħlasijiet ta' sussidji jibbenefikaw b'mod speċifiku lill-attivitajiet tas-sajd. L-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi fil-kampjun ma nstab li kien ibbenefika minn dawn is-sussidji waqt il-perjodu tal-investigazzjoni.
6.8. Konklużjoni dwar is-sussidju
(93)
Il-Kummissjoni kkalkolat l-ammonti ta' sussidji kumpensabbli skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku għall-kumpaniji investigati, skema wara skema, u żiedet dawn iċ-ċifri flimkien sabiex tikkalkola ammont totali ta' sussidju għal kull grupp għall-perjodu tal-investigazzjoni.
(94)
Biex jiġi kkalkolat it-total tal-marġnijiet tas-sussidji hawn taħt, il-Kummissjoni l-ewwel ikkalkolat il-perċentwali tas-sussidju, li huwa l-ammont tas-sussidju fuq it-totali tal-fatturat tal-kumpanija. Dan il-perċentwal imbagħad intuża għall-kalkolu tas-sussidju allokat lill-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(95)
Imbagħad kien ikkalkolat l-ammont ta' sussidju għal kull ekwivalenti ta' ħuta sħiħa għall-prodott ikkonċernat esportat lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni, u l-marġnijiet ta' hawn taħt ikkalkolati bħala perċentwal tal-valur CIF tal-istess esportazzjonijiet għal kull ekwivalenti ta' ħuta sħiħa.
(96)
Fil-każ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw u li ma kinux fil-kampjun, il-Kummissjoni kkalkolat il-marġni medju ta' sussidju ppeżat. Għaldaqstant, dak il-marġni kien stabbilit fuq il-bażi tal-marġnijiet tal-produtturi esportaturi fil-kampjun.
(97)
Fil-każ tal-produtturi esportaturi l-oħrajn kollha, il-Kummissjoni stabbilixxiet il-marġni ta' sussidju fuq il-bażi tal-fatti disponibbli, skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku. Għal dan il-għan, il-Kummissjoni ddeterminat il-livell ta' kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi. Il-livell ta' kooperazzjoni huwa l-volum ta' esportazzjonijiet tal-produtturi esportaturi lejn l-Unjoni espress bħala proporzjon tal-volum totali ta' esportazzjoni - kif irrapportat fl-istatistika tal-importazzjonijiet tal-Eurostat - mill-pajjiż ikkonċernat lejn l-Unjoni.
(98)
Il-livell ta' kooperazzjoni f'dan il-każ huwa għoli minħabba li l-importazzjonijiet tal-produtturi esportaturi li kkooperaw jammontaw għal aktar minn 80 % tal-esportazzjonijiet totali lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Abbażi ta' dan, il-Kummissjoni ddeċidiet li tibbaża l-marġni ta' sussidju residwali fil-livell tal-kumpanija fil-kampjun mal-ogħla marġni ta' sussidju.
Isem il-Kumpanija
Marġni ta' sussidju
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Medja peżata tal-kampjun
8,2 %
Marġni ta' sussidju madwar il-pajjiż kollu
9,7 %
D. DANNU
1. Id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u tal-produzzjoni tal-Unjoni
(99)
Il-prodott simili kien immanifatturat minn aktar minn 700 produttur fl-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Dawn jikkositwixxu “l-industrija tal-Unjoni” skont it-tifsira tal-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku.
(100)
Il-produzzjoni totali fl-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni kienet stmata għal madwar 170 miljun kg “ekwivalenti għal ħut sħiħ” (WFE), abbażi tad-dejta pprovduta mill-assoċjazzjonijiet nazzjonali u Ewropej tal-produtturi u minn kumpaniji individwali. Kif indikat fil-premessa 10 disa' produtturi tal-Unjoni ntgħażlu fil-kampjun li jirrappreżenta aktar minn 12 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili.
2. Konsum fl-Unjoni
(101)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-konsum fl-Unjoni fuq il-bażi tal-volum ta' bejgħ totali stmat tal-produtturi tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u l-volum totali ta' importazzjoni bbażat fuq l-Eurostat.
(102)
Il-volum ta' bejgħ totali tal-produtturi tal-Unjoni kien stmat kif stipulat fil-premessa 130 hawn taħt.
(103)
Rigward il-volum ta' importazzjoni, l-Eurostat jirrapporta l-piżijiet netti għal sitt kodiċijiet NM differenti, jiġifieri ħut ħaj, frisk, imkessaħ, iffriżat u/jew affumikat fil-forma ta' ħut sħiħ u/jew imnaddaf jew flettijiet. Il-piżijiet netti kienu kkonvertiti f'WFE għall-finijiet ta' tqabbil billi l-kwantità ta' importazzjoni rreġistrata fl-Eurostat ġiet diviża bil-fatturi ta' konverżjoni li ġejjin. Dawn il-fatturi ta' konverżjoni kienu pprovduti fl-ilment u jintużaw spiss fl-industrija.
Tabella 1
Fatturi ta' konverżjoni
Preżentazzjoni tal-prodott
Fattur
Ħaj
1,00
Frisk/imkessaħ/iffriżat (imnaddaf)
0,85
Flettijiet: Friski/imkessħin/iffriżati
0,47
Flettijiet: Affumikati
0,40
(104)
Il-kodiċijiet NM rilevanti jkopru wkoll tipi oħrajn ta' ħut mhux inkluż fil-kamp ta' applikazzjoni ta' din l-investigazzjoni, bħat-troti l-kannella (Salmo trutta), it-troti cutthroat (Oncorhynchus clarki), it-trota dehbija (Oncorhynchus aguabonita) u t-trota gila (Oncorhynchus gilae). Madankollu, l-investigazzjoni sabet li speċijiet minbarra l-prodott ikkonċernat ma kinux prodotti fit-Turkija, jew inkella prodotti biss fi kwantitajiet negliġibbli. Dan kien ibbażat fuq l-informazzjoni pprovduta mill-industrija Torka lill-Federazzjoni tal-Produtturi Ewropej tal-Akkwakultura (FEAP) u sorsi oħrajn ta' informazzjoni pubblika (8) kontroverifikati, fejn kien possibbli, mal-istatistika uffiċjali Torka rilevanti. Fuq din il-bażi, kien konkluż li l-istatistika tal-Eurostat kienet tipprovdi dejta affidabbli biżżejjed u kompluta dwar l-importazzjoni.
(105)
Il-konsum fl-Unjoni, kif stabbilit, baqa' stabbli mill-2010 sal-2011, imbagħad naqas b'5 % bejn l-2011 u l-2012 u kompla jinżel b'7 % mill-2012 sal-perjodu tal-investigazzjoni. B'kollox, il-konsum naqas bi 12 % fil-perjodu kkunsidrat.
Tabella 2
Konsum fl-Unjoni (kg WFE)
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Konsum totali tal-Unjoni
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Indiċi
100
100
95
88
Sors: FEAP, Eurostat
3. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
3.1. Il-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(106)
Kif indikat fil-premessa 103), il-Kummissjoni stabbilixxiet il-volum ta' importazzjonijiet fuq il-bażi tal-Eurostat, espress f'kg WFE. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet kien stabbilit abbażi tal-volum ta' importazzjoni mit-Turkija u l-konsum totali fl-Unjoni.
(107)
L-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat żviluppaw kif ġej:
Tabella 3
Il-volum ta' importazzjoni (kg WFE) u s-sehem mis-suq
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Il-volum ta' importazzjonijiet mit-Turkija (kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Indiċi
100
137
141
172
Sehem mis-suq
9 %
12 %
13 %
17 %
Indiċi
100
137
149
195
Sors: L-Eurostat
(108)
Minkejja t-tnaqqis fil-konsum, il-volumi ta' importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni żdiedu b'mod stabbli matul il-perjodu kkunsidrat u b'kollox bi 72 %. Dan wassal għal żieda fis-sehem tas-suq korrispondenti minn 9 % fl-2010 għal 17 % fil-perjodu tal-investigazzjoni, jiġifieri żieda ta' 8 punti perċentwali jew ta' 95 % matul il-perjodu kkunsidrat.
3.2. Prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat u t-twaqqigħ tal-prezz
(109)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-prezzijiet medji tal-importazzjoni fuq il-bażi tal-Eurostat billi ddividiet il-volum totali ta' importazzjonijiet mit-Turkija espressi f'kg WFE bil-valur totali ta' dawk l-importazzjonijiet. It-twaqqigħ tal-prezz tal-importazzjonijiet kien stabbilit fuq il-bażi tad-dejta tal-produtturi esportaturi fil-kampjun.
(110)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat żviluppa kif ġej:
Tabella 4
Prezzijiet tal-importazzjoni (EUR/kg WFE)
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
It-Turkija
2,63
2,78
2,83
2,75
Indiċi
100
106
108
105
Sors: L-Eurostat
(111)
Il-prezz medju tal-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat żdied bi 8 % bejn l-2010 u l-2012 u sussegwentement naqas bi 3 % bejn l-2012 u l-perjodu tal-investigazzjoni. B'mod globali, il-prezz medju tal-importazzjoni żdied b'5 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(112)
Il-Kummissjoni ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-perjodu tal-investigazzjoni billi qabblet: (a) il-prezzijiet tal-bejgħ medji ppeżati għal kull tip ta' prodott tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun mitluba lill-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal livell ta' prezz mill-fabbrika; u (b) il-prezzijiet medji ppeżati korrispondenti għal kull tip ta' prodott tal-importazzjonijiet mill-produtturi esportaturi fil-kampjun lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbilit fuq bażi ta' Spiża, assigurazzjoni u merkanzija (CIF).
(113)
Dan it-tqabbil tal-prezzijiet sar fuq bażi ta' tip b'tip għal tranżazzjonijiet fl-istess livell ta' kummerċ, debitament aġġustati fejn meħtieġ, u wara t-tnaqqis tar-rifużjonijiet u l-iskontijiet. Ir-riżultat tat-tqabbil kien espress bħala perċentwal tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Dan wera marġni ta' twaqqigħ medju ppeżat li jvarja bejn 5 % u 18 % tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni.
(114)
Produttur esportatur fil-kampjun argumenta li l-Kummissjoni għandha tagħti konsiderazzjoni debita lil kull differenza fil-livell tal-kummerċ. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li ma kienet teżisti l-ebda differenza fil-livell tal-kummerċ bejn il-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u l-produtturi esportaturi Torok fil-kampjun. L-argument għalhekk għandu jiġi rifjutat.
(115)
L-Assoċjazzjoni tal-Esportaturi tal-Eġew (li jirrappreżentaw lill-esportaturi Torok) u produttur esportatur sostnew li l-industrija tal-Unjoni hija ffukata l-aktar fuq il-produzzjoni tat-troti organiċi u tat-troti roża li għandhom primjum tal-prezz sinifikanti meta mqabbel mat-troti esportati mit-Turkija. Għaldaqstant, huma sostnew li l-prezzijiet ma jistgħux jitqabblu. Madankollu, kif spjegat fil-premessa 113 hawn fuq, it-tqabbil tal-prezzijiet sar fuq bażi ta' tip b'tip għat-tranżazzjonijiet fl-istess livell ta' kummerċ debitament aġġustat fejn meħtieġ. Bħala konsegwenza kull differenza fil-prezz fuq tipi differenti tal-prodott kienu debitament ikkunsidrati.
(116)
L-Assoċjazzjoni tal-Esportaturi tal-Eġew sostniet ukoll li l-industrija tal-Unjoni tuża proċessi differenti ta' produzzjoni li jirriżultaw f'karatteristiċi ottiċi u sensorji differenti u f'differenza fit-tul ta' żmien kemm idum tajjeb il-prodott. Kien allegat li t-troti prodotti mill-industrija tal-Unjoni għandhom ukoll meded differenti ta' piż meta mqabbla mat-troti prodotti fit-Turkija. Dawn l-elementi kollha allegatament għandhom impatt fuq it-tqabbil tal-prezz u għaldaqstant għandhom ikunu kkunsidrati. Madankollu, ma kienet ipprovduta l-ebda evidenza li tissustanzja dawn id-dikjarazzjonijiet, u lanqas l-evidenza miksuba waqt l-investigazzjoni ma tappoġġja dawn il-pretensjonijiet. Kif spjegat fil-premessa 113) it-tqabbil tal-prezzijiet sar fuq bażi ta' tip b'tip għal tranżazzjonijiet fl-istess livell ta' kummerċ aġġustati fejn meħtieġ. Kull differenza bbażata fuq tipi differenti tal-prodott għaldaqstant kienu debitament ikkunsidrati.
(117)
Għalhekk, id-dikjarazzjonijiet magħmula rigward it-tqabbil tal-prezzijiet għandhom ikunu rrifjutati.
4. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
4.1. Rimarki ġenerali
(118)
F'konformità mal-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet issussidjati fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi valutazzjoni tal-indikaturi ekonomiċi kollha li għandhom effett fuq l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(119)
Kif imsemmi fil-premessa 10, intuża l-kampjunar għad-determinazzjoni tad-dannu possibbli li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
(120)
Għad-determinazzjoni tad-dannu, il-Kummissjoni għamlet distinzjoni bejn l-indikaturi ta' danni makroekonomiċi u dawk mikroekonomiċi. Il-Kummissjoni vvalutat l-indikaturi makroekonomiċi fuq il-bażi tad-dejta fl-ilment, l-FEAP u l-Eurostat. Id-dejta kienet tirrigwarda lill-produtturi kollha tal-Unjoni. Il-Kummissjoni vvalutat l-indikaturi makroekonomiċi fuq il-bażi tad-dejta fit-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Id-dejta kienet tirrigwarda lill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Iż-żewġ settijiet ta' dejta nstabu li jirrappreżentaw is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
(121)
L-indikaturi makroekonomiċi huma: il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività u l-kobor tal-marġni tas-sussidju.
(122)
L-indikaturi mikroekonomiċi huma: il-prezzijiet medji tal-unità, il-kost tal-unità, l-ispejjeż tax-xogħol, l-inventarji, il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti, u l-abbiltà li jiżdied il-kapital.
4.2. Indikaturi makroekonomiċi
4.2.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(123)
Il-volum tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni nkiseb mill-FEAP u mingħand l-ilmentatur. Id-dejta mill-FEAP tinġabar fuq bażi ta' ex-farm u tirreferi għall-ħut ħaj maqbud f'kull Stat Membru. Peress li d-dejta tal-FEAP kienet tkopri biss parti mill-perjodu tal-investigazzjoni, din ġiet kompluta fuq il-bażi tal-istimi tal-ilmentatur. Barra minn hekk, peress li d-dejta tal-FEAP tinġabar fuq bażi ta' ex-farm u tirreferi għall-ħut ħaj maqbud, u sabiex jiġi evitat l-għadd doppju, il-proporzjon ta' importazzjonijiet mis-sorsi kollha maħsuba għall-ipproċessar mill-ġdid (madwar 20 % tal-volumi kollha tal-importazzjoni, minbarra l-“affumikat”, skont l-informazzjoni pprovduta mill-produtturi esportaturi fil-kampjun fit-tweġibiet għall-kwestjonarju) żdied mal-produzzjoni tal-UE ta' ħut ħaj.
(124)
Fuq din il-bażi, il-produzzjoni totali tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità żviluppaw tul il-perjodu kkunsidrat kif ġej:
Tabella 5
Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Il-volum ta' produzzjoni (kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Indiċi
100
96
90
81
Il-kapaċità tal-produzzjoni (kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Indiċi
100
98
95
83
L-użu tal-kapaċità
76 %
75 %
72 %
75 %
Indiċi
100
98
95
98
Sors: l-ilment, l-FEAP, id-dejta mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u mill-produtturi esportaturi fil-kampjun, l-Eurostat.
(125)
Il-produzzjoni naqset kull sena matul il-perjodu kkunsidrat. Fil-perjodu tal-investigazzjoni, il-produzzjoni naqset b'19 % meta mqabbla mal-2010. Dan it-tnaqqis kien aktar ovvju mit-tnaqqis fil-konsum matul il-perjodu kkunsidrat.
(126)
Il-kapaċità tal-produzzjoni kienet stmata billi l-volum tal-produzzjoni ġie diviż bir-rata tal-użu tal-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(127)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset bi 17 % matul il-perjodu kkunsidrat. Is-sejbiet tal-investigazzjoni jindikaw li għadd ta' produtturi tal-Unjoni għalqu l-faċilitajiet ta' produzzjoni tagħhom matul il-perjodu kkunsidrat u b'hekk naqqsu l-kapaċità totali ta' produzzjoni tal-Unjoni.
(128)
Ir-rata tal-użu tal-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni kienet madwar 75 % matul il-perjodu kkunsidrat, bi tnaqqis ta' punt perċentwal wieħed bejn l-2010 u t-tmiem tal-perjodu tal-investigazzjoni.
4.2.2. Il-volum ta' bejgħ u s-sehem mis-suq
(129)
Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw matul il-perjodu kkunsidrat kif ġej:
Tabella 6
Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Il-volum tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni (kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Indiċi
100
96
90
80
Sehem mis-suq
89 %
85 %
84 %
81 %
Indiċi
100
96
95
91
Sors: l-ilment, l-FEAP, id-dejta mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, l-Eurostat
(130)
Il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kien stabbilit fuq il-bażi tal-volum totali ta' produzzjoni, kif deskritt fil-premessa 123 billi tnaqqas il-bejgħ tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(131)
Il-volum tal-bejgħ tal-esportazzjoni kien ibbażat fuq id-dejta tal-Eurostat ikkonvertita f'kg WFE. Speċijiet oħrajn tat-troti li setgħu kienu inklużi fil-kodiċijiet NM ikkonċernati kienu kkunsidrati negliġibbli peress li ma kinux prodotti fl-Unjoni, jew prodotti biss fi kwantitajiet żgħar ħafna. Għaldaqstant, kien ikkunsidrat li l-Eurostat kien jipprovdi dejta li kienet affidabbli biżżejjed għall-esportazzjoni tat-troti qawsalla matul il-perjodu kkunsidrat.
(132)
B'hekk, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas b'mod kostanti bejn l-2010 u l-perjodu tal-investigazzjoni u inġenerali b'20 % matul il-perjodu kkunsidrat. Din it-tendenza negattiva kienet aktar evidenti mit-tnaqqis fil-konsum totali matul l-istess perjodu kif deskritt fil-premessa 105.
(133)
B'riżultat ta' dan is-sehem mis-suq li għandha l-industrija tal-Unjoni naqas ukoll matul il-perjodu kkunsidrat u inġenerali waqa' bi 8 punti perċentwali matul l-istess perjodu. Fl-istess waqt l-importazzjonijiet Torok żdiedu bi 72 % u s-sehem mis-suq korrispondenti bi 8 punti perċentwali, kif deskritt fil-premessa 108) hawn fuq, li kienu jikkorrispondu għal telf mis-sehem fis-suq tal-industrija tal-Unjoni.
4.2.3. It-tkabbir
(134)
Il-konsum fl-Unjoni naqas mill-2011 sal-aħħar tal-perjodu tal-investigazzjoni. Minkejja t-tnaqqis fid-domanda fis-suq tal-Unjoni, l-importazzjonijiet mit-Turkija kważi rduppjaw u rriżultaw f'sehem dejjem akbar mis-suq matul il-perjodu kkunsidrat. B'hekk, l-industrija tal-Unjoni tilfet parti mis-sehem mis-suq tagħha, filwaqt li l-importazzjonijiet ikkonċernati rnexxielhom iżidu sehemhom fis-suq tal-Unjoni li kien qiegħed jonqos. Fl-istess waqt, il-volum tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqas aktar milli ċkien is-suq filwaqt li l-volum tal-importazzjonijiet mit-Turkija żdied kemm f'termini assoluti kif ukoll f'dawk relattivi.
4.2.4. L-impjiegi u l-produttività
(135)
L-impjiegi u l-produttività żviluppaw kif ġej tul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 7
L-impjiegi u l-produttività
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Numru ta' impjegati
3 692
3 413
3 144
2 862
Indiċi
100
92
85
78
Il-produttività (kg WFE/impjegat)
45 578
47 431
48 332
47 847
Indiċi
100
104
106
105
Sors: l-ilment, l-FEAP, id-dejta mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(136)
L-impjiegi tal-industrija tal-Unjoni kienu stmati fuq il-bażi tal-volum totali ta' produzzjoni, diviż bil-produttività tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Minħabba t-tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni (Tabella 5), il-livell tal-impjiegi tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 22 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(137)
Peress li l-impjiegi naqsu b'rata ogħla mill-volum tal-produzzjoni, il-produttività stmata għal kull impjegat, imkejla bħala produzzjoni f'kg WFE għal kull impjegat, żdiedet b'5 % matul il-perjodu kkunsidrat.
4.2.5. Il-kobor tal-ammont tas-sussidji kumpensabbli u rkupru minn sussidju jew dumping fl-imgħoddi
(138)
Il-marġnijiet tas-sussidju kollha huma ogħla b'mod sinifikanti mil-livell de minimis. Rigward l-impatt tal-kobor tal-ammont ta' sussidji kumpensabbli fuq l-industrija tal-Unjoni, minħabba l-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mit-Turkija, l-impatt mhuwiex meqjus negliġibbli.
(139)
Peress li din hija l-ewwel investigazzjoni antisussidji li tirrigwarda l-prodott ikkonċernat, ma hemm l-ebda dejta disponibbli biex wieħed jivvaluta l-effetti ta' sussidji jew dumping possibbli fl-imgħoddi.
4.3. Indikaturi mikroekonomiċi
4.3.1. Prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
(140)
Il-prezzijiet medji peżati tal-bejgħ ta' unità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun lill-klijenti mhux relatati fl-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 8
Il-prezzijiet tal-bejgħ fl-Unjoni
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ ta' unità lil klijenti mhux relatati EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Indiċi
100
105
105
107
Spiża tal-produzzjoni għal kull unità EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Indiċi
100
104
106
109
Sors: Dejta tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(141)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ ta' unità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun l-ewwel żdiedu minn EUR 2,76 għal kull kg WFE fl-2010 għal EUR 2,91 fl-2011, imbagħad niżlu għal EUR 2,89 fl-2012 u reġgħu żdiedu għal EUR 2,95 fil-perjodu tal-investigazzjoni. B'mod globali, il-prezz medju tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żdied b'7 % matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu din iż-żieda ma kinitx suffiċjenti biex wieħed ilaħħaq maż-żieda parallela ta' 9 % tal-ispejjeż ta' produzzjoni matul l-istess perjodu. Minħabba f'hekk, il-prezz tal-bejgħ medju nett tal-unità waqa' taħt l-ispejjeż ta' produzzjoni għal kull unità matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(142)
L-ispiża tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żdiedet minn EUR 2,73 għal kull kg WFE fl-2010 għal EUR 2,84 fl-2011. Fl-2012 kienet osservata żieda aktar moderata għal EUR 2,89. Żieda akbar għal EUR 2,98 seħħet fil-perjodu tal-investigazzjoni meta l-ispiża tal-produzzjoni qabżet il-prezzijiet tal-bejgħ medji għal kull unità - biex globalment il-produzzjoni tal-Unjoni ma baqgħetx profittabbli. L-aktar element importanti tal-ispiża tal-produzzjoni hija l-ispiża tal-għalf (ħut mitħun u żejt tal-ħuta) flimkien mal-ispejjeż tal-enerġija u l-ispejjeż tal-bajd jew tal-ħut li għadu qed jikber, li żdiedu matul il-perjodu kkunsidrat u li għalhekk ikunu riflessi fiż-żieda tal-ispiża medja tal-produzzjoni.
4.3.2. Il-kostijiet lavorattivi
(143)
Il-kostijiet lavorattivi medji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 9
Spejjeż tax-xogħol medji għal kull impjegat
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Spejjeż tax-xogħol medji għal kull impjegat (EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Indiċi
100
101
106
104
Sors: Dejta tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(144)
Bejn l-2010 u l-perjodu tal-investigazzjoni, il-kostijiet lavorattivi medji għal kull impjegat tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żdiedu b'4 %. Din iż-żieda globali matul il-perjodu kkunsidrat hija relattivament baxxa u f'kull każ taħt iż-żieda ġenerali fil-kost lavorattiv (7,5 %) (9) u r-rata ta' inflazzjoni (9,6 %) (10) fl-Unjoni matul l-istess perjodu.
4.3.3. Inventarji
(145)
It-trota hija prodott li jitħassar, u li diment li ma jiġix iffriżat, idum tajjeb għal anqas minn ġimagħtejn. Peress li l-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun ma jżommux stokk ta' troti wara li jaqbduhom u, sa ċertu punt sinifikanti, ma jiffriżawx il-produzzjoni tagħhom, il-livelli tal-istokk mhumiex meqjusa bħala indikatur sinifikanti ta' danni f'din l-investigazzjoni.
4.3.4. Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li jiżdied il-kapital.
(146)
Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 10
Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redittu fuq l-investimenti
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Il-profittabbiltà tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tad-dħul tal-bejgħ)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Indiċi
100
230
- 13
- 88
Fluss tal-flus (EUR 1 000 )
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Indiċi
100
428
338
- 220
Investimenti (EUR 1 000 )
3 952
4 158
4 371
10 265
Indiċi
100
105
111
260
Redditu fuq l-investimenti
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Indiċi
100
238
- 13
- 74
Sors: Dejta tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(147)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-profittabbiltà tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun billi l-profitt nett qabel it-taxxa tal-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni ġie espress bħala perċentwal tal-fatturat ta' dak il-bejgħ. Fl-2010 u fl-2011 il-profittabbiltà żdiedet xi ftit iżda baqgħet f'livelli baxxi ftit biss ogħla mill-ekwilibriju. Is-sitwazzjoni kompliet tmur lura fl-2012 meta l-profittabbiltà saret negattiva u t-telf kompla jikber matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Dan, kif spjegat fil-premessa 142, huwa dovut għat-tendenza taż-żieda fl-ispejjeż tal-produzzjoni filwaqt li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tgħolli l-prezzijiet tagħha skont dawn. Matul il-perjodu kkonċernat, għadd ta' produtturi tal-Unjoni fallew.
(148)
Il-fluss tal-flus nett hija l-abbiltà tal-produtturi tal-Unjoni li jiffinanzjaw l-attivitajiet tagħhom huma stess. It-tendenza fil-fluss tal-flus nett żdiedet mill-2010 għall-2011 u wara naqset. Bejn l-2012 u l-perjodu tal-investigazzjoni din naqset drastikament, biex ġabet it-total tal-fluss tal-flus kumulattiv matul il-perjodu kkonċernat għal wieħed negattiv. B'mod ġenerali, it-tendenza negattiva fil-fluss tal-flus issegwi t-tendenza ta' tnaqqis fil-profittabbiltà, għalkemm il-fluss tal-flus negattiv fl-2010 u t-tnaqqis sostanzjali bejn l-2012 u l-perjodu tal-investigazzjoni kienu wkoll ir-riżultat ta' investimenti magħmula minħabba sforzi ta' konsolidazzjoni kif spjegat fil-premessa 149.
(149)
L-investimenti żdiedu bi ftit biss bejn l-2010 u l-2012 filwaqt li kien hemm żieda sinifikanti fil-perjodu tal-investigazzjoni. L-investimenti kienu marbuta mal-akkwist ta' faċilitajiet ta' produzzjoni minn kumpaniji magħluqa u/jew mal-konsolidazzjoni ta' kumpaniji relatati u mhux is-sostituzzjoni ta' assi eżistenti jew l-akkwist ta' tagħmir ieħor u/jew ġdid. B'hekk, iż-żieda fl-investimenti osservata matul il-perjodu tal-investigazzjoni kienet relatata l-aktar mal-konsolidazzjoni. Dan huwa kkonfermat mill-fatt li l-kapaċità totali ta' produzzjoni naqset bi 17 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(150)
Ir-redditu fuq l-investimenti huwa l-profitt f'perċentwal tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti. Ir-redditu fuq l-investimenti segwa l-istess tendenza tal-profittabbiltà, jiġifieri żdied mill-2010 sal-2011 filwaqt li baqa' biss ftit ogħla mill-punt ta' ekwilibriju. Wara, ir-redditu fuq l-investiment niżel u sar negattiv fl-2012. Huwa kompla jonqos aktar matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Dan l-iżvilupp negattiv irriżulta mill-fatt li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx iżżid il-prezzijiet tagħha, minkejja t-tendenza ta' żieda fl-ispejjeż ta' produzzjoni.
(151)
F'dak li jirrigwarda l-abbiltà li jiżdied il-kapital, id-deterjorament tal-abbiltà tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun li jiġġeneraw flus kontanti għall-prodott simili kienet qiegħda ddgħajjef is-sitwazzjoni finanzjarja tagħhom billi naqset il-fondi ġġenerati internament. Rigward il-finanzjament mill-banek, dawn bdew iħabbtu wiċċhom ma' diffikultajiet kbar biex jiksbu finanzjament mill-bank. L-investigazzjoni sabet li, b'mod ġenerali, l-abbiltà li jiżdied il-kapital marret lura.
5. Konklużjoni dwar id-dannu
(152)
L-investigazzjoni wriet biċ-ċar f'dan l-istadju li l-industrija tal-Unjoni sofriet danni materjali. Id-dannu rriżulta f'telf mis-sehem fis-suq u tnaqqis fil-profittabbiltà, b'mod partikolari. Fl-istess waqt, l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat rebħu sehem mis-suq u nstabu li naqqsu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni.
(153)
Ċerti indikaturi tad-danni, bħall-prezz tal-bejgħ għal kull unità, il-kost lavorattiv medju għal kull impjegat, il-produttività u l-investimenti, żviluppaw b'mod pożittiv. Rigward il-prezzijiet tal-bejgħ għal kull unità, iż-żieda kienet dovuta għal żieda fl-ispejjeż tal-produzzjoni. Madankollu, din iż-żieda ma kkumpensatx għaż-żieda sħiħa tal-ispiża ta' kull unità, biex b'hekk il-profittabbiltà saret negattiva fl-2012. Kif spjegat fil-premessa 144 iż-żieda fil-kost lavorattiv medju tal-industrija tal-Unjoni għal kull impjegat kienet taħt iż-żieda ġenerali fil-kost lavorattiv u r-rata ta' inflazzjoni fl-Unjoni. L-industrija tal-Unjoni kellha tnaqqas in-numru ta' impjegati tagħha li wassal għal żieda fil-produttività għal kull impjegat. Iż-żieda fl-investimenti kienet marbuta l-aktar mal-akkwist ta' faċilitajiet ta' produzzjoni mingħand kumpaniji magħluqa u mal-konsolidazzjoni u mhux mas-sostituzzjoni ta' assi eżistenti jew l-akkwist ta' tagħmir ġdid.
(154)
Il-parti l-kbira tal-indikaturi tad-danni wrew tendenzi negattivi. L-industrija tal-Unjoni ġarrbet tnaqqis fil-profittabbiltà, fil-fluss tal-flus u fir-redditu fuq l-investimenti. Il-profittabbiltà u r-redditu fuq l-investimenti, li kienu ftit ogħla mill-punt ta' ekwilibriju matul l-2010 u l-2011, saru negattivi fl-2012 u komplew jonqsu matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Fl-istess waqt, il-volum tal-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-impjiegi u l-ishma mis-suq naqsu taħt il-pressjoni tal-importazzjonijiet issussidjati.
(155)
Fuq il-bażi ta' dak li ntqal aktar 'il fuq, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku.
E. KAWŻALITÀ
(156)
F'konformità mal-Artikolu 8(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet issussidjati mill-pajjiż ikkonċernat ikkawżawx dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni. Skont l-Artikolu 8(6) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat ukoll jekk fatturi magħrufa oħrajn setgħux fl-istess ħin għamlu ħsara lill-industrija tal-Unjoni. Il-Kummissjoni assigurat li kull dannu possibbli kkawżat minn fatturi oħrajn minbarra dawk mill-importazzjonijiet issussidjati mill-pajjiż ikkonċernat ma ġewx attribwiti lill-importazzjonijiet issussidjati. Dawn il-fatturi huma:
(a)
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(b)
Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(c)
L-iżvilupp tal-konsum
(d)
Kompetizzjoni ma' speċijiet oħrajn ta' ħut
(e)
Piżijiet amministrattivi u regolatorji, restrizzjonijiet ġeografiċi
(f)
Pressjoni fuq il-prezzijiet magħmula minn bejjiegħa kbar
(g)
Investimenti żejda, spejjeż finanzjarji, tibdil fir-rati tal-kambju u telf straordinarju marbut ma' tilwim
1. L-effetti tal-importazzjonijiet issussidjati
(157)
Biex tistabbilixxi l-eżistenza ta' rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet issussidjati tal-prodott ikkonċernat mit-Turkija u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni, il-Kummissjoni analizzat il-volum u l-livelli tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet issussidjati u sa fejn dawn setgħu kkawżaw id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(158)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet issussidjati mill-pajjiż ikkonċernat kważi rduppjaw matul il-perjodu kkunsidrat. Dan wassal għal żieda fis-sehem mis-suq ta' 8 punti perċentwali, minn 9 % fl-2010 għal 17 % fil-perjodu tal-investigazzjoni. Dan seħħ minkejja tendenza ta' tnaqqis fil-konsum. Fl-istess waqt l-industrija tal-Unjoni tilfet 8 punti perċentwali mis-sehem tagħha fis-suq.
(159)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet issussidjati żdiedu b'5 % bejn l-2010 u l-perjodu tal-investigazzjoni. Din iż-żieda kienet dovuta għal żieda globali fl-ispejjeż ta' produzzjoni. Madankollu, il-prezzijiet tal-importazzjoni baqgħu f'livelli aktar baxxi b'mod sinifikanti minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. L-importazzjonijiet issussidjati waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b'marġni medju ta' tnaqqis ta' 9 % matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Fl-istess waqt, minħabba ż-żieda fl-importazzjonijiet issussidjati tal-prodott ikkonċernat li ħolqot pressjoni sinifikanti fuq il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tgħolli l-prezzijiet tal-bejgħ tagħha biżżejjed biex ikunu jistgħu jkopru ż-żieda fl-ispejjeż ta' produzzjoni tagħha u f'kull każ mhux aktar mill-prezzijiet tal-importazzjonijiet issussidjati mit-Turkija.
(160)
Instab li ż-żieda fl-importazzjonijiet issussidjati mit-Turkija u ż-żieda fis-sehem tagħhom fis-suq kienu jikkoinċidu b'mod ċar mat-telf tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni, it-tnaqqis fil-volumi ta' produzzjoni, fil-kapaċità ta' produzzjoni u fl-impjiegi, it-tnaqqis fil-profittabbiltà, fil-fluss tal-flus u fir-redditu fuq l-investimenti. B'hekk, l-importazzjonijiet issussidjati nstabu li kienu qegħdin jagħmlu pressjoni fuq l-industrija tal-Unjoni li sussegwentement ikkontribwiet għan-nuqqas ta' abbiltà tagħha li żżid il-prezzijiet tal-bejgħ tagħha skont l-ispejjeż, għat-telf tas-sehem mis-suq u għad-deterjorament ekonomiku u finanzjarja globali,
(161)
Abbażi ta' dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li l-istat ta' deterjorament tal-industrija tal-Unjoni kellu jkun attribwit għaż-żieda fl-importazzjonijiet bi prezzijiet issussidjati mit-Turkija u li dawn l-importazzjonijiet kellhom rwol determinanti fid-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
2. L-effetti ta' fatturi oħra
2.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
(162)
Il-volum ta' importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn (iċ-Ċili, in-Norveġja, il-Bosnjal-Ħerzegovina u oħrajn) żviluppa kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 11
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
Il-pajjiż
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Total tal-pajjiżi terzi kollha minbarra l-pajjiż ikkonċernat
Volum (kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Indiċi
100
136
109
99
Sehem mis-suq
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Indiċi
100
135
115
112
Prezz medju (EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Indiċi
100
108
106
112
Sors: L-Eurostat
(163)
Il-volum ta' importazzjoni mill-pajjiżi terzi l-oħrajn kolha kien f'livell baxx u saħansitra naqas xi ftit matul il-perjodu kkunsidrat. Dan żdied bejn l-2010 u l-2011, iżda naqas sussegwentement u laħaq volumi kemxejn aktar baxxi matul il-perjodu tal-investigazzjoni milli fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat fl-2010. Is-sehem mis-suq ħa l-istess xejra. Dan żdied bejn l-2010 u l-2011, iżda reġa' naqas fl-2012 u fil-perjodu tal-investigazzjoni. B'mod globali, is-sehem mis-suq tagħhom żdied ftit minn 2,4 % għal 2,7 % matul il-perjodu kkunsidrat. Fl-istess waqt l-importazzjonijiet mit-Turkija kienu f'livell ferm ogħla kemm f'termini ta' volum kif ukoll fl-ishma mis-suq u kellhom tendenza ta' żieda kostanti.
(164)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjoni kienu qegħdin jiżdiedu matul il-perjodu kkunsidrat. B'kollox il-prezzijiet medji totali tal-importazzjoni żdiedu bi 12 % matul il-perjodu kkunsidrat. Il-prezzijiet tal-importazzjoni minn pajjiżi terzi oħrajn kienu aktar baxxi mill-prezzijiet medji tal-bejgħ ta' kull unità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun iżda ogħla mill-prezzijiet tal-importazzjoni mit-Turkija, ħlief fl-2012 fejn kienu ftit aktar baxxi.
(165)
Fid-dawl tal-volumi ta' importazzjoni baxxi u stabbli kif ukoll l-ishma mis-suq pjuttost baxxi u stabbli mill-pajjiżi terzi l-oħrajn kollha u l-livelli tal-prezzijiet tagħhom li segwew il-livelli tal-prezz globali fl-Unjoni, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li l-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħrajn ma kkontribwewx għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
2.2. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(166)
Il-volum tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni żviluppa kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 12
Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Volum ta' esportazzjoni (kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Indiċi
100
110
106
125
Prezz medju (EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Indiċi
100
113
101
102
Sors: L-Eurostat
(167)
Il-bejgħ tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni żdied b'25 % matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, is-suq tal-Unjoni huwa s-suq ewlieni għall-industrija tal-Unjoni u l-esportazzjonijiet tagħha kienu jammontaw biss għal madwar 3 % tal-produzzjoni tagħha fl-2010-2011 u madwar 5 % fil-perjodu tal-investigazzjoni. Il-prezzijiet tal-bejgħ tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni kienu madwar 30 % ogħla mill-prezz medju tal-bejgħ tagħhom fl-Unjoni, b'mod li jiġġeneraw qligħ akbar mill-bejgħ fis-suq tal-Unjoni.
(168)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li l-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma ħassritx ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet issussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
2.3. L-iżvilupp tal-konsum
(169)
Il-konsum fl-Unjoni baqa' stabbli mill-2010 sal-2011 u naqas bi 12 % bejn l-2011 u l-perjodu tal-investigazzjoni, globalment naqas bi 12 %. Madankollu, fil-kuntest tat-tnaqqis fil-konsum l-importazzjonijiet issussidjati mit-Turkija rnexxielhom iżidu s-sehem mis-suq tagħhom bi 8 punti perċentwali jew 95 % filwaqt li l-industrija tal-Unjoni tilfet sehem mis-suq ta' 8 punti perċentwali wkoll. Għaldaqstant, it-telf fil-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq mill-industrija tal-Unjoni ma setax ikun dovut biss mit-tnaqqis ġenerali fil-konsum. Għaldaqstant, iż-żieda kostanti ta' importazzjonijiet issussidjati f'suq li qiegħed jonqos bi prezzijiet li jwaqqgħu l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni kkawżat dannu b'mod indipendenti u kif kien konkluż fil-premessa 160 kellha rwol determinanti.
(170)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li t-tnaqqis fil-konsum, filwaqt li seta' kkontribwixxa għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni, ma setax, waħdu, joħloq id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u għaldaqstant ma setax iħassar ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet issussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
2.4. Kompetizzjoni ma' speċijiet oħrajn ta' ħut
(171)
L-Assoċjazzjoni tal-Esportaturi tal-Eġew iddikjarat li d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat mill-kompetizzjoni ma' speċijiet oħrajn ta' ħut bħall-pangasjus, it-trota l-kbira u s-salamun.
(172)
F'dak li jirrigwarda l-pangasjus, l-importazzjonijiet naqsu b'madwar 24 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan huwa b'kuntrast maż-żieda fl-importazzjonijiet tal-prodott ikknċernat matul l-istess perjodu.
(173)
Rigward speċijiet oħrajn ta' ħut, wieħed jinnota li skont l-informazzjoni disponibbli, jiġifieri studju disponibbli għall-pubbliku mill-Fødevareøkonomisk Institut tal-Università ta' Kopenħagen (11) it-trota l-kbira u s-salamun huma sostituti li jikkompetu fl-istess segment tas-suq. B'kuntrast, it-trota soġġetta għal din l-investigazzjoni hija mibjugħa f'segmenti differenti tas-suq u ma hemm l-ebda korrelazzjoni diretta bejn il-prezz tat-trota l-kbira jew is-salamun u l-prezz tat-trota soġġetta għal din l-investigazzjoni.
(174)
Fuq din il-bażi dawn id-dikjarazzjonijiet għandhom ikunu rrifjutati.
(175)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li l-kompetizzjoni ma' speċijiet oħrajn ta' ħut ma kkontribwixxietx għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
2.5. Il-piżijiet amministrattivi u regolatorji, ir-restrizzjonijiet ġeografiċi
(176)
L-Assoċjazzjoni tal-Esportaturi tal-Eġew sostniet ukoll li d-dannu materjali sofrut mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat mill-piżijiet amministrattivi u regolatorju kif ukoll il-limitazzjonijiet biex jintużaw ċerti żoni ġeografiċi għall-finijiet tal-akkwakultura.
(177)
Il-kawżalità allegata bejn ir-rekwiżiti amministrattivi u regolatorji msemmija u d-dannu ma kinitx issostanzjata. B'mod partikolari, ma ntweriex li l-qafas amministrattiv u regolatorju inklużi l-limitazzjonijiet ġeografiċi rigward żoni disponibbli għal finijiet ta' akkwakultura kien jinbidel matul il-perjodu kkunsidrat b'mod li seta' jikkawża d-dannu. Fil-fatt, dawn l-elementi msemmija sempliċement jikkaratterizzaw l-ambjent ekonomiku u regolatorju tas-settur tal-akkwakultura fl-Unjoni u ma jistgħux jispjegaw id-degradazzjoni tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat. Għalhekk din il-pretensjoni ma għandhiex tiġi milqugħha.
(178)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li l-piżijiet amministrattivi u regolatorji u l-limitazzjonijiet ġeografiċi allegati ma ħassrux ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet issussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
2.6. Pressjoni fuq il-prezzijiet ikkawżata mill-bejjiegħa bl-imnut il-kbar
(179)
L-Assoċjazzjoni tal-Esportaturi tal-Eġew u wieħed mill-produtturi esportaturi fil-kampjun sostnew li l-bejjiegħa bl-imnut il-kbar fl-Unjoni għandhom setgħa kbira ta' negozjar u li kull dannu mġarrab mill-produtturi tal-Unjoni kien dovut għall-pressjoni fuq il-prezzijiet ikkawżata minn bejjiegħa bħal dawn u mhux dovut għall-importazzjonijiet mit-Turkija.
(180)
L-ebda wieħed mill-bejjiegħa bl-imnut il-kbar ma ppreżenta ruħu u kkoopera f'din l-investigazzjoni. F'kull każ, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mit-Turkija kienu ssussidjati u baxxi aktar mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kollu kkunsidrat. Waqt il-perjodu tal-investigazzjoni, il-marġnijiet ta' tnaqqis kienu bejn 5 % u 18 %. F'xenarju bħal dan, il-pressjoni fuq il-prezzijiet li allegatament ġiet ikkawżata mill-bejjiegħa bl-imnut il-kbar ma setgħetx tispjega d-deterjorament ekonomiku u finanzjarju ġenerali u b'mod speċjali t-telf tas-sehem mis-suq iżda setgħet biss marġinalment tikkontribwixxi għad-dannu mġarrab, jew xejn affattu.
(181)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li kull pressjoni possibbli fuq il-prezzijiet ikkawżata mill-bejjiegħa bl-imnut il-kbar ma setgħetx tħassar ir-rabta bejn l-importazzjonijiet issussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
2.7. Investimenti żejda, spejjeż finanzjarji, tibdil fir-rata tal-kambju u telf straordinarju marbut ma' tilwim
(182)
L-Assoċjazzjoni tal-Esportaturi tal-Eġew sostniet li t-tnaqqis fil-prestazzjoni ta' mill-anqas uħud mill-produtturi tal-Unjoni kien dovut għal investimenti żejda pjuttost milli importazzjonijiet mit-Turkija. L-istess parti sostniet ukoll li t-tnaqqis fil-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni kien parzjalment dovut għal żieda fl-ispejjeż finanzjarji, tibdil fir-rati tal-kambju u l-ispejjeż imġarrba minħabba t-tilwim.
(183)
Il-pretensjonijiet rigward l-allegati investimenti żejda u spejjeż imġarrba bħala konsegwenza tat-tilwim ma kinux sostanzjati. Lanqas i s-sejbiet tal-investigazzjoni ma appoġġjaw il-pretensjoni li dawn il-fatturi kien ikollhom xi impatt materjali fuq il-profittabbiltà tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(184)
Il-pretensjonijiet rigward iż-żieda fl-ispejjeż finanzjarji u l-bidliet fir-rati tal-kambju bl-ebda mod ma ġew speċifikati jew sostanzjati. Lanqas is-sejbiet tal-investigazzjoni ma appoġġjaw il-pretensjoni li dawn il-fatturi kien ikollhom xi impatt fuq il-profittabbiltà tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(185)
Għaldaqstant dawn il-pretensjonijiet għandhom ikunu rrifjutati.
(186)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li l-allegati investimenti żejda, spejjeż finanzjarji, bidliet fir-rata tal-kambju u telf straordinarju marbut mat-tilwim ma kkontribwixxewx għad-dannu mġarrab u għaldaqstant ma setgħux iħassru r-rabta bejn l-importazzjonijiet issussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
3. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(187)
L-analiżi ta' hawn fuq uriet li kien hemm żieda sostanzjali fil-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet issussidjati mill-pajjiż ikkonċernat. Iż-żieda f'dawn l-importazzjonijiet fi prezzijiet li naqqsu l-prezzijiet tal-bejgħ tal-Unjoni wasslu għal deterjorament fis-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Abbażi ta' dan, kien konkluż li l-importazzjonijiet mit-Turkija kellhom rwol determinanti fid-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(188)
Ġew analizzati wkoll fatturi oħrajn li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni. F'dan ir-rigward instab li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, il-kompetizzjoni ma' speċijiet oħrajn ta' ħut, il-piżijiet amministrattivi u regolatorji, il-limitazzjonijiet ġeografiċi, l-investimenti żejda, l-ispejjeż finanzjarji, il-bidliet fir-rata tal-kambju u telf straordinarju marbut mat-tilwim ma kkontribwixxewx għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Fatturi oħrajn bħall-iżvilupp tal-konsum fl-Unjoni u l-pressjoni fuq il-prezzijiet magħmula mill-bejjiegħa bl-imnut il-kbar setgħu kkontribwixxew għad-dannu mġarrab iżda ma setgħux iħassru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet issussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(189)
Abbażi ta' dan li ntqal, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li d-dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat mill-importazzjonijiet issussidjati mill-pajjiż ikkonċernat u li l-ebda fattur ieħor ma jħassar dik ir-rabta kawżali. Id-dannu jikkonsisti fost l-oħrajn fit-tnaqqis fil-produzzjoni u l-kapaċità ta' produzzjoni, fil-volum tal-bejgħ, fis-sehem mis-suq, fl-impjiegi waqt li l-qligħ u r-redditu fuq l-investiment saru negattivi matul il-perjodu kkunsidrat.
F. INTERESS TAL-UNJONI
(190)
Skont l-Artikolu 31 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk setgħetx tikkonkludi b'mod ċar li ma kienx fl-interess tal-Unjoni li tadotta miżuri f'dan il-każ, minkejja d-determinazzjoni tal-issussidjar dannuż. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq l-apprezzament ta' kull wieħed mill-bosta interessi involuti, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi u tal-utenti.
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(191)
L-investigazzjoni stabbilixxiet li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali kkawżat mill-importazzjonijiet issussidjati mit-Turkija.
(192)
L-impożizzjoni ta' miżuri għandha treġġa' lura l-kompetizzjoni ġusta fis-suq. It-tendenza ta' tnaqqis tal-industrija tal-Unjoni fil-prestazzjoni finanzjarja hija r-riżultat tad-diffikultà tagħha biex tikkompeti mal-importazzjonijiet issussidjati mill-pajjiż ikkonċernat. Għaldaqstant l-impożizzjoni ta' dazji kumpensatorji tqiegħed lill-industrija tal-Unjoni fil-pożizzjoni li żżid il-prezzijiet tagħha sabiex tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni u b'hekk iżżid is-sehem tagħha mis-suq, l-impjiegi, il-produzzjoni u ttejjeb l-indikaturi tal-prestazzjoni finanzjarja tagħha bħall-profittabbiltà, il-fluss tal-flus u r-redditu fuq l-investimenti.
(193)
Jekk ma jiġux imposti miżuri, il-pressjoni fuq il-prezzijiet mill-importazzjonijiet mit-Turkija aktarx li tkompli sseħħ b'aktar effetti negattivi fuq il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni. Dan it-tnaqqis ulterjuri fil-prestazzjoni finalment iwassal għal aktar tnaqqis fil-produzzjoni u aktar għeluq ta' siti ta' produzzjoni, li allura jheddu l-impjiegi u l-investimenti fl-Unjoni.
(194)
Abbażi ta' dan, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li l-miżuri kumpensatorji kienu fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
2. L-interess ta' importaturi mhux relatati
(195)
Fin-Notifika ta' Bidu l-Kummissjoni stiednet lill-importaturi u lill-assoċjazzjonijiet li jirrappreżentawhom biex jippreżentaw ruħhom. Kif indikat fil-premessa 12 hawn fuq, tliet kumpaniji ppreżentaw ruħhom billi wieġbu għall-formola tal-kampjun għall-importaturi mhux relatati. Għalhekk intbagħtu kwestjonarji lit-tliet kumpaniji li ppreżentaw ruħhom, iżda waħda minnhom biss wieġbet. Mit-tweġiba deher li għalkemm din il-parti kienet importat ammont żgħir ħafna ta' troti waqt il-perjodu tal-investigazzjoni, ma kienx soltu tagħha li timporta t-troti iżda prodotti ta' ħut ieħor. L-ammont ta' troti importati minn din il-kumpanija ma kienx biżżejjed biex jitqies rappreżentattiv tal-bqija.
(196)
Aktar tard tfaċċa importatur ieħor iżda dan ma weġibx għall-kwestjonarju. Dan l-importatur iddikjara li l-impożizzjoni ta' dazji fuq it-troti mit-Turkija tinterrompi l-attivitajiet ta' importazzjoni tiegħu iżda dan ma tax dettalji dwar din il-pretensjoni u lanqas ma pprovda xi informazzjoni rilevanti għall-evalwazzjoni ta' kull impatt fuq l-attivitajiet kummerċjali tiegħu, bħall-profittabbiltà, il-prezzijiet tal-importazzjoni u tal-bejgħ mill-ġdid.
(197)
Għalkemm ma jistax ikun eskluż li l-importaturi mhux relatati sejrin ikunu affettwati mill-impożizzjoni ta' dazji kumpensatorji, l-għan ta' dawn id-dazji huwa li jiġu assigurati mill-ġdid il-kundizzjonijiet ekwi fis-suq tal-Unjoni. Hemm sorsi oħrajn ta' forniment u l-importaturi fl-Unjoni għandhom ikunu kapaċi jibdlu s-sorsi ta' forniment tagħhom b'reazzjoni għall-impożizzjoni tad-dazji. B'mod globali, l-investigazzjoni ma sabet l-ebda effett negattiv sinifikanti mill-impożizzjoni tad-dazji fuq l-importaturi/in-negozjanti mhux relatati fl-Unjoni.
(198)
Fid-dawl ta' dak li ntqal u fin-nuqqas ta' dejta oħra mingħand l-importaturi/in-negozjanti mhux relatati, il-Kummissjoni kkonkludiet f'dan l-istadju li l-impożizzjoni ta' miżuri ġeneralment mhijiex se jkollha effett ħażin sinifikanti fuq l-importaturi/in-negozjanti mhux relatati.
3. L-interess tal-utenti, tal-konsumaturi, tal-fornituri
(199)
Fin-Notifika ta' Bidu l-Kummissjoni stiednet lill-utenti u lill-assoċjazzjonijiet li jirrappreżentawhom, u lill-organizzazzjonijiet li jirrappreżentaw lill-konsumaturi sabiex jippreżentaw ruħhom. Barra minn hekk, il-Kummissjoni kkuntattjat lill-partijiet kollha magħrufa u rilevanti. Madankollu, ħadd minn dawn il-partijiet ma ppreżenta ruħu.
(200)
Wara l-iskadenza msemmija fin-Notifika ta' Bidu, żewġ partijiet li sostnew li kienu fornituri ta' makkinarju lill-produtturi/proċessuri Torok tat-troti ppreżentaw lilhom infushom.
(201)
Parti minnhom iddikjarat li l-impożizzjoni tad-dazji tirriżulta f'żieda fil-prezzijiet għall-konsumaturi finali. Madankollu, din il-parti ma ssostanzjatx din il-pretensjoni. L-investigazzjoni ma sabet l-ebda effett negattiv sinifikanti mill-impożizzjoni tad-dazji fuq il-konsumaturi finali. Kif imsemmi hawn fuq, l-organizzazzjonijiet tal-konsumaturi ma kkooperawx u ma pprovdew l-ebda informazzjoni li minnha l-impatt tal-miżuri seta' jiġi evalwat fid-dettall. F'kull każ, għalkemm id-dazji kumpensatorji jista' jkollhom effett fuq il-prezzijiet tal-importazzjoni, din iż-żieda potenzjali tal-prezzijiet tista' mill-anqas titnaqqas parzjalment permezz tal-katina ta' distribuzzjoni u kull żieda fil-prezz għall-konsumatur finali tista' għalhekk tkun insinifikanti fil-livell tal-konsumatur.
(202)
Barra minn hekk, l-għan tad-dazji kumpensatorji huwa li jerġgħu jkunu assigurati l-kundizzjonijiet ekwi fis-suq tal-Unjoni, u mhux li jitnaqqsu l-importazzjonijiet fl-Unjoni ta' importazzjonijiet bi prezzijiet ġusti.
(203)
Fid-dawl ta' dan, kif ukoll fin-nuqqas ta' kooperazzjoni mill-organizzazzjonijiet tal-utenti u tal-konsumaturi fl-investigazzjoni u b'mod partikolari l-livelli ta' miżuri, il-Kummissjoni kkonkludiet f'dan l-istadju li l-impożizzjoni ta' miżuri ġeneralment mhijiex se jkollha xi effett ħażin sinifikanti fuq l-utenti, il-konsumaturi jew il-fornituri.
4. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(204)
Abbażi ta' dak li ntqal, il-Kummissjoni kkonkludiet li ma kien hemm l-ebda raġuni konvinċenti li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li timponi miżuri fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mit-Turkija f'dan l-istadju tal-investigazzjoni.
G. MIŻURI KUMPENSATORJI PROVVIŻORJI
(205)
Fuq il-bażi tal-konklużjonijiet li waslet għalihom il-Kummissjoni dwar is-sussidjar, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri kumpensatorji sabiex jiġi evitat aktar dannu lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet issussidjati.
1. Livell ta' eliminazzjoni tad-dannu (Marġni ta' dannu)
(206)
Sabiex jiġi ddeterminat il-livell ta' dawn il-miżuri, il-Kummissjoni l-ewwel stabbilixxiet l-ammont ta' dazju neċessarju sabiex jiġi eliminat id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(207)
Id-dannu jiġi eliminat jekk l-industrija tal-Unjoni tkun kapaċi tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni u tikseb qligħ qabel it-taxxa fuq il-bejgħ tal-prodott simili fis-suq tal-Unjoni li jista' jkun raġonevolment miksub taħt kundizzjonijiet normali ta' kompetizzjoni minn industrija f'dan it-tip ta' settur, b'mod partikolari fl-assenza ta' importazzjonijiet issussidjati.
(208)
L-importazzjonijiet mit-Turkija bdew jiżdiedu bi kwantitajiet sinifikanti l-aktar fl-2008, jiġifieri qabel il-perjodu kkunsidrat. Għaldaqstant, il-profittabbiltà li għamlet l-industrija tal-Unjoni fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat fl-2010 ma kinitx meqjusa rappreżentattiva. Peress li qabel l-2008 il-pressjoni tal-importazzjonijiet mit-Turkija ma kinitx sostanzjali fuq is-suq tal-Unjoni, kien ikkunsidrat li l-marġnijiet tal-qligħ li nkiseb qabel dak il-perjodu setgħu jkunu raġonevoli. Abbażi tal-ilment, fl-2006 u fl-2007 l-industrija tat-troti fid-Danimarka għamlet marġni ta' qligħ li fil-medja laħaq jew qabeż il-livell ta' 12 %. Għalhekk, fuq din il-bażi, kien ikkunsidrat f'dan l-istadju li marġni ta' qligħ ta' 12 % tal-fatturat seta' jitqies bħala livell xieraq li l-industrija tal-Unjoni setgħet tistenna li tikseb fl-assenza ta' sussidjar dannuż.
(209)
L-Assoċjazzjoni tal-Esportaturi tal-Eġew u produttur esportatur wieħed iddikjaraw li l-qligħ fil-mira għandu jkun aktar baxx minn 12 % għar-raġunijiet li (i) f'investigazzjonijiet preċedenti (salamun; trota qawsalla kbira) il-qligħ fil-mira użat kien aktar baxx, (ii) il-marġni ta' qligħ attwali miksub mill-industrija tal-Unjoni fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat kien ukoll aktar baxx u (iii) il-marġni ta' qligħ ta' 12 % jirreferi għall-industrija tat-troti fid-Danimarka biss u mhux l-industrija fl-Unjoni kollha u għaldaqstant ma kienx rappreżentattiv. Fl-aħħar nett, il-produttur esportatur kompla jiddikjara li għandu jintuża marġni ta' qligħ ta' 3 % peress li tali qligħ kien konformi mal-marġni ta' qligħ medju tal-industrija globali tal-ikel.
(210)
L-ewwel nett, rigward it-tqabbil mal-investigazzjonijiet dwar it-trota l-kbira u s-salamun, għandu jkun innotat li kull investigazzjoni għandha tasal għall-konklużjonijiet tagħha abbażi tal-merti proprji. F'dan il-każ speċifiku, fil-fajl tal-investigazzjoni ta' din l-investigazzjoni kien hemm disponibbli informazzjoni meqjusa raġonevoli u għaldaqstant intużat.
(211)
It-tieni nett, il-livell ta' qligħ fil-mira fuq il-bejgħ tal-prodott simili fis-suq tal-Unjoni għandu jkun dak li jista' raġonevolment jinkiseb taħt kundizzjonijiet normali ta' kompetizzjoni minn industrija ta' dan it-tip f'dan is-settur, jiġifieri fl-assenza ta' importazzjonijiet issussidjati. Minħabba li matul il-perjodu kkunsidrat u anki qablu l-importazzjonijiet issussidjati kienu preżenti fi kwantitajiet sostanzjali, ma jistax ikun aċċettat li kien hemm kundizzjonijiet normali ta' kompetizzjoni. Il-livell ta' qligħ ta' 12 % inkiseb fin-nuqqas ta' preżenza sostanzjali ta' importazzjonijiet mit-Turkija fis-suq tal-Unjoni u b'hekk ikkunsidrat bħala qligħ fil-mira raġonevoli fiċ-ċirkostanza ta' dan il-każ f'dan l-istadju.
(212)
It-tielet nett, l-industrija tat-troti fid-Danimarka kienet meqjusa rappreżentattiva biżżejjed għas-suq tal-Unjoni peress li d-Danimarka huwa wieħed mill-pajjiżi ewlenin fl-Unjoni li jipproduċu t-troti. Fin-nuqqas ta' informazzjoni oħra disponibbli f'dan l-istadju din intużat għall-fini tad-determinazzjoni tal-livell ta' qligħ fil-mira.
(213)
Fl-aħħar nett, il-pretensjoni li l-marġni ta' qligħ ġenerali tal-industrija tal-ikel għamel marġni ta' qligħ ferm aktar baxx ma kinitx issostanzjata. Il-Kummissjoni kkunsidrat li f'kul każ il-marġni ta' qligħ magħmul mill-industrija Daniża tat-troti għandu jikkunsidra aħjar l-ispeċifiċitajiet ta' din l-industrija u għalhekk ikun aktar xieraq. Tabilħaqq, l-industrija tal-ikel tikkonsisti f'diversi subkategoriji li jappartjenu għal segmenti differenti tas-suq u li huma soġġetti għal kundizzjonijiet tas-suq differenti li mhux neċessarjament ikunu applikabbli għall-industrija tat-troti.
(214)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni kkonkludiet f'dan l-istadju li huwa raġonevoli li jintuża marġni ta' qligħ fil-mira ta' fatturat ta' 12 %.
(215)
Abbażi ta' dan, il-Kummissjoni kkalkolat prezz tal-prodott simili li ma jagħmilx ħsara lill-industrija tal-Unjoni billi naqset il-marġni ta' qligħ reali miksub matul il-perjodu tal-investazzjoni mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-Unjoni u ssostitwietu b'marġni ta' qligħ ta' 12 %.
(216)
Il-Kummissjoni mbagħad iddeterminat il-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu fuq il-bażi ta' tqabbil tal-prezz medju tal-importazzjoni ppeżat tal-produtturi esportaturi Torok fil-kampjun, kif stabbilit għall-kalkoli ta' tnaqqis tal-prezzijiet, mal-prezz medju ppeżat tal-prodott simili li ma jagħmilx ħsara mibjugħ mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Kull differenza li tirriżulta minn dan it-tqabbil kienet espressa bħala perċentwal tal-valur CIF medju ppeżat tal-importazzjoni.
(217)
Il-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu għall-“kumpaniji fl-Anness I” u għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha” huwa ddefinit bl-istess mod bħall-marġni ta' sussidju għal dawn il-kumpaniji (ara l-premessi 96 u 97).
2. Miżuri provviżorji
(218)
Dazji kumpensatorji provviżorji għandhom ikunu imposti fuq l-importazzjonijiet tat-troti qawsalla ħajjin (Oncorhynchus mykiss) li jiżnu 1,2 kg jew anqas kull waħda, jew friski, imkessħin, iffriżati u/jew affumikati fil-forma ta' ħut sħiħ jew mingħajr ir-ras jew fil-forma ta' flettijiet li joriġinaw mit-Turkija, skont ir-regola tal-anqas dazju fl-Artikolu 12(1) tar-Regolament bażiku. Il-Kummissjoni qabblet il-marġnijiet tad-dannu mal-marġnijiet tas-sussidju. L-ammont tad-dazji għandu jkun iffissat fil-livell tal-anqas marġni ta' sussidju.
(219)
Abbażi ta' dan li ntqal, ir-rati ta' dazju kumpensatorju provviżorju, espressi fuq il-prezz tal-fruntiera CIF tal-Unjoni, dazju doganali mhux imħallas, għandhom ikunu kif ġej:
Kumpanija
Marġni ta' sussidju
Marġni ta' dannu
Dazju kompensatorju
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw
8,2 %
26 %
8,2 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Il-miżuri kumpensatorji ta' hawn fuq huma stabbiliti fil-forma ta' dazji ad valorem, jiġifieri fi proporzjon mal-valur tal-importazzjoni.
(221)
Ir-rati ta' dazju kumpensatorju tal-kumpaniji individwali speċifikati f'dan ir-Regolament kienu stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet ta' din l-investigazzjoni. Għaldaqstant, dawn kienu jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba waqt din l-investigazzjoni fir-rigward ta' dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta' dazju huma esklussivament applikabbli għal importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mill-pajjiż ikkonċernat u li hu manifatturat mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija.
(222)
L-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat prodott minn kull kumpanija oħra mhux imsemmija b'mod speċifiku fil-parti operazzjonali ta' dan ir-Regolament, inklużi entitajiet relatati ma' dawk imsemmija b'mod speċifiku, għandhom ikunu soġġetti għar-rata ta' dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”. Ma għandhom ikunu soġġetti għall-ebda rata ta' dazju kumpensatorju individwali.
(223)
Kumpanija tista' titlob li jiġu applikati dawn ir-rati ta' dazju kumpensatorju individwali jekk sussegwentement tibdel l-isem tal-entità tagħha. It-talba trid tkun indirizzata lill-Kummissjoni. (12). It-talba trid tinkludi l-informazzjoni kollha rilevanti li turi li l-bidla ma taffettwax lid-dritt tal-kumpanija li tibbenefika mir-rata tad-dazju li tapplika għaliha. Jekk il-bidla fl-isem tal-kumpanija ma jaffettwax lid-dritt tagħha li tibbenefika mir-rata ta' dazju li tapplika għaliha, tiġi ppubblikata notifika ta' informazzjoni dwar il-bidla tal-isem f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
(224)
Biex jitnaqqsu r-riskji ta' evażjoni minħabba d-differenza fir-rati tad-dazju, jeħtieġu miżuri speċjali biex tkun assigurata l-applikazzjoni tad-dazji kumpensatorji individwali. Il-kumpaniji b'dazji kumpensatorji individwali jridu jippreżentaw fattura kummerċjali valida lill-awtoritajiet tad-dwana tal-Istati Membri. Il-fatturi jridu jkunu konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness II. L-importazzjonijiet li ma jkunux akkumpanjati minn dik il-fattura għandhom ikunu soġġetti għad-dazju kumpensatorju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
(225)
Biex ikun żgurat infurzar xieraq tad-dazji kumpensatorji, id-dazju residwali għall-kumpaniji l-oħrajn kollha għandu japplika mhux biss għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx f'din l-investigazzjoni, iżda wkoll għall-produtturi li ma esportawx lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
H. DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
(226)
Fl-interessi ta' amministrazzjoni tajba, il-Kummissjoni se tistieden lill-partijiet interessati jissottomettu kummenti bil-miktub u/jew jitolbu seduta mal-Kummissjoni u/jew mal-Uffiċjal tas-Seduta fil-proċeduri kummerċjali bi skadenza fissa.
(227)
Is-sejbiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni ta' dazji provviżorji huma provviżorji u jistgħu jiġu emendati fl-istadju definittiv tal-investigazzjoni.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju kumpensatorju provviżorju huwa hawnhekk impost fuq l-importazzjonijiet tat-troti qawsalla (Oncorhynchus mykiss):
-
li jiżnu ħajjin 1,2 kg jew anqas kull waħda, jew
-
friski, imkessħin, iffriżati u/jew affumikati:
-
fil-forma ta' ħut sħiħ (bir-ras), bil-garġi mneħħija jew le, kemm jekk imnaddfa kif ukoll jekk le, li jiżnu 1,2 kg jew anqas kull waħda, jew
-
bla ras, bil-garġi mneħħija jew le, kemm jekk imnaddfa kif ukoll jekk le, li jiżnu 1 kg jew anqas kull waħda, jew
-
fil-forma ta' flettijiet li jiżnu 400 g jew anqas kull waħda,
li fil-preżent jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 u ex 0305 43 00 (kodiċijiet TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 u 0305430011) u li joriġinaw mit-Turkija.
2. Ir-rati tad-dazju kumpensatorju provviżorju applikabbli għall-prezz nett, bla ħlas fuq il-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u prodott mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandhom ikunu kif ġej:
Kumpanija
Dazju kumpensatorju provviżorju
Kodiċi TARIC addizzjonali
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Il-kumpaniji fl-Anness I
8,2 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
9,7 %
B999
3. L-applikazzjoni tar-rati tad-dazju individwali speċifikati għall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 għandha tiddependi mill-preżentazzjoni lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri ta' fattura kummerċjali valida, li għandha tkun konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness II. Jekk din il-fattura ma tiġix ippreżentata, għandu japplika d-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet rilevanti fis-seħħ rigward id-dazji tad-dwana.
Artikolu 2
1. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 30 tar-Regolament (KE) Nru 597/2009, il-partijiet interessati jistgħu jagħmlu talba għall-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw biex jinstemgħu verbalment mill-Kummissjoni fi żmien xahar mid-dejta tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament.
2. Skont l-Artikolu 31(4) tar-Regolament (KE) Nru 597/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw fuq l-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fil-jum ta' wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 japplika għal perjodu ta' erba' xhur.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, id-29 ta' Ottubru 2014.