NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2015/62
ze dne 10. října 2014,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o pákový poměr
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 456 odst. 1 písm. j) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Od 1. ledna 2015 budou instituce povinny zveřejňovat pákový poměr vypočítaný podle článku 429 nařízení (EU) č. 575/2013 a před tímto datem je Komisi svěřena pravomoc přijmout akt v přenesené pravomoci, kterým se změní míra expozice a hodnota kapitálu pro výpočet pákového poměru, a napravit tak jakékoli nedostatky zjištěné na základě zpráv předložených institucemi.
(2)
Mezi udávanými pákovými poměry uvedenými v čl. 429 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 byly zaznamenány rozdíly z důvodu odlišného výkladu ze strany jednotlivých institucí, pokud jde o odečet kolaterálu při financování cenných papírů a repo obchodech. Tyto rozdíly ve výkladu a podávání zpráv se projevily poté, co Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) zveřejnil dne 4. března 2014 analytickou zprávu.
(3)
Vzhledem k tomu, že ustanovení nařízení (EU) č. 575/2013 odrážela ustanovení norem rámce Basilej, jsou řešení nalezená pro nedostatky předpisů tohoto rámce vhodná také pro řešení odpovídajících nedostatků příslušných ustanovení tohoto nařízení.
(4)
Basilejský výbor přijal dne 14. ledna 2014 revidované znění předpisů o pákovém poměru, které obsahuje zejména dodatečná opatření týkající se měření a odečtu repo obchodů a transakcí s financováním cenných papírů. Uvedení ustanovení nařízení (EU) č. 575/2013 týkajících se výpočtu pákového poměru do souladu s mezinárodně dohodnutými předpisy by mělo řešit odlišný výklad ze strany jednotlivých institucí, pokud jde o odečet kolaterálu při financování cenných papírů a repo obchodech, a mělo by posílit mezinárodní srovnatelnost a vytvořit rovné podmínky pro instituce, které jsou usazeny v Unii a fungují na mezinárodní úrovni.
(5)
Clearing prováděný prostřednictvím ústřední protistrany podle hlavního modelu běžně používaného v Unii vede k dvojímu započtení páky do míry expozic instituce, která slouží jako člen clearingového systému.
(6)
Clearing transakcí s financováním cenných papírů, zejména repo obchodů, prostřednictvím způsobilých ústředních protistran může přinést velké výhody, jako je mnohostranné vzájemné započtení a důsledné postupy řízení kolaterálu, které posilují finanční stabilitu. Mělo by proto být umožněno odečítat hotovostní pohledávky a platby za repo obchody a reverzní repo obchody se stejnou způsobilou ústřední protistranou.
(7)
Repo obchody, které je možné kdykoli ukončit, pokud je splněna dohodnutá lhůta pro odvolání, by měly být považovány za operace s danou splatností, která je rovna lhůtě pro odvolání, a mělo by se mít za to, že je splněn „tentýž daný termín konečného vypořádání“, tak aby tyto operace byly způsobilé k odečtení hotovostních pohledávek a plateb za repo operace a reverzní repo operace se stejnou protistranou.
(8)
Revidovaný pákový poměr by měl vést k přesnějšímu měření páky a měl by přiměřeným způsobem omezovat hromadění páky v institucích usazených v Unii.
(9)
Podávání zpráv o pákovém poměru na konci čtvrtletního období v daném časovém bodě uvádí pákový poměr lépe do souladu s vykazováním solventnosti než podávání zpráv na základě tříměsíčního průměru.
(10)
Použití hrubé pomyslné hodnoty pro písemné úvěrové zajištění vydané institucí odráží páku vhodněji, než použije-li se pro tyto nástroje metoda ocenění podle tržní hodnoty.
(11)
Rozsah konsolidace pro výpočet pákového poměru by měl být uveden do souladu s regulačním rozsahem konsolidace používané ke stanovení rizikově vážených kapitálových poměrů.
(12)
Změny zavedené tímto nařízením by měly vést k lepší srovnatelnosti pákových poměrů zveřejňovaných institucemi a měly by pomoci zabránit tomu, aby účastníci trhu dostávali zavádějící informace, pokud jde o skutečnou páku institucí. Je proto nezbytné, aby toto nařízení vstoupilo v platnost co nejdříve.
(13)
Nařízení (EU) č. 575/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 575/2013 se mění takto:
1)
Článek 429 se nahrazuje tímto:
„Článek 429
Výpočet pákového poměru
1. Instituce vypočítají svůj pákový poměr podle metodiky stanovené v odstavcích 2 až 13.
2. Pákový poměr se vypočítá jako hodnota kapitálu instituce dělená celkovou mírou expozic dané instituce a vyjadřuje se v procentech.
Instituce vypočítávají pákový poměr k referenčnímu datu vykázání.
3. Pro účely odstavce 2 je hodnotou kapitálu hodnota kapitálu tier 1.
4. Celková míra expozic je součet hodnot expozic:
a)
aktiv uvedených v odstavci 5, pokud nebyly odečteny při stanovování hodnoty kapitálu uvedené v odstavci 3;
b)
derivátů uvedených v odstavci 9;
c)
navýšení pro úvěrové riziko protistrany týkající se repo obchodů, půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit, transakcí s delší dobou vypořádání a maržových obchodů včetně těch, které jsou podrozvahovými položkami uvedenými v článku 429b;
d)
podrozvahových prvků uvedených v odstavci 10.
5. Instituce určí hodnotu expozic pro aktiva, kromě smluv uvedených v příloze II a úvěrových derivátů, v souladu s těmito zásadami:
a)
hodnotami expozic pro aktiva se rozumí hodnoty expozic podle čl. 111 odst. 1 první věty;
b)
nabytý fyzický nebo finanční kolaterál, nabyté záruky nebo snižování úvěrového rizika se nepoužijí ke snížení hodnot expozic aktiv;
c)
úvěry se nesnižují o vklady;
d)
repo obchody, půjčky či výpůjčky cenných papírů nebo komodit, transakce s delší dobou vypořádání a maržové obchody se neodečítají.
6. Instituce mohou z míry expozic stanovených v odstavci 4 tohoto článku odečíst částky odečtené z kmenového kapitálu tier 1 v souladu s čl. 36 odst. 1 písm. d).
7. Příslušné orgány mohou instituci udělit svolení, aby do míry expozic nezahrnovala expozice, které mohou využít zacházení stanoveného v čl. 113 odst. 6. Příslušné orgány mohou toto svolení udělit pouze tehdy, pokud jsou splněny všechny podmínky stanovené v čl. 113 odst. 6 písm. a) až e) a pokud udělily souhlas stanovený v čl. 113 odst. 6.
8. Odchylně od odst. 5 písm. d) mohou instituce určit hodnotu expozice hotovostních pohledávek a plateb zahrnutých do repo obchodů, půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit, transakcí s delší dobou vypořádání a maržových obchodů se stejnou protistranou na základě čisté hodnoty pouze tehdy, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
transakce mají tentýž daný termín konečného vypořádání;
b)
právo započítat částky, které dluží protistraně, vůči částkám, které je dlužna protistrana, je právně vymahatelné ve všech těchto situacích:
i)
za běžného fungování;
ii)
v případě selhání, platební neschopnosti nebo konkursu;
c)
protistrany mají v úmyslu provést čisté vypořádání závazků, realizovat aktiva a současně vypořádat závazky nebo se na transakce vztahuje mechanismus vypořádání, jehož výsledek funkčně odpovídá čistému vypořádání.
Pro účely písmene c) prvního pododstavce výsledek mechanismu vypořádání funkčně odpovídá čistému vypořádání tehdy, pokud se ke dni vypořádání čistý výsledek peněžních toků transakcí v rámci tohoto mechanismu rovná jediné čisté částce v rámci čistého vypořádání.
9. Instituce určují hodnoty expozic u smluv uvedených v příloze II a úvěrových derivátů, včetně těch, které jsou podrozvahovými položkami, v souladu s článkem 429a.
10. Instituce určují hodnoty expozic podrozvahových položek s výjimkou smluv uvedených v příloze II, úvěrových derivátů, repo obchodů, půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit, transakcí s delší dobou vypořádání a maržových obchodů v souladu s čl. 111 odst. 1. Instituce však nesníží nominální hodnotu těchto položek specifickými úpravami o úvěrové riziko.
V souladu s čl. 166 odst. 9, pokud se některý příslib vztahuje k prodloužení jiného příslibu, použije se nižší ze dvou konverzních faktorů spojených s jednotlivými přísliby. Na hodnotu expozice podrozvahových položek s nízkým rizikem uvedených v čl. 111 odst. 1 písm. d) se vztahuje horní hranice ve výši 10 % jejich nominální hodnoty.
11. Instituce, která je členem clearingového systému způsobilé ústřední protistrany, může z výpočtu míry expozic vyloučit obchodní expozice následujících položek, za podmínky, že je u těchto obchodních expozic prováděn clearing prostřednictvím těchto způsobilých ústředních protistran a že současně splňují podmínky stanovené v čl. 306 odst. 1 písm. c):
a)
smlouvy uvedené v příloze II;
b)
úvěrové deriváty;
c)
repo obchody;
d)
půjčky či výpůjčky cenných papírů nebo komodit;
e)
transakce s delší dobou vypořádání;
f)
maržové obchody.
12. Pokud instituce, která je členem clearingového systému způsobilé ústřední protistrany, poskytne této způsobilé ústřední protistraně záruku za plnění klienta, jenž přímo vstupuje do derivátových transakcí se způsobilou ústřední protistranou, zahrne do míry expozic expozici, která je výsledkem záruky jako derivátová expozice pro klienta v souladu s článkem 429a.
13. Pokud se podle vnitrostátních všeobecně přijímaných účetních zásad aktiva ve svěřenecké správě zaúčtovávají v rozvaze podle článku 10 směrnice 86/635/EHS, je možné tato aktiva z celkové míry expozic pro účely pákového poměru vyjmout, pokud splňují kritéria pro nezaúčtování stanovená v mezinárodním účetním standardu (IAS) 39 podle nařízení (ES) č. 1606/2002, a případně kritéria pro vynětí z konsolidace stanovená v mezinárodním standardu účetního výkaznictví (IFRS) 10 podle nařízení (ES) č. 1606/2002.
14. Příslušné orgány mohou instituci povolit, aby z míry expozic vyloučila expozice, které splňují všechny tyto podmínky:
a)
jsou expozicemi vůči subjektu veřejného sektoru;
b)
zachází se s nimi v souladu s čl. 116 odst. 4;
c)
vyplývají z vkladů, které musí instituce na základě právní povinnosti převést na subjekt veřejného sektoru uvedený v písmenu a) pro účely financování investic obecného zájmu.“
2)
Doplňují se nové články 429a a 429b, které znějí:
„Článek 429a
Hodnota expozice derivátů
1. Instituce určují hodnoty expozic u smluv uvedených v příloze II a úvěrových derivátů, včetně těch, které jsou podrozvahovými položkami, metodou stanovenou v článku 274. Instituce určí potenciální budoucí úvěrové expozice pro úvěrové deriváty pomocí čl. 299 odst. 2 písm. a).
Při určování potenciální budoucí úvěrové expozice u úvěrových derivátů uplatní instituce zásady stanovené v čl. 299 odst. 2 písm. a) na všechny své úvěrové deriváty, nikoliv pouze na deriváty, které jsou zařazeny do obchodního portfolia.
Při určování hodnoty expozice instituce mohou zohlednit dopady smluv o novaci a ostatních dohod o započtení v souladu s článkem 295. Křížové započtení se neuplatňuje. Instituce však mohou započítávat v rámci kategorie produktů uvedené v čl. 272 bodě 25 písm. c) a úvěrových derivátů, pokud se na ně vztahují dohody o smluvním křížovém započtení uvedené v čl. 295 písm. c).
2. Pokud poskytnutí kolaterálu souvisejícího s derivátovými smlouvami snižuje množství aktiv v rámci použitelného účetního rámce, instituce provede reverzi tohoto snížení.
3. Pro účely odstavce 1 instituce mohou odečíst variační marži, kterou obdržely v hotovosti od protistrany, z podílu současných reprodukčních nákladů hodnoty expozice, pokud podle použitelného účetního rámce nebyla variační marže již uznána pro snížení hodnoty expozice a pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
v případě obchodů, u nichž není prováděn clearing prostřednictvím způsobilých ústředních protistran, není hotovost, kterou obdržela přijímající protistrana, oddělena;
b)
variační marže je vypočítávána a vyměňována denně na základě oceňování derivátových pozic podle tržní hodnoty;
c)
variační marže obdržená v hotovosti je ve stejné měně jako vypořádání derivátových smluv;
d)
vyměňovaná variační marže je úplnou částkou, která by byla nezbytná k celkovému zániku expozice na základě oceňování podle tržní hodnoty, pokud jde o deriváty, na něž se vztahují limity a minimální hodnoty převodu použitelné u protistrany;
e)
na derivátovou smlouvu a variační marži mezi institucí a protistranou smlouvy se vztahuje jediná dohoda o započtení, se kterou může instituce zacházet jako s faktorem snižujícím riziko v souladu s článkem 295.
Pro účely písmene c) prvního pododstavce platí, že pokud se na derivátovou smlouvu vztahuje kvalifikovaná rámcová dohoda o započtení, měnou započtení se rozumí jakákoli měna započtení specifikovaná v derivátové smlouvě, řídicí kvalifikované rámcové dohodě o započtení nebo příloze ke kvalifikované rámcové dohodě o započtení týkající se úvěrové podpory.
Pokud podle použitelného účetního rámce instituce uzná variační marži zaplacenou v hotovosti protistraně jako pohledávku, může tuto pohledávku vyloučit z míry expozic za předpokladu, že jsou splněny podmínky v bodech a) až e).
4. Pro účely odstavce 3 platí toto:
a)
odečtení obdržené variační marže je omezeno na kladnou část současných reprodukčních nákladů hodnoty expozic;
b)
instituce nepoužije variační marži obdrženou v hotovosti ke snížení částky potenciální budoucí úvěrové expozice, a to ani pro účely čl. 298 odst. 1 písm. c) bodu ii).
5. Kromě zacházení stanoveného v odstavci 1 instituce u písemných úvěrových derivátů zahrnou do hodnoty expozice efektivní pomyslné částky, na které odkazují písemné úvěrové deriváty snížené o veškeré záporné změny reálné hodnoty, které byly začleněny do kapitálu tier 1, pokud jde o písemné úvěrové deriváty. Výsledná hodnota expozic může být dále snížena o efektivní pomyslné částky zakoupených úvěrových derivátů se stejným referenčním jménem za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
v případě úvěrových derivátů na jedno jméno musí být zakoupené úvěrové deriváty na referenční jméno, které je na stejné úrovni jako podkladový referenční závazek písemného úvěrového derivátu nebo je mu podřízeno, a úvěrová událost na nadřízeném referenčním aktivu povede k úvěrové události na podřízeném aktivu;
b)
pokud instituce zakoupí zajištění na skupinu referenčních jmen, zakoupené zajištění může kompenzovat prodané zajištění na skupinu referenčních jmen pouze tehdy, pokud je skupina referenčních nástrojů a míra podřízenosti v obou transakcích totožná;
c)
zbývající doba splatnosti zakoupených úvěrových derivátů je rovna zbývající době splatnosti písemných úvěrových derivátů nebo delší;
d)
při určování dodatečné hodnoty expozic písemných úvěrových derivátů je pomyslná částka zakoupených úvěrových derivátů snížena o veškeré kladné změny reálné hodnoty, které byly začleněny do kapitálu tier 1, pokud jde o zakoupené úvěrové deriváty;
e)
u tranšovaných produktů jsou úvěrové deriváty zakoupené jako zajištění na referenční závazek, který je na stejné úrovni jako podkladový referenční závazek písemného úvěrového derivátu.
Pokud pomyslná částka písemného úvěrového derivátu není snížena o pomyslnou částku zakoupeného úvěrového derivátu, instituce mohou odečíst jednotlivé potenciální budoucí expozice tohoto písemného úvěrového derivátu od celkové potenciální budoucí expozice určené v souladu s odstavcem 1 tohoto článku, případně ve spojení s čl. 274 odst. 2 nebo čl. 299 odst. 2 písm. a). V případě, že potenciální budoucí úvěrová expozice bude určena ve spojení s čl. 298 odst. 1 písm. c) bodem ii), hodnota PCEgross může být snížena o jednotlivé potenciální budoucí expozice písemných úvěrových derivátů, aniž by došlo k úpravám poměru čistý/hrubý (NGR).
6. Instituce nesníží efektivní pomyslnou částku písemného úvěrového derivátu v případě, že zakoupí úvěrové zajištění prostřednictvím swapu veškerých výnosů a obdržené čisté platby eviduje jako čistý příjem, avšak v evidenci nezohledňuje žádné snížení hodnoty písemného úvěrového derivátu, které se odráží v kapitálu tier 1.
7. V případě zakoupených úvěrových derivátů na skupinu referenčních nástrojů mohou instituce uznat snížení v souladu s odstavcem 5 týkající se písemných úvěrových derivátů na jednotlivá referenční jména pouze tehdy, pokud zakoupené zajištění z ekonomického hlediska odpovídá zakoupení samostatného zajištění pro jednotlivá jména ve skupině. Pokud instituce zakoupí úvěrový derivát pro skupinu referenčních jmen, může uznat snížení pro skupinu písemných úvěrových derivátů pouze tehdy, pokud je skupina referenčních nástrojů a míra podřízenosti v obou transakcích totožná.
8. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku mohou instituce použít metodu stanovenou v článku 275 k určení hodnoty expozice u smluv uvedených v příloze II bodech 1 a 2 pouze tehdy, pokud tuto metodu používají také ke stanovení hodnoty expozice u těchto smluv pro účely splnění požadavků na kapitál uvedených v článku 92.
Pokud instituce použijí metodu stanovenou v článku 275, nesníží míru expozic o částku variační marže obdrženou v hotovosti.
Článek 429b
Navýšení pro úvěrové riziko protistrany týkající se repo obchodů, půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit, transakcí s delší dobou vypořádání a maržových obchodů
1. Kromě hodnoty expozic repo obchodů, půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit, transakcí s delší dobou vypořádání a maržových obchodů včetně těch, které jsou podrozvahovými položkami v souladu s čl. 429 odst. 5, instituce zahrnou do míry expozic navýšení pro úvěrové riziko protistrany stanovené v souladu s odstavci 2 nebo případně 3 tohoto článku.
2. Pro účely odstavce 1 se v případě transakcí s protistranou, na něž se nevztahuje rámcová dohoda o započtení, která splňuje podmínky stanovené v článku 206, určí navýšení (Ei*) individuálně pro jednotlivé transakce podle tohoto vzorce:
kde:
Ei je reálná hodnota cenných papírů nebo hotovosti zapůjčených protistraně v rámci transakce i;
Ci je reálná hodnota hotovosti nebo cenných papírů obdržených od protistrany v rámci transakce i.
3. Pro účely odstavce 1 se v případě transakcí s protistranou, na něž se vztahuje rámcová dohoda o započtení, která splňuje podmínky stanovené v článku 206, určí navýšení pro tyto transakce (Ei*) individuálně na základě jednotlivých dohod podle tohoto vzorce:
kde:
Ei je reálná hodnota cenných papírů nebo hotovosti zapůjčených protistraně v rámci transakcí, na něž se vztahuje rámcová dohoda o započtení i;
Ci je reálná hodnota hotovosti nebo cenných papírů obdržených od protistrany na základě rámcové dohody o započtení i.
4. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku mohou instituce použít metodu stanovenou v článku 222, za podmínky uplatnění příslušné rizikové váhy s horní hranicí ve výši 20 %, ke stanovení navýšení pro repo obchody, půjčky či výpůjčky cenných papírů nebo komodit, transakce s delší dobou vypořádání a maržové obchody včetně těch, které jsou podrozvahovými položkami. Instituce mohou tuto metodu použít pouze tehdy, pokud ji používají také ke stanovení hodnoty expozice těchto transakcí pro účely splnění požadavků na kapitál uvedených v článku 92.
5. Pokud použitelný účetní rámec umožňuje použít u repo obchodů odbytové účetnictví, provede instituce reverzi všech účetních zápisů souvisejících s prodejem.
6. Pokud instituce jedná v rámci repo obchodů, půjček či výpůjček cenných papírů nebo komodit, transakcí s delší dobou vypořádání a maržových obchodů včetně těch, které jsou podrozvahovými položkami, jako zmocněnec mezi jejich dvěma stranami, platí toto:
a)
pokud instituce poskytuje zákazníkovi nebo protistraně zabezpečení či záruku, které jsou omezeny na rozdíl mezi hodnotou cenných papírů nebo hotovosti, jež zapůjčil zákazník, a hodnotou kolaterálu, který poskytl dlužník, zahrne do míry expozic pouze navýšení stanovené v souladu s odstavci 2 nebo případně 3;
b)
pokud instituce neposkytuje žádné ze zapojených stran zabezpečení či záruku, transakce nebude zahrnuta do míry expozic;
c)
pokud je instituce ekonomicky vystavena podkladovým cenným papírům nebo hotovosti v rámci transakce, která je mimo rámec expozice, na niž se vztahuje navýšení, zahrne do míry expozic také expozici, která se rovná plné částce cenných papírů nebo hotovosti.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. října 2014.
REGOLAMENT TA' DELEGA TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/62
tal-10 ta' Ottubru 2014
li jemenda r-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill rigward il-proporzjon ta' ingranaġġ
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-26 ta' Ġunju 2013 dwar ir-rekwiżiti prudenzjali għall-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment u li jemenda r-Regolament (UE) Nru 648/2012 (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 456(1)(j) tiegħu,
Billi:
(1)
Il-proporzjon ta' ingranaġġ ikkalkulat skont l-Artikolu 429 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 għandu jiġi ddivulgat mill-istituzzjonijiet mill-1 ta' Jannar 2015 'il quddiem u, qabel din id-data, il-Kummissjoni għandha s-setgħa li tadotta att delegat li jemenda l-iskopertura u l-miżura kapitali għall-kalkolu tal-proporzjon ta' ingranaġġ biex jiġi kkoreġut kull nuqqas misjub fuq il-bażi ta' rappurtar minn istituzzjonijiet.
(2)
Ġew osservati differenzi fil-proporzjonijiet ta' ingranaġġ irrappurtati msemmija fl-Artikolu 429(2) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 minħabba interpretazzjoni diverġenti minn istituzzjonijiet tal-innettjar tal-kollateral fil-finanzjament tat-titoli u t-tranżazzjonijiet ta' riakkwist. Dawn id-differenzi fl-interpretazzjoni u fir-rappurtar saru evidenti wara r-rapport analitiku ppubblikat fl-4 ta' Marzu 2014 mill-Awtorità Bankarja Ewropea (EBA).
(3)
Minħabba li d-dispożizzjonijiet tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 irriflettew dawk tal-istandards ta' Basel, is-soluzzjonijiet għan-nuqqasijiet tar-regoli ta' Basel huma tajbin ukoll sabiex jindirizzaw in-nuqqasijiet korrispondenti tad-dispożizzjonijiet rilevanti ta' dan ir-Regolament.
(4)
Fl-14 ta' Jannar 2014 il-Kumitat ta' Basel adotta test tar-regoli rivedut dwar il-proporzjon ta' ingranaġġ, b'mod partikolari, b'kejl addizzjonali u arranġamenti ta' nnettjar għal tranżazzjonijiet ta' riakkwist u tranżazzjonijiet ta' finanzjament tat-titoli. L-allinjament tad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 dwar il-kalkolu tal-proporzjoni ta' ingranaġġ mar-regoli miftehma internazzjonalment għandu jindirizza l-interpretazzjonijiet diverġenti minn istituzzjonijiet għall-innettjar tal-kollateral ta' tranżazzjonijiet ta' finanzjament tat-titoli u ta' riakkwist u għandu jtejjeb ukoll il-komparabbiltà internazzjonali kif ukoll joħloq kundizzjonijiet ekwi għall-istituzzjonijiet li huma stabbiliti fl-Unjoni u li joperaw internazzjonalment.
(5)
L-ikklerjar permezz ta' kontropartijiet ċentrali skont il-mudell prinċipali użat komunement fl-Unjoni joħloq għadd doppju ta' ingranaġġ fil-miżura tal-iskopertura ta' istituzzjoni li taġixxi bħala membru tal-ikklerjar.
(6)
L-ikklerjar ta' tranżazzjonijiet ta' finanzjament tat-titoli, speċjalment tranżazzjonijiet ta' riakkwist, permezz ta' kontropartijiet ċentrali kwalifikanti (QCCPs) jista' jġib miegħu vantaġġi bħall-innettjar multilaterali u proċessi robusti ta' mmaniġġar tal-kollateral li jsaħħaħ l-istabilità finanzjarja. Il-flus riċevibbli u pagabbli għal tranżazzjonijiet ta' riakkwist u ta' retroriakkwist permezz tal-istess QCCP għandhom għalhekk jitħallew jiġu nnettjati.
(7)
It-tranżazzjonijiet ta' riakkwist li jistgħu jiġu terminati fi kwalunkwe jum soġġetti għal perjodu miftiehem ta' notifika ta' teħid lura għandhom jitqiesu ekwivalenti għal maturità espliċita li tkun daqs il-perjodu ta' notifika ta' teħid lura, u l-“istess data tas-saldu finali espliċita” għandha titqies issodisfata sabiex dawn it-tranżazzjonijiet ikunu eliġibbli għall-innettjar ta' flus riċevibbli u pagabbli ta' tranżazzjonijiet ta' riakkwist u tranżazzjonijiet ta' retroriakkwist mal-istess kontroparti.
(8)
Il-proporzjon ta' ingranaġġ rivedut għandu jwassal għal miżura aktar eżatta ta' ingranaġġ u għandu jservi bħala restrizzjoni proporzjonata fuq l-akkumulazzjoni ta' ingranaġġ f'istituzzjonijiet stabbiliti fl-Unjoni.
(9)
Rappurtar taż-żmien partikolari tal-proporzjon ta' ingranaġġ fi tmiem il-perjodu ta' rappurtar trimestrali minflok ir-rapportar fuq il-bażi ta' medja ta' tliet xhur jallinja aħjar il-proporzjon ta' ingranaġġ mar-rappurtar tas-solvenza.
(10)
L-użu ta' ammonti nozzjonali grossi għall-protezzjoni bil-miktub ta' kreditu maħruġ minn istituzzjoni jirrifletti b'mod aktar xieraq l-ingranaġġ meta mqabbel mal-użu tal-metodu ta' valwazzjoni skont is-suq għal dawk l-istrumenti.
(11)
Il-kamp ta' applikazzjoni tal-konsolidazzjoni għall-kalkolu tal-proporzjon ta' ingranaġġ għandu jiġi allinjat mal-kamp ta' applikazzjoni regolatorju ta' konsolidazzjoni użat sabiex jiġu determinati l-proporzjonijiet ta' kapital ponderati għar-riskju.
(12)
Il-bidliet introdotti b'dan ir-Regolament għandhom iwasslu għal komparabilità aħjar tal-proporzjon ta' imgranaġġ divulgat minn istituzzjonijiet u għandhom jgħinu sabiex jiġi evitat li l-parteċipanti fis-suq jitqarrqu dwar l-ingranaġġ reali tal-istituzzjonijiet. Għaldaqstant jeħtieġ li dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ malajr kemm jista' jkun.
(13)
Ir-Regolament (UE) Nru 575/2013 għandu għaldaqstant jiġi emendat,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-Regolament (UE) Nru 575/2013 huwa emendat hekk:
(1)
L-Artikolu 429 jinbidel hekk:
“Artikolu 429
Kalkolu tal-proporzjon ta' ingranaġġ
1. L-istituzzjonijiet jikkalkulaw il-proporzjon ta' ingranaġġ tagħhom skont il-metodoloġija stabbilita fil-paragrafi 2 sa 13.
2. Il-proporzjon ta' ingranaġġ jiġi kkalkulat bħala l-miżura tal-kapital ta' istituzzjoni diviża bil-miżura tal-iskopertura totali ta' din l-istituzzjoni u jiġi espress bħala perċentwal.
L-istituzzjonijiet jikkalkulaw il-proporzjon ta' ingranaġġ fid-data ta' referenza tar-rapportar.
3. Għall-finijiet tal-paragrafu 2, il-miżura tal-kapital tkun il-kapital tal-Grad 1.
4. Il-miżura tal-iskopertura totali tkun is-somma tal-valuri tal-iskopertura ta':
(a)
assi msemmija fil-paragrafu 5 sakemm ma jitnaqqsux meta tiġi ddeterminata l-miżura tal-kapital imsemmi fil-paragrafu 3;
(b)
id-derivattivi msemmijin fil-paragrafu 9:
(c)
żidiet għal riskju ta' kreditu tal-kontroparti ta' tranżazzjonijiet ta' riakkwist, tranżazzjonijiet ta' għoti jew teħid b'self ta' titoli jew ta' komoditajiet, tranżazzjonijiet ta' saldu twil u tranżazzjonijiet mutwanti b'marġini, inklużi dawk barra l-karta tal-bilanċ imsemmija fl-Artikolu 429b;
(d)
l-oġġetti barra l-karta tal-bilanċ imsemmijin fil-paragrafu 10:
5. L-istituzzjonijiet jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura tal-assi, esklużi l-kuntratti elenkati fl-Anness II u d-derivattivi ta' kreditu, skont il-prinċipji li ġejjin:
(a)
il-valuri tal-iskopertura tal-assi tfisser il-valuri tal-iskopertura skont l-ewwel sentenza tal-Artikolu 111(1);
(a)
kollateral fiżiku jew finanzjarju, garanziji jew mitigazzjoni tar-riskju ta' kreditu mixtri ma jintużawx biex inaqqsu l-valuri tal-iskopertura tal-assi;
(b)
is-self ma jiġix innettjat mad-depożiti;
(c)
tranżazzjonijiet ta' riakkwist, tranżazzjonijiet ta' għoti jew teħid b'self ta' titoli jew ta' komoditajiet, tranżazzjonijiet ta' saldu twil u tranżazzjonijiet mutwanti b'marġini ma jiġux innettjati.
6. L-istituzzjonijiet jistgħu jnaqqsu mill-miżura tal-iskopertura stabbilita fil-paragrafu 4 ta' dan l-Artikolu l-ammonti mnaqqsa mill-kapital tal-Grad 1 ta' Ekwità Komuni skont l-Artikolu 36(1)(d).
7. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu li istituzzjoni ma tinkludix l-iskoperturi li jistgħu jibbenefikaw mit-trattament stabbilit fl-Artikolu 113(6) fil-miżura tal-iskopertura. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jagħtu dan il-permess biss meta l-kundizzjonijiet kollha stipulati fil-punti (a) sa (e) tal-Artikolu 113(6) ikunu ssodisfati u meta jkunu taw l-approvazzjoni stipulata fl-Artikolu 113(6).
8. B'deroga mill-punt (d) tal-paragrafu 5, l-istituzzjonijiet jistgħu jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura tal-flus riċevibbli u pagabbli tat-tranżazzjonijiet ta' riakkwist, tat-tranżazzjonijiet ta' għoti jew teħid b'self ta' titoli jew ta' komoditajiet, tat-tranżazzjonijiet ta' saldu twil u tat-tranżazzjonijiet mutwanti b'marġini mal-istess kontroparti fuq bażi netta biss jekk jiġu ssodisfati dawn il-kundizzjonijiet kollha:
(a)
it-tranżazzjonijiet ikollhom l-istess data tas-saldu finali espliċita;
(b)
id-dritt li l-ammont dovut lill-kontroparti jiġi paċut bl-ammont dovut mill-kontroparti jkun legalment infurzabbli f'dawn is-sitwazzjonijiet kollha:
(i)
waqt il-perkors normali tan-negozju;
(ii)
f'każ ta' inadempjenza, insolvenza u falliment;
(c)
il-kontropartijiet ikollhom l-intenzjoni li jissaldaw nettement, jissaldaw fl-istess ħin, jew tranżazzjonijiet li jkunu soġġetti għal mekkaniżmu ta' saldu li jirriżulta f'ekwivalenti funzjonali ta' saldu nett.
Għall-finijiet tal-punt (c) tal-ewwel subparagrafu, il-mekkaniżmu tas-saldu jirriżulta f'ekwivalenti funzjonali ta' saldu nett jekk, fid-data tas-saldu, ir-riżultat nett tal-flussi ta' flus tat-tranżazzjonijiet skont dan il-mekkaniżmu jkun ugwali għal ammont nett uniku taħt saldu nett.
9. L-istituzzjonijiet jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura tal-kuntratti elenkati fl-Anness II u tad-derivattivi tal-kreditu inklużi dawk barra l-karta tal-bilanċ, skont l-Artikolu 429a.
10. L-istituzzjonijiet jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura ta' entrati barra l-karta tal-bilanċ, esklużi l-kuntratti elenkati fl-Anness II, id-derivattivi tal-kreditu, it-tranżazzjonijiet ta' riakkwist, it-tranżazzjonijiet ta' għoti jew teħid b'self ta' titoli jew ta' komoditajiet, it-tranżazzjonijiet ta' saldu twil u t-tranżazzjonijiet mutwanti b'marġini, skont l-Artikolu 111(1). Madankollu, l-istituzzjonijiet ma jnaqqsux il-valur nominali ta' dawk l-oġġetti b'aġġustamenti speċifiċi għar-riskju ta' kreditu.
Skont l-Artikolu 166(9), meta impenn ikun jirreferi għall-estensjoni ta' impenn ieħor, għandu jintuża l-iżgħar miż-żewġ fatturi ta' konverżjoni assoċjat mal-impenn individwali. Il-valur tal-iskopertura ta' entrati b'riskju baxx barra l-karta tal-bilanċ imsemmijin fl-Artikolu 111(1)(d) ikun soġġett għal minimu ta' 10 % tal-valur nominali tagħhom.
11. Istituzzjoni li hija membru tal-ikklerjar ta' QCCP tista' teskludi l-iskoperturi ta' negozju ta' dawn l-oġġetti mill-kalkolu tal-miżura tal-iskopertura, bil-kundizzjoni li dawn l-iskoperturi ta' negozju jiġu kklerjati ma' dak il-QCCP u jissodisfaw, fl-istess ħin, il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 306(1)(c):
(a)
il-kuntratti elenkati fl-Anness II;
(b)
derivattivi tal-kreditu;
(c)
tranżazzjonijiet ta' riakkwist;
(d)
tranżazzjonijiet ta' għoti jew teħid b'self ta' titoli jew ta' komoditajiet;
(e)
tranżazzjonijiet ta' saldu twil;
(f)
tranżazzjonijiet mutwanti b'marġini;
12. Meta istituzzjoni li tkun membru tal-ikklerjar ta' QCCP tiggarantixxi lil QCCP il-prestazzjoni ta' klijent li jidħol direttament fi tranżazzjonijiet derivattivi mal-QCCP, hija tinkludi l-iskopertura li tirriżulta mill-garanzija bħala skopertura derivattiva lill-klijent skont l-Artikolu 429a fil-miżura tal-iskopertura.
13. Meta l-prinċipji tal-kontabbiltà nazzjonali aċċettati b'mod ġenerali jirrikonoxxu assi fiduċjarji fuq il-karta tal-bilanċ, skont l-Artikolu 10 tad-Direttiva 86/635/KEE, dawk l-assi jistgħu jiġu esklużi mill-miżura tal-proporzjon ta' ingranaġġ tal-iskopertura totali sakemm dawn jissodisfaw il-kriterji ta' nonrikonoxximent stipulati fl-Istandard Internazzjonali tal-Kontabbiltà (IAS) 39, kif applikabbli skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002, u, fejn applikabbli, il-kriterji għan-nuqqas ta' konsolidazzjoni stipulati fl-Istandard Internazzjonali tar-Rapportar Finanzjarju (IFRS) 10, kif applikabbli skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002.
14. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu li istituzzjoni teskludi skoperturi mill-miżura ta' skoperturi li jissodisfaw il-kundizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
ikunu skoperturi għal entità tas-settur pubbliku;
(b)
ikunu trattati skont l-Artikolu 116(4);
(c)
joħorġu minn depożiti li l-istituzzjoni tkun legalment obbligata tittrasferixxi għas-settur pubbliku msemmi fil-punt (a) għall-finijiet tal-finanzjament ta' investimenti ta' interess ġenerali.”
(2)
Jiddaħħlu dawn l-Artikoli 429a u 429b:
“Artikolu 429a
Valur tal-iskopertura tad-derivattivi
1. L-istituzzjonijiet jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura tal-kuntratti elenkati fl-Anness II u tad-derivattivi ta' kreditu, inklużi dawk barra l-karta tal-bilanċ, skont il-metodu stabbilit fl-Artikolu 274. L-istituzzjonijiet japplikaw l-Artikolu 299(2)(a) għad-determinazzjoni tal-iskopertura ta' kreditu futur potenzjali għad-derivattivi tal-kreditu.
Meta tiġi determinata l-iskopertura għall-kreditu futur potenzjali tad-derivattivi tal-kreditu, l-istituzzjonijiet japplikaw il-prinċipji stabbiliti fl-Artikolu 299(2)(a) għad-derivattivi tal-kreditu kollha tagħhom, mhux biss dawk assenjati għall-portafoll tan-negozjar.
Fid-determinazzjoni tal-valur tal-iskopertura, l-istituzzjonijiet jistgħu jieħdu kont tal-effetti tal-kuntratti għan-novazzjoni u ftehimiet oħra ta' netting skont l-Artikolu 295. In-netting bejn il-prodotti (Cross-Product Netting) ma japplikax. Madankollu, l-istituzzjonijiet jistgħu jinnettjaw fi ħdan il-kategorija ta' prodott imsemmija fil-punt (25) (c) tal-Artikolu 272 u d-derivattivi tal-kreditu meta jkunu soġġetti għal ftehim kuntrattwali ta' netting bejn il-prodotti msemmi fl-Artikolu 295(c).
2. Meta d-dispożizzjoni ta' kollateral relatat ma' kuntratti tad-derivattivi tnaqqas l-ammont ta' assi skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli, l-istituzzjonijiet ireġġgħu lura dan it-tnaqqis.
3. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet jistgħu jnaqqsu l-marġini ta' varjazzjoni riċevuti fi flus kontanti mill-kontroparti mill-porzjon tal-kost tas-sostituzzjoni attwali tal-valur tal-iskopertura safejn, skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli, il-marġini ta' varjazzjoni ma jkunx diġà ġie rikonoxxut bħala tnaqqis tal-valur tal-iskopertura u meta l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin jiġu ssodisfati:
(a)
għal negozjar mhux ikklerjat permezz ta' QCCP, il-flus riċevuti mill-kontroparti riċevitriċi mhumiex segregati;
(b)
il-marġini ta' varjazzjoni hija kkalkulata u skambjata kuljum abbażi ta' valwazzjoni skont is-suq ta' pożizzjonijiet fid-derivattivi;
(c)
il-marġini ta' varjazzjoni riċevuta fi flus kontanti hija fl-istess munita bħall-munita tas-saldu tal-kuntratt tad-derivattivi;
(d)
il-marġini ta' varjazzjoni skambjata hija l-ammont sħiħ li jkun meħtieġ sabiex tintefa kompletament l-iskopertura tal-valwazzjoni skont is-suq tad-derivattiva soġġetta għal-limitu massimu u l-ammonti ta' trasferiment minimu applikabbli għall-kontroparti;
(e)
il-kuntratt tad-derivattivi u l-marġini ta' varjazzjoni bejn l-istituzzjoni u l-kontroparti għal dak il-kuntratt huma koperti minn ftehim ta' netting uniku li l-istituzzjoni tista' tittratta bħala tnaqqis ta' riskju skont l-Artikolu 295.
Għall-finijiet tal-punt (c) tal-ewwel subparagrafu, meta l-kuntratt tad-derivattivi jkun soġġett għal ftehim prinċipali ta' netting kwalifikanti, il-munita tas-saldu tfisser kull munita ta' saldu speċifikata fil-kuntratt tad-derivattivi, il-ftehim prinċipali ta' netting kwalifikanti li jirregola jew l-anness ta' appoġġ ta' kreditu għall-ftehim prinċipali ta' netting kwalifikanti.
Meta skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli istituzzjoni tirrikonoxxi l-marġini ta' varjazzjoni mħallsa fi flus kontani lill-kontroparti bħala ass riċevibbli, hija tista' teskludi lil dak l-assi mill-miżura tal-iskopertura sakemm il-kundizzjonijiet fil-punti (a) sa (e) jkunu ssodisfati.
4. Għall-finijiet tal-paragrafu 3, japplika dan li ġej:
(a)
it-tnaqqis tal-marġini ta' varjazzjoni riċevut ikun limitat għall-porzjon attwali pożittiv tal-kost tas-sostituzzjoni tal-valur tal-iskopertura;
(b)
istituzzjoni ma tużax il-marġini ta' varjazzjoni riċevuti fi flus kontanti sabiex tnaqqas l-ammont tal-iskopertura ta' kreditu futura potenzjali, inkluż għall-finijiet tal-Artikolu 298(1)(c)(ii);
5. Barra mit-trattament stabbilit fil-paragrafu 1, għad-derivattivi ta' kreditu bil-miktub l-istituzzjonijiet jinkludu, fil-valur tal-iskopertura, l-ammonti nozzjonali effettivi rreferenzjati mid-derivattivi ta' kreditu bil-miktub imnaqqsa bi kwalunkwe bidla negattiva ta' valur ġust li ġiet inkorporata fil-kapital tal-Grad 1 fir-rigward tad-derivattivi tal-kreditu bil-miktub. Il-valur tal-iskopertura li tirriżulta tista' titnaqqas iżjed bl-ammont nozzjonali effettiv ta' derivattivi tal-kreditu mixtrija fuq l-istess isem ta' referenza sakemm jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
għal derivattivi tal-kreditu b'isem wieħed, id-derivattivi ta' kreditu mixtrija jridu jkunu fuq isem ta' referenza pari passu mal-obbligu referenzjarju sottostanti tad-derivattiva ta' kreditu bil-miktub, jew subordinarju għalih, u avveniment ta' kreditu fuq l-assi referenzjarju superjuri jirriżulta f'avveniment ta' kreditu fuq l-assi subordinat;
(b)
meta l-istituzzjoni tixtri protezzjoni fuq grupp ta' ismijiet ta' referenza, il-protezzjoni mixtrija tista' tpaċi l-protezzjoni mibjugħa fuq grupp ta' ismijiet ta' referenza biss jekk l-entitajiet referenzjarji u l-livell ta' subordinazzjoni fiż-żewġ tranżazzjonijiet jkunu identiċi;
(c)
il-maturità li jifdal tad-derivattivi ta' kreditu mixtrija hija ugwali jew akbar mill-maturità li jifdal tad-derivattivi ta' kreditu bil-miktub;
(d)
fid-determinazzjoni tal-valur tal-iskopertura addizzjonali għad-derivattivi ta' kreditu bil-miktub, l-ammont nozzjonali tad-derivattivi ta' kreditu mixtrija jitnaqqas bi kwalunkwe bidla fil-valur ġust pożittiv li ġie inkorporat fil-kapital tal-Grad 1 fir-rigward tad-derivattivi tal-kreditu mixtrija;
(e)
għal prodotti f'segmenti, id-derivattivi ta' kreditu mixtrija bħala protezzjoni huma dwar obbligu referenzjarju li jikklassifika daqs l-obbligu referenzjarju sottostanti tad-derivattivi ta' kreditu bil-miktub.
Meta l-ammont nozzjonali ta' derivattivi ta' kreditu bil-miktub ma jitnaqqasx b'ammont nozzjonali ta' derivattivi ta' kreditu mixtrija, l-istituzzjonijiet jistgħu jnaqqsu l-iskopertura futura potenzjali individwali ta' dik id-derivattiva ta' kreditu bil-miktub mill-iskopertura futura potenzjali totali ddeterminata skont il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, flimkien mal-Artikolu 274(2) jew l-Artikolu 299(2)(a) kif applikabbli. F'każ li l-iskopertura ta' kreditu futura potenzjali tiġi ddeterminata flimkien mal-Artikolu 298(1)(c)(ii), il-PCEgross jista' jitnaqqas mill-iskopertura futura potenzjali individwali ta' derivattivi ta' kreditu bil-miktub bl-ebda aġġustament tal-NGR.
6. L-istituzzjonijiet ma jnaqqsux l-ammont nozzjonali effettiv tad-derivattivi ta' kreditu bil-miktub meta dawn jixtru protezzjoni ta' kreditu permezz ta' swap tar-redditu totali u jirreġistraw il-pagamenti netti riċevuti bħala introjtu nett, iżda ma jirreġistraw l-ebda deterjorazzjoni ta' tpaċija fil-valur tad-derivattiva ta' kreditu bil-miktub riflessa f'kapital tal-Grad 1.
7. F'każ ta' derivattivi ta' kreditu mixtrija fuq grupp ta' entitajiet referenzjarji, l-istituzzjonijiet jistgħu jirrikonoxxu tnaqqis skont il-paragrafu 5 fuq derivattivi ta' kreditu bil-miktub fuq ismijiet ta' referenza individwali biss jekk il-protezzjoni mixtrija tkun ekwivalenti ekonomikament għax-xiri tal-protezzjoni separatament fuq kull isem individwali fil-grupp. Jekk istituzzjoni tixtri derivattiva ta' kreditu fuq grupp ta' ismijiet ta' referenza, hija tista' tirrikonoxxi biss tnaqqis fuq grupp ta' derivattivi ta' kreditu bil-miktub meta l-grupp ta' entitajiet referenzjarji u l-livell ta' subordinazzjoni fiż-żewġ tranżazzjonijiet jkunu identiċi.
8. B'deroga mill-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw il-metodu stabbilit fl-Artikolu 275 sabiex jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura tal-kuntratti elenkati fil-punti 1 u 2 tal-Anness II biss jekk dawn jużaw ukoll dak il-metodu sabiex jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura ta' dawk il-kuntratti bl-iskop li jintlaħqu r-rekwiżiti ta' fondi proprji stabbiliti fl-Artikolu 92.
Meta l-istituzzjonijiet japplikaw il-metodu stabbilit fl-Artikolu 275, huma ma jnaqqsux il-miżura tal-iskopertura mill-ammont tal-marġini ta' varjazzjoni riċevut fi flus kontanti.
Artikolu 429b
Żieda ta' riskju ta' kreditu tal-kontroparti għal tanżazzjonijiet ta' riakkwist, tranżazzjonijiet ta' għoti jew teħid b'self ta' komoditajiet, tranżazzjonijiet ta' saldu twil u tranżazzjonijiet mutwanti b'marġini
1. Barra mill-valur tal-iskopertura ta' tranżazzjonijiet ta' riakkwist, tranżazzjonijiet ta' għoti jew teħid b'self ta' komoditajiet, tranżazzjonijiet ta' saldu twil u tranżazzjonijiet mutwanti b'marġini inklużi dawk barra l-karta tal-bilanċ skont l-Artikolu 429(5), l-istituzzjonijiet jinkludu żieda fil-miżura tal-iskopertura għar-riskju ta' kreditu tal-kontroparti ddeterminata skont il-paragrafu 2 jew 3 ta' dan l-Artikolu, kif applikabbli.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, għal tranżazzjonijiet ma' kontroparti li ma jkunux soġġetti għal ftehim prinċipali ta' netting li jissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 206, iż-żieda (Ei*) tkun iddeterminata fuq bażi ta' tranżazzjoni bi tranżazzjoni skont din il-formula:
meta:
Ei tkun il-valur ġust tat-titoli jew il-flus mislufa lill-kontroparti skont it-tranżazzjoni i;
Ci tkun il-valur ġust tal-flus jew it-titoli riċevuti mill-kontroparti skont it-tranżazzjoni i;
3. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, għal tranżazzjonijiet ma' kontroparti li jkunu soġġetti għal ftehim prinċipali ta' netting li jissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 206, iż-żieda għal dawk it-tranżazzjonijiet (Ei*) tkun iddeterminata fuq bażi ta' ftehim bi ftehim skont din il-formula:
meta:
Ei tkun il-valur ġust tat-titoli trasferibbli jew il-flus mislufa lill-kontroparti għat-tranżazzjonijiet soġġetti għall-ftehim prinċipali ta' netting i;
Ci tkun il-valur ġust tal-flus jew it-titoli trasferibbli riċevuti mill-kontroparti soġġetti għall-ftehim prinċipali ta' netting i;
4. B'deroga mill-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw il-metodu stabbilit fl-Artikolu 222, soġġett għal minimu ta' 20 % bil-piż tar-riskju applikabbli, biex jiddeterminaw ż-żieda fuq it-tranżazzjonijiet ta' riakkwist, it-tranżazzjonijiet ta' għoti jew teħid b'self ta' komoditajiet, it-tranżazzjonijiet ta' saldu twil u t-tranżazzjonijiet mutwanti b'marġini inklużi dawk barra l-karta tal-bilanċ. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw dan il-metodu biss meta huma wkoll jużawh sabiex jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura ta' dawn it-tranżazzjonijiet bl-iskop li jintlaħqu r-rekwiżiti ta' fondi proprji stabbiliti fl-Artikolu 92.
5. Meta tinkiseb il-kontabilità tal-bejgħ għal tranżazzjoni ta' riakkwist skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli tagħha, l-istituzzjoni treġġa' lura l-entrati ta' kontabbiltà kollha relatati mal-bejgħ.
6. Meta l-istituzzjoni taġixxi bħala aġent bejn żewġ partijiet fi tranżazzjonijiet ta' riakkwist, jew tranżazzjonijiet ta' għoti jew teħid b'self ta' komoditajiet, tranżazzjonijiet ta' saldu twil u tranżazzjonijiet mutwanti b'marġini inklużi dawk barra l-karta tal-bilanċ, japplikaw dawn li ġejjin:
(a)
meta l-istituzzjoni tipprovdi indennizz jew garanzija lil klijent jew kontroparti limitat għal kull differenza bejn il-valur tas-sigurtà jew il-flus li l-klijent ikun silef u l-valur tal-kollateral li l-mutwatarju jkun ipprovda, hija tinkludi biss iż-żieda stabbilita skont il-paragrafu 2 jew 3 fil-miżura tal-iskopertura, kif applikabbli;
(b)
meta l-istituzzjoni ma tipprovdix indennizz jew garanzija lil xi waħda mill-partijiet involuti, it-tranżazzjoni ma tiġix inkluża fil-miżura tal-iskopertura;
(c)
meta l-istituzzjoni tkun ekonomikament esposta għal titolu sottostanti jew flus kontanti fit-tranżazzjoni lil hinn mill-iskopertura koperta miż-żieda, hija tinkludi wkoll skopertura ugwali għall-ammont sħiħ ta' sigurtà jew flus kontanti fil-miżura tal-iskopertura.”
Artikolu 2
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmula fi Brussell, l-10 ta' Ottubru 2014.