PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/83
ze dne 21. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na antidumpingové šetření („původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1187/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky („Číny“).
(2)
Uložená opatření měla podobu valorické celní sazby ve výši 39,7 %, s výjimkou společností Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) a Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(4)
Žádost podala společnost Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 29. listopadu 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Souběžné antidumpingové šetření
(7)
Souběžně, ke stejnému datu Komise oznámila zahájení antidumpingového šetření podle článku 5 základního nařízení, pokud jde o dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie (5).
(8)
V rámci uvedeného šetření uložila Komise v srpnu 2014 nařízením (EU) č. 904/2014 (6) prozatímní antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (prozatímní nařízení). Prozatímní opatření byla uložena na šest měsíců.
(9)
Uvedená dvě souběžná šetření se zabývala stejným obdobím (přezkumného) šetření a stejným posuzovaným obdobím, jak jsou definována v 10. bodě odůvodnění.
5. Šetření
Příslušná období, na něž se vztahují šetření v rámci přezkumu
(10)
Šetření o pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy proběhlo v období od 1. října 2012 do 30. září 2013 („období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“) (7).
Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce dotčené země vývozu.
(12)
Zúčastněným stranám byla dána možnost předložit písemné stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(14)
Pokud jde o vyvážející výrobce v Číně, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Vzhledem k tomu, že požadované informace Komisi poskytli pouze dva vyvážející výrobci v Číně, nebyl výběr vzorků považován za nezbytný.
(15)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(16)
Odpovědělo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
Dotazníky a ověřování
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(18)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku, jedinému výrobci v Unii zařazeným do vzorku a 33 zjištěným uživatelům v Unii.
(19)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od jediného výrobce v Unii, od jedné obchodní společnosti a od pěti uživatelů. Na dotazník neodpověděl žádný z čínských vyvážejících výrobců.
(20)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobce v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Poskytování informací
(21)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit, aby konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstalo zachováno. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Jejich námitky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu je totožný s výrobkem, na nějž se vztahovalo původní šetření, totiž glutamát sodný pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 („dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 g po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Ve vlastnostech glutamátu sodného však nejsou rozdíly, které by vyplývaly z velikosti balení či stupně čistoty.
(23)
Glutamát sodný se vyrábí hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
(24)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v dotčené zemi, glutamát sodný vyráběný a prodávaný výrobci Unie na trhu Unie a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na trzích dvou potenciálních srovnatelných zemí Thajska a Indonésie stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejné základní použití.
(25)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(26)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvávání nebo opětovnému výskytu.
(27)
Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, přestože byly dotazníky zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorků, žádný z nich neodpověděl na dotazník a při šetření nespolupracoval. Proto bylo potřeba využít dostupných údajů, které jsou k dispozici v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(28)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci byli vyrozuměni o této skutečnosti a rovněž o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřili. Komise žádná stanoviska neobdržela.
(29)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení byla níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu založena na dostupných skutečnostech, zejména na informacích v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a dostupných statistikách, konkrétně na údajích Eurostatu a databáze čínského vývozu.
2. Dumpingový dovoz v průběhu období přezkumného šetření
a) Srovnatelná země
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem byla vybrána třetí země s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(31)
V oznámení o zahájení šetření Komise informovala zúčastněné strany o tom, že má v úmyslu jako možné vhodné srovnatelné země navrhnout Thajsko a Indonésii, a vyzvala strany, aby se k tomu vyjádřily. Thajsko bylo jako vhodná srovnatelná země použito v původním šetření (8). Indonésie byla v současném šetření navržena vzhledem ke skutečnosti, že - jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění - bylo ke stejnému datu jako současný přezkum před pozbytím platnosti souběžně zahájeno antidumpingové šetření dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (9). Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Thajsko není vhodnou srovnatelnou zemí, neboť jeden spolupracující thajský výrobce patří do stejné skupiny společností jako žadatel. Dalším argumentem bylo, že na thajském trhu je slabá konkurence a že domácí prodej v Thajsku sestává především z malých balení na maloobchodní úrovni, zatímco vývoz z Číny do Unie má údajně podobu velkých pytlů či balení pro průmyslové použití.
(32)
Komise požádala více než pět známých výrobců obdobného výroku v Thajsku o informace. Jen jeden výrobce v Thajsku reagoval a dotazník zodpověděl. Tento výrobce patřil ke stejné skupině jako žadatel. V rozporu s tím, co tvrdila jedna ze zúčastněných stran, náležitost ke stejné skupině jako žadatel automaticky neznamená, že běžná hodnota není spolehlivá. Dotčená zúčastněná strana nevysvětlila, jak by tento vztah mohl ovlivňovat běžnou hodnotu na domácím trhu v Thajsku. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(33)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti i stejné základní konečné uživatele jako výrobek vyráběný a vyvážený čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Výrobní procesy v Číně byly navíc podobné procesům na thajském trhu. V Thajsku navíc panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Oproti tomu, co bylo tvrzeno, navíc šetření ukázalo, že domácí prodej v Thajsku probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni. Argument, že by Thajsko z těchto důvodů jakožto srovnatelná země nebylo vhodnou volbou, je proto třeba zamítnout.
(34)
Indonéští vyvážející výrobci souhlasili s tím, aby byly jejich údaje, které poskytli v souvislosti se souběžným šetřením zmíněným v 7. bodě odůvodnění, použity pro účely současného šetření před pozbytím planosti. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indonésii má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné uživatele, jako výrobky vyráběné a vyvážené čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Na základě dostupných informací se navíc výrobní procesy v Číně podobaly procesům na indonéském trhu. V Indonésii kromě toho panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Vyšetřováním se navíc zjistilo, že domácí prodej v Indonésii probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni.
(35)
Z výše uvedeného vyplývá, že obě země, tedy Thajsko i Indonésie, jsou potenciálně vhodné jako srovnatelné země. Protože však byla úroveň podrobných údajů, které dali k dispozici indonéští vyvážející výrobci a jež byly předmětem souběžného šetření podstatně vyšší, než úroveň údajů od jediného spolupracujícího výrobce v Thajsku, domnívala se Komise, že je rozumnější zvolit jako vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Indonésii.
b) Běžná hodnota
(36)
Informace od spolupracujících výrobců v Indonésii byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce v Číně.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje pro každého spolupracujícího výrobce v Indonésii během období přezkumného šetření reprezentativní. Objem domácího prodeje se považoval za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz v průběhu období šetření do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej v Indonésii byl u každého z výrobců reprezentativní. Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(38)
Jelikož bylo zjištěno, že se domácí prodej uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně, která byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje za období přezkumného šetření.
c) Vývozní cena
(39)
Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, musela vývozní cena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
(40)
Vývozní cena byla tedy stanovena ze statistik, konkrétně ze statistik Eurostatu a vypočtena na základě váženého průměru.
d) Srovnání a úpravy
(41)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu, zohledňující úpravy běžné hodnoty indonéských vyvážecích výrobců, jak bylo stanoveno v souběžném šetření uvedeném ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(42)
Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že čínští vyvážející výrobci mají oproti thajským výrobcům komparativní cenové výhody, pokud jde o výrobní proces (vertikální integrace), vývoj cen surovin a spotřebu energií. Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. Pokud jde o Indonésii a jak je popsáno ve 34. bodě odůvodnění, výrobní procesy glutamátu sodného v Číně jsou ve srovnání s indonéským trhem podobné. Je třeba poznamenat, že všichni výrobci glutamátu sodného na světě používají podobné výrobní metody. Glutamát sodný se vyrábí fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
e) Dumpingové rozpětí
(43)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že vývoz z Číny probíhal především ve velkých objemech, zatímco domácí prodej v Thajsku měl hlavně podobu maloobchodního prodeje. Uvádělo se tedy, že by dumpingové rozpětí mělo být vypočítáno pouze na základě prodeje ve velkých objemech. Jelikož žádný z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval, nebyly k dispozici žádné informace, pokud jde o podmínky prodeje, úrovně obchodu či balení čínského vývozu.
(44)
Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. V každém případě, bez ohledu na to, zda byl maloobchodní prodej zahrnut či nikoliv, vyplynuly ze srovnání ve všech případech značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(45)
Komise navíc vypočetla dumpingová rozpětí na základě běžné hodnoty stanovené ve srovnatelné zemi. Z tohoto srovnání vyplynula značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(46)
Komise srovnala vážný průměr běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání u jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné. Místo toho bylo při srovnání nutné vycházet ze statistických údajů vývozní ceny, jak je vysvětleno ve 39. a 40. bodě odůvodnění.
(47)
Na základě toho činí ve všech případech vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením více než 25 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
a) Předběžná poznámka
(48)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: objem a ceny dumpingového vývozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
b) Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(49)
Navzdory zavedeným opatřením se objem dovozu z Číny v posuzovaném období zvýšil o 65 %, což odpovídá zvýšení podílu na trhu o 68 %, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění. I přes relativní zvýšení však objem čínského vývozu i podíl na trhu v absolutních hodnotách zůstaly v celém posuzovaném období nízké.
(50)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců byly vývozní ceny stanoveny na základě údajů Eurostatu. Průměrné dovozní ceny z Číny se postupně od FR2010/2011 až do období přezkumného šetření snižovaly, a to celkově o 20 % za posuzované období, jak je stanoveno v 84. bodě odůvodnění. V období přezkumného šetření byly tyto ceny shledány jako dumpingové. Bylo zjištěno, že bez antidumpingových cel by představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie ve výši 10 %.
c) Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(51)
Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně byly stanoveny na základě informací poskytnutých žadatelem. Jelikož tyto údaje nebyly veřejně k dispozici, Komise je ověřila s dalšími veřejně dostupnými zdroji, mimo jiné s údaji z novinových článků, jež byly obsaženy ve spisu zpřístupněném pro kontrolu zúčastněnými stranami. Na základě těchto údajů je Čína největším výrobcem glutamátu sodného, jehož roční výrobní kapacita i roční výroba se během posuzovaného období zvýšily. V roce 2012 činila výrobní kapacita glutamátu sodného kolem 3,5 až 4 miliony tun a výroba glutamátu sodného tamtéž se pohybovala od 2,5 do 3 milionů tun. Volná kapacita v roce 2012 v regionu tedy činila 600 000 až 900 000 tun.
(52)
Podle stejného zdroje se budou výrobní kapacita a výroba glutamátu sodného v Číně ještě do roku 2017 i dále zvyšovat, jelikož poptávka po tomto výrobku v Číně roste.
(53)
V roce 2011 čínská vláda prostřednictvím ministerstva průmyslu a informačních technologií zahájila všeobecnou politiku, jejímž cílem je odstranit zastaralé a neefektivní výrobní technologie. Toto opatření se v Číně týká 19 klíčových výrobních odvětví, mimo jiné i výroby glutamátu sodného. Výsledkem toho bylo značné snížení počtu výrobců glutamátu sodného v Číně. Na základě těchto skutečností jedna zúčastněná strana tvrdila, že se výrobní kapacita zřejmě nezvýšila. Šetřením se na základě informací uvedených v žádosti a v novinových článcích zjistilo, že svou kapacitu zvýšily větší společnosti. Kapacita pro výrobu glutamátu sodného v Číně se v důsledku toho zvýšila, a argument dotčené strany je tedy třeba zamítnout.
(54)
Na základě informací, které poskytl žadatel, se navíc v Číně v posledních letech značně zvýšily zásoby glutamátu sodného a jejich množství odpovídalo dvojnásobku spotřeby Unie za období přezkumného šetření. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že informace o údajných nadměrných zásobách nejsou uvedeny v nedůvěrné verzi spisu, a zúčastněné strany by je tak nemohly ověřit, a neměly by proto být brány v potaz. Dále se tvrdilo, že nadbytečné zásoby nevypadají vzhledem ke snižování výrobních kapacit čínskou vládou pravděpodobně. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana neposkytla žádné důkazy, které by její tvrzení podpořily. Jak je již uvedeno v 27. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení nezbytné využít dostupných údajů. Podle čl. 19 odst. 3 základního nařízení navíc nemusí Komise zohlednit informace předložené důvěrně v případě, že není poskytnuto žádné smysluplné nedůvěrné shrnutí; nepředložení takového shrnutí ale nevede k automatickému odmítnutí důvěrně poskytnutých informací. Přestože nebylo možné prověřit všechny prvky obsažené v žádosti, včetně informací o čínských zásobách, byly v tomto případě poskytnuté informace nicméně považovány za rozumné a správné, jelikož byly v souladu s informacemi poskytnutými žadatelem, u nichž ověření možné bylo. Dále vzhledem k tomu, že se celková výrobní kapacita v Číně zvýšila, jak je popsáno v 51. bodě odůvodnění, nebyla existence nadměrných zásob jediným prvkem na podporu závěru, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou. Komise navíc vždy, kdy to bylo možné, ověřovala s pomocí dalších dostupných zdrojů, jako jsou články z novin, a informace používala, jen pokud měla dostatečnou jistotu, že jsou rozumné a uspokojivě spolehlivé. Proto by toto tvrzení mělo být zamítnuto.
(55)
V návaznosti na poskytnutí informací stejná zúčastněná strana tvrdila, že Komise zřejmě při svých zjištěních vycházela nikoliv z dostupných údajů, jak vyžaduje čl. 11 odst. 3 antidumpingové dohody WTO (10), nýbrž z pouhých domněnek. Tato strana znovu zopakovala svá tvrzení, pokud jde o údajné snižování kapacity a volné kapacity v Číně.
(56)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, nikdo z čínských vyvážejících výrobců při vyšetřování nespolupracoval a Komise tedy byla nucena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jak je popsáno také výše ve 29. a 51. bodě odůvodnění, byly použity především informace poskytnuté žadatelem v jeho žádosti, které byly náležitě prověřeny, pokud to bylo možné. Jelikož šlo o jediné dostupné informace, bylo tvrzení, že šlo o pouhé domněnky, odmítnuto.
(57)
Byly posouzeny také informace, které poskytla dotčená zúčastněná strana. Pokud však jde o dostupnou kapacitu a volnou kapacitu v Číně, byly informace poskytnuté zúčastněnou stranou rozporuplné. V rozporu s tím, co uvedená strana tvrdila, například z údajů připojených k jejímu podání vyplývá, že v Číně došlo ke zvýšení výrobní kapacity glutamátu sodného a nikoliv k jejímu snížení. To je v souladu se zjištěními Komise uvedenými výše v 53. bodě odůvodnění. Tvrzení této strany, že se kapacita v Číně pravděpodobně sníží, bylo proto zamítnuto.
(58)
Závěrem tedy je, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou, která bude v případě, že antidumpingová opatření pozbydou platnosti, pravděpodobně využívána k významnému dalšímu vývozu do Unie, jak je vysvětleno dále v 61. a 62. bodě odůvodnění.
d) Atraktivita trhu Unie
(59)
Během posuzovaného období putovala na trh Unie díky zavedeným opatřením pouze malá část čínského vývozu. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Unie pro čínské vyvážející výrobce nebude atraktivním trhem, neboť se očekává, že poptávka po glutamátu sodném v Asii i v dalších rozvíjejících se ekonomikách, včetně Číny, poroste. Tato strana dále tvrdila, že vzhledem komu, že výše prodejních cen z Číny do dalších třetí zemí bude zřejmě průměrně vyšší nebo podobná výši cen čínského vývozu do Unie, neměli by čínští vyvážející výrobci motivaci zvyšovat svůj vývoz na trh Unie.
(60)
I když se šetřením zjistilo, že ceny čínského vývozu do třetích zemí jsou průměrně o něco vyšší než vývozní ceny do Unie, může tomuto tak být proto, že čínští vyvážející výrobci snížili své vývozní ceny do Unie kvůli zavedeným antidumpingovým opatřením. Nemusí to tedy nutně nezbytně naznačovat možnou výši cen v případě, že opatření pozbydou platnosti. Čínští vyvážející výrobci by naopak vzhledem k výši platných antidumpingových cel mohli zvýšit své vývozní ceny, stále při tom zůstat na dumpingové úrovni a podbízet se vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
(61)
I když se očekává, že spotřeba v Číně, na trzích ve zbytku Asie i dalších rozvíjejících se trzích poroste, naznačuje úroveň nadměrné výrobní kapacity Číny silnou pobídku k hledání alternativních trhů, které by tuto nadměrnou kapacitu absorbovaly.
(62)
Komise také v návaznosti na souběžná antidumpingová a antisubvenční šetření vedená orgány Spojených států amerických proti Číně v souvislosti s glutamátem sodným brala v úvahu možné uložení opatření proti čínskému vývozu tohoto výrobku do USA. Orgány USA uložily antidumpingová opatření dne 26. listopadu 2014. Čtyřem čínským vyvážejícím výrobcům byly uloženy individuální sazby ve výši 20,09 %, zatímco zbytkové clo bylo stanoveno ve výši 39,03 %. Přístup na trh Spojených států pro čínské vývozce tak bude pravděpodobně omezen a velké množství čínského glutamátu sodného může být přesměrováno na trh Unie, zejména pokud by zároveň pozbyla platnost opatření Unie. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v roce 2013 bylo do Spojených států z Číny dovezeno 26 600 tun glutamátu sodného, což odpovídá značné části spotřeby Unie za období přezkumného šetření.
(63)
Průměrná cena výrobního odvětví Unie i průměrná dovozní cena indonéských vyvážejících výrobců do Unie, jak byly zjištěny v souběžném šetření zmíněném v 61. a 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly navíc vyšší jak ve srovnání s průměrnými čínskými dovozními cenami do Unie bez antidumpingových cel, tak s průměrnými čínskými dovozními cenami do dalších třetích zemí. Tato analýza byla vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců založena na dostupných informacích, tj. na databázi čínského vývozu. Z tvorby cen čínských vývozců vyplývá, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stala by se Unie pro čínské vývozce atraktivním trhem, jelikož by mohli ceny svého vývozu do Unie zvýšit.
(64)
Zvyšující se podíl čínského dovozu na trhu i přes platná opatření rovněž dokládá, že se čínští vyvážející vývozci o trh Unie dále zajímají. Trh EU s glutamátem sodným podle zjištěných úrovní cen skutečně nadále zůstává pro čínský vývoz atraktivní. Budou-li opatření zrušena, tento zájem se pravděpodobně ještě zvýší.
(65)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací zopakovala svá tvrzení týkající se zvýšení domácí poptávky po glutamátu sodném v Číně, nízkých objemů vývozu z Číny do Unie, jeho podíl na trhu a vyšší ceny čínského glutamátu sodného oproti ostatním třetím zemím dovážejícím do Unie. Tato strana uvedla, že tyto prvky nebyly v analýze Komise zohledněny.
(66)
Zaprvé je nepodložené tvrzení, že nebyl zohledněn vývoj čínské výrobní a volné kapacity, rostoucí poptávka po glutamátu sodném v Číně, nízký objem vývozu z Číny do Unie a jeho podíl na trhu, jak je popsáno ve 49. bodě odůvodnění, ani výše cen čínského vývozu do Unie a třetích zemí. Tyto prvky ve skutečnosti analyzovány byly, jak je popsáno výše ve 49. a 64. bodě odůvodnění, a zúčastněným stranám byly sděleny příslušné závěry. Zadruhé dotčená strana neposkytla kromě zjištění Komise během šetření na podporu svých tvrzení žádné nové důkazy.
(67)
Dotčená strana navíc zpochybnila posouzení Komise uvedené v 62. bodě odůvodnění, že by čínský vývoz mohl být přesměrován ze Spojených států do Unie kvůli antidumpingovým opatřením uloženým orgány Spojených států na dovoz glutamátu sodného z Číny do Spojených států.
(68)
Jak již však bylo vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, má se zato, že pokud by antidumpingová opatření Unie pozbyla platnost, byl by čínský vývoz glutamátu sodného vzhledem k antidumpingovým opatřením uloženým na čínský vývoz Spojenými státy pravděpodobně přesměrován na trh Unie.
(69)
Tvrzení této strany v daném ohledu proto je proto třeba odmítnout.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(70)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Vzhledem ke zjištěním ohledně dostupnosti značné volné výrobní kapacity v Číně a k pravděpodobnosti, že by vývoz byl přesměrován na trh Unie ve značném množství a za dumpingové ceny, došla Komise k závěru, že existuje vysoká pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by byla antidumpingová opatření odstraněna.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(71)
Během období přezkumného šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(72)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(73)
Komise stanovila spotřebu Unie tak, že přičetla prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie k dovozu z Číny a dalších třetích zemí. Údaje čerpala z Eurostatu a z informací poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem antidumpingového šetření uvedeného v 7. bodě odůvodnění.
(74)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se příslušné kódy KN ve statistikách Eurostatu vztahují také na jiné výrobky než na dotčený výrobek, a objem dovozu z Číny může tak zahrnovat i glutamovou kyselinu a její soli. Avšak vzhledem k tomu, že údaje o dovozu byly z Eurostatu získány na úrovni kódů TARIC (integrovaný sazebník Evropské unie), vztahovaly se pouze na dotčený výrobek a toto tvrzení bylo odmítnuto.
(75)
Tatáž zúčastněná strana uvedla, že ne všechen glutamát sodný vyrobený v Číně a dovezený do Unie vykazuje míru čistoty požadovanou u potravinářských přídatných látek, a zpochybnil, zda to bylo v případě objemu dovozu z Číny zohledněno. Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, spadají do působnosti současného vyšetřování všechny typy glutamátu sodného bez ohledu na míru jejich čistoty, a toto tvrzení tudíž bylo zamítnuto.
(76)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba Unie (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(77)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření se opět mírně zvýšila. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, které zaznamenalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 100. bod odůvodnění). Celkový vývoz zůstal za totéž období obdobný. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením celkového dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období přezkumného šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 88. bod odůvodnění).
(78)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že popis vývoje spotřeby prý není úplný, jelikož nepřihlíží k tomu, že indonéský dovoz nahradil dovoz glutamátu sodného z Vietnamu a že uživatelé v důsledku toho již nepředpokládali další zvyšování cen a zmenšili své zásoby. Přestože je pravda, že dovoz glutamátu sodného z dalších třetích zemích včetně Vietnamu se během posuzovaného období snížil a dovoz z Indonésie se zvýšil, neovlivňuje to vývoj celkové spotřeby v Unii jako takové. Stejně tak nemají na vývoj spotřeby jako takové vliv jakékoli další změny v dovozních tocích a případné reakce hospodářských subjektů, např. uživatelů, na tyto změny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(79)
Objem a podíl na trhu dovozu z Číny byly stanoveny na základě statistik Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem souběžného antidumpingového šetření zmíněného v 7. bodě odůvodnění.
(80)
Objem dovozu z dotčené země do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 2
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(81)
Objem dovozu z Číny se od FR2010/2011 do FR2011/2012 snížil, ale výrazně se zvýšil v FR2012/2013 a opět v období přezkumného šetření. Objem dovozu z Číny se během posuzovaného období celkově zvýšil o 65 %. Odpovídající podíl na trhu vykazoval podobnou tendenci, konkrétně se nejprve mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, a pak se až do období přezkumného šetření podstatně zvyšoval. Celkově se podíl na trhu v posuzovaném období zvýšil o 68 %. I přes toto relativní zvýšení zůstal jak objem, tak podíl čínského dovozu na trhu v absolutních hodnotách v posuzovaném odvětví nízký.
b) Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(82)
Ceny dovozu byly stanoveny podle údajů Eurostatu.
(83)
Následující tabulka udává průměrnou cenu dovozu z Číny:
Tabulka 3
Dovozní ceny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Průměrná cena (EUR/tuna) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
(84)
Průměrné ceny vývozu z Číny se od FR2010/2011 a období přezkumného šetření postupně snižovaly; celkové za posuzované období o 20 %.
(85)
Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
vývozní ceny stanovené na základě dovozní statistiky, kterou má Komise k dispozici, konkrétně statistiky Eurostatu, vypočtené na základě váženého průměru, s příslušným úpravami spočívajícími v přičtení cel, antidumpingových cel a nákladů po dovozu.
(86)
Výsledek srovnání nevykázal žádné podbízení cen dovozu z Číny na trh Unie vůči cenám výrobního odvětví Unie. Nicméně po odečtení antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení úrovně vyšší než 10 %.
3. Dovoz z Indonésie
a) Objem a podíl na trhu dovozu Indonésie
(87)
Komise stanovila objem dovozu z Indonésie na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(88)
Dovoz z Indonésie do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 4
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Objem (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(89)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období přezkumného šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(90)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
b) Ceny dovozu z Indonésie
(91)
Komise stanovila ceny dovozu na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném probíhajícím šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(92)
Průměrná dovozní cena z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 5
Dovozní cena
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(93)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná dovozní cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila a poté ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny glutamátu sodného z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 8 %.
4. Dovoz z ostatních třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(94)
Objem, podíl na trh a ceny dovozu z ostatních třetích zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 6
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Ostatní třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(95)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období přezkumného šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se o 71 % zmenšil podíl na odpovídajícím trhu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(96)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu čínského a indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(97)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 7. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(98)
Celkový dovoz, včetně čínského a indonéského dovozu, se vyvíjel takto:
Tabulka 7
Celkový dovoz
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Celkový dovoz
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(100)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
Index
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: odpověď na dotazník.
(101)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období přezkumného šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období přezkumného šetření byla odstávka kvůli údržbě prodloužena ve snaze zmenšit velký objem zásob. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(102)
Jedna strana tvrdila, že se objem výroby a využití kapacity snížily teprve poté, co se výrazně zvýšily v době před posuzovaným obdobím. Na základě toho strana tvrdila, že klesající tendence těchto faktorů tedy neprokazuje újmu. Při stanovování tendencí různých ukazatelů újmy Komise své posuzování založila na posuzovaném období, které bylo určeno při zahájení šetření. Posuzované období sestává z období přezkumného šetření a tří předcházejících finančních roků, což odpovídá obvyklé praxi. Pouhá skutečnost, že některé ukazatele újmy vykazují před posuzovaným obdobím vyšší hodnoty, není dostatečným důvodem k odklonu od této praxe. Přihlížet tedy lze pouze k tendencím v průběhu posuzovaného období. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(103)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(104)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo stejně jako objem výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období přezkumného šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 %, tedy v souladu s poklesem objemu výroby.
b) Objem prodeje a podíl na trhu
(105)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 9
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem prodeje na trhu Unie
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(106)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu především z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl čínského a indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval. Podobně se zvýšily v posuzovaném období dovoz a podíl na trhu Číny, i když po celé toto období zůstal na nízké úrovni.
c) Růst
(107)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
d) Zaměstnanost a produktivita
(108)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: odpověď na dotazník.
(109)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(110)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 8 ve 100. bodě odůvodnění.
6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(111)
Dumpingové rozpětí stanovené pro Čínu bylo podstatně nad úrovní de minimis; objem dovozu z Číny ale zůstal v posuzovaném období nízký. Pokud by však byla opatření zrušena, byl by dopad skutečných antidumpingových rozpětí významný vzhledem ke zvětšujícímu se objemu a klesajícím cenám dovozu z Číny a očekávanému vývoji čínského dovozu, pokud by opatření přestala platit. Současně byla v souběžném antidumpingovém šetření dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněnému v 7. bodě odůvodnění zjištěna významná dumpingová rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců z Indonésie, kteří v posuzovaném období podstatně zvýšili svůj podíl na trhu Unie.
(112)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z účinků předchozího dumpingového dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Číny, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Jelikož se dumpingový dovoz z Indonésie v posuzovaném období výrazně zvýšil a podle zjištění způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie (12) lze tvrdit, že tento proces zotavování byl narušen.
a) Ceny a faktory ovlivňující ceny
(113)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 11
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: odpověď na dotazník.
(114)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období přezkumného šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím přezkumného šetření.
(115)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a náklady práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingového dovozu z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
(116)
Jedna zúčastněná strana požádala Komisi, aby vyšetřila, zda mohlo potenciální zahrnutí vedlejších produktů do výrobních nákladů uměle zvýšit průměrnou výrobní cenu výrobního odvětví Unie. Šetřením se zjistilo, že vedlejší produkty byly správně zúčtovány a představu o újmě nijak nenarušily. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
b) Náklady práce
(117)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 12
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: odpověď na dotazník.
(118)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce bylo možné vysvětlit hlavně snahami výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
c) Zásoby
(119)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 13
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: odpověď na dotazník.
(120)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období přezkumného šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(121)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingového dovozu z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
d) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(122)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 14
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: odpověď na dotazník.
(123)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Ve FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od FR2012/2013 se ziskovost dostávala do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéského dovozu, který byl na trh Unie uváděn za dumpingové ceny a neumožňoval výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se tato tendence ještě vyhrotila. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(124)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(125)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo záporný trend vývoje ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(126)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
e) Závěr ohledně újmy
(127)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy vykazovaly záporný trend. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období přezkumného šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(128)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(129)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že záporný trend jen u některých ukazatelů újmy není dostatečný k vyslovení závěru, že dochází k podstatné újmě. Podle čl. 3 odst. základního nařízení není třeba, aby všechny ukazatele vykazovaly záporný trend; situaci výrobního odvětví Unie je však nutné analyzovat posouzením vývoje všech ukazatelů újmy jako celku. V předmětném případu téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly záporný trend, včetně hlavních ukazatelů, jako je objem prodeje a výroby, podíl na trhu, průměrné prodejní ceny a ziskovost.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžná poznámka
(131)
Jak se uvádí v 99. a 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Dovoz z Číny se v celém posuzovaném období na trhu Unie vyskytoval jen v omezeném množství, zatímco objem dovozu a podíl na trhu Indonésie se během téhož období téměř ztrojnásobil. V rámci souběžného šetření ohledně dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněného v 7. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že dovoz z Indonésie byl dumpingový a způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, zatímco dovoz z Číny k této újmě vzhledem k malému objemu a výši cen nepřispěl (13). Z šetření navíc, jak je popsáno v 48. a 70. bodě odůvodnění, vyplývá, že k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že pokud opatření pozbydou platnost, bude dumping pokračovat.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu z Číny a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(132)
Komise posoudila pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, konkrétně byl analyzován možný dopad čínského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(133)
Tato analýza se zaměřila na volnou kapacitu čínských vyvážejících výrobců, atraktivitu trhu Unie a tvorbu cen čínských výrobců v Unii. Zohledněna byla také antidumpingová opatření uložená na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(134)
Jak je stanoveno v 51. bodě odůvodnění, celková volná kapacita glutamátu sodného v Číně se v roce 2012 odhadovala 600 000 až 900 000 tun. Toto množství výrazně překračuje celkovou spotřebu glutamátu sodného v Unii za stejné období.
(135)
Lze rozumně očekávat, že v důsledku atraktivity trhu Unie popsané v 59. až 64. bodě odůvodnění bude s nejvyšší pravděpodobností alespoň část této volné kapacity přesměrována na trh Unie.
(136)
Jak je uvedeno výše v 50. bodě odůvodnění, představovaly by čínské dovozní ceny bez antidumpingových cel podbízení vůči prodejním cenám Unie v průměru o více než 10 %. Byly by také nižší než indonéské dovozní ceny. Z toho vyplynul závěr, že čínští vyvážející výrobci v případě neexistence opatření pravděpodobně zvýší cenový tlak na trhu Unie a zhorší tak podstatnou újmu, kterou již výrobní odvětví Unie utrpělo. V tomto ohledu je třeba připomenout, že zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit.
(137)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, čínské dovozní ceny se mohou v případě, že opatření pozbydou platnosti, zvýšit. Vzhledem k výraznému rozpětí podbízení, které bylo zjištěno při odečtení antidumpingových cel, přestože se čínské dovozní ceny skutečně zvýšily, stále existuje prostor, který čínským vývozcům umožňuje udržovat dovozní ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, což jim velmi pravděpodobně umožní získat další podíl na trhu Unie. Pokud by k tomu došlo, výrobní odvětví Unie by zaznamenalo okamžitý pokles svého prodeje i prodejních cen.
(138)
Vzhledem k souběžnému šetření týkajícímu se Indonésie a k odpovídajícím opatřením proti dovozu glutamátu sodného z této země se očekává, že výrobní odvětví unie bude schopno překonat účinky podstatné újmy, která mu byla způsobena. Pokud by došlo k obnově dovozu z Číny ve velkém množství a za dumpingové ceny, byl by tento proces zotavování ohrožen.
3. Připomínky obdržené po poskytnutí informací
(139)
Jedna zúčastněná strana po poskytnutí informací tvrdila, že zachování opatření situaci výrobce v Unii nezlepší, jelikož zhoršování jeho situace je v prvé řadě způsobováno jinými faktory než dovozem glutamátu sodného z Číny. Uvedená strana argumentovala, že mezi tyto faktory zřejmě patří zejména dopad investiční politiky výrobního odvětví na jeho ziskovost, zvýšení nákladů práce a údajně neefektivní využívání zdrojů. Tvrdila, že při posuzování celkové situace výrobního odvětví Unie nebyly dostatečně zohledněny účinky těchto faktorů.
(140)
Je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana na podporu těchto tvrzení neposkytla žádné nové informace ani důkazy.
(141)
Pokud jde o investice uskutečněné výrobním odvětvím Unie, tato strana nevysvětlila, do jaké míry by tyto investice měly vliv na ziskovost odvětví. Jak je popsáno ve 124. bodě odůvodnění, byly investice, které výrobní odvětví Unie uskutečnilo, založeny na rozumných obchodních rozhodnutích a nelze je považovat za nesprávné. Investiční náklady se navíc v průběhu času odepisují a jako takové nemají na ziskovost výrobního odvětví Unie žádný významný dopad.
(142)
Pokud jde o zvýšení nákladů práce, z šetření i přesto, že přesné údaje nelze kvůli důvěrnosti poskytnout, vyplývá, že dopad tohoto zvýšení na celkové výrobní náklady nebyl podstatný.
(143)
Co se týče neefektivního využívání zdrojů, strana nespecifikovala povahu údajné neefektivnosti a ani šetření případnou neefektivnost výrobního odvětví Unie neosvětlilo.
(144)
Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
4. Závěr
(145)
Vzhledem k tomu, co bylo v rámci šetření zjištěno, konkrétně ohledně volné kapacity, atraktivity trhu Unie a očekávané výše cen čínského dovozu se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k opakování újmy a došlo by k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie, v níž vznikala újma, kvůli pravděpodobnému zvýšení čínského dovozu za dumpingové ceny, které představují podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(146)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(147)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(148)
Na tomto základě Komise posuzovala, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(149)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Jak je uvedeno ve 131. bodě odůvodnění, byla podstatná újma způsobena dovozem z Indonésie. Šetřením se také zjistilo, že pokud by opatření proti čínskému dovozu pozbyla platnost, existuje pravděpodobnost opakování podstatné újmy. Zejména je ohroženo očekávané zotavení výrobního odvětví Unie z újmy, kterou utrpělo v důsledku dovozu z Indonésie, díky antidumpingovým opatřením uloženým proti této zemi, pokud by se obnovil čínský dovoz glutamátu sodného na trh Unie za dumpingové ceny.
(150)
Pokud by byla opatření zachována, předpokládá se, že výrobní odvětví bude Unie schopno plně využít účinků opatření uložených v souvislosti se souběžným šetřením týkajícím se dovozu glutamátu sodného z Indonésie. Konkrétně to znamená, že překoná podstatnou újmu, kterou utrpělo. Mělo by nakonec dosáhnout i zlepšení ziskovosti.
(151)
Byl proto učiněn závěr, že by zachování platných opatření proti Číně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců a obchodních společností
(152)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela.
(153)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům v Unii i mimo ni jako uživatel. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie, ale také od dovozců. Tato obchodní společnost nekupovala glutamát sodný čínského původu, nýbrž původu indonéského a ze třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že platná opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny nemají na situaci dané obchodní společnosti žádný významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů
(154)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(155)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
a) Odvětví produkce potravin a nápojů
(156)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(157)
Ze čtyř spolupracujících uživatelů jen jeden dovážel glutamát sodný z Číny. Tato spolupracující společnost nakupovala glutamát sodný od výrobního odvětví Unie a dovážela zhruba 40 % svých nákupů glutamátu sodného z Číny. Tato činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala asi jednu třetinu její celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla tyto společnost zisková.
(158)
Ostatní tři společnosti glutamát sodný z Činy v období přezkumného šetření nedovážely. U dvou těchto společností byla činnost spojená s glutamátem sodným ve srovnání s celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období přezkumného šetření ziskové. Pokud jde o třetí společnost, i když její činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala zhruba jednu třetinu její celkové činnosti, byla tato společnost v období přezkumného šetření shledána ziskovou.
b) Nepotravinářské odvětví
(159)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období přezkumného šetření tato společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie. Dovážela také glutamát sodný z jiných třetích zemí, ale nikoliv z Číny. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(160)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (14), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množství právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky. Tato strana zejména argumentovala tím, že úroveň platných antidumpingových opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny by znemožnila, aby na trh Unie pronikl, a Unie by byla vystavena riziku nedostatečného zásobování. Tato společnost dále tvrdila, že vzhledem k tomu, že jsou v platnosti také opatření proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie, existovalo by riziko absence alternativních zdrojů dodávek.
(161)
Tento uživatel dále tvrdil, že z toho bude mít výrobní odvětví Unie prospěch také vzhledem ke zvýšené spotřebě glutamátu sodného a dočká se zvýšení objemu svého prodeje na trhu Unie. Na druhou stranu uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie nebude mít dostatečnou kapacitu, aby uspokojilo zvýšenou poptávku na trhu Unie.
(162)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(163)
Po poskytnutí informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své tvrzení, že poptávka po glutamátu sodném se kvůli zákazu fosfátů v Unii podstatně zvýší a že výrobní odvětví Unie nebude s to zvyšující se poptávku uspokojit. Dotčená strana však neposkytla žádné nové informace ani důkazy, aby tento argument podložila, a toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto.
(164)
Pokud jde o alternativní zdroje dodávek, byl podíl na trhu u dovozu z ostatních třetích zemí ve FR2010/2011 značný a snížil se jen díky nepoctivým cenám dovozu z Indonésie. Očekává se, že uložení cel proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie v souběžném šetření by mělo ostatním třetím zemím umožnit, aby obnovily svůj ztracený podíl na trhu Unie. Pokud by byla opatření pro Čínu zrušena, byl by očekávaný účinek antidumpingových opatření proti Indonésii ohrožen, jelikož na trh Unie pravděpodobně pronikne ve značně zvýšeném množství dovoz Číny za dumpingové ceny a bude podbízet prodejní ceny výrobního odvětví na trhu Unie (jak je popsáno ve 149. až 151. bodě odůvodnění).
(165)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací znovu opakovala, že neexistují žádné skutečné alternativní zdroje dodávek, jelikož výrobci na trzích v ostatních třetích zemích náležejí do stejné skupiny jako výrobní odvětví Unie.
(166)
Jak je uvedeno výše v 94. a 95. bodě odůvodnění, alternativní zdroje dodávek glutamátu sodného existují v několika třetích zemích, mimo jiné v Brazílii, Korejské republice či Vietnamu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí než z Číny nebo Indonésie na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Pokud by opatření týkající se dovozu z Číny pokračovala, není důvod, proč by dovoz z jiných třetích zemí nepokryl alespoň částečně potřebu uživatelů glutamátu sodného odpovídajícím podílem na trhu z FR2010/2011 nebo nad jeho rámec. Podle dostupných informací, které měly strany k dispozici v nedůvěrném spisu, tyto alternativní zdroje patří buď společnostem/skupinám společností, které na skupině Ajinomoto nebo této skupině nejsou závislé. I kdyby však tyto alternativní zdroje patřily ke skupině Ajinomoto, neexistují náznaky, proč by na trh Unie nedodávaly za spravedlivých podmínek. Tento argument by proto měl být odmítnut.
(167)
Stejná strana rovněž uvedla, že výrobní odvětví Unie zastává dominantní postavení a že prý na trhu Unie panuje nedostatečná hospodářská soutěž. Argumentovala, že zachování opatření proti čínskému glutamátu sodnému by ještě posílilo pozici výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(168)
Šetření jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie není schopno udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(169)
Po poskytnutí informací dotyčná zúčastněná strana tvrdila, že by nebylo v zájmu Unie, aby uživatelé v Unii museli spoléhat na výrobní odvětví Unie, a že je třeba, aby měli k dispozici více alternativních zdrojů dodávek. Na podporu tohoto tvrzení dotyčná strana poznamenala, že snížení spotřeby mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 bylo způsobeno především snížením objemu výroby výrobního odvětví Unie.
(170)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, výroba se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížila o 5 % a spotřeba poklesla o 13 % (viz 76. a 78. bod odůvodnění). Ve FR2011/2012 bylo využití kapacity o 5 % nižší než ve FR2010/2011, což znamená, že ve FR 2011/2012 existovala rezervní kapacita. Produkce výrobního odvětví Unie proto nelze považovat za faktor mající dopad na snížení spotřeby ve FR2011/2012. Jak je popsáno výše ve 166. bodě odůvodnění, ve třetích zemích existují alternativní zdroje dodávek. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(171)
Na základě toho a zejména na základě skutečnosti, že opatření proti Číně zjevně nemají na spolupracující uživatele podstatný nepříznivý účinek, došla Komise k závěru, že pokud by opatření zůstala zachována, dopad na hospodářskou situaci těchto hospodářských subjektů by pravděpodobně nebyl významný.
4. Zájem dodavatelů
(172)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Dva z těchto dodavatelů tento závěr zpochybnili a tvrdili, že zánik výrobního odvětví Unie by měl významný dopad na jejich hospodářskou činnost. Tito dodavatelé argumentovali tím, že účinek potenciálního zastavení výroby glutamátu sodného v Unii by měl škodlivý účinek na jejich celkovou hospodářskou činnost, jelikož cukrovary musí produkovat určitý objem cukerných sirupů a melasy, jejichž je výrobní odvětví Unie hlavním odběratelem. Pokud se cukr v této podobě neprodá, bude nepříznivě postižena celková efektivita dotyčného závodu.
(173)
Na podporu těchto argumentů však nebyly poskytnuty žádné důkazy, a proto byly odmítnuty.
5. Jiné argumenty
(174)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že účinky platných opatření proti Číně je třeba posuzovat kumulativně s účinky opatření uložených na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(175)
Dopad obou opatření na uživatele byl analyzován v kontextu dostupnosti alternativních zdrojů dodávek. Z této analýzy vyplynulo, že řada třetích zemí opravdu disponuje potenciálem vyvážet glutamát sodný do Unie. Tyto třetí země skutečně na trhu Unie působily před tím, než na něj vstoupil dumpingový dovoz z Indonésie.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(176)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise dospěla k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(177)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(178)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření pro dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Číny, uložená nařízením (ES) č. 1187/2008, zachována.
(179)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Taková žádost musí být zaslána Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(180)
Výboru zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro produkty popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd a Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Všechny ostatní společnosti
39,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/83
tal-21 ta' Jannar 2015
li jimponi dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet tal-glutamat tal-monosodju li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina wara rieżami ta' skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b'mod partikolari l-Artikoli 11(2), (5) u (6) tiegħu,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Wara investigazzjoni ta' antidumping (“l-investigazzjoni oriġinali”), il-Kunsill impona, permezz tar-Regolament (KE) Nru 1187/2008 (2), dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tal-glutamat tal-monosodju li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“iċ-Ċina”).
(2)
Il-miżuri imposti kienu f'forma ta' rata tad-dazju ad valorem ta' 39,7 %, bl-eċċezzjoni ta' Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) u Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Talba għal rieżami ta' skadenza
(3)
Wara l-pubblikazzjoni ta' avviż ta' skadenza imminenti (3) tal-miżuri antidumping fis-seħħ, il-Kummissjoni rċeviet talba għall-bidu ta' rieżami ta' skadenza ta' dawk il-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
(4)
It-talba kienet ippreżentata minn Ajinomoto Foods Europe SAS (“l-applikant”), l-uniku produttur tal-Unjoni tal-glutamat tal-monosodju, li għalhekk jirrappreżenta 100 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-glutamat tal-monosodju.
(5)
It-talba kienet ibbażata fuq ir-raġunijiet li l-iskadenza tal-miżuri probabbli tirriżulta f'kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' dumping u dannu lill-industrija tal-Unjoni.
3. Bidu ta' rieżami ta' skadenza
(6)
Wara li stabbiliet, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li kienet teżisti biżżejjed evidenza għall-bidu ta' rieżami ta' skadenza, il-Kummissjoni fid-29 ta' Novembru 2013 ħabbret, permezz ta' avviż ippubblikat f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4) (“in-Notifika ta' Bidu”), il-bidu ta' rieżami ta' skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
4. Investigazzjoni antidumping parallela
(7)
B'mod parallel, fl-istess data, il-Kummissjoni ħabbret il-bidu ta' investigazzjoni antidumping skont l-Artikolu 5 tar-Regolament bażiku fir-rigward tal-importazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-glutamat tal-monosodju li joriġina mill-Indoneżja (5).
(8)
F'dik l-investigazzjoni, il-Kummissjoni imponiet f'Awwissu 2014, permezz tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 904/2014 (6), dazju antidumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet tal-glutamat tal-monosodju li joriġina mill-Indoneżja (“ir-regolament provviżorju”). Il-miżuri provviżorji ġew imposti għal perjodu ta' sitt xhur.
(9)
Iż-żewġ investigazzjonijiet paralleli koprew l-istess perjodu tal-investigazzjoni (ta' rieżami) u l-istess perjodu kkunsidrat kif definit fil-premessa 10.
5. L-investigazzjoni
Perjodi rilevanti koperti mill-investigazzjoni ta' rieżami
(10)
L-investigazzjoni tal-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' dumping u dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta' Ottubru 2012 sat-30 ta' Settembru 2013 (il-“perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' dannu kopra l-perjodu mill-1 ta' April 2010 sat-tmiem tal-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami (il-“perjodu kkunsidrat”) (7).
Il-partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni u l-kampjunar
(11)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikant, il-produtturi esportaturi, l-importaturi u l-utenti fl-Unjoni li huma magħrufa li huma kkonċernati u lir-rappreżentanti tal-pajjiż esportatur ikkonċernat bil-bidu tar-rieżami ta' skadenza.
(12)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fiż-żmien stipulat fin-Notifika ta' Bidu. Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(13)
Fid-dawl tal-għadd apparentement kbir ta' produtturi esportaturi Ċiniżi kif ukoll ta' importaturi mhux relatati fl-Unjoni, kien previst kampjunar fin-Notifika ta' Bidu skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
(14)
Fir-rigward tal-produtturi esportaturi fiċ-Ċina, sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi jekk ikunx meħtieġ il-kampjunar u, jekk dan ikun il-każ, biex jintgħażel kampjun rappreżentattiv, dawk il-partijiet intalbu jippreżentaw ruħhom fi żmien 15-il jum mill-bidu tar-rieżami u jipprovdu l-informazzjoni mitluba fin-Notifika ta' Bidu lill-Kummissjoni. Minħabba li kien hemm biss żewġ produtturi esportaturi fiċ-Ċina li pprovdew lill-Kummissjoni bl-informazzjoni mitluba, il-kampjunar ma kienx meqjus neċessarju.
(15)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi jekk il-kampjunar ikunx meħtieġ jew le, u jekk dan huwa meħtieġ, tagħżel kampjun, il-Kummissjoni talbet lill-importaturi mhux relatati kollha jippreżentaw ruħhom u jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-Notifika ta' Bidu.
(16)
Ippreżentaw ruħhom 14-il importatur mhux relatati. Madankollu, l-ebda waħda minn dawn il-kumpaniji ma importat il-MSG miċ-Ċina lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Il-kampjunar għalhekk ma kienx neċessarju.
Il-kwestjonarji u l-verifika
(17)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset neċessarja għad-determinazzjoni tal-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew rikorrenza tad-dumping u d-danni li jirriżultaw u għad-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni.
(18)
Il-kwestjonarji ntbagħtu kemm lill-produtturi esportaturi Ċiniżi li ppreżentaw ruħhom fl-eżerċizzju ta' kampjunar, lill-produttur uniku fl-Unjoni u lil 33 utent identifikati fl-Unjoni.
(19)
It-tweġibiet għall-kwestjonarju waslu mingħand il-produttur uniku tal-Unjoni, mingħand operatur tas-suq wieħed, u minn ħames utenti. L-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi Ċiniżi ma pprovda tweġiba għall-kwestjonarju.
(20)
Saru żjarat ta' verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
Il-produttur tal-Unjoni
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Franza
L-utenti
-
AkzoNobel, Amersfoort, in-Netherlands
-
Unilever, Rotterdam, in-Netherlands
Id-divulgazzjoni
(21)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa dwar il-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom kien previst li jiġi rakkomandat li jinżamm id-dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw miċ-Ċina. Il-partijiet ingħataw ukoll perjodu li fih setgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara din id-divulgazzjoni. Fejn xieraq il-kummenti tagħhom ġew ikkunsidrati u meqjusa.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(22)
Il-prodott suġġett għal dan ir-rieżami huwa l-istess bħal dak kopert mill-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri l-glutamat tal-monosodju (“MSG”) li joriġina miċ-Ċina, li bħalissa jaqa' taħt il-kodiċi NM ex 2922 42 00 (“il-prodott ikkonċernat”). Il-MSG huwa addittiv alimentari u jintuża prinċipalment biex itejjeb it-togħma tas-sopop, tal-brodijiet, tal-platti bil-ħut u bil-laħam, tat-taħlitiet ta' ħwawar u ta' ikel lest biex jittiekel. Il-MSG huwa wkoll użat fl-industrija kimika għal applikazzjonijiet mhux tal-ikel bħal deterġenti. Huwa jiġi prodott fil-forma ta' kristalli bojod, mingħajr riħa ta' diversi daqsijiet. Il-MSG huwa disponibbli f'pakketti ta' daqsijiet varji, li jvarjaw minn pakketti għall-konsumaturi ta' 0,5 g għal basktijiet ta' kwantitajiet kbar li jiżnu 1 000 kg. Daqsijiet iżgħar ta' pakketti jinbiegħu permezz tal-bejjiegħa bl-imnut lill-konsumaturi privati, filwaqt li daqsijiet akbar ta' 20 kg u aktar huma destinati għall-utenti industrijali. Barra minn hekk, jeżistu gradi differenti ta' purità. Madankollu, ma hemm l-ebda differenza fil-karatteristiċi tal-glutamat tal-monosodju abbażi tad-daqs tal-pakkett jew il-grad ta' purità.
(23)
Il-MSG huwa prinċipalment magħmul permezz tal-fermentazzjoni ta' diversi sorsi taz-zokkor (lamtu tal-qamħirrum, lamtu tat-tapjoka, xropp taz-zokkor, melassa tal-kannamieli taz-zokkor u melassa tal-pitravi taz-zokkor).
(24)
L-investigazzjoni ta' rieżami attwali kkonfermat li, bħal fl-investigazzjoni oriġinali, il-prodott ikkonċernat u l-MSG prodott u mibjugħ fis-suq domestiku fil-pajjiż ikkonċernat, il-MSG prodott u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u l-MSG prodott u mibjugħ fiż-żewġ swieq tal-pajjiżi analogi potenzjali tat-Tajlandja u l-Indoneżja għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi bażiċi u l-istess użi bażiċi.
(25)
Għaldaqstant, dawn il-prodotti jitqiesu li huma prodotti simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. PROBABBILTÀ TA' KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TA' DUMPING
1. Il-kummenti preliminari
(26)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk id-dumping kienx qed isseħħ attwalment u jekk l-iskadenza tal-miżuri eżistenti hijiex probabbli li twassal għal kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' dumping.
(27)
Kif imsemmi fil-premessi 18 u 19, filwaqt li l-kwestjonarji ntbagħtu kemm lill-produtturi esportaturi Ċiniżi li ppreżentaw ruħhom fl-eżerċizzju tal-kampjunar, ħadd minnhom ma pprovda tweġiba għall-kwestjonarju u ħadd minnhom ma kkoopera fl-investigazzjoni. Għalhekk, kellu jsir użu mill-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(28)
L-awtoritajiet Ċiniżi u l-produtturi esportaturi Ċiniżi li ma kkooperawx ġew notifikati bl-applikazzjoni tal-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku u ngħataw opportunità li jressqu l-kummenti tagħhom. Ma waslu l-ebda kummenti.
(29)
Fuq din il-bażi, skont l-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku, is-sejbiet fir-rigward tal-probabbiltà ta' kontinwazzjoni ta' dumping stabbiliti hawn taħt kienu bbażati fuq fatti disponibbli, b'mod partikolari fuq informazzjoni fit-talba għal rieżami ta' skadenza u l-istatistika disponibbli, jiġifieri l-Eurostat u l-bażi tad-dejta tal-esportazzjonijiet Ċiniża.
2. Dumping ta' importazzjonijiet matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
(a) Il-pajjiż analogu
(30)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali kien determinat abbażi tal-prezz jew tal-valur maħdum f'pajjiż terz b'ekonomija tas-suq għall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx MET. Għal dan l-għan, kellu jintagħżel pajjiż terz b'ekonomija tas-suq (“il-pajjiż analogu”).
(31)
Fin-Notifika ta' Bidu, il-Kummissjoni nfurmat lill-partijiet interessati li hija pprevediet it-Tajlandja jew l-Indoneżja bħala pajjiżi analogi xierqa possibbli u stiednet lill-partijiet biex jikkummentaw. It-Tajlandja ntużat fl-investigazzjoni oriġinali (8) bħala pajjiż analogu xieraq. L-Indoneżja ġiet proposta fl-investigazzjoni attwali minħabba l-fatt li, kif imsemmi fil-premessa 7, investigazzjoni antidumping parallela fuq l-importazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-MSG li joriġina fl-Indoneżja nbdiet fl-istess data bħall-investigazzjoni ta' rieżami ta' skadenza attwali (9). Parti interessata ddikjarat li t-Tajlandja ma kinitx pajjiż analogu xieraq minħabba li l-produttur Tajlandiż li kkopera kien jagħmel parti mill-istess grupp ta' kumpaniji bħall-applikant. Barra minn hekk, kien argumentat li kien hemm nuqqas ta' kompetizzjoni fis-suq Tajlandiż u li l-bejgħ domestiku fit-Tajlandja kien prinċipalment f'pakketti żgħar għal-livell tal-bejgħ bl-imnut, filwaqt li l-esportazzjonijiet miċ-Ċina lejn l-Unjoni kienu allegatament f'boroż kbar jew bl-ingrossa għall-użu industrijali.
(32)
Il-Kummissjoni talbet lil aktar minn ħames produtturi magħrufa tal-prodott simili fit-Tajlandja biex jipprovdu informazzjoni. Produttur wieħed biss fit-Tajlandja ppreżenta ruħu u ssottometta tweġiba għall-kwestjonarju. Dan il-produttur kien parti mill-istess grupp bħall-applikant. B'kuntrast ma' dak li ntqal minn parti interessata, li tkun parti mill-istess grupp bħall-applikant ma jimplikax awtomatikament li l-valur normali mhuwiex affidabbli. Il-parti interessata kkonċernata lanqas ma spjegat kif ir-relazzjoni seta' kellha impatt fuq il-valur normali fis-suq domestiku fit-Tajlandja. Għalhekk, dan l-argument għandu jkun miċħud.
(33)
Kif stabbilit fil-premessa 24, l-investigazzjoni wriet li l-MSG prodott u mibjugħ fis-suq domestiku fit-Tajlandja kellu l-istess karatteristiċi tekniċi, fiżiċi u kimiċi bażiċi u l-istess użijiet finali bażiċi bħall-prodott immanifatturat u esportat mill-produtturi esportaturi Ċiniżi lejn l-Unjoni. Barra minn hekk, il-proċessi tal-produzzjoni fiċ-Ċina kienu simili meta mqabbla ma' dawk fis-suq Tajlandiż. Fl-aħħar nett, fit-Tajlandja kien hemm livell konsiderevoli ta' kompetizzjoni ma' diversi produtturi domestiċi u l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, inkluża ċ-Ċina. Barra minn hekk, b'kuntrast ma' dak li ntqal, l-investigazzjoni wriet li l-bejgħ domestiku fit-Tajlandja kien bl-ingrossa u bl-imnut. Għalhekk, l-argument li t-Tajlandja ma tkunx għażla xierqa bħala pajjiż analogu għal dawk ir-raġunijiet għandu jiġi miċħud.
(34)
Il-produtturi esportaturi Indoneżjani qablu li d-dejta tagħhom pprovduta fil-kuntest tal-investigazzjoni parallela msemmija fil-premessa 7 għandha tintuża għall-fini tal-investigazzjoni ta' rieżami ta' skadenza attwali. Kif stabbilit fil-premessa 24, l-investigazzjoni wriet li l-MSG prodott u mibjugħ fis-suq domestiku fl-Indoneżja kellu l-istess karatteristiċi tekniċi, fiżiċi u kimiċi bażiċi u l-istess użijiet finali bażiċi bħall-prodotti mmanifatturati u esportati mill-produtturi esportaturi Ċiniżi lejn l-Unjoni. Barra minn hekk, abbażi tal-informazzjoni disponibbli l-proċessi ta' produzzjoni fiċ-Ċina kienu simili meta mqabbla mas-suq Indoneżjan. Finalment, fl-Indoneżja kien hemm livell konsiderevoli ta' kompetizzjoni ma' diversi produtturi domestiċi u l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, inkluża ċ-Ċina. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-bejgħ domestiku fl-Indoneżja kien kemm bl-ingrossa kif ukoll bl-imnut.
(35)
Minn dan ta' hawn fuq isegwi li ż-żewġ pajjiżi, it-Tajlandja u l-Indoneżja kienu potenzjalment xierqa li jkunu magħżula bħala pajjiż analogu. Madankollu, minħabba li l-livell ta' dettall disponibbli mill-produtturi esportaturi Indoneżjani suġġett għall-investigazzjoni parallela kien ħafna ogħla minn dak mill-uniku produttur li kkoopera fit-Tajlandja, il-Kummissjoni kienet iktar raġonevoli li tagħżel l-Indoneżja bħala pajjiż analogu xieraq skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
(b) Valur normali
(36)
L-informazzjoni li waslet mingħand il-produtturi li kkooperaw fl-Indoneżja kienet użata bħala bażi għad-determinazzjoni tal-valur normali għal produtturi esportaturi fiċ-Ċina.
(37)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat jekk il-volum totali tal-bejgħ domestiku għal kull wieħed mill-produtturi li kkooperaw fl-Indoneżja kienx rappreżentattiv matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Il-bejgħ domestiku kien jiġi kkunsidrat rappreżentattiv jekk il-volum tal-bejgħ domestiku totali tal-prodott simili lil konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku kien jirrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ għall-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Instab li l-bejgħ domestiku fl-Indoneżja kien rappreżentattiv għal kull wieħed mill-produtturi. Ġie eżaminat ukoll jekk il-bejgħ domestiku tal-prodott simili jistax jitqies bħala magħmul fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgћ domestiku lil konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku li kellu qligħ matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
(38)
Billi nstab li l-bejgħ domestiku sar fi kwantitajiet suffiċjenti u fl-andament normali tal-kummerċ, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku effettiv, li ġie kkalkulat bħala l-medja ponderata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
(c) Prezz tal-esportazzjoni
(39)
Fin-nuqqas ta' kull kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi Ċiniżi, il-prezz tal-esportazzjoni ġie bbażat fuq fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(40)
Il-prezz tal-esportazzjoni għalhekk ġie stabbilit fuq il-bażi tal-istatistika, jiġifieri l-Eurostat, ikkalkolat fuq bażi medja ponderata.
(d) Paragun u aġġustamenti
(41)
Il-Kummissjoni qabblet il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni fuq bażi ta' kif joħroġ mill-fabbrika. Fejn kien iġġustifikat mill-ħtieġa li jiġi żgurat paragun ġust, il-Kummissjoni aġġustat il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni għal differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti għall-ispejjeż tal-merkanzija u t-trasport, filwaqt li tqiesu l-aġġustamenti għall-valur normali tal-produtturi esportaturi Indoneżjani kif stabbilit fl-investigazzjoni parallela msemmija fil-premessa 41 tar-Regolament provviżorju.
(42)
Barra minn hekk, parti interessata ddikjarat li l-produtturi esportaturi Ċiniżi għandhom vantaġġi fl-ispejjeż komparattivi fuq il-produtturi Tajlandiżi rigward il-proċess tal-produzzjoni (integrazzjoni vertikali), l-evoluzzjoni tal-prezzijiet tal-materja prima u l-konsum tal-enerġija. Peress li l-Indoneżja ntużat bħala pajjiż analogu, dan l-argument kien irrilevanti. Rigward l-Indoneżja u kif deskritt fil-premessa 34, il-proċessi tal-produzzjoni tal-MSG fiċ-Ċina kienu simili meta mqabbla mas-suq Indoneżjan. Għandu jiġi nnutat li l-produtturi tal-MSG kollha madwar id-dinja jużaw metodi simili ta' produzzjoni. Il-MSG huwa magħmul permezz tal-fermentazzjoni ta' diversi sorsi taz-zokkor (lamtu tal-qamħirrum, lamtu tat-tapjoka, xropp taz-zokkor, melassa tal-kannamieli taz-zokkor u melassa tal-pitravi taz-zokkor).
(e) Marġni ta' dumping
(43)
Parti interessata stqarret li l-esportazzjonijiet miċ-Ċina kienu prinċipalment bl-ingrossa, filwaqt li l-bejgħ domestiku fit-Tajlandja huwa prinċipalment bl-imnut. Għalhekk, kien argumentat li l-marġni tad-dumping għandu jiġi kkalkulat fuq il-bażi ta' bejgħ bl-ingrossa biss. Peress li ebda wieħed mill-produtturi esportaturi Ċiniżi ma kkoopera, l-ebda informazzjoni ma kienet disponibbli dwar il-kundizzjonijiet ta' bejgħ, livell ta' kummerċ jew imballaġġ tal-bejgħ għall-esportazzjoni Ċiniż.
(44)
Barra minn hekk, peress li l-Indoneżja ntużat bħala pajjiż analogu, dan l-argument kien irrilevanti. Fi kwalunkwe każ, irrispettivament minn jekk il-bejgħ bl-imnut kienx inkluż jew le, il-paragun wassal fil-każijiet kollha għal marġni ta' dumping sinifikanti kif jidher fil-premessa 47.
(45)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni kkalkulat l-marġni tad-dumping fuq il-bażi tal-valur normali stabbilit fil-pajjiż analogu. Il-paragun wassal għal marġni tad-dumping sinifikanti kif muri fil-premessa 47.
(46)
Il-Kummissjoni qabblet il-valur normali medju ponderat mal-prezz tal-esportazzjoni medju ponderat skont l-Artikolu 2(11) u 2(12) tar-Regolament bażiku. Minħabba n-nuqqas ta' kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi Ċiniżi, it-tipi ta' prodotti esportati miċ-Ċina ma setgħux jiġu determinati. Għalhekk, ma kienx possibbli paragun skont it-tip ta' prodott. Minflok, it-tqabbil kellu jkun ibbażat fuq id-dejta statistika tal-prezz tal-esportazzjoni kif spjegat fil-premessi 39 u 40.
(47)
Fuq din il-bażi, il-marġni tad-dumping medja ponderat espress bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni kienet iktar minn 25 % fil-każijiet kollha.
3. L-Iżvilupp tal-importazzjonijiet f'każ li jiġu mħassra l-miżuri
(a) Kumment preliminari
(48)
Minbarra s-sejba tal-eżistenza tad-dumping matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, ġiet investigata l-probabbiltà ta' kontinwazzjoni tad-dumping f'każ li jiġu mħassra l-miżuri u ġew analizzati l-elementi li ġejjin: il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping miċ-Ċina, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-kapaċità żejda fiċ-Ċina; l-attrattività tas-suq tal-Unjoni fir-rigward tal-importazzjonijiet miċ-Ċina.
(b) Il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping miċ-Ċina
(49)
Minkejja l-miżuri fis-seħħ, il-volum tal-importazzjonijiet miċ-Ċina żdied matul il-perjodu kkunsidrat b'65 %, b'żieda korrispondenti fis-sehem mis-suq ta' 68 % kif stabbilit fil-premessa 81. Madankollu, minkejja din iż-żieda f'termini relattivi, il-volumi tal-importazzjonijiet Ċiniżi u s-sehem mis-suq f'termini assoluti baqgħu baxxi matul il-perjodu kollu kkunsidrat.
(50)
Minħabba n-nuqqas ta' kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi Ċiniżi, il-prezzijiet tal-importazzjoni kienu stabbiliti abbażi tal-Eurostat. Il-prezzijiet tal-importazzjoni medji miċ-Ċina naqsu b'mod kontinwu mis-SF2010/2011 sal-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami u b'mod ġenerali b'20 % matul il-perjodu kkunsidrat kif stabbilit fil-premessa 84 u nstabu li kienu oġġett ta' dumping matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Ġie stabbilit ukoll li jwaqqgħu l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni b'medja ta' aktar minn 10 % jekk jitqiesu mingħajr dazji antidumping.
(c) Kapaċità tal-produzzjoni u kapaċità żejda fiċ-Ċina
(51)
Kapaċità tal-produzzjoni u kapaċità żejda fiċ-Ċina kienu stabbiliti fuq il-bażi tal-informazzjoni pprovduta mill-applikant. Peress li din id-dejta ma kinitx pubblikament disponibbli, il-Kummissjoni għamlet kontroverifika tagħha ma' sorsi oħra disponibbli pubblikament, inklużi artikoli mill-istampa mqiegħda fil-fajl miftuħ għal spezzjoni mill-partijiet interessati. Fuq din il-bażi, iċ-Ċina hija l-akbar pajjiż produttur tal-MSG fid-dinja b'kapaċità tal-produzzjoni annwali u produzzjoni annwali li żdiedu matul il-perjodu kkunsidrat. Fl-2012, il-kapaċità tal-produzzjoni tal-MSG kienet ta' 3,5 sa 4 miljun tunnellata filwaqt li l-produzzjoni tal-MSG kienet minn 2,5 sa 3 miljun tunnellata. Għalhekk, fl-2012, il-kapaċità żejda tal-produzzjoni kienet bejn 600 000 u 900 000 tunnellata.
(52)
Skont l-istess sors, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-produzzjoni tal-MSG fiċ-Ċina se jikbru aktar sal-2017, hekk kif id-domanda tal-MSG fiċ-Ċina qed tiżdied.
(53)
Fl-2011, il-Gvern Ċiniż permezz tal-Ministeru tal-Industrija u t-Teknoloġija tal-Informatika taċ-Ċina (MIIT) nieda politika ġenerali biex tiġi eliminata teknoloġija tal-impjanti qadima u ineffiċjenti li kienet tikkonċerna 19-il industrija ewlenin fiċ-Ċina, inkluż il-MSG. Ir-riżultat kien tnaqqis sinifikanti fl-għadd ta' produtturi tal-MSG fiċ-Ċina. Fuq din il-bażi, parti interessata waħda ddikjarat li l-kapaċità probabbilment ma kinitx żdiedet fiċ-Ċina. L-investigazzjoni wriet li fuq il-bażi tal-informazzjoni li tinsab fit-talba u l-artikli mill-istampa, kumpaniji ikbar żiedu l-kapaċità tagħhom. Bħala riżultat il-kapaċità tal-produzzjoni tal-MSG fiċ-Ċina b'mod ġenerali żdiedet u l-argument mill-parti kkonċernata għandu għalhekk jiġi miċħud.
(54)
Barra minn hekk, abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-applikant, l-inventarju tal-MSG fiċ-Ċina kiber b'mod kostanti f'dawn l-aħħar snin u kien aktar minn darbtejn ikbar mill-konsum tal-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Parti interessata ddikjarat li, peress li l-informazzjoni dwar l-inventarju żejjed allegat ma kinitx disponibbli fil-fajl mhux kunfidenzjali, ma tkunx verifikabbli għall-partijiet interessati u m'għandhiex titqies. Barra minn hekk, intqal li l-inventarju żejjed jidher improbabbli minħabba t-tnaqqis ta' kapaċitajiet mill-gvern Ċiniż. F'dan ir-rigward, għandu jiġi nnutat li l-partijiet interessati kkonċernati ma pprovdew l-ebda evidenza biex jissostanzjaw din id-dikjarazzjoni. Barra minn hekk, kif spjegat diġà fil-premessa 27, l-ebda produttur esportatur Ċiniż ma kkoopera fl-investigazzjoni. Għalhekk, l-użu tal-fatti disponibbli kellu jsir b'konformità mal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, skont l-Artikolu 19(3) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni tista' ma tagħtix każ tal-informazzjoni mressqa b'mod kunfidenzjali f'każ li l-ebda taqsira mhux kunfidenzjali sinifikanti ma tiġi pprovduta, iżda n-nuqqas ta' sottomissjoni ta' tali taqsira ma għandux iwassal għaċ-ċaħda awtomatika tal-informazzjoni pprovduta b'mod kunfidenzjali. Filwaqt li mhux l-elementi kollha li jinsabu fit-talba setgħu jiġu verifikati, inkluża l-informazzjoni provduta dwar l-inventarji Ċiniżi, f'dan il-każ, l-informazzjoni pprovduta kienet madankollu kkunsidrata bħala raġonevoli u korretta, peress li hija segwiet l-istess direzzjoni bħall-informazzjoni mogħtija mill-applikant li tista' tiġi kontroverifikata. Barra minn hekk, peress li l-kapaċità tal-produzzjoni globali fiċ-Ċina żdiedet kif deskritt fil-premessa 51, l-inventarju żejjed ma kienx l-uniku element li jappoġġa l-konklużjoni li l-produtturi esportaturi Ċiniżi għandhom kapaċità żejda sinifikanti. Barra minn hekk, il-Kummissjoni, kull fejn kien possibbli, għamlet kontroverifiki ma' sorsi oħrajn disponibbli bħal artikli mill-istampa u użat biss l-informazzjoni meta kienet sodisfatta li kienet raġonevoli u affidabbli biżżejjed. Għalhekk, dan l-argument m'għandux jiġi aċċettat.
(55)
Wara d-divulgazzjoni, l-istess parti interessata ddikjarat li l-Kummissjoni ma kinitx ibbażat is-sejbiet tagħha fuq il-fatti kif meħtieġ mill-Artikolu 11(3) tal-Ftehim tad-WTO dwar l-Antidumping (10) iżda biss fuq preżunzjonijiet. Din il-parti saħħqet id-dikjarazzjonijiet tagħha rigward l-allegat tnaqqis tal-kapaċità u l-kapaċità żejda fiċ-Ċina.
(56)
Kif imsemmi hawn fuq fil-premessa 27, l-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi Ċiniżi ma kkoopera fl-investigazzjoni u għalhekk il-Kummissjoni kellha tibbaża s-sejbiet tagħha fuq il-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Kif deskritt ukoll hawn fuq fil-premessi 29 u 51, l-informazzjoni użata kienet prinċipalment dik mogħtija mill-applikant fl-applikazzjoni tiegħu għat-talba, debitament kontroverifikata meta dan kien possibbli. Peress li din kienet l-unika informazzjoni affidabbli disponibbli, id-dikjarazzjoni li s-sejbiet kienu bbażati fuq sempliċi preżunzjonijiet ġiet miċħuda.
(57)
L-informazzjoni pprovduta mill-parti interessata kkonċernata wkoll ġiet ikkunsidrata. Madankollu, fir-rigward tal-kapaċità disponibbli u l-kapaċità żejda fiċ-Ċina, il-parti interessata kkonċernata pprovdiet informazzjoni kontradittorja. Pereżempju, kuntrarjament għal dak li l-parti sostniet, il-provi annessi mas-sottomissjonijiet tagħha wrew żieda fil-kapaċità tal-MSG fiċ-Ċina aktar milli tnaqqis. Dan huwa konformi mas-sejbiet tal-Kummissjoni kif stabbilit fil-premessa 53 hawn fuq. Id-dikjarazzjoni tal-parti li l-kapaċità ġenerali fiċ-Ċina x'aktarx tonqos kienet għalhekk miċħuda.
(58)
Huwa għalhekk konkluż li l-produtturi esportaturi Ċiniżi għandhom kapaċità żejda sinifikanti li x'aktarx tintuża għal esportazzjonijiet addizzjonali sostanzjali lejn l-Unjoni, kif spjegat hawn taħt fil-premessi 61 u 62, jekk il-miżuri antidumping jiskadu.
(d) L-attrattività tas-suq tal-Unjoni
(59)
Matul il-perjodu kkunsidrat, minħabba l-miżuri fis-seħħ, is-suq tal-Unjoni kien jirrappreżenta biss parti żgħira tal-esportazzjonijiet Ċiniżi. Parti interessata ddikjarat li l-Unjoni ma tkunx suq attraenti għall-produtturi esportaturi Ċiniżi peress li d-domanda għall-MSG fl-Asja u f'ekonomiji emerġenti oħrajn inkluża ċ-Ċina hija mistennija li tiżdied. Din il-parti allegat ukoll li minħabba li l-livelli tal-prezzijiet miċ-Ċina lejn pajjiżi terzi oħra jkunu bħala medja ogħla jew simili tal-livelli tal-prezz tal-esportazzjoni Ċiniż lejn l-Unjoni, il-produtturi esportaturi Ċiniżi ma jkollhomx inċentiv biex iżidu l-esportazzjonijiet tagħhom lejn is-suq tal-Unjoni.
(60)
Filwaqt li l-investigazzjoni sabet li l-prezzijiet tal-esportazzjoni Ċiniżi lejn pajjiżi terzi kienu bħala medja kemxejn ogħla mill-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni, dan jista' jkun dovut għall-fatt li l-produtturi esportaturi Ċiniżi naqqsu l-prezzijiet tal-esportazzjoni tagħhom lejn l-Unjoni minħabba d-dazji antidumping fis-seħħ. Għalhekk, din mhux bilfors tagħti indikazzjoni tal-livell possibbli tal-prezzijiet f'każ li l-miżuri jitħallew jiskadu. Għall-kuntrarju, minħabba l-livell tad-dazji antidumping fis-seħħ, il-produtturi esportaturi Ċiniżi jkunu kapaċi jgħollu l-prezzijiet tal-esportazzjoni tagħhom, filwaqt li xorta jibqgħu f'livelli dumped u li jwaqqgħu l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni.
(61)
Anki jekk il-konsum domestiku fiċ-Ċina u l-konsum fil-bqija tal-Asja u swieq emerġenti oħra huma mistennija li jikbru, il-livell ta' kapaċità żejda tal-produzzjoni fiċ-Ċina jissuġġerixxi inċentiv qawwi biex jinstabu swieq alternattivi biex jassorbu din il-kapaċità żejda.
(62)
Il-Kummissjoni qieset ukoll l-impożizzjoni possibbli ta' miżuri kontra l-esportazzjonijiet Ċiniżi tal-MSG lejn l-Istati Uniti tal-Amerika (“l-Istati Uniti”) wara li għaddejjin investigazzjonijiet antidumping u antisussidji paralleli mwettqa mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti kontra ċ-Ċina dwar l-istess prodott. L-awtoritajiet tal-Istati Uniti fil-fatt imponew miżuri antidumping definittivi fis-26 ta' Novembru 2014. Erba' produtturi esportaturi Ċiniżi kienu assenjati rati individwali, stabbiliti f'20,09 %, filwaqt li d-dazju residwu kien stabbilit f'39,03 %. Konsegwentement, l-aċċess għas-suq tal-Istati Uniti għall-esportazzjonijiet Ċiniżi x'aktarx jitnaqqas u kwantitajiet kbar ta' MSG Ċiniż jistgħu jiġu diretti mill-ġdid lejn is-suq tal-Unjoni, speċjalment jekk il-miżuri fl-Unjoni jitħallew jiskadu fl-istess ħin. F'dan ir-rigward, għandu jiġi nnotat li fl-2013 madwar 26 600 tunnellata tal-MSG miċ-Ċina kienu esportati lejn l-Istati Uniti, li kienu jikkorrispondu għal parti sinifikanti tal-konsum tal-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
(63)
Barra minn hekk, il-prezz medju tal-industrija tal-Unjoni u l-prezz tal-importazzjoni medju tal-produtturi esportaturi Indoneżjani fl-Unjoni kif stabbilit fl-investigazzjoni parallela msemmija fil-premessa 61 u 80 tar-regolament provviżorju kienu t-tnejn ogħla meta mqabbla mal-prezzijiet tal-importazzjoni medji Ċiniżi lejn l-Unjoni mingħajr dazji antidumping u mal-prezzijiet tal-importazzjoni medji Ċiniżi lejn pajjiżi terzi oħra. Din l-analiżi, minħabba n-nuqqas ta' kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi Ċiniżi, kienet ibbażata fuq l-informazzjoni disponibbli, jiġifieri l-bażi tad-dejta tal-esportazzjoni Ċiniża. L-imġiba tal-ipprezzar tal-esportaturi Ċiniżi indikat li, jekk il-miżuri antidumping jitħallew jiskadu, l-Unjoni tkun suq attraenti għall-esportaturi Ċiniżi, peress li tabilħaqq ikunu kapaċi jgħollu l-prezzijiet tal-esportazzjoni tagħhom lejn l-Unjoni.
(64)
Iż-żieda fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi, minkejja l-miżuri fis-seħħ, ukoll uriet li l-produtturi esportaturi Ċiniżi komplew ikunu interessati fis-suq tal-Unjoni. Is-suq tal-Unjoni għall-MSG jibqa' tabilħaqq attraenti għall-esportazzjonijiet Ċiniżi, abbażi tal-livelli tal-prezzijiet osservati. Dan l-interess x'aktarx li jiżdied jekk il-miżura tiġi mħassra.
(65)
Wara d-divulgazzjoni, il-parti interessata msemmija hawn fuq saħħqet id-dikjarazzjoni tagħha rigward id-domanda domestika li qed tiżdied għall-MSG fiċ-Ċina, il-volumi tal-esportazzjoni baxxi miċ-Ċina lejn l-Unjoni, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet ogħla tal-MSG Ċiniż lejn pajjiżi terzi oħra meta mqabbla mal-Unjoni. Din il-parti ddikjarat li dawn l-elementi ma kinux ġew ikkunsidrati fl-analiżi tal-Kummissjoni.
(66)
L-ewwel nett, id-dikjarazzjoni li l-iżvilupp tal-kapaċità tal-produzzjoni u l-kapaċità żejda Ċiniżi, iż-żieda fid-domanda domestika għall-MSG fiċ-Ċina, il-volumi baxxi tal-esportazzjoni miċ-Ċina lejn l-Unjoni, is-sehem mis-suq tagħha kif deskritt fil-premessa 49 u l-livelli tal-prezzijiet Ċiniżi lejn l-Unjoni u pajjiżi terzi oħra ma kinux ġew meqjusa hija bla bażi. Dawn l-elementi kienu tabilħaqq analizzati kif muri hawn fuq fil-premessi 49 sa 64 u l-konklużjonijiet rilevanti ġew divulgati lill-partijiet interessati. It-tieni, il-parti kkonċernata ma pprovdiet l-ebda evidenza ġdida biex issostni l-allegazzjonijiet tagħha minbarra l-elementi stabbiliti mill-Kummissjoni matul l-investigazzjoni.
(67)
Fl-aħħar nett, il-parti kkonċernata kkontestat il-valutazzjoni tal-Kummissjoni fil-premessa 62 li l-esportazzjonijiet Ċiniżi jistgħu jiġu diretti mill-ġdid mill-Istati Uniti lejn l-Unjoni minħabba l-miżuri antidumping imposti mill-awtoritajiet Amerikani fir-rigward tal-esportazzjonijiet tal-MSG miċ-Ċina lejn l-Istati Uniti.
(68)
Madankollu, kif ġie spjegat diġà fil-premessa 62 huwa nnutat li jekk il-miżuri fl-Unjoni jitħallew jiskadu, minħabba l-miżuri antidumping imposti fuq l-esportazzjonijiet tal-MSG Ċiniżi lejn l-Istati Uniti, huwa probabbli li l-esportazzjonijiet Ċiniżi jiġu diretti mill-ġdid lejn is-suq tal-Unjoni.
(69)
Għalhekk id-dikjarazzjonijiet tal-parti f'dan ir-rigward kellhom jiġu rifjutati.
4. Konklużjoni dwar il-probabbiltà ta' kontinwazzjoni tad-dumping
(70)
L-analiżi ta' hawn fuq uriet li l-importazzjonijiet Ċiniżi komplew jidħlu fis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet dumped b'marġnijiet tad-dumping sinifikanti. Fid-dawl tas-sejbiet dwar il-kapaċità tal-produzzjoni żejda sinifikanti disponibbli fiċ-Ċina u l-probabbiltà li l-esportazzjonijiet jerġgħu jiġu diretti lejn is-suq tal-Unjoni fi kwantitajiet sinifikanti u bi prezzijiet dumped, il-Kummissjoni kkonkludiet li hemm probabbiltà kbira ta' tkomplija ta' dumping jekk il-miżuri jitħassru.
D. ID-DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(71)
Il-prodott simili kien manifatturat minn produttur wieħed tal-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Huwa jikkositwixxi l-“industrija tal-Unjoni” skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
(72)
Peress li l-industrija tal-Unjoni hija magħmula minn produttur wieħed biss, iċ-ċifri kollha relatati ma' dejta sensittiva kellhom jiġu indiċjati jew jingħataw f'firxa għal raġunijiet ta' kunfidenzjalità.
E. IS-SITWAZZJONI TAS-SUQ TAL-UNJONI
1. Konsum tal-Unjoni
(73)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-konsum tal-Unjoni billi żiedet il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni mal-importazzjonijiet miċ-Ċina u pajjiżi terzi oħra, abbażi tal-Eurostat, u d-dejta pprovduta mill-produtturi esportaturi Indoneżjani suġġetti għal investigazzjoni antidumping parallela msemmija fil-premessa 7.
(74)
Parti interessata ddikjarat li l-kodiċijiet NM rilevanti fil-Eurostat ikopru wkoll prodotti oħra minbarra l-prodott ikkonċernat u l-volum tal-importazzjonijiet miċ-Ċina jista' għalhekk jinkludi l-aċtu glutamiku u l-imluħ tiegħu. Madankollu, peress li d-dejta tal-importazzjoni ġiet estratta mill-Eurostat fil-livell tal-kodiċi TARIC (tariffa integrata tal-Unjoni Ewropea), din kopriet biss il-prodott ikkonċernat u għalhekk, din id-dikjarazzjoni ġiet miċħuda.
(75)
L-istess parti interessata ddikjarat li mhux il-MSG kollu prodott fiċ-Ċina u esportat lejn l-Unjoni kellu grad ta' purità meħtieġa fl-Unjoni għall-addittivi tal-ikel u staqsiet jekk dan kienx għalhekk rifless fil-volumi tal-importazzjoni miċ-Ċina. Kif stabbilit fil-premessa 22, it-tipi kollha tal-MSG indipendentement mil-livelli ta' purità tagħhom jaqgħu fl-ambitu tal-investigazzjoni attwali u għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet miċħuda.
(76)
Fuq din il-bażi, il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
Tabella 1
Il-konsum tal-Unjoni (tunnellati)
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
Il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Indiċi (SF2010/SF2011 = 100)
100
87
93
98
Sors: L-Eurostat u r-risposti għall-kwestjonarji/dejta pprovduta mill-produtturi esportaturi Indoneżjani.
(77)
Il-konsum tal-Unjoni naqas bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012, u reġa' żdied xi ftit fis-SF2012/2013 u fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Kumplessivament, tul il-perjodu kkunsidrat il-konsum naqas b'2 %. It-tnaqqis fil-konsum bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012 kien dovut l-aktar minħabba tnaqqis fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, li rriżulta minn tnaqqis fil-produzzjoni matul l-istess perjodu (ara l-premessa 100). It-total tal-importazzjonijiet baqa' f'livelli simili fl-istess perjodu. Iż-żieda fil-konsum fis-SF2012/2013 hija kważi esklussivament dovuta minħabba żieda fl-importazzjonijiet totali, minħabba li l-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni baqa' ġeneralment fl-istess livell. Fl-aħħar nett, matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, filwaqt li l-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni reġa' naqas, il-volumi tal-importazzjoni żdiedu b'mod konsiderevoli, notevolment mill-Indoneżja (ara l-premessa 88).
(78)
Parti interessata ddikjarat li d-deskrizzjoni tal-iżvilupp fil-konsum mhijiex kompluta minħabba li ma tqisx li l-importazzjonijiet Vjetnamiżi tal-MSG ġew sostitwiti minn importazzjonijiet Indoneżjani u li l-utenti, b'konsegwenza ta' dan, m'għadhomx jantiċipaw aktar żidiet fil-prezzijiet u naqqsu l-inventarji tagħhom. Filwaqt li huwa minnu li l-importazzjonijiet tal-MSG minn pajjiżi terzi oħra inklużi mill-Vjetnam naqsu matul il-perjodu kkunsidrat u dawk tal-Indoneżja żdiedu, dan ma jaffettwax l-iżvilupp tal-konsum ġenerali fl-Unjoni bħala tali. Bl-istess mod, l-effetti ta' kull żvilupp fil-flussi tal-importazzjoni u r-rispons possibbli ta' operaturi ekonomiċi bħall-utenti għal dawn l-iżviluppi, ma għandhom ebda effett fuq l-iżvilupp tal-konsum bħala tali. Għaldaqstant, dan l-argument huwa miċħud.
2. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(a) Il-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(79)
Il-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet miċ-Ċina kienu stabbiliti fuq il-bażi tal-Eurostat u d-dejta pprovduta mill-produtturi esportaturi Indoneżjani suġġetta għall-investigazzjoni antidumping parallela msemmija fil-premessa 7.
(80)
Il-volum tal-importazzjoni lejn l-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat u s-sehem mis-suq żviluppaw kif ġej:
Tabella 2
Il-volum tal-importazzjoni u s-sehem mis-suq
Pajjiż
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
Il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Iċ-Ċina
Volum (tunnellati)
1 518
758
1 923
2 509
Indiċi
100
50
127
165
Indiċi tas-sehem mis-suq
100
57
136
168
Sors: L-Eurostat u r-risposti għall-kwestjonarji/dejta pprovduta mill-produtturi esportaturi Indoneżjani.
(81)
Il-volumi tal-importazzjonijiet miċ-Ċina naqsu mis-SF2010/2011 sas-SF2011/2012, iżda żdiedu sostanzjalment fis-SF2012/2013 u għal darba oħra matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Kumplessivament, il-volum tal-importazzjonijiet miċ-Ċina żdied b'65 % matul il-perjodu kkunsidrat. Is-sehem mis-suq korrispondenti wera xejra simili, jiġifieri naqas l-ewwel bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012 u mbagħad żdied sostanzjalment sal-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Kumplessivament, tul il-perjodu kkunsidrat is-sehem mis-suq żdied b'68 %. Minkejja dawn iż-żidiet f'termini relattivi, kemm il-volum kif ukoll is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi f'termini assoluti baqgħu f'livelli baxxi matul il-perjodu kkunsidrat.
(b) Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat u t-twaqqigħ tal-prezz
(82)
Il-prezzijiet tal-importazzjoni ġew stabbiliti abbażi tal-Eurostat.
(83)
It-tabella ta' hawn taħt turi l-prezz medju tal-importazzjonijiet miċ-Ċina:
Tabella 3
Prezzijiet tal-importazzjoni
Pajjiż
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
Il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Iċ-Ċina
Prezz medju (EUR/tunnellata) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Indiċi
100
97
93
80
(84)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjoni miċ-Ċina naqsu b'mod kontinwu mis-SF2010/2011 u l-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami u b'mod ġenerali b'20 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(85)
Il-Kummissjoni ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami billi qabblet:
-
il-prezzijiet tal-bejgħ medji ponderati tal-industrija tal-Unjoni għall-konsumaturi mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal livell ta' kif joħroġ mill-fabbrika, u
-
il-prezz tal-esportazzjoni stabbilit fuq il-bażi tal-istatistika dwar l-importazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni, jiġifieri l-Eurostat, ikkalkolat fuq bażi medja ponderata, b'aġġustamenti xierqa billi jiġu miżjuda d-dazji doganali, id-dazji antidumping u l-ispejjeż ta' wara l-importazzjoni.
(86)
Ir-riżultat tal-paragun ma wera l-ebda twaqqigħ tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet miċ-Ċina fis-suq tal-Unjoni. Madankollu, meta ġie skontat l-effett tad-dazji antidumping, il-marġni tat-twaqqigħ laħaq livell ta' aktar minn 10 %.
3. Importazzjonijiet mill-Indoneżja
(a) Il-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Indoneżja
(87)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-volum tal-importazzjonijiet mill-Indoneżja abbażi tal-Eurostat u d-dejta pprovduta mill-produtturi esportaturi Indoneżjani fl-investigazzjoni parallela msemmija fil-premessa 7.
(88)
L-importazzjonijiet lejn l-Unjoni mill-Indoneżja u s-sehem mis-suq żviluppaw kif ġej:
Tabella 4
Il-volum tal-importazzjoni u s-sehem mis-suq
Pajjiż
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
Il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
L-Indoneżja
Volum (tunnellati)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indiċi
100
110
212
282
Indiċi tas-sehem mis-suq
100
126
227
287
Sors: L-Eurostat u r-risposti għall-kwestjonarji/dejta pprovduta mill-produtturi esportaturi Indoneżjani.
(89)
Il-volumi tal-importazzjoni mill-Indoneżja kważi ttripplaw matul il-perjodu kkunsidrat. Dawn żdiedu kontinwament u b'mod sinifikanti b'182 % minn 8 638 tunnellata fis-SF2010/2011 għal 24 385 tunnellata fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
(90)
Is-sehem mis-suq korrispondenti kważi ttrippla matul il-perjodu kkunsidrat. Dan żdied b'187 %, minkejja tnaqqis kumplessiv fil-konsum (- 2 %).
(b) Prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indoneżja
(91)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-prezzijiet tal-importazzjonijiet abbażi tal-Eurostat u d-dejta pprovduta mill-produtturi esportaturi Indoneżjani kampjunati fl-investigazzjoni attwali parallela msemmija fil-premessa 7.
(92)
Il-prezz tal-importazzjonijiet medju lejn l-Unjoni mill-Indoneżja żviluppa kif ġej:
Tabella 5
Prezz tal-importazzjoni
Pajjiż
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
Il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
L-Indoneżja
Prezz medju (EUR/tunnellata)
1 266
1 279
1 226
1 162
Indiċi
100
101
97
92
Sors: L-Eurostat u r-risposti għall-kwestjonarji/dejta pprovduta mill-produtturi esportaturi Indoneżjani.
(93)
Il-prezz tal-importazzjoni medju tal-MSG mill-Indoneżja żdied ftit bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012, qabel ma naqas fis-SF2012/2013 u saħansitra aktar fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Il-prezzijiet tal-importazzjoni medji tal-MSG mill-Indoneżja b'mod ġenerali naqsu bi 8 % matul il-perjodu kkunsidrat.
4. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra mhux suġġetti għal miżuri
(94)
Il-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra żviluppaw kif ġej:
Tabella 6
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
Pajjiż
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
Il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Il-Brażil
Volum (tunnellati)
2 321
969
1 070
889
Indiċi
100
42
46
38
Indiċi tas-sehem mis-suq
100
48
49
39
Prezz medju (EUR/tunnellata)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indiċi
100
107
115
112
Ir-Repubblika tal-Korea
Volum (tunnellati)
1 248
2 157
923
802
Indiċi
100
173
74
64
Indiċi tas-sehem mis-suq
100
198
79
65
Prezz medju (EUR/tunnellata)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indiċi
100
105
105
104
Il-Vjetnam
Volum (tunnellati)
5 707
6 042
1 820
769
Indiċi
100
106
32
13
Indiċi tas-sehem mis-suq
100
121
34
14
Prezz medju (EUR/tunnellata)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indiċi
100
101
106
103
Pajjiżi terzi oħra
Volum (tunnellati)
993
681
478
434
Indiċi
100
69
48
44
Indiċi tas-sehem mis-suq
100
79
52
45
Prezz medju (EUR/tunnellata)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indiċi
100
108
128
126
Total ta' pajjiżi terzi oħra
Volum (tunnellati)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indiċi
100
96
42
28
Indiċi tas-sehem mis-suq
100
110
45
29
Prezz medju (EUR/tunnellata)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indiċi
100
102
111
110
Sors: L-Eurostat u r-risposti għall-kwestjonarji/dejta pprovduta mill-produtturi esportaturi Indoneżjani.
(95)
Il-volumi tal-importazzjoni minn pajjiżi terzi oħra b'mod ġenerali naqsu minn 10 268 tunnellata fis-SF2010/2011 għal 2 894 tunnellata fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, jiġifieri bi 72 % matul il-perjodu kkunsidrat. Is-sehem mis-suq korrispondenti naqas b'71 % fl-istess perjodu. Fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, is-sehem mis-suq ta' importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra rrappreżenta biss madwar kwart tal-livell tiegħu fis-SF2010/2011. Kumplessivament, tul il-perjodu kkunsidrat il-prezzijiet tal-importazzjonijiet minn pajjżi terzi żdiedu b'10 %.
(96)
Parti interessata qalet li l-importazzjonijiet totali inklużi dawk miċ-Ċina u l-Indoneżja baqgħu stabbli matul il-perjodu kkunsidrat.
(97)
Din l-allegazzjoni kienet f'kontradizzjoni mal-istatistika disponibbli li fuqha huma bbażati s-sejbiet tal-investigazzjoni kif jidher fit-tabella 7 hawn taħt. Fil-fatt, l-importazzjonijiet totali lejn l-Unjoni żdiedu b'46 % matul il-perjodu kkunsidrat. Id-dikjarazzjoni kienet għalhekk miċħuda.
(98)
L-importazzjonijiet totali, inklużi ċ-Ċina u l-Indoneżja, żviluppaw kif ġej:
Tabella 7
Importazzjonijiet Totali
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
Il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Importazzjonijiet totali
Volum (tunnellati)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indiċi
100
98
120
146
Sors: L-Eurostat u r-risposti għall-kwestjonarji/dejta pprovduta mill-produtturi esportaturi Indoneżjani.
5. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(99)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi u l-indiċijiet ekonomiċi kollha li għandhom x'jaqsmu mal-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(a) Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(100)
Il-produzzjoni totali tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità żviluppaw matul il-perjodu kkunsidrat kif ġej:
Tabella 8
Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
Il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Volum tal-produzzjoni
Indiċi
100
95
107
91
Kapaċità tal-produzzjoni
Indiċi
100
100
100
100
Użu tal-kapaċità
Indiċi
100
95
107
91
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(101)
Il-produzzjoni varjat matul il-perjodu kkunsidrat. Filwaqt li naqset bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012, hija żdiedet bejn is-SF2011/2012 u s-SF2012/2013 u laħqet l-aktar livelli baxxi matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. L-investigazzjoni wriet li l-fluttwazzjonijiet kienu prinċipalment ikkawżati mix-shutdowns għall-manutenzjoni li l-industrija tal-Unjoni għamlet kull 15-il xahar u mill-kundizzjonijiet ħżiena tat-temp matul ix-xitwa tal-2010/2011 li fixklu l-provvista ta' materja prima ewlenija (l-ammonja). Matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, ix-shutdown għall-manutenzjoni kien estiż f'tentattiv biex jitbaxxa l-livell għoli tal-inventarji. Kumplessivament, tul il-perjodu kkunsidrat il-volum tal-produzzjoni naqas b'9 %.
(102)
Parti waħda sostniet li l-volum tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità naqsu biss wara li żdiedu b'mod sostanzjali fil-perjodu qabel il-perjodu kkunsidrat. Abbażi ta' dan, il-parti argumentat li x-xejra ta' tnaqqis ta' dawn il-fatturi għalhekk ma turix dannu. Sabiex jiġu stabbiliti xejriet ta' diversi indikaturi tad-dannu, il-Kummissjoni bbażat il-valutazzjoni tagħha fuq il-perjodu kkunsidrat li ġie determinat fil-bidu tal-investigazzjoni. Il-perjodu kkunsidrat jikkonsisti mill-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami u t-tliet snin finanzjarji preċedenti li jikkorrispondu għal prattika konsistenti. Is-sempliċi fatt li ċerti indikaturi tad-dannu juru valuri ogħla qabel il-perjodu kkunsidrat mhijiex raġuni biżżejjed biex tinbidel din il-prattika. Għalhekk, huma biss ix-xejriet matul il-perjodu kkunsidrat li jistgħu jiġu kkunsidrati. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet miċħuda.
(103)
Il-kapaċità tal-produzzjoni kumplessivament baqgħet stabbli fil-perjodu kkunsidrat.
(104)
B'riżultat tat-tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni u l-kapaċità tal-produzzjoni stabbli, l-użu tal-kapaċità żviluppa skont il-volum tal-produzzjoni, jiġifieri l-ewwel naqas fis-SF2011/2012, imbagħad żdied fis-SF2012/13 u reġa' naqas fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Globalment, l-użu tal-kapaċità naqas b'9 % matul il-perjodu kkunsidrat, bi qbil mat-tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni.
(b) Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
(105)
Il-volumi tal-bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw matul il-perjodu kkunsidrat kif ġej:
Tabella 9
Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
Il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Volum tal-bejgħ fl-Indiċi tal-Unjoni
100
84
85
83
Sehem mis-suq
Indiċi
100
96
91
85
Sors: risposti għall-kwestjonarji, l-Eurostat u r-risposti għall-kwestjonarji/dejta pprovduta mill-produtturi esportaturi Indoneżjani.
(106)
Il-volum tal-bejgħ tal-MSG mill-industrija tal-Unjoni naqas bi 17 % matul il-perjodu kkunsidrat. Il-volum tal-bejgħ naqas l-aktar bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012, filwaqt li fis-snin ta' wara huwa baqa' relattivament stabbli. It-tnaqqis fil-volum tal-bejgħ, flimkien mat-tnaqqis parallel fil-konsum u ż-żieda fl-importazzjonijiet prinċipalment mill-Indoneżja, wasslu għal tnaqqis fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni b'ammont globali ta' madwar 15 % matul il-perjodu kkunsidrat. Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b'4 % bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012, li ħabat ma' żieda fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Indoneżjani u Ċiniżi fl-istess perjodu. Bejn is-SF2012/2013 u l-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni kompla jonqos b'mod regolari, filwaqt li l-volumi tal-importazzjoni u l-ishma mis-suq mill-Indoneżja żdiedu sostanzjalment. Bl-istess mod, l-importazzjonijiet u s-sehem mis-suq miċ-Ċina żdiedu matul il-perjodu kkunsidrat, għalkemm baqgħu f'livelli baxxi matul dan il-perjodu.
(c) It-tkabbir
(107)
Filwaqt li l-konsum tal-Unjoni naqas bi 2 % matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 17 % li ssarraf f'telf ta' sehem mis-suq ta' 15 %.
(d) L-impjieg u l-produttività
(108)
L-impjieg u l-produttività żviluppaw kif ġej tul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 10
L-impjieg u l-produttività
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
Il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Għadd ta' impjegati
Indiċi
100
103
107
108
Produttività (unità/impjegat)
Indiċi
100
92
100
85
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(109)
L-impjieg fl-industrija tal-Unjoni żdied b'mod kontinwu u kumplessivament bi 8 % fil-perjodu kkunsidrat. Din iż-żieda hija prinċipalment dovuta għall-integrazzjoni fl-2011 ta' kumpanija li qabel kienet affiljata u l-espansjoni tad-dipartiment tal-manutenzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(110)
Il-produttività naqset minħabba l-kombinazzjoni ta' żieda fl-impjieg u t-tnaqqis fil-produzzjoni kif muri fit-tabella 8 fil-premessa 100.
6. Id-daqs tal-marġni tad-dumping u l-irkupru minn dumping preċedenti
(111)
Il-marġni tad-dumping stabbilit għaċ-Ċina kien ferm ogħla mil-livell de minimis, filwaqt li l-volum tal-importazzjoni miċ-Ċina baqa' baxx matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, jekk il-miżuri jitħassru, l-impatt tal-marġnijiet effettivi tad-dumping fuq l-industrija tal-Unjoni jkun sinifikanti minħabba l-volum li qed jiżdied u l-prezzijiet ta' importazzjonijiet li qed jonqsu miċ-Ċina u l-iżvilupp mistenni ta' importazzjonijiet Ċiniżi jekk il-miżuri jitħallew jiskadu. B'mod parallel, fl-investigazzjoni antidumping dwar l-importazzjonijiet tal-MSG mill-Indoneżja, imsemmija fil-premessa 7, marġnijiet tad-dumping sostanzjali kienu stabbiliti għall-produtturi esportaturi li kkooperaw mill-Indoneżja, li żiedu b'mod sostanzjali s-sehem mis-suq tagħhom fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(112)
L-industrija tal-Unjoni kienet għadha fi proċess ta' rkupru mill-effetti ta' dumping dannuż fil-passat minn importazzjonijiet tal-MSG li joriġina miċ-Ċina, kif imsemmi fil-premessa 124. Peress li importazzjonijiet oġġett ta' dumping mill-Indoneżja żdiedu b'mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat u nstabu li kienu kkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni (12), jista' jiġi konkluż li dan il-proċess ta' rkupru nqaleb.
(a) Prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
(113)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lill-konsumaturi mhux relatati fl-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 11
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
Il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Prezz medju tal-bejgħ ta' unità fl-Unjoni (EUR/tunnellata)
Indiċi
100
107
101
97
Kost unitarju tal-produzzjoni (EUR/tunnellata)
Indiċi
100
120
124
130
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(114)
Il-prezz tal-bejgħ unitarju medju tal-industrija tal-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati naqas bi 3 % matul il-perjodu kkunsidrat. L-ewwel żdied b'7 % bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012, imma naqas kontinwament minn dak iż-żmien sal-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Iż-żieda fil-prezz bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012 tista' titqies bħala konsegwenza taż-żidiet fl-ispejjeż matul l-istess perjodu, għalkemm iż-żieda fl-ispiża kienet akbar miż-żieda fil-prezzijiet. Fl-istess żmien l-importazzjonijiet Indoneżjani żdiedu u eżerċitaw pressjoni sinifikanti fuq il-prezzijiet fuq l-industrija tal-Unjoni. B'konsegwenza, il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni naqsu b'6 % bejn is-SF2011/2012 u s-SF2012/2013 u b'4 % oħra bejn is-SF2012/2013 u l-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
(115)
Il-kost unitarju tal-produzzjoni żdied bi 30 % matul il-perjodu kkunsidrat. Kien hemm żieda kontinwa li bdiet mis-SF 2011/2012 li kienet prinċipalment dovuta għal żieda fil-materja prima u l-kost lavorattiv. Kif imsemmi hawn fuq, din iż-żieda fl-ispejjeż ma setgħetx tkun riflessa b'żieda ekwivalenti fil-prezz minħabba l-pressjoni tal-prezz tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping mill-Indoneżja.
(116)
Parti interessata talbet lill-Kummissjoni biex tinvestiga jekk l-inklużjoni potenzjali ta' prodotti sekondarji fl-ispejjeż tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni setgħetx tkun żiedet artifiċjalment l-ispiża medja tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni. L-investigazzjoni stabbiliet li l-prodotti sekondarji kienu allokati b'mod korrett u bl-ebda mod ma għawġu x-xenarju tad-dannu. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet miċħuda.
(b) Il-kost lavorattiv
(117)
Il-kosts lavorattivi medji tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 12
Kosts lavorattivi medji għal kull impjegat
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
Il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Kosts lavorattivi medji għal kull impjegat (EUR)
Indiċi
100
117
125
124
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(118)
Il-kosts lavorattivi medji għal kull impjegat żdiedu b'24 %. Dan jista' jiġi spjegat prinċipalment biż-żieda fl-isforzi tal-industrija tal-Unjoni biex ittejjeb il-prestazzjoni tal-ħaddiema u l-persunal tagħha sabiex ittejjeb il-proċess tal-produzzjoni.
(c) Inventarji
(119)
Il-livelli tal-istokk tal-produttur tal-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 13
Inventarji
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
Il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Stokks tal-għeluq
Indiċi
100
82
164
143
L-istokks tal-għeluq bħala perċentwal tal-produzzjoni
Indiċi
100
86
153
156
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(120)
Kumplessivament, l-istokks tal-għeluq żdiedu bi 43 % matul il-perjodu kkunsidrat. Mis-SF2010/2011 għas-SF 2011/2012 l-istokks tal-għeluq naqsu wara tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni u żieda fil-volum tal-bejgħ għall-esportazzjoni. Mis-SF2011/2012 għas-SF2012/2013, l-istokks żdiedu minħabba żieda fil-produzzjoni filwaqt li l-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni baqa' kważi stabbli. Mis-SF2012/2013 sal-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami l-istokks tal-għeluq naqsu għal darba oħra l-aktar minħabba deċiżjoni li titnaqqas il-produzzjoni f'tentattiv biex jonqsu l-livelli għoljin tal-istokks.
(121)
L-istokks tal-għeluq bħala perċentwal tal-produzzjoni naqsu bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012 iżda kważi rduppjaw bejn is-SF2011/2012 u s-SF2012/2013. Dawn komplew jiżdiedu bejn is-SF2012/2013 u l-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. B'mod ġenerali tul il-perjodu kkunsidrat huma żdiedu b'56 %. Iż-żieda fis-SF2012/2013 u waqt il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami għandha titqies fid-dawl ta' volumi li qed jiżdiedu ta' importazzjonijiet oġġett ta' dumping mill-Indoneżja, filwaqt li l-bejgħ tal-Unjoni baqa' kważi stabbli matul l-istess perjodu.
(d) Il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li jinġabar kapital
(122)
Il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti tal-produttur tal-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 14
Il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
Il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami
Profittabilità tal-bejgħ fl-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati (% tal-fatturat tal-bejgħ)
Indiċi
100
30
- 31
- 80
Fluss tal-flus (EUR)
Indiċi
100
39
- 48
- 19
Investimenti (EUR)
Indiċi
100
182
143
197
Redditu fuq l-investimenti
Indiċi
100
14
- 61
- 110
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(123)
Il-Kummisjoni stabbiliet il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni billi esprimiet il-profitt nett qabel it-taxxa tal-bejgħ tal-prodott simili lil konsumaturi mhux relatati fl-Unjoni bħala perċentwal tar-redditu ta' dak il-bejgħ. Fis-SF2010/2011 u s-SF2011/2012 il-profittabilità naqset b'mod sinifikanti, iżda xorta baqgħet pożittiva. Mis-SF2012/2013 il-profittabilità saret negattiva. Hija naqset saħansitra aktar fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. B'mod ġenerali l-profittibilità tal-Unjoni naqset b'180 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan l-iżvilupp kien prinċipalment minħabba l-pressjoni tal-prezz tal-importazzjonijiet Indoneżjani li daħlu fl-Unjoni bi prezzijiet dumped u ma ppermettewx lill-industrija tal-Unjoni tistabbilixxi l-prezzijiet tagħha skont iż-żieda fl-ispejjeż. Il-fluss tal-flus nett huwa l-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni li tiffinanzja waħedha l-attività tagħha. Il-fluss tal-flus nett wera l-istess xejra bħall-profittabilità jiġifieri tnaqqis kontinwu matul il-perjodu kkunsidrat b'riżultati negattivi mis-SF2012/2013. Din ix-xejra ġiet enfasizzata fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Kumplessivament, il-fluss tal-flus nett naqas b'119 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(124)
L-investimenti żdiedu b'97 % matul il-perjodu kkunsidrat. Huma rrappreżentaw prinċipalment investimenti meħtieġa għall-manutenzjoni u l-konformità ma' rekwiżiti ġuridiċi tas-sikurezza. Filwaqt li l-industrija tal-Unjoni kienet għadha qed tirkupra minn dumping preċedenti minn produtturi esportaturi Ċiniżi qabel il-perjodu kkunsidrat, hija bdiet ittejjeb is-sitwazzjoni tagħha u kienet profittabbli fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat sas-SF2011/2012. F'dawn iċ-ċirkostanzi saru għadd ta' investimenti li ma setgħux jibqgħu jiġu posposti u dan jispjega ż-żieda sinifikanti tal-livelli ta' investiment fis-SF2011/2012 u s-snin sussegwenti.
(125)
Ir-redditu fuq l-investimenti huwa l-profitt f'perċentwali tal-valur kontabilistiku nett tal-investimenti. Bħal fil-każ tal-indikaturi finanzjarji l-oħrajn, ir-redditu fuq l-investiment mill-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili kien negattiv mis-SF2012/2013, li jirrifletti t-tendenza negattiva fil-profittabilità. B'mod ġenerali, ir-redditu fuq l-investimenti naqas b'210 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(126)
B'kunsiderazzjoni tal-profittabilità u l-fluss tal-flus dejjem jonqsu, l-abilità tal-kumpanija li tiġbor kapital kienet affettwata b'mod negattiv ukoll.
(e) Konklużjoni dwar id-dannu
(127)
Kważi l-indikaturi tad-dannu ewlenin kollha wrew xejra negattiva. B'hekk, il-volum tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità naqsu b'madwar 9 % u l-volum tal-bejgħ bi 17 % matul il-perjodu kkunsidrat. F'tentattiv biex jikkumpensaw għat-telf fil-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq, il-prezzijiet medji tal-industrija tal-Unjoni naqsu bi 3 % matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-ispejjeż tal-produzzjoni żdiedu bi 30 % b'mod parallel. B'konsegwenza l-profittabilità, li kienet pożittiva fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat, naqset u saret negattiva fis-SF2012/2013 u kompliet tonqos fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Setgħu jiġu osservati xejriet negattivi simili għall-fluss tal-flus nett kif ukoll għar-redditu fuq l-investimenti.
(128)
L-impjiegi żdiedu bi 8 % matul il-perjodu kkunsidrat. Iż-żieda matul il-perjodu kkunsidrat tista' tkun spjegata bl-integrazzjoni ta' dik li qabel kienet kumpanija affiljata fl-2011 u l-espansjoni tad-dipartiment tal-manutenzjoni tal-industrija tal-Unjoni. L-investimenti wrew ukoll xejra pożittiva. Dawn kienu prinċipalment marbuta ma' miżuri ta' prevenzjoni u rekwiżiti ta' sigurtà, iżda mhux ma' xi żieda fil-kapaċità. Dawn ix-xejriet pożittivi għalhekk ma jipprekludux l-eżistenza ta' dannu.
(129)
Parti interessata ddikjarat li xejra negattiva f'xi wħud biss mill-indikaturi tad-dannu mhijiex biżżejjed sabiex jiġi konkluż li hemm dannu materjali. L-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku ma jeħtieġx li l-indikaturi tad-dannu kollha juru tendenza negattiva, iżda s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni għandha tiġi analizzata billi jiġi vvalutat l-iżvilupp tal-indikaturi kollha tad-dannu fl-intier tiegħu. F'dan il-każ, kważi l-indikaturi kollha tad-dannu wrew xejra negattiva, inklużi l-indikaturi ewlenin bħall-bejgħ u l-volum tal-produzzjoni, is-sehem mis-suq, il-prezzijiet tal-bejgħ medji u l-profittabilità.
(130)
Fuq il-bażi ta' dak ta' hawn fuq, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
F. PROBABILITÀ TA' RIKORRENZA JEW KONTINWAZZJONI TAD-DANNU
1. Kumment preliminari
(131)
Kif muri fil-premessi 99 sa 130, l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Matul il-perjodu kkunsidrat kollu, l-importazzjonijiet Ċiniżi kienu preżenti biss fis-suq tal-Unjoni fi kwantitajiet limitati, filwaqt li l-volum tal-importazzjoni u s-sehem tas-suq mill-Indoneżja kważi ttripla matul l-istess perjodu. Fl-investigazzjoni parallela dwar l-importazzjonijiet tal-MSG mill-Indoneżja msemmija fil-premessa 7, ġie konkluż li l-importazzjonijiet mill-Indoneżja kienu ġew dumped u kkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni, filwaqt li l-importazzjonijiet miċ-Ċina, minħabba l-livelli tal-volum u tal-prezzijiet baxxi tagħhom, ma kkontribwixxewx għal dan id-dannu (13). Fl-istess ħin, kif spjegat fil-premessi 48 u 70, l-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet Ċiniżi saru f'livelli ta' prezzijiet dumped matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami u kien hemm probabbiltà ta' kontinwazzjoni ta' dumping jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
2. L-impatt tal-volum proġettat tal-importazzjonijiet miċ-Ċina u l-effetti fuq il-prezzijiet f'każ ta' tħassir tal-miżuri
(132)
Il-Kummissjoni vvalutat il-probabbiltà ta' rikorrenza ta' dannu jekk il-miżuri li huma fis-seħħ bħalissa jitħallew jiskadu, jiġifieri l-impatt potenzjali tal-importazzjonijiet Ċiniżi fuq is-suq tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni, skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
(133)
Din l-analiżi ffukat fuq il-kapaċità żejda tal-produtturi esportaturi Ċiniżi, l-attrattività tas-suq tal-Unjoni, l-imġiba fl-ipprezzar tal-produtturi Ċiniżi lejn l-Unjoni. Fl-aħħar nett, il-miżuri antidumping imposti fuq l-importazzjonijiet tal-MSG mill-Indoneżja kienu kkunsidrati wkoll.
(134)
Kif stabbilit fil-premessa 51, il-kapaċità żejda totali tal-MSG fiċ-Ċina kienet stmata għal madwar 600 000-900 000 tunnellata fl-2012. Dan l-ammont qabeż bil-kbir il-konsum totali tal-Unjoni tal-MSG matul l-istess perjodu.
(135)
Jista' jkun raġonevolment mistenni li, bħala konsegwenza tal-attrattività tas-suq tal-Unjoni deskritta fil-premessi 59 sa 64, li jekk il-miżuri jiġu mħassra, mill-inqas parti minn din il-kapaċità żejda aktarx tiġi diretta mill-ġdid lejn is-suq tal-Unjoni.
(136)
Kif imsemmi hawn fuq fil-premessa 50, il-prezzijiet tal-importazzjoni Ċiniżi mingħajr dazji antidumping ibaxxu l-prezzijiet tal-bejgħ tal-Unjoni b'aktar minn 10 % bħala medja. Dawn ikunu wkoll iktar baxxi mill-prezzijiet tal-importazzjoni Indoneżjani. Fuq din il-bażi, ġie konkluż li, fin-nuqqas ta' miżuri, il-produtturi esportaturi Ċiniżi x'aktarx li jżidu l-pressjoni fuq il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni, u b'hekk iwasslu biex id-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni jmur għall-agħar. F'dan ir-rigward, għandu jiġi mfakkar li l-investigazzjoni antidumping parallela wriet li importazzjonijiet mill-Indoneżja eżerċitaw pressjoni fuq il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni b'tali mod li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tgħolli l-prezzijiet tagħha b'konformità maż-żieda fl-ispejjeż tagħha, iżda, għall-kuntrarju kellha tnaqqas il-prezzijiet tagħha matul il-perjodu kkunsidrat.
(137)
Kif spjegat fil-premessa 60, il-prezzijiet tal-importazzjoni Ċiniżi jistgħu jiżdiedu jekk il-miżuri jitħallew jiskadu. Madankollu, filwaqt li jitqiesu l-marġnijiet sinifikanti tat-twaqqigħ tal-prezz stabbiliti meta jitnaqqsu d-dazji antidumping, anke jekk il-prezzijiet tal-importazzjoni Ċiniżi żdiedu tassew ikun hemm għalhekk marġni li jippermetti lill-esportaturi Ċiniżi jżommu l-livelli tal-prezz tal-importazzjoni taħt il-livelli tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, li bi probabbiltà kbira jippermettilhom jiksbu aktar ishma mis-suq fis-suq tal-Unjoni. Jekk dan iseħħ, l-industrija tal-Unjoni tkun qed taffaċċja tnaqqis immedjat fil-bejgħ u fil-prezzijiet tal-bejgħ tagħha.
(138)
Fl-aħħar nett, fid-dawl tal-investigazzjoni parallela kontra l-Indoneżja u l-miżuri korrispondenti kontra l-importazzjonijiet tal-MSG minn dan il-pajjiż, l-industrija tal-Unjoni hija mistennija li tkun kapaċi tirkupra mid-dannu materjali mġarrab. Dan il-proċess ta' rkupru jkun ipperikolat jekk l-importazzjonijiet miċ-Ċina jissoktaw fi kwantitajiet sostanzjali u bi prezzijiet dumped, minħabba li l-miżuri jitħallew jiskadu.
3. Kummenti li waslu wara d-divulgazzjoni
(139)
Wara d-divulgazzjoni, parti waħda interessata sostniet li ż-żamma tal-miżuri mhux se ssaħħaħ is-sitwazzjoni tal-produttur tal-Unjoni billi d-deterjorament tas-sitwazzjoni tagħha hija prinċipalment ikkawżata minn fatturi oħra minbarra l-importazzjonijiet tal-MSG miċ-Ċina. Din il-parti argumentat li dawn il-fatturi jkunu b'mod partikolari l-impatt tal-politika ta' investiment tal-industrija tal-Unjoni fuq il-profittabilità tagħha, iż-żieda fil-kosts tax-xogħol u l-allegat użu ineffiċjenti tar-riżorsi. Intqal li l-effett ta' dawn il-fatturi ma kienx ġie kkunsidrat biżżejjed meta ġiet ivvalutata l-qagħda ġenerali tal-industrija tal-Unjoni.
(140)
Għandu jiġi nnutat li l-parti interessata inkwistjoni ma pprovdiet l-ebda informazzjoni jew evidenza ġdida li tappoġġja dawn l-allegazzjonijiet.
(141)
Rigward l-investimenti li saru mill-industrija tal-Unjoni, din il-parti ma spjegatx sa liema punt dawn l-investimenti setgħu kellhom impatt fuq il-profittabilità tagħhom. Kif deskritt fil-premessa 124, l-investimenti magħmula mill-industrija tal-Unjoni kienu bbażati fuq deċiżjonijiet tan-negozju raġonevoli u ma jistgħux jiġu kkunsidrati bħala indebiti. Barra minn hekk, il-kosts tal-investiment jiġu deprezzati matul iż-żmien u bħala tali, ma kellhomx impatt sinifikanti fuq il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni.
(142)
Fir-rigward iż-żieda fil-kosts lavorattivi, filwaqt li ma jistgħux jingħataw ċifri preċiżi għal raġunijiet ta' kunfidenzjalità, l-investigazzjoni wriet li l-impatt ta' din iż-żieda fuq il-kost totali tal-produzzjoni ma kienx sinifikanti.
(143)
Rigward l-użu ineffiċjenti tar-riżorsi, il-parti naqset milli tispeċifika n-natura tal-allegati ineffiċjenzi u l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda ineffiċjenza potenzjali tal-industrija tal-Unjoni.
(144)
Abbażi ta' dan, dawn id-dikjarazzjonijiet ġew irrifjutati.
4. Konklużjoni
(145)
Fid-dawl tas-sejbiet tal-investigazzjoni, jiġifieri l-kapaċità żejda, l-attrattività tas-suq tal-Unjoni u l-livelli tal-prezzijiet mistennija tal-importazzjonijiet Ċiniżi, huwa kkunsidrat li t-tħassir tal-miżuri fil-probabbiltà kollha jwassal għal rikorrenza ta' dannu u jkompli jiddeterjora s-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni minħabba l-probabbiltà ta' żieda fl-importazzjonijiet Ċiniżi bi prezzijiet dumped li jwaqqgħu l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni.
G. L-INTERESS TAL-UNJONI
(146)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri antidumping eżistenti kontra ċ-Ċina tmurx kontra l-interessi tal-Unjoni b'mod ġenerali. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tal-bosta interessi involuti, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi u tal-utenti.
(147)
Il-partijiet interessati kollha ngħataw l-opportunità li jesprimu l-opinjonijiet tagħhom skont l-Artikolu 21(2) tar-Regolament bażiku.
(148)
Fuq din il-bażi l-Kummissjoni eżaminat jekk, minkejja l-konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta' kontinwazzjoni ta' dumping u dannu, eżistewx raġunijiet konvinċenti li wasslu għall-konklużjoni li ma kienx fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri eżistenti.
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(149)
L-investigazzjoni stabbiliet li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Kif imsemmi fil-premessa 131, id-dannu materjali kien ikkawżat mill-importazzjonijiet oġġett ta' dumping mill-Indoneżja. L-investigazzjoni stabbiliet ukoll li kien hemm probabbiltà ta' rikorrenza ta' dannu materjali jekk il-miżuri kontra l-importazzjonijiet Ċiniżi jitħallew jiskadu. B'mod partikolari, l-irkupru mistenni tal-industrija tal-Unjoni mid-dannu mġarrab minħabba l-importazzjonijiet mill-Indoneżja minħabba l-miżuri antidumping imposti kontra dan il-pajjiż x'aktarx ikun ipperikolat jekk l-importazzjonijiet Ċiniżi tal-MSG jissoktaw fis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet dumped.
(150)
Jekk il-miżuri jinżammu, huwa mistenni li l-industrija tal-Unjoni se tkun kapaċi tibbenefika b'mod sħiħ mill-effetti tal-miżuri imposti fil-kuntest ta' investigazzjoni parallela dwar l-importazzjonijiet tal-MSG mill-Indoneżja, jiġifieri tirkupra mid-dannu materjali mġarrab. Eventwalment għandha tkun kapaċi ttejjeb il-profittabilità tagħha.
(151)
Għaldaqstant, ġie konkluż li l-miżuri fis-seħħ kontra ċ-Ċina jkunu fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
2. L-interess tal-importaturi/operaturi tas-suq
(152)
Erbatax-il kumpanija ppreżentaw ruħhom wara l-pubblikazzjoni tan-Notifika ta' Bidu. Madankollu, l-ebda waħda minn dawn il-kumpaniji ma importat il-MSG miċ-Ċina lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami.
(153)
Operatur wieħed tas-suq fl-Unjoni involut fil-bejgħ mill-ġdid tal-MSG fis-suq tal-Unjoni u barra minnu ppreżenta ruħu bħala utent matul l-investigazzjoni. Dan l-operatur tas-suq xtara l-MSG prinċipalment mill-industrija tal-Unjoni, iżda wkoll minn importaturi. L-operatur tas-suq ma xtara l-ebda MSG ta' oriġini Ċiniża, iżda ta' oriġini Indoneżjana u ta' oriġini ta' pajjiżi terzi oħra. L-attività relatata mal-MSG ta' dan l-operatur tas-suq kienet marġinali meta mqabbla mal-attività totali tiegħu. Abbażi ta' dan, ġie kkunsidrat li l-miżuri fis-seħħ fuq l-importazzjonijiet tal-MSG miċ-Ċina ma kellhom l-ebda effett negattiv sinifikanti fuq is-sitwazzjoni ta' dan l-operatur tas-suq.
3. Interess tal-utenti
(154)
L-utenti huma attivi prinċipalment fis-settur tal-“ikel u x-xorb”, u jużaw l-MSG fil-produzzjoni ta' taħlitiet ta' ħwawar, sopop u ikel lest biex jittiekel. Il-MSG jintuża wkoll f'applikazzjonijiet speċifiċi “mhux relatati mal-ikel”, pereżempju fil-produzzjoni ta' deterġenti.
(155)
Tlieta u tletin kumpanija ppreżentaw ruħhom u rċevew kwestjonarju. Ħames kumpaniji kkooperaw fl-investigazzjoni billi bagħtu tweġiba għall-kwestjonarju. Erbgħa minnhom kienu attivi fis-settur tal-ikel u x-xorb u waħda kienet attiva fis-settur mhux relatat mal-ikel. Tnejn mill-kumpaniji li kkooperaw, waħda li topera fis-settur tal-“ikel u x-xorb” u t-tieni li tipproduċi deterġenti, kienu vverifikati fuq il-post.
(a) Is-settur tal-ikel u x-xorb
(156)
L-investigazzjoni wriet li, fuq medja, il-MSG irrappreżenta madwar 5 % l-ispejjeż totali tal-prodotti li jinkorporaw il-MSG manifatturat mill-kumpaniji li kkooperaw li pprovdew id-dejta meħtieġa.
(157)
Mill-erba' utenti li kkooperaw wieħed biss importa l-MSG miċ-Ċina. Din il-kumpanija li kkooperat xtrat il-MSG mill-industrija tal-Unjoni u importat madwar 40 % tax-xiri tal-MSG totali tagħha miċ-Ċina. L-attività marbuta mal-prodotti li fihom il-MSG rrappreżentat madwar terz tal-attività totali tagħha. Matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami nstab li l-kumpanija kienet profittabbli.
(158)
It-tliet kumpaniji l-oħra ma importawx il-MSG miċ-Ċina matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Minn dawn, żewġ kumpaniji kellhom attività relatata mal-MSG relattivament insinifikanti meta mqabbla mal-attività totali tagħhom. Barra minn hekk, fuq il-bażi tal-informazzjoni pprovduta, dawn iż-żewġ kumpaniji kienu profittabbli matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Dwar it-tielet kumpanija, għalkemm l-attività tagħha marbuta mal-prodotti li fihom il-MSG irrappreżentat madwar terz tal-attività totali tagħha, matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, instab li l-kumpanija kienet profittabbli.
(b) Is-settur mhux relatat mal-ikel
(159)
Waħda mill-kumpaniji li kkooperaw użat il-MSG fil-produzzjoni ta' deterġenti. Il-MSG irrappreżenta bejn 15 % u 20 % l-ispejjeż tal-produzzjoni ta' dawn il-prodotti. Matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami l-kumpanija xtrat il-MSG prinċipalment mill-industrija tal-Unjoni. Hija importat ukoll il-MSG minn pajjiżi terzi oħra iżda mhux miċ-Ċina. Parti żgħira biss mill-attività tagħha kienet iddedikata għall-prodotti li jinkorporaw il-MSG meta mqabbla mal-attività kumplessiva tagħha li apparti minn hekk instabet li kienet tirrealizza marġni pożittiv tal-qligħ ta' [5 %-10 %] matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(160)
Din il-parti interessata allegat li, minħabba l-qafas regolatorju tal-UE li jipprojbixxi l-użu ta' fosfati u komposti oħra tal-fosfru (14), il-MSG x'aktarx li jintuża fi kwantitajiet ikbar biex jieħu post il-fosfati u komposti oħra tal-fosfru fil-produzzjoni ta' deterġenti. Għalhekk, huwa mistenni li d-domanda tal-MSG fl-Unjoni tiżdied sostanzjalment u kull dazju antidumping fuq importazzjonijiet tal-MSG ikollu effett detrimentali fuq l-iżvilupp ta' dan is-suq ġdid. B'mod partikolari, il-parti argumentat li l-livell tal-miżuri antidumping fuq importazzjonijiet tal-MSG miċ-Ċina fis-seħħ ma jippermettux lill-importazzjonijiet Ċiniżi biex jidħlu fis-suq tal-Unjoni u li, għaldaqstant, ikun hemm riskju ta' nuqqas ta' provvista fl-Unjoni. Din il-kumpannija stqarret ukoll li minħabba li l-miżuri huma wkoll fis-seħħ kontra importazzjonijiet tal-MSG mill-Indoneżja, ikun hemm ukoll nuqqas ta' sorsi alternattivi ta' provvista.
(161)
Dan l-utent sostna wkoll li, minħabba ż-żieda mistennija fil-konsum tal-MSG l-industrija tal-Unjoni tibbenefika minnha kif wkoll iżżid il-volum tal-bejgħ tagħha fis-suq tal-Unjoni. Min-naħa l-oħra, l-utent sostna li l-industrija tal-Unjoni ma jkollhiex biżżejjed kapaċità biex tforni d-domanda akbar fis-suq tal-Unjoni.
(162)
Madankollu, f'dan l-istadju huwa diffiċli sabiex wieħed ibassar kif il-qafas ġuridiku l-ġdid se jkollu impatt fis-suq tal-Unjoni u sa liem punt jagħti spinta lill-produzzjoni tad-deterġenti bbażati fuq il-MSG u b'hekk ikollu effett fuq id-domanda tal-MSG fl-Unjoni. Il-parti interessata lanqas ma pprovdiet xi evidenza dwar sa liema punt id-dazju antidumping jista' jkollu effett detrimentali. F'dan ir-rigward, huwa nnutat li l-għan tad-dazju antidumping huwa li jerġa' jkun hemm kundizzjonijiet indaqs fis-suq tal-Unjoni. L-investigazzjoni żvelat ukoll għadd ta' sorsi alternattivi ta' provvista, bħall-Brażil, il-Vjetnam u l-Korea.
(163)
Wara d-divulgazzjoni, l-istess parti interessata tenniet id-dikjarazzjoni tagħha li d-domanda għall-MSG kieku tiżdied b'mod sinifikanti fl-Unjoni minħabba l-projbizzjoni ta' fosfati u li l-industrija tal-Unjoni ma tkunx kapaċi tipprovdi din id-domanda dejjem tiżdied fl-Unjoni. Madankollu, il-parti inkwistjoni ma pprovdiet l-ebda informazzjoni jew evidenza ġdida biex tissostanzja l-argument u għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet miċħuda.
(164)
Rigward is-sorsi alternattivi ta' provvista, fis-SF2010/2011, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn kien sostanzjali u naqas biss minħabba importazzjonijiet bi prezzijiet inġusti mill-Indoneżja. Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta' dazji kontra importazzjonijiet tal-MSG mill-Indoneżja fl-investigazzjoni parallela għandha tippermetti pajjiżi terzi oħra sabiex jiksbu mill-ġdid l-ishma mis-suq mitlufa fl-Unjoni. Jekk jitħassru l-miżuri fir-rigward taċ-Ċina, l-effett mistenni tad-dazju antidumping kontra l-Indoneżja jiġi pperikolat peress li l-importazzjonijiet miċ-Ċina x'aktarx li jippenetraw is-suq tal-Unjoni fi kwantitajiet sinifikament miżjuda f'livelli ta' prezzijiet dumped filwaqt li jwaqqgħu l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni (kif stabbilit hawn fuq fil-premessi 149 sa 151.
(165)
Wara d-divulgazzjoni, il-parti interessata msemmija hawn fuq tenniet li ma kien hemm l-ebda sorsi alternattivi ta' provvista peress li l-produtturi fi swieq ta' pajjiżi terzi oħra kienu jappartjenu għall-istess grupp bħall-industrija tal-Unjoni.
(166)
Kif imsemmi fil-premessi 94 u 95 hawn fuq, sorsi alternattivi ta' provvista tal-MSG jeżistu f'diversi pajjiżi terzi, bħal inter alia l-Brażil, ir-Repubblika tal-Korea jew il-Vjetnam. Fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra barra ċ-Ċina jew l-Indoneżja rrappreżenta biss madwar kwart tal-livell tiegħu fis-SF 2010/2011. Jekk il-miżuri fuq importazzjonijiet miċ-Ċina jitħallew, ma hemm l-ebda raġuni għaliex l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra ma jkunux jistgħu jkopru mill-inqas parzjalment il-ħtiġijiet tal-utenti tal-MSG, b'sehem mis-suq korrispondenti li jmur lura lejn jew lil hinn mil-livell tiegħu tas-SF2010/2011. Barra minn hekk, skont l-informazzjoni disponibbli li kienet disponibbli għal partijiet fil-fajl mhux kunfidenzjali, dawn is-sorsi alternattivi jappartjenu jew lil kumpaniji/gruppi ta' kumpaniji indipendenti minn Ajinomoto group jew lil dan il-grupp. Fi kwalunkwe każ, anki jekk dawn is-sorsi alternattivi kienu jappartjenu lil Ajinomoto group ma hemm l-ebda indikazzjoni li huma ma jfornux is-suq tal-Unjoni f'kundizzjonijiet ġusti. L-argument għalhekk għandu jiġi rifjutat.
(167)
L-istess parti allegat ukoll li l-industrija tal-Unjoni għandha pożizzjoni dominanti u li jkun hemm nuqqas ta' kompetizzjoni fis-suq tal-Unjoni. Hija sostniet li ż-żamma tal-miżuri kontra l-MSG Ċiniż tkompli ssaħħaħ iktar il-pożizzjoni tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni.
(168)
L-investigazzjoni uriet biċ-ċar li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx iżżomm il-volum tal-bejgħ tagħha fl-Unjoni minħabba li tilfet is-sehem mis-suq, notevolment minħabba l-importazzjonijiet Indoneżjani. Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni ma kinitx f'qagħda li żżid il-livelli tagħha ta' prezzijiet skont iż-żieda fl-ispejjeż tal-materja prima, minħabba l-pressjoni tal-prezzijiet mill-importazzjonijiet oġġett ta' dumping mill-Indoneżja, u sofriet telf sinifikanti fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami. Il-Kummissjoni nnutat ukoll li hemm kompetizzjoni minn importazzjonijiet li joriġinaw minn għadd ta' pajjiżi terzi oħra, li jibbenefikaw minn aċċess liberu għas-suq tal-Unjoni. Għal dawn ir-raġunijiet, kien hemm evidenza insuffiċjenti dwar kwalunkwe pożizzjoni dominanti allegata tal-industrija tal-Unjoni u dan l-argument kellu jkun miċħud.
(169)
Wara d-divulgazzjoni, il-parti interessata inkwistjoni stqarret li ma jkunx fl-interess tal-Unjoni li l-utenti fl-Unjoni jkollhom jibbażaw fuq l-industrija tal-Unjoni u li għandu jkun hemm biżżejjed sorsi alternattivi ta' provvista. B'appoġġ għal din id-dikjarazzjoni, il-parti kkonċernata nnutat li t-tnaqqis fil-konsum bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012 kien prinċipalment minħabba tnaqqis fil-volum ta' produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(170)
Kif imsemmi hawn fuq fil-premessa 100, il-produzzjoni naqset b'5 % bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012 filwaqt li l-konsum naqas bi 13 % fl-istess żmien (ara l-premessi 76 u 78. Fis-SF2011/2012, l-użu tal-kapaċità kien 5 % inqas mil-livell tiegħu fis-SF2010/2011 li jfisser li kien hemm riżerva ta' kapaċità fis-SF2011/2012. Il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni għalhekk ma tistax tkun ikkunsidrata bħala fattur li kellu impatt fuq it-tnaqqis fil-konsum fis-SF2011/2012. Fi kwalunkwe każ, kif imfisser hawn fuq fil-premessa 166, hemm sorsi alternattivi ta' provvista minn pajjiżi terzi oħra. L-argument għalhekk kellu jiġi rifjutat.
(171)
Fuq din il-bażi, u b'mod partikolari l-fatt li l-miżuri kontra ċ-Ċina ma dehrux li kellhom xi effett negattiv sinifikanti fuq l-utenti li kkooperaw, il-Kummissjoni kkonkludiet li jekk il-miżuri jinżammu, l-impatt fuq is-sitwazzjoni ekonomika ta' dawn l-operaturi x'aktarx li ma tkunx sinifikanti.
4. Interess tal-fornituri
(172)
Erba' fornituri ta' materja prima tal-Unjoni ppreżentaw ruħhom u wieġbu għall-kwestjonarju. Il-bejgħ tagħhom ta' materja prima lill-industrija tal-Unjoni kien jirrappreżenta biss parti żgħira mir-redditu totali tagħhom. Tnejn minn dawn il-fornituri kkontestaw din il-konklużjoni billi sostnew li l-għajbien tal-industrija tal-Unjoni jkollha impatt sinifikanti fuq l-attività tan-negozju tagħhom. Dawn il-fornituri argumentaw li l-effett ta' waqfien potenzjali tal-produzzjoni tal-MSG tal-Unjoni jkollu effett detrimentali fuq in-negozju globali tagħhom, peress li l-pjanti taz-zokkor ma jistgħux jevitaw li jipproduċu ċertu volum ta' ġulepp taz-zokkor u melassa, li l-industrija tal-Unjoni hija x-xerrej ewlieni tagħhom. Jekk iz-zokkor f'dawn il-forom jibqa' mhux mibjugħ, dan jaffettwa l-effiċjenza ġenerali tal-pjanta inkwistjoni.
(173)
Dawn l-argumenti, madankollu, ma kinux appoġġati minn xi evidenza u għalhekk ġew miċħuda.
5. Argumenti oħrajn
(174)
Parti interessata ddikjarat li l-effetti tal-miżuri fis-seħħ kontra ċ-Ċina għandhom jiġu vvalutati b'mod kumulattiv mal-effetti tal-miżuri imposti fuq l-importazzjonijiet tal-MSG mill-Indoneżja.
(175)
L-impatt taż-żewġ miżuri fuq l-utenti ġie analizzat fil-kuntest ta' disponibilità ta' sorsi alternattivi ta' provvista. Din l-analiżi wriet li għadd ta' pajjiżi terzi fil-fatt kellhom il-potenzjal li jesportaw il-MSG lejn l-Unjoni. Dawn il-pajjiżi terzi kienu fil-fatt preżenti fis-suq tal-Unjoni qabel l-importazzjonijiet oġġett ta' dumping Indoneżjani daħlu fl-Unjoni fi kwantitajiet akbar.
6. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(176)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni kkonkludiet li ma hemmx raġunijiet konvinċenti għall-interess tal-Unjoni kontra ż-żamma tal-miżuri antidumping attwali kontra ċ-Ċina.
H. MIŻURI ANTIDUMPING
(177)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti. Ingħataw ukoll perjodu biex jissottomettu l-kummenti wara din id-divulgazzjoni. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw il-kunsiderazzjoni dovuta fejn kien xieraq.
(178)
B'hekk huwa ċar minn dan imsemmi hawn fuq li, kif stipulat mill-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri antidumping applikabbli għall-importazzjonijiet tal-MSG li joriġinaw miċ-Ċina, imposti mir-Regolament (KE) Nru 1187/2008, għandhom jinżammu.
(179)
Kumpanija tista' titlob l-applikazzjoni ta' dawn ir-rati tad-dazju antidumping individwali jekk sussegwentement tibdel l-isem tal-entità tagħha. It-talba trid tkun indirizzata lill-Kummissjoni. It-talba jrid ikun fiha l-informazzjoni rilevanti kollha li tippermetti li turi li l-bidla ma taffettwax id-dritt tal-kumpanija li tibbenefika mir-rata tad-dazju li tapplika għaliha. Jekk il-bidla fl-isem tal-kumpanija ma jaffettwax id-dritt tagħha li tibbenefika mir-rata tad-dazju li tapplika għaliha, avviż dwar il-bidla fl-isem jiġi ppubblikat f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
(180)
Il-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku ma wassalx opinjoni.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju antidumping definittiv huwa b'dan impost fuq importazzjonijiet tal-glutamat tal-monosodju li bħalissa huma kklassifikat taħt il-kodiċi NM ex 2922 42 00 (Kodiċi TARIC 2922420010) u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping definittiva applikabbli għall-prezz ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni nett, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1, u manifatturati mill-kumpaniji elenkati hawn taħt tkun kif ġej:
Kumpanija
Rata ta' dazju AD (%)
Kodiċi TARIC addizzjonali
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd, u Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Il-kumpaniji l-oħra kollha
39,7
A999
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-21 ta' Jannar 2015.