PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. května 2013,
kterým se mění rozhodnutí 2006/473/ES, pokud jde o uznávání některých třetích zemí a některých oblastí třetích zemí za prosté Xanthomonas campestris (všech kmenů patogenních pro Citrus), Cercospora angolensis Carv. et Mendes a Guignardia citricarpa Kiely (všech kmenů patogenních pro Citrus)
(oznámeno pod číslem C(2013) 3057)
(2013/253/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (1), a zejména na přílohu IV část A kapitolu I body 16.2, 16.3 a 16.4 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím Komise 2006/473/ES ze dne 5. července 2006, kterým se některé třetí země a některé oblasti třetích zemí uznávají za prosté Xanthomonas campestris (všech kmenů patogenních pro Citrus), Cercospora angolensis Carv. et Mendes a Guignardia citricarpa Kiely (všech kmenů patogenních pro Citrus) (2), se některé třetí země a některé oblasti třetích zemí uznávají za prosté těchto škodlivých organismů.
(2)
Rozhodnutím 2006/473/ES se Bangladéš uznává za prostý Cercospora angolensis Carv. et Mendes a Guignardia citricarpa Kiely (všech kmenů patogenních pro Citrus). Na základě šetření, které v Bangladéši v červnu 2010 a v únoru 2013 provedl Potravinový a veterinární úřad, se ukázalo, že by tato země neměla být nadále uznávána za prostou těchto škodlivých organismů.
(3)
Rozhodnutím 2006/473/ES se některé brazilské státy uznávají za prosté Xanthomonas campestris (všech kmenů patogenních pro Citrus) a některé brazilské státy uznávají za prosté Guignardia citricarpa Kiely (všech kmenů patogenních pro Citrus). Na základě informací, jež Brazílie předložila, a na základě šetření, které v této zemi v listopadu 2011 provedl Potravinový a veterinární úřad, by však státy Maranhão, Mato Grosso a Roraima neměly být nadále uznávány za prosté Xanthomonas campestris (všech kmenů patogenních pro Citrus) a státy Amazonas, Bahia, Espírito Santo, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Minas Gerais, Paraná a Santa Catarina by neměly být nadále uznávány za prosté Guignardia citricarpa Kiely (všech kmenů patogenních pro Citrus).
(4)
Rozhodnutím 2006/473/ES se Ghana uznává za prostou Cercospora angolensis Carv. et Mendes a Guignardia citricarpa Kiely (všech kmenů patogenních pro Citrus). Na základě šetření, které v Ghaně v dubnu až květnu 2012 provedl Potravinový a veterinární úřad, se ukázalo, že by tato země neměla být nadále uznávána za prostou těchto škodlivých organismů.
(5)
Rozhodnutím 2006/473/ES se Spojené státy uznávají za prosté Guignardia citricarpa Kiely (všech kmenů patogenních pro Citrus). Avšak na základě informací, jež Spojené státy předložily, by okresy Collier, Hendry a Polk ve státě Florida neměly být nadále uznávány za prosté těchto škodlivých organismů.
(6)
Rozhodnutím 2006/473/ES se Súdán uznává za třetí zemi prostou kmenů Xanthomonas campestris patogenních pro Citrus. V roce 2011 se stal Jižní Súdán samostatným národním státem. Proto by měl být Jižní Súdán uveden na seznam ve zmíněném rozhodnutí jakožto třetí země prostá kmenů Xanthomonas campestris patogenních pro Citrus.
(7)
Rozhodnutí 2006/473/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(8)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 2006/473/ES se mění takto:
1)
Článek 1 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
v Africe: Jihoafrická republika, Gambie, Ghana, Guinea, Keňa, Súdán, Jižní Súdán, Svazijsko a Zimbabwe;“
b)
v odstavci 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
Brazílie, s výjimkou států Maranhão, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Minas Gerais, Paraná, Rio Grande do Sul, Roraima, Santa Catarina a São Paulo;“.
2)
V článku 2 se písmena a) a b) nahrazují tímto:
„a)
všechny třetí země produkující citrusové plody v Severní, Střední a Jižní Americe, v karibské oblasti, v Asii, s výjimkou Bangladéše a Jemenu, v Evropě a Oceánii;
b)
všechny třetí země produkující citrusové plody v Africe, s výjimkou Angoly, Kamerunu, Středoafrické republiky, Konžské demokratické republiky, Gabunu, Ghany, Guiney, Keni, Mosambiku, Nigérie, Ugandy, Zambie a Zimbabwe.“
3)
Článek 3 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se písmena a), b) a c) nahrazují tímto:
„a)
všechny třetí země produkující citrusové plody v Severní, Střední a Jižní Americe, s výjimkou Argentiny, Brazílie a Spojených států, v karibské oblasti a v Evropě;
b)
všechny třetí země produkující citrusové plody v Asii, s výjimkou Bangladéše, Bhútánu, Číny, Indonésie, Filipín a Tchaj-wanu;
c)
všechny třetí země produkující citrusové plody v Africe, s výjimkou Jihoafrické republiky, Ghany, Keni, Mosambiku, Svazijska, Zambie a Zimbabwe;“
b)
v odstavci 2 se písmeno d) nahrazuje tímto:
„d)
v Brazílii: všechny oblasti s výjimkou států Amazonas, Bahia, Espírito Santo, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Minas Gerais, Paraná, Rio de Janeiro, Rio Grande do Sul, Santa Catarina a São Paulo;“
c)
v odstavci 2 se doplňuje nové písmeno e), které zní:
„e)
ve Spojených státech: všechny oblasti s výjimkou okresů Collier, Hendry a Polk ve státě Florida.“
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 29. května 2013.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-29 ta’ Mejju 2013
li temenda d-Deċiżjoni 2006/473/KE fir-rigward tar-rikonoxximent ta’ ċerti pajjiżi terzi u ċerti żoni ta’ pajjiżi terzi bħala ħielsa mill-Xanthomonas campestris (il-varjetajiet kollha patoġeniċi għaċ-Ċitru), iċ-Cercospora angolensis Carv. et Mendes u l-Guignardia citricarpa Kiely (il-varjetajiet kollha patoġeniċi għaċ-Ċitru)
(notifikata bid-dokument C(2013) 3057)
(2013/253/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 2000/29/KE tat-8 ta’ Mejju 2000 dwar il-miżuri protettivi kontra l-introduzzjoni ġewwa l-Komunità ta’ organiżmi ta’ ħsara għall-prodotti tal-pjanti u kontra t-tixrid tagħhom ġewwa l-Komunità (1), u partikolarment il-punti 16.2, 16.3 u 16.4 tat-Taqsima I tal-Parti A tal-Anness IV tagħha,
Billi:
(1)
Permezz tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2006/473/KE tal-5 ta’ Lulju 2006 li tagħraf ċerti pajjiżi terzi u ċerti żoni ta’ pajjiżi terzi bħala ħielsa mill-Xanthomonas campestris (il-varjetajiet kollha patoġeniċi għaċ-Ċitru), iċ-Cercospora angolensis Carv. et Mendes u l-Guignardia citricarpa Kiely (il-varjetajiet kollha patoġeniċi għaċ-Ċitru) (2) ċerti pajjiżi terzi u ċerti żoni ta’ pajjiżi terzi huma rikonoxxuti bħala ħielsa minn dawn l-organiżmi ta’ ħsara.
(2)
Id-Deċiżjoni 2006/473/KE tirrikonoxxi lill-Bangladexx bħala ħieles miċ-Cercospora angolensis Carv. et Mendes u l-Guignardia citricarpa Kiely (il-varjetajiet kollha patoġeniċi għaċ-Ċitru). Fuq il-bażi tal-verifika li twettqet fil-Bangladexx mill-Uffiċċju Alimentari u Veterinarju f’Ġunju 2010 u fi Frar 2013 jidher li l-Bangladexx ma għandux jibqa’ jingħaraf bħala ħieles minn dawn l-organiżmi ta’ ħsara.
(3)
Id-Deċiżjoni 2006/473/KE tirrikonoxxi ċerti Stati tal-Brażil bħala ħielsa mill-Xanthomonas campestris (il-varjetajiet kollha patoġeniċi għaċ-Ċitru) u ċerti Stati tal-Brażil bħala ħielsa mill-Guignardia citricarpa Kiely (il-varjetajiet kollha patoġeniċi għaċ-Ċitru). Madankollu, fuq il-bażi tal-informazzjoni mressqa mill-Brażil u l-verifika mwettqa fil-Brażil mill-Uffiċċju Alimentari u Veterinarju f’Novembru 2011, l-Istati ta’ Maranhão, Mato Grosso u Roraima u l-Istati ta’ Amazonas, Bahia, Espírito Santo, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Minas Gerais, Paraná u Santa Catarina ma għandhomx jibqgħu jingħarfu bħala ħielsa minn dawn l-organiżmi ta’ ħsara rispettivament.
(4)
Id-Deċiżjoni 2006/473/KE tirrikonoxxi lill-Ghana bħala ħielsa miċ-Cercospora angolensis Carv. et Mendes u l-Guignardia citricarpa Kiely (il-varjetajiet kollha patoġeniċi għaċ-Ċitru). Fuq il-bażi tal-verifika li twettqet fil-Ghana mill-Uffiċċju Alimentari u Veterinarju f’April-Mejju 2012, jidher li l-Ghana ma għandhiex tibqa’ tingħaraf bħala ħielsa minn dawn l-organiżmi ta’ ħsara.
(5)
Id-Deċiżjoni 2006/473/KE tirrikonoxxi l-Istati Uniti bħala ħielsa mill-Guignardia citricarpa Kiely (il-varjetajiet kollha patoġeniċi għaċ-Ċitru). Madankollu, fuq il-bażi tal-informazzjoni mressqa mill-Istati Uniti, il-kontej ta’ Collier, Hendry u Polk li jinsabu fl-Istat ta’ Florida ma għandhomx jibqgħu jingħarfu bħala ħielsa mill-organiżmu ta’ ħsara msemmi.
(6)
Id-Deċiżjoni 2006/473/KE tirrikonoxxi wkoll lis-Sudan bħala pajjiż terz ħieles mill-Xanthomonas campestris li huma patoġeniċi għaċ-Ċitru. Fl-2011 is-Sudan t’Isfel sar stat-nazzjon indipendenti. Konsegwentement, is-Sudan t’Isfel għandu jiġi elenkat f’dik id-Deċiżjoni bħala pajjiż terz ħieles mill-Xanthomonas campestris li huma patoġeniċi għaċ-Ċitru.
(7)
Għalhekk, id-Deċiżjoni 2006/473/KE għandha tiġi emendata skont dan.
(8)
Il-miżuri stipulati f’din id-Deċiżjoni huma konformi mal-opinjoni tal-Kumitat Permanenti dwar is-Saħħa tal-Pjanti,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-Deċiżjoni 2006/473/KE għandha tiġi emendata kif ġej:
(1)
L-Artikolu 1 huwa emendat kif ġej:
(a)
Fil-paragrafu 1, il-punt (b) jinbidel b’dan li ġej:
“(b)
L-Afrika: l-Afrika t’Isfel, il-Gambja, il-Ghana, il-Ginea, il-Kenja, is-Sudan, is-Sudan t’Isfel, is-Sważiland u ż-Żimbabwe;”
(b)
Fil-paragrafu 2, il-punt (b) jinbidel b’dan li ġej:
“(b)
Il-Brażil, għajr l-Istati ta’ Maranhão, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Minas Gerais, Paraná, Rio Grande do Sul, Roraima, Santa Catarina u São Paulo;”
(2)
Fl-Artikolu 2, il-punti (a) u (b) jinbidlu b’dan li ġej:
“(a)
il-pajjiżi terzi kollha li jkabbru ċ-ċitru fl-Amerika ta’ Fuq, Ċentrali u t’Isfel, il-Karibew, l-Asja, bl-eċċezzjoni tal-Bangladexx u l-Jemen, l-Ewropa u l-Oċeanja;
(b)
il-pajjiżi terzi kollha li jkabbru ċ-ċitru fl-Afrika, bl-eċċezzjoni tal-Angola, il-Kamerun, ir-Repubblika Afrikana Ċentrali, ir-Repubblika Demokratika tal-Kongo, il-Gabon, il-Ghana, il-Ginea, il-Kenja, il-Możambik, in-Niġerja, l-Uganda, iż-Żambja u ż-Żimbabwe.”
(3)
L-Artikolu 3 huwa emendat kif ġej:
(a)
Fil-paragrafu 1, il-punti (a), (b) u (c) jinbidlu b’dan li ġej:
“(a)
il-pajjiżi terzi kollha li jkabbru ċ-ċitru fl-Amerika ta’ Fuq, Ċentrali u t’Isfel, bl-eċċezzjoni tal-Arġentina, il-Brażil u l-Istati Uniti, il-Karibew u l-Ewropa;
(b)
il-pajjiżi terzi kollha li jkabbru ċ-ċitru fl-Asja, bl-eċċezzjoni tal-Bangladexx, il-Butan, iċ-Ċina, l-Indoneżja, il-Filippini u t-Tajwan;
(c)
il-pajjiżi terzi kollha li jkabbru ċ-ċitru fl-Afrika, bl-eċċezzjoni tal-Afrika t’Isfel, il-Ghana, il-Kenja, il-Możambik, Sważiland, iż-Żambja u ż-Żimbabwe;”
(b)
Fil-paragrafu 2, il-punt (d) jinbidel b’dan li ġej:
“(d)
il-Brażil: iż-żoni kollha ħlief l-Istati ta’ Amazonas, Bahia, Espírito Santo, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Minas Gerais, Paraná, Rio de Janeiro, Rio Grande do Sul, Santa Catarina u São Paulo.”
(c)
Fil-paragrafu 2, jiżdied il-punt (e) li ġej:
“(e)
l-Istati Uniti: iż-żoni kollha ħlief il-kontej ta’ Collier, Hendry u Polk li jinsabu fl-Istat ta’ Florida.”
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, id-29 ta’ Mejju 2013.