PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 412/2013
ze dne 13. května 2013
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí, po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení řízení
(1)
Komise nařízením (EU) č. 1072/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno dne 16. února 2012 (3) na základě podnětu, který byl podán jménem výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících více než 30 % celkové výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 22. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2. Následný postup
(4)
Po sdělení základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímního antidumpingového cla, zúčastněným stranám (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“) se některé z nich k těmto prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Dva dovozci a jeden vyvážející výrobce požádali o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod a této žádosti bylo vyhověno.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 55. bodě odůvodnění, byla provedena inspekce na místě u thajského výrobce, jejímž cílem bylo prošetřit, zda je Thajsko vhodná srovnatelná země.
(7)
Následně byly všem stranám sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k uvedenému poskytnutí konečných informací předložit své připomínky. Čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz výrobků lehkého průmyslu a řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“) a jedna skupina dovozců požádaly o slyšení za účasti úředníka pro slyšení z generálního ředitelství pro obchod a této žádosti bylo vyhověno.
(8)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
1.3. Výběr vzorku
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zpochybnily vzorek vyvážejících výrobců z ČLR s tvrzením, že vzorek není reprezentativní, neboť vychází pouze z největších objemů vývozu, a tudíž nebere v úvahu další činitele, které charakterizují rozmanitost a roztříštěnost keramického průmyslu v ČLR.
(10)
Jak vyplývá z čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“), výběr společností, které budou zahrnuty do vzorku, může být omezen na největší reprezentativní objem vývozu, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vzhledem k roztříštěnosti odvětví se vycházelo z toho, že výběr na základě objemu vývozu by umožnil sestavení reprezentativního vzorku, který mohl být v době, která byla k dispozici, přezkoumán. V tomto ohledu je však třeba poznamenat, že vybrané společnosti se nacházejí ve třech různých regionech v ČLR a produkují významný objem dotčeného výrobku z různých typů keramických materiálů, např. z porcelánu a kameniny, jakož i širokou škálu typů výrobků. Tuto námitku tudíž nelze přijmout.
(11)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že použití různých metodik pro výběr vzorku výrobního odvětví Unie a dovozců v porovnání s výběrem vzorku vyvážejících výrobců se rovná diskriminaci a že měla být použita stejná kritéria. Použití různých metodik je diskriminační vůči vyvážejícím výrobcům a porušením zásady rovného zacházení.
(12)
Výběr vzorku vyvážejících výrobců slouží pouze k prošetření existence dumpingu dotčeného výrobku z ČLR. V tomto ohledu je nezbytné pokrýt maximální objem dovozu dotčeného výrobku v období šetření. Na druhé straně byl vzorek výrobců v Unii vybrán pro účely posouzení, zda výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, a to na základě řady různých ukazatelů. Pokud jde o dovozce, shromážděné informace se používají převážně pro posouzení zájmu Unie. Z toho vyplývá, že pokud jde o dovozce a výrobce v Unii, je důležité sbírat informace od řady společností působících například v různých segmentech výrobků. Základní důvody pro výběr společností do vzorku výrobců a dovozců Unie na jedné straně a do vzorku vyvážejících výrobců na straně druhé jsou odlišné, a proto se nenacházejí v podobném postavení. Zásada nediskriminace ani zásada rovného zacházení proto nevyžadují použití stejné metodiky výběru příslušných vzorků. Z toho vyplývá, že tato námitka je naprosto neopodstatněná, a proto se zamítá.
(13)
Jeden vyvážející výrobce trval na své žádosti o zařazení do vzorku, jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato společnost však nepředložila žádné nové argumenty, které by zdůvodnily její zařazení do vzorku. Z toho důvodů a s ohledem na zjištění v 10. bodě odůvodnění tohoto nařízení se potvrzují závěry v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Týž vyvážející výrobce nezařazený do vzorku tvrdil, že mu po poskytnutí konečných informací nebyl poskytnut dostatek času na předložení připomínek a že poskytnutí konečných informací bylo navíc nedostatečné, protože nebyly zveřejněny například údaje o náhradách, prodejních cenách, úpravách atd. Nebylo tudíž respektováno jeho právo na obhajobu.
(15)
Podle čl. 20 odst. 5 základního nařízení by na předložení připomínek k poskytnutí konečných informací měla zúčastněná strana dostat lhůtu činící nejméně deset dnů. Dotyčný vyvážející výrobce obdržel konečné informací elektronickou poštou dne 25. února 2013 a na předložení připomínek dostal čas do 8. března 2013, tj. jedenáct dnů. Dokument s konečnými informacemi mu byl navíc následující den zaslán doporučenou poštou. Z toho vyplývá, že dotčené straně, byl poskytnut dostatek času na předložení připomínek, a toto tvrzení se proto musí zamítnout. V této souvislosti se rovněž konstatuje, že dotčená strana předložila připomínky ve stanovené lhůtě a nepožádala o prodloužení lhůty. Komise kromě toho, s ohledem na povinnost chránit důvěrné informace, zveřejnila všechny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlala navrhnout uložení konečných opatření. Konkrétněji řečeno, respektování práva na obhajobu nevyžaduje, aby údaje o prodeji konkrétní společnosti nebo o úpravách pro společnosti zařazené do vzorku, které byly použity ke stanovení individuálních dumpingových rozpětí, byly sděleny straně, pro níž se nepočítá individuální rozpětí.
(16)
Z uvedeného vyplývá, že tvrzení o nerespektování práva na obhajobu je neopodstatněné, a proto se zamítá.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Úvod
(17)
Jak je uvedeno v 24. a v 56. až 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90, pocházející z ČLR, s výjimkou keramických nožů (dále jen „dotčený výrobek“).
2.2. Tvrzení
(18)
Po poskytnutí prozatímních informací žádná ze stran nezpochybnila, že keramické (kuchyňské) nože se podstatně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v důsledku rozdílů ve fyzikálních vlastnostech, výrobních procesech a konečném použití. Všechny připomínky zúčastněných stran byly zkoumány a žádost o vyloučení keramických nožů z definice výrobku v tomto šetření je s konečnou platností přijata.
(19)
Po zveřejnění prozatímních opatření několik stran uvedlo, že určité keramické mlýnky na přísady a koření a jejich keramické mlecí části a součástí by měly být vyloučeny z definice výrobku.
(20)
Tato žádost se zakládá na tvrzení, že vzhledem k jejich specifickým vlastnostem nelze tyto mlýnky a jiné typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní považovat za jediný výrobek. Na výrobu mlecích kotoučů v těchto mlýncích se používá hlavně keramický materiál z oxidu hlinitého, který se nepoužívá pro „standardní“ stolní nádobí, jako jsou hrnky a talíře, a který se vypaluje při vysoké teplotě. Míra zaměnitelnosti s hlavními kategoriemi výrobku, který je předmětem tohoto šetření, je u nich velmi omezená. To by také platilo pro keramické mlecí mechanismy bez krytu, jež jsou běžně deklarované pod výše uvedenými kódy.
(21)
Šetření ukázalo, že keramická složka v těchto mlýncích představuje obvykle pouze jeho malou část. Šetření navíc ukázalo, že keramické mlýnky s keramickým mlecím kotoučem, včetně svých keramických částí a součástí, nemají stejné základní fyzikální vlastnosti a základní použití jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Keramické mlecí části a součásti se liší od keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní tvarem, pevností a konstrukcí.
(22)
Některé strany tvrdily, že dotyčné mlýnky by měly být vyloučeny z definice výrobku na základě toho, že mají tytéž fyzikální vlastnosti, průmyslový design a konečné použití jako mlýnky s mlecími mechanismy z kovu a že, jsou-li součástí sady mlýnků, jsou běžně zařazeny pod číslem tarifního sazebníku 8210. Tvrdily také, že keramické prvky v těchto případech obvykle nepřevyšují 2 % hodnoty výrobku. S ohledem na četné možnosti klasifikace mlýnků a sad mlýnků však šetření nemohlo tyto argumenty uznat pro určení toho, zda by keramické mlýnky měly být vyloučeny z definice výrobku, který je předmětem šetření.
(23)
Několik stran argumentovalo, že by tyto mlýnky měly být vyloučeny z definice dotčeného výrobku na základě toho, že v některých mlýncích je nutné používat keramické mlecí kotouče spíše než kovové, zejména v mlýncích na sůl, jelikož sůl způsobuje korozi kovových mlýnků. Z šetření však vyplynulo, že mlýnky na sůl nemusí nutně používat keramické mlecí mechanismy.
(24)
Na základě výše uvedeného dospělo šetření k závěru, že mlýnky na koření a přísady s keramickými mlecími prvky se podstatně liší od jiných druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v důsledku rozdílů v základních fyzikálních vlastnostech a v použití keramických materiálů používaných na pracovní součásti. Proto se přijímá tvrzení, aby byly vyloučeny z definice výrobku v tomto šetření, včetně samostatných keramických mlecích mechanismů a jejich součástí.
(25)
Po zveřejnění prozatímních opatření některé strany tvrdily, že brousky keramických nožů mají být vyloučeny z definice výrobku z důvodu rozdílů ve výrobních procesech, konečného použití a skutečnosti, že tyto předměty neslouží k uchovávání potravin vzhledem k jejich zvláštnímu designu a fyzikálním vlastnostem. Šetření tyto argumenty potvrdilo. Proto bylo vyhověno žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v tomto šetření.
(26)
V témže duchu se také zkoumalo, zda by měly být z definice výrobku vyloučeny keramické škrabky Šetření totiž potvrdilo, že keramické škrabky se podstatně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní z důvodu rozdílného designu a fyzikálních vlastností (tvar a pevnost) keramického materiálu použitého pro pracovní části, výrobních procesů a konečného použití. Keramické škrabky by proto měly být rovněž vyloučeny z definice produktu v tomto šetření.
(27)
Po zveřejnění prozatímních opatření jedna strana také tvrdila, že pečící kameny na pizzu (tzv. pizza-stone) z kordieritové keramiky by měly být vyloučeny z definice dotčeného výrobku kvůli jejich odlišným fyzikálním vlastnostem (tvar a tvrdost), průmyslovému designu a použití. Kordieritová keramika je z hlinito-křemičitanu hořečnatého, který se vyznačuje zvláštními vlastnostmi, zejména vynikající odolností proti tepelným šokům. Šetření potvrdilo, že pečící kámen na pizzu z kordieritové keramiky má stejné fyzikální vlastnosti (tvar a tvrdost), průmyslový design a použití jako cihly pro vysoké pece nebo trouby. V důsledku toho se liší od ostatního keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní. Po poskytnutí konečných informací upozornili žadatelé na podobnost mezi pečícími kameny na pizzu z kordieritové keramiky a jinými výrobky, jichž se řízení týká. Nedokázali však prokázat, že pečící kameny na pizzu z kordieritové keramiky mají stejné základní fyzikální vlastnosti a konečné použití. Proto bylo vyhověno žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v tomto šetření.
(28)
Po zveřejnění prozatímních opatření jedno nizozemské sdružení tvrdilo, že keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, které má být použito jako propagační produkty, by mělo být vyloučeno z definice dotčeného výrobku na základě toho, že se neprodává za účelem jeho používání jako stolního nebo kuchyňského nádobí a náčiní, že je důležitou ekonomickou hybnou silou v odvětví maloobchodu, že ho spotřebitelé velmi oceňují a že pouze výrobci v ČLR mohou nabízet množství potřebná v krátkém období. Žádosti o vyloučení keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, které má být použito na propagační účely, z definice výrobku v tomto šetření však nemůže být vyhověno, neboť jeho fyzikální vlastnosti, výrobní procesy a konečné použití jsou stejné jako u jiných druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní.
(29)
Po zveřejnění prozatímních opatření a opět po poskytnutí konečných informací jeden německý dovozce a velkoobchodník a jeden čínský spolupracující vyvážející výrobce tvrdili, že kameninové zboží se zvláštní povrchovou úpravou určenou pro sublimační potisk, u něhož lze sublimační povrchovou úpravu odstranit mechanickým škrábáním, by mělo být vyloučeno z definice produktu na základě toho, že se jedná o polotovary, u nichž se konečná úprava (tzv. fotofinišing) provádí v Unii prostřednictvím specifických kanálů, kvůli odlišnému vnímání ze strany spotřebitelů, z toho důvodu, že tato sublimační povrchová úprava převyšuje hodnotu nepotahovaných keramických předmětů, a kvůli tomu, že v Unii tento produkt nikdo nevyrábí. Šetřením bylo zjištěno, že tento produkt je na pohled totožný s ostatními sublimací nepotahovaným stolním nádobím, a proto je obtížné je rozlišit, je-li to vůbec možné. Šetření dále prokázalo, že tyto výrobky mají obvykle stejné konečné použití jako ostatní druhy kuchyňského a stolního nádobí a náčiní. Rovněž bylo zjištěno, že několik výrobců v Unii tyto produkty vyrábí a že produkty vyráběné v Unii a dovážené produkty si přímo konkurují. S ohledem na výše uvedené se žádost o vyloučení produktů ze speciálně potahované kameniny pro sublimační potisk zamítá.
(30)
Po zveřejnění prozatímních opatření a opět po poskytnutí konečných informací tvrdil dovozce, který požadoval vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice produktu, že předběžná analýza Komise v tomto ohledu byla chybná, protože nebrala v úvahu existenci tržních segmentů, rozdíly v kvalitě mezi různými typy stolního nádobí, luxusní a křehčí povahu stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou a jeho omezenou zaměnitelnost v důsledku souvisejícího vnímání ze strany spotřebitele. Rovněž tvrdil, že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou lze požívat i jako ozdobu.
(31)
Pokud jde o tvrzení týkající se rozdílů v jakosti mezi různými typy stolního nádobí a náčiní a luxusní a křehčí povahy stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou, tyto vlastnosti nejsou specifické pro ozdobné ručně malované stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou. Kromě toho, pokud jde o omezenou zaměnitelnost v důsledku souvisejícího vnímání spotřebitelů, nebyl podán žádný nový argument, který by změnil závěr uvedený v 45. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že průměrný spotřebitel nerozlišuje mezi stolním nádobím a náčiním s ruční malbou pod glazurou a ostatními typy keramického stolního nádobí a náčiní. Komise analyzovala existenci segmentů trhu ve 157. až 158. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato argumentace proto nemůže zvrátit závěry uvedené v 45. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(32)
Po uložení prozatímních opatření bylo dále rozpracováno tvrzení uvedené v 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato tvrzení byla zopakována po poskytnutí konečných informací. Dovozce s výrobou v ČLR tvrdil, že výrobky stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, které jsou zcela glazované a/nebo smaltované na 100 % povrchu, s výjimkou spodku nebo jeho části, a pokud je 100 % glazovaného a/nebo smaltovaného povrchu obarveno jinou než bílou barvou, by měly být vyloučeny z definice výrobku. Toto tvrzení bylo řádně analyzováno a šetření prokázalo, že fyzikální vlastnosti, výrobní procesy a konečné použití těchto výrobků jsou stejné jako u jiných glazovaných a/nebo smaltovaných výrobků keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní. Toto tvrzení se proto definitivně zamítá.
(33)
CCCLA trvala na tom, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měl být vyloučen (jemný) kostní porcelán na základě toho, že se jedná o křehký a luxusní produkt s nízkou mechanickou pevností, a napadla také tvrzení, že je odolný proti oštěpům. Je však třeba poznamenat, že CCCLA sama dříve uvedla, že (jemný) kostní porcelán má vysokou mechanickou pevnost a odolnost proti oštěpům. Tato protichůdná tvrzení jasně zpochybnila tvrzení CCCLA. V každém případě vznesené argumenty nemění závěry shrnuté v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Žádost o vynětí (jemného) kostního porcelánu z definice výrobku se proto definitivně zamítá.
(34)
Táž strana zopakovala, že by odolný porcelán měl být vyřazen ze škály výrobků, jichž se šetření týká. Tvrdila, že není pravdou, že nemá nesporné znaky, a že je pevný díky více než 24 % obsahu hliníkového kaolínu, a poté zpochybnila schopnost Unie vyrobit tento produkt. Různé názory na odolný porcelán jsou však rozporuplné, pokud jde například o podíl surovin a obsah hliníkového prášku v něm. Kromě toho nebylo zpochybněno, že se odolný porcelán vyrábí také v Unii a že výrobci v ČLR vyrábějí odolný porcelán, který přímo konkuruje odolnému porcelánu vyrobenému v Unii, jakož i jiným výrobkům, které jsou předmětem tohoto šetření. Žádost o vynětí odolného porcelánu z definice výrobku se proto definitivně zamítá.
(35)
Všechny druhy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní lze považovat za různé druhy téhož výrobku. Proto se tvrzení vznesené po poskytnutí předběžných a opětovně po poskytnutí konečných informací o tom, že šetření se týká široké škály podobných výrobků, a v důsledku toho je nutné provést samostatnou analýzu reprezentativnosti, dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie pro každý segment výrobků, pokládá za neopodstatněné. Jedna strana tvrdila, že definice výrobku je příliš široká, a předložila srovnání výrobků s různou úrovní výzdoby, ale její tvrzení o konečném použití (pro zahradu a dětí v jednom případě, pro ozdobu v jiném) je pochybné, jelikož není jednoznačné a lze na něj spíše pohlížet jako na potvrzení závěru uvedeného v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Je také třeba poznamenat, že jeden dovozce s výrobou v ČLR uvedl, že více než 99 % výrobků keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní prodávaných v Unii bylo převážně nebo výhradně bílé. Některé strany zpochybnily 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení na základě toho, že v rámci šetření orgány neprovedly žádné zkoušky, zda určité zboží nebylo vhodné pro volný obchod v Unii. Tato skutečnost však nevyvrací závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3. Závěr
(36)
S ohledem na výše uvedené je výrobek s konečnou platností vymezen jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, s výjimkou keramických nožů, keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí a součástí, keramických škrabek, brousků keramických nožů, a kamenů z kordieritové keramiky používaných pro pečení pizzy nebo chleba, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90.
(37)
Vzhledem k tomu, že nebyly další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, všechna ostatní zjištění v 24. až 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. DUMPING
3.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(38)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce, jeden výrobce v Unii a jeden dovozce tvrdili, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo učiněno opožděně, tj. po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a že šetření by proto mělo být zastaveno bez uložení antidumpingových opatření. Tato žádost týkající se rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství byla vznesena již v prozatímní fázi, ale Komise ji zamítla v 72. a 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po poskytnutí konečných informací podalo podobnou žádost pět dalších vyvážejících výrobců. Na podporu svého tvrzení se dovolávali rozsudků Soudního dvora v právních věcech Brosmann a Aokang Shoes (4).
(39)
Především je třeba připomenout, že právní věci Brosmann a Aokang Shoes nejsou relevantní pro posouzení legality analýzy o zacházení jako v tržním hospodářství v tomto šetření, neboť tyto případy se, na rozdíl od tohoto šetření, týkají situací, kde se zacházení jako v tržním hospodářství vůbec neposuzovalo.
(40)
Právní věci Brosmann a Aokang Shoes dále nejsou relevantní pro posuzování legality tohoto šetření vzhledem k tomu, že základní nařízení bylo mezitím změněno (5). Ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení v platném znění stanoví, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství u společností zařazených do vzorku podle článku 17 základního nařízení a že toto rozhodnutí přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření, a tato ustanovení se vztahují na všechna nová a probíhající šetření od 15. prosince 2012, a tudíž i na toto šetření.
(41)
V každém případě je nutné potvrdit výklad judikatury, tj. že nedošlo k porušení jako takovému práva na rozhodnutí o statusu tržního hospodářství, bez ohledu na skutečnost, že nebyla dodržena tříměsíční lhůta. Závěr uvedený v 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzuje.
(42)
Vzhledem k vysokému počtu žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a potřebě vykonat za účelem ověření těchto žádostí mnoho inspekcí na místě nebylo rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství učiněno ve lhůtě sedmi měsíců. Bylo však přijato ve lhůtě osmi měsíců po zahájení šetření, jak vyžaduje základní nařízení ve znění nařízení (EU) č. 1168/2012. Jak bylo vysvětleno výše, tvrzení, že v tomto ohledu došlo ke zbavení nějakého práva se zpětnou působností, není opodstatněné.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se žádost o ukončení šetření bez uložení antidumpingových opatření kvůli nepřijetí rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství ve lhůtě tří měsíců zamítá.
(44)
Jeden do vzorku nezařazený vyvážející výrobce navíc neprokázal, že má jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a jeho žádost o zacházení jako v tržním hospodářství byla tudíž zamítnuta. Přesto trval na tom, že údajné chyby v účetnictví, pokud vůbec existovaly, kvůli nimž byla jeho žádost zamítnuta, nebyly podstatné, a proto bylo rozhodnutí o zamítnutí zacházení jako v tržním hospodářství nepřiměřené a v rozporu se zásadou proporcionality. Po poskytnutí konečných informací tento vyvážející výrobce na svém tvrzení trval, ale nepředložil žádné nové argumenty.
(45)
Tvrzení o závažnosti účetních záznamů jsou v podstatě totožná s těmi, která byla použita během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství, a Komise je vyvrátila ještě před rozhodnutím o zacházení jako v tržním hospodářství. Pokud však jde o tvrzení, že odmítnutí přiznat zacházení jako v tržním hospodářství je v rozporu se zásadou proporcionality, je třeba připomenout, že kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení jsou kumulativní, a pokud nejsou splněna všechna, zacházení jako v tržním hospodářství nelze přiznat. Kromě toho, jelikož důkazní břemeno leží na společnosti, která žádá o zacházení jako v tržním hospodářství a ta neprokázala, že vede jednoznačné a jasné účetnictví, Komise neměla jinou možnost než zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství. Rozhodnutí o zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství tudíž nelze považovat za porušení zásady proporcionality. V každém případě, pokud podle čl. 2 odst. 7 písm. d) základního nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1168/2012 (6) Komise omezí své šetření na vzorek, omezuje se rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství pouze na strany zařazené do vzorku.
3.2. Individuální zacházení
(46)
Je třeba připomenout, že ačkoli šestnáct vyvážejících výrobců požádalo o individuální zacházení, podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení byly posouzeny a následně přijaty pouze žádosti společností zařazených do vzorku. Ze zbývajících jedenácti vyvážejících výrobců sedm požádalo o individuální zjišťování.
(47)
V souladu s čl. 9 odst. 5 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení se individuální clo uplatní na dovoz od vývozců či výrobců, kterým bude přiznáno individuální zjišťování, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Proto nebylo možné přiznat individuální clo čtyřem společnostem, které žádaly o individuální zacházení, nikoli však o individuální zjišťování.
(48)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že ve stanovených lhůtách předložil všechny požadované informace, a proto by měla být jeho žádost o individuální zacházení posouzena a stanoveno individuální dumpingové rozpětí v souladu s rozsudkem Soudního dvora ve věci Brosmann (7).
(49)
Této žádosti nelze vyhovět. Dotyčná společnost nebyla zařazena do vzorku a její žádost o přiznání individuálního zacházení bylo možno posoudit pouze v souvislosti s individuálním zjišťováním, pokud by se provádělo podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(50)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se individuálního zacházení, 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.3. Individuální zjišťování
(51)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení podalo sedm vyvážejících výrobců, kteří zastupovali deset právnických osob. Jak je vysvětleno v 82. a 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ve fázi prozatímních opatření Komise o těchto žádostech nerozhodla.
(52)
Dne 21. prosince 2012 byli vyvážející výrobci informováni o tom, že jejich žádosti o individuální zjišťování nelze přijmout, protože by to představovalo nepřiměřeně velkou zátěž a bránilo by to včasnému ukončení šetření.
(53)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení je individuální zjišťování zákonným právem a že odmítnutí individuálního zjišťování Komisí je nepodložené, neboť ani počet společností, ani potřebná zjišťování by s ohledem na zdroje Komise nepředstavovala nepřiměřenou zátěž či nebránila včasnému dokončení šetření. Po poskytnutí konečných informací bylo toto tvrzení zopakováno, ale nebyly předloženy žádné nové argumenty.
(54)
Rozhodnutí o tom, zda akceptovat či neakceptovat individuální zjišťování, jsou přijímána případ od případu, přičemž je zohledněn počet podaných žádostí a doba, která je k dispozici pro účely jejich posouzení. V tomto případě je třeba připomenout, že Komise měla právní povinnost posoudit zacházení jako v tržním hospodářství u šestnácti právnických osob v ČLR, včetně společností, které nebyly zahrnuty do vzorku. Vzhledem k omezenému času danému procesněprávními lhůtami nebylo možné před poskytnutím prozatímních informací vykonat žádné individuální zjišťování. Vzhledem k omezenému času, který byl k dispozici poté, a vzhledem k počtu podaných žádostí a omezeným dostupným zdrojům útvarů, které v Komisi odpovídají za antidumpingová šetření, byl učiněn závěr, že v tomto případě by bylo nepřiměřeně zatěžující provést individuální zjišťování.
3.4. Běžná hodnota
3.4.1. Volba srovnatelné země
(55)
Po uložení prozatímních opatření byl prozkoumán výběr vhodné srovnatelné země. V této souvislosti se uskutečnila inspekce na místě v prostorách thajského vyvážejícího výrobce, který zaslal odpověď na dotazník, jak je uvedeno v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po prošetření a ověření informací obdržených od spolupracujícího výrobce v Thajsku byl nicméně učiněn závěr, že thajský výrobce nemůže poskytnout dostatečně podrobné údaje, pokud jde o typy výrobků prodávaných na domácím trhu. Proto bylo rozhodnuto, že nejvhodnější srovnatelnou zemí by měla zůstat Brazílie.
(56)
Informace získané z Thajska však posloužily pro podporu některých zjištění v Brazílii, zejména co se týče úrovně cenového rozdílu mezi značkovými a neznačkovými výrobky (viz 91. bod odůvodnění).
(57)
Po poskytnutí konečných informací jedno odvětvové sdružení napadlo výběr Brazílie za vhodnou srovnatelnou zemi. V podstatě tvrdilo, že podle všeho byla jediným důvodem pro výběr Brazílie skutečnost, že nebyla po ruce žádná jiná vhodná země. Toto tvrzení nelze přijmout. Z 84. až 88. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jasně vyplývá, že Brazílie byla shledána za vhodnou srovnatelnou zemi na základě faktické situace na domácím trhu. To, že po poskytnutí konečných informací Komise pokračovala ve zkoumání dalších potenciálních srovnatelných zemí, nevede k závěru, že Brazílie není vhodnou volbou.
(58)
Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další věcné připomínky ohledně výběru Brazílie za vhodnou srovnatelnou zemi, 84. až 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.4.2. Stanovení běžné hodnoty
(59)
Po poskytnutí prozatímních informací několik zúčastněných stran tvrdilo, že stanovení běžné hodnoty bylo chybné v tom, že údajně nebyla zjištěna pro prodej obdobných výrobků v Brazílii, a proto došlo ke zkresleným a neobjektivním výsledkům, zejména pokud jde o produkty z kameniny a jiné druhy výrobků, které nebyly vyrobeny a prodány ve srovnatelné zemi. Někteří vyvážející výrobci rovněž tvrdili, že nebyla řádně zveřejněna metoda použitá k určení vypočítané běžné hodnoty, uvedené v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(60)
Z připomínek obdržených po poskytnutí prozatímních informací vyplývá, že metoda použitá ke stanovení běžné hodnoty nebyla některým zúčastněným stranám zcela jasná. V reakci na tyto připomínky je dále vysvětlena metodika pro určení běžné hodnoty.
(61)
Vzhledem k tomu, že byly zamítnuty všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství pro všechny vyvážející výrobce z ČLR zařazené do vzorku, byla běžná hodnota stanovena na základě informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(62)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Brazílii nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující brazilský výrobce prodává obdobný výrobek na domácím brazilském trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. V této souvislosti je třeba připomenout, že podle čl. 1 odst. 4 základního nařízení se „obdobným výrobkem“ rozumí výrobek, který je shodný, tj. podobný ve všech ohledech s posuzovaným výrobkem, nebo není-li takový výrobek k dispozici, jiný výrobek, který, ačkoliv není podobný ve všech ohledech, má vlastnosti úzce se podobající vlastnostem posuzovaného výrobku.
(63)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Za tím účelem byly zjištěny výrobní náklady spolupracujícího brazilského výrobce.
(64)
Toto zkoumání ukázalo, že u všech typů výrobku se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu převyšující náklady a že vážená průměrná prodejní cena všech typů se rovnala jednotkovým výrobním nákladů, nebo byla vyšší.
(65)
Proto byla vypočtena běžná hodnota podle typu výrobku jako vážený průměr skutečných domácích cen všech prodejů, bez ohledu na to, zda byly tyto prodeje ziskové, či nikoli. Z uvedeného vyplývá, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nebyla vypočítána běžná hodnota u neziskových prodejů.
3.4.3. Vývozní cena
(66)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky ohledně vývozních cen, 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.4.4. Srovnání
(67)
Po poskytnutí prozatímních informací několik zúčastněných stran tvrdilo, že metodika použitá pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byla obecně chybná, protože neporovnávala obdobné výrobky, a že nebylo dostatečně vysvětleno, na jakém základě byly prováděny úpravy. Konkrétně jeden vyvážející výrobce uvedl, že u produktů z kameniny, které srovnatelný výrobce nevyráběl a neprodával, měla Komise srovnávat vývozní ceny s náležitě upravenou domácí cenou za zboží z póroviny, místo aby vypočítávala běžnou hodnotu. Někteří vyvážející výrobci kromě toho argumentovali, že u několika jiných typů výrobku, které vyrobili a prodávali vyvážející výrobci, vedlo srovnání vývozní ceny a průměrné ceny za kilogram typu generického výrobku podávaného v Brazílii, pouze na základě typu použitého keramického materiálu, nevyhnutelně ke srovnávání výrobků, které nejsou obdobné a tudíž i k chybnému výsledku. Kromě toho jeden z vyvážejících výrobců tvrdil, že úprava kvůli značce podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení byla podhodnocena, zatímco jiný vyvážející výrobce tvrdil, že úroveň takové úpravy nevychází z žádných spolehlivých či doložených údajů, a proto není oprávněná. Tentýž vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že jeho vývozní ceny by měly být upraveny o rozdíly v prodaném množství na různých obchodních úrovních. A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že metodika použitá pro úpravy o rozdíly ve fyzikálních vlastnostech není opodstatněná a není jasné, na základě kterých údajů byly tyto úpravy provedeny.
(68)
Na základě obdržených připomínek byla metodika použitá pro srovnání cen a úpravy za účelem srovnatelnosti cen podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení revidována. Zejména byly výrobky, které byly v prozatímní fázi porovnány výhradně na základě průměrné ceny za 1 kg keramického materiálu použitého k výrobě generického neznačkového výrobku, nyní porovnány s nejpodobnějším výrobkem (viz 77. bod odůvodnění tohoto nařízení), což umožnilo přesnější a spravedlivější srovnání cen.
(69)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena na základě srovnání jednotlivých cen ze závodu výrobců zařazených do vzorku s domácí prodejní cenou srovnatelného výrobce obdobného výrobku. Některé vývozní transakce se však týkaly netypických typů výrobků, např. kroužků na ubrousky, podstavců pod nůž nebo podložek pod čajník, u nichž nebylo možné zajistit objektivní srovnání. Proto, a také s ohledem na to, že byly zanedbatelné, jelikož jejich podíl na objemu vývozu nečinil ani 0,5 % objemu vývozu, byly tyto transakce vyloučeny.
(70)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny se formou úprav přihlédlo k rozdílům majícím vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na rozdíly ve fyzikálních vlastnostech, obchodní úrovni a jiných faktorech ovlivňujících srovnatelnost cen, zejména značkách.
(71)
Za prvé se ověřovalo, zda je odůvodněna úprava s ohledem na rozdíly ve fyzikálních vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(72)
V případech, kdy byla běžná hodnota stanovena na základě nejpodobnějšího výrobku (viz 68. bod odůvodnění), byla provedena úprava o rozdíly ve fyzikálních vlastnostech, aby byla zajištěna spravedlivá cenová srovnatelnost obdobných výrobků.
(73)
Pokud jde o výrobky z kameniny, vývozní cena byla porovnána s prodejní cenou nejpodobnějšího výrobku na domácím trhu vyrobeného a prodávaného ve srovnatelné zemi, tj. prodejní cenou výrobků zhotovených z póroviny namísto kameniny, ovšem ve všech ostatních aspektech shodných, a upravenou směrem nahoru o 5 %, což odráží cenový rozdíl mezi kameninou a pórovinou.
(74)
Jeden vyvážející výrobce tvrdí, že jak výrobní náklady, tak maloobchodní cena výrobků z póroviny je vyšší, než u výrobků z kameniny. Vývozní cena jeho výrobků z kameniny měla být proto snížená, nikoli zvýšená. Ve své argumentaci se tento vyvážející výrobce opírá v podstatě o vlastní odhady výrobních nákladů výrobků z póroviny a kameniny a na výtah z ceníku maloobchodních cen výrobků z póroviny a kameniny.
(75)
Tyto informace, které byly předloženy ve velmi pozdní fázi řízení a až po poskytnutí konečných informací, jsou v příkrém protikladu s informacemi, které Komisi poskytly v průběhu šetření ostatní zúčastněné strany, tj. žadatel, výrobní odvětví Unie a výrobce ve srovnatelné zemi. Všechny tyto strany uváděly, že výrobky z kameniny jsou kvalitnější, tj. jsou odolnější než výrobky z póroviny, a jejich výroba je nákladnější, jelikož kamenina je v podstatě kaolín vypálený při vysoké teplotě a pórovina je kaolín vypálený při nízké teplotě. Kameninu lze tedy obecně prodávat za vyšší cenu. Tyto informace byly dále potvrzeny veřejně dostupnými tržními informacemi.
(76)
Dále je třeba uvést, že dotyčný vyvážející výrobce sám výrobky z póroviny nevyrábí, a proto poskytl pouze odhad nákladů na jejich výrobu. Předložený ceník kromě toho přesvědčivým způsobem neprokazuje, že výrobky z póroviny jsou obecně dražší než výrobky z kameniny. Předložené důkazy tudíž neprokazují, že úprava provedená za účelem spravedlivého cenového srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny kameninových výrobků je chybná, a toto tvrzení se proto zamítá.
(77)
V případě ostatních typů výrobku, u nichž srovnání v prozatímní fázi vycházelo z průměrné ceny za kilogram a které byly pouze z keramického materiálu, Komise dále analyzovala dotčené typy výrobku a srovnávala vývozní cenu s nejpodobnějším typem výrobku vyráběného a prodávaného ve srovnatelné zemi. Pokud se lišily pouze jednou malou fyzikální vlastností, např. typem glazování nebo zdobením, zatímco všechny ostatní základní vlastnosti daného typu výrobku byly totožné, byla prodejní cena nejpodobnějšího typu upravena o skutečný cenový rozdíl vzniklý kvůli rozdílu ve fyzikální vlastnosti. U jiných typů výrobku, kde se lišilo více fyzikálních vlastností, byla vývozní cena srovnána s průměrnou prodejní cenou nejpodobnějšího výrobku. U těchto typů výrobků měl nejpodobnější výrobek všechny následující základní fyzikální vlastnosti nebo několik z nich: keramický materiál, druh zboží, základní tvar, zdobení a glazování.
(78)
Dva do vzorku zařazení vyvážející výrobci tvrdili, že podobně jako při úpravách v případech, kdy byla jiná jen jedna méně významná fyzikální vlastnost, je třeba učinit úpravu také v případech, kdy se liší více fyzikálních vlastností nejpodobnějšího výrobku.
(79)
Je třeba připomenout, že v případech, kdy byla jiná jen jedna méně významná fyzikální vlastnost, byla prodejní cena nejpodobnějšího výrobku upravena proto, aby byl zohledněn zjištěný rozdíl skutečných cen kvůli danému rozdílu ve fyzikální vlastnosti, zatímco na druhé straně v případě, kdy se lišila více fyzikálních vlastností, se srovnávalo na základě průměrné prodejní ceny výrobku s totožnými fyzikálními vlastnostmi. V tomto druhém případě proto nebyla zapotřebí úprava kvůli rozdílu ve fyzikálních vlastnostech mezi podobnými výrobky, protože jejich základní fyzikální vlastnosti byly stejné. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
(80)
Jeden z uvedených vyvážejících výrobců požadoval též další úpravy za účelem zohlednění rozdílů ve fyzikálních vlastnostech, pokud jde o hmotnost a bělost příslušného výrobku. Tvrdil, že používá méně hodnotnou surovinu, a proto jsou náklady a cena jeho výrobků nižší než náklady a cena podobného výrobku vyrobeného ve srovnatelné zemi. Jeho vývozní cenu je proto třeba upravit o přiměřenou částku. V této souvislosti je třeba především připomenout, že této společnosti nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a její výrobní náklady tedy nebyly ověřeny. Navíc tvrzení, že její výrobky jsou přibližně o 5 % těžší než standardní výrobky, nebylo podloženo žádnými ověřitelnými doklady nebo podklady, a proto se považuje za neopodstatněné. Co se týče bělosti, s ohledem na skutečnost, že tento vyvážející výrobce ve svém podání uvedl, že jeho výrobky mají normální bílou barvu, nevysvětlil, proč by se mu v tomto ohledu měla poskytovat úprava. Tato tvrzení se proto zamítají.
(81)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že Komise nesrovnala některé jeho vývozní ceny s běžnou hodnotou vhodného nejpodobnějšího výrobku. V tomto vývozu šlo o prodej zdobených výrobků prostřednictvím obchodníka, který nebyl ve spojení a který údajně zajistil výzdobu (obtisk) bezplatně. V důsledku toho vývozní cena nezahrnovala náklady na výzdobu, a proto by se měla porovnat s běžnou hodnotou stanovenou pro nezdobené výrobky, případně s průměrnou běžnou hodnotou zdobeného a nezdobeného zboží.
(82)
Je třeba připomenout, že výrobní náklady nejsou relevantním faktorem pro srovnatelnost cen, která vychází výhradně ze srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou podobných výrobků. Z poskytnutých informací taktéž jasně vyplývá, že dané vyvážené výrobky byly ve skutečnosti zdobené, ačkoli vyvážející výrobce údajně nenesl plné náklady spojené s přidanou hodnotou, kterou možno připsat zdobení. Tato skutečnost však nepředstavuje faktor, který by mohl odůvodnit cenovou úpravu za účelem zohlednění rozdílu ve fyzikálních vlastnostech oproti podobnému výrobku ve srovnatelné zemi. V každém případě vzhledem k pokročilé fázi řízení, během níž bylo toto tvrzení předloženo, nelze ověřit údaje poskytnuté na jeho podporu. Toto tvrzení se proto zamítá.
(83)
Vzhledem k rozmanitosti možných kombinací souprav keramického stolního nádobí vyráběného a prodávaného v ČLR a v Brazílii bylo za účelem dosažení objektivní srovnatelnosti cen rozhodnuto rozdělit různé soupravy do skupin podle počtu a druhu předmětů v soupravě. Průměrná prodejní cena za různé kombinace souprav nádobí zařazených do jednotlivých skupin na domácím trhu ve srovnatelné zemi byla tedy porovnána s vývozní cenou za kombinace souprav, které patří do těchto skupin.
(84)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že vzhledem k široké škále možných kombinací předmětů tvořících soupravu neumožňuje metodika sestavování skupin spravedlivé porovnání cen, protože nezohledňuje vlastnosti jednotlivých kusů, které tvoří soupravu. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že soupravy by se proto měly vyjmout z výpočtu dumpingového rozpětí.
(85)
Je třeba připomenout, že výpočet dumpingu je v případě souprav založen na srovnání průměrné prodejní ceny za kg, a nikoli za jednotlivé kusy. Za účelem spravedlivého srovnání cen souprav proto není nutné určit přesnou kombinaci různých kusů. Použitá metodika sestavování skupin zohledňuje základní vlastnosti různých kombinací souprav, pokud jde o soupravy vymezené například jako kávové nebo čajové, jídelní nebo jiné soupravy a také pokud je vymezen počet kombinovaných kusů. Za těchto okolností se má za to, že v případě souprav bylo provedeno spravedlivé srovnání ve smyslu čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Z toho vyplývá, že toto tvrzení nelze přijmout.
(86)
Kromě toho, jak je uvedeno v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že čínští vyvážející výrobci obecně zařazují své výrobky do pěti různých tříd od A do E se značnými cenovými rozdíly. Velká většina vývozu do Unie se však týká výrobků v jakostní třídě A, B nebo C či jejich kombinace. Tato klasifikace však není univerzální ani není založena na obecných odvětvových normách, nýbrž je spíše specifická pro jednotlivé společnosti a umožňuje rozdíly v cenách. Oproti tomu výrobce ve srovnatelné zemi prodává na domácím brazilském trhu pouze výrobky odpovídající jakostní třídě A, a bylo tudíž zjištěno, že je tím dotčena srovnatelnost cen. Vývozní cena byla proto upravena směrem nahoru na úroveň čínské jakostní třídy A, aby byla srovnatelná s výrobkem, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na brazilském trhu. V případě potřeby byla úroveň této úpravy stanovena individuálně pro každou ze společností zařazených do vzorku na základě skutečného a ověřeného cenového rozdílu mezi různými jakostními třídami.
(87)
Po poskytnutí konečných informací jeden do vzorku zařazený vyvážející výrobce tvrdil, že část jeho vývozu byla prodána prostřednictvím obchodníka, který nebyl ve spojení, a tato část se skládala z kombinace výrobků třídy A a třídy B, a proto by měl být tento vývoz také upraven a přizpůsoben cenové úrovni třídy A. Tvrdil, že cenový rozdíl představoval až 25 %, a doložil to kopiemi faktur a cenových nabídek.
(88)
Tyto informace však nebyly předloženy ani v průběhu šetření, včetně inspekce na místě, ani po poskytnutí prozatímních informací Komise. Naopak, tento výrobce v průběhu šetření uváděl, že vyvážel jenom výrobky třídy A. Nebyl předložen kompletní ceník, přestože o to byl v dotazníku požádán, aby bylo možné vyčíslit údajný cenový rozdíl mezi jednotlivými třídami, a předložil pouze omezený počet cenových nabídek. Za těchto okolností a vzhledem k velmi pozdní fázi řízení, v níž byly tyto informace poskytnuty, je jejich spolehlivost pochybná a nelze je nijak ověřit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(89)
Za druhé, jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zkoumáno, zda je odůvodněna úprava o rozdíly v obchodních úrovních podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení. Bylo zjištěno, že se vývozní cena na jiné obchodní úrovni liší od běžné hodnoty, protože čínský vývoz se v zásadě uskutečňuje na velkoobchodní úrovni, zatímco prodej na domácím trhu ve srovnatelné zemi se uskutečňuje i na maloobchodní úrovni. Šetřením bylo dále zjištěno, že na obou trzích ovlivňují výši cen, a tudíž i spravedlivé srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, různé distribuční kanály. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou byla tudíž stanovena běžná cena podle typu výrobků upravená podle obchodní úrovně pomocí zjištěných cenových rozdílů mezi různými obchodními úrovněmi ve srovnatelné zemi. Je třeba připomenout, že v případě potřeby byla provedena další úprava s ohledem na obchodní úroveň v prozatímním nařízení na základě zjištěného cenového rozdílu s ohledem na množství prodávané na každé obchodní úrovni (98. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Toto další úprava byla považována za odůvodněnou, jelikož šetření v prozatímní fázi naznačilo, že se většina čínského vývozu uskutečňuje ve velkých objemech, zatímco většina domácího prodeje ve srovnatelné zemi se uskutečnila v menším množství, což mělo na těchto dvou relevantních trzích za následek cenové rozdíly na stejné obchodní úrovni. Další šetření a podrobnější analýza transakcí na domácím trhu ve srovnatelné zemi však, na rozdíl od předběžných zjištění, prokázaly, že poměr malých a velkých množství výrobků prodaných výrobcem ve srovnatelné zemi je podobný jako v případě čínských vyvážejících výrobců. Proto se tato úprava už nepovažuje za vhodnou ani odůvodněnou.
(90)
Za třetí, jak je uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že brazilský výrobce prodává na brazilském trhu pouze značkové výrobky, zatímco čínští vyvážející výrobci neprodávají značkové výrobky, nýbrž tzv. výrobky „soukromých značek“ nebo neznačkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Značkové výrobky pokládají zákazníci obvykle za výrobky, které mají určitou prestiž, zaručenou kvalitu a design, a vyžadují proto vyšší tržní ceny, zatímco neznačkové výrobky nebo výrobky soukromých značek mají sice stejné fyzikální a technické vlastnosti, obvykle se však prodávají za podstatně nižší ceny. Ačkoliv přidanou hodnotu značkového výrobku nelze obecně přesně vyčíslit, jelikož je u každé značky jiná a závisí na mnoha různých činitelích, jako je vnímání spotřebitelů, rozpoznání značky a na dalších nevyčíslitelných faktorech, brazilský výrobce v tomto konkrétním případě potvrdil, že jeho značkové výrobky mohou být na brazilském trhu prodávány za podstatně vyšší ceny než jiné neznačkové výrobky. Navíc bylo ve zprávě o brazilském trhu se stolním a kuchyňským nádobím a náčiním potvrzeno, že brazilští zákazníci si na značku velice potrpí a že brazilský výrobce ze srovnatelné země je velmi známý výrobce s dlouhou tradicí. Vzhledem k těmto skutečnostem byla podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení upravena běžná hodnota směrem dolů o 40 % prodejní ceny na domácím trhu.
(91)
S ohledem na výše uvedenou úpravu je třeba připomenout, že dva vyvážející výrobci zpochybnili jak základ, z něhož úprava vycházela, tak úroveň úpravy (viz 67. bod odůvodnění). Je však nesporné, že značkový výrobek vyžaduje vyšší prodejní cenu než stejný neznačkový výrobek a že je tudíž ovlivněna srovnatelnost cen. Vhodnou úroveň úpravy navíc potvrdily nejen informace od výrobce ve srovnatelné zemi, ale i skutečné a ověřené cenové údaje od spolupracujícího výrobce v Thajsku a informace získané od jednoho výrobce v Unii po poskytnutí prozatímních informací. Bylo zjištěno, že zejména situace na trhu v Thajsku je srovnatelná se situací v Brazílii, protože je jen několik málo velmi známých a dlouho zavedených značek. Proto tato tvrzení nelze přijmout.
(92)
Po poskytnutí konečných informací žádný vyvážející výrobce netrval na námitce proti této úpravě, zatímco sdružení žadatelů tvrdilo, že úprava kvůli značce je příliš vysoká, zejména u neporcelánových výrobků. Na podporu tohoto tvrzení poukázal žadatel na ceníky a informace, které poskytli někteří výrobci z Unie.
(93)
I když tyto předložené informace potvrzují nálezy Komise o tom, že přidaná hodnota značky na kterémkoli trhu závisí od konkrétní společnosti/značky, nezpochybňují úroveň úpravy, která byla stanovena pro značkové výrobky prodávané srovnatelným výrobcem na domácím brazilském trhu, neboť poskytnuté informace se týkaly jen trhu Unie. Vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii, rozmanitosti trhu Unie s jeho regionálními rozdíly, a to i pokud jde o orientaci na značku, a vzhledem k vysokému podílu čínského dovozu je situace na trhu Unie úplně jiná než situace na brazilském trhu. Z toho důvodu a s ohledem na úvahy uvedené v 90. a 91. bodě odůvodnění nelze toto tvrzení akceptovat.
(94)
Jak je uvedeno ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly v případě potřeby provedeny další úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen.
3.5. Dumpingová rozpětí
(95)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, metodika použitá pro výpočet dumpingového rozpětí, jak je uvedena v 102. až 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzuje.
(96)
Po poskytnutí prozatímních informací byla Komise informována, že některé obchodní společnosti, které nevyrábějí dotčený výrobek, byly chybně uvedeny v příloze I prozatímního nařízení, a tudíž se na ně vztahuje dumpingové clo stanovené pro spolupracující vyvážející výrobce. Komise informovala tyto společnosti, že má v úmyslu odstranit je z přílohy I a poskytla jim příležitost předložit připomínky. Po prošetření obdržených připomínek bylo několik obchodních společností odstraněno z přílohy I. Kde to bylo vhodné, byly nahrazeny spřízněným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(97)
Vzhledem k úpravě běžné hodnoty a vývozní ceny, jak je uvedeno v 67. až 94. bodě odůvodnění, a vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky, byla konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Společnost
Clo v %
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
17,9
Všechny ostatní společnosti
36,1
4. ÚJMA
4.1. Posuzované období
(98)
Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany opakovaly, že posuzované období by mělo začínat v roce 2009, a nikoli v roce 2008, protože v roce 2008 začala hospodářská krize a trend mezi roky 2009 a 2011 by byl jednoznačný. Co se týče tohoto tvrzení, je třeba uvést, že rok 2009 není vhodnějším počátečním rokem posuzovaného období vzhledem k tomu, že účinky hospodářské krize se naplno projevily právě v tomto roce, což vedlo k výraznému poklesu spotřeby ve srovnání s rokem 2008. Toto tvrzení se proto definitivně zamítá.
4.2. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(99)
Několik dovozců ve společném podání zpochybnilo způsob výpočtu číselného údaje o výrobě v Unii, který je uveden v 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Několik zúčastněných stran tyto připomínky zopakovalo po poskytnutí konečných informací. Konkrétně měly za to, že daný požadavek by žadatelé nesplnili, jelikož z dostupné statistiky PRODCOM by vyplynula mnohem vyšší úroveň výroby podobného výrobku v Unii než je 240 200 tun, tj. údaj uvedený ve zmíněném odůvodnění, a v důsledku toho by žadatelé představovali méně než 25 % výroby podobného výrobku v Unii. Tyto strany vypočítaly, že výroba v Unii během období šetření činila 313 187 tun, a k tomuto číslu se dopracovaly s využitím kompletních údajů PRODCOM o porcelánovém keramickém stolním a kuchyňském nádobí a náčiní a následnou úpravou o 20 % dolů pro případ neporcelánového keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, což je analogie s metodikou, kterou použil žadatel a která byla použita v šetření pro určení objemu dovozu.
(100)
V tomto ohledu je třeba především poznamenat, že v rámci právní analýzy antidumpingového podnětu a v souladu s čl. 5 odst. 4 základního nařízení provedly útvary Komise před zahájením řízení důkladné šetření reprezentativnosti. Komise analyzovala údaje v podnětu, oslovila všechny známé výrobce v Unii a požádala je, aby rovněž poskytli údaje o výrobě i své stanovisko ke stížnosti a aby pomohli Komisi s nalezením případných potenciálních výrobců. Informace o výrobě poskytlo také sdružení výrobců.
(101)
Pokud jde o toto tvrzení, je třeba dále poznamenat, že zdroj údajů a metodika výpočtu o objemu výroby v Unii v každém roce posuzovaného období byly uvedeny také v 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. v souladu s tím, co bylo učiněno ve fázi podání podnětu, vychází z údajů, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly porovnány s údaji předloženými jednotlivými výrobci a rovněž s jinými statistickými zdroji (zejména PRODCOM).
(102)
Jak vysvětlili žadatelé v průběhu šetření, údaje poskytnuté evropským sdružením o porcelánových výrobcích vycházely z údajů PRODCOM týkajících se porcelánového stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, neboť kód PRODCOM pro tento výrobek se shodoval s porcelánovými výrobky, jichž se týká toto šetření. Pokud jde o neporcelánové výrobky, údaje PRODCOM nebylo možné použít, protože zahrnovaly mnohem více výrobků než jsou neporcelánové výrobky, kterých se týká toto šetření. V případě těchto výrobků proto vnitrostátní sdružení shromáždila relevantní údaje na základě svých hlubokých znalostí příslušných trhů a evropské sdružení tyto informace zkontrolovalo předtím, než byly Komisi předloženy celkové údaje. Tyto údaje byly během šetření aktualizovány. Ve spisu s informacemi nedůvěrné povahy se nacházel také seznam všech známých výrobců a Komise byla upozorněna jen na existenci dalších tří výrobců v Rumunsku. Rozdíl mezi statistikou PRODCOM a číslem 240 200 vyplývá z toho, že definice produktu se v tomto šetření zcela neshoduje s kódy statistických údajů PRODCOM pro neporcelánové výrobky, tj. je mnohem užší. V případě statistik úřadu EUROSTAT o dovozu lze tento rozdíl připsat úpravě o 20 % směrem dolů, což však nebylo vhodné v případě údajů o výrobě v Unii uvedených v databázi PRODCOM. Zejména údaje PRODCOM týkající se dvou členských států by se jevily jako velice nadhodnocené, kdyby se použila stejná metodika.
(103)
Metodika, kterou použily dotčené strany a která je uvedena v 99. bodě odůvodnění, je tedy chybná. Kromě toho nebyl předložen žádný důkaz o tom, že by výroba vykazovaná kterýmkoli členským státem včetně dvou výše uvedených členských států a zahrnutá do spisu s informacemi nedůvěrné povahy byla podhodnocena. Je třeba rovněž uvést, že v případě některých členských států byly údaje, které poskytlo evropské sdružení a které byly použity v tomto šetření, výrazně vyšší, než kdyby se použily upravené údaje PRODCOM. Vzhledem k výše uvedenému není důvod pochybovat o údajích o výrobě vykázaných v tomto šetření ani o výsledku šetření reprezentativnosti.
(104)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 107. až 108. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.3. Spotřeba v Unii
(105)
Několik dovozců ve společném podání napadlo údaje o spotřebě v Unii uvedené v 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Toto tvrzení bylo založeno na chybném použití statistických údajů PRODCOM o výrobě a prodeji v Unii, jak je vysvětleno v oddíle 4.2, a proto se zamítá.
(106)
Po opětovném přezkoumání statistických údajů Eurostatu o dovozu však bylo zjištěno, že od uložení prozatímních opatření byly tyto údaje aktualizovány a výsledkem bylo několik méně významných změn. V zájmu úplnosti a na základě aktualizované statistiky Eurostatu o dovozu a na základě podání týkajícího se prodejů výrobního odvětví Unie na trhu Unie se tedy spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba v Unii
826 897
687 587
750 828
727 411
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(107)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 109., 111. a 112. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.4. Dovoz z dotčené země
4.4.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(108)
Několik dovozců ve společném podání napadlo údaje uvedené v 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Toto tvrzení bylo založeno na chybném použití statistických údajů PRODCOM, a proto se zamítá.
(109)
Na základě aktualizované statistiky Eurostatu o dovozu (viz 106. bod odůvodnění) se objem, podíl na trhu a průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu (v tunách)
535 593
449 325
516 624
486 170
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Podíl na trhu (v %)
64,8
65,3
68,8
66,8
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
1 274
1 307
1 473
1 498
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(110)
Aktualizované objemy, hodnoty a trendy jsou téměř shodné s ukazateli, jež byly analyzovány v prozatímním nařízení. Podíl čínského dovozu na trhu se během období šetření zvýšil z 64,8 % v roce 2008 na 66,8 %. Dovozní cena vzrostla v posuzovaném období téměř o 18 % z 1 274 EUR/t na 1 498 EUR/t.
(111)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že neexistuje žádný vztah mezi cenami a objemy čínského dovozu. V tomto směru se v souladu s čl. 3 odst. 3 základního nařízení posuzuje, zda došlo k významnému zvýšení dumpingového dovozu v absolutních hodnotách nebo v poměru k výrobě nebo spotřebě v Unii. Pokud jde o účinek dumpingového dovozu na ceny, posoudí se, zda ve srovnání s cenou obdobného výrobku výrobního odvětví Unie existuje značné cenové podbízení ze strany dumpingového dovozu nebo zda tento dovoz jinak významnou měrou způsobil pokles cen nebo zabránil významnou měrou jejich růstu, ke kterému by jinak došlo. Žádné z uvedených kritérií samo o sobě nemusí být rozhodující.
(112)
Ve výše uvedené souvislosti je třeba uvést následující. Za prvé, v době, kdy se spotřeba Unie oživila (2009-2010), došlo k významnému zvýšení cen čínského dovozu, což naznačuje, že určitý vztah tu je. Co je však důležitější, vývoj čínských cen během posuzovaného období by se měl posuzovat v souvislosti s velmi významným cenovým rozdílem, který existoval již v roce 2008 a který ilustrují průměrné ceny čínského dovozu (tabulka 2) a průměrné prodejní ceny Unie (tabulka 9) uvedené v prozatímním nařízení. Tyto velké cenové rozdíly potvrzuje vysoká úroveň cenového podbízení během období šetření. Zvýšení cen tedy nezabránilo tomu, aby čínský dovoz získal podíl na trhu v posuzovaném období. Ve skutečnosti tento dovoz nadále vyvíjel silný tlak na ceny výrobního odvětví Unie, které v posuzovaném období klesly o 12 %. Tato připomínka proto nemůže být přijata.
(113)
Pokud jde o vývoj dovozních cen (zvýšení) a objemu dovozu (pokles) od roku 2008 do roku 2011 a poté v roce 2012, na který upozornila jedna skupina čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, pozorovaný trend růstu průměrných cen dovozu nemůže zpochybnit nález dumpingu působícího újmu během období šetření. Co se týče vývoje objemu čínského dovozu, jak již bylo zvýrazněno ve 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a znovu v 109. bodě odůvodnění tohoto nařízení, ukazatel podílu na trhu indikuje růst tržního podílu čínského dovozu o 2 procentní body. Kromě toho, jak je podrobněji vysvětleno v 116. a 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v 111. bodě odůvodnění tohoto nařízení, došlo k významnému cenovému podbízení čínského dovozu.
4.4.2. Cenové podbízení
(114)
Po poskytnutí prozatímních informací požádaly některé zúčastněné strany o další podrobnosti o výpočtu cenového podbízení navíc k těm, která jsou již uvedena ve 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Byly poskytnuty i další informace, pokud to umožňovala jejich citlivá povaha a skutečnost, že výrobcům v Unii byla zaručena anonymita.
(115)
Podobně jako u rozhodnutí učiněného po uložení prozatímních opatření o vyloučení ze seznamu vyvážených výrobků některých „atypických“ výrobků za účelem výpočtu dumpingu (viz 69. bod odůvodnění tohoto nařízení) byly tyto výrobky vyloučeny také ze seznamu vyvážených výrobků použitého pro výpočet újmy. Tato změna měla jen malý vliv na rozpětí cenového podbízení, které proto zůstalo ve stejném rozmezí, jaké je uvedeno ve 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(116)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 113. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5. Situace výrobního odvětví Unie
4.5.1. Obecně
(117)
Některé zúčastněné strany uvedly, že mezi rokem 2009 či 2010 a obdobím šetření se zlepšilo několik činitelů, které měly vliv na újmu, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví Unie vyvíjí příznivě. Je však třeba poznamenat, že tato analýza není úplná a opomíjí vývoj těchto činitelů v průběhu celého posuzovaného období. V tomto ohledu je nutno brát v úvahu také vysvětlení v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(118)
Na žádost jedné zúčastněné strany se potvrzuje, že makroekonomické ukazatele byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie a mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku, kam patřily také společnosti, které nepodaly žádost.
(119)
CCCLA tvrdila, že mikroekonomické a makroekonomické ukazatele uvedené v prozatímním nařízení nejsou reprezentativní, protože celková výroba v Unii je mnohem vyšší než údaje použité v rámci tohoto šetření. Vzhledem k analýze a závěrům, k nimž se dospělo v oddíle 4.2, se však tento argument zamítá.
(120)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 118. až 121. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2. Makroekonomické ukazatele
4.5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(121)
Jak je uvedeno v oddíle 4.1, několik dovozců napadlo údaje o výrobě uvedené v 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto údaje však byly zkontrolovány a potvrzeny.
(122)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 122. až 124. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(123)
Aktualizace v tabulce 2 nemá dopad na tabulky 4 a 5 prozatímního nařízení.
(124)
Jelikož nebyly předloženy významné připomínky týkající se objemu prodeje a podílu na trhu, 125. a 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
(125)
Několik dovozců ve společném podání zpochybnilo údaje o zaměstnanosti a produktivitě uvedené ve 127. a 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a tvrdilo, že neodpovídají obrázku v určitých statistikách Eurostatu (8).
(126)
Čísla u obou těchto ukazatelů byla však zkontrolována a shledána přesnými. Číselné údaje předložené stranami byly příliš široké a netýkaly výroby obdobného výrobku. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zaměstnanosti a produktivity, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2.4. Velikost dumpingového rozpětí
(127)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně velikosti dumpingového rozpětí, 129. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3. Mikroekonomické ukazatele
4.5.3.1. Zásoby
(128)
Několik dovozců ve společném podání napadlo číselné údaje o zásobách uvedené ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a jejich význam ve srovnání s veřejně dostupnými údaji o určitých výrobcích v Unii. Rovněž nesouhlasili s tvrzením, že výrobní odvětví Unie v podstatě vyrábí na zakázku.
(129)
Pokud jde o práci na zakázku, šetření potvrdilo, že tak tomu skutečně bylo v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku a že se v tomto odvětví jedná o obvyklou praxi. Čísla o zásobách uvedená v prozatímním nařízení se kromě toho týkala ověřených údajů od výrobců z Unie zařazených do vzorku, které jsou považovány za nejspolehlivější.
(130)
Po poskytnutí konečných informací byly uvedené připomínky zopakovány, nebyly však předloženy žádné nové argumenty. Jelikož nebyly vzneseny další připomínky ohledně stavu zásob, 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3.2. Prodejní ceny
(131)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se prodejních cen uvedených v prozatímním nařízení, 131. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3.3. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál a mzdy
(132)
Po poskytnutí informací byla odhalena administrativní chyba ve výpočtu čistého zisku výrobního odvětví Unie a návratnosti investic. Tato chyba byla opravena a revidované údaje jsou tyto:
Tabulka 3
2008
2009
2010
Období šetření
Čistý zisk při prodeji v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistého obratu z prodeje)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Index (2008 = 100)
100
74
-13
84
Návratnost investic (čistý zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Index (2008 = 100)
100
38
-41
125
(133)
Tato korekce podstatně neovlivňuje předběžná zjištění, pokud jde o tyto dva ukazatele. Vážená průměrná úroveň zisku výrobců zařazených do vzorku však byla během posuzovaného období mírně nižší, než jak bylo předběžně zjištěno, neboť se snížila z 3,8 % na 3,2 % (namísto z 4,2 % na 3,5 %). Návratnost investic do značné míry kopírovala trend pozorovaný v případě zisku, ale, jak po poskytnutí konečných informací poukázalo několik zúčastněných stran, v průběhu posuzovaného období se celkově vyvíjela spíše příznivě než nepříznivě.
(134)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila nejistý stav výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období, jak je uvedeno v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato strana uvedla, že do úvahy lze vzít pouze újmu způsobenou dumpingem a že dumping byl zjištěn pouze v roce 2011. Zmínka o stavu výrobního odvětví Unie v tomto bodě odůvodnění byla uvedena pouze za účelem analýzy, zda zisk dosažený na začátku posuzovaného období lze brát v úvahu jako zisk, který výrobní odvětví obvykle dosahuje. Ukázalo se, že to není možné.
(135)
Některé strany zpochybnily srovnávací měřítko zisku uvedené v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nebo jiná (nižší) navržená srovnávací měřítka.
(136)
Skupina čínských vyvážejících výrobců uvedla, že úroveň zisku během období šetření byla dobrou mírou rentability. Toto tvrzení však nebylo podloženo. Jiná strana také uvedla, že úroveň zisku uvedenou v prozatímním nařízení lze považovat za běžnou úroveň, přičemž vycházela z veřejně dostupných údajů o zisku jednoho německého výrobce v letech 1999 až 2007. Jiná zúčastněná strana uvedla, že úroveň zisku v období šetření uvedenou v prozatímním nařízení lze považovat za „běžnou“ na základě závěrů studie Komise (9), která zahrnovala údaje o zisku jednoho německého výrobce v letech 2004 až 2007. Podobná tvrzení se ozývala po poskytnutí konečných informací.
(137)
V tomto ohledu je nutno připomenout, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že zisk dosažený na začátku posuzovaného období nelze považovat za běžný zisk, jelikož výrobní odvětví Unie bylo již v té době v nejisté situaci, jak je vysvětleno v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Kromě toho bylo zjištěno, že výše zmíněné veřejně dostupné údaje o zisku jednoho německého výrobce v letech 1999-2007 se týkaly nejen výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, ale i jiných důležitých segmentů. Co se týká studie Komise uvedené v 136. bodě odůvodnění tohoto nařízení, vzhledem k jejímu rozsahu, cíli a době bylo shledáno, že nemůže sloužit jako relevantní základ pro určení ziskovosti. V souvislosti s dotčeným výrobkem se například týkala zisku pouze jedné společnosti. Všechna tři podání, o nichž se mluví v 136. bodě odůvodnění tohoto nařízení, která jsou v rozporu s podáním uvedeným ve 141. bodě odůvodnění tohoto nařízení, nejsou dostatečně podložena. Potvrzuje se proto, že míra zisku ve výši 3,2 % zaznamenaná během období šetření nemohla být považována pro tento výrobek za přijatelnou.
(138)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že jako srovnávací měřítko by se měla vzít úroveň zisku interiérového designu, nábytku nebo potravin švédského maloobchodního odvětví. Tato námitka by však měla být zamítnuta mimo jiné vzhledem k rozdílům v úrovních investic do výroby a do maloobchodního prodeje.
(139)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že 6 % zisk, který byl považován za přiměřený v rámci šetření týkajícího se obuvi, není v daném případě vhodné považovat za běžnou úroveň zisku, protože byla stanovena v roce 2006, kdy byla hospodářská situace mnohem příznivější než v roce 2013. Tento argument nelze přijmout. Především tato strana odkazuje na hospodářskou situaci obecně, a nikoli na konkrétní situaci na trhu se stolním nádobím a náčiním. Je pravda, že v roce 2009 spotřeba výrazně klesla, ale od té doby došlo k jejímu značnému oživení. Ještě důležitější však je, že na vývoj spotřeby by se nemělo pohlížet izolovaně. Vzhledem k vysokému objemu dumpingového dovozu (66,8 % podíl na trhu), úrovni dumpingu (dumpingové rozpětí od 13,1 % do 36,1 %) a úrovni cenového podbízení (od 26,5 % do 47,6 %) by byla hospodářská soutěž na trhu Unie úplně jiná, kdyby dovoz probíhal za nedumpingové ceny. Tento argument se proto zamítá.
(140)
Některé jiné strany navrhly srovnávací měřítko použité v jiném antidumpingovém šetření, tj. šetření týkající se keramických obkládaček (10). Podobné připomínky došly po poskytnutí konečných informací. Je však třeba poznamenat, že keramické obkládačky, na rozdíl od kožené obuvi a stolního nádobí a náčiní, nelze stejným způsobem považovat za spotřební výrobek. Domácnosti například nakupují nebo nahrazují předměty keramického stolního nádobí a náčiní v míře, která je bližší kožené obuvi než keramickým dlaždicím. Totéž platí o způsobu uvádění na trh a nakonec i o prodeji zákazníkům. Proto se zamítá žádost o použití cílového zisku, který byl použit v šetření týkajícího se keramických obkládaček.
(141)
Žadatelé uvedli, že srovnávací měřítko úrovně zisku by mělo být spíše nad 10 %, protože výroba stolního a kuchyňského nádobí a náčiní je kapitálově náročná a navíc vyžaduje vysoký stupeň nových investic a inovace. Třebaže je potvrzeno, že dotyčné odvětví je kapitálově náročné a že vyžaduje neustálou potřebu investic, informace předložené na podporu tohoto tvrzení nedokázaly změnit prozatímně použité měřítko. Šetření nemohlo dojít k závěru, že toto srovnávací měřítko by bylo nejvhodnější pro všechny výrobce v Unii.
(142)
Jedna skupina dovozců zpochybnila údaje o ziskovosti v prozatímním nařízení a na základě údajů o výrobních nákladech, o prodejní ceně a objemu v Unii a o vývozní prodejní ceně v prozatímním nařízení vypočítala ziskovost a dospěla k závěru, že během období šetření výrobní odvětví Unie ve skutečnosti dosáhlo zisku ve výši 6 %. Tento výpočet však byl chybný, protože kombinoval údaje z různých zdrojů (údaje o výrobcích v Unii vybraných do vzorku, údaje o výrobním odvětví Unie jako celku a údaje od Eurostatu).
(143)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další relevantní připomínky, 132. až 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.3.4. Výrobní náklady
(144)
Několik dovozců se ve společném podání domnívalo, že údaje o výrobních nákladech ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení neodpovídaly údajům o vývoji pracovních nákladů a nákladů na energie podle Eurostatu. Strany upozornily, že náklady práce v členských státech vzrostly. Stejně tak vývoj nákladů na energie v Unii nezdůvodňoval snížení výrobních nákladů.
(145)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že údaje o nákladech práce a nákladech na energie, které strany poskytly, byly příliš obecné. Kromě toho skutečnost, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo snížit výrobní náklady v době, pro kterou byl charakteristický opačný obecný trend, svědčí o mimořádném úsilí, které výrobní odvětví Unie vyvinulo směrem ke snižování nákladů a udržení konkurenceschopnosti.
(146)
Údaje o výrobních nákladech uvedené v prozatímním nařízení představují ověřené výrobní náklady u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky, 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3.5. Závěr o újmě
(147)
Některé strany zpochybnily závěr o újmě formulovaný v prozatímním nařízení na základě toho, že několik ukazatelů újmy se v úplně poslední části posuzovaného období zlepšilo. Tato věc však nemůže zpochybnit skutečnost, že většina ukazatelů újmy se v průběhu posuzovaného období zhoršila. Toto zhoršení ukazatelů újmy lze pozorovat u většiny makroekonomických ukazatelů, jako je objem výroby, kapacita, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, zaměstnanost, jakož i u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a investice.
(148)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, 139. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1. Úvod
(149)
144. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje, jelikož k němu nebyly vzneseny žádné připomínky.
5.2. Účinek dumpingového dovozu
(150)
Některé strany zpochybnily závěr uvedený v 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Ačkoliv některé poměrné hodnoty uvedené v 145. a 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly, jak je vysvětleno výše, mírně upraveny, nic to nemění na faktech a závěrech obsažených v 145. až 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(151)
Vzhledem k vývoji podílu čínského dumpingového dovozu na trhu je jasné, že 147. bod odůvodnění prozatímního nařízení, zejména pokud jde o tvrzení, že pokles prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie a jeho ziskovosti lze přičíst stlačování cen, které na trhu Unie způsoboval dumpingový dovoz z ČLR, není v rozporu se vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jak tvrdila jedna strana.
(152)
Navíc to, že ceny dovozu z ČLR během posuzovaného období rostly, jak uvedlo několik stran, nevyvrací nález cenového podbízení ani škodlivého dumpingu během období šetření.
(153)
Jelikož ohledně účinků dumpingového dovozu nebyly předloženy žádné další připomínky, 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3. Účinky jiných činitelů
5.3.1. Dovoz z jiných třetích zemí než z dotčené země
(154)
Jak již bylo zmíněno v 106. bodě odůvodnění, po uložení prozatímních opatření byly aktualizovány údaje Eurostatu týkající se dovozu. Při porovnání nových údajů s předchozím údaji obsaženými v prozatímním nařízení byla odhalena administrativní chyba ve výpočtu údajů o dovozu z Thajska a Turecka. Tato chyba byla odstraněna, a konečné údaje týkající se dovozu obdobného výrobku z třetích zemí podle údajů Eurostatu tedy vypadají takto:
Tabulka 4
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (v tunách)
100 972
81 464
81 595
89 146
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Podíl na trhu (v %)
12,2
11,8
10,9
12,3
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
2 378
2 354
2 590
2 519
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
Objem dovozu z Turecka (v tunách)
26 978
25 303
25 485
29 336
Index (2008 = 100)
100
94
94
109
Podíl na trhu (v %)
3,3
3,7
3,4
4
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
2 776
2 649
2 802
2 855
Index (2008 = 100)
100
95
101
103
Objem dovozu z Thajska (v tunách)
25 916
20 660
20 600
25 213
Index (2008 = 100)
100
80
79
97
Podíl na trhu (v %)
3,1
3
2,7
3,5
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
1 246
1 183
1 403
1 356
Index (2008 = 100)
100
95
113
109
(155)
Dovoz ze třetích zemí se v posuzovaném období snížil o 12 %, zatímco podíl tohoto dovozu na trhu byl poměrně stálý.
(156)
Je třeba podotknout, že průměrné ceny dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období vzrostly o 6 % a byly trvale vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (v období šetření o 68 %).
(157)
Před zveřejněním prozatímního nařízení CCCLA zjistila, že se dovoz z Turecka v letech 2010 a 2011 zvýšil o 8 % a dovozní ceny z Turecka byly údajně jen asi o 20 % vyšší než ceny dovozu z ČLR. Některé strany následně zpochybnily závěr o tureckém dovozu z prozatímního nařízení.
(158)
Majíce na paměti, že ve vykazování tureckého dovozu v prozatímním nařízení se vyskytla významná zjevná chyba, a s ohledem na výše uvedené aktualizované údaje, nic nesvědčí o tom, že turecký dovoz, vzhledem k jeho ceně a podílu na trhu, může narušit příčinnou souvislost mezi čínským vývozem dotčeného výrobku a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Je třeba rovněž poznamenat, že nezahrnutí dovozu pocházejícího z Turecka do podnětu nelze označit za diskriminační, jelikož v počáteční fázi nebyly dostatečné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, pokud jde o dovoz z Turecka.
(159)
Podíl dovozu z Thajska na trhu během období šetření nikdy nepřesáhl 3,5 %.
(160)
Z výše uvedených důvodů byl učiněn závěr, že dovoz z jiných třetích zemí podstatně neovlivnil situaci výrobního odvětví Unie natolik, aby to narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.2. Segmenty trhu
(161)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky týkající se segmentů trhu, 156. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.3. Spotřeba a poptávka
(162)
Jedna strana tvrdila, že újma by se mohla připsat na vrub dlouhodobého snižování poptávky po výrobcích vyráběných v Unii. Šetření však takovou tendenci nepotvrdilo, jak již bylo vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(163)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, pokud jde o spotřebu a poptávku, 159. až 166. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.4. Vývoz výrobního odvětví Unie
(164)
Jedna strana upozornila na to, že během posuzovaného období byly průměrné vývozní ceny Unie nižší než průměrné prodejní ceny na trhu Unie. To by mohlo mít vliv na schopnost výrobního odvětví Unie investovat nebo přijímat nové zaměstnance. Podobný argument se zopakoval po poskytnutí konečných informací. Jak však již bylo uvedeno v 169. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, většina ukazatelů újmy nemůže být ovlivněna vývozní výkonností. Kromě toho by bylo možno rovněž tvrdit, že tyto prodeje představovaly jistý způsob částečné kompenzace újmy způsobené na trhu Unie. Dále, jelikož průměrné ceny byly vypočteny vydělením celkové hodnoty prodeje obdobného výrobku celkovým objemem tohoto prodeje, může odlišná sortimentní skladba prodeje na trhu Unie ve srovnání s vývozním prodejem rovněž vést k velkým rozdílům v průměrné celkové hodnotě prodeje. A konečně, tento vývozní prodej představoval necelých 37 % celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie, tj. dominantním trhem pro výrobní odvětví Unie byl nepochybně domácí trh Unie. Tvrzení, že tento vývozní prodej způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že došlo k porušení příčinné souvislosti mezi dovozy z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, se proto zamítá.
(165)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky týkající se vývozu výrobního odvětví Unie, 167. až 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.5. Zrušení dovozních kvót
(166)
Po uložení prozatímních opatření jiná strana tvrdila, že zrušení dovozních kvót v průběhu posuzovaného období mělo dopad na výrobce v Unii. Nebyly však předloženy žádné nové skutečnosti, které by mohly změnit závěr učiněný v 173. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(167)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné nové podložené připomínky ohledně zrušení dovozních kvót, 171 až 173. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.6. Protisoutěžní praktiky na trhu Unie
(168)
Po uložení prozatímních opatření trvalo několik stran na tom, že nebylo řádně zohledněno šetření kartelu zahájené německými orgány, o němž se zmiňuje 175. bod odůvodnění prozatímního nařízení, ani pokuta uložená kartelu zmíněná v tomtéž bodě odůvodnění. Co se týká těchto tvrzení, návdavkem k tomu, co již bylo uvedeno v 174. a 175. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, lze uvést následující.
(169)
Německé šetření kartelu, v němž se vyšetřuje údajné stanovování cen od července 2005 do února 2008, stále probíhá. Jelikož výrobcům z Unie je zaručena důvěrnost a vzhledem k tomu, že konečné výsledky probíhajícího německého šetření dosud nebyly zveřejněny, není možné se vyjádřit k podrobnostem provedené analýzy. Lze však potvrdit, že žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku není vyšetřován v tomto dosud neukončeném šetření. Šetření dospělo také k závěru, že mikroekonomické ukazatele nebyly ovlivněny šetřenými praktikami a makroekonomické ukazatele byly ovlivněny jen velmi omezeně, pokud vůbec.
(170)
Pokud jde o nález kartelu v případě koupelnové výbavy a příslušenství, je třeba připomenout, že tento cenový kartel bylo shledán aktivním v letech 1992 až 2004 a že pouze jediný z výrobců z těch, kterým byla udělena pokuta, je současně činný v odvětví stolního a kuchyňského nádobí a náčiní. Na údaje, které tento výrobce poskytl v rámci zjišťování reprezentativnosti a újmy, nemají vliv kartelové praktiky, jelikož byly použity pouze údaje o stolním a kuchyňském nádobí a náčiní, a nikoli jeho konsolidované údaje. Proto pokuta za tento kartel neměla vliv na údaje, které poskytl tento výrobce. Dále je třeba připomenout, že ke stanovení cen docházelo dlouho před posuzovaným obdobím. Vzhledem k tomu, že totožnost výrobců v Unii je důvěrná, nelze ji zveřejnit bez ohledu na to, zda daná společnost je nebo není zařazená do vzorku. Pokud by však výrobce v Unii zařazený do vzorku zaznamenal na svých účtech jakékoli položky (např. pokutu za kartel), které by za účelem tohoto šetření zkreslovaly obrázek o jeho újmě, orgán provádějící šetření by je izoloval s cílem zabránit zkreslení relevantních činitelů, které mají vliv na újmu.
(171)
Proto se tvrzení, která se týkala dopadu výše uvedeného vyšetřování kartelu na újmu a analýzu příčinných souvislostí, zamítají.
(172)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se jednalo o protiprávní cenová ujednání a rozdělení trhu mezi výrobci v Unii, avšak toto tvrzení nepodložil žádnými důkazy, a proto se zamítá.
(173)
Jelikož nebyly předloženy žádné nové připomínky týkající se protisoutěžních praktik na trhu Unie, 174. až 176. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.7. Výrobní metody
(174)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky k výrobním metodám, 177. a 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(175)
Jeden dovozce po poskytnutí konečných informací zopakoval podobná tvrzení, přičemž argumentoval rozdílem ve výrobních metodách používaných výrobci v Unii oproti tradičnějším metodám v čínských továrnách. Nebyly však předloženy žádné věcné argumenty, které by mohly změnit závěr učiněný v 178. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto tvrzení se proto s konečnou platností zamítá.
5.3.8. Trhy s použitým zbožím
(176)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky, pokud jde o trhy s použitým zbožím, 179. a 180. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.9. Hospodářská krize
(177)
Jedna strana uvedla, že 183. bod odůvodnění prozatímního nařízení uvádí mylnou analýzu situace v období hospodářského oživení mezi roky 2010 a 2011 a že dopad hospodářské krize byl podhodnocen. Tyto připomínky se opakovaly po poskytnutí konečných informací. Tato tvrzení však byla nepodložená. Je třeba také zdůraznit, že v citovaném bodě odůvodnění je uvedeno, že dumpingový dovoz z ČLR zvýšil dopady hospodářského poklesu. Pokud jde o dopad hospodářské krize, v 184. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se jednoznačně uvádí, že hospodářská krize mohla přispět ke špatné výkonnosti výrobního odvětví Unie, třebaže nemohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
(178)
Vzhledem k tomu, že ohledně hospodářské krize nebyly vzneseny žádné nové připomínky, 181. až 184. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.10. Jiné činitele
(179)
Několik dovozců ve společném podání tvrdilo, že pokles zaměstnanosti byl běžným vývojem v odvětví spotřebního zboží. Toto tvrzení však nebylo podloženo. Kromě toho, i kdyby byl tento trend v tomto odvětví běžný, nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a významnými ztrátami pracovních míst v tomto odvětví. Toto tvrzení se proto zamítá.
(180)
Jedna strana tvrdila, že zbývající strukturální schodky výrobního odvětví Unie ve spojení s existující nadbytečnou kapacitou, jak ukazuje tabulka 3 prozatímního nařízení, mohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobcům v Unii. Pokud jde o toto tvrzení, ačkoli se výrobní odvětví Unie nacházelo v nejisté situaci již na začátku posuzovaného období a prošlo restrukturalizací, šetření potvrdilo, že bylo konkurenceschopné a náležitě se vyrovnávalo s poptávkou ze všech trhů. Co se týče tabulky 3 prozatímního nařízení, na pokles výroby je třeba nahlížet ve spojení s tlakem vyplývajícím z velkého objemu levného dovozu z ČLR, jelikož vývoz výrobního odvětví Unie zůstal stabilní. Toto tvrzení proto nebylo možné přijmout.
(181)
Jedna strana měla za to, že Komise nezohlednila kumulativní účinek všech ostatních škodlivých činitelů. Toto tvrzení vzneslo též několik stran po poskytnutí konečných informací. Vzhledem k výsledkům šetření v souvislosti s různými jinými faktory, jichž se zúčastněné strany dovolávaly, však není možné si představit, že by jejich kumulativní účinek mohl narušit příčinnou souvislost. Ve skutečnosti byl dopad ostatních činitelů, na které zúčastněné strany upozornily, malý, pokud ne nulový.
(182)
Jedna strana měla za to, že orgán provádějící šetření nerozlišoval mezi souběžným výskytem a příčinnou souvislostí. Poskytnuté podpůrné informace nebyly v tomto ohledu zdaleka přesvědčivé, a toto tvrzení se proto zamítá.
(183)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky týkající se dalších činitelů, 185. až 190. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(184)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky, 191. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Předběžné poznámky
(185)
192. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje, jelikož k němu nebyly vzneseny žádné připomínky.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(186)
Jeden polský výrobce, který nepodal žádost, uvítal opatření a jeden výrobce ze Spojeného království, který nepodal žádost, ale měl zájem na dovozu daného výrobku, vyslovil nesouhlas s opatřeními. Druhá uvedená strana má za to, že clo by mělo nepříznivý dopad na ty výrobce, kteří doplňují svůj sortiment výrobků dovozem z ČLR a přizpůsobili se globalizaci prostřednictvím modelu podnikání, v němž se práce s vysokou přidanou hodnotou vykonává v Unii. Zákazníci by navíc měli menší sklon nakupovat jejich výrobky, protože by již nenabízeli celý sortiment výrobků.
(187)
Pokud jde o tvrzení druhé strany, byla prozkoumána situace této společnosti. Bylo zjištěno, že čínský dovoz stolního nádobí a náčiní představoval malou část jejich celkového dovozu. Společnost ovšem tvrdila, aniž to blíže upřesnila, že tento dovoz byl pro ně důležitý. Společnost neposkytla žádné údaje o vlastní výrobě. Podle finančních výkazů dosáhla tato společnost v roce 2011 zisk před zdaněním přes 10 %, přičemž většinu z toho na trzích mimo Unii (o dotčeném výrobku nebyly poskytnuty žádné číselné údaje). Na tomto základě se neočekává, že by uložení opatření ohrozilo životaschopnost této společnosti. Pokud jde o tvrzení, že mnohé jiné podniky by v důsledku opatření také čelily potížím, nebylo podloženo konkrétními důkazy. Podle odpovědí obdržených v průběhu zjišťování reprezentativnosti před zahájením řízení a podle následně došlých podání nic nenasvědčuje tomu, že se v takové situaci nachází významný počet společností.
(188)
Cla by měla kladný vliv na výrobní činnost výrobního odvětví Unie. Od nedávného zavedení prozatímních antidumpingových cel byl zaznamenán pozitivní vývoj v několika případech.
(189)
Výše uvedený pozitivní vývoj potvrzuje tvrzení žadatelů, že výroba Unie by se mohla ve velmi krátkém čase podstatně zvýšit s pomocí zařízení, strojů a pracovních sil, které již jsou k dispozici, a větší zvýšení by bylo možné v dlouhodobém horizontu. Narovnání nekalých cenových praktik na trhu jim proto přinese výhodu, jelikož díky úrovni cen by bylo atraktivnější vyrábět více výrobků v Unii, ať už pro velké nebo malé zakázky, ve zvláštním provedení nebo jako běžné neznačkové výrobky. Výsledkem by byla tvorba nových pracovních míst vyžadujících různé dovednosti, a nezaměstnanost by proto klesla.
(190)
Pokud jde o nemožnost nabízet celý sortiment výrobků, toto tvrzení nelze přijmout, protože spotřebitelé vyžadují neustále se měnící sortiment výrobků od více dodavatelů.
(191)
Jelikož k zájmu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné další připomínky, 193. až 198. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(192)
Dva největší dovozci ve vzorku zpochybnili úroveň své spolupráce, pokud jde o úplné údaje o ziskovosti a o rozpětí mezi nákupními a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, a jeden z nich odepřel přístup ke svým účtům a tvrdil, že kdyby byl přístup poskytnut, nic by se nezměnilo. Strany uvedly, že jim jejich velikost a obchodní model nedovoluje poskytnout tak podrobné údaje, jak je požadováno. V konečné fázi se potvrzuje, že jeden z nich znovu odepřel přístup ke svému účetnictví dovozce a že oba, třebaže se o to snažili, nedokázali poskytnout úplné a použitelné údaje o ziskovosti a informace o rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, tak, aby je mohly instituce využít pro analýzu situace dovozců, kteří nejsou ve spojení. Omezené informace poskytnuté oběma společnostmi o svých kupních cenách a cenách při dalším prodeji byly sice celkově neprůkazné, ale byly plně v souladu s obecnými informacemi o přirážkách, které byly shrnuty v 202. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(193)
V 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly zúčastněné strany vyzvány, aby předložily dodatečné, úplné a ověřitelné údaje pro další analýzu dopadu opatření na dodavatelský řetězec.
(194)
V návaznosti na prozatímní opatření zaslali dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, nové odpovědi na dotazník. Došla také podání o zájmu Unie od dalších dovozců nezařazených do vzorku, Sdružení evropského a mezinárodního obchodu („Foreign Trade Association“), švédského sdružení dovozců, velkoobchodníků a maloobchodníků (Svensk Handel), CCCLA a jednoho výrobce v Unii se zájmy v oblasti dovozu. Žádné z těchto podání neobsahovalo přesvědčivé údaje o dopadu opatření na dodavatelský řetězec.
(195)
Jedna strana tvrdila, že údaj o clem ovlivněné zaměstnanosti v navazujících odvětvích je podceněný, jelikož statistické údaje Eurostatu ukazují, že distribuční obchodní podniky zaměstnávají celkem více lidí (33 milionů) než výrobní podniky (31 milionů). Poskytnuté údaje se však týkaly dovozních a výrobních podniků obecně a pro účely tohoto šetření se použít nedaly.
(196)
Několik dovozců ve společném podání uvedlo, že pět dovozců zařazených do vzorku zaměstnávalo více než 10 000 pracovníků v souvislosti s dotčeným výrobkem, a nikoli 350, jak se uvádí v 200. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto číselné údaje byly znovu zkontrolovány. Je třeba zdůraznit, že v rámci analýzy zájmů dovozců se bere v úvahu počet pracovních míst souvisejících s dovozem a dalším prodejem příslušného výrobku včetně podpůrných funkcí. Zaměstnanost související s jinými výrobky nebo původem nebo s takovými činnostmi, jako je velkoobchod či maloobchod, by se samozřejmě do tohoto čísla neměla počítat. Je třeba poznamenat, že v dřívější fázi řízení skupina 14 dovozců odhadla celkový příslušný počet pracovních míst na úrovni dovozců na 7 000. Toto číslo se zdá být rozumným odhadem založeným na extrapolaci situace dovozců zařazených do vzorku, pokud jejich údaje bylo možné použít.
(197)
Některé strany si stěžovaly na vysoký údaj o hrubém rozpětí obsažený v 202. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a tvrdily, že je určitě zavádějící. Šetření však ukázalo, že velká většina dovozců, kteří odpověděli na dotazy určené pro výběr vzorku dovozců, nahlásila hrubé rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji v rozmezí od 50 % do 200 % a do vzorku zařazení dovozci se nacházeli v podobné situaci. Po poskytnutí prozatímních informací předložili dále žadatelé několik příkladů na podporu informací z veřejně přístupného článku, o němž je zmínka v 202. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. potvrzení poměru dovozní ceny a maloobchodní ceny dotčeného výrobku.
(198)
Jeden výrobce ze Spojeného království se zájmy v oblasti dovozu vysvětloval, že takové rozpětí je zapotřebí k pokrytí určitých nákladů vynaložených v Unii. Nebyly poskytnuty žádné údaje, které by umožnily výpočet těchto rozpětí na základě obratu.
(199)
Jelikož použitelné údaje o zisku z dovozu dotčeného výrobku bylo možné získat a ověřit pouze od tří dovozců zařazených do vzorku a tito tři dovozci představovali jen asi 3 % dovozu dotčeného výrobku, nebyl příslušný vážený průměrný zisk shledán průkazným, a proto nebyl uveden v prozatímním nařízení. Je však třeba poznamenat, že tento vážený průměrný zisk byl zdravý (v rozmezí 6 % až 10 % - toto rozpětí se uvádí z důvodu důvěrné povahy údajů).
(200)
Jeden dovozce tvrdil, že v Unii se nevyrábí dostatečný objem barveného kameninového zboží, a proto nemá jinou možnost, než ho dovážet z ČLR. Stejné tvrzení se objevilo po poskytnutí informací. Šetřením však bylo zjištěno, že barvené kameninové zboží lze odebírat z několika zdrojů, včetně od výrobců v Unii. Výrobci v Unii mají kromě toho výrobní kapacitu pro větší objem prodeje na trhu Unie.
(201)
Informace shromážděné v průběhu šetření neumožnily řádnou kvantifikaci toho, do jaké míry by dovozci mohli přenášet zvýšení kupní ceny v důsledku navrhované sazby cla. Pokud by však byl dovoz z ČLR předmětem konečného antidumpingového cla, vzhledem k informacím o hrubém a čistém rozpětí nic nenaznačuje, že by byla ohrožena životaschopnost dovozců. Jeden dovozce rovněž uvedl, že velké hospodářské subjekty na trhu a dovozci, jejichž hlavním předmětem podnikáni není keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, by nebyli nepříznivě ovlivněni.
(202)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení opatření v navrhované výši nemá jako celek významný nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
(203)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky ohledně zájmu dovozců, kteří nejsou ve spojení, 199. až 211. bod prozatímního nařízení se potvrzují.
6.4. Zájem ostatních hospodářských odvětví
(204)
V návaznosti na výzvu obsaženou v 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise v den zveřejnění prozatímních opatření kontaktovala přímo příslušné maloobchodníky a sdružení maloobchodníků, dovozce s možnou maloobchodní činností a také návrháře průmyslových vzorů, kteří byli Komisi známí, a vyzvala je, aby vyplnili příslušné dotazníky. Někteří respondenti, kteří původně tvrdili, že jsou maloobchodníci, odpověděli, že se jich šetření netýká, jelikož v tomto oboru podnikání nepůsobí. Komise nakonec obdržela sedm nových odpovědi na dotazník pro maloobchodníky. Těchto sedm maloobchodníků představovalo 1 % dovozu z ČLR během období šetření. Tyto odpovědi byly většinou v mnoha ohledech nedostatečné, byly však v nejvyšší možné míře analyzovány. Nedošly žádné odpovědi na dotazník pro návrháře průmyslových vzorů.
(205)
Takto získané informace v podstatě neposkytly žádné nové důkazy o zájmu jiných hospodářských odvětví, které by mohly zpochybnit závěr učiněný v 217. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(206)
Po zveřejnění prozatímních opatření došla podání týkající se zájmu Unie v jiných hospodářských odvětvích od dovozců zařazených i nezařazených do vzorku (včetně jednoho polského dovozce působícího v sektoru propagačních předmětů), sdružení evropského a mezinárodního obchodu (Foreign Trade Association), švédského sdružení dovozců, velkoobchodníků a maloobchodníků (Svensk Handel), několika maloobchodníků, CCCLA a osmi pražíren kávy (sedm z nich se sídlem v Itálii, jedna s ústředím v Rakousku).
(207)
Pražírny kávy tvrdily, že kvůli velmi nízkému počtu výrobců v Unii, kteří zajišťují potřeby jejich trhu (maximálně 5) a z nichž většina dováží z ČLR, a to buď přímo, nebo prostřednictvím sesterských podniků, a kvůli velmi vysokému počtu přístrojů na pražení kávy (1 500-3 000), by jim opatření v navrhovaném měřítku mohla v prozatímní fázi bránit v pořizování přesně stejných výrobků v budoucnosti. Toto tvrzení nelze přijmout. Za prvé, konečná opatření jsou nižší než prozatímní opatření. Za druhé, šetření ukázalo, že kdyby byla odstraněna újma způsobená dumpingovým dovozem z ČLR, výrobci v Unii dokáží lépe využít svého výrobního potenciálu a dále uspokojovat potřeby odvětví pražení kávy. Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii je velmi pravděpodobné, že by počet výrobců v Unii, kteří by mohli přijímat objednávky od výrobců pražené kávy, byl vyšší než pět.
(208)
Pražírny kávy argumentovaly, že by antidumpingová opatření poškodila jejich vývoz kvůli ztrátě konkurenceschopnosti a možné odvetě čínských orgánů. Neexistuje však žádný důkaz, který by naznačoval, že úroveň uložených opatření by měla za následek ztrátu konkurenceschopnosti, přičemž je třeba mít na paměti, že ostatní členové WTO mají antidumpingová opatření týkající se tohoto druhu výrobku. Tvrzení o odvetných opatřeních bylo shledáno neopodstatněným.
(209)
Pražírny kávy uvedly, že antidumpingová opatření by nevyhnutelně vedla k všeobecnému poklesu jejich podnikatelské činnosti, ke snížení jejich prodeje, k celkovému zvýšení ceny kávy v hotelích, restauracích a cateringových službách a k poklesu kvality výrobků a služeb. To vše by údajně ohrožovalo značný počet přímých a nepřímých pracovních míst. Pokud však budeme mít na paměti hlavní předmět podnikání pražíren kávy a závěry týkající se účinků opatření na dodavatelský řetězec, tato tvrzení nelze uznat. Rovněž je třeba poznamenat, že celkový počet pracovních míst spojených s celosvětovým provozem jedné společnosti na výrobu pražené kávy nelze považovat za vhodný základ pro výpočet počtu pracovních míst, jež by byly ohroženy v důsledku uložení antidumpingových opatření.
(210)
Dva maloobchodníci tvrdili, že v Unii se nevyrábí dostatek nového kostního porcelánu a kostního porcelánu a že nemají jinou možnost než dovážet z ČLR. Se stejným tvrzením přišlo sdružení dovozců po poskytnutí informací. Především je třeba obecně poznamenat, že cílem antidumpingových opatření je znovu nastolit spravedlivý obchod, a nikoli zamezit dovoz. V tomto případě nelze úroveň opatření považovat za prohibitivní. Za druhé, při šetření bylo zjištěno, že tyto výrobky lze získat z několika zdrojů, včetně od výrobců v Unii. A konečně, výrobci v Unii mají výrobní kapacitu pro větší objem prodeje na trhu Unie a mohli by dále využít svého potenciálu, kdyby byla antidumpingová opatření s konečnou platností zavedena.
(211)
Jeden maloobchodník tvrdil, že opatření by mohla mít nepříznivý dopad na některé objekty, které slouží v odvětví cestovního ruchu. Toto tvrzení však nebylo podloženo věcnými informacemi. Rovněž váha dotyčných objektů v daném odvětví je jen omezená.
(212)
Jeden dovozce a jeden velkoobchodník tvrdili, že uložení opatření by vedlo k vertikální konsolidaci trhu ze strany některých velkých aktérů. Vzhledem k současnému počtu hráčů na trhu by to bylo v krátkodobém až střednědobém výhledu nepravděpodobné.
(213)
V návaznosti na otázky, které již byly řešeny v prozatímním nařízení, je třeba poznamenat, že některé strany shledaly, že nebyl dostatečně zohledněn zájem malých podniků, jako jsou maloobchodníci, distributoři a podniky, které se zabývají propagačními předměty. Toto tvrzení zopakovalo několik stran po poskytnutí konečných informací. Je třeba uznat, že celkově by mikropodniky a malé podniky mohly být citlivější na jakékoli zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel. Neexistuje však důkaz, že úroveň opatření bude mít významný nepříznivý vliv na ostatní zúčastněné hospodářské subjekty z řad malých a středních podniků. Toto tvrzení se proto definitivně zamítá.
(214)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu ostatních hospodářských odvětví, 212. až 217. bod prozatímního nařízení se potvrzují.
6.5. Zájem spotřebitelů (domácností)
(215)
Přestože se na ně Komise obrátila, žádná ze stran přímo zastupujících zájmy konečných kupujících, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky.
(216)
Některé strany napadly závěr v 222. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o vyšší ceny. Podobná tvrzení se objevila po poskytnutí konečných informací.
(217)
V nepravděpodobném případě, že by se clo zcela přeneslo na spotřebitele, a za předpokladu, že úroveň dovozu a ceny zůstanou stejné, znamenala by antidumpingová cla dodatečné náklady na domácnost za rok ve výši necelého 1 EUR. Tento výpočet je založen na objemu a hodnotě dovozu v období šetření, na navrhované výši cla a na počtu domácností v Unii.
(218)
Tento účinek nelze považovat za dostatečný k vyvážení pozitivního dopadu na výrobní odvětví Unie plynoucího z omezení újmy způsobené dumpingovým dovozem z ČLR.
(219)
Jedna strana tvrdila, že v důsledku opatření by nastal nedostatek levnějšího stolního nádobí a náčiní. Toto tvrzení se zopakovalo po poskytnutí konečných informací. Toto tvrzení nelze přijmout, protože, jak je uvedeno v 157. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie zásobuje všechny trhy (včetně levnějšího stolního nádobí a náčiní).
(220)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu spotřebitelů (domácností), 218. až 226. bod prozatímního nařízení se potvrzují.
6.6. Závěr o zájmu Unie
(221)
S ohledem na výše uvedené se posouzení v prozatímním nařízení potvrzuje.
(222)
Potvrzují se proto 227. až 229. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(223)
Bylo namítnuto, že ziskové rozpětí použité k výpočtu výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, je příliš velké. Tato námitka byla zamítnuta, jak je vysvětleno v oddíle 4.5.3.3.
(224)
Některé strany zpochybnily cílový zisk, který byl použit pro výpočet rozpětí újmy. O těchto připomínkách pojednává 135. až 142. bod odůvodnění. Na základě analýzy těchto připomínek byl učiněn závěr, že by měl být zachován cílový zisk ve výši 6 %.
(225)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se metodika popsaná v 230. až 234. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2. Konečná opatření
(226)
Vzhledem k závěrům o dumpingu, újmě, příčinné souvislosti a zájmu Unie a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. Je tudíž třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni dumpingových rozpětí.
(227)
Menší úpravy uvedené v 115. a 132. bodě odůvodnění vedly k mírně revidovaným rozpětím cenového podbízení, jak je zohledněno v níže uvedených rozpětích újmy. Navrhovaná konečná antidumpingová cla jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Sazba konečného cla (v %)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Všechny ostatní spolupracující vyvážející výrobci
17,9
79,0
17,9
Všechny ostatní společnosti
36,1
110,1
36,1
(228)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyrobeného kteroukoli jinou společností, jejíž název není výslovně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze těchto sazeb využít a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(229)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému na všechny ostatní vývozce.
(230)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(231)
Každou žádost o použití individuální sazby antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba neprodleně podat Komisi (11) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz, například v souvislosti s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby pak bude toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno a seznam společností, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, bude aktualizován.
(232)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátní celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(233)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku a uvedené v příloze I tohoto nařízení, mělo by se vážené průměrné clo uložené posledně jmenovaným společnostem vztahovat i na všechny nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení.
(234)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (poskytnutí konečných informací). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k poskytnutí konečných informací předložit připomínky.
(235)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
7.3. Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(236)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, s výjimkou keramických nožů, keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí, keramických škrabek, brousků keramických nožů a kordieritových keramických kamenů používaných pro pečení pizzy nebo chleba, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90 (kódy TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 a 6912009010), pocházejících z ČLR.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Společnosti uvedené v příloze I
17,9
Všechny ostatní společnosti
36,1
B999
3. Uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1072/2012 na dovoz keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí, keramických škrabek, brousků keramických nožů a kordieritových keramických kamenů používaných pro pečení pizzy nebo chleba pocházejících z ČLR se uvolňují.
2. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1072/2012 na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, s výjimkou keramických nožů, keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí, keramických škrabek, brousků keramických nožů a kordieritových keramických kamenů používaných pro pečení pizzy nebo chleba pocházejících z ČLR, se vybírají s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolňují.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 2 může být změněno zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 17,9 %, pokud nový vyvážející výrobce v ČLR poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období šetření (tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v ČLR, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením; a
c)
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2013.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 412/2013
tat-13 ta’ Mejju 2013
li jimponi dazju antidumping definittiv u jiġbor b'mod definittiv id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet ta' oġġetti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 9 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea, wara li kkonsulta mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Bidu
(1)
Il-Kummissjoni, bir-Regolament (UE) Nru 1072/2012 (2) (“ir-Regolament provviżorju”), imponiet dazju antidumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta' oġġetti taċ-ċeramika li jintuzaw fuq il-mejda u fil-kċina li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ” jew “il-pajjiż ikkonċernat”).
(2)
Il-proċedura bdiet wara lment li ġie ppreżentat fis-16 ta’ Frar 2012 (3) f’isem il-produtturi tal-UE (“il-kwerelanti”), li jirrappreżentaw aktar minn 30 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ oġġetti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina.
(3)
Kif stipulat fil-premessa (22) tar-Regolament proviżorju, l-investigazzjoni ta’ dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2011 sal-31 ta’ Diċembru 2011 (“il-perjodu ta’ investigazzjoni” jew il-“PI”). L-eżami tax-xejriet relevanti għall-evalwazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sa tmiem il-PI (il-“perjodu kkunsidrat”).
1.2. Il-proċedura sussegwenti
(4)
Wara li ġew żvelati l-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali, li abbazi tagħhom ġie deċiż li jkun impost dazju proviżorju tal-antidumping (“żvelar proviżorju”), għadd ta’ partijiet interessati ressqu sottomissjonijiet bil-miktub li bihom urew il-fehmiet tagħhom dwar is-sejbiet proviżorji. Il-partijiet li għamlu din it-talba ngħataw opportunità li jinstemgħu. Żewġ importaturi u produttur esportatur wieħed talbu u ngħataw smigħ fil-preżenza tal-Uffiċjal tas-Seduta tad-Direttorat Ġeneral għall-Kummerċ.
(5)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tivverifika l-informazzjoni kollha li dehrilha li kienet meħtieġa għas-sejbiet definittivi tagħha. Il-kummenti verbali u bil-miktub ippreżentati mill-partijiet interessati tqiesu u, fejn xieraq, is-sejbiet proviżorji ġew immodifikati skont dan.
(6)
Barra minn hekk, kif spjegat fil-premessa (55) hawn taħt, saret żjara ta' verifika lil produttur Tajlandiż li l-għan tagħha kien li tkun investigata l-idoneita tat-Tajlandja bħala pajjiż analogu xieraq.
(7)
Sussegwentement, il-partijiet kollha kienu infurmati bil-fatti u l-konsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom huwa maħsub li tkun rakkomandata l-impożizzjoni ta’ dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ oġġetti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina, li joriġinaw fir-RPĊ u l-ġbir definittiv tal-ammonti garantiti permezz tad-dazju provviżorju (“divulgazzjoni finali”). Il-partijiet kollha ngħataw perjodu li fih setgħu jagħmlu kummenti dwar id-divulgazzjoni finali. Il-Kamra tal-Kummerċ taċ-Ċina għall-Importazzjoni u l-Esportazzjoni ta' Prodotti Industrijali Żgħar u Prodotti Artistiċi u Artiġjanali (Chinese Chamber of Commerce for Import and Export of Light Industrial Products and Arts-crafts (CCCLA)) u grupp ta' importatuti talbu u ngħataw id-dritt li jinstemgħu il-preżenza tal-Uffiċjal tas-Seduta tad-Direttorat Ġenerali għall-Kummerċ.
(8)
Il-kummenti sottomessi mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u tqiesu fejn kien xieraq.
1.3. Kampjunar
(9)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, diversi partijiet interessati appellaw il-kampjun tal-produtturi esportaturi mir-RPĊ u argumentaw li l-kampjun ma kienx wieħed rappreżentattiv, peress li hu bbażat biss fuq l-ikbar volumi esportati u għaldaqstant ma kkunsidrax fatturi oħra li jikkaratterizzaw id-diversità u l-frammentazzjoni tal-industrija taċ-ċeramika fir-RPĊ.
(10)
Skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009 (“ir-Regolament bażiku”), l-għażla tal-kumpaniji li għandhom ikunu inklużi fil-kampjun tista' tkun limitata għall-ikbar volum rappreżentattiv ta' esportazzjonijiet li jistgħu jkunu investigati b'mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli. Fl-isfond tal-frammentazzjoni tal-industrija, ġie kkunsidrat li għażla bbażata fuq volumi ta' esportazzjoni jippermettu kampjun rappreżentattiv li jista' jkun investigat fiż-żmien disponibbli. F'dan ir-rigward, għandu madanakollu jkun innutat li l-kumpaniji magħżula jinsabu fi tliet reġjuni differenti fir-RPĊ u għandhom produzzjoni sinifikanti tal-prodott ikkonċernat ta' tipi differenti ta' materjal taċ-ċeramika, pereżempju l-porċellana u oġġetti tal-ġebel kif ukoll produzzjoni ta' varjetà wiesgħa ta' tipi ta' prodotti. B'hekk, din l-allegazzjoni ma tistax tiġi milqugħa.
(11)
Produttur esportatur wieħed talab li l-użu ta' metodoloġiji differenti għall-għażla tal-kampjun għall-industrija u l-importaturi tal-Unjoni kif imqabbla mal-ikkampjunar ta' produtturi esportaturi jwassal għal diskriminazzjoni u li għandhom jintużaw l-istess kriterji L-użu ta' metodoloġiji differenti huwa diskriminatorju fil-konfront ta' produtturi esportaturi u jmur kontra t-trattament ugwali.
(12)
L-għażla ta' kampjun ta' produtturi esportaturi sservi biss biex tkun investigata l-eżistenza ta' dumping tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ. F'dan ir-rigward, huwa essenzjali li jkun kopert il-volum massimu ta' importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fil-perjodu ta' investigazzjoni. Min-naħa l-oħra, il-kampjun ta' produtturi tal-Unjoni ntgħażel sabiex ikun determinat jekk l-industrija tal-Unjoni kinetx qed tbati minn dannu materjali abbażi ta' diversi indikaturi differenti. Rigward l-importaturi, l-informazzjoni miġbura fil-biċċa l-kbira hija użata fil-valutazzjoni tal-interess tal-Unjoni. Jirriżulta li għall-importaturi u l-produtturi tal-Unjoni, huwa importanti li tinġabar informazzjoni minn firxa ta' kumpaniji attivi pereżempju, f'segmenti differenti tal-prodott. Peress li l-motivazzjoni sottostanti għall-għażla tal-kumpaniji li għandhom ikunu inklużi fil-kampjuni hija differenti, il-produtturi u l-importaturi tal-Unjoni u min-naħa l-oħra, il-produtturi esportaturi, mhumiex f'sitwazzjoni simili. Għaldaqstant, la l-prinċipju ta' nondiskriminazzjoni u lanqas it-trattament ugwali ma jirrikjedu l-użu ta' metodoloġija identika għall-għażla ta' kampjuni rispettivi. Jirriżulta li din it-talba hija għal kollox mhux iġġustifikata u għaldaqstant hija miċħuda.
(13)
Barra minn hekk, produttur/esportatur żamm it-talba tiegħu kif imsemmi fil-premessa (8) tar-Regolament provviżorju, li kellu jkun inkluż fil-kampjun. Madankollu, l-kumpanija ma ppreżentat ebda argument ġdid li jiġġustifika l-inklużjoni tagħha fil-kampjun. Għaldaqstant, u b'kunsiderazzjoni għas-sejbiet fil-premessa (10) hawn fuq, il-konklużjonijiet fil-premessa (9) tar-Regolament provviżorju huma permezz ta' dan ikkonfermati.
(14)
L-istess produttur esportatur li ma ġiex inkluż fil-kampjun ilmenta li ma ngħatax biżżejjed żmien biex jissottometti l-kummenti tiegħu dwar id-divulgazzjoni finali u li, barra minn hekk, id-divulgazzjoni kienet insuffiċjenti peress li ma ddivulgatx, pereżempju, iċ-ċifri tal-allowances, tal-prezzijiet tal-bejgħ, l-aġġustamenti eċċ. Għaldaqstant id-drittijiet tad-difiża tiegħu ma ġewx irrispettati.
(15)
Skont l-Artikolu 20(5) tar-Regolament bażiku, parti interessata għandha tingħata perjodu ta' żmien ta' mill-inqas għaxart (10) ijiem biex tissottometti l-kummenti dwar id-divulgazzjoni finali. Il-produttur/esportatur inkwistjoni rċieva d-divulgazzjoni finali permezz ta' posta elettronika fil-25 ta' Frar 2013 u ngħata sat-8 ta' Marzu 2013, jiġifieri 11-il ġurnata biex jissottometti kummenti. Barra minn hekk, id-dokument ta' divulgazzjoni intbagħat ukoll l-għada permezz ta' posta rreġistrata. Jirriżulta li l-parti kkonċernata ngħatat żmien biżżejjed biex tissottometti l-kummenti u għaldaqstant, it-talba tagħha għandha tiġi miċħuda. F'dan ir-rigward, ta' min wieħed jinnota wkoll li l-kummenti tal-parti kienu pprovduti sal-iskadenza u ma saret ebda talba għal estensjoni tad-data tal-iskadenza. Barra minn hekk, b'kunsiderazzjoni għall-obbligu tagħha li tħares il-kunfidenzjalità tal-informazzjoni, il-Kummissjoni ddivulgat il-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali kollha li abbażi tagħhom hija kellha l-intenzjoni li tipproponi l-impożizzjoni ta' miżuri definittivi. B'mod aktar partikolari, ir-rispett għad-drittijiet tad-difiża ma jirrikjedix li ċifri tal-bejgħ speċifiċi għal kumpanija jew allowances li jingħataw lil kumpaniji inklużi fil-kampjun, użati biex ikunu stabbiliti marġni individwali ta' dumping, għandhom ikunu kkomunikati lil parti li għaliha ma ġie kkalkulat ebda marġni individwali.
(16)
Minn dak li għidna sa issa jirriżulta li l-ilment li d-drittijiet tad-difiża ma kinux irrispettati huwa mingħajr bażi u għaldaqstant huwa miċħud.
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
2.1. Introduzzjoni
(17)
Kif stipulat fil-premessa 24 u l-premessi 56 u 57 tar-Regolament provviżorju, il-prodott ikkonċernat kif definit provviżorjament huwa oġġett taċ-ċeramika li jintuża fuq il-mejda u fil-kċina minbarra skieken taċ-ċeramika (“il-prodott ikkonċernat”), li bħalissa jaqa' taħt il-kodiċijiet tan-NM ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 u ex 6912 00 90 u joriġina mir-Repubblika Popolari tar-RPĊ.
2.2. Talbiet
(18)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, ebda parti ma kkontestat li skieken taċ-ċeramika (tal-kċina) kienu fundamentalment differenti minn tipi oħra ta' oġġetti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda jew fil-kċina minħabba differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi, proċessi ta' produzzjoni u użi aħħarija. Wara li kienu analizzati l-kummenti kollha mill-partijiet, it-talba li s-skieken taċ-ċeramika jkunu esklużi mill-ambitu tal-prodott ta' din l-investigazzjoni hija aċċettata b'mod definittiv.
(19)
Wara pubblikazzjoni ta' miżuri provviżorji, diversi partijiet talbu li ċerti oġġetti taċ-ċeramika li jaħżnu kondiment jew imtieħen żgħar tal-ħwawar u l-partijiet taċ-ċeramika tagħhom li jitħnu, għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott.
(20)
Din it-talba hija bbażata fuq l-allegazzjoni li, minħabba l-karatteristiċi speċifiċi tagħhom, tali mtieħen u tipi oħra ta’ oġġetti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina ma jistgħux jitqiesu bħala li jifformaw prodott wieħed. Tali mtieħen għandhom materjal taċ-ċeramika magħmul minn alumina għall-platt tat-tħin li ma jintużax għall-oġġetti taċ-ċeramika “standard” li jintużaw fuq il-mejda bħall-kikkri u platti u li t-tisjir tagħhom isir f'temperaturi ogħla. Il-grad ta’ interkambjabilità tagħhom mal-kateogiriji ewlenin tal-prodott taħt investigazzjoni sejjer ikun limitat. Dan japplika wkoll għal mekkaniżmi taċ-ċeramika tat-tħin mingħajr ebda qafas li normalment huma ddikjarati taħt il-kodiċijiet imsemmija hawn fuq.
(21)
L-investigazzjoni wriet li l-element taċ-ċeramika f'dawn l-imtieħen normalment jirrappreżenta parti żgħira mill-mitħna. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-imtieħen li għandhom platt tat-tħin taċ-ċeramika, inklużi l-partijiet tat-tħin tagħhom taċ-ċeramika, ma kellhomx l-istess karatteristiċi fiżiċi bażiċi u użi bażiċi bħall-oġġetti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina. Il-forma, is-saħħa u d-disinn tal-partijiet taċ-ċeramika li jitħnu huma differenti mill-oġġetti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina.
(22)
Xi partijiet issottomettew li l-imtieħen inkwistjoni għandhom ikunu esklużi mill-ambitu tal-prodott fuq il-bażi li għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, disinn industrijali u użu aħħari bħala mtieħen b'mekkaniżmi ta' tħin tal-metall u li meta jkunu inklużi f'ċertu settijiet ta' mtieħen, normalment jiġu kklassifikati taħt l-intestatura tariffarja 8210. Huma sostnew ukoll li f'dawn iċ-ċirkustanzi, l-elementi taċ-ċeramika ġeneralment jirrappreżentaw sa 2 % tal-valur tal-prodott. Madankollu, minħabba d-diversi possibbiltajiet ta' klassifikazzjoni ta' mtieħen u settijiet ta' mtieħen, l-investigazzjoni ma setgħetx iżżomm dawn l-argumenti biex tiddetermina jekk l-imtieħen taċ-ċeramika għandhomx jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni.
(23)
Diversi partijiet sostnew it-talba tagħhom li l-imtieħen inkwistjoni għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott fuq il-bażi li għal ċertu mtieħen, bħall imtieħen tal-melħ, ikun meħtieġ li jintużaw platti tat-tħin taċ-ċeramika iktar milli tal-metall, peress li l-melħ jikkorrodi l-imtieħen tal-metall. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-imtieħen tal-melħ mhux neċessarjament jużaw mekkaniżmi li jitħnu taċ-ċeramika.
(24)
Abbażi tal-kunsiderazzjonijiet fil-premessi ta' hawn fuq, l-investigazzjoni kkonkludiet li l-imtieħen tal-kondimenti u tal-ħwawar b'elementi li jitħnu taċ-ċeramika huma fundamentalment differenti minn tipi oħra ta' ċeramika użata għal oġġetti li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina minħabba d-differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi bażiċi u minħabba l-użi tal-materjal taċ-ċeramika użat għall-partijiet tal-mekkaniżmu. Għaldaqstant, it-talba sabiex jiġu esklużi, inklużi mekkaniżmi indipendenti li jitħnu taċ-ċeramika u l-partijiet tagħhom, mill-ambitu tal-prodott ta' din l-investigazzjoni, hija aċċettata.
(25)
Wara l-pubblikazzjoni ta' miżuri provviżorji, xi partijiet talbu li senniena tas-skieken taċ-ċeramika għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott minħabba differenzi fil-proċessi ta' produzzjoni, użu aħħari u l-fatt li dawn l-oġġetti mhumiex immirati biex iżommu prodott tal-ikel minħabba d-disinn speċifiku u l-karatteristiċi fiżiċi tagħhom. L-investigazzjoni kkonfermat dawn il-punti. Għaldaqstant, it-talba sabiex dawn l-oġġetti jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott ta’ din l-investigazzjoni ġiet aċċettata.
(26)
Fl-istess waqt, kien investigat ukoll jekk għodod li jqaxxru l-frott u l-ħaxix magħmula miċ-ċeramika għandhomx jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott. Tabilħaqq, l-investigazzjoni kkonfermat li għodod li jqaxxru l-frott u l-ħaxix magħmula miċ-ċeramika, huma fundamentalment differenti minn tipi oħra ta' oġġetti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina minħabba d-differenzi fid-disinn u l-karatteristiċi fiżiċi (forma u saħħa) tal-materjal taċ-ċeramika użat għall-partijiet tal-mekkaniżmu, fil-proċessi tal-produzzjoni tagħhom u l-użu aħħari. Għodod li jqaxxru l-frott u l-ħaxix magħmula miċ-ċeramika, għaldaqstant għandhom ikunu esklużi mill-ambitu tal-prodott ta' din l-investigazzjoni
(27)
Wara l-pubblikazzjoni ta' miżuri provviżorji, parti talbet ukoll li ġebel tal-pizza magħmul minn ċeramika cordierite għandu jiġi eskluż mill-ambitu tal-prodott minħabba l-karatteristiċi fiżiċi speċifiċi tiegħu (forma u ebusija), disinn industrijali u użu. Ċeramika cordierite hija tip ta' alumina magnesia silicate b'karatteristiċi speċifiċi, jiġifieri reżistenza eċċellenti għal xokkijiet termali. L-investigazzjoni kkonfermat li ġebel tal-pizza magħmul minn ċeramika cordierite għandu l-istess karatteristiċi (forma u ebusija), disinn industrijali u użu bħall-briks għall-fuklari ta' bajla jew il-fran. Konsegwentement, huma differenti minn oġġetti taċ-ċeramika oħra li jintużaw fuq il-mejda jew fil-kċina. Waqt id-divulgazzjoni finali, il-kwerelanti nnutaw is-similarità tal-ġebel tal-pizza magħmul minn ċeramika cordierite kif imqabbel ma' prodotti oħra koperti mill-proċediment. Madankollu ma setgħux juru li l-ġebel tal-pizza magħmul miċ-ċeramika cordierite għandu l-istess karatteristiċi fiżiċi u użi aħħarija. Għaldaqstant, it-talba sabiex dawn l-oġġetti jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott ta’ din l-investigazzjoni ġiet aċċettata.
(28)
Wara l-pubblikazzjoni ta' miżuri provviżorji, assoċjazzjoni Olandiża talbet li oġġetti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda jew fil-kċina, li għandhom jintużaw bħala prodotti promozzjonali għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott fuq il-bażi li mhumiex mibjugħa biex jintużaw fuq il-mejda jew fil-kċina, li huma katalizzatur ekonomiku importanti għas-settur tal-bejgħ bl-imnut, li huma apprezzati ħafna mill-konsumaturi u li produtturi mir-RPĊ biss jistgħu joffru l-kwantitajiet meħtieġa f'perjodu qasir. It-talba sabiex oġġetti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina, li se jintużaw bħala prodotti promozzjonali jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott ta' din l-investigazzjoni, ma tistax madanakollu tiġi aċċettata minħabba li l-karatteristiċi fiżiċi, il-proċessi ta' produzzjoni u l-użu aħħari huma l-istess bħal dawk ta' tipi oħra ta' ċeramika li tintuża fuq il-mejda u fil-kċina.
(29)
Wara li kienu ppubblikati miżuri provviżorji u għal darb'oħra wara d-divulgazzjoni finali, importatur u bejjiegħ bl-imnut Ġermaniż u produttur esportatur Ċiniż li kkoopera talbu li prodotti tal-ġebel miksija b'taħlita speċjali tat-tip tal-proċess tal-istampar bis-sublimazzjoni u li għalihom il-kisi ta' sublimazzjoni jista' jitneħħa billi jinbarax b'mod mekkaniku, għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott peress li huma prodotti mhux kompluti għal kollox (semi-finished) u li l-photofinishing tagħhom fl-Unjoni jsir permezz ta' kanali speċifiċi, minħabba l-perspettiva differenti tal-konsumaturi, il-fatt li l-kisja ta' sublimazzjoni taqbeż il-valur tal-oġġetti taċ-ċeramika mhux miksija u l-ineżistenza ta' produtturi tal-Unjoni ta' dan it-tip ta' prodott. L-investigazzjoni żvelat li l-prodott huwa viżibbilment identiku għal prodotti oħra li jintużaw fuq il-mejda mingħajr sublimazzjoni, u li għaldaqstant, diffiċli li ssir distinzjoni bejniethom, jekk hemm. L-investigazzjoni wriet ukoll li dawn il-prodotti normalment għandhom l-istess użu aħħari bħat-tipi l-oħra ta' prodotti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda. L-investigazzjoni sabet ukoll li bosta produtturi tal-Unjoni jimmanifatturaw dawn il-prodotti u li l-prodotti importati u dawk magħmula fl-Unjoni huma f’kompetizzjoni diretta. Fl-isfond ta' dak li ntqal, it-talba biex jiġu esklużi prodotti tal-ġebel miksija tat-tip għall-proċess tal-istampar bis-sublimazzjoni, hija miċħuda.
(30)
Wara l-pubblikazzjoni ta' miżuri provviżorji u għal darb'oħra wara d-divulgazzjoni finali, l-importatur li kien talab l-esklużjoni ta' prodotti li jintużaw fuq il-mejda figurattivi u mpittra bl-idejn qabel ma jingħata l-verniċ mill-ambitu tal-prodott, allega li l-analiżi provviżorja tal-Kummissjoni f'dan ir-rigward kienet żbaljata minħabba li injorat l-eżistenza ta' segmenti tas-suq, id-differenzi fil-kwalità bejn it-tipi differenti ta' prodotti li jintużaw fuq il-mejda, in-natura lussuża u iktar fraġli ta' prodotti li jintużaw fuq il-mejda figurattivi u mpittra bl-idejn qabel ma jingħata l-verniċ u l-interkambjalità limitata bħala konsegwenza tal-perċezzjoni relatata tal-konsumatur. Huwa allega wkoll li prodotti li jintużaw fuq il-mejda figurattivi u mpittra bl-idejn qabel ma jingħata l-verniċ, jistgħu jintużaw ukoll bħala dekorazzjoni.
(31)
Fir-rigward tat-talbiet dwar id-differenzi fil-kwalità bejn it-tipi differenti ta' prodotti li jintużaw fuq il-mejda u prodotti li jintużaw fuq il-mejda figurattivi u mpittra bl-idejn qabel ma jingħata l-verniċ, dawn il-karatteristiċi mhumiex speċifiċi għal prodotti li jintużaw fuq il-mejda figurattivi u mpittra bl-idejn qabel ma jingħata l-verniċ. Barra minn hekk, fir-rigward ta' interkambjalità limitata bħala konsegwenza ta' perċezzjoni relatata tal-konsumatur, ma tqajjem ebda argument ġdid li jbiddel il-konklużjoni tal-premessa 45 tar-Regolament provviżorju li l-konsumatur medju ma jagħmilx differenza bejn prodotti li jintużaw fuq il-mejda figurattivi u mpittra bl-idejn qabel ma jingħata l-verniċ u tipi oħra ta' prodotti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda. Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni kienet analizzat l-eżistenza ta' segmenti tas-suq fil-premessi 157 sa 158 tar-Regolament provviżorju. Għaldaqstant dawn l-argumenti ma jistgħux ireġġgħu lura l-konklużjonijiet tal-premessa 45 tar-Regolament provviżorju.
(32)
It-talba mressqa fil-premessa 50 tar-Regolament provviżorju kienet elaborata iktar wara l-impożizzjoni ta' miżuri provviżorji. Dawn it-talbiet kienu mtennija wara d-divulgazzjoni definittiva. L-importatur bi produzzjoni fir-RPĊ talab li prodotti li jintużaw fuq il-mejda/fil-kċina li l-wiċċ tagħhom huwa 100 % miksi għal kollox bil-verniċ jew bl-enemel minbarra l-qiegħ jew parti minnu, u fejn 100 % mill-wiċċ huwa miksi bil-verniċ jew l-enemel huwa kkulurit b'kulur li mhux abjad, għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott. It-talba kienet analizzata kif dovut u l-investigazzjoni wriet li l-karatteristiċi fiżiċi, il-proċessi tal-produzzjoni u l-użi aħħarija ta' dawn il-prodotti huma l-istess bħal dawk ta' oġġetti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina li huma miksija bil-verniċ jew bl-enemel. Għalhekk, it-talba ġiet definittivament miċħuda.
(33)
Ic-CCCLA insistiet li l-porċellana fina għandha tiġi eskluża mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni abbażi tal-lussu u l-fraġilità tal-prodott li għandu saħħa mekkanika baxxa u kkontestat ukoll jekk hijiex reżistenti milli tixxellef. Madankollu huwa nnutat li s-CCCLA stess preċedentement issottomettiet li l-porċellana fina kellha saħħa mekkanika għolja u kienet reżistenti milli tixxellef. Dawn id-dikjarazzjonijiet kontradittorji ċertament dgħajfu t-talbiet tas-CCCLA. Fi kwalunkwe każ, l-argumenti mqajma ma jibdlux il-konklużjonijiet imqassra fil-premessa 28 tar-Regolament provviżorju. Għaldaqstant, it-talba għall-esklużjoni tal-porċellana fina mill-ambitu tal-prodott hija għaldaqstant ċertament miċħuda.
(34)
L-istess parti tenniet li l-porċellana li ddum isservi għandha tiġi eskluża mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni. Hija lmentat li d-dikjarazzjoni li ma fihiex karatteristiċi mhux ikkontestati mhix vera, u li kienet b'saħħitha ħafna minħabba kontenut ta' iktar minn 24 % ta' tafal u aluminju u mbagħad ikkontestat il-kapaċità ta' manifattura tal-Unjoni għal dan il-prodott. Madankollu, is-sottomissjonijiet differenti dwar porċellana li sservi ħafna huma kontradittorji fir-rigward pereżempju tal-proporzjonijiet tal-materja prima u l-kontenut tat-trab tal-alumina. Madanakollu, ma kienx ikkontestat li l-porċellana li sservi kienet manifatturata wkoll fl-Unjoni u li l-produtturi fir-RPĊ pproduċew porċellana sostenibbli li kienet f'kompetizzjoni diretta mal-porċellana li sservi manifatturata fl-Unjoni kif ukoll ma' prodotti oħra koperti mill-investigazzjoni. Għaldaqstant it-talba biex il-porċellana li sservi tiġi eskluża hija definittivament miċħuda.
(35)
It-tipi kollha ta' prodotti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda jew fil-kċina jistgħu jkunu meqjusa bħala tipi differenti tal-istess prodott. Għaldaqstant, it-talba li saret wara d-divulgazzjoni provviżorja u għal darb'oħra wara d-divulgazzjoni finali li l-investigazzjoni tkopri firxa kbira ta' prodotti simili u li konsegwentement ikun meħtieġ li jsiru analiżi separati dwar il-pożizzjoni, id-dumping, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni għal kull segment tal-prodott, instab li hija bla bażi. Parti li lmentat li l-ambitu tal-prodott huwa wiesa' wisq, ressqet paragun ta' prodotti b'livelli differenti ta' dekorazzjoni, iżda d-dikjarazzjonijiet tagħha rigward l-użu aħħari (f'każ minnhom għall-ġnien u għat-tfal, u f'każ ieħor għal dekorazzjoni) huma diskutibbli minħabba li ma hemmx distinzjoni ċara u dawk id-dikjarazzjonijiet jistgħu jidhru iktar bħala konferma tal-punt li sar fil-premessa 55 tar-Regolament provviżorju. Għandu jkun innutat ukoll li importatur bi produzzjoni fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina issottometta li iktar minn 99 % tal-prodotti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina li jinbiegħu fl-Unjoni kienu b'mod predominanti jew esklussiv bojod. Xi partijiet ikkontestaw il-premessa 58 tar-Regolament provviżorju fuq il-bażi li fil-kuntest tal-investigazzjoni, l-istituzzjonijiet ma wettqu ebda test dwar jekk ċertu merkanzija kinetx adattata għall-kummerċ ħieles fl-Unjoni. Madankollu, dan il-fatt ma' jtellifx il-konklużjoni tal-premessa 63 tar-Regolament provviżorju.
2.3. Konklużjoni
(36)
Fl-isfond ta' dak li ntqal sa issa, l-ambitu tal-prodott huwa definit b'mod definittiv bħala oġġett taċ-ċeramika li jintuża fuq il-mejda u fil-kċina minbarra skieken taċ-ċeramika, oġġetti taċ-ċeramika li jaħżnu kondiment jew imtieħen żgħar tal-ħwawar u l-partijiet taċ-ċeramika tagħhom li jitħnu, għodod li jqaxxru l-frott u l-ħaxix magħmula miċ-ċeramika, senniena tas-skieken taċ-ċeramika, ġebel tal-pizza taċ-ċeramika cordierite tat-tip użat għall-ħami tal-pizza jew il-ħobż, li joriġina mir-RPĊ, li bħalissa jaqa' taħt il-kodiċijiet tan-NM ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 u ex 6912 00 90
(37)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra dwar il-prodott ikkonċernat u l-prodott simili, id-determinazzjonijiet kollha fil-premessi 24 sa 63 tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
3. ID-DUMPING
3.1. Trattament tal-Ekonomija tas-Suq (Market Economy Treatment (MET))
(38)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, esportatur produttur, produttur mill-Unjoni u importatur wieħed ilmentaw li d-determinazzjoni tal-MET saret barra miż-żmien jiġifieri, wara l-perjodu ta' tliet xhur stabbilit fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku u li għaldaqstant l-investigazzjoni għandha tkun itterminata mingħajr impożizzjoni ta' kwalunkwe miżuri antidumping. Dan l-ilment b'relazzjoni għad-determinazzjoni tal-MET diġà kien sar fl-istadju provviżorju u kien miċħud mill-Kummissjoni fil-premessi 72 u 73 tar-Regolament provviżorju. Wara d-divulgazzjoni finali, ħames produtturi esportaturi oħra ressqu lment simili. Bħala sostenn għal dak l-ilment huma bbażaw fuq is-sentenzi tal-Qorti tal-Ġustizzja fil-każijiet Brosmann and Aokang Shoes (4).
(39)
L-ewwelnett huwa mfakkar li l-kawżi Brosmann u Aokang Shoes mhumiex rilevanti għall-valutazzjoni tal-legalità tal-analiżi tal-MET fl-investigazzjoni kurrenti peress li dawk il-każijiet, għall-kuntrarju ta' din l-investigazzjoni, jirrelataw ma' sitwazzjonijiet fejn il-valutazzjonijiet MET totalment ma sarux.
(40)
Barra minn hekk, il-kawżi Brosmann u Aokang Shoes mhumiex rilevanti għall-valutazzjoni tal-legalità tal-investigazzjoni inkwistjoni, fid-dawl tal-fatt li r-Regolament bażiku sadanittant ġie emendat (5). Fi kwalunkwe eventwalità, l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku, kif emendat, jipprevedi li l-Kummissjoni għandha tagħmel determinazzjonijiet tal-MET biss fir-rigward ta' kumpaniji inklużi fil-kampjun skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku u li għandha tagħmel tali determinazzjoni fi żmien seba' xhur minn, imma fi kwalunkwe każ mhux iktar tard minn tmien xhur wara l-bidu tal-investigazzjoni, huwa applikabbli għall-investigazzjonijiet ġodda u pendenti kollha mill-15 ta' Diċembru 2012, inkluż għaldaqstant dik attwali.
(41)
Fi kwalunkwe każ, l-interpretazzjoni tal-ġurisprudenza li ma jkunx hemm ksur per se tad-dritt għal determinazzjoni tal-MET minkejja l-fatt li l-limitu ta’ żmien ta’ tliet xhur ma kienx rispettat, għandha tinżamm. Għalhekk, il-konklużjoni fil-premessa (73) tar-Regolament provviżorju għandha tinżamm.
(42)
Minħabba n-numru kbir ta' lmenti tal-MET li waslu u l-bżonn ta' dak iż-żmien li jitwettqu diversi żjarat ta' verifika biex dawk l-ilmenti jiġu eżaminati, id-determinazzjoni tal-MET ma saritx fi żmien seba' xhur. Madankollu, id-determinazzjonijiet saru fi żmien tmien xhur mid-data tal-bidu kif rikjest mir-Regolament bażiku, kif emendat bir-Regolament 1168/2012. L-allegazzjoni li kwalunkwe dritt f'dan ir-rigward tneħħa b'effett retroattiv mhux iġġustifikat kif spjegat hawn fuq.
(43)
Fl-isfond ta' dak li ntqal, it-talba li l-investigazzjoni antidumping għandha tiġi tterminata mingħajr impożizzjoni ta' kwalunkwe miżura antidumping, minħabba li ma saritx determinazzjoni tal-MET fi żmien tliet xhur, hija miċħuda.
(44)
Barra minn hekk, produttur esportatur wieħed li mhux parti mill-kampjun li ma weriex li għandu sett ċar ta' rekords tal-kontabbiltà li kienu awditjati b'mod indipendenti f'konformità mal-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà u li għaldaqstant li kellu t-talba MET tiegħu miċħuda, sostna l-ilment li l-allegati żbalji ta' kontabbiltà, jekk kien hemm, li abbażi tagħhom it-talba tiegħu ġiet miċħuda, ma kinux materjali u li għaldastant, id-deċiżjoni li MET tiġi miċħuda kienet sproporzjonata u tikser il-prinċipju tal-proporzjonalità. Wara d-divulgazzjoni finali dan il-produttur esportatur tenna l-ilment tiegħu iżda ma ressaq ebda argument ġdid.
(45)
L-argumenti dwar is-severità tar-rekords tal-kontabbiltà huma essenzjalment identiċi għal dawk li saru matul l-investigazzjoni MET u li ġew miċħuda mill-Kummissjoni qabel id-determinazzjoni tal-MET. Minkejja dan, fir-rigward tal-argument li ċ-ċaħda tal-konċessjoni tal-MET tikser il-prinċipju tal-proporzjonalità, għandu jiġi mfakkar li l-kriterji MET stipulati fl-Artiolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku huma kumulattivi u sakemm ma jkunux kollha ssodisfati, il-MET legalment ma tistax tingħata. Barra minn hekk, minħabba li l-piż tal-prova qiegħed fuq il-kumpanija li titlob MET u l-kumpanija naqset milli turi li kellha sett ċar ta' kontijiet, l-unika għażla disponibbli għall-Kummissjoni kienet li tiċħad il-MET. Għaldaqstant, id-deċiżjoni li tiġi miċħuda MET ma tistax tkun ikkunsidrata li qed tikser il-prinċipju tal-proporzjonalità. Fi kwalunkwe każ, skont l-Artikolu 2(7)(d) tar-Regolament bażiku, kif emendat bir-Regolament 1168/2012 (6) meta l-Kummissjoni tkun illimitat l-analiżi tagħha bl-użu ta' kampjuni, determinazzjoni dwar MET għandha tkun limitata għall-partijiet inklużi fil-kampjun.
3.2. Trattament Individwali (‘TI’)
(46)
Wieħed għandu jiftakar li għalkemm 16-il produttur/esportatur talbu TI, l-ilmenti li waslu mill-kumpaniji fil-kampjun kienu eżaminati skont l-Artikolu 9(6) tar-Regolament bażiku u kienu sussegwentement aċċettati. Mill-11-il importatur esportatur li fadal, seba' talbu analiżi individwali.
(47)
Skont l-Artikoli 9(5) u 9(6) tar-Regolament bażiku, id-dazji individwali għandhom jiġu applikati għall-importazzjonijiet mingħand kull esportatur jew produttur li se jingħata eżami individwali, kif previsti fl-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku. Għaldaqstant, l-erba' kumpaniji li talbu Trattament Individwali iżda mhux analiżi individwali ma setgħux jingħataw dazji individwali.
(48)
Produttur esportatur wieħed ilmenta li kien issottometta l-informazzjoni kollha meħtieġa sal-iskadenzi u għaldaqstant għandu jkollu t-talba għal TI tiegħu eżaminata u marġni individwali stabbilit skont id-deċiżjoni tal-Qorti tal-Ġustizzja fil-kawża Brosmann (7).
(49)
Dan l-argument ma jistax jiġi aċċettat. Minħabba li l-kumpanija inkwistjoni ma kinetx inkluża fil-kampjun, it-talba tagħha għal Trattament Individwali tista' tkun valutata biss fil-kuntest ta' analiżi individwali, jekk issir waħda skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku.
(50)
Billi ma kien hemm l-ebda kumment ieħor dwar l-IT, il-premessi minn 79 sa 81 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3.3. Analiżi Individwali (Individual Examination (IE))
(51)
Ġew sottomessi talbiet għal analiżi individwali skont l-Artiklu 17(3) tar-Regolament bażiku minn seba' importaturi esportaturi, li jkopru għaxar entitajiet legali. Kif spjegat fil-premessi 82 u 83 tar-Regolament provviżorju, ma ttieħdet ebda deċiżjoni fir-rigward ta' dawn it-talbiet fl-istadju tal-miżuri provviżorji.
(52)
Fil-21 ta' Diċembru 2012 il-produtturi esportaturi kienu infurmati li t-talbiet tagħhom għal analiżi individwali ma setgħux jiġu aċċettati peress li jkunu ta' piż żejjed u jevitaw it-tlestija tal-investigazzjoni fil-ħin dovut.
(53)
Produttur esportatur wieħed talab li, skont l-Artiklu 17(3) tar-Regolament bażiku, analiżi individwali hija dritt statutorju u li ċ-ċaħda tal-Kummissjoni li tanalizza individwalment mhix iġġustifikata peress li la n-numru ta' kumpaniji u lanqas l-analiżi meħtieġa ma jkunu, skont ir-riżorsi tal-Kummissjoni, ta' piż żejjed jew jipprevjenu t-tlestija tal-investigazzjoni fiż-żmien dovut. Wara d-divulgazzjoni dan l-ilment reġa' ġie mtenni, iżda ma tressaq ebda argument ulterjuri.
(54)
Id-deċiżjoni dwar jekk jiġux aċċettati jew le analiżijiet individwali jittieħdu fuq bażi ta' każ b'każ, filwaqt li jitqies l-għadd ta’ pretensjonijiet imressqa u ż-żmien disponibbli biex jiġu vvalutati dawn il-pretensjonijiet. F'dan il-każ, wieħed għandu jiftakar li l-Kummissjoni kienet legalment obbligata li twettaq analiżijiet MET f'16-il entità legali fir-RPĊ, inklużi kumpaniji mhux magħżula fil-kampjun. Meta wieħed iqis il-limitazzjonijiet taż-żmien imposti mill-iskadenzi proċedurali ġuridiċi, ebda analiżi individwali ma tista' titwettaq qabel is-sejbiet provviżorji. Fid-dawl taż-żmien limitat disponibbli minn dakinhar 'il quddiem, u b'kunsiderazzjoni għall-għadd ta' pretensjonijiet imressqa u r-riżorsi limitati disponibbli għas-servizzi responsabbli għall-investigazzjonijiet antidumping tal-Kummissjoni, ġie konkluż li f'dan il-każ, analiżi individwali tkun ta' piż żejjed.
3.4. Valur Normali
3.4.1. Għażla ta' pajjiż analogu
(55)
Wara l-impożizzjoni ta' miżuri provviżorji, kienet eżaminata iktar l-għażla ta' pajjiż analogu xieraq. F'dan il-kuntest, twettqet żjara ta' verifika fil-bini tal-produttur/esportatur mit-Tajlandja li kien issottometta kwestjonarju mwieġeb, kif imsemmi fil-premessa 87 tar-Regolament provviżorju. Wara li l-informazzjoni li waslet kienet analizzata u vverifikata mill-produttur li kkoopera fit-Tajlandja, ġie madanakollu konkluż li l-produttur mit-Tajlandja ma setax jipprovdi dejta b'livell ta' dettall suffiċjenti rigward it-tipi ta' prodotti mibjugħa fis-suq domestiku. Għalhekk ġie kkunsidrat li l-Brażil għandu jinżamm bħala l-iktar pajjiż analogu xieraq.
(56)
Minkejja dan, l-informazzjoni miksuba mit-Tajlandja serviet biex ikunu appoġġjati s-sejbiet li saru fil-Brażil, speċjalment il-livell ta' differenza fil-prezz bejn prodotti tad-ditta u prodotti mingħajr ditta (ara l-premessa 91 iktar 'l isfel).
(57)
Wara d-divulgazzjoni finali, assoċjazzjoni industrijali waħda ressqet u kkontestat l-għażla tal-Brażil bħala pajjiż analogu xieraq. Essenzjalment hija argumentat li l-unika raġuni għalfejn intgħażel il-Brażil jidher li hija bbażata fuq il-fatt li ebda pajjiż ieħor ma kien xieraq. Dan l-argument ma jistax jiġi aċċettat. Jirriżulta b'mod ċar mill-premessi 84 sa 88 tar-Regolament provviżorju li l-Brażil kien meqjus bħala pajjiż analogu xieraq abbażi tas-sitwazzjoni fattwali tas-suq domestiku. Il-fatt li l-Kummissjoni wara miżuri provviżorji kompliet tanalizza wkoll pajjiżi analogi potenzjali, ma jwassalx għall-konklużjoni li l-Brażil mhux għażla xierqa.
(58)
Fl-isfond ta' dan ta' hawn fuq u fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment ieħor dwar is-sustanza fl-għażla tal-Brażil bħala l-pajjiż analogu xieraq, il-premessi 84 sa 88 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
3.4.2. Id-determinazzjoni tal-valur normali
(59)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, diversi partijiet interessati lmentaw li d-determinazzjoni tal-valur normali kienet żbaljata peress li allegatament ma ġietx stabbilita għall-bejgħ ta' prodotti simili fil-Brażil u għaldaqstant wasslet għal riżultati mgħawġa u inġusti b'mod partikolari fir-rigward ta' prodotti tal-ġebel u tipi oħra ta' prodotti li ma kinux manifatturati u mibjugħa fil-pajjiż analogu. Xi produtturi esportaturi argumentaw ukoll li l-metodoloġija għall-istabbiliment tal-valur normali kostruwit, imsemmi fil-premessa 94 tar-Regolament provviżorju, ma kenitx divulgata kif xieraq.
(60)
Il-kummenti li waslu wara d-divulgazzjoni provviżorja juru li l-metodoloġija użata għad-determinazzjoni tal-valur normali ma kenitx ċara għalkollox għal xi partijiet interessati. Sabiex ikunu indirizzati dawn il-kummenti, qed jiġi spjegat b'mod ulterjuri li l-metodoloġija għad-determinazzjoni tal-valur normali hija din li ġejja.
(61)
Fid-dawl tal-fatt li t-talbiet kollha għal MET ġew miċħuda, il-valur normali għall-produtturi esportaturi kollha inklużi fil-kampjun li joriġinaw mill-RPĊ, ġie stabbilit fuq il-bażi tal-informazzjoni li waslet mingħand il-produttur fil-pajjiż analogu, skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
(62)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat jekk il-bejgħ tal-prodott simili fil-Brażil lil klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv. Il-bejgħ tal-prodott simili mill-produttur Brażiljan li kkoopera nstab li kien sar fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku Brażiljan meta mqabbel mal-prodott ikkonċernat esportat lejn l-Unjoni mill-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun. F'dan ir-rigward, wieħed għandu jiftakar li skont l-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku, it-terminu “prodott simili” jfisser prodott li jkun identiku, jiġifieri, l-istess f'kull aspett, bħall-prodott taħt kunsiderazzjoni, jew fin-nuqqas ta' prodott bħal dan, prodott ieħor li għalkemm ma jkunx l-istess f'kull aspett, ikollu karatteristiċi li jixbhu mill-qrib dawk tal-prodott ikkunsidrat.
(63)
Sussegwentement, il-Kummissjoni eżaminat jekk dan il-bejgħ jistax jitqies bħala li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgħ profittabbli lil klijenti indipendenti. It-tranżazzjonijiet tal-bejgħ tqiesu bħala profittabbli fejn il-prezz tal-unità kien ekwivalenti għall-ispiża tal-produzzjoni, jew ogħla minnha. B’hekk ġiet stabbilita l-ispiża tal-produzzjoni tal-produttur Brażiljan li kkoopera.
(64)
Din l-analiżi wriet li għat-tipi kollha ta' prodotti, iktar minn 80 % tal-volum tal-bejgħ fis-suq domestiku, kien ogħla mill-ispejjeż u li l-prezz medju ppiżat tal-bejgħ għat-tipi kollha kien ekwivalenti għal jew ogħla mill-ispejjeż tal-unità tal-produzzjoni.
(65)
Għaldaqstant, il-valur normali, skont it-tip tal-prodott kien ikkalkulat bħala l-medja ppiżata tal-prezzijiet domestiċi attwali tal-bejgħ kollu, irrispettivament minn jekk dak il-bejgħ kienx profittabbli jew le. Jirriżulta li għall-kuntrarju ta' dak li kien indikat fil-premessa 94 tar-Regolament provviżorju, ma ġie stabbilit ebda valur normali kostruwit għall-bejgħ mhux profittabbli.
3.4.3. Prezz tal-esportazzjoni
(66)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment rigward il-prezzijiet tal-esportazzjoni, il-premessa (95) tar-Regolament provviżorju qiegħda b’dan tiġi kkonfermata.
3.4.4. Paragun
(67)
Wara d-divulgazzjonijiet provviżorji, diversi partijiet interessati talbu li, b'mod ġenerali, il-metodoloġija użata għall-paragun tal-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni kienet żbaljata peress li ma qabblitx prodotti simili u li l-bażi li fuqha saru l-aġġustamenti ma kinetx spjegata biżżejjed. B'mod partikolari, produttur esportatur wieħed talab li għall-prodotti tal-ġebel, li ma kinux manifatturati u mibjugħa mill-produttur analogu, il-Kummissjoni kellha tqabbel il-prezz tal-esportazzjoni mal-prezz domestiku għall-prodotti tal-fuħħar, aġġustat kif xieraq iktar milli toħloq valur normali. Barra minn hekk, diversi produtturi esportaturi argumentaw li għal diversi tipi ta' prodotti oħra, li kienu manifatturati u mibjugħa minn produtturi esportaturi, paragun bejn il-prezz tal-esportazzjoni u l-prezz medju għal kull kilo għal tip ta' prodott ġeneriku mibjugħ fil-Brażil ibbażat biss fuq it-tip tal-materjal taċ-ċeramika użat, b'mod inevitabbli wassal għal paragun bejn prodotti li mhumiex l-istess u għaldaqstant għal riżultat żbaljat. Barra minn hekk, produttur esportatur ilmenta li l-aġġustament tal-marka kummerċjali skont l-Artikolu 2(10)(k) tar-Regolament Bażiku kien sottovalutat filwaqt li produttur esportatur ieħor ilmenta li l-livell ta' dak l-aġġustament ma kien ibbażat fuq ebda dejta affidabbli jew sostanzjata u għaldaqstant mhux iġġustifikat. L-istess produttur esportatur argumenta wkoll li l-prezzijiet tal-esportazzjoni tiegħu għandhom jiġu aġġustati għal differenza fil-kwantitajiet mibjugħa f'livelli differenti ta' kummerċ. Fl-aħħar nett, diversi partijiet interessati lmentaw li l-metodoloġija użata għall-aġġustamenti għal differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi ma għandhiex bażi soda u mhux ċar abbażi ta' liema dejta saru dawn l-aġġustamenti.
(68)
Fl-isfond tal-kummenti li waslu, il-metodoloġija użata għall-ipparagunar tal-prezzijiet u l-aġġustamenti għall-finijiet tal-komparabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku ġew riveduti. B'mod partikolari, għall-prodotti li fl-istadju provviżorju kienu mqabbla abbażi tal-prezz medju kull kilo għall prodott ġeneriku bbażat biss fuq il-materjal taċ-ċeramika użat, il-paragun sar mal-iktar prodott li jixxiebah (ara l-premessa 77 iktar 'l isfel), li ppermettiet paragun tal-prezzijiet iktar preċiż u ġust.
(69)
Il-valur normali u l-prezzijiet tal-esportazzjoni tqabblu fuq bażi ta’ kif joħorġu mill-fabbrika. Il-marġini tad-dumping ġew stabbiliti permezz ta’ tqabbil tal-prezzijiet individwali kif joħorġu mill-fabbrika tal-esportaturi inklużi fil-kampjun mal-prezzijiet tal-bejgħ domestiċi tal-produttur analogu tal-istess prodott. Xi tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni madanakollu kkonċernaw tipi ta' prodotti atipiċi, bħal ċrieki tas-srievet, “rests” għall-iskieken u “teapot stands”, li għalihom ma kienx possibbli li jkun żgurat tqabbil ġust. Għaldaqstant, anke jekk wieħed jikkunsidra li dawn it-tranżazzjonijiet kienu negliġibbli peress li kumplessivament ammontaw biss għal inqas minn 0,5 % tal-volumi esportati, ġew esklużi.
(70)
Għall-fini li jsir tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz ta’ esportazzjoni, saru l-konċessjonijiet dovuti f’forma ta’ aġġustamenti għal differenzi li jaffettwaw il-prezz u l-possibbiltà tat-tqabbil tal-prezz skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. L-aġġustamenti saru, fejn xieraq, fir-rigward tad-differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi tal-livell ta’ kummerċ, u għal fatturi oħrajn li jaffettwaw il-komparabbiltà tal-prezzijiet, b’mod partikolari l-marki kummerċjali.
(71)
L-ewwel, ġie eżaminat jekk kienx ġustifikat aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(a) tar-Regolament bażiku għad-differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi.
(72)
F'każijiet fejn il-valur normali ġie determinat abbażi tal-iktar prodott li jixxiebah (ara l-premessa 68 iktar 'il fuq), sar aġġustament għal differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi sabiex tkun żgurata komparabbiltà ġusta tal-prezzijiet bejn l-istess prodotti.
(73)
Fir-rigward ta' prodotti tal-ġebel, il-prezz tal-esportazzjoni kien imqabbel mal-prezz tal-bejgħ domestiku tal-iktar prodott li jixxiebah manifatturat u mibjugħ fil-pajjiż analogu, jiġifieri l-prezz tal-bejgħ ta' prodotti tal-fuħħar minflok tal-ġebel iżda li huma identiċi fl-aspetti oħrajn kollha, kif aġġustati 'l fuq b'5 % biex jirriflettu d-differenza fil-prezz bejn il-prodotti tal-ġebel u l-prodotti tal-fuħħar.
(74)
Produttur esportatur jgħid li kemm l-ispejjeż tal-produzzjoni kif ukoll il-prezz tal-bejgħ lill-konsumatur għall-prodotti tal-fuħħar huma ogħla milli għall-prodotti tal-ġebel. Għaldaqstant, il-prezz tal-esportazzjoni għall-prodotti tal-ġebel tiegħu kellu jiġi aġġustat 'l isfel mhux 'il fuq. B'sostenn għal din id-dikjarazzjoni, il-produttur esportatur essenzjalment jiddependi fuq l-istimi tiegħu stess tal-ispejjeż tal-produzzjoni ta' prodotti tal-fuħħar u tal-ġebel rispettivament, u fuq estratt minn lista ta' prezzijiet li tindika l-prezzijiet għall-konsumatur ta' prodotti tal-fuħħar u tal-ġebel.
(75)
Din l-informazzjoni li kienet ipprovduta tard ħafna fil-proċedimenti, u biss wara d-divulgazzjoni finali, tikkuntrasta ħafna mal-informazzjoni li ngħatat lill-Kummissjoni matul l-investigazzjoni minn partijiet interessati oħra, jiġifieri l-kwerelanti, l-industrija tal-Unjoni u l-produttur fil-pajjiż analogu. Dawk il-partijiet kollha indikaw li prodotti tal-ġebel huma ta' kwalità ogħla jiġifieri jservu iktar, mill-prodotti tal-fuħħar u huma iktar għaljin biex jiġu mmanifatturati peress li l-ġebel bażikament huwa tafal li jinħema f'temperatura għolja ħafna u l-fuħħar huwa tafal li jinħema f'temperatura baxxa. Għaldaqstant, il-prodotti tal-ġebel ġeneralment jistgħu jinbiegħu bi prezz ogħla. Din l-informazzjoni hija kkorroborata iktar minn informazzjoni tas-suq disponibbli pubblikament.
(76)
Għaldaqstant għandu jkun innutat li l-produttur esportatur inkwistjoni ma jipproduċix prodotti tal-fuħħar innifishom u għaldaqstant ipprovda biss stima tal-ispejjeż tal-produzzjoni tagħhom. Barra minn hekk, il-lista tal-prezzijiet sottomessa ma turix b'mod konklussiv li l-prodotti tal-fuħħar huma ġeneralment iktar għaljin mill-prodotti tal-ġebel. Għalhekk, l-evidenza pprovduta mhijiex tali li turi li l-aġġustament li sar sabiex ikun hemm tqabbil ġust tal-prezzijiet bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tal-prodotti tal-ġebel huwa żbaljat u l-ilment għaldaqstant ġie miċħud.
(77)
Fir-rigward ta' tipi oħra ta' prodotti li għalihom it-tqabbil fl-istadju provviżorju kien ibbażat fuq il-prezz medju għal kull kilo u l-materjal taċ-ċeramika biss, il-Kummissjoni analizzat iktar it-tipi ta' prodotti kkonċernati u qabblet il-prezz tal-esportazzjoni mal-iktar prodott li jixxiebah manifatturat u mibjugħ fil-pajjiż analogu. Fejn kien hemm differenza ta' karatteristika fiżika waħda biss, pereżempju it-tip ta' verniċ jew id-dekorazzjoni, filwaqt li l-karatteristiċi bażiċi l-oħra kollha tat-tip ta' prodott kienu identiċi, il-prezz tal-bejgħ tal-iktar tip li jixxiebah kien aġġustat bid-differenza tal-prezz reali misjuba għad-differenza fil-karatteristika fiżika. Għal tipi oħra ta' prodotti, meta kien hemm iktar minn differenza fiżika waħda, il-prezz tal-esportazzjoni kien imqabbel mal-prezz medju tal-bejgħ tal-iktar prodott li jixxiebah. Għal dawn it-tipi ta' prodotti, l-iktar prodott li jixxiebah kellu diversi minn dawn il-karatteristiċi fiżiċi bażiċi jew il-karatteristiċi kollha; materjal taċ-ċeramika, tip ta' prodott, forma bażika, dekorazzjoni u verniċ.
(78)
Żewġ produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun ilmentaw li,bħal ma saru aġġustamenti fil-każijiet meta karatteristika fiżika minuri waħda biss kienet differenti, għandu jsir aġġustament ukoll meta aktar minn karatteristika fiżika waħda biss tal-iktar prodott li jixxiebah tkun differenti
(79)
Għandna niftakru li fil-każijiet meta karatteristika fiżika minuri waħda kienet differenti, il-prezz tal-bejgħ tal-iktar prodott li jixxiebah, kien aġġustat biex iqis id-differenza reali tal-prezz misjuba għad-differenza inkwistjoni filwaqt li min-naħa l-oħra, fejn iktar minn karatteristika fiżika waħda kienet differenti, il-paragun sar abbażi tal-prezz medju tal-bejgħ tal-prodott b'karatteristiċi fiżiċi identiċi. Għaldaqstant, fil-każ tal-aħħar, ma kien hemm bżonn ta' ebda aġġustament fil-prezz għall-ebda differenza fiżika bejn il-prodotti li jixxiebhu peress li kellhom l-istess karatteristiċi fiżiċi bażiċi. B'hekk, din l-allegazzjoni ma tistax tiġi milqugħa.
(80)
Wieħed mill-produtturi esportaturi msemmija hawn fuq talab ukoll aġġustamenti addizzjonali għal differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi fir-rigward tal-piż u l-bjuda tal-prodott ikkonċernat. Huwa allega li juża materja prima ta' kwalità inferjuri u li għaldaqstant, l-ispejjeż u l-prezz tal-prodotti tiegħu huma iktar baxxi milli għal prodott simili mmanifatturat fil-pajjiż analogu. Għalhekk, il-prezz tal-esportazzjoni tiegħu għandu jkun aġġustat b'ammont raġonevoli. F'dan ir-rigward, l-ewwel wieħed għandu jiftakar li l-kumpanija ma ngħatatx status ta' ekonomija tas-suq u li l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha għaldaqstant ma kinux ivverifikati. Barra minn hekk, l-allegazzjoni li l-prodotti tiegħu huma madwar 5 % itqal minn prodotti standard ma kinetx akkumpanjata minn ebda dokument verifikabbli jew ta' sostenn u għaldaqstant l-allegazzjoni ma kinetx sostanzjata. Rigward il-bjuda, peress li dan il-produttur esportatur ammetta fis-sottomissjoni tiegħu li l-prodotti tiegħu għandhom bjuda normali, naqas milli jispjega għalfejn għandu jintalab xi aġġustament f'dan ir-rigward. Għalhekk, it-talba ġiet irrifjutata.
(81)
Produttur esportatur ieħor allega li l-Kummissjoni naqset milli tqabbel xi bejgħ esportat mal-valur normali tal-iktar prodott li jixxiebah xieraq. Dawn l-esportazzjonijiet ikkonċernaw il-prodotti ddekorati permezz ta' kummerċjant mhux relatat, li allegatament kien ipprovda d-dekorazzjoni (decal) mingħajr ħlas. Konsegwentement, il-prezz tal-esportazzjoni ma kienx jinkludi l-ispejjeż għad-dekorazzjoni u għalhekk kellu jkun imqabbel mal-valur normali determinat għal prodotti mingħajr dekorazzjoni, jew inkella, valur normali medju ta' oġġetti dekorati u mhux dekorati.
(82)
Wieħed għandu jiftakar li l-ispejjeż tal-produzzjoni mhumiex fattur rilevanti għall-komparabbiltà tal-prezz, li hija bbażata biss fuq paragun bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni ta' prodotti li jixxiebhu. Huwa ċar ukoll mill-informazzjoni pprovduta li l-prodotti esportati inkwistjoni kienu tabilħaqq dekorati għalkemm il-produttur esportatur allegatament ma ġarrabx l-ispejjez kollha assoċjati mal-valur miżjud li jistgħu jkunu assenjati għad-dekorazzjoni. Madankollu dan mhux fattur li jista' jiġġustifika prezz aġġustat għal differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi mill-prodott li jixxiebah fil-pajjiż analogu. Fi kwalunkwe każ, jekk wieħed jikkunsidra l-aħħar stadju tal-proċediment li fih saret din l-allegazzjoni, id-dejta sottomessa bħala sostenn ta' din l-allegazzjoni ma tistax tkun ivverifikata. Għalhekk, l-allegazzjoni permezz ta' dan ġiet miċħuda.
(83)
Fl-isfond tal-varjetà wiesgħa ta' kombinazzjonijiet possibbli ta' settijiet taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda manifatturati u mibjugħa fir-RPĊ u fil-Brażil rispettivament, l-iggruppar flimkien ta' settijiet differenti abbażi tan-numru u t-tip ta' oġġetti kkombinati f'sett, kien meqjus neċessarju sabiex ikun hemm komparabbiltà ġusta tal-prezz Il-prezz medju domestiku tal-bejgħ fil-pajjiż analogu għall-kombinazzjonijiet differenti ta’ settijiet miġbura flimkien kien imqabbel mal-prezz tal-esportazzjoni għal kombinazzjonijiet ta’ settijiet li jaqgħu f’dawk il-gruppi.
(84)
Il-produttur esportatur allega li minħabba l-varjetà wiesgħa ta’ kombinazzjonijiet ta’ prodott possibbli li jiffurmaw is-sett, il-metodoloġija tal-iggruppar ma tippermettix għal tqabbil ġust tal-prezzijiet peress li ma tikkunsidrax il-karatteristiċi tal-kull biċċa li tifforma parti mis-sett. Għaldaqstant, dan il-produttur esportatur allega li s-settijiet għandhom jiġu esklużi mill-marġni tal-kalkolu tad-dumping.
(85)
Wieħed għandu jiftakar li l-kalkolu tad-dumping għas-settijiet huwa bbażat fuq paragun tal-prezz medju għal kull kilo u mhux abbażi ta’ kull biċċa. Għaldaqstant huwa meħtieġ li tkun stabbilita l-kombinazzjoni eżatta tal-biċċiet differenti f’kull sett għal tqabbil ġust tal-prezzijiet fir-rigward tas-settijiet. Il-metodoloġija tal-iggruppar użata tikkunsidra l-karatteristiċi bażiċi ta’ kombinazzjonijiet differenti ta’ settijiet safejn is-settijiet huma identifikati bħal pereżempju settijiet tat-te u/jew kafe, settijiet tal-platti u settijiet oħra kif ukoll in-numru ta’ biċċiet ikkombinati. F’dawn iċ-ċirkustanzi huwa meqjus li sar tqabbil ġust fir-rigward tas-settijiet skont it-tifsira tal-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Jirriżulta li dik l-allegazzjoni ma tistax tiġi milqugħa.
(86)
Barra minn hekk, kif deskritt fil-premessa (99) tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni sabet li l-produtturi esportaturi Ċiniżi ġeneralment jikkwalifikaw il-prodotti tagħhom f’sa ħames gradi differenti li jvarjaw minn A sa E b’differenzi sinjifikanti fil-prezzijiet. Madankollu, il-maġġoranza vasta tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni tikkonsisti minn grad A, grad B jew grad Ċ jew inkella taħlita tagħhom. Madankollu, din il-klassifikazzjoni mhijiex universali jew ibbażata fuq standards ġenerali tal-industrija kollha, iżda hija pjuttost speċifika għal kumpaniji partikolari u tippermetti li jsir divrenzjar tal-prezzijiet. Min-naħa l-oħra, il-produttur tal-pajjiż analogu jbigħ biss l-ekwivalenti tal-grad A fis-suq domestiku Brażiljan u għalhekk instab li l-komparabbiltà tal-prezzijiet ġiet affettwata. Għaldaqstant, il-prezz tal-esportazzjoni ġie aġġustat ’il fuq għal-livell Ċiniż ta’ grad A sabiex ikun komparabbli mal-prodott mibjugħ mill-produttur analogu fis-suq Brażiljan. Dan il-livell ta’ aġġustament kien stabbilit individwalment għal kull kumpanija inkluża fil-kampjun, fejn xieraq u fuq il-bażi tad-differenza fil-prezz attwali u vverifikata bejn il-gradi differenti.
(87)
Wara d-divulgazzjoni finali, produttur esportatur inkluż fil-kampjun allega li partijiet mill-bejgħ esportat tiegħu li kien mibjugħ permezz ta’ kummerċjant mhux relatat, ikkonsista f’kombinazzjoni ta’ grad A u grad B u għaldaqstant għandu jkun aġġustat għal-livell tal-prezz tal-grad A. Huwa allega li d-differenza fil-prezz ammontat għal 25 % u pprovda kopji tal-fatturi u l-kwotazzjoni tal-prezz bħala evidenza ta’ ġustifikazzjoni.
(88)
Madanakollu, din l-informazzjoni ma kinetx ipprovduta la matul l-investigazzjoni, inkluża ż-żjara ta’ verifika u lanqas wara d-divulgazzjoni tas-sejbiet provviżorji tal-Kummissjoni. Għall-kuntrarju, dan il-produttur matul l-investigazzjoni indika li kien jesporta biss prodotti tal-grad A. Ma kienet ipprovduta ebda lista tal-prezzijiet, minkejja li kien hemm talba biex isir dan fil-kwestjonarju, biex tkun ikkwantifikata d-differenza fil-prezz bejn il-gradi differenti, ġie pprovdut biss numru limitat ta’ stimi tal-prezzijiet. F’tali ċirkustanzi u b’kunsiderazzjoni għall-istadju tard ħafna fil-proċedimenti li matulu kienet sottomessa l-informazzjoni, l-affidabbiltà tagħha hija dubbjuża u lanqas ma tista' tiġi vverifikata. Għaldaqstant it-talba hi miċħuda.
(89)
It-tieni nett, kif deskritt fil-premessa 98 tar-Regolament provviżorju, ġie eżaminat jekk kienx mistħoqq livell ta’ aġġustament kummerċjali skont l-Artikolu 2(10)(d) tar-Regolament bażiku. Instab li l-prezz tal-esportazzjoni huwa f’livell differenti ta’ kummerċ mill-valur normali peress li l-esportazzjonijiet Ċiniżi essenzjalment saru fil-livell tal-operatur filwaqt li l-bejgħ domestiku fil-pajjiż analogu sar ukoll fil-livell tal-konsumatur. L-investigazzjoni sabet ukoll li fiż-żewġ swieq, il-kanali differenti ta’ distribuzzjoni affettwaw il-livell tal-prezzijiet, biex b’hekk ġiet affettwata l-komparabbiltà tal-prezzijiet ġusti bejn il-prezz tal-esportazzjoni u l-valur normali. Għaldaqstant, sabiex isir tqabbil ġust bejn il-prezz tal-esportazzjoni u l-valur normali, dan tal-aħħar ġie stabbilit abbażi ta’ kull tip ta’ prodott u aġġustat għal kull livell ta’ kummerċ billi jintużaw id-differenzi fil-prezzijiet li nstabu bejn il-livelli differenti ta’ kummerċ fil-pajjiż analogu. Għandna niftakru li, fejn xieraq, sar livell ulterjuri ta’ aġġustament kummerċjali fir-Regolament provviżorju abbażi tad-differenza fil-prezz misjuba fir-rigward tal-kwantitajiet mibjugħa f’kull livell ta’ kummerċ (premessa 98 tar-Regolament provviżorju). Dan l-aġġustament ulterjuri kien meqjus iġġustifikat peress li l-investigazzjoni, fl-istadju provviżorju, kienet indikat li filwaqt li l-maġġoranza tal-bejgħ Ċiniż esportat sar fi kwantitajiet kbar, il-biċċa l-kbira tal-bejgħ domestiku sar fi kwantitajiet iżgħar li jirriżulta f’differenzi fil-prezzijiet fl-istess livell ta’ kummerċ. Madankollu, investigazzjoni ulterjuri u analiżi iktar iddettaljata tat-tranżazzjonijiet tal-bejgħ domestiku fil-pajjiż analogu wrew, għall-kuntrarju tas-sejbiet provviżorji, li l-proporzjon ta’ kwantitajiet żgħar u kbar mibjugħa mill-produttur analogu huwa simili għal dak tal-produtturi esportaturi Ċiniżi. Għaldaqstant, dan l-aġġustament ma għadux meqjus xieraq jew iġġustifikat.
(90)
It-tielet, kif deskritt fil-premessa 100 tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni sabet li l-produttur Brażiljan ibigħ biss prodotti tad-ditta fis-suq Brażiljan, filwaqt li l-produtturi esportaturi Ċiniżi ma jbigħux prodotti tad-ditta, iżda minflok ibigħu prodotti b’“tikketta privata” jew oġġetti taċ-ċeramika ġeneriċi li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina. Il-prodotti tad-ditta normalment ikunu perċepiti mill-klijenti bħala prodotti li juru ċertu prestiġju, kif ukoll kwalità u disinn garantiti, u b’hekk iġibu prezzijiet ogħla fis-suq, filwaqt li l-prodotti ġeneriċi u/jew b’tikketta privata, minkejja li jkollhom l-istess karatteristiċi tekniċi u fiżiċi, ġeneralment jinbiegħu f’livelli ta’ prezzijiet konsiderevolment aktar baxxi. Filwaqt li l-valur addizzjonali ta’ prodott tad-ditta ġeneralment ma jkunx jista’ jiġi kkwantifikat b’mod preċiż fl-astratt minħabba li dan jiddependi fuq ħafna fatturi differenti, bħall-perċezzjoni tal-klijenti, ir-rikonoxximent tad-ditta u fatturi mhux kwantifikabbli oħrajn, f’dan il-każ partikolari, il-produttur Brażiljan ikkonferma li l-prodotti tad-ditta tiegħu jistgħu jinbiegħu bi prezzijiet ogħla b’mod sinjifikanti fis-suq Brażiljan minn prodotti oħrajn mhux tad-ditta. Barra minn hekk, rapport dwar is-suq Brażiljan għall-prodotti li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina jikkonferma li l-klijenti Brażiljani huma estremament orjentati lejn id-ditti u li l-produttur Brażiljan tal-pajjiż analogu huwa wieħed li ilu stabbilit u magħruf sew. Fl-isfond ta’ dawn l-elementi, sar aġġustament ‘l isfel ta' 40 % tal-prezz tal-bejgħ domestiku għall-valur normali skont l-Artikolu 2(10)(k) tar-Regolament bażiku.
(91)
Fir-rigward tal-aġġustament imsemmi hawn fuq, għandna niftakru li żewġ produtturi esportaturi ddubitaw kemm il-bażi li fuqu sar l-aġġustament kif ukoll il-livell ta’ aġġustament (ara l-premessa 67 hawn fuq). Madankollu mhuwiex ikkontestat il-fatt li prodott tad-ditta għandu prezz tal-bejgħ ogħla minn prodott identiku mhux tad-ditta u li l-komparabbiltà tal-prezzijiet għaldaqstant hija affettwata. Barra minn hekk, minbarra l-informazzjoni provduta mill-produttur fil-pajjiż analogu, id-dejta dwar il-prezzijiet attwali u vverifikata minn produttur li koopera fit-Tajlandja, kif ukoll informazzjoni li waslet minn produttur wieħed tal-Unjoni wara d-divulgazzjoni provviżorja kkonfermaw li l-livell ta’ aġġustament huwa xieraq. B’mod partikolari, is-sitwazzjoni tas-suq fit-Tajlandja nstabet li hija komparabbli ma dik tal-Brażil peress li jeżistu biss ftit ditti li huma magħrufa u li ilhom stabbiliti. B'hekk, dik l-allegazzjoni ma tistax tiġi milqugħa.
(92)
Wara d-divulgazzjoni finali ebda produttur esportatur ma żamm l-oġġezzjoni tiegħu għal dan l-aġġustament filwaqt li l-assoċjazzjoni tal-kwerelanti allegat li l-aġġustament tad-ditti kien għoli ħafna, b’mod partikolari fir-rigward ta’ prodotti mhux tal-porċellana. Bħala sostenn għal din l-allegazzjoni, il-kwerelant irrefera għal-lista tal-prezzijiet u l-informazzjoni pprovduta minn xi produtturi tal-Unjoni.
(93)
Filwaqt li l-informazzjoni sottomessa tikkonferma s-sejbiet tal-Kummissjoni li l-valur miżjud ta’ ditta fuq kwalunkwe suq partikolari huwa speċifiku għall-kumpanija/ditta, l-informazzjoni pprovduta mhix tali li ddaħħal dubju dwar il-livell ta' aġġustament li kien determinat għall-prodotti tad-ditta mibjugħa mill-produttur analogu fis-suq domestiku Brażiljan peress li l-informazzjoni pprovduta kienet tikkonċerna biss is-suq tal-Unjoni. Fl-isfond tan-numru kbir ta’ produtturi tal-Unjoni, id-diversità tas-suq tal-Unjoni bid-differenzi reġjonali tiegħu, anke fir-rigward tal-orjentazzjoni tad-ditti, u s-sehem ogħli tas-suq tal-importazzjonijiet Ċiniċi, is-sitwazzjoni tas-suq tal-Unjoni hija pjuttost differenti minn dik Brażiljana. Għalhekk, u fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet fil-premessi 90 u 91 hawn fuq, dik l-allegazzjoni ma tistax tiġi aċċettata.
(94)
Kif deskritt fil-premessa 101 tar-Regolament provviżorju, saru aġġustamenti ulterjuri, fejn xieraq fir-rigward tat-trasport, l-assigurazzjoni, il-handling u l-ispejjeż anċillari, l-ippakkjar, il-kreditu, it-tariffi bankarji u s-sensariji fil-każijiet kollha fejn kien jidher li dawn jaffettwaw il-komparibbiltà tal-prezz.
3.5. Marġnijiet ta’ dumping
(95)
Fl-assenza ta’ kummenti, il-metodoloġija ġenerali użata għall-kalkolu tal-marġni tad-dumping, kif stabbilit fil-premessi 102 sa 105 tar-Regolament proviżorju, huma kkonfermati.
(96)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, il-Kummissjoni kienet infurmata li xi kumpaniji kummerċjali, li ma jimmanifatturawx il-prodott ikkonċernat, kienu bi żball imsemmija fl-Anness I tar-Regolament provviżorju u għaldaqstant kienu suġġetti għad-dazju tad-dumping stabbilit għall-produtturi esportaturi li jikkooperaw. Il-Kummissjoni infurmat lil dawn il-kumpaniji bl-intenzjoni tagħha li tneħħihom mill-Anness I u li tagħtihom l-opportunità li jipprovdu kummenti. Wara analiżi tal-kummenti li waslu, diversi kumpaniji kummerċjali tneħħew mill-Anness 1. Fejn xieraq, kienu sostitwiti mill-produttur esportatur li jikkoopera relatat.
(97)
Filwaqt li jitqiesu l-aġġustamenti tal-valur normali tal-prezz tal-esportazzjoni, kif stabbilit fil-premessi 67 sa 94 hawn fuq, u fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor, il-marġni ta’ dumping definittivi, espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Dazju (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
22,9
Produtturi esportaturi li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun
17,9
Il-kumpaniji l-oħra kollha
36,1
4. ĦSARA
4.1. Il-perjodu kkunsidrat
(98)
Wara d-divulgazzjoni finali, diversi partijiet interessati tennew li l-perjodu kkunsidrat missu beda fl-2009 minflok fl-2008 minħabba li l-kriżi ekonomika kienet tkun bdiet fl-2008 u t-tendenza bejn l-2009 u l-2011 kienet tkun ċara. Fir-rigward ta’ din l-allegazzjoni, għandu jkun innutat li l-2009 ma tirrappreżentax sena iktar xierqa bħala l-bidu tal-perjodu kkunsidrat minħabba l-fatt li l-effetti tal-kriżi ekonomika inħassu għalkollox matul dik is-sena, fattur li rriżulta fi tnaqqis sinifikanti tal-konsum meta mqabbel mal-2008. Għalhekk, it-talba ġiet definittivament miċħuda.
4.2. Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(99)
F’sottomissjoni konġunta diversi importaturi ddubitaw il-metodu ta’ kalkolu taċ-ċifra tal-produzzjoni tal-Unjoni previst fil-premessa 108 tar-Regolament provviżorju. Diversi partijiet interessati rrepetew dawn il-kummenti wara d-divulgazzjoni finali. B’mod partikolari, huma kkunsidraw li r-rekwiżit permanenti ma jkunx intlaħaq mill-kwerelanti peress li l-istatistiki PRODCOM disponibbli jissuġġerixxu livell ħafna ogħla ta’ produzzjoni tal-Unjoni tal-prodott simili milli ċ-ċifra ta’ 240 200 tunnellata msemmija fil-premessa msemmija, li bħala riżultat tagħha l-kwerelanti jirrappreżentaw inqas minn 25 % tal-produzzjoni tal-UE tal-prodott simili. Dawn il-partijiet ikkalkulaw ċifra ta’ produzzjoni tal-UE ta 313 187 tunnellata matul il-PI u waslu għal din iċ-ċifra billi użaw għalkollox id-dejta PRODCOM għall-prodotti taċ-ċeramika tal-porċellana li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina u għamlu aġġustament ’l isfel ta’ 20 % għall-prodotti mhux taċ-ċeramika tal-porċellana li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina, b’analoġija għall-metodoloġija applikata mill-kwerelant u fl-investigazzjoni sabiex jiġu stabbiliti volumi ta’ importazzjoni.
(100)
F’dan ir-rigward għandu l-ewwel nett jiġi nnutat li, fil-kuntest tal-analiżi statutorja ta’ lment antidumping u skont l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku, is-servizzi tal-Kummissjoni wettqu eżami awtonomu qabel l-inizjazzjoni. Il-Kummissjoni analizzat id-dejta fl-ilment u kkuntattjat lill-produtturi magħrufa kollha tal-Unjoni u talbithom biex jipprovdu wkoll dejta dwar il-produzzjoni kif ukoll dwar il-pożizzjoni tagħhom fir-rigward tal-ilment u biex jassistu lll-Kummissjoni fl-identifikazzjoni ta’ produtturi potenzjali oħra jekk ikun hemm. Assoċjazzjonijiet ta’ produtturi pprovdew ukoll informazzjoni dwar produzzjoni.
(101)
F’dan ir-rigward, għandu jiġi nnutat li, l-ewwel nett, is-sors u l-metodoloġija tad-dejta għaċ-ċifra tal-produzzjoni tal-Unjoni użata għal kull waħda mis-snin tal-perjodu kkunsidrat kienu spjegati wkoll fil-premessa 107 tar-Regolament provviżorju, jiġifieri f’konformità ma dak li kien sar fl-istadju tal-ilment, huma bbażati fuq id-dejta pprovduta mill-assoċjazzjonijiet Ewropej u nazzjonali, kontrovverifikati mid-dejta pprovduta minn produtturi individwali kif ukoll minn sorsi oħra tal-istatistika (b’mod partikolari PRODCOM).
(102)
Kif spjegat mill-kwerelanti matul l-investigazzjoni, id-dejta pprovduta mill-assoċjazzjoni Ewropea kienet, fir-rigward ta’ prodotti tal-porċellana, ibbażata fuq dejta PRODCOM għal prodotti tal-porċellana li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina bħall-kodiċi PRODCOM għal dan il-prodott imqabbel ma’ prodotti tal-porċellana koperti minn din l-investigazzjoni. Fir-rigward ta’ prodotti mhux tal-porċellana, PRODCOM ma setax jintuża peress li jkopri ħafna iktar prodotti mmanifatturati mill-prodotti mhux tal-porċellana koperti minn din l-investigazzjoni. Għalhekk, għal dawn il-prodotti, l-assoċjazzjonijiet nazzjonali kienu ġabru d-dejta rilevanti bbażata fuq l-għarfien fil-fond tagħhom tas-swieq rispettivi tagħhom u din l-informazzjoni kienet kontro vverifikata mill-assoċjazzjoni Ewropea qabel ipprovdiet iċ-ċifri totali lill-Kummissjoni. Dawk iċ-ċifri kienu aġġornati matul l-investigazzjoni. Barra minn hekk, kienet miżmuma lista tal-produtturi kollha magħrufa fil-fajl mhux kunfidenzjali u nġibdet l-attenzjoni tal-Kummissjoni biss għall-eżistenza ta’ tliet produtturi addizzjonali fir-Rumanija. Id-disparità bejn l-istatistiċi PRODCOM u ċ-ċifra 240 200 hija derivata mill-fatt li l-ambitu tal-prodott ta’ din l-investigazzjoni ma jaqbilx mal-kodiċijiet tad-dejta statistika PRODCOM peress li jikkonċerna prodotti mhux tal-porċellana, jiġifieri huwa ferm iżgħar. Fil-każ tal-istatistiċi tal-importazzjoni EUROSTAT, din id-differenza tista’ tabilħaqq tinstab billi jsir aġġustament 'l isfel ta’ 20 %, Iżda dan ma kienx xieraq fil-każ ta’ ċifri ta’ produzzjoni tal-UE rrappurtati fil-bażi tad-dejta PRODCOM. B’mod partikolari, iċ-ċifri PRODCOM ta’ żewġ Stati Membri jkunu jidhru li huma ħafna ikbar milli huma fil-verità, jekk wieħed japplika l-istess metodoloġija.
(103)
Għalhekk, il-metodoloġija użata mill-partijiet ikkonċernati u msemmija fil-premessa (99) hawn fuq hija żbaljata. Barra minn hekk, ma kienet ipprovduta ebda evidenza li l-produzzjoni kif irrappurtata minn kwalunkwe wieħed mill-Istati Membri, inklużi ż-żewġ Stati Membri msemmija hawn fuq, u inkluża fil-fajl mhux kunfidenzjali, tkun iżgħar milli hi. Għandu jkun innutat ukoll li għal xi Stati Membri, id-dejta pprovduta mill-assoċjazzjoni Ewropea u użata f’din l-investigazzjoni kienet b’mod sinifikanti ogħla milli kieku ntużat id-dejta PRODCOM aġġustata. Fl-isfond ta’ dak li intqal hawn fuq, ma hemm ebda raġuni sabiex wieħed jiddubita ċ-ċifri ta’ produzzjoni rrappurtati f’din l-investigazzjoni u r-riżultat tal-eżami awtonomu.
(104)
Fin-nuqqas ta' kummenti ulterjuri oħra, il-premessi (107) u (108) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
4.3. Konsum tal-Unjoni
(105)
Fi preżentazzjoni konġunta, diversi importaturi kkontestaw iċ-ċifri tal-Unjoni dwar il-konsum ipprovduti fil-premessa (110) tar-Regolament provviżorju. Din l-allegazzjoni kienet ibbażata fuq l-użu żbaljat tad-dejta statistika PRODCOM għall-produzzjoni u l-bejgħ tal-Unjoni, kif spjegat fil-punt 4.2 hawn fuq u għaldaqstant hija miċħuda.
(106)
Madankollu, meta reġgħu ġew vverifikati l-istatistiċi tal-importazzjoni tal-Eurostat, instab li kienu ġew aġġornati minn wara l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji li kienu rriżultaw f’tibdiliet minuri. Għaldaqstant, sabiex ikun hemm stampa kompluta, abbażi ta’ dawn l-istatistiki aġġornati tal-Eurostat dwar l-importazzjonijiet u s-sottomissjonijiet rigward il-bejgħ tal-industrija Ewropea fis-suq tal-Unjoni, il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
Tabella 1
Volum (tunnellati)
2008
2009
2010
PI
Konsum tal-Unjoni
826 897
687 587
750 828
727 411
Indiċi (2008 = 100)
100
83
91
88
(107)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti oħra, il-premessi minn (109) u (111) sa (112) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
4.4. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
4.4.1. Il-volum, il-prezz u s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat
(108)
Fi preżentazzjoni konġunta, diversi importaturi kkontestaw iċ-ċifri pprovduti fil-premessa (113) tar-Regolament provviżorju. Din l-allegazzjoni kienet ibbażata fuq użu żbaljat tad-dejta statistika PRODCOM u għaldaqstant hija miċħuda.
(109)
Fuq il-bażi tal-istatistiki tal-importazzjoni aġġornat tal-Eurostat (ara l-premessa (106) hawn fuq), il-volum, is-sehem tas-suq u l-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat żviluppaw kif stabbilit fit-Tabella ta’ hawn taħt:
Tabella 2
Importazzjonijiet fir-RPĊ
2008
2009
2010
PI
Volum ta’ importazzjonijiet (tunnellati)
535 593
449 325
516 624
486 170
Indiċi (2008 = 100)
100
84
96
91
Sehem mis-suq (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Il-prezz medju tal-importazzjoni (EUR/tunnellata)
1 274
1 307
1 473
1 498
Indiċi (2008 = 100)
100
103
116
118
(110)
Il-volumi, il-valuri u x-xejriet aġġornati huma kważi identiċi għal dawk analizzati fir-Regolament provviżorju. Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied minn 64,8 % fl-2008 għal 66,8 % fil-PI. Il-prezz tal-importazzjoni żdied bi kważi 18 % matul il-perjodu kkunsidrat minn EUR 1 274 għal kull tunnellata għal EUR 1 498 għal kull tunnellata.
(111)
Parti waħda allegat nuqqas totali ta’ korrelazzjoni bejn il-prezzijiet u l-volumi tal-importazzjonijiet Ċiniżi. F’dan ir-rigward, skont l-Artikolu 3(3) tar-Regolament bażiku għandu jingħata kas ta' jekk kienx hemm żieda sinifikanti fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping, jew f'termini assoluti jew imqabbla mal-produzzjoni u l-konsum fl-Unjoni. Fejn għandu x'jaqsam l-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping fuq prezzijiet, għandu jingħata kas ta' jekk kienx hemm waqgħat sinifikanti fil-prezzijiet tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping meta mqabbla mal-prezz ta' prodott simili tal-industrija tal-Unjoni, jew jekk l-effett ta' importazzjonijiet bħal dawn huwiex li b'mod ieħor iwaqqgħu l-prezzijiet għal grad sinifikanti jew li jimpedixxu żidiet fil-prezz, li setgħu jseħħu, sa grad sinifikanti. L-ebda wieħed minn dawn il-fatturi fihom infushom jagħti gwida definittiva suffiċjenti.
(112)
Fil-kuntest ta’ dak imsemmi hawn fuq, għandu jkun innutat dan li ġej. L-ewwel nett, fiż-żmien meta l-konsum tal-Unjoni rkupra (2009-2010), kien hemm żieda sinifikanti fil-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi - li jissuġġerixxi li hemm korrelazzjoni. Iżda aktar importanti, l-iżvilupp ta’ prezzijiet Ċiniżi matul il-perjodu kkunsidrat għandu jkun ivvalutat fil-kuntest tad-differenza fil-prezz sinifikanti ħafna li diġà eżistiet fl-2008 u li hija illustrata mill-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet Ċiniżi (tabella 2) u l-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-Unjoni (tabella 9) rrappurtati fir-Regolament provviżorju. Dawn id-differenzi kbar fil-prezzijiet huma kkonfermati mil-livelli għoljin ta’ tqaċċit tal-prezzijiet matul il-PI. Iż-żieda fil-prezz konsegwentement ma żammitx lura lill-importazzjonijiet Ċiniżi milli jiksbu sehem tas-suq matul il-perjodu kkunsidrat. Tabilħaqq, dawn l-importazzjonijiet komplew jagħmlu pressjoni fuq il-prezzijiet fl-industrija tal-Unjoni li naqsu bi 12 % matul il-perjodu kkunsidrat. Għalhekk, dan il-kumment ma jistax jiġi aċċettat.
(113)
Rigward l-iżvilupp tal-prezz tal-importazzjoni (li qed jiżdied) u l-volum tal-importazzjoni (li qed jonqos) mill-2008 sal-2011 li fl-2012 ġie ppreżentat minn grupp inkluż fil-kampjun ta’ produtturi esportaturi Ċiniżi, ix-xejra osservata ta’ żieda fil-prezz medju tal-importazzjoni ma tistax ittellef is-sejba ta’ dumping li jagħmel ħsara matul il-PI. Fir-rigward tal-iżvilupp ta’ volumi ta’ importazzjoni Ċiniżi, u kif diġà ġie enfasizzat fil-premessa (114) tar-Regolament provviżorju u għal darb’oħra fil-premessa (109) hawn fuq, l-indikatur tas-sehem tas-suq juri żieda fis-sehem tas-suq ta’ importazzjonijiet Ċiniżi b’żewġ (2) punti perċentwali. Barra minn hekk, u kif spjegat f’iktar dettall fil-premessi (116) u (117) tar-Regolament provviżorju u fil-premessa (111) hawn fuq, kien hemm tqaċċit importanti tal-prezzijiet mill-importazzjonijiet Ċiniżi.
4.4.2. It-tqaċċit tal-prezz
(114)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, diversi partijiet interessati talbu iktar dettalji dwar il-kalkoli tat-tqaċċit tal-prezzijiet minn dawk diġà pprovduti fil-premessa (116) tar-Regolament provviżorju. Safejn kienu jippermettu n-natura sensittiva ta’ din l-informazzjoni u l-fatt li l-produtturi tal-Unjoni kienu ngħataw l-anonimità, kienet ipprovduta informazzjoni addizzjonali.
(115)
B’analoġija għad-deċiżjoni li saret wara l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji sabiex jiġu esklużi mil-listi tal-esportazzjoni xi prodotti “atipiċi” sabiex jiġi kkalkulat id-dumping (ara l-premessa 69 hawn fuq), dawn il-prodotti kienu esklużi wkoll mil-listi tal-esportazzjoni użati għall-kalkolu tal-ħsara. Din il-bidla kelllha impatt minuri biss fuq il-marġni tat-tqaċċit, li għaldaqstant baqgħu fl-istess pożizzjoni msemmija fil-premessa (117) tar-Regolament provviżorju.
(116)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti oħra, il-premessi minn (113) sa (117) tar-Regolament proviżorju huma b’dan ikkonfermati.
4.5. Is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
4.5.1. Ġenerali
(117)
Diversi partijiet iddikjaraw li fl-fatt li diversi fatturi ta’ ħsara tjiebu bejn l-2009 jew l-2010 u li l-PI juri li l-industrija tal-Unjoni kienet qed tiżviluppa b’mod pożittiv. Madankollu għandu jkun innutat li din l-analiżi mhix kompluta u li ma tqisx l-iżvilupp ta’ dawk il-fatturi matul il-perjodu kkunsidrat kollu. F’dan ir-rigward, għandhom jiġu meqjusa wkoll l-ispjegazzjonijiet mogħtija fil-premessa 23 tar-Regolament provviżorju.
(118)
Fuq talba tal-parti interessata, huwa kkonfermat li l-indikaturi makroekonomiċi kienu vvalutati fil-livell tal-industrija kollha tal-Unjoni, filwaqt li dawk mikroekonomiċi kienu analizzati fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, li inkludew lill-kumpaniji li ma ressqux ilment.
(119)
Is-CCCLA issottometta li l-indikaturi makroekonomiċi u mikroekonomiċi ppreżentati fir-Regolament provviżorju ma kinux rappreżentattivi minħabba li l-produzzjoni totali fl-Unjoni tkun ħafna ogħla miċ-ċifri użati f’din l-investigazzjoni. Madankollu, fl-isfond tal-analiżi u l-konklużjonijiet milħuqa taħt il-punt 4.2 hawn fuq, dan l-argument huwa miċħud.
(120)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti oħra, il-premessi minn (118) sa (121) tar-Regolament proviżorju huma b’dan ikkonfermati.
4.5.2. Indikaturi makroekonomiċi
4.5.2.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
(121)
Kif imsemmi fit-taqsima 4.1 hawn fuq, diversi importaturi kkontestaw iċ-ċifri tal-produzzjoni pprovduti fil-premessa (122) tar-Regolament provviżorju. Madankollu, dawn iċ-ċifri ġew kontrverifikati u huma kkonfermati.
(122)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti oħra, il-premessi minn (122) sa (124) tar-Regolament proviżorju huma b’dan ikkonfermati.
4.5.2.2. Il-volumi tal-bejgħ u s-sehem tas-suq
(123)
L-aġġornament tat-Tabella 2 ma għandu ebda impatt fuq it-Tabelli 4 u 5 tar-Regolament provviżorju.
(124)
Minħabba li ma hemm l-ebda kumment ieħor rigward il-volumi tal-bejgħ u s-sehem tas-suq, il-premessi (125) u (126) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
4.5.2.3. L-impjiegi u l-produttività
(125)
F’sottomissjoni konġunta diversi importaturi kkontestaw iċ-ċifri tal-impjieg u l-produttività pprovduti fil-premessi (127) u (128) tar-Regolament provviżorju, u allegaw li dawn ma kinux f’konformità mal-istampa mogħtija minn ċerti statistiċi tal-Eurostat (8).
(126)
Madanakollu, iċ-ċifri għaż-żewġ indikaturi kienu kontrovverifikati u meqjusa preċiżi. Iċ-ċifri riportati mill-partijiet kienu wisq wiesgħa u mhux relatati mal-produzzjoni tal-prodott simili. Minħabba li ma hemm l-ebda kumment ieħor rigward l-impjieg u l-produttività, il-premessi (127) sa (128) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
4.5.2.4. Id-daqs tal-marġini tad-dumping
(127)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra dwar id-daqs tal-marġini tad-dumping, il-premessa (129) tar-Regolament provviżorju hija b'dan ikkonfermata.
4.5.3. Indikaturi mikroekonomiċi
4.5.3.1. Il-ħażniet
(128)
F’sottomissjoni konġunta, diversi importaturi kkontestaw iċ-ċifri tal-ħażniet ipprovduti fil-premessa 130 tar-Regolament provviżorju u r-rilevanza tagħhom meta mqabbla ma’ dejta disponibbli għall-pubbliku dwar ċertu produtturi tal-Unjoni Huma ma qablux ukoll mad-dikjarazzjoni li l-industrija tal-Unjoni essenzjalment taħdem abbażi ta' ordnijiet.
(129)
Rigward ħidma abbażi ta’ ordnijiet, l-investigazzjoni tikkonferma li kien tabilħaqq il-każ għall-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun u li din hija prattika normali fis-settur. Barra minn hekk, iċ-ċifri tal-ħażniet ipprovduti fir-Regolament provviżorju kkonċernaw iċ-ċifri tal-ħażniet ivverifikati mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun u din hija meqjusa bħala l-aktar ċifra affidabbli.
(130)
Wara d-divulgazzjoni finali, il-kummenti ta’ hawn ġew imtennija, madanakollu ma tressqu ebda argumenti ġodda. Fin-nuqqas ta' kummenti ulterjuri dwar il-ħażniet, il-premessa 130 tar-Regolament provviżorju hija b'dan ikkonfermata.
4.5.3.2. Il-prezzijiet tal-bejgħ
(131)
Fin-nuqqas ta' kummenti ulterjuri rigward iċ-ċifri tal-prezzijiet tal-bejgħ kif stabbiliti fir-Regolament provviżorju, il-premessa 131 tar-Regolament provviżorju hija permezz ta’ dan ikkonfermata.
4.5.3.3. Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investiment, il-kapaċità li jinġabar il-kapital u l-pagi
(132)
Wara d-divulgazzjoni, instab żball klerikali fil-kalkolu tal-profitt nett tal-industrija tal-Unjoni u r-redditu fuq l-investiment (Retun on investment (ROI)). Dan l-iżball kien ikkoreġut u ċ-ċifri riveduti huma kif ġej:
Tabella 3
2008
2009
2010
PI
Il-profitt nett tal-bejgħ tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tal-fatturat tal-bejgħ nett)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Indiċi (2008 = 100)
100
74
-13
84
ROI (profitt nett f’% tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Indiċi (2008 = 100)
100
38
-41
125
(133)
Il-korrezzjoni ta’ hawn fuq ma taffettwax materjalment is-sejbiet provviżorji fir-rigward ta’ dawk iż-żewġ indikaturi. Madankollu, il-livell medju ppeżat tal-profitt tal-produtturi inklużi fil-kampjun, kien matul il-perjodu kkunsidrat, ftit iktar baxx milli kien stabbilit provviżorjament minħabba li niżel minn 3,8 % għal 3,2 % (minflok minn 4,2 % għal 3,5 %). Ir-redditu fuq l-investiment fil-biċċa l-kbira tiegħu segwa x-xejra osservata għall-profitt iżda, kif indikat ukoll minn diversi partijiet interessati wara d-divulgazzjoni finali, matul il-perjodu kkunsidrat b’mod ġenerali żviluppa b’mod pożittiv minflok b’mod negattiv.
(134)
Parti interessata ddubitat l-istat fraġli tal-industrija tal-Unjoni fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat, kif imsemmi fil-premessa 134 tar-Regolament provviżorju. Din il-parti allegat li tista' titqies biss il-ħsara kkważata mid-dumping u li ma ġie stabbilit ebda dumping għall-ebda perjodu minbarra l-2011. Madankollu, ir-referenza għall-istat tal-industrija tal-Unjoni f’dik il-premessa sar biss sabiex ikun analizzat jekk il-profitt li sar fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat jistax ikun ikkunsidrat bħal li jirrappreżenta l-profitt li l-industrija normalment tagħmel. Instab li dan ma setgħax isir.
(135)
Diversi partijiet iddubitaw il-livell ta’ profitt ta’ referenza msemmi fil-premessa 135 tar-Regolament provviżorju u/jew proponew parametri referenzjarji iktar baxxi.
(136)
Grupp ta’ produtturi esportaturi Ċiniżi ddikjaraw li l-livell ta’ profitt matul il-PI kien rata tajba ta’ profittabbiltà. Madankollu, din l-allegazzjoni ma kinitx sostanzjata. Parti oħra ddikjarat ukoll li l-livelli ta’ profitt imsemmija fir-Regolament provviżorju jistgħu jitqiesu bħala livelli normali u din il-parti bbażat lilha nnifisha fuq id-dejta disponibbli pubblikament dwar il-profitt ta’ produttur Ġermaniż bejn l-1999 u l-2007. Parti oħra interessata ddikjarat li l-livell ta’ profitt matul il-PI msemmi fir-Regolament provviżorju jista’ jitqies bħala normali abbażi tal-konklużjonijiet ta’ studju mill-Kummissjoni (9) li inkluda d-dejta dwar il-profitt ta’ produttur Ġermaniż bejn l-2004 u l-2007. Wara d-divulgazzjoni finali waslu allegazzjonijiet simili.
(137)
F’dan ir-rigward, wieħed għandu jiftakar li r-Regolament provviżorju kkonkluda li l-profitt li sar wara l-bidu tal-perjodu kkunsidrat ma jistax ikun meqjus bħala profitt normali minħabba li l-industrija tal-Unjoni kienet diġà tinsab fi stat fraġli kif spjegat fil-premessa 134 tar-Regolament provviżorju. Barra minn hekk, instab li d-dejta tal-profitt 1999-2007 disponibbli pubblikament ta’ produttur Ġermaniż taċ-ċeramika msemmi aktar 'il fuq kienet tikkonċerna mhux biss l-attivitajiet tal-manifattura taċ-ċeramika li tintuża fuq il-mejda u fil-kċina, iżda wkoll segmenti importanti oħra. Fir-rigward tal-istudju tal-Kummissjoni msemmi fil-premessa 136 hawn fuq, fid-dawl tal-kuntest, l-għan u ż-żmien ta' dak l-istudju, dan instab li ma kienx bażi pertinenti għad-determinazzjoni tal-profitabbliltà. Pereżempju, relatat mal-prodott ikkonċernat, l-istudju rrefera biss għas-sitwazzjoni tal-profitt ta’ kumpanija waħda. Fl-aħħar nett, it-tliet sottomissjonijiet kollha msemmija fil-premessa 136, li fil-premessa 141 hawn taħt hemm kontradizzjonijiet għalihom, ma kinux sostanzjati biżżejjed. Għaldaqstant kien ikkonfermat li r-rata tal-profitt ta’ 3,2 % osservata matul il-PI ma setgħetx titqies bħala aċċettabbli għal dan il-prodott.
(138)
Parti interessata allegat li l-livelli ta’ profitt tad-disinn intern tad-djar, l-għamara u/jew l-ikel tas-setturi Svediżi fil-livell tal-konsumatur, għandhom jintużaw bħala parametru ta’ referenza. Madankollu, minħabba, fost l-oħrajn id-disparità fil-livelli tal-investiment għas-setturi tal-manifattura u fil-livell tal-konsumatur ikkonċernati, din l-allegazzjoni għandha tkun miċħuda.
(139)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti ssottomettiet li sabiex il-perċentwal ta' 6 % kif instab ikun meqjus bħala raġonevoli fl-investigazzjoni taż-żraben, il-livell normali ta' profitt f'dan il-każ ma kienx xieraq peress li kien stabbilit fl-2006, meta ċ-ċirkustanzi ekonomiċi kienu ħafna iktar favorevoli milli fl-2013. Dan l-argument ma jistax jiġi aċċettat. L-ewwel nett il-parti tirreferi għaċ-ċirkustanzi ekonomiċi b’mod ġenerali u mhux għas-sitwazzjoni speċifika tas-suq tal-prodotti li jintużaw fuq il-mejda. Hija verità li l-konsum naqas b’mod sinifikanti fl-2009 iżda minn dakinhar irkupra b'mod konsiderevoli. Iktar importanti, l-iżvilupp tal-konsum ma għandux ikun ikkunsidrat f’iżolament. Minħabba l-volum għoli ta’ importazzjonijiet dumped (sehem tas-suq ta’ 66,8 %), il-livell ta’ dumping (il-marġni ta’ dumping ivarjaw minn 13,1 % għal 36,1 %) u l-livell tat-tqaċċit (ivarja minn 26,5 % għal 47,6 %), is-sitwazzjoni kompetittiva fuq is-suq tal-Unjoni kienet tkun differenti ħafna f’każ li importazzjonijiet kienu saru bi prezzijiet mhux dumped. Dan l-argument għandu għaldaqstant jiġi miċħud.
(140)
Xi partijiet oħra ssuġġerew il-parametru referenzjarju użat f’investigazzjoni antidumping oħra, jiġifieri l-investigazzjoni li tikkonċerna l-madum taċ-ċeramika (10). Wara d-divulgazzjoni finali, waslu kummenti simili. Madankollu għandu jiġi nnutat li l-madum taċ-ċeramika, għall-kuntrarju għaż-żraben tal-ġilda u l-prodotti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda, ma jistgħux ikunu kkunsidrati bħala prodott tal-konsumatur bl-istess mod. Pereżempju, ir-rata li biha l-unitajiet domestiċi jixtru jew jissostitwixxu prodotti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda u l-mod li bih dawn huma kkummerċjalizzati u eventwalment mibjugħa lill-konsumaturi huma eqreb għall-prodotti tal-ġilda milli għall-madum taċ-ċeramika. Il-pretensjoni sabiex jintuza l-profitt fil-mira applikat ukoll fl-investigazzjoni tal-madum taċ-ċeramika hija għaldaqstant miċħuda.
(141)
Il-kwerelanti ddikjaraw li l-livell ta’ profitt referenzjarju għandu pjuttost jaqbeż l-10 % minħabba li l-manifattura ta’ prodotti li jintużaw fuq il-mejda jew fil-kċina hija attività intensa ħafna fil-kapital li barra minn hekk tirrikjedi livell għoli ta’ investiment u innovazzjoni ġodda. Għalkemm huwa kkonfermat li l-industrija kkonċernata tabilħaqq hija intensiva fil-kapital u tirrikjedi bżonn kontinwu għal investiment, l-informazzjoni sottomessa biex tissostanzja din l-allegazzjoni ma setgħetx tibdel il-parametru referenzjarju użat. L-investigazzjoni ma setgħetx tikkonkludi li l-parametru referenzjarju jkun l-iktar wieħed xieraq għall-produtturi kollha tal-Unjoni.
(142)
Grupp ta’ importaturi kkontestaw iċ-ċifri tal-profittabbiltà fir-Regolament provviżorju u kkalkulaw il-profittabbiltà, abbażi tal-kost taċ-ċifri tal-produzzjoni, il-prezz tal-bejgħ tal-Unjoni u ċ-ċifri tal-volum u ċ-ċifri tal-prezzijiet tal-bejgħ esportat fir-Regolament provviżorju, u waslu għall-konklużjoni li l-industrija tal-Unjoni attwalment għamlet profitt ta’ 6 % matul il-PI. Madankollu, din il-kompjutazzjoni kienet żbaljata peress li kkombinat dejta minn sorsi differenti (il-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, l-industrija tal-Unjoni kollha u l-Eurostat).
(143)
Fin-nuqqas ta’ kummenti rilevanti ulterjuri, il-premessi (132) sa (137) tar-Regolament proviżorju huma permezz ta’ dan ikkonfermati.
4.5.3.4. L-ispejjeż tal-produzzjoni
(144)
F’sottomissjoni konġunta, diversi importaturi qiesu li l-ispejjeż taċ-ċifri tal-produzzjoni fil-premessa 138 tar-Regolament provviżorju ma segwewx l-evoluzzjoni tal-ispejjeż tal-ħaddiema u l-enerġija murija mill-Eurostat. Il-partijiet enfasizzaw li l-ispejjeż tax-xogħol żdiedu fl-Istati Membri. B’mod ugwali, l-iżvilupp tal-ispejjeż tal-enerġija fl-Unjoni ma jappoġġjax tnaqqis fl-ispejjeż tal-produzzjoni.
(145)
F’dan ir-rigward, wieħed għandu jinnota li l-ispejjeż tax-xogħol u tal-enerġija pprovduti mill-partijiet kienu ġenerali wisq. Barra minn hekk, il-fatt li l-industrija tal-Unjoni rnexxielha tnaqqas l-ispejjeż tal-produzjoni matul perjodu fejn ix-xejra ġenerali kienet il-kuntrarju turi l-isforz straordinarju li għamlet l-industrija tal-Unjoni biex tnaqqas l-ispejjeż u tibqa’ kompetittiva.
(146)
L-ispejjeż taċ-ċifri tal-produzzjoni pprovduti fir-Regolament provviżorju jirrappreżentaw l-ispejjeż tal-produzzjoni vverifikati għall-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun. Fin-nuqqas ta' kummenti ulterjuri oħra, il-premessa 138 tar-Regolament proviżorju hija b'dan ikkonfermata.
4.5.3.5. Konklużjoni dwar il-ħsara
(147)
Diversi partijiet ikkontestaw il-konklużjoni dwar il-ħsara mressqa fir-Regolament provviżorju abbażi ta’ diversi indikaturi tal-ħsara imtejba fl-aħħar parti tal-perjodu kkunsidrat. Madankollu, din il-kwistjoni ma tistax ittellef il-fatt li l-biċċa l-kbira tal-indikaturi tal-ħsara ddeterjoraw matul il-perjodu kkunsidrat. Din id-deterjorazzjoni tal-indikaturi tal-ħsara tista’ tiġi osservata għall-biċċa l-kbira tal-indikaturi makroekonomiċi, bħall-volum tal-produzzjoni, il-kapaċità, il-bejgħ lill-konsumaturi mhux relatati, l-impjieg kif ukoll għall-indikaturi relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni bħall-profittabbiltà u l-investimenti.
(148)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessi 139 sa 143 tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
5. KAWŻALITÀ
5.1. Introduzzjoni
(149)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kummenti għall-premessa 144 tar-Regolament proviżorju, dik il-premessa hija b’dan ikkonfermata.
5.2. L-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping
(150)
Diversi partijiet ikkontestaw il-konklużjoni stabbilita fil-premessa 148 tar-Regolament provviżorju. Madankollu, għalkemm xi wħud mill-perċentwali li kienu enfasizzati fil-premessi 145 sa 147 tar-Regolament provviżorju kienu ftit riveduti kif spjegat hawn fuq, Dan ma jibdilx il-fatti u l-konklużjonijiet tal-premessi 145 sa 148 tar-Regolament provviżorju.
(151)
Tabilħaqq, minħabba l-iżvilupp tas-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi oġġetti ta' dumping, huwa ċar li ma hemm ebda kontradizzjoni bejn il-premessa 147 tar-Regolament provviżorju, b’mod partikolari fir-rigward tad-dikjarazzjoni li t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fuq is-suq tal-Unjoni u l-profittabbiltà tiegħu, jistgħu jkunu attribwiti għad-depressjoni tal-prezzijiet li għadda minnha s-suq tal-Unjoni minħabba l-importazzjonijiet oġġetti għal dumping mir-RPĊ u l-movimenti tas-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni, kif allegat minn parti waħda.
(152)
Barra minn hekk, il-fatt li l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ għolew matul il-perjodu kkonċernat, kif innutat minn diversi partijiet, ma jtellifx is-sejbien ta' tqaċċit u dumping ta' ħsara matul il-PI.
(153)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment ieħor rigward l-effetti tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping, il-premessi minn 145 sa 148 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.3. L-effett ta’ fatturi oħra
5.3.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi minbarra l-pajjiż ikkonċernat
(154)
Kif imsemmi fil-premessa 106 hawn fuq, wara l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji, id-dejta tal-Eurostat dwar l-importazzjonijiet kienet ġiet aġġornata. Filwaqt li din id-dejta l-ġdida kienet qed tiġi kontrovverifikata mad-dejta preċedenti inkluża fir-Regolament provviżorju, ġie identifikat żball klerikali fil-kompjutazzjoni taċ-ċifri tal-importazzjoni mit-Tajlandja u t-Turkija. Dan l-iżball ġie kkoreġut u konsegwentement, iċ-ċifri definittivi li jikkonċernaw l-importazzjonijiet tal-prodotti simili minn pajjiżi terzi, ibbażati fuq dejta tal-Eurostat, huma kif ġej:
Tabella 4
2008
2009
2010
PI
Il-volum ta’ importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħrajn kollha (tunnellati)
100 972
81 464
81 595
89 146
Indiċi (2008=100)
100
81
81
88
Sehem mis-suq (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Il-prezz medju tal-importazzjoni (EUR/tunnellata)
2 378
2 354
2 590
2 519
Indiċi (2008 = 100)
100
99
109
106
Il-volum ta’ importazzjonijiet mit-Turkija (tunnellati)
26 978
25 303
25 485
29 336
Indiċi (2008 = 100)
100
94
94
109
Sehem mis-suq (%)
3,3
3,7
3,4
4
Il-prezz medju tal-importazzjoni (EUR/tunnellata)
2 776
2 649
2 802
2 855
Indiċi (2008 = 100)
100
95
101
103
Volum ta' importazzjonijiet mit-Tajlandja (tunnellati)
25 916
20 660
20 600
25 213
Indiċi (2008 = 100)
100
80
79
97
Sehem mis-suq (%)
3,1
3
2,7
3,5
Il-prezz medju tal-importazzjoni (EUR/tunnellata)
1 246
1 183
1 403
1 356
Indiċi (2008 = 100)
100
95
113
109
(155)
L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi naqsu bi 12 % matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li s-sehem mis-suq ta’ dawn l-importazzjonijiet baqa’ pjuttost stabbli.
(156)
Għandu jiġi nnotat li l-prezzijiet medji tal-importazzjoni minn pajjiżi terzi oħrajn żdiedu b’6 % matul il-perjodu kkunsidrat, biex b’hekk baqgħu ogħla b’mod konsistenti mill-prezzijiet medji tal-bejgħ ta’ esportazzjonijiet Ċiniżi (bi 68 % matul il-PI).
(157)
Qabel il-pubblikazzjoni tar-Regolament provviżorju, is-CCCLA osservat li l-importazzjonijiet mit-Turkija setgħu żdiedu bi 8 % bejn l-2010 u l-2011, u l-prezzijiet tal-importazzjoni mit-Turkija kienu allegatament madwar 20 % biss ogħla mill-prezzijiet tal-importazzjoni mir-RPĊ. Diversi partijiet ikkontestaw il-konklużjoni tar-Regolament provviżorju fir-rigward tal-importazzjonijiet mit-Turkija.
(158)
B’kunsiderazzjoni li kien hemm żball manifest materjali fir-rappurtar tal-importazzjonijiet Torok fir-Regolament provviżorju u d-dejta aġġornata kif tidher hawn fuq, xejn ma jissuġġerixxi li l-importazzjonijiet Torok, minħabba l-prezzijiet u s-sehem tas-suq tagħhom, jistgħu jiksru r-rabta kawżali bejn l-esportazzjonijiet Ċiniżi tal-prodott ikkonċernat u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni. Wieħed għandu jinnota wkoll li n-noninklużjoni ta’ importazzjonijiet li joriġinaw mit-Turkija fl-ilment ma tistax tkun deskritta bħala diskriminatorja minħabba li, fl-istadju tal-bidu, ma kienx hemm evidenza suffiċjenti ta’ dumping, ħsara u rabta kawżali f’dak li jirrigwarda l-importazzjonijiet mit-Turkija.
(159)
Is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mit-Tajlandja qatt ma kien iktar minn 3,5 % matul il-perjodu ta’ investigazzjoni.
(160)
Għar-raġunijiet imsemmija hawn fuq, qed jiġi konkluż li importazzjonijiet minn pajjiżi terzi ma affetwawx materjalment is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni sal-punt li jiksru r-rabta kawżali bejn l-importazzjoni tal-oġġetti tad-dumping mir-RPĊ u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
5.3.2. Segmenti tas-suq
(161)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra ġodda fir-rigward tas-segmenti tas-suq, il-premessi 156 sa 158 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati b'dan.
5.3.3. Il-konsum u d-domanda
(162)
Parti ssuġġeriet li l-ħsara tista’ tkun attribwita għal tnaqqis fid-domanda għal perjodu ta' żmien twil għall-prodotti mmanifatturati fl-Unjoni. Madankollu, l-investigazzjoni ma kkonfermatx din ix-xejra, kif diġà ġie spjegat fil-premessa 112 tar-Regolament provviżorju.
(163)
Fin-nuqqas ta' kummenti ulterjuri oħra fir-rigward tal-konsum u d-domanda, il-premessi 159 sa 166 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
5.3.4. Esportazzjonijiet mill-industrija tal-Unjoni
(164)
Parti nnutat li l-prezzijiet medji tal-esportazzjoni tal-Unjoni kienu iktar baxxi mill-prezzijiet medji tal-bejgħ matul il-perjodu kkonċernat. Dan seta' affettwa l-kapaċità tal-industrija tal-unjoni biex tagħmel investimenti ġodda jew biex tirrekluta staff ġdid. Argument simili kien imtenni wara d-divulgazzjoni definittiva. Madankollu, kif diġà kien imsemmi fil-premessa 169 tar-Regolament provviżorju, il-biċċa l-kbira tal-indikaturi tal-ħsara ma jistgħux jiġu affettwati mill-prestazzjoni fuq il-bejgħ għall-esportazzjoni. Barra minn hekk, jista’ jkun argumentat ukoll li dan il-bejgħ kien mod ta’ kumpens parzjali għall-ħsara mġarrba nis-suq tal-Unjoni. Barra minn hekk, minħabba li l-prezzijiet medji kienu kkalkulati billi l-valur totali tal-bejgħ tal-prodott simili kien diviż bil-volum totali tat-tali bejgħ, taħlita differenti tal-prodott tal-bejgħ fuq is-suq tal-Unjoni meta mqabbel mal-bejgħ għall-esportazzjoni, tista’ tirriżulta wkoll f’differenzi sinifikanti fil-valuri ġenerali tal-bejgħ medju. Fl-aħħar nett, dan il-bejgħ għall-esportazzjoni rrappreżenta inqas minn 37 % tal-volumi tal-bejgħ ġenerali tal-industrija tal-Unjoni, jiġifieri s-suq dominanti għall-industrija tal-Unjoni kien għadu fil-biċċa l-kbira s-suq intern tal-Unjoni. L-argument li dan il-bejgħ għall-esportazzjoni kien ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni, sal-punt li jikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet mir-RPĊ u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni, huwa għaldaqstant miċħud.
(165)
Billi ma kien hemm l-ebda kumment gdid fir-rigward tal-esportazzjonijiet mill-industrija tal-Unjoni, il-premessi 167 sa 170 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.3.5. It-tneħħija tal-kwoti tal-importazzjoni
(166)
Wara l-miżuri provviżorji, parti oħra ssuġġeriet li l-eliminazzjoni tal-kwoti tal-importazzjoni kien ikollha impatt fuq il-produtturi tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, ma tressaq ebda fatt ġdid li jista’ jbiddel il-konklużjoni fil-premessa 173 tar-Regolament provviżorju.
(167)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment ġdid ieħor rigward l-eliminazzjoni tal-kwoti tal-importazzjonijiet, il-premessi minn 171 sa 173 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.3.6. Prattiki antikompetittivi fis-suq tal-Unjoni
(168)
Wara l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji, diversi partijiet insistew li l-investigazzjoni tal-kartell imnedija mill-awtoritajiet Ġermaniżi msemmija fil-premessa 175 tar-Regolament provviżorju jew il-multa tal-kartell imsemmija fl-istess premessa, ma kinux ikkunsidrati biżżejjed. Fir-rigward ta’ dawn l-allegazzjonijiet, jista’ jintqal dan li ġej minbarra dak li diġà ntqal fil-premessi 174 u 175 tar-Regolament provviżorju.
(169)
L-investigazzjoni Ġermaniża tal-kartell, li tinvestiga allegat iffissar tal-prezzijiet minn Lulju 2005 sa Frar 2008, għadha għaddejja. Peress li l-produtturi tal-Unjoni ngħataw kunfidenzjalità u fl-isfond tal-fatt li r-riżultati finali tal-investigazzjoni Ġermaniża li għaddejja, għadhom ma ġewx irrilaxxati pubblikament, mhux possibbli li jsiru kummenti fuq id-dettalji tal-analiżi mwettqa. Madankollu, jista’ jkun ikkonfermat li ebda mill-produtturi tal-unjoni inklużi fil-kampjun ma hu suġġett għal din l-investigazzjoni li għaddejja. L-investigazzjoni kkonkludiet ukoll li l-indikaturi mikroekonomiċi ma kinux affettwati mill-prattiki investigati u l-indikaturi makroekonomiċi, kienu affettwati, jekk kienu, b’mod limitat ħafna.
(170)
Fir-rigward tar-riżultati tal-kartell dwar l-armar u l-aċċessorji tal-kmamar tal-banju, wieħed għandu jiftakar li dak il-kartell tal-iffissar tal-prezzijiet instab li kien attiv bejn l-1992 u l-2004 u li biss wieħed mill-produtturi mmultati huwa attiv ukoll fis-settur tal-prodotti li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina. Id-dejta pprovduta minn dan il-produttur fil-kuntest tal-awtonomija u l-ħsara mhix influwenzata mill-prattiki tal-kartell minħabba li d-dejta dwar it-taqsima tal-prodotti li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina biss ta’ dak il-produttur intużat u mhux id-dejta kkonsolidata. Għalhekk, il-multa relatata ma’ dak il-kartell ma afftettwatx id-dejta pprovduta minn dak il-produttur. Għandu jiġi mfakkar ukoll li l-perjodu tal-iffissar tal-prezzijiet kien ferm qabel il-perjodu kkunsidrat. Minħabba li l-identitajiet tal-produtturi tal-Unjoni huma kunfidenzjali, ma jistax jiġi divulgat jekk din il-kumpanija hijiex inkluża fil-kampjun jew le. Madankollu, jekk produttur tal-Unjoni inkluż fil-kampjun ikun irreġistra fil-kontijiet tiegħu kwalunkwe oġġett (pereżempju multa tal-kartell) li jgħawweġ l-istampa tiegħu tal-ħsara għall-finijiet ta’ din l-investigazzjoni, l-awtorità tal-investigazzjoni kienet tiżolahom sabiex fatturi rilevanti għall-ħsara ma jitgħawġux.
(171)
Konsegwentement, l-allegazzjonijiet dwar l-impatt tal-investigazzjonijiet tal-kartell imsemmija hawn fuq dwar l-analiżi tal-ħsara u l-kawżalità, huma permezz ta’ dan miċħuda.
(172)
Parti interessata waħda semmiet li kien hemm arranġamenti illegali tal-prezzijiet u allokazzjonijiet tas-suq bejn il-produtturi tal-Unjoni, iżda madankollu ma pprovdiet ebda evidenza għal din l-allegazzjoni u għaldaqstant din qed tiġi miċħuda.
(173)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra ġodda dwar prattiki kompetittivi fis-suq tal-Unjoni, il-premessi minn 174 sa 176 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.3.7. Il-metodi tal-produzzjoni
(174)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra ġodda dwar il-metodi ta’ produzzjoni tal-Unjoni, il-premessi minn 177 sa 178 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
(175)
Importatur irrepeta allegazzjonijiet simili wara d-divulgazzjoni definittiva u argumenta dwar id-differenza fil-metodi tal-produzzjoni użati mill-produtturi tal-Unjoni meta mqabbla ma’ metodi iktar artiġjanali tal-fabbriki Ċiniżi. Madankollu, ma tressaq ebda argument sostantiv li jista’ jbiddel il-konklużjoni li ntlaħqet fil-premessa 178 tar-Regolament provviżorju u l-allegazzjoni għaldaqstant hija definittivament miċħuda.
5.3.8. Is-swieq ta’ prodotti użati
(176)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra ġodda fir-rigward tas-swieq ta’ prodotti użati, il-premessi 179 sa 180 tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
5.3.9. Il-kriżi ekonomika
(177)
Parti ddikjarat li l-premessa 183 tar-Regolament provviżorju tagħti analiżi żbaljata tas-sitwazzjoni matul il-perjodu tal-irkupru ekonomiku bejn l-2010 u l-2011 u li l-impatt tal-kriżi ekonomika ma kienx ikkunsidrat biżżejjed. Dawn il-kummenti kienu ripetuti wara d-divulgazzjoni finali. Madankollu, l-allegazzjonijiet ma kinux sostanzjati. Għandu jkun enfasizzat li l-premessa ċċitata tiddikjara li importazzjonijiet ta’ oġġetti ta’ dumping mir-RPĊ intensifikaw l-effett tat-tnaqqis ekonomiku. Fir-rigward tal-impatt tal-kriżi ekonomika, il-premessa 184 tar-Regolament provviżorju hija ċara dwar il-fatt li l-kriżi ekonomika setgħet ikkontribwixxiet għall-prestazzjoni ħażina tal-industrija tal-Unjoni, għalkemm ma setgħetx tikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet ta’ oġġetti tad-dumping u s-sitwazzjoni ta’ ħsara li ġarrbet dik l-industrija matul il-PI.
(178)
Fin-nuqqas ta’ kummenti ġodda oħra dwar il-kriżi ekonomika, il-premessi minn 181 sa 184 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5.3.10. Fatturi oħra
(179)
F’sottomissjoni konġunta,diversi importaturi allegaw li t-tnaqqis drastiku fl-impjieg kien żvilupp normali fl-industrija tal-oġġetti għall-konsumaturi. Madankollu, din l-allegazzjoni ma kinitx sostanzjata. Barra minn hekk, anke jekk din ix-xejra tkun normali għal dan is-settur, ma setgħetx tikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet ta' oġġetti ta' dumping mir-RPĊ u t-telf sinifikanti ta' impjiegi f'dan is-settur. Għalhekk, din l-allegazzjoni hija miċħuda.
(180)
Parti waħda allegat li d-defiċits strutturali li baqa’ tal-industrija tal-Unjoni b’rabta mal-kapaċità żejda eżistenti kif jidher fit-Tabella 3 tar-Regolament provviżorju jistgħu jiksru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet tal-oġġetti ta’ dumping mill-RPĊ u l-ħsara mġarrba mill-manifatturi tal-Unjoni. Rigward dan l-argument, għalkemm l-industrija tal-Unjoni kienet diġà fi stat fraġli fil-bidu tal-perjodu kunsidrat u kienet għada ma għaddietx minn ristrutturazzjoni, l-investigazzjoni kkonfermat li kienet kompetittiva u li kienet qed tlaħħaq tajjeb mad-domanda mis-swieq kollha. Rigward it-Tabella 3 tar-Regolament provviżorju, it-tnaqqis fil-produzzjoni għandu jkun ikkunsidrat b'rabta mal-pressjoni li tirriżulta mill-volum għoli ta' importazzjonijiet bi prezz baxx mir-RPĊ, filwaqt li l-esportazzjonijiet mill-industrija tal-Unjoni baqgħu stabbli. Għalhekk, din l-allegazzjoni ma tistax tiġi milqugħa.
(181)
Parti waħda kkunsidrat li l-Kummissjoni naqqset milli tikkunsidra l-effett kumulattiv ta’ kull wieħed mill-fatturi l-oħra ta’ ħsara. Din l-allegazzjoni tqajmet ukoll minn diversi partijiet wara d-divulgazzjoni definittiva. Madankollu, minħabba r-riżultati tal-investigazzjoni f’relazzjoni ma’ diversi fatturi invokati oħra, mhux possibbli li l-effett kumulattiv tagħhom seta’ kiser ir-rabta kawżali. Tabilħaqq, għall-biċċa l-kbira tal-fatturi mqajma, l-impatt tagħhom kien żgħir, jekk kien hemm.
(182)
Parti kkunsidrat li l-awtorità ta’ investigazzjoni kienet naqset milli tiddistingwi bejn il-kookkorrenza u l-kawżalità. Madankollu, l-informazzjoni ta’ sostenn ipprovduta assolutament ma kinetx konklussiva f’dan ir-rigward u l-allegazzjoni għaldaqstant hija miċħuda.
(183)
Fin-nuqqas ta' kummenti ġodda oħra fir-rigward ta’ fatturi oħra, il-premessi 185 sa 190 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati b'dan.
5.4. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(184)
Minħabba li ma kien hemm ebda kummenti ġodda, il-premessa 191 tar-Regolament provviżorju hi b’dan ikkonfermata.
6. INTERESS TAL-UNJONI
6.1. Il-kummenti preliminari
(185)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kummenti għall-premessa 192 tar-Regolament proviżorju, dik il-premessa hija b’dan ikkonfermata.
6.2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(186)
Produttur Pollakk mhux kwerelant laqa’ b’sodisfazzjon il-miżuri, filwaqt li manifattur mir-Renju Unit mhux kwerelant li għandu interessi fl-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat opponiehom. It-tieni parti tqis li d-dazji kien ikollhom effett negattiv fuq dawk il-produtturi li jikkumplimentaw l-għażla ta' prodotti tagħhom b'importazzjonijiet mir-RPĊ u adattaw għall-globalizzazzjoni permezz ta' mudell tan-negozju fejn isir xogħol ta’ valur miżjud għoli fl-Unjoni. Barra minn hekk, il-konsumaturi jkunu inqas inklinati li jixtru l-prodotti tagħhom minħabba li ma jibqgħux joffru għażla sħiħa ta' prodotti.
(187)
Fir-rigward tal-allegazzjoni tat-tieni parti, ġiet eżaminata s-sitwazzjoni ta’ dik il-kumpanija. Jirriżulta li l-importazzjonijiet Ċiniżi ta’ prodotti li jintużaw fiq il-mejda jikkostitwixxu parti żgħira ħafna mill-importazzjonijiet totali tagħhom. Madankollu, il-kumpanija allegat mingħajr ma speċifikat iktar, li dawn l-importazzjonijiet kienu importanti għaliha. Il-kumpanija ma tat ebda ċifra dwar il-produzzjoni tagħha. Skont id-dikjarazzjonijiet finanzjarji, fl-2011, il-kumpanija għamlet profitt qabel it-taxxa fuq il-fatturat totali ta' iktar minn 10 %, li l-biċċa l-kbira minnu nkiseb mis-swieq mhux tal-UE (ebda ċifra ma kienet ipprovduta għall-prodott ikkonċernat). Abbażi ta’ dan, mhux mistenni li l-impożizzjoni ta’ miżuri tipperikola l-vijabbiltà tal-kumpanija. Ma ġiet ipprovduta ebda evidenza speċifika għall-allegazzjoni li ħafna kumpaniji oħra se jaffaċċjaw ukoll diffikultajiet bħala riżultatat tal-miżuri. Barra minn hekk, skont ir-risposti li waslu matul l-istadju qabel il-bidu tal-fażi tal-analizi tal-istat u s-sottomissjonijiet li waslu sussegwentement, ma hemm ebda indikazzjoni li hemm għadd sinifikanti ta’ kumpaniji f’tali sitwazzjoni.
(188)
L-impatt tad-dazji fuq l-attivitajiet tal-manifattura tal-industrija tal-Unjoni ikun pożittiv. Fil-fatt, mill-impożizzjoni riċenti ta’ dazji antidumping provviżorji, ġew irrappurtati diversi żviluppi pożittivi f’dan ir-rigward.
(189)
L-iżviluppi pożittivi msemmija hawn fuq jikkonfermaw id-dikjarazzjoni tal-kwerelanti li l-produzzjoni tal-Unjoni tista’ tiżdied sostanzjalment fi żmien qasir billi jintużaw impjanti, makkinarju u l-ħaddiema disponibbli, filwaqt li żidiet ikbar ikunu fattibbli fuq perjodu ta’ żmien itwal. Għaldaqstant, l-irtirar ta’ prattiki inġusti tal-prezzijiet huwa ta’ benefiċċju għalihom peress li livell ġdid ta’ prezzar jagħmilha iktar attraenti li jiġu mmanifatturati iktar prodotti fl-Unjoni, kemm f’ordnijiet kbar kif ukoll f’ordnijiet żgħar, disinji speċjali jew prodotti komuni mhux tad-ditta. Dan jirriżulta fil-ħolqien ta’ impjiegi ġodda li jinvolvu tipi differenti ta’ kapaċitajiet u għalhekk għandu jonqos il-qgħad.
(190)
Dwar l-impossibbiltà li tkun offruta għażla wiesgħa ta’ prodotti, din id-dikjarazzjoni ma tistax tinżamm minħabba li l-konsumaturi jirrikjedu firxiet li jinbidlu ta' prodotti u l-eżistenza ta' diversi sorsi ta' provvista.
(191)
Fin-nuqqas ta’ kummenti ġodda oħra fir-rigward tal-interess tal-industrija tal-Unjoni, il-premessi 193 sa 198 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
6.3. L-interess ta’ importaturi mhux relatati
(192)
L-ikbar żewġ importaturi fil-kampjun ikkontestaw il-livell ta’ kooperazzjoni tagħhom rigward dejta sħiħa dwar il-profittabbiltà u l-marġni bejn il-prezzijiet tax-xiri u l-bejgħ mill-ġdid għal klijenti mhux relatati, filwaqt li wieħed minnhom ikkontesta li kien ċaħad l-aċċess għall-kontijiet tiegħu u argumenta li xejn ma kien jinbidel kieku ta l-aċċess. Il-partijiet allegaw li d-daqs u l-mudell tan-negozju tagħhom ma ppermettilhomx jipprovdu dejta ddettaljata kif mitlub. Fi stadju definittiv, kien ikkonfermat li wieħed minnhom għal darb'oħra ċaħad l-aċċess għall-kontijiet tal-importazzjoni tiegħu u li t-tnejn, minkejja li ppruvaw, ma rnexxilhomx jipprovdu dejta sħiħa u li tista’ tintuża dwar il-profittabblità u informazzjoni dwar il-marġni bejn il-prezzijiet tax-xiri u tal-bejgħ mill-ġdid għall-klijenti mhux relatati b’tali mod li tista’ tintuża mill-istituzzjonijiet fl-analiżi tas-sitwazzjoni ta’ importaturi mhux relatati. L-informazzjoni limitata pprovduta miż-żewġ kumpaniji dwar il-prezzijiet tax-xiri u tal-bejgħ mill-ġdid, anki jekk kienet inkonklussiva, kienet madankollu għal kollox konformi mal-informazzjoni ġenerali żejda miksuba u miġbura f’sommarju fil-premessa 202 tar-Regolament provviżorju.
(193)
Fil-premessa 203 tar-Regolament provviżorju, il-partijiet interessati kienu mistiedna jippreżentaw dejta addizzjonali, komprensibbli u verifikabbli li tanalizza iktar l-impatt tal-miżuri fuq il-katina tal-provvista.
(194)
Wara l-miżuri provviżorji, intbagħtu risposti ġodda għall-kwestjonarju tal-importaturi minn żewġ importaturi mhux relatati. Waslu wkoll sottomissjonijiet oħra ta’ interess għall-Unjoni minn importaturi mhux inklużi fil-kampjun, assoċjazzjoni tal-Kummerċ Ewropew u Internazzjonali (Assoċjazzjoni dwar il-Kummerċ Barrani), assoċjazzjoni Svediża tal-importaturi, bejjiegħa bil-grossa u bejjiegħa bl-imnut (Svensk Handel), is-CCCLA u produttur tal-Unjoni b’interessi tal-importazzjoni. L-ebda minn dawn is-sottomissjonijiet ma kienet tinkludi dejta konklussiva dwar l-impatt tal-miżuri fuq il-katina tal-provvista.
(195)
Parti allegat li ċ-ċifra tal-impjiegi downstream affettwata mid-dazji ma ġietx riflessa b'mod sħiħ fl-isfond tal-fatt li l-istatistiċi tal-Eurostat juru li b'mod ġenerali, impriżi kummerċjali ta' distribuzzjoni jħaddmu iktar nies (33 miljun) minn kumpaniji tal-manifattura (31 miljun) Madankollu, iċ-ċifri pprovduti kienu dwar in-negozji tal-importazzjoni u tal-manifattura u ma setgħux jintużaw għall-finijiet ta’ din l-investigazzjoni.
(196)
F’sottomissjoni konġunta, diversi importaturi allegaw li ħames importaturi inklużi fil-kampjun ipprovdew iktar minn 10 000 persuna b’relazzjoni mal-prodott ikkonċernat u mhux 350 kif imsemmi fil-premessa 200 tar-Regolament provviżorju Iċ-ċifri kienu għal darb’oħra vverifikati. Għandu jkun enfasizzat li fl-analiżi tal-interessi tal-importaturi, l-għadd ta’ impjiegi relatati mal-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid tal-prodott ikkonċernat, inklużi l-funzjonijiet ta’ appoġġ, għandu jkun ikkunsidrat. L-impjieg relatat ma’ prodotti jew oriġini oħra, jew relatat ma' attivitajiet bħall-bejgħ bil-grossa u l-bejgħ bl-imnut, naturalment ma għandux ikun inkluż f’dan l-għadd. Wieħed għandu jiftakar li, iktar qabel fil-proċediment, grupp ta’ 14-il importatur kienu stmaw li l-għadd ta’ impjiegi involuti fil-livell tal-importaturi huwa ta’ 7 000 impjieg. Iċ-ċifra tidher li hija stima raġonevoli abbażi tal-estrapolazzjoni tas-sitwazzjoni tal-importaturi inklużi fil-kampjun sal-punt li ċ-ċifri tagħhom jistgħu jintużaw.
(197)
Diversi partijiet ilmentaw dwar iċ-ċifra għolja tal-marġini gross inkluża fil-premessa 202 tar-Regolament provviżorju, u allegaw li din tista' tiżvijja. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-maġġoranza vasta tal-importaturi li wieġbu għall-mistoqsijiet tat-teħid tal-kampjuni dwar l-importaturi rrapportaw marġini gross bejn il-prezz tax-xiri u l-prezz tal-bejgħ mill-ġdid li jvarja bejn 50 % u 200 % u l-importaturi inklużi fil-kampjun kienu f’sitwazzjoni simili. Barra minn hekk, wara d-divulgazzjoni provviżorja, il-kwerelanti ssottomettew diversi eżempji li jappoġġjaw l-informazzjoni mogħtija mill-pubblikazzjoni msemmija fil-premessa 202 tar-Regolament provviżorju, jiġifieri li tikkonferma l-proporzjon tal-prezz tal-importazzjoni - il-prezz tal-bejgħ bl-imnut tal-prodott ikkonċernat.
(198)
Manifattur mir-Renju Unit b’interessi tal-importazzjoni spjega li dawk il-marġni huma meħtieġa biex jiġu koperti ċerti spejjeż imġarrba fl-Unjoni. Ma ġiet ipprovduta ebda dejta kienet tippermetti kalkolu ta’ dawk il-marġni abbażi tal-fatturat.
(199)
Billi setgħat tinkiseb u tkun ivverifikata dejta li tista’ tintuża dwar il-profitt fuq l-attivitajiet ta’ importazzjoni relatati mal-prodott ikkonċernat ta’ tliet importaturi biss inklużi fil-kampjun u dawn it-tliet importaturi jirrappreżentaw madwar 3 % biss tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat, iċ-ċifra medja ppiżata tal-profitt ikkonċernat ma kinetx meqjusa konklussiva u għaldaqstant ma ssemmietx fir-Regolament provviżorju. Madankollu, għandu jkun innutat li dan il-profitt medju ppiżat kien b’saħħtu (bejn 6 % u 10 % - firxa mogħtija għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità).
(200)
Importatur allega li ma hemmx produzzjoni biżżejjed ta’ oġġetti tal-ġebel ikkuluriti fl-Unjoni u li ma kellu ebda alternattiva oħra ħlief li jimporta mir-RPĊ. Wara d-divulgazzjoni saret l-istess allegazzjoni. Madankollu, l-investigazzjoni stabbilixxiet li oġġetti tal-ġebel ikkuluriti jistgħu jkunu akkwistati minn diversi sorsi, inklużi produtturi tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-produtturi tal-Unjoni għandhom kapaċità ta’ produzzjoni biex ibigħu iktar fis-suq tal-Unjoni.
(201)
L-informazzjoni miġbura matul l-investigazzjoni ma ppermettietx kwantifikazzjoni xierqa dwar sa fejn l-importaturi jkunu jistgħu jgħaddu ż-żidiet tal-prezz tax-xiri bħala riżultat tal-livelli proposti tad-dazju. Madankollu, jekk l-importazzjonijiet mir-RPĊ jkunu suġġetti għal dazju definittiv antidumping u fl-isfond tal-informazzjoni dwar il-marġni gross u nett, ma hemm xejn li jisuġġerixxi li l-vijabbiltà tan-negozju tal-importaturi tinsab fil-periklu. Importatur issuġġerixxa wkoll li operaturi u importaturi kbar tas-suq li n-negozju ewlieni tagħhom mhuwiex l-oġġetti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina, mhux se jkunu affettwati b'mod negattiv.
(202)
Għalhekk, huwa konkluż li b’mod ġenerali, l-impożizzjoni tal-miżuri fil-livelli proposti ma ħalliet ebda impatt negattiv sinifikanti fuq is-sitwazzjoni tal-importaturi mhux relatati tal-prodott ikkonċernat.
(203)
Fin-nuqqas ta’ kummenti ġodda oħra fir-rigward tal-interess tal-importaturi mhux relatati, il-premessi 199 sa 211 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
6.4. L-interess ta’ setturi ekonomiċi oħrajn
(204)
Minbarra l-istedina inkluża fil-premessa 203 tar-Regolament provviżorju, fil-ġurnata tal-pubblikazzjoni ta’ miżuri provviżorji, il-Kummissjoni kkuntattjat direttament lill-bejjiegħa bl-imnut rilevanti u lill-assoċjazzjonijiet tal-bejjiegħa bl-imnut, importaturi b’attivitajiet possibbli fil-livell tal-konsumatur u disinjaturi magħrufa mill-Kummissjoni u stednithom jimlew il-kwestjonarji rilevanti. Xi riċevituri li fil-bidu allegaw li huma bejjiegħa bl-imnut wieġbu li ma kinux ikkonċernati mill-investigazzjoni minħabba li ma kinux attivi fin-negozju. Il-Kummissjoni eventwalment irċeviet seba’ risposti ġodda għall-kwestjonarju tal-bejjiegħa bl-imnut. Dawn is-seba’ bejjiegħa bl-imnut kienu jirrappreżentaw 1 % tal-importazzjonijiet mir-RPĊ matul il-PI. Ħafna minn dawn it-tweġibiet f’ħafna rispetti kienu neqsin iżda xorta kienu analizzati safejn kien possibbli. Għall-kwestjonarju tad-disinjaturi ma waslet ebda tweġiba.
(205)
L-informazzjoni miksuba b’dan il-mod, ma pprovdiet ebda evidenza ġdida dwar l-interess tas-setturi ekonomiċi li jista jikkontesta l-konklużjoni milħuqa fil-premessa 217 tar-Regolament provviżorju.
(206)
Wara l-pubblikazzjoni ta’ miżuri provviżorji, is-sottomissjonijiet dwar l-interess tal-Unjoni fir-rigward ta’ setturi ekonomiċi oħra waslu kemm mill-importaturi inklużi fil-kampjun kif ukoll minn dawk mhux inklużi fil-kampjun (inkluż importatur Pollakk attiv fis-settur tal-oġġetti promozzjonali), assoċjazzjoni tal-Kummerċ Ewropew u Internazzjonali (Assoċjazzjoni tal-Kummerċ Barrani), assoċjazzjoni Svediża tal-importaturi, bejjiegħa bil-grossa u bejjiegħa bl-imnut (Svensk Handel), diversi bejjiegħa bl-imnut, is-CCCLA u tmien kumpaniji li jinkaljaw il-kafe) seba’ minnhom jinsabu fl-Italja u waħda għandha l-uffiċċju ewlieni tagħha fl-Awstrija).
(207)
Il-kumpaniji li jinkaljaw il-kafe allegaw li minħabba n-numru żgħir ħafna ta’ produtturi tal-Unjoni li jaqdu s-suq tagħhom (massimu 5), li l-biċċa l-kbira minnhom jimportaw mir-RPĊ jew direttament jew permezz ta’ kumpaniji aħwa, u n-numru kbir ħafna ta’ kumpaniji li jinkaljaw il-kafe (1 500-3 000), il-miżuri fil-livell propost fl-istadju provviżorju jistgħu jimpedixxuhom milli jfornu l-istess prodotti eżatt fil-futur. Dan l-argument ma jistax jiġi aċċettat. L-ewwel nett, il-miżuri definittivi huma iktar baxxi mill-miżuri provviżorji. It-tieni nett, l-investigazzjoni żvlat li l-produtturi tal-Unjoni kienu f’pożizzjoni li jimmobilzzaw il-potenzjal tal-produzzjoni tagħhom u jservu b’mod ulterjuri l-industrija li tinkalja l-kafe, jekk titneħħa l-ħsara kkawżata mill-importazzjonijiet ta’ oġġetti ta’ dumping mir-RPĊ. Minħabba l-għadd kbir ta’ produtturi tal-Unjoni, huwa ferm probabbli li l-għadd ta’ produtturi tal-Unjoni li jistgħu jieħdu ordnijiet mill-kumpaniji li jinkaljaw il-kafe jkun iktar minn ħamsa.
(208)
Il-kumpaniji li jinkaljaw il-kafe argumentaw li l-miżuri antidumping jagħmlu ħsara lill-esportazzjonijiet tagħhom minħabba t-telf tal-kompetittività u minħabba r-retaljazzjoni possibbli mill-awtoritajiet Ċiniżi. Madankollu, ma hemm ebda evidenza li tindika li l-livell ta’ miżuri impost iwassal għal tali telf tal-kompetittività, b’kunsiderazzjoni wkoll li membri oħra tad-WTO għandhom miżuri antidumping oħra li jaffettwaw dan it-tip ta’ prodott. L-allegazzjoni ta’ azzjoni ta’ retaljazzjoni ukoll ma kinetx sostanzjata.
(209)
Il-kumpaniji li jinkaljaw il-kafe ddikjaraw li l-miżuri antidumping inevitabbilment iwasslu għal tnaqqis ġenerali fin-negozju tagħhom, għal tnaqqis fil-bejgħ tagħhom, għal żieda ġenerali tal-prezz tal-kafe fis-settur HORECA (lukandi, ristoranti u settur tal-ospitalità) u għal tnaqqis fil-kwalità tal-prodotti u s-servizzi. Allegatament, dan ipoġġi f’riskju għadd konsiderevoli ta’ impjiegi diretti u indiretti. Madankollu, b’kunsiderazzjoni għal x’inhu n-negozju ewlien tal-kumpaniji li jinkaljaw il-kafe u għall-konklużjonijiet rigward l-effetti tal-miżuri tal-katina ta’ provvista, dawn l-allegazzjonijiet ma jistgħux jiġu aċċettati. Għandu jkun innutat ukoll li l-provvediment tal-għadd totali tal-impjiegi marbuta mal-attivitajiet internazzjonali tal-kumpanija li tinkalja l-kafe, ma jistax jitqies bħala bażi ta’ kalkolu xieraq għall-għadd ta’ impjiegi li jkunu f’riskju minħabba l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping.
(210)
Żewġ importaturi allegaw li ma hemmx produzzjoni biżżejjed ta’ oġġetti tal-porċellana ġdida u tal-porċellana fl-Unjoni u li ma kellhom ebda alternattiva oħra ħlief li jimportaw mir-RPĊ. L-istess allegazzjoni saret minn assoċjazzjoni ta’ importaturi wara d-divulgazzjoni. L-ewwel nett u b’mod ġenerali għandu jkun innutat li l-miżuri antidumping għandhom l-għan li jġibu lura l-kummerċ ġust u mhux li jibblukkaw l-importazzjonijiet. F’dan il-każ, il-livell ta’ miżuri ma jistax ikun meqjus bħala projbittiv. It-tieni nett, l-investigazzjoni stabbilixxiet li dawn il-prodotti jistgħu jkunu akkwistati minn diversi sorsi, inklużi produtturi tal-Unjoni. Fl-aħħar nett, il-produtturi tal-Unjoni għandhom il-kapaċità tal-produzzjoni biex ibigħu iktar fis-suq tal-Unjoni u jistgħu jisfruttaw iktar il-potenzjal tagħhom, jekk il-miżuri antidumping jiġu definittivament imposti.
(211)
Biejjiegħ bl-imnut wieħed allega li l-miżuri jkollhom impatt negattiv fuq ċerti oġġetti li jaqdu s-suq tat-turisti. Madankollu, ebda informazzjoni sostantiva ma tista’ ssostni dik l-allegazzjoni. Barra minn hekk, il-piż tal-oġġetti inkwistjoni fis-settur huwa limitat.
(212)
Importatur u bejjiegħ bil-grossa allega li l-impożizzjoni ta’ miżuri se twassal għal konsolidazzjoni vertikali tas-suq minn xi parteċipanti kbar ewlenin. Madankollu, minħabba l-għadd attwali ta’ parteċipanti ewlenin, dan mhux probabbli fuq perjodu ta’ żmien qasir-medju.
(213)
Minbarra l-miżuri li diġà kienu trattati fir-Regolament provviżorju, għandu jkun innutat li diversi partijiet sabu li l-interess ta’ kumpaniji iżgħar, bħall-bejjiegħa bl-imnut, distributuri u negozji li jikkummerċjalizzaw oġġetti promozzjonali, ma kienx ġie kkunsidrat biżżejjed. Din l-allegazzjoni ġiet imtennija minn diversi partijiet wara d-divulgazzjoni definittiva. Għandu jkun rikonoxxut li, b’mod ġenerali negozji mikro u żgħar jistgħu jkunu iktar vulnerabbli għal kwalunkwe żieda fil-prezz bħal riżultat tad-dazjo antidumping. Madankollu, ma hemmx evidenza li l-livell ta’ miżuri imposti se jkollu effett negattiv sinifikanti fuq l-atturi ekonomiċi l-oħra li jikkwalifikaw bħala SMEs. Għalhekk, l-allegazzjoni ġiet definittivament miċħuda.
(214)
Fin-nuqqas ta’ kummenti addizzjonali oħra fir-rigward tal-interess ta’ setturi ekonomiċi oħra, il-premessi 212 sa 217 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
6.5. L-interess tal-konsumaturi (unitajiet domestiċi)
(215)
Minkejja li kienu kkuntattjati direttament mill-Kummissjoni, ebda parti li tirrappreżenta direttament l-interessi tax-xerrejja finali, bħal assoċjazzjonijiet tal-konsumaturi, ma għamlet xi rappreżentazzjoni.
(216)
Diversi partijiet ikkontestaw il-konklużjoni tal-premessa 222 tar-Regolament provviżorju rigward prezzijiet ogħla. Wara d-divulgazzjoni definittiva, saru allegazzjonijiet simili.
(217)
Fl-eventwalità mhux probabbli li d-dazju jgħaddi għalkollox fuq il-konsumaturi u, jekk wieħed jassumi li l-livelli tal-importazzjonijiet u l-prezzijiet jibqgħu l-istess, id-dazji antidumping jfissru spejjeż żejda kull sena għal kull unità domestika ta’ inqas minn EUR 1. Tali kalkolu huwa bbażat fuq il-volumi u l-valuri ta’ importazzjoni PI, il-livell propost tad-dazji u l-għadd ta’ unitajiet domestiċi tal-Unjoni.
(218)
Tali effett ma jistax ikun meqjus li huwa biżżejjed biex jagħmel tajjeb għall-impatt pożittiv fuq l-industrija tal-Unjoni derivat mil-limitazzjoni tal-ħsara kkawżata mill-importazzjonijiet ta’ oġġetti ta’ dumping mir-RPĊ.
(219)
Parti allegat li bħala konsegwenza tal-miżuri, se jkun hemm skarsezza ta' oġġetti irħas li jintużaw fuq il-mejda. Din l-allegazzjoni kienet imtennija wara d-divulgazzjoni definittiva. Madankollu din l-allegazzjoni ma tistax tkun aċċettata, kif iddikjarat fil-premessa 157 tar-Regolament provviżorju, l-industrija tal-Unjoni sservi s-swieq kollha (inklużi l-oġġetti rħas li jintużaw fuq il-mejda).
(220)
Fin-nuqqas ta’ kummenti addizzjonali oħra fir-rigward tal-interess ta’ konsumaturi (unitajiet domestiċi), il-premessi 218 sa 226 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
6.6. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(221)
Fl-isfond ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-valutazzjoni fir-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
(222)
Għalhekk, il-premessi 227 sa 229 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
7. MIŻURI ANTIDUMPING DEFINITTIVI
7.1. Livell ta’ tneħħija tal-ħsara
(223)
Intqal li l-marġni ta’ profitt użat biex jiġi kkalkulat l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jitneħħew l-effetti tad-dumping ta’ ħsara kien għoli wisq. Din l-allegazzjoni ġiet miċħuda kif spjegat fit-taqsima 4.5.3.3. hawn fuq.
(224)
Diversi partijiet iddubitaw il-profitt immirat użat għall-kalkolu tal-marġni ta’ ħsara. Dawn il-kummenti qed jiġu indirizzati fil-premessi 135 sa 142 hawn taħt. Abbażi tal-analiżi ta’ dawk il-kummenti, qed jiġi konkluż li l-profitt immirat ta' 6 % għandu jinżamm.
(225)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra dwar il-livell tat-tneħħija tad-dannu, il-metodoloġija deskritta fil-premessi minn 230 sa 234 tar-Regolament proviżorju hija b’dan ikkonfermata.
7.2. Miżuri definittivi
(226)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa rigward dumping, il-ħsara, il-kawżalità u interess tal-Unjoni, u f’konformità mal-Artikolu 9(4) tar-Regolament bażiku, għandhom jiġu imposti dazji definitivi antidumping fuq importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fil-livell tal-marġini aktar baxxi ta’ dumping u ħsara, skont ir-regola tal-anqas dazju. Għaldaqstant, ir-rati kollha tad-dazju għandhom jiġu stabbiliti fil-livell tal-marġini ta’ dumping.
(227)
L-aġġustament żgħir imsemmi fil-premessi 115 sa 132 hawn fuq irriżulta f'marġni kemm kemm riveduti ta' bejgħ bi prezz imqaċċat kif jidher fil-marġni ta' ħsara elenkati hawn taħt. Id-dazji antidumping definittivi proposti huma dawn li ġejjin:
Kumpanija
Marġini tad-dumping (%)
Marġni ta' ħsara (%)
Rata tad-dazju definittiva (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Produtturi esportaturi li jikkoperaw oħra kollha
17,9
79,0
17,9
Kumpaniji l-oħra kollha
36,1
110,1
36,1
(228)
Ir-rati tad-dazju antidumping tal-kumpaniji individwali speċifikati f'dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni preżenti. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta’ dazju (bil-maqlub tad-dazju komuni għall-pajjiż kollu applikabbli għall-“kumpanniji l-oħra kollha”) huma għalhekk esklużivament applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mir-RPĊ u li jiġu prodotti mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. L-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat immanifatturat minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament b’isimha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma tistax tibbenefika minn dawn ir-rati u għandha tkun soġġetta għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
(229)
Sabiex jiġu mminimizzati r-riskji ta’ evażjoni minħabba d-differenza għolja fir-rati tad-dazju, huwa kkunsidrat li huma meħtieġa miżuri speċjali f’dan il-każ biex jiżguraw l-applikazzjoni xierqa tad-dazji antidumping. Dawn il-miżuri speċjali jinkludu l-preżentazzjoni lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri ta’ fattura kummerċjali valida, li għandha tikkonforma mal-ħtiġiet stipulati fl-Anness II ta’ dan ir-Regolament. L-importazzjonijiet mhux akkumpanjati minn tali fattura se jkunu soġġetti għad-dazju antidumping residwali applikabbli għall-esportaturi l-oħra kollha.
(230)
Jekk l-esportazzjonijiet minn waħda mill-kumpaniji li jibbenefikaw minn rati aktar baxxi tad-dazju individwali jiżdiedu b’mod sinifikanti fil-volum wara l-impożizzjoni tal-miżuri kkonċernati, tali żieda fil-volum tista’ titqies bћala li tikkostitwixxi fiha nnifisha bidla fix-xejra tal-kummerċ dovuta għall-impożizzjoni ta’ miżuri skont it-tifsira tal-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku. Fit-tali ċirkostanzi, u sakemm jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet, tista’ tibda investigazzjoni kontra l-evażjoni. Din l-investigazzjoni tista’, fost l-oħrajn, teżamina l-ћtieġa għat-tneћћija tar-rati tad-dazju individwali u għall-impożizzjoni konsegwenti ta' dazju għall-pajjiż kollu.
(231)
Kwalunkwe pretensjoni li titlob l-applikazzjoni ta' rata ta' dazju antidumping individwali (eż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara t-twaqqif ta' entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (11) flimkien mal-informazzjoni kollha rilevanti, b'mod partikolari kwalunkwe bidla fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, bejgħ domestiku u għall-esportazzjoni assoċjata ma', pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni jew bejgħ. Jekk ikun xieraq, dan ir-Regolament jiġi mbagħad emendat skont dan billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jgawdu minn rati ta’ dazju antidumping individwali.
(232)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju antidumping, il-livell ta’ dazju għall-pajjiż kollu għandu japplika mhux biss għall-produtturi esportaturi li ma jikkooperawx iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
(233)
Sabiex jiġi żgurat trattament ugwali bejn kwalunkwe esportatur ġdid u l-kumpaniji li kkooperaw li ma ġewx inklużi fil-kampjun, imsemmija fl-Anness I ta’ dan ir-Regolament, għandha ssir dispożizzjoni għad-dazju medju ppiżat divrenzjat impost fuq il-kumpaniji msemmija l-aħħar li għandha tiġi applikata għal kwalunkwe esportatur ġdid li jekk mhux hekk ikun intitolat għal reviżjoni skont l-Artikolu 11(4) tar-Regolament bażiku.
(234)
Il-partijiet kollha kienu infurmati bil-fatti u l-konsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom huwa maħsub li tkun rakkomandata l-impożizzjoni ta’ dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ oġġetti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina, li joriġinaw fir-RPĊ u l-ġbir definittiv tal-ammonti garantiti permezz tad-dazju provviżorju (divulgazzjoni finali). Il-partijiet kollha ngħataw perjodu li fih setgħu jagħmlu kummenti dwar id-divulgazzjoni finali.
(235)
Il-kummenti verbali u bil-miktub sottomessi mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u tqiesu fejn kien xieraq.
7.3. Il-ġbir definittiv ta’ dazji antidumping provviżorji
(236)
Fid-dawl tal-kobor tal-marġni ta’ dumping misjub u minħabba l-livell tal-ħsara kkawżat lill-industrija tal-Unjoni, huwa meqjus neċessarju li l-ammonti garantiti permezz ta’ dazju proviżorju antidumping impost mir-Regolament provviżorju jinġabru definittivament sal-ammont tad-dazji definittivi imposti,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Permezz ta’ dan qed jiġi impost dazju antidumping fuq importazzjonijiet ta’ oġġetti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina minbarra skieken taċ-ċeramika, oġġetti taċ-ċeramika li jaħżnu kondiment jew imtieħen żgħar tal-ħwawar u l-partijiet taċ-ċeramika tagħhom li jitħnu, għodod li jqaxxru l-frott u l-ħaxix magħmula miċ-ċeramika, senniena tas-skieken taċ-ċeramika, ġebel tal-pizza taċ-ċeramika cordierite tat-tip użat għall-ħami tal-pizza jew il-ħobż, li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċijiet tan-NM ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 and ex 6912 00 90 (kodiċijiet TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 and 6912009010) u li joriġinaw mir-RPĊ.
2. Ir-rata tad-dazju definittiv tal-antidumping applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u manifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt, għandha tkun kif ġej:
Kumpanija
Dazju (%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Kumpaniji elenkati fl-Anness I
17,9
Kumpaniji l-oħra kollha
36,1
B999
3. L-applikazzjoni tar-rati individwali tad-dazju antidumping speċifikati gћall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 gћandha sseћћ bil-kundizzjoni li tkun ippreżentata lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri fattura kummerċjali valida, li għandha tkun konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness II. Jekk l-ebda tali fattura ma tiġi ppreżentata, japplika d-dazju applikabbli għall-“Kumpaniji l-oħrajn kollha”.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
1. L-ammonti garantiti permezz tad-dazju provviżorju antidumping skont ir-Regolament (UE) Nru 1072/2012 fuq importazzjonijiet ta' oġġetti taċ-ċeramika li jaħżnu kondiment jew imtieħen żgħar tal-ħwawar u l-partijiet taċ-ċeramika tagħhom li jitħnu, għodod li jqaxxru l-frott u l-ħaxix magħmula miċ-ċeramika, senniena tas-skieken taċ-ċeramika, ġebel tal-pizza taċ-ċeramika cordierite tat-tip użat għall-ħami tal-pizza jew il-ħobż u li joriġinaw mir-RPĊ, għandhom jiġu rilaxxati.
2. L-ammonti garantiti permezz tad-dazju provviżorju antidumping skont ir-Regolament (UE) Nru 1072/2012 fuq importazzjonijiet ta’ oġġetti taċ-ċeramika li jintużaw fuq il-mejda u fil-kċina minbarra skieken taċ-ċeramika, oġġetti taċ-ċeramika li jaħżnu kondiment jew imtieħen żgħar tal-ħwawar u l-partijiet taċ-ċeramika tagħhom li jitħnu, għodod li jqaxxru l-frott u l-ħaxix magħmula miċ-ċeramika, senniena tas-skieken taċ-ċeramika, ġebel tal-pizza taċ-ċeramika cordierite tat-tip użat għall-ħami tal-pizza jew il-ħobż u li joriġinaw mir-RPĊ, għandhom jinġabru b'mod definittiv. L-ammonti garantiti ogħla mir-rati definittivi tad-dazju antidumping għandhom jiġu rilaxxati.
Artikolu 3
L-Artikolu 1(2) jista’ jiġi emendat billi jiżdied il-produttur esportatur ġdid mal-kumpaniji li jikkooperaw li mhumiex inklużi fil-kampjun u għaldaqstant suġġetti għar-rata ta’ dazju medja ppiżata ta’ 17,9 % fejn kwalunkwe produttur esportatur ġdid fir-RPĊ jipprovdi biżżejjed evidenza lill-Kummissjoni li:
a)
ma jkunx esporta lejn l-Unjoni l-prodott deskritt fl-Artikolu 1(1) waqt il-perjodu tal-investigazzjoni (l-1 ta’ Jannar 2011 sal-31 ta’ Diċembru 2011);
b)
ma jkun relatat mal-ebda wieħed mill-esportaturi jew produtturi fir-RPĊ li huma soġġetti għall-miżuri imposti minn dan ir-Regolament; u
c)
ikun effettivament esporta lejn l-Unjoni l-prodott ikkonċernat wara l-perjodu tal-investigazzjoni li fuqu huma bbażati l-miżuri, jew li jkun daħal f'obbligu kuntrattwali irrevokabbli sabiex jesporta kwantità sinifikanti lejn l-Unjoni.
Artikolu 4
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u jkun direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-13 ta’ Mejju 2013.