ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. července 2013
o státní podpoře SA.35062 (13/N-2), kterou Portugalsko poskytlo společnosti Caixa Geral de Depósitos
(oznámeno pod číslem C(2013) 4801)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/767/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 28. června 2012 oznámila Portugalská republika (dále jen „Portugalsko“) rekapitalizační opatření ve prospěch společnosti Caixa Geral de Depósitos, S.A (dále jen „CGD“ nebo „banka“).
(2)
Dne 18. července 2012 přijala Komise rozhodnutí ve věci SA.35062 (12/NN) (dále jen „rozhodnutí o podpoře na záchranu“) (2), kterým schválila rekapitalizaci společnosti CGD provedenou dne 29. června 2012 jako podporu na záchranu.
(3)
E-mailem ze dne 27. září 2012 Portugalsko Komisi informovalo, že společnost Caixa Geral Finance Limited (dále jen „CGDF“), přidružený podnik společnosti CGD, vyplatí další den dividendy držitelům časově neomezených nekumulativních preferenčních akcií.
(4)
Dne 28. září 2012 společnost CGDF dividendy skutečně vyplatila.
(5)
Dne 18. prosince 2012 přijala Komise rozhodnutí ve věci SA.35062 (12/NN) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (3), kterým zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se zneužití podpory na záchranu podle článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 smlouvy o fungování Evropské unie (4).
(6)
Zveřejněním uvedeného rozhodnutí Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se vyjádřily k jejímu předběžnému závěru, že výplata dividend představuje porušení podmínek rozhodnutí o podpoře na záchranu, neobdržela však žádné související připomínky.
(7)
Kvůli naléhavosti případu Portugalsko výjimečně souhlasí s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině.
2. POPIS
2.1. Příjemce
(8)
CGD je bankovní skupina, která je plně ve vlastnictví Portugalska. Ke dni 31. prosince 2012 vlastnila celková čistá aktiva (podle účetních pravidel) (5) ve výši 116,9 miliardy EUR a její celkové čisté úvěrové portfolio ke dni 31. prosince 2012 činilo 74,7 miliardy EUR. Činnosti této banky zahrnují mimo jiné celostátní i mezinárodní komerční bankovnictví (zejména ve Španělsku, v portugalsky mluvících částech Afriky, v Macau a v Brazílii), investiční bankovnictví, správu aktiv, poskytování specializovaných úvěrů a pojišťovnictví.
(9)
V roce 2012 měla skupina CGD vedoucí postavení ve většině obchodních oblastí, v nichž působí na domácím portugalském trhu (zejména úvěry a zálohy pro klienty, vklady klientů, pojištění, leasing, investiční bankovnictví a správa aktiv).
Tabulka 1
Hlavní finanční údaje společnosti CGD (podle účetních pravidel)
31.12.2012
Celková aktiva (v miliardách EUR)
116,9
Úvěry pro klienty (v miliardách EUR)
74,7
Retailové vklady (v miliardách EUR) (*)
71,4
Velkoobchodní tržní financování celkem (v miliardách EUR) (**)
35,2
Zaměstnanci, celá skupina
23 028
Počet poboček, celá skupina
1 293
Podíl na vnitrostátním trhu pro vklady
28,1 %
Podíl na vnitrostátním úvěrovém trhu
21,3 %
2.2. Události, které vedly k opatřením podpory
(10)
Od počátku krize státního dluhu měla společnost CGD problémy se získáváním přístupu na velkoobchodní finanční trhy. Potíže se projevily nejprve u přístupu na trhy střednědobého a dlouhodobého kapitálu a postupně se rozšířily i na trhy krátkodobých peněžních prostředků.
(11)
V důsledku toho musela společnost CGD snížit své spoléhání se na velkoobchodní financování a v prvním čtvrtletí roku 2010 aktivovala svůj plán likvidity, přičemž se snažila a) nalézt alternativní zdroje financování, především prostřednictvím zajištěného financování; b) zvětšit soubor způsobilého zajištění, který je přijatelný pro ECB; c) prodat nestrategická aktiva a d) předložit investorům a protistranám doklady o vlastní úvěruschopnosti.
(12)
Podle plánu hospodářské a finanční pomoci, který byl dohodnut mezi Portugalskem, Komisí, ECB a MMF, měla společnost CGD předložit finanční a kapitálový plán pro období 2011-2015, jenž měl podléhat čtvrtletnímu přezkumu. První verze finančního a kapitálového plánu byla předložena dne 26. července 2011 a byla předmětem následných revizí.
(13)
Co se týká solventnosti, ke dni 31. prosince 2011 činil poměr kmenového kapitálu tier 1 společnosti CGD vypočítaný podle pravidel rámce Basilej II 9,48 %. Cílem finančního a kapitálového plánu bylo dosáhnout do 31. prosince 2012 mimo jiné poměru kmenového kapitálu tier 1 ve výši 10 % podle pravidel rámce Basilej II v souladu s požadavky memoranda o porozumění, které bylo podepsáno mezi portugalskou vládou na straně jedné a MMF, Komisí a ECB na straně druhé. Podle doporučení Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA) byl finanční a kapitálový plán aktualizován s ohledem na výši kapitálu, která má být držena ode dne 30. června 2012, s cílem uspokojit potřeby kapitálu, jež byly vypočítány podle výše státního dluhu a dluhů obcí u banky (dále jen „rezerva na státní dluh“), a potřebu kapitálu vyplývající ze zátěžových testů, které provedl orgán EBA (dále jen „požadavky orgánu EBA“).
(14)
Podle znění finančního a kapitálového plánu z května 2012 a na základě doporučení orgánu EBA byla zjištěna potřeba navýšit kapitál o 1,650 miliardy EUR.
2.3. Opatření podpory
(15)
Rekapitalizační opatření, která Portugalsko provedlo jako jediný akcionář společnosti CGD, spočívala v
i)
úpisu nově emitovaných kmenových akcií (dále jen „navýšení kapitálu“) v hodnotě 750 milionů EUR a
ii)
úpisu konvertibilních nástrojů (dále jen „CoCos“) vydaných společností CGD v hodnotě 900 milionů EUR, které jsou pro účely solventnosti podle požadavků orgánu EBA způsobilé jako kmenový kapitál tier 1.
(16)
Podrobný popis opatření podpory je uveden v 12. až 25. bodě odůvodnění rozhodnutí o podpoře na záchranu.
2.4. Formální vyšetřovací řízení týkající se zneužití podpory
(17)
Jak je uvedeno v 31. bodě odůvodnění rozhodnutí o podpoře na záchranu, Portugalsko se zavázalo, že zajistí, aby CGD (jakožto skupina) uplatňovala omezení týkající se chování, která odpovídala omezením vztahujícím se na banky, jež jsou rekapitalizovány v rámci nového režimu rekapitalizace úvěrových institucí v Portugalsku (6), včetně mimo jiné:
-
zákazu vyplácení dividend,
-
zákazu vyplácení kupónů a úroků z hybridních nástrojů a podřízených dluhových nástrojů, jež nevlastní Portugalsko, pokud neexistuje právní povinnost provést tuto platbu.
(18)
Dne 28. září 2012 vyplatila společnost CGDF, přidružený podnik společnosti CGD, bez předchozího schválení Komisí dividendy z časově neomezených nekumulativních preferenčních akcií ve výši 405 415 EUR. Tato částka odpovídá 0,025 % kapitálu, který byl vložen dne 29. června 2012.
(19)
V rozhodnutí o zahájení řízení zastávala Komise předběžný názor, že se na výplaty dividend, které společnost CGDF uskutečnila dne 28. září 2012, vztahuje zákaz vyplácení dividend, jenž platil pro společnost CGD podle rozhodnutí o podpoře na záchranu, a že výplata dividend představuje zneužití poskytnuté podpory na záchranu.
3. RESTRUKTURALIZACE SPOLEČNOSTI CGD
(20)
Společnost CGD předložila plán restrukturalizace, který obsahoval čtyři hlavní prvky:
-
snížení podílu cizích zdrojů v rozvaze skupiny CGD („deleveraging“) odprodejem pojištění a zbývajících nestrategických účastí a rovněž likvidací vedlejších aktiv,
-
zvýšení její provozní efektivnosti,
-
restrukturalizace činnosti společnosti CGD ve Španělsku,
-
splacení nástrojů CoCos v hodnotě 900 milionů EUR během období restrukturalizace.
Snížení podílu cizích zdrojů
(21)
Společnost CGD usilovala o snížení podílu cizích zdrojů v rozvaze již před navýšením kapitálu v červnu 2012. V období od prosince 2010 do června 2012 snížila banka svou bilanční sumu přibližně o 8,2 miliardy EUR (účetní pravidla).
(22)
Plán restrukturalizace počítá s dalším úsilím o snížení podílu cizích zdrojů. Plán předpokládá odprodej pojištění, společnosti Caixa Seguros, a jiných nestrategických účastí a rovněž likvidaci vedlejších aktiv, aby se společnost CGD mohla lépe zaměřit na své hlavní činnosti v oblasti retailového bankovnictví a uvolnit finanční prostředky, které následně posílí kmenový kapitál banky. Společnost CGD usiluje o další snížení podílu cizích zdrojů v rozvaze skupiny, a to o vedlejší aktiva v hodnotě [10-20] miliard EUR, což v porovnání s konsolidovanou rozvahou v prosinci 2012 (podle účetních pravidel) představuje snížení o [10-20] %. Prodej pojištění představuje důležitý prvek procesu snižování podílu cizích zdrojů a přispěje k tomuto snížení částkou ve výši přibližně […] (***) miliard EUR. Prodej zbývajících nestrategických účastí přispěje částkou ve výši [0-5] miliard EUR, splacení dluhu bývalé Banco Português de Negócios (dále jen „BPN“) částkou ve výši [0-5] miliard EUR a likvidace vedlejších aktiv ve Španělsku částkou ve výši [0-5] miliard EUR. Přibližně dvě třetiny vedlejšího portfolia ([10-20] miliard EUR) budou zlikvidovány do konce roku 2017 a zbytek tohoto portfolia bude zlikvidován po roce 2017.
(23)
Společnost Caixa Seguro má v Portugalsku vedoucí postavení na trhu, přičemž její tržní podíl v prosinci 2012 dosahoval 31 % v oblasti životního pojištění a 26 % v oblasti neživotního pojištění, včetně všeobecné pojišťovny poskytující životní i neživotní pojištění a specializovaných pojišťoven působících v oblasti zdravotního pojištění a pojištění automobilů. Ke dni 31. prosince 2012 připadalo na společnost Caixa Seguros 9,2 % konsolidovaných čistých aktiv společnosti CGD a tato společnost vytvořila čistý příjem ve prospěch akcionářů společnosti CGD ve výši 89,7 milionu EUR, a to na základě objemu přímého pojistného, který v roce 2012 dosáhl 3 195 milionů EUR.
(24)
Společnost CGD bude společnost Caixa Seguros restrukturalizovat, aby zlepšila její prodejnost a usnadnila proces prodeje. Společnost CGD může […]. Při procesu prodeje budou přípustné veškeré možné kombinace, které mohou sahat od […]. Plán restrukturalizace společnosti CGD předpokládá, že […].
(25)
Společnost CGD odprodá rovněž veškeré své zbývající nestrategické účasti v kotovaných portugalských společnostech do […], a tím sníží podíl cizích zdrojů ve své rozvaze přibližně o dalších [200-250] milionů EUR. Společnost CGD již odprodala většinu nestrategických účastí, což zajistilo výnosy ve výši přibližně 450 milionů EUR.
(26)
Společnost CGD mimoto zamýšlí postupně zlikvidovat portfolio aktiv, které vyplývá z dluhu zkrachovalé společnosti Banco Português de Negócios („BPN“) (7), v nominální hodnotě [0-5] miliardy EUR a s hodnotou čistých aktiv ve výši přibližně [0-5] miliardy EUR. Podle příslušného splátkového kalendáře se hodnota čistých aktiv do konce roku 2017 sníží o [40-50] % na [0-5] miliard EUR.
(27)
Společnost CGD zlikviduje rovněž vedlejší úvěrové portfolio, které pochází z jejích činností v oblasti retailového a velkoobchodního bankovnictví ve Španělsku. Toto portfolio má hodnotu ve výši přibližně [0-5] miliard EUR.
Provozní efektivnost
(28)
Druhým hlavním prvkem plánu restrukturalizace je zvýšení provozní efektivnosti banky. Společnost CGD přijala již v roce 2011 a 2012 opatření k optimalizaci nákladové základny a v porovnání s finančními údaji z období před krizí snížila mzdové náklady i prodejní, správní a režijní náklady svých vnitrostátních činností.
(29)
Společnost CGD bude v tomto úsilí o optimalizaci pokračovat dalším snižováním provozních nákladů v období restrukturalizace. Hlavní páky k dosažení dalších úspor představuje snížení počtu zaměstnanců banky a nové sjednání smluvně zajišťovaných služeb. Podle plánu restrukturalizace bude společnost CGD v období restrukturalizace pokračovat ve snižování svých mzdových nákladů a usilovat o jejich snížení o [5-10] % a v prosinci 2013 předpokládá mzdové náklady ve výši [500-550] milionů EUR a v prosinci 2017 ve výši [450-500] milionů EUR. Pokud jde o počet zaměstnanců, v Portugalsku se jejich počet sníží o [5-10] %. Zatímco v prosinci 2012 pracovalo v oblasti vnitrostátních činností v rámci retailového bankovnictví 9 401 zaměstnanců, do prosince 2017 chce společnost CGD tento počet snížit na [8 500 - 9 000] osob.
(30)
Vyšší provozní efektivnosti společnosti CGD bude dále dosaženo optimalizací sítě poboček, a to omezením sítě vnitrostátních poboček o [5-10] % z 840 poboček v červnu 2012 na [750-800] poboček do […]. Uzavření [70-80] poboček v Portugalsku v období od června 2012 do […] je součástí pravidelného procesu optimalizace za účelem přehodnocení a racionalizace přítomnosti společnosti CGD v oblasti vnitrostátního retailového bankovnictví a očekává se, že to povede k ročním úsporám ve výši [0-5] milionů EUR. Uzavřeno již bylo nebo se postupně uzavírá 58 poboček, zbývajících [10-20] poboček bude uzavřeno do […].
(31)
Provozní efektivnost společnosti CGD se zlepší rovněž zvýšením příjmů ze služeb a provizí, které v roce 2012 přispěly k celkovým čistým provozním příjmům přibližně 25 %, zatímco v portugalském bankovním sektoru činil příslušný podíl v průměru 29 %. Společnost CGD zavede nové struktury poplatků s cílem lépe sladit své zdroje příjmů se zdroji svých protějšků.
Restrukturalizace činností ve Španělsku
(32)
Třetí hlavní prvek plánu restrukturalizace se týká restrukturalizace bankovních operací ve Španělsku. Zatímco obecně si mezinárodní operace společnosti CGD v současnosti vedou mnohem lépe než vnitrostátní činnosti a významně přispívají k celkové výkonnosti banky, činnosti společnosti CGD ve Španělsku jsou ztrátové. Společnost CGD zahájila činnost v oblasti retailového bankovnictví ve Španělsku v roce 1991 poté, co získala společnosti Banco de Extremadura a Chase Manhattan España a posléze v roce 1995 společnost Banco Simeón. Tyto činnosti v oblasti retailového bankovnictví jsou v současnosti ve Španělsku provozovány prostřednictvím dceřiného podniku společnosti CGD s názvem Banco Caixa Geral (dále jen „BCG“). V roce 2007 zahájila společnost CGD rovněž činnost v oblasti velkoobchodního bankovnictví, která byla vykonávána v pobočce, kterou společnost CGD ve Španělsku zřídila a která se zaměřila na projekty v oblasti nemovitostí, související projektové financování a syndikované úvěry. Zatímco činnostem společnosti CGD v oblasti retailového bankovnictví ve Španělsku se v minulém desetiletí stěží dařilo dosáhnout hranice rentability, u činností v oblasti velkoobchodního bankovnictví byla situace ještě horší. Činnost v oblasti velkoobchodního bankovnictví, která byla zahájena těsně před finanční krizí, vykazovala velmi špatné výsledky a v poměrně krátkém časovém období do prosince 2012 dosáhla značných ztrát ve výši přibližně 250 milionů EUR. Velkoobchodní bankovnictví bude zcela ukončeno a […].
(33)
Společnost CGD však považuje Španělsko za klíčový trh, na němž chce zachovat svou přítomnost, zejména s cílem podpořit vývozní činnost portugalských malých a středních podniků. Činnost v oblasti retailového bankovnictví ve Španělsku bude proto zachována, ačkoli v mnohem menším měřítku. V zájmu opětovného dosažení ziskovosti činnosti se počet poboček sníží o [47-52] %, z 209 poboček v červnu 2012 na [100-110] poboček ke dni […]. Počet zaměstnanců podílejících se na činnostech ve Španělsku se sníží o [46-49] %, z 974 zaměstnanců v červnu 2012 na [500-523] zaměstnanců ke dni […].
(34)
Pokud jde o geografické pokrytí, společnost BCG zaměří svou činnost v oblasti retailového bankovnictví na oblast Galície, Castilla y León, Asturie a Extremadury, zachová pouze omezenou přítomnost v hlavních centrech přeshraničního obchodu (Madrid a Katalánsko) a velmi omezenou přítomnost s [0-5] pobočkami v každém regionu v oblastech, které mají významné přeshraniční vztahy a slouží jako důležitý zdroj financování španělských činností, a to v Baskicku, Andalusii, Aragónu a Valencii.
Splacení nástrojů CoCos
(35)
Cílem čtvrtého hlavního prvku plánu restrukturalizace, splacení nástrojů CoCos v hodnotě 900 milionů EUR během období restrukturalizace, je snížení průměrných nákladů společnosti CGD na financování. Splacení nástrojů CoCos by společnosti CGD mělo umožnit snížení podílu cizích zdrojů v rozvaze a zvýšení provozní ziskovosti. Zejména odprodej pojištění by měl uvolnit regulatorní kapitál, a tudíž umožnit předčasné splacení.
(36)
S cílem dosáhnout rovnováhy mezi cílem týkajícím se snižování průměrných nákladů financování na straně jedné a cílem spočívajícím v zachování dostatečné kapitálové rezervy na straně druhé plán restrukturalizace stanoví, že na splacení nástrojů CoCos použije společnost CGD v účetním období 2014 [50-60] % svého nadměrného kapitálu (tj. kapitálu převyšujícího použitelný požadavek na minimální kapitál podle evropských a portugalských právních předpisů (včetně pilíře 1 a 2) a kapitálovou rezervu ve výši [100-150] bazických bodů), v účetním období 2015 a v případě potřeby v dalších letech použije společnost CGD na splacení nástrojů CoCos [90-100] % svého nadměrného kapitálu.
(37)
V tabulce 2 jsou uvedeny hlavní finanční výhledy založené na účetních pravidlech, které jsou obsaženy v plánu restrukturalizace společnosti CGD:
Tabulka 2
Klíčové finanční údaje společnosti CGD pro období 2011-2017
Výsledovka
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
Vývoj v období 2012-2017 (%)
Hlavní
Celkem
Hlavní
Celkem
Hlavní
Celkem
Hlavní
Celkem
Hlavní
Celkem
Hlavní
Celkem
Hlavní
Celkem
Hlavní
Celkem
Zisk před zdaněním
-90
- 545
- 303
- 367
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
[…]
[…]
Poměr nákladů k výnosům
57 %
54 %
52 %
52 %
[70-80] %
[60-70] %
[60-70] %
[60-70] %
[40-50] %
[40-50] %
[40-50] %
[40-50] %
[40-50] %
[40-50] %
- [20-30]
- [20-30]
Zaměstnanci
17 502
23 205
17 296
23 028
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[0-5]
- [20-30]
Pobočka
1 344
1 344
1 293
1 293
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
- [0-5]
- [0-5]
ROE
-2,5 %
-7,4 %
-5,5 %
-6,3 %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…]
[…]
Rozvaha
2011
2012
2015
2017
Vývoj v období 2012-2017 (%)
Aktiva
Celkem
Hlavní
Vedlejší
Celkem
Hlavní
Vedlejší
Celkem
Hlavní
Vedlejší
Celkem
Hlavní
Vedlejší
Celkem
Hlavní
Vedlejší
Úvěry klientům (netto)
78 248
75 095
3 153
74 713
71 338
3 375
[70 000 -75 000 ]
[65 000 -70 000 ]
[1 500 -2 000 ]
[70 000 -75 000 ]
[70 000 -75 000 ]
[1 000 -1 500 ]
- [0-5] %
- [0-5]
- [60-70]
Nesplácené půjčky
4 800
4 727
72
6 551
6 427
124
[10 000 -15 000 ]
[9 500 -10 000 ]
[400-450]
[10 000 -15 000 ]
[10 000 -15 000 ]
[500-550]
[60-70] %
[60-70]
[300-350]
Aktiva celkem
120 642
103 262
17 380
116 857
100 333
16 523
[100 000 -150 000 ]
[95 000 -100 000 ]
[8 500 -9 000 ]
[100 000 -150 000 ]
[100 000 -150 000 ]
[5 000 -10 000 ]
- [5-10] %
[0-5]
- [60-70]
Rizikově vážená aktiva
69 021
66 207
2 813
68 315
65 963
2 352
[65 000 -70 000 ]
[60 000 -65 000 ]
[1 000 -1 500 ]
[65 000 -70 000 ]
[65 000 -70 000 ]
[1 000 -1 500 ]
[0-5] %
[0-5]
- [50-60]
Pasiva
2011
2012
2015
2017
Vývoj v období 2012-2017 (%)
Celkem
Hlavní
Vedlejší
Celkem
Hlavní
Vedlejší
Celkem
Hlavní
Vedlejší
Celkem
Hlavní
Vedlejší
Celkem
Hlavní
Vedlejší
Centrální banka
9 013
9 013
0
10 300
10 300
0
[5 000 -10 000 ]
[5 000 -10 000 ]
[0-5]
[2 000 -2 500 ]
[2 000 -2 500 ]
[0-5]
- [70-80] %
- [70-80]
-
Závazky vůči klientům
70 587
64 030
6 557
71 404
65 545
5 859
[70 000 -75 000 ]
[65 000 -70 000 ]
[3 500 -4 000 ]
[75 000 -80 000 ]
[70 000 -75 000 ]
[1 500 -2 000 ]
[5-10] %
[10-20]
- [70-80]
Pasiva celkem
120 642
114 085
6 557
116 857
110 997
5 859
[100 000 -150 000 ]
[100 000 -150 000 ]
[3 500 -4 000 ]
[100 000 -150 000 ]
[100 000 -150 000 ]
[1 500 -2 000 ]
- [5-10] %
- [0-5]
- [70-80]
Poměr úvěrů k vkladům
122 %
117 %
n.a.
114 %
109 %
n.a.
[100-150] %
[100-150] %
n.a.
[90-100] %
[90-100] %
n.a.
- [10-20] %
- [10-20]
EBA CT1
n.a.
n.a.
n.a.
9,5 %
9,6 %
9,5 %
[5-10] %
[10-20] %
[5-10] %
[10-20] %
[10-20] %
[5-10] %
[10-20] %
[10-20]
[0-5]
4. STANOVISKO PORTUGALSKÝCH ORGÁNŮ
4.1. Stanovisko portugalských orgánů k plánu restrukturalizace
(38)
Portugalsko považuje navýšení kapitálu za státní podporu, zejména vzhledem k současné situaci na trhu a skutečnosti, že navýšení kapitálu bylo provedeno současně s úpisem nástrojů CoCos.
(39)
Portugalsko uznává, že úpis nástrojů CoCos představuje státní podporu, a to vzhledem ke skutečnosti, že podmínky úpisu byly v souladu s podmínkami, jež jsou stanoveny v novém režimu rekapitalizace, který představuje státní podporu (8).
(40)
Portugalsko uvedlo, že společnost CGD má pro portugalský finanční systém systémový význam, že opatření byla nezbytná k tomu, aby kapitál společnosti CGD odpovídal potřebám kapitálu, jak byly zjištěny v hodnocení portugalské centrální banky Banco de Portugal (dále jen „BdP“) a trojky, a že podmínky opatření podpory společně s podmínkami uvedenými v závazcích týkajících se restrukturalizace společnosti CGD obsahují dostatečné záruky proti možnému zneužití a narušení hospodářské soutěže.
4.2. Stanovisko portugalských orgánů k řízení o zneužití podpory
(41)
Portugalsko nepovažuje platby pro držitele časově neomezených nekumulativních preferenčních akcií za výplatu dividend, nýbrž za vyplacení kupónů, které mohou být vyplaceny, existuje-li právní povinnost tak učinit.
(42)
Portugalsko uvedlo, že podle základních podmínek časově neomezených nekumulativních preferenčních akcií by nevyplacení dividend bance znemožnilo zpětný odkup nebo splacení rovnocenných či podřízených závazků, a to až do dne čtvrté po sobě následující výplaty dividend, k němuž jsou dividendy vyplaceny v plné výši. Portugalsko se domnívá, že zpětný odkup nástrojů CoCos, s ohledem na nějž obdrželo výslovný závazek ze strany společnosti CGD, představuje takovýto zpětný odkup rovnocenných nebo podřízených závazků.
(43)
Portugalsko potvrdilo, že souhlasilo s výplatou dividend na základě předpokladů, že jejich nevyplacení by společnosti CGD znemožnilo zpětný odkup nástrojů CoCos v následujících dvanácti měsících, a že pokud by během pětiletého období veřejné investice nebyly vyplaceny žádné dividendy, nemohla by společnost CGD nástroje CoCos odkoupit vůbec, aniž by porušila smluvní povinnosti. Podle názoru Portugalska by tato prodleva nebyla slučitelná s prvořadou povinností minimalizovat výši a dobu trvání státní podpory poskytnuté společnosti CGD. Portugalsko se proto domnívá, že tyto okolnosti vedly fakticky k tomu, že výplata dividend byla právně závazná.
4.3. Závazky portugalských orgánů
(44)
Portugalsko přijalo řadu závazků týkajících se plánu restrukturalizace (dále jen „závazky“), které jsou připojeny k tomuto rozhodnutí.
(45)
Aby bylo zajištěno řádné plnění jednotlivých závazků, zavázaly se portugalské orgány jmenovat kontrolního správce (dále jen „kontrolní správce“), který bude sledovat veškeré závazky, jež přijaly portugalské orgány a společnost CGD vůči Komisi.
5. POSOUZENÍ
5.1. Existence státní podpory
(46)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(47)
Hodnocení opatření jakožto státní podpory vyžaduje, aby byly kumulativně splněny tyto podmínky: a) opatření musí být financováno ze státních prostředků; b) musí poskytovat selektivní výhodu, která může zvýhodnit určité podniky nebo určitá odvětví výroby; c) opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a může ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(48)
Z důvodů uvedených ve 33. až 42. bodě odůvodnění rozhodnutí o podpoře na záchranu již Komise konstatovala, že opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Rekapitalizační opatření spočívající v úpisu nových kmenových akcií v hodnotě 750 milionů EUR a v úpisu nástrojů CoCos v hodnotě 900 milionů EUR provedlo Portugalsko, a zahrnují tudíž státní prostředky. Opatření poskytla společnosti CGD selektivní výhodu a umožnila jí navýšit kapitál za příznivějších podmínek, než by bylo možné získat na trhu. CGD je mezinárodně působící banka, která soutěží s dalšími bankami v Portugalsku a v jiných zemích. Výhoda, která jí byla poskytnuta, proto může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž.
5.2. Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
(49)
Co se týká slučitelnosti podpory, která byla poskytnuta společnosti CGD, s vnitřním trhem, Komise musí za prvé určit, zda lze podporu posoudit podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, tj. zda podpora napravuje vážnou poruchu v portugalském hospodářství. Poté musí Komise s použitím tohoto právního základu posoudit, zda jsou navrhovaná opatření v souladu s vnitřním trhem.
5.2.1. Právní základ slučitelnosti podpory
(50)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy je Komise oprávněna prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud má „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(51)
Pokud jde o portugalské hospodářství, existence vážné poruchy byla potvrzena při schválení různých opatření, která portugalské orgány přijaly v boji proti finanční krizi, ze strany Komise. Komise zejména ve svém posledním schválení prodloužení portugalského režimu rekapitalizace (9) uznala, že i nadále existuje hrozba vážné poruchy v portugalském hospodářství a že státní podpora bank je vhodná k nápravě této poruchy. Komise bere na vědomí, že v době, kdy byla opatření podpory provedena, čelil portugalský bankovní systém vážným potížím v důsledku skutečnosti, že některé portugalské banky byly vysoce zadlužené, měly vysoký poměr úvěrů k vkladům a musely se vypořádat s rostoucím podílem nesplácených půjček. Komise bere rovněž na vědomí, že Portugalsko dostává od členských států eurozóny finanční pomoc, jejíž část je vyhrazena na podporu portugalských bank (10).
(52)
Vzhledem k systémovému významu společnosti CGD, která je v Portugalsku přední bankou, a k významu jejích úvěrových činností pro portugalské hospodářství Komise uznává, že nesplnění vyšších kapitálových požadavků z její strany by mělo pro portugalské hospodářství vážné důsledky.
(53)
Vzhledem k současné situaci portugalského hospodářství a rozšířenému nedostatečnému přístupu bank na mezinárodní trhy a trhy velkoobchodního financování se Komise domnívá, že jsou splněny požadavky nezbytné k tomu, aby byla státní podpora schválena podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
5.2.2. Slučitelnost podpory se sdělením o restrukturalizaci a sdělením o prodloužení
(54)
Veškerá opatření označená za státní podporu byla provedena v rámci restrukturalizace společnosti CGD. Sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“) (11) stanoví pravidla vztahující se na poskytování podpory na restrukturalizaci finančním institucím v současné krizi. Ve sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že aby byla restrukturalizace finanční instituce v současné finanční krizi slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí i) vést k obnovení životaschopnosti banky, ii) zahrnovat dostatečný vlastní příspěvek příjemce (sdílení nákladů) a zajistit, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum, a iii) obsahovat dostatečná opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(55)
Bez ohledu na požadavky uvedené ve sdělení o restrukturalizaci je v bodě 14 sdělení Komise o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. ledna 2012 (dále jen „sdělení o prodloužení z roku 2011“) (12) stanoveno, že „při posuzování dlouhodobé životaschopnosti bank vezme Komise plně v úvahu prvky, které naznačují, že banky by mohly být v dlouhodobém výhledu životaschopné i bez výrazné restrukturalizace, zejména v případech, kdy nedostatek kapitálu souvisí především s krizí důvěry ve státní dluhy, kapitálové vklady z veřejných prostředků jsou omezeny na výši nutnou pro kompenzaci ztrát způsobených uváděním [evropských] státních dluhopisů na trh bankami, které jsou jinak životaschopné, a kdy z analýzy vyplývá, že příslušné banky nepodstupovaly při nákupu státních dluhů nepřiměřené riziko“.
(56)
V této souvislosti Komise podotýká, že potřeby společnosti CGD v oblasti kapitálu v zásadě souvisely s krizí důvěry ve státní dluhy Portugalska. Ačkoli nebyly způsobeny přímo dopadem uvádění státních dluhopisů na trh, jejich příčina byla srovnatelná, jelikož orgán EBA vyžadoval, aby banky v souvislosti s objemem státních dluhopisů v rozvaze vytvořily kapitálovou rezervu (tzv. „rezerva na státní dluhopisy“), a jelikož se v důsledku toho zvýšily požadavky na minimální kapitál.
(57)
Z celkového požadavku na kapitálovou rezervu společnosti CGD ve výši 1 650 milionů EUR, který stanovil orgán EBA a který vedl k potřebě státní podpory v této výši, připadala na expozici vůči portugalským státním dluhopisům částka ve výši 1 073 milionů EUR (65 %). Analýza Komise rovněž ukázala, že společnost CGD nepodstupovala při nákupu státních dluhopisů nepřiměřené riziko. Portfolio státních dluhopisů bylo získáno prostřednictvím transakcí typu „carry trade“ (financovaných z jednoletých půjček ECB). Ačkoli tyto transakce mohly být za určitých okolností považovány za nadprůměrně rizikové, získané dluhopisy představovaly způsobilý kolaterál a příslušné ratingové hodnocení bylo značně vyšší než investiční stupeň (AA- v případě Portugalska).
(58)
Z těchto důvodů provede Komise příslušné posouzení podle bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011.
Obnovení životaschopnosti
(59)
Jak Komise uvedla ve sdělení o restrukturalizaci, dotyčný členský stát musí předložit komplexní plán restrukturalizace, z nějž je patrné, jak bude obnovena dlouhodobá životaschopnost příjemce bez státní podpory, a to v přiměřené lhůtě nepřesahující pět let. Dlouhodobé životaschopnosti je dosaženo, je-li banka schopna soutěžit na kapitálovém trhu na základě svých vlastních schopností a v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů. Aby tak mohla banka činit, musí být - s přihlédnutím ke svému rizikovému profilu - schopna pokrýt veškeré své náklady a vykazovat přiměřenou návratnost vlastního kapitálu. Obnovení životaschopnosti by mělo vycházet hlavně z interních opatření a být založeno na hodnověrném plánu restrukturalizace.
(60)
Portugalsko předložilo plán restrukturalizace společnosti CGD s pětiletým časovým horizontem do roku 2017, který prokazoval obnovení životaschopnosti na konci období restrukturalizace.
(61)
V bodě 10 sdělení o restrukturalizaci se vyžaduje, aby navrhovaná restrukturalizační opatření napravila problémy příjemce. V této souvislosti bere Komise na vědomí, že se plán restrukturalizace zabývá hlavním problémem společnosti CGD, tj. celkově nedostatečnou ziskovostí vnitrostátních bankovních operací, které představují 80 % její činnosti. Slabé výsledky vnitrostátních činností společnosti CGD mohou být jen částečně vyrovnány kladnými výsledky u mezinárodních operací společnosti CGD, ačkoli ty v minulosti vykazovaly a vykazují i v současnosti v průměru kladnou návratnost použitého kapitálu (ROCE). V roce 2012 dosáhly například bankovní činnosti v Angole ROCE ve výši [50-60] %, v Mosambiku ve výši [20-30] %, v Jižní Africe ve výši [20-30] % a v Macau ve výši [20-30] %. Pro srovnání, bankovní činnosti společnosti CGD v Portugalsku dosáhly v roce 2012 ROCE ve výši -[10-20] %. Jelikož mezinárodní činnosti sice přispívají kladně k celkové ekonomické situaci skupiny CGD, avšak představují malou část činnosti, zaměřuje se plán restrukturalizace na zvýšení ziskovosti vnitrostátních operací.
(62)
Komise hodnotí kladně skutečnost, že společnost CGD přijala opatření k snížení mzdových a správních nákladů ještě před obdržením státní podpory. Současná makroekonomická situace a vyhlídky domácího bankovního trhu však vyžadují rozhodnější přístup, jako je snaha o optimalizaci, jak je uvedeno v plánu restrukturalizace. Cílené snížení počtu zaměstnanců banky vedoucí k snížení počtu pracovníků v Portugalsku v oblasti bankovnictví z 9 401 na [8 500-9 000] osob v období restrukturalizace, a tudíž předpokládané snížení mzdových nákladů o [5-10] %, představuje vhodný způsob dosažení potřebných úspor, zejména s přihlédnutím ke skutečnosti, že dojde rovněž k významnému snížení rozpočtu na správní náklady.
(63)
Analýza Komise týkající se sítě poboček společnosti CGD původně ukázala, že existuje prostor pro zlepšení, pokud jde o pobočky s jednoznačně nedostatečnými výsledky. Pravidelný proces hodnocení poboček, který společnost CGD nyní zavedla, představuje vhodný přístup ke sledování výkonnosti maloobchodní sítě, aby bylo možno v případě potřeby upravit přítomnost na domácím trhu. V plánu restrukturalizace společnost CGD stanovila, že vnitrostátní síť poboček omezí o [5-10] % a uzavře [70-80] z celkem 840 poboček. Podle názoru Komise tato cílená redukce přizpůsobuje přítomnost společnosti CGD na domácím trhu náležitě tržním požadavkům, přičemž celkově zachovává odpovídající úroveň služeb poskytovaných klientům.
(64)
Komise bere rovněž na vědomí, že vyšší provozní efektivnosti společnosti CGD bude dosaženo i zvýšením příjmu ze služeb a provizí po zavedení nových struktur poplatků. Tento vyšší příjem z poplatků a provizí se jeví jako odůvodněný vzhledem k tomu, že na straně jedné je podíl provizí ve výsledovce společnosti CGD v porovnání s průměrem v portugalském bankovním sektoru poměrně nízký a na straně druhé má banka plnou kontrolu nad použitelnými strukturami poplatků.
(65)
Co se týká snižování podílu cizích zdrojů v rozvaze, Komise bere na vědomí, že plán restrukturalizace společnosti CGD je náležitě vyvážený a zamezuje vytvoření negativních dopadů na oživení portugalského hospodářství, ačkoli související opatření celkově představují částku ve výši [10-20] miliard EUR, což odpovídá snížení bilanční sumy o [10-20] %. Pokud by společnost CGD jakožto největší portugalská banka jednoduše snížila výši rozpočtu určeného na úvěry, mohla by přispět k úvěrové krizi a poškodit reálnou ekonomiku. Tomuto výsledku zabránila skutečnost, že hlavní zdroje snah společnosti CGD o snížení podílu cizích zdrojů nesouvisejí s výší úvěrů, které mohou být poskytnuty portugalskému hospodářství. Odprodejem pojištění, prodejem zbývajících nestrategických účastí, splacením dluhu bývalé společnosti BPN a likvidací vedlejších úvěrů ve Španělsku nebyla úvěrová kapacita společnosti CGD nepříznivě dotčena. Snahy o snížení podílu cizích zdrojů jsou proto náležitě zacílené, jelikož společnosti CGD umožňují zaměřit se na hlavní činnost v oblasti retailového bankovnictví a uvolňují finanční prostředky, které mohou posílit kmenový kapitál banky, a současně zamezují možným negativním dopadům snížení podílu cizích zdrojů na portugalské hospodářství.
(66)
Komise bere na vědomí rovněž závazek společnosti CGD vůči portugalské vládě týkající se přidělení částky ve výši 30 milionů EUR ročně do fondu, který bude investovat do vlastního kapitálu malých a středních podniků a podniků se střední tržní kapitalizací s cílem zajistit financování pro reálnou ekonomiku v Portugalsku. Tyto investice nebudou zahrnovat nabývání majetkových účastí v konkurenčních podnicích a Komise se domnívá, že nepředstavují ani činnosti narušující trh ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci. Tento závazek neobsahuje nic, co by mohlo společnosti CGD poskytnout další výhodu, a Komise proto nemusí v tomto rozhodnutí status uvedeného závazku blíže posuzovat.
(67)
Co se týká odprodeje pojišťovacích činností společnosti CGD, společnost Caixa Seguros je nutné restrukturalizovat s cílem zlepšit její prodejnost, jak je uvedeno v plánu restrukturalizace společnosti CGD. Společnost CGD navrhla k uskutečnění prodeje společnosti Caixa Seguros v období restrukturalizace přiměřený přístup.
(68)
Změna u bankovních operací společnosti CGD ve Španělsku představuje významný prvek plánu společnosti CGD k dosažení celkově kladného zisku v krátkém časovém horizontu. Zejména vzhledem ke skutečnosti, že činnosti ve Španělsku nebyly ziskové již určitou dobu a přispívaly negativně k situaci společnosti ještě před začátkem finanční krize, je k řešení tohoto problému zapotřebí rozhodný přístup.
(69)
V plánu restrukturalizace uvedla společnost CGD jak upřednostňovanou možnost ukončit velkoobchodní činnosti ve Španělsku a maloobchodní činnosti restrukturalizovat a zachovat v menším měřítku, tak i alternativy, konkrétně úplné ukončení činnosti, zbavení se těchto činností ve formě odprodeje nebo výměny aktiv, jejich postupnou likvidaci nebo hledání partnera pro společný podnik. Všechny tyto alternativy však mají určité stinné stránky a podle očekávání by vedly k značným kapitálovým ztrátám. Společnost CGD proto dospěla k závěru, že z ekonomického hlediska je nejlepší možností restrukturalizace španělských činností.
(70)
Komise se domnívá, že restrukturalizace španělských činností v současné makroekonomické situaci bude problematická, současně však uznává, že by alternativní přístupy mohly být nákladnější. Komise hodnotí kladně, že velkoobchodní činnosti byly ukončeny a že společnost BCG každopádně zlikviduje významné portfolio vedlejších aktiv plynoucích ze španělských činností, významně omezí svou přítomnost ve Španělsku přibližně o [50-60] % a zkoumá možnosti úspor nákladů využíváním služeb, které jsou dostupné ve skupině.
(71)
Podle názoru Komise je však nutné posílit cíl spočívající v dosažení pozitivních změn u činností ve Španělsku co nejdříve. Z tohoto důvodu považuje Komise za nezbytné, aby Portugalsko přijalo závazek, že společnost BCG buď do […] splní klíčové ukazatele výkonnosti uvedené v bodě 4.2.7.3.1.5 závazků uvedených v příloze, co se týká příslušných prahových hodnot mzdových a správních nákladů, poměru nákladů k výnosům, financování, vkladů, nových úvěrů, čistého rozpětí a nesplácených půjček, nebo v případě, že těchto ukazatelů nedosáhne, nové podnikání ve Španělsku zastaví a všechny španělské činnosti ukončí. S ohledem na tuto záruku a neexistenci alternativ v krátkodobém horizontu Komise uznává plán týkající se dosažení pozitivních výsledků u činností v oblasti retailového bankovnictví ve Španělsku jako součást plánu restrukturalizace společnosti CGD.
(72)
Komise se rovněž domnívá, že plán restrukturalizace společnosti CGD je hodnověrný, a to i v případě, že by současná složitá ekonomická situace v Portugalsku trvala déle, než se předpokládá v základním scénáři. Společnost CGD předpokládá, že se rizikové úvěry v období restrukturalizace dále zvýší z již nyní vysoké úrovně 12 % na [10-20] % na konci roku 2017. Banka předpokládá rovněž zvýšení rezerv na rizikové úvěry na [50-60] %. Lze mít za to, že tento ukazatel krytí je v souladu s ukazatelem u ostatních portugalských bank, které neobdržely státní kapitál, například Banco Espirito Santo nebo Banco Santander Totta. Ukazatel krytí ve společnosti CGD je nutno posoudit na základě skutečnosti, že banka má tradičně silnou pozici jako poskytovatel hypoték ve Španělsku, a má tudíž ve svém úvěrovém portfoliu vysoký podíl hypoték s průměrným poměrem mezi úvěrem a hodnotou ve výši přibližně [70-80] %. S přihlédnutím k těmto faktorům se zdá, že krytí rizikových úvěrů ve výši [50-60] % je přiměřené, pokud jde o uhrazení budoucích ztrát společnosti CGD z úvěrů v období restrukturalizace.
(73)
Komise bere rovněž na vědomí, že všechna opatření uvedená v plánu restrukturalizace jsou motivována obnovením životaschopnosti společnosti CGD a vedou k uspokojivé úrovni ziskovosti, jak naznačuje návratnost vlastního kapitálu (ROE) ve výši [5-10] % u bankovních činností společnosti CGD v Portugalsku, která představuje cíl ke dni 31. prosince 2017, a rovněž ROE ve výši [5-10] % u konsolidovaných výsledků všech činností skupiny CGD ke dni 31. prosince 2017.
Podpora omezená na minimum, vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(74)
Ve sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že je nezbytný přiměřený příspěvek příjemce, aby byla podpora omezena na minimum a zabráněno narušení hospodářské soutěže a morálnímu hazardu. Za tímto účelem se v něm stanoví, že i) je nutno omezit restrukturalizační náklady i výši podpory a ii) je nezbytný významný vlastní příspěvek.
(75)
Plán restrukturalizace společnosti CGD neobsahuje žádné prvky, které by naznačovaly, že podpora převyšuje prostředky, jež jsou nezbytné k obnovení dlouhodobé životaschopnosti. Jak je popsáno v 13. bodě odůvodnění, nedostatek kapitálu, který bylo nutno odstranit, byl stanoven na základě memoranda o porozumění schváleného mezi portugalskou vládou na straně jedné a MMF, ECB a Komisí na straně druhé.
(76)
Podle bodu 34 sdělení o restrukturalizaci je jednou z nejvhodnějších možností, jak omezit narušení hospodářské soutěže, patřičné protiplnění za případnou státní intervenci. Komise v této souvislosti bere na vědomí, že za kapitál poskytnutý ve formě nástrojů CoCos bylo poskytnuto patřičné protiplnění v souladu s pokyny Komise a ECB (13). Protiplnění za nástroje CoCos začíná ve výši 8,5 % v prvním roce a postupem času se bude zvyšovat, přičemž za celé investiční období bude průměrná roční výše protiplnění činit 9,2 %. Mechanismus navýšení bude společnost CGD vybízet k ukončení státní intervence.
(77)
Komise bere na vědomí, že podle plánu restrukturalizace a souvisejících závazků použije společnost CGD nadměrný kapitál k úplnému splacení nástrojů CoCos (viz oddíl 5 závazků).
(78)
Na splacení nástrojů CoCos v hodnotě 900 milionů EUR použije společnost CGD v roce 2014 [50-60] % svého nadměrného kapitálu a v roce 2015 a v následujících letech [90-100] % nadměrného kapitálu. Mechanismus splácení snižuje kapitálovou rezervu, kterou může společnost CGD držet ve své rozvaze, a tudíž zajišťuje, aby byla podpora po celé období restrukturalizace omezena na nezbytné minimum.
(79)
Dále je důležité uvést, že odprodej pojištění uvolní regulatorní kapitál, a tudíž učiní pravděpodobnějším, že společnost CGD bude mít nadměrný kapitál, který lze použít k splacení nástrojů CoCos, a přispěje tak k restrukturalizačním nákladům vlastními prostředky.
(80)
Komise však podotýká, že společnost CGD nedodržela zákaz vyplacení dividend, nýbrž vyplatila dividendy ve výši 405 415 EUR v rozporu se závazkem, který Portugalsko přijalo v souvislosti s rozhodnutím o podpoře na záchranu.
(81)
Zákaz vyplácení dividend a kupónů má zamezit odlivu finančních prostředků, a tudíž zajistit splacení podpory a omezení státní podpory na nezbytné minimum. Za tímto účelem by mělo být pokud možno vyloučeno, aby ze státní podpory měli případný prospěch akcionáři banky a držitelé hybridních kapitálových nástrojů a podřízených dluhových nástrojů.
(82)
Jelikož společnost CGD byla s to vyplatit dividendy, bylo prokázáno, že výše podpory nebyla omezena na nezbytné minimum. Informace, které společnost CGD poskytla v průběhu vyšetřovacího řízení týkajícího se zneužití podpory, nezměnily hodnocení Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, že se platby pokládají za výplatu dividend, na niž se vztahuje zákaz vyplácení dividend stanovený v rozhodnutí o podpoře na záchranu, nebo že musí existovat právní povinnost provést platbu, jež by umožnila výplatu dividend podle rozhodnutí o podpoře na záchranu.
(83)
Komise vyvozuje závěr, že opatření podpory ve výši 1 650 milionů EUR byla omezena na nezbytné minimum s výjimkou částky ve výši 405 425 EUR, která byla použita na vyplacení dividend. V této souvislosti Komise bere na vědomí zejména závazek společnosti CGD splatit Portugalsku částku odpovídající výplatě dividend, a tudíž částku, o níž poskytnutá podpora překročila nezbytné minimum. Vzhledem k tomuto závazku se má za to, že podpora je omezena na nezbytné minimum.
(84)
Komise bere rovněž na vědomí, že se Portugalsko zavázalo dodržovat zákaz vyplácení dividend, kupónů a úroků (viz bod 6.7 závazků).
(85)
V bodě 24 sdělení o restrukturalizaci je dále stanoveno, že prostředkem k dosažení sdílení nákladů je i patřičné protiplnění za státní kapitál. Jak je uvedeno v 76). bodě odůvodnění, Komise se domnívá, že za kapitál poskytnutý ve formě nástrojů CoCos bylo poskytnuto patřičné protiplnění.
(86)
Komise bere rovněž na vědomí, že společnost CGD již provedla opatření k snížení nákladů, zejména snížila počet zaměstnanců a omezila síť poboček v Portugalsku, a bude v těchto opatřeních pokračovat, čímž přispívá k restrukturalizačním nákladům prostřednictvím interních opatření.
(87)
Z těchto důvodů vyvozuje Komise závěr, že plán restrukturalizace zajišťuje, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum, a předpokládá přiměřený vlastní příspěvek a sdílení nákladů.
Omezení narušení hospodářské soutěže
(88)
V oddíle 4 sdělení o restrukturalizaci se vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže. Tato opatření by měla být přizpůsobena konkrétním podmínkám na trzích, na kterých banka, jež přijala státní podporu, působí po restrukturalizaci. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude příjemce působit. Komise musí přihlédnout i k rozsahu vlastního příspěvku příjemce a sdílení nákladů v období restrukturalizace.
(89)
Komise připomíná, že společnost CGD obdržela státní podporu ve formě kapitálových injekcí a nástrojů CoCos v hodnotě 1 650 milionů EUR. Výše podpory odpovídá 2,3 % rizikově vážených aktiv společnosti CGD (14), což je poměrně nízká hodnota. Jelikož za nástroje CoCos je poskytnuto patřičné protiplnění, jsou k omezení narušení hospodářské soutěže zapotřebí pouze mírná opatření.
(90)
K omezení narušení hospodářské soutěže přispěje přiměřené omezení velikosti společnosti CGD z hlediska bilanční sumy, geografického pokrytí a počtu zaměstnanců. Zatímco odprodej společnosti Caixa Seguros a omezení velikosti a restrukturalizace činnosti ve Španělsku přispějí k obnovení životaschopnosti banky, zbývající snížení bilanční sumy se považuje za vhodné v porovnání s narušením hospodářské soutěže vyplývajícím z podpory.
(91)
Kromě těchto strukturálních opatření přijalo Portugalsko rovněž řadu omezení týkajících se chování. Komise bere na vědomí závazky týkající se chování uvedené v oddíle 6 závazků, jako je zákaz uvádět v reklamě státní podporu a zákaz agresivních obchodních praktik, které společnosti CGD zabrání v tom, aby podporu využila k tržnímu chování, které narušuje hospodářskou soutěž. Komise vítá zejména zákaz akvizic, který zajišťuje, že státní podpora nebude použita k převzetí konkurentů, nýbrž že bude sloužit zamýšlenému účelu, tj. obnovení životaschopnosti společnosti CGD.
(92)
Komise se celkově domnívá, že existují dostatečné záruky, které omezují možné narušení hospodářské soutěže, zejména vzhledem k použití bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 v důsledku událostí, které vedly k potřebě státní podpory, a to rezervy na státní dluhopisy vyžadované orgánem EBA.
5.3. Monitorování
(93)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby Komise mohla ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn.
(94)
Řádné provádění plánu restrukturalizace a úplné a řádné plnění všech závazků obsažených v příloze týkající se závazků bude navíc průběžně sledovat nezávislý, dostatečně kvalifikovaný kontrolní správce.
ZÁVĚR
Vzhledem k závazkům, které Portugalsko přijalo, se vyvozuje závěr, že podpora na restrukturalizaci je omezena na nezbytné minimum, že je dostatečně odstraněno narušení hospodářské soutěže a že předložený plán restrukturalizace je schopen obnovit dlouhodobou životaschopnost společnosti CGD. Podpora na restrukturalizaci by proto měla být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora spočívající v úpisu nově emitovaných kmenových akcií společnosti CGD v hodnotě 750 milionů EUR ze strany Portugalska a v úpisu konvertibilních nástrojů vydaných společností CGD v hodnotě 900 milionů EUR ze strany Portugalska je vzhledem k závazkům uvedeným v příloze slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Portugalsko zajistí, aby byl plán restrukturalizace, který byl předložen dne 15. října 2012 a doplněn podáním ze dne 19. července 2013, plně proveden, včetně závazků uvedených v příloze a v souladu s harmonogramem stanoveným ve zmíněné příloze.
Článek 3
Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předloží Portugalsko Komisi informace o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 23. července 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-23 ta' Lulju 2013
għajnuna mill-Istat SA.35062 (13/N-2) implimentata mill-Portugall għal Caixa Geral de Depósitos
(notifikata bid-dokument C(2013) 4801)
(It-test bl-Ingliż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2014/767/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-Istati Membri u lill-partijiet interessati l-oħra biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom skont dawk id-dispożizzjonijiet (1),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Fit-28 ta’ Ġunju 2012, ir-Repubblika Portugiża (“il-Portugall”) innotifikat il-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni lil Caixa Geral de Depósitos, S.A (“CGD” jew “il-bank”).
(2)
Fit-18 ta’ Lulju 2012, il-Kummissjoni adottat deċiżjoni fil-Każ SA.35062 (2012/NN) (“id-Deċiżjoni ta’ Salvataġġ”) (2) fejn awtorizzat ir-rikapitalizzazzjoni tas-CGD implimentata fid-29 ta’ Ġunju 2012 bħala għajnuna għas-salvataġġ.
(3)
Permezz ta’ posta elettronika tas-27 ta’ Settembru 2012 il-Portugall informa lill-Kummissjoni li l-għada Caixa Geral Finance Limited (“CGDF”), affiljat ta’ CGD, kien se jħallas dividendi lid-detenturi ta’ ishma preferuti perpetwi mhux kumulattivi.
(4)
Fit-28 ta’ Settembru 2012, CGDF ħallas id-dividendi.
(5)
Fit-18 ta’ Diċembru 2012, il-Kummissjoni adottat deċiżjoni fil-Każ SA.35062 (12/NN) (“id-Deċiżjoni tal-Ftuħ”) (3) fejn tat bidu għall-proċedura ta’ investigazzjoni formali għall-użu ħażin ta’ għajnuna għas-salvataġġ skont l-Artikolu 16 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 108 dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (4).
(6)
Permezz tal-pubblikazzjoni ta’ din id-deċiżjoni l-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jikkummentaw dwar il-konklużjoni preliminari tagħha li l-ħlas tad-dividendi kien jikkostitwixxi ksur tat-termini tad-Deċiżjoni ta’ Salvataġġ, iżda ma rċeviet l-ebda kummenti relatati.
(7)
Għal raġunijiet ta’ urġenza l-Portugall eċċezzjonalment jaċċetta li d-deċiżjoni attwali tiġi adottata fil-lingwa Ingliża.
2. DESKRIZZJONI
2.1. Il-benefiċjarju
(8)
Is-CGD huwa grupp bankarju interament proprjetà tal-Portugall. Fil-31 ta’ Diċembru 2012 l-assi netti totali tiegħu (fuq il-bażi ta’ perimetru kontabbli) (5) kienu jammontaw għal EUR 116,9 biljun u fil-31 ta’ Diċembru 2012 il-ktieb tas-self nett totali kien jammonta għal EUR 74,7 biljun. L-attivitajiet tal-bank jinkludu, fost oħrajn, servizzi bankarji kummerċjali mifruxa mal-pajjiż u internazzjonali (notevolment, fi Spanja, l-Afrika Lużofona, il-Makaw u l-Brażil), servizzi bankarji ta’ investiment, immaniġġjar ta’ assi, negozju ta’ kreditu speċjalizzat, u attivitajiet ta’ assigurazzjoni.
(9)
Fl-2012, il-grupp CGD kellu pożizzjoni ewlenija f’ħafna mill-oqsma tan-negozju li fihom kien jopera fis-suq domestiku Portugiż (b’mod partikolari, self u avvanzi lill-klijenti, depożiti tal-klijenti, assigurazzjoni, kiri, servizzi bankarji ta’ investiment u immaniġġjar ta’ assi).
Tabella 1
Iċ-ċifri finanzjarji ewlenin tas-CGD (ibbażati fuq perimetri kontabbli)
31.12.2012
Assi totali (biljuni ta’ EUR)
116,9
Self lill-klijenti (biljuni ta’ EUR)
74,7
Depożiti fil-livell tal-konsumatur (biljuni ta’ EUR) (*)
71,4
Fondi totali għall-operaturi (biljuni ta’ EUR) (**)
35,2
Impjegati, Grupp totali
23 028
Numru ta’ fergħat, Grupp totali
1 293
Sehem tas-Suq Nazzjonali f’depożiti
28,1 %
Sehem tas-Suq Nazzjonali f’self
21,3 %
2.2. L-avvenimenti li wasslu għall-miżuri ta’ għajnuna
(10)
Mill-bidu tal-kriżi sovrana, is-CGD esperjenza diffikultajiet fl-aċċess għas-swieq tal-operaturi. Id-diffikultajiet bdew fl-aċċess għas-swieq kapitali fuq terminu medju u twil u progressivament ġew estiżi għas-swieq monetarji fuq terminu qasir.
(11)
B’riżultat ta’ dan, is-CGD kellu jnaqqas id-dipendenza tiegħu fuq il-finanzjament għall-operaturi u fl-ewwel kwart tal-2010 attiva l-pjan kontinġenti tiegħu ta’ likwidità, u sussegwentement ipprova a) isib sorsi alternattivi ta’ finanzjament, prinċipalment permezz ta’ finanzjament kollateralizzat; b) iżid il-pool ta’ kollateral eliġibbli li jkun aċċettabbli għall-BĊE; c) ibigħ assi mhux strateġiċi; u d) jippreżenta l-kredenzjali kreditizji proprji lill-investituri u lill-kontropartijiet.
(12)
Bil-Pjan ta’ Assistenza Ekonomika u Finanzjarja li ġie miftiehem bejn il-Portugall, il-Kummissjoni, il-BĊE u l-FMI, is-CGD intalab jippreżenta Pjan ta’ Finanzjament u ta’ Kapital (“FCP”) għall-perjodu 2011-2015 li kellu jiġi rivedut kull tliet xhur. L-ewwel verżjoni tal-FCP ġiet ippreżentata fis-26 ta’ Lulju 2011 u kienet soġġetta għal reviżjonijiet.
(13)
Fir-rigward ta’ solvenza, fil-31 ta’ Diċembru 2011 il-proporzjon Ewlieni tal-Grad 1 (“CT1”) tas-CGD, ikkalkolat skont ir-regoli ta’ Basel II, kien ta’ 9,48 %. L-għan tal-FCP kien li, fost oħrajn, sal-31 ta’ Diċembru 2012 jinkiseb proporzjon CT1 ta’ 10 % skont ir-regoli ta’ Basel II, f’konformità mar-rekwiżiti tal-Memorandum ta’ Qbil (“l-MtQ”) iffirmat bejn il-Gvern Portugiż, fuq naħa waħda, u l-FMI, il-Kummissjoni u l-BĊE. Wara rakkomandazzjoni tal-Awtorità Bankarja Ewropea (“ABE”), l-FCP ġie aġġornat fir-rigward tal-livell ta’ kapital li kellu jinżamm mit-30 ta’ Ġunju 2012 ‘il quddiem, biex jiġu sodisfatti l-ħtiġijiet ta’ kapital ikkalkulati fuq il-bażi tal-ammont ta’ dejn sovran u muniċipali lokali miżmum mill-bank (“bafer sovran”) u l-ħtieġa ta’ kapital b’riżultat ta’ eżerċizzju ta’ test tal-istress li kien sar mill-ABE (“ir-rekwiżiti tal-ABE”).
(14)
Skont il-verżjoni tal-FCP ta’ Mejju 2012, u wara r-rakkomandazzjoni tal-ABE, ġiet identifikata l-ħtieġa li l-kapital tiegħu jiżdied b’EUR 1,650 biljun.
2.3. Il-miżuri ta’ għajnuna
(15)
Il-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni li saru mill-Portugall bħala l-uniku azzjonist tas-CGD kienu jikkonsistu
(i)
fis-sottoskrizzjoni ta’ ishma ordinarji li kienu għadhom kemm inħarġu (“iż-żieda kapitali”) fl-ammont ta’ EUR 750 miljun u
(ii)
fis-sottoskrizzjoni ta’ strumenti konvertibbli (“CoCos”) li nħarġu mis-CGD f’ammont ta’ EUR 900 miljun li skont ir-rekwiżiti tal-ABE huma eliġibbli għall-finijiet ta’ solvenza bħala CT1.
(16)
Deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri ta’ għajnuna hija pprovduta fil-premessi minn 12 sa 25 tad-Deċiżjoni ta’ Salvataġġ.
2.4. Il-proċedura ta’ investigazzjoni formali dwar l-użu ħażin tal-għajnuna
(17)
Kif stabbilit fil-premessa 31 tad-Deċiżjoni ta’ Salvataġġ, il-Portugall impenja ruħu li jiżgura li s-CGD (bħala grupp) japplika restrizzjonijiet ta’ mġieba ekwivalenti għal dawk li japplikaw għall-banek li qed jiġu rikapitalizzati taħt l-Iskema l-Ġdida ta’ Rikapitalizzazzjoni għall-Istituzzjonijiet ta’ Kreditu fil-Portugall (6), inkluż, fost oħrajn:
-
projbizzjoni fuq id-dividendi;
-
projbizzjoni fuq il-pagamenti ta’ kupuni u ta’ imgħax fuq strumenti ibridi u dejn subordinat li mhumiex miżmuma mill-Portugall u fejn ma jkun hemm l-ebda obbligu legali biex dak il-ħlas isir.
(18)
Fit-28 ta’ Settembru 2012, is-CGDF, affiljat tas-CGD, ħallas, mingħajr l-awtorizzazzjoni tal-Kummissjoni, dividendi fuq ishma preferuti perpetwi mhux kumulattivi fl-ammont ta’ EUR 405 415. Dak l-ammont jikkorrispondi għal 0,025 % tal-kapital li kien ġie injettat fid-29 ta’ Ġunju 2012.
(19)
Fid-Deċiżjoni ta’ Ftuħ il-Kummissjoni preliminarjament qieset li l-ħlasijiet tad-dividendi li saru mis-CGDF fit-28 ta’ Settembru 2012 jaqgħu taħt il-projbizzjoni fuq id-dividendi li kienet tapplika għas-CGD skont id-Deċiżjoni ta’ Salvataġġ u li l-ħlas tad-dividendi kien jikkostitwixxi użu ħażin tal-għajnuna għas-salvataġġ li kienet ingħatat.
3. IR-RISTRUTTURAR TAS-CGD
(20)
Is-CGD ippreżenta pjan ta’ ristrutturar li fih erba’ elementi ewlenin:
-
Diżingranaġġ tal-karta tal-bilanċi tal-grupp CGD permezz tal-bejgħ tal-fergħa ta’ assigurazzjoni u l-assi mhux strateġiċi li jifdal kif ukoll billi l-assi mhux prinċipali jiġu eżawsti;
-
żieda fl-effiċjenza operattiva tiegħu;
-
ir-ristrutturar tal-operazzjonijiet tas-CGD fi Spanja;
-
il-ħlas lura ta’ EUR 900 miljun ta’ CoCos matul il-perjodu ta’ ristrutturar.
Diżingranaġġ
(21)
Is-CGD kien diġà għamel sforzi biex iwettaq diżingranaġġ tal-karta tal-bilanċi tiegħu qabel iż-żieda fil-kapital f’Ġunju 2012. Minn Diċembru 2010 sa Ġunju 2012 il-bank naqqas il-karta tal-bilanċi tiegħu b’madwar EUR 8,2 biljun (perimetru kontabbli).
(22)
Il-pjan ta’ ristrutturar jistabbilixxi sforzi addizzjonali ta’ diżingranaġġ. Jipprevedi l-bejgħ tal-fergħa ta’ assigurazzjoni, Caixa Seguros, u ta’ ishma mhux strateġiċi oħra kif ukoll jiġu eżawsti l-assi mhux prinċipali biex is-CGD ikun jista’ jiffoka aħjar fuq l-operazzjonijiet bankarji ewlenin tiegħu fil-livell tal-konsumatur, u jirrilaxxa fondi li sussegwentement isaħħu l-kapital ċentrali tal-bank. Is-CGD għandu l-għan li jkompli jiddiżingrana l-karta tal-bilanċi tal-grupp b’EUR [10-20] biljun ta’ assi mhux prinċipali, li - meta mqabbla mal-karta tal-bilanċi konsolidata f’Diċembru 2012 (fuq il-bażi ta’ perimetri kontabbli) - isarraf fi tnaqqis ta’ [10-20] %. Il-bejgħ tan-negozju ta’ assigurazzjoni huwa element importanti tal-eżerċizzju ta’ diżingranaġġ, li jikkontribwixxi madwar EUR […] (***) biljun għat-tnaqqis. Il-bejgħ tal-ishma mhux strateġiċi li jifdal jikkontribwixxi EUR [0-5] biljun, il-ħlas lura tad-dejn tal-ex Banco Português de Negócios (“BPN”) EUR [0-5] biljun, u t-tnaqqis (run-off) tal-kreditu mhux prinċipali fi Spanja EUR [0-5] biljun. Barra minn hekk, sal-aħħar tal-2017 jiġu eżawsti madwar żewġ terzi tal-portafoll mhux prinċipali (EUR [10-20] biljun), filwaqt li l-bqija tal-portafoll mhux prinċipali jiġi abbattut wara l-2017.
(23)
Caixa Seguros huwa l-mexxej tas-suq fil-Portugall u f’Diċembru 2012 s-sehem totali tiegħu tas-suq kien ta’ 31 % f’assigurazzjoni tal-ħajja u ta’ 26 % f’assigurazzjoni mhux tal-ħajja rispettivament, inkluża entità multiline tal-assigurazzjoni għan-negozju tal-ħajja u mhux tal-ħajja kif ukoll entitajiet ta’ assigurazzjoni speċjalizzata b’mod partikulari għall-assigurazzjonijiet tas-saħħa u tal-karozzi. Fil-31 ta’ Diċembru 2012, Caixa Seguros kien jirrappreżenta 9,2 % tal-assi netti konsolidati tas-CGD u ġġenera dħul nett attribwibbli lill-azzjonisti tas-CGD ta’ EUR 89,7 miljun, fuq il-bażi ta’ volum ta’ primjums diretti tal-assigurazzjoni li fl-2012 kienu jammontaw għal EUR 3 195 miljun.
(24)
Is-CGD jirristruttura lil Caixa Seguros biex titjieb il-kummerċjabbiltà tiegħu u jiġi faċilitat il-proċess tal-bejgħ. CGD jista’ […]. Is-CGD jista’ […].Il-proċess tal-bejgħ jippermetti l-kombinazzjonijiet kollha possibbli li jistgħu jvarjaw minn […]. Il-pjan ta’ ristrutturar tas-CGD jassumi li […].
(25)
Is-CGD ibigħ ukoll l-ishma kollha mhux strateġiċi tiegħu li jifdal miżmuma f’korporazzjonijiet Portugiżi kwotati sal-[…], u b’hekk jiddiżingrana l-karta tal-bilanċi tiegħu b’madwar EUR [200-250] miljun addizzjonali. Is-CGD diġà biegħ il-maġġoranza tal-ishma mhux strateġiċi tiegħu, li ġġeneraw dħul ta’ madwar EUR 450 miljun.
(26)
Barra minn hekk is-CGD qed jippjana li gradwalment inaqqas il-portafoll ta’ assi b’riżultat ta’ dejn mill-fallut Banco Português de Negócios (“BPN”) (7) li għandu valur nominali ta’ EUR [0-5] biljun u valur net tal-assi ta’ madwar EUR [0-5] biljun. Skont l-iskema relatata ta’ ħlas lura, sal-aħħar tal-2017 il-valur tal-assi netti għandu jitnaqqas b’[40-50] % għal EUR [0-5] biljun.
(27)
Fl-aħħar nett, is-CGD inaqqas il-portafoll ta’ kreditu mhux prinċipali li kien oriġina mill-operazzjonijiet bankarji fil-livell tal-konsumatur u għall-operaturi fi Spanja. Dan il-portafoll jammonta għal madwar EUR [0-5] biljun.
Effiċjenza operattiva
(28)
It-tieni element ewlieni fil-pjan ta’ ristrutturar huwa żieda fl-effiċjenza operattiva tal-bank. Fl-2011 u fl-2012 is-CGD kien diġà ħa miżuri biex jottimizza l-bażi tal-ispejjeż tiegħu u, meta mqabbla ma’ dejta finanzjarja qabel il-kriżi, naqqas kemm il-kost lavorattiv u l-ispejjeż tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi tal-operazzjonijiet domestiċi tiegħu.
(29)
Is-CGD ikompli dan l-isforz ta’ ottimizzazzjoni billi jkompli jnaqqas l-ispejjeż operattivi matul il-perjodu ta’ ristrutturar. Tnaqqis fil-forza tax-xogħol tal-bank u l-innegozjar mill-ġdid tas-servizzi kuntrattati huma l-lievi ewlenin biex jinkiseb iffrankar addizzjonali. Skont il-pjan ta’ ristrutturar, matul il-perjodu ta’ ristrutturar is-CGD ikompli jnaqqas il-kost lavorattiv tiegħu, b’mira ta’ tnaqqis ta’ [5-10] % u jipproġetta EUR [500-550] miljun f’kost lavorattiv minn Diċembru 2013 u ta’ EUR [450-500] miljun minn Diċembru 2017. F’termini tal-forza tax-xogħol, l-għadd ta’ impjegati fil-Portugall jiġi mnaqqas b’[5-10] %. Waqt li f’Diċembru 2012 kien hemm 9 401 impjegat jaħdmu għall-attivitajiet bankarji fil-livell tal-konsumatur sa Diċembru 2017 is-CGD biħsiebu jnaqqas dak l-ammont għal [8 500-9 000].
(30)
Iż-żieda fl-effiċjenza operattiva tas-CGD tkompli tintlaħaq permezz ta’ ottimizzazzjoni tan-netwerk tal-fergħat, bi tnaqqis ta’ [5-10] % fin-netwerk tal-fergħat domestiċi minn 840 fergħa f’Ġunju 2012 għal [750-800] fergħa sa […]. L-għeluq ta’ [70-80] fergħa fil-Portugall minn Ġunju 2012 sa […] jifforma parti minn proċess ta’ ottimizzazzjoni perjodika sabiex l-impronta domestika tas-CGD fil-livell tal-konsumatur tiġi rivalutata u razzjonalizzata u hija mistennija twassal għal iffrankar ta’ EUR [0-5] miljun fis-sena. Diġà ngħalqu 58 fergħa jew attwalment qegħdin fil-proċess li jingħalqu, l-[10-20] fergħa li għad fadal jingħalqu qabel […].
(31)
Fl-aħħar nett, l-effiċjenza operattiva tas-CGD titjieb billi jiżdied id-dħul mis-servizzi u l-kummissjonijiet, li fl-2012 ikkontribwixxa madwar 25 % għall-introjtu operatorju nett totali, filwaqt li s-sehem rilevanti fis-settur bankarju Portugiż kien bħala medja ta’ 29 %. Is-CGD jintroduċi strutturi ġodda ta’ tariffi sabiex is-sorsi tad-dħul tiegħu jiġu allinjati aħjar ma’ dawk tal-pari tiegħu.
Ristrutturar tal-operazzjonijiet Spanjoli
(32)
It-tielet element ewlieni tal-pjan ta’ ristrutturar jittratta r-ristrutturar tal-operazzjonijiet bankarji fi Spanja. Filwaqt li b’mod ġenerali attwalment l-operazzjonijiet internazzjonali tas-CGD għandhom prestazzjoni ħafna aħjar minn dik tal-operazzjonijiet domestiċi u jagħtu kontribut importanti lill-prestazzjoni globali tal-bank, l-operazzjonijiet tas-CGD fi Spanja jagħmlu t-telf. Is-CGD beda l-operazzjonijiet fil-livell tal-konsumatur tiegħu fi Spanja fl-1991 bl-akkwist tal-Banco de Extremadura u Chase Manhattan España, u mbagħad il-Banco Simeón fl-1995. Attwalment dawn l-attivitajiet bankarji fil-livell tal-konsumatur joperaw fi Spanja bħala sussidjarja tas-CGD bl-isem Banco Caixa Geral (“BCG”). Fl-2007, is-CGD beda wkoll operazzjonijiet bankarji għall-operaturi li kienu jsiru f’fergħa li s-CGD kien stabbilixxa fi Spanja u li kienet tiffoka fuq proġetti ta’ proprjetà immobbli, finanzjament ta’ proġetti relatati u self sindikat. Filwaqt li matul l-aħħar 10 snin l-operazzjonijiet tas-CGD fil-livell tal-konsumatur fi Spanja bilkemm irnexxielhom jilħqu punt ta’ ekwilibriju, is-sitwazzjoni kienet agħar fir-rigward tal-operazzjonijiet għall-operaturi. L-operazzjonijiet għall-operaturi, li nbdew eżatt qabel il-kriżi finanzjarja, għandhom prestazzjoni passata fqira ħafna u f’perjodu relattivament qasir ta’ żmien żiedu telf sinifikanti li sa Diċembru 2012 kien jammonta għal madwar EUR 250 miljun. L-operazzjonijiet għall-operaturi jitwaqqfu kompletament, u […].
(33)
Madankollu, is-CGD iqis lil Spanja bħala suq ewlieni u għandu l-għan li jibqa’ preżenti fih, b’mod partikolari biex jappoġġa n-negozju ta’ esportazzjoni tal-intrapriżi żgħar u ta’ daqs medju (“SMEs”) Portugiżi. Għalhekk l-operazzjonijiet bankarji fil-livell tal-konsumatur fi Spanja jitkomplew, għalkemm fuq skala ferm iżgħar. Biex l-operazzjoni terġa’ tinġieb lura għall-profittabilità l-għadd ta’ fergħat jitnaqqas b’[47-52] %, tnaqqis minn 209 fergħat f’Ġunju 2012 għal [100-110] fergħa minn […]. Iċ-ċifra tal-operazzjonijiet fi Spanja titnaqqas b’[46-49] %, minn 974 impjegat f’Ġunju 2012 għal [500-523] impjegat minn […].
(34)
F’termini ta’ kopertura ġeografika, il-BCG jiffoka l-operazzjonijiet bankarji tiegħu fil-livell tal-konsumatur fuq ir-reġjuni ta’ Galicia, Castilla y León, Asturias u Extremadura, iżomm biss preżenza mnaqqsa fiċ-ċentri għall-kummerċ transfruntiera ewlenin (Madrid u Catalunya) u jżomm preżenza limitata ħafna, b’[0-5] fergħat f’kull reġjun, f’dawk iż-żoni li għandhom relazzjonijiet transfruntiera rilevanti u li jservu bħala sors rilevanti ta’ finanzjament għall-operazzjonijiet Spanjoli, jiġifieri País Vasco, Andalucía, Aragón u Valenzja.
Il-ħlas lura tal-Cocos
(35)
Ir-raba’ element ewlieni tal-pjan ta’ ristrutturar, il-ħlas lura tad-EUR 900 miljun ta’ CoCos matul il-perjodu ta’ ristrutturar, għandu l-għan li jnaqqas l-ispejjeż medji ta’ finanzjament tas-CGD. Id-diżingranaġġ tal-karta tal-bilanċi u ż-żieda tal-profittabilità operattiva għandhom jippermettu lis-CGD li tifdi l-CoCos. B’mod partikolari, il-bejgħ tal-fergħa tal-assigurazzjoni għandu jillibera l-kapital regolatorju, u b’hekk jippermetti ħlas lura kmieni.
(36)
Biex jiġu bilanċjati l-għanijiet li min-naħa waħda jitnaqqsu l-ispejjeż medji ta’ finanzjament u min-naħa l-oħra jinżamm bafer kapitali suffiċjenti, il-pjan ta’ ristrutturar jistabbilixxi li fis-sena fiskali 2014 is-CGD juża [50-60] % tal-kapital eċċessiv tiegħu (jiġifieri l-kapital ogħla mir-rekwiżit minimu ta’ kapital applikabbli taħt il-liġi Ewropea u Portugiża (inklużi l-pilastri 1 u 2) flimkien ma’ bafer kapitali ta’[100-150] punt bażi) għall-ħlas lura tal-CoCos. Fis-snin fiskali 2015 u, jekk meħtieġ, fis-snin ta’ wara s-CGD juża [90-100] % tal-kapital eċċessiv tiegħu għall-ħlas lura tal-CoCos.
(37)
It-Tabella 2 tippreżenta l-projezzjonijiet finanzjarji ewlenin, ibbażati fuq perimetri kontabbli, li jinsabu fil-pjan ta’ ristrutturar għas-CGD:
Tabella 2
Iċ-ċifri finanzjarji ewlenin tas-CGD għall-2011 - 2017
P&L
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
Rata tal-evoluzzjoni 2012-2017 (%)
Prinċipali
Total
Prinċipali
Total
Prinċipali
Total
Prinċipali
Total
Prinċipali
Total
Prinċipali
Total
Prinċipali
Total
Prinċipali
Total
Profitt qabel it-taxxa
-90
- 545
- 303
- 367
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
[…]
[…]
Proporzjon tal-ispiża mad-dħul
57 %
54 %
52 %
52 %
[70-80] %
[60-70] %
[60-70] %
[60-70] %
[40-50] %
[40-50] %
[40-50] %
[40-50] %
[40-50] %
[40-50] %
- [20-30]
- [20-30]
Impjegati
17 502
23 205
17 296
23 028
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[0-5]
- [20-30]
Ferqħa
1 344
1 344
1 293
1 293
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
- [0-5]
- [0-5]
Redditu fuq ishma
-2,5 %
-7,4 %
-5,5 %
-6,3 %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…]
[…]
Karta tal-bilanċ
2011
2012
2015
2017
Rata tal-evoluzzjoni 2012-2017 (%)
Assi
Total
Prinċipali
Mhux-Prinċipali
Total
Prinċipali
Mhux-Prinċipali
Total
Prinċipali
Mhux-Prinċipali
Total
Prinċipali
Mhux-Prinċipali
Total
Prinċipali
Mhux-Prinċipali
Self lill-klijenti (nett)
78 248
75 095
3 153
74 713
71 338
3 375
[70 000 -75 000 ]
[65 000 -70 000 ]
[1 500 -2 000 ]
[70 000 -75 000 ]
[70 000 -75 000 ]
[1 000 -1 500 ]
- [0-5] %
- [0-5]
- [60-70]
Self inproduttiv
4 800
4 727
72
6 551
6 427
124
[10 000 -15 000 ]
[9 500 -10 000 ]
[400-450]
[10 000 -15 000 ]
[10 000 -15 000 ]
[500-550]
[60-70] %
[60-70]
[300-350]
Assi totali
120 642
103 262
17 380
116 857
100 333
16 523
[100 000 -150 000 ]
[95 000 -100 000 ]
[8 500 -9 000 ]
[100 000 -150 000 ]
[100 000 -150 000 ]
[5 000 -10 000 ]
- [5-10] %
[0-5]
- [60-70]
Ass imwieżen qħar-riskju
69 021
66 207
2 813
68 315
65 963
2 352
[65 000 -70 000 ]
[60 000 -65 000 ]
[1 000 -1 500 ]
[65 000 -70 000 ]
[65 000 -70 000 ]
[1 000 -1 500 ]
[0-5] %
[0-5]
- [50-60]
Obbligi
2011
2012
2015
2017
Rata tal-evoluzzjoni 2012-2017 (%)
Total
Prinċipali
Mhux-Prinċipali
Total
Prinċipali
Mhux-Prinċipali
Total
Prinċipali
Mhux-Prinċipali
Total
Prinċipali
Mhux-Prinċipali
Total
Prinċipali
Mhux-Prinċipali
Bank Ċentrali
9 013
9 013
0
10 300
10 300
0
[5 000 -10 000 ]
[5 000 -10 000 ]
[0-5]
[2 000 -2 500 ]
[2 000 -2 500 ]
[0-5]
- [70-80] %
- [70-80]
-
Obbligi lill-klijenti
70 587
64 030
6 557
71 404
65 545
5 859
[70 000 -75 000 ]
[65 000 -70 000 ]
[3 500 -4 000 ]
[75 000 -80 000 ]
[70 000 -75 000 ]
[1 500 -2 000 ]
[5-10] %
[10-20]
- [70-80]
Obbligi totali
120 642
114 085
6 557
116 857
110 997
5 859
[100 000 -150 000 ]
[100 000 -150 000 ]
[3 500 -4 000 ]
[100 000 -150 000 ]
[100 000 -150 000 ]
[1 500 -2 000 ]
- [5-10] %
- [0-5]
- [70-80]
Proporzjon bejn self u depożiti
122 %
117 %
n.a.
114 %
109 %
n.a.
[100-150] %
[100-150] %
n.a.
[90-100] %
[90-100] %
n.a.
- [10-20] %
- [10-20]
Awtorità Bankarja Ewropea CT1
n.a.
n.a.
n.a.
9,5 %
9,6 %
9,5 %
[5-10] %
[10-20] %
[5-10] %
[10-20] %
[10-20] %
[5-10] %
[10-20] %
[10-20]
[0-5]
4. IL-POŻIZZJONI TAL-AWTORITAJIET PORTUĠIŻI
4.1. Il-pożizzjoni tal-awtoritajiet Portugiżi dwar il-pjan ta’ ristrutturar
(38)
Il-Portugall iqis iż-żieda kapitali bħala għajnuna mill-Istat, b’mod partikolari fid-dawl taċ-ċirkostanzi attwali tas-suq u tal-fatt li ż-żieda kapitali twettqet simultanjament mas-sottoskrizzjoni tal-CoCos.
(39)
Il-Portugall jirrikonoxxi li s-sottoskrizzjoni tal-CoCos tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, fid-dawl tal-fatt li t-termini tas-sottoskrizzjoni tagħhom ġew allinjati ma’ dawk previsti fl-Iskema l-Ġdida ta’ Rikapitalizzazzjoni li tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat (8).
(40)
Il-Portugall isostni li s-CGD għandu importanza sistemika fis-sistema finanzjarja Portugiża, li l-miżuri kienu meħtieġa sabiex il-kapital tas-CGD jinġieb f’konformità mal-ħtiġijiet ta’ kapital kif stabbilit fil-valutazzjoni tal-Bank Ċentrali Portugiż, il-Banco de Portugal (“BdP”) u t-Trojka u li t-termini u l-kundizzjonijiet tal-miżuri ta’ għajnuna, flimkien mat-termini u l-kundizzjonijiet stabbiliti fl-impenji għar-ristrutturar tas-CGD, fihom firxa biżżejjed ta’ salvagwardji kontra l-possibilità ta’ abbużi u tfixkil tal-kompetizzjoni.
4.2. Il-pożizzjoni tal-awtoritajiet Portugiżi dwar il-proċedura dwar l-użu ħażin tal-għajnuna
(41)
Il-Portugall iqis li l-ħlasijiet li saru lid-detenturi tal-ishma preferuti perpetwi mhux kumulattivi mhumiex dividendi iżda pagamenti ta’ kupuni li jistgħu jitħallsu jekk ikun hemm obbligu legali biex dan isir.
(42)
Il-Portugall jiddikjara li skont it-termini sottostanti tal-ishma preferuti perpetwi mhux kumulattivi, jekk id-dividendi ma jitħallsux dan jimpedixxi lill-bank milli jerġa’ jixtri jew jifdi obbligi ta’ parità jew obbligi subordinati sa wara r-raba’ konsekuttiv wara d-data tal-ħlas tad-dividendi li fiha d-dividend ikun tħallas b’mod sħiħ. Il-Portugall iqis li x-xiri mill-ġdid tal-CoCos, li għalihom irċieva impenn espliċitu mis-CGD, jikkostitwixxi tali x-xiri mill-ġdid ta’ obbligi ta’ parità jew obbligi subordinati.
(43)
Il-Portugall jikkonferma li kien ta l-kunsens tiegħu biex id-dividendi jitħallsu fid-dawl tas-suppożizzjonijiet tiegħu li jekk ma jħallashomx kien jagħmilha impossibbli biex is-CGD jerġa’ jixtri lura l-CoCos matul it-12-il xahar ta’ wara, u jekk matul il-perjodu ta’ investiment pubbliku ta’ ħames snin ma jkunu tħallsu l-ebda dividendi, is-CGD ma jkunx jista’ jerġa’ jixtri lura l-CoCos mingħajr ma jkun qed jikser l-obbligi kuntrattwali tiegħu. Mill-perspettiva tal-Portugall, dan id-dewmien kien inkompatibbli mal-obbligu imperattiv li jiġi minimizzat l-ammont u t-tul tal-għajnuna mill-Istat lis-CGD. Għalhekk, il-Portugall iqis li dawk iċ-ċirkostanzi de facto għamlu l-ħlas tad-dividendi legalment vinkolanti.
4.3. Impenji tal-awtoritajiet Portugiżi
(44)
Il-Portugall daħal għal għadd ta’ impenji relatati mal-implimentazzjoni tal-pjan ta’ ristrutturar (“Impenji”) li huma annessi ma’ din id-Deċiżjoni.
(45)
Barra minn hekk, biex jiġi żgurat li d-diversi impenji jiġu implimentati kif jixraq, l-awtoritajiet Portugiżi ntrabtu li jaħtru fiduċjarju tal-monitoraġġ (“il-Fiduċjarju tal-Monitoraġġ”) biex jimmonitorja l-impenji kollha li ttieħdu mill-awtoritajiet Portugiżi u s-CGD lejn il-Kummissjoni.
5. VALUTAZZJONI
5.1. L-eżistenza tal-Għajnuna mill-Istat
(46)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, kull għajnuna, f’kullforma, li tingħata minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal tfixkil jew thedded it-tfixkil tal-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti għandha, safejn taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(47)
Il-kwalifkazzjoni ta’ miżura bħala għajnuna mill-Istat teħtieġ li jkunu rispettati l-kundizzjonijiet li ġejjin b’mod kumulattiv: a) il-miżura trid tkun iffinanzjata permezz ta’ riżorsi tal-Istat; b) trid tagħti vantaġġ selettiv li jista’ jwassal biex jiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti; c) il-miżura trid twassal għal tfixkil tal-kompetizzjoni jew thedded li tfixkilha u jkollha l-potenzjali li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(48)
Il-Kummissjoni diġà sabet, għar-raġunijiet stabbiliti fil-premessi minn (33) sa (42) tad-Deċiżjoni ta’ Salvataġġ, li l-miżuri jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Il-miżuri ta’ rikapitalizzazzjoni, li jikkonsistu mis-sottoskrizzjoni ta’ ishma ordinarji ġodda fl-ammont ta’ EUR 750 miljun u s-sottoskrizzjoni ta’ CoCos fl-ammont ta’ EUR 900 miljun, kienu provduti mill-Portugall u għalhekk jinvolvu riżorsi tal-Istat. Il-miżuri taw vantaġġ selettiv lis-CGD, li ppermettewlu jżid il-kapital tiegħu b’kondizzjonijiet aktar favorevoli milli setgħu jinstabu fis-suq. Is-CGD huwa bank attiv internazzjonalment, jikkompeti ma’ banek oħra fil-Portugall u f’pajjiżi oħra. Għalhekk, il-vantaġġ għalih hu li jista’ jwettaq il-kummerċ intra-Unjoni u jfixkel il-kompetizzjoni.
5.2. Il-kompatibbiltà tal-għajnuna mas-suq intern
(49)
Fir-rigward tal-kompatibbiltà tal-għajnuna provduta lis-CGD, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi, l-ewwel nett, jekk l-għajnuna tistax tiġi vvalutata taħt l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat, jiġifieri jekk l-għajnuna tirrimedjax taħwid serju fl-ekonomija tal-Portugall. Sussegwentement, il-Kummissjoni, bl-użu ta’ din il-bażi legali, għandha tevalwa jekk il-miżuri proposti humiex konformi mas-suq intern.
5.2.1. Bażi ġuridika għall-kompatibbiltà tal-għajnuna
(50)
L-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea jagħti s-setgħa lill-Kummissjoni biex issib li għajnuna hija kompatibbli mas-suq intern jekk isservi “biex tirrimedja taħwid serju fl-ekonomija ta’ Stat Membru”.
(51)
Fir-rigward tal-ekonomija Portugiża l-preżenza ta’ taħwid serju ġiet ikkonfermata f’diversi approvazzjonijiet tal-Kummissjoni tal-miżuri li ttieħdu mill-awtoritajiet Portugiżi fil-ġlieda kontra l-kriżi finanzjarja. B’mod partikolari, fl-aħħar approvazzjoni tagħha għall-estensjoni tal-Iskema ta’ Rikapitalizzazzjoni Portugiża (9) l-Kummissjoni rrikonoxxiet li hemm theddida kontinwa ta’ taħwid serju fl-ekonomija Portugiża u li l-appoġġ tal-banek mill-Istat huwa xieraq biex dak it-taħwid jiġi rimedjat. Il-Kummissjoni tinnota li s-sistema bankarja Portugiża kienet qed tiffaċċa diffikultajiet serji fil-ħin li l-miżuri ta’ għajnuna kienu ngħataw, b’riżultat li xi wħud mill-banek Portugiżi kienu ferm ingranati, kellhom proporzjonijiet għoljin ta’ self-depożitu, u kellhom ilaħħqu ma’ proporzjon dejjem akbar ta’ self improduttiv. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tosserva li l-Portugall jirċievi għajnuna finanzjarja mill-Istati Membri taż-Żona tal-Euro, li parti minnha hija allokata għall-appoġġ tal-banek Portugiżi (10).
(52)
Minħabba l-importanza sistemika tas-CGD - li huwa bank ewlieni fil-Portugall - u s-sinifikat tal-attivitajiet ta’ self tiegħu għall-ekonomija Portugiża, il-Kummissjoni taċċetta li n-nuqqas tiegħu li jissodisfa r-rekwiżiti kapitali msaħħa kien iġib konsegwenzi serji għall-ekonomija Portugiża.
(53)
Fid-dawl tal-qagħda attwali tal-ekonomija Portugiża u n-nuqqas mifrux tal-aċċess tal-banek għal swieq internazzjonali u finanzjament għall-operaturi, il-Kummissjoni tqis li r-rekwiżiti biex l-għajnuna mill-Istat tiġi approvata skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat huma sodisfatti.
5.2.2. Kompatibbiltà tal-għajnuna mal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar u l-Estensjoni
(54)
Il-miżuri kollha identifikati bħala għajnuna mill-Istat ġew ipprovduti fil-kuntest tar-ristrutturar tas-CGD. Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar ir-ritorn għall-vijabilità u l-valutazzjoni tal-miżuri ta’ ristrutturar fis-settur finanzjarju fil-kriżi attwali skont ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat (“Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar”) (11) tistabbilixxi r-regoli applikabbli għall-għoti ta’ għajnuna għar-ristrutturar ta’ istituzzjonijiet finanzjarji fil-kriżi attwali. Skont il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, sabiex ikun kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat, ir-ristrutturar ta’ istituzzjoni finanzjarja fil-kuntest tal-kriżi finanzjarja attwali għandu (i) iwassal biex tiġi restawrata l-vijabilità tal-bank, (ii), jinkludi kontribuzzjoni proprja suffiċjenti mill-benefiċjarju (qsim tal-piż) u jiġi żgurat li l-għajnuna tkun limitata għall-minimu neċessarju u (iii) ikun fih miżuri suffiċjenti li jillimitaw it-tfixkil tal-kompetizzjoni.
(55)
Minkejja r-rekwiżiti stabbiliti fil-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, il-punt 14 tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni, mill-1 ta’ Jannar 2012, tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat għal miżuri ta’ appoġġ favur il-banek fil-kuntest tal-kriżi finanzjarja (“il-Komunikazzjoni ta’ Estensjoni tal-2011”) (12) jispeċifika li l-Kummissjoni “twettaq valutazzjoni proporzjonata tal-vijabbiltà fit-tul tal-banek, billi tikkunsidra bis-sħiħ l-elementi li jindikaw li l-banek jistgħu jkunu vijabbli fit-tul mingħajr ma jkunu jeħtieġu ristrutturazzjoni sinifikanti, b’mod partikolari meta n-nuqqas ta’ kapital ikun essenzjalment marbut ma’ kriżi ta’ fiduċja fid-dejn sovran, l-injezzjoni ta’ kapital pubbliku tkun limitata għall-ammont neċessarju biex jiġi kkumpensat telf li jirriżulta mill-ipprezzar ta’ bonds sovrani tal-Partijiet Kontraenti fil-Ftehim ŻEE skont il-valur fis-suq f’banek lTotalrimenti jkunu vijabbli, u l-analiżi turi li l-banek inkwistjoni ma ħadux riskju eċċessiv fl-akkwist tad-dejn sovran”.
(56)
F’dak ir-rigward il-Kummissjoni tinnota li l-ħtiġijiet kapitali tas-CGD kienu essenzjalment marbuta ma’ kriżi ta’ fiduċja dwar id-dejn sovran tal-Portugall. Għalkemm ma kinux direttament ikkawżati mill-impatt tal-immarkar ta’ bonds sovrani għas-suq, ir-raġuni sottostanti kienet komparabbli, billi l-ABE talbet lill-banek jittrasferixxu bafer kapitali relatat mal-ammont tal-bonds sovrani miżmuma fuq il-karta tal-bilanċi (l-hekk imsejjaħ “bafer sovran”) u bħala konsegwenza dan żied ir-rekwiżiti kapitali minimi tiegħu.
(57)
Mir-rekwiżit tal-bafer kapitali totali tas-CGD ta’ EUR 1 650 miljun kif stabbilit mill-ABE, li wassal għall-ħtieġa għal dak l-ammont ta’ għajnuna mill-Istat, EUR 1 073 miljun (65 %) huma dovuti għall-esponiment għad-dejn sovran Portugiż. Barra minn hekk, l-analiżi tal-Kummissjoni wriet li s-CGD ma kienx ħa riskju eċċessiv fl-akkwist tad-dejn sovran. Il-portafoll ta’ dejn sovran ġie akkwistat permezz ta’ tranżazzjonijiet carry trade (iffinanzjati permezz ta’ finanzjament ta’ sena mill-BĊE). Filwaqt li f’ċerti ċirkostanzi tranżazzjonijiet bħal dawn jistgħu jitqiesu bħala teħid ta’ riskju li huwa ogħla mill-medja, il-bonds akkwistati kienu jirrappreżentaw kollateral eliġibbli u n-notazzjonijiet rilevanti tal-klassifikazzjoni kienu ferm ogħla mill-grad ta’ investiment (AA- għall-Portugall).
(58)
Għal dawn ir-raġunijiet il-Kummissjoni twettaq valutazzjoni proporzjonata skont il-punt 14 tal-Komunikazzjoni ta’ Estensjoni tal-2011.
Restawr tal-vijabilità
(59)
Hekk kif il-Kummissjoni tistabbilixxi ruħha fil-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar tagħha l-Istat Membru kkonċernat jeħtieġ jipprovdi pjan komprensiv ta’ ristrutturar li juri kif se tiġi restawrata l-vijabilità fit-tul tal-benefiċjarju mingħajr għajnuna mill-Istat fi żmien raġonevoli u fi żmien massimu ta’ ħames snin. Il-vijabilità fit-tul tinkiseb meta bank ikun kapaċi jikkompeti fis-suq għall-kapital fuq il-merti tiegħu stess f’konformità mar-rekwiżiti regolatorji rilevanti. Biex bank ikun jista’ jagħmel dan, għandu jkun kapaċi jkopri l-ispejjeż kollha tiegħu u jipprovdi redditu xieraq fuq l-ekwità, b’kunsiderazzjoni tal-profil tar-riskju tal-bank. Ir-ritorn għall-vijabilità għandu prinċipalment jiġi minn miżuri interni u jkun ibbażat fuq pjan kredibbli ta’ ristrutturar.
(60)
Il-Portugall ippreżenta pjan ta’ ristrutturar għas-CGD, b’orizzont ta’ żmien ta’ ħames snin, sal-2017 u li juri ritorn għall-vijabilità fl-aħħar tal-perjodu ta’ ristrutturar.
(61)
Il-Punt 10 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar jitlob li l-miżuri ta’ ristrutturar proposti jikkostitwixxu rimedju għan-nuqqasijiet tal-benefiċjarju. F’dak ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota li l-pjan ta’ ristrutturar jindirizza n-nuqqasijiet ewlenin tas-CGD, jiġifieri l-profittabilità globali dgħajfa tal-operazzjonijiet bankarji domestiċi tiegħu, li jirrappreżentaw 80 % tal-attivitajiet tiegħu. Ir-riżultati dgħajfa tal-attivitajiet domestiċi tas-CGD jistgħu biss jiġu parzjalment ikkumpensati mill-prestazzjoni pożittiva tal-operazzjonijiet internazzjonali tas-CGD, għalkemm fuq medja fil-passat urew u attwalment għadhom juru Redditi fuq il-Kapital Użat (ROCE) pożittiv. Fl-2012, pereżempju, l-attivitajiet bankarji fl-Angola kisbu ROCE ta’ [50-60] %, dawk fil-Możambik ROCE ta’ [20-30] %, fl-Afrika t’Isfel ta’ [20-30] %, u fil-Makaw ta’ [20-30] %. Bi tqabbil, fl-2012 l-attivitajiet bankarji tas-CGD fil-Portugall kisbu ROCE ta’ -[10-20] %. Billi l-attivitajiet internazzjonali jikkontribwixxu pożittivament għas-sitwazzjoni ekonomika globali tal-grupp CGD, iżda jirrappreżentaw parti żgħira biss mill-attivitajiet, il-pjan ta’ ristrutturar jiffoka fuq it-titjib tal-profittabilità tal-operazzjonijiet domestiċi.
(62)
Il-Kummissjoni tinnota pożittivament li qabel ma rċieva l-għajnuna mill-Istat is-CGD kien ħa miżuri biex inaqqas il-kost lavorattiv u amministrattiv. Is-sitwazzjoni makroekonomika attwali u l-prospetti tas-suq bankarju domestiku, madankollu, kienu jeħtieġu approċċ aktar determinat, bħall-isforz ta’ ottimizzazzjoni stabbilit fil-pjan ta’ ristrutturar. It-tnaqqis immirat tal-forza tax-xogħol tal-bank, bi tnaqqis fl-għadd ta’ impjegati fil-qasam bankarju fil-Portugall minn 9 401 għal [8 500-9 000] matul il-perjodu ta’ ristrutturar, biex b’hekk jiġi proġettat tnaqqis ta’ [5-10] % tal-kost lavorattiv, huwa mezz adegwat biex jintlaħaq l-iffrankar meħtieġ, b’mod partikolari meta jitqies li anki l-baġit għall-ispejjeż amministrattivi jiġi mnaqqas b’mod sinifikanti.
(63)
L-analiżi tal-Kummissjoni tan-netwerk tal-fergħat tas-CGD inizjalment uriet li kien hemm lok għal titjib fir-rigward tal-immaniġġar tal-fergħat li bla dubju kellhom prestazzjoni dgħajfa. Madankollu, il-proċess perjodiku ta’ rivalutazzjoni tal-fergħat li issa s-CGD stabbilixxa huwa approċċ adegwat biex tiġi mmonitorjata l-prestazzjoni tan-netwerk fil-livell tal-konsumatur biex l-impronta domestika tkun tista’ tiġi aġġustata jekk ikun hemm il-ħtieġa. Fil-pjan ta’ ristrutturar is-CGD stabbixxa li jnaqqas in-netwerk tal-fergħat domestiċi b’[5-10] %, billi jagħlaq [70-80] mit-840 fergħa. Mill-perspettiva tal-Kummissjoni, it-tnaqqis immirat jaġġusta b’mod adegwat il-preżenza domestika tas-CGD għall-ħtiġijiet tas-suq, filwaqt li b’mod ġenerali jinżamm livell adegwat ta’ servizz lill-klijenti.
(64)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li t-titjib fl-effiċjenza operattiva tas-CGD tinkiseb ukoll billi jiżdied id-dħul mis-servizzi u l-kummissjonijiet, fuq il-bażi tal-introduzzjoni ta’ strutturi ġodda ta’ tariffi. Din iż-żieda fid-dħul mit-tariffi u l-kummissjonijiet tidher ġustifikata, meta wieħed iqis li kemm is-sehem tal-kummissjonijiet fid-dikjarazzjoni tad-dħul tas-CGD huwa pjuttost baxx meta, fuq naħa waħda jiġi mqabbel mal-medja fis-settur bankarju Portugiż u fuq in-naħa l-oħra li l-bank għandu kontroll sħiħ fuq l-istrutturi applikabbli tal-ħlasijiet.
(65)
Fir-rigward tad-diżingranaġġ tal-karta tal-bilanċi, il-Kummissjoni tinnota li l-pjan ta’ ristrutturar tas-CGD huwa bbilanċjat tajjeb u jevita sew li jkun hemm effetti negattivi fuq l-irkupru tal-ekonomija Portugiża, anki jekk il-miżuri totali relatati jammontaw għal EUR [10-20] biljun, ekwivalenti għal tnaqqis ta’ [10-20] % fuq il-karta tal-bilanċi. Jekk is-CGD bħala l-akbar bank tal-Portugall kellu sempliċiment inaqqas id-daqs tal-baġit tal-kreditu seta’ kkontribwixxa għal kriżi tal-kreditu u kien jaffettwa ħażin l-ekonomija reali. Dan l-eżitu ġie evitat permezz tal-fatt li s-sorsi ewlenin tal-isforzi ta’ diżingranaġġ tas-CGD mhumiex marbuta mal-ammont ta’ kreditu li jista’ jiġi pprovdut lill-ekonomija Portugiża. Il-kapaċità ta’ self tas-CGD mhijiex affettwata mill-bejgħ tan-negozju ta’ assigurazzjoni, il-bejgħ tal-ishma mhux strateġiċi li jifdal, il-ħlas lura tad-dejn tal-ex BPN, u t-tnaqqis tal-kreditu mhux prinċipali fi Spanja. Għalhekk l-isforzi ta’ diżingranaġġ huma mmirati sew, billi jippermettu lis-CGD li jiffoka fuq l-operazzjonijiet bankarji ewlenin fil-livell tal-konsumatur u jilliberaw fondi li jistgħu jsaħħu l-kapital ewlieni tal-bank filwaqt li jiġu evitati l-effetti negattivi potenzjali ta’ diżingranaġġ għall-ekonomija Portugiża.
(66)
Bl-istess mod il-Kummissjoni tinnota l-impenn mis-CGD fir-rigward tal-Gvern Portugiż biex jalloka EUR 30 miljun fis-sena għal fond li mbagħad min-naħa tiegħu jinvesti f’ekwità ta’ SMEs u korporazzjonijiet b’kapitalizzazzjoni medja biex jiġi żgurat finanzjament għall-ekonomija reali fil-Portugall. Investimenti bħal dawn ma jinvolvux l-akkwist ta’ ishma azzjonarji f’intrapriżi f’kompetizzjoni, u l-Kummissjoni tqis ukoll li ma jikkostitwixxux attivitajiet li jfixklu s-suq skont it-tifsira tal-punt 23 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar. Ma hemm xejn f’dak l-impenn li jista’ jagħti lok għal vantaġġ addizzjonali lis-CGD, u għalhekk f’din id-deċiżjoni l-Kummissjoni ma teħtiġx tkompli tqis l-istatus ta’ dan l-impenn.
(67)
Fir-rigward tal-bejgħ tal-attivitajiet ta’ assigurazzjoni tas-CGD, hemm il-ħtieġa li Caixa Seguros jiġi ristrutturat biex titjieb il-kummerċjabbiltà tiegħu, kif stabbilit fil-pjan ta’ ristrutturar tas-CGD. Is-CGD ippropona approċċ raġonevoli biex il-bejgħ ta’ Caixa Seguros isir matul il-perjodu ta’ ristrutturar.
(68)
Il-bidla fl-operazzjonijiet bankarji tas-CGD fi Spanja tikkostitwixxi element sinifikanti fil-pjan tas-CGD biex tinkiseb profittabilità globali pożittiva fi żmien qasir. B’mod partikolari minħabba li għal xi żmien l-operazzjonijiet fi Spanja diġà ma kinux qed jagħmlu profitt u kienu qed jikkontribwixxu b’mod negattiv qabel il-bidu ta-kriżi finanzjarja, hemm il-ħtieġa ta’ approċċ deċiżiv biex tiġi indirizzata dik il-problema.
(69)
Fil-pjan ta’ ristrutturar, is-CGD stabbilixxa l-għażla preferuta tiegħu li jtemm l-attivitajiet għall-operaturi fi Spanja u li jirristruttura u jkompli bl-attivitajiet fil-livell tal-konsumatur fuq skala iżgħar kif ukoll alternattivi, jiġifieri l-għeluq sħiħ tal-operazzjoni, jiddivestihom permezz ta’ bejgħ jew permezz ta’ skambju ta’ assi, iqegħdhom fi tnaqqis progressiv, jew ifittex sieħeb bi sħab għan-negozju. Madankollu, dawn l-alternattivi kollha kellhom l-effetti negattivi speċifiċi tagħhom u kienu mistennija jwasslu għal telf kapitali ta’ kobor sinifikanti. Għalhekk is-CGD wasal għall-konklużjoni li minn perspettiva ekonomika l-aqwa għażla kienet ir-ristrutturar tal-operazzjonijiet Spanjoli.
(70)
Il-Kummissjoni tikkalkula li fil-kuntest makroekonomiku attwali r-ristrutturar tal-operazzjonijiet Spanjol ikun ħidma diffiċli iżda fl-istess waqt tirrikonoxxi li l-approċċTotalernattivi jistgħu jiswew iżjed. Il-Kummissjoni tinnota pożittivament li l-attivitajiet għall-operaturi twaqqfu u li f’kull każ il-BCG inaqqas il-kobor ta’ portafoll imdaqqas ta’ assi mhux prinċipali tal-operazzjonijiet Spanjoli tiegħu, inaqqas b’mod sinifikanti l-impronta tiegħu fi Spanja b’madwar [50-60] % u qed jesplora possibiltajiet biex jiffranka l-ispejjeż billi juża servizzi disponibbli fil-grupp.
(71)
Mill-perspettiva tal-Kummissjoni, madankollu, huwa neċessarju li jiġi rinforzat l-għan li jinkiseb tibdil tal-operazzjonijiet fi Spanja mill-aktar fis possibbli. Għal din ir-raġuni l-Kummissjoni tqis li kien essenzjali li l-Portugall intrabat li sal-[…] il-BCG jew jilħaq l-indikaturi prinċipali tal-prestazzjoni definiti fit-Taqsima 4.2.7.3.1.5 tal-impenji stabbiliti fl-Anness fir-rigward tal-limiti rilevanti għall-ispejjeż lavorattivi u amministrattivi, il-proporzjon tal-kost-dħul, finanzjament, depożiti, kreditu ġdid, marġini netti, u self improduttiv, jew - jekk ma jilħaqhomx -iwaqqaf in-negozju ġdid fi Spanja u jnaqqas l-attivitajiet Spanjoli kollha. Fid-dawl ta’ din il-garanzija u n-nuqqas ta’ alternattivi fuq perijodu qasir, il-Kummissjoni taċċetta l-pjan biex jinkiseb tibdil tal-attivitajiet bankarji fil-livell tal-konsumatur fi Spanja bħala element tal-pjan ta’ ristrutturar tas-CGD.
(72)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tqis li l-pjan ta’ ristrutturar tas-CGD huwa kredibbli anki jekk is-sitwazzjoni ekonomika attwali diffiċli tal-Portugall kellha ddum aktar dan ġie preżunt fil-każ bażi. Is-CGD jipproġetta li matul il-perjodu ta’ ristrutturar il-kreditu f’riskju jkompli jiżdied minn livell diġà għoli ta’ 12 % għal [10-20] % sal-aħħar tal-2017. Barra minn hekk, il-bank jipproġetta li jżid il-proviżjon ta’ kreditu f’riskju għal [50-60] %. Dan il-proporzjon tal-kopertura jista’ jitqies konformi ma’ dak ta’ banek Portugiżi oħrajn li ma rċevewx kapital mill-Istat, pereżempju dawk tal-Banco Espirito Santo jew il-Banco Santander Totta. Il-proporzjon tal-kopertura tas-CGD għandu jiġi vvalutat fid-dawl tal-fatt li tradizzjonalment il-bank għandu pożizzjoni qawwija bħala fornitur ta’ ipoteki fil-Portugall u għalhekk għandu sehem kbir ta’ ipoteki fil-portafoll ta’ self tiegħu bi proporzjon medju ta’ self-valur ta’ madwar [70-80] %. Jekk wieħed kellu jqis dawk il-fatturi, il-kopertura tal-kreditu f’riskju ta’ [50-60] % tidher li hija adegwata biex tkopri t-telf fuq self tas-CGD fil-futur matul il-perjodu ta’ ristrutturar.
(73)
Fl-aħħar nett il-Kummissjoni tinnota li l-miżuri kollha stabbiliti fil-pjan ta’ ristrutturar huma mmirati biex tiġi restawrata l-vijabilità tas-CGD u biex iwasslu għal livell sodisfaċenti ta’ profittabilità, kif indikat mir-Redditu Azzjonarju (“ROE”) ta’ [5-10] % għall-attivitajiet bankarji tas-CGD fil-Portugall li huwa mmirat għall-31 ta’ Diċembru 2017, kif ukoll ir-ROE ta’ [5-10] % għar-riżultati konsolidati tal-attivitajiet kollha tal-grupp CGD mill-31 ta’ Diċembru 2017.
Għajnuna limitata għall-minimu, kontribuzzjoni proprja u l-qsim tal-piżijiet
(74)
Il-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar tindika li hemm il-ħtieġa ta’ kontribuzzjoni xierqa mill-benefiċjarju sabiex l-għajnuna tiġi limitata għall-minimu u biex jiġu indirizzati t-tfixkil tal-kompetizzjoni u l-periklu morali. Għal dak il-għan, tipprovdi li (i) kemm l-ispejjeż tar-ristrutturar u l-ammont tal-għajnuna għandhom ikunu limitati u (ii) hemm il-ħtieġa ta’ kontribuzzjoni sinifikanti proprja.
(75)
Il-pjan ta’ ristrutturar tas-CGD ma fih ebda elementi li jissuġġerixxu li l-għajnuna teċċedi l-mezzi meħtieġa biex terġa’ tiġi restawrata l-vijabilità fit-tul. Kif deskritt fil-premessa (13), id-defiċit kapitali li kien jeħtieġ jiġi kopert ġie determinat fuq il-bażi tal-MtQ kif miftiehem bejn il-Gvern Portugiż, minn naħa waħda, u min-naħa l-oħra l-FMI, il-BĊE u l-Kummissjoni.
(76)
Skont il-punt 34 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, rimunerazzjoni adegwata ta’ kull intervent mill-Istat hija waħda mill-aktar limitazzjonijiet xierqa tat-tfixkil tal-kompetizzjoni. Il-Kummissjoni tinnota li f’dak il-kuntest il-kapital ipprovdut fil-forma ta’ CoCos ġie rimunerat b’mod adegwat, f’konformità mal-linji gwida tal-Kummissjoni u l-BĊE (13). Ir-rimunerazzjoni tal-CoCos tibda f’8,5 % għall-ewwel sena u maż-żmien tiżdied bi step-ups, li twassal għal rata medja ta’ rimunerazzjoni annwali ta’ 9,2 % matul il-perjodu ta’ investiment. Il-mekkaniżmu step-up jinkoraġġixxi lis-CGD biex joħroġ mill-intervent tal-Istat.
(77)
Il-Kummissjoni tinnota li skont il-pjan ta’ ristrutturar u l-impenji relatati s-CGD juża l-kapital eċċessiv tiegħu biex iħallas lura l-CoCos kollha (ara t-Taqsima 5 tal-Impenji).
(78)
Fl-2014 is-CGD juża [50-60] % tal-kapital eċċessiv tiegħu u fl-2015 u fis-snin segwenti juża [90-100] % tal-kapital eċċessiv biex iħallas lura d-EUR 900 miljun ta’ CoCos. Il-mekkaniżmu ta’ ħlas lura jillimita l-bafer kapitali li s-CGD jista’ jżomm fuq il-karta tal-bilanċi tiegħu u b’hekk jiġi żgurat li matul il-perjodu ta’ ristrutturar l-għajnuna tibqa’ limitata għall-minimu neċessarju.
(79)
Barra minn hekk, huwa importanti li wieħed jinnota li l-bejgħ tal-fergħa ta’ assigurazzjoni tillibera l-kapital regolatorju u għalhekk jagħmilha aktar probabbli li s-CGD ikollu kapital eċċessiv li jista’ jintuża għall-ħlas lura tal-CoCos, u b’hekk jikkontribwixxi wkoll għall-ispejjeż tar-ristrutturar mill-mezzi tiegħu stess.
(80)
Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li s-CGD ma kkonformax mal-projbizzjoni fuq id-dividendi iżda ħallas dividendi fl-ammont ta’ EUR 405 415, bi ksur tal-impenn li ngħata mill-Portugall fil-kuntest tad-Deċiżjoni ta’ Salvataġġ.
(81)
L-għan tal-projbizzjonijiet fuq id-dividendi u l-kupuni huwa biex jiġi evitat il-ħruġ ta’ fondi, biex b’hekk jiġi żgurat li l-għajnuna tista’ titħallas lura u b’hekk li l-għajnuna mill-Istat tiġi limitata għall-minimu neċessarju. Għal dak il-għan, kemm jista’ jkun, l-azzjonisti tal-bank kif ukoll id-detenturi ta’ kapital ibridu u dejn subordinat għandhom jiġu esklużi mill-benefiċċju potenzjali tal-għajnuna mill-Istat.
(82)
Billi s-CGD kien f’pożizzjoni li jħallas id-dividendi, intwera li l-ammont tal-għajnuna ma kienx limitat għall-minimu neċessarju. L-informazzjoni li s-CGD ipprovda fil-kors tal-proċedura tal-investigazzjoni dwar l-użu ħażin ma biddlitx il-valutazzjoni tal-Kummissjoni fid-Deċiżjoni ta’ Ftuħ li l-pagamenti kkwalifikaw bħala ħlasijiet ta’ dividendi li kienu jaqgħu fil-projbizzjoni fuq id-dividendi tad-Deċiżjoni ta’ Salvataġġ jew wrew obbligu legali biex isir il-ħlas li f’dak il-każ kien jippermetti l-ħlas ta’ dividendi skont id-Deċiżjoni ta’ Salvataġġ.
(83)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri ta’ għajnuna fl-ammont ta’ EUR 1 650 miljun kienu limitati għall-minimu neċessarju, bl-eċċezzjoni ta’ ammont ta’ EUR 405 415 li ntuża għall-ħlas ta’ dividendi. F’dak ir-rigward il-Kummissjoni tinnota b’mod partikolari l-impenn mis-CGD li jħallas lura lill-Portugall ammont ekwivalenti għall-ħlas tad-dividendi u għalhekk l-ammont li bih l-għajnuna li ngħatat qabżet il-minimu neċessarju. Minħabba dak l-impenn, l-għajnuna hija meqjusa li kienet limitata għall-minimu neċessarju.
(84)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li l-Portugall ta l-impenn tiegħu għal projbizzjoni fuq il-ħlasijiet ta’ dividendi, kupuni u imgħax (ara t-Taqsima 6.7 tal-Impenji).
(85)
Barra minn hekk, il-punt 24 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar jistipula li rimunerazzjoni adegwata tal-kapital mill-Istat hija wkoll mezz biex jinkiseb il-qsim tal-piżijiet. Kif stabbilit fil-premessa (76), il-Kummissjoni tqis li l-kapital ipprovdut fil-forma ta’ CoCos ġie rimunerat b’mod adegwat.
(86)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tinnota li s-CGD diġà wettaq u jkompli jimplimenta miżuri li jnaqqsu l-ispejjeż b’mod partikulari billi naqqas il-forza tax-xogħol u n-netwerk ta’ fergħat tiegħu fil-Portugall, u b’hekk jikkontribwixxi għall-ispejjeż ta’ ristrutturar permezz ta’ miżuri interni.
(87)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-pjan ta’ ristrutturar jiżgura li l-għajnuna hija limitata għall-minimu neċessarju u jipprovdi għal kontribuzzjoni proprja xierqa u qsim tal-piżijiet.
Restrizzjoni tat-tfixkil tal-kompetizzjoni
(88)
Fl-aħħar nett, it-Taqsima 4 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar titlob li l-pjan ta’ ristrutturar ikun fih miżuri li jillimitaw it-tfixkil tal-kompetizzjoni. Dawn il-miżuri għandhom jiġu mfassla sabiex jindirizzaw it-tfixkil fis-swieq fejn il-bank benefiċjarju jopera wara r-ristrutturar. In-natura u l-forma ta’ tali miżuri tiddependi fuq żewġ kriterji: l-ewwel, l-ammont tal-għajnuna u l-kundizzjonijiet u ċ-ċirkustanzi li fihom ingħatat u, it-tieni, il-karatteristiċi tas-swieq li fuqhom jopera l-benefiċjarju. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandha tqis id-daqs tal-kontribuzzjoni proprja tal-benefiċjarju u l-qsim tal-piżijiet matul il-perjodu ta’ ristrutturar.
(89)
Il-Kummissjoni tfakkar li s-CGD irċieva għajnuna mill-Istat fil-forma ta’ injezzjonijiet ta’ kapital u CoCos fl-ammont ta’ EUR 1 650 miljun. L-ammont tal-għajnuna huwa ekwivalenti għal 2,3 % tal-Assi Peżati għar-Riskju (RWA) (14) tas-CGD li huwa relattivament baxx. Billi l-CoCos huma rimunerati b’mod adegwat, hemm biss il-ħtieġa ta’ miżuri moderati biex jiġi limitat t-tfixkil potenzjali tal-kompetizzjoni.
(90)
It-tnaqqis proporzjonat fin-numru tal-impjegati tas-CGD f’termini tad-daqs tal-karta tal-bilanċi, l-impronta ġeografika u l-persunal jikkontribwixxi biex jiġi limitat it-tfixkil tal-kompetizzjoni. Filwaqt li ċ-ċessjoni ta’ Caixa Seguros u t-tnaqqis fin-numru tal-impjegati u r-ristrutturar tal-operazzjoni Spanjola jikkontribwixxu għal restawr tal-vijabilità tal-bank, it-tnaqqis li jifdal fuq il-karta tal-bilanċi huwa meqjus xieraq meta mqabbel mat-tfixkil tal-kompetizzjoni li ġej mill-għajnuna.
(91)
Minbarra dawk il-miżuri strutturali, il-Portugall impenja ruħu wkoll li jagħmel diversi restrizzjonijiet fuq l-aġir. Il-Kummissjoni tinnota dawk l-impenji dwar l-aġir stabbiliti fit-Taqsima 6 tal-Impenji, bħall-projbizzjoni ta’ reklamar tal-għajnuna mill-Istat u projbizzjoni fuq prattiċi kummerċjali aggressivi, li jwaqqfu lis-CGD milli juża l-għajnuna għal aġir anti-kompetittiv fis-suq. B’mod partikolari tilqa’ l-projbizzjoni fuq l-akkwisti, li tiżgura li l-għajnuna mill-Istat ma tintużax biex jinkiseb il-kontroll tal-kompetituri, iżda li minflok isservi l-għan maħsub tagħha, jiġifieri li terġa’ tiġi restawrata l-vijabilità tas-CGD.
(92)
Fil-qosor, il-Kummissjoni tqis li hemm biżżejjed salvagwardji biex jiġi limitat it-tfixkil potenzjali tal-kompetizzjoni, b’mod partikolari fid-dawl tal-applikazzjoni tal-punt 14 tal-Komunikazzjoni ta’ Estensjoni tal-2011 bħala konsegwenza tal-avvenimenti li wasslu għall-ħtieġa għall-għajnuna mill-Istat, speċjalment il-bafer sovran tal-ABE.
5.3. Monitoraġġ
(93)
Skont it-Taqsima 5 tal-Komunikazzjoni dwar ir-Ristrutturar, hemm il-ħtieġa ta’ rapporti regolari biex jippermettu lill-Kummissjoni li tivverifika li l-pjan ta’ ristrutturar qiegħed jiġi implimentat kif suppost.
(94)
Barra minn hekk, l-implimentazzjoni korretta tal-Pjan ta’ Ristrutturar u l-implimentazzjoni sħiħa u korretta tal-impenji kollha li jinsabu fl-Impenji jiġu mmonitorjati kontinwament minn Fiduċjarju tal-Monitoraġġ li jkun suffiċjentement indipendenti u kwalifikat.
KONKLUŻJONI
Fid-dawl tal-impenji li ttieħdu mill-Portugall ġie konkluż li l-għajnuna għar-ristrutturar hija limitata għall-minimu neċessarju, li t-tfixkil tal-kompetizzjoni ġie indirizzat b’mod suffiċjenti u li l-pjan ta’ ristrutturar ippreżentat huwa xierqa biex tiġi restawrata l-vijabilità fit-tul tas-CGD. L-għajnuna għar-ristrutturar għandha tinstab li hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(b) tat-Trattat,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li tikkonsisti mis-sottoskrizzjoni mill-Portugall ta’ ishma ordinarji ġodda fl-ammont ta’ EUR 750 miljun mis-CGD u s-sottoskrizzjoni mill-Portugall ta’ strumenti konvertibbli maħruġa mis-CGD f’ammont ta’ EUR 900 miljun hija kompatibbli mas-suq intern, fid-dawl tal-impenji stabbiliti fl-Anness.
Artikolu 2
Il-Portugall għandu jiżgura li l-pjan ta’ ristrutturar ippreżentat fil-15 ta’ Ottubru 2012 u kkumplimentat bis-sottomissjoni tad-19 ta’ Lulju 2013 jiġi implimentat bis-sħiħ, inklużi l-impenji stabbiliti fl-Anness u skont l-iskeda stabbilita f’dak l-Anness.
Artikolu 3
Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni l-Portugall għandu jinforma lill-Kummissjoni dwar il-miżuri li ttieħdu biex ikun konformi magħha.
Artikolu 4
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Portugiża.
Magħmula fi Brussell, it-23 ta’ Lulju 2013.