PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/424
ze dne 11. března 2015,
kterým se schvaluje rozhodnutí o odchylkách podle článku 9 směrnice Rady 96/67/ES týkajících se poskytování určitých služeb pozemního odbavování na mezinárodním letišti Záhřeb
(oznámeno pod číslem C(2015) 473)
(Pouze chorvatské znění je závazné)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 96/67/ES ze dne 15. října 1996 o přístupu na trh odbavovacích služeb na letištích Společenství (1), a zejména na čl. 9 odst. 5 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
1. OZNÁMENÉ ROZHODNUTÍ O ODCHYLKÁCH
(1)
Chorvatské úřady dopisem ze dne 13. srpna 2014, který byl Komisi doručen dne 1. září 2014, oznámily v souladu s čl. 9 odst. 3 směrnice 96/67/ES (dále jen „směrnice“) rozhodnutí vlády Chorvatské republiky udělit mezinárodnímu letišti Záhřeb odchylky na základě čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice. Dopisem ze dne 1. prosince 2014, který byl Komisi doručen dne 17. prosince 2014, poskytly chorvatské úřady doplňující informace, čímž bylo oznámení úplné.
(2)
Oznámené rozhodnutí zahrnuje dvě odchylky. Zaprvé, vyhrazuje pro jediného poskytovatele kategorie služeb pozemního odbavování uvedené v bodech 3, 4 a 5, s výjimkou bodu 5.1, přílohy směrnice, konkrétně odbavování zavazadel, manipulace s nákladem a poštou, pokud jde o fyzickou manipulaci s přicházejícím, odesílaným nebo převáženým nákladem a poštou, mezi letištním terminálem a letadlem a manipulace na rampě, s výjimkou řazení letadla na zemi. Zadruhé, zakazuje odbavování vlastními silami pro uvedené tři kategorie služeb, s výjimkou řazení letadla na zemi. Obě odchylky platí po dobu dvou let, od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2016.
2. STÁVAJÍCÍ SITUACE NA MEZINÁRODNÍM LETIŠTI ZÁHŘEB
(3)
Mezinárodní letiště Záhřeb provozuje společnost Zagreb International Airport Jsc. V roce 2013 odbavilo letiště 2,3 milionu cestujících.
(4)
V současnosti má mezinárodní letiště Záhřeb jeden terminál pro odbavování cestujících a probíhá výstavba nového terminálu pro odbavování cestujících s příslušnou infrastrukturou (odbavovací plochou, příjezdovými cestami a parkovišti). Nový terminál bude dokončen a provozuschopný nejpozději do konce roku 2016. Jeho kapacita bude 5 milionů cestujících. Stávající terminál bude uzavřen a využíván již pouze pro všeobecné letectví a další vedlejší činnosti (pronájem kanceláří apod.).
(5)
Podle chorvatských úřadů infrastrukturní a provozní omezení stávajícího terminálu neumožňují během výstavby nového terminálu zavést hospodárně a účinně služby dalšího poskytovatele služeb pozemního odbavování. Jakmile bude nová budova terminálu pro odbavování cestujících a nová odbavovací plocha dokončena a jejich provoz zahájen, bude problém nedostatečného prostoru a kapacity stávající infrastruktury vyřešen.
(6)
Podle chorvatských úřadů je v současnosti přístup na trh služeb odbavování zavazadel, manipulace na rampě a manipulace s nákladem a poštou otevřený. Dosud však žádný třetí poskytovatel služeb pozemního odbavování žádost o souhlas a o licenci na poskytování těchto služeb na mezinárodním letišti Záhřeb nepodal. Tyto služby v současnosti uživatelům letiště poskytuje společnost Zagreb International Airport Jsc. prostřednictvím plně vlastněné dceřiné společnosti.
(7)
Svoboda odbavovat vlastními silami se vztahuje i na mezinárodní letiště Záhřeb. V současnosti však odbavuje vlastními silami pouze jeden letecký dopravce jednu dílčí kategorii služeb odbavování na rampě (nakládání a vykládání potravin a nápojů). Žádný další letecký dopravce o odbavování vlastními silami zájem neprojevil.
(8)
Mezinárodní letiště Záhřeb má jedno zařízení pro třídění zavazadel pro zavazadla odbavená na místě i všechna transferová zavazadla. Rozloha třídicího zařízení činí 515 m2. Třídicí plocha se nachází v suterénu centrální části terminálu.
(9)
Mezinárodní letiště Záhřeb má jeden nákladní terminál o celkové rozloze 2 160 m2 a veškerá manipulace s nákladem se odehrává v této hale. Vzhledem ke značně omezenému prostoru probíhá celý tento proces ručně za použití ručních nástrojů a vysokozdvižných vozíků. Ve veřejném prostoru celního skladu je umístěna provozní plošina pro doručování a vyzvedávání nákladu s jednou obousměrnou rampou.
(10)
Nákladní terminál mezinárodního letiště Záhřeb odbaví mezi 8 000 a 8 500 tun nákladu a pošty ročně, přičemž pošta tvoří 1 000 až 1 500 tun za rok.
(11)
Mezinárodní letiště Záhřeb má jednu odbavovací plochu pro obchodní leteckou dopravu o celkové rozloze 140 000 m2 a 22 stání a odbavovací plochu pro všeobecné letectví o celkové rozloze 28 000 m2 s kapacitou 20 letadel.
3. KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(12)
Komise v souladu s čl. 9 odst. 3 směrnice zveřejnila souhrn rozhodnutí o odchylkách, které jí oznámily chorvatské úřady, v Úředním věstníku Evropské unie a vyzvala dotčené osoby, aby se k němu vyjádřily.
(13)
Komise obdržela vyjádření jednoho poskytovatele služeb pozemního odbavování, který žádal informaci, zda se bude v době trvání odchylky konat zadávací řízení, aby vybraný poskytovatel mohl zahájit svou činnost, jakmile platnost odchylky vyprší. Žádné další připomínky zúčastněné strany nepředložily.
4. POSOUZENÍ ROZHODNUTÍ O ODCHYLKÁCH S OHLEDEM NA SMĚRNICI
(14)
Chorvatské úřady vydaly své rozhodnutí o odchylkách na základě čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice, podle nichž lze v případě zvláštního omezení disponibilního prostoru nebo kapacity vyhradit jednu či více kategorií služeb uvedených v čl. 6 odst. 2 pro jediného poskytovatele a zakázat odbavování vlastními silami pro kategorie služeb pozemního odbavování uvedené v čl. 7 odst. 2 směrnice.
(15)
V souladu s čl. 9 odst. 2 písm. a) chorvatské úřady uvedly, že dané dvě odchylky se vztahují na kategorie služeb pozemního odbavování uvedené v bodech 3, 4 a 5, s výjimkou bodu 5.1, přílohy směrnice, konkrétně odbavování zavazadel, manipulaci s nákladem a poštou a manipulaci na rampě, s výjimkou řazení letadla na zemi.
(16)
Komise je toho názoru, že pokud jde o odbavování zavazadel, dokazují informace předložené chorvatskými úřady, že pro druhého externího poskytovatele služeb či uživatele letiště provádějícího odbavování vlastními silami vedle vlastního oddělení služeb pozemního odbavování nemá letiště kapacitu.
(17)
Provozní prostor je omezený a úzký a manévrování se zavazadlovým vozíkem je obtížné. Třídění zavazadel při špičkové zátěži, kdy jsou v provozu oba odbavovací sektory, je zvlášť problematické. Pro efektivní provoz více než jednoho provozovatele tak není dostatek místa.
(18)
Problém s nedostatkem místa nelze v rámci stávajícího prostoru vyřešit, neboť zařízení pro třídění zavazadel nelze vzhledem k jeho umístění rozšířit do dalších částí. Rozšíření do podzemního podlaží není možné kvůli podzemní vodě a s tím spojenému nebezpečí zatopení. Rozšíření v podobě přístavby třídícího zařízení by znamenalo rozsáhlou rekonstrukci, která by měla značný dopad na současný provoz a nesla s sebou obrovské náklady, zatímco efektivnost takové stavby by byla sporná.
(19)
Pokud jde o manipulaci s nákladem a poštou, Komise se domnívá, že informace předložené chorvatskými úřady dokazují, že pro druhého externího poskytovatele služeb či uživatele letiště provádějícího odbavování vlastními silami vedle jeho vlastního oddělení služeb pozemního odbavování nemá letiště kapacitu.
(20)
Velikost nákladního terminálu je omezená. Plošina pro doručování a vyzvedávání nákladu má pouze jednu rampu pro oba směry, což v okamžiku, kdy je v uzavřeném prostoru zaparkováno několik tažných vozidel a čeká na nakládku či vykládku nebo ji provádí, značně redukuje provozní funkce plošiny. Pro dalšího provozovatele zde proto není dost místa.
(21)
Komise v této souvislosti rovněž podotýká, že roční objem nákladu a pošty činí zhruba 8 000 až 8 500 tun, což je hluboko pod hranicí 50 000 tun nákladu stanovenou směrnicí pro vznik povinnosti umožnit třetím stranám poskytování služeb pozemního odbavování a odbavování vlastními silami.
(22)
Komise se domnívá, že pokud jde o manipulaci na rampě, s výjimkou řazení letadla na zemi při příletu a odletu, dokazují informace předložené chorvatskými úřady, že pro druhého externího poskytovatele služeb či uživatele letiště provádějícího odbavování vlastními silami vedle jeho vlastní pobočky poskytující služby pozemního odbavování nemá letiště kapacitu.
(23)
V letovém řádu mezinárodního letiště Záhřeb existují tři krátké časové úseky s vysokou zátěží, a to ranní špička, odpolední špička a večerní špička. Během těchto špiček musí být v poměrně krátkém čase uvedena do provozu řada různých strojních jednotek, aby byly splněny všechny požadavky spojené s včasným odbavením letadel.
(24)
Zajistit parkování pro tak velký počet strojních jednotek představuje problém. Vzhledem k tomu, jaký prostor zabírají budovy a další stavby, není nikde v blízkosti parkovacího stání letadla místo pro zřízení parkovacích míst pro další nové strojní jednotky. Pro řízení letiště představují problém již parkovací místa potřebná pro stávající strojní jednotky. Problém je ještě větší v zimním období, kdy na omezené parkovací ploše parkují vozy na odklízení sněhu. Přijetí druhého provozovatele je tak z důvodu nedostatku parkovacích míst nemožné.
(25)
Uvedená omezení způsobená nedostatkem parkovacích míst se však netýkají řazení letadel na zemi, neboť pro tyto služby není třeba objemné zařízení. Rozhodnutí o odchylkách oznámené chorvatskými úřady se na tyto služby nevztahuje, a počet poskytovatelů služby řazení letadla na mezinárodním letišti Záhřeb proto nebude nijak omezen.
(26)
Z informací dostupných Komisi dále vyplývá, že výstavba nového terminálu mezinárodního letiště Záhřeb byla zahájena v prosinci 2013. První fáze výstavby nového terminálu má být dokončena v roce 2016 a do konce roku 2016 má být terminál provozuschopný. Roční kapacita nového terminálu bude 5 milionů cestujících, bude mít nový plně integrovaný zavazadlový systém, novou odbavovací plochu a také nové pojezdové dráhy a obslužné komunikace. Dle vysvětlení chorvatských úřadů vyřeší výstavba a provoz nového terminálu současný nedostatek místa a omezenou kapacitu. Výstavbu a provoz nového terminálu lze proto považovat za vhodné opatření k překonání těchto omezení podle čl. 9 odst. 2 písm. b).
(27)
Odchylky uvedené v rozhodnutí oznámeném chorvatskými úřady jsou časově omezené, a to na dobu dvou let. Odpovídají tedy požadavkům čl. 9 odst. 6 směrnice.
(28)
Ve světle uvedených skutečností, a zejména s ohledem na současnou situaci na mezinárodním letišti Záhřeb, věcnou a časovou omezenost předmětných odchylek a opatření přijatá v zájmu překonání stávajících omezení, má Komise za to, že odchylky nepoškozují nepřiměřeně cíle směrnice, nevyvolávají narušení hospodářské soutěže mezi poskytovateli služeb pozemního odbavování a uživateli letiště provádějícími odbavování vlastními silami ani nemají trvat déle, než je nutné, tak jak je stanoveno v čl. 9 odst. 2 druhém pododstavci směrnice.
(29)
V této souvislosti je rovněž nutné zvážit skutečnost, že omezení, která odchylky představují, platí pro všechny (potenciální) poskytovatele služeb pozemního odbavování (kromě oddělení letiště pro služby pozemního odbavování) a pro všechny uživatele letiště provádějící odbavování vlastními silami, a jsou tudíž nediskriminační, že žádný poskytovatel služeb pozemního odbavování ani uživatel letiště dosud nepodal žádost o povolení provozovat pozemní odbavování na mezinárodním letišti Záhřeb, ačkoliv vstup třetích poskytovatelů služeb pozemního odbavování ani právo odbavovat vlastními silami nejsou v současnosti nijak omezeny, a že zúčastněné strany nepředložily proti rozhodnutí žádné námitky. Pokud jde o připomínku týkající se možného zadávacího řízení, Komise připomíná, že chorvatské úřady jsou povinny splnit včas veškerá relevantní ustanovení právních předpisů Unie týkajících se této věci, včetně článku 11 směrnice.
(30)
Tímto rozhodnutím není dotčen článek 102 Smlouvy o fungování Evropské unie, který zakazuje, aby jeden nebo více podniků zneužívaly dominantního postavení na vnitřním trhu nebo jeho podstatné části, pokud to může ovlivnit obchod mezi členskými státy, neboť takové jednání je s vnitřním trhem neslučitelné.
5. ZÁVĚR
(31)
Na základě výsledků posouzení, které Komise provedla, a po konzultaci Chorvatské republiky by rozhodnutí uvedeného členského státu o odchylkách podle čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice týkající se mezinárodního letiště Záhřeb, jež bylo Komisi oznámeno dne 1. září 2014 a 17. prosince 2014, mělo být schváleno.
(32)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem poradního výboru uvedeného v článku 10 směrnice,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí Chorvatské republiky o odchylkách podle čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice 96/67/ES týkající se mezinárodního letiště Záhřeb, jež bylo Komisi oznámeno dne 1. září 2014 a 17. prosince 2014, se tímto schvaluje.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Chorvatské republice.
V Bruselu dne 11. března 2015.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/424
tal-11 ta' Marzu 2015
dwar l-approvazzjoni tad-deċiżjoni ta' eżenzjoni skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva tal-Kunsill 96/67/KE dwar il-forniment ta' ċerti servizzi ta' groundhandling fl-Ajruport Internazzjonali ta' Żagreb
(notifikata bid-dokument C(2015) 473)
(It-test bil-Kroat biss huwa awtentiku)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 96/67/KE tal-15 ta' Ottubru 1996 dwar l-aċċess għas-suq tal-groundhandling fl-ajruporti tal-Komunità (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 9(5) tagħha,
Billi:
1. ID-DEĊIŻJONI TA' EŻENZJONI NOTIFIKATA
(1)
Bl-ittra tat-13 ta' Awwissu 2014, li waslet għand il-Kummissjoni fl-1 ta' Settembru 2014, l-awtoritajiet Kroati nnotifikaw, skont l-Artikolu 9(3) tad-Direttiva 96/67/KE (minn hawn 'il quddiem: “id-Direttiva”), id-deċiżjoni ta' eżenzjoni tal-gvern tar-Repubblika tal-Kroazja, meħuda abbażi tal-Artikolu 9(1)(b) u (d) tad-Direttiva, fir-rigward tal-Ajruport Internazzjonali ta' Żagreb. Bl-ittra bid-data tal-1 ta' Diċembru 2014, l-awtoritajiet Kroati ressqu informazzjoni addizzjonali li waslet għand il-Kummissjoni fis-17 ta' Diċembru 2014, biex in-notifika tkun kompluta.
(2)
Id-deċiżjoni notifikata tipprovdi għal żewġ eżenzjonijiet. L-ewwel nett, din tirriżerva s-servizzi ta' groundhandling tal-kategoriji elenkati taħt il-punti 3, 4 u 5, bl-eċċezzjoni tal-punt 5.1, tal-Anness tad-Direttiva, għal fornitur wieħed, dan ifisser l-immaniġġjar tal-bagalji, l-immaniġġjar tal-merkanzija u tal-posta fir-rigward tal-immaniġġjar fiżiku ta' merkanzija u posta, sew dawk deħlin, ħerġin jew li qegħdin jiġu ttrasferiti, bejn it-terminal tal-ajru u l-inġenju tal-ajru, u l-immaniġġjar tar-rampa, ħlief l-għoti ta' sinjali standard ta' gwida lil inġenju tal-ajru fuq l-art. Imbagħad tipprojbixxi l-immaniġjar mill-utenti nfushom għal dawk it-tliet kategoriji ta' servizzi ta' groundhandling, ħlief l-għoti ta' sinjali standard ta' gwida lil inġenju tal-ajru fuq l-art. Iż-żewġ eżenzjonijiet japplikaw għal perjodu ta' sentejn, mill-1 ta' Jannar 2015 sal-31 ta' Diċembru 2016.
2. IS-SITWAZZJONI ATTWALI FL-AJRUPORT INTERNAZZJONALI TA' ŻAGREB
(3)
L-Ajruport Internazzjonali ta' Żagreb huwa operat minn Zagreb International Airport Jsc. Fl-2013, għaddew 2,3 miljun passiġġier minn dan l-ajruport.
(4)
Bħalissa, l-Ajruport Internazzjonali ta' Żagreb għandu terminal wieħed tal-passiġġieri u għaddej il-proċess biex jinbena terminal ġdid għall-passiġġieri flimkien mal-infrastruttura assoċjata (rampa, toroq ta' aċċess u parkeġġi). It-terminal il-ġdid se jkun lest u operattiv sa mhux aktar tard minn tmiem l-2016. Dan se jkollu kapaċità ta' 5 miljun passiġġier. It-terminal eżistenti se jingħalaq, ħlief għall-użu tal-avjazzjoni ġenerali u attivitajiet oħra varji (kiri ta' uffiċċji eċċ.).
(5)
Skont l-awtoritajiet Kroati, il-limitazzjonijiet tat-terminal attwali, kemm fl-infrastruttura u kemm fl-aspetti operattivi, mhux se tippermetti introduzzjoni effettiva ekonomika ta' fornituri tas-servizzi ta' groundhandling addizzjonali fil-perjodu li fih jinbena t-terminal il-ġdid. Meta jitlestew il-bini tat-terminal il-ġdid għall-passiġġieri u tar-rampa l-ġdida u l-operazzjonijiet tagħhom jibdew, il-problemi ta' spazju u ta' kapaċità assoċjati mal-infrastruttura eżistenti se jkunu solvuti.
(6)
Skont l-awtoritajiet Kroati, l-aċċess għas-suq għall-provvista tal-immaniġġjar tal-bagalji, l-immaniġġjar tar-rampa u l-immaniġġjar tal-merkanzija u tal-posta bħalissa huwa miftuħ. Madankollu, sa issal-ebda fornitur terz ta' servizzi ta' groundhandling ma ppreżenta applikazzjoni biex jinħarġulu approvazzjoni u liċenzja għall-provvista ta' dawn is-servizzi ta' groundhandling fl-Ajruport Internazzjonali ta' Żagreb. Dawn is-servizzi bħalissa qegħdin jiġu pprovduti għall-utenti tal-ajruport minn Zagreb International Airport Jsc. permezz ta' sussidjarja kollha kemm hi proprjetà tagħhom.
(7)
Fl-Ajruport Internazzjonali ta' Żagreb teżisti wkoll il-libertà ta' mmaniġjar mill-utenti nfushom. Madankollu, bħalissa kumpanija tal-ajru waħda biss timmaniġja hija stess is-servizzi tal-groundhandling ta' subkategorija waħda tas-servizzi tal-immaniġġjar tar-rampa (it-tagħbija u l-ħatt tal-ikel u tax-xorb). L-ebda trasportatur tal-ajru ieħor ma esprima interess fis-servizzi ta' mmaniġjar tas-servizzi tal-groundhandling minnu nnifsu.
(8)
L-Ajruport Internazzjonali ta' Żagreb għandu faċilità ta' tqassim ta' bagalji waħda għall-bagalji li jiġu reġistrati lokalment u l-bagalji kollha ta' trasferiment. L-erja tas-superfiċje tal-faċilità ta' tqassim hija ta' 515 m2. Iż-żona tat-tqassim hija sitwata f'livell sotterran tal-parti ċentrali tat-terminal.
(9)
L-Ajruport Internazzjonali ta' Żagreb għandu terminal tal-merkanzija wieħed b'erja totali ta' 2 160 m2 u l-proċess kollu tal-immaniġjar tal-merkanzija jseħħ f'dan il-maħżen. Minħabba limitazzjonijiet ta' spazju sinifikanti, dan il-proċess kollu jsir manwalment bl-użu ta' għodda tal-id u forklifts. Fl-uqigħ tal-art tal-maħżen doganali hemm pjattaforma operazzjonali tal-kunsinna u l-ġbir tal-merkaanzija b'rampa unika għad-dħul u l-ħruġ.
(10)
It-terminal tal-merkanzija fl-Ajruport Internazzjonali ta' Żagreb jimmaniġja bejn 8 000 u 8 500 tunnellata ta' merkanzija u posta fis-sena li minnhom il-posta tammonta għal bejn 1 000 u 1 500 tunnellata fis-sena.
(11)
L-Ajruport Internazzjonali ta' Żagreb għandu rampa tal-avjazzjoni kummerċjali waħda b'erja tas-superfiċje totali ta' 140 000 m2 u 22 pożizzjoni, u rampa tal-avjazzjoni ġenerali b'erja tas-superfiċje totali ta' 28 000 m2 u l-kapaċità ta' 20 inġenju tal-ajru.
3. KONSULTAZZJONI MAL-PARTIJIET INTERESSATI
(12)
Skont l-Artikolu 9(3) tad-Direttiva, il-Kummissjoni ppubblikat sommarju tad-deċiżjoni ta' eżenzjoni notifikata mill-awtoritajiet Kroati f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti.
(13)
Il-Kummissjoni rċeviet kumment wieħed minn fornitur ta' servizzi ta' groundhandling, li fih talab informazzjoni dwar jekk hiex se tiġi organizzata proċedura ta' sejħa għall-offerti waqt il-perjodu ta' eżenzjoni sabiex il-groundhandler magħżul ikun jista' jibda l-operazzjonijiet ladarba l-eżenzjoni tkun skadiet. Ma wasal l-ebda kumment ieħor mingħand partijiet interessati.
4. EVALWAZZJONI TAD-DEĊIŻJONI TA' EŻENZJONI FID-DAWL TAD-DIRETTIVA
(14)
L-awtoritajiet Kroati bbażaw id-deċiżjoni ta' eżenzjoni tagħhom fuq l-Artikolu 9(1)(b) u (d) tad-Direttiva, li f'każ ta' restrizzjonijiet speċifiċi ta' spazju disponibbli jew ta' kapaċità, jippermetti r-riżerva għal fornitur uniku ta' kategorija waħda jew aktar minn dawk imsemmija fl-Artikolu 6(2) u l-projbizzjoni tal-immaniġġar tal-groundhandling mill-utenti stess tal-ajruport għall-kategoriji msemmija fl-Artikolu 7(2) tad-Direttiva.
(15)
Skont l-Artikolu 9(2)(a) tad-Direttiva, l-awtoritajiet Kroati speċifikaw li ż-żewġ eżenzjonijiet japplikaw għall-kategoriji ta' servizzi ta' groundhandling elenkati taħt il-punti 3, 4 u 5, bl-eċċezzjoni tal-punt 5.1, tal-Anness tad-Direttiva, jiġifieri l-immaniġġjar tal-bagalji, l-immaniġġjar tal-merkanzija u tal-posta u l-immaniġġjar tar-rampa ħlief l-għoti ta' sinjali standard ta' gwida lil inġenju tal-ajru fuq l-art.
(16)
Rigward l-immaniġġjar tal-bagalji, il-Kummissjoni tqis li, permezz tal-informazzjoni sottomessa, l-awtoritajiet Kroati wrew li mhux possibbli li tiġi akkomodata parti terza oħra bħala handlers minbarra d-dipartiment tas-servizzi ta' groundhandling tal-ajruport u lanqas li kwalunkwe utent tal-ajruport jimmaniġġja s-servizzi huwa stess.
(17)
L-ispazju operazzjonali huwa limitat u ristrett u l-karru tal-bagalji jiġi mmaniġjat b'diffikultà. It-tqassim tal-bagalji matul il-perjodi l-aktar intensivi meta ż-żewġ taqsimiet tar-reġistrazzjoni jkunu qed joperaw huwa partikolarment problematiku. Għalhekk m'hemmx biżżejjed spazju biex ikun jista' jkun hemm aktar minn operatur wieħed li jopera b'mod effettiv.
(18)
Mhuwiex possibbli li din il-problema ta' spazju tissolva fil-post attwali, billi l-lokalità tal-faċilità tat-tqassim tal-bagalji ma tippermettix li l-faċilità tespandi għal oqsma oħra. L-użu ta' livell sotterran ma jkunx soluzzjoni fattibbli minħabba l-livell tal-ilma ta' taħt l-art u r-riskju assoċjat ta' għargħar. Lokalità esterna għall-bini ta' estensjoni tal-faċilità tat-tqassim tkun teħtieġ ukoll rikostruzzjonijiet sinifikanti li jaffettwaw ħafna proċessi tat-traffiku eżistenti u tiġġenera spejjeż kbar, filwaqt li l-effiċjenza ta' installazzjoni ta' dan it-tip tkun dubjuża.
(19)
Rigward l-immaniġġjar tal-merkanzija u l-posta, il-Kummissjoni tqis li, permezz tal-informazzjoni sottomessa, l-awtoritajiet Kroati wrew li mhux possibbli li tiġi akkomodata parti terza oħra bħala handler minbarra d-dipartiment tas-servizzi ta' groundhandling tal-ajruport u lanqas li kwalunkwe utent tal-ajruport jimmaniġġja s-servizzi huwa stess.
(20)
It-terminal tal-merkanzija huwa ta' daqs limitat. Il-pjattaforma tal-konsenja u l-ġbir tal-merkanzija għandha biss rampa unika ta' dħul u ħruġ li tnaqqas b'mod sinifikanti l-funzjonijiet operazzjonali tal-pjattaforma meta diversi trakkijiet krejn ikunu pparkjati fl-ispazju magħluq waqt l-istennija jew waqt li jitwettqu l-kompiti tat-tagħbija u l-ħatt. Għalhekk ma hemm l-ebda spazju biex jakkomodaw operatur addizzjonali.
(21)
F'dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-volum ta' merkanzija u posta huwa ta' madwar 8 000 u 8 500 tunnellata ta' merkanzija u posta fis-sena, li huwa ferm taħt il-limitu ta' 50 000 tunnellata ta' merkanzija fid-Direttiva, għall-obbligu biex tiftaħ il-groundhandling lil partijiet terzi u biex tippermetti l-immaniġjar tal-groundhandling mill-utenti tal-ajruport infushom.
(22)
Rigward l-immaniġġjar tar-rampa, bl-eċċezzjoni għall-għoti ta' sinjali standard ta' gwida lil inġenju tal-ajru fuq l-art, il-Kummissjoni tqis li, permezz tal-informazzjoni sottomessa, l-awtoritajiet Kroati wrew li mhux possibbli li tiġi akkomodata parti terza oħra bħala handler minbarra s-sussidjarju tas-servizzi ta' groundhandling tal-ajruport u lanqas li kwalunkwe utent tal-ajruport jimmaniġġja s-servizzi huwa stess.
(23)
L-iskeda tat-titjiriet fl-Ajruport Internazzjonali ta' Żagreb hija kkaratterizzata minn tliet perjodi qosra ta' livell intensiv, jiġifieri livell intensiv ta' filgħodu, livell intensiv waranofsinhar, u livell intensiv filgħaxija. Matul dawn il-perjodi ta' livell intensiv, bosta unitajiet differenti ta' tagħmir iridu jiġu operati matul perjodi relattivament qosra ta' ħin biex jissodisfaw ir-rekwiżiti kollha li għandhom x'jaqsmu mal-immaniġġjar f'waqtu tal-inġenju tal-ajru.
(24)
Spazju għall-parkeġġ għal għadd kbir ta' unitajiet ta' apparat bħal dan jippreżentaw problema. Filwaqt li titqies l-erja okkupata minn bini u żviluppi oħra, ma hemm l-ebda spazju disponibbli fil-qrib tal-pożizzjoni ta' pparkjar tal-inġenji tal-ajru biex takkomoda parkeġġ għal unitajiet ġodda addizzjonali ta' tagħmir. Spazju għall-parkeġġ meħtieġ għat-tagħmir eżistenti diġà jippreżenta problema għall-ġestjoni tal-ajruport. Id-diffikultà tkun saħansitra akbar matul l-istaġun tax-xitwa, meta l-vetturi tas-servizz ta' tneħħija u ta' rimi tal-borra jkunu pparkjati wkoll fl-ispazju ta' parkeġġ limitat. Għalhekk, minħabba dan in-nuqqas ta' spazju ta' parkeġġ mhuwiex possibbli li jkun akkomodat operatur ieħor.
(25)
Madankollu, ir-restrizzjonijiet imsemmija hawn fuq minħabba n-nuqqas ta' spazju ta' parkeġġ ma japplikawx għall-għoti ta' sinjali standard ta' gwida lil inġenji tal-ajru fuq l-art, billi mhux meħtieġ tagħmir voluminuż għal dawk is-servizzi. Dawn is-servizzi mhumiex koperti minn deċiżjoni ta' eżenzjoni notifikata mill-awtoritajiet Kroati u għalhekk mhu se jkun hemm l-ebda limitazzjoni fl-għadd ta' fornituri għall-għoti ta' sinjali standard ta' gwida lil inġenji tal-ajru fl-Ajruport Internazzjonali ta' Żagreb.
(26)
Mill-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni, jidher ukoll li l-kostruzzjoni ta' terminal ġdid fl-Ajruport Internazzjonali ta' Żagreb bdiet f'Diċembru 2013. L-ewwel fażi tal-kostruzzjoni ta' terminal ġdid mistennija li tiġi ffinalizzata fl-2016 u sal-aħħar tal-2016, it-terminal huwa mistenni li jibda jopera. It-terminal il-ġdid se jkollu kapaċità ta' 5 miljun passiġġier fis-sena u se jkun hemm sistema ġdida u integrata għalkollox tal-bagalji, rampa ġdida kif ukoll taxiways ġodda u toroq ta' servizz. L-awtoritajiet Kroati spjegaw li l-kostruzzjoni u l-operat tat-terminal il-ġdid se jsolvi l-limitazzjonijiet eżistenti ta' spazju u ta' kapaċità. Għalhekk, il-kostruzzjoni u l-operat tat-terminal il-ġdid jistgħu jitqiesu bħala miżura xierqa biex jingħelbu dawn ir-restrizzjonijiet f'konformità mal-Artikolu 9(2)(b).
(27)
L-eżenzjonijiet stabbiliti fid-deċiżjoni ta' eċċezzjoni nnotifikata mill-awtoritajiet Kroati huma limitati fiż-żmien, jiġifieri għal perjodu ta' sentejn. Għalhekk dawn jirrispettaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 9(6) tad-Direttiva.
(28)
Fl-aħħar nett, fid-dawl ta' dak li ntqal hawn fuq, u b'mod partikolari s-sitwazzjoni preżenti fl-Ajruport Internazzjonali ta' Żagreb, il-limitazzjonijiet ta' dawk l-eżenzjonijiet f'termini tal-materjal u tal-kamp ta' applikazzjoni temporali tal-miżuri meħuda biex jingħelbu dawn l-ostakli, il-Kummissjoni tqis li l-eżenzjonijiet ma għandhomx jippreġudikaw indebitament l-għanijiet ta' din id-Direttiva, ma jagħtux lok għal distorsjonijiet fil-kompetizzjoni bejn il-fornituri ta' servizzi ta' groundhandling u/jew l-utenti tal-ajruport li jimmaniġġjaw is-servizzi huma stess, u ma għandhomx jestendu aktar milli meħtieġ, skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 9(2) tad-Direttiva.
(29)
F'dan ir-rigward, ġew ikkunsidrati wkoll il-fatti li l-limitazzjonijiet previsti mill-eżenzjonijiet japplikaw b'mod mhux diskriminatorju għal kull fornitur (potenzjali) ta' servizzi ta' groundhandling, minbarra d-dipartiment tas-servizzi ta' groundhandling tal-ajruport, u għall-utenti tal-ajruport li jimmaniġġjaw is-servizzi huma stess, li sal-lum l-ebda fornitur ta' servizzi ta' groundhandling jew utent tal-ajruport ma għamel talba sabiex ikollu dritt li jwettaq attivitajiet ta' groundhandling fl-Ajruport Internazzjonali ta' Żagreb, għalkemm bħalissa ma hemm l-ebda limitazzjoni tal-aċċess għal fornituri terzi jew limitazzjoni fuq id-dritt li utent tal-ajruport jimmaniġja l-groundhandling huwa stess, u li l-ebda parti interessata ma ressqet oġġezzjonijiet kontra d-deċiżjoni ta' eżenzjoni. Rigward il-kumment li wasal dwar il-possibbiltà ta' proċedura ta' sejħa għall-offerti, il-Kummissjoni tfakkar l-obbligu li l-awtoritajiet Kroati jikkonformaw, b'mod f'waqtu, mar-regoli rilevanti kollha tal-liġi tal-Unjoni f'dan ir-rigward, inkluż l-Artikolu 11 tad-Direttiva.
(30)
Din id-Deċiżjoni hija mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 102 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea li jipprojbixxi kull abbuż minn impriża waħda jew iktar minn pożizzjoni dominanti fi ħdan is-suq intern jew f'parti sostanzjali bħala inkompatibbli mas-suq intern sa fejn tista' taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
5. KONKLUŻJONI
(31)
Għalhekk, fid-dawl tar-riżultat tal-eżami mwettaq mill-Kummissjoni u wara li ġiet ikkonsultata r-Repubblika tal-Kroazja, id-deċiżjoni ta' eżenzjoni meħuda minn dak l-Istat Membru skont l-Artikolu 9(1)(b) u (d) tad-Direttiva li tirrigwarda l-Ajruport Internazzjonali ta' Żagreb u li ġiet innotifikata lill-Kummissjoni fl-1 ta' Settembru 2014 u fis-17 ta' Diċembru 2014, għandha tiġi approvata.
(32)
Il-miżuri stipulati f'din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat Konsultattiv imsemmi fl-Artikolu 10 tad-Direttiva,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-deċiżjoni ta' eżenzjoni meħuda mir-Repubblika tal-Kroazja skont l-Artikolu 9(1)(b) u (d) tad-Direttiva 96/67/KE li tirrigwarda l-Ajruport Internazzjonali ta' Żagreb u li ġiet innotifikata lill-Kummissjoni fl-1 ta' Settembru 2014 u fis-17 ta' Diċembru 2014, hija b'dan approvata.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Kroazja.
Magħmul fi Brussell, il-11 ta' Marzu 2015.