PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 157/2013
ze dne 18. února 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz bioethanolu pocházejícího ze Spojených států amerických
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Dne 25. listopadu 2011 Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámila, že zahajuje antidumpingové řízení (dále též „řízení“), pokud jde o dovoz bioethanolu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále též „USA“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Téhož dne Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (3) oznámila, že zahajuje antisubvenční řízení, pokud jde o dovoz bioethanolu pocházejícího z USA do Unie, a zahájila samostatné šetření (dále jen „antisubvenční řízení“). Toto řízení bylo ukončeno dne 21. prosince 2012 bez uložení vyrovnávacích opatření.
(3)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 12. října 2011 Sdružením evropských výrobců obnovitelného ethanolu (ePURE) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby bioethanolu v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
1.2 Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení oficiálně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, vývozce/výrobce v USA, dovozce a další strany, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i orgány USA. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1 Výběr vzorku vývozců/výrobců v USA
(6)
Vzhledem k možnému vysokému počtu vývozců/výrobců v USA se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení.
(7)
Aby Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nezbytný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vývozci/výrobci v USA požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení vyplnili formulář pro výběr vzorku, v němž uvedou základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobou a prodejem bioethanolu v období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“).
(8)
Výběr reprezentativního vzorku byl rovněž konzultován s příslušnými orgány USA.
(9)
V 15denní lhůtě se přihlásilo více než 60 vývozců/výrobců, kteří poskytli požadované informace.
(10)
V souladu s článkem 17 základního nařízení Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního množství vývozu bioethanolu do Unie, které může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumáno. Vybraný vzorek tvořilo šest výrobců bioethanolu v USA (dále jen „vzorek za USA“).
(11)
Během šetření bylo zjištěno, že výroba jednoho výrobce zařazeného do vzorku za USA nebyla během období šetření vyvážena do Unie. Tato společnost byla tudíž ze vzorku vyloučena.
(12)
Navzdory skutečnosti, že další výrobci zařazení do vzorku uvedli ve formuláři pro výběr vzorku vývoz bioethanolu do Unie, šetření prokázalo, že žádný z nich bioethanol na trh Unie nevyvážel. Ve skutečnosti jej prodávali obchodníkům/výrobcům směsí na domácím trhu, kteří nejsou ve spojení, a ti jej poté smíchali s benzinem a znovu prodávali, a to jak na domácím trhu, tak na vývoz, zejména do Unie. V průběhu šetření na místě se ukázalo, a to navzdory dojmu vyplývajícímu z informací poskytnutých výrobci v USA zařazenými do vzorku prostřednictvím formulářů pro výběr vzorku, že si tito výrobci nebyli ve všech případech vědomi toho, zda je jejich výroba určena pro trh Unie či pro jinou destinaci, včetně trhu USA, a neměli představu o prodejních cenách účtovaných obchodníky/výrobci směsí. To tudíž znamená, že výrobci bioethanolu v USA nejsou vývozci dotčeného výrobku do Unie. Skutečnými vývozci jsou obchodníci/výrobci směsí. Na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni vzorku za USA v předběžné fázi tudíž nebylo možné stanovit, zda byl bioethanol pocházející z USA během období šetření vyvážen do Unie za dumpingové ceny.
(13)
Žádné antidumpingové opatření tedy v té době nemohlo být uloženo.
(14)
Pro účely zjištění vývozu bioethanolu do Unie se v rámci vzorku za USA vycházelo zejména z údajů, které poskytli výrobci směsí/obchodníci, kteří nejsou ve spojení, již nebyli v předběžné fázi zahrnuti do šetření. Přestože v předběžné fázi jeden obchodník při šetření spolupracoval a poskytl doplňující údaje, nebyly tyto údaje dostačující k tomu, aby bylo možné přesně a spolehlivě stanovit údaje potřebné k výpočtu dumpingových rozpětí.
(15)
V zájmu dokončení šetření dumpingu bylo tedy považováno za nutné vycházet spíše z údajů obchodníků a výrobců směsí, kteří dotčený výrobek do Unie ve skutečnosti vyváželi.
(16)
Dotazníky týkající se dumpingu byly tedy zaslány osmi největším obchodníkům/výrobcům směsí v USA, kteří byli identifikováni během šetření v rámci vzorku za USA. Tito obchodníci/výrobci směsí představují více než 90 % celkového vývozu bioethanolu do Unie. Dva z nich se spoluprací při šetření souhlasili a jejich vývoz představuje přibližně 51 % celkového vývozu bioethanolu do Unie během období šetření.
1.2.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(17)
Vzhledem k možnému vysokému počtu výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení.
(18)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii (dále jen „vzorek za EU“). Tento vzorek tvořilo pět společností a skupin z 19 výrobců v Unii, kteří byli známí před zahájením šetření. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby bioethanolu během období šetření a polohy známých výrobců. Tento vzorek představoval 48 % celkové odhadované výroby v Unii během období šetření.
(19)
Během šetření se však ukázalo, že skupiny zařazené do vzorku za EU tvoří vysoký počet společností či jednotlivých subjektů vyrábějících a prodávajících obdobný výrobek. To by znamenalo provést šetření ve 13 společnostech, což nebylo vzhledem k času, který byl na šetření vyčleněn, možné. Bylo tedy rozhodnuto znovu přezkoumat údaje, které byly k dispozici pro výběr reprezentativního vzorku. Vycházelo se z toho, že vzorek by měl být založen na největších jednotlivých výrobních subjektech v Unii a v rámci skupin a při výběru by mělo být zohledněno také určité geografické rozložení výrobců v Unii.
(20)
Proto byl nakonec vybrán konečný vzorek za EU složený z šesti jednotlivých výrobců zvolených na základě reprezentativnosti z hlediska výroby a objemu prodeje bioethanolu v období šetření a geografické polohy výrobce. Tito výrobci, kteří se nacházejí v Belgii, Nizozemsku, Francii, Spojeném království, Švédsku a Německu, představují 36 % celkové odhadované výroby v Unii a 44 % celkové výroby uvedené společnostmi, které poskytly údaje pro účely výběru vzorku. Tento vzorek byl považován za reprezentativní pro účely posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(21)
Zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit připomínky ke vhodnosti výběru vzorku.
(22)
Některé strany tvrdily, že vzorek za EU je méně reprezentativní než vzorek původní, který obsahoval celé skupiny společností. Podle jejich názoru by objektivní analýzu situace ve výrobním odvětví Unie bylo možné provést pouze začleněním všech společností, které jsou součástí skupin ve vzorku. Uvedly zejména, že náklady a příjmy mohou být přiděleny určitým společnostem ve skupině, v nichž se neuskuteční návštěva, a tudíž nemusí být zohledněny při analýze újmy.
(23)
V tomto ohledu je třeba podotknout, že Komise náležitě zvážila a přezkoumala údaje poskytnuté všemi společnostmi, a to těmi, které byly zařazeny do vzorku, i těmi, které zařazeny nebyly, a zejména společnostmi patřícími do skupin, aby se ujistila, že veškeré náklady a příjmy spojené s výrobou a prodejem u společností zařazených do vzorku byly při analýze újmy v plném rozsahu a správně zohledněny.
(24)
Některé strany napadly skutečnost, že do vzorku za EU byli zařazeni výrobci v Unii, kteří se nacházeli ve fázi rozběhu činnosti. Rovněž tvrdily, že by do vzorku neměla být zařazena jedna společnost, která měla v roce 2011 významnou volnou kapacitu, nacházející se v členském státě, který neprovedl směrnici o energii z obnovitelných zdrojů (4). Rovněž zaznělo, že pokud by tyto společnosti do vzorku nakonec zařazeny byly, měla by Komise údaje o nich upravit tak, aby byly tyto mimořádné okolnosti zohledněny.
(25)
Má se za to, že skutečnost, že společnosti v nedávné době rozběhly nebo obnovily provoz, není důvodem k tomu, aby byly vyloučeny ze vzorku. Zařazení takovýchto společností do vzorku není v rozporu s kritérii pro výběr vzorku, která jsou stanovena v článku 17 základního nařízení. Pokud jde o úpravu údajů, strany neposkytly žádný konkrétní materiál nebo podložené důkazy, kterými by své tvrzení podpořily, ani podklady pro to, jak by se měla požadovaná úprava provést.
(26)
Kromě toho nebyly při šetření zjištěny žádné náklady, například zrychlené odpisy, které by měly být upraveny, aby se napravilo zkreslení způsobené rozběhem činnosti. Tento požadavek se proto zamítá.
(27)
Některé strany rovněž vznesly námitky proti tomu, že součástí vzorku za EU již není společnost, která do něj byla prozatímně vybrána a nachází se v členském státě s vysokou spotřebou a výrobou bioethanolu. Tvrdily, že ekonomická situace této společnosti je dobrá, a naznačily, že právě to bylo důvodem k jejímu vyloučení ze vzorku. Dále tvrdily, že výběr vzorku byl zkreslen tak, aby byla zjištěna újma. Podle těchto stran měla Komise rozeslat tzv. minidotazníky všem výrobcům, aby shromáždila patřičné údaje pro výběr vzorku.
(28)
Pokud jde o rozesílání minidotazníků, je třeba poznamenat, že před výběrem vzorku si Komise vyžádala informace od všech výrobců v Unii, o nichž bylo známo, že jsou záležitostí dotčeni, aby shromáždila příslušné údaje pro výběr vzorku. Jak je uvedeno v bodě 5.2.1 oznámení o zahájení řízení, tyto informace byly k dispozici ode dne zahájení šetření v dokumentu „For inspection by interested parties“ a nebyly takové povahy, aby z nich byla zřejmá ekonomická situace respondentů. Komise tedy měla k dispozici dostatek informací k tomu, aby mohla vybrat reprezentativní vzorek v souladu s kritérii uvedenými v článku 17 základního nařízení, ale nemohla společnosti vybírat tak, aby bylo dosaženo určitého výsledku. Výše uvedená tvrzení byla proto zamítnuta.
(29)
Na závěr bylo vzneseno tvrzení, že vzorek měl obsahovat společnosti vyrábějící bioethanol z cukrové řepy, jelikož výroba z této suroviny může být mnohem ziskovější než výroba například z pšenice. Třebaže toto tvrzení nebylo podložené, z dostupných informací vyplývá, že bioethanol vyráběný z cukrové řepy představuje pouze malou část celkové výroby v Unii, v roce 2011 přibližně 12 %, a že dvě ze společností zařazených do vzorku cukrovou řepu jako vstupní surovinu k výrobě bioethanolu zčásti používají. Toto tvrzení se proto zamítá.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že vzorek vybraný výše popsaným způsobem pro účely analýzy újmy je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.
1.2.3 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(31)
Vzhledem k možnému vysokému počtu dovozců zapojených do řízení se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců podle článku 17 základního nařízení.
(32)
Pouze tři dovozci poskytli ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku považován za nutný.
1.2.4 Odpovědi na dotazník a ověřování
(33)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká. Dotazníky byly tedy zaslány vývozcům/výrobcům v USA zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, třem spolupracujícím dovozcům v Unii, kteří nejsou ve spojení, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(34)
Odpovědi zaslali vývozci/výrobci v USA zařazení do vzorku, výrobci v Unii zařazení do vzorku, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a čtyři uživatelé.
(35)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které poskytly zúčastněné strany a které považovala za nezbytné pro účely konečného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie.
(36)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Vývozci/výrobci v USA
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa
-
POET LLC, Wichita, Kansas a Sioux Falls, Jižní Dakota
Obchodník v USA, který není ve spojení
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas
Obchodník ve Švýcarsku, který je ve spojení
-
Cargill International SA, Ženeva
Výrobci v Unii
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Nizozemsko
-
BioWanze S.A., Wanze, Belgie
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Německo
-
Ensus, Yarm, Spojené království
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Švédsko
-
Tereos BENP, Lillebonne, Francie
Dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Nizozemsko
-
Greenergy Fuels Limited, Londýn, Spojené království
Uživatelé v Unii
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V. Rotterdam, Nizozemsko
1.3 Období šetření a posuzované období
(37)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011. Analýza tendencí významných pro posouzení újmy se týkala období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(38)
Dotčeným výrobkem je bioethanol, někdy označovaný jako „palivo ethanol“, tj. ethylalkohol vyráběný ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie), denaturovaný či nedenaturovaný, s výjimkou produktů s obsahem vody převyšujícím 0,3 % (m/m) měřeno v souladu s normou EN 15376, avšak včetně ethylalkoholu vyráběného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie) ve směsi s benzinem o obsahu ethylalkoholu převyšujícím 10 % (v/v), pocházející z USA, v současnosti kódů KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 a ex 3824 90 97.
(39)
Bioethanol lze vyrábět z různých zemědělských vstupních surovin, např. cukrové třtiny, cukrové řepy, brambor, manioku a kukuřice. V USA se bioethanol rozlišuje podle různých vstupních surovin, jak je popsáno níže:
a)
Konvenční biopalivo (vyráběné především ze vstupní suroviny kukuřice a běžně nazývané kukuřicový ethanol), které je definováno jako obnovitelné palivo získávané z kukuřičného škrobu a vyráběno v zařízeních, jejichž výstavba byla zahájena po datu uzákonění zákona o energetické nezávislosti a bezpečnosti v prosinci 2007 (5), a které musí v budoucnosti dosáhnout 20 % snížení emisí skleníkových plynů ve srovnání se základními emisemi skleníkových plynů z benzinu a nafty v průběhu životního cyklu.
b)
Vyspělé biopalivo, definované jako obnovitelné palivo jiné než ethanol získaný z kukuřičného škrobu, které je získáváno z obnovitelné biomasy a jehož emise skleníkových plynů v průběhu životního cyklu, určené správcem podle zákona o energetické politice (Energy Policy Act, EPA), jsou alespoň o 50 % nižší než základní emise skleníkových plynů. Tento pojem zahrnuje „celulózová biopaliva“ jako bioethanol a „naftu z biomasy“. Soupis pro vyspělá biopaliva zahrnuje soupis pro celulózová biopaliva, naftu z biomasy a nerozlišená vyspělá biopaliva.
(40)
Konkrétněji je celulózové biopalivo (6) definováno jako obnovitelné palivo získané z jakékoli celulózy, hemicelulózy nebo ligninu získaných z obnovitelné biomasy, jehož emise skleníkových plynů v průběhu životního cyklu, určené správcem podle zákona o energetické politice, jsou alespoň o 60 % nižší než základní emise skleníkových plynů v průběhu životního cyklu. Celulózová biopaliva zahrnují celulózový bioethanol. Federální vláda Spojených států ve značné míře podporuje výzkum a pilotní projekty zabývající se výrobou vyspělých biopaliv, a zejména celulózového bioethanolu vyráběného především z odpadu ze zemědělství a lesnictví. Podle činitelů USA a veřejně dostupných údajů (7) dosáhne výroba tohoto typu bioethanolu v roce 2014 přibližně 4 miliard litrů a do roku 2021 přesáhne 50 miliard litrů. Výroba celulózového bioethanolu byla během období šetření zanedbatelná.
(41)
Během období šetření a až do současnosti byla hlavní vstupní surovinou používanou v USA kukuřice, zatímco hlavní vstupní surovinou používanou v Unii je pšenice.
(42)
Z šetření vyplynulo, že bioethanol se obecně prodává v čisté formě výrobcům směsí/obchodníkům, kteří jej smísí (8) s benzinem především s cílem vyrobit směsi s vysokým obsahem bioethanolu, které se vyvážejí nebo prodávají na domácím trhu k dalšímu mísení a používají jako palivo ke spotřebě. Mísení není příliš složité a lze je provést smísením výrobků ve zvláštních nádržích, do nichž se přidají požadované procentní podíly bioethanolu a benzinu.
(43)
Aby bylo možné určit různé druhy bioethanolu a směsi bioethanolu používané na celém světě, jsou směsi paliva ethanolu značeny tzv. čísly „E“, která popisují procentní podíl objemu paliva ethanolu ve směsi. Například E85 znamená, že směs obsahuje 85 % bezvodného ethanolu a 15 % benzinu. Směsi s nízkým obsahem ethanolu v rozmezí od E5 do E25 jsou rovněž známé jako gasohol, ačkoli mezinárodně pojem gasohol nejčastěji označuje směs E10. Směsi E10 nebo směsi slabší se do roku 2011 používaly ve více než dvaceti zemích světa a vedoucí příčku zaujímaly Spojené státy americké, kde byl téměř všechen maloobchodní benzin v roce 2010 smíšen s 10 % bioethanolu.
(44)
Z šetření vyšlo najevo, že podle stávajícího programu pro národní normu pro obnovitelná paliva (National Renewable Fuel Standard program, RFS1) zřízeného v rámci zákona o energetické politice z roku 2005, jímž se změnil zákon o ochraně ovzduší (Clean Air Act) a který stanovil první národní normu pro obnovitelná paliva, jsou všechny druhy bioethanolu považovány za biopaliva. Odpovědnost za koordinaci činností s ministerstvem energetiky Spojených států, ministerstvem zemědělství Spojených států a zúčastěnými subjekty za účelem koncipování a provádění tohoto programu přidělil Kongres Spojených států Úřadu pro ochranu životního prostředí Spojených států (US Environmental Protection Agency, EPA).
(45)
V důsledku své politiky v oblasti energetiky jsou Spojené státy od roku 2005 největším světovým výrobcem bioethanolu a připadá na ně 57,5 % světové produkce. Požadavky EPA zaručily, že v roce 2009 bylo vyrobeno nejméně 11 miliard amerických galonů obnovitelných paliv, a to zejména za účelem splnění cílů stanovených zákonem o energetické nezávislosti a bezpečnosti z roku 2007. Výroba v tak velkém měřítku rovněž umožnila výrobcům v USA vyvážet bioethanol i na jiné trhy, včetně Unie.
(46)
Podle úředních zdrojů, informací o trhu a veřejně dostupných informací (9) jsou všechny druhy bioethanolu a bioethanolu ve směsích, zejména směsích bioethanolu a minerálního benzinu, jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění výše, které se vyrábějí v USA a prodávají se buď v USA, nebo na vývoz, považovány za paliva z bioethanolu a jsou součástí legislativního balíčku týkajícího se energetické účinnosti a obnovitelné energie a náhradních paliv v USA.
(47)
Bylo zjištěno, že všechny druhy bioethanolu a bioethanolu ve směsích, kterých se týká toto šetření, mají navzdory možným rozdílům, pokud jde o vstupní suroviny použité pro jejich výrobu, nebo odlišnostem ve výrobním postupu tytéž nebo velmi podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se ke stejným účelům. Malé odlišnosti, které dotčený výrobek může vykazovat, nemění jeho základní definici, jeho vlastnosti ani to, jak ho různé strany vnímají.
(48)
Některé strany tvrdily, že definice dotčeného výrobku není jasná, zejména proto, že neumožňuje rozlišovat mezi bioethanolem pro použití v palivu a bioethanolem pro jiná použití. Z toho důvodu prohlásily, že by se šetření mělo vztahovat na ethanol určený pro všechna použití a ethanol ze všech zdrojů včetně syntetického ethanolu, který konkuruje bioethanolu pro průmyslové použití.
(49)
Další strana tvrdila opak, konkrétně že šetření by se mělo vztahovat pouze na bioethanol pro použití v palivu, a že bioethanol pro průmyslové použití by tím pádem měl být vyloučen.
(50)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že dotčený výrobek by měl být definován především podle základních fyzikálních, technických a chemických vlastností, nikoli podle použití či uplatnění. Výrobek, který má různá uplatnění, může mít samozřejmě tytéž nebo obdobné základní vlastnosti bez ohledu na další použití a za určitých okolností může být nutné prohloubit analýzu definice výrobku s ohledem na specifické rysy výrobního odvětví a trhu.
(51)
V tomto případě bylo jasné, že oznámení o zahájení řízení neobsahovalo záměr zahrnout do definice výrobků také syntetický ethanol. Syntetický ethanol má jiné vlastnosti než bioethanol a neodpovídá výše popsaným kritériím týkajícím se definice dotčeného výrobku. Do šetření se nezapojil žádný výrobce, který se soustředí na výrobu uvedeného výrobku. Z toho důvodu nelze syntetický ethanol zařadit do definice dotčeného výrobku a spadá mimo rámec šetření. V rozporu s názorem některých stran toto upřesnění nevede ke změně rámce šetření ani definice dotčeného výrobku a nemělo dopad na kvalitu použitých údajů.
(52)
Bioethanol pro použití v palivu a bioethanol pro jiná použití mohou mít obdobné vlastnosti. Šetření se však věnovalo dumpingu na úrovni hospodářských subjektů v USA, které vyráběly nebo míchaly bioethanol pro použití v palivu, zejména bioethanol určený pro palivové směsi. I šetření výrobců v Unii se zaměřilo na bioethanol určený pro použití v palivu, a nikoli pro jiné účely. Na bioethanol pro jiná použití, než je použití v palivu, by se tudíž rámec tohoto šetření neměl vztahovat.
(53)
Dovozci, kteří nebudou využívat bioethanol pro použití v palivu dovážený z USA, mohou podat prohlášení, podle ustanovení týkajících se konečného použití stanovených prováděcími pravidly obsaženými v článcích 291 až 300 celního kodexu Unie (10).
2.2 Obdobný výrobek
(54)
Bylo zjištěno, že bioethanol vyráběný výrobním odvětvím Unie a prodávaný na trhu Unie má obdobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako bioethanol vyvážený do Unie z USA.
(55)
Jak je popsáno ve 39. bodě odůvodnění výše, bioethanol lze vyrábět z různých vstupních surovin. Šetření však nepoukázalo na skutečnost, že by použitá vstupní surovina vedla k jakýmkoli rozdílům, pokud jde o vlastnosti konečného výrobku. Bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v USA, zejména z kukuřice, a vyvážený na trh Unie je vzájemně zaměnitelný s dotčeným výrobkem, zejména ze pšenice, vyráběným a prodávaným v Unii tamními výrobci. Pokud jde o bioethanol, neexistují kromě toho žádné významné rozdíly, jsou-li vůbec nějaké, v používání a přístupu ze strany hospodářských subjektů a uživatelů na trhu.
(56)
Je tedy potvrzeno, že bioethanol vyráběný a prodávaný v Unii a dotčený výrobek vyvážený z USA by měly být považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(57)
Někteří výrobci v USA zařazení do vzorku tvrdili, že bioethanol vyráběný a prodávaný na trhu USA není jako dotčený výrobek, protože striktně neodpovídá znění popisu výrobku uvedenému v oznámení o zahájení řízení. Druhy bioethanolu prodávané na trhu USA skutečně odpovídají normě uplatňované ve Spojených státech (ASTM) spíše než EN 15376 a obsah vody u nich přesahuje hranici 0,3 %.
(58)
Šetření však ukázalo, že bioethanol vyráběný k prodeji na trhu USA má ve značné míře stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako dotčený výrobek. Čl. 1 odst. 4 základního nařízení stanoví, že obdobný výrobek nemusí být nezbytně podobný ve všech ohledech s dotčeným výrobkem, ale může se jednat o výrobek, který ačkoliv není podobný ve všech ohledech, má vlastnosti úzce se podobající vlastnostem dotčeného výrobku. To je případ bioethanolu prodávaného na trhu USA a bioethanolu vyváženého do Unie. Existují precedenty, kdy se výrobky považovaly za obdobné jako dotčený výrobek i navzdory určitým rozdílům (11).
(59)
Proto bylo rozhodnuto prozatímní zjištění zvrátit a považovat bioethanol odpovídající normě ASTM a prodávaný na trhu USA za výrobek obdobný dotčenému výrobku ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Úvod
(60)
Jak je vysvětleno v 6. až 16. bodě odůvodnění výše, šetření se za účelem prošetření možného dumpingu týkalo jak výrobců bioethanolu, tak obchodníků/výrobců směsí, kteří vyváželi dotčený výrobek na trh Unie.
(61)
Podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení se v nařízení o uložení cla stanoví clo pro každého dodavatele, nebo není-li to proveditelné, pro danou dodavatelskou zemi.
(62)
Někteří výrobci tvrdili, že bylo možné identifikovat a sledovat jejich výrobky prodané hospodářským subjektům v USA za účelem vývozu, zejména do Unie. Odvolávali se na certifikační postup, který stanoví směrnice o energii z obnovitelných zdrojů, ale nedokázali najít konkrétní vazbu mezi jejich prodejem na trhu USA a vývozem uskutečňovaným jinými hospodářskými subjekty do EU. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění výše a 63. bodě odůvodnění níže, tito výrobci rovněž neměli představu o úrovni vývozních cen do Unie.
(63)
V tomto případě bylo zjištěno, že vzhledem ke struktuře odvětví bioethanolu a způsobu výroby a prodeje dotčeného výrobku na trhu USA a způsobu jeho vývozu do Unie není proveditelné stanovit individuální dumpingová rozpětí pro výrobce v USA. Přesněji, výrobci zařazení do vzorku za USA dotčený výrobek do Unie nevyváželi a obchodníci/výrobci směsí, kteří byli zahrnuti do šetření, získávali bioethanol od různých výrobců, míchali jej a prodávali zejména na vývoz do Unie, tudíž navzdory tvrzením výše uvedených stran nebylo možné všechny jednotlivé nákupy vysledovat a srovnat běžné hodnoty s příslušnými vývozními cenami a nelze určit výrobce v okamžiku vývozu do Unie. Jinými slovy, každá dodávka odeslaná do EU obsahuje bioethanol vyrobený v USA různými výrobci v USA, ne pouze těmi, kteří jsou zařazeni do vzorku za USA. Šetření také ukázalo, že úroveň cen, které účtovali výrobci ve vzorku za USA svým odběratelům v USA, nebyla v souladu s cenou skutečně zaplacenou nebo splatnou za dotčený výrobek v případě vývozu do Unie.
(64)
Z toho důvodu se má za to, že by mělo být stanoveno celostátní dumpingové rozpětí.
3.2 Běžná hodnota
(65)
Pro stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zjišťovala, zda byl dotčený výrobek prodáván dvěma spolupracujícími obchodníky/výrobci směsí nezávislým odběratelům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem takového prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % celkového objemu vývozu do Unie.
(66)
Jelikož byl obdobný výrobek prodáván na domácím trhu v dostatečném množství, byla běžná hodnota určena na základě ceny zaplacené nebo splatné dvěma výše uvedeným obchodníkům/výrobcům směsí v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli v USA.
3.3 Vývozní cena
(67)
Spolupracující obchodníci/výrobci směsí poskytli údaje, které umožnily stanovit vývozní cenu na základě jejich cen, které jsou skutečně zaplacené nebo které je třeba zaplatit, podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení. U transakcí, při nichž se dovoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena určena početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
(68)
Pokud jde o prodej uskutečněný prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem ve Švýcarsku, nebyly od vývozní ceny odečteny prodejní, správní a režijní náklady a zisk, jelikož nebyly považovány za náklady v období mezi dovozem a novým prodejem do Unie. Šetření ukázalo, že hlavní činnost obchodníka ve spojení představovalo řízení peněžních prostředků jednotky pro obchod v oblasti „cukru“, do níž biopaliva patří, a zajišťování rizik spojených s obchodem v zemědělském odvětví uzavíráním derivátových smluv, a to jak v rámci mimoburzovního trhu, tak i organizovaného finančního trhu.
(69)
Někteří výrobci ve Spojených státech tvrdili, že běžnou praxí orgánů je považovat prodejní cenu účtovanou vývozcem prvnímu nezávislému odběrateli za vývozní cenu, která slouží k výpočtu dumpingu. V tomto případě by touto cenou byla prodejní cena účtovaná výrobci ve Spojených státech obchodníkům/výrobcům směsí ve Spojených státech, kteří nejsou ve spojení. Jak je však uvedeno v 62. a 63. bodě odůvodnění výše, žádný z výrobců bioethanolu ve Spojených státech dotčený výrobek do Unie nevyvážel a neměl představu o úrovni vývozních cen do EU. Jejich cenu účtovanou na domácím trhu tedy použít nelze, protože se nejedná o vývozní cenu zaplacenou nebo splatnou za dotčený výrobek v Unii. Jejich tvrzení tudíž nelze přijmout.
3.4 Srovnání
(70)
Srovnání mezi váženým průměrem běžné hodnoty a váženým průměrem vývozní ceny podle druhu výrobku stanovenými pro spolupracující obchodníky/výrobce směsí bylo provedeno na základě ceny ze závodu a v souladu s čl. 2 odst. 10 při něm byly zohledněny rozdíly u činitelů, které prokazatelně ovlivnily ceny a srovnatelnost cen. Jeden obchodník/výrobce směsí tvrdí, že údaje o prodeji na domácím trhu nebyly reprezentativní. Jelikož daný obchodník/výrobce směsí však nebyl schopen údaje o veškerém prodeji na domácím trhu poskytnout, vychází výpočet z údajů získaných z dotazníku a inspekce na místě.
(71)
Jeden obchodník/výrobce směsí uvádí, že výpočet prodejní ceny na domácím trhu by měl vycházet z údajů burzy NYMEX o spotovém trhu. Komise má za to, že spolehlivější jsou ověřené údaje od dvou obchodníků/výrobců směsí.
(72)
Za tímto účelem byly v příslušných a odůvodněných případech provedeny náležité úpravy o rozdíly u nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů.
(73)
Zvláštností u dotčeného výrobku a obdobného výrobku je skutečnost, že obchodníci/výrobci směsí získali během období šetření subvenci, zejména formou slev na spotřební dani u jejich prodeje směsí bioethanolu. K určení běžné hodnoty a vývozní ceny se použije metoda, při níž jsou plně zohledněny skutečné prodejní ceny uvedených obchodníků/výrobců směsí, a to jak pro prodej na domácím trhu, tak na vývoz. Srovnání prodeje uskutečněného obchodníky/výrobci směsí na trhu USA a vývozních cen obchodníků/výrobců směsí uplatňovaných pro EU tak za účelem vypočítání úrovně dumpingu u dotčeného výrobku eliminuje případný dopad subvence na ceny, neboť tato subvence během období šetření ovlivnila stejnou měrou jak prodej na domácím trhu, tak prodej na vývoz. Jeden obchodník/výrobce směsí uvedl, že subvenci na prodej na domácím trhu nedostal. Své tvrzení však není schopen prokázat; tvrzení je rovněž obtížně porovnatelné s informacemi, které o použití subvence poskytly orgány USA.
3.5 Dumping
(74)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle druhu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. Na základě tohoto srovnání bylo zjištěno, že se spolupracující obchodníci/výrobci směsí, kteří nejsou ve spojení, podíleli na dumpingových praktikách.
(75)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí bylo stanoveno ve výši 9,5 % na základě souhrnných údajů od spolupracujících obchodníků/výrobců směsí a představuje celostátní dumpingové rozpětí pro USA.
(76)
Někteří z výrobců ve Spojených státech zařazení do vzorku uvedli, že budou-li uložena konečná antidumpingová opatření, očekávají, že jim bude uděleno individuální celní rozpětí. Vzhledem k obsahu 6. až 16. bodu odůvodnění a argumentaci uvedené v 60. až 64. bodě odůvodnění nelze toto tvrzení přijmout, neboť šetření potvrdilo, že v případě těchto hospodářských subjektů, konkrétně proto, že během období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie, nebylo možné jejich výrobky při vývozu do Unie sledovat a ony samy obecně neměly informace o časovém plánu vývozu ani o cenách zaplacených nebo splatných dovozci v Unii, a tudíž pro tyto výrobce nebylo možné vývozní cenu a dumpingové rozpětí spolehlivě stanovit.
(77)
Někteří výrobci požádali o více podrobností o výpočtu dumpingu stanoveného pro dva spolupracující obchodníky/výrobce směsí. Je však třeba mít na paměti, že požadované informace obsahují obchodní tajemství, a nelze je tedy zpřístupnit jiné straně, než je strana dotčená. Na druhou stranu je běžné, že orgány zpřístupní obecnou metodu použitou k určení dumpingu všem stranám, u nichž nebyly pro výpočty použity žádné jednotlivé údaje. Tato metoda byla popsána v obecném informačním dokumentu, který byl rozeslán všem stranám.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(78)
Výroba v Unii byla stanovena na základě zprávy o trhu, kterou během šetření poskytl žadatel. Celková výroba obdobného výrobku v Unii, uvedená v této zprávě, byla srovnána s údaji poskytnutými 17 spolupracujícími výrobci v Unii. Mezi těmito dvěma soubory údajů byl zjištěn drobný rozdíl o přibližně 5 %. Důvodem je skutečnost, že údaje o výrobě neposkytli někteří relativně malí nespolupracující výrobci v Unii. Podle těchto podkladů byla celková výroba v Unii v období šetření stanovena na 3,42 milionu tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou proto uváděni jako „výrobní odvětví Unie“.
4.2 Spotřeba v Unii
(79)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě celkové výroby v Unii uskutečněné výrobním odvětvím Unie po přičtení objemu dovozu z třetích zemí, který byl stanoven na základě nejlepších dostupných statistik, a odečtení změny zásob a vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie podle údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Některé strany tvrdily, že statistiky použité ke stanovení spotřeby nebyly kompletní, neboť nezohledňovaly významný dovoz bioethanolu z dalších třetích zemí, a to zejména v období šetření. Dále se domnívaly, že Komise nadhodnotila objem dovozu ze Spojených států, a údaje o spotřebě a podílu na trhu tudíž nejsou spolehlivé.
(80)
Tato tvrzení byla analyzována a porovnána s dostupnými informacemi. Ve věci dovozu z dalších zemí strany neposkytly žádné důkazy o objemech dovozu dotčeného výrobku. Dovoz z dalších zemí byl nicméně v rámci odhadu dovozu zohledněn. Pokud jde o objem dovozu ze Spojených států, byla v odhadu dovozu z USA během období šetření zjištěna administrativní chyba. Objem dovozu byl tedy znovu posouzen a podle potřeby upraven. Tato skutečnost však nemá žádný dopad na závěry týkající se posouzení újmy a příčinné souvislosti.
(81)
V souvislosti s dovozem dotčeného výrobku je třeba zdůraznit, že pro dotčený výrobek neexistují žádné zvláštní celní kódy kombinované nomenklatury. Kódy kombinované nomenklatury, pod nimiž lze dotčený výrobek celním orgánům oznámit, zahrnují navíc vedle dotčeného výrobku i jiné výrobky.
(82)
Co se týče dovozu směsí bioethanolu, z ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých dovozci, kteří nejsou ve spojení, se ukázalo, že se většina dovozu celním orgánům oznamuje pod kódem TARIC 3824909799. Objem dovozu však nelze získat přímo od Eurostatu, protože tento kód TARIC zahrnuje vedle dotčeného výrobku i různé další chemické výrobky.
(83)
Co se týče dovozu deklarovaného pod kódy 2207 10 00 a 2207 20 00 kombinované nomenklatury, nebylo možné rozlišovat mezi dotčeným výrobkem a jinými výrobky, které nebyly předmětem šetření, vzhledem k nedostatku informací o dováženém výrobku.
(84)
Jelikož údaje získané od Eurostatu neposkytovaly ucelený obrázek o dovozu, bylo za účelem stanovení dovozu dotčeného výrobku na trh Unie rozhodnuto, že se použijí také další zdroje informací.
(85)
V zájmu dosažení nejpřesnějšího odhadu dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z USA se za nejspolehlivější podklady považovaly statistiky, které poskytla americká komise pro mezinárodní obchod (International Trade Commission, ITC). Uvedené objemy vývozu odpovídají kódům celního sazebníku Spojených států 22071060 a 22072000.
(86)
K odhadu tohoto dovozu se přistoupilo racionálně a při stanovení dovozu z USA na trh Unie byla zohledněna všechna množství, která uvedla americká komise pro mezinárodní obchod.
(87)
Podklady pro odhad dovozu pocházejícího z Brazílie do Unie představovaly tyto zdroje: zprávy o dovozu do Spojeného království vydané agenturou pro obnovitelná paliva Spojeného království, výpisy z podrobné celní databáze dovozu, které poskytlo Nizozemsko, Švédsko a Finsko, a Eurostat. V případě Nizozemska, Švédska a Finska byl objem dovozu odhadován podle názvů dovozců a vývozců a popisu výrobku, byl-li k dispozici. K odhadu tohoto dovozu se použil konzervativní přístup. Při výpočtu dovozu se zohlednila veškerá uvedená množství.
(88)
Pro odhad zbytkového dovozu do Unie za ostatní členské státy, vyjma členských států uvedených v 87. bodě odůvodnění výše, byly použity údaje Eurostatu. Objem dovozu byl upraven na základě procenta bioethanolu použitého v Unii jako palivo. Podklady pro tuto úpravu lze najít v podnětu. Uvedené procento bylo získáno z roční bilance pro ethanol zveřejňované Evropskou komisí (12). Procento bioethanolu pro použití v palivu činilo v Unii 54 % v roce 2008, 66 % v roce 2009 a 68 % v roce 2010. Pro účely odhadu příslušného dovozu, který byl uskutečněn během období šetření, bylo pro období šetření použito procento za rok 2010.
(89)
Pro odhad dovozu jiného původu se vycházelo z údajů Eurostatu a z výpisů z podrobné celní databáze dovozu poskytnutých Nizozemskem, Švédskem a Finskem. Použila se stejná metodika jako v případě stanovení dovozu pocházejícího z Brazílie.
(90)
Jako zdroj údajů pro výpočet průměrné jednotkové ceny CIF pro dovoz z USA a Brazílie sloužily výpisy z podrobné celní databáze dovozu poskytnuté Nizozemskem, Švédskem a Finskem. V případě USA byly použity i ověřené údaje uvedené v dotazníku dovozci, kteří nejsou ve spojení. Pro USA byly průměrné ceny CIF pro roky 2008 a 2009 odhadnuty na základě průměrné ceny, kterou pro tyto roky uvedla americká komise pro mezinárodní obchod, vyjádřené ve vztahu k průměrné jednotkové ceně CIF získané za rok 2010.
(91)
Změna zásob byla stanovena na základě údajů o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(92)
Podle těchto podkladů se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Celková výroba v Unii (v tunách) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Celkový dovoz ze třetích zemí včetně dotčené země (v tunách) (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Celkový vývoz výrobního odvětví Unie do zemí, které nejsou členy EU (v tunách) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Změna zásob (13) (v tunách) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Spotřeba v Unii (v tunách)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Index: 2008 = 100
100
115
121
129
Zdroj:
(A) zpráva o trhu; (B) Eurostat, americká komise pro mezinárodní obchod, agentura pro obnovitelná paliva Spojeného království a celní databáze dovozu poskytnutá Nizozemskem, Švédskem a Finskem; (C) podnět, odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, údaje o výrobním odvětví Unie uvedené v podnětu.
(93)
Během posuzovaného období spotřeba v Unii výrazně vzrostla o 29 %. Tento nárůst podnítilo provádění směrnice o energii z obnovitelných zdrojů v členských státech, která stanovila cíle pro růst spotřeby energie z obnovitelných zdrojů.
4.3 Dovoz z dotčené země do Unie
4.3.1 Objem, podíl na trhu a cena dovozu z dotčené země
(94)
Z hlediska objemu, podílu na trhu a ceny se dovoz z USA do Unie během posuzovaného období vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z USA (v tunách) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Index: 2008 = 100
100
84
550
1 082
Podíl na trhu (v %)
1,9
1,4
8,5
15,7
Index: 2008 = 100
100
73
454
837
Průměrná cena v EUR/t (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Index: 2008 = 100
100
94
92
106
Zdroj:
(A) objem vývozu deklarovaný americkou komisí pro mezinárodní obchod; (B) celní databáze dovozu poskytnutá Nizozemskem, Švédskem a Finskem a ověřené odpovědi na dotazník od dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(95)
Objem dovozu z USA během posuzovaného období významně vzrostl z 63 406 tun na 686 185 tun. Ve stejném období podobně vzrostl také podíl vývozců z USA na trhu Unie, a to z 1,9 % na 15,7 %.
(96)
Ačkoliv průměrné ceny dovozu z USA vzrostly během posuzovaného období o 6 %, byly ceny účtované vývozci z USA trvale nižší než průměrné ceny výrobců v Unii, jak se uvádí ve 117. bodě odůvodnění níže. Toto systematické cenové podbízení praktikované vývozci z USA vysvětluje významný nárůst podílu na trhu, jehož během posuzovaného období dosáhli.
4.3.2 Cenové podbízení dovozu z dotčené země
(97)
Pro účely posouzení případného cenového podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých druhů výrobku účtovanými vývozci z USA prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF. V zájmu spravedlivého srovnání cen byly u ceny týkající se USA provedeny příslušné úpravy o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(98)
Výsledky tohoto srovnání, vyjádřené jako procentní podíl prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření, prokázaly trvalé cenového podbízení dosahující v průměru 5,6 %. Toto cenové podbízení naznačuje cenový tlak, který dovoz z dotčené země vyvíjel na trh Unie, a to zejména během období šetření.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1 Předběžné poznámky
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech hospodářských ukazatelů pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(100)
Pokud jde o makroekonomické údaje, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, stav zásob, zaměstnanost, produktivita a rozsah dumpingového rozpětí, vychází analýza újmy z údajů o výrobním odvětví Unie jako celku od sdružení ePURE.
(101)
Pokud jde o mikroekonomické údaje, jako jsou ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, mzdy a stav zásob, vychází analýza újmy z údajů, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku v ověřených odpovědích na dotazník.
(102)
Odvětví bioethanolu je v Unii stále v počáteční fázi. Společnosti v poslední době investovaly do nových výrobních zařízení nebo rozšiřovaly stávající kapacity, aby mohly uspokojit rostoucí poptávku v Unii. Skutečnost, že během posuzovaného období zahájili výrobu noví výrobci, kladně ovlivnila takové ukazatele, jako například výrobu, výrobní kapacitu, objem prodeje a zaměstnanost.
(103)
Šetření rovněž prokázalo, že tento typ výrobního odvětví potřebuje k tomu, aby dosáhl běžných úrovní výroby, určitou dobu, a to dva až tři roky od okamžiku zahájení činnosti.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Index: 2008 = 100
100
130
152
157
Výrobní kapacita (v tunách)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Index: 2008 = 100
100
116
136
137
Využití kapacity (v %)
63
70
70
72
Index: 2008 = 100
100
112
112
114
Zdroj:
založeno na údajích o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(104)
V důsledku směrnice o energii z obnovitelných zdrojů značně vzrostla v posuzovaném období výroba v Unii, a to o přibližně 57 %. V období 2008-2010 výroba v Unii vzrostla o 36 %, poté však míra růstu významně zpomalila a ve srovnání s rokem 2010 činila v období šetření pouze 3,5 %.
(105)
Výrobní kapacita vzrostla během posuzovaného období o 37 % a její vývoj sledoval podobný trend jako výroba.
(106)
Využití kapacity vzrostlo během posuzovaného období o 14 %, přičemž tohoto nárůstu bylo dosaženo na počátku posuzovaného období. Vzhledem k skutečnosti, že v roce 2009 se někteří výrobci v Unii nacházeli ve fázi rozběhu činnosti, předpokládalo se, že využití kapacity dále poroste, protože výrobci obvykle potřebují k dosažení běžných úrovní výroby po zahájení činnosti dva až tři roky, jak je vysvětleno ve 103. bodě odůvodnění výše. K tomu však nedošlo.
(107)
Šetření tak potvrdilo, že v souvislosti s očekávaným vyhlášením směrnice o energii z obnovitelných zdrojů několik společností v EU zahájilo na počátku posuzovaného období nebo v jeho průběhu svoji činnost. To vedlo ke kladnému vývoji, zejména pokud jde o výše uvedené činitele újmy, a to především v období do roku 2010. Situace na trhu Unie se však změnila souběžně s nárůstem dumpingového dovozu ze Spojených států v roce 2010 a předpokládaný růst se během období šetření nedostavil.
4.4.3 Objem prodeje a podíl na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Index: 2008 = 100
100
130
152
159
Podíl na trhu (v %)
60,2
68,3
76,2
74,0
Index: 2008 = 100
100
113
126
122
Zdroj:
založeno na údajích o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(108)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 59 % a podíl na trhu si připsal 13,8 procentního bodu. V letech 2008 až 2010 rostl objem prodeje rovnoměrně, ale mezi rokem 2010 a obdobím šetření méně než spotřeba, která v uvedeném období vzrostla o 6,8 %.
(109)
Podobně se vedlo i podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který do roku 2010 rostl, ale v období šetření pak klesal. Mezi rokem 2010 a obdobím šetření, kdy dovoz z USA svůj podíl na trhu téměř zdvojnásobil a připočítal si 7,2 procentního bodu, ztratilo výrobní odvětví Unie 2,2 procentního bodu.
4.4.4 Růst
(110)
V posuzovaném období spotřeba v Unii výrazně vzrostla o 29,2 %. Ačkoli objem prodeje a podíl na trhu v témže období rovněž vzrostly, výrobní odvětví Unie z tohoto růstu spotřeby plně neprofitovalo, zejména pak od roku 2010. Od roku 2010 do období šetření růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie oproti předchozím letům zvolnil a podíl na trhu klesl.
(111)
Některé strany tvrdily, že trend růstu, který dokládaly určité ukazatele během posuzovaného období, neodráží situaci výrobního odvětví, jemuž byla působena újma. Jak je však vysvětleno výše, ze šetření je patrné, že zpomalení růstu výrobního odvětví Unie v roce 2010 a v období šetření koliduje s nárůstem levného dumpingového dovozu z USA.
4.4.5 Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Počet zaměstnanců
2 331
2 419
2 523
2 552
Index: 2008 = 100
100
104
108
109
Produktivita
(v jednotkách/zaměstnanec)
924
1 157
1 298
1 328
Index: 2008 = 100
100
125
141
144
Zdroj:
založeno na údajích o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(112)
Zaměstnanost vzrostla v posuzovaném období o 9 %. Přesněji, v letech 2008 až 2010 vzrostla o 8 %, ale během období šetření jen nepatrně - pouze o 1 %. Tento trend odráží tendence v oblasti kapacity a výroby v Unii.
(113)
Produktivita pracovní síly výrobního odvětví Unie se měřila jako výroba na jednoho zaměstnance za rok. V posuzovaném období prudce vzrostla o 44 %, což odráželo efekt učení a zvyšování efektivity během fáze rozběhu činnosti a po ní.
4.4.6 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(114)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad dumpingových rozpětí stanovených během období šetření na výrobní odvětví Unie pokládat za zanedbatelný.
4.4.7 Překonávání účinků minulého dumpingu
(115)
V tomto případě není vzhledem k neexistenci účinků minulého dumpingu tento bod relevantní.
4.4.8 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Jednotkové ceny (v EUR/kg)
702,59
634,88
657,41
768,59
Index: 2008 = 100
100
90
94
109
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(116)
Ceny výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vzrostly celkově o 9 %. V roce 2009 oproti roku 2008 klesly, pak ale rovnoměrně do konce období šetření rostly. Ze šetření je patrné, že zvýšení cen však výrobnímu odvětví Unie nepostačovalo k pokrytí nákladů. Propast mezi prodejními cenami a náklady se dále prohlubovala, zejména během období šetření. Tato situace kolidovala se zvyšujícím se výskytem levného dumpingového dovozu z USA na trhu Unie.
(117)
Šetření ukázalo, že ceny výrobního odvětví Unie zůstaly v posuzovaném období vyšší (až o 23 %) než ceny dumpingového dovozu z USA.
4.4.9 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
2008
2009
2010
OŠ
Čistý zisk před zdaněním (v EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Index: 2008 = -100
- 100
4
- 102
- 246
Ziskovost prodeje Unie (v % čistého prodeje)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Index: 2008 = -100
- 100
3
-49
-84
Peněžní tok (v EUR)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Index: 2008 = -100
- 100
1 376
1 928
1 457
Peněžní tok v % prodeje Unie stranám, které nejsou ve spojení
-0,9
8,7
8,2
4,4
Index: 2008 = -100
- 100
980
930
494
Investice (v EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Index: 2008 = 100
100
26
12
7
Návratnost investic (v %)
-10
2
-88
- 357
Index: 2008 = -100
- 100
15
- 870
-3 538
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(118)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena jak v absolutních hodnotách (čistý zisk před zdaněním), tak vyjádřením čistého zisku nebo ztráty před zdaněním procentem obratu prodeje obdobného výrobku. Ziskovost výrobního odvětví Unie byla během posuzovaného období negativní, s výjimkou roku 2009, kdy se společnostem ve vzorku podařilo dosáhnout nulové ztráty.
(119)
Návratnost investic sledovala podobný trend a zdaleka nedosahovala návratnosti, která by umožňovala výrobnímu odvětví Unie přežít.
(120)
Peněžní tok byl v roce 2008 negativní a v letech 2009 a 2010 došlo ke zlepšení. Během období šetření ale peněžní tok začal opět klesat, což odráželo zhoršující se schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost.
(121)
Vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období omezoval schopnost výrobního odvětví Unie investovat do své činnosti a podkopával jeho rozvoj, což jasně dokládá 93% pokles investic v tomto období.
4.4.10 Mzdy
2008
2009
2010
OŠ
Mzdy (v EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Index: 2008 = 100
100
107
117
132
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(122)
Mzdy v posuzovaném období vzrostly o 32 %, což odráželo zvýšení produktivity zaměstnanců.
4.4.11 Zásoby
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
34 585
24 022
38 649
31 408
Index: 2008 = 100
100
69
112
91
Stav zásob v poměru k výrobě (v %)
8,3
3,5
3,8
2,5
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(123)
Stavy zásob během posuzovaného období mírně klesly.
4.5 Závěr ohledně újmy
(124)
Šetřením bylo prokázáno, že k nárůstu levného dumpingového dovozu do Unie došlo v roce 2010 a zejména během období šetření. V uvedeném období se některé ukazatele újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie zlepšily, růst však neodpovídal nárůstu spotřeby v posuzovaném období, a zlepšení tak výrobnímu odvětví Unie dostatečně neumožňovalo rozvíjet svoji činnost.
(125)
Jak tomu obvykle bývá u nové a rozvíjející se činnosti, určité ukazatele, jako například objem prodeje, výroba a využití kapacity, vykazovaly během posuzovaného období kladný trend. Důvodem je skutečnost, že na trh v daném období vstoupili noví výrobci v Unii. Šetření nicméně prokázalo, že situace na trhu Unie od roku 2010, kdy došlo k nárůstu levného dovozu, nedovolovala výrobcům v Unii dosáhnout takové úrovně činnosti a cen, která by byla dostatečná pro rozvoj a udržení významných investic, které byly uskutečněny v posuzovaném období.
(126)
Bylo zjištěno, že docházelo k neustálému cenovému podbízení levného dovozu ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie. Hladina cen uvedenému výrobnímu odvětví neumožňovala pokrýt své náklady a realizovat peněžní tok a zisk, které jsou nezbytné pro rozvoj činnosti.
(127)
Ukazatele újmy týkající se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, si pohoršily nebo zaostávaly daleko za běžnou úrovní. Tato skutečnost silně poškodila schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a dále investovat do činnosti.
(128)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že výrobnímu odvětví Unie byla během období šetření způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
5.1 Úvod
(129)
V souladu s čl. 3 odst. 5 a čl. 3 odst. 6 základního antidumpingového nařízení bylo posouzeno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země působil újmu výrobnímu odvětví Unie; zkoumaly se rovněž jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(130)
Jak je uvedeno výše, spotřeba Unie během posuzovaného období významně vzrostla o 29,2 %. Objem dumpingového dovozu z dotčené země však významně vzrostl, tj. jeho podíl na trhu Unie činil na začátku posuzovaného období 1,9 % a během období šetření dosáhl 15,7 %. Tato situace jednoznačně vyvíjela tlak na výrobní odvětví Unie, a to především od roku 2010 do konce období šetření, kdy se tento dovoz více než zdvojnásobil. Od roku 2010, a zejména pak během období šetření, zaplavoval levný dovoz z USA trh Unie a ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie docházelo k cenovému podbízení. Tato situace výrobnímu odvětví neumožnila dosáhnout v období šetření předpokládaného rozvoje.
(131)
Některé strany tvrdí, že právě v období od roku 2010 do období šetření se situace výrobního odvětví Unie zlepšila, což koliduje se zdvojnásobením vývozu z USA. Jak je vysvětleno výše ve 102. a 107. bodě odůvodnění, vývoj určitých činitelů újmy, jako je například výroba a objem prodeje, kladně ovlivnila skutečnost, že během posuzovaného období začalo vstupovat na trh mnoho výrobců v Unii. Oproti roku 2010 však v období šetření přišlo výrobní odvětví Unie o podíl na trhu a ve stejné době trh Unie zaznamenal nejsilnější nárůst dumpingového dovozu z USA. Cenové podbízení a cenový tlak měly za následek zhoršení obecné finanční situace výrobního odvětví Unie, především pokud jde o ziskovost.
(132)
Levný dovoz se tudíž významně podílel na tom, že výrobní odvětví Unie během období šetření utrpělo podstatnou újmu.
5.3 Účinky jiných činitelů
(133)
Zkoumaly se tyto jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které by mohly působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito činiteli není přičítána dumpingovému dovozu: dovoz z jiných zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dopad hospodářské krize a jiné činitele, například kolísání cen surovin, vývoj poptávky a údajné interní problémy společností v rámci výrobního odvětví Unie.
5.3.1 Dovoz z jiných zemí (Brazílie)
(134)
Podle dostupných informací do Unie v posuzovaném období nevyvážela významná množství dotčeného výrobku vedle Brazílie žádná další země. Pokud jde o ceny, pohybovaly se ceny brazilského dovozu hluboko pod úrovní cen výrobců v Unii. Dovoz z Brazílie však během posuzovaného období zaznamenal pokles objemu (-81 %) i podílu na trhu (-25,8 %). Jelikož objem dovozu klesl během období šetření na tak nízkou úroveň, nelze mít za to, že narušil příčinnou souvislost mezi levným dovozem z USA a újmou, která výrobnímu odvětví Unie během období šetření vznikla.
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu pocházejícího z Brazílie (v tunách)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Index: 2008 = 100
100
86
39
19
Podíl dovozu z Brazílie na trhu (v %)
30,3
22,8
9,7
4,5
Průměrná jednotková cena CIF
(v EUR/t dovozu)
560,8
496,2
580,8
622,4
Index: 2008 = 100
100
88
104
111
Zdroj:
Eurostat, agentura pro obnovitelná paliva Spojeného království, celní databáze dovozu poskytnutá Nizozemskem, Švédskem a Finskem a podnět.
(135)
Strany uváděly, že dovoz z Brazílie přesahoval během celého posuzovaného období zanedbatelnou úroveň a docházelo k němu na trhu Unie za dumpingové ceny. Dále tvrdily, že dovoz z USA pouze zaplnil podíl na trhu, který uvolnil dovoz z Brazílie. Dovoz z USA tudíž údajně nelze považovat za příčinu podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(136)
Jak bylo uvedeno výše, dovoz z Brazílie v posuzovaném období výrazně poklesl. Jeho podíl na trhu se v momentu, kdy spotřeba významně vzrostla, propadl z 30,3 % na 4,5 %. Vzhledem k cenám uplatňovaným brazilskými vývozci na trhu Unie nelze vyloučit, že přítomnost brazilského bioethanolu do určité míry přispěla k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Má se však za to, že tento dovoz klesl během období šetření natolik, že jej nelze vnímat jako významnou příčinu uvedené újmy. V době mezi rokem 2010 a obdobím šetření, kdy dovoz z Brazílie klesl o 200 000 tun, vzrostl dumpingový dovoz z USA o více než 330 000 tun. Proto se má za to, že přítomnost bioethanolu z Brazílie na trhu Unie, a to především během období šetření, není natolik významná, aby narušila příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z USA a újmou způsobenou v uvedeném období výrobnímu odvětví Unie.
5.3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Objem vývozu (v tunách)
26 263
41 023
53 085
59 633
Zdroj:
podnět a odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(137)
Šetření ukázalo, že během období šetření výrobní odvětví Unie vyváželo bioethanol v malých objemech, a to za ceny znatelně převyšující ceny běžně účtované na trhu Unie. Z toho se usoudilo, že vývozní výkonnost není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z dotčené země.
5.3.3 Dopad hospodářské krize
(138)
Bylo zjištěno, že hospodářská krize neměla na výrobní odvětví Unie negativní dopad. Růst spotřeby bioethanolu v Unii dosáhl maxima v roce 2009, tedy v roce, který je z pohledu hospodářské krize obecně považován za nejhorší. V téže době vzrostly i výroba a prodej výrobců v Unii.
(139)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že hospodářská krize nenarušila příčinnou souvislost mezi levným dovozem z dotčené země a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.4 Jiné činitele
(140)
Strany uvedly i jiné činitele, které mohly narušit příčinnou souvislost, například kolísání cen surovin, vývoj poptávky, která byla nižší, než se očekávalo, právní rámec Unie, který údajně výrobce v Unii znevýhodňuje, a některé údajné interní problémy výrobců v Unii.
(141)
Pokud jde o kolísání cen surovin, bylo zjištěno, že během posuzovaného období kolísaly jak ceny kukuřice, tak pšenice. Šetření ukázalo, že většina výrobců toto riziko vyrovnává prostřednictvím zvláštního mechanismu stanovení cen, v němž jsou zapojeni jejich dodavatelé, nebo prostřednictvím finančních trhů. A tak ačkoli ceny vstupních surovin skutečně kolísaly, zejména v letech 2008-2010, kdy cena kukuřice byla nižší než cena pšenice, byly ceny vstupních surovin v druhé polovině období šetření prakticky stejné. Z toho je patrné, že případný cenový rozdíl je snížen na minimum a není trvalé povahy.
(142)
Některé strany tvrdily, že provádění směrnice o energii z obnovitelných zdrojů probíhalo v členských státech příliš pomalu a spotřeba pokulhávala za cíli, které uvedená směrnice stanovila. Přestože během posuzovaného období nebylo původních cílů zcela dosaženo, představoval významný nárůst spotřeby v daném období, konkrétně o 29,2 %, pozitivní vliv, který nelze při analýze ignorovat. V žádném případě nelze však údajným pomalým prováděním směrnice o energii z obnovitelných zdrojů odůvodnit výskyt vysokého objemu levného dovozu na trhu Unie, související cenové podbízení ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie a újmu, která byla tomuto výrobnímu odvětví způsobena. Toto tvrzení se proto zamítá.
(143)
Strany rovněž tvrdily, že vzhledem k právní nejistotě nebylo v silách samotného výrobního odvětví Unie uspokojit poptávku v Unii a že systém certifikace je velmi pomalý, čímž podkopává přínos pro certifikované výrobce v Unii. Některé strany rovněž tvrdily, že způsobenou újmu vysvětlují interní problémy, se kterými se mnoho výrobců v Unii během posuzovaného období potýkalo. Tato tvrzení však nebyla opodstatněná a šetření je nepotvrdilo. Je třeba nicméně zdůraznit, že šetření prokázalo, že hlavním důvodem pro případnou údajnou nízkou úroveň výroby v Unii byly nízké prodejní ceny na trhu Unie, na který dolehl příliv levného dumpingového dovozu z USA, který se vyznačoval cenovým podbízením ve vztahu k cenám výrobců v Unii, a to především během období šetření. Zdá se, že výrobci v EU neměli jinou možnost než výrobu zastavit, jelikož ceny jim ani neumožňovaly pokrýt náklady na suroviny, zejména pak během období šetření. Výše uvedená nepodložená tvrzení tedy nejsou takové povahy, aby narušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla během období šetření výrobnímu odvětví Unie způsobena.
(144)
Z toho tedy vyplývá závěr, že všechny výše uvedené činitele nemohly narušit příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA.
(145)
Strany zmiňují, že v průběhu období šetření bylo podstatné množství dovozu deklarováno pod číslem KN 3824, na které se vztahovalo nízké clo. Po konci období šetření bylo příslušné clo zvýšeno. Mají za to, že újmu způsobilo nízké clo, nikoli dumping. K této otázce stačí podotknout, že cla se mohou kdykoli měnit, a tento argument tudíž nemůže zpochybnit újmu, ke které během období šetření došlo.
5.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(146)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dovozu pocházejícího z dotčené země i jeho podíl na trhu. Navíc bylo zjištěno, že ceny tohoto dovozu byly nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(147)
Nárůst objemu levného dovozu z dotčené země a jeho podílu na trhu kolidoval s celkovým a průběžným nárůstem spotřeby v Unii a taktéž se zápornými výsledky výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. Vývozcům z dotčené země se podařilo zvýšit podíl na trhu systematickým cenovým podbízením ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie současně nebylo schopné dosáhnout stabilních kladných hodnot ziskovosti, a to navzdory zvýšení činnosti.
(148)
Při zkoumání jiných známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že se nezdá, že by tyto činitele byly takové, aby narušily příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(149)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z USA způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory závěru o újmě způsobené dumpingovým dovozem z dotčené země neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
6.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(151)
Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie byla dumpingovým dovozem z USA způsobena podstatná újma. Bez opatření, která by napravila nepříznivé účinky tohoto dovozu na obchod, je velmi pravděpodobné, že se bude hospodářská situace výrobního odvětví Unie dále zhoršovat.
(152)
Předpokládá se, že uložení antidumpingového cla obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a umožní, aby ceny výrobního odvětví Unie odrážely skutečné náklady na výrobu. Lze očekávat, že uložení opatření výrobnímu odvětví Unie rovněž umožní zvýšit objem prodeje, a tím i získat podíl na trhu, o který přišlo kvůli dumpingovému dovozu. To bude mít další pozitivní dopad na finanční situaci a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(153)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z USA by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.3 Zájem dovozců
(154)
Odpovědi na dotazník určený pro dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, zaslaly dvě společnosti. V prostorách těchto spolupracujících dovozců se uskutečnily inspekce na místě. U obou navštívených společností představuje obchodování bioethanolem pouze malou část jejich celkového obratu (méně než 5 %). Obě rovněž uvedly, že by případné zvýšení cen mohly přenést na odběratele - uživatele.
(155)
Z dostupných informací bylo vyvozeno, že by uložení opatření nemělo na dovozce podstatný nepříznivý dopad.
6.4 Zájem uživatelů
(156)
Odpovědi na dotazník určený pro uživatele v Unii zaslaly čtyři společnosti. V prostorách jedné z nich se uskutečnily inspekce na místě.
(157)
U navštívené společnosti představuje obchodování bioethanolem malou část obratu - méně než 5 %. Společnost provedla posouzení dopadů, které se týkalo směsi E5, a výpočtem zjistila, že clo ve výši 100 EUR/m3 by vedlo ke zvýšení ceny na čerpací stanici o 0,005 EUR/litr.
(158)
Z údajů, které ve svých odpovědích na dotazník uvedli další tři uživatelé, je patrné, že i v jejich případě by byl dopad omezený. Jedna společnost nakupuje z dotčené země v poměrně omezeném objemu a uložení antidumpingového cla by mělo pouze minimální dopad na její ziskovost.
(159)
V dalších dvou případech se jedná o spolupracující uživatele, kteří jsou ve spojení, a oba uvedli, že případné uložení antidumpingového cla lze přenést na odběratele. Vysvětlili také, že mají dostatečný výběr, pokud jde o zdroje dodávek, a nejsou závislí na dovozu z USA.
(160)
Strany tvrdily, že Unie nedisponuje dostatečnou kapacitou, aby uspokojila celkovou poptávku, a že k tomu, aby zajistila své potřeby v oblasti bioethanolu, se Unie neobejde bez dovozu. Ověřené údaje o kapacitě ukazují, že v Unii byla volná kapacita, zejména vzhledem k nízké hladině prodejních cen. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii by dokázali zvýšit výrobu, aby byla uspokojena rostoucí poptávka, a to zejména v případě, že z trhu zmizí narušení obchodu. V blízké budoucnosti se dále očekává výstavba a zahájení provozu nových zařízení, což snižuje případné údajné riziko nedostatku v Unii.
(161)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že účinek antidumpingových opatření namířených proti dovozu bioethanolu z USA by na uživatele v Unii neměl významný nepříznivý dopad.
6.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(162)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo konstatováno, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření na dovoz bioethanolu pocházejícího z USA.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(163)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena konečná antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(164)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(165)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(166)
V tomto případě se má vzhledem ke zjištěním uvedeným zejména ve 102. a 103. bodě odůvodnění výše za to, že cílový zisk výrobního odvětví Unie by měl vycházet ze zisku dosahovaného v době, kdy byl dovoz z USA zanedbatelný, tj. z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním jednoho z výrobců v Unii zařazených do vzorku z let 2008 a 2009, přesněji výrobce, který v uvedené době nerozbíhal činnost. Má se tedy za to, že rozpětí 6,8 % z obratu je přiměřené a lze je chápat jako odpovídající minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout za běžných obchodních podmínek, pokud by během období šetření neexistoval dumping působící újmu.
(167)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. K ceně nepůsobící újmu se dospělo úpravou prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí.
(168)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v USA, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
7.2 Forma a úroveň cel
(169)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení měla uložit konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. Je tudíž třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(170)
Navrhované konečné antidumpingové clo je následující:
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečné clo
Celostátní dumpingové rozpětí (v %)
9,5
31,1
9,5
(171)
Vzhledem ke skutečnosti, že se antidumpingové clo bude vztahovat i na směsi obsahující podle objemu více než 10 % (v/v) bioethanolu, a to úměrně jejich obsahu bioethanolu, pokládá se pro účely účinného provádění opatření celními orgány členských států za vhodné, aby bylo clo stanoveno jako paušální částka na základě obsahu čistého bioethanolu.
(172)
Sazba antidumpingového cla uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě nálezů tohoto šetření. Proto odráží situaci zjištěnou během uvedeného šetření. Toto celostátní clo platné pro všechny společnosti se použije na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z USA.
(173)
Ačkoliv původně měla být platnost opatření omezena na tři roky vzhledem k vývoji trhu s dotčeným výrobkem, který je vnímán jako dynamický, došlo na základě připomínek zúčastněných stran k přehodnocení tohoto pohledu. Žadatelé zejména uváděli, že v této fázi je příliš brzy na to předvídat významnou změnu struktury trhu, jelikož přechod na novou generaci bioethanolu s velkou pravděpodobností potrvá poměrně dlouho a nemělo by se k němu v rámci stávajícího návrhu přihlížet. Bylo by také předčasné předvídat, jaký výsledek a dopad budou mít některé návrhy právních předpisů, které jsou v současnosti předmětem jednání, pro všechny hospodářské subjekty na trhu. Po prošetření těchto argumentů bylo rozhodnuto, že není vhodné odklonit se od obvyklé doby platnosti opatření stanovené v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Tímto není dotčena možnost jakékoli ze zúčastněných stran požádat o přezkum podle čl. 11 odst. 3, budou-li to okolnosti vyžadovat.
8. CELNÍ EVIDENCE
(174)
Komise od žadatele obdržela žádost o celní evidenci dovozu bioethanolu pocházejícího z USA. Podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení může Komise po konzultaci s poradním výborem vyzvat celní orgány, aby přijaly vhodná opatření k zavedení takové celní evidence dovozu, aby následně mohla být vůči takovému dovozu zavedena opatření ode dne celní evidence. Celní evidenci dovozu lze zavést na řádně odůvodněnou žádost výrobního odvětví Unie. Žadatel tvrdil, že jelikož byla celní evidence zavedena v rámci paralelního antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bioethanolu pocházejícího z USA (14), jsou tyto podmínky automaticky splněny.
(175)
Je však potřeba zdůraznit, že celní evidence byla v rámci paralelního antisubvenčního řízení zavedena za zcela jiných okolností. Jak se uvádí v 10. bodě odůvodnění nařízení (EU) č. 771/2012, navzdory kladným zjištěním, pokud jde o vyrovnávací subvencování a v důsledku toho podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie během období šetření, se Komise rozhodla nepřijmout prozatímní vyrovnávací clo, protože bylo předběžně zjištěno, že hlavní program subvencování platný během období šetření byl ukončen a že v době, kdy by byla uložena předběžná opatření, by již neposkytoval zvýhodnění. Existovaly však důkazy, že USA mohou hlavní program subvencování, který byl shledán napadnutelným, v následujících měsících znovu zavést, a to se zpětným účinkem. V takovém případě se Komise domnívala, že by byla oprávněna přijmout (a případně vybírat) v rámci stávajícího šetření prozatímní vyrovnávací clo. V zájmu zachování práv Evropské unie se Komise za těchto zvláštních okolností tudíž rozhodla vyzvat celní orgány, aby zavedly celní evidenci dovozu. Tyto zvláštní okolnosti se na aktuální antidumpingové řízení nevztahují,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz bioethanolu, označovaného jako „palivo ethanol“, tj. ethylalkoholu vyráběného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie), denaturovaného či nedenaturovaného, s výjimkou produktů s obsahem vody převyšujícím 0,3 % (m/m) měřeno v souladu s normou EN 15376, avšak včetně ethylalkoholu vyráběného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie) ve směsi s benzinem o obsahu ethylalkoholu převyšujícím 10 % (v/v) určeného pro použití v palivu, v současnosti kódů KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 a ex 3824 90 97 (kódů TARIC 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 a 3824909767), a pocházejícího ze Spojených států amerických.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobek popsaný v odstavci 1 činí 62,3 EUR/t netto. Antidumpingové clo se uplatní na hmotnostní podíl celkového obsahu čistého ethylalkoholu vyrobeného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie) (obsah bioethanolu) ve výrobku.
3. Výrobky popsané v odstavci 1 jsou osvobozeny od konečného antidumpingového cla, pakliže jsou určeny k jiným účelům než pro použití v palivu. Na osvobození se vztahují podmínky stanovené příslušnými předpisy Evropské unie, jež se týkají celní kontroly použití tohoto zboží (viz články 291 až 300 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93).
4. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem určení celní hodnoty podle článku 145 nařízení (EHS) č. 2454/93, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě výše stanovených částek, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. února 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 157/2013
tat-18 ta’ Frar 2013
li jimponi dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tal-bijoetanol li joriġinaw mill-Istati Uniti tal-Amerika
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 9(4) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea “" wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
1.1. Bidu
(1)
Fil-25 ta’ Novembru 2011, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) ħabbret, b’avviż (“NOI”) ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2), il-bidu ta’ proċediment antidumping (“proċediment AD” jew “il-proċediment”) fir-rigward ta’ importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ bijoetanol li joriġinaw mill-Istati Uniti tal-Amerika (“l-Istati Uniti tal-Amerika” jew “il-pajjiż ikkonċernat”).
(2)
Fl-istess jum, il-Kummissjoni ħabbret, b’avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3), il-bidu ta’ proċediment kontra s-sussidji fir-rigward ta’ importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ bijoetanol li joriġinaw mill-Istati Uniti tal-Amerika u bdiet investigazzjoni separata (“proċediment AS”). Dan il-proċediment intemm fil-21 ta’ Diċembru 2012 mingħajr l-impożizzjoni ta’ miżuri kumpensatorji.
(3)
Il-proċediment AD inbeda wara rikors ippreżentat fit-12 ta’ Ottubru 2011 mill-European Producers Union of Renewable Ethanol Association (ePURE) (“ir-rikorrent”) f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw aktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ bijoetanol. Ir-rikors kien jinkludi evidenza prima facie ta’ dumping tal-prodott imsemmi u tal-ħsara materjali li jirriżulta minnu, li kien ikkunsidrat biżżejjed sabiex ikun iġġustifikat il-bidu ta’ investigazzjoni.
1.2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(4)
Il-Kummissjoni uffiċjalment avżat lir-rikorrent, lil produtturi oħra magħrufa tal-Unjoni, lill-esportaturi/produtturi fil-Istati Uniti tal-Amerika, lill-importaturi, u lil partijiet oħra magħrufa li huma kkonċernati, kif ukoll lill-awtoritajiet tal-Istati Uniti tal-Amerika dwar il-bidu tal-proċediment. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jispjegaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika ta’ bidu.
(5)
Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta ta’ smigħ.
1.2.1. Teħid ta’ kampjuni ta’ esportaturi/produtturi fl-Istati Uniti tal-Amerika
(6)
Fid-dawl tan-numru potenzjalment kbir ta’ esportaturi/produtturi fl-Istati Uniti tal-Amerika, kien previst it-teħid ta’ kampjuni fin-notifika ta’ bidu b’mod konformi mal-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
(7)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni huwiex meħtieġ u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, l-esportaturi/produtturi fl-Istati Uniti tal-Amerika ntalbu jippreżentaw ruħhom fi żmien 15-il jum mid-data tal-bidu tal-investigazzjoni u biex jirrispondu għal formola ta’ teħid ta’ kampjuni li tipprovdi, kif speċifikat fin-notifika ta’ bidu, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-produzzjoni u l-bejgħ ta’ bijoetanol matul il-perijodu mill-1 ta’ Ottubru 2010 sat-30 ta’ Settembru 2011 (“il-perijodu ta’ investigazzjoni” jew “il-PI”).
(8)
L-awtoritajiet rilevanti tal-Istati Uniti kienu kkonsultati wkoll għall-għażla ta’ kampjun rappreżentattiv.
(9)
Aktar minn 60 esportatur/produttur ippreżentaw ruħhom u pprovdew l-informazzjoni mitluba fiż-żmien stipulat ta’ 15-il jum.
(10)
B’konformità mal-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ibbażat fuq l-akbar kwantità rappreżentattiva ta’ esportazzjonijiet ta’ bijoetanol lill-Unjoni li setgħet tiġi raġonevolment investigata fiż-żmien disponibbli. Il-kampjun magħżul kien jikkonsisti minn sitt produtturi ta’ bijoetanol tal-Istati Uniti (“kampjun tal-Istati Uniti”).
(11)
Matul l-investigazzjoni nstab li l-produzzjoni ta’ produttur wieħed inkluż fil-kampjun tal-Istati Uniti ma ġietx esportata lejn l-Unjoni fil-PI. Għaldaqstant, din il-kumpannija tneħħiet mill-kampjun.
(12)
Minkejja li l-produtturi l-oħra fil-kampjun qalu li esportaw bijoetanol lejn l-Unjoni fil-formola tat-teħid tal-kampjuni tagħhom, l-investigazzjoni wriet li ħadd minnhom ma esporta bijoetanol lejn is-suq tal-Unjoni. Huma kienu qed ibigħu domestikament lil operaturi tas-suq/blenders mhux relatati li mbagħad ħalltuh ma’ gażolina u bigħuh mill-ġdid fis-suq domestiku u għall-esportazzjoni b’mod partikolari lejn l-Unjoni. Matul l-investigazzjoni fuq il-post, deher ċar li, għall-kuntrarju tal-impressjoni li ttieħdet mill-informazzjoni pprovduta fil-formoli tal-kampjuni tal-produtturi tal-Istati Uniti fil-kampjun, dawk il-produtturi ma kinux sistematikament konxji jekk il-produzzjoni tagħhom kenitx maħsuba għas-suq tal-Unjoni jew xi destinazzjoni oħra fosthom is-suq tal-Istati Uniti u ma kellhom l-ebda informazzjoni dwar il-prezzijiet tal-bejgħ tal-operaturi tas-suq/blenders. Dan ifisser li l-produtturi tal-Istati Uniti ta’ bijoetanol mhumiex l-esportaturi tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. L-esportaturi huma l-operaturi tas-suq/blenders. B’hekk, id-data miġbura u vverifikata fil-livell tal-kampjun tal-Istati Uniti fl-istadju provviżorju ma kenitx tippermetti li jiġi stabbilit jekk il-bijoetanol tal-Istati Uniti kienx esportat bi prezzijiet ta’ dumping lejn l-Unjoni matul il-PI.
(13)
Għaldaqstant ma setgħu jiġu imposti l-ebda miżuri antidumping f’dak iż-żmien.
(14)
Sabiex jidentifika l-esportazzjonijiet tal-bijoetanol lejn l-Unjoni, il-kampjun tal-Istati Uniti kien jiddependi prinċipalment fuq data pprovduta lilhom minn blenders/operaturi tas-suq mhux relatati li ma kinux ġew investigati fl-istadju provviżorju. Għalkemm fi stadju provviżorju tali operatur tas-suq ikkoopera fl-investigazzjoni u pprovda data addizzjonali, dik id-data ma kenitx biżżejjed biex tistabbilixxi b’mod preċiż u kredibbli d-data meħtieġa għall-iskop tal-kalkolu tal-marġini tad-dumping.
(15)
Sabiex titlesta l-investigazzjoni dwar id-dumping, kien għalhekk ikkunsidrat bżonnjuż li minflok tiġi bbażata fuq id-data ta’ operaturi tas-suq u blenders li kienu qed jesportaw il-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni.
(16)
Għaldaqstant intbagħtu kwestjonarji dwar id-dumping lit-tmien l-akbar operaturi tas-suq/blenders tal-Istati Uniti li ġew identifikati matul l-investigazzjoni tal-kampjun tal-Istati Uniti. Dawn l-operaturi tas-suq/blenders jirrappreżentaw aktar minn 90 % tal-esportazzjonijiet totali ta’ bijoetanol lejn l-Unjoni. Tnejn qablu li jikkooperaw fl-investigazzjoni u l-esportazzjonijiet tagħhom irrappreżentaw madwar 51 % tal-esportazzjonijiet totali ta’ bijoetanol lejn l-Unjoni matul il-PI.
1.2.2. Teħid ta’ kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni
(17)
Fid-dawl tan-numru potenzjalment kbir ta’ produtturi tal-Unjoni, it-teħid ta’ kampjuni kien previst fin-notifika ta’ bidu f’konformità mal-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
(18)
Fin-notifika ta’ bidu, il-Kummissjoni ħabbret li għażlet provviżorjament kampjun ta’ produtturi tal-Unjoni (“kampjun tal-UE”). Dan il-kampjun kien jikkonsisti minn ħames kumpanniji u gruppi, mid-19-il produttur tal-Unjoni li kienu magħrufa qabel il-bidu tal-investigazzjoni. Il-kampjun intgħażel abbażi tal-volum ta’ produzzjoni ta’ bijoetanol matul il-perijodu tal-investigazzjoni u l-post fejn jinsabu l-produtturi magħrufa. Dan il-kampjun kien jirrappreżenta 48 % tal-produzzjoni totali stmata tal-Unjoni matul il-PI.
(19)
Iżda l-investigazzjoni wriet li l-gruppi inklużi fil-kampjun tal-UE kienu jikkonsistu f’numru kbir ta’ kumpanniji jew entitajiet individwali li jipproduċu u jbigħu l-prodott simili. F’dan il-każ kien ikun ifisser li kellhom jiġu investigati 13-il kumpannija u ma kienx possibbli li jiġu investigati kollha kemm huma fiż-żmien disponibbli għall-investigazzjoni. Għalhekk ġie deċiż li tiġi eżaminata mill-ġdid id-data disponibbli għall-għażla ta’ kampjun rappreżentattiv. Ġie kkunsidrat li l-kampjun għandu jkun ibbażat fuq l-ikbar entitajiet produtturi individwali fl-Unjoni u fil-gruppi fejn titqies ukoll ċerta firxa ġeografika fost produtturi tal-Unjoni.
(20)
B’hekk, finalment intgħażel kampjun tal-UE definittiv ta’ sitt produtturi individwali abbażi tar-rappreżentattività f’termini tal-volum ta’ produzzjoni u bejgħ ta’ bijoetanol matul il-PI u l-post ġeografiku tal-produttur. Dawn il-produtturi li jinsabu fil-Belġju, fil-Pajjiżi l-Baxxi, fi Franza, fir-Renju Unit, fl-Isvezja u fil-Ġermanja jirrappreżentaw 36 % tal-produzzjoni totali stmata tal-Unjoni u 44 % tal-produzzjoni totali rrappurtata mill-kumpanniji li ressqu d-data għall-għażla ta’ kampjun. Dan il-kampjun tqies li huwa rappreżentattiv għall-eżami ta’ ħsara possibbli lill-industrija tal-Unjoni.
(21)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jikkummentaw dwar l-adegwatezza tal-għażla tal-kampjun.
(22)
Xi partijiet iddikjaraw li l-kampjun tal-UE kien inqas rappreżentattiv minn dak magħżul oriġinarjament li kien jinkludi gruppi ta’ kumpanniji. Fil-fehma tagħhom, analiżi oġġettiva tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni setgħet issir biss billi jiġu inklużi l-kumpanniji kollha li huma parti mill-gruppi fil-kampjun. Huma allegaw b’mod partikolari li l-ispejjeż u d-dħul setgħu jiġu allokati lil ċerti kumpanniji ta’ grupp li ma saritilhomx żjara u b’hekk ma jistgħux jiġu inklużi fl-analiżi tal-ħsara.
(23)
F’dan ir-rigward għandu jiġi osservat li l-Kummissjoni kkunsidrat u eżaminat b’mod xieraq id-data pprovduta mill-kumpanniji kollha inklużi fil-kampjun u dawk li ma ġewx inklużi, u b’mod partikolari l-kumpanniji li jappartjenu għal gruppi, sabiex jiġi żgurat li l-ispejjeż u d-dħul kollha involuti fil-produzzjoni u l-bejgħ mill-kumpanniji magħżula kienu ġew riflessi bis-sħiħ u b’mod korrett fl-analiżi tal-ħsara.
(24)
Xi partijiet ikkontestaw l-inklużjoni fil-kampjun tal-UE ta’ produtturi tal-Unjoni li kienu fil-fażi tal-bidu. Huma ddikjaraw ukoll li kumpannija waħda b’kapaċità sostanzjali mhux użata fl-2011, li tinsab fi Stat Membru li ma implimentax id-Direttiva dwar l-Enerġiji Rinnovabbli (Renewable Energies Directive - “RED”) (4), ma kellhiex tkun inkluża fil-kampjun. Ġie ddikjarat ukoll li f’każ li dawn il-kumpanniji finalment jiġu inklużi fil-kampjun, il-Kummissjoni għandha taġġusta d-data tagħhom sabiex tqis dawn iċ-ċirkustanzi eċċezzjonali.
(25)
Huwa kkunsidrat li l-fatt li l-kumpanniji riċentement bdew jew issuktaw operazzjonijiet ma jipprekludihomx milli jkunu parti mill-kampjun. L-inklużjoni ta’ dawn il-kumpanniji ma tmurx kontra l-kriterji għall-għażla ta’ kampjun kif stipulat fl-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Fir-rigward tal-aġġustament tad-data tagħhom, il-partijiet ma pprovdew l-ebda kwistjoni speċifika jew evidenza ssostanzjata biex jappoġġaw id-dikjarazzjoni tagħhom, u lanqas bażi biex jagħmlu l-aġġustament iddikjarat.
(26)
Barra minn hekk, l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda kost, bħal pereżempju diprezzamenti aċċelerati, li għandu jiġi aġġustat biex tiġi korretta kwalunkwe distorsjoni minħabba l-bidu ta’ attività. B’hekk, din id-dikjarazzjoni hija miċħuda.
(27)
Xi partijiet ikkuntestaw ukoll il-fatt li kumpannija waħda li ntgħażlet provviżorjament fil-kampjun tal-UE u li tinsab fi Stat Membru b’konsum u produzzjoni għoljin ta’ bijoetanol ma kenitx aktar parti mill-kampjun tal-UE. Huma ddikjaraw li din is-sitwazzjoni ekonomika ta’ din il-kumpannija kienet tajba u ssuġġerew li din kienet ir-raġuni għall-esklużjoni tagħha mill-kampjun. Huma argumentaw ukoll li l-għażla tal-kampjun kienet immanipulata lejn is-sejba tal-ħsara. Skont dawn il-partijiet il-Kummissjoni kien imissha bagħtet hekk imsejħa kwestjonarji qosra lill-produtturi kollha sabiex tinġabar id-data rilevanti biex jintgħażel kampjun.
(28)
Fir-rigward tal-bgħit ta’ kwestjonarji qosra, għandu jiġi nnutat li, qabel l-għażla tal-kampjun, il-Kummissjoni talbet informazzjoni mingħand il-produtturi kollha tal-Unjoni magħrufa li huma kkonċernati sabiex tinġabar id-data rilevanti għall-iskop tal-għażla tal-kampjun. Kif imsemmi fil-punt 5.2.1 tan-NOI, din l-informazzjoni kienet disponibbli mid-data tal-bidu tal-investigazzjoni fil-fajl għall-ispezzjoni mill-partijiet interessati u ma kenitx hemm biex turi l-istat tas-sitwazzjoni ekonomika ta’ dawk li wieġbu. B’hekk, il-Kummissjoni kellha biżżejjed informazzjoni rilevanti għad-dispożizzjoni tagħha biex tagħżel kampjun rappreżentattiv li jirrispetta l-kriterji tal-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, iżda ma setgħet tagħmel l-ebda għażla tal-kumpanniji orjentata lejn ir-riżultati. Għaldaqstant id-dikjarazzjonijiet imsemmija hawn fuq ġew miċħuda.
(29)
Fl-aħħar nett, ġie ddikjarat li l-kampjun kien imissu inkluda kumpanniji li jipproduċu l-bijoetanol mill-pitrava zokkrija ladarba l-produzzjoni minn din il-materja prima tista’ tagħmel ħafna aktar qligħ mill-produzzjoni minn, pereżempju, il-qamħ. Għalkemm din id-dikjarazzjoni ma kenitx sostanzjata, l-informazzjoni disponibbli wriet li l-bijoetanol prodott mill-pitrava zokkrija jirrappreżenta biss parti żgħira tal-produzzjoni totali tal-Unjoni, madwar 12 % fl-2011 u li tnejn mill-kumpanniji inklużi fil-kampjun parzjalment jużaw il-pitrava zokkrija bħala prodott ta’ materja prima għall-produzzjoni tal-bijoetanol. Għaldaqstant id-dikjarazzjoni hi miċħuda.
(30)
Abbażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-kampjun magħżul kif spjegat hawn fuq għall-iskop tal-analiżi tal-ħsara tqies bħala li huwa rappreżentattiv għall-industrija tal-Unjoni.
1.2.3. Teħid ta’ kampjun ta’ importaturi mhux relatati
(31)
Fid-dawl tal-għadd potenzjalment kbir ta’ importaturi involuti fil-proċedura, it-teħid tal-kampjuni kien maħsub għall-importaturi fin-notifika ta’ bidu skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
(32)
Tliet importaturi biss ipprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun sal-iskadenza stabbilita fin-notifika ta’ bidu. Fid-dawl tan-numru limitat ta’ importaturi li kkooperaw, it-teħid ta’ kampjun ma tqiesx li huwa meħtieġ.
1.2.4. Tweġibiet għall-kwestjonarju u verifiki
(33)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa li huma kkonċernati. Għaldaqstant il-kwestjonarji ntbagħtu lill-esportaturi/produtturi tal-Istati Uniti tal-Amerika inklużi fil-kampjun, lill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, lit-tliet importaturi mhux relatati li kkooperaw fl-Unjoni u lill-utenti kollha magħrufa li huma kkonċernati fl-investigazzjoni.
(34)
Waslu tweġibiet mingħand l-esportaturi/produtturi fl-Istati Uniti tal-Amerika inklużi fil-kampjun, il-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, żewġ importaturi mhux relatati u erba’ utenti.
(35)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha pprovduta mill-partijiet interessati u meqjusa bħala meħtieġa għall-finijiet ta’ determinazzjoni definittiva ta’ dumping, ħsara li tirriżulta minnu u interess tal-Unjoni.
(36)
Saru żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-kumpanniji li ġejjin:
Esportaturi/produtturi fl-Istati Uniti tal-Amerika
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa
-
POET LLC, Wichita, Kansas u Sioux Falls, South Dakota
Operaturi tas-suq mhux relatati fl-Istati Uniti tal-Amerika
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas
Operatur relatat fl-Isvizzera
-
Cargill International SA, Ġinevra
Produtturi fl-Unjoni
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, il-Pajjiżi l-Baxxi
-
BioWanze S.A., Wanze, il-Belġju.
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, il-Ġermanja
-
Ensus, Yarm, ir-Renju Unit.
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, l-Isvezja.
-
Tereos BENP, Lillebonne, Franza.
Importaturi mhux relatati fl-Unjoni
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, il-Pajjiżi l-Baxxi
-
Greenergy Fuels Limited, Londra, ir-Renju Unit
Utenti fl-Unjoni
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Rotterdam, il-Pajjiżi l-Baxxi
1.3. Il-perijodu tal-investigazzjoni u l-perijodu kkunsidrat
(37)
L-investigazzjoni tad-dumping u tal-ħsara kopriet il-perijodu mill-1 ta’ Ottubru 2010 sat-30 ta’ Settembru 2011. L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-evalwazzjoni tal-ħsara kopra l-perijodu minn Jannar 2008 sa tmiem il-PI (“il-perijodu kkunsidrat”).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(38)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-bijoetanol, kultant imsejjaħ “karburant etanol”, jiġifieri l-alkoħol etiliku prodott minn prodotti agrikoli (kif elenkat fl-Anness I tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea), denaturat jew le, esklużi prodotti b’kontenut ta’ ilma ta’ aktar minn 0,3 % (m/m) imkejjel skont l-istandard EN 15376, iżda inkluż l-alkoħol etiliku prodott minn prodotti agrikoli (kif elenkat fl-Anness I tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea) li jinsab f’taħlit ma’ gażolina b’kontenut ta’ alkoħol etiliku ta’ aktar minn 10 % (v/v) li joriġina fl-Istati Uniti tal-Amerika, li attwalment jaqa’ fil-kodiċi NM ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 u ex 3824 90 97.
(39)
Il-bijoetanol jista’ jiġi prodott minn diversi materji primi agrikoli, bħall-kannamiela, il-pitrava zokkrija, il-patata, il-manjoka u l-qamħirrun. Fl-Istati Uniti tal-Amerika ssir distinzjoni abbażi tad-diversi materji primi, kif deskritt hawn taħt:
(a)
Il-Bijokarburant Konvenzjonali (li prinċipalment huwa prodott minn materja prima tal-qamħirrun u normalment jissejjaħ etanol tal-qamħirrun) li huwa definit bħala karburant rinnovabbli dderivat minn lamtu tal-qamħirrun prodott minn faċilitajiet li bdew jinbnew wara d-data tad-dħul fis-seħħ tal-Att dwar l-Indipendenza tal-Enerġija u s-Sigurtà f’Diċembru 2007 (5) u li fil-futur irid jikseb tnaqqis ta’ 20 % fl-emissjonijiet tal-gass serra (greenhouse gas - “GHG”) meta mqabbla ma’ emissjonijiet bażi GHG fuq il-bażi taċ-ċiklu tal-ħajja tal-gażolina u d-diżil.
(b)
Il-Bijokarburant Avvanzat li huwa definit bħala karburant rinnovabbli minbarra l-etanol idderivat mil-lamtu tal-qamħirrun, li huwa derivat minn bijomassa rinnovabbli u li għandu emissjonijiet GHG fuq il-bażi taċ-ċiklu tal-ħajja, kif iddeterminat mill-Amministratur tal-Att dwar il-Politika tal-Enerġija (Energy Policy Act - “EPA”), li jkunu ta’ mill-inqas 50 % inqas minn emissjonijiet bażi GHG. Dan it-terminu jinkludi “bijokaburanti ċellulożiċi” bħal bijoetanol u “diżil ibbażat fuq il-bijomassa.” L-iskeda għall-Bijokarburanti Avvanzati tinkludi l-iskeda għall-Bijokarburanti Ċellulożiċi, id-Diżil Ibbażat fuq il-Bijomassa, u Bijokarburanti Avvanzati mhux Differenzjati.
(40)
B’mod aktar speċifiku, il-Bijokarburant Ċellulożiku (6) huwa definit bħala karburant rinnovabbli dderivat minn kwalunkwe ċelluloża, emiċelluloża, jew linjina li huwa dderivat minn bijomassa rinnovabbli u li għandu emissjonijiet GHG fuq il-bażi taċ-ċiklu tal-ħajja, kif iddeterminat mill-Amministratur EPA, li huma ta’ mill-inqas 60 % inqas mill-emissjonijiet bażi GHG fuq il-bażi taċ-ċiklu tal-ħajja. Il-bijokarburanti ċellulożiċi jinkludu l-bijoetanol ċellulożiku. Hemm riċerki u proġetti bi prova li huma appoġġati bil-kbir mill-Gvern Federali tal-Istati Uniti għall-produzzjoni ta’ Bijokarburanti Avvanzati u b’mod partikolari l-bijoetanol ċellulożiku, prodott b’mod partikolari minn skart agrikolu u tal-foresti. Skont uffiċjali tal-Istati Uniti u data disponibbli pubblikament (7), il-produzzjoni ta’ dan it-tip ta’ bijoetanol se tilħaq madwar 4 biljun litru fl-2014 u aktar minn 50 biljun litru sal-2021. Il-produzzjoni tal-bijoetanol ċellulożiku kienet negliġibbli fil-PI.
(41)
Matul il-perijodu ta’ investigazzjoni sa issal-qamħirrun kien il-materja prima prinċipali użata fl-Istati Uniti, filwaqt li l-materja prima prinċipali użata fl-Unjoni huwa l-qamħ.
(42)
L-investigazzjoni wriet li l-bijoetanol ġeneralment jinbiegħ fil-forma pura tiegħu lil blenders/operaturi tas-suq li jħalltuh (8) mal-gażolina b’mod partikolari biex jipproduċu taħlitiet ta’ livell għoli li huma esportati jew mibjugħa fis-suq domestiku għal taħlit ulterjuri u biex jiġi kkonsmat bħala karburant. It-taħlit mhuwiex operazzjoni kumplessa ħafna u jista’ jsir billi l-prodotti jitħalltu f’tankijiet speċjali filwaqt li jiżdiedu l-perċentwali mixtieqa ta’ bijoetanol u gażolina.
(43)
Sabiex jiġu identifikati d-diversi tipi ta’ bijoetanol u taħlitiet tal-bijoetanol użati madwar id-dinja, it-taħlit tal-karburant etanol għandhom numri “E” li jiddeskrivu l-perċentwal ta’ karburant etanol fit-taħlita skont il-volum. Pereżempju, E85 huwa 85 % etanol u 15 % gażolina. It-taħlitiet b’livell baxx ta’ etanol, minn E5 sa E25, huma magħrufa wkoll bħala gasoħol, għalkemm fuq livell internazzjonali l-aktar użu komuni tat-terminu gasoħol jirreferi għat-taħlita E10. It-taħlitiet ta’ E10 jew inqas intużaw f’aktar minn għoxrin pajjiż madwar id-dinja sal-2011, bl-Istati Uniti fl-ewwel post, fejn kważi l-gażolina kollha mibjugħa bl-imnut fl-2010 kienet imħallta b’10 % bijoetanol.
(44)
L-investigazzjoni wriet li t-tipi kollha ta’ bijoetanol jitqiesu bħala bijokarburanti skont il-Programm Nazzjonali dwar l-Istandard għall-Karburanti Rinnovabbli (National Renewable Fuel Standard - RFS1) imwaqqaf taħt l-Att dwar il-Politika tal-Enerġija tal-2005, li emenda l-Att dwar l-Arja Nadifa billi waqqaf l-ewwel standard nazzjonali għall-karburanti rinnovabbli. Il-Kungress tal-Istati Uniti ta r-responsabbiltà lill-Aġenzija għall-Protezzjoni Ambjentali tal-Istati Uniti (Environmental Protection Agency - EPA) li tikkoordina mad-Dipartiment tal-Enerġija tal-Istati Uniti, id-Dipartiment tal-Agrikoltura tal-Istati Uniti, u l-partijiet interessati sabiex tfassal u timplimenta dan il-programm.
(45)
Bħala riżultat tal-politika tal-enerġija tagħhom, l-Istati Uniti tal-Amerika saret l-akbar produttur ta’ bijoetanol fid-dinja mill-2005, u tirrappreżenta 57,5 % tal-produzzjoni globali. Fl-2009, ir-rekwiżiti skont l-EPA żguraw li tal-anqas kienu prodotti 11-il biljun gallun tal-Istati Uniti ta’ karburanti rinnovabbli, b’mod partikolari biex jintlaħqu l-miri stabbiliti mill-Att dwar l-Indipendenza tal-Enerġija u s-Sigurtà tal-2007. Il-produzzjoni fuq skala kbira ppermettiet ukoll lill-produtturi tal-Istati Uniti li jsiru esportaturi tal-bijoetanol lejn swieq oħra, inkluża l-Unjoni.
(46)
Abbażi ta’ sorsi uffiċjali, is-suq u informazzjoni disponibbli pubblikament (9), it-tipi kollha ta’ bijoetanol u bijoetanol f’taħlitiet, jiġifieri taħlitiet ta’ bijoetanol b’gażolina minerali kif spjegat fil-premessa (43) hawn fuq, li huma prodotti fl-Istati Uniti tal-Amerika u mibjugħa fl-Istati Uniti tal-Amerika jew esportati jitqiesu bħala karburanti tal-bijoetanol u huma parti minn pakkett leġislattiv li jikkonċerna l-effiċjenza fl-enerġija u l-enerġija rinnovabbli u karburanti alternattivi fl-Istati Uniti tal-Amerika.
(47)
Instab li t-tipi kollha ta’ bijoetanol u bijoetanol f’taħlitiet koperti minn din l-investigazzjoni, minkejja differenzi possibbli f’termini tal-materja prima użata għall-produzzjoni, jew varjazzjonijiet fil-proċess tal-produzzjoni, it-tipi kollha għandhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi, jew simili ħafna, u jintużaw għall-istess skopijiet. Il-varjazzjonijiet minuri possibbli fil-prodott ikkonċernat ma jbiddlux id-definizzjoni bażika tiegħu, il-karatteristiċi tiegħu, jew il-perċezzjoni li diversi partijiet għandhom tiegħu.
(48)
Xi partijiet iddikjaraw li d-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat ma kenitx ċara, b’mod partikolari għaliex ma kenitx tippermetti li ssir distinzjoni bejn il-bijoetanol li jintuża bħala karburant minn dak maħsub għal użi oħrajn. B’hekk, huma ddikjaraw li l-investigazzjoni għandha tkopri l-etanol għal kull tip ta’ użu u l-etanol minn kull sors, inkluż etanol sintetiku li jikkompeti mal-bijoetanol għal użu industrijali.
(49)
Parti oħra ddikjarat il-kuntrarju, jiġifieri li l-investigazzjoni għandha tkopri biss il-bijoetanol li jintuża bħala karburant u li b’hekk il-bijoetanol għal użu industrijali għandu jiġi eskluż.
(50)
F’dan il-kuntest, ġie osservat li l-prodott ikkonċernat għandu jkun definit primarjament abbażi tal-karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi bażiċi tiegħu u mhux abbażi tal-użu jew l-applikazzjonijiet tiegħu. Prodott li jkollu diversi applikazzjonijiet jista’ tabilħaqq ikollu l-istess karatteristiċi bażiċi jew simili minkejja l-użu ulterjuri tiegħu u f’ċerti ċirkustanzi jista’ jkun meħtieġ li ssir analiżi aktar dettaljata tad-definizzjoni tal-prodott u l-iskop tal-prodott fid-dawl tal-ispeċifiċità tal-industrija u s-suq.
(51)
F’dan il-każ, kien ċar li n-notifika ta’ bidu ma kellhiex l-għan li tkopri l-etanol sintetiku fid-definizzjoni tal-prodott. L-etanol sintetiku għandu karatteristiċi differenti mill-bijoetanol u ma jikkorrispondix mal-kriterji msemmija hawn fuq li huma relatati mad-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat. Ma hemm l-ebda produttur li jiffoka fuq il-produzzjoni ta’ dak il-prodott li ħa sehem f’din l-investigazzjoni. Għaldaqstant, l-etanol sintetiku ma jistax jiġi inkluż fid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat u jaqa’ barra mill-ambitu tal-investigazzjoni. Kuntrarju għas-suġġeriment li għamlu xi partijiet, din il-kjarifika ma twassalx għal bidla fl-ambitu tal-investigazzjoni jew id-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat u ma kellha l-ebda impatt fuq il-kwalità tad-data użata.
(52)
Il-bijoetanol li jintuża bħala karburant u l-bijoetanol maħsub għal użi oħrajn jista’ jkollhom karatteristiċi simili. Madankollu, matul l-investigazzjoni ġie eżaminat id-dumping fil-livell tal-operaturi tal-Istati Uniti li pproduċew jew ħalltu l-bijoetanol biex jintuża bħala karburant, jiġifieri l-bijoetanol li għandu jiġi inkluż f’taħlita tal-karburant. Bl-istess mod, l-investigazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni ffukat fuq il-bijoetanol maħsub biex jintuża bħala karburant u mhux għal użi oħrajn. Għaldaqstant, il-bijoetanol maħsub għal użi oħrajn għajr bħala karburant ma għandhux jiġi kopert mill-ambitu ta’ din l-investigazzjoni.
(53)
L-importaturi li mhux se jużaw il-bijoetanol importat tal-Istati Uniti tal-Amerika bħala karburant għandhom il-possibilità li jagħmlu dikjarazzjoni soġġetta għad-dispożizzjonijiet tal-użu aħħari kif stabbilit mid-dispożizzjonijiet implimentattivi inkorporati fl-Artikoli minn 291 sa 300 tal-Kodiċi tal-Unjoni Doganali (10).
2.2. Prodott simili
(54)
Instab li l-bijoetanol manifatturat mill-industrija tal-Unjoni u mibjugħ fis-suq tal-Unjoni għandu karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi simili meta mqabbel mal-bijoetanol esportat lejn l-Unjoni mill-Istati Uniti tal-Amerika.
(55)
Kif deskritt fil-premessa (39) hawn fuq, il-bijoetanol jista’ jiġi prodott minn diversi materji primi. Madankollu, l-investigazzjoni ma indikatx li l-materja prima użata twassal għal xi differenzi fil-karatteristiċi tal-prodott aħħari. Instab li l-prodott ikkonċernat prodott fl-Istati Uniti tal-Amerika b’mod partikolari mill-qamħirrun u esportat lejn l-Unjoni huwa interskambjabbli ma’ dak prodott b’mod partikolari mill-qamħ u mibjugħ fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda differenzi, jew jekk hemm dawn mhumiex sinifikanti, fl-użi u fil-perċezzjoni minn operaturi u utenti fis-suq fir-rigward tal-bijoetanol.
(56)
Għaldaqstant wieħed għandu jikkonferma li l-bijoetanol prodott u mibjugħ fl-Unjoni u l-prodott ikkonċernat esportat mill-Istati Uniti tal-Amerika għandhom jitqiesu bħala simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
(57)
Xi wħud mill-produtturi tal-Istati Uniti inklużi fil-kampjun iddikjaraw li l-bijoetanol prodott u mibjugħ fis-suq tal-Istati Uniti tal-Amerika ma kienx bħall-prodott ikkonċernat, peress li ma jikkorrispondix strettament mat-test tad-deskrizzjoni tal-prodott kif stipulat fin-notifika ta’ bidu. Effettivament, it-tipi ta’ bijoetanol mibjugħa fis-suq tal-Istati Uniti tal-Amerika għandhom kontenut ta’ ilma li jaqbeż il-limitu ta’ 0,3 % u jikkorrispondi għall-istandard tal-Istati Uniti tal-Amerika (ASTM) u mhux għall-EN 15376.
(58)
Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-bijoetanol prodott għal bejgħ fis-suq tal-Istati Uniti jaqbel fil-parti l-kbira mal-karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi tal-prodott ikkonċernat. L-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku jistipula li prodott simili ma għandux ikun neċessarjament l-istess fl-aspetti kollha bħall-prodott ikkonċernat, iżda jista’ jkun prodott li għalkemm mhuwiex l-istess f’kull aspett, ikollu karatterstiċi li jixbhu mill-qrib lil dawk tal-prodott ikkonċernat. Dan huwa l-każ għall-bijoetanol mibjugħ fis-suq tal-Istati Uniti u l-bijoetanol esportat lejn l-Unjoni. Jeżistu preċedenti fejn il-prodotti tqiesu li kienu simili għall-prodott ikkonċernat minkejja ċerti differenzi (11).
(59)
Għalhekk ġie deċiż li s-sejba provviżorja tiġi invertita u jiġi meqjus li l-bijoetanol ASTM mibjugħ fis-suq tal-Istati Uniti huwa prodott simili għall-prodott ikkonċernat fit-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. ID-DUMPING
3.1. Introduzzjoni
(60)
Kif spjegat fil-premessi (6) sa (16) hawn fuq, sabiex tiġi investigata l-eżistenza possibbli ta’ dumping, l-investigazzjoni kopriet il-produtturi ta’ bijoetanol, minn naħa, u operaturi tas-suq/blenders li kienu qed jesportaw il-prodott ikkonċernat lejn is-suq tal-Unjoni, min-naħa l-oħra.
(61)
Skont l-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku, ir-Regolament li jimponi d-dazju jispeċifika d-dazju għal kull fornitur jew, jekk dan ma jkunx prattikabbli, id-dazju għall-pajjiż fornitur ikkonċernat.
(62)
Ċerti produtturi ddikjaraw li kien possibbli li l-prodotti tagħhom jiġu identifikati u intraċċati meta jinbiegħu lil operaturi tal-Istati Uniti għal esportazzjoni, b’mod partikolari lejn l-Unjoni. Huma rreferew għall-proċess ta’ ċertifikazzjoni previst mir-RED iżda ma setgħux b’mod partikolari jagħmlu rabta bejn il-bejgħ tagħhom fis-suq tal-Istati Uniti u l-esportazzjonijiet li saru minn operaturi oħra lejn l-UE. Kif imsemmi fil-premessa (12) hawn fuq u (63) hawn taħt, dawn il-produtturi wkoll ma kinux konxji tal-livell tal-prezz ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(63)
F’dan il-każ instab li l-istruttura tal-industrija tal-bijoetanol u l-mod kif il-prodott ikkonċernat kien prodott u mibjugħ fis-suq tal-Istati Uniti u esportat lejn l-Unjoni għamluha imprattikabbli li jitwaqqfu marġini ta’ dumping individwali għall-produtturi tal-Istati Uniti. B’mod aktar speċifiku, il-produtturi fil-kampjun tal-Istati Uniti ma esportawx il-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni u l-operaturi tas-suq/blenders li ġew investigati ġabu l-bijoetanol minn diversi produtturi, ħalltuh u bigħuh b’mod partikolari għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, b’hekk, kuntrarju għall-allegazzjonijiet li saru mill-partijiet ta’ hawn fuq, ma kienx possibbli li jiġi intraċċat ix-xiri kollu individwalment u jitqabblu l-valuri normali mal-prezzijiet ta’ esportazzjoni rilevanti u mhuwiex possibbli li jiġi identifikat il-produttur fil-mument tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Fi kliem ieħor, kull dispaċċ li sar lejn l-UE fih bijoetanol prodott minn diversi produtturi tal-Istati Uniti fl-Istati Uniti u mhux biss mill-kampjun tal-Istat Uniti. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet ukoll li l-livell tal-prezzijiet li l-kampjun tal-Istati Uniti kien jitlob lill-klijenti tal-Istati Uniti tagħhom fl-Istati Uniti tal-Amerika ma kienx konformi mal-prezz realment imħallas jew li għandu jitħallas għall-prodott ikkonċernat meta jiġi esportat lejn l-Unjoni.
(64)
Għaldaqstant, huwa meqjus li għandu jitwaqqaf marġini ta’ dumping għall-pajjiż kollu.
3.2. Il-valur normali
(65)
Għad-determinazzjoni tal-valur normali skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni l-ewwel stabbiliet jekk il-bejgħ domestiku tal-prodott ikkonċernat miż-żewġ operaturi tas-suq/blenders li kkooperaw lil konsumaturi indipendenti sarx f’volumi rappreżentattivi, jiġifieri jekk il-volum totali ta’ dan il-bejgħ kienx jirrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali ta’ bejgħ mill-esportazzjoni lejn l-Unjoni matul il-PI.
(66)
Minħabba li l-bejgħ tal-prodott simili fis-suq domestiku sar fi kwantità suffiċjenti, il-valur normali ġie ddeterminat fuq il-bażi tal-prezz imħallas jew li għandu jitħallas liż-żewġ operaturi tas-suq/blenders imsemmija qabel, fl-andament normali tal-kummerċ, minn konsumaturi indipendenti fl-Istati Uniti tal-Amerika.
3.3. Il-prezz tal-esportazzjoni
(67)
L-operaturi tas-suq/blenders ipprovdew data li ppermettiet li jiġi stabbilit prezz tal-esportazzjoni fuq il-bażi tal-prezzijiet tagħhom li huma realment imħallsa jew li għandhom jitħallsu skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku. Għal dawk it-tranżazzjonijiet li għalihom saru l-importazzjonijiet lejn l-Unjoni permezz ta’ kumpannija tan-negozju relatata, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-ewwel prezz tal-bejgħ mill-ġdid tal-operatur tas-suq relatat lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku.
(68)
Fir-rigward tal-bejgħ li sar permezz ta’ operatur tas-suq relatat fl-Isvizzera, l-ispejjeż tal-bejgħ, l-ispejjeż ġenerali u dawk amministrattivi (SG&A) u l-qligħ ma tnaqqsux mill-prezz tal-esportazzjoni minħabba li tqiesu li mhumiex spejjeż bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid fl-Unjoni. L-investigazzjoni wriet li l-attività prinċipali tal-operatur tas-suq relatat kienet tikkonsisti mill-immaniġġar ta’ flus għall-unità tan-negozju taz-“zokkor” li għaliha jappartjenu l-bijokarburanti u l-hedging tar-riskji inerenti fl-impriżi agrikoli billi jiġu konklużi kuntratti tad-derivati kemm fi swieq b’bejgħ dirett kif ukoll fi swieq finanzjarji organizzati.
(69)
Xi produtturi tal-Istati Uniti ddikjaraw li hija prattika kostanti tal-istituzzjonijiet li jieħdu l-prezz tal-bejgħ tal-esportatur lill-ewwel klijent indipendenti bħala l-prezz tal-esportazzjoni li għandu jintuża għall-kalkoli tad-dumping. F’dan il-każ, dan il-prezz jista’ jkun il-prezz tal-bejgħ tal-produtturi tal-Istati Uniti lil operaturi tas-suq/blenders mhux relatati. Madankollu, kif imsemmi fil-premessi (62) u (63) hawn fuq, ħadd mill-produtturi tal-Istati Uniti tal-bijoetanol ma esporta l-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni u ma kinux konxji mil-livell tal-prezz tal-esportazzjoni lejn l-UE. Għaldaqstant, il-prezz domestiku tagħhom ma jistax jintuża peress li mhuwiex prezz ta’ esportazzjoni mħallas jew li għandu jitħallas għall-prodott ikkonċernat fl-Unjoni. Għaldaqstant id-dikjarazzjoni tagħhom ma tistax tiġi aċċettata.
3.4. Tqabbil
(70)
It-tqabbil bejn il-valur normali medju peżat u l-prezz medju peżat tal-esportazzjoni għal kull tip ta’ prodott stabbilit għall-operaturi tas-suq/blenders li kkooperaw sar fuq bażi ex-works, filwaqt li tqiesu, skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, id-differenzi fil-fatturi li ntwerew li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabbiltà tal-prezzijiet. Operatur tas-suq/Blender wieħed iddikjara li d-data dwar bejgħ domestiku ma kenitx rappreżentattiva. Peress li l-operatur tas-suq/blender naqas milli jipprovdi d-data dwar il-bejgħ domestiku kollu, il-kalkolu huwa bbażat fuq dawk ipprovduti fil-kwestjonarju u matul iż-żjara fuq il-post.
(71)
Operatur tas-suq/Blender wieħed argumenta li l-kalkolu tal-prezz tal-bejgħ domestiku għandu jkun ibbażat fuq data tas-suq immedjat minn NYMEX. Il-Kummissjoni tqis li d-data vverifikata miż-żewġ operaturi tas-suq/blenders hija aktar kredibbli.
(72)
Għal dan il-għan, ingħatat konċessjoni xierqa f’forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi fl-ispejjeż tat-trasport, tal-assigurazzjoni, tal-immaniġġar, tat-tagħbija u spejjeż anċillari fejn applikabbli u ġġustifikat.
(73)
Il-prodott ikkonċernat u l-prodott simili jippreżentaw il-partikolarità li l-operaturi tas-suq/blenders irċevew sussidju prinċipalment fil-forma ta’ krediti tat-taxxa tas-sisa matul il-PI fuq il-bejgħ tagħhom ta’ taħlitiet tal-bijoetanol. Il-metodu użat sabiex jitwaqqaf valur normali u prezz ta’ esportazzjoni huwa metodu fejn il-prezzijiet attwali tal-bejgħ, il-prezz domestiku u l-esportazzjoni tal-operaturi tas-suq/blenders imsemmija jitqiesu bis-sħiħ. Għalhekk, tqabbil tal-bejgħ magħmul minn operaturi tas-suq/blenders fis-suq tal-Istati Uniti u l-prezzijiet tal-operaturi tas-suq/blenders lejn l-UE, sabiex jiġi kkalkulat il-livell tad-dumping fuq il-prodott ikkonċernat, jelimina kwalunkwe impatt possibbli li s-sussidju seta’ kellu fuq il-prezzijiet, billi s-sussidju affettwa bl-istess mod kemm il-bejgħ domestiku kif ukoll il-bejgħ esportat matul il-PI. Operatur tas-suq/Blender wieħed iddikjara li ma rċeviex sussidju għall-bejgħ domestiku tiegħu. Madankollu, naqas milli jipprovdi prova ta’ din id-dikjarazzjoni; huwa diffiċli li d-dikjarazzjoni tiġi rrikonċiljata ma’ informazzjoni provduta mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti dwar l-użu tas-sussidju.
3.5. Id-dumping
(74)
Kif stipulat fl-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-valur medju normali peżat skont it-tip ta’ prodott tqabbel mal-prezz medju peżat tal-esportazzjoni tat-tip korrispondenti tal-prodott ikkonċernat. Abbażi ta’ dak it-tqabbil, l-operaturi tas-suq/il-blenders mhux relatati li kkooperaw instabu li kienu involuti fi prattiki ta’ dumping.
(75)
Il-marġini tad-dumping medju peżat ta’ 9,5 % twaqqaf abbażi tad-data aggregata tal-operaturi tas-suq/blenders li kkooperaw, u jirrappreżenta l-marġini tad-dumping mal-pajjiż kollu għall-Istati Uniti tal-Amerika.
(76)
Xi produtturi tal-Istati Uniti inklużi fil-kampjun iddikjaraw li fil-każ ta’ impożizzjoni ta’ miżuri ta’ antidumping definittivi, huma kienu jistennew li jiksbu l-marġini tad-dazju individwali tagħhom. Fid-dawl tal-kontenut tal-premessi (6) sa (16) u r-raġunament fil-premessi (60) sa (64) hawn fuq, din id-dikjarazzjoni ma tistax tiġi aċċettata billi l-investigazzjoni kkonfermat li għal dawn l-operaturi, b’mod partikolari minħabba li ma kellhom l-ebda esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI, ma kienx possibbli li l-prodotti tagħhom jiġu intraċċati meta jkunu esportati lejn l-Unjoni u ġeneralment ma kellhom l-ebda idea taż-żmien tal-esportazzjoni u tal-prezz imħallas jew li kellu jitħallas mill-importaturi tal-Unjoni, għaldaqstant ma setax jiġi stabbilit prezz ta’ esportazzjoni u marġini ta’ dumping b’mod affidabbli għal dawn il-produtturi.
(77)
Ċerti produtturi talbu aktar informazzjoni dwar il-kalkoli tad-dumping imwaqqfa għaż-żewġ operaturi tas-suq/blenders li kkooperaw. Madankollu, fuq naħa waħda għandu jitqies li l-informazzjoni mitluba fiha informazzjoni sigrieta tan-negozju u għalhekk ma tistax tiġi divulgata lil partijiet oħra apparti l-parti kkonċernata. Min-naħa l-oħra, hija prattika kostanti tal-istituzzjonijiet li jiddivulgaw il-metodu ġenerali użat sabiex jiġi stabbilit id-dumping lill-partijiet kollha li għalihom ma tkun intużat l-ebda data individwali fil-kalkoli. Dan il-metodu ġie deskritt fid-dokument ta’ informazzjoni ġenerali li ntbagħat lill-partijiet kollha.
4. ĦSARA
4.1. Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(78)
Il-produzzjoni tal-Unjoni ġiet stabbilita abbażi ta’ rapport tas-suq ipprovdut mir-rikorrent matul l-investigazzjoni. Il-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili stipulata f’dan ir-rapport tqabblet mal-informazzjoni pprovduta mis-17-il produttur tal-Unjoni li kkooperaw. Instabet differenza żgħira ta’ madwar 5 % bejn iż-żewġ settijiet ta’ data. Din hija spjegata mill-fatt li xi produtturi relattivament żgħar tal-Unjoni li ma kkooperawx ma ssottomettewx l-informazzjoni tal-produzzjoni. Abbażi ta’ dan, il-produzzjoni totali tal-Unjoni ġiet stmata għal 3,42 miljun tunnellata matul il-PI. Il-produtturi tal-Unjoni li jkopru l-produzzjoni totali tal-Unjoni jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikoli 4(1) u 5(4) tar-Regolament bażiku u għaldaqstant jissejħu “l-Industrija tal-Unjoni”.
4.2. Il-konsum tal-Unjoni
(79)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-industrija tal-Unjoni, flimkien mal-volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi stabbiliti abbażi tal-aqwa statistiċi disponibbli, filwaqt li tnaqqsu l-varjazzjoni fil-ħażna u l-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni kif irrappurtati mill-industrija tal-Unjoni. Xi partijiet iddikjaraw li l-istatistiċi użati biex jiġi stabbilit il-konsum ma kinux kompluti minħabba li importazzjonijiet sinifikanti ta’ bijoetanol minn pajjiżi terzi oħra, speċjalment matul il-PI, ma kinux ġew meqjusa. Huma qiesu wkoll li l-volum tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti kien stmat iżżejjed mill-Kummissjoni u li għaldaqstant il-figuri għall-konsum u s-sehem fis-suq ma kinux kredibbli.
(80)
Dawn id-dikjarazzjonijiet ġew analizzati u kontroverifikati mal-informazzjoni disponibbli. Fir-rigward tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra, il-partijiet ma pprovdew l-ebda evidenza dwar il-volumi ta’ importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat. Madankollu, l-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra ġew meqjusa fl-istima tal-importazzjonijiet. Għall-volum tal-importazzjonijiet tal-Istati Uniti, instab żball ta’ ikkuppjar fl-istima tal-importazzjonijiet tal-Istati Uniti matul il-PI. Għalhekk, il-volum tal-importazzjonijiet ġie vvalutat mill-ġdid u aġġustat fejn meħtieġ. Madankollu, dan ma għandu l-ebda impatt fuq il-konklużjonijiet milħuqa fil-valutazzjonijiet tal-ħsara u l-kawżalità.
(81)
Fir-rigward tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat, għandu jiġi enfasizzat li ma hemm l-ebda kodiċi doganali speċifiku ta’ Nomenklatura Magħquda għall-prodott ikkonċernat. Barra minn hekk, il-kodiċi tan-Nomenklatura Magħquda fejn il-prodott ikkonċernat jista’ jiġi ddikjarat lill-awtoritajiet doganali tinkludi prodotti oħra minbarra l-prodott ikkonċernat.
(82)
Għall-importazzjonijiet tat-taħlitiet tal-bijoetanol, it-tweġibiet ivverifikati għall-kwestjonarju tal-importaturi mhux relatati wrew li ħafna mill-importazzjonijiet ġew iddikjarati fid-dwana taħt il-kodiċi TARIC 3824909799. Madankollu, il-volum tal-importazzjonijiet ma jistax jinkiseb direttament mill-Eurostat minħabba li l-kodiċi TARIC jinkludi diversi prodotti kimiċi apparti l-prodott ikkonċernat.
(83)
Rigward l-importazzjonijiet iddikjarati fil-kodiċijiet tan-Nomenklatura Magħquda 2207 10 00 u 2207 20 00, ma kienx possibbli li ssir distinzjoni bejn il-prodott ikkonċernat u l-prodotti l-oħrajn li mhumiex ikkonċernati mill-investigazzjoni minħabba n-nuqqas ta’ informazzjoni suffiċjenti dwar il-prodott importat.
(84)
Għaldaqstant, fin-nuqqas tad-dettalji kompluti dwar l-importazzjonijiet disponibbli mill-Eurostat, ġie deċiż li jintużaw ukoll sorsi oħra ta’ informazzjoni bl-iskop li jiġu stabbiliti l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni.
(85)
Sabiex tinkiseb l-aħjar stima tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mill-Istati Uniti tal-Amerika, ġie meqjus li l-aktar bażi kredibbli kienu l-istatistiċi pprovduti mill-Kummissjoni Internazzjonali tal-Kummerċ tal-Istati Uniti (International Trade Commission - ITC). Il-volumi tal-esportazzjonijiet irrappurtati jikkorrispondu għall-kodiċijiet tariffarji tal-Istati Uniti 2207 10 60 u 2207 20 00.
(86)
Ġie adottat approċċ raġonevoli biex jiġu stmati dawn l-importazzjonijiet u tqiesu l-kwantitajiet kollha rrappurtati mill-Kummissjoni Internazzjonali tal-Kummerċ tal-Istati Uniti għat-twaqqif tal-importazzjonijiet tal-Istati Uniti fis-suq tal-Unjoni.
(87)
L-istima dwar l-importazzjonijiet fl-Unjoni li joriġinaw mill-Brażil kienet ibbażata fuq is-sorsi ta’ informazzjoni li ġejjin: rapporti maħruġa mill-Aġenzija tar-Renju Unit għall-karburanti Rinnovabbli għall-importazzjonijiet fir-Renju Unit; estrazzjonijiet tal-bażi tad-data dettaljata dwar id-dwana fuq l-importazzjoni pprovduti mill-Pajjiżi l-Baxxi, l-Isvezja u l-Finlandja u mill-Eurostat. Għall-Pajjiżi l-Baxxi, l-Isvezja u l-Finlandja, il-volum tal-importazzjonijiet ġie stmat abbażi tal-ismijiet tal-importatur u tal-esportatur u d-deskrizzjoni tal-prodott meta din kienet disponibbli. Biex jiġu stmati dawn l-importazzjonijiet, ġie adottat approċċ konservattiv. Il-kwantitajiet kollha li ġew irrapportati ġew meqjusa għall-kalkolu tal-importazzjonijiet.
(88)
Fl-aħħar nett, l-Eurostat kien użat ukoll sabiex jiġu stmati l-importazzjonijiet li kien fadal fl-Unjoni għall-Istati Membri minbarra dawk imsemmija fil-premessa (87) hawn fuq. Ġie applikat aġġustament għall-volumi tal-importazzjoni abbażi tal-perċentwali ta’ bijoetanol użati bħala karburant fl-Unjoni. Is-sors ta’ dan l-aġġustament jista’ jinstab fir-rikors. Dan il-perċentwal inkiseb mill-bilanċ annwali tal-alkoħol etiliku ippubblikat mill-Kummissjoni Ewropea (12). Il-perċentwal ta’ bijoetanol użat bħala karburant fl-Unjoni kien ta’ 54 % fl-2008, 66 % fl-2009, u 68 % fl-2010. Għall-PI, il-perċentwal tal-2010 intuża għall-għan li jiġu stmati l-importazzjonijiet rilevanti magħmula matul il-PI.
(89)
Għall-istima tal-importazzjonijiet minn oriġini oħrajn, is-sorsi ta’ informazzjoni użati kienu l-Eurostat u l-estrazzjonijiet tal-bażi tad-data dettaljata dwar id-dwana fuq l-importazzjoni pprovduti mill-Pajjiżi l-Baxxi, l-Isvezja u l-Finlandja. Intużat l-istess metodoloġija bħal dik użata biex jiġu stabbiliti l-importazzjonijiet Brażiljani.
(90)
Fir-rigward tal-kalkolu ta’ prezz medju tal-bejgħ CIF għall-importazzjonijiet mill-Istati Uniti tal-Amerika u mill-Brażil, is-sors ta’ informazzjoni huwa l-estrazzjoni tal-bażi tad-data dettaljata dwar id-dwana fuq l-importazzjoni pprovduta mill-Pajjiżi l-Baxxi, l-Isvezja u l-Finlandja. U għall-Istati Uniti tal-Amerika, intużat ukoll data mill-kwestjonarju vverifikat tal-importaturi mhux relatati. Għall-Istati Uniti tal-Amerika, il-prezzijiet medji CIF għall-2008 u l-2009 kienu stmati abbażi tal-prezz medju rrappurtat mill-ITC tal-Istati Uniti għal dawn is-snin, espressi fir-rigward tal-prezz medju tal-bejgħ CIF miksub għall-2010.
(91)
Il-varjazzjoni fil-ħażna twaqqfet abbażi tal-informazzjoni dwar l-industrija tal-Unjoni pprovduta mir-rikorrent.
(92)
Fuq din il-bażi, instab li l-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
2008
2009
2010
PI
Produzzjoni totali tal-Unjoni (tunnellati) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Importazzjonijiet totali minn pajjiżi terzi inkluż il-pajjiż ikkonċernat (tunnellati) (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Esportazzjonijiet totali mill-industrija tal-Unjoni lejn pajjiżi mhux tal-UE (tunnellati) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Varjazzjoni fil-ħażna (13) (tunnellati) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Konsum tal-Unjoni (tunnellati)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Indiċi: 2008 = 100
100
115
121
129
Sors:
(A) rapport tas-suq, (b) Eurostat, il-Kummissjoni Internazzjonali tal-Kummerċ tal-Istati Uniti, l-Aġenzija tar-Renju Unit għall-Karburanti Rinnovabbli u l-bażi tad-data dwar id-dwana fuq l-importazzjoni pprovduta mill-Pajjiżi l-Baxxi, l-Isvezja u l-Finlandja; (C) ir-rikors, it-tweġibiet għall-kwestjonarju mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, l-informazzjoni dwar l-industrija tal-Unjoni pprovduta fir-rikors
(93)
Matul il-perijodu kkunsidrat, il-konsum tal-Unjoni żdied b’mod sinifikanti, b’29 %. Din iż-żieda kienet stimulata permezz tal-implimentazzjoni tad-Direttiva dwar l-Enerġiji Rinnovabbli (Renewable Energies Directive - RED) fl-Istati Membri li stabbilixxew miri ta’ tkabbir għall-konsum tal-enerġiji rinnovabbli.
4.3. Importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat
4.3.1. Il-volum, is-sehem mis-suq u l-prezz tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(94)
F’termini ta’ volum, sehem tas-suq u prezz, l-importazzjonijiet lejn l-Unjoni mill-Istati Uniti tal-Amerika żviluppaw kif ġej matul il-perijodu kkunsidrat:
2008
2009
2010
PI
Volum tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti tal-Amerika (tunnellati) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Indiċi: 2008 = 100
100
84
550
1 082
Sehem mis-suq (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Indiċi: 2008 = 100
100
73
454
837
Prezz medju f’EUR/tunnellata (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Indiċi: 2008 = 100
100
94
92
106
Sors:
(A) volum tal-esportazzjoni ddikjarat mill-Kummissjoni Internazzjonali tal-Kummerċ tal-Istati Uniti, (B) il-bażi tad-data dwar id-dwana fuq l-importazzjoni pprovduta mill-Pajjiżi l-Baxxi, l-Isvezja u l-Finlandja u t-tweġibiet ivverifikati għall-kwestjonarju tal-importaturi mhux relatati.
(95)
L-importazzjonijiet mill-Istati Uniti tal-Amerika żdiedu b’mod sinifikanti, f’termini ta’ volum, minn 63 406 tunnellata għal 686 185 tunnellata matul il-perijodu kkunsidrat. Bl-istess mod, is-sehem mis-suq tal-esportaturi tal-Istati Uniti fl-Unjoni żdied b’mod sinifikanti minn 1,9 % għal 15,7 % matul dan il-perijodu.
(96)
Għalkemm il-prezzijiet medji tal-importazzjoni tal-Istati Uniti żdiedu b’6 % matul il-perijodu kkunsidrat, il-prezzijiet mitluba mill-esportaturi tal-Istati Uniti kienu konsistentement aktar baxxi mill-prezzijiet medji tal-produtturi tal-Unjoni kif spjegat fil-premessa (117). hawn taħt. Dan it-twaqqigħ sistematiku tal-prezz prattikat mill-esportaturi tal-Istati Uniti jispjega ż-żieda sinifikanti fis-sehem mis-suq li kisbu matul il-perijodu kkunsidrat.
4.3.2. It-twaqqigħ tal-prezz tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(97)
Għall-iskop ta’ valutazzjoni ta’ kwalunkwe twaqqigħ tal-prezz matul il-PI, il-prezzijiet tal-bejgħ b’medja peżata għal kull tip ta’ prodott tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun mitluba lill-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal livell ta’ ex-works, tqabblu mal-prezzijiet medji peżati korrispondenti għal kull tip ta’ prodott tal-esportaturi tal-Istati Uniti mitluba lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbilit fuq bażi CIF. Sabiex jippermettu tqabbil ġust tal-prezzijiet, l-aġġustamenti xierqa għad-dazji doganali eżistenti u l-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni ġew applikati għall-prezz tal-Istati Uniti.
(98)
Ir-riżultati ta’ dan it-tqabbil, meta espressi bħala perċentwal tal-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun matul il-perijodu ta’ investigazzjoni, urew twaqqigħ tal-prezz konsistenti ta’ 5,6 % bħala medja. Dan it-twaqqigħ tal-prezz jindika l-pressjoni fuq il-prezz li kienet applikata mill-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni, b’mod partikolari matul il-PI.
4.4. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
4.4.1. Il-kummenti preliminari
(99)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi valutazzjoni tal-indikaturi ekonomiċi kollha għal valutazzjoni tal-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perijodu kkonċernat.
(100)
L-analiżi tal-ħsara fir-rigward tad-data makroekonomika bħall-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, l-inventarji, l-impjiegi, il-produttività u l-kobor tal-marġini tad-dumping hija bbażata fuq id-data tal-industrija tal-Unjoni sħiħa minn ePURE.
(101)
L-analiżi tal-ħsara fir-rigward tad-data mikroekonomika bħall-prezzijiet, il-profittabbiltà, il-fluss ta’ flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investiment, il-kapaċità li jiżdied il-kapital, il-pagi u l-inventarji ġiet stabbilita abbażi tad-data pprovduta mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun permezz ta’ tweġibiet ivverifikati għall-kwestjonarju.
(102)
L-industrija tal-bijoetanol għadha f’fażi ta’ bidu fl-Unjoni. Reċentement il-kumpanniji investew f’faċilitajiet ġodda ta’ produzzjoni jew espandew il-kapaċitajiet eżistenti biex jissodisfaw id-domanda li qed tikber fl-Unjoni. Il-fatt li produtturi ġodda bdew jipproduċu matul il-perijodu kkunsidrat wassal għal żviluppi pożittivi għall-indikaturi bħall-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, il-volum tal-bejgħ u l-impjiegi.
(103)
L-investigazzjoni wriet ukoll li din it-tip ta’ industrija teħtieġ ċertu żmien, bejn sentejn u tliet snin minn mindu tibda, biex tilħaq livelli normali ta’ produzzjoni.
4.4.2. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
2008
2009
2010
PI
Volum tal-produzzjoni (tunnellati)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Indiċi: 2008 = 100
100
130
152
157
Il-kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Indiċi: 2008 = 100
100
116
136
137
Użu tal-kapaċità (%)
63
70
70
72
Indiċi: 2008 = 100
100
112
112
114
Sors:
ibbażat fuq data mill-industrija tal-Unjoni pprovduta mir-rikorrent.
(104)
Bħala riżultat tar-RED, il-produzzjoni tal-Unjoni kibret b’mod sinifikanti fil-perijodu kkunsidrat, b’madwar 57 %. Mill-2008 sal-2010 il-produzzjoni tal-Unjoni żdiedet b’36 % iżda sussegwentement, ir-rata tat-tkabbir naqset b’mod sinifikanti u kienet biss 3,5 % fil-PI meta mqabbla mal-2010.
(105)
Il-kapaċità tal-produzzjoni żdiedet b’37 % matul il-perijodu kkunsidrat u segwiet xejra simili bħall-produzzjoni.
(106)
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità żdiedet b’14 % matul il-perijodu kkunsidrat u din iż-żieda nkisbet fil-bidu tal-perijodu kkunsidrat. Minħabba l-fażi ta’ bidu ta’ ċerti produtturi tal-Unjoni fl-2009, kien mistenni li l-użu tal-kapaċità jiżdied aktar peress li normalment il-produtturi jkunu jeħtieġu bejn sentejn u tliet snin mill-bidu biex jilħqu livelli normali ta’ produzzjoni, kif spjegat fil-premessa (103) hawn fuq. Madankollu, dan ma kienx il-każ.
(107)
Għaldaqstant l-investigazzjoni kkonfermat li diversi kumpanniji fl-UE bdew joperaw fil-bidu jew waqt il-perijodu kkunsidrat minħabba l-pubblikazzjoni mistennija tar-RED. Dan wassal għal żviluppi pożittivi b’mod partikolari għall-fatturi ta’ ħsara ta’ hawn fuq, speċjalment fil-perijodu sal-2010. Iżda s-sitwazzjoni fis-suq tal-Unjoni nbidlet b’koinċidenza maż-żieda ta’ importazzjonijiet tal-Istati Uniti li huma l-oġġett ta’ dumping fl-2010 u t-tkabbir fl-attività mistenni matul il-PI ma seħħx.
4.4.3. Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
2008
2009
2010
PI
Volum tal-bejgħ (tunnellati)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Indiċi: 2008 = 100
100
130
152
159
Sehem mis-suq (%)
60,2
68,3
76,2
74,0
Indiċi: 2008 = 100
100
113
126
122
Sors:
ibbażat fuq data mill-industrija tal-Unjoni pprovduta mir-rikorrent.
(108)
Il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdied b’59 % u nkisbu 13,8 punt perċentwali ta’ sehem mis-suq matul il-perijodu kkunsidrat. Il-volum tal-bejgħ żdied b’mod stabbli bejn l-2008 u l-2010 iżda bejn l-2010 u l-PI l-volum tal-bejgħ żdied inqas mill-konsum li żdied b’6,8 % f’dak il-perijodu.
(109)
Bl-istess mod, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni żdied sal-2010 iżda mbagħad naqas matul il-PI. Fil-perijodu bejn l-2010 u l-PI, filwaqt li l-importazzjonijiet tal-Istati Uniti kważi rduppjaw is-sehem mis-suq tagħhom, u kisbu 7,2 punti perċentwali, l-industrija tal-Unjoni tilfet 2,2 punti perċentwali.
4.4.4. Tkabbir
(110)
Il-konsum tal-Unjoni żdied b’mod sinifikanti matul il-perijodu kkunsidrat, b’29,2 %. Għalkemm il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq żdied ukoll matul dan il-perijodu, l-industrija tal-Unjoni ma bbenefikatx bis-sħiħ minn dan it-tkabbir fil-konsum, b’mod partikolari mill-2010. Mill-2010 sal-PI, iż-żieda fil-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqset u s-sehem mis-suq naqas meta mqabbel mas-snin preċedenti.
(111)
Xi partijiet iddikjaraw li x-xejra tat-tkabbir li dehret minn ċerti indikaturi matul il-perijodu kkunsidrat ma tirriflettix is-sitwazzjoni ta’ industrija li ġarrbet xi ħsara.. Madankollu, kif spjegat hawn fuq, l-investigazzjoni wriet li t-tnaqqis fir-ritmu tat-tkabbir tal-industrija tal-Unjoni fl-2010 u fil-PI ħabat maż-żieda fl-importazzjonijiet bi prezz baxx li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Istati Uniti tal-Amerika.
4.4.5. L-impjiegi u l-produttività
2008
2009
2010
PI
Numru ta’ impjegati
2 331
2 419
2 523
2 552
Indiċi: 2008 = 100
100
104
108
109
Produttività
(unità/impjegat)
924
1 157
1 298
1 328
Indiċi: 2008 = 100
100
125
141
144
Sors:
ibbażat fuq data mill-industrija tal-Unjoni pprovduta mir-rikorrent.
(112)
L-impjiegi żdiedu b’9 % matul il-perijodu kkunsidrat. B’mod aktar speċifiku, kibru bi 8 % mill-2008 sal-2010 iżda żdiedu biss b’mod marġinali b’1 % matul il-PI. Din ix-xejra tirrifletti x-xejra għall-kapaċità u l-produzzjoni fl-Unjoni.
(113)
Il-produttività tal-forza tax-xogħol tal-industrija tal-Unjoni tkejlet bħala l-produzzjoni ta’ kull persuna impjegata f’sena waħda. Din żdiedet b’mod sinifikanti matul il-perijodu kkunsidrat b’44 %, li tirrifletti l-effett tat-tagħlim u ż-żieda fl-effiċjenza matul u wara l-fażi ta’ bidu.
4.4.6. Il-kobor tal-marġini ta’ dumping attwali
(114)
Meta jitqies il-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġini tad-dumping stabbiliti waqt il-PI ma jistax jiġi kkunsidrat bħala negliġibbli.
4.4.7. Irkuprar mill-effetti tad-dumping passat
(115)
Din il-kwistjoni mhix rilevanti f’dan il-każ minħabba l-assenza ta’ effetti ta’ dumping fil-passat.
4.4.8. Il-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni
2008
2009
2010
PI
Prezzijiet tal-bejgħ (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Indiċi: 2008 = 100
100
90
94
109
Sors:
it-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
(116)
Il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’mod ġenerali b’9 % matul il-perijodu kkunsidrat. Dawn naqsu fl-2009 meta mqabbel mal-2008 iżda mbagħad żdiedu b’mod stabbli sa tmiem il-PI. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li ż-żidiet fil-prezz ma kinux biżżejjed biex jippermettu lill-Industrija tal-Unjoni li tkopri l-ispejjeż tagħha. Id-distakk bejn il-prezzijiet tal-bejgħ u l-ispejjeż kompla jiżdied b’mod partikolari matul il-PI. Din is-sitwazzjoni tikkoinċidi maż-żieda fil-preżenza ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping tal-Istati Uniti fis-suq tal-Unjoni.
(117)
L-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni baqgħu ogħla (sa 23 %) minn dawk tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Istati Uniti tal-Amerika matul il-perijodu kkunsidrat.
4.4.9. Il-profittabbiltà, il-fluss ta’ flus, l-investiment, ir-redditu fuq l-investimenti u l-kapaċità li jiżdied il-kapital
2008
2009
2010
PI
Profitt nett qabel it-taxxa (EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Indiċi: 2008 = - 100
- 100
4
- 102
- 246
Profittabbiltà tal-bejgħ fl-Unjoni (% tal-bejgħ nett)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Indiċi: 2008 = - 100
- 100
3
49
84
Fluss ta’ flus (EUR)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Indiċi: 2008 = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Fluss ta’ flus f’% ta’ Bejgħ tal-Unjoni lil partijiet mhux relatati
-0,9
8,7
8,2
4,4
Indiċi: 2008 = - 100
- 100
980
930
494
Investimenti (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Indiċi: 2008 = - 100
100
26
12
7
Redditu fuq l-investiment (%)
-10
2
-88
- 357
Indiċi: 2008 = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Sors:
it-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
(118)
Il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni ġiet stabbilita kemm f’ammonti assoluti (profitt nett qabel it-taxxa) kif ukoll billi ġie espress il-profitt jew it-telf nett qabel it-taxxa bħala perċentwal tal-fatturat tal-bejgħ tal-prodott simili. Il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni kienet negattiva matul il-perijodu kkunsidrat bl-eċċezzjoni tal-2009, meta l-kumpanniji fil-kampjun irnexxielhom jifdu.
(119)
Ir-redditu fuq l-investiment segwa xejra simili, u nqata’ lura sew mir-redditu meħtieġ biex jippermetti s-sopravivenza tal-industrija tal-Unjoni.
(120)
Il-fluss ta’ flus kien negattiv fl-2008 u tjieb fl-2009 u fl-2010. Madankollu, matul il-PI, il-fluss ta’ flus beda jonqos għal darba oħra, u dan jirrifletti deterjorazzjoni fil-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni li tiffinanzja waħedha l-attivitajiet tagħha.
(121)
L-evoluzzjoni tal-profittabbiltà, il-fluss ta’ flus u r-redittu fuq l-investiment matul il-perijodu kkunsidrat illimitaw il-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni li tinvesti fl-attivitajiet tagħha u dgħajfu l-iżvilupp tagħha kif deher ċar bit-tnaqqis ta’ 93 % fl-investimenti matul dan il-perijodu.
4.4.10. Pagi
2008
2009
2010
PI
Pagi (EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Nefqa medja tax-xogħol għal kull impjegat (Euro)
75 691
81 233
88 638
99 646
Indiċi: 2008 = 100
100
107
117
132
Sors:
it-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
(122)
Il-pagi żdiedu bi 32 % matul il-perijodu kkunsidrat, u dan jirrifletti l-qligħ fil-produttività tal-impjegati.
4.4.11. Inventarji
2008
2009
2010
PI
Ħażniet tal-għeluq (tunnellati)
34 585
24 022
38 649
31 408
Indiċi: 2008 = 100
100
69
112
91
Ħażniet relatati mal-produzzjoni (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Sors:
it-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
(123)
Il-livelli tal-ħażniet naqsu ftit matul il-perijodu kkunsidrat.
4.5. Konklużjoni dwar il-ħsara
(124)
L-investigazzjoni wriet li ż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġetti ta’ dumping bi prezzijiet baxxi fis-suq tal-Unjoni seħħet fl-2010 u b’mod partikolari matul il-PI. F’dak il-perijodu, ċerti indikaturi tal-ħsara li huma relatati mas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni tjiebu, iżda t-tkabbir ma kienx konformi maż-żieda fil-konsum matul il-perijodu kkunsidrat u għaldaqstant it-titjib ma kienx biżżejjed biex jippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tiżviluppa l-attivitajiet tagħha.
(125)
Kif huwa normali f’attività ġdida u li qed tikber, ċerti indikaturi, bħall-volum tal-bejgħ, il-produzzjoni, u l-użu tal-kapaċità wrew xejra pożittiva waqt il-perijodu kkunsidrat. Dan huwa spjegat mill-fatt li l-produtturi ġodda tal-Unjoni daħlu fis-suq f’dak il-perijodu. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li s-sitwazzjoni fis-suq tal-Unjoni, mill-2010 meta seħħet iż-żieda fl-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi, ma ppermettietx li l-produtturi tal-Unjoni jilħqu livell suffiċjenti fl-attività u fil-prezzijiet sabiex jiżviluppaw u jsostnu l-investimenti importanti li saru fil-perijodu kkunsidrat.
(126)
Instab li l-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’mod kostanti. Il-livell tal-prezzijiet ma ppermettiex lill-industrija li tkopri l-ispejjeż tagħha u tilħaq il-flussi ta’ flus u l-qligħ, li huma meħtieġa biex jiġu żviluppati l-attivitajiet.
(127)
L-indikaturi tal-ħsara relatati mar-rendiment finanzjarju tal-industrija tal-Unjoni, bħall-profitabbiltà, il-flussi ta’ flus u r-redittu fuq l-investiment iddeterjoraw jew baqgħu ferm taħt il-livell normali. Dan affettwa b’mod serju l-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni li żżid il-kapital u tkompli tinvesti fl-attivitajiet tagħha.
(128)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi, ġie kkunsidrat li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali matul il-PI fis-sens tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
5. KAWŻALITÀ
5.1. Introduzzjoni
(129)
Skont l-Artikoli 3(5) u 3(6) tar-Regolament bażiku dwar l-antidumping, ġie eżaminat jekk l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mill-pajjiż ikkonċernat ikkawżawx ħsara lill-industrija tal-Unjoni. Ġew eżaminati wkoll fatturi magħrufa għajr l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, li jistgħu fl-istess ħin ikunu qed jagħmlu ħsara lill-industrija tal-Unjoni, biex ikun żgurat li l-ħsara possibbli kkawżata minn dawn il-fatturi l-oħra ma kenitx attribwita lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
5.2. L-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(130)
Kif imsemmi hawn fuq, il-konsum tal-Unjoni żdied b’mod sostanzjali matul il-perijodu meqjus, b’29,2 %. Madankollu, l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat żiedu l-volum b’mod sinifikanti, jiġifieri minn sehem ta’ 1,9 % tas-suq tal-Unjoni fil-bidu tal-perijodu kkunsidrat għal 15,7 % matul il-PI. Dan tefa’ pressjoni b’mod ċar fuq l-industrija tal-Unjoni, b’mod partikolari mill-2010 sa tmiem il-PI, meta dawn l-importazzjonijiet aktar milli rduppjaw. Mill-2010, u b’mod partikolari matul il-PI, volumi kbar ta’ importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi mill-Istati Uniti tal-Amerika kienu preżenti fis-suq tal-Unjoni u kienu qed iwaqqgħu il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni. Din is-sitwazzjoni ma ħallietx lill-industrija tiżviluppa kif mistenni matul il-PI.
(131)
Xi partijiet argumentaw li s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni tjiebet preċiżament mill-2010 sal-PI, li ħabtet mal-irduppjar tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti tal-Amerika. Kif spjegat hawn fuq fil-premessi (102) u (107), il-fatt li bosta produtturi tal-Unjoni bdew jidħlu fis-suq matul il-perijodu kkunsidrat wassal għal xejriet pożittivi f’ċerti fatturi ta’ ħsara, bħall-produzzjoni u l-volum ta’ bejgħ. Madankollu, l-industrija tal-Unjoni tilfet sehem mis-suq fil-PI meta mqabbel mal-2010 filwaqt li fl-istess ħin is-suq tal-Unjoni esperjenzat l-ogħla żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping tal-Istati Uniti. L-eżistenza tat-twaqqigħ tal-prezz u l-pressjoni fuq il-prezz wasslet għad-deterjorament tas-sitwazzjoni finanzjarja ġenerali, b’mod partikolari l-profittabbiltà, tal-industrija tal-Unjoni.
(132)
Għaldaqstant l-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi kellhom rwol sinifikanti fil-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
5.3. L-effett ta’ fatturi oħra
(133)
Il-fatturi magħrufa li ġejjin, minbarra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping li setgħu għamlu ħsara lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati biex jiġi żgurat li kwalunkwe ħsara kkawżata minn dawk il-fatturi ma kenitx attribwita għall-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping: l-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra, l-andament tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, l-impatt tal-kriżi ekonomika u fatturi oħra bħall-varjazzjonijiet fil-prezzijiet tal-materja prima, l-iżvilupp tad-domanda u l-problemi interni allegati ta’ kumpanniji fl-industrija tal-Unjoni.
5.3.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi oħra (il-Brażil)
(134)
Skont l-informazzjoni disponibbli, apparti mill-Brażil, ma kien hemm l-ebda pajjiż ieħor li esporta l-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni fi kwantitajiet sinifikanti fil-perijodu kkunsidrat. F’termini ta’ prezzijiet, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet Brażiljani baqgħu ferm taħt dawk tal-produtturi tal-Unjoni. Madankollu, l-importazzjonijiet mill-Brażil urew biċ-ċar xejra ta’ tnaqqis fil-volum (-81 %), u sehem mis-suq (-25,8 %) matul il-perijodu kkunsidrat. B’konsegwenza ta’ dan, minħabba li l-volumi tal-importazzjoni tnaqqsu għal livell daqshekk baxx matul il-PI, dawn ma jistgħux jiġu kkunsidrati li kisru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi mill-Istati Uniti tal-Amerika u l-ħsara tal-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
2008
2009
2010
PI
Volum ta’ importazzjonijiet li oriġinaw mill-Brażil (tunnellati)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Indiċi: 2008 = 100
100
86
39
19
Sehem mis-suq ta’ importazzjonijiet mill-Brażil (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Prezzijiet medji tal-bejgħ CIF
(EUR/tunnellata ta’ importazzjonijiet)
560,8
496,2
580,8
622,4
Indiċi: 2008 = 100
100
88
104
111
Sors:
Eurostat, l-Aġenzija tar-Renju Unit għall-Karburanti Rinnovabbli, il-bażi tad-data dwar id-dwana fuq l-importazzjoni pprovduta mill-Pajjiżi l-Baxxi, l-Isvezja u l-Finlandja u r-rikors.
(135)
Partijiet iddikjaraw li l-importazzjonijiet mill-Brażil baqgħu ogħla mil-livell de minimis matul il-perijodu kkunsidrat, u li dawn saru bi prezzijiet ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni. Huma ddikjaraw ukoll li l-importazzjonijiet mill-Istati Uniti tal-Amerika ssostitwixxew biss is-sehem mis-suq li kien jonqos bl-importazzjonijiet Brażiljani. L-importazzjonijiet mill-Istati Uniti tal-Amerika jistgħu għalhekk allegatament ma jitqiesux bħala l-kawża tal-ħsara materjali tal-industrija tal-Unjoni.
(136)
Kif spjegat hawn fuq, l-importazzjonijiet Brażiljani naqsu b’mod sinifikanti fil-perijodu kkunsidrat. Is-sehem tagħhom mis-suq naqas minn 30,3 % għal 4,5 % fi żmien meta l-konsum żdied b’mod sinifikanti. Minħabba l-livell tal-prezz prattikat mill-esportaturi Brażiljani fis-suq tal-Unjoni, ma jistax jiġi eskluż li l-preżenza tal-bijoetanol Brażiljan ikkontribwixxiet sa ċertu punt għall-ħsara tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, ġie meqjus li dawn l-importazzjonijiet tnaqqsu sa tali livell matul il-PI li ma jistgħux jitqiesu bħala kawża prinċipali ta’ dik il-ħsara. Fil-perijodu bejn l-2010 u l-PI, filwaqt li l-importazzjonijiet mill-Brażil naqsu b’madwar 200 000 tunnellata, l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Istati Uniti tal-Amerika żdiedu b’aktar minn 330 000 tunnellata. Għalhekk huwa kkunsidrat li l-preżenza tal-bijoetanol Brażiljan fis-suq tal-Unjoni, b’mod partikolari matul il-PI, ma tistax tkun tali li tikser ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Istati Uniti tal-Amerika u s-sitwazzjoni ta’ ħsara tal-industrija tal-Unjoni f’dak il-perijodu.
5.3.2. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
2008
2009
2010
PI
Volum ta’ bejgħ għall-esportazzjoni (tunnellati)
26 263
41 023
53 085
59 633
Sors:
Ir-rikors u r-risposti għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun
(137)
L-investigazzjoni wriet li volumi żgħar ta’ bijoetanol kienu esportati mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI bi prezzijiet li fil-biċċa l-kbira kienu ogħla minn dawk prattikati fis-suq tal-Unjoni. Dan wassal għall-konklużjoni li l-prestazzjoni tal-esportazzjoni mhijiex fattur li kisret ir-rabta kawżali bejn il-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat.
5.3.3. L-impatt tal-kriżi ekonomika
(138)
Ma nstabx li l-kriżi ekonomika kellha impatt negattiv fuq l-industrija tal-Unjoni. Il-konsum ta’ bijoetanol fl-Unjoni esperjenza l-akbar żieda tiegħu fl-2009, is-sena li ġeneralment tqieset bħala l-agħar sena tal-kriżi ekonomika. Fl-istess perijodu, il-produzzjoni u l-bejgħ mill-produtturi tal-Unjoni żdiedu wkoll.
(139)
Abbażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie meqjus li l-kriżi ekonomika ma kisritx ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi mill-pajjiż ikkonċernat u l-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
5.3.4. Fatturi oħra
(140)
Il-partijiet semmew ukoll fatturi oħra li setgħu kisru r-rabta kawżali bħall-varjazzjoni fil-prezzijiet tal-materja prima, l-iżvilupp tad-domanda li kien aktar baxx milli kien mistenni, qafas regolatorju fl-Unjoni li allegatament jaħdem kontra produtturi tal-Unjoni u ċerti problemi interni allegati ta’ produtturi tal-Unjoni.
(141)
Fir-rigward tal-varjazzjonijiet fil-prezzijiet tal-materja prima, instab li kemm il-prezzijiet tal-qamħirrun kif ukoll dawk tal-qamħ kienu volatili matul il-perijodu meqjus. L-investigazzjoni wriet li madankollu ħafna mill-produtturi koprew dan ir-riskju permezz ta’ mekkaniżmu speċifiku li jiffissal-prezzijiet mal-fornituri tagħhom jew permezz tas-swieq finanzjarji. Għalhekk anki jekk il-prezzijiet tal-materja prima varjaw b’mod partikolari mill-2008 sal-2010, meta l-prezz għall-qamħirrun kien aktar baxx mill-prezz tal-qamħ, il-prezzijiet tal-materja prima fit-tieni nofs tal-PI kienu ftit jew wisq l-istess. Dan jindika li kwalunkwe differenza fil-prezz titnaqqas għal minimu u mhijiex ta’ natura dejjiema.
(142)
Xi partijiet iddikjaraw li l-implimentazzjoni tar-RED fl-Istati Membri kienet bil-mod wisq u li l-konsum waqa’ lura mill-miri stabbiliti mid-Direttiva msemmija. Iżda, anke jekk il-miri inizjali ma ntlaħqux totalment fil-perijodu kkunsidrat, il-fatt li l-konsum kiber b’mod sinifikanti, jiġifieri b’29,2 % f’dak il-perijodu, huwa fattur pożittiv li ma jistax jiġi injorat fl-analiżi. Fi kwalunkwe każ, l-implimentazzjoni bil-mod allegata tar-RED ma tistax tiġġustifika l-preżenza ta’ volumi kbar ta’ importazzjonijiet bi prezz baxx li huma l-oġġett ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni li jwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni u jikkawżaw ħsara lil dik l-industrija. Għalhekk, it-talba hija miċħuda.
(143)
Partijiet argumentaw ukoll li l-industrija tal-Unjoni waħidha ma tistax tissodisfa d-domanda tal-Unjoni bħala riżultat ta’ inċertezza regolatorja u li s-sistema taċ-ċertifikazzjoni ssir bil-mod ħafna u b’hekk iddgħajjef il-benefiċċji għall-produtturi ċċertifikati tal-Unjoni. Fl-aħħar nett, xi partijiet argumentaw li l-fatt li bosta produtturi tal-Unjoni kellhom problemi interni matul il-perijodu kkunsidrat jispjega kwalunkwe ħsara li ġarrbu. Madankollu, dawn id-dikjarazzjonijiet ma kinux sostanzjati u l-investigazzjoni ma kkonfermatx li dawn id-dikjarazzjonijiet kienu fondati. Xorta waħda, ta’ min jinnota li l-investigazzjoni wriet li kwalunkwe livell baxx allegat tal-produzzjoni tal-Unjoni kien prinċipalment iġġustifikat minn livell baxx ta’ prezzijiet tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni li kien affettwat fil-parti l-kbira tiegħu minn żieda fl-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi li huma l-oġġett ta’ dumping tal-Istati Uniti li jwaqqgħu l-prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni, b’mod partikolari matul il-PI. Milli jidher il-produtturi tal-UE ma kellhomx għażla ħlief li jwaqqfu l-produzzjoni billi l-prezzijiet lanqas ma ppermettielhom li jkopru l-ispejjeż tal-materja prima b’mod partikolari matul il-PI. Għalhekk, id-dikjarazzjonijiet ta’ hawn fuq li mhumiex sostanzjati mhumiex hemm biex jiksru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u s-sitwazzjoni ta’ ħsara tal-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
(144)
Għalhekk ġie konkluż li l-fatturi kollha msemmija hawn fuq ma setgħux ikissru r-rabta kawżali bejn il-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Istati Uniti tal-Amerika.
(145)
Fl-aħħar nett il-partijiet semmew li matul il-PI, numru konsiderevoli ta’ importazzjonijiet ġew iddikjarati taħt l-intestatura NM 3824, u ġie applikat dazju doganali baxx. Wara tmiem il-PI, żdied il-livell tad-dazju doganali rispettiv. Huma jqisu li l-ħsara ġiet ikkawżata mid-dazju doganali baxx, u mhux mid-dumping. F’dan ir-rigward, biżżejjed li wieħed jgħid li d-dazji doganali jistgħu jinbidlu fi kwalunkwe ħin, u li għaldaqstant dan l-argument ma jistax iqajjem dubji dwar il-preżenza tal-ħsara waqt il-perijodu ta’ investigazzjoni.
5.4. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(146)
L-analiżi ta’ hawn fuq uriet li kien hemm żieda sostanzjali fil-volum u fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi li joriġinaw mill-pajjiż ikkonċernat matul il-perijodu kkunsidrat. Barra minn hekk, instab li l-prezzijiet ta’ dawn l-importazzjonijiet kienu aktar baxxi mill-prezzijiet mitluba mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni.
(147)
Din iż-żieda fil-volum u fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi mill-pajjiż ikkonċernat ħabtet ma’ żieda ġenerali u kontinwa fil-konsum fl-Unjoni u anki ma’ riżultati negattivi tal-industrija tal-Unjoni matul il-perijodu kkunsidrat. L-esportaturi mill-pajjiż ikkonċernat irnexxielhom iżidu s-sehem mis-suq tagħhom billi waqqgħu b’mod sistematiku l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni. Fl-istess ħin, l-industrija tal-Unjoni ma kenitx kapaċi tilħaq livelli pożittivi sostnuti ta’ profittabilità minkejja ż-żieda fl-attività tagħha.
(148)
L-eżami tal-fatturi l-oħra magħrufa li setgħu kkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni żvela li dawn il-fatturi ma jidhrux li huma tali li jiksru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(149)
Skont l-analiżi ta’ hawn fuq, li għamlet distinzjoni xierqa u firdet l-effetti tal-fatturi kollha magħrufin dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti ta’ ħsara tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, ġie konkluż li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Istati Uniti tal-Amerika kkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
6. L-INTERESS TAL-UNJONI
6.1. Kumment preliminari
(150)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni dwar il-ħsara kkawżata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat, kienx hemm raġunijiet konvinċenti għall-konklużjoni li mhux fl-interess tal-Unjoni li tadotta miżuri kontra d-dumping f’dan il-każ partikolari. L-analiżi tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tad-diversi interessi involuti kollha, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi u tal-utenti tal-prodott ikkonċernat.
6.2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(151)
L-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali kkawżata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Istati Uniti tal-Amerika. Fin-nuqqas ta’ miżuri li jikkoreġu l-effetti ta’ distorsjoni fin-negozju ta’ dawn l-importazzjonijiet, jidher possibbli ħafna li jkun hemm aktar deterjorament fis-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
(152)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ dazji antidumping se terġa’ tistabbilixxi kundizzjonijiet effettivi ta’ negozju fis-suq tal-Unjoni, li jippermettu li l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni jirriflettu l-ispiża tal-produzzjoni tagħha. Jista’ jkun mistenni li l-impożizzjoni ta’ miżuri tippermetti wkoll lill-industrija tal-Unjoni li żżid il-volum tal-bejgħ u b’hekk takkwista s-sehem mis-suq li tilfet minħabba l-preżenza ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Dan imbagħad se jkollu impatt pożittiv ieħor fuq il-qagħda finanzjarja u fuq il-profittabilità tagħha.
(153)
Għaldaqstant ġie konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fl-Istati Uniti tal-Amerika ma tmurx kontra l-interess tal-industrija tal-Unjoni.
6.3. L-interess tal-importaturi
(154)
Żewġ kumpanniji bagħtu tweġibiet għall-kwestjonarju maħsub għal importaturi mhux relatati fl-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fil-bini ta’ dawn l-importaturi li kkoperaw. Għaż-żewġ kumpanniji li saritilhom żjara, in-negozju tal-bijoetanol jikkostitwixxi biss parti żgħira mill-fatturat totali tagħhom (inqas minn 5 %). Barra minn hekk, it-tnejn li huma indikaw li jkunu kapaċi jgħaddu kwalunkwe żieda fil-prezz lill-klijenti tagħhom, l-utenti.
(155)
Abbażi tal-informazzjoni disponibbli, ġie konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri ma jkollhiex impatt negattiv sinifikanti fuq l-importaturi.
6.4. Interess tal-utenti
(156)
Erba’ kumpanniji bagħtu tweġibiet għall-kwestjonarju maħsub għal utenti fl-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fil-bini ta’ wieħed minnhom.
(157)
Għall-kumpannija li saritilha żjara, in-negozju tal-bijoetanol jirrappreżenta parti żgħira mill-fatturat tiegħu, inqas minn 5 %. Il-kumpannija għamlet valutazzjoni tal-impatt li tikkunsidra taħlita ta’ E5 u kkalkulat li dazju ta’ EUR 100/m3 kien jirriżulta f’żieda fil-prezz ta’ EUR 0,005/litru mal-pompi.
(158)
Fir-rigward tat-tliet utenti l-oħra, abbażi tad-data li tinsab fit-tweġibiet għall-kwestjonarju, huwa ċar li l-impatt ikun limitat ukoll. Għal kumpannija waħda, il-volumi mixtrija mill-pajjiż ikkonċernat huma pjuttost limitati u l-impożizzjoni ta’ dazju antidumping iwassal biss għal impatt minimu fuq il-profittabbiltà tagħha.
(159)
Iż-żewġ utenti l-oħra li kkooperaw huma relatati u ddikjaraw li kwalunkwe impożizzjoni ta’ dazji antidumping jistgħu jiġu mgħoddija lill-klijenti tagħhom. Huma għamluha ċara wkoll li għandhom biżżejjed għażla ta’ sorsi ta’ forniment u li ma jiddependux fuq l-importazzjonijiet mill-Istati Uniti.
(160)
Partijiet iddikjaraw li mhemmx biżżejjed kapaċità fl-Unjoni biex tissodisfa d-domanda totali u li l-Unjoni se teħtieġ importazzjonijiet biex tiżgura l-ħtiġijiet tal-bijoetanol tagħha. Iċ-ċifri tal-kapaċità vverifikati juru li kien hemm kapaċità mhux użata fl-Unjoni minħabba b’mod partikolari l-livell baxx ta’ prezzijiet tal-bejgħ. B’konsegwenza ta’ dan, il-produtturi tal-Unjoni jkunu kapaċi jgħollu l-produzzjoni tagħhom biex jissodisfaw id-domanda li qed tikber b’mod partikolari meta jitneħħew id-distorsjonijiet kummerċjali mis-suq. Barra minn hekk, huwa mistenni li jinbnew impjanti ġodda u jibdew joperaw fil-futur qrib, b’hekk jitnaqqas kwalunkwe riskju ta’ nuqqas allegat fl-Unjoni.
(161)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż li l-effett tal-miżuri antidumping kontra l-importazzjonijiet tal-bijoetanol mill-Istati Uniti tal-Amerika ma jkollhomx impatt negattiv sinifikanti fuq l-utenti fl-Unjoni.
6.5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(162)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż li ġeneralment, abbażi tal-informazzjoni disponibbli li tikkonċerna l-interess tal-Unjoni, ma hemm l-ebda raġunijiet konvinċenti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping fuq l-importazzjonijiet tal-bijoetanol li joriġinaw mill-Istati Uniti tal-Amerika.
7. MIŻURI ANTIDUMPING DEFINITTIVI
7.1. Livell ta’ tneħħija tal-ħsara
(163)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li ntlaħqu fir-rigward tad-dumping, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri antidumping definittivi sabiex jipprevjenu milli ssir aktar ħsara lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(164)
Bil-għan li jiġi stabbilit il-livell ta’ dawn il-miżuri, ġew ikkunsidrati l-marġini tad-dumping u l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex tiġi eliminata l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni, mingħajr ma jinqabżu l-marġini tad-dumping li nstabu.
(165)
Meta kien qed jiġi kkalkulat l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jitneħħew l-effetti tad-dumping ta’ ħsara, ġie meqjus li kwalunkwe miżura li tittieħed għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u li tikseb qligħ qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni.
(166)
F’dan il-każ, minħabba l-osservazzjonijiet li saru b’mod partikolari fil-premessi (102) u (103) hawn fuq, ġie meqjus li l-qligħ fil-mira għall-industrija tal-Unjoni għandu jkun ibbażat fuq il-qligħ miksub meta l-importazzjonijiet mill-Istati Uniti tal-Amerika kienu negliġibbli, jiġifieri l-marġini ta’ profitt medju qabel it-taxxa ta’ wieħed mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun fl-2008 u fl-2009, produttur li ma kienx f’fażi ta’ bidu f’dak iż-żmien. Għalhekk tqies li marġini ta’ 6,8 % ta’ dħul mill-bejgħ huwa raġonevoli u jista’ jiġi kkunsidrat bħala minimu xieraq li l-industrija tal-Unjoni setgħet stenniet li takkwista f’kundizzjonijiet normali tal-kummerċ fin-nuqqas ta’ dumping ta’ ħsara matul il-PI.
(167)
Fuq din il-bażi, ġie kkalkulat prezz li ma jikkawża l-ebda ħsara għall-prodott simili gћall-industrija tal-Unjoni. Il-prezz li ma jikkawża l-ebda ħsara nkiseb bl-aġġustament tal-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun mill-qligħ/telf attwali magħmul matul il-PI u biż-żieda tal-marġini ta’ profitt imsemmi hawn fuq.
(168)
Iż-żieda meħtieġa fil-prezz ġiet imbagħad maħduma abbażi ta’ tqabbil tal-prezz ta’ importazzjoni b’medja peżata tal-produtturi esportaturi li kkooperaw fl-Istati Uniti tal-Amerika, kif stabbilit għall-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz, mal-prezz li ma jikkawża l-ebda ħsara tal-prodotti mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul il-PI. Kwalunkwe differenza li rriżultat minn dan it-tqabbil imbagħad ġiet espressa bħala perċentwal tal-valur medju tal-importazzjoni CIF totali.
7.2. Forma u livell tad-dazji
(169)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie meqjus li, skont l-Artikolu 9(4) tar-Regolament bażiku, għandhom jiġu imposti miżuri antidumping definittivi fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fil-livell aktar baxx tal-marġinijiet ta’ dumping u ta’ ħsara, skont ir-regola tad-dazju l-aktar baxx. F’konformità ma’ dan, ir-rati kollha tad-dazju għandhom jiġu stabbiliti fil-livell tal-marġinijiet ta’ dumping li nstabu.
(170)
Id-dazji antidumping definittivi proposti huma dawn li ġejjin:
Marġini tad-dumping
Marġini ta’ ħsara
Dazju definittiv
Marġini ta’ dumping fil-pajjiż kollu (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Fid-dawl li d-dazju antidumping japplika wkoll għal taħlitiet li bil-volum fihom aktar minn 10 % (v/v) bijoetanol, bi proporzjon mal-kontenut ta’ bijoetanol tagħhom, jitqies xieraq għall-implimentazzjoni effettiva tal-miżura mill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri li jiddeterminaw id-dazju bħala ammont fiss abbażi tal-kontenut ta’ bijoetanol pur.
(172)
Ir-rata ta’ dazju antidumping speċifikata f’dan ir-Regolament ġiet stabbilita abbażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni preżenti. Għaldaqstant, huma jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba matul dik l-investigazzjoni. Dan id-dazju għall-pajjiż kollu applikabbli għall-kumpanniji kollha huwa applikabbli għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mill-Istati Uniti tal-Amerika.
(173)
Filwaqt li inizjalment kien maħsub li tiġi limitata d-durata tal-miżuri għal 3 snin minħabba l-iżviluppi meqjusa tas-suq dinamiku fir-rigward tal-prodott ikkonċernat, din il-kwistjoni ġiet ivvalutata mill-ġdid wara l-kummenti li waslu mill-partijiet interessati. Ir-rikorrenti b’mod partikolari ddikjaraw li jkun kmieni wisq sabiex wieħed jipprevedi f’dan l-istadju bidla ewlenija fix-xejriet tas-suq peress li l-bidla għal bijoetanol ta’ ġenerazzjoni ġdida wisq probabbli jista’ jieħu ammont ta’ żmien konsiderevoli u ma għandux jitqies fil-proposta attwali. Bl-istess mod, ikun prematur ukoll jekk wieħed jassumi x’ikun l-eżitu u l-impatt ta’ wħud mill-proposti regolatorji li attwalment qed jiġu diskussi għall-operaturi kollha fis-suq. Wara li ġew eżaminati dawn l-argumenti tqies li ma kienx xieraq li jitbiegħdu mill-perijodu normali ta’ validità tal-miżuri kif provdut fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. Dan huwa bla ħsara għall-possibbiltà għal kwalunkwe parti interessata milli titlob għal reviżjoni jekk iċ-ċirkostanzi jitolbu hekk skont l-Artikolu 11(3).
8. REĠISTRAZZJONI
(174)
Il-Kummissjoni rċeviet talbiet mingħand ir-rikorrent għar-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet tal-bijoetanol li joriġinaw mill-Istati Uniti tal-Amerika. Skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni tista’, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, titlob lill-awtoritajiet doganali biex jieħdu l-passi meħtieġa għar-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet, b’hekk il-miżuri jkunu jistgħu jiġu applikati, sussegwentement, fuq dawk l-importazzjonijiet mid-data ta’ dik ir-reġistrazzjoni. L-importazzjonijiet jistgħu jsiru suġġetti għal reġistrazzjoni b’talba mill-industrija tal-Unjoni li jkun fiha biżżejjed evidenza biex tiġġustifika azzjoni bħal din. Ir-rikorrent argumenta li, billi ġiet imposta r-reġistrazzjoni fil-proċediment parallel kontra s-sussidji fuq l-importazzjonijiet tal-bijoetanol li joriġina fl-Istati Uniti tal-Amerika (14), dawn il-kundizzjonijiet ġew sodisfatti awtomatikament.
(175)
Madankollu, għandu jiġi enfasizzat li r-reġistrazzjoni fil-proċediment parallel kontra s-sussidji saret taħt sett ta’ ċirkustanzi kompletament differenti. Kif indikat fil-premessa (10) għar-Regolament (UE) Nru 771/2012, minkejja sejbiet pożittivi ta’ sussidji kompensatorji u ħsara materjali kkawżata minnhom lill-industrija tal-Unjoni matul il-perijodu tal-investigazzjoni, il-Kummissjoni ddeċidiet li ma tadottax dazji provviżorji kompensatorji għaliex instab provviżorjament li l-iskema ewlenija ta’ sussidju li kienet fis-seħħ matul il-perijodu ta’ investigazzjoni kienet waqfet, fis-sens li ma kenitx baqgħet tagħti benefiċċju fiż-żmien li kellhom jiġu imposti miżuri provviżorji. Madankollu, hemm evidenza li fix-xhur li ġejjin l-Istati Uniti tal-Amerika jistgħu jerġgħu jintroduċu l-iskema ewlenija ta’ sussidju misjuba bħala kompensatorja b’effetti retroattiv. F’dak il-każ, il-Kummissjoni qieset li kienet tkun intitolata tadotta (u eventwalment tiġbor) dazji provviżorji kompensatorji fl-investigazzjoni preżenti. Għalhekk, biex tippriserva d-drittijiet tal-Unjoni Ewropea taħt dawn iċ-ċirkustanzi speċjali, il-Kummissjoni ddeċidiet li tidderieġi l-awtoritajiet doganali biex jirreġistraw l-importazzjonijiet. Dan is-sett speċifiku ta’ ċirkustanzi ma japplikax fil-proċediment AD attwali,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju antidumping definittiv huwa impost hawnhekk fuq importazzjonijiet ta’ bijoetanol, imsemmija bħala l-“karburant etanol”, jiġifieri l-alkoħol etiliku prodott minn prodotti agrikoli (kif elenkat fl-Anness I tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea), denaturat jew le, esklużi prodotti b’kontenut ta’ ilma ta’ aktar minn 0,3 % (m/m) imkejjel skont l-istandard EN 15376, iżda inkluż l-alkoħol etiliku prodott minn prodotti agrikoli (kif elenkat fl-Anness I tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea) li jinsab f’taħlit ma’ gażolina b’kontenut ta’ alkoħol etiliku ta’ aktar minn 10 % (v/v) li huwa maħsub għal użi ta’ karburant li attwalment jaqgħu fil-kodiċijiet NM ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 u ex 3824 90 97 (il-kodiċi TARIC 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 u 3824909767) u li joriġinaw fl-Istati Uniti tal-Amerika.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping definittiv applikabbli għall-prodott deskritt fil-paragrafu 1 ikun EUR 62,3 għal kull tunnellata metrika netta. Id-dazju antidumping ikun applikabbli proporzjonalment, skont il-piż, tal-kontenut totali ta’ alkoħol etiliku pur prodott minn prodotti agrikoli (kif elenkat fl-Anness I tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea) (kontenut ta’ bijoetanol).
3. Il-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 ikunu eżenti mid-dazju antidumping definittiv jekk ikunu għal użi oħrajn għajr l-użu bħala karburant. L-eżenzjoni tkun soġġetta għall-kundizzjonijiet stabbiliti fid-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Unjoni Ewropea bil-ħsieb ta’ kontroll doganali tal-użu ta’ prodotti bħal dawn (ara l-Artikoli minn 291 sa 300 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93).
4. F’każijiet fejn il-prodotti jkunu ġarrbu ħsara qabel id-dħul fiċ-ċirkolazzjoni ħielsa u, għalhekk, il-prezz li tħallas realment jew li għandu jitħallas ikun allokat għad-determinazzjoni tal-valur doganali skont l-Artikolu 145 tar-Regolament (KEE) Nru 2454/93 l-ammont tad-dazju antidumping, maħdum fuq l-ammonti stabbiliti hawn fuq, jitnaqqas b’perċentwal li jikkorrispondi għall-allokazzjoni tal-prezz imħallas realment jew li għandu jitħallas.
5. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-18 ta’ Frar 2013.