SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2013/55/EU
ze dne 20. listopadu 2013,
kterou se mění směrnice 2005/36/ES o uznávání odborných kvalifikací a nařízení (EU) č. 1024/2012 o správní spolupráci prostřednictvím systému pro výměnu informací o vnitřním trhu („nařízení o systému IMI“)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 46, čl. 53 odst. 1 a článek 62 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES ze dne 7. září 2005 o uznávání odborných kvalifikací (3) sjednotila systém vzájemného uznávání kvalifikací, který byl původně založen na 15 směrnicích. Směrnice stanoví automatické uznávání u omezeného počtu povolání, které bylo založeno na harmonizovaných minimálních požadavcích na odbornou přípravu (odvětvová povolání), obecný systém uznávání dokladů o odborné přípravě a automatické uznávání odborné praxe. Směrnice 2005/36/ES také stanovila nový systém volného poskytování služeb. Je nutno připomenout, že rodinní příslušníci občanů Unie ze třetích zemí se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států (4) těší rovnému zacházení. Státní příslušníci třetích zemí mohou rovněž využívat výhod rovného zacházení, pokud jde o uznávání diplomů, osvědčení a dalších odborných kvalifikací v souladu s příslušnými vnitrostátními postupy, a to podle konkrétních právních aktů Unie, jako jsou předpisy o dlouhodobém pobytu, uprchlících, držitelích „modré karty“ a vědeckých výzkumných pracovnících.
(2)
Ve svém sdělení ze dne 27. října 2010 s názvem „Akt o jednotném trhu - Dvanáct nástrojů k podnícení hospodářského růstu a posílení důvěry - ‚Společně pro nový růst‘“ Komise konstatovala, že je potřeba modernizovat právní předpisy Unie v této oblasti. Dne 23. října 2011 Evropská rada ve svých závěrech takovouto modernizaci podpořila a naléhavě vyzvala Evropský parlament a Radu k dosažení politické dohody o přepracování směrnice 2005/36/ES do konce roku 2012. Ve svém usnesení ze dne 15. listopadu 2011 o provádění směrnice o odborných kvalifikacích (2005/36/ES) (5) vyzval Evropský parlament Komisi, aby předložila návrh. Zpráva o občanství EU za rok 2010 ze dne 27. října 2010 s názvem „Odstranit překážky pro výkon práv občanů EU“ zdůrazňuje potřebu ulehčit administrativní zátěž spojenou s uznáváním odborných kvalifikací.
(3)
Notáři, kteří jsou jmenováni úředním aktem vlády, by měli být z působnosti směrnice 2005/36/ES vyňati, s ohledem na specifické a odlišné režimy, které se na ně v jednotlivých členských státech vztahují, pokud jde o přístup k jejich profesi a její výkon.
(4)
Pro účely posílení vnitřního trhu a podpory volný pohyb odborníků při současném zajištění efektivnějšího a transparentnějšího uznávání odborných kvalifikací by evropský profesní průkaz představoval přidanou hodnotu. Tento průkaz by byl zejména užitečný pro usnadnění dočasné mobility, uznávání v rámci systému automatického uznávání kvalifikací a podporu zjednodušeného uznávání v rámci obecného systému. Cílem evropského profesního průkazu je zjednodušit proces uznávání a zavést účinné nákladové a provozní postupy, které budou přínosné pro odborníky a příslušné orgány. Zavedení evropského profesního průkazu by mělo zohlednit názory zástupců daného povolání a mělo by mu předcházet posouzení vhodnosti pro dané povolání a jeho dopadu na členské státy. Posouzení by se mělo případně provádět spolu s členskými státy. Evropský profesní průkaz by měl být vydáván na základě žádosti odborníka, po předložení nutných dokladů a provedení souvisejících přezkumných a ověřovacích postupů příslušnými orgány. Pokud je evropský profesní průkaz vydán za účelem usazení, měl by představovat rozhodnutí o uznání a mělo by se s ním zacházet jako s kterýmkoli jiným rozhodnutím o uznání podle směrnice 2005/36/ES. Měl by doplňovat, a nikoli nahrazovat, případné požadavky na registraci spojené s přístupem ke konkrétnímu povolání. Není třeba zavádět evropský profesní průkaz pro právnická povolání, v jejichž případě už se profesní průkazy uplatňují v rámci systému stanoveného směrnicí Rady 77/249/EHS ze dne 22. března 1977 o usnadnění účinného výkonu volného pohybu služeb advokátů (6) a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/5/ES ze dne 16. února 1998 o usnadnění trvalého výkonu povolání advokáta v jiném členském státě než v tom, ve kterém byla získána kvalifikace (7).
(5)
Fungování evropského profesního průkazu by mělo být podporováno systémem pro výměnu informací o vnitřním trhu (dále jen systém „IMI“) vytvořeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1024/2012 (8). Tento průkaz a systém IMI by měly zlepšovat synergie a důvěru mezi příslušnými orgány a zároveň odstranit zdvojování administrativní práce a postupů uznávání příslušných orgánů a odborníkům vytvořit transparentnější a jistější prostředí.
(6)
Postup při podávání žádostí a vydávání evropského profesního průkazu by měl být jasně strukturován a obsahovat záruky a odpovídající práva žadatele na podání odvolání. Prováděcí akty by měly specifikovat požadavky na překlad a způsoby platby případných poplatků, které má žadatel uhradit, aby nebyly přerušovány nebo narušeny pracovní procesy v systému IMI a zpracování žádosti se nezpožďovalo. Stanovení výše poplatků je záležitostí členských států. Členské státy by však měly o výši stanovených poplatků informovat Komisi. Evropský profesní průkaz a související pracovní toky v rámci systému IMI by měly zajistit integritu, pravost a důvěrnost uchovávaných dat a zabránit protiprávnímu a nepovolenému přístupu k informacím v nich obsažených.
(7)
Směrnice 2005/36/ES se vztahuje pouze na příslušníky povolání, kteří chtějí pokračovat ve výkonu stejného povolání v jiném členském státě. Existují případy, kdy jsou v hostitelském členském státě na rozdíl od domovského členského státu dotyčné činnosti součástí výkonu povolání se širší škálou činností. Jsou-li rozdíly mezi oblastmi činnosti tak velké, že by se po odborníkovi ve skutečnosti požadovalo na vyrovnání nedostatků absolvování úplného programu vzdělání a odborné přípravy, a pokud o to odborník požádá, měl by mu členský stát za těchto zvláštních okolností poskytnout částečný přístup. V případě naléhavých důvodů obecného zájmu, jak je definoval Soudní dvůr Evropské unie ve své judikatuře týkající se článků 49 a 56 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), jež se může dál vyvíjet, by členský stát ovšem měl mít možnost částečný přístup odmítnout. To může platit zejména pro zdravotnická povolání, pokud mají dopad na veřejné zdraví nebo na bezpečnost pacientů. Poskytováním částečného přístupu by nemělo být dotčeno právo sociálních partnerů na sebeorganizaci.
(8)
V zájmu ochrany místních spotřebitelů v hostitelském členském státě by mělo být dočasné a příležitostné poskytování služeb v členských státech podmíněno zárukami, a to zejména požadavkem na minimálně roční předchozí odbornou praxi v posledních deseti letech předcházejících poskytování služeb, pokud povolání není regulováno v domovském členském státě. V případě sezónních činností by měly členské státy mít možnost vykonávat kontroly, aby ověřily dočasnou a příležitostnou povahu služeb poskytovaných na jejich území. Za tímto účelem by měl mít hostitelský členský stát možnost jednou ročně vyžadovat informace o službách, které jsou na jeho území skutečně poskytovány, v případě, že tyto informace již na dobrovolném základě nesdělil poskytovatel služeb.
(9)
Směrnice 2005/36/ES umožňuje členským státům v případě regulovaných povolání, která mají důsledky pro veřejné zdraví či bezpečnost, ověřovat odborné kvalifikace poskytovatele služeb před prvním poskytnutím služby. Tato možnost vedla k právní nejistotě, protože ponechávala rozhodnutí o potřebě provést tuto předběžnou kontrolu na volném uvážení příslušného orgánu. V zájmu zajištění právní jistoty by měli odborníci od počátku vědět, zda je předběžná kontrola odborných kvalifikací nutná a kdy mohou očekávat rozhodnutí v této věci. Podmínky pro takovéto předběžné kontroly odborných kvalifikací v rámci volného poskytování služeb by však v žádném případě neměly být přísnější než v rámci pravidel pro usazování. V případě regulovaných povolání, která mají dopad na veřejné zdraví nebo bezpečnost, by směrnicí 2005/36/ES neměla být dotčena možnost členských států vyžadovat povinné pojištění vztahující se na profesní zákroky v souladu s platnými pravidly podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU ze dne 9. března 2011 o uplatňování práv pacientů na přeshraniční zdravotní péči (9) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (10).
(10)
Systémy odborného vzdělávání a přípravy se ukázaly být užitečným nástrojem pro zajišťování zaměstnanosti mladých lidí a hladkého přechodu z odborného vzdělávání do pracovního života. Přezkum směrnice 2005/36/ES by měl tudíž plně zohlednit jejich specifičnost.
(11)
Aby bylo možné uplatňovat mechanismus uznávání kvalifikace v rámci obecného systému, je nutno seskupit různé vnitrostátní programy vzdělávání a odborné přípravy do různých úrovní. Tyto úrovně jsou vytvořeny pouze pro účely fungování obecného systému a neměly by mít účinek na vnitrostátní systémy vzdělávání a odborné přípravy a ani na pravomoc členských států v této oblasti, a to včetně vnitrostátní politiky provádění evropského rámce kvalifikací. Evropský rámec kvalifikací je nástroj určený na podporu transparentnosti a srovnatelnosti odborných kvalifikací a může být použit jako užitečný dodatečný zdroj informací pro příslušné orgány, které posuzují odborné kvalifikace získané v jiných členských státech. Vysokoškolská zařízení upravila v návaznosti na boloňský proces strukturu svých programů tak, že sestávají ze dvou cyklů - bakalářského a magisterského. Aby se zajistilo, že pět úrovní stanovených ve směrnici 2005/36/ES bude s touto novou strukturou cyklů v souladu, měl by být bakalářský cyklus klasifikován jako úroveň d a magisterský cyklus jako úroveň e. Pět úrovní vytvořených pro fungování obecného systému by nemělo být v zásadě nadále používáno jako kritérium pro vyloučení občanů Unie z působnosti směrnice 2005/36/ES, jestliže by to bylo v rozporu se zásadou celoživotního učení.
(12)
Se žádostmi o uznání kvalifikací podanými odborníky pocházejícími z neregulujících členských států, kteří mají jeden rok odborné praxe, by se mělo zacházet stejným způsobem jako se žádostmi podanými odborníky pocházejícími z regulujících členských států. Porovnání jejich odborných kvalifikací s odbornými kvalifikacemi požadovanými v hostitelském členském státě by mělo být prováděno na základě úrovní odborných kvalifikací uvedených ve směrnici 2005/36/ES. V případě zásadních rozdílů by měl mít příslušný orgán možnost uložit vyrovnávací opatření. Mechanismy ověřování teoretických znalostí a praktických schopností a dovedností, které mohou být jako vyrovnávací opatření požadovány pro přístup k výkonu daných povolání, musí zaručovat a dodržovat zásady transparentnosti a nestrannosti.
(13)
Pokud neexistuje harmonizace minimálních požadavků na odbornou přípravu pro přístup k povoláním, na něž se vztahuje obecný systém, hostitelský členský stát by měl mít i nadále možnost uložit vyrovnávací opatření. Toto opatření by mělo být přiměřené a mělo by zejména zohlednit znalosti, dovednosti a schopnosti nabyté žadatelem během jeho odborné praxe nebo celoživotního učení, jež byly za tímto účelem potvrzeny příslušným orgánem. Rozhodnutí o uložení vyrovnávacího opatření by mělo být řádně odůvodněno, aby žadatel mohl lépe pochopit svou situaci a požádat u vnitrostátních soudů o soudní přezkum na základě směrnice 2005/36/ES.
(14)
Přezkum směrnice 2005/36/ES ukázal na potřebu aktualizovat a ujasnit s větší pružností seznamy průmyslových, obchodních a řemeslných činností uvedených v příloze IV, ale zároveň by měl pro tyto činnosti zůstat zachován systém automatického uznávání kvalifikací založený na odborné praxi. Příloha IV vychází v současné době z Mezinárodní standardní klasifikace všech ekonomických činností (ISIC) z roku 1958 a nadále již neodpovídá současné struktuře ekonomických činností. Klasifikace ISIC prošla od roku 1958 několikrát přezkumem. Komise by proto měla mít možnost přílohu IV upravit tak, aby systém automatického uznávání zůstal nedotčen.
(15)
Nepřetržitý profesní rozvoj přispívá k bezpečné a účinné praxi odborníků, kteří využívají automatické uznávání svých odborných kvalifikací. U těchto povolání je důležité podporovat posilování nepřetržitého profesního rozvoje. Členské státy by měly zejména podporovat nepřetržitý profesní rozvoj lékařů, specializovaných lékařů, všeobecných lékařů, zdravotních sester a ošetřovatelů odpovědných za všeobecnou péči, zubních lékařů, specializovaných zubních lékařů, veterinárních lékařů, porodních asistentek, farmaceutů a architektů. Opatření přijatá členskými státy na podporu nepřetržitého profesního rozvoje v těchto povoláních by měla být sdělena Komisi a členské státy by si měly v této oblasti vyměňovat osvědčené postupy. Nepřetržitý profesní rozvoj by se měl vztahovat na technický, vědecký, regulační a etický vývoj a motivovat odborníky, aby se účastnili celoživotního vzdělávání ve svém povolání.
(16)
Systém automatického uznávání na základě harmonizovaných minimálních požadavků na odbornou přípravu je závislý na včasném oznamování nových nebo změněných dokladů o dosažených kvalifikacích členskými státy a jejich zveřejnění Komisí. V opačném případě nemají držitelé těchto kvalifikací žádnou záruku, že mohou využít automatické uznání. Za účelem zvýšení transparentnosti a usnadnění přezkumu nově oznámených titulů by měly členské státy poskytnout informace o trvání a obsahu vzdělávacích programů, které musí být v souladu se základními požadavky odborné přípravy stanovenými ve směrnici 2005/36/ES.
(17)
Kredity evropského systému přenosu a shromažďování kreditů (ECTS) jsou již používány ve velké většině vysokoškolských zařízení Unie a jejich používání se stává také stále běžnější v oborech zajišťujících kvalifikace požadované pro výkon regulovaného povolání. Je proto nutno zavést možnost vyjádřit délku programu rovněž v kreditech ECTS. Tato možnost by neměla mít vliv na ostatní požadavky pro automatické uznání. Jeden kredit ECTS odpovídá 25 až 30 hodinám studia a pro ukončení akademického roku se obvykle požaduje 60 kreditů.
(18)
V zájmu zajištění vysoké úrovně veřejného zdraví a bezpečnosti pacientů v rámci Unie a modernizace směrnice 2005/36/ES je nezbytné upravit kritéria používaná k definování základního lékařského vzdělávání tak, aby se podmínky týkající se minimálního počtu let a hodin staly kumulativními. Cílem této úpravy není snížit odborné požadavky základního lékařského vzdělávání.
(19)
V zájmu zvýšení mobility specializovaných lékařů, kteří již lékařskou specializovanou kvalifikaci získali a kteří si pokračují v jiné specializované odborné přípravě, by měly mít členské státy možnost osvobodit lékaře od určité části specializované odborné přípravy, pokud lékař tuto část odborné přípravy již úspěšně ukončil během programu své předchozí lékařské specializované odborné přípravy v některém členském státě. Členské státy by měly mít možnost takové výjimky do určité míry udělovat pro ty lékařské obory, na něž se vztahuje systém automatického uznávání.
(20)
Povolání zdravotní sestry prošlo v posledních třech desetiletích značným vývojem: komunitní zdravotní péče, využívání složitých terapií a neustále se rozvíjející technologie předpokládají schopnost nezávislejší práce zdravotních sester a ošetřovatelů. Odborná příprava zdravotních sester a ošetřovatelů, jejíž organizace se stále liší v závislosti na vnitrostátních tradicích, by se měla více zaměřovat na výsledky a poskytovat větší jistotu, že odborník během své odborné přípravy získal určité znalosti a dovednosti a je schopen alespoň některé dovednosti uplatňovat při výkonu činností v rámci svého povolání.
(21)
Aby bylo možné připravit porodní asistentky na splnění složitých potřeb vyplývajících ze zdravotní péče v oblasti jejich činnosti, měly by budoucí porodní asistentky, dříve než zahájí vlastní odbornou přípravu, získat pevný základ všeobecného školního vzdělání. Proto by podmínky pro přijetí do odborné přípravy pro porodní asistentky měly být zpřísněny a vyžadovat 12 let všeobecného školního vzdělávání nebo úspěšné složení zkoušky na rovnocenné úrovni, s výjimkou odborníků, kteří jsou již kvalifikováni jako zdravotní sestry či ošetřovatelé odpovědní za všeobecnou péči. Odborná příprava porodních asistentek by měla poskytovat větší jistotu, že odborník získal určité znalosti a dovednosti nezbytné pro výkon činností porodní asistentky podle směrnice 2005/36/ES.
(22)
V zájmu zjednodušení systému automatického uznávání specializačních oborů lékařství a zubního lékařství by měly být tyto specializační obory zahrnuty do působnosti směrnice 2005/36/ES, pokud jsou společné nejméně dvou pětinám členských států.
(23)
Významný počet členských států se rozhodl umožnit přístup ke všem činnostem v oblasti farmacie a povolit výkon těchto činností na základě uznání kvalifikací farmaceutů získaných v jiném členském státě po vstupu v platnost směrnice 2005/36/ES. Uznání odborné kvalifikace získané v jiném členském státě by však členskému státu nemělo bránit v dodržování nediskriminačních pravidel pro případné zeměpisné rozložení lékáren, protože směrnice 2005/36/ES taková pravidla nekoordinuje. Avšak žádná výjimka z automatického uznávání kvalifikace, která je pro určitý členský stát ještě nezbytná, by neměla nadále vylučovat farmaceuty, kteří jsou již uznáni členským státem, jenž takovou výjimku využívá, a kteří již po určitou dobu v souladu se zákonem a účinně pracují jako farmaceuti na území tohoto členského státu.
(24)
Fungování systému automatického uznávání závisí na důvěryhodnosti podmínek odborné přípravy, na které jsou postaveny kvalifikace odborníků. Je proto důležité, aby se v minimálních požadavcích na odbornou přípravu architektů odrážely nové vývojové směry ve vzdělávání architektů, a to zejména pokud jde o uznávanou potřebu doplnit akademickou odbornou přípravu odbornou praxí pod dohledem kvalifikovaných architektů. Minimální požadavky na odbornou přípravu by měly být zároveň dostatečně pružné, aby se zabránilo přílišnému omezování způsobilosti členských států organizovat vlastní vzdělávací systémy.
(25)
Směrnice 2005/36/ES by měla prostřednictvím zavádění společných zásad odborného vzdělání prosazovat automatičtější povahu uznávání odborných kvalifikací u těch povolání, která této možnosti zatím nevyužívají. Měla by se při tom zohlednit pravomoc členských států určit odborné kvalifikace požadované pro výkon povolání na jejich území, stejně jako obsah a organizaci jejich systémů vzdělávání a odborné přípravy. Společné zásady odborného vzdělávání by měly mít podobu společných rámců odborného vzdělávání založených na společném souboru znalostí, schopností a dovedností nebo společných zkoušek odborné přípravy. Společné zásady odborného vzdělávání by měly rovněž zahrnovat specializační obory, které se v současnosti netěší automatickému uznávání podle směrnice 2005/36/ES a které souvisejí s povoláními uvedenými v hlavě III kapitole III, u nichž jsou jasně definovány konkrétní činnosti, jež jim jsou vyhrazeny. Společné rámce odborné přípravy pro takové specializační obory, zejména lékařské specializační obory, by měly poskytnout vyšší úroveň ochrany veřejného zdraví a bezpečnosti pacientů. Odborné kvalifikace získané podle společných rámců odborné přípravy by členské státy měly automaticky uznávat. Profesní organizace, které jsou zastoupeny na úrovni Unie, a - za určitých podmínek - vnitrostátní profesní organizace nebo příslušné orgány by měly mít možnost předkládat ke společným zásadám odborného vzdělávání připomínky Komisi, aby bylo možné spolu s vnitrostátními koordinátory posoudit možné dopady těchto zásad na vnitrostátní systémy vzdělávání a odborné přípravy i na vnitrostátní pravidla pro přístup k regulovaným povoláním.
(26)
Směrnice 2005/36/ES již pro odborníky stanovila povinnost mít nutné jazykové znalosti. Přezkum uplatňování této povinnosti ukázal na potřebu vyjasnit úlohu příslušných orgánů a zaměstnavatelů, a to zejména v zájmu lepšího zajištění bezpečnosti pacientů. Příslušné orgány by měly mít možnost provést kontrolu jazykových znalostí po uznání odborných kvalifikací. Zejména u povolání, která mají dopad na bezpečnost pacientů, je důležité, aby byly kontroly jazykových znalostí podle směrnice 2005/36/ES provedeny předtím, než odborníci začnou vykonávat své povolání v hostitelském členském státě. Kontroly jazykových znalostí by ale měly zůstat přiměřené a nutné pro výkon dotyčných povolání a jejich cílem by nemělo být vyloučení odborníků z trhu práce hostitelského členského státu. Aby se zajistilo dodržení zásady přiměřenosti a v zájmu posílení mobility odborníků v rámci Unie, by kontroly prováděné příslušným orgánem nebo pod jeho dohledem měly být omezeny na znalost jednoho úředního nebo správního jazyka hostitelského členského státu, za předpokladu, že je tento správní jazyk také úředním jazykem Unie. To by hostitelským členským státům nemělo bránit v tom, aby odborníky vyzývaly k tomu, aby se později naučili další jazyk, pokud je to pro výkon dané odborné činnosti nezbytné. Také zaměstnavatelé by měli i nadále plnit důležitou úlohu při ověřování jazykových znalostí nezbytných pro výkon odborných činností na jejich pracovištích.
(27)
Vnitrostátní pravidla pro přístup k regulovaným povoláním by neměla představovat překážku pro mobilitu mladých absolventů. Když tedy absolvent dokončí odborný výcvik v jiném členském státě, měl by tento výcvik být uznán, když absolvent požádá o přístup k regulovanému povolání v domovském členském státě. Uznání odborného výcviku dokončeného v jiném členském státě by mělo být založeno na jasném písemném popisu studijních cílů a přidělených úkolů stanovených vedoucím odborného výcviku. Odborný výcvik dokončený ve třetích zemích by měl být členskými státy zohledněn při posuzování žádosti o přístup k regulovanému povolání.
(28)
Směrnice 2005/36/ES vytváří systém vnitrostátních kontaktních míst. Vzhledem ke vstupu v platnost směrnice 2006/123/ES a vzniku jednotných kontaktních míst podle této směrnice existuje riziko překrývání činností. Vnitrostátní kontaktní místa vytvořená směrnicí 2005/36/ES by se proto měla stát centry pomoci, jež zaměří svou činnost na poskytování poradenských a asistenčních služeb občanům, a to i formou osobního jednání, aby se zajistilo, že každodenní uplatňování pravidel vnitřního trhu ve složitých individuálních případech občanů je kontrolováno na vnitrostátní úrovni. V případě potřeby by byla centra pomoci v kontaktu s příslušnými orgány a centry pomoci ostatních členských států. Pokud jde o evropský profesní průkaz, měly by mít členské státy možnost rozhodnout, zda mají centra pomoci jednat jako příslušné orgány v domovském členském státě nebo podporovat příslušný orgán při zpracovávání žádostí o evropský profesní průkaz a zpracování individuálního souboru žadatele vytvořeného v systému IMI. V rámci volného poskytování služeb se mohou centra pomoci v případě, že daná profese není v domovském členském státě regulována, také zapojit do výměny informací určených k administrativní spolupráci.
(29)
Tato směrnice přispívá k zajištění vysoké úrovně ochrany zdraví a spotřebitelů. Směrnice 2005/36/ES již stanoví podrobné povinnosti členských států v oblasti výměny informací. Tyto povinnosti by se měly posílit. V budoucnu by členské státy neměly pouze reagovat na žádosti o informace, ale jejich příslušné orgány by také měly mít pravomoc v rámci své působnosti aktivně upozorňovat příslušné orgány ostatních členských států na odborníky, kteří již nemají právo vykonávat své povolání. Zvláštní výstražný systém je nutný v případě odborníků ve zdravotnictví podle směrnice 2005/36/ES. Totéž by mělo platit i pro veterinární lékaře a pro odborníky vykonávající činnosti týkající se vzdělávání nezletilých, včetně péče o děti a předškolní výchovy. Povinnost upozorňovat by měla platit pouze pro ty členské státy, kde jsou tato povolání regulovaná. Všechny členské státy by měly být upozorněny v případě, kdy odborník nemá nadále právo v důsledku disciplinárního opatření nebo trestněprávního rozhodnutí vykonávat svou odbornou činnost v některém členském státě, i kdyby se jednalo o dočasné opatření. Upozornění by mělo obsahovat všechny dostupné údaje o časově omezeném nebo neomezeném období, na něž se omezení nebo zákaz vztahuje. Toto upozornění by se mělo vydávat přes systém IMI bez ohledu na to, zda odborník uplatnil jakékoliv z práv podle směrnice 2005/36/ES nebo požádal o uznání svých odborných kvalifikací vydáním evropského profesního průkazu či jakýmkoliv jiným způsobem stanoveným v uvedené směrnici. Postup upozorňování by měl být v souladu s právními předpisy Unie o ochraně osobních údajů a základních práv. Cílem postupu upozorňování by nemělo být nahrazení nebo přizpůsobení jakýchkoli ujednání mezi členskými státy o spolupráci v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí. Příslušné orgány podle směrnice 2005/36/ES by k této spolupráci prostřednictvím upozorňování podle uvedené směrnice také neměly být povinny přispívat.
(30)
Jednou z největších potíží, s nimiž se potýká občan, který má zájem o práci v jiném členském státě, jsou složitost a nejistota administrativních postupů, které je nutno dodržet. Směrnice 2006/123/ES již ukládá členským státům povinnost zajistit prostřednictvím jednotných kontaktních míst snadný přístup k informacím a umožnit vyřizování postupů. Občané, kteří usilují o uznání svých odborných kvalifikací podle směrnice 2005/36/ES, již mohou využívat jednotných kontaktních míst, pokud spadají do působnosti směrnice 2006/123/ES. Do působnosti směrnice 2006/123/ES ovšem nespadají uchazeči o zaměstnání a odborníci ze zdravotnictví a dostupné informace jsou nedostatečné. Je proto potřeba tyto informace z pohledu uživatele přesně vymezit a zajistit, aby byly snadno dostupné. Je také důležité, aby členské státy pouze nepřebíraly odpovědnost na vnitrostátní úrovni, ale také spolupracovaly mezi sebou navzájem i s Komisí s cílem zajistit, že odborníci v celé Unii budou mít přes jednotná kontaktní místa snadný přístup k uživatelsky vstřícným a vícejazyčným informacím a budou moci prostřednictvím těchto jednotných kontaktních míst nebo příslušných odpovědných orgánů snadno vyřizovat dané postupy. Odkazy by měly být dostupné přes jiné internetové stránky, jako je například portál „Vaše Evropa“ („Your Europe“).
(31)
Za účelem doplnění nebo změny jiných než podstatných prvků směrnice 2005/36/ES by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o aktualizaci znalostí a dovedností uvedených v čl. 21 odst. 6, aktualizaci přílohy I, aktualizaci a upřesnění seznamu činností uvedeného v příloze IV, úpravy přílohy V bodů 5.1.1 až 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 a 5.7.1, úpravy minimální délky odborné přípravy lékařů a zubních lékařů, začlenění nových lékařských oborů do přílohy V bodu 5.1.3, změny na seznamu uvedeném v příloze V bodech 5.2.1, 5.3.1, 5.4.1, 5.5.1 a 5.6.1 a začlenění nových oborů zubních lékařů do přílohy V bodu 5.3.3, určení podmínek provádění společných rámců odborné přípravy a určení podmínek provádění společných zkoušek v rámci odborné přípravy. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravných činností vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(32)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení směrnice 2005/36/ES by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci musí být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (11).
(33)
Vzhledem k technické povaze uvedených prováděcích aktů by měl být použit přezkumný postup pro přijetí prováděcích aktů týkajících se zavedení evropského profesního průkazu pro konkrétní povolání, formátu evropského profesního průkazu, zpracování písemných žádostí, překladů nutných pro podání žádosti o jakýkoli evropský profesní průkaz poskytovaných žadateli, údajů o dokladech podle směrnice 2005/36/ES nutných k podání kompletní žádosti, postupů pro provádění zpracování plateb za tento průkaz, pravidel stanovujících jak, kdy a v případě kterých dokladů mohou příslušné orgány žádat o ověřené kopie pro dotčená povolání, technických specifikací a opatření pro zajištění integrity, důvěrnosti a přesnosti informací uvedených v evropském profesním průkazu a souboru systému IMI, podmínek a postupů pro vystavení evropského profesního průkazu, pravidel týkajících se podmínek přístupu k souboru systému IMI, technických prostředků a postupů pro ověření pravosti a platnosti evropského profesního průkazu a uplatňování výstražného mechanismu.
(34)
Komise by měla prostřednictvím prováděcích aktů a vzhledem k jejich zvláštní povaze bez použití nařízení (EU) č. 182/2011 přijmout rozhodnutí o zamítnutí aktualizace přílohy I, pokud nejsou splněny podmínky stanovené ve směrnici 2005/36/ES, a požádat příslušný členský stát, aby neuplatňoval výjimku v souvislosti s možností vybrat si mezi adaptačním obdobím nebo zkouškou způsobilosti, pokud je takováto výjimka nevhodná nebo není v souladu s předpisy Unie, a měla by zamítnout požadované změny bodů 5.1.1 až 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 nebo 5.7.1 přílohy V, jestliže nejsou splněny podmínky stanovené v směrnici 2005/36/ES, vytvořit seznam vnitrostátních odborných kvalifikací a profesních označení, které jsou v rámci společného rámce odborné přípravy automaticky uznávány, vytvořit seznam členských států, v nichž budou pořádány společné zkoušky odborné přípravy, stanovit četnost těchto zkoušek během kalendářního roku a další podmínky nezbytné pro organizaci společných zkoušek odborné přípravy, a měla by dotčeným členským státům umožnit, aby po omezené období uplatňovaly výjimku z příslušných ustanovení směrnice 2005/36/ES.
(35)
V návaznosti na kladnou zkušenost se vzájemným hodnocením podle směrnice 2006/123/ES by měl být do směrnice 2005/36/ES zahrnut podobný systém hodnocení. Členské státy by měly oznamovat, která povolání regulují a z jakých důvodů, a měly by mezi sebou projednávat vlastní zjištění. Tento systém by tak přispěl k větší transparentnosti na trhu s odbornými povoláními.
(36)
Komise by měla v patřičnou dobu posoudit systém uznávání vztahující se na doklady o dosažené kvalifikaci zdravotních sester a ošetřovatelů odpovědných za všeobecnou péči vydávané v Rumunsku. Takovéto hodnocení by se mělo zakládat na výsledcích zvláštního programu pro kariérní postup, který by mělo Rumunsko vytvořit v souladu se svými vnitrostátními právními a správními předpisy a v úzké spolupráci s dalšími členskými státy a Komisí. Tento zvláštní program kariérního postupu by měl účastníkům umožnit, aby si zvýšili svou odbornou kvalifikace a splňovali veškeré minimální požadavky na odbornou přípravu stanovené ve směrnici 2005/36/ES.
(37)
Jelikož cílů této směrnice, totiž racionalizace, zjednodušení a zlepšení pravidel uznávání odborných kvalifikací, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, neboť by to nevyhnutelně vedlo k rozdílným požadavkům a režimům postupu, což by zvětšilo regulační složitost a vytvořilo neoprávněné překážky bránící mobilitě odborníků, ale spíše jich z důvodů soudržnosti, transparentnosti a slučitelnosti může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.
(38)
Členské státy se v souladu se Společným politickým prohlášením členských států a Komise ze dne 28. září 2011 o informativních dokumentech (12) zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu o jeden či více dokumentů s informacemi o vztahu mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu. S ohledem na tuto směrnici považuje normotvůrce předání těchto dokumentů za odůvodněné.
(39)
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (13) a dne 8. března 2012 vydal stanovisko (14).
(40)
Směrnice 2005/36/ES a nařízení (EU) č. 1024/2012 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Změny směrnice 2005/36/ES
Směrnice 2005/36/ES se mění takto:
1)
V článku 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Tato směrnice rovněž stanoví pravidla pro částečný přístup k regulovaným povoláním a uznávání odborného výcviku vykonané v jiném členském státě.“
2)
Článek 2 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Tato směrnice se vztahuje rovněž na každého státního příslušníka členského státu, který vykonával odborný výcvik mimo domovský členský stát.“;
b)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„4. Tato směrnice se nevztahuje na notáře, kteří byli jmenováni úředním aktem vlády.“
3)
Článek 3 se mění takto:
a)
odstavec 1 se mění takto:
i)
písmena f) a h) se nahrazují tímto:
„f)
„odbornou praxí“ skutečný a dovolený výkon dotyčného povolání na plný nebo odpovídající částečný úvazek v členském státě;
h)
„zkouškou způsobilosti“ zkouška odborných znalostí, dovedností a schopností žadatele, kterou pořádají či uznávají příslušné orgány hostitelského členského státu s cílem ohodnotit schopnost žadatele vykonávat regulované povolání v uvedeném členském státě.
K této zkoušce připraví příslušné orgány seznam oblastí, na které se na základě srovnání vzdělání a odborné přípravy vyžadovaných hostitelským členským státem a vzdělání a odborné přípravy získaných žadatelem nevztahuje diplom nebo jiný doklad o dosažené kvalifikaci žadatele.
Zkouška způsobilosti musí vzít v úvahu skutečnost, že žadatel je kvalifikovaný příslušník povolání v domovském členském státě nebo v členském státě, odkud přichází. Zkouška zahrnuje oblasti vybrané z těch, které jsou na seznamu a jejichž znalost je základním předpokladem pro výkon daného povolání v hostitelském členském státě. Zkouška také může zahrnovat znalost profesních pravidel, která se použijí pro výkon dotyčných činností v hostitelském členském státě.
Podrobné podmínky zkoušky způsobilosti a postavení žadatele v hostitelském členském státě, který si přeje připravit se na zkoušku způsobilosti v tomto členském státě, stanoví příslušné orgány tohoto hostitelského členského státu;“,
ii)
doplňují se nová písmena, která znějí:
„j)
„odborným výcvikem“, aniž je dotčen čl. 46 odst. 4, doba odborné praxe vykonané pod dohledem, pokud to představuje podmínku přístupu k regulovanému povolání, přičemž tuto praxi je možné absolvovat v průběhu vzdělávání završeného získáním diplomu nebo po jeho skončení;
k)
„evropským profesním průkazem“ elektronické osvědčení, které buď potvrzuje, že daný příslušník povolání splnil všechny nutné podmínky pro dočasné nebo příležitostné poskytování služeb v hostitelském členském státě nebo dokládá uznání odborné kvalifikace pro usazení v hostitelském členském státě;
l)
„celoživotním učením“ veškeré všeobecné vzdělávání, odborné vzdělávání a příprava, neformální vzdělávání a informální učení absolvované během života a vedoucí ke zlepšení znalostí, dovedností a schopností, což může zahrnovat i profesní etiku;
m)
„naléhavými důvody obecného zájmu“ důvody, které byly jako takové uznány v judikatuře Soudního dvora Evropské unie;
n)
„evropským systémem přenosu a shromažďování kreditů“ nebo „kredity ECTS“ kreditní systém ve vysokoškolském vzdělávání používaný v evropském prostoru vysokoškolského vzdělávání.“;
b)
v odstavci 2 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Pokaždé, když členský stát uzná sdružení nebo organizaci podle prvního pododstavce, uvědomí o tom Komisi. Komise posoudí, zda toto sdružení nebo organizace splňuje podmínky stanovené v druhém pododstavci. S cílem náležitě zohlednit regulační vývoj ve členských státech je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57c za účelem aktualizace přílohy I, pokud jsou splněny podmínky stanovené v druhém pododstavci.
Pokud nejsou splněny podmínky stanovené v druhém pododstavci, Komise přijme prováděcí akt za účelem zamítnutí požadované aktualizace přílohy I.“
4)
Článek 4 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Uznání odborné kvalifikace hostitelským členským státem umožňuje, aby oprávněné osoby měly v tomto členském státě přístup ke stejnému povolání, pro které získaly kvalifikaci v domovském členském státě, a vykonávaly je v hostitelském členském státě za stejných podmínek jako jeho státní příslušníci.“;
b)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„3. Odchylně od odstavce 1 je částečný přístup k povolání v hostitelském členském státě povolen za podmínek stanovených v článku 4f.“
5)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 4a
Evropský profesní průkaz
1. Za podmínky, že Komise přijala příslušné prováděcí akty uvedené v odstavci 7, vydají členské státy držitelům odborné kvalifikace na jejich žádost evropský profesní průkaz.
2. V případě, že byl evropský profesní průkaz zaveden pro určité povolání prostřednictvím příslušného prováděcího aktu přijatého podle odstavce 7, se držitel dotčené odborné kvalifikace může rozhodnout, že o tento průkaz požádá, nebo může využít postupů stanovených v hlavách II a III.
3. Členské státy zajistí, aby držitel evropského profesního průkazu mohl využívat všech práv uvedených v článcích 4b až 4e.
4. Pokud má držitel odborné kvalifikace v úmyslu poskytovat podle hlavy II jiné služby než služby uvedené v čl. 7 odst. 4, vystaví mu příslušný orgán domovského členského státu v souladu s články 4b a 4c evropský profesní průkaz. Evropský profesní průkaz představuje v příslušných případech ohlášení podle článku 7.
5. Pokud má držitel odborné kvalifikace úmysl usadit se v jiném členském státě podle hlavy III kapitol I až IIIa nebo poskytovat služby podle čl. 7 odst. 4, příslušný orgán domovského členského státu dokončí veškeré přípravné kroky v souvislosti s individuálním souborem žadatele vytvořeným v systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (dále jen „soubor systému IMI“), jak stanoví články 4b a 4d. Příslušný orgán hostitelského členského státu vydá evropský profesní průkaz v souladu s články 4b a 4d.
Pro účely usazení nezakládá vydání evropského profesního průkazu automatické právo na vykonávání určitého povolání, pokud existující registrační požadavky nebo jiné kontrolní postupy, které již byly v platnosti v hostitelském členském státě před tím, než byl pro toto povolání zaveden evropský profesní průkaz.
6. Členské státy určí příslušné orgány pro práci se soubory systému IMI a pro vystavování evropských profesních průkazů. Tyto orgány zajistí nestranné, objektivní a včasné vyřizování žádostí o evropské profesní průkazy. Centra pomoci uvedená v článku 57b mohou rovněž plnit funkci příslušných orgánů. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány a centra pomoci informovaly občany včetně možných zájemců o smyslu a přidané hodnotě evropského profesního průkazu v případě povolání, pro něž je k dispozici.
7. Při zohlednění zvláštností každého dotčeného povolání přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů opatření, která zajistí jednotné používání ustanovení týkajících se evropských profesních průkazů pro ta povolání, která splňují podmínky stanovené v druhém pododstavci tohoto odstavce, včetně opatření týkajících se formátu evropského profesního průkazu, zpracování písemných žádostí, překladů nutných pro každou žádost o evropský profesní průkaz dodaných žadateli, údajů o dokladech požadovaných podle čl. 7 odst. 2 nebo přílohy VII k předložení úplné žádosti a postupů pro provádění a zpracování plateb za evropský profesní průkaz. Komise u dotčeného povolání rovněž upřesní prostřednictvím prováděcích aktů jak, kdy a v případě kterých dokladů mohou příslušné orgány požadovat ověřené kopie v souladu s druhým pododstavcem čl. 4b odst. 3, čl. 4d odst. 2 a čl. 4d odst. 3.
Zavedení evropského profesního průkazu u konkrétního povolání přijetím příslušných prováděcích aktů uvedených v prvním pododstavci podléhá všem následujícím podmínkám:
a)
v případě dotčeného povolání existuje velká mobilita nebo potenciál velké mobility;
b)
dotčené zúčastněné subjekty vyjádřily dostatečný zájem;
c)
povolání nebo vzdělávání a odborná příprava potřebné k výkonu povolání jsou regulovány ve značném počtu členských států.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 58 odst. 2.
8. Všechny poplatky, které mohou žadatelům vzniknout v souvislosti se správními postupy při vydávání evropského profesního průkazu, musí být opodstatněné, přiměřené a úměrné nákladům vzniklým domovskému a hostitelskému členskému státu a nesmí odrazovat od podání žádosti o evropský profesní průkaz.
Článek 4b
Žádost o evropský profesní průkaz a vytvoření souboru systému IMI
1. Domovský členský stát umožní, aby držitel odborné kvalifikace mohl požádat o evropský profesní průkaz prostřednictvím on-line nástroje poskytovaného Komisí, který automaticky vytvoří soubor systému IMI pro konkrétního žadatele. Pokud domovský členský stát umožňuje používání písemných žádostí, přijme také veškerá nezbytná opatření k vytvoření souboru systému IMI, k zajištění toho, aby žadateli byly zaslány veškeré informace, a k vydání evropského profesního průkazu.
2. Žádosti jsou doloženy doklady požadovanými v prováděcích aktech přijímaných podle čl. 4a odst. 7.
3. Do jednoho týdne od přijetí žádosti příslušný orgán domovského členského státu potvrdí příjem žádosti a informuje žadatele o každém chybějícím dokladu.
V případě potřeby příslušný orgán domovského členského státu vydá veškerá podpůrná osvědčení požadovaná podle této směrnice. Příslušný orgán domovského členského státu ověří, zda je žadatel v domovském členském státě oprávněně usazen a zda jsou veškeré potřebné doklady, které byly vydány v domovském členském státě, platné a pravé. V případě důvodných pochybností příslušný orgán domovského členského státu konzultuje příslušný subjekt a může po žadateli požadovat ověřené kopie dokladů. V případě následných žádostí od stejného žadatele nesmí příslušné orgány domovského a hostitelského členského státu vyžadovat opětovné předložení dokladů, které jsou již obsaženy v souboru systému IMI a které jsou stále platné.
4. Komise může přijímat prostřednictvím prováděcích aktů technické specifikace, opatření nutná pro zajištění integrity, důvěrnosti a správnosti údajů obsažených v evropském profesním průkazu a v souboru systému IMI, podmínky a postupy pro vydávání evropského profesního průkazu jeho držiteli, a to včetně možnosti stáhnout si soubor systému IMI nebo ho aktualizovat. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 58 odst. 2.
Článek 4c
Evropský profesní průkaz pro dočasné a příležitostné poskytování jiných služeb než služeb uvedených v čl. 7 odst. 4
1. Příslušný orgán domovského členského státu do tří týdnů ověří žádost a podpůrné doklady v souboru systému IMI a vydá evropský profesní průkaz pro dočasné a příležitostné poskytování jiných služeb než služeb uvedených v čl. 7 odst. 4. Tato lhůta začíná okamžikem obdržení chybějících dokladů uvedených v čl. 4b odst. 3 prvním pododstavci, nebo pokud žádné další doklady nebyly požadovány, okamžikem, kdy uplyne jednotýdenní lhůta zmíněná v uvedeném pododstavci. Příslušný orgán domovského členského států poté neprodleně předá evropský profesní průkaz příslušným orgánům v každém dotčeném hostitelském členském státě a vyrozumí o tom žadatele. Po následujících 18 měsíců nesmí hostitelský členský stát vyžadovat žádné další ohlášení podle článku 7.
2. Proti rozhodnutí příslušného orgánu domovského členského státu nebo proti tomu, že nebylo vydáno ve lhůtě tří týdnů uvedené v odstavci 1, musí být přípustný opravný prostředek podle vnitrostátních právních předpisů.
3. Pokud chce držitel evropského profesního průkazu poskytovat služby v jiných členských státech než ve státech, které byly původně zmíněny v žádosti uvedené v odstavci 1, může požádat o rozšíření. Pokud chce držitel pokračovat v poskytování služeb po dobu delší, než je 18 měsíců stanovených v odstavci 1, uvědomí o tom příslušné orgány. V obou případech držitel rovněž poskytne veškeré informace o podstatných změnách situace doložené v souboru systému IMI, které může příslušný orgán domovského členského státu požadovat v souladu s prováděcími akty přijatými podle čl. 4a odst. 7. Příslušný orgán domovského členského státu předá aktualizovaný evropský profesní průkaz dotčeným hostitelským členským státům.
4. Evropský profesní průkaz zůstává v platnosti na celém území všech dotčených hostitelských členských států po dobu, po kterou má jeho držitel na základě podkladů a informací obsažených v souboru systému IMI právo vykonávat svou činnost.
Článek 4d
Evropský profesní průkaz pro usazení a pro dočasné a příležitostné poskytování služeb podle čl. 7 odst. 4
1. Příslušný orgán domovského členského státu do jednoho měsíce ověří pravost a platnost podpůrných dokladů v souboru systému IMI za účelem vystavení evropského profesního průkazu pro usazení či pro dočasné a příležitostné poskytování služeb podle čl. 7 odst. 4. Tato lhůta začíná okamžikem obdržení chybějících dokladů uvedených v čl. 4b odst. 3 prvním pododstavci, nebo pokud žádné další doklady nebyly požadovány, okamžikem, kdy uplyne jednotýdenní lhůta zmíněná v uvedeném pododstavci. Příslušný orgán domovského členského státu poté žádost neprodleně předá příslušnému orgánu hostitelského členského státu. Domovský členský stát uvědomí žadatele o stavu žádosti současně s předáním této žádosti hostitelskému členskému státu.
2. U případů uvedených v článcích 16, 21, 49a a 49b rozhodne hostitelský členský stát o tom, zda vystaví evropský profesní průkaz podle odstavce 1 do jednoho měsíce od přijetí žádosti předané domovským členským státem. V případě oprávněných pochyb si hostitelský členský stát může od domovského členského státu vyžádat dodatečné informace nebo může požádat, aby domovský členský stát přiložil ověřenou kopii dokladu, a domovský členský stát této žádosti vyhoví nejpozději dva týdny od jejího podání. S výhradou odst. 5 druhého pododstavce se bez ohledu na takový požadavek i nadále použije lhůta jednoho měsíce.
3. U případů uvedených v čl. 7 odst. 4 a v článku 14 rozhodne hostitelský členský stát ve lhůtě dvou měsíců od přijetí žádosti předané domovským členským státem o tom, zda vystaví evropský profesní průkaz či zda držiteli odborné kvalifikace uloží vyrovnávací opatření. V případě oprávněných pochyb si hostitelský členský stát může od domovského členského státu vyžádat dodatečné informace nebo může požádat, aby domovský členský stát přiložil ověřenou kopii dokladu, a domovský členský stát tomuto požadavku vyhoví nejpozději do dvou týdnů. S výhradou odst. 5 druhého pododstavce se bez ohledu na takový požadavek i nadále použije lhůta dvou měsíců
4. V případě, že hostitelský členský stát neobdrží nezbytné informace, jež může v souladu s touto směrnicí vyžadovat od domovského členského státu nebo od žadatele za účelem přijetí rozhodnutí o vystavení evropského profesního průkazu, může vystavení tohoto průkazu zamítnout. Toto zamítnutí musí být řádně odůvodněno.
5. Pokud hostitelský členský stát nevydá rozhodnutí ve lhůtách stanovených v odstavcích 2 a 3 tohoto článku nebo neuspořádá zkoušku způsobilosti podle čl. 7 odst. 4, je evropský profesní průkaz považován za vystavený a je prostřednictvím systému IMI automaticky zaslán držiteli odborné kvalifikace.
Hostitelský členský stát má možnost prodloužit lhůty pro automatické vystavení evropského profesního průkazu stanovené v odstavcích 2 a 3 o dva týdny. Důvody prodloužení odpovídajícím způsobem vysvětlí a informuje žadatele. Toto prodloužení může být jednou opakováno, a to pouze tehdy, je-li to naprosto nezbytné, zejména z důvodů souvisejících s veřejným zdravím nebo bezpečností příjemců služeb.
6. Opatření přijatá domovským členským státem na základě odstavce 1 nahrazují všechny žádosti o uznání odborných kvalifikací podle vnitrostátních právních předpisů hostitelského členského státu.
7. Proti rozhodnutí domovského a hostitelského členského státu přijatým podle odstavců 1 až 5 nebo proti tomu, že rozhodnutí nebylo domovským členským státem vydáno, musí být přípustný opravný prostředek podle vnitrostátních právních předpisů dotyčného členského státu.
Článek 4e
Zpracování a přístup k údajům týkajícím se evropského profesního průkazu
1. Aniž je dotčena presumpce neviny, příslušné orgány domovského a hostitelského členského státu aktualizují včas odpovídající soubor systému IMI informacemi o disciplinárních opatřeních nebo trestněprávních sankcích, které souvisejí se zákazem nebo omezením a mají důsledky pro další výkon činností držitele evropského profesního průkazu vystaveného podle této směrnice. Přitom dodržují pravidla pro ochranu osobních údajů, která stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (15), a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (16). K těmto aktualizacím patří vymazání informací, které nejsou nadále požadovány. Držitel evropského profesního průkazu a příslušné orgány, které mají přístup k odpovídajícímu souboru systému IMI, jsou neprodleně informováni o každé aktualizaci. Touto povinností nejsou dotčeny povinnosti výstrahy, které členské státy mají podle článku 56a.
2. Obsah aktualizací informací podle odstavce 1 je omezen na informace o:
a)
totožnosti odborníka;
b)
dotyčném povolání;
c)
vnitrostátním orgánu nebo soudu, který přijal rozhodnutí o omezení nebo zákazu;
d)
rozsah omezení nebo zákazu a
e)
dobu, po kterou omezení nebo zákaz platí.
3. V souladu se směrnicí 95/46/ES je přístup k informacím obsaženým v souboru systému IMI omezen na příslušné orgány domovského a hostitelského členského státu. Příslušné orgány informují držitele evropského profesního průkazu na jeho žádost o obsahu souboru systému IMI.
4. Informace obsažené v evropském profesním průkazu se omezují na údaje nezbytné pro zjištění práva jeho držitele na výkon povolání, pro které byl vydán, a to příjmení, jméno, datum a místo narození, povolání, dosaženou kvalifikaci žadatele a platný režim, dotyčné příslušné orgány, číslo průkazu, bezpečnostní prvky a platný průkaz totožnosti. Informace týkající se odborné praxe, kterou držitel evropského profesního průkazu získal, nebo o vyrovnávacích opatřeních, které absolvoval, jsou zahrnuty v souboru systému IMI.
5. Osobní údaje obsažené v souboru systému IMI mohou být zpracovávány tak dlouho, jak je zapotřebí pro účely postupu uznávání jako takového, a jako důkaz uznání nebo předání prohlášení vyžadovaného podle článku 7. Členské státy zajistí, aby držitel evropského profesního průkazu měl právo požádat kdykoliv a bez toho, aby mu tím vznikly jakékoli náklady, o opravu nepřesných či neúplných údajů nebo o odstranění nebo zablokování dotyčného souboru systému IMI. Držitel je o tomto právu informován v okamžiku vystavení evropského profesního průkazu a toto právo je mu poté připomínáno každé dva roky. V případě, že původní žádost o evropský profesní průkaz byla podána on-line, by tato připomínka měla být zasílána automaticky prostřednictvím systému IMI.
V případě žádosti o odstranění souboru systému IMI spojeného s evropským profesním průkazem vystaveným za účelem usazení či dočasného a příležitostného poskytování služeb podle čl. 7 odst. 4 vystaví příslušné orgány hostitelského členského státu držiteli odborné kvalifikace doklad potvrzující uznání jeho odborné kvalifikace.
6. V souvislosti se zpracováním osobních údajů v evropském profesním průkazu a ve všech souborech systému IMI jsou příslušné orgány členských států považovány za správce ve smyslu čl. 2 písm. d) směrnice 95/46/ES. V souvislosti se svou odpovědností podle odstavců 1 až 4 tohoto článku a se zpracováním osobních údajů, které k nim patří, je Komise považována za správce ve smyslu čl. 2 písm. d) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (17)
7. Aniž je dotčen odstavec 3, hostitelské členské státy zajistí, že zaměstnavatelé, zákazníci, pacienti, veřejné orgány a ostatní zúčastněné strany mohou ověřovat pravost a platnost evropského profesního průkazu, který jim jeho držitel předloží.
Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví pravidla týkající se přístupu k souboru systému IMI, technické prostředky a postupy pro ověření uvedené v prvním pododstavci. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 58 odst. 2.
Článek 4f
Částečný přístup
1. Příslušný orgán hostitelského členského státu poskytne případ od případu částečný přístup k výkonu odborné činnosti na svém území, pouze pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
odborník je plně způsobilý vykonávat v domovském členském státě odbornou činnost, k jejímuž výkonu se v hostitelském členském státě snaží získat částečný přístup;
b)
rozdíly mezi odbornou činností vykonávanou v souladu se zákonem v domovském členském státě a regulovaným povoláním v hostitelském členském státě jako takovým jsou tak velké, že by uplatnění vyrovnávacích opatření znamenalo požadovat po žadateli absolvování celého programu vzdělávání a odborné přípravy v hostitelském členském státě, aby v něm měl přístup k celému regulovanému povolání;
c)
odbornou činnost lze objektivně oddělit od ostatních činností, které v hostitelském členském státě spadají pod regulované povolání.
Pro účely písmene c) zohlední příslušný orgán hostitelského členského státu, zda tato odborná činnost může být samostatně prováděna v domovském členském státě.
2. Částečný přístup je možno odmítnout, pokud je toto odmítnutí zdůvodněno naléhavými důvody obecného zájmu, které jsou přiměřené pro dosažení sledovaného cíle a nepřesahují míru nezbytně nutnou pro dosažení tohoto cíle.
3. Žádosti, jež jsou podány za účelem usazení v hostitelském členském státě, se posuzují v souladu s hlavou III kapitolami I a IV.
4. Žádosti, jež jsou podány za účelem poskytování dočasných a příležitostných služeb v hostitelském členském státě, které se týkají odborných činností s důsledky pro ochranu zdraví nebo bezpečnost, se posuzují v souladu s hlavou II.
5. Odchylně od čl. 7 odst. 4 šestého pododstavce a čl. 52 odst. 1 se po poskytnutí částečného přístupu odborná činnost vykonává pod profesním označením domovského členského státu. Hostitelský členský stát může požadovat používání tohoto profesního označení v jazycích hostitelského členského státu. Odborníci, kteří využívají částečný přístup, příjemcům služeb jasně sdělí rozsah své odborné činnosti.
6. Tento článek se nevztahuje na odborníky, kteří využívají automatické uznávání svých odborných kvalifikací podle hlavy III kapitol II, III a IIIa.
6)
V čl. 5 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
pokud se poskytovatel služby přestěhuje, vykonával-li toto povolání v jednom nebo několika členských státech po dobu nejméně jednoho roku během deseti let předcházejících poskytování služeb a není-li povolání v členském státě usazení regulováno. Podmínka výkonu povolání po dobu jednoho roku se neuplatňuje v případě, že se povolání nebo vzdělání a odborná příprava, které k tomuto povolání vedou, regulují.“
7)
Článek 7 se mění takto:
a)
odstavec 2 se mění takto:
i)
písmena d) a e) se nahrazují tímto:
„d)
v případech uvedených v čl. 5 odst. 1 písm. b) jakýkoli důkaz o tom, že poskytovatel služeb vykonával dotyčnou činnost po dobu nejméně jednoho roku v předcházejících deseti letech;
e)
pro povolání související s bezpečností a veřejným zdravím a pro povolání týkající se vzdělávání nezletilých, včetně péče o děti a předškolní výchovy, jestliže to členský stát vyžaduje od svých vlastních státních příslušníků, osvědčení potvrzující, že jim nebyl dočasně ani trvale zakázán výkon povolání a že nebyli odsouzeni za spáchání trestného činu;“,
ii)
doplňují se nová písmena, která znějí:
„f)
pro povolání, jejichž výkon může mít důsledky pro bezpečnost pacientů, prohlášení o žadatelově znalosti jazyka nezbytné pro vykonávání tohoto povolání v hostitelském členském státě;
g)
pro povolání zahrnující činnosti uvedené v článku 16, která členský stát oznámil v souladu s čl. 59 odst. 2, osvědčení o povaze a době trvání činnosti vystavené příslušným orgánem nebo subjektem členského státu, ve kterém je poskytovatel služby usazen.“;
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„2a. Podání požadovaného ohlášení poskytovatelem služby v souladu s odstavcem 1 jej opravňuje k přístupu k činnosti poskytování služeb nebo k výkonu této činnosti na celém území dotyčného členského státu. Členský stát může vyžadovat dodatečné informace uvedené v odstavci 2 týkající se odborné kvalifikace poskytovatele služeb, pokud:
a)
se jedná o povolání, které je v některých částech území daného členského státu regulováno jiným způsobem;
b)
se tato regulace vztahuje rovněž na všechny státní příslušníky tohoto členského státu;
c)
jsou rozdíly v této regulaci zdůvodněny naléhavými důvody obecného zájmu týkajícími se veřejného zdraví nebo bezpečnosti příjemců služeb a
d)
neexistuje jiný způsob, kterým by členský stát mohl tyto informace získat.“;
c)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. V případě prvního poskytnutí služeb u regulovaných povolání, která mají důsledky pro veřejné zdraví nebo bezpečnost a která nevyužívají automatického uznávání podle hlavy III kapitoly II, III nebo IIIa, může příslušný orgán hostitelského členského státu zkontrolovat odbornou kvalifikaci poskytovatele služeb před tímto prvním poskytnutím služeb. Tato předběžná kontrola je možná pouze tehdy, je-li jejím účelem předejít vážnému poškození zdraví nebo bezpečnosti příjemce služby kvůli nedostatečné odborné kvalifikaci poskytovatele služeb a pokud tato kontrola nepřesahuje to, co je za tímto účelem nezbytné.
Příslušný orgán nejpozději jeden měsíc po obdržení ohlášení a průvodních dokladů uvedených v odstavcích 1 a 2 uvědomí poskytovatele služby o svém rozhodnutí:
a)
jeho odborné kvalifikace neověřovat;
b)
poté, co ověřil jeho odbornou kvalifikaci:
i)
vyžadovat od poskytovatele služeb, aby složil zkoušku způsobilosti, nebo
ii)
umožnit poskytování služeb.
Existují-li obtíže, které by mohly vést k prodlení s přijetím rozhodnutí podle druhého pododstavce, uvědomí příslušný orgán poskytovatele služeb o důvodech prodlení ve stejné lhůtě. Obtíže musí být vyřešeny do jednoho měsíce od tohoto uvědomění a konečné rozhodnutí přijato nejpozději dva měsíce po vyřešení obtíží.
Pokud existuje podstatný rozdíl mezi odbornou kvalifikací poskytovatele služeb a odbornou přípravou, která je vyžadována v hostitelském členském státě, a to v takovém rozsahu, že by tento rozdíl mohl poškodit veřejné zdraví nebo bezpečnost a nelze ho vyrovnat odbornou praxí poskytovatele služeb nebo znalostmi, dovednostmi a schopnostmi, které poskytovatel služeb nabyl celoživotním učením a které za tímto účelem potvrdil příslušný subjekt, poskytne hostitelský členský stát poskytovateli služeb možnost, aby prokázal, zejména formou zkoušky způsobilosti podle druhého pododstavce písm. b), že nabyl chybějící znalosti, dovednosti nebo schopnosti. Hostitelský členský stát přijme na uvedeném základě rozhodnutí o tom, zda povolí poskytování služeb. V každém případě musí být možné poskytovat služby do jednoho měsíce po vydání rozhodnutí podle druhého pododstavce.
Službu je možno poskytovat, pokud příslušný orgán nereaguje ve lhůtách stanovených ve druhém a třetím pododstavci.
V případech, kdy odborná kvalifikace byla ověřena podle tohoto odstavce, poskytuje se služba pod profesním označením hostitelského členského státu.“
8)
V článku 8 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Příslušné orgány hostitelského členského státu mohou v případě oprávněných pochybností požádat příslušné orgány členského státu usazení, aby jim poskytly informace o usazení poskytovatele služeb v souladu s právními předpisy, o jeho bezúhonnosti a o tom, že neexistují žádné disciplinární nebo trestněprávní sankce profesní povahy. V případě, že se příslušné orgány hostitelského členského státu rozhodnou ověřit odbornou kvalifikaci poskytovatele služeb, mohou požádat příslušné orgány členského státu usazení, aby jim poskytly informace o odborné přípravě poskytovatele služeb v rozsahu nutném pro posouzení podstatného rozdílu, který by mohl poškodit veřejné zdraví nebo bezpečnost. Příslušné orgány členského státu usazení poskytnou tyto informace v souladu s článkem 56. V případě povolání, která nejsou v domovském členském státě regulována, mohou tyto informace poskytnout rovněž centra pomoci uvedená v článku 57b.“
9)
Článek 11 se mění takto:
a)
první pododstavec se mění takto:
i)
návětí se nahrazuje tímto:
„Pro účely uplatňování článku 13 a čl. 14 odst. 6 jsou odborné kvalifikace rozděleny do těchto úrovní:“,
ii)
v písmenu c) se bod ii) nahrazuje tímto:
„ii)
regulovaného vzdělávání a odborné přípravy nebo v případě regulovaných povolání odborné přípravy se zvláštní strukturou s kompetencemi přesahujícími kompetence stanovené pro úroveň b, které jsou rovnocenné úrovni odborné přípravy podle bodu i), pokud tato odborná příprava zajišťuje srovnatelnou odbornou úroveň a připravuje uchazeče o vzdělání na srovnatelnou úroveň povinností a funkcí, a to za podmínky, že diplom provází osvědčení vystavené domovským členským státem;“,
iii)
písmena d) a e) se nahrazují tímto:
„d)
diplom, který potvrzuje, že držitel úspěšně ukončil odbornou přípravu na postsekundární úrovni v délce nejméně tří a nejvýše čtyř let nebo v odpovídající délce v případě rozvolněného studia, a který může být navíc vyjádřen odpovídajícím počtem kreditů ECTS, na univerzitě, vysoké škole nebo jiném zařízení podobné úrovně, a v případě potřeby rovněž potvrzení, že úspěšně ukončil odbornou přípravu, která může být požadována navíc k uvedenému postsekundárnímu studiu;
e)
diplom, který potvrzuje, že držitel úspěšně ukončil postsekundární studium v délce nejméně čtyř let nebo v odpovídající délce v případě rozvolněného studia, a který může být navíc vyjádřen odpovídajícím počtem kreditů ECTS, na univerzitě, vysoké škole nebo jiném zařízení podobné úrovně, a v případě potřeby rovněž potvrzení, že úspěšně ukončil odbornou přípravu, která může být požadována navíc k uvedenému postsekundárnímu studiu.“;
b)
druhý pododstavec se zrušuje.
10)
V článku 12 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Jakýkoli doklad o dosažené kvalifikaci nebo jakýkoli soubor dokladů o dosažené kvalifikaci, který byl vydán příslušným orgánem v členském státě a který prokazuje, že jeho držitel úspěšně dokončil odbornou přípravu v Unii v rámci řádného nebo rozvolněného studia a v rámci nebo mimo rámec formálních studijních programů, kterou tento členský stát uznává jako rovnocennou odbornou přípravu a která uděluje držiteli stejná práva na přístup k povolání nebo jeho výkon nebo připravuje na výkon tohoto povolání, se považuje za doklad o dosažené kvalifikaci uvedený v článku 11, včetně dotyčné úrovně.“
11)
Článek 13 se nahrazuje tímto:
„Článek 13
Podmínky uznávání
1. Pokud je v hostitelském členském státě přístup k regulovanému povolání nebo jeho výkon podmíněn držením zvláštní odborné kvalifikace, povolí příslušný orgán tohoto členského státu přístup k tomuto povolání a jeho výkon žadatelům za stejných podmínek, jaké se vztahují na jeho vlastní státní příslušníky, pokud jsou držiteli osvědčení způsobilosti nebo dokladu o dosažené kvalifikaci podle článku 11, který jiný členský stát požaduje k získání přístupu k tomuto povolání a jeho výkonu na svém území.
Osvědčení o způsobilosti nebo doklad o dosažené kvalifikaci vystavuje příslušný orgán členského státu, který byl určen v souladu s právními a správními předpisy tohoto členského státu.
2. Přístup k povolání a jeho výkon podle odstavce 1 se přizná rovněž žadatelům, kteří v průběhu předchozích 10 let vykonávali dotčené povolání na plný úvazek po dobu jednoho roku nebo na zkrácený úvazek po dobu, jež v celkovém souhrnu odpovídá ročnímu plnému úvazku, v jiném členském státě, v němž toto povolání není regulováno, a kteří jsou držiteli jednoho nebo více osvědčení způsobilosti nebo dokladů o dosažené kvalifikaci, které vystavil jiný členský stát, v němž toto povolení není regulováno.
Osvědčení způsobilosti a doklady o dosažené kvalifikaci splňují tyto podmínky:
a)
byly vydány příslušným orgánem členského státu určeným v souladu s právními a správními předpisy tohoto členského státu;
b)
prokazují, že držitel byl připraven na výkon dotyčného povolání.
Roční odbornou praxi podle prvního pododstavce však nelze vyžadovat, pokud doklad o dosažené kvalifikaci, jehož je žadatel držitelem, potvrzuje regulované vzdělávání a odbornou přípravu.
3. Hostitelský členský stát uzná úroveň potvrzenou podle článku 11 domovským členským státem i osvědčení, kterým domovský členský stát dokládá, že regulované vzdělání a odborná příprava nebo odborná příprava se zvláštní strukturou, jak jsou uvedeny v čl. 11 písm. c) bodě ii), odpovídají úrovni stanovené v čl. 11 písm. c) bodě i).
4. Odchylně od odstavců 1 a 2 tohoto článku a od článku 14 může příslušný orgán hostitelského členského státu odmítnout přístup k regulovanému povolání a jeho výkon držitelům osvědčení způsobilosti zařazeným do kategorie uvedené v čl. 11 písm. a), pokud je vnitrostátní odborná kvalifikace požadovaná pro výkon tohoto povolání na jeho území zařazena do kategorií uvedených v čl. 11 písm. e).“
12)
Článek 14 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Bez ohledu na článek 13 může hostitelský stát požadovat, aby žadatel absolvoval adaptační období nepřesahující tři roky nebo složil zkoušku způsobilosti, pokud:
a)
odborná příprava, kterou žadatel absolvoval, se podstatně liší od obsahu osvědčeného dokladem o dosažené kvalifikaci, který je požadován hostitelským členským státem;
b)
regulované povolání v hostitelském členském státě zahrnuje jednu nebo více regulovaných odborných činností, které nejsou součástí příslušného povolání v domovském členském státě žadatele, a náplň odborné přípravy vyžadované v hostitelském členském státě se podstatně liší od obsahu zahrnutého v osvědčení způsobilosti nebo dokladu o dosažené kvalifikaci žadatele.“;
b)
v odstavci 2 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Pokud se Komise domnívá, že odchylka uvedená v druhém pododstavci není přiměřená nebo neodpovídá právu Unie, přijme ve lhůtě tří měsíců od obdržení všech nezbytných informací prováděcí akt, kterým požádá dotčený členský stát, aby od plánovaného opatření upustil. Neodpoví-li Komise ve výše uvedené lhůtě, lze odchylku použít.“;
c)
v odstavci 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Odchylně od zásady, že žadatel má právo zvolit si mezi adaptačním obdobím a zkouškou způsobilosti, jak je stanoveno v odstavci 2, může hostitelský členský stát jednu z těchto možností stanovit v případě:
a)
držitele odborné kvalifikace uvedené v čl. 11 písm. a) žádajícího o uznání své odborné kvalifikace, pokud je požadovaná vnitrostátní odborná kvalifikace zařazena do kategorií uvedených v čl. 11 písm. c), nebo
b)
držitele odborné kvalifikace uvedené v čl. 11 písm. b) žádajícího o uznání své odborné kvalifikace, pokud je požadovaná vnitrostátní odborná kvalifikace zařazena do kategorií uvedených v čl. 11 písm. d) nebo e).
V případě držitele odborné kvalifikace uvedené v čl. 11 písm. a) žádajícího o uznání své odborné kvalifikace, pokud je požadovaná vnitrostátní odborná kvalifikace zařazena do kategorií uvedených v čl. 11 písm. d), může hostitelský členský stát uložit adaptační období i zkoušku způsobilosti.“;
d)
odstavce 4 a 5 se nahrazují tímto:
„4. Pro účely uplatňování odstavců 1 a 5 se „podstatně se lišícím obsahem“ rozumí záležitosti, jejichž znalost a související získané dovednosti a schopnosti jsou nezbytným předpokladem pro výkon povolání a u kterých odborná příprava migrující osoby vykazuje značné rozdíly oproti odborné přípravě vyžadované hostitelským členským státem, pokud jde o obsah.
5. Odstavec 1 se použije při řádném zohlednění zásady proporcionality. Zejména pokud hostitelský členský stát zamýšlí vyžadovat od žadatele absolvování adaptačního období nebo složení zkoušky způsobilosti, musí nejprve zjistit, zda znalosti, dovednosti a schopnosti, které žadatel nabyl během odborné praxe nebo celoživotního učení v jakémkoli členském státě nebo třetí zemi a které byly za tímto účelem potvrzeny příslušným orgánem, nemohou zcela nebo částečně vyrovnat podstatné rozdíly vymezené v odstavci 4.“;
e)
doplňují se nové odstavce, které znějí:
„6. Rozhodnutí o uložení adaptačního období nebo zkoušky způsobilosti se řádně zdůvodňuje. Žadateli jsou poskytnuty zejména tyto informace:
a)
úroveň odborné kvalifikace požadovaná v hostitelském členském státě a úroveň odborné kvalifikace dosažená žadatelem v souladu s klasifikací stanovenou v článku 11, a
b)
podstatné rozdíly uvedené v odstavci 4 a důvody, pro které znalosti, dovednosti a schopnosti, které žadatel nabyl během odborné praxe nebo celoživotního učení a které byly za tímto účelem potvrzeny příslušným orgánem, nemohou tyto rozdíly vyrovnat.
7. Členské státy zajistí, aby měli žadatelé možnost absolvovat zkoušku způsobilosti uvedenou v odstavci 1 nejpozději šest měsíců od data vydání původního rozhodnutí o povinnosti složit zkoušku způsobilosti.“
13)
Článek 15 se zrušuje.
14)
Článek 20 se nahrazuje tímto:
„Článek 20
Úprava seznamů činností v příloze IV
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57c, pokud jde o úpravy seznamů činností v příloze IV, pro které se uznává odborná praxe podle článku 16, za účelem aktualizace nebo vyjasnění činností uvedených na seznamu v příloze IV, a to zejména s cílem blíže upřesnit jejich rozsah a zohlednit nejnovější vývoj v oblasti klasifikace podle činností, za předpokladu, že to nepředstavuje zúžení rozsahu činností týkajících se jednotlivých kategorií a že nedojde k převodu činností mezi stávajícími seznamy I, II a III přílohy IV.“
15)
Článek 21 se mění takto:
a)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Pro provozování lékáren, na něž se nevztahují územní omezení, může členský stát rozhodnout odchylně, že neuzná doklady o dosažené kvalifikaci uvedené v bodu 5.6.2 přílohy V pro účely zřízení nových veřejně přístupných lékáren. Za účelem tohoto odstavce se za nové lékárny považují rovněž lékárny, které jsou otevřeny po dobu kratší než tři roky.
Tuto odchylku nelze uplatnit v případě farmaceutů, jejichž odborná kvalifikace již byla uznána příslušnými orgány hostitelského členského státu pro jiné účely a kteří skutečně v souladu se zákonem odbornou činnost farmaceuta v daném členském státě již vykonávali po dobu nejméně tří po sobě následujících let.“;
b)
odstavec 6 se nahrazuje tímto:
„6. Každý členský stát podmíní přístup k odborné činnosti lékařů, zdravotních sester a ošetřovatelů odpovědných za všeobecnou péči, zubních lékařů, veterinárních lékařů, porodních asistentek a farmaceutů a jejich výkon získáním dokladu o dosažené kvalifikaci uvedeného v příloze V bodech 5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 a 5.6.2, který potvrzuje, že dotyčný odborník získal během své odborné přípravy znalosti, dovednosti a schopnosti uvedené v čl. 24 odst. 3, čl. 31 odst. 6, čl. 31 odst. 7, čl. 34 odst. 3, čl. 38 odst. 3, čl. 40 odst. 3 a čl. 44 odst. 3.
V zájmu zohlednění obecně uznávaného vědecko-technického pokroku je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57c, kterými aktualizuje znalosti a dovednosti uvedené v čl. 24 odst. 3, čl. 31 odst. 6, čl. 34 odst. 3, čl. 38 odst. 3, čl. 40 odst. 3, čl. 44 odst. 3 a čl. 46 odst. 4, aby odrážely vývoj práva Unie mající přímý dopad na dotčená povolání.
Tyto změny nesmí vyžadovat změnu stávajících základních legislativních zásad členských států týkajících se struktury povolání, co se týče odborné přípravy a podmínek pro přístup fyzických osob. Tyto změny musí respektovat odpovědnost členských států za organizaci svých vzdělávacích systémů dle čl. 165 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.“;
c)
odstavec 7 se zrušuje.
16)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 21a
Postup oznamování
1. Každý členský stát sdělí Komisi znění právních a správních předpisů, které přijme s ohledem na vydávání dokladů o dosažené kvalifikaci v povoláních, na něž se vztahuje tato kapitola.
V případě dokladu o dosažené kvalifikaci uvedeného v oddílu 8 se oznámení v souladu s prvním pododstavcem zasílá rovněž ostatním členským státům.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 zahrnuje informace o trvání a obsahu vzdělávacích programů.
3. Oznámení uvedené v odstavci 1 je předáno prostřednictvím systému IMI.
4. V zájmu řádného zohlednění legislativního a správního vývoje v členských státech a pod podmínkou, že právní a správní předpisy oznámené podle odstavce 1 tohoto článku jsou v souladu s podmínkami stanovenými v této kapitole, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57c za účelem změny přílohy V bodů 5.1.1 až 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 a 5.7.1, pokud jde o aktualizaci označení přijatých členskými státy pro doklady o dosažené kvalifikaci a případně subjektu, který vydává doklady o dosažené kvalifikaci, osvědčení, jež je provází, a odpovídajícího profesního označení.
5. Pokud právní a správní ustanovení oznámená podle odstavce 1 nejsou v souladu s podmínkami stanovenými v této kapitole, přijme Komise prováděcí akt, kterým zamítne požadované změny přílohy V bodů 5.1.1 až 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 nebo 5.7.1.“
17)
Článek 22 se mění takto:
a)
v prvním odstavci se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
Členské státy v souladu se svými specifickými postupy zajistí prostřednictvím podpory nepřetržitého profesního rozvoje, aby odborníci, jejichž odborná kvalifikace je uvedena v kapitole III této hlavy, mohli své znalosti, schopnosti a dovednosti průběžně doplňovat v zájmu zachování bezpečného a účinného výkonu jejich povolání a udržení kroku s vývojem v dané oblasti.“;
b)
doplňuje se nový pododstavec, který zní:
„Členské státy sdělí Komisi opatření přijatá podle prvního odstavce písm. b) do 18. ledna 2016.“
18)
V článku 24 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Celková doba základní lékařské odborné přípravy zahrnuje nejméně pět let studia, což lze vyjádřit rovněž v odpovídajících kreditech ECTS, a spočívá v nejméně 5 500 hodinách teoretické a praktické výuky na vysoké škole nebo pod dohledem vysoké školy.
Pro příslušníky povolání, kteří zahájili studium před 1. lednem 1972, může odborná příprava uvedená v prvním pododstavci zahrnovat šestiměsíční praktickou výuku na vysokoškolské úrovni vykonanou pod dohledem příslušných orgánů v rámci řádné odborné přípravy.“
19)
Článek 25 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Přijetí na specializovanou lékařskou odbornou přípravu je podmíněno dokončením a potvrzením základní lékařské odborné přípravy uvedené v čl. 24 odst. 2, v jejímž průběhu získal uchazeč o odborné vzdělání náležité základní lékařské znalosti.“;
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„3a. Členské státy mohou ve vnitrostátních právních předpisech stanovit osvobození od částí specializované lékařské odborné přípravy uvedené na seznamu přílohy V bodu 5.1.3, přičemž bude toto osvobození stanoveno případ od případu, pokud byla tato část již úspěšně ukončena během absolvování jiné specializované odborné přípravy uvedené na seznamu přílohy V bodu 5.1.3, za níž odborný pracovník již získal odbornou kvalifikaci v jednom z členských států. Členské státy zajistí, že poskytnuté osvobození nepřesáhne polovinu minimální délky dotčené specializované lékařské odborné přípravy.
Každý členský stát oznámí Komisi a ostatním členským státům dotyčné vnitrostátní předpisy pro každé částečné osvobození.“;
c)
odstavec 5 se nahrazuje tímto:
„5. Komisi se svěřuje pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57c, pokud jde o úpravu minimálních délek odborné přípravy uvedených v příloze V bodě 5.1.3 za účelem jejich přizpůsobení vědeckému a technickému pokroku.“
20)
V článku 26 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Za účelem zohlednění změn ve vnitrostátních právních předpisech a s cílem aktualizovat tuto směrnici je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57c, pokud jde o zařazení nových lékařských specializačních oborů, jež jsou zastoupeny nejméně ve dvou pětinách členských států, do přílohy V bodu 5.1.3.“
21)
V článku 27 se vkládá nový odstavec, který zní:
„2a. Členské státy uznávají kvalifikaci specializovaných lékařů získanou v Itálii a uvedenou na seznamu přílohy V bodech 5.1.2 a 5.1.3 u těch lékařů, kteří započali svou odbornou přípravu v období mezi 31. prosincem 1983 a 1. lednem 1991, ačkoli daná příprava neodpovídá všem požadavkům na odbornou přípravu stanoveným v článku 25, pokud je tato kvalifikace doplněna potvrzením vydaným příslušnými italskými orgány a osvědčujícím, že dotyčný lékař v Itálii skutečně v souladu se zákony vykonával činnost specializovaného lékaře v tomtéž specializovaném oboru po dobu nejméně sedmi po sobě následujících let v průběhu deseti let předcházejících dni vydání tohoto osvědčení.“
22)
V článku 28 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Přijetí na zvláštní odbornou přípravu ve všeobecném lékařství je podmíněno dokončením a potvrzením základní lékařské odborné přípravy uvedené v čl. 24 odst. 2, v jejímž průběhu získal uchazeč o odborné vzdělání náležité základní lékařské znalosti.“
23)
Článek 31 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Přijetí na odbornou přípravu zdravotních sester a ošetřovatelů odpovědných za všeobecnou péči je podmíněno buď:
a)
ukončením všeobecného školního vzdělání v trvání 12 let potvrzeného diplomem, osvědčením nebo jiným dokladem vydaným příslušnými orgány nebo subjekty členského státu nebo osvědčením o složení přijímací zkoušky na rovnocenné úrovni, jež umožňuje přístup ke studiu na vysoké škole nebo v zařízeních vyššího vzdělávání na úrovni uznané za rovnocennou, nebo
b)
ukončením všeobecného školního vzdělání v trvání alespoň 10 let potvrzeného diplomem, osvědčením nebo jiným dokladem vydaným příslušnými orgány nebo subjekty členského státu nebo osvědčením o složení přijímací zkoušky na rovnocenné úrovni, jež umožňuje přístup ke studiu ve škole nebo programu pro odborné vzdělávání zdravotních sester a ošetřovatelů.“;
b)
v odstavci 2 se druhý a třetí pododstavec nahrazují tímto:
„Komisi se svěřuje pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57c, pokud jde o úpravy seznamu uvedeného v příloze V bodě 5.2.1 za účelem jeho přizpůsobení vědeckému a technickému pokroku.
Úpravy uvedené v druhém pododstavci nesmí mít za důsledek změnu stávajících základních legislativních zásad členských států týkajících se struktury povolání, pokud jde o odbornou přípravu a podmínky pro přístup fyzických osob. Tyto úpravy musí respektovat odpovědnost členských států za organizaci svých vzdělávacích systémů dle čl. 165 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.“;
c)
v odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Odborná příprava zdravotních sester a ošetřovatelů odpovědných za všeobecnou péči zahrnuje celkem nejméně tři roky studia, což lze vyjádřit rovněž v odpovídajících kreditech ECTS, a čítá nejméně 4 600 hodin teoretického a klinického výcviku, přičemž délka teoretického výcviku představuje alespoň jednu třetinu a délka klinického výcviku alespoň jednu polovinu minimální délky odborné přípravy. Členské státy mohou poskytnout částečnou výjimku odborníkům, kteří absolvovali část výuky formou jiného výcviku, který má alespoň rovnocennou úroveň.“;
d)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Teoretická výuka je součástí vzdělávání zdravotních sester a ošetřovatelů, ve které uchazeč o odborné vzdělání získává odborné znalosti, schopnosti a dovednosti požadované podle odstavců 6 a 7. Výuka je zajištěna učiteli ošetřovatelství a jinými kvalifikovanými osobami na vysoké škole, ve vyšším vzdělávacím zařízení s uznanou vysokoškolskou úrovní nebo na školách či v programech pro odborné vzdělávání zdravotních sester a ošetřovatelů.“;
e)
v odstavci 5 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„5. Klinická výuka je součástí vzdělávání zdravotních sester a ošetřovatelů, ve které se uchazeč o odborné vzdělání učí jako součást týmu a v přímém kontaktu se zdravými nebo nemocnými jednotlivci nebo skupinou organizovat, poskytovat a vyhodnocovat požadovanou komplexní ošetřovatelskou péči na základě znalostí, schopností a dovedností, které získal. Uchazeč o vzdělání se učí nejen jak pracovat v týmu, ale také jak tým vést a organizovat celkovou zdravotní péči, včetně zdravotnické výchovy pro jednotlivce a malé skupiny v rámci zdravotnických zařízení nebo ve skupině.“;
f)
odstavec 6 se nahrazuje tímto:
„6. Odborná příprava zdravotních sester a ošetřovatelů odpovědných za všeobecnou péči zaručí, že dotyčná osoba získala tyto znalosti a dovednosti:
a)
komplexní znalosti z věd, o které se opírá všeobecné ošetřovatelství, včetně dostatečného pochopení anatomie, fyziologie a chování zdravých a nemocných osob, ale i poznatky o vztahu mezi zdravotním stavem a fyzickým i sociálním prostředím člověka;
b)
znalosti o povaze a etice tohoto povolání a o obecných zásadách zdraví a ošetřovatelství;
c)
přiměřené klinické zkušenosti; tyto zkušenosti, které by měly být zvoleny s ohledem na svou studijní hodnotu, by měly být získány pod dohledem kvalifikovaného ošetřovatelského personálu a v místech, kde počet kvalifikovaných pracovníků a vybavení vyhovuje z hlediska ošetřovatelské péče o pacienty;
d)
schopnost účastnit se praktického výcviku zdravotnického personálu a získávat zkušenosti z práce s tímto personálem;
e)
zkušenosti z práce s příslušníky jiných profesí ve zdravotnictví.“;
g)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„7. Dosažená kvalifikace zdravotní sestry a ošetřovatele odpovědných za všeobecnou péči dokládá, že daný odborný pracovník je schopen uplatnit alespoň níže uvedené schopnosti bez ohledu na to, zda výuka proběhla na vysoké škole, ve vyšším vzdělávacím zařízení s uznanou vysokoškolskou úrovní nebo na školách či v rámci programů pro odborné vzdělávání zdravotních sester a ošetřovatelů:
a)
schopnost samostatně stanovit potřebnou ošetřovatelskou péči za využití současných teoretických a klinických poznatků a plánovat, organizovat a poskytovat ošetřovatelskou péči při léčbě pacientů na základě znalostí a dovedností získaných v souladu s odst. 6 písm. a), b) a c) v zájmu zlepšení odborné praxe;
b)
schopnost účinně spolupracovat s dalšími osobami ve zdravotnictví, včetně účasti na praktické odborné přípravě zdravotnických pracovníků, na základě znalostí a dovedností získaných v souladu s odst. 6 písm. d) a e);
c)
schopnost motivovat jednotlivce, rodiny a skupiny k přijetí zdravého životního stylu a k péči o sebe na základě znalostí a dovedností získaných v souladu s odst. 6 písm. a) a b);
d)
schopnost samostatně zahájit okamžitá opatření na záchranu života a provádět opatření v případě krizí či katastrof;
e)
schopnost samostatně radit, dávat pokyny a poskytovat podporu osobám, které potřebují péči, a jejich blízkým;
f)
schopnost samostatně zajistit kvalitu ošetřovatelské péče a její hodnocení;
g)
schopnost komplexně odborně komunikovat a spolupracovat s příslušníky jiných profesí ve zdravotnictví;
h)
schopnost analyzovat kvalitu péče s cílem zlepšit vlastní odbornou praxi jako zdravotní sestry či ošetřovatele odpovědných za všeobecnou péči.“
24)
Článek 33 se mění takto:
a)
odstavec 2 se zrušuje;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Členské státy uznávají doklady o dosažené kvalifikaci, které:
a)
byly vydané v Polsku zdravotním sestrám a ošetřovatelům, jejichž odborná příprava skončila před 1. květnem 2004 a nesplňuje minimální požadavky na odbornou přípravu podle článku 31, a
b)
jsou doložené diplomem „bakalář“, které byly získány na základě speciálního programu pro kariérní postup podle:
i)
článku 11 zákona ze dne 20. dubna 2004 o změně zákona o povolání zdravotní sestry, ošetřovatele a porodní asistentky a některých jiných právních předpisů (Úřední věstník Polské republiky, ročník 2004, č. 92, pol. 885 a ročník 2007, č. 176, pol. 1237) a nařízení ministra zdravotnictví ze dne 11. května 2004 o podmínkách vzdělávání zdravotních sester, ošetřovatelů a porodních asistentek, kteří jsou držiteli dokladu o ukončeném středoškolském vzdělání (maturita - matura) a absolvovali střední zdravotnickou školu a další zdravotní odbornou přípravu pro povolání zdravotní sestry, ošetřovatele a porodní asistentky (Úřední věstník Polské republiky, ročník 2004, č. 110, pol. 1170 a ročník 2010, č. 65, pol. 420), nebo
ii)
čl. 52.3 odst. 2 zákona ze dne 15. července 2011 o povolání zdravotní sestry, ošetřovatele a porodní asistentky (Úřední věstník Polské republiky, ročník 2011, č. 174, pol. 1039) a nařízení ministra zdravotnictví ze dne 14. června 2012, kterým se stanoví podrobné podmínky pro poskytování vyššího vzdělávání zdravotním sestrám, ošetřovatelům a porodním asistentkám, kteří jsou držiteli dokladu o ukončeném středoškolském vzdělání (maturita - matura) a absolvovali střední zdravotnickou školu nebo další zdravotní odbornou přípravu pro povolání zdravotní sestry, ošetřovatele a porodní asistentky (Úřední věstník Polské republiky, ročník 2012, pol. 770),
za účelem ověření, zda dotyčná zdravotní sestra nebo ošetřovatel mají úroveň znalostí a dovedností srovnatelnou se zdravotními sestrami a ošetřovateli, kteří jsou držiteli kvalifikací uvedených pro Polsko v příloze V bodě 5.2.2.“
25)
Článek 33a se nahrazuje tímto:
„V případě rumunských dokladů o kvalifikaci zdravotních sester a ošetřovatelů odpovědných za všeobecnou péči se uplatňují pouze tato ustanovení o nabytých právech:
V případě státních příslušníků členských států, kteří v Rumunsku obdrželi odbornou přípravu jako zdravotní sestry a ošetřovatelé odpovědní za všeobecnou péči a jejichž vzdělání nesplňuje minimální požadavky na odbornou přípravu stanovené v článku 31, členské státy uznávají jako dostatečný důkaz doklad o dosažené kvalifikaci zdravotní sestry a ošetřovatele odpovědných za všeobecnou péči, je-li doplněn potvrzením osvědčujícím, že tito státní příslušníci členských států vykonávali skutečně a v souladu se zákonem činnosti zdravotní sestry či ošetřovatele odpovědných za všeobecnou péči v Rumunsku po dobu nejméně tří po sobě jdoucích let v průběhu pěti let před datem vydání potvrzení:
a)
„Certificat de competențe profesionale de asistent medical generalist“ s postsekundárním vzděláním získaným na škole typu „școală postliceală“ jako potvrzení o tom, že odborná příprava byla zahájena před 1. lednem 2007;
b)
„Diplomă de absolvire de asistent medical generalist“ s krátkodobým vyšším vzděláváním jako potvrzení, že odborná příprava byla zahájena před 1. říjnem 2003;
c)
„Diplomă de licență de asistent medical generalist“ s dlouhodobým vyšším vzděláváním jako potvrzení, že odborná příprava byla zahájena před 1. říjnem 2003.“
26)
V článku 34 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Celková doba základní odborné přípravy v oboru zubního lékařství zahrnuje nejméně pět let výuky předmětů vyjmenovaných v příloze V bodě 5.3.1, spočívají v nejméně 5 000 hodinách řádné teoretické a praktické výuky, a to na vysoké škole, ve vyšším vzdělávacím zařízení s uznanou vysokoškolskou úrovní nebo pod dohledem vysoké školy, přičemž tuto výuku lze vyjádřit rovněž v odpovídajícím počtu kreditů ECTS.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57c, pokud jde o úpravy seznamu uvedeného v příloze V bodě 5.3.1 za účelem jeho přizpůsobení vědeckému a technickému pokroku.
Změny uvedené v druhém pododstavci nesmí mít za důsledek změnu stávajících základních legislativních zásad členských států týkajících se struktury povolání, pokud jde o odbornou přípravu a podmínky pro přístup fyzických osob. Tyto změny musí respektovat odpovědnost členských států za organizaci svých vzdělávacích systémů podle čl. 165 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.“
27)
Článek 35 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Přijetí na specializovanou odbornou přípravu v oboru zubního lékařství je podmíněno dokončením a potvrzením základní lékařské odborné přípravy v oboru zubního lékařství uvedené v článku 34 nebo získáním dokladů uvedených v článcích 23 a 37.“;
b)
odstavec 2 se mění takto:
i)
druhý pododstavec se nahrazuje tímto:
„Jedná se o řádné denní studium po dobu alespoň tří let, na něž dohlíží příslušné orgány nebo subjekty. Zahrnuje osobní účast zubního lékaře uchazeče o odborné vzdělání na činnosti a povinnostech dotyčných zařízení.“,
ii)
třetí pododstavec se zrušuje;
c)
doplňují se nové odstavce, které znějí:
„4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57c, pokud jde o úpravu minimální délky odborné přípravy uvedené v odstavci 2 za účelem přizpůsobení vědeckému a technickému pokroku.
5. Za účelem zohlednění změn ve vnitrostátních právních předpisech a s cílem aktualizovat tuto směrnici je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57c, pokud jde o zařazení nových specializací zubního lékařství, jež jsou zastoupeny nejméně ve dvou pětinách členských států, do přílohy V bodu 5.3.3.“
28)
V článku 37 se doplňují nové odstavce, které znějí:
„3. Pokud jde o doklady o dosažené kvalifikaci zubních lékařů, členské státy uznávají tyto doklady podle článku 21, pokud žadatelé zahájili svou odbornou přípravu dne 18. ledna 2016 nebo dříve.
4. Každý členský stát uznává doklady o dosažené kvalifikaci lékaře vydané ve Španělsku osobám, které zahájily vysokoškolskou lékařskou odbornou přípravu po 1. lednu 1986 a nejpozději 31. prosince 1997, doplněné osvědčením vydaným španělskými příslušnými orgány.
Toto osvědčení potvrzuje, že byly splněny tyto podmínky:
a)
dotyčný odborník úspěšně dokončil nejméně tři roky studia, které jsou na základě potvrzení španělských příslušných orgánů rovnocenné odborné přípravě uvedené v článku 34;
b)
dotyčný odborník skutečně, v souladu se zákonem a převážně vykonával ve Španělsku činnosti podle článku 36 po dobu nejméně tří po sobě následujících let v průběhu pěti let předcházejících dni vydání tohoto osvědčení;
c)
dotyčný odborník je oprávněn k výkonu činností uvedených v článku 36 za stejných podmínek jako držitelé dokladu o dosažené kvalifikaci uvedených pro Španělsko v příloze V bodu 5.3.2 nebo je skutečně, v souladu se zákonem a převážně vykonává.“
29)
Článek 38 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Délka odborné přípravy v oboru veterinárního lékařství celkem zahrnuje nejméně pět let řádné denní teoretické a praktické výuky předmětů, které jsou vyjmenovány v příloze V bodě 5.4.1, na vysoké škole, ve vyšším vzdělávacím zařízení s uznanou vysokoškolskou úrovní nebo pod dohledem vysoké školy, přičemž tato výuka může být dodatečně vyjádřena rovněž odpovídajícími kredity ECTS.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57c, pokud jde o úpravy seznamu stanoveného v příloze V bodě 5.4.1 za účelem jeho přizpůsobení vědeckému a technickému pokroku.
Změny uvedené v druhém pododstavci nesmí mít za důsledek změnu stávajících základních legislativních zásad členských států týkajících se struktury povolání, pokud jde o odbornou přípravu a podmínky pro přístup fyzických osob. Tyto změny musí respektovat odpovědnost členských států za organizaci svých vzdělávacích systémů dle čl. 165 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Odborná příprava veterinárního lékaře zaručí, že dotyčný příslušník povolání získal tyto znalosti a dovednosti:
a)
přiměřené znalosti z věd, o které se opírá činnost veterinárního lékaře, a znalosti právních předpisů Unie vztahujících se na tyto činnosti;
b)
přiměřené znalosti o anatomii, fyziologii, chování a fyziologických potřebách zvířat, jakož i o obecné schopnosti a dovednosti pro jejich chov, krmení, dobré životní podmínky, reprodukci a hygieně;
c)
přiměřené klinické, epidemiologické a analytické dovednosti a schopnosti pro prevenci, diagnostiku a nemocí zvířat jednotlivě i skupinově, včetně anestezie, aseptické chirurgie a bezbolestné smrti, včetně zvláštních znalostí o nemocích přenosných na člověka;
d)
přiměřené znalosti, dovednosti a schopnosti pro preventivní medicínu, včetně schopností v oblasti vyšetřování a certifikace;
e)
přiměřené znalosti o hygieně a technologii získávání, výroby a uvádění do oběhu živočišných krmiv nebo potravin živočišného původu určených k lidské spotřebě, včetně dovedností a schopností potřebných pro pochopení a vysvětlení osvědčených postupů v tomto ohledu;
f)
znalosti, dovednosti a schopnosti potřebné pro odpovědné a rozumné používání veterinárních léčiv k léčbě zvířat a zajištění bezpečnosti potravinového řetězce a ochrany životního prostředí.“
30)
Článek 40 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se třetí a čtvrtý pododstavec nahrazují tímto:
„Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57c, pokud jde o úpravy seznamu stanoveného v příloze V bodě 5.5.1 za účelem jeho přizpůsobení vědeckému a technickému pokroku.
Změny uvedené ve třetím pododstavci nesmí mít za důsledek změnu stávajících základních legislativních zásad členských států týkajících se struktury povolání, pokud jde o odbornou přípravu a podmínky pro přístup fyzických osob. Tyto změny musí respektovat odpovědnost členských států za organizaci svých vzdělávacích systémů dle čl. 165 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.“;
b)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Přijetí k odborné přípravě pro porodní asistentky je vázán na splnění jedné z těchto podmínek:
a)
dokončení nejméně 12 let povinné školní docházky nebo získání osvědčení o složení přijímací zkoušky na rovnocenné úrovni do školy pro vzdělávání porodních asistentek pro směr I;
b)
získání dokladu o dosažené kvalifikaci zdravotní sestry a ošetřovatele odpovědných za všeobecnou zdravotní péči uvedeného v příloze V bodě 5.2.2 pro směr II.“;
c)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Odborná příprava porodních asistentek zaručí, že dotyčný příslušník povolání získal tyto znalosti a dovednosti:
a)
podrobné znalosti z věd, o které se opírá činnost porodní asistentky, zejména z porodnictví a gynekologie;
b)
přiměřené znalosti profesní etiky a právní úpravy týkající se výkonu povolání;
c)
přiměřené znalosti z všeobecného lékařství (biologické funkce, anatomie a fyziologie), znalosti z farmakologie v oblasti porodnictví a znalosti o novorozencích a rovněž znalosti o vztahu mezi zdravotním stavem a fyzickým a sociálním prostředím člověka a znalosti o jeho chování;
d)
přiměřené klinické zkušenosti nabyté ve schválených institucích, díky nimž může porodní asistentka nezávisle a na vlastní zodpovědnost v nezbytném rozsahu, s vyloučením patologických situací, řídit předporodní péči, vést porod a jeho následky ve schválených institucích a dohlížet na první a druhou dobu porodní, poporodní péči a resuscitaci novorozenců před příchodem lékaře;
e)
přiměřené znalosti vzdělání zdravotníků a zkušenosti ze spolupráce s nimi.“
31)
V článku 41 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Doklady o dosažené kvalifikaci porodní asistentky uvedené v příloze V bodě 5.5.2 jsou automaticky uznávány podle článku 21, pokud splňují jedno z těchto kritérií:
a)
řádná odborná příprava pro porodní asistentky po dobu nejméně tří let sestávající nejméně z 4 600 hodin teoretické a praktické výuky, z čehož nejméně jednu třetinu musí představovat klinický výcvik, přičemž tuto přípravu lze navíc vyjádřit rovněž v odpovídajících kreditech ECTS;
b)
řádná odborná příprava pro porodní asistentky po dobu nejméně dvou let sestávající z nejméně 3 600 hodin podmíněná získáním dokladů o dosažené kvalifikaci zdravotní sestry a ošetřovatele odpovědných za všeobecnou péči uvedených v příloze V bodě 5.2.2, přičemž tuto přípravu lze navíc popřípadě vyjádřit rovněž v odpovídajících kreditech ECTS;
c)
řádná odborná příprava pro porodní asistentky po dobu nejméně 18 měsíců sestávající z nejméně 3 000 hodin, kterou lze navíc vyjádřit rovněž v odpovídajících kreditech ECTS, podmíněná získáním dokladů o dosažené kvalifikaci zdravotní sestry a ošetřovatele odpovědných za všeobecnou péči uvedených v příloze V bodě 5.2.2, po níž následuje jednoletá odborná praxe, o níž bylo vydáno osvědčení v souladu s odstavcem 2.“
32)
Článek 43 se mění takto:
a)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„1a. Pokud jde o doklady o dosažené kvalifikaci porodních asistentek, členské státy uznávají automaticky kvalifikace, pokud žadatelka zahájila odbornou přípravu před 18. lednem 2016 a požadavkem pro přijetí bylo 10 let všeobecného vzdělání nebo odpovídající úroveň pro směr I či ukončená odborná příprava pro zdravotní sestry a ošetřovatele odpovědné za všeobecnou péči doložená dokladem o dosažené kvalifikaci uvedeným v bodě 5.2.2 přílohy V před zahájením odborné přípravy pro porodní asistentky pro směr II.“;
b)
odstavec 3 se zrušuje;
c)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Členské státy uznávají doklady o dosažené kvalifikaci porodní asistentky, které:
a)
byly vydané v Polsku porodním asistentkám, jejichž odborná příprava skončila před 1. květnem 2004 a nesplňuje minimální požadavky na odbornou přípravu podle článku 40, a
b)
jsou doložené diplomem „bakalář“, které byly získány na základě speciálního programu pro kariérní postup podle:
i)
článku 11 zákona ze dne 20. dubna 2004 o změně zákona o povolání zdravotní sestry, ošetřovatele a porodní asistentky a některých jiných právních předpisů (Úřední věstník Polské republiky, ročník 2004, č. 92, pol. 885 a ročník 2007, č. 176, pol. 1237) a nařízení ministra zdravotnictví ze dne 11. května 2004 o podmínkách vzdělávání zdravotních sester, ošetřovatelů a porodních asistentek, kteří jsou držiteli dokladu o ukončeném středoškolském vzdělání (maturita - matura) a absolvovali střední zdravotnickou školu a další zdravotní odbornou přípravu pro povolání zdravotní sestry, ošetřovatele a porodní asistentky (Úřední věstník Polské republiky, ročník 2004, č. 110, pol. 1170 a ročník 2010, č. 65, pol. 420), nebo
ii)
čl. 53.3 odst. 3 zákona ze dne 15. července 2011 o povolání zdravotní sestry, ošetřovatele a porodní asistentky (Úřední věstník Polské republiky, ročník 2011, č. 174, pol. 1039) a nařízení ministra zdravotnictví ze dne 14. června 2012, kterým se stanoví podrobné podmínky pro poskytování vyššího vzdělávání zdravotním sestrám, ošetřovatelům a porodním asistentkám, kteří jsou držiteli dokladu o ukončeném středoškolském vzdělání (maturita - matura) a absolvovali střední zdravotnickou školu nebo další zdravotní odbornou přípravu pro povolání zdravotní sestry, ošetřovatele a porodní asistentky (Úřední věstník Polské republiky, ročník 2012, pol. 770),
za účelem ověření, zda dotyčná porodní asistentka má úroveň znalostí a dovedností srovnatelnou s porodními asistentkami, které jsou držiteli kvalifikací uvedených pro Polsko v příloze V bodě 5.5.2.“
33)
V článku 44 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Doklad o dosažené kvalifikaci farmaceuta musí potvrzovat absolvování odborné přípravy v trvání nejméně pěti let, kterou lze navíc vyjádřit v odpovídajících kreditech ECTS a která zahrnuje:
a)
nejméně čtyři roky řádné denní teoretické a praktické výuky na vysoké škole, ve vyšším vzdělávacím zařízení s uznanou vysokoškolskou úrovní nebo pod dohledem vysoké školy;
b)
v průběhu nebo na konci teoretické a praktické výuky nejméně šest měsíců praktického výcviku v lékárně otevřené pro veřejnost nebo v nemocnici pod dohledem farmaceutického oddělení uvedené nemocnice.
Studium uvedené v tomto odstavci zahrnuje alespoň program uvedený v příloze V bodě 5.6.1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57c, pokud jde o změny seznamu stanoveného v příloze V bodě 5.6.1 za účelem jeho přizpůsobení vědeckému a technickému pokroku, včetně vývoje farmakologické praxe.
Úpravy uvedené v druhém pododstavci nesmí mít za důsledek změnu stávajících základních legislativních zásad členských států týkajících se struktury povolání, pokud jde o odbornou přípravu a podmínky pro přístup fyzických osob. Tyto změny musí respektovat odpovědnost členských států za organizaci svých vzdělávacích systémů dle čl. 165 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.“
34)
V článku 45 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Členské státy zajistí, aby držitelé dokladu o vysokoškolském vzdělání ve farmacii nebo vzdělání, které je uznáváno jako rovnocenné vysokoškolskému vzdělání ve farmacii, vyhovujícího podmínkám stanoveným v článku 44 měli právo na přístup alespoň k těmto činnostem a na výkon těchto činností, s výhradou případného uložení povinnosti doplnit si odborné zkušenosti:
a)
příprava farmaceutické formy léčiv;
b)
výroba a testování léčiv;
c)
testování léčiv v laboratoři pro zkoušení léčiv;
d)
skladování, uchovávání a distribuce léčiv na úrovni velkoobchodů;
e)
zásobování, příprava, testování, skladování, distribuce a výdej bezpečných a účinných léčiv požadované kvality v lékárnách pro veřejnost;
f)
příprava, testování, skladování, distribuce a výdej bezpečných a účinných léčiv požadované kvality v nemocnicích;
g)
poskytování informací a poradenství ohledně léčiv jako takových, včetně jejich vhodného užívání;
h)
ohlašování nežádoucích účinků farmaceutických výrobků příslušným orgánům;
i)
individuální podpora pacientů, kteří si sami podávají léky;
j)
podpora místních nebo celostátních kampaní v oblasti veřejného zdraví.“
35)
Článek 46 se nahrazuje tímto:
„Článek 46
Odborná příprava architektů
1. Odborná příprava architekta zahrnuje:
a)
celkem nejméně pět let řádného denního studia na vysoké škole nebo ve srovnatelném vzdělávacím zařízení s úspěšným složením závěrečné zkoušky vedoucí k získání titulu, nebo
b)
nejméně čtyři roky řádného denního studia na vysoké škole nebo ve srovnatelném vzdělávacím zařízení s úspěšným složením závěrečné zkoušky vedoucí k získání titulu a osvědčení o absolvování odborného výcviku v délce dvou let v souladu s odstavcem 4.
2. Architektura musí být hlavní složkou studia uvedeného v odstavci 1. Studium musí být vyvážené, pokud jde o teoretickou a praktickou stránku přípravy v architektuře, a musí zaručit získání nejméně těchto znalostí, dovedností a schopností:
a)
schopnost vytvářet architektonické projekty splňující jak estetické, tak technické požadavky;
b)
odpovídající znalost historie a teorie architektury a souvisejících umění, technologií a humanitních věd;
c)
znalost výtvarného umění jako jednoho z vlivů na kvalitu architektonického díla;
d)
odpovídající znalosti týkající se urbanistiky, územního plánování a dovedností spojených s procesem plánování;
e)
schopnost porozumět vztahu mezi lidmi a architektonickými díly a mezi architektonickými díly a jejich prostředím, potřebě propojit architektonická díla a prostory mezi nimi s lidskými potřebami a měřítky;
f)
schopnost chápat povolání architekta a jeho úlohu ve společnosti, zejména při přípravě návrhů, které zohledňují společenské faktory;
g)
znalost metod průzkumu a přípravy zadání pro návrh projektu;
h)
schopnost pochopit projektování stavby a konstrukční a stavebně technické problémy spojené s projektováním stavby;
i)
odpovídající znalost fyzikálních otázek a technologií a funkce staveb, aby poskytovaly vnitřní podmínky pro pohodlí a ochranu před vlivy počasí v rámci udržitelného rozvoje;
j)
nezbytné dovednosti pro projektování, aby byly uspokojeny požadavky uživatelů stavby v rámci omezení daných nákladovými faktory a stavebními předpisy;
k)
odpovídající znalost průmyslových odvětví, organizací, předpisů a postupů, které souvisejí s převáděním projektů do staveb a s integrací plánů do celkového plánování.
3. Počet let vysokoškolského studia uvedeného v odstavcích 1 a 2 může být navíc vyjádřen rovněž v odpovídajících kreditech ECTS.
4. Odborný výcvik uvedený v odst. 1 písm. b) se musí konat až po dokončení prvních tří let studia. Nejméně jeden rok odborného výcviku musí vycházet ze znalostí, dovedností a schopností nabytých v průběhu studia uvedeného v odstavci 2. Za tímto účelem se odborný výcvik provádí pod dohledem osob nebo orgánů oprávněných příslušným orgánem domovského členského státu. Tento výcvik s dohledem může proběhnout v kterékoli zemi. Odborný výcvik vyhodnotí příslušný orgán v domovském členském státě.“
36)
Článek 47 se nahrazuje tímto:
„Článek 47
Odchylky od požadavků na odbornou přípravu architektů
Odchylně od článku 46 se za vyhovující článku 21 uznává rovněž odborná příprava v rámci programů zvyšování odbornosti nebo v rámci rozvolněného vysokoškolského studia, která odpovídá požadavkům stanoveným v čl. 46 odst. 2 a kterou zakončil úspěšně složenou zkouškou z architektury odborník, jež již sedm nebo více let pracuje v oboru architektury pod dohledem architekta nebo architektonického ateliéru. Tato zkouška musí být na úrovni vysokoškolské zkoušky a musí být rovnocenná závěrečné zkoušce podle čl. 46 odst. 1 písm. b).“
37)
Článek 49 se mění takto:
a)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„1a. Odstavec 1 se rovněž použije na doklady o dosažené kvalifikaci architektů uvedených na seznamu v příloze V, pokud byla odborná příprava zahájena před 18. lednem 2016.“;
b)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„3. Každý členský stát přiznává následujícím dokladům na svém území stejné účinky, jaké mají doklady o dosažené kvalifikaci, které sám vydává pro účely přístupu k odborným činnostem architekta a jejich výkonu: doklad o ukončené přípravě na „Fachhochschulen“ ve Spolkové republice Německo v délce tří let ve formě, která existovala k 5. srpnu 1985 a byla nejpozději zahájena do 17. ledna 2014, pokud odpovídá požadavkům stanoveným v čl. 46 odst. 2 a umožňuje přístup k činnostem uvedeným v článku 48 v dotyčném členském státu s profesním označením „architekt“, za předpokladu, že tato příprava byla doplněna čtyřletou dobou odborné praxe ve Spolkové republice Německo doložené osvědčením vydaným příslušným orgánem, na jehož seznamu je architekt, který chce využít této směrnice, zapsán.“
38)
V hlavě III se vkládá nová kapitola, která zní:
„Kapitola IIIA
Automatické uznávání na základě společných zásad odborné přípravy
Článek 49a
Společný rámec odborné přípravy
1. Pro účely tohoto článku se „společným rámcem odborné přípravy“ rozumí společný soubor minimálních znalostí, dovedností a schopností nutných pro výkon konkrétního povolání. Společný rámec odborné přípravy nenahrazuje vnitrostátní programy odborné přípravy, nerozhodne-li členský stát jinak podle vnitrostátních právních předpisů. Za účelem přístupu k tomuto povolání a jeho výkonu v členských státech, které toto povolání regulují, přiznává členský stát na svém území dokladu o odborné kvalifikaci získané na základě tohoto rámce stejné účinky jako dokladům o získané kvalifikaci, které sám vystavuje, za podmínky, že tento rámec splňuje podmínky stanovené v odstavci 2.
2. Společný rámec odborné přípravy splňuje tyto podmínky:
a)
společný rámec odborné přípravy umožňuje pohybovat se po členských státech většímu počtu odborníků;
b)
povolání, na které se společný rámec odborné přípravy vztahuje, nebo vzdělávání a odborná příprava na toto povolání jsou regulovány nejméně v jedné třetině všech členských států;
c)
společný soubor znalostí, dovedností a schopností kombinuje znalosti, dovednosti a schopnosti požadované v systémech vzdělávání a odborné přípravy nejméně jedné třetiny členských států; nezáleží na tom, zda se tyto znalosti, dovednosti a schopnosti získávají v rámci všeobecného vzdělávání na vysoké škole nebo v zařízeních vyššího vzdělávání nebo v rámci odborné přípravy;
d)
společný rámec odborné přípravy vychází z úrovně evropského rámce kvalifikací stanoveného v příloze II doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. dubna 2008 o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní učení (18);
e)
dotyčné povolání není zahrnuto v žádném jiném společném rámci odborné přípravy ani nepodléhá automatickému uznávání podle hlavy III kapitoly III;
f)
společný rámec odborné přípravy je vypracován řádným transparentním postupem, včetně zapojení příslušných zúčastněných subjektů z členských států, v nichž povolání není regulováno;
g)
společný rámec odborné přípravy umožňuje státním příslušníkům každého členského státu, aby byli způsobilí k získání odborné kvalifikace podle tohoto rámce, aniž by napřed museli být členy jakékoliv profesní organizace nebo touto organizací zaregistrování.
3. Reprezentativní profesní organizace na úrovni Unie i vnitrostátní profesní organizace nebo příslušné orgány nejméně z jedné třetiny členských států mohou Komisi předkládat návrhy na společné rámce odborné přípravy, které splňují podmínky stanovené v odstavci 2.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57c za účelem stanovení společného rámce odborné přípravy zaměřené na výkon určitého povolání za podmínek stanovených v odstavci 2 tohoto článku.
5. Členskému státu nevzniká povinnost zavést na svém území společný rámec odborné přípravy uvedený v odstavci 4 ani povinnost automaticky uznávat odborné kvalifikace nabyté v daném společném rámci odborné přípravy, pokud je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
na jeho území není k dispozici vzdělávací zařízení nebo zařízení odborné přípravy, které by poskytovalo takové vzdělávání pro dané povolání;
b)
zavedení společného rámce odborné přípravy by mohlo mít nepříznivý dopad na strukturu jeho systému vzdělávání a odborné přípravy;
c)
mezi společným rámcem odborné přípravy a vzděláváním vyžadovaným na území členského státu existují podstatné rozdíly, z nichž vyplývají závažná rizika pro veřejný pořádek, veřejnou bezpečnost, ochranu zdraví, bezpečnost příjemců služby nebo ochranu životního prostředí.
6. Do šesti měsíců od vstupu aktu v přenesené pravomoci uvedeného v odstavci 4 v platnost členské státy oznámí Komisi a ostatním členským státům:
a)
zda je vnitrostátní kvalifikace, případně vnitrostátní profesní označení, v souladu se společným rámcem odborné přípravy, nebo
b)
zda bude uplatněna výjimka uvedená v odstavci 5 spolu s odůvodněním, jaké podmínky podle tohoto odstavce byly splněny. Komise může do tří měsíců požádat o další vyjasnění, pokud se domnívá, že členský stát nepodal odůvodnění, že byla splněna jedna z těchto podmínek, nebo že toto odůvodnění nebylo dostatečné. Členský stát odpoví na tuto žádost do tří měsíců.
Komise může přijmout prováděcí akt obsahující seznam vnitrostátních odborných kvalifikací a profesních označení, které jsou v rámci společného rámce odborné přípravy přijatého v souladu s odstavcem 4 automaticky uznávány.
7. Tento článek se rovněž použije na obory u povolání, pokud se tyto obory týkají odborných činností, v jejichž případě je v členských státech přístup a výkon regulován, a to tehdy, vztahuje-li se na toto povolání, avšak nikoli na dotčený obor, automatické uznávání podle kapitoly III hlavy III.
Článek 49b
Společné závěrečné zkoušky odborné přípravy
1. Pro účely tohoto článku se „společnou závěrečnou zkouškou odborné přípravy“ rozumí standardizovaná zkouška způsobilosti dostupná ve všech zúčastněných členských státech a vyhrazená držitelům zvláštní odborné kvalifikace. Úspěšné vykonání této zkoušky v členském státě opravňuje držitele zvláštní odborné kvalifikace k výkonu povolání v jakémkoli hostitelském členském státě za stejných podmínek, jaké platí pro držitele odborných kvalifikací, kteří jich nabyli v tomto členském státě.
2. Společná závěrečná zkouška odborné přípravy splňuje tyto podmínky:
a)
společná závěrečná zkouška odborné přípravy umožňuje většímu počtu odborníků pohybovat se po členských státech;
b)
povolání, na něž se použije společná závěrečná zkouška, nebo vzdělávání a odborná příprava vedoucí k daným povoláním jsou regulovány nejméně v jedné třetině členských států;
c)
společná závěrečná zkouška odborné přípravy je vypracována řádným transparentním postupem včetně zapojení příslušných zúčastněných subjektů z členských států, v nichž povolání není regulováno;
d)
společná závěrečná zkouška odborné přípravy umožňuje státním příslušníkům každého členského státu, aby se této zkoušky účastnili a podíleli se na praktické organizaci těchto zkoušek v členských státech, aniž by museli nejprve být členy jakékoliv profesní organizace nebo touto organizací zaregistrováni.
3. Reprezentativní profesní organizace na úrovni Unie i vnitrostátní profesní organizace nebo příslušné orgány nejméně z jedné třetiny členských států mohou Komisi předkládat návrhy na společné závěrečné zkoušky odborné přípravy, které splňují podmínky stanovené v odstavci 2.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57c za účelem stanovení obsahu společných závěrečných zkoušek odborné přípravy a podmínek pro připuštění ke zkoušce a její absolvování.
5. Členský stát nemá povinnost pořádat na svém území společné závěrečné zkoušky odborné přípravy uvedené v odstavci 4 ani povinnost automaticky uznávat odborné kvalifikace osob, které úspěšně složily společnou závěrečnou zkoušku odborné přípravy, pokud je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
dané povolání není na jeho území regulováno;
b)
obsah společných závěrečných zkoušek odborné přípravy dostatečně nezmírňuje závažná rizika pro veřejné zdraví nebo bezpečnosti příjemců služby, které jsou relevantní na jeho území;
c)
obsah společných závěrečných zkoušek odborné přípravy ve srovnání s vnitrostátními požadavky podstatně sníží zájem o dané povolání.
6. Do šesti měsíců od vstupu aktu v přenesené pravomoci uvedeného v odstavci 4 v platnost členské státy oznámí Komisi a ostatním členským státům:
a)
dostupnou kapacitu pro pořádání těchto zkoušek, nebo
b)
zda bude uplatněna výjimka uvedená v odstavci 5 spolu s odůvodněním, jaké podmínky podle tohoto odstavce byly splněny. Komise může do tří měsíců požádat o další vyjasnění, pokud se domnívá, že členský stát nepodal odůvodnění, že byla splněna jedna z těchto podmínek, nebo že toto odůvodnění nebylo dostatečné. Členský stát odpoví na tuto žádost do tří měsíců.
Komise může přijmout prováděcí akt obsahující seznam členských států, v nichž mají být pořádány společné závěrečné zkoušky odborné přípravy přijaté v souladu s odstavcem 4, jejich četnost v průběhu kalendářního roku a ostatní ustanovení nezbytná pro pořádání společných závěrečných zkoušek odborné přípravy v různých členských státech.
39)
V článku 50 se vkládají nové odstavce, které znějí:
„3a. V případě důvodných pochybností může hostitelský členský stát požádat příslušné orgány členského státu o potvrzení, že žadateli nebyl pozastaven nebo zakázán výkon povolání následkem závažného nesprávného počínání nebo spáchání trestného činu v souvislosti s jeho výkonem.
3b. Výměna informací mezi příslušnými orgány různých členských států podle tohoto článku probíhá prostřednictvím systému IMI.“
40)
V článku 52 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„3. Členský stát nemůže vyhradit používání profesního označení držitelům odborné kvalifikace, pokud Komisi a ostatní členské státy o sdružení nebo organizaci v souladu s čl. 3 odst. 2 neuvědomí.“
41)
Článek 53 se nahrazuje tímto:
„Článek 53
Jazykové znalosti
1. Příslušníci povolání, kteří využijí uznávání odborných kvalifikací, musí mít jazykové znalosti nezbytné k výkonu povolání v hostitelském členském státě.
2. Členský stát zajistí, že veškeré kontroly prováděné orgánem příslušným pro kontrolu splnění povinností podle odstavce 1 nebo pod jeho dohledem se omezují na znalost jednoho úředního jazyka hostitelského členského státu nebo jednoho správního jazyka hostitelského členského státu, pokud je tento jazyk rovněž úředním jazykem Unie.
3. Kontroly prováděné v souladu s odstavcem 2 jsou uloženy tehdy, má-li vykonávané povolání důsledky pro bezpečnost pacientů. Kontroly mohou být uloženy i s ohledem na jiná povolání, pokud existují vážné a konkrétní pochybnosti o dostatečnosti jazykových znalostí daného příslušníka povolání ve vztahu k odborným činnostem, které tato osoba zamýšlí vykonávat.
Kontroly mohou být prováděny pouze po vydání evropského profesního průkazu v souladu s článkem 4d nebo případně po uznání odborné kvalifikace.
4. Každá kontrola jazykových znalostí je přiměřená činnosti, jež má být vykonávána. Dotyčný příslušník povolání má právo podat při těchto kontrolách odvolání podle vnitrostátního práva.“
42)
V hlavě IV se vkládá nový článek, který zní:
„Článek 55a
Uznávání odborných výcviků
1. Pokud je přístup k regulovanému povolání v domovském členském státě podmíněn dokončením odborného výcviku, uzná příslušný orgán domovského členského státu při posuzování žádosti o povolení výkonu tohoto regulovaného povolání odborný výcvik absolvovaný v jiném členském státě, pokud je tento výcvik v souladu se zveřejněnými pokyny uvedenými v odstavci 2, a zohlední odborný výcvik absolvovaný ve třetí zemi. Členské státy však mohou ve vnitrostátních právních předpisech stanovit přiměřené omezení délky části odborného výcviku, jež může být prováděna v zahraničí.
2. Uznání odborného výcviku nenahrazuje platné požadavky na absolvování zkoušky, kterou je podmíněn přístup k danému povolání. Příslušné orgány zveřejní pokyny k organizaci a uznávání odborných výcviků absolvovaných v jiném členském státě nebo ve třetí zemi, zejména úlohu osoby dohlížející na odborný výcvik.“
43)
Název hlavy V se nahrazuje tímto:
44)
Článek 56 se mění takto:
a)
v odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„2. Příslušné orgány domovského a hostitelského členského státu si vyměňují informace o disciplinárním opatření nebo trestněprávních sankcích nebo jiných závažných zvláštních okolnostech, které by mohly mít důsledky na výkon činností podle této směrnice. Přitom musí dodržovat ustanovení o ochraně osobních údajů obsažených ve směrnicích 95/46/ES a 2002/58/ES.“;
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„2a. Pro účely odstavců 1 a 2 používají příslušné orgány systém IMI.“;
c)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Každý členský stát jmenuje koordinátora pro činnosti příslušných orgánů uvedených v odstavci 1 a uvědomí o tom ostatní členské státy a Komisi.
Úkolem koordinátora je:
a)
podporovat jednotné uplatňování této směrnice;
b)
shromažďovat všechny informace podstatné pro její uplatňování v členských státech, např. o podmínkách pro přístup k regulovaným povoláním v členských státech;
c)
posuzovat návrhy společných rámců odborné přípravy a společných závěrečných zkoušek odborné přípravy;
d)
vyměňovat si informace a osvědčené postupy pro účely optimalizace nepřetržitého profesního rozvoje v členských státech;
e)
vyměňovat si informace a osvědčené postupy o uplatňování vyrovnávacích opatření uvedených v článku 14.
Za účelem splnění úkolu uvedeného v písmenu b) tohoto odstavce mohou koordinátoři požádat o pomoc centra pomoci uvedená v článku 57b.“
45)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 56a
Výstražný mechanismus
1. Příslušné orgány členského státu uvědomí příslušné orgány všech ostatních členských států o příslušníkovi povolání, kterému vnitrostátní orgány nebo soudy úplně nebo částečně omezily nebo zakázaly, byť dočasně, na území tohoto členského státu výkon těchto odborných činností:
a)
lékař a všeobecný lékař s dokladem o dosažené kvalifikaci uvedeným v příloze V bodech 5.1.1 a 5.1.4;
b)
specializovaný lékař s titulem uvedeným v příloze V bodě 5.1.3;
c)
zdravotní sestra a ošetřovatel odpovědní za všeobecnou péči s dokladem o dosažené kvalifikaci uvedeným v příloze V bodě 5.2.2;
d)
zubní lékař s dokladem o dosažené kvalifikaci uvedeným v příloze V bodě 5.3.2;
e)
specializovaný zubní lékař s dokladem o dosažené kvalifikaci uvedeným v příloze V bodě 5.3.3;
f)
veterinární lékař s dokladem o dosažené kvalifikaci uvedeným v příloze V bodě 5.4.2;
g)
porodní asistentka s dokladem o dosažené kvalifikaci uvedeným v příloze V bodě 5.5.2;
h)
farmaceut s dokladem o dosažené kvalifikaci uvedeným v příloze V bodě 5.6.2;
i)
držitelé osvědčení uvedených v příloze VII bodě 2, jež potvrzuje, že držitel úspěšně ukončil odbornou přípravu, která splňuje minimální požadavky uvedené v článcích 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40 nebo 44, která však začala před referenčními dny kvalifikací uvedenými v příloze V bodech 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 a 5.6.2;
j)
držitelé osvědčení o nabytých právech podle článků 23, 27, 29, 33, 33a, 37, 43 a 43a;
k)
ostatní příslušníci povolání vykonávající činnosti, které mají důsledky pro bezpečnost pacientů, pokud vykonávají povolání, které je v tomto členském státě regulováno;
l)
příslušníci povolání vykonávající činnosti týkající se vzdělávání nezletilých, včetně péče o děti a předškolní výchovy, pokud vykonávají povolání, které je v daném členském státě regulováno.
2. Příslušné orgány zašlou informace uvedené v odstavci 1 prostřednictvím výstražného upozornění v systému IMI do tří dnů ode dne přijetí rozhodnutí, kterým se dotčenému příslušníkovi povolání úplně nebo částečně omezuje nebo zakazuje výkon odborné činnosti. Jsou poskytovány pouze tyto údaje:
a)
totožnost příslušníka povolání;
b)
dotyčné povolání;
c)
informace o vnitrostátním orgánu nebo soudu, který přijal rozhodnutí o omezení nebo zákazu;
d)
rozsah omezení nebo zákazu a
e)
doba platnosti omezení nebo zákazu.
3. Příslušné orgány daného členského státu do tří dnů ode dne přijetí rozhodnutí soudu sdělí příslušným orgánům všech ostatních členských států prostřednictvím výstražného upozornění v systému IMI totožnost příslušníků povolání, kteří požádali o uznání určité odborné kvalifikace podle této směrnice a kteří byli poté soudem usvědčeni z padělání dokladů o odborné kvalifikaci v této souvislosti.
4. Zpracování osobních údajů pro účely výměny informací uvedené v odstavcích 1 a 3 se provádí v souladu se směrnicemi 95/46/ES a 2002/58/ES. Komise zpracovává osobní údaje v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.
5. Příslušné orgány všech členských států jsou neprodleně informovány o ukončení zákazu nebo omezení uvedených v odstavci 1. Za tímto účelem je příslušný orgán členského státu, který poskytuje informace v souladu s odstavcem 1, rovněž povinen sdělit datum ukončení platnosti a informovat o jakýchkoli pozdějších změnách uvedeného data.
6. Členské státy zajistí, že příslušníci povolání, o nichž bylo zasláno ostatním členským státům výstražné upozornění, jsou o rozhodnutích o upozornění písemně informováni v okamžiku jeho odeslání, mohou podle vnitrostátního práva podat proti tomuto rozhodnutí odvolání nebo požádat o opravení těchto rozhodnutí, mají přístup k náhradám za škody utrpěné nepravdivým upozorněním zaslaným ostatním členským státům a v těchto případech rozhodnutí o upozornění uvádí, že je předmětem řízení ze strany příslušníka povolání.
7. Údaje týkající se upozornění mohou být v systému IMI zpracovávány pouze po dobu jejich platnosti. Upozornění jsou vymazána tři dny po dni přijetí zrušujícího rozhodnutí nebo po ukončení zákazu nebo omezení uvedených v odstavci 1.
8. Komise přijímá pro provádění výstražného mechanismu prováděcí akty. Tyto prováděcí akty zahrnují ustanovení o orgánech pověřených vysíláním nebo přijímáním výstražných upozornění a o odvolávání a uzavírání výstražných upozornění a opatření k zajištění bezpečnosti údajů během doby jejich zpracování. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 58 odst. 2.“
46)
Článek 57 se nahrazuje tímto:
„Článek 57
Centrální on-line přístup k informacím
1. Členské státy zajistí, aby byly prostřednictvím jednotných kontaktních míst, uvedených v článku 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (19), on-line přístupné a pravidelně aktualizované tyto informace:
a)
seznam všech regulovaných povolání v daném členském státě včetně kontaktních údajů orgánů příslušných pro každé regulované povolání a center pomoci uvedených v článku 57b;
b)
seznam povolání, pro která existuje evropský profesní průkaz, jeho fungování včetně veškerých souvisejících poplatků, které hradí daný odborník, a příslušné orgány, které ho vystavují;
c)
seznam všech povolání, u kterých členský stát používá ve svých vnitrostátních právních a správních předpisech čl. 7 odst. 4;
d)
seznam regulovaného vzdělávání a odborné přípravy se zvláštní strukturou podle čl. 11 písm. c) bodu ii);
e)
požadavky a postupy uvedené v článcích 7, 50, 51 a 53 pro každé povolání, které členský stát reguluje, včetně všech souvisejících poplatků, které občané musí uhradit, a dokladů, které musí předložit příslušným orgánům;
f)
způsob odvolání proti rozhodnutím příslušných orgánů přijatým podle této směrnice podle vnitrostátních právních a správních předpisů.
2. Členské státy zajistí, že se informace uvedené v odstavci 1 poskytují jasným a srozumitelným způsobem, že jsou snadno dálkově a elektronickými prostředky dostupné a že jsou aktuální.
3. Členské státy zajistí, aby každá žádost o informace zaslaná jednotnému kontaktnímu místu byla zodpovězena co nejdříve.
4. Členské státy a Komise přijímají doprovodná opatření s cílem vybídnout k tomu, aby jednotná kontaktní místa zpřístupnila informace stanovené v odstavci 1 v ostatních úředních jazycích Unie. Právní předpisy členských států o používání jazyků na jejich území tím nejsou dotčeny.
5. Členské státy spolupracují mezi sebou a s Komisí pro účely provádění odstavců 1, 2 a 4.
47)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 57a
Postupy s využitím elektronických prostředků
1. Členské státy zajistí, že všechny požadavky, postupy a formality spojené se záležitostmi spadajícími do působnosti této směrnice je možno snadno vyřídit přes příslušné jednotné kontaktní místo na dálku a pomocí elektronických prostředků nebo prostřednictvím příslušných odpovědných orgánů. To by nemělo odpovědným orgánům členského státu bránit, aby v pozdější fázi v případě odůvodněných pochybností a pokud je to nezbytně nutné, vyžadovaly potvrzené kopie.
2. Odstavec 1 se nevztahuje na adaptační období či na provedení zkoušky způsobilosti.
3. Je-li z hlediska členských států odůvodněné, aby pro vyřízení postupů uvedených v odstavci 1 tohoto článku vyžadovaly zaručené elektronické podpisy ve smyslu čl. 2 bodu 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách Společenství pro elektronické podpisy (20), přijímají členské státy elektronické podpisy v souladu s rozhodnutím Komise 2009/767/ES ze dne 16. října 2009, kterým se stanovují opatření pro usnadnění užití postupů s využitím elektronických prostředků prostřednictvím jednotných kontaktních míst podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu (21) a zajistí technické prostředky pro zpracování formátů zaručeného elektronického podpisu stanovené rozhodnutím Komise 2011/130/EU ze dne 25. února 2011, kterým se stanoví minimální požadavky na přeshraniční zpracování dokumentů elektronicky podepsaných příslušnými orgány podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu (22).
4. Všechny postupy se provádějí v souladu s článkem 8 směrnice 2006/123/ES o jednotném kontaktním místu. Procesní lhůty stanovené v čl. 7 odst. 4 a v článku 51 této směrnice začínají od okamžiku, kdy občan podá žádost nebo předloží kterýkoli chybějící doklad u jednotného kontaktního místa nebo přímo u příslušného orgánu. Vyžadování potvrzených kopií uvedené v odstavci 1 tohoto článku se nepovažuje za vyžadování chybějících dokladů.
Článek 57b
Centra pomoci
1. Každý členský stát určí nejpozději do 18. ledna 2016 centrum pomoci, jehož posláním je poskytovat občanům a také střediskům ostatních členských států pomoc při uznávání odborných kvalifikací uvedených v této směrnici, včetně informací o vnitrostátních právních předpisech, kterými se řídí povolání a jejich výkon, o právních předpisech v sociální oblasti a případně o etických pravidlech.
2. Centra pomoci v hostitelských členských státech pomáhají občanům při výkonu práv, které pro ně vyplývají z této směrnice, a to případně ve spolupráci s centrem pomoci v domovském členském státě a příslušnými orgány a jednotným kontaktním místem v hostitelském členském státě.
3. Každý příslušný orgán v domovském nebo hostitelském členském státě musí plně spolupracovat s centrem pomoci v hostitelském členském státě a případně v domovském členském státě a poskytovat všechny důležité informace o jednotlivých případech těmto centrům na jejich žádost a podle pravidel týkajících se ochrany údajů v souladu se směrnicemi 95/46/ES a 2002/58/ES.
4. Na žádost Komise ji centra pomoci ve lhůtě dvou měsíců od obdržení této žádosti informují o výsledcích žádostí, které právě řeší.
Článek 57c
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 2 třetím pododstavci, článku 20, čl. 21 odst. 6 druhém pododstavci, čl. 21a odst. 4, čl. 25 odst. 5, čl. 26 odst. 2, čl. 31 odst. 2 druhém pododstavci, čl. 34 odst. 2 druhém pododstavci, čl. 35 odst. 4 a 5, čl. 38 odst. 1 druhém pododstavci, čl. 40 odst. 1 třetím pododstavci, čl. 44 odst. 2 druhém pododstavci, čl. 49a odst. 4 a čl. 49b odst. 4 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 17. ledna 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 2 třetím pododstavci, článku 20, čl. 21 odst. 6 druhém pododstavci, čl. 21a odst. 4, čl. 25 odst. 5, čl. 26 odst. 2, čl. 31 odst. 2 druhém pododstavci, čl. 34 odst. 2 druhém pododstavci, čl. 35 odst. 4 a 5, čl. 38 odst. 1 druhém pododstavci, čl. 40 odst. 1 třetím pododstavci, čl. 44 odst. 2 druhém pododstavci, čl. 49a odst. 4 a čl. 49b odst. 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 2 třetího pododstavce, článku 20, čl. 21 odst. 6 druhého pododstavce, čl. 21a odst. 4, čl. 25 odst. 5, čl. 26 odst. 2, čl. 31 odst. 2 druhého pododstavce, čl. 34 odst. 2 druhého pododstavce, čl. 35 odst. 4 a 5, čl. 38 odst. 1 druhého pododstavce, čl. 40 odst. 1 třetího pododstavce, čl. 44 odst. 2 druhého pododstavce, čl. 49a odst. 4 a čl. 49b odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
48)
Článek 58 se nahrazuje tímto:
„Článek 58
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro uznávání odborných kvalifikací. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.“
49)
Článek 59 se nahrazuje tímto:
„Článek 59
Transparentnost
1. Členské státy Komisi do 18. ledna 2016 oznámí seznam povolání, která na svém území regulují, přičemž tento seznam uvádí činnosti, jež každé povolání pokrývá, a obsahuje seznam regulovaného vzdělávání a odborné přípravy a odborné přípravy se zvláštní strukturou uvedené v čl. 11 písm. c) bodě ii). Jakákoli změna těchto seznamů se bez zbytečného odkladu oznámí Komisi. Komise vytvoří a spravuje veřejně přístupnou databázi regulovaných povolání, která obsahuje i obecný popis činností zahrnutých v rámci každého povolání.
2. Členské státy do 18. ledna 2016 oznámí Komisi seznam povolání, u nichž je podle čl. 7 odst. 4 nutná předběžná kontrola kvalifikací. Členské státy předloží Komisi u každého z těchto povolání konkrétní odůvodnění, proč bylo na uvedený seznam zařazeno.
3. Členské státy přezkoumají, zda jsou požadavky v rámci jejich právního systému omezující přístup k určitému povolání nebo jeho výkonu pouze na držitele konkrétní odborné kvalifikace, a to včetně používání profesních označení a odborných činností povolených v rámci takového označení, - které tento článek označuje za „požadavky“ - slučitelné s těmito zásadami:
a)
požadavky nesmí být přímo ani nepřímo diskriminační na základě státní příslušnosti nebo bydliště;
b)
požadavky musejí být opodstatněné naléhavým důvodem obecného zájmu;
c)
požadavky musejí být vhodné pro bezpečné dosažení sledovaného cíle a nesmějí překračovat rámec toho, co je pro dosažení daného cíle nezbytné.
4. Odstavec 1 se rovněž použije na povolání regulovaná v členském státě sdružením nebo organizací ve smyslu čl. 3 odst. 2 a na každý požadavek týkající se členství v těchto sdruženích nebo organizacích.
5. Členské státy do 18. ledna 2016 informují Komisi o požadavcích, které mají v úmyslu zachovat, a o důvodech, proč se domnívají, že tyto požadavky jsou v souladu s odstavcem 3. Členské státy informují o požadavcích, které následně zavedly, a o důvodech se domnívat, že tyto požadavky jsou v souladu s odstavcem 3, ve lhůtě šesti měsíců od přijetí opatření.
6. Do 18. ledna 2016 a následně každé dva roky členské státy dále Komisi předloží zprávu o požadavcích, které byly zrušeny nebo zmírněny.
7. Komise postupuje zprávy uvedené v odstavci 6 ostatním členským státům, které k nim do šesti měsíců vyjádří své připomínky. V tomtéž šestiměsíčním období Komise tyto zprávy projedná se zúčastněnými stranami, a to včetně dotčených povolání.
8. Komise předá souhrnnou zprávu založenou na informacích poskytnutých členskými státy skupině koordinátorů zřízené rozhodnutím Komise 2007/172/ES ze dne 19. března 2007, kterým se zřizuje skupina koordinátorů pro uznávání odborných kvalifikací (23), která se ke zprávě vyjádří.
9. S ohledem na připomínky podle odstavců 7 a 8 předloží Komise do 18. ledna 2017 souhrnnou zprávu Evropskému parlamentu a Radě, případně doplněnou o návrhy na dodatečné iniciativy.
50)
Článek 60 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se doplňuje pododstavec, který zní:
„Ke dni 18. ledna 2016 obsahuje statistické shrnutí přijatých rozhodnutí uvedených v prvním pododstavci podrobné informace o počtu a typech rozhodnutí, která byla přijata v souladu s touto směrnicí, včetně typů rozhodnutí o částečném přístupu, která přijaly příslušné orgány v souladu s článkem 4f, a popisu hlavních problémů, které vznikly na základě provádění této směrnice.“;
b)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Do 18. ledna 2019 a poté každých pět let zveřejní Komise zprávu o provádění této směrnice.
První zpráva se zaměří především na nové prvky, které zavedla tato směrnice, a vyhodnotí zejména tyto otázky:
a)
fungování evropského profesního průkazu;
b)
modernizace znalostí, dovedností a schopností u povolání, která spadají do působnosti hlavy III kapitoly III, včetně seznamu schopností uvedených v čl. 31 odst. 7;
c)
fungování společných rámců odborné přípravy a společných závěrečných zkoušek odborné přípravy;
d)
výsledky speciálního programu pro kariérní postup stanoveného rumunskými právními a správními předpisy platnými pro držitele dokladu o dosažené kvalifikaci na základě článku 33a a pro držitele dokladu o dosažené kvalifikaci na postsekundární úrovni s cílem vyhodnotit, zda je třeba revidovat platná ustanovení upravující režim nabytých, který se uplatňuje na rumunské doklady o dosažené kvalifikaci zdravotní sestry a ošetřovatele odpovědných za všeobecnou péči.
Členské státy poskytnou veškeré informace nezbytné pro vypracování této zprávy.“
51)
V článku 61 se druhý odstavec nahrazuje tímto:
„Komise případně přijme prováděcí akt, kterým dotyčnému členskému státu povolí, aby se po omezenou dobu odchýlil od příslušného ustanovení.“
52)
Přílohy II a III se zrušují.
53)
V příloze VII bodě 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„g)
pokud to členský stát požaduje od svých státních příslušníků, potvrzení o tom, že žadateli nebyl výkon povolání dočasně ani zcela pozastaven ani že nebyl odsouzen za spáchání trestného činu.“
Článek 2
Změna nařízení (EU) č. 1024/2012
V příloze nařízení (EU) č. 1024/2012 se bod 2 nahrazuje tímto:
„2.
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES (24): články 4a až 4e, články 8, 21a, 50, 56 a 56a.
Článek 3
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 18. ledna 2016.
2. Členský stát, jenž dne 17. ledna 2014 podle čl. 40 odst. 2 směrnice 2005/36/ES poskytuje přístup k odborné přípravě porodních asistentek pro směr I po dokončení nejméně deseti let povinné školní docházky, uvede v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s požadavky pro přijetí k odborné přípravě porodních asistentek podle čl. 40 odst. 2 písm. a) této směrnice do 18. ledna 2020.
3. Členské státy neprodleně oznámí Komisi znění předpisů uvedených v odstavci 1 a 2.
4. Předpisy uvedené v odstavcích 1 a 2, přijaté členskými státy, musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
5. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 4
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 5
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 20. listopadu 2013.
DIRETTIVA 2013/55/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-20 ta' Novembru 2013
li temenda d-Direttiva 2005/36/KE dwar ir-rikonoxximent ta' kwalifiki professjonali u r-Regolament (UE) Nru 1024/2012 dwar il-kooperazzjoni amministrattiva permezz tas-Sistema ta' Informazzjoni tas-Suq Intern ("ir-Regolament tal-IMI")
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikoli 46, 53(1) u 62 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Id-Direttiva 2005/36/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta’ Settembru 2005 dwar ir-rikonoxximent ta’ kwalifiki professjonali (3) kkonsolidat sistema ta’ rikonoxximent reċiproku li inizjalment kienet ibbażata fuq 15-il Direttiva. Tipprovdi għal rikonoxximent awtomatiku għal għadd limitat ta’ professjonijiet abbażi ta’ rekwiżiti minimi ta’ taħriġ (professjonijiet settorjali) armonizzati, sistema ġenerali għar-rikonoxximent ta’ provi ta’ taħriġ u rikonoxximent awtomatiku tal-esperjenza professjonali. Id-Direttiva 2005/36/KE waqqfet ukoll sistema ġdida għall-forniment liberu ta’ servizzi. Għandu jiġi mfakkar li membri tal-familja minn pajjiżi terzi ta’ ċittadini tal-Unjoni jibbenefikaw minn trattament ugwali f’konformità mad-Direttiva 2004/38/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-29 ta' April 2004 dwar id-drittijiet taċ-ċittadini tal-Unjoni u tal-membri tal-familja tagħhom biex jiċċaqilqu u jgħixu liberament fit-territorju tal-Istati Membri (4). Ċittadini ta’ pajjiżi terzi jistgħu jibbenefikaw ukoll minn trattament ugwali fir-rigward tar-rikonoxximent ta’ diplomi, ċertifikati u kwalifiki professjonali oħra, taħt atti legali speċifiċi tal-Unjoni bħal dawk dwar residenza fit-tul, refuġjati, "detenturi tal-karti blu" u riċerkaturi xjentifiċi.
(2)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tas-27 ta' Ottubru 2010 intitolata 'L-Att dwar is-Suq Uniku, Tnax-il xprun sabiex jiġi stimulat it-tkabbir u għar-rinfurzar tal-fiduċja, “Flimkien għal tkabbir ġdid” ', il-Kummissjoni identifikat il-ħtieġa ta’ modernizzazzjoni tal-liġi tal-Unjoni f’dan il-qasam. Fil-konklużjonijiet tiegħu fit-23 ta’ Ottubru 2011, il-Kunsill Ewropew appoġġa din il-modernizzazzjoni u ħeġġeġ lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill biex jilħqu ftehim politiku dwar ir-reviżjoni tad-Direttiva 2005/36/KE sa tmiem l-2012. Fir-riżoluzzjoni tiegħu tal-15 ta’ Novembru 2011 dwar l-implimentazzjoni tad-Direttiva dwar il-Kwalifiki Professjonali (2005/36/KE) (5), il-Parlament Ewropew stieden ukoll lill-Kummissjoni sabiex tressaq proposta. Ir-rapport tal-2010 dwar iċ-Ċittadinanza tal-UE tas-27 ta' Ottubru 2010 intitolat “Inżarmaw l-ostakoli għad-drittijiet taċ-ċittadini tal-UE” jemfażizza l-ħtieġa li jitnaqqas il-piż amministrattiv marbut mar-rikonoxximent tal-kwalifiki professjonali.
(3)
In-nutara li jinħatru b'att uffiċjali tal-gvern għandhom jiġu esklużi mill-kamp ta' applikazzjoni tad-Direttiva 2005/36/KE minħabba r-reġimi speċifiċi u li jvarjaw li japplikaw għalihom fl-Istati Membri individwali għall-aċċess għall-professjoni u l-eżerċitar tagħha.
(4)
Għall-finijiet tat-tisħiħ tas-suq intern u tal-promozzjoni tal-moviment liberu tal-professjonisti filwaqt li jiġi żgurat rikonoxximent tal-kwalifiki professjonali aktar effiċjenti u trasparenti, Karta Professjonali Ewropea tkun valur miżjud. B’mod partikolari, din il-Karta tkun utli sabiex tiffaċilita l-mobilità temporanja u r-rikonoxximent taħt is-sistema ta’ rikonoxximent awtomatiku, kif ukoll sabiex jiġi promoss proċess ta’ rikonoxximent simplifikat taħt is-sistema ġenerali. L-iskop tal-Karta Professjonali Ewropea huwa li tissimplifika l-proċess ta' rikonoxximent u li tintroduċi effiċjenzi operattivi u fl-ispejjeż li jkunu ta' benefiċċju għall-professjonisti u l-awtoritajiet kompetenti. L-introduzzjoni ta' Karta Professjonali Ewropea għandha tqis il-fehmiet tal-professjoni konċernata u għandha tkun preċeduta minn valutazzjoni tal-adegwatezza tagħha għall-professjoni konċernata u tal-impatt tagħha fuq l-Istati Membri. Dik il-valutazzjoni għandha titwettaq flimkien mal-Istati Membri, fejn ikun meħtieġ. Il-Karta Professjonali Ewropea għandha tinħareġ fuq talba minn professjonist u wara li l-awtoritajiet kompetenti jippreżentaw id-dokumenti meħtieġa u jlestu l-proċeduri ta’ verifika relatati. Fejn il-Karta Professjonali Ewropea tinħareġ għall-iskop ta' stabbiliment, għandha tikkostitwixxi deċiżjoni ta' rikonoxximent u tiġi ttrattata bħal kull deċiżjoni ta' rikonoxximent oħra skont id-Direttiva 2005/36/KE. Għandha tikkomplementa pjuttost milli tissostitwixxi xi rekwiżiti oħra ta' reġistrazzjoni assoċjati mal-aċċess għal professjoni partikolari. M'hemmx bżonn li tiġi introdotta Karta Professjonali Ewropea għall-professjonijiet legali li għalihom diġà huma implimentati karti professjonali skont is-sistema prevista fid-Direttiva tal-Kunsill 77/249/KEE tat-22 ta' Marzu 1977 biex jiġi ffaċilitat l-eżerċizzju effettiv tal-libertà biex jiġu pprovduti servizzi minn avukati (6) u fid-Direttiva 98/5/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta' Frar 1998 sabiex tkun iffaċilitata l-prattika tal-professjoni ta’ avukat fuq bażi permanenti fl-Istati Membri minbarra dak fejn kienet miksuba l-kwalifikazzjoni (7).
(5)
Il-funzjonament tal-Karta Professjonali Ewropea għandu jiġi appoġġat mis-Sistema ta’ Informazzjoni tas-Suq Intern (IMI) stabbilita mir-Regolament (UE) Nru 1024/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8). Il-Karta u l-IMI għandhom isaħħu s-sinerġiji u l-fiduċja bejn l-awtoritajiet kompetenti, filwaqt li fl-istess ħin jeliminaw ix-xogħol amministrattiv doppju u l-proċeduri ta' rikonoxximent għall-awtoritajiet kompetenti, u joħolqu trasparenza u ċertezza akbar għall-professjonisti.
(6)
Il-proċess għall-applikazzjoni u l-ħruġ tal-Karta Professjonali Ewropea għandu jiġi strutturat b’mod ċar u għandu jinkorpora salvagwardji u d-drittijiet ta’ appell korrispondenti għall-applikant. L-atti ta' implimentazzjoni għandhom jispeċifikaw ir-rekwiżiti ta' traduzzjoni u l-metodi ta' pagament ta' kwalunkwe tariffa li għandhom jiġu provduti minn applikant sabiex il-fluss tax-xogħol fl-IMI ma jitħarbatx jew ma jixxekkilx u biex ma jkunx hemm dewmien fl-ipproċessar tal-applikazzjoni. L-iffissar tal-livell tal-miżati huwa responsabbiltà tal-Istati Membri. Madankollu, l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni dwar il-livell ta' miżati ffissat. Il-Karta Professjonali Ewropea u fluss tax-xogħol relatat magħha fi ħdan l-IMI għandhom jiżguraw l-integrità, l-awtentiċità u l-kunfidenzjalità tad-dejta maħżuna u għandhom jevitaw aċċess illegali u mhux awtorizzat għall-informazzjoni li tinsab fihom.
(7)
Id-Direttiva 2005/36/KE tapplika biss għal professjonisti li jixtiequ jeżerċitaw l-istess professjoni fi Stat Membru ieħor. Hemm każijiet fejn, fl-Istat Membru ospitanti, l-attivitajiet ikkonċernati jkunu parti minn professjoni b’ambitu ta’ attivitajiet akbar milli fl-Istat Membru ta' oriġini. Jekk id-differenzi bejn l-oqsma ta’ attività tant ikunu kbar tant li jkun meħtieġ li l-professjonist jagħmel programm sħiħ ta’ edukazzjoni u taħriġ sabiex jikkumpensa għan-nuqqasijiet u jekk il-professjonist jitlob dan, f’dawn iċ-ċirkustanzi partikolari Stat Membru ospitanti għandu jawtorizza aċċess parzjali. Madankollu, fejn ikun hemm raġunijiet prevalenti ta’ interess ġenerali, kif definiti mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea fil-ġurisprudenza tagħha relatata mal-Artikoli 49 u 56 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) u li tista' tkompli tevolvi, Stat Membru għandu jkun jista’ jiċħad talba għal aċċess parzjali. Dan jista', b'mod partikolari, ikun il-każ għall-professjonisti tas-saħħa jekk ikollhom implikazzjonijiet marbuta mas-saħħa pubblika jew mas-sikurezza tal-pazjenti. L-għoti ta' aċċess parzjali għandu jkun mingħajr preġudizzju għad-dritt tas-sieħba soċjali li jorganizzaw irwieħhom.
(8)
Fl-interess li jiġu protetti konsumaturi lokali fl-Istat Membru ospitanti, il-forniment temporanju jew okkażjonali ta' servizzi fl-Istati Membri għandu jkun soġġett għal salvagwardji, b'mod partikolari għal rekwiżit ta' esperjenza professjonali minima ta' sena matul l-aħħar għaxar snin qabel il-forniment ta' servizzi, f'każijiet fejn il-professjoni mhijiex regolata fl-Istat Membru ta' oriġini. Fil-każ ta' attivitajiet staġonali, l-Istati Membri għandu jkollhom il-possibbiltà li jwettqu kontrolli sabiex jivverifikaw in-natura temporanja u okkażjonali tas-servizzi fornuti fit-territorju tagħhom. Għal dak il-għan, l-Istat Membru ospitanti għandu jkun jista' jitlob, darba fis-sena, informazzjoni dwar is-servizzi attwalment fornuti fit-territorju tiegħu, f'każijiet fejn tali informazzjoni ma tkunx diġà ġiet ikkomunikata fuq bażi volontarja mill-fornitur tas-servizzi.
(9)
Id-Direttiva 2005/36/KE tippermetti lill-Istati Membri jivverifikaw il-kwalifiki professjonali tal-fornitur tas-servizz qabel l-ewwel forniment ta’ servizz fil-każ ta’ professjonijiet regolati li għandhom implikazzjonijiet marbuta mas-saħħa jew mas-sikurezza pubblika. Dan wassal għal inċertezza legali billi tħalla kollox għad-diskrezzjoni tal-awtorità kompetenti sabiex tiddeċiedi dwar il-ħtieġa għal verifika minn qabel bħal din. Sabiex tiġi żgurata ċertezza legali, il-professjonisti għandhom ikunu mgħarrfa mill-bidu dwar jekk verifika minn qabel tal-kwalifiki professjonali hijiex se tkun neċessarja u meta għandhom jistennew li tittieħed id-deċiżjoni. F'kull każ, il-kondizzjonijiet ta' tali verifiki minn qabel tal-kwalifiki professjonali taħt il-forniment liberu ta' servizzi m'għandhomx ikunu iktar stretti minn taħt ir-regoli ta' stabbiliment. Fil-każ tal-professjonijiet regolati li għandhom implikazzjonijiet marbuta mas-saħħa jew mas-sikurezza pubblika, id-Direttiva 2005/36/KE għandha tkun mingħajr preġudizzju għall-possibbiltà għall-Istati Membri li jimponu obbligu ta' polza tal-assigurazzjoni b'rabta mal-atti professjonali skont ir-regoli applikabbli fid-Direttiva 2011/24/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-9 ta' Marzu 2011 dwar l-applikazzjoni tad-drittijiet tal-pazjenti fil-qasam tal-kura tas-saħħa transkonfinali (9) u fid-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta' Diċembru 2006 dwar is-servizzi fis-suq intern (10).
(10)
Is-sistemi ta' edukazzjoni u taħriġ vokazzjonali wrew li huma għodda utli għall-iżgurar tal-impjieg taż-żgħażagħ u biex jippermettu tranżizzjoni bla xkiel mit-taħriġ għall-ħajja tax-xogħol. Ir-rieżami tad-Direttiva 2005/36/KE għandu għalhekk iqis għalkollox l-ispeċifiċitajiet tagħhom.
(11)
Sabiex jiġi applikat il-mekkaniżmu ta’ rikonoxximent fis-sistema ġenerali, huwa neċessarju li l-iskemi nazzjonali varji ta’ edukazzjoni u taħriġ jitqiegħdu fi gruppi ta’ livelli differenti. Dawk il-livelli, li huma stabbiliti biss għall-finijiet ta’ tħaddim tas-sistema ġenerali, ma għandu jkollhom ebda effett fuq l-istrutturi nazzjonali ta’ edukazzjoni u taħriġ jew fuq il-kompetenza tal-Istati Membri f’dak il-qasam, inkluża politika nazzjonali għall-implimentazzjoni tal-Qafas Ewropew tal-Kwalifiki (QEK). Il-QEK huwa għodda mfassla għall-promozzjoni tat-trasparenza u l-komparabilità ta’ kwalifiki professjonali u tista’ tkun sors addizzjonali ta’ informazzjoni utli għall-awtoritajiet kompetenti li jeżaminaw kwalifiki professjonali maħruġa fi Stati Membri oħrajn. Wara l-proċess ta' Bolonja, l-istituzzjonijiet ta' edukazzjoni superjuri adattaw l-istruttura tal-programmi tagħhom għal sistema biċiklika ta' grad ta' Baċellerat u Master's. Sabiex ikun żgurat li l-ħames livelli deskritti fid-Direttiva 2005/36/KE huma konsistenti ma' din l-istruttura l-ġdida ta' lawrji, il-grad ta' Baċellerat għandu jkun klassifikat taħt il-livell d u l-grad ta' Master's taħt il-livell e. Il-ħames livelli stabbiliti għat-tħaddim tas-sistema ġenerali ma għandhomx jibqgħu jintużaw bħala kriterju għall-esklużjoni ta’ ċittadini tal-Unjoni mill-kamp ta’ applikazzjoni tad-Direttiva 2005/36/KE meta dan imur kontra l-prinċipju ta’ tagħlim tul il-ħajja.
(12)
L-applikazzjonijiet għar-rikonoxximent minn professjonisti li ġejjin minn Stati Membri li ma jirregolawx u li għandhom sena esperjenza professjonali għandhom jiġu ttrattati bl-istess mod bħal dawk ta’ professjonisti li ġejjin minn Stat Membru li jirregola. Il-kwalifiki professjonali tagħhom għandhom jitqabblu mal-kwalifiki professjonali meħtieġa fl-Istat Membru ospitanti abbażi tal-livelli ta’ kwalifiki professjonali stabbiliti fid-Direttiva 2005/36/KE. F’każ li jkunu jeżistu differenzi sostanzjali, l-awtorità kompetenti għandha tkun tista’ timponi miżuri ta’ kumpens. Kwalunkwe mekkaniżmu għall-valutazzjoni tal-għarfien teoretiku u l-ħiliet prattiċi, li jista' jintalab għall-aċċess għall-professjoni bħala miżura ta' kumpens, għandu jiggarantixxi u jirrispetta l-prinċipji tat-trasparenza u l-imparzjalità.
(13)
Fin-nuqqas ta’ armonizzazzjoni tal-kondizzjonijiet minimi ta’ taħriġ għal aċċess għall-professjonijiet regolati mis-sistema ġenerali, għandu jibqa’ jkun possibbli li l-Istat Membru ospitanti jimponi miżura ta’ kumpens. Kwalunkwe miżura bħal din għandha tkun proporzjonata u, b’mod partikolari, għandha tqis l-għarfien, il-ħiliet u l-kompetenzi miksuba mill-applikant matul l-esperjenza professjonali tiegħu jew permezz tat-tagħlim tul il-ħajja, ivvalidati formalment għal dak il-għan minn korp rilevanti. Id-deċiżjoni li timponi miżura ta’ kumpens għandha tiġi debitament ġustifikata sabiex l-applikant ikun jista' jifhem aħjar is-sitwazzjoni tiegħu u sabiex ifittex li jikseb stħarriġ ġudizzjarju quddiem il-qrati nazzjonali taħt id-Direttiva 2005/36/KE.
(14)
Ir-rieżami tad-Direttiva 2005/36/KE wera ħtieġa li jiġu aġġornati u ċċarati bi flessibilità akbar il-listi ta’ attivitajiet industrijali, kummerċjali u tal-artiġjanat fl-Anness IV, filwaqt li tinżamm sistema ta’ rikonoxximent awtomatiku għal dawk l-attivitajiet ibbażati fuq esperjenza professjonali. Bħalissa, l-Anness IV huwa bbażat fuq il-Klassifika Industrijali Internazzjonali Standard għall-Attivitajiet Ekonomiċi kollha (ISIC) datata fl-1958 u ma għadhiex tirrefletti l-istruttura attwali tal-attivitajiet ekonomiċi. Il-klassifika tal-ISIC ġiet rieżaminata diversi drabi mill-1958. Għaldaqstant, il-Kummissjoni għandha tkun tista’ tadatta l-Anness IV sabiex iżżomm is-sistema ta’ rikonoxximent awtomatiku intatta.
(15)
L-iżvilupp professjonali kontinwu jikkontribwixxi għall-prestazzjoni sikura u effikaċi tal-professjonisti li jibbenefikaw mir-rikonoxximent awtomatiku tal-kwalifiki professjonali tagħhom. Huwa importanti li jitħeġġeġ it-tisħiħ ulterjuri tal-iżvilupp professjonali kontinwu għal dawk il-professjonijiet. L-Istati Membri, b'mod partikolari, għandhom iħeġġu l-iżvilupp professjonali kontinwu għat-tobba, l-ispeċjalisti mediċi, it-tobba mhux speċjalisti, l-infermiera responsabbli għall-kura ġenerali, id-dentisti, id-dentisti speċjalizzati, il-veterinarji, il-qwiebel, l-ispiżjara u l-periti. Il-miżuri meħuda mill-Istati Membri biex jippromwovu l-iżvilupp professjonali kontinwu għal dawk il-professjonijiet għandhom jiġu kkomunikati lill-Kummissjoni, u l-Istati Membri għandhom jiskambjaw l-aħjar prassi f'dak il-qasam. L-iżvilupp professjonali kontinwu għandu jkopri żviluppi tekniċi, xjentifiċi, regolatorji u etiċi u jimmotiva lill-professjonisti biex jipparteċipaw fit-tagħlim tul il-ħajja rilevanti għall-professjoni tagħhom.
(16)
Is-sistema ta’ rikonoxximent awtomatiku fuq il-bażi ta’ rekwiżiti minimi ta’ taħriġ armonizzati tiddependi fuq in-notifika f’waqtha ta’ provi ġodda jew mibdula ta’ kwalifiki formali mill-Istati Membri u l-pubblikazzjoni tagħhom mill-Kummissjoni. Inkella, id-detenturi ta’ dawn il-kwalifiki ma jkollhom l-ebda garanzija li jistgħu jibbenefikaw mir-rikonoxximent awtomatiku. Sabiex tiżdied it-trasparenza u tiġi faċilitata l-eżaminazzjoni ta’ titli notifikati ġodda, l-Istati Membri għandhom jipprovdu informazzjoni dwar it-tul ta' żmien u l-kontenut tal-programmi ta' taħriġ, li jeħtieġ li jkunu konformi mar-rekwiżiti minimi ta' taħriġ stabbiliti fid-Direttiva 2005/36/KE.
(17)
Il-krediti tas-Sistema Ewropea għall-Akkumulazzjoni u t-Trasferiment ta’ Krediti (ECTS) diġà huma użati fil-maġġoranza tal-istituzzjonijiet ta’ edukazzjoni għolja fl-Unjoni u l-użu tagħhom qed isir aktar komuni anki f’korsijiet li jwasslu għall-kwalifiki meħtieġa għall-eżerċizzju ta’ professjoni regolata. Għaldaqstant, huwa neċessarju li tiġi introdotta l-possibbiltà li fl-ECTS jiġi espress anke it-tul ta' żmien ta' programm. Dik il-possibilita' ma għandhiex taffettwa r-rekwiżiti l-oħra għar-rikonoxximent awtomatiku. Kreditu tal-ECTS wieħed jikkorrispondi għal 25-30 siegħa ta’ studju filwaqt li normalment ikunu meħtieġa 60 kreditu għat-tlestija ta’ sena akkademika waħda.
(18)
Fl-interess li jiġi żgurat livell għoli ta' saħħa pubblika u ta' sikurezza tal-pazjenti fl-Unjoni u li tiġi modernizzata d-Direttiva 2005/36/KE, jeħtieġ li jiġu modifikati l-kriterji użati biex jiġi definit it-taħriġ mediku bażiku sabiex il-kondizzjonijiet relatati man-numru minimu ta' snin u sigħat isiru kumulattivi. L-objettiv ta' din il-modifika mhuwiex li jitnaqqsu r-rekwiżiti ta' taħriġ għall-edukazzjoni medika bażika.
(19)
Fl-interess tat-titjib tal-mobilità ta’ speċjalisti tal-mediċina li diġà kisbu kwalifika ta’ speċjalizzazzjoni medika u li wara segwew taħriġ ta’ speċjalizzazzjoni ieħor, l-Istati Membri għandhom jitħallew jagħtu eżenzjonijiet għal xi partijiet tat-taħriġ jekk dawn l-elementi tat-taħriġ li sar wara diġà tlestew matul il-programm ta’ taħriġ ta’ speċjalizzazzjoni medika preċedenti fi Stat Membru kopert mir-reġim ta’ rikonoxximent awtomatiku. L-Istati Membri għandhom jitħallew jagħtu, fi ħdan ċerti limiti, tali eżenzjonijiet għal speċjalizzazzjonijiet mediċi li huma koperti mis-sistema ta' rikonoxximent awtomatiku.
(20)
Il-professjoni ta’ infermiera evolviet b’mod sinifikanti f’dawn l-aħħar tliet deċennji: kura tas-saħħa bbażata fuq il-komunità, l-użu ta’ terapiji aktar kumplessi u żvilupp kostanti tat-teknoloġiji jippresupponu kapaċità għal responsabbiltajiet akbar għall-infermiera. It-taħriġ tal-infermiera, li l-organizzazzjoni tiegħu għadha tvarja skont it-tradizzjonijiet nazzjonali, għandu jipprovdi assigurazzjoni aktar robusta u aktar orjentata lejn l-output li l-professjonist kiseb ċertu għarfien u ċerti ħiliet matul it-taħriġ, u li kapaċi japplika tal-anqas ċerti kompetenzi sabiex jeżerċita l-attivitajiet rilevanti għall-professjoni.
(21)
Sabiex il-qwiebel ikunu ppreparati biex jissodisfaw ħtiġijiet kumplessi tal-kura tas-saħħa relatati mal-attivitajiet tagħhom, l-apprendisti qwiebel għandu jkollhom edukazzjoni ġenerali soda qabel ma jibdew it-taħriġ ta' qwiebel. Għalhekk, l-ammissjoni għat-taħriġ tal-qwiebel għandha tiżdied għal 12-il sena ta' edukazzjoni ġenerali jew eżami b'suċċess ta' livell ekwivalenti, ħlief fil-każ ta' professjonisti li diġà huma kwalifikati bħala infermier responsabbli għall-kura ġenerali. It-taħriġ tal-qwiebel għandu jipprovdi assigurazzjoni aħjar li l-professjonist ikun kiseb ċertu għarfien u ċerti ħiliet meħtieġa biex jeżerċita l-attivitajiet ta' qabla msemmija fid-Direttiva 2005/36/KE.
(22)
Sabiex tiġi simplifikata s-sistema ta’ rikonoxximent awtomatiku ta’ speċjalizzazzjonijiet mediċi u dentali, dawn l-ispeċjalizzazzjonijiet għandhom ikunu koperti mid-Direttiva 2005/36/KE jekk huma komuni għal tal-inqas żewġ kwinti mill-Istati Membri.
(23)
Numru sinifikanti ta' Stati Membri ddeċidew li jippermettu l-aċċess għall-attivitajiet kollha fil-qasam tal-farmaċija u t-twettiq ta' dawn l-attivitajiet abbażi tar-rikonoxximent tal-kwalifiki tal-ispiżjara miksuba fi Stat Membru ieħor mid-dħul fis-seħħ tad-Direttiva 2005/36/KE. Tali rikonoxximent ta' kwalifika professjonali miksuba fi Stat Membru ieħor m'għandux, madankolllu, iwaqqaf lil Stat Membru milli jżomm regoli mhux diskriminatorji li jirregolaw kull distribuzzjoni ġeografika tal-ispiżeriji fit-territorju tagħhom għaliex id-Direttiva 2005/36/KE ma tikkoordinax tali regoli. Madankollu, kwalunkwe deroga mir-rikonoxximent awtomatiku ta' kwalifiki li għadha meħtieġa għal Stat Membru m'għandhiex tibqa' teskludi lil spiżjara li diġà huma rikonoxxuti mill-Istat Membru li juża tali deroga u li diġà ilhom jipprattikaw legalment u effettivament bħala spiżjar għal ċertu perjodu fit-territorju ta' dak l-Istat Membru.
(24)
Il-funzjonament tas-sistema ta’ rikonoxximent awtomatiku jiddependi fuq il-kunfidenza fil-kondizzjonijiet ta’ taħriġ li huma l-bażi tal-kwalifiki tal-professjonisti. Għaldaqstant, huwa importanti li l-kondizzjonijiet minimi ta’ taħriġ ta’ periti jirreflettu l-iżviluppi l-ġodda fl-edukazzjoni tal-periti, b'mod partikolari fir-rigward tal-ħtieġa rikonoxxuta ta’ suppliment tat-taħriġ akkademiku b’esperjenza professjonali bis-superviżjoni ta’ periti kwalifikati. Fl-istess ħin, il-kondizzjonijiet minimi ta’ taħriġ għandhom ikunu flessibbli biżżejjed sabiex jevitaw limitazzjoni żejda tal-abilità tal-Istati Membri sabiex jorganizzaw is-sistemi edukattivi tagħhom.
(25)
Id-Direttiva 2005/36/KE għandha, permezz tal-introduzzjoni ta' prinċipji ta' taħriġ komuni, tippromwovi karattru aktar awtomatiku ta’ rikonoxximent tal-kwalifiki professjonali għal dawk il-professjonijiet li bħalissa ma jibbenefikawx direttament minnu. Dan għandu jqis il-kompetenza tal-Istati Membri sabiex jiddeċiedu dwar il-kwalifiki professjonali meħtieġa għall-eżerċitar tal-professjonijiet fit-territorju tagħhom kif ukoll il-kontenuti u l-organizzazzjoni tas-sistemi edukattivi u ta’ taħriġ tagħhom. Il-prinċipji ta' taħriġ komuni għandhom jieħdu l-għamla ta' oqsfa ta' taħriġ komuni bbażati fuq sett komuni ta' għarfien, ħiliet u kompetenzi jew testijiet komuni ta' taħriġ. Għandu jkun possibbli li oqsfa ta' taħrig komuni jkopru wkoll speċjalizzazzjonijiet, li attwalment ma jibbenefikawx minn dispożizzjonijiet ta' rikonoxximent awtomatiku skont id-Direttiva 2005/36/KE u li jirrelataw mal-professjonijiet inklużi fil-Kapitolu III tat-Titolu II u li għandhom attivitajiet speċifiċi definiti b'mod ċar riżervati għalihom. Oqfsa ta' taħriġ komuni dwar tali speċjalizzazzjonijiet, b'mod partikolari speċjalizzazzjonijiet mediċi, għandhom joffru livell għoli ta' saħħa pubblika u sikurezza tal-pazjenti. Il-kwalifiki professjonali miksuba taħt l-oqsfa ta’ taħriġ komuni għandhom jiġu rikonoxxuti b’mod awtomatiku mill-Istati Membri. L-organizzazzjonijiet professjonali li huma rappreżentattivi fil-livell tal-Unjoni u, taħt ċerti ċirkustanzi, l-organizzazzjonijiet professjonali nazzjonali jew l-awtoritajiet kompetenti għandhom ikunu jistgħu jressqu suġġerimenti għal prinċipji ta' taħriġ komuni lill-Kummissjoni, sabiex tkun tista' ssir valutazzjoni mal-koordinaturi nazzjonali tal-konsegwenzi possibbli ta' tali prinċipji għas-sistemi nazzjonali ta' edukazzjoni u taħriġ, kif ukoll għar-regoli nazzjonali li jirregolaw l-aċċess għall-professjonijiet regolati.
(26)
Id-Direttiva 2005/36/KE diġà tipprovdi għal obbligi għall-professjonisti sabiex dawn ikollhom il-ħiliet lingwistiċi meħtieġa. Ir-rieżami tal-applikazzjoni ta’ dak l-obbligu wera ħtieġa li jiġi ċċarat ir-rwol tal-awtoritajiet kompetenti u l-impjegaturi, l-aktar fl-interess tal-iżgurar aħjar tas-sikurezza tal-pazjenti. L-awtoritajiet kompetenti għandhom ikunu jistgħu japplikaw kontrolli tal-lingwa wara r-rikonoxximent tal-kwalifiki professjonali. Huwa importanti, b'mod partikolari għall-professjonijiet li għandhom implikazzjonijiet marbuta mas-sikurezza tal-pazjenti, li jiġu applikati kontrolli tal-lingwa skont id-Direttiva 2005/36/KE qabel ma l-professjonist jibda jeżerċita l-professjoni fl-Istat Membru ospitanti. Madankollu, il-kontrolli tal-lingwa għandhom ikunu raġonevoli u neċessarji għall-professjonijiet inkwistjoni u ma għandux ikollhom l-għan li jeskludu professjonisti minn Stati Membri oħra mis-suq tax-xogħol fl-Istat Membru ospitanti. Sabiex ikun żgurat ir-rispett tal-prinċipju ta' proporzjonalità, u fl-interess tat-titjib tal-mobbiltà tal-professjonisti fl-Unjoni, il-kontrolli mwettqa minn, jew taħt is-superviżjoni ta', awtorità kompetenti għandhom ikunu limitati għall-għarfien ta' lingwa uffiċjali waħda tal-Istat Membri ospitanti jew lingwa amministrattiva waħda tal-Istat Membru ospitanti sakemm tkun ukoll lingwa uffiċjali tal-Unjoni. Dan m'għandux jipprekludi lill-Istati Membri ospitanti milli jinkuraġġixxu lill-professjonisti jitgħallmu lingwa oħra fi stadju aktar tard jekk tkun meħtieġa biex titwettaq l-attività professjonali. L-impjegaturi għandhom ukoll ikomplu jiżvolġu rwol importanti fl-aċċertament tal-għarfien tal-lingwi meħtieġa biex jitwettqu l-attivitajiet professjonali fil-postijiet tax-xogħol tagħhom.
(27)
Ir-regoli nazzjonali li jorganizzaw l-aċċess għall-professjonijiet regolati m'għandhomx jikkostitwixxu ostaklu għall-mobbiltà tal-gradwati żgħażagħ. Għalhekk, meta gradwat jikkompleta taħriġ prattiku professjonali fi Stat Membru ieħor, it-taħriġ prattiku inkwistjoni għandu jiġi rikonoxxut meta l-gradwat japplika biex ikollu aċċess għal professjoni regolata fl-Istat Membru ta' oriġini. Ir-rikonoxximent ta' taħriġ prattiku professjonali kkompletat fi Stat Membru ieħor għandu jkun ibbażat fuq deskrizzjoni bil-miktub ċara tal-objettivi ta' tagħlim u tal-kompiti assenjati, li għandhom jiġu determinati mis-superviżur tal-apprendist fl-Istat Membru ospitanti. It-taħriġ prattiku professjonali kkompletat f'pajjiżi terzi għandu jitqies mill-Istati Membri meta jikkunsidraw talba għal aċċess għal professjoni regolata.
(28)
Id-Direttiva 2005/36/KE tipprovdi għal sistema ta’ punti ta’ kuntatt nazzjonali. Minħabba d-dħul fis-seħħ tad-Direttiva 2006/123/KE u t-twaqqif ta’ punti uniċi ta’ servizz taħt dik id-Direttiva, hemm riskju ta’ sovrapożizzjoni. Għaldaqstant, il-punti uniċi ta’ kuntatt imwaqqfa mid-Direttiva 2005/36/KE għandhom isiru ċentri ta’ assistenza li għandhom jikkonċentraw l-attivitajiet tagħhom fuq il-forniment ta’ pariri u assistenza liċ-ċittadini, inklużi pariri wiċċ imbwiċċ, sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni ta’ kuljum tar-regoli tas-suq intern f’każijiet individwali kumplessi ta’ ċittadini tkun segwita fil-livell nazzjonali. Fejn ikun meħtieġ, iċ-ċentri ta' assistenza jikkomunikaw ma' awtoritajiet kompetenti u ċentri ta' assistenza ta' Stati Membri oħrajn. Fir-rigward tal-Karta Professjonali Ewropea, l-Istati Membri għandhom ikunu liberi jiddeċiedu jekk iċ-ċentri ta' assistenza għandhomx jaġixxu bħala awtorità kompetenti fl-Istat Membru ta' oriġini jew għandhomx jappoġġaw l-awtorità kompetenti rilevanti fil-ġestjoni tal-applikazzjonijiet għal Karta Professjonali Ewropea u fl-ipproċessar tad-dossier individwali tal-applikant maħluq fl-IMI (dossier tal-IMI). Fil-kuntest tal-forniment liberu ta' servizzi, jekk il-professjoni konċernata ma tkunx regolata fl-Istat Membru ta' oriġini, iċ-ċentri ta' assistenza jistgħu jipparteċipaw ukoll fl-iskambju ta' informazzjoni previst għall-fini tal-kooperazzjoni amministrattiva.
(29)
Din id-Direttiva tikkontribwixxi beix ikun żgurat livell għoli ta' saħħa u ħarsien tal-konsumatur. Id-Direttiva 2005/36/KE diġà tipprovdi għal obbligi dettaljati għall-Istati Membri sabiex jiskambjaw informazzjoni. Dawk l-obbligi għandhom jissaħħu. Fil-futur, l-Istati Membri ma għandhomx biss jirreaġixxu għal talbiet għal informazzjoni, iżda l-awtoritajiet kompetenti tagħhom għandu jkollhom ukoll is-setgħa, fil-limiti tal-kompetenzi tagħhom, li jwissu b'mod proattiv lill-awtoritajiet kompetenti ta' Stati Membri oħra dwar professjonisti li m'għadhomx intitolati li jeżerċitaw il-professjoni tagħhom. Mekkaniżmu ta’ twissija speċifiku huwa meħtieġ għall-professjonisti fil-qasam tas-saħħa taħt id-Direttiva 2005/36/KE. Dan għandu japplika wkoll għall-kirurgi veterinarji kif ukoll għall-professjonisti li jeżerċitaw attivitajiet relatati mal-edukazzjoni ta' minorenni, inklużi professjonisti li jaħdmu fil-qasam tal-kura tat-tfal u fl-edukazzjoni tal-infanzja. L-obbligu li tintbagħat twissija għandu japplika biss għall-Istati Membri li fihom tali professjonijiet huma regolati. L-Istati Membri kollha għandhom jiġu mwissija jekk professjonist ma jkunx għadu intitolat, minħabba azzjoni dixxiplinarja jew kundanna penali, li jeżerċita, anke temporanjament, l-attivitajiet professjonali fi Stat Membru. It-twissija għandu jkun fiha kwalunkwe dettall disponibbli tal-perjodu definit jew indefinit li r-restrizzjoni jew il-projbizzjoni tapplika għalih. Din it-twissija għandha tiġi attivata permezz tal-IMI irrispettivament minn jekk il-professjonist eżerċitax kwalunkwe dritt skont id-Direttiva 2005/36/KE jew jekk applikax għar-rikonoxximent tal-kwalifiki professjonali tiegħu permezz tal-ħruġ ta' Karta Professjonali Ewropea jew permezz ta' kwalunkwe metodu ieħor previst f'din id-Direttiva. Il-proċedura ta’ twissija għandha tikkonforma mal-liġi tal-Unjoni dwar il-protezzjoni tad-dejta personali u d-drittijiet fundamentali. Il-proċedura ta' twissija m'għandhiex tkun imfassla biex tissostitwixxi jew tadatta xi arranġamenti bejn l-Istati Membri dwar kooperazzjoni fil-qasam tal-ġustizzja u tal-affarijiet interni. L-awtoritajiet kompetenti taħt id-Direttiva 2005/36/KE lanqas m'għandhom ikunu meħtieġa jikkontribwixxu għal tali kooperazzjoni permezz ta' twissijiet previsti f'dik id-Direttiva.
(30)
Waħda mid-diffikultajiet ewlenin li jiltaqa’ magħha ċittadin li huwa interessat li jaħdem fi Stat Membru hija l-kumplessità u l-inċertezza tal-proċeduri amministrattivi li jridu jikkonformaw magħhom. Id-Direttiva 2006/123/KE diġà tobbliga lill-Istati Membri sabiex jipprovdu aċċess faċli għall-informazzjoni u jagħmlu possibbli t-tlestija tal-proċeduri permezz tal-punti uniċi ta’ servizz. Iċ-ċittadini li jfittxu li jiksbu l-kwalifiki professjonali tagħhom taħt id-Direttiva 2005/36/KE diġà jistgħu jużaw il-punti uniċi ta’ servizz jekk huma koperti mid-Direttiva 2006/123/KE. Madankollu, persuni li qed ifittxu xogħol u professjonisti fil-qasam tas-saħħa mhumiex koperti mid-Direttiva 2006/123/KE u l-informazzjoni disponibbli għadha skarsa. Għaldaqstant, hemm bżonn, mill-perspettiva tal-utent, li tiġi speċifikata dik l-informazzjoni u li jiġi żgurat li din l-informazzjoni hija faċilment disponibbli. Huwa importanti wkoll li l-Istati Membri mhux biss ikunu responsabbli fil-livell nazzjonali iżda anke jikkooperaw flimkien u mal-Kummissjoni sabiex jiżguraw li l-professjonisti madwar l-Unjoni jkollhom aċċess faċli għal informazzjoni li hija faċli għall-utent u f'iktar minn lingwa waħda u jkunu jistgħu jikkompletaw il-proċeduri faċilment permezz ta’ punti uniċi ta’ kuntatt jew tal-awtoritajiet kompetenti rilevanti. Għandhom jitqiegħdu referenzi konnettivi (links) għad-dispożizzjoni tal-utenti permezz ta’ siti elettroniċi oħrajn, bħall-portal Your Europe.
(31)
Sabiex jiġu supplimentati jew emendati ċerti elementi mhux essenzjali tad-Direttiva 2005/36/KE, għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni s-setgħa li tadotta atti skont l-Artikolu 290 TFUE fir-rigward tal-aġġornament tal-għarfien u l-ħiliet imsemmija fl-Artikolu 21(6), l-aġġornament tal-Anness I, l-aġġornament u l-kjarifika tal-attivitajiet elenkati fl-Anness IV, l-adattament tal-punti 5.1.1 sa 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 u 5.7.1 tal-Anness V, l-adattament tal-perjodi minimi ta’ taħriġ tal-ispeċjalisti mediċi u dentali, l-inklużjoni ta’ speċjalizzazzjonijiet mediċi ġodda fil-punt 5.1.3 tal-Anness V, l-emendi għal-lista stabbilita fil-punti 5.2.1, 5.3.1, 5.4.1, 5.5.1 u 5.6.1 tal-Anness V, l-inklużjoni ta’ speċjalizzazzjonijiet dentali ġodda fil-punt 5.3.3 tal-Anness V, bl-ispeċifikazzjoni tal-kondizzjonijiet ta’ applikazzjoni ta’ oqfsa ta’ taħriġ komuni, u bl-ispeċifikazzjoni tal-kondizzjonijiet ta’ applikazzjoni ta’ testijiet ta’ taħriġ komuni. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq il-konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma preparatorja tagħha, anki fil-livell tal-esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal l-atti ddelegati, għandha tiżgura trażmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(32)
Sabiex jiġu żgurati l-istess kondizzjonijiet għall-implimentazzjoni tad-Direttiva 2005/36/KE, il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat ta’ implimentazzjoni. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (11).
(33)
Minħabba n-natura teknika ta' dawk l-atti ta' implimentazzjoni, il-proċedura ta' eżami għandha tintuża sabiex jiġu adottati l-atti ta’ implimentazzjoni li jikkonċernaw l-introduzzjoni ta' Karti Professjonali Ewropej għal professjonijiet partikolari, il-format tal-Karta Professjonali Ewropea, l-ipproċessar ta' applikazzjonijiet bil-miktub, it-traduzzjonijiet li għandhom jiġu pprovduti mill-applikant sabiex jappoġġaw kwalunkwe applikazzjoni għal Karta Professjonali Ewropea, id-dettalji tad-dokumenti meħtieġa taħt id-Direttiva 2005/36/KE biex tiġi ppreżentata applikazzjoni kompleta, il-proċeduri biex isiru u jiġu pproċessati pagamenti għal dik il-Karta, ir-regoli għal meta u għal liema dokumenti l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jitolbu kopji ċertifikati għall-professjoni konċernata, l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi u l-miżuri meħtieġa sabiex jiġu żgurati l-integrità, il-kunfidenzjalità u l-preċiżjoni tal-informazzjoni li tinsab fil-Karta Professjonali Ewropea u fid-dossier tal-IMI, il-kondizzjonijiet u l-proċeduri għall-ħruġ ta’ Karta Professjonali Ewropea, ir-regoli li jikkonċernaw il-kondizzjonijiet ta’ aċċess għad-dossier tal-IMI, il-mezzi tekniċi u l-proċeduri għall-verifika tal-awtentiċità u l-validità ta’ Karta Professjonali Ewropea, u l-applikazzjoni tal-mekkaniżmu ta’ twissija.
(34)
Il-Kummissjoni, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni u, minħabba l-karatteristiċi speċifiċi tagħhom, filwaqt li taġixxi mingħajr l-applikazzjoni tar-Regolament (UE) Nru 182/2011, għandha tiddeċiedi li tirrifjuta aġġornament mitlub tal-Anness I fejn il-kondizzjonijiet stabbiliti fid-Direttiva 2005/36/KE ma jkunux sodisfatti, titlob lill-Istati Membri rilevanti biex ma japplikawx id-deroga fir-rigward tal-għażla bejn il-perjodu ta' adattament u t-test ta' kapaċità fejn dik id-deroga ma tkunx xierqa jew ma tkunx konformi mal-liġi tal-Unjoni, tirrifjuta emendi mitluba tal-punti 5.1.1 sa 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 jew 5.7.1 tal-Anness V fejn il-kondizzjonijiet stabbiliti fid-Direttiva 2005/36/KE ma jkunux sodisfatti, telenka l-kwalifiki professjonali nazzjonali u t-titli professjonali nazzjonali li jibbenefikaw minn rikonoxximent awtomatiku taħt il-qafas ta' taħriġ komuni, telenka l-Istati Membri li fihom it-testijiet ta' taħriġ komuni għandhom jiġu organizzati, il-frekwenza matul sena kalendarja u arranġamenti oħra meħtieġa għall-organizzazzjoni ta' testijiet ta' taħriġ komuni, u tippermetti lill-Istat Membru konċernat jidderoga mid-dispożizzjonijiet rilevanti tad-Direttiva 2005/36/KE għal perjodu limitat ta' żmien.
(35)
Wara l-esperjenza pożittiva bl-evalwazzjoni reċiproka tad-Direttiva 2006/123/KE, sistema ta’ evalwazzjoni simili għandha tiġi inkluża fid-Direttiva 2005/36/KE. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw liema professjonijiet iridu jirregolaw, ir-raġunijiet għal dan, u jiddiskutu l-konklużjonijiet tagħhom bejniethom. Sistema bħal din tkun qed tikkontribwixxi għal trasparenza akbar fis-suq tas-servizzi professjonali.
(36)
Il-Kummissjoni, fi żmien debitu, għandha tivvaluta r-reġim ta' rikonoxximent applikabbli għall-evidenza ta' kwalifiki professjonali bħala infermier responsabbli għall-kura ġenerali maħruġa fir-Rumanija. Tali valutazzjoni għandha tkun ibbażata fuq ir-riżultati ta' programm ta' aġġornament speċjali, li r-Rumanija għandha tistabbilixxi skont il-liġijiet jew ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi nazzjonali tagħha li dwarhom għandha tikkomunika ma' Stati Membri oħra u mal-Kummissjoni. L-iskop ta' tali programm ta' aġġornament speċjali għandu jkun li jippermetti lill-parteċipanti f'dak il-programm jaġġornaw il-kwalifiki professjonali tagħhom biex jissodisfaw b'suċċess ir-rekwiżiti minimi kollha ta' taħriġ stabbiliti fid-Direttiva 2005/36/KE.
(37)
Ladarba l-objettivi ta' din id-Direttiva, b’mod partikolari r-razzjonalizzazzjoni, is-simplifikazzjoni u t-titjib tar-regoli għar-rikonoxximent tal-kwalifiki professjonali, ma jistgħux jinkisbu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri billi dan jirriżulta b’mod inevitabbli f’rekwiżiti diverġenti u reġimi proċedurali li jżidu l-kumplessità regolatorja u jikkawżaw xkiel żejjed għall-mobilità ta’ professjonisti u saħansitra, minħabba l-koerenza, it-trasparenza u l-kompatibilità, jistgħu jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, skont il-prinċipju ta’ sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju ta’ proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, din id-Direttiva ma tmurx lil hinn minn dak li huwa neċessarju sabiex jinkisbu dawk l-objettivi.
(38)
B'konformità mad-Dikjarazzjoni Politika Konġunta tal-Istati Membri u l-Kummissjoni tat-28 ta' Settembru 2011 dwar id-dokumenti ta' spjegazzjoni (12), l-Istati Membri ħadu l-impenn li, f'każijiet ġustifikati, jakkumpanjaw in-notifika tal-miżuri ta' traspożizzjoni tagħhom b'dokument wieħed jew aktar li jispjegaw ir-relazzjoni bejn il-komponenti ta' direttiva u l-partijiet korrispondenti ta' strumenti nazzjonali ta' traspożizzjoni. Fir-rigward ta’ din id-Direttiva, il-leġiżlatur iqis it-trażmissjoni ta’ dawn id-dokumenti bħala waħda ġustifikata.
(39)
Il-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data ġie kkonsultat skont l-Artikolu 28(2) tar-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta' Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta' individwu fir-rigward tal-ipproċessar ta' data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Komunità u dwar il-movement liberu ta' dak id-data (13) u ta opinjoni fit-8 ta' Marzu 2012 (14).
(40)
Għaldaqstant, id-Direttiva 2005/36/KE u r-Regolament (UE) Nru 1024/2012 għandhom jiġu emendati kif meħtieġ,
ADOTTAW DIN ID-DIRETTIVA:
Artikolu 1
Emendi għad-Direttiva 2005/36/KE
Id-Direttiva 2005/36/KE hija emendata kif ġej:
(1)
fl-Artikolu 1, jiżdied il-paragrafu li ġej:
“Din id-Direttiva tistabbilixxi wkoll ir-regoli li jikkonċernaw l-aċċess parzjali għal professjoni regolata u r-rikonoxximent ta’ dan it-taħriġ prattiku professjonali li jsir fi Stat Membru ieħor.”.
(2)
l-Artikolu 2 huwa emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 1, jiżdied is-subparagrafu li ġej:
"Din id-Direttiva għandha tapplika wkoll għaċ-ċittadini ta' Stat Membru li wettqu taħriġ prattiku professjonali barra l-Istat Membru ta' oriġini.";
(b)
jiżdied il-paragrafu li ġej:
"4. Din id-Direttiva m'għandhiex tapplika għan-nutara li jinħatru b'att uffiċjali tal-gvern.".
(3)
l-Artikolu 3 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 1 huwa emendat kif ġej:
(i)
il-punti (f) u (h) huma sostitwiti b'dan li ġej:
“(f) ‘esperjenza professjonali’: it-twettiq attwali u legali full-time jew part-time ekwivalenti tal-professjoni kkonċernata fi Stat Membru;
(h) 'test ta' kapaċità': test tal-għarfien, il-ħiliet u l-kompetenzi professjonali tal-applikant, mwettaq jew rikonoxxut mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti bl-għan li jivvaluta l-abilità tal-applikant li jeżerċita professjoni regolata f’dak l-Istat Membru.
Sabiex ikun jista' jsir dan it-test, l-awtoritajiet kompetenti għandhom ifasslu lista ta' suġġetti li, abbażi ta' paragun tal-edukazzjoni u t-taħriġ meħtieġ fl-Istat Membru ospitanti u dak miksub mill-applikant, mhumiex koperti minn diploma jew prova oħra ta' kwalifiki formali li għandu l-applikant.
It-test ta' kapaċità għandu jieħu kont tal-fatt li l-applikant huwa professjonist kwalifikat fl-Istat Membru tal-oriġini jew fl-Istat Membru minn fejn jiġi l-applikant. Għandu jkopri suġġetti li għandhom jintgħażlu minn dawk fuq il-lista, li l-għarfien tagħhom huwa essenzjali sabiex wieħed ikun jista' jeżerċita l-professjoni in kwistjoni fl-Istat Membru ospitanti. It-test jista' jkopri wkoll għarfien tar-regoli professjonali applikabbli għall-attivitajiet inkwistjoni fl-Istat Membru ospitanti.
L-applikazzjoni dettaljata tat-test ta' kapaċità kif ukoll l-istatus, fl-Istat Membru ospitanti, tal-applikant li jkun jixtieq jipprepara ruħu għat-test ta' kapaċità f’dak l-Istat Membru għandhom jiġu determinati mill-awtoritajiet kompetenti f'dak l-Istat Membru;”;
(ii)
jiżdiedu l-punti li ġejjin:
“(j) ‘taħriġ prattiku professjonali’: mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 46(4), perjodu ta' prattika professjonali mwettqa taħt superviżjoni sakemm jikkostitwixxi kondizzjoni għall-aċċess għal professjoni regolata, u li jista' jseħħ jew matul jew wara t-tlestija ta' kors li jwassal għal diploma;
(k) 'Karta Professjonali Ewropea': ċertifikat elettroniku li juri li l-professjonist issodisfa l-kondizzjonijiet meħtieġa kollha sabiex jipprovdi s-servizzi fi Stat Membru ospitanti fuq bażi temporanja u okkażjonali jew ir-rikonoxximent tal-kwalifiki professjonali għall-istabbiliment fi Stat Membru ospitanti;
(l) ‘tagħlim tul il-ħajja’: l-edukazzjoni ġenerali, l-edukazzjoni u t-taħriġ vokazzjonali, l-edukazzjoni mhux formali u t-tagħlim informali kollha li ttieħdu tul il-ħajja, li jirriżultaw f’titjib fl-għarfien, fil-ħiliet u l-kompetenzi, li jista' jinkludi l-etika professjonali;
(m) 'raġunijiet prevalenti ta' interess ġenerali': raġunijiet rikonoxxuti bħala tali fil-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea;
(n) ‘Sistema Ewropea għall-Akkumulazzjoni u t-Trasferiment ta' Krediti’ jew ‘krediti ECTS’: is-sistema ta' krediti għall-edukazzjoni għolja użata fiż-Żona Ewropea ta' Edukazzjoni Għolja.”;
(b)
fil-paragrafu 2, it-tielet subparagrafu huwa sostitwit b’dan li ġej:
“F’kull okkażjoni fejn Stat Membru jagħti rikonoxximent lil assoċjazzjoni jew organizzazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu, dan għandu jgħarraf lill-Kummissjoni. Il-Kummissjoni għandha teżamina jekk dik l-assoċjazzjoni jew organizzazzjoni tissodisfax il-kondizzjonijiet previsti fit-tieni subparagrafu. Sabiex jitqiesu debitament l-iżviluppi fl-Istati Membri, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 57c sabiex taġġorna l-Anness I fejn il-kondizzjonijiet previsti fit-tieni subparagrafu jiġu sodisfatti.
Fejn il-kondizzjonijiet previsti fit-tieni subparagrafu ma jiġux sodisfatti, il-Kummissjoni għandha tadotta att ta' implimentazzjoni sabiex tirrifjuta l-aġġornament mitlub tal-Anness I.”.
(4)
l-Artikolu 4 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“1. Ir-rikonoxximent tal-kwalifiki professjonali mill-Istat Membru ospitanti għandu jippermetti lill-benefiċjarji sabiex, f’dak l-Istat Membru, jaċċedu għall-istess professjoni bħal dik li huma kkwalifikati għaliha fl-Istat Membru ta’ oriġini u sabiex jeżerċitaw din il-professjoni fl-Istat Membru ospitanti bl-istess kondizzjonijiet bħaċ-ċittadini tiegħu.”;
(b)
jiżdied il-paragrafu li ġej:
“3. B'deroga mill-paragrafu 1, aċċess parzjali għal professjoni fl-Istat Membru ospitanti għandu jingħata skont il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 4f.”.
(5)
jiddaħħlu l-artikoli li ġejjin:
“Artikolu 4a
Karta Professjonali Ewropea
1. L-Istati Membri għandhom joħorġu għad-detenturi ta’ kwalifika professjonali Karta Professjonali Ewropea fuq talba tagħhom u bil-kondizzjoni li l-Kummissjoni tkun adottat l-atti ta’ implimentazzjoni rilevanti speċifikati fil-paragrafu 7.
2. Meta Karta Professjonali Ewropea tkun ġiet introdotta għal professjoni partikolari permezz tal-atti ta' implimentazzjoni rilevanti adottati skont il-paragrafu 7, id-detentur ta' kwalifika professjonali konċernata jista' jagħżel li japplika għal tali Karta jew li juża l-proċeduri previsti fit-Titoli II u III.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li d-detentur ta’ Karta Professjonali Ewropea jibbenefika mid-drittijiet kollha mogħtija mill-Artikoli 4b sa 4e.
4. Fejn id-detentur ta’ kwalifika professjonali jkun beħsiebu jipprovdi servizzi taħt it-Titolu II għajr dawk koperti mill-Artikolu 7(4), l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ta' oriġini għandha toħroġ il-Karta Professjonali Ewropea skont l-Artikoli 4b u 4c. Il-Karta Professjonali Ewropea, fejn applikabbli, għandha tikkostitwixxi d-dikjarazzjoni taħt l-Artikolu 7.
5. Fejn id-detentur ta’ kwalifika professjonali jkun beħsiebu jistabbilixxi ruħu fi Stat Membru ieħor skont il-Kapitoli I sa IIIa tat-Titolu III jew li jipprovdi servizzi skont l-Artikolu 7(4), l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ta’ oriġini għandha tikkompleta l-passi preparatorji kollha fir-rigward tad-dossier individwali tal-applikant maħluq fi ħdan is-Sistema ta' Informazzjoni tas-Suq Intern (IMI) (dossier tal-IMI) kif previst fl-Artikoli 4b u 4d. L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti għandha toħroġ l-Karta Professjonali Ewropea skont l-Artikoli 4b u 4d.
Għall-fini tal-istabbiliment, il-ħruġ ta' Karta Professjonali Ewropea m'għandux jipprovdi dritt awtomatiku li tiġi eżerċitata professjoni partikolari jekk ikun hemm rekwiżiti ta' reġistrazzjoni jew proċeduri oħra ta' kontroll diġà fis-seħħ fl-Istat Membru ospitanti qabel ma tiġi introdotta Karta Professjonali Ewropea għal dik il-professjoni.
6. L-Istati Membri jagħżlu l-awtoritajiet kompetenti għall-ġestjoni tad-dossiers tal-IMI u għall-ħruġ ta' Karti Professjonali Ewropej. Dawk l-awtoritajiet għandhom jiżguraw ipproċessar imparzjali, oġġettiv u tempestiv tal-applikazzjonijiet għal Karti Professjonali Ewropej. Iċ-ċentri ta’ assistenza msemmija fl-Artikolu 57b jistgħu jaġixxu wkoll fil-kapaċità ta’ awtorità kompetenti. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet kompetenti u ċ-ċentri ta' assistenza jgħarrfu liċ-ċittadini, inklużi lill-applikanti prospettivi, dwar il-funzjonament u l-valur miżjud ta’ Karta Professjonali Ewropea għall-professjonijiet li għalihom tkun disponibbli.
7. Il-Kummissjoni għandha, permezz ta' atti ta’ implimentazzjoni, tadotta miżuri meħtieġa biex tiżgura l-applikazzjoni uniformi tad-dispożizzjonijiet dwar il-Karti Professjonali Ewropej għal dawk il-professjonijiet li jissodisfaw il-kondizzjonijiet stabbiliti fit-tieni subparagrafu ta' dan il-paragrafu, inklużi miżuri li jikkonċernaw il-format tal-Karta Professjonali Ewropea, l-ipproċessar ta' applikazzjonijiet bil-miktub, it-traduzzjonijiet li għandhom jiġu pprovduti mill-applikant sabiex jappoġġaw kull applikazzjoni għal Karta Professjonali Ewropea, id-dettalji tad-dokumenti meħtieġa skont l-Artikolu 7(2) jew l-Anness VII biex tiġi ppreżentata applikazzjoni kompleta u l-proċeduri biex isiru u jiġu pproċessati pagamenti għal Karta Professjonali Ewropea, filwaqt li jittieħdu f’kunsiderazzjoni l-partikolaritajiet tal-professjoni kkonċernata. Il-Kummissjoni għandha tispeċifika wkoll, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, kif, meta u għal liema dokumenti l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jitolbu kopji ċertifikati skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 4b(3), l-Artikoli 4d(2) u 4d(3) għall-professjoni kkonċernata.
L-introduzzjoni ta' Karta Professjonali Ewropea għal professjoni partikolari permezz tal-adozzjoni tal-atti ta' implimentazzjoni rilevanti msemmija fl-ewwel subparagrafu għandha tkun soġġetta għall-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
ikun hemm mobbiltà sinifikanti jew potenzjal għal mobbiltà sinifikanti fil-professjoni kkonċernata;
(b)
ikun hemm interess suffiċjenti espress mill-partijiet interessati rilevanti;
(c)
il-professjoni jew l-edukazzjoni u t-taħriġ orjentati lejn l-eżerċitar tal-professjoni jkunu regolati f'għadd sinifikanti ta' Stati Membri.
Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 58(2).
8. Kull tariffa li l-applikanti jistgħu jġarrbu fir-rigward tal-proċeduri amministrattivi għall-ħruġ ta’ Karta Professjonali Ewropea għandha tkun raġonevoli u proporzjonata meta mqabbla mal-ispejjeż imġarrba mill-Istati Membri ta' oriġini u dawk ospitanti u ma għandhiex taġixxi bħala disinċentiv għal min irid japplika għal Karta Professjonali Ewropea.
Artikolu 4b
Applikazzjoni għal Karta Professjonali Ewropea u l-ħolqien ta’ dossier tal-IMI
1. L-Istat Membru ta' oriġini għandu jippermetti lil detentur ta’ kwalifika professjonali japplika għal Karta Professjonali Ewropea permezz ta’ għodda online, ipprovduta mill-Kummissjoni, li toħloq awtomatikament dossier tal-IMI għall-applikant partikolari. Fejn Stat Membru ta' oriġini jippermetti wkoll applikazzjonijiet bil-miktub, għandu jdaħħal fis-seħħ l-arranġamenti meħtieġa kollha għall-ħolqien tad-dossier tal-IMI, kwalunkwe informazzjoni li għandha tintbagħat lill-applikant u l-ħruġ tal-Karta Professjonali Ewropea.
2. L-applikazzjonijiet għandhom jiġu appoġġati mid-dokumenti meħtieġa fl-atti ta' implimentazzjoni li għandu jiġi adottat skont l-Artikolu 4a(7).
3. Fi żmien ġimgħa mir-riċezzjoni tal-applikazzjoni, l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ta’ oriġini għandha tikkonferma li rċiviet l-applikazzjoni u tgħarraf lill-applikant dwar kwalunkwe dokument nieqes.
Fejn applikabbli, l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ta' oriġini għandha toħroġ kwalunkwe ċertifikat ta' prova meħtieġ taħt din id-Direttiva. L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ta' oriġini għandha tivverifika jekk l-applikant huwiex stabbilit legalment fl-Istat Membru ta' oriġini u jekk id-dokumenti meħtieġa kollha li nħarġu fl-Istat Membru ta' oriġini humiex validi u awtentiċi. Fil-każ ta' dubji debitament ġustifikati, l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ta' oriġini għandu jikkonsulta lil korp rilevanti u jista' jitlob mill-applikant kopji ċertifikati tad-dokumenti. Fil-każ ta’ applikazzjonijiet sussegwenti mill-istess applikant, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ta’ oriġini u tal-Istat Membru ospitanti jistgħu ma jitolbux il-preżentazzjoni mill-ġdid tad-dokumenti li diġà jinstabu fid-dossier tal-IMI u li jkunu għadhom validi.
4. Il-Kummissjoni tista’, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, tadotta l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi, il-miżuri meħtieġa sabiex tiġi żgurata l-integrità, il-kunfidenzjalità u l-preċiżjoni tal-informazzjoni li tinstab fil-Karta Professjonali Ewropea u fid-dossier tal-IMI, u l-kondizzjonijiet u l-proċeduri għall-ħruġ ta’ Karta Professjonali Ewropea lid-detentur tagħha, inkluża l-possibbiltà tad-downloading tagħha jew tal-preżentazzjoni tal-aġġornamenti għad-dossier tal-IMI. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 58(2).
Artikolu 4c
Karta Professjonali Ewropea għall-forniment temporanju u okkażjonali ta’ servizzi ħlief dawk koperti mill-Artikolu 7(4)
1. L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ta’ oriġini għandha tivverifika l-applikazzjoni u d-dokumenti ta' prova fid-dossier tal-IMI u toħroġ il-Karta Professjonali Ewropea għall-forniment temporanju u okkażjonali ta' servizzi għajr dawk koperti bl-Artikolu 7(4) fi żmien tliet ġimgħat. Dak il-perjodu ta' żmien għandu jibda malli jaslu d-dokumenti li kienu neqsin imsemmijin fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 4b(3) jew, jekk ma ntalbux dokumenti oħra, malli jiskadi l-perjodu ta' żmien ta' ġimgħa msemmi f'dak is-subparagrafu. Konsegwentement hija għandha tittrażmetti l-Karta Professjonali Ewropea minnufih lill-awtorità kompetenti ta' kull Stat Membru ospitanti kkonċernat u għandha tgħarraf lill-applikant kif xieraq. L-Istat Membru ospitanti jista’ ma jkunx jeħtieġ dikjarazzjoni oħra skont l-Artikolu 7 għat-18-il xahar ta’ wara.
2. Id-deċiżjoni tal-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ta’ oriġini, jew in-nuqqas ta’ deċiżjoni fi żmien il-perjodu ta’ tliet ġimgħat imsemmi fil-paragrafu 1, għandhom ikunu soġġetti għal appell skont il-liġi nazzjonali.
3. Jekk detentur ta’ Karta Professjonali Ewropea jixtieq jipprovdi servizzi fi Stati Membri għajr dawk imsemmija inizjalment fl-applikazzjoni msemmija fil-paragrafu 1, dak id-detentur jista' japplika għal tali estensjoni. Jekk id-detentur jixtieq ikompli jipprovdi s-servizzi wara l-perjodu ta' 18-il xahar imsemmi fil-paragrafu 1, dak id-detentur għandu jinforma lill-awtorità kompetenti kif xieraq. Fi kwalunkwe każ, dak id-detentur għandu jipprovdi wkoll kwalunkwe informazzjoni dwar bidliet materjali fis-sitwazzjoni ssostanzjata fid-dossier tal-IMI li tista' tkun meħtieġa mill-awtorità kompetenti fl-Istat Membru ta' oriġini skont l-atti ta' implimentazzjoni li għandhom jiġu adottati skont l-Artikolu 4a(7). L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ta' oriġini għandha tittrażmetti l-Karta Professjonali Ewropea aġġornata lill-Istati Membri ospitanti kkonċernati.
4. Il-Karta Professjonali Ewropea għandha tkun valida fit-territorju sħiħ tal-Istati Membri ospitanti kollha kkonċernati sakemm id-detentur jibqa’ jkollu d-dritt li jipprattika fuq il-bażi tad-dokumenti u l-informazzjoni li tinstab fid-dossier tal-IMI.
Artikolu 4d
Karta Professjonali Ewropea għall-istabbiliment u għall-forniment temporanju u okkażjonali tas-servizzi taħt l-Artikolu 7(4)
1. L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ta’ oriġini għandha, fi żmien xahar, tivverifika l-awtentiċità u l-validità tad-dokumenti ta’ prova fid-dossier tal-IMI għall-fini tal-ħruġ ta' Karta Professjonali Ewropea għall-istabbiliment jew għall-forniment temporanju u okkażjonali tas-servizzi taħt l-Artikolu 7(4). Dak il-perjodu ta' żmien għandu jibda mar-riċezzjoni tad-dokumenti li kienu neqsin imsemmijin fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 4b(3) jew, jekk ma ntalbux dokumenti oħra, malli jiskadi l-perjodu ta' żmien ta' ġimgħa msemmi f'dak is-subparagrafu. Imbagħad, għandha tittrażmetti l-applikazzjoni minnufih lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti. L-Istat Membru ta' oriġini għandu jinforma lill-applikant dwar l-istatus tal-applikazzjoni fl-istess ħin li jittrażmetti l-applikazzjoni lill-Istat Membru ospitanti.
2. Fil-każijiet imsemmija fl-Artikoli 16, 21, 49a u 49b, Stat Membru ospitanti għandu jiddeċiedi jekk joħroġx Karta Professjonali Ewropea skont il-paragrafu 1 fi żmien xahar mir-riċezzjoni tal-applikazzjoni trażmessa mill-Istat Membru ta’ oriġini. F’każ ta’ dubji debitament ġustifikati, l-Istat Membru ospitanti jista’ jitlob informazzjoni addizzjonali, jew l-inklużjoni ta' kopja ċertifikata ta' dokument, mill-Istat Membru ta’ oriġini, li dan tal-aħħar għandu jipprovdi mhux aktar tard minn ġimagħtejn wara l-preżentazzjoni tat-talba. Soġġett għat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 5, il-perijodu ta' xahar għandu japplika minkejja kwalunkwe tali talba.
3. Fil-każijiet imsemmija fl-Artikoli 7(4) u 14, Stat Membru ospitanti għandu jiddeċiedi jekk joħroġx Karta Professjonali Ewropea jew jekk id-detentur ta' kwalifika professjonali għandux jiġi soġġett għal miżuri ta’ kumpens fi żmien xahrejn mir-riċezzjonital-applikazzjoni trażmessa mill-Istat Membru ta’ oriġini. F’każ ta’ dubji debitament ġustifikati, l-Istat Membru ospitanti jista’ jitlob informazzjoni addizzjonali, jew l-inklużjoni ta' kopja ċertifikata ta' dokument, mill-Istat Membru ta’ oriġini, li dan tal-aħħar għandu jipprovdi mhux aktar tard minn ġimagħtejn wara li tiġi ppreżentata t-talba. Soġġett għat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 5, il-perijodu ta’ xahrejn għandu japplika, minkejja kwalunkwe tali talba.
4. F'każ li l-Istat Membru ospitanti ma jirċevix l-informazzjoni neċessarja li jista' jeħtieġ skont din id-Direttiva biex jieħu deċiżjoni dwar il-ħruġ tal-Karta Professjonali Ewropea jew mill-Istat Membru ta' oriġini jew mill-applikant, jista' jirrifjuta li joħroġ il-Karta. Tali rifjut għandu jkun debitament ġustifikat.
5. Fejn l-Istat Membru ospitanti jonqos milli jieħu deċiżjoni fil-limiti ta’ żmien stabbiliti fil-paragrafi 2 u 3 ta' dan l-Artikolu jew jonqos milli jorganizza test ta' kapaċità skont l-Artikolu 7(4), il-Karta Professjonali Ewropea għandha titqies li nħarġet u għandha tintbagħat awtomatikament, permezz ta' IMI, lid-detentur ta' kwalifika professjonali.
L-Istat Membru ospitanti għandu jkollu l-possibblità li jestendi b'ġimagħtejn l-iskadenzi stabbiliti fil-paragrafi 2 u 3 għall-ħruġ awtomatiku tal-Karta Professjonali Ewropea. Għandu jispjega r-raġuni għall-estensjoni u jinforma lill-applikant kif xieraq. Tali estensjoni tista' tiġi ripetuta darba u biss fejn tkun strettament meħtieġa, b'mod partikolari għal raġunijiet relatati mas-saħħa pubblika jew mas-sikurezza tar-riċevituri tas-servizz.
6. L-azzjonijiet meħuda mill-Istat Membru ta’ oriġini skont il-paragrafu 1 għandhom jieħdu post kull applikazzjoni għar-rikonoxximent tal-kwalifiki professjonali skont il-liġi nazzjonali tal-Istat Membru ospitanti.
7. Id-deċiżjonijiet tal-Istat Membru ta’ oriġini u ta’ dak ospitanti adottati taħt il-paragrafi 1 sa 5 jew in-nuqqas ta’ deċiżjoni tal-Istat Membru ta' oriġini skont il-paragrafi 1 sa 5 għandhom ikunu soġġetti għal appell skont il-liġi nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat.
Artikolu 4e
Ipproċessar u aċċess għad-dejta li tikkonċerna l-Karta Professjonali Ewropea
1. Mingħajr preġudizzju għall-preżunzjoni ta’ innoċenza, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ta’ oriġini u ta’ dak ospitanti għandhom jaġġornaw fil-ħin id-dossier tal-IMI korrispondenti bl-informazzjoni li tikkonċerna l-azzjonijiet dixxiplinari jew is-sanzjonijiet penali li jikkonċernaw projbizzjoni jew restrizzjoni u li għandhom konsegwenzi għat-twettiq tal-attivitajiet mid-detentur ta' Karta Professjonali Ewropea skont din id-Direttiva. Meta jagħmlu dan, huma għandhom jirrispettaw ir-regoli dwar il-protezzjoni tad-dejta personali previsti fid-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta' Ottubru 1995 dwar il-protezzjoni ta' individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta' data personali u dwar il-moviment liberu ta' dik id-data (*) u fid-Direttiva 2002/58/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta' Lulju 2002 dwar l-ipproċessar tad-data personali u l-protezzjoni tal-privatezza fis-settur tal-komunikazzjoni elettronika (Direttiva dwar il-privatezza u l-komunikazzjoni elettronika) (**). Dawn l-aġġornamenti għandhom jinkludu t-tħassir ta’ informazzjoni li ma tkunx għadha meħtieġa. Id-detentur tal-Karta Professjonali Ewropea u l-awtoritajiet kompetenti li għandhom aċċess għad-dossier tal-IMI korrispondenti għandhom jiġu mgħarrfa minnufih bi kwalunkwe aġġornament. Dak l-obbligu għandu jkun mingħajr preġudizzju għall-obbligi tat-twissija għall-Istati Membri skont l-Artikolu 56a.
2. Il-kontenut tal-aġġornamenti tal-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandu jkun limitat għal dan li ġej:
(a)
l-identità tal-professjonist;
(b)
il-professjoni kkonċernata;
(c)
informazzjoni dwar l-awtorità nazzjonali jew il-qorti li adottat id-deċiżjoni dwar ir-restrizzjoni jew il-projbizzjoni;
(d)
l-iskop tar-restrizzjoni jew tal-projbizzjoni; kif ukoll
(e)
il-perjodu li għalih tapplika r-restrizzjoni jew il-projbizzjoni.
3. L-aċċess għall-informazzjoni fid-dossier tal-IMI għandu jkun limitat għall-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ta’ oriġini u ta’ dak ospitanti, skont id-Direttiva 95/46/KE. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinfurmaw lid-detentur tal-Karta Professjonali Ewropea dwar il-kontenut tad-dossier tal-IMI fuq talba ta' dak id-detentur.
4. L-informazzjoni inkluża fil-Karta Professjonali Ewropea għandha tkun limitata għall-informazzjoni meħtieġa biex jiġi aċċertat id-dritt tad-detentur li jeżerċita l-professjoni li nħarġet għaliha, jiġifieri l-isem, il-kunjom, id-data u l-post tat-twelid, il-professjoni, il-kwalifiki formali tad-detentur u r-reġim applikabbli, l-awtoritajiet kompetenti involuti, in-numru tal-karta, il-karatteristiċi marbuta mas-sigurtà u r-referenza għal prova valida ta' identità. L-informazzjoni relatata mal-esperjenza professjonali miksuba, jew il-miżuri ta' kumpens li ġew sodisfatti, mid-detentur tal-Karta Professjonali Ewropea għandha tiġi inkluża fid-dossier tal-IMI.
5. Id-dejta personali inkluża fid-dossier tal-IMI tista' tiġi pproċessata għal kemm tkun meħtieġa għall-fini tal-proċedura ta' rikonoxximent bħala tali u bħala evidenza tar-rikonoxximent jew tat-trażmissjoni tad-dikjarazzjoni meħtieġa skont l-Artikolu 7. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li, f’kull mument, u bl-ebda spiża għalih, id-detentur ta’ Karta Professjonali Ewropea jkollu d-dritt li jitlob ir-rettifika ta' dejta ineżatta jew inkompleta, jew it-tħassir jew l-imblukkar tad-dossier tal-IMI kkonċernat. Id-detentur għandu jiġi infurmat dwar dan id-dritt meta tinħareġ il-Karta Professjonali Ewropea, u għandu jġi mfakkar dwaru kull sentejn wara. It-tfakkira għandha tintbagħat awtomatikament permezz ta' IMI fejn l-applikazzjoni inizjali għall-Karta Professjonali Ewropea tkun tressqet online.
F'każ ta' talba għat-tħassir ta' dossier tal-IMI marbut ma' Karta Professjonali Ewropea maħruġa għall-fini tal-istabbiliment jew tal-forniment temporanju u okkażjonali tas-servizzi skont l-Artikolu 7(4), l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru kkonċernat għandhom jagħtu lid-detentur tal-kwalifiki professjonali evidenza li tafferma r-rikonoxximent tal-kwalifiki professjonali tiegħu.
6. Fir-rigward tal-ipproċessar tad-dejta personali fil-Karta Professjonali Ewropea u d-dossiers kollha tal-IMI, l-awtoritajiet kompetenti rilevanti tal-Istati Membri għandhom jitqiesu bħala kontrolluri fit-tifsira tal-punt (d) tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 95/46/KE. Fir-rigward tar-responsabbiltajiet tagħha skont il-paragrafi 1 sa 4 ta' dan l-Artikolu u l-ipproċessar tad-dejta personali involut fihom, il-Kummissjoni għandha titqies bħala kontrollur fit-tifsira tal-punt (d) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta' Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta' individwu fir-rigward tal-ipproċessar ta' data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Komunità u dwar il-moviment liberu ta' dik id-data (***).
7. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 3, l-Istati Membri ospitanti għandhom jispeċifikaw li l-impjegaturi, il-klijenti, il-pazjenti, l-awtoritajiet pubbliċi u partijiet interessati oħrajn jistgħu jivverifikaw l-awtentiċità u l-validità ta’ Karta Professjonali Ewropea ppreżentata lilhom mid-detentur tal-karta.
Il-Kummissjoni għandha, permezz ta' atti ta’ implimentazzjoni, tistabbilixxi regoli li jikkonċernaw l-aċċess għad-dossier tal-IMI, u l-mezzi tekniċi u l-proċeduri għall-verifika msemmija fl-ewwel subparagrafu. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 58(2).
Artikiolu 4f
Aċċess parzjali
1. L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti għandha tagħti aċċess parzjali, abbażi ta’ kull każ għalih, għal attività professjonali fit-territorju tagħha biss fejn jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-professjonist ikun kompletament ikkwalifikat biex jeżerċita fl-Istat Membru ta’ oriġini l-attività professjonali li għaliha jitlob aċċess parzjali fl-Istat Membru ospitanti;
(b)
id-differenzi bejn l-attività professjonali mwettqa fl-Istat Membru ta’ oriġini u l-professjoni regolata fl-Istat Membru ospitanti tant huma kbar li l-applikazzjoni tal-miżuri ta’ kumpens ikunu jirriżultaw fi ħtieġa li l-applikant ilesti l-programm sħiħ ta’ edukazzjoni u taħriġ meħtieġ fl-Istat Membru ospitanti sabiex ikollu aċċess għall-professjoni regolata sħiħa fl-Istat Membru ospitanti;
(c)
l-attività professjonali tista’ tiġi separata b’mod oġġettiv minn attivitajiet oħra li jaqgħu taħt il-professjoni regolata fl-Istat Membru ospitanti.
Għall-fini tal-punt (c), l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti għandha tqis jekk l-attività professjonali tistax issir b'mod awtonomu fl-Istat Membru ta' oriġini.
2. L-aċċess parzjali jista’ jiġi rifjutat jekk tali rifjut ikun ġustifikat minn raġunijiet prevalenti ta’ interess ġenerali, xierqa biex jiġi żgurat li jiintlaħaq l-objettiv mixtieq u ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ biex jintlaħaq dak l-objettiv.
3. L-applikazzjonijiet għall-fini tal-istabbiliment fi Stat Membru ospitanti għandhom jiġu eżaminati skont il-Kapitoli I u IV tat-Titolu III fil-każ ta’ stabbiliment fl-Istat Membru ospitanti.
4. L-applikazzjonijiet għall-fini tal-forniment ta’ servizzi temporanji u okkażjonali fl-Istat Membru ospitanti li jikkonċernaw attivitajiet professjonali b’implikazzjonijiet marbuta mas-s-saħħa u s-sikurezza pubblika għandhom jiġu eżaminati skont it-Titolu II.
5. B'deroga mis-sitt subparagrafu tal-Artikolu 7(4) u l-Artikolu 52(1), l-attività professjonali għandha titwettaq bit-titlu professjonali tal-Istat Membru ta’ oriġini ladarba jingħata aċċess parzjali. L-Istat Membru ospitanti jista' jeżiġi l-użu ta' dak it-titlu professjonali fil-lingwi tal-Istat Membru ospitanti. Il-professjonisti li jibbenefikaw minn aċċess parzjali għandhom jindikaw b'mod ċar lir-riċevituri tas-servizzi l-ambitu tal-attivitajiet professjonali tagħhom.
6. Dan l-Artikolu m'għandux japplika għall-professjonisti li jibbenefikaw minn rikonoxximent awtomatiku tal-kwalifiki professjonali tagħhom skont il-Kapitoli II, III u IIIa tat-Titolu III.
(*) ĠU L 281, 23.11.1995, p. 31." 						
(**) ĠU L 201, 31.7.2002, p. 37." 						
(***) ĠU L 8, 12.1.2001, p. 1.”." 						
(6)
fl-Artikolu 5(1), il-punt (b) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“(b)
fejn il-fornitur tas-servizzi jittrasferixxi ruħu, jekk huwa eżerċita dik il-professjoni fi Stat Membru wieħed jew aktar għal minimu ta’ sena matul l-aħħar għaxar snin qabel il-forniment tas-servizzi meta l-professjoni ma tkunx regolata fl-Istat Membru ta’ stabbiliment. Il-kondizzjoni li tesiġi twettiq ta’ attività għal sena ma għandhiex tapplika jekk il-professjoni jew l-edukazzjoni u t-taħriġ li jwasslu għall-professjoni jkunu regolati.”.
(7)
l-Artikolu 7 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 2 huwa emendat kif ġej:
(i)
il-punti (d) u (e) huma sostitwiti b’dan li ġej:
“(d)
għall-każijiet imsemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 5(1), kull mezz ta' prova li l-fornitur ta' servizz eżerċita l-attività konċernata għal tal-anqas sena matul l-għaxar snin preċedenti;
(e)
għal professjonijiet fis-settur tas-sigurtà, fis-settur tas-saħħa u l-professjonijiet relatati mal-edukazzjoni tal-minorenni, anke fil-kura tat-tfal u fl-edukazzjoni tal-infanzja, fejn l-Istat Membru jkun jeħtieġ dan għaċ-ċittadini tiegħu, attestazzjoni li tikkonferma l-assenza ta’ sospensjoni temporanja jew finali mit-twettiq tal-professjoni jew ta' kundanna penali;”;
(ii)
jiżdiedu l-punti li ġejjin:
“(f)
għall-professjonijiet li għandhom implikazzjonijiet marbuta mas-sikurezza tal-pazjenti, dikjarazzjoni dwar l-għarfien tal-lingwa neċessarja għall-eżerċitar tal-professjoni fl-Istat Membru ospitanti;
(g)
għall-professjonijiet li jkopru l-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 16 u li ġew notifikati minn Stat Membru skont l-Artikolu 59(2), ċertifikat li jikkonċerna n-natura u t-tul ta' żmien tal-attività maħruġ mill-awtorità kompetenti jew mill-korp tal-Istat Membru li fih ikun stabbilit il-fornitur tas-servizzi.”;
(b)
jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
“2a. Il-preżentazzjoni ta' dikjarazzjoni meħtieġa mill-fornitur ta' servizz skont il-paragrafu 1 għandha tintitola lil dak il-fornitur ta' servizz biex ikollu aċċess għall-attività tas-servizz jew li jeżerċita dik l-attività fit-territorju kollu tal-Istat Membru kkonċernat. Stat Membru jista' jitlob informazzjoni addizzjonali elenkata fil-paragrafu 2 li tikkonċerna l-kwalifiki professjonali tal-fornitur ta' servizz jekk:
(a)
il-professjoni tkun regolata f'partijiet mit-territorju ta' dak l-Istat Membru f'manjiera differenti;
(b)
tali regolament ikun japplika wkoll għaċ-ċittadini kollha ta' dak l-Istat Membru;
(c)
id-differenzi f'tali regolament ikunu ġustifikati minn raġunijiet prevalenti ta' interess ġenerali marbuta mas-saħħa pubblika jew mas-sikurezza tar-riċevituri tas-servizzi; u
(d)
l-Istat Membru ma jkollu ebda mezz ieħor biex jikseb tali informazzjoni.”;
(c)
il-paragrafu 4 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“4. Għall-ewwel forniment ta’ servizzi, fil-każ ta’ professjonijiet regolati li għandhom implikazzjonijiet marbuta mas-saħħa jew mas-sikurezza pubblika li ma jibbenefikawx minn rikonoxximent awtomatiku taħt il-Kapitolu II, III jew IIIa tat-Titolu III, l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti tista’ tivverifika l-kwalifiki professjonali tal-fornitur ta’ servizz qabel l-ewwel forniment ta’ servizzi. Verifika minn qabel bħal din għandha tkun possibbli biss fejn l-iskop tal-verifika jkun li tevita dannu serju għas-saħħa jew għas-sikurezza tar-riċevitur tas-servizz minħabba nuqqas ta’ kwalifika professjonali tal-fornitur tas-servizz u fejn il-verifika ma tmurx lil hinn minn dak li huwa neċessarju għal dak l-iskop.
Mhux aktar tard minn xahar wara r-riċezzjoni tad-dikjarazzjoni u d-dokumenti li jakkumpanjawha, imsemmija fil-paragrafi 1 u 2, l-awtorità kompetenti għandha tgħarraf lill-fornitur tas-servizz bid-deċiżjoni tagħha:
(a)
li ma tivverifikax il-kwalifiki professjonali tiegħu;
(b)
wara li tkun ivverifikat il-kwalifiki professjonali tiegħu:
(i)
li titlob lill-fornitur tas-servizz jagħmel test ta' kapaċità; jew
(ii)
li tippermetti l-forniment tas-servizzi.
Fejn ikun hemm diffikultà li tkun se tirriżulta f’dewmien fit-teħid ta' deċiżjoni taħt it-tieni subparagrafu, l-awtorità kompetenti għandha tinnotifika lill-fornitur tas-servizz bir-raġuni għad-dewmien sa l-istess skadenza. Id-diffikultà għandha tiġi solvuta fi żmien xahar minn dik in-notifika u d-deċiżjoni tiġi finalizzata fi żmien xahrejn mir-riżoluzzjoni tad-diffikultà.
Fejn ikun hemm differenza sostanzjali bejn il-kwalifiki professjonali tal-fornitur tas-servizz u t-taħriġ meħtieġ fl-Istat Membru ospitanti, tant li d-differenza tkun ta’ dannu għas-saħħa jew is-sikurezza pubblika, u ma tistax tiġi kkumpensata minn esperjenza professjonali jew mill-għarfien, ħiliet u kompetenzi miksuba permezz tat-tagħlim tul il-ħajja tal-fornitur tas-servizz, ivvalidati formalment għal dak il-għan minn korp rilevanti, l-Istat Membru ospitanti għandu jagħti lil dak il-fornitur tas-servizz l-opportunità li juri, permezz ta’ test ta' kapaċità, kif imsemmi fil-punt (b) tat-tieni subparagrafu, li jkun kiseb l-għarfien, il-ħiliet jew il-kompetenza li kienu neqsin. L-Istat Membru ospitanti għandu jieħu deċiżjoni abbażi ta' dak dwar jekk jippermettix il-forniment ta' servizzi. Fi kwalunkwe każ, għandu jkun possibbli li jiġi pprovdut is-serivizz fi żmien xahar mid-deċiżjoni meħuda skont it-tieni subparagrafu.
Fin-nuqqas ta’ komunikazzjoni mill-awtorità kompetenti fi ħdan id-dati ta’ skadenza stabbiliti fit-tieni u t-tielet subparagrafi, jista’ jiġi pprovdut is-servizz.
Fil-każijiet fejn il-kwalifiki professjonali jkunu ġew verifikati skont dan il-paragrafu, is-servizz għandu jiġi pprovdut bit-titlu professjonali tal-Istat Membru ospitanti.”.
(8)
fl-Artikolu 8, il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
"1. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti jistgħu jitolbu lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ta’ stabbiliment, f’każ li jkun hemm dubji ġustifikati, sabiex jipprovdu kull informazzjoni rilevanti għal-legalità tal-istabbiliment tal-fornitur tas-servizz u tal-kondotta tajba tiegħu, kif ukoll għan-nuqqas ta’ kull sanzjoni dixxiplinarja jew penali ta’ natura professjonali. Fil-każ li l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti jiddeċiedu li jivverifikaw il-kwalifiki professjonali tal-fornitur tas-servizz, jistgħu jitolbu lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ta’ stabbiliment informazzjoni dwar il-korsijiet ta’ taħriġ tal-fornitur tas-servizz sa fejn dan ikun meħtieġ sabiex jiġu valutati d-differenzi sostanzjali li x’aktarx ikunu ta’ dannu għas-saħħa jew is-sikurezza pubblika. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ta’ stabbiliment għandhom jipprovdu dik l-informazzjoni skont l-Artikolu 56. Fil-każ ta' professjonijiet mhux regolati fl-Istat Membru ta' oriġini, iċ-ċentri ta' assistenza msemmija fl-Artikolu 57b jistgħu jipprovdu wkoll tali informazzjoni.".
(9)
l-Artikolu 11 huwa emendat kif ġej:
(a)
l-ewwel paragrafu huwa emendat kif ġej:
(i)
il-parti introduttorja hija sostitwita b'dan li ġej:
“Għall-finijiet tal-Artikolu 13 u l-Artikolu 14(6), il-kwalifiki professjonali għandhom jinġabru skont il-livelli li ġejjin:”;
(ii)
fil-punt (c), il-punt (ii) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“(ii)
l-edukazzjoni u t-taħriġ regolati jew, fil-każ ta’ professjonijiet regolati, taħriġ vokazzjonali bi struttura speċjali, b’kompetenzi li jmorru lil hinn minn dak li huwa speċifikat fil-livell b, ekwivalenti għal-livell ta’ taħriġ speċifikat fil-punt (i), jekk dan it-taħriġ jipprovdi standard professjonali komparabbli u jipprepara lill-apprendist għal livell komparabbli ta’ responsabbiltajiet u funzjonijiet, dejjem jekk id-diploma tkun akkumpanjata minn ċertifikat mill-Istat Membru ta’ oriġini;”;
(iii)
il-punti (d) u (e) huma sostitwiti b’dan li ġej:
“(d)
diploma li tiċċertifika tlestija b’suċċess tat-taħriġ fil-livell postsekondarju ta’ mill-inqas tliet snin u mhux aktar minn erbgħa’, jew tul ta' żmien ekwivalenti fuq bażi part-time, li, barra minn hekk tista' tiġi espressa b'numru ekwivalenti ta’ krediti ECTS, f’università jew stabbiliment ta’ edukazzjoni għolja jew stabbiliment ieħor ta’ livell ekwivalenti u, fejn dan ikun xieraq, li hu lesta b’suċċess it-taħriġ professjonali flimkien mal-kors postsekondarju;
(e)
diploma li tiċċertifika li d-detentur lesta b’suċċess kors post-sekondarju ta’ mill-anqas erba’ snin, jew ta’ dewmien ekwivalenti fuq bażi part-time, li barra minn hekk tista' tiġi espressa b'għadd ekwivalenti ta’ krediti ECTS, f’università jew stabbiliment ta’ edukazzjoni ogħla jew stabbiliment ieħor ta’ livell ekwivalenti u, fejn dan ikun xieraq, li hu lesta b’suċċess it-taħriġ professjonali meħtieġ flimkien ma l-kors post-sekondarju.”;
(b)
it-tieni paragrafu huwa mħassar.
(10)
fl-Artikolu 12, l-ewwel paragrafu huwa sostitwit b'dan li ġej:
“Kull prova ta’ kwalifika formali jew sett ta’ provi ta’ kwalifiki formali maħruġa minn awtorità kompetenti fi Stat Membru, li jiċċertifikaw it-tlestija b’suċċess ta’ taħriġ fl-Unjoni, fuq bażi full-time jew part-time, fi ħdan jew barra l-programmi formali, li jkun rikonoxxut minn dak l-Istat Membru bħala ta’ livell ekwivalenti u li jagħti lid-detentur l-istess drittijiet ta’ aċċess jew għat-twettiq ta’ professjoni jew li jippreparah għat-twettiq ta’ dik il-professjoni, għandhom jiġu ttrattati bħala prova ta’ kwalifiki formali msemmija fl-Artikolu 11, inkluż il-livell inkwistjoni.”.
(11)
l-Artikolu 13 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 13
Kondizzjonijiet għar-rikonoxximent
1. Jekk l-aċċess għal professjoni regolata jew it-twettiq tagħha fi Stat Membru ospitanti jkunu kontinġenti fuq il-pussess ta’ kwalifiki professjonali speċifiċi, l-awtorità kompetenti ta’ dak l-Istat Membru għandha tippermetti lill-applikanti jkollhom aċċess għal dik il-professjoni u jwettquha, bl-istess kondizzjonijiet li japplikaw għaċ-ċittadini ta’ dak l-Istat Membru, jekk għandhom attestazzjoni ta’ livell ta’ kompetenza jew prova ta’ kwalifiki formali msemmija fl-Artikolu 11, meħtieġa minn Stat Membru ieħor sabiex jiksbu aċċess għal dik il-professjoni jew għat-twettiq tagħha fit-territorju tiegħu.
L-attestazzjonijiet ta’ livell ta’ kompetenza jew il-provi ta’ kwalifiki formali għandhom jinħarġu minn awtorità kompetenti fi Stat Membru, magħżula skont il-liġijiet, regolamenti jew dispożizzjonijiet amministrattivi ta’ dak l-Istat Membru.
2. L-aċċess għal u l-eżerċitar tal-professjoni kif deskritt fil-paragrafu 1 għandhom jiġu awtorizzati wkoll għal applikanti li eżerċitaw il-professjoni inkwistjoni fuq bażi full-time għal sena jew għal perjodu globali ekwivalenti fuq bażi part-time matul l-għaxar snin preċedenti fi Stat Membru ieħor li ma jirregolax dik il-professjoni, u li jippossjedu attestazzjoni waħda jew aktar ta’ kompetenza jew prova ta’ kwalifiki formali maħruġa minn Stat Membru ieħor li ma jirregolax dik il-professjoni.
L-attestazzjonijiet ta’ livell ta’ kompetenza u l-prova ta’ kwalifiki formali għandhom jissodisfaw il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
inħarġu minn awtorità kompetenti fi Stat Membru, magħżula il-liġijiet, regolamenti jew dispożizzjonijiet amministrattivi ta’ dak l-Istat Membru;
(b)
jikkonfermaw li d-detentur ġie ppreparat għall-eżerċitar tal-professjoni kkonċerata.
Is-sena ta' esperjenza professjonali msemmija fl-ewwel subparagrafu ma tistax, madankollu, tkun meħtieġa jekk il-prova ta' kwalifiki formali li jippossjedi l-applikant tiċċertifika edukazzjoni u taħriġ regolati.
3. L-Istat Membru ospitanti għandu jaċċetta l-livell attestat skont l-Artikolu 11 mill-Istat Membru ta’ oriġini, kif ukoll iċ-ċertifikat li permezz tiegħu l-Istat Membru ta' oriġini jiċċertifika li l-edukazzjoni jew it-taħriġ vokazzjonali bi struttura speċjali msemmi fil-punt (c)(ii) tal-Artikolu 11 huwa ekwivalenti għal-livell previst fil-punt (c)(i) tal-Artikolu 11.
4. B'deroga mill-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu u mill-Artikolu 14, l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti tista’ tirrifjuta l-aċċess għal u l-eżerċitar tal-professjoni għal detenturi ta’ attestazzjoni ta’ livell ta’ kompetenza klassifikata taħt il-punt (a) tal-Artikolu 11 fejn il-kwalifika professjonali nazzjonali meħtieġa għat-twettiq tal-professjoni fit-territorju ta’ dak l-Istat Membru tkun klassifikata fil-punt (e) tal-Artikolu 11.”.
(12)
l-Artikolu 14 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“1. L-Artikolu 13 ma għandux jipprekludi l-Istat Membru ospitanti milli jitlob lill-applikant sabiex jagħmel perjodu ta’ adattament sa tliet snin jew sabiex jagħmel test ta' kapaċità jekk:
(a)
it-taħriġ li l-applikant ikun irċieva jkopri suġġetti sostanzjalment differenti fir-rigward tal-attivitajiet professjonali differenti minn dawk koperti mit-taħriġ fl-Istat Membru ospitanti;
(b)
il-professjoni regolata fl-Istat Membru ospitanti tinkludi attività professjonali waħda jew aktar regolata li ma jeżistux fil-professjoni korrispondenti fl-Istat Membru ta' oriġini tal-applikant, u t-taħriġ meħtieġ fl-Istat Membru ospitanti jkopri suġġetti sostanzjalment differenti minn dawk koperti mill-attestazzjoni ta’ kompetenza jew il-provi ta’ kwalifiki formali tal-applikant.”;
(b)
fil-paragrafu 2, it-tielet subparagrafu huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Fejn il-Kummissjoni tqis li d-deroga msemmija fit-tieni subparagrafu ma tkunx xierqa jew li mhijiex konformi mal-liġi tal-Unjoni, din għandha tadotta att ta’ implimentazzjoni, fi żmien tliet xhur mir-riċezzjoni tal-informazzjoni neċessarja kollha, sabiex titlob lill-Istat Membru rilevanti biex joqgħod lura milli jieħu l-miżuri prevista. Fin-nuqqas ta’ tweġiba mill-Kummissjoni sa dik l-iskadenza, id-deroga tista’ tiġi applikata.”;
(c)
fil-paragrafu 3, jiżdiedu s-subparagrafi li ġejjin:
“B'deroga mill-prinċipju tad-dritt tal-applikant li jagħżel, kif stabbilit fil-paragrafu 2, l-Istat Membru ospitanti jista' jistipula jew perjodu ta' adattament jew test ta' kapaċità fil-każ ta':
(a)
detentur ta' kwalifika professjonali msemmi fil-punt (a) tal-Artikolu 11, li japplika għal rikonoxximent tal-kwalifiki professjonali tiegħu fejn il-kwalifika professjonali nazzjonali meħtieġa tkun klassifikata taħt il-punt (c) tal-Artikolu 11; jew
(b)
detentur ta' kwalifika professjonali msemmi fil-punt (b) tal-Artikolu 11, li japplika għal rikonoxximent tal-kwalifiki professjonali tiegħu fejn il-kwalifika professjonali nazzjonali meħtieġa tkun klassifikata taħt il-punt (d) jew (e) tal-Artikolu 11.
Fil-każ ta' detentur ta' kwalifika professjonali msemmi fil-punt (a) tal-Artikolu 11 li japplika għal rikonoxximent tal-kwalifiki professjonali tiegħu fejn il-kwalifika professjonali nazzjonali meħtieġa tkun klassifikata taħt il-punt (d) tal-Artikolu 11, l-Istat Membru ospitanti jista' jimponi kemm perjodu ta' adattament kif ukoll test ta' kapaċità.”;
(d)
il-paragrafi 4 u 5 huma sostitwiti b’dan li ġej:
“4. Għall-finijiet tal-paragrafi 1 u 5, “suġġetti sostanzjalment differenti” tfisser suġġetti li fir-rigward tagħhom l-għarfien, il-ħiliet u l-kompetenzi miksuba huma essenzjali għall-eżerċitar tal-professjoni u li fir-rigward tagħhom it-taħriġ irċivut mill-immigrant juri differenzi sinifikanti f’termini ta’ kontenut mit-taħriġ meħtieġ mill-Istat Membru ospitanti.
5. Il-paragrafu 1 għandu jiġi applikat fir-rigward tal-prinċipju ta’ proporzjonalità. B’mod partikolari, jekk l-Istat Membru ospitanti jkun beħsiebu jitlob lill-applikant sabiex jagħmel perjodu ta’ adattament jew jagħmel test ta' kapaċità, l-ewwel irid jaċċerta ruħu jekk l-għarfien, il-ħiliet u l-kompetenzi miksuba mill-applikant matul l-esperjenza professjonali tiegħu jew waqt it-tagħlim tul il-ħajja, u vvalidati formalment għal dak il-għan minn korp rilevanti, fi kwalunkwe Stat Membru jew f’pajjiż terz humiex tat-tip li jkopru bis-sħiħ jew f’parti minnhom, dawk is-suġġetti sostanzjalment differenti definit fil-paragrafu 4.”;
(e)
jiżdiedu l-paragrafi li ġejjin:
“6. Id-deċiżjoni li timponi perjodu ta’ adattament jew test ta' kapaċità għandha tkun ġustifikata kif xieraq. B'mod partikolari, l-applikant għandu jingħata l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-livell tal-kwalifika professjonali meħtieġa fl-Istat Membru ospitanti u l-livell ta’ kwalifika professjonali miżmum mill-applikant skont il-klassifika stabbilita fl-Artikolu 11; u
(b)
id-differenzi sostanzjali msemmija fil-paragrafu 4 u r-raġunijiet li għalihom dawk id-differenzi ma jistgħux jiġu kkumpensati bl-għarfien, il-ħiliet u l-kompetenzi miksuba matul l-esperjenza professjonali jew matul it-tagħlim tul il-ħajja, ivvalidati formalment għal dak il-għan minn korp rilevanti.
7. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-applikanti jkollhom il-possibbiltà li jagħmlu t-test ta' kapaċità msemmi fil-paragrafu 1 sa mhux aktar tard minn sitt xhur wara d-deċiżjoni inizjali li timponi test ta' kapaċità fuq l-applikant.”.
(13)
L-Artikolu 15 huwa mħassar.
(14)
L-Artikolu 20 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 20
Adattament tal-listi ta’ attivitajiet fl-Anness IV
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 57c rigward l-adattament tal-listi ta’ attivitajiet stabbiliti fl-Anness IV li huma s-suġġett ta’ rikonoxximent tal-esperjenza professjonali skont l-Artikolu 16, bil-għan li jiġu aġġornati jew iċċarati l-attivitajiet elenkati fl-Anness IV b'mod partikolari sabiex jiġi speċifikat aktar l-ambitu tagħhom u biex jitqiesu kif xieraq l-aħħar żviluppi fil-qasam tan-nomenklaturi bbażati fuq l-attivitajiet, dejjem jekk dan ma jinvolvi l-ebda tnaqqis tal-ambitu tal-attivitajiet relatati mal-kategoriji individwali u li ma jkun hemm l-ebda ċaqliq tal-attivitajiet bejn il-listi eżistenti I, II u III tal-Anness IV.”.
(15)
L-Artikolu 21 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 4 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“4. Fir-rigward tal-operazzjoni tal-ispiżeriji li mhumiex soġġetti għal restrizzjonijiet territorjali, Stat Membru jista', b'deroga, jiddeċiedi li ma jikkunsidrax il-prova ta' kwalifiki professjonali msemmija fil-punt 5.6.2. tal-Anness V, għall-istabbiliment ta' spiżeriji ġodda miftuħa għall-pubbliku. Għall-finijiet ta' dan il-paragrafu, l-ispiżeriji li jkunu miftuħa għal inqas minn tliet snin għandhom ikunu kkunsidrati wkoll bħala spiżeriji ġodda.
Dik id-deroga ma tistax tiġi applikata fir-rigward tal-ispiżjara li l-kwalifiki formali tagħhom diġà ġew rikonoxxuti mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti għal skopijiet oħra u li kienu qed iwettqu effettivament u legalment l-attivitajiet ta' spiżjar għal tal-anqas tliet snin konsekuttivi f'dak l-Istat Membru.”;
(b)
il-paragrafu 6 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“6. Kull Stat Membru għandu jissoġġetta l-aċċess għal u l-eżerċizzju tal-attivitajiet professjonali ta' tobba, infermiera responsabbli mill-kura ġenerali, professjonist tad-dentistrija, kirurgi veterinarji, qwiebel u spiżjara għall-pussess ta' provi ta’ kwalifiki formali msemmija fil-punti 5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 u 5.6.2 tal-Anness V rispettivament, li jagħtu prova li l-professjonist ikonċernat kiseb, matul it-taħriġ tiegħu, kif xieraq, l-għarfien, il-ħiliet u l-kompertenzi msemmija fl-Artikoli 24(3), 31(6), 31(7), 34(3), 38(3), 40(3) u 44(3).
Sabiex jittieħed inkunsiderazzjoni l-progress xjentifiku u tekniku ġeneralment rikonoxxut, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa tadotta atti delegati fis-sens tal-Artikolu 57e sabiex jiġu aġġornati l-għarfien u l-ħiliet imsemmija fl-Artikoli 24(3), 31(6), 34(3), 38(3), 40(3), 44(3) u 46(4) biex b’hekk jiġi rifless l-iżvilupp tad-dritt tal-Unjoni li jaffettwa direttament il-professjonalisti kkonċernati.
Dawn l-aġġornamenti ma għandhomx jeħtiġu emenda tal-prinċipji leġislattivi fis-seħħ fl-Istati Membri relatati mal-istruttura ta' professjonijiet għal dak li jikkonċerna t-taħriġ u l-kondizzjonijiet għal aċċess minn persuni fiżiċi. Dawn l-aġġornamenti għandhom jirrispettaw ir-responsabbiltà tal-Istati Membri għall-organizzazzjoni tas-sistemi ta’ edukazzjoni, kif stabbilit fl-Artikolu 165(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE).”;
(c)
il-paragrafu 7 huwa mħassar.
(16)
Jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 21a
Proċedura ta’ notifika
1. Kull Stat Membru għandu jinnotifika lill-Kummissjoni dwar il-liġijiet, regolamenti jew dispożizzjonijiet amministrattivi li jadotta fir-rigward tal-ħruġ ta’ provi ta’ kwalifiki formali fil-professjonijiet koperti minn dan il-Kapitolu.
Fil-każ tal-provi ta’ kwalifiki formali msemmija fit-Taqsima 8, notifika skont l-ewwel subparagrafu għandha tiġi indirizzata lill-Istati Membri l-oħra wkoll.
2. In-notifika msemmija fil-paragrafu 1 għandha tinkludi informazzjoni dwar it-tul u l-kontenut tal-programmi ta’ taħriġ.
3. In-notifika msemmija fil-paragrafu 1 għandha tiġi trażmessa permezz tal-IMI.
4. Sabiex jittieħed kont xieraq tal-iżviluppi leġiżlattivi u amministrattivi fl-Istati Membri u sakemm il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministratitivi notifikati skont il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu huma konformi mal-kondizzjonijiet stabbiliti f'dan il-Kapitolu, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 57c sabiex temenda l-punti 5.1.1 sa 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 u 5.7.1 tal-Anness V, fir-rigward tal-aġġornament tat-titli adottati mill-Istati Membri bħala prova ta’ kwalifiki formali u, fejn dan ikun xieraq, il-korp li joħroġ il-provi ta’ kwalifiki formali, iċ-ċertifikat li jakkumpanjahom u t-titlu professjonali korrispondenti.
5. Fejn id-dispożizzjonijiet leġiżlattivi, regolatorji jew amministrattivi notifikati skont il-paragrafu 1 ma jkunux konformi mal-kondizzjonijiet stabbilit f’dan il-Kapitolu, il-Kummissjoni għandha tadotta att ta’ implimentazzjoni sabiex tirrifjuta l-emendi rikjesti tal-punti 5.1.1 sa 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 jew 5.7.1 tal-Anness V.”
(17)
L-Artikolu 22 huwa emendat kif ġej:
(a)
fl-ewwel paragrafu, il-punt (b) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“(b)
L-Istati Membri għandhom, b’mod konformi mal-proċeduri speċifiċi għal kull Stat Membru, jiżguraw, billi jinkoraġġixxu żvilupp professjonali kontinwu, li l-professjonisti li l-kwalifika professjonali tagħhom hija koperta mill-Kapitolu III ta' dan it-Titolu jkunu jistgħu jaġġornaw l-għarfien, il-ħiliet u l-kompetenzi tagħhom ħalli jiddisponu minn prattika sikura u effikaċi u jinżammu aġġornati fir-rigward tal-iżviluppi professjonali.”;
(b)
jiżdied il-paragrafu li ġej:
“L-Istati Membri għandhom jinformaw lill-Kummissjoni dwar il-miżuri meħuda skont il-punt(b) tal-ewwel paragrafu sat-18 ta’ Jannar 2016.”
(18)
fl-Artikolu 24, il-paragrafu 2 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“2. It-taħriġ mediku bażiku għandu jinkludi total ta’ tal-inqas ħames snin ta’ studju, li jistgħu jingħataw ukoll f’termini ta' krediti tal-ECTS ekwivalenti, u għandu jikkonsisti f’tal-inqas 5 500 siegħa ta’ taħriġ teoretiku u prattiku pprovdut minn, jew inkella taħt is-superviżjoni ta’ università.
Għall-professjonisti li bdew l-istudji tagħhom qabel l-1 ta’ Jannar 1972, il-kors ta’ taħriġ imsemmi fl-ewwel subparagrafu jista’ jinkludi sitt xhur ta’ taħriġ prattiku full-time f’livell universitarju taħt is-superviżjoni tal-awtoritajiet kompetenti.”.
(19)
L-Artikolu 25 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“1. L-ammissjoni għal taħriġ mediku ta’ speċjalizzazzjoni għandu jkun kontinġenti fuq it-tlestija u l-validazzjoni ta’ programm ta’ taħriġ mediku bażiku kif imsemmi fl-Artikolu 24(2) li matulu l-apprentist ikun kiseb l-għarfien meħtieġ ta’ mediċina bażika.”
(b)
jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
“3a. Fil-leġiżlazzjonijiet nazzjonali tagħhom, l-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu eżenzjonijiet parzjali minn partijiet tat-taħriġ mediku ta’ speċjalizzazzjoni elenkati fil-punt 5.1.3 tal-Anness V, li għandhom jingħataw fuq bażi ta’ każ b’każ, jekk dik il-parti tkun diġà ġiet segwita matul it-tlestija ta’ programm ta’ taħriġ ta’ speċjalizzazzjoni ieħor li huwa elenkat fil-punt 5.1.3 tal-Anness V, li għaliha l-professjonist ikun diġà kiseb il-kwalifika professjonali fi Stat Membru. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-eżenzjoni mogħtija mhijiex ta’ aktar minn nofs it-tul ta' żmien minimu tal-kors ta’ taħriġ mediku speċjalizzat inkwistjoni.
Kull Stat Membru għandu jinnotifika lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra bil-leġiżlazzjoni nazzjonali kkonċernata għal dawn l-eżenzjonijiet parzjali.”
(c)
Il-paragrafu 5 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“5. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 57c rigward l-adattamenti tal-perjodi minimi ta’ taħriġ imsemmija fil-punt 5.1.3 tal-Anness V għall-progress xjentifiku u tekniku.”;
(20)
Fl-Artikolu 26, it-tieni paragrafu huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Sabiex jittieħed kont xieraq tal-bidliet fil-leġiżlazzjoni nazzjonali u bl-għan li tiġi aġġornata din id-Direttiva, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 57c rigward l-inklużjoni fil-punt 5.1.3 tal-Anness V ta’ speċjalizzazzjonijiet mediċi ġodda komuni għal tal-inqas żewġ kwinti mill-Istati Membri.”.
(21)
fl-Artikolu 27, jiddaħħal il-paragrafu li gej:
“2a. L-istati Membri għandhom jirrikonoxxu l-kwalifiki ta’ tobba speċjalizzati miksuba fl-Italja, u elenkati fil-punti 5.1.2 u 5.1.3 tal-Anness V, lil tobba li bdew it-taħriġ speċjalizzat tagħhom wara l-31 ta’ Diċembru 1983 u qabel l-1 ta’ Jannar 1991, minkejja li t-taħriġ ikkonċernat ma jissodisfax ir-rekwiżiti ta' taħriġ kollha stabbiliti fl-Artikolu 25, jekk il-kwalifika tkun akkompanjata minn ċertifikat maħruġ mill-awtoritajiet kompetenti Taljani li jiddikjara li t-tabib ikkonċernat kien effettivament u legalment qed jeżerċita, fl-Italja, attiviatjiet ta’ speċjalista mediku fl-istess qasam speċjalizzat ikkonċernat, għal tal-anqas seba’ snin konsekuttivi matul l-għaxar snin li jippreċedu l-għoti taċ-ċertifikat.”.
(22)
Fl-Artikolu 28, il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
"1. Ammissjoni għal taħriġ speċifiku fil-prattika medika ġenerali għandha tkun kontinġenti fuq it-tlestija u l-validazzjoni ta' programm bażiku ta' taħriġ mediku kif imsemmi fl-Artikolu 24(2) li matulu t-trainee jkun kiseb l-għarfien rilevanti tal-mediċina bażika."
(23)
L-Artikolu 31 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
"1. Ammissjoni għat-taħriġ għal infirmiera responsabbli mill-kura ġenerali għandha tkun kontinġenti ma’ jew:
(a)
it-tlestija tal-edukazzjoni ġenerali ta’ 12-il sena, kif għandu jkun muri permezz ta' diploma, ċertifikat jew prova oħra maħruġa mill-awtoritajiet jew il-korpi kompetenti fi Stat Membru jew ċertifikat li jagħti prova ta' suċċess f'eżami, ta' livell ekwivalenti u li jagħti aċċess għall-universitajiet jew għal istituzzjonijiet ta’ edukazzjoni ogħla ta’ livell rikonoxxut bħala ekwivalenti; jew
(b)
it-tlestija tal-edukazzjoni ġenerali ta’ mill-inqas 10 snin, kif għandu jkun muri permezz ta' diploma, ċertifikat jew prova oħra maħruġa mill-awtoritajiet jew il-korpi kompetenti fi Stat Membru jew ċertifikat li jagħti prova ta' suċċess f'eżami, ta' livell ekwivalenti u li jagħti aċċess għal skola vokazzjonali jew programm ta’ taħriġ vokazzjonali għall-infirmiera."
(b)
Fil-paragrafu 2, it-tieni u t-tielet subparagrafi huma sostitwiti b’dan li ġej:
“Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 57c rigward l-emendi għal-listi stabbiliti fil-punt 5.2.1 tal-Anness V bil-għan li tadattaha għal progress, xjentifiku u tekniku.
L-emendi msemmija fit-tieni subparagrafu ma għandhomx jeħtiġu emenda tal-prinċipji leġislattivi fis-seħħ fl-Istati Membri relatati mal-istruttura ta' professjonijiet għal dak li jikkonċerna t-taħriġ u l-kondizzjonijiet għal aċċess minn persuni fiżiċi. Dawn l-emendi għandhom jirrispettaw ir-responsabbiltà tal-Istati Membri għall-organizzazzjoni tas-sistemi ta’ edukazzjoni, kif stabbilit fl-Artikolu 165(1) TFUE.”;
(c)
Fil-paragrafu 3, l-ewwel subparagrafu huwa sostitwit b’dan li ġej:
"It-taħriġ tal-infirmiera responsabbli mill-kura ġenerali għandu jinvolvi tal-inqas total ta’ tliet snin ta’ studju, li jistgħu jiġu espressi wkoll bil-krediti tal-ECTS ekwivalenti, u għandu jikkonsisti f’tal-inqas 4 600 siegħa ta’ taħriġ teoretiku u kliniku, fejn it-tul ta' żmien tat-taħriġ teoretiku jirrappreżenta tal-inqas terz u t-tul ta' żmien tat-taħriġ kliniku tal-inqas nofs it-tul minimu tat-taħriġ. L-Istati Membri jistgħu jagħtu eżenzjonijiet parzjali lil professjonisti li diġà rċivew parti mit-taħriġ tagħhom f’korsijiet li huma tal-inqas ta’ livell ekwivalenti."
(d)
il-paragrafu 4 huwa sostitwit b’dan li ġej:
"4. L-edukazzjoni teoretika hija dik il-parti tat-taħriġ għall-infirmiera li minnha l-infirmiera trainee jakkwistaw l-għarfien, il-ħiliet u l-kompetenzi professjonali tagħhom kif meħtieġ skont il-paragrafi 6 u 7. It-taħriġ għandu jingħata minn għalliema tal-kura mill-infermiera u minn persuni kompetenti oħra, f’universitajiet, f’istituzzjonijiet ta’ edukazzjoni ogħla ta’ livell rikonoxxut bħala ekwivalenti jew fi skejjel vokazzjonali jew programm ta’ taħriġ vokazzjonali għall-infirmiera.";
(e)
Fil-paragrafu 5, l-ewwel subparagrafu huwa sostitwit b’dan li ġej:
“5. It-taħriġ fi klinika huwa dik il-parti tat-taħriġ għall-infirmiera li fih infirmiera trainees jitgħallmu, bħala parti minn tim u b'kuntatt dirett ma' individwu f'saħħtu jew marid u/jew komunità, jorganizzaw, jagħtu u jevalwaw il-kura komprensiva tal-infirmiera meħtieġa, abbażi tal-għarfien, il-ħiliet u l-kompetenzi li huma jkunu kisbu. L-infirmier trainee għandu jitgħallem mhux biss kif jaħdem fi grupp, imma wkoll kif imexxi grupp u jorganizza l-kura ġenerali tal-infirmiera, inkluża l-edukazzjoni dwar is-saħħa għal individwi u gruppi żgħar, fl-istituti għas-saħħa jew fil-komunità.”;
(f)
il-paragrafu 6 huwa sostitwit b’dan li ġej:.
“6. Taħriġ għall-infermiera responsabbli mill-kura ġenerali għandu jipprovdi assigurazzjoni li l-professjonist ikkonċernat kiseb l-għarfien u l-ħiliet li ġejjin:
(a)
għarfien globali tax-xjenzi li fuqhom hi bbażata l-infirmerija ġenerali, inkluż fehma suffiċjenti tal-istruttura, il-funzjonijiet fiżjoloġiċi u l-imġieba ta' persuni b'saħħithom u morda, u tar-relazzjoni bejn l-istat tas-saħħa u l-ambjent fiżiku u soċjali tal-bniedem;
(b)
għarfien dwar in-natura u l-etika tal-professjoni u tal-prinċipji ġenerali tas-saħħa u s-sengħa tal-kura;
(c)
esperjenza klinika adegwata; din l-esperjenza, li għandha tintgħażel għall-valur ta' taħriġ tagħha, għandha tkun miksuba taħt is-sorveljanza ta' persunal ta' infermiera kwalifikat u f'postijiet fejn in-numru ta' persunal kwalifikat u t-tagħmir huma xierqa għall-kura tal-pazjenti mill-infermiera;
(d)
l-abbiltà li wieħed jipparteċipa fit-taħriġ prattiku ta' persunal tas-saħħa u l-esperjenza ta’ xogħol ma' dan il-persunal;
(e)
l-esperjenza li wieħed jaħdem ma' membri ta' professjonijiet oħrajn fis-settur tas-saħħa.”;
(g)
Jiżdied il-paragrafu li ġej:
“7. Kwalifiki formali bħala infermier responsabbli għall-kura ġenerali għandhom jipprovdu prova li l-professjonist inkwistjoni huwa kapaċi japplika tal-inqas l-kompetenzi li ġejjin, irrispettivament minn jekk it-taħriġ seħħx f’universitajiet, f’istituzzjonijiet ta’ edukazzjoni ogħla f’livell rikonoxxut bħala ekwivalenti jew fi skola vokazzjonali jew permezz ta' programm ta’ taħriġ vokazzjonali tal-infermiera:
(a)
il-kompetenza li jagħmel dijanjosi indipendenti tal-kura tal-infermiera bl-użu ta’ għarfien teoretiku u kliniku attwali u li jippjana, jorganizza u jimplementa l-kura tal-infermiera meta l-pazjenti jiġu ttrattati abbażi tal-għarfien u l-ħiliet akkwistati skont il-punti (a), (b) u (c) tal-paragrafu 6 sabiex titjieb il-prattika professjonali;
(b)
il-kompetenza li jaħdem flimkien ma’ atturi oħra fis-settur tas-saħħa b’mod effikaċi, inkluża l-parteċipazzjoni fit-taħriġ prattiku tal-persunal tas-saħħa fuq il-bażi tal-għarfien u l-ħiliet akkwistati skont il-punti (d) u (e) tal-paragrafu 6;
(c)
il-kompetenza li jaġevola lil individwi, familji u gruppi biex igawdu minn stil ta’ ħajja b'saħħitha u jieħdu kura tagħhom stess fuq il-bażi tal-għarfien u l-ħiliet miksuba skont il-punti (a) u (b) tal-paragrafu 6;
(d)
il-kompetenza li jibda’ miżuri immedjati li jippreservaw il-ħajja u li jieħu miżuri fi kriżijiet u sitwazzjonijiet ta’ diżastri;
(e)
il-kompetenza li jagħti parir indipendenti, jistruwixxi u jappoġġa persuni li jeħtieġu l-kura u l-persuni marbuta magħhom;
(f)
il-kompetenza li jiżgura b’mod indipendenti l-kwalità u l-valutazzjoni tal-kura tal-infermiera;
(g)
il-kompetenza li jikkomunika b’mod komprensiv u professjonali u jikkoopera ma’ membri ta’ professjonijiet oħra fis-settur tas-saħħa;
(h)
il-kompetenza li janalizza l-kwalità tal-kura sabiex itejjeb il-prattika professjonali tiegħu stess bħal infermier responsabbli għall-kura ġenerali.”.
(24)
L-Artikolu 33 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 2 huwa mħassar;
(b)
il-paragrafu 3 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“3. L-Istati Membri għandhom jirrikonoxxu provi ta’ kwalifiki formali ta’ infirmiera li:
(a)
ngħataw fil-Polonja, lil infirmiera li lestew it-taħriġ qabel l-1 ta’ Mejju 2004, li ma kkonformawx mar-rekwiżiti minimi ta’ taħriġ stabbiliti fl-Artikolu 31, u
(b)
li ġew attestati mid-diploma ta’ ‘baċċelerat’ li kienet nkisbet fuq il-bażi ta’ programm speċjali ta’ titjib li jinstab:
(i)
fl-Artikolu 11 tal-Att tal-20 ta’ April 2004 dwar l-emenda tal-Att dwar il-professjonijiet ta’ infirmiera u qwiebel u dwar xi atti legali oħrajn (Il-Ġurnal Uffiċjali tar-Repubblika tal-Polonja tat-30 ta’ April 2004 Nru 92, pos. 885 u tal-2007, Nru 176, pos. 1237), u r-Regolament tal-Ministru tas-Saħħa tal-11 ta’ Mejju 2004 dwar il-kondizzjonijiet dettaljati tal-għoti ta’ studji għal infirmiera u qwiebel, li għandhom ċertifikat ta’ skola sekondarja (eżami finali - imsejjaħ “matura”) u li ggradwaw minn liċeo mediku u skejjel vokazzjonali mediċi li jgħallmu dwar il-professjoni ta’ infirmiera u qwiebel (Il-Ġurnal Uffiċjali tar-Repubblika tal-Polonja tal-2004 Nru 110, pos 1170 u tal-2010 Nru 65, pos. 420), jew;
(ii)
fl-Artikolu 52.3 punt 2 tal-Att tal-15 ta’ Lulju 2011 dwar il-professjonijiet ta’ infermiera u qwiebel (Il-Ġurnal Uffiċjali tar-Repubblika tal-Polonja tat-23 ta’ April 2011 No 174, pos. 1039); u r-Regolament tal-Ministru tas-saħħa tal-14 ta’ Gunju 2012 dwar il-kondizzjonijiet dettaljati tal-għoti ta’ studji għal infirmiera u qwiebel, li għandhom ċertifikat ta’ skola sekondarja (eżami finali - imsejjaħ “matura”) u li ggradwaw minn skola sekondarja medika jew post-sekondarja medika li jgħallmu dwar il-professjoni ta’ infirmiera u qwiebel (Il-Ġurnal Uffiċjali tar-Repubblika tal-Polonja tal-2012, pos. 770),
bil-għan li jiġi verifikat li l-infermier ikkonċernat għandu livell ta’ għarfien u kompetenza komparabbli għal dak tal-infirmiera li għandhom kwalifiki elenkati għall-Polonja, huma definiti fil-punt 5.2.2. tal-Anness V.”.
(25)
L-Artikolu 33a huwa sostitwit b’dan li ġej:
"Fir-rigward tal-kwalifika Rumena ta’ infermiera responsabbli għall-kura ġenerali, id-dispożizzjonijiet tad-drittijiet miksubin li ġejjin biss għandhom japplikaw:
Fil-każ ta' ċittadini ta’ Stati Membri li kienu mħarrġa bħala infermiera responsabbli għall-kura ġenerali fir-Rumanija u li t-taħriġ tagħhom ma jissodisfax ir-rekwiżiti minimi ta’ taħriġ stabbiliti fl-Artikolu 31, l-Istati Membri għandhom jirrikonoxxu l-evidenza li ġejja ta' kwalifiki professjonali bħala infermier responsabbli għall-kura ġenerali bħala prova suffiċjenti, bil-kondizzjoni li l-evidenza hija akkumpanjata minn ċertifikat li jiddikjara li dawn iċ-ċittadini tal-Istat Membru kienu effettivament u legalment qed jeżerċitaw attiviatjiet ta’ infermier responsabbli għall-kura ġenerali fir-Rumanija, inkluż it-teħid ta’ responsabbiltà sħiħa għall-ippjanar, l-organizzazzjoni u l-għoti ta’ kura ta’ infermier lill-pazjenti, għal perjodu ta’ tal-anqas tliet snin konsekuttivi matul il-ħames snin li jiġu qabel il-ħruġ taċ-ċertifikat:
(a)
Certificat de competenþe profesionale de asistent medical generalist b’edukazzjoni post-sekondarja miksuba minn școală postliceală, li jattesta taħriġ li beda qabel l-1 ta’ Jannar 2007;
(b)
Diplomã de absolvire de asistent medical generalist bi studji ta’ edukazzjoni ogħla fi żmien qasir, li tattesta taħriġ li beda qabel l-1 ta’ Ottubru 2003;
(c)
Diplomã de licenþã de asistent medical generalist bi studji ta’ edukazzjoni ogħla fi żmien twil, li tattesta taħriġ li beda qabel l-1 ta’ Ottubru 2003.".
(26)
fl-Artikolu 34, il-paragrafu 2 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“2. It-taħriġ dentali bażiku għandu jinkludi total ta’ mill-inqas ħames snin, li jista’ jingħata wkoll f’termini ta’ krediti tal-ECTS ekwivalenti, u għandu jikkonsisti f’tal-anqas 5 000 siegħa ta’ studju teoretiku u taħriġ prattiku li jinkludi tal-inqas il-programm deskritt fil-punt 5.3.1 tal-Anness V u pprovdut f’università, f’istitut ogħla li jipprovdi taħriġ rikonoxxut bħala ta’ livell ekwivalenti jew taħt is-superviżjoni ta’ università.
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 57c rigward l-emenda tal-lista stabbilita fil-punt 5.3.1. tal-Anness V bil-għan li tadattaha għall-progress xjentifiku u tekniku.
L-emendi msemmija fit-tieni subparagrafu ma għandhomx jeħtiġu emenda tal-prinċipji leġislattivi fis-seħħ fl-Istati Membri relatati mal-istruttura ta' professjonijiet għal dak li jikkonċerna t-taħriġ u l-kondizzjonijiet għal aċċess minn persuni fiżiċi. Dawn l-emendi għandhom jirrispettaw ir-responsabbiltà tal-Istati Membri għall-organizzazzjoni tas-sistemi ta’ edukazzjoni, kif stabbilit fl-Artikolu 165(1) TFUE.”.
(27)
L-Artikolu 35 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“1. L-ammissjoni għal taħriġ dentali speċjalizzat għandu jkun kontinġenti fuq it-tlestija u l-validazzjoni ta’ programm ta’ taħriġ dentali bażiku kif imsemmi fl-Artikolu 34 jew il-pussess tad-dokumenti msemmija fl-Artikoli 23 u 37.”;
(b)
il-paragrafu 2 huwa emendat kif ġej:
(i)
it-tieni subparagrafu huwa sostitwit b'dan li ġej:
“Korsijiet full-time ta’ speċjalizzazzjoni dentali għandhom idumu tal-anqas tliet snin, u għandhom jiġu sorveljati mill-awtoritajiet jew mill-korpi kompetenti. Għandhom jinvolvu l-parteċipazzjoni personali tal-professjonist tad-dentistrija li qed jitħarreġ sabiex isir speċjalist fl-attività u fir-responsabbiltajiet tal-istabbiliment ikkonċernat.”.
(ii)
it-tielet subparagrafu huwa mħassar;
(c)
Jizdiedu l-paragrafi li ġejjin:
“4. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 57c rigward l-adattamenti tal-perjodu minimu ta’ taħriġ imsemmi fil-paragrafu 2 għall-progress xjentifiku u tekniku.
5. Sabiex jittieħed kont xieraq tal-bidliet fil-leġiżlazzjoni nazzjonali u bl-għan li tiġi aġġornata din id-Direttiva, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 57c sabiex fil-punt 5.3.3. tal-Anness V tinkludi l-ispeċjalizzazzjonijiet il-ġodda fid-dentistrija komuni għal tal-inqas żewġ kwinti mill-Istati Membri.”.
(28)
fl-Artikolu 37, jiżdiedu l-paragrafi li ġejjin:
“3. Fir-rigward tal-evidenza ta’ kwalifiki formali tal-professjonisti tad-dentistrija, l-Istati Membri għandhom jirrikonoxxu tali evidenza b’mod konformi mal-Artikolu 21 fil-każijiet fejn l-applikanti jkunu bdew it-taħriġ tagħhom fit-18 ta’ Jannar 2016 jew qabel din id-data.
4. Kull Stat Membru għandu jirrikonoxxi l-provi ta' kwalifiki formali bħala tabib maħruġa fi Spanja lil professjonisti li bdew it-taħriġ mediku universitarju tagħhom bejn l-1 ta' Jannar 1986 sal-31 ta' Diċembru 1997, akkumpanjati minn ċertifikat maħruġ mill-awtoritajiet kompetenti Spanjoli.
Iċ-ċertifikat għandu jikkonforma li l-kondizzjonijiet li ġejjin huma sodisfatti:
(a)
il-professjonist inkwistjoni kkompleta b’suċċess tal-anqas tliet snin ta’ studju, ċertifikati mill-awtoritajiet kompetenti Spanjoli bħala ekwivalenti għat-taħriġ imsemmi fl-Artikolu 34;
(b)
il-professjonist inkwistjoni kien jeżerċita l-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 36 effettivament, legalment u prinċipalment fi Spanja għal mhux inqas minn tliet snin konsekuttivi matul il-ħames snin li jippreċedu l-għoti taċ-ċertifikat,
(c)
il-professjonist inkwistjoni huwa awtorizzat li jeżerċita jew li effettivament, legalment u prinċipalment jeżerċita l-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 36, taħt l-istess kondizzjonijiet bħad-detenturi ta' provi ta' kwalifiki formali elenkati għall-Spanja fil-punt 5.3.2 tal-Anness V.”
(29)
L-Artikolu 38 huwa emendat kif ġej:
(a)
Il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“1. “It-taħriġ ta’ kirurgi veterinarji għandu jinkludi total ta’ mill-inqas ħames snin ta’ studju teoretiku u prattiku full-time, li jista’ jingħata wkoll f’termini ta’ krediti tal-ECTS ekwivalenti, f’università jew istitut ta’ edukazzjoni ogħla li jipprovdi taħriġ rikonoxxut bħala ta’ livell ekwivalenti, jew taħt is-superviżjoni ta’ università, li tal-inqas ikopri l-programm ta’ studju msemmi fil-punt 5.4.1 tal-Anness V.
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 57c rigward l-emendar tal-lista mniżżla fil-punt 5.4.1 tal-Anness V bil-għan li tadattaha għall-progress xjentifiku u tekniku.
L-emendi msemmija fit-tieni subparagrafu ma għandhomx jeħtiġu emenda tal-prinċipji leġislattivi fis-seħħ fl-Istati Membri relatati mal-istruttura ta' professjonijiet għal dak li jikkonċerna t-taħriġ u l-kondizzjonijiet għal aċċess minn persuni fiżiċi. Dawn l-emendi għandhom jirrispettaw ir-responsabbiltà tal-Istati Membri għall-organizzazzjoni tas-sistemi ta’ edukazzjoni, kif stabbilit fl-Artikolu 165(1) TFUE.”;
(b)
il-paragrafu 3 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“3. It-taħriġ tal-kirurgi veterinarji għandu jagħti l-garanzija li l-professjonist inkwistjoni jkun kiseb l-għarfien u l-kompetenzi li ġejjin:
(a)
għarfien adegwat tax-xjenzi li fuqhom huma bbażati l-attivitajiet tal-kirurgu veterinarju u tad-dritt tal-Unjoni relatat ma' dawk l-attivitajiet;
(b)
għarfien adegwat tal-istruttura, il-funzjonijiet, l-imġiba u l-bżonnijiet fiżjoloġiċi tal-annimali, kif ukoll il-ħiliet u l-kompetenzi meħtieġa għat-trobbija, l-għalf, il-benessri, ir-riproduzzjoni u l-iġjene inġenerali tagħhom;
(c)
il-ħiliet u l-kompetenzi kliniċi, epidemjoloġiċi u analitiċi meħtieġa għall-prevenzjoni, id-dijanjosi u t-trattament tal-mard tal-annimali, inklużi l-anestesija, il-kirurġija mhux settika, u l-mewt mingħajr uġiegħ, kemm meqjusa flimkien kemm fi gruppi, inkluż għarfien speċifiku tal-mardiet li jistgħu jiġu trażmessi lill-bnedmin;
(d)
għarfien, ħiliet u kompetenzi adegwati għall-mediċina preventiva, inklużi kompetenzi fir-rigward ta’ mistoqsijiet u ċertifikazzjoni;
(e)
għarfien adegwat tal-iġjene u t-teknoloġija involuti fil-produzzjoni, fabbrikazzjoni u tqegħid fiċ-ċirkolazzjoni tal-ikel tal-annimali jew l-ikel li joriġina mill-annimali maħsuba għall-konsum mill-bniedem, inklużi l-ħiliet u l-kompetenzi meħtieġa għall-fehim u l-ispjegazzjoni tal-prattiki tajba f’dan ir-rigward;
(f)
l-għarfien, il-ħiliet u l-kompetenzi meħtieġa għall-użu responsabbli u raġjonevoli ta’ prodotti mediċinali veterinarji, sabiex jiġu trattati l-annimali u tiġi żgurata s-sikurezza tal-katina tal-ikel u l-protezzjoni tal-ambjent.”.
(30)
L-Artikolu 40 huwa emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 1, it-t-tielet u r-raba' subparagrafi huma sostitwiti b’dan li ġej:
“Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 57c rigward l-emendar tal-lista mniżżla fil-punt 5.5.1 tal-Anness V bil-għan li tadattaha għall-progress xjentifiku u tekniku.
L-emendi msemmija fit-tielet subparagrafu ma għandhomx jeħtiġu emenda tal-prinċipji leġislattivi fis-seħħ fl-Istati Membri relatati mal-istruttura ta' professjonijiet għal dak li jikkonċerna t-taħriġ u l-kondizzjonijiet għal aċċess minn persuni fiżiċi. Dawn l-emendi għandhom jirrispettaw ir-responsabbiltà tal-Istati Membri għall-organizzazzjoni tas-sistemi ta’ edukazzjoni, kif stabbilit fl-Artikolu 165(1) TFUE.”;
(b)
Il-paragrafu 2 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“2. L-ammissjoni għat-taħriġ bħala qabla għandu jiġi kontinġenti fuq waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
it-tlestija ta’ mill-inqas 12-il sena ta’ edukazzjoni ta’ skola ġenerali jew il-pussess ta' ċertifikat li jikkonferma suċċess f’eżami, ta’ livell ekwivalenti, għall-ammissjoni għall-iskola għall-qwiebel għar-rotta I;
(b)
il-pussess ta’ prova ta’ kwalifiki formali bħala infermiera responsabbli mill-kura ġenerali msemmija fil-punt 5.2.2. tal-Anness V għar-rotta II.”;
(c)
Il-paragrafu 3 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“3. It-taħriġ bħala qabla għandu jipprovdi assigurazzjoni li l-professjonist inkwistjoni kiseb l-għarfien u l-ħiliet li ġejjin:
(a)
għarfien dettaljat tax-xjenzi li fuqhom huma bbażati l-attivitajiet tal-qwiebel, b'mod partikolari għal dak li għandu x’jaqsam mal-qwiebel, l-ostetrija u l-ġinekoloġija;
(b)
għarfien adegwat dwar l-etika tal-professjoni u dwar il-leġiżlazzjoni rilevanti għall-prattika tal-professjoni;
(c)
għarfien adegwat ta’ għarfien mediku ġenerali (il-funzjonijiet bijoloġiċi, l-anatomija u l-fiżjoloġija) u ta’ farmakoloġija fil-qasam tal-ostetrija u tat-trabi li għadhom kemm twieldu, kif ukoll għarfien dwar ir-relazzjoni bejn l-istat tas-saħħa u l-ambjent fiżiku u soċjali tal-bniedem, u dwar l-imġiba tiegħu;
(d)
esperjenza klinika adegwata miksuba f'istituzzjonijiet approvati li jippermettu l-qabla tkun tista’, b’mod indipendenti u taħt ir-reponsabbiltà tagħha, safejn neċessarju, u bl-eċċezzjoni ta' sitwazzjonijiet patoloġiċi, tiġġestixxi l-kura ta' qabel it-twelid, issegwi t-twelid u l-konsegwenzi ta' dan f'istituzzjonijiet approvati, u tissorvelja l-ħlas u t-twelid, il-kura ta’ wara t-twelid u risuxxitazzjoni ta’ tarbija sakemm jiġi tabib;
(e)
fehma adegwata tat-taħriġ tal-persunal tas-saħħa u esperjenza ta' xogħol ma' tali persunal.”.
(31)
Fl-Artikolu 41, il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“1. Il-provi ta’ kwalifiki formali bħala qabla msemmija fil-punt 5.5.2 tal-Anness V għandhom ikunu soġġetti għal rikonoxximent awtomatiku skont l-Artikolu 21 sa fejn ikunu jissodisfaw wieħed mill-kriterji li ġejjin:
(a)
taħriġ full-time ta’ mill-inqas tliet snin bħala qabla, li jista’ wkoll jiġi espress fi krediti ekwivalenti tal-ECTS, li jinkludu mill-inqas 4 600 siegħa ta' edukazzjoni teoretika u prattika, li terz tal-perjodu minimu ikun taħriġ kliniku;
(b)
taħriġ full-time bħala qabla ta’ mill-inqas sentejn li jista’ wkoll jiġi espress fi krediti ekwivalenti tal-ECTS, li jikkonsistu f’tal-inqas 3 600 siegħa, li jkun kontinġenti fuq il-pussess ta’ provi ta’ kwalifiki formali bħala infirmiera responsabbli mill-kura ġenerali msemmija fil-punt 5.2.2 tal-Anness V;
(c)
taħriġ full-time bħala qabla ta’ mill-inqas 18-il xahar, li jista’ wkoll jiġi espress fi krediti ekwivalenti tal-ECTS, li jikkonsisti f’tal-inqas 3 000 siegħa li jkun kontinġenti fuq il-pussess ta’ provi ta’ kwalifiki formali bħala infirmiera responsabbli mill-kura ġenerali msemmija fil-punt 5.2.2 tal-Anness V u segwit minn sena ta’ prattika professjonali li għaliha jkun inħareġ ċertifikat skont il-paragrafu 2.”.
(32)
L-Artikolu 43 huwa emendat kif ġej:
(a)
jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
“1a. Fir-rigward ta’ provi ta’ kwalifiki formali ta’ qwiebel, l-Istati Membri għandhom jirrikonoxxu dawk il-kwalifiki b’mod awtomatiku fejn l-applikant ikun beda t-taħriġ qabel it-18 ta’ Jannar 2016 u r-rekwiżit ta’ ammissjoni għal dan it-taħriġ ikun ta’ 10 snin ta’ edukazzjoni ġenerali jew ta’ livell ekwivalenti għar-rotta I, jew taħriġ komplet bħala infirmiera responsabbli għal kura ġenerali kif attestat mill-evidenza ta’ kwalifika formali msemmija fil-punt 5.2.2 tal-Anness V qabel ma jibda t-taħriġ għall-qwiebel li jaqa’ taħt ir-rotta II.”;
(b)
il-paragrafu 3 huwa mħassar;
(c)
il-paragrafu 4 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“4. L-Istati Membri għandhom jirrikonoxxu l-provi ta’ kwalifiki formali bħala qabla li:
(a)
ngħataw lill-Polonja, lil infirmiera li temmew it-taħriġ tagħhom qabel l-1 ta’ Mejju 2004, imma ma jikkonformawx mar-rekwiżiti minimi tat-taħriġ stabbiliti fl-Artikolu 40, u
(b)
huma attestati b’diploma baċċelerat li kienet inkisbet abbażi ta’ programm ta’ aġġornament speċjali li jinsab:
(i)
fl-Artikolu 11 tal-Att tal-20 ta’ April 2004 dwar l-emendi għall-Att dwar il-professjonijiet ta’ infermiera u qwiebel u dwar xi atti legali oħra (Ġurnal Uffiċjali tar-Repubblika Pollakka tat-30 ta’ April 2004 Nru 92, pos. 885 u tal-2007 Nru 176, pos. 1237); u r-Regolament tal-Ministru tas-Saħħa tal-11 ta’ Mejju 2004 dwar il-kondizzjonijiet dettaljati għal taħriġ lill-infermiera u qwiebel, li għandhom ċertifikat ta’ skola sekondarja (eżami finali - matura) u huma gradwati minn liċeo mediku u skejjel mediċi vokazzjonali li jipprovdu tagħlim fil-professjoni ta’ infermiera u qabla (Ġurnal Uffiċjali tar-Repubblika Pollakka tat-13 ta’ Mejju 2004 Nru. 110, pos. 1170 u tal-2010 Nru 65, pos. 420); jew
(ii)
fl-Artikolu 53.3 punt 3 tal-Att tal-15 ta’ Lulju 2011 dwar il-professjonijiet tal-infermiera u l-qwiebel (il-Ġurnali Uffiċjali tar-Repubblika tal-Polonja tat-23 ta’ Awwissu 2011 Nru 174, pos. 1039), u r-Regolament tal-Ministru tas-Saħħa tal-14 ta’ Ġunju 2012 dwar il-kondizzjonijiet dettaljati tal-għoti ta' korsijiet ta’ edukazzjoni ogħla għall-infirmiera u l-qwiebel li għandhom ċertifikat ta’ skola sekondarja (eżami finali - imsejjaħ matura) u li ggradwaw minn skola sekondarja medika jew skola post-sekondarja li jgħallmu dwar il-professjoni ta’ infirmiera u qwiebel (Ġurnal Uffiċjali tal-Polonja tal-2012, pos. 770),
bil-għan li jkun verifikat li l-professjonist ikkonċernat għandu livell ta’ għarfien u kompetenza komparabbli ma’ dik tal-qwiebel li għandhom il-kwalifiki li, fil-każ tal-Polonja, huma stabbiliti fil-punt 5.5.2 tal-Anness V.”.
(33)
fl-Artikolu 44, il-paragrafu 2 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“2. Il-provi ta’ kwalifiki formali bħala spiżjar għandhom jikkonfermaw taħriġ ta’ mill-inqas ħames snin, li jista’ jingħata wkoll f’termini ta’ krediti tal-ECTS ekwivalenti, inklużi tal-inqas:
(a)
erba’ snin ta’ taħriġ teoretiku u prattiku full-time f’università jew istitut ta’ edukazzjoni ogħla ta’ livell rikonoxxut bħala ekwivalenti, jew taħt is-superviżjoni ta’ università;
(b)
matul jew fi tmiem it-taħriġ teoretiku u prattiku, taħriġ prattiku għal sitt xhur fi spiżerija li hija miftuħa għall-pubbliku jew fi sptar taħt is-superviżjoni ta’ dak id-dipartiment farmaċewtiku tal-isptar.
Iċ-ċiklu ta’ taħriġ imsemmi f’dan il-paragrafu għandu jinkludi tal-inqas il-programm deskritt fil-punt 5.6.1 tal-Anness V. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 57c rigward l-emendar tal-lista mniżżla fil-punt 5.64.1 tal-Anness V bil-għan li tadattaha għall-progress xjentifiku u tekniku, inkluż l-iżvilupp tal-prattika farmakoloġika.
L-emendi msemmija fit-tieni subparagrafu ma għandhomx jinvolvu xi emenda tal-prinċipji leġiżlattivi essenzjali eżistenti fl-Istati Membri relatati mal-istruttura tal-professjonijiet fir-rigward tat-taħriġ u l-kondizzjonijiet ta’ aċċess minn persuni fiżiċi. Dawn l-emendi għandhom jirrispettaw ir-responsabbiltà tal-Istati Membri għall-organizzazzjoni tas-sistemi ta’ edukazzjoni, kif stabbilit fl-Artikolu 165(1) TFUE.”.
(34)
Fil-Artikolu 45, il-paragrafu 2 huwa sostitwit b'dan li ġej:
“2. L-Istati Membri għandhom jassiguraw li d-detenturi ta' provi ta’ kwalifiki formali fil-farmaċija f’livell universitarju jew f’livell rikonoxxut bħala ekwivalenti, li jissodisfaw ir-rekwiżiti tal-Artikolu 44 jistgħu jgawdu aċċess għal u jeżerċitaw tal-inqas minn l-attivitajiet li ġejjin, soġġetti għar-rekwiżit, fejn xieraq, ta' esperjenza professjonali supplimentari:
(a)
il-preparazzjoni tal-forma farmaċewtika ta' prodotti mediċinali;
(b)
il-fabrikazzjoni u l-ittestjar ta’ prodotti mediċinali;
(c)
l-ittestjar ta' prodotti mediċinali f'laboratorju għall-kontroll tal-prodotti mediċinali,
(d)
il-ħażna, il-preservazzjoni u d-distribuzzjoni ta’ prodotti mediċinali fl-istadju tal-bejgħ bl-ingrossa;
(e)
il-provvista, il-preparazzjoni, l-ittestjar, il-ħażna u t-tqassim u l-għoti ta' prodotti mediċinali sikuri u effikaċi tal-kwalità meħtieġa fl-ispiżeriji miftuħa għall-pubbliku;
(f)
il-preparazzjoni, l-ittestjar, il-ħażna u l-għoti ta’ prodotti mediċinali sikuri u effikaċi tal-kwalità meħtieġa fl-isptarijiet;
(g)
l-għoti ta’ informazzjoni u pariri dwar prodotti mediċinali bħala tali, inkluż dwar l-użu xieraq tagħhom;
(h)
ir-rappurtar tar-reazzjonijiet avversi tal-prodotti farmaċewtiċi lill-awtoritajiet kompetenti;
(i)
appoġġ personalizzat lill-pazjenti li jimmedikaw lilhom infushom;
(j)
kontribut għall-kampanji ta' saħħa pubblika lokali jew nazzjonali.”.
(35)
L-Artikolu 46 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 46
Taħriġ ta’ periti
1. It-taħriġ bħala perit għandu jinkludi:
(a)
total ta’ tal-inqas ħames snin ta’ studju full-time f’università jew istituzzjoni ta’ tagħlim komparabbli li jwassal għat-tlestija b’suċċess ta’ eżami ta’ livell universitarju; jew
(b)
mhux inqas minn erba’ snin ta’ studju full-time f’università jew istituzzjoni ta’ tagħlim komparabbli li jwassal għat-tlestija b’suċċess ta’ eżami ta’ livell universitarju akkumpanjat b’ċertifikat li juri li tlestew sentejn ta’ taħriġ prattiku skont il-paragrafu 4.
2. L-arkitettura għandha tkun l-element prinċipali tal-istudju msemmi fil-paragrafu 1. L-istudju għandu jżomm bilanċ bejn l-aspetti teoretiċi u prattiċi tat-taħriġ fl-istudju tal-arkitettura u għandu jiggarantixxi l-kisba tal-għarfien, il-ħiliet u l-kompetenzi li ġejjin:
(a)
il-ħila li wieħed joħloq disinji arkitettoniċi li jissodisfaw kemm ir-rekwiżiti estetiċi kif ukoll dawk tekniċi;
(b)
għarfien adegwat tal-istorja u t-teoriji tal-arkitettura u l-arti, it-teknoloġiji u x-xjenzi umani relatati;
(c)
għarfien tal-arti fina bħala influwenza fuq il-kwalità tad-disinn arkitettoniku;
(d)
għarfien adegwat tad-disinjar u l-ippjanar urban u l-ħiliet involuti fil-proċess ta’ ppjanar;
(e)
il-fehim tar-relazzjoni bejn il-persuni u l-bini, u bejn il-bini u l-ambjent tiegħu, u l-ħtieġa li l-bini u l-ispazji jiġu relatati flimkien għall-ħtiġijiet tal-bniedem u l-iskala;
(f)
il-fehim tal-professjoni ta’ perit u r-rwol tal-perit fis-soċjetà, b’mod partikolari fit-tħejjija ta’ struzzjonijiet li jieħdu f’kunsiderazzjoni l-fatturi soċjali;
(g)
il-fehim tal-metodi ta’ investigazzjoni u t-tħejjija tal-istruzzjonijiet għal proġett ta’ disinjar;
(h)
il-fehim tad-disinn strutturali u l-problemi ta’ bini u ta’ inġenerija assoċjati mad-disinn tal-bini;
(i)
għarfien adegwat tal-problemi fiżiċi u t-teknoloġiji u tal-funzjoni tal-bini sabiex dawn jiġi pprovduti b’kondizzjonijiet interni għall-kumdità u protezzjoni kontra l-klima, fil-qafas ta’ żvilupp sostenibbli;
(j)
il-ħiliet ta’ disinjar meħtieġa sabiex jintlaħqu r-rekwiżiti tal-utenti tal-bini fi ħdan il-limiti imposti minn fatturi ta’ spejjeż u regolamenti ta’ bini;
(k)
għarfien adegwat tal-industriji, l-organizzazzjonijiet, ir-regolamenti u l-proċeduri involuti fit-trasformazzjoni ta’ kunċetti ta’ disinn f’bini u l-integrazzjoni ta’ pjanijiet fil-pjan ġenerali.
3. In-numru ta’ snin ta’ studju akkademiku msemmi fil-paragrafi 1 u 2 jistgħu wkoll jiġu espressi bil-krediti tal-ECTS ekwivalenti.
4. It-taħriġ prattiku professjonali'msemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 1 għandu jseħħ biss wara t-tlestija tal-ewwel tliet snin tal-istudju. Tal-anqas sena tat-taħriġ prattiku professjonali għandu jkun ibbażat fuq l-għarfien, il-ħiliet u l-kompetenzi miksuba matul l-istudju msemmi fil-paragrafu 2. Għal dak l-għan, it-taħriġ prattiku professjonali għandu jitwettaq taħt is-superviżjoni ta’ persuna jew entità li ġiet awtorizzata mill-awtorità kompetenti fl-Istat Membru ta’ oriġini. Tali taħriġ prattiku sorveljat jista’ jseħħ f’kwalunkwe pajjiż. It-taħriġ prattiku professjonali għandu jiġi evalwat mill-awtorità kompetenti fl-Istat Membru ta’ oriġini.”.
(36)
L-Artikolu 47 huwa sostitwit b’dan li ġej:
"Artikolu 47
Derogi mill-kondizzjonijiet għat-taħriġ ta’ periti
Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 46, anki dawn li ġejjin għandhom jitqiesu bħala li jikkonformaw mal-Artikolu 21: it-taħriġ bħala parti minn skemi ta’ titjib soċjali jew studji universitarji part-time li jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 46(2), kif ikkonfermati minn eżami fl-arkitettura li tkun għaddiet minnu l-professjonist li ilu jaħdem għal seba’ snin jew aktar fil-qasam tal-arkitettura taħt is-superviżjoni ta’ perit jew uffiċċju ta’ periti. L-eżami jrid ikun ta’ livell universitarju u għandu jkun ekwivalenti għall-eżami finali msemmi fil-punt (b) tal-Artikolu 46(1).".
(37)
L-Artikolu 49 huwa emendat kif ġej:
(a)
Jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
“1a. Il-paragrafu 1 għandu japplika anki għal provi ta’ kwalifiki formali bħala perit elenkat fl-Anness V, fejn it-taħriġ ikun beda qabel it-18 ta’ Jannar 2016.”;
(b)
Jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
“3. Kull Stat Membru għandu jagħti l-evidenza li ġejja l-istess effett fit-territorju tiegħu ta’ evidenza ta’ kwalifiki formali li huwa stess joħroġ għall-finijiet ta’ aċċess għal u l-eżerċizzju tal-attivitajiet professjonali ta' perit; evidenza ta’ tlestija ta’ taħriġ mill-5 ta’ Awwissu 1985 u li beda mhux aktar tard mis-17 ta’ Jannar 2014, provdut minn 'Fachhochschulen' fir-Repubblika Federali tal-Ġermanja matul perjodu ta’ tliet snin, li jissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 46(2) u li jagħti aċċess għall-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 48 f’dak l-Istat Membru taħt it-titlu professjonali ta’ “perit”, safejn it-taħriġ kien segwit minn perjodu ta’ erba’ snin ta’ esperjenza professjonali fir-Repubblika Federali tal-Ġermanja, kif attestat minn ċertifikat maħruġ mill-awtorità kompetenti li fir-reġistru tagħha jidher l-isem tal-perit li jixtieq jibbenefika mid-dispożizzjonijiet ta’ din id-Direttiva.”.
(38)
fit-Titolu III, jiddaħħal il-Kapitolu li ġej:
“Kapitolu IIIA
Rikonoxximent awtomatiku abbażi ta’ prinċipji ta’ taħriġ komuni
Artikolu 49a
Qafas ta’ taħriġ komuni
1. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, "qafas ta’ taħriġ komuni" tfisser sett komuni ta’ għarfien, ħiliet u kompetenzi minimi meħtieġa għall-eżerċitar ta’ professjoni speċifika. Qafas ta’ taħriġ komuni ma għandux jissostitwixxi programmi ta’ taħriġ nazzjonali sakemm Stat Membru ma jiddeċidix mod ieħor taħt il-liġi nazzjonali. Għall-finijiet ta’ aċċess għal professjoni u l-eżerċitar tagħha fl-istati Membri li jirregolaw dik il-professjoni, Stat Membru għandu jagħti l-prova tal-kwalifiki professjonali miksuba abbażi ta’ qafas bħal dan l-istess effett fit-territorju tiegħu bħall-prova ta’ kwalifiki formali li joħroġ huwa stess, bil-kondizzjoni li tali qafas jissodisfa il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 2.
2. Qafas ta’ taħriġ komuni għandu jikkonforma mal-kondizzjonijiet li ġejjin
(a)
il-qafas ta’ taħriġ komuni jippermetti iktar professjonisti jiċċaqilqu lejn Stati Membri oħra;
(b)
il-professjoni li l-qafas ta' taħriġ komuni japplika għaliha hija regolata, jew l-edukazzjoni u t-taħriġ li jwassal għall-professjoni huma regolati, f’tal-inqas terz mill-Istati Membri kollha;
(c)
is-sett komuni ta’ għarfien, ħiliet u kompetenzi jikkombina l-għarfien, il-ħiliet u l-kompetenzi meħtieġa fis-sistemi ta’ edukazzjoni u taħriġ applikabbli f’tal-inqas terz mill-Istati Membri; f'dan ir-rigward mhuwiex rilevanti jekk l-għarfien, il-ħiliet u l-kompetenzi nkisbu bħala parti minn edukazzjoni ġenerali f'università jew f'istituzzjonijiet ta’ edukazzjoni ogħla jew bħala parti minn taħriġ vokazzjonali;
(d)
il-qafas ta’ taħriġ komuni għandhom jiġu bbażati fuq il-livelli tal-Qafas tal-Kwalifiki Ewropej, kif definit fl-Anness II tar-Rakkomandazzjoni tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2008 dwar l-istabbiliment tal-Qafas ta’ Kwalifiki Ewropej għat-tagħlim tul il-ħajja (****);
(e)
il-professjoni kkonċernata ma hija la koperta minn qafas ta’ taħriġ komuni ieħor u lanqas suġġetta għal rikonoxximent awtomatiku taħt il-Kapitolu III tat-Titolu III
(f)
il-qafas ta’ taħriġ komuni tħejja wara proċess korrett trasparenti, inkluż ma’ partijiet ikkonċernati rilevanti mill-Istati Membri fejn il-professjoni mhijiex regolata;
(g)
il-qafas ta’ taħriġ komuni jippermetti liċ-ċittadini minn kwalunkwe Stat Membru sabiex ikunu eliġibbli li jiksbu l-kwalifika professjonali taħt dan il-qafas mingħajr ma qabel ikunu meħtieġa jkunu membri ta’ organizzazzjoni professjonali jew li jkunu rreġistrati ma’ organizzazzjoni bħal din.
3. L-organizzazzjonijiet professjonali rappreżentattivi fil-livell tal-Unjoni, kif ukoll l-organizzazzjonijiet professjonali nazzjonali jew l-awtoritajiet kompetenti minn tal-anqas terz tal-Istati Membri, jistgħu jippreżentaw lill-Kummissjoni suġġerimenti għall-oqsfa ta’ taħriġ komuni li jissodisfaw il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 2.
4. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 57c sabiex tistabbilixxi qafas komuni ta' taħriġ għal professjoni partikolari bbażat fuq il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu.
5. Stat Membru għandu jkun eżenti mill-obbligu li jintroduċi l-qafas ta’ taħriġ komuni msemmi fil-paragrafu 4 fit-territorju tiegħu u mill-obbligu li jagħti rikonoxximent awtomatiku lill-kwalifiki professjonali miksuba taħt dak il-qafas ta’ taħriġ komuni jekk waħda minn dawn il-kondizzjonijiet hija sodisfatta:
(a)
ma hemmx istituzzjonijiet ta’ edukazzjoni jew ta’ taħriġ disponibbli fit-territorju tiegħu biex joffri tali taħriġ għall-professjoni kkonċernata;
(b)
l-introduzzjoni ta’ qafas ta’ taħriġ komuni se taffettwa b’mod negattiv l-organizzazzjoni tas-sistema ta’ edukazzjoni u taħriġ professsjonali tiegħu;
(c)
hemm differenzi sostanzjali bejn il-qafas ta’ taħriġ komuni u t-taħriġ rikjest fit-territorju tiegħu, li jinvolvi riskji serji għall-politika pubblika tiegħu, is-sigurtà pubblika, is-saħħa pubblika jew għas-sikurezza ta’ dawk li jirċievu s-servizz jew għall-protezzjoni tal-ambjent.
6. L-Istati Membri għandhom, fi żmien sitt xhur mid-dħul fis-seħħ tal-att delegat imsemmi fil-paragrafu 4, jinnotifikaw lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra dwar:
(a)
il-kwalifiki nazzjonali, u fejn applikabbli t-titli professjonali nazzjonali li jikkonformaw mal-qafas ta’ taħriġ komuni; jew
(b)
kwalunkwe użu tal-eċċezzjoni msemmija fil-paragrafu 5, flimkien ma' ġustifikazzjoni li l-kondizzjonijiet tagħha taħt dak il-paragrafu ġew sodisfatti. Il-Kummissjoni tista, fi żmien tliet xhur, tirrikjedi kjarifika ulterjuri jekk tikkunsidra li Stat Membru ma ta l-ebda ġustifikazzjoni jew ta ġustifikazzjoni insuffiċjenti li xi waħda minn dawn il-kondizzjonijiet ġiet sodisfatta. L-Istat Membru għandu jirrispondi fi żmien tliet xhur minn tali rikjesta.
Il-Kummissjoni tista' tadotta att ta’ implimetazzjoni sabiex telenka l-kwalifiki professjonali nazzjonali u t-titli professjonali nazzjonali li jibbenefikaw minn rikonoxximent reċiproku taħt il-qafas ta’ taħriġ komuni adottat fis-sens tal-paragrafu 4.
7. Dan l-Artikolu japplika wkoll għall-ispeċjalizzazzjonijiet ta’ professjoni, sakemm dawk l-ispeċjalizzazzjonijiet jikkonċernaw attivitajiet professjonali li l-aċċess għalihom u l-eżerċitar tagħhom huma regolati fl-Istati Membri, fejn il-professjoni hija diġà suġġetta għal rikonoxximent awtomatiku taħt il-Kapitolu III tat-Titolu III, iżda mhux l-ispeċjalizzazzjoni kkonċernata.
Artikolu 49b
Testijiet ta’ taħriġ komuni
1. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, “test ta’ taħriġ komuni” tfisser test ta’ kapaċità standarizzat disponibbli fl-Istati Membri parteċipanti u riservat għad-detenturi ta’ kwalifika professjonali partikolari. Li wieħed jgħaddi minn test bħal dan fi Stat Membru għandu jagħti d-dritt lil detentur ta’ kwalifika professjonali partikolari li jeżerċita l-professsjoni fi kwalunkwe Stat Membri ospitanti kkonċernat bl-istess kondizzjonijiet bħal dawk tad-detenturi ta’ kwalifiki professjonali miksuba f’dak l-Istat Membru.
2. It-test ta' taħriġ komuni għandu jikkonforma mal-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
it-test ta’ taħriġ komuni jippermetti iktar professjonisti jiċċaqilqu lejn Stati Membri oħra;
(b)
il-professjoni li għaliha japplika t-test ta’ taħriġ komuni hija regolata, jew l-edukazzjoni u t-taħriġ li jwassal għall-professjoni kkonċernata huma regolati’tal-inqas terz mill-Istati Membri;
(c)
test ta’ taħriġ komuni tħejja wara proċess trasparenti b'mod xieraq, inklużi l-partijiet interessati rilevanti mill-Istati Membri fejn il-professjoni mhijiex regolata;
(d)
it-test ta’ taħriġ komuni jippermetti liċ-ċittadini minn kwalunkwe Stat Membru li jipparteċipaw f'tali test u fl-organizzazzjoni prattika ta' tali testijiet fl-Istati Membri mingħajr ma qabel ikunu meħtieġa li jkunu membri ta’ xi organizzazzjoni professjonali jew li jkunu rreġistrati ma’ organizzazzjoni bħal din.
3. L-organizzazzjonijiet professjonali rappreżentattivi fil-livell tal-Unjoni, kif ukoll l-organizzazzjonijiet professjonali nazzjonali jew l-awtoritajiet kompetenti minn tal-anqas terz tal-Istati Membri, jistgħu jippreżentaw lill-Kummissjoni suġġerimenti għat-testijiet ta’ taħriġ komuni li jissodisfaw il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 2.
4. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 57c ħalli tistabbilixxi l-kontenut ta’ test ta’ taħriġ komuni, u l-kondizzjonijiet meħtieġa sabiex wieħed jipparteċipa u jgħaddi mit-test.
5. Stat Membru għandu jkun eżenti mill-obbligu li jorganizza t-test ta’ taħriġ komuni msemmi fil-paragrafu 4 fit-territorju tiegħu u mill-obbligu li jagħti rikonoxximent awtomatiku lill-professjonisti li għaddew it-test ta’ taħriġ komuni jekk waħda minn dawn il-kondizzjonijiet hija sodisfatta:
(a)
il-professjoni kkonċernata mhijiex regolata fit-territorju tiegħu;
(b)
il-kontenut tat-test ta’ taħriġ komuni mhux se jimmitiga biżżejjed ir-riskji serji għas-saħħa pubblika jew is-sikurezza ta’ dawn li jirċievu s-servizz, li huma rilevanti fit-territorju tiegħu;
(c)
il-kontenut tat-test ta’ taħriġ komuni se jrendi l-aċċess għall-professjoni ferm anqas attraenti apparagun mar-rekwiżiti nazzjonali.
6. L-Istati Membri għandhom, fi żmien sitt xhur mid-dħul fis-seħħ tal-att delegat imsemmi fil-paragrafu 4, jinnotifikaw lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra dwar:
(a)
il-kapaċità disponibbli għall-organizzazzjoni ta’ testijiet bħal dawn; jew
(b)
kwalunkwe użu tal-eċċezzjoni msemmija fil-paragrafu 5, flimkien mal-ġustifikazzjoni li l-kondizzjonijiet tagħha taħt dak il-paragrafu ntlaħqu. Il-Kummissjoni tista, fi żmien tliet xhur, tirrikjedi kjarifika ulterjuri jekk tikkunsidra li Stat Membru ma ta l-ebda ġustifikazzjoni jew ta ġustifikazzjoni insuffiċjenti li xi waħda minn dawn il-kondizzjonijiet giet sodisfatta. L-Istat Membru għandu jirrispondi fi żmien tliet xhur minn tali rikjesta.
Il-Kummissjoni tista' tadotta att ta’ implimetazzjoni sabiex telenka l-Istati Membri li fihom it-testijiet ta’ taħriġ komuni adottati fis-sens tal-paragrafu 4 se jiġu organizzati, il-frekwenza matul sena kalendarja u arranġamenti oħra neċessarji għall-organizzazzjoni ta’ testijiet ta’ taħriġ komuni madwar l-istati Membri.
(****) ĠU C 111, 6.5.2008, p. 1.”." 						
(39)
fl-Artikolu 50, jiddaħħlu l-paragrafi li ġejjin:
“3a. Fil-każ ta’ dubji ġustifikati, l-Istat Membru ospitanti jista’ jitlob lill-awtoritajiet kompetenti ta’ Stat Membru konferma dwar il-fatt li l-applikant mhuwiex sospiż jew projbit milli jwettaq il-professjoni minħabba kondotta professjonali ħażina u serja jew ikkundannat għal reati relatati mat-twettiq ta’ waħda mill-attivitajiet tiegħu/tagħha.
3b. Skambju ta’ informazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti ta’ Stati Membri differenti skont dan l-Artikolu għandu jsir permezz tal-IMI.”.
(40)
Fl-Artikolu 52, jiżdied il-paragrafu li ġej:
“3. Stat Membru ma jistax jirriżerva l-użu tat-titlu professjonali għad-detenturi ta’ kwalifiki professjonali jekk ma jkunx innotifika l-assoċjazzjoni u l-organizzazzjoni lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra skont l-Artikolu 3(2).”.
(41)
l-Artikolu 53 huwa sostitwit b'dan li ġej:
“Artikolu 53
Għarfien ta' lingwi
1. Il-professjonisti li jibbenefikaw mir-rikonoxximent ta' kwalifiki professjonali għandu jkollhom għarfien ta' lingwi neċessarju għall-ipprattikar tal-professjoni fl-Istat Membru ospitanti.
2. Stat Membru għandu jiżgura li kwalunkwe verifika mwettqa minn, jew taħt is-sorveljanza ta’ awtorità kompetenti sabiex tiġi kontrollata l-konformità mal-obbligu taħt il-paragrafu 1 tkun limitata għall-għarfien ta’ lingwa uffiċjali waħda tal-Istat Membru ospitanti, jew lingwa amministrattiva waħda tal-Istat Membru ospitanti, sakemm tkun wkoll lingwa uffiċjali tal-Unjoni.
3. Il-verifiki mwettqa fis-sens tal-paragrafu 2 jistgħu jiġu imposti jekk il-professjoni li se tiġi eżerċitata għandha implikazzjonijiet ta’ sikurezza għall-pazjent. Il-verifiki jistgħu jiġu imposti fir-rigward ta’ professjonijiet oħra f’każijiet fejn ikun hemm dubju serju u konkret dwar is-suffiċjenza tal-għarfien tal-lingwa professjonali fir-rigward tal-attivitajiet professjonali li dak il-professjonist għandu l-ħsieb iwettaq.
Il-verifiki jistgħu jitwettqu biss wara l-ħruġ ta’ Karta Professjonali Ewropea b’mod konformi mal-Artikolu 4d jew wara r-rikonoxximent ta’ kwalifika professjonali, skont il-każ.
4. Kull verifika tal-għarfien lingwistiku għandha tkun proporzjonata mal-attività li għandha titwettaq. Il-persuna kkonċernata għandha titħalla tappella dawn il-verifiki taħt id-dritt nazzjonali.”.
(42)
fit-Titolu IV, jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 55a
Rikonoxximent tat-taħriġ prattiku professjonali
1. Jekk l-aċċess għal professjoni regolata fl-Istat Membru ta’ oriġini jiddependi fuq it-tlestija ta’ taħriġ prattiku professjonali, l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ta’ oriġini għandha, meta tkun qed tikkunsidra rikjesta għal awtorizzazzjoni sabiex tiġi eżerċitata l-professjoni regolata, tirrikonoxxi t-taħriġ prattiku mwettaq fi Stat Membru ieħor sakemm it-taħriġ prattiku huwa konformi mal-linji gwida ppubblikati msemmija fil-paragrafu 2, u għandha tieħu inkunsiderazzjoni t-taħriġ prattiku mwettaq f’pajjiż terz. Madankollu, l-Istati membri jistgħu, fil-leġislazzjoni nazzjonali, jistabbilixxu limitu raġonevoli fuq it-tul ta’ żmien ta’ parti mit-taħriġ prattiku professjonali li jista’ jitwettaq barra mill-pajjiż.
2. Ir-rikonoxximent ta’ taħriġ prattiku professjonist ma għandux jissostitwixxi xi rekwiżiti fis-seħħ sabiex wieħed jgħaddi minn eżami ħalli jgawdi minn aċċess għall-professjoni inkwistjoni. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippubblikaw linji gwida dwar l-organizzazzjoni u r-rikonoxximent ta’ taħriġ prattiku professjonali mwettaq fi Stat Membru ieħor jew f’pajjiż terz, b’mod partikolari dwar ir-rwol ta’ superviżur tat-taħriġ prattiku professjonali.”.
(43)
it-titlu tat-Titolu V huwa sostitwit b’dan li ġej:
“TITOLU V
KOOPERAZZJONI AMMINISTRATTIVA U RESPONSABBILTÀ LEJN IĊ-ĊITTADINI GĦALL-IMPLIMENTAZZJONI”.
(44)
L-Artikolu 56 huwa emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 2, l-ewwel subparagrafu huwa ssostitwit b’dan li ġej:
“L-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri ta’ oriġini u ospitanti għandhom jiskambjaw informazzjoni rigward l-azzjoni dixxiplinarja jew is-sanzjonijiet penali meħuda jew kwalunkwe ċirkustanza serja u speċifika oħra li x’aktarx ikollha konsegwenzi fuq it-twettiq tal-attivitajiet taħt din id-Direttiva. Meta jagħmlu dan, huma għandhom jirrispettaw ir-regoli dwar il-protezzjoni tad-dejta personali stipulata fid-Direttiva 95/46/KE u fid-Direttiva 2002/58/KE.”;
(b)
jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
“2a. Għall-finijiet tal-paragrafi 1 u 2, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jużaw l-IMI.”;
(c)
il-paragrafu 4 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“4. Kull Stat Membru għandu jagħżel koordinatur għall-attivitajiet tal-awtoritajiet kompetenti msemmija fil-paragrafu 1 u għandu jinforma lill-Istati Membri l-oħra u lill-Kummissjoni b'dan.
Il-kompiti tal-koordinaturi għandhom ikunu:
(a)
li jippromwovu l-applikazzjoni uniformi ta' din id-Direttiva;
(b)
li jiġbru l-informazzjoni kollha li hija relevanti għall-applikazzjoni ta' din id-Direttiva, pereżempju l-kondizzjonijiet għal aċċess għal professjonijiet regolati fl-Istati Membri;
(c)
li jeżaminaw suġġerimenti għall-oqsfa ta’ taħriġ komuni u testijiet ta’ taħriġ komuni;
(d)
li jiskambjaw informazzjoni u l-aħjar prattika sabiex jottimizzaw l-iżvilupp professjonali kontinwu fl-Istati Membri;
(e)
li jiskambjaw informazzjoni u l-aħjar prattika dwar l-applikazzjoni ta’ miżuri ta’ kumpens imsemmija fl-Artikolu 14.
Għall-iskop tat-twettiq tal-kompitu stabbilit fil-punt (b) ta' dan il-paragrafu, il-koordinaturi jistgħu jitolbu l-assistenza taċ-ċentri ta' assistenza msemmija fl-Artikolu 57b.”.
(45)
jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
"Artikolu 56a
Mekkaniżmu ta’ twissija
1. L-awtoritajiet kompetenti ta’ Stat Membru għandhom jgħarrfu lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri l-oħra kollha dwar professjonist li t-twettiq tiegħu fit-territorju ta’ dak l-Istat Membru tal-attivitajiet professjonali li ġejjin fit-totalità tagħhom jew parti minnhom ikun ġie ristrett jew projbit, anki b’mod temporanju, mill-awtoritajiet nazzjonali jew mill-qrati:
(a)
tabib tal-familja u ġenerali li jkollu l-provi tal-kwalifika formali msemmija fil-punti 5.1.1 u 5.1.4 tal-Anness V;
(b)
tabib speċjalist li jkollu t-titlu msemmi fil-punt 5.1.3 tal-Anness V;
(c)
infirmier responsabbli mill-kura ġenerali li jkollu l-prova ta’ kwalifika formali msemmija fil-punt 5.2.2 tal-Anness V;
(d)
dentist li jkollu l-prova ta’ kwalifika formali msemmija fil-punt 5.3.2 tal-Anness V;
(e)
dentisti speċjalizzati li għandhom il-prova ta’ kwalifika formali msemmija fil-punt 5.3.3 tal-Anness V;
(f)
kirurgu veterinarju li jkollu l-prova ta’ kwalifiki formali msemmija fil-punt 5.4.2 tal-Anness V;
(g)
qabla li jkollha l-prova ta’ kwalifika formali msemmija fil-punt 5.5.2 tal-Anness V;
(h)
spiżjar li jkollu l-prova ta’ kwalifika formali elenkata fil-punt 5.6.2 tal-Anness V;
(i)
detenturi ta’ ċertifikati msemmija fil-punt 2 tal-Anness VII li jikkonfermaw li d-detentur lesta taħriġ li jissodisfa r-rekwiżiti minimi elenkati fl-Artikoli 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40, jew 44 rispettivament, iżda li bdew aktar kmieni mid-dati ta’ referenza tal-kwalifiki elenkati fil-punti 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 tal-Anness V;
(j)
id-detenturi ta’ ċertifikati ta’ drittijiet miksuba kif stipulat fl-Artikoli 23, 27, 29, 33, 33a, 37, 43 u 43a;
(k)
professjonisti oħra li jeżerċitaw attivitajiet li għandhom implikazzjonijiet ta’ sikurezza għall-pazjent, fejn il-professjonist qed jeżerċita professjoni regolata f’dak l-Istat Membru;
(l)
professjonisti li jeżerċitaw attivitajiet relatati mal-edukazzjoni ta’ minorenni, inklużi l-kura tat-tfal u l-edukazzjoni tat-tfulija bikrija, fejn il-professjonist qed jeżerċita professjoni regolata f’dak l-Istat Membru.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jibagħtu l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 permezz ta' twissija fuq is-Sistema ta' Informazzjoni tas-Suq Intern sa mhux aktar tard minn tliet ijiem mid-data tal-adozzjoni tad-deċiżjoni li tirrestrinġi jew tipprojbixxi l-professjonist ikkonċernat milli jwettaq attività professjonali fit-totalità tagħha jew parzjalment permezz tal-IMI. Dik l-informazzjoni għandha tkun limitata għal li ġej:
(a)
l-identità tal-professjonist;
(b)
il-professjoni kkonċernata;
(c)
informazzjoni dwar l-awtorità nazzjonali jew il-qorti li adottat id-deċiżjoni dwar ir-restrizzjoni jew il-projbizzjoni;
(d)
l-iskop tar-restrizzjoni jew tal-projbizzjoni; u
(e)
il-perjodu li matulu tapplika r-restrizzjoni jew il-projbizzjoni.
3. L-awtoritajiet kompetenti ta’ Stat Membru kkonċernat għandhom, sa mhux aktar tard minn tliet ijiem mid-data tal-adozzjoni tad-deċiżjoni tal-qorti, jinformaw lill-awtoritajiet tal-Istati Membri l-oħra kollha, permezz ta' twissija fuq is-Sistema ta' Informazzjoni tas-Suq Intern, dwar l-identità tal-professjonisti li applikaw għar-rikonoxximent ta’ kwalifika taħt din id-Direttiva u li sussegwentement instabu ħatja mill-qrati li użaw evidenza falsifikata tal-kwalifiki professjonali f’dan il-kuntest.
4. L-ipproċessar ta’ dejta personali bil-għan ta’ skambju ta’ informazzjoni msemmi fil-paragrafi 1 u 3 għandu jitwettaq skont id-Direttivi 95/46/KE u 2002/58/KE. L-ipproċessar ta’ dejta personali mill-Kummissjoni għandu jitwettaq skont ir-Regolament (KE) Nru 45/2001.
5. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri kollha għandhom jiġu infurmati mingħajr dewmien meta projbizzjoni jew restrizzjoni msemmija fil-paragrafu 1 tiskadi. Għal dak l-għan, l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru li jipprovdi l-informazzjoni b’mod konformi mal-paragrafu 1 għandha tiġi wkoll rikjesta li tipprovdi d-data ta’ skadenza kif ukoll kwalunkwe bidla sussegwenti għal dik id-data.
6. L-Istati Membri għandhom jispeċifikaw li l-professjonisti li fir-rigward tagħhom jintbagħtu twissijiet lill-Istati Membri l-oħra jiġu mgħarrfa bil-miktub bid-deċiżjonijiet fuq it-twissijiet fl-istess ħin tat-twissija, ikunu jistgħu jappellaw taħt id-dritt nazzjonali kontra d-deċiżjoni jew japplikaw għal rettifika ta’ dawn id-deċiżjonijiet u għandu jkollhom aċċess għar-rimedji fir-rigward ta’ kwalunkwe dannu kkaġunat minn twissijiet foloz trażmessi lil Stati Membri oħrajn u f’dawn li-każijiet, id-deċiżjoni fuq it-twissija għandha tiġi kkwalifikata sabiex tindika li din hija soġġetta għal proċeduri mill-professjonist.
7. Dejta dwar twissijiet tista’ tibqa’ biss fl-IMI sakemm tkun valida. It-twissijiet għandhom jitħassru fi żmien tliet ijiem mid-data tal-adozzjoni tad-deċiżjoni ta’ revoka jew mill-iskadenza tal-projbizzjoni jew tar-restrizzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1.
8. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni għall-applikazzjoni tal-mekkaniżmu ta’ twissija. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jinkludu dispożizzjonijiet dwar l-awtoritajiet intitolati li jibagħtu jew jirċievu t-twissijiet u dwar l-irtirar u l-għeluq ta’ twissijiet u dwar il-miżuri li jiżguraw is-sigurtà tal-ipproċessar. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 58(2).".
(46)
L-Artikolu 57 huwa sostitwit b’dan li ġej:
"Artikolu 57
Aċċess ċentrali online għall-informazzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-informazzjoni li ġejja tkun disponibbli online permezz tal-punti ta’ kuntatt waħdieni, imsemmi fl-Artikolu tad-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta' Diċembru 2006 dwar is-servizzi fis-suq intern (*****), u aġġornata b’mod regolari:
(a)
lista tal-professjonijiet regolati kollha fl-Istat Membru inklużi d-dettalji ta’ kuntatt tal-awtoritajiet kompetenti għal kull professjoni regolata u ċ-ċentri ta’ assistenza msemmija fl-Artikolu 57b;
(b)
lista tal-professjonijiet li għalihom hija disponibbli Karta Professjonali Ewropea, il-funzjonament ta’ dik il-Karta, inklużi t-tariffi relatati kollha li għandhom jitħallsu mill-professjonisti, u l-awtoritajiet kompetenti għall-ħruġ tal-karta;
(c)
lista tal-professjonijiet kollha li għalihom l-Istat Membru japplika l-Artikolu 7(4) taħt il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi nazzjonali;
(d)
lista ta’ edukazzjoni u taħriġ regolati u taħriġ bi struttura speċjali, imsemmija fil-punt (c)(ii) tal-Artikolu 11;
(e)
ir-rekwiżiti u l-proċeduri msemmija fl-Artikoli 7, 50, 51 u 53 għall-professjonijiet regolati fl-Istat Membru, inklużi t-tariffi relatati kollha li għandhom jitħallsu miċ-ċittadini u d-dokumenti li għandhom jiġu preżentati miċ-ċittadini lill-awtoritajiet kompetenti;
(f)
dettalji dwar isir appell, taħt il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonjijiet amministrattivi nazzjonali, deċiżjonijiet ta’ awtoritajiet kompetenti adottati taħt din id-Direttiva.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 hija pprovduta b’mod ċar u komprensiv għall-utenti, li tkun faċilment aċċessibbli mill-bogħod u b’mezzi elettroniċi u li din tinżamm aġġornata.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li kwalunkwe talba ta’ informazzjoni indirizzata lill-punt ta’ kuntatt waħdieni titwieġeb kemm jista’ jkun malajr.
4. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jieħdu miżuri kumplimentarji sabiex jinkoraġġixxu l-punti ta’ kuntatt waħdieni jqiegħdu l-informazzjoni prevista fil-paragrafu 1 għad-dispożizzjoni f’lingwi uffiċjali oħra tal-Unjoni. Dan ma għandux jaffettwa l-leġiżlazzjoni tal-Istati Membri dwar l-użu tal-lingwi fit-territorju tagħhom.
5. L-Istati Membri għandhom jikkooperaw ma’ xulxin u mal-Kummissjoni bil-għan li jimplimentaw il-paragrafi 1, 2 u 4.
(*****) ĠU L 376, 27.12.2006, p. 36."." 						
(47)
jiddaħħlu l-artikoli li ġejjin:
“Artikolu 57a
Proċeduri b’mezzi elettroniċi
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li r-rekwiżiti, il-proċeduri u l-formalitajiet kollha relatati ma’ kwistjonijiet koperti minn din id-Direttiva jkunu jistgħu jiġu faċilment kompletati, mill-bogħod u b’mezzi elettroniċi, mill-punt ta’ kuntatt waħdieni rilevanti jew l-awtoritajiet kompetenti rilevanti. Dan ma għandux jimpedixxi l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri milli jirrikjedu kopji awtentikati fi stadju ulterjuri f’każ ta’ dubji ġustifikati u fejn strettament neċessarju.
2. Il-paragrafu 1 ma għandux japplika għat-twettiq ta’ perjodu ta’ adattament jew test tal-kapaċità.
3. Fejn ikun ġustifikat li l-Istati Membri jitolbu għal firem elettroniċi avvanzati, kif definit fil-punt 2 tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 1999/93/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Diċembru 1999 dwar kwadru tal-Komunità għall-firem elettroniċi (******), għat-tlestija tal-proċeduri msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, l-Istati Membri għandhom jaċċettaw firem elettroniċi b’konformità mad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2009/767/KE tas-16 ta’ Ottubru 2009 li tistipula miżuri li jiffaċilitaw l-użu ta’ proċeduri b’mezzi elettroniċi permezz tal-punti ta’ kuntatt waħdieni skont id-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar is-servizzi fis-suq intern (*******) u jipprovdu għal miżuri tekniċi sabiex jipproċessaw dokumenti b’firem elettroniċi avvanzati f’formati definiti mid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2011/130/UE tal-25 ta' Frar 2011 li tistabbilixxi rekwiżiti minimi għall-ipproċessar transkonfinali ta' dokumenti ffirmati elettronikament minn awtoritajiet kompetenti skont id-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar is-servizzi fis-suq intern (********).
4. Il-proċeduri kollha għandhom jitwettqu skont l-Artikolu 8 tad-Direttiva 2006/123/KE rigward il-punti ta’ kuntatt waħdieni. L-iskadenzi proċedurali stabbiliti fl-Artikolu 7(4) u l-Artikolu 51 ta’ din id-Direttiva għandhom jibdew jiddekorru minn meta applikazzjoni jew kwalunkwe dokument nieqes ikunu ġew preżentati minn ċittadin lil punt ta’ kuntatt waħdieni jew direttament lill-awtorità kompetenti rilevanti. Kwalunkwe talba għal kopji awtentikati msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu ma għandhiex tiġi kkunsidrata talba għal dokumenti nieqsa.
Artikolu 57b
Ċentri ta’ assistenza
1. Sa mhux aktar tard mit-18 ta’ Jannar 2016, kull Stat Membru għandu jagħżel ċentru ta’ assistenza li l-mandat tiegħu jkun li jipprovdi liċ-ċittadini kif ukoll liċ-ċentri tal-Istati Membri l-oħra bl-assistenza rigward ir-rikonoxximent tal-kwalifiki professjonali speċifikati f’din id-Direttiva, inkluża informazzjoni dwar il-leġiżlazzjoni nazzjonali li tirregola l-professjonijiet u t-twettiq ta’ dawk il-professjonijiet, il-leġiżlazzjoni soċjali, u fejn dawn ikunu applikabbli, ir-regoli tal-etika.
2. Iċ-ċentri ta’ assistenza fi Stati Membri ospitanti għandhom jassistu liċ-ċittadini fl-eżerċizzju tad-drittijiet mogħtija lilhom minn din id-Direttiva, f’kooperazzjoni, fejn dan ikun xieraq, maċ-ċentru ta’ assistenza fl-Istat Membru ta’ oriġini u l-awtoritajiet kompetenti u l-punti ta’kuntatt waħdieni fl-Istat Membru ospitanti.
3. Kull awtorità kompetenti fl-Istat Membru ta’ oriġini jew ospitanti għandha tkun meħtieġa tikkoopera bis-sħiħ maċ-ċentru ta’ assistenza fl-Istat Membru ospitanti u fejn xieraq l-Istat Membru ta’ oriġini u tipprovdi l-informazzjoni rilevanti kollha dwar każijiet individwali lil dawn iċ-ċentri ta’ assistenza fuq talba tagħhom, u dan fir-rispett tar-regoli ta’ protezzjoni ta’ dejta b’mod konformi mad-Direttivi 95/46/KE u 2002/58/KE.
4. Fuq talba tal-Kummissjoni, iċ-ċentri ta’ assistenza għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni bir-riżultat tal-kwistjonijiet li huma jkunu qed jittrattaw fi żmien xahrejn wara r-riċezzjoni ta' tali talba.
Artikolu 57c
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa li tadotta atti delegati hija mogħtija lill-Kummissjoni soġġetta għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li tadotta atti delegati msemmija fit-tielet subparagrafu tal-Artikolu 3(2), l-Artikolu 20, it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 21(6), l-Artikolu 21a(4), l-Artikolu 25(5), it-tieni paragrafu tal-Artikolu 26, it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 31(2), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 34(2), l-Artikolu 35(4) u (5), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 38(1), it-tielet subparagrafu tal-Artikolu 40(1), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 44(2), l-Artikoku 49a(4) u l-Artikolu 49b(4) għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perjodu ta' ħames snin mis-17 ta’ Jannar 2014. Il-Kummisjoni għandha tħejji rapport fir-rigward tad-delega tas-setgħa mhux iktar tard minn disa' xhur qabel tmiem il-perjodu ta' ħames snin. Id-delega tas-setgħa għandha tiġi prorogata b'mod taċitu għal perjodi tal-istess tul, sakemm il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jopponux tali proroga mhux aktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta' kull perjodu.
3. Is-setgħa li tadotta atti delegati msemmija fit-tielet subparagrafu tal-Artikolu 3(2), l-Artikolu 20, it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 21(6), l-Artikolu 21a(4), l-Artikolu 25(5), it-tieni paragrafu tal-Artikolu 26, it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 31(2), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 34(2), l-Artikolu 35(4) u (5), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 38(1), it-tielet subparagrafu tal-Artikolu 40(1), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 44(2), l-Artikoku 49a(4) u l-Artikolu 49b(4) tista’ tiġi revokata f’kull waqt mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fiha. Ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ xi atti delegati diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah b’mod simultanju lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat fis-sena tat-t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 3(2), l-Artikolu 20, it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 21(6), l-Artikolu 21a(4), l-Artikolu 25(5), it-tieni paragrafu tal-Artikolu 26, it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 31(2), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 34(2), l-Artikolu 35(4) u (5), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 38(1), it-tielet subparagrafu tal-Artikolu 40(1), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 44(2), l-Artikoku 49a(4) u l-Artikolu 49b(4) għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġix espressa oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien perijodu ta’ xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perjodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
(******) ĠU L 13, 19.1.2000, p. 12." 						
(*******) ĠU L 274, 20.10.2009, p. 36." 						
(********) ĠU L 53, 26.2.2011, p. 66.”." 						
(48)
L-Artikolu 58 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 58
Proċedura tal-kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn Kumitat dwar ir-rikonoxximent tal-kwalifiki professjonali. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat fit-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.”.
(49)
L-Artikolu 59 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 59
Trasparenza
1. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni lista ta’ professjonijiet regolati eżistenti, u jispeċifikaw l-attivitajiet koperti minn kull professjoni, u lista ta’ edukazzjoni u taħriġ regolat, u taħriġ bi struttura speċjali, imsemmija fil-punt (c)(ii) tal-Artikolu 11, fit-territorju tagħhom sat-18 ta’ Jannar 2016. Kull bidla għal dawk il-listi għandha tiġi nnotifikata wkoll lill-Kummissjoni mingħajr dewmien mhux xieraq. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi u żżomm bażi ta’ dejta pubblikament disponibbli ta’ professjonijiet regolati, inkluża deskrizzjoni ġenerali ta’ attivitajiet koperti minn kull professjoni.
2. Sat-18 ta’ Jannar 2016, l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni l-lista ta’ professjonijiet li għalihom huwa neċessarju kontroll minn qabel tal-kwalifiki taħt l-Artikolu 7(4). L-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni b’ġustifikazzjoni speċifika għall-inklużjoni ta’ kull waħda minn dawn il-professjonijiet fil-lista.
3. L-Istati Membri għandhom jeżaminaw jekk ir-rekwiżiti taħt is-sistema legali tagħhom li jillimitaw l-aċċess għal professjoni jew għat-twettiq tagħha għad-detenturi ta’ kwalifika professjonali speċifika, inkluż l-użu ta’ titli professjonali u l-attivitajiet professjonali permessi għal titlu bħal dan, imsemmija f’dan l-Artikolu bħala “rekwiżiti”, humiex kompatibbli mal-prinċipji li ġejjin:
(a)
ir-rekwiżiti ma jistgħux ikunu la direttament u lanqas indirettament diskriminatorji abbażi tan-nazzjonalità jew ir-residenza;
(b)
ir-rekwiżiti jridu jkunu ġustifikati minn raġunijiet imperattivi ta' interess,ġenerali;
(c)
ir-rekwiżiti għandhom ikunu xierqa biex jiżguraw il-kisba tal-objettivi fil-mira u ma jridux imorru lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jiksbu dak l-objettiv.
4. Il-paragrafu 1 għandu japplika anki għal professjonijiet regolati fi Stat Membru minn assoċjazzjoni jew organizzazzjoni fit-tifsira tal-Artikolu 3(2) u kwalunkwe rekwiżit ta’ sħubija ma’ dawk l-assoċjazzjonijiet jew organizzazzjonijiet.
5. Sat-18 ta’ Jannar 2016, l-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni l-informazzjoni dwar ir-rekwiżiti li beħsiebhom iżommu u r-raġunijiet għalfejn jikkunsidraw li dawk ir-rekwiżiti jikkonformaw mal-paragrafu 3. L-Istati Membri għandhom jipprovdu informazzjoni dwar ir-rekwiżiti li introduċew sussegwentement u r-raġunijiet għalfejn iqisu dawk ir-rekwiżiti bħala konformi mal-paragrafu 3, fi żmien sitt xhur mill-adozzjoni tal-miżura.
6. Sat-18 ta’ Jannar 2016, u kull sentejn minn din id-data l-Istati Membri għandhom jippreżentaw ukoll rapport dwar ir-rekwiżiti li tneħħew jew li saru inqas stretti.
7. Il-Kummissjoni għandha tgħaddi r-rapporti msemmija fil-paragrafu 6 lill-Istati Membri l-oħra li għandhom jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom fi żmien sitt xhur. Fi ħdan l-istess perjodu ta’ sitt xhur, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta lill-partijiet interessati, inklużi l-professjonisti kkonċernati.
8. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi rapport ta’ sinteżi bbażat fuq l-informazzjoni speċifikata mill-Istati Membri lill-Grupp ta’ Koordinaturi mwaqqaf bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2007/172/KE tad-19 ta’ Marzu 2007 għall-ħolqien ta' grupp ta' koordinaturi għar-rikonoxximent tal-kwalifiki professjonali (*********), li jista’ jagħmel xi osservazzjonijiet.
9. Fid-dawl tal-osservazzjonijiet stipulati fil-paragrafu 7 u 8, il-Kummissjoni għandha sat-18 ta’ Jannar 2017 tippreżenta l-konklużjonijiet finali tagħha lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill u, flimkien mal-proposti għal inizjattivi ulterjuri, fejn dawn ikunu xierqa.
(*********) ĠU L 79, 20.3.2007, p. 38.”." 						
(50)
l-Artikolu 60 huwa emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 1, jiżdied is-subparagrafu li ġej:
“Sa mit-18 ta’ Jannar 2016, is-sommarju statisku tad-deċiżjonijiet meħuda msemmija fl-ewwel subparagrafu għandu jkun fih informazzjoni dettaljata dwar in-numru u t-tipi ta’ deċiżjonijiet meħuda b’mod konformi ma’ din id-Direttiva, inklużi t-tipi ta’ deċiżjonijiet dwar l-aċċess parzjali meħuda mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 4f, u deskrizzjoni tal-problemi prinċipali li qed jirriżultaw mill-applikazzjoni ta’ din id-Direttiva.”;
(b)
il-paragrafu 2 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“2. Sat-18 ta’ Jannar 2019, u kull ħames snin wara dan, il-Kummissjoni għandha tippubblika rapport dwar l-implimentazzjoni ta’ din id-Direttiva.
L-ewwel rapport bħal dan għandu jiffoka b’mod partikolari fuq l-elementi l-ġodda introdotti f’din id-Direttiva u jikkunsidra b’mod partikolari l-kwistjonijiet li ġejjin:
(a)
il-funzjonament ta’ Karta Professjonali Ewropea;
(b)
il-modernizzazzjoni tal-għarfien, il-ħiliet u l-kompetenzi għall-professjonijiet koperti mill-Kapitolu III tat-Titolu III, inkluża l-lista ta’ kompetenzi msemmija fl-Artikolu 31(7);
(c)
il-funzjonament ta’ oqsfa ta’ taħriġ komuni u testijiet ta’ taħriġ komuni;
(d)
ir-riżultati ta’ programm speċjali ta' aġġornament stabbilit taħt il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonjijiet amministrattivi Rumeni għad-detenturi tal-evidenza ta’ kwalifiki formali msemmija fl-Artikolu 33a, kif ukoll għad-detenturi ta’ evidenza ta’ kwalifiki formali ta’ livell post sekondarju, bil-għan li jiġi evalwat il-bżonn li jiġu riveduti d-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jirregolaw is-sistema ta’ drittijiet akkwistati applikabbli għall-evidenza Rumena ta’ kwalifiki formali għal infermiera responsabbli għall-kura ġenerali.
L-Istati Membri għandhom jipprovdu l-informazzjoni neċessarja għat-tħejjija ta’ dak ir-rapport.”.
(51)
fl-Artikolu 61, it-tieni paragrafu huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Fejn xieraq, il-Kummissjoni għandha tadotta att ta’ implimentazzjoni sabiex tippermetti lill-Istat Membru inkwistjoni jidderoga mid-dispożizzjoni rilevanti għal perjodu ta’ żmien limitat.”.
(52)
L-Annessi II u III huma mħassra.
(53)
fil-punt 1 tal-Anness I, jiżdied il-punt li ġej:
“(g)
Fejn l-Istat Membru jeħtieġ dan miċ-ċittadini tiegħu stess, attestazzjoni li tikkonferma l-assenza ta' sospensjonijiet temporanji jew finali mill-eżerċizzju ta’ professjoni jew ta' kundanni penali.”.
Artikolu 2
Emenda tar-Regolament (UE) Nru 1024/2012
Il-Punt 2 tal-Anness għar-Regolament (UE) Nru 1024/2012 hu sostitwit b'dan li ġej:
“2.
Id-Direttiva 2005/36/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (**********): l-Artikoli 4a sa 4e, l-Artikolu 8, l-Artikolu 21a, l-Artikolu 50, l-Artikolu 56 u l-Artikolu 56a.
Artikolu 3
Traspożizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa biex jikkonformaw ma’ din id-Direttiva sat-18 ta’ Jannar 2016.
2. Kwalunkwe Stat Membru li fis-17 ta’ Jannar 2014 jipprovdi aċċess għal taħriġ bħala qabla għar-rotta 1 taħt l-Artikolu 40(2) tad-Direttiva 2005/36/KE wara t-tlestija ta’ tal-anqas l-ewwel 10 snin ta’ edukazzjoni ta’ skola ġenerali, għandu jdaħħal fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi neċessarji sabiex jikkonforma mar-rekwiżiti tal-ammissjoni tat-taħriġ bħala qabla taħt il-punt (a) tal-Artikolu 40(2) ta’ dik id-Direttiva sat-18 ta’ Jannar 2020.
3. L-Istati Membri għandhom minnufih jikkomumikaw lill-Kummissjoni t-test tal-miżuri msemmija fil-paragrafu 1 u 2.
4. Fejn l-Istati Membri jadottaw il-miżuri msemmija fil-paragrafi 1 u 1a, dawn għandhom jinkludu referenza għal din id-Direttiva jew tali referenza għandha takkumpanjahom meta jiġu pubblikati uffiċjalment. Il-metodi kif issir tali referenza għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri.
5. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test tal-miżuri ewlenin tal-liġi nazzjonali li huma jadottaw fil-qasam kopert minn din id-Direttiva.
Artikolu 4
Dħul fis-seħħ
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 5
Indirizzati
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Strasburgu, l-20 ta’ Novembru 2013.