PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 695/2013
ze dne 15. července 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušují antidumpingová opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečná antidumpingová cla v rozmezí od 9,9 % do 38,1 % z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) a Ukrajiny. Prováděcím nařízením (EU) č. 1243/2010 (3) uložila Rada po novém šetření podle článku 5 základního nařízení („původní šetření“) konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(2)
Prováděcím nařízením (EU) č. 270/2010 (4) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 580/2010 (5) Rada změnila platné konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny na 7 % po částečném prozatímním přezkumu omezeném pouze na posouzení dumpingu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 77/2010 (6) uložila Rada po přezkumu pro nového vývozce podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(5)
Prováděcím nařízením (EU) č. 805/2010 (7) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken společnosti Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken, a tímto opatřením naplnila rozsudek Soudního dvora ve věci C-141/08 P (8).
(6)
Prováděcím nařízením (EU) č. 987/2012 (9) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky, vyráběných společností Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., a tímto opatřením splnila požadavky rozsudku Tribunálu ve věci T-274/07 (10).
(7)
Výše uvedená šetření se dále uvádějí pod názvem „předchozí šetření“.
2. Žádosti o přezkum
2.1. Přezkum před pozbytím platnosti platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině a ČLR
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 25. ledna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Žádost podali tři výrobci v Unii představující významnou část, v tomto případě více než 40 %, celkové výroby žehlicích prken v Unii (dále jen „žadatelé o přezkum před pozbytím platnosti“).
(10)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti se týkala všech zemí, na které se v současnosti vztahují platná nařízení, jmenovitě na ČLR a Ukrajinu, a její odůvodnění se opíralo o to, že pozbytí platnosti opatření bude mít pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(11)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. dubna 2012 oznámila prostřednictvím Úředního věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.2. Částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině, pokud se jedná o jediného vyvážejícího výrobce na Ukrajině
(12)
Dne 17. března 2012 Komise obdržela žádost o zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na dumping podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Tuto žádost podala společnost Eurogold Industries Ltd., jediný vyvážející výrobce dotčeného výrobku z Ukrajiny („žadatel o prozatímní přezkum“).
(13)
Podle žadatele o prozatímní přezkum se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a tyto změny byly trvalé povahy. Na základě těchto změn bylo uvedeno, že platná antidumpingová opatření již nejsou pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.
(14)
Komise tento přezkum zahájila dne 12. června 2012 („oznámení o zahájení prozatímního přezkumu“) (13) poté, co po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu.
3. Šetření
3.1. Přezkum před pozbytím platnosti
a) Období šetření a posuzované období v šetření přezkumu před pozbytím platnosti
(15)
Šetření dumpingu a újmy pro přezkum před pozbytím platnosti zahrnovalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce šetření přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „posuzované období“).
b) Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(16)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení před pozbytím platnosti předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(17)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(18)
Čínští vyvážející výrobci byli požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Pouze dva vyvážející výrobci v ČLR se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Výběr vzorku se proto nepovažoval za nutný.
(19)
V souběžném částečném prozatímním přezkumu spolupracoval jediný ukrajinský vyvážející výrobce, který požádal, aby pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti byly použity údaje ověřené a shromážděné v souvislosti s prozatímním přezkumem (viz 31. bod odůvodnění níže).
(20)
V oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oznámila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří společností vybraných celkem z 20-30 výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Tři vybrané společnosti byly vybrány na základě objemu jejich prodeje a výroby obdobného výrobku v roce 2011 a rovněž na základě jejich zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 40 % celkové odhadované výroby a celkového odhadovaného prodeje v Unii v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a byl tudíž považován za reprezentativní. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Žádná zúčastněná strana nevyjádřila k navrženému vzorku připomínky.
(21)
Nepřihlásili se a v šetření přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovali žádní dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení.
c) Dotazníky a ověřování
(22)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(23)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku. Pouze jeden z těchto čínských vyvážejících výrobců spolupracoval a vyplnil dotazník.
(24)
Vyplněné dotazníky došly od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku. Kromě toho čtyři spolupracující výrobci v Unii poskytli obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(25)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
-
ČLR
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, provincie Guangdong, ČLR
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
Výrobci v Unii:
-
Colombo New Scal SpA., Itálie
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polsko
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Spojené království.
(26)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým v původním šetření nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následující společnosti:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(27)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a ukončit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím poskytnout vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
3.2. Částečný prozatímní přezkum
a) Období šetření v prozatímním šetření přezkumu
(28)
Období šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu z Ukrajiny zahrnovalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření v rámci prozatímního přezkumu“). Starší období šetření, např. takové, jaké bylo použito v přezkumu před pozbytím platnosti, by neodpovídalo požadavkům čl. 6 odst. 1 základního nařízení. Podobné období šetření bylo navíc použito v souběžném řízení o refundaci.
b) Strany dotčené šetřením
(29)
Komise úředně vyrozuměla žadatele o prozatímní přezkum a zástupce dotčené vyvážející země o zahájení částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v předběžném oznámení o zahájení přezkumu předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
c) Dotazníky a ověřování
(30)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu žadatele o prozatímní přezkum a potřeby zachování opatření.
(31)
Žadatel o prozatímní přezkum představoval veškerý dovoz dotčeného výrobku z Ukrajiny. Této společnosti byl zaslán dotazník a ona spolupracovala a vyplnila ho. Inspekční návštěva se uskutečnila v těchto prostorách:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(32)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(33)
Výrobek, který je předmětem přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, na nějž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 452/2007 a prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1243/2010, konkrétně žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(34)
Současná přezkumná šetření potvrdila, že stejně jako v původních šetřeních má dotčený výrobek a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na domácích trzích v dotčených zemích, žehlicí prkna vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země Ukrajiny stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití.
(35)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING, PRAVDĚPODOBNOST A PŘETRVÁVÁNÍ A/NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU A TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
1. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - ČLR
1.1. Obecné poznámky
(36)
Jak je uvedeno výše, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který představoval pouze zanedbatelnou výši celkového čínského vývozu během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Zjištění týkající se této společnosti proto nebyla považována za reprezentativní pro její zemi.
(37)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci proto byli vyrozuměni o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby předložili své připomínky v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(38)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z informací v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a ze statistických údajů, které měla Komise k dispozici a která byla považována za nejpřesnější, tj. měsíční údaje předávané členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze 14.6“). Jiné statistické zdroje, jako databáze čínského vývozu a údaje Eurostatu (8 číslic) byly shledány nespolehlivými, neboť příslušné celní kódy zahrnovaly jiné výrobky než dotčený výrobek.
1.2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě vypočtené běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
Za tímto účelem Komise v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti navrhla za srovnatelnou zemi Ukrajinu. Ukrajina byla jednou ze zemí, která byla v předcházejících šetřeních použita jako vhodná třetí země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(41)
Kromě toho Komise usilovala o spolupráci dalších potenciálních srovnatelných zemí, konkrétně Malajsie, Bosny a Hercegoviny, Indie, Izraele a Turecka. Pouze turecké orgány předložily seznam známých výrobců, které lze oslovit, aniž by uvedly, zda některý z nich bude při šetření spolupracovat. Současně jen jeden ukrajinský vyvážející výrobce souhlasil, aby jeho údaje předložené a ověřené v rámci souběžného prozatímního přezkumu byly použity pro účely přezkumu před pozbytím platnosti. Tyto údaje jsou reprezentativní pro celou zemi.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a požadavkům stanoveným v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byl učiněn závěr, že Ukrajina je vhodnou srovnatelnou zemí.
b) Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(43)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumu před pozbytím platnosti, avšak spolupracoval v souběžném částečném prozatímním přezkumu a poskytl své údaje shromážděné a ověřené v rámci částečného prozatímního přezkumu pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
(44)
Vzhledem k značnému překrývání období šetření před pozbytím platnosti a období prozatímního šetření a vzhledem k tomu, že dotyčný ukrajinský vývozce představoval 100 % vývozu z Ukrajiny do Unie, byla běžná hodnota tedy určena na základě údajů získaných a ověřených v rámci souběžného částečného prozatímního přezkumu (viz 77. až 83. bod odůvodnění níže).
1.3. Vývozní cena
(45)
Vývozní cena u nespolupracujících čínských vývozců byla v souladu s článkem 18 základního nařízení stanovena na základě dostupných údajů. Vývozní cena byla tedy stanovena na základě dovozních statistik, které má Komise k dispozici (tj. v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6) a vypočtena na základě váženého průměru.
(46)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu.
1.4. Srovnání
(47)
U nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo provedeno srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy se prokázalo, že ovlivňují srovnatelnost cen, stanovených na základě údajů získaných od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce.
(48)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny zjištěné na základě vykázaných a ověřených údajů srovnaných na základě ceny ze závodu podle typu výrobku a na stejné obchodní úrovni. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy až o 5,9 % s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy bylo prokazatelné, že ovlivňují srovnatelnost cen.
1.5. Dumpingové rozpětí
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto orientační srovnání neprokázalo existenci dumpingu. Jelikož dovoz této společnosti představoval pouze okrajový podíl na celkovém objemu čínského dovozu, závěry týkající se této společnosti se nepovažují za reprezentativní pro celou ČLR.
(50)
V případě nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné srovnání u jednotlivých typů výrobku. Srovnání muselo místo toho vycházet ze statistických údajů, jak je objasněno ve 44. a 45. bodě odůvodnění výše. Srovnání ukázalo přibližné dumpingové rozpětí ve výši 11,5 %.
1.6. Pravděpodobnost trvání dumpingu ČLR
(51)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce nebyly během šetření k dispozici žádné informace o čínském domácím trhu. Spolupracující čínský vývozce byl zřízen jen k výrobě na trh Unie a neměl žádné informace o situaci na domácím trhu.
(52)
Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu musely vycházet hlavně z informací, které byly dostupné v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z údajů veřejně dostupných na internetu a z informací zveřejněných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010 prováděného americkou komisí pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti”) (14), které Komise považovala pro účely svého šetření za relevantní.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(53)
I přes platná opatření a navzdory svému poklesu během posuzovaného období, jak je uvedeno níže (viz 106. bod odůvodnění), měl čínský dovoz nadále významný podíl na trhu Unie ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, přičemž se cenově podbízel v porovnání s cenami Unie téměř o 20 % ve stejném období (viz 109. bod odůvodnění níže).
(54)
Vzhledem k významnému podílu na trhu a přetrvávajícímu vysokému cenovému podbízení v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti by čínský dovoz nadále vyvíjel silný cenový tlak na výrobní odvětví Unie, kdyby byla opatření zrušena.
b) Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v ČLR
(55)
Údaje zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti svědčí o významné kapacitě v ČLR přibližně na úrovni 80 % spotřeby Unie (2009). Komise nenašla čerstvější informace, které by protiřečily informacím amerického vyšetřovacího orgánu. Vzhledem k nedostatečné spolupráci se přesná nevyužitá kapacita nedala určit.
(56)
Podle informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti však počet stávajících výrobců v ČLR zůstal vysoký. Proto nebyl zjištěn důkaz o poklesu výrobní kapacity v ČLR.
(57)
Kromě toho na základě informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti a které potvrdily závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, pokud jde o spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce, k pokrytí zvýšené poptávky lze snadno instalovat další kapacitu, jelikož výroba je založena především na lidské práci. Dále bylo šetřením zjištěno, že výrobci, kteří vyrábějí i jiné výrobky, než je dotčený výrobek, mohou snadno přecházet na výrobu jiných výrobků a že výroba dotčeného výrobku závisí na poptávce. Pokud by tedy antidumpingové clo bylo zrušeno, čínští výrobci by velmi pravděpodobně byli schopni zvýšit svou výrobu žehlicích prken poměrně rychle a bez velkých investic.
(58)
Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
c) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(59)
Vzhledem ke slabé spolupráci a nedostupnosti spolehlivých údajů nemohlo být provedeno cenové srovnání mezi dovozem do Unie a na jiné třetí vývozní trhy, ani srovnání s cenami na čínském domácím trhu. Orientační srovnání založené na dostupných údajích odhalilo značné cenové podbízení čínského dovozu oproti průměrným cenám výrobního odvětví Unie (viz 109. bod odůvodnění níže). Proto se má za to, že trh Unie je pro čínské vyvážející výrobce z hlediska cen přitažlivý.
(60)
Kromě toho podle závěrů z amerického přezkumu před skončením platnosti, proti nimž nebyly zjištěny žádné protichůdné informace, se lze domnívat, že Unie je v současné době pro čínské výrobce největším vývozním trhem. USA, jako druhý největší vývozní trh, zůstávají pro čínské vyvážející výrobce uzavřené, protože antidumpingová cla jsou vysoká a nedávno byla prodloužena do roku 2015.
(61)
Poměrně stabilní a podstatný podíl dovozu z Číny na trhu i přes platná opatření ukazuje, že Unie je pro čínské vyvážející výrobce i nadále přitažlivým vývozním trhem. Uzavření trhu USA, coby druhého největšího vývozního trhu, svědčí o omezené absorpční kapacitě třetích trhů. Proto by se čínští vyvážející výrobci v případě zrušení antidumpingových opatření vůči ČLR pravděpodobně zaměřili na trh Unie.
d) Dřívější chování
(62)
Podle informací shromážděných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti jsou čínští výrobci silně orientováni na vývoz. Alespoň zčásti to podle všeho potvrzují závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, kde jediný vyvážející výrobce nepůsobil na čínském domácím trhu, nýbrž se výhradně zaměřoval na vývoz.
(63)
Rozšíření antidumpingových opatření v USA po americkém přezkumu před skončením platnosti svědčí o tom, že dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích lze opakovat na trhu Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
(64)
Chování čínského vývozce, který v minulosti těžil z 0% celní sazby, Since Hardware (Guangzhou) Co, lze považovat za silný důkaz pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Společnost Since Hardware, jako jeden z největších čínských vyvážejících výrobců, zvýšila svůj objemový podíl na trhu Unie přibližně o 64 % s pomocí zjištěného zhruba 52% dumpingu a s pomocí 16% cenového podbízení proti cenám výrobního odvětví Unie (15). S ohledem na přitažlivost trhu Unie a dostupnou kapacitu v ČLR toto chování v minulosti signalizuje, že pokud by byla opatření zrušena, dumpingový dovoz se pravděpodobně znovu objeví v podstatných objemech.
1.7. Závěr o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu - ČLR
(65)
S odkazem na výše popsaná zjištění lze vyvodit závěr, že vzhledem ke značné výrobní kapacitě, která je v ČLR dostupná, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objem výroby na vývoz, významné úrovni dumpingu a cenového podbízení tohoto vývozu i vzhledem k přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz je rozumné předpokládat, že zrušení opatření by vedlo k nárůstu vývozu žehlicích prken z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
2. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - Ukrajina
2.1. Obecné poznámky
(66)
V případě Ukrajiny jediný známý ukrajinský vyvážející výrobce v přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracoval, a proto bylo nutné použít dostupné údaje. Vzhledem k tomu, že období šetření před pozbytím platnosti a období šetření v rámci prozatímního přezkumu se překrývaly, a vzhledem k tomu, že ukrajinský vývozce představoval 100 % dovozu z Ukrajiny, byly po dohodě s tímto výrobcem údaje získané a ověřené v rámci prozatímního přezkumu použity v souběžném přezkumu před pozbytím platnosti coby dostupné údaje.
2.2. Zjištění
(67)
Zjištění v prozatímním přezkumu jsou popsána v oddíle 6 níže a byla použita jako dostupné údaje pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
2.3. Dumpingové rozpětí
(68)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
2.4. Pravděpodobnost opakování dumpingu
(69)
Pokud jde o pravděpodobnost opakování dumpingu, byly analyzovány tyto ukazatele: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí, výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(70)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se zvýšil o 24 %. Odpovídající podíl na trhu se mírně zvýšil z 8 % v roce 2008 na 10 % v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(71)
V průběhu posuzovaného období dovozní ceny kopírovaly tytéž cenové tendence jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti dovozní ceny celkově vzrostly o 14 %.
b) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Během posuzovaného období byly ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí obecně nižší než její ceny na trhu Unie. Tento cenový rozdíl činil více než 10 % úrovně vývozní ceny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(73)
Ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí byly obecně nižší než ceny ukrajinského vývozu do Unie, což podporuje závěr, že trh Unie je přitažlivý, protože na něm lze vytvořit vyšší zisky.
c) Výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce
(74)
V období šetření přezkumu před pozbytím platnosti měla Ukrajina k dispozici pro vývoz jen malou část své výrobní kapacity.
(75)
Podle informací shromážděných během šetření se ukrajinská kapacita nemá dále rozšiřovat. Není proto pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena.
d) Závěr o pravděpodobnosti opakování dumpingu - Ukrajina
(76)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, zejména ke zjištěním týkajícím se očekávaného vývoje kapacity, se dospělo k závěru, že není pravděpodobné, že ukrajinský vyvážející výrobce v případě zrušení opatření začne v krátkodobém až střednědobém horizontu znovu vyvážet na trh Unie v množství působícím újmu a za dumpingové ceny.
3. Dumping - prozatímní přezkum - Ukrajina
3.1. Běžná hodnota
(77)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % objemu vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie. Na tomto základě byl domácí prodej spolupracujícího ukrajinského výrobce shledán celkově reprezentativním.
(78)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(79)
U každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, u něhož bylo zjištěno, že je totožný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, se zkoumalo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(80)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(81)
V případech, kdy objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu, a v případech, kdy vážená průměrná prodejní cena tohoto typu byla rovna výrobním nákladům nebo je přesahovala, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu uskutečněného v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, bez ohledu na to, zda šlo či nešlo o prodej ziskový.
(82)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření v rámci prozatímního přezkumu.
(83)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, byla běžná hodnota vypočítána souladně s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Běžná hodnota byla vypočítána tak, že se k výrobním nákladům ukrajinského výrobce v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti připočítaly vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady nabyté v běžném obchodním styku a vážený průměrný zisk ze ziskových typů výrobků.
3.2. Vývozní cena
(84)
Jelikož ukrajinský vyvážející výrobce prodával na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
3.3. Srovnání
(85)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.4. Dumpingové rozpětí
(86)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
4. Trvalá povaha změněných okolností - Ukrajina
(87)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zkoumalo, zda lze změnu okolností přiměřeně považovat za změnu trvalé povahy.
4.1. Trvalá povaha změněných okolností
(88)
Ukrajinský výrobce provedl restrukturalizaci své organizace prodeje tak, že od prosince 2010 prodával veškerý svůj vývoz dotčeného výrobku do Unie přímo nezávislému odběrateli bez využití jakýchkoli společností ve spojení. Výpočet vývozních cen byl proto upraven s přihlédnutím k těmto novým okolnostem.
(89)
Tyto změny se považují za trvalé povahy, neboť úkoly, které v minulosti plnila společnost ve spojení, byly asi na jeden rok převedeny na ukrajinského výrobce. Nebyly zjištěny žádné indicie poukazující na možné budoucí změny prodejní struktury. V důsledku toho lze učinit závěr, že změna okolností má trvalou povahu.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(90)
Obdobný výrobek vyrábí v Unii přibližně 20-30 výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(91)
Roční produkce výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě zjištění učiněných během šetření uvedeného v 1. bodě odůvodnění výše, které se týkalo dovozu žehlicích prken od společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínského vyvážejícího výrobce žehlicích prken, a na základě údajů, které poskytli spolupracující výrobci v Unii. Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění nařízení Rady (EU) č. 1243/2010 o uložení antidumpingových opatření na dovoz výše zmíněného vyvážejícího výrobce, roční výrobu žehlicích prken v Unii v roce 2009 lze odhadovat na více než 5 milionů kusů. Proto, a jelikož nebyly k dispozici jiné informace, se považovalo za vhodné předpokládat, že celková roční výroba v Unii dosáhla 5 milionů kusů na začátku posuzovaného období současného přezkumu před pozbytím platnosti (2008). Vývoj objemu výroby v posuzovaném období byl stanoven na základě trendů objemu výroby spolupracujících výrobců v Unii. Takto zjištěný objem výroby v Unii dosáhl v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti úrovně přibližně 5,2 milionů kusů.
(92)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují více než 40 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Tito výrobci zařazení do vzorku vyplnili dotazník.
(93)
Kromě toho zaslali základní informace o své výrobě a údaje o prodeji čtyři další výrobci v Unii.
(94)
Bylo zjištěno, že těchto sedm výrobců se z více než 55 % podílí na celkové výrobě obdobného výrobku v Unii.
(95)
Trh Unie se žehlicími prkny je charakterizován především malými a středními výrobci v řadě členských států včetně Německa, Itálie, Nizozemska, Polska, Portugalska, Španělska a Spojeného království.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
(96)
Protože na Ukrajině je pouze jeden vyvážející výrobce, spotřeba Unie a některé makroekonomické ukazatele jsou uvedeny ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla chráněna důvěrnost podle článku 19 základního nařízení
1. Spotřeba v Unii
(97)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, a objemu dovozu, jak je zachycen v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6.
(98)
Pokud jde o objem dovozu z ČLR, údaje jediného spolupracujícího čínského vývozce nebylo možné použít k extrapolaci na celkový objem dovozu z ČLR, neboť představovaly jen velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Celkový objem dovozu proto musel být určen na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují více výrobků, než jen dotčený výrobek, nebyly údaje Eurostatu považovány za vhodné pro určení objemu dovozu z ČLR. Vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců a nedostatečné spolupráci nezávislých dovozců byla tudíž jediným spolehlivým statistickým zdrojem informací pro určení objemu dovozu databáze údajů vytvořená podle čl. 14 odst. 6. Jelikož však údaje o objemu dovozu v databázi 14.6 jsou zaznamenány jen v kg, bylo nutné převést tyto údaje na kusy (jednotky) s pomocí přepočítacího kurzu stanoveného pro dovoz z Ukrajiny v souběžně probíhajícím prozatímním přezkumu. Tento postup byl shledán rozumným, protože dovoz čínské spolupracující společnosti nebyl považován za reprezentativní a kromě toho, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění výše, Ukrajina posloužila coby srovnatelná země při určení běžné hodnoty pro ČLR, a její údaje byly tudíž považovány za reprezentativní pro určení úrovně čínského dovozu.
(99)
V případě dovozu z Ukrajiny byly použity ověřené údaje oznámené ve vyplněném dotazníku v souběžném prozatímním přezkumu. Ačkoliv období prozatímního šetření bylo stanoveno od 1. dubna 2011 do 31. března 2012, a tudíž se netýkalo prvního čtvrtletí období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, bylo zjištěno, že informace jsou přesto vhodné pro určení objemu dovozu. Tyto informace byly ověřeny a bylo zjištěno, že jsou přesné a reprezentativní pro stanovení objemu dovozu z Ukrajiny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(100)
Objemy prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie byly odhadnuty extrapolací podílu celkového objemu výroby a celkového objemu prodeje sedmi spolupracujících výrobců v Unii na celkovém odhadovaném objemu výroby výrobního odvětví Unie za každý rok posuzovaného období.
(101)
Na tomto základě klesla spotřeba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 11 %. Přesněji, domnělá poptávka klesla v letech 2008 a 2009 o 7 procentních bodů a poté se v letech 2009 a 2010 zvýšila o 9 procentních bodů. V průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti činila spotřeba Unie celkem 9 až 10 milionů kusů, což představuje pokles o 13 procentních bodů v porovnání s předchozím rokem.
Tabulka č. 1
Objem
(v tis. ks)
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl.(2011)
Spotřeba
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Index
100
93
102
89
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z dotčených zemí
(102)
V původním šetření, které skončilo v roce 2007, byl dovoz z ČLR a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo zkoumáno, zda by souhrnné posouzení bylo vhodné i při tomto přezkumu před pozbytím platnosti.
(103)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí stanovené u dovozu z ČLR bylo vyšší než zanedbatelné (11,5 %), tak jak je stanoveno v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Pokud jde o dovoz z Ukrajiny, v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl konstatován žádný dumping ani pravděpodobnost opakovaného výskytu dumpingu. Z těchto důvodů by měl být dovoz z Ukrajiny posuzován odděleně od dovozu z Číny, protože kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou splněna.
3. Dovoz z ČLR
3.1. Objem a podíl na trhu
(104)
Jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění, vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců byl celkový objem dovozu z ČLR stanoven na základě údajů v databázi 14.6 v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(105)
Z těchto údajů vyplývá, že dovoz dotčeného výrobku z ČLR v absolutních hodnotách klesl z [4 až 4,5 milionů kusů] v roce 2008 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představovalo pokles o 59 % v průběhu posuzovaného období. Tento pokles byl zvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy dovoz z ČLR poklesl z [3 až 3,5 milionů] v roce 2010 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 36 procentních bodů. Tento pokles se časově shoduje s opětovným zavedením antidumpingového cla pro společnost Since Hardware v prosinci 2010 (viz 64. bod odůvodnění výše).
(106)
I když podíl čínského dovozu na trhu v posuzovaném období klesl o 22 procentních bodů, podíl na trhu, který si ČLR udržovala během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. 15 %-20 %, byl nadále významný.
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb. pl. (2011)
Objem dovozu z ČLR, který podléhá opatřením (v tis. kusů)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Index
100
73
76
40
Dovoz z ČLR, který podléhá opatřením, a jeho podíl na trhu
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
3.2. Ceny a cenové podbízení
(107)
V důsledku velmi slabé spolupráce čínských vyvážejících výrobců musela být průměrná dovozní cena, co se týče dovozu z ČLR, stanovena na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. na základě informací v databázi 14.6. Informace zaznamenané v této databázi byly přepočteny na cena/kus podle výše uvedené metodiky (viz 104. bod odůvodnění výše). Dovozní ceny zjištěné tímto způsobem se zvýšily ze 7,0 EUR/kus v roce 2008 na 8,2 EUR/kus v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 17 %.
Tabulka č. 3
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
ČLR
7,0
8,3
8,4
8,2
Index
100
119
121
117
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(108)
Za účelem určení cenového podbízení během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byly vážené průměrné prodejní ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu (tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů), srovnány s odpovídajícím váženým průměrem ceny dovozu, jak byly stanoveny výše v 107. bodě odůvodnění, na základě CIF a s příslušnými úpravami o cla.
(109)
Srovnání ukázalo, že při procentuálním vyjádření obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl dovoz zboží z ČLR cenově podbízivý oproti cenám výrobního odvětví Unie téměř o 20 %.
4. Dovoz z Ukrajiny
(110)
Jak je uvedeno výše v 99. bodě odůvodnění, objem a ceny dovozu z Ukrajiny byly stanoveny na základě ověřené odpovědi na dotazník, který vyplnil ukrajinský vyvážející výrobce v rámci souběžně probíhajícího prozatímního přezkumu.
(111)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z Ukrajiny během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíly na trhu.
Tabulka č. 4
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Objem dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením (v tis. kusů
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Index
100
104
128
124
Podíl dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením, na trhu
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(112)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl v letech 2008 až 2011 o 24 %. Ukrajině se podařilo zvýšit svůj dovoz, a to zejména díky vyššímu antidumpingovému clu na dovoz žehlicích prken pocházejících z ČLR. Navíc k tomu přispěla změna antidumpingového cla pro Ukrajinu v červenci 2010 z 9,9 % na 7,7 %, a díky tomu se dovoz z Ukrajiny stal na trhu Unie více konkurenceschopný.
(113)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen dovozu z Ukrajiny, cena CIF s dodáním na hranice Unie, u dovozu, na který se vztahovala opatření.
Tabulka č. 5
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ukrajina
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Index
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(114)
Jak vyplývá z tabulky č. 5 výše, průměrná dovozní cena vzrostla během posuzovaného období o 10 % - 15 % a dosáhla téměř úrovně cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
5. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(115)
Objem dovozu z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření, byl stanoven na základě údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 převedených na kusy podle stejné metodiky, jaká se použila pro stanovení objemu dovozu z ČLR, jak je popsáno v 98. bodě odůvodnění výše. Bylo to považováno za přiměřené, jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují i jiné výrobky než jen dotčený výrobek, a proto nebyly shledány vhodnými pro určení objemu dovozu z dalších třetích zemí.
(116)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z dalších třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 6
Objem dovozu z dalších třetích zemí v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Turecko
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Index
100
160-170
215-225
225-235
Ostatní třetí země
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Index
100
130-140
190-200
150-160
Celkem ze všech dalších zemí
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Index
100
140-150
200-210
180-190
Podíl dovozu z dalších třetích zemí na trhu
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Ceny dovozu ze všech dalších zemí (EUR/kus)
7,7
8,1
8,2
9,0
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(117)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období celkově zvýšil. V letech 2008 až 2010 se dokonce zdvojnásobil, ale mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesal. Na tomto základě se objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období značně zvýšil a dosáhl 1,5 - 1,9 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což se projevilo v podílu na trhu ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Většina tohoto dovozu pochází z Turecka, odkud dovoz vzrostl z 0,3 - 0,5 milionů kusů v roce 2008 na 0,8 - 1,0 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(118)
Průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí (na které se nevztahovala opatření) vzrostla ze 7,7 EUR/kus v roce 2008 na 9,0 EUR/kus během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představuje zvýšení o 17 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(119)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(120)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(121)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to podle odhadu na základě informací shromážděných od výrobců, kteří se přihlásili.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli tři výrobci v Unii zařazení do vzorku.
6.1. Makroekonomické ukazatele
a) Výroba
(122)
Jak se uvádí v 91. bodě odůvodnění, celková výroba v Unii byla odhadnuta. Na tomto základě se výroba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšila o 4 %. Konkrétněji řečeno, mezi rokem 2008 a 2009 klesla o 2 %, ale mezi rokem 2009 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 6 procentních bodů na přibližně 5,2 milionů kusů.
Tabulka č. 7
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výroba
5 000
4 887
5 072
5 194
Index
100
98
101
104
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Výrobní kapacita byla odhadnuta podle podílu celkového objemu výroby a celkové kapacity sedmi spolupracujících výrobců v Unii za každý rok posuzovaného období na celkové výrobě výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše v 122. bodě odůvodnění.
(124)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 17 %. Tento růst je však spojen pouze s jedním výrobcem v Unii, zatímco ostatním spolupracujícím výrobcům v Unii se v posuzovaném období kapacita nezměnila. Ze závěrů šetření vyplývá, že někteří nespolupracující výrobci v Unii zřejmě zavřeli své výrobní provozy a tím se celková výrobní kapacita v Unii v posuzovaném období snížila, což se však nepromítlo do tabulky č. 8. Šetření rovněž odhalilo skutečnost, že výrobní odvětví Unie vyrábí i jiné výrobky než dotčený výrobek (např. sušičky) částečně na stejných výrobních linkách. Šetření dále odhalilo, že výrobci v Unii mohou snadno přecházet z výroby dotčeného výrobku na jiné výrobky. Proto nebylo možné přesně stanovit výrobní kapacitu dotčeného výrobku.
(125)
Využití kapacity v roce 2008 bylo 66 % a v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně kleslo na 58 %. Jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, celkovou výrobní kapacitu v Unii nebylo možné spolehlivě stanovit. Jelikož se využití kapacity stanoví na základě celkové kapacity, ani v tomto případě nelze tento ukazatel považovat za významný ukazatel újmy.
Tabulka č. 8
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výrobní kapacita
7 592
7 962
8 375
8 906
Index
100
105
110
117
Využití kapacity
66 %
61 %
61 %
58 %
Index
100
93
92
89
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Objem prodeje
(126)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven tak, jak je popsáno v 100. bodě odůvodnění výše. Objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie tedy vzrostl o 10 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Tento nárůst byl obzvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy objem prodeje stoupl o 7 procentních bodů. Časově se to shoduje s poklesem dovozu z ČLR, který nastal v důsledku uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 9
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Prodej nezávislým odběratelům v Unii
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Index
100
99
103
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Podíl na trhu
(127)
Během posuzovaného období získalo výrobní odvětví Unie znovu podíl na trhu, který se v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšil ze 40 % - 45 % v roce 2008 na 50 % - 55 %, tj. o 24 %. Toto zvýšení je hlavně důsledkem nižší spotřeby a nižšího objemu čínského dovozu, ale také souběžného zvýšení objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Podíl výrobců z Unie na trhu
40 % - 45%
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Index
100
107
101
124
Zdroj: odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
e) Růst
(128)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti spotřeba v Unii klesla. Současně s tím vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie o 10 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil o 24 %. Stejně tak se ve stejném období zvýšila produkce výrobního odvětví Unie o 4 %, investice se více než zdvojnásobily (141. bod odůvodnění níže) a zaměstnanost stoupla o 10 % (129. bod odůvodnění níže). Lze tudíž vyvodit závěr, že výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posuzovaném období určitý růst.
f) Zaměstnanost
(129)
Zaměstnanost a její vývoj v celém výrobním odvětví Unie byly odhadnuty pomocí extrapolace dostupných údajů o spolupracujících výrobcích v Unii. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vykazuje úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie růst o 10 % souladně s nárůstem prodeje.
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Zaměstnanost u obdobného výrobku
655
672
736
722
Index
100
102
112
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
g) Produktivita
(130)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v kusech) na zaměstnance a rok klesla v průběhu posuzovaného období o 6 %. Souvisí to s tím, že výroba vzrostla v menším rozsahu než zaměstnanost.
Tabulka č. 12
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Produktivita (v tis. kusů na zaměstnance)
7,6
7,3
6,9
7,2
Index
100
95
90
94
Zdroj: odpovědi na dotazník
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(131)
Zjištěné dumpingové rozpětí je podstatně vyšší než nepatrné. Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie, zejména s ohledem na objem a ceny dovozu z ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný.
(132)
Pokud jde o účinky dřívějšího dumpingu, přestože výše posuzované ukazatele svědčí o určitém zlepšení, na druhé straně rovněž dokazují, že výrobní odvětví Unie je stále nestabilní a citlivé.
6.2. Mikroekonomické ukazatele
a) Ceny a další faktory, které ovlivňují ceny
(133)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaná nezávislým odběratelům v Unii se vyvíjela tak, jak je znázorněno v následující tabulce. Průměrné ceny zůstaly během posuzovaného období poměrně stabilní, ale během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně stoupaly. Jak je uvedeno výše, tento nárůst se časově shodoval s uložením antidumpingových opatření vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 13
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/kus)
10,9
10,7
10,9
11,2
Index
100
98
100
103
Jednotkové výrobní náklady (EUR/kus)
10,9
10,5
11,0
11,4
Index
100
96
101
105
Zdroj: odpovědi na dotazník
(134)
Prodejní ceny kopírují cenové trendy hlavních surovin (tj. oceli). Prodejní ceny a náklady zůstaly v posuzovaném období poměrně stabilní, i když náklady vzrostly o něco více než prodejní ceny, což mělo nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno zvýšit své ceny na udržitelnou úroveň a bylo nuceno přizpůsobit ceny levnému čínskému dovozu, aby v časech klesající spotřeby znovu získalo podíl na trhu.
b) Mzdové náklady
(135)
Průměrné mzdy byly během posuzovaného období stabilní, zatímco jednotkové výrobní náklady stouply o 3 % (viz tabulka č. 13 výše).
Tabulka č. 14
v EUR na zaměstnance
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Průměrná mzda
20 669
19 377
19 885
20 523
Index
100
94
96
99
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Zásoby
(136)
Objem zásob se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Úroveň zásob byla během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 56 % vyšší ve srovnání s jejich úrovní v roce 2008.
Tabulka č. 15
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Konečný stav zásob
94
137
184
146
Index
100
147
197
156
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Ziskovost a návratnost investic
(137)
Výrobní odvětví Unie dokázalo mírně zvýšit svou ziskovost mezi rokem 2008, kdy bylo na prahu rentability, a rokem 2009, kdy se jeho ziskovost zvedla na 2 %. Ziskovost však opět klesla v roce 2010 a ještě více v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy vykazovala - 1,7 %. V posuzovaném období poklesla ziskovost celkově téměř o 2 %. Jak je uvedeno v 134. bodě odůvodnění, bylo to hlavně díky skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nebylo schopné zvýšit své prodejní ceny souladně s růstem nákladů, protože bylo nuceno se přizpůsobit nízkým cenám čínského dovozu, když chtělo znovu získat svůj podíl na trhu.
(138)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti. Mezi roky 2008 a 2009 rostla a od roku 2009 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesala. V důsledku vyšších investic byl pokles návratnosti investic strmější než pokles úrovně ziskovosti, jak je popsáno ve 141. bodě odůvodnění.
Tabulka č. 16
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ziskovost
(% čistého prodeje)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Index
100
102
99
98
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Index
100
200
84
22
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(139)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vyjádřená jako procento obratu obdobného výrobku, se zlepšoval tak, jak se zvyšovala ziskovost od nulové úrovně v roce 2008 do 5 % v roce 2009. V roce 2010 klesl na 3 % a během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl záporný.
Tabulka č. 17
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Peněžní tok (% obratu)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Zdroj: odpovědi na dotazník
(140)
Neexistují žádné zvláštní známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu.
f) Investice
(141)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti více než zdvojnásobily. Prudce se zvyšovaly v letech 2008 a 2009. Nárůst investic lze vysvětlit restrukturalizačním úsilím výrobního odvětví Unie, které investovalo do svých výrobních postupů s cílem zvýšit svou konkurenceschopnost. Mezi lety 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k poklesu, zatímco úroveň investic zůstala ve srovnání s rokem 2008 výrazně vyšší.
Tabulka č. 18
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Čisté investice (v tis. EUR)
239
504
1 046
569
Index
100
211
438
239
Zdroj: odpovědi na dotazník
7. Závěr týkající se újmy
(142)
Z analýzy makroekonomických ukazatelů vyplynuly určité známky zlepšení, zvláště pokud jde o výrobu, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období. Současně poklesly některé důležité mikroekonomické ukazatele, jako je ziskovost a návratnost investic. Prodejní ceny přes svůj mírný růst nemohly dosáhnout udržitelné úrovně a vyrovnat zvýšení výrobních nákladů. Lze to vysvětlit zejména tím, že podíl čínského dovozu na trhu zůstal po celé posuzované období na vysoké úrovni a jeho nízkým cenám se výrobní odvětví Unie muselo přizpůsobovat, aby si zachovalo podíl na trhu.
(143)
Opatření vůči ČLR tak pouze částečně pomohla výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
(144)
Podle výše uvedené analýzy se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a nedocházelo k žádné podstatné újmě. Navzdory zjevným pozitivním trendům a významnému úsilí o restrukturalizaci je však výrobní odvětví Unie i nadále v nejistém a zranitelném stavu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(145)
Jak je uvedeno v 51. až 52. bodě odůvodnění, vzhledem ke slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců se analýza čínského domácího trhu a vývozu z ČLR do jiných třetích zemí musela spolehnout na dostupné informace, tj. veřejně přístupné informace zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010, který prováděla americká komise pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti“).
(146)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté a zranitelné situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(147)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma se znovu objeví, pokud by opatření zanikla.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(148)
Jak bylo uvedeno výše, pokud by opatření pozbyla platnosti, dovoz z ČLR by byl nadále dumpingový. Bez opatření by se objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR velmi pravděpodobně zvýšil v cenách, které by se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Šetřením bylo zjištěno, že hlavní zákazníci výrobního odvětví Unie jsou maloobchodníci, tj. velké supermarkety, které mají silnou vyjednávací pozici a budou stále více odebírat žehlicí prkna z ČLR, která budou na trh přicházet za velmi nízké dumpingové ceny. Pravděpodobně bude sílit cenový tlak na výrobní odvětví Unie, které tedy bude nuceno snižovat své ceny s katastrofálním vlivem na jeho ziskovost, která již tak byla negativní v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(149)
V nejisté a zranitelné situaci výrobního odvětví Unie by vyšší objem a cenové dopady dumpingového dovozu z ČLR měly za následek velkou finanční ztrátu a snížení podílu na trhu.
(150)
Chování čínského vývozce Since Hardware (Guangzhou) Co, který v minulosti těžil z 0 % celní sazby, lze považovat za silný náznak pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Připomíná se, že společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, jež v minulosti těžila z 0 % cla (od dubna 2007 do prosince 2010), významně zvýšila svůj vývoz do Unie za výrazně dumpingové ceny, které se v tomto období podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Jak již bylo řečeno, antidumpingové šetření týkající se této společnosti mělo za následek uložení konečného antidumpingového cla ve výši 35,8 %. Toto šetření rovněž dospělo k závěru, že objem dovozu této společnosti během období šetření v rámci tohoto šetření (2009) se zdvojnásobil ve srovnání s dovozem stejné společnosti během období šetření v rámci původního šetření ukončeného v roce 2007 (2005). Šetření, pokud jde o společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, dospělo k závěru, že v důsledku toho výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
(151)
Kromě toho bylo šetřením zjištěno, že již před zahájením stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti se čínští vyvážející výrobci obrátili na potenciální zákazníky v Unii s cenovými nabídkami výrazně nižšími, než jsou prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Svědčí to o velké pravděpodobnosti, že se čínští vyvážející výrobci vynasnaží vstoupit na trh Unie se zvýšeným objemem zboží snížením jejich současné cenové úrovně, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Přitažlivost trhu Unie, stávající opatření v dalších třetích zemích a nevyužitá kapacita
(152)
Jak je uvedeno výše v 55. až 57. bodě odůvodnění, čínské odvětví žehlicích prken je silně orientováno na vývoz a dokonce i po uložení opatření zůstává Unie jeho největším a nejpřitažlivějším odbytištěm.
(153)
Pro čínské vyvážející výrobce jsou USA druhým největším vývozním trhem. Nicméně přístup na americký trh zůstává omezený kvůli silným antidumpingovým opatřením, jež byla prodloužena do roku 2015. Tím se posiluje pravděpodobnost, že pokud by opatření nebyla zachována, dovoz z ČLR by ve vyšších objemech směřoval na trh Unie.
(154)
Podle informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti, ČLR disponuje potenciálně velkými nevyužitými kapacitami a další kapacitu lze snadno zvýšit v případě zrušení antidumpingových cel, neboť výroba žehlicích prken v ČLR je náročná na lidskou práci a zvýšení produkce nevyžaduje ani velké investice ani specifické dovednosti. Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
4. Další faktory
4.1. Nedumpingový dovoz z ČLR
(155)
Jak bylo uvedeno výše, během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl zjištěn dumping u jediného spolupracujícího čínského vývozce, který má individuální clo ve výši 22,7 %. Protože však dovoz této společnosti představoval pouze mizivou část celkového objemu čínského dovozu, nemohl být považován za významný a nedalo se předpokládat, že přispěl k nejisté situaci výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(156)
Bylo rovněž zjištěno, že dovoz této společnosti se cenově nepodbízel proti cenám výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
4.2. Dovoz z Ukrajiny
(157)
Jak je uvedeno výše, dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl o 24 %. To mělo za následek mírný nárůst odpovídajícího podílu na trhu během posuzovaného období.
(158)
Průměrná cena dovozu však od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 14 % a dosáhla stejné cenové úrovně, jakou si účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(159)
Nejistou situaci výrobního odvětví Unie proto nelze vysvětlovat dovozem žehlicích prken z Ukrajiny. Stejně tak není pravděpodobné, že by dovoz z Ukrajiny přispěl k obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.3. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(160)
Objem dovozu z dalších třetích zemí nepodléhajících opatřením během posuzovaného období rostl, i když mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k mírnému poklesu. Toto zvýšení objemu dovozu se také promítlo do růstu podílu na trhu ve stejném období, a to z 5 % - 10 % na 15 % - 20 %.
(161)
Ačkoli cenová úroveň dovozu z dalších třetích zemí byla nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie, byla vyšší než průměrná cena dovozu z ČLR, kterou zjistilo toto šetření.
(162)
Navzdory tomu, co bylo uvedeno výše, se bude čínský dovoz pravděpodobně výrazně zvyšovat za dumpingové ceny a bude se cenově podbízet oproti cenám výrobního odvětví Unie. Jak se totiž šetřením ukázalo, průměrné ceny dovozu z ČLR bez antidumpingového cla byly přibližně o 20 % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Proto lze očekávat, že čínský dovoz bude přicházet na trh Unie s nižšími cenami, než je průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí, pokud by platnost opatření skončila, jak se již stalo v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Proto byl učiněn závěr, že dovoz ze třetích zemí má sice určitý vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie, ale nemůže vyvrátit závěr o pravděpodobnosti opětovného výskytu škodlivého dumpingu ze strany čínského dovozu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.4. Pokles spotřeby
(163)
Je třeba poznamenat, že zdánlivý pokles spotřeby mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti je dán především statistickým efektem poklesu dovozu způsobeným uloženými antidumpingovými opatřeními vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co. Ve stejném období se totiž výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu. Pokles spotřeby proto nemohl mít vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(164)
Šetření stanovilo pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(165)
S ohledem na úroveň dumpingu, který čínští vyvážející výrobci stále uplatňují, přitažlivost trhu Unie, dřívější chování čínského vyvážejícího výrobce Since Hardware (Guangzhou) Co, které bylo prokázáno v šetření, jež skončilo v prosinci 2010, možnost čínských výrobců snadno zvýšit kapacitu v případě vyšší poptávky, silnou orientaci čínských výrobců na vývoz a na jejich agresivní cenovou strategii, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by čelilo nárůstu dumpingového čínského dovozu, který by se silně cenově podbízel ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie. V takovém případě lze očekávat, že se zhorší nejen již tak složitá situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, ale za své vezmou pravděpodobně i některá nedávná zlepšení celkové výkonnosti výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(166)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Číny na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(167)
Stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti. Je proto možné posoudit jakékoli nežádoucí negativní dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(168)
Je třeba poznamenat, že se navrhuje ukončit antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny, což povede k lepšímu přístupu dovozu ze třetích zemí bez omezení na trh Unie.
(169)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu z ČLR.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(170)
Výrobní odvětví Unie prokázalo svou životaschopnost. Potvrdil to pozitivní vývoj jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o větší konkurenceschopnost a zavedeným opatřením. Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z ČLR nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie utrpí podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z ČLR, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace vzhledem k rozpětí cenového podbízení zjištěnému během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Již dnes negativní míra ziskovosti, návratnosti investic a zásob bude dále klesat a v konečném důsledku povede pravděpodobně k zániku výrobního odvětví Unie.
(171)
Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dalších stran
(172)
Ani jeden z 15 oslovených dovozců/obchodníků nespolupracoval. V průběhu šetření se nepřihlásila žádná další potenciálně zainteresovaná strana. Neexistují žádné důkazy o tom, že by platná opatření měla významný vliv na dovozce či spotřebitele dotčeného výrobku. V této souvislosti je možné přiměřeně předpokládat, že hlavní odběratelé, tj. velké obchodní domy, dokáží přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na konečné spotřebitele, aniž by to mělo výrazný dopad na vnímání spotřebitelů.
4. Závěry týkající se zájmu Unie
(173)
Z tohoto důvodu je možné dojít k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody, z nichž by jednoznačně vyplývalo, že zachování opatření vůči ČLR by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(174)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření, která byla uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a zrušit platná opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim také poskytnuta lhůta na vyjádření.
(175)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky měla být zachována a antidumpingové clo vztahující se na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny by mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken, opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěr, desek a ramp na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 and 8516900051).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se ukončuje a antidumpingová opatření uložená vůči Ukrajině nařízením (ES) č. 452/2007 se zrušují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. července 2013.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 695/2013
tal-15 ta’ Lulju 2013
li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta' twavel għall-mogħdija li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, u li jħassar l-miżuri anti-dumping fuq l-importazzjonijiet ta' twavel għall-mogħdija li joriġinaw mill-Ukraina wara reviżjoni tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) u reviżjoni interim parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b'mod partikolari l-Artikoli 9(4) u 11(2), (3) u (6) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta ppreżentata mill-Kummissjoni Ewropea wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. IL-PROĊEDURA
1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 452/2007 (2), il-Kunsill impona dazji anti-dumping definittivi li jvarjaw bejn 9,9 % u 38,1 % fuq l-importazzjonijiet ta' twavel għall-mogħdija li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“PRC” jew “iċ-Ċina”) u l-Ukraina; permezz tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 1243/2010 (3), il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tat-twavel għall-mogħdija ta’ Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., produttur esportatur Ċiniż, wara investigazzjoni ġdida skont l-Artikolu 5 tar-Regolament bażiku (l-“investigazzjonijiet oriġinali”).
(2)
Permezz tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 270/2010 (4), il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tat-twavel għall-mogħdija ta’ Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., produttur esportatur Ċiniż tat-twavel għall-mogħdija.
(3)
Permezz tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 580/2010 (5), il-Kunsill emenda d-dazju anti-dumping definittiv fis-seħħ fir-rigward tal-importazzjonijiet ta' twavel għall-mogħdija li joriġinaw mill-Ukraina għal 7 %, wara reviżjoni interim pazjali limitata fl-iskop għal dumping skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku.
(4)
Permezz tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 77/2010 (6), il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta' twavel għall-mogħdija ta' Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, produttur esportatur Ċiniż ta' twavel għall-mogħdija, wara reviżjoni ta’ esportatur ġdid skont l-Artikolu 11(4) tar-Regolament bażiku.
(5)
Permezz tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 805/2010 (7), il-Kunsill reġa' impona dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjoni ta' twavel għall-mogħdija ta' Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan, produttur esportatur Ċiniż ta' twavel għall-mogħdija, bħala miżura għall-konformità mas-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja fil-kawża C-141/08 P (8).
(6)
Permezz tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 987/2012 (9), il-Kunsill reġa' impona dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta' twavel għall-mogħdija li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, manifatturati minn Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd. bħala miżura għall-konformità mas-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja fil-kawża T-274/07 (10).
(7)
Minn hawn 'il quddiem l-investigazzjonijiet ta' hawn fuq ser jissejħu wkoll bħala “l-investigazzjonijiet preċedenti”.
2. It-talbiet għal reviżjoni
2.1. Ir-reviżjoni tal-iskadenza tal-miżuri anti-dumping fis-seħħ kontra l-Ukraina u l-PRC
(8)
Wara l-pubblikazzjoni ta' avviż dwar l-iskadenza fil-qrib (11) tal-miżuri anti-dumping fis-seħħ, fil-25 ta’ Jannar 2012 il-Kummissjoni rċiviet talba għat-tnedija ta' reviżjoni tal-iskadenza ta' dawn il-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
(9)
It-talba ġiet ippreżentata minn tliet produtturi mill-Unjoni li jirrappreżentaw sehem qawwi, f'dan il-każ iktar minn 40 % tal-produzzjoni tal-Unjoni ta' twavel għall-mogħdija “(l-applikanti tar-reviżjoni ta’ skadenza”).
(10)
It-talba għar-reviżjoni tal-iskadenza kienet relatata mal-pajjiżi kollha li bħalissa huma koperti mill-miżuri fis-seħħ, jiġifieri l-PRC u l-Ukraina, u kienet ibbażata fuq ir-raġunijiet li l-iskadenza tal-miżuri aktarx li tirriżulta f'issoktar tad-dumping u d-dannu għall-industrija tal-Unjoni.
(11)
Wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv li matulha ddeterminat li kien hemm biżżejjed evidenza għat-tnedija ta' reviżjoni tal-iskadenza, fil-25 ta’ April 2012 il-Kummissjoni ħabbret it-tnedija ta' reviżjoni tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, permezz ta' avviż ippubblikat f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (12) (“avviż ta' tnedija rigward ir-reviżjoni tal-iskadenza”).
2.2. Ir-reviżjoni interim parzjali tal-miżuri anti-dumping fis-seħħ kontra l-Ukraina fir-rigward tal-uniku produttur esportatur fl-Ukrania
(12)
Fis-17 ta’ Marzu 2012 il-Kummissjoni rċiviet talba għall-bidu ta’ reviżjoni interim parzjali, limitata fl-iskop għal dumping, skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku. It-talba ġiet ippreżentata minn Eurogold Industries Ltd., l-uniku produttur esportatur tal-prodott ikkonċernat mill-Ukraina (“l-applikant tar-reviżjoni interim”).
(13)
Skont l-applikant tar-reviżjoni interim, iċ-ċirkustanzi li fuq il-bażi tagħhom ġew stabbiliti l-miżuri kienu nbidlu u dawn il-bidliet kienu tal-għamla dejjiema. Fuq il-bażi ta' dawn il-bidliet, kien allegat li l-miżuri anti-dumping eżistenti ma baqgħux meħtieġa biex jiġi kkumpensat id-dumping.
(14)
Wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv li matulha sabet li kien hemm biżżejjed evidenza għat-tnedija tar-reviżjoni interim parzjali, il-Kummissjoni nediet din ir-reviżjoni fit-12 ta’ Ġunju 2012 (13) (“avviż ta' reviżjoni interim ta’ tnedija”).
3. L-investigazzjoni
3.1. Ir-reviżjoni tal-iskadenza
(a) Il-perjodi ta’ investigazzjoni u l-perjodu kkunsidrat fl-investigazzjoni tar-reviżjoni tal-iskadenza
(15)
L-investigazzjoni tad-dumping u d-dannu għar-reviżjoni tal-iskadenza kopriet il-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2011 sal-31 ta’ Diċembru 2011 ('il-perjodu ta' investigazzjoni tar-reviżjoni tal-iskadenza' jew 'ERIP'). L-eżami tax-xejriet fil-kuntest tal-analiżi tad-dannu kopra l-perjodu bejn Jannar 2008 sa tmiem l-ERIP (il-'perjodu meqjus').
(b) Il-partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni u t-teħid ta' kampjuni
(16)
Il-Kummissjoni għarrfet b'mod uffiċjali lill-applikanti, produtturi oħrajn magħrufin fl-Unjoni, produtturi esportaturi, importaturi, utenti fl-Unjoni magħrufin li huma kkonċernati u l-assoċjazzjonijiet tagħhom, u r-rappreżentanti tal-pajjiżi esportaturi ikkonċernat bit-tnedija tar-reviżjoni tal-iskadenza. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jiddikjaraw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u sabiex jitolbu smigħ fi ħdan il-limitu ta' żmien stabbilit fl-avviż ta' tnedija rigward l-iskadenza. Il-partijiet interessati kollha, li talbu hekk u li wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw din l-opportunità.
(17)
Fir-rigward tan-numru li mid-dehra kien kbir ta' produtturi esportaturi Ċiniżi u produtturi tal-Unjoni, it-teħid tal-kampjuni kien previst fl-avviż ta' reviżjoni ta’ skadenza tal-bidu b'konformità mal-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
(18)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi dwar jekk ikunx hemm bżonn li jittieħdu kampjuni u, jekk iva, li jintgħażel kampjun rappreżentattiv, il-produtturi esportaturi Ċiniżi ntalbu jinnotifikaw lilhom infushom lill-Kummissjoni u li jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fl-avviż ta' tnedija rigward l-iskadenza. Kienu biss żewġ produtturi esportaturi fil-PRC li nnotifikaw u li pprovdew lill-Kummissjoni bl-informazzjoni mitluba fl-avviż ta' tnedija rigward ir-reviżjoni tal-iskadenza. Għaldaqstant, it-teħid ta' kampjuni ma tqiesx neċessarju.
(19)
L-uniku produttur esportatur Ukrain ikkoopera fir-reviżjoni interim parzjali parallela u talab sabiex id-dejta verifikata u miġbura fil-kuntest tar-reviżjoni interim jingħataw għall-fini ta' din ir-reviżjoni tal-iskadenza (ara l-premessa (31) iktar 'il quddiem).
(20)
Fl-avviż ta' tnedija rigward ir-reviżjoni tal-iskadenza l-Kummissjoni ħabbret li kienet għażlet b'mod proviżorju kampjun ta' produtturi tal-Unjoni. Dan il-kampjun kien jikkonsisti fi tliet kumpaniji, mill-20-30 produttur tal-Unjoni stmati li kienu magħrufin qabel it-tnedija tal-investigazzjoni sabiex jipproduċu l-prodott simili. It-tliet kumpaniji inklużi fil-kampjun intgħażlu fuq il-bażi tal-volum ta' bejgħ u produzzjoni tagħhom tal-prodott simili fl-2011 kif ukoll il-post ġeografiku tagħhom fl-Unjoni. Il-kampjun kien jirrappreżenta iktar minn 40 % tal-produzzjoni u l-bejgħ totali stmat tal-Unjoni matul l-ERIP u għaldaqstant tqies li huwa rappreżentattiv. Il-partijiet interessati kienu mistiedna jikkonsultaw il-fajl u sabiex jikkummentaw fuq l-adegwatezza ta' din l-għażla fi żmien 15-il jum mid-data ta' pubblikazzjoni tal-avviż ta' tnedija. L-ebda parti interessata ma kkummentat fuq il-kampjun propost.
(21)
Ebda importatur mhux relatat fl-Unjoni ma nnotifika lilu nnifsu u kkoopera fl-investigazzjoni tar-reviżjoni tal-iskadenza.
(c) Il-kwestjonarji u l-verifika
(22)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset neċessarja għad-determinazzjoni tal-probabilità ta' ssoktar u rikorrenza tad-dumping u d-danni li jirriżultaw u għad-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni.
(23)
Il-kwestjonarji ntbagħtu kemm lill-produtturi esportaturi Ċiniżi li offrew ruħhom fl-eżerċizzju ta' teħid ta' kampjuni. Kien biss wieħed minn dawn il-produtturi esportaturi Ċiniżi li kkoopera u li pprovda tweġiba għall-kwestjonarju.
(24)
It-tweġibiet għall-kwestjonarju daħlu mit-tliet produtturi tal-Unjoni li ġew kampjunati. Barra minn hekk, erba' produtturi tal-Unjoni f'kooperazzjoni pprovdew dejta ġenerali għall-analiżi tad-danni.
(25)
Saru żjariet ta' verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
-
Il-PRC
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong, il-PRC
-
Brabantia S&S, Ħong Kong
-
Produtturi tal-Unjoni
-
Colombo New Scal SpA, l-Italja
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., il-Polonja
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, ir-Renju Unit
(26)
Fid-dawl tal-ħtieġa li jiġi stabbilit valur normali għall-produtturi esportaturi fil-PRC li MET ma ġietx garantita lilhom fl-investigazzjonijiet oriġinali, saret żjara ta’ notifika sabiex jiġi stabbilit il-valur normali fuq il-bażi tad-dejta minn pajjiż analogu fil-post tal-kumpanija li ġejja:
-
L-Ukraina
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, l-Ukraina
(d) Id-divulgazzjoni
(27)
Il-partijiet interessati kollha ġew informati dwar il-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien hemm il-ħsieb li tiġi rakkomandata l-impożizzjoni ta' dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw fil-PRC u sabiex tintemm l-investigazzjoni li tikkonċerna l-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mill-Ukraina. Il-partijiet ingħataw ukoll perjodu li matulu jistgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara din id-divulgazzjoni. Ma wasal l-ebda kumment.
3.2. Ir-reviżjoni interim parzjali
(a) Il-perjodu ta’ investigazzjoni fl-investigazzjoni tar-reviżjoni interim
(28)
Il-perjodu ta' investigazzjoni għar-reviżjoni interim parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku rigward l-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Ukraina kopera l-perjodu bejn l-1 ta’ April 2011 u l-31 ta’ Marzu 2012 (il-'perjodu ta' investigazzjoni tar-reviżjoni interim'). Perjodu ta’ investigazzjoni aktar reċenti, bħal dak użat għar-reviżjoni tal-iskadenza, ma kienx ikun konsistenti mar-rekwiżiti tal-Artikolu 6(1) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, intuża perjodu ta’ investigazzjoni simili fi proċediment parallel ta’ rifużjoni.
(b) Il-partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(29)
Il-Kummissjoni għarrfet b'mod uffiċjali lill-applikant tar-reviżjoni interim u lir-rappreżentanti tal-pajjiż esportatur ikkonċernat dwar it-tnedija tar-reviżjoni interim parzjali. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jiddikjaraw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fi ħdan il-limitu ta' żmien stabbilit fl-avviż ta' tnedija ta’ reviżjoni interim. Il-partijiet interessati kollha, u talbu hekk u li wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(c) Il-kwestjonarji u l-verifika
(30)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset neċessarja għad-determinazzjoni ta' dumping tal-applikant tar-reviżjoni interim u l-ħtieġa ta' impożizzjoni ssoktata tal-miżuri.
(31)
L-applikant tar-reviżjoni interim kien jirrappreżenta l-importazzjonijiet kollha tal-prodott ikkonċernat mill-Ukraina. Intbagħat kwestjonarju lil din il-kumpanija li kkooperat kif xieraq u pprovdiet tweġiba għall-kwestjonarju. Saret żjara ta' verifika fil-bini li ġej:
-
L-Ukraina
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, l-Ukraina
(d) Id-divulgazzjoni
(32)
Il-partijiet interessati kollha ġew mgħarrfa dwar il-fatti u l-kunsiderazzjoni essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien maħsub li tintemm l-investigazzjonijiet li tikkonċerna l-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mill-Ukraina. Il-partijiet ingħataw ukoll perjodu li fi ħdanu setgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara din id-divulgazzjoni. Ma wasal l-ebda kumment.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(33)
Il-prodott soġġett kemm għar-reviżjoni tal-iskadenza kif ukoll għar-reviżjoni interim parzjali huwa l-istess bħal dak kopert mir-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kunsill (UE) Nru 452/2007 u r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1243/2010, jiġifieri t-twavel għall-mogħdija, kemm jekk bis-saqajn jew mingħajrhom, b’wiċċ jew le minn fejn joħroġ il-fwar u/jew is-sħana u/jew l-arja, inkluż it-twavel għall-kmiem, u partijiet essenzjali minnhom, jiġifieri s-saqajn, il-wiċċ, u fejn tisserraħ il-ħadida, li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u l-Ukraina (‘il-prodott konċernat’), li bħalissa għandhom il-kodiċijiet tan-NM ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 u ex 8516 90 00.
(34)
L-investigazzjonijiet tar-reviżjoni attwali kkonfermaw li, bħal fl-investigazzjonijiet oriġinali, il-prodott ikkonċernat u t-twavel għall-mogħdija manifatturati u mibjugħin fis-swieq domestiċi fil-pajjiżi kkonċernati, it-twavel għall-mogħdija manifatturati u mibjugħin mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u dawk manifatturati u mibjugħa fis-suq tal-pajjiż analogu tal-Ukraina għandhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi u tekniċi u l-istess użi bażiċi.
(35)
Għaldaqstant, dawn il-prodotti jitqiesu li huma prodotti simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. DUMPING, IL-PROBABILITÀ TA' SSOKTAR U/JEW RIKORRENZA TAD-DUMPING U L-GĦAMLA DEJJIEMA TAĊ-ĊIRKOSTANZI MIBDULIN
1. Dumping - reviżjoni tal-iskadenza - il-PRC
1.1. Rimarki ġenerali
(36)
Kif intqal iktar 'il fuq, wieħed biss mill-produtturi esportaturi Ċiniżi kkoopera fl-investigazzjoni, li kien jirrappreżenta biss ammont negliġibbli tal-esportazzjonijiet totali mill-PRC matul l-ERIP. Għaldaqstant, is-sejbiet għal din il-kumpanija ma tqisux li jirrappreżentaw il-pajjiż.
(37)
Għaldaqstant, l-awtoritajiet Ċiniżi u l-produtturi esportaturi Ċiniżi li ma kkooperawx ġew notifikati dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku u ngħataw l-opportunità li jippreżentaw il-kummenti tagħhom b'konformità mal-Artikolu 18(4) tar-Regolament bażiku. F'dan ir-rigward ma daħal ebda kumment.
(38)
B'konformità mal-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku, is-sejbiet relatati ma’ dumping u l-probabilità ta' ssoktar tad-dumping stabbilit hawn taħt kellhom jiġu bbażati fuq fatti disponibbli, b'mod partikolari informazzjoni fit-talba għar-reviżjoni tal-iskadenza u l-istatistiki disponibbli għall-Kummissjoni misjuba li huma l-aktar preċiżi, jiġifieri, id-dejta ta’ kull xahar trasmessa mill-Istati Membri skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku (‘il-bażi ta’ dejta 14.6’). Sorsi statistiċi oħrajn bħall-bażi ta’ dejtatal-esportazzjonijiet Ċiniża u Eurostat (8 ċifri) instabu li ma kinux affidabbli minħabba li l-kodiċijiet doganali rispettivi koprew prodotti oħrajn u mhux il-prodott konċernat.
1.2. Il-valur normali
(a) Il-pajjiż analogu
(39)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx trattament tal-ekonomija tas-suq (MET) irid jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet domestiċi jew valur normali mibni f'pajjiż analogu.
(40)
Għal dan il-għan, fl-avviż ta' tnedija rigward ir-reviżjoni tal-iskadenza, il-Kummissjoni ssuġġeriet lill-Ukraina bħala pajjiż analogu Ukrain. L-Ukraina kienet wieħed mill-pajjiżi użati fl-investigazzjonijiet preċedenti bħala pajjiż terz xieraq b'ekonomija tas-suq bil-għan li jiġi stabbilit valur normali fir-rigward tal-PRC. Il-partijiet interessati kollha ngħataw l-opportunità li jikkummentaw fuq l-għażla tal-pajjiż analogu previst. F'dan ir-rigward ma daħal ebda kumment.
(41)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni ppruvat tikseb kooperazzjoni minn pajjiżi analogi potenzjali oħrajn, fosthom il-Malasja, il-Bożnja Ħerzegovina, l-Indja, l-Iżrael u t-Turkija. L-awtoritajiet Torok biss offrew lista ta' produtturi magħrufin li jistgħu jiġu kkuntattjati, mingħajr ma indikaw jekk xi ħadd minnhom kienx lest li jikkoopera fl-investigazzjoni. Fl-istess ħin, l-uniku produttur esportatur Ukrain qabel sabiex jissottometti u tiġi verifikata d-dejta tiegħu fil-kuntest tar-reviżjoni interim parallela li għandha tintuża għall-fini tar-reviżjoni tal-iskadenza. Id-dejta hija rappreżentattiva għall-pajjiż kollu.
(42)
Fid-dawl tal-fatti ta’ hawn fuq u tar-rekwiżiti tal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku ġie konkluż li l-Ukraina kienet pajjiż analogu xieraq.
(b) Id-determinazzjoni tal-valur normali f'pajjiż analogu
(43)
L-uniku produttur esportatur Ukrain ma kkooperax fir-reviżjoni tal-iskadenza iżda ikkoopera fir-reviżjoni interim parzjali parallela u qiegħed id-dejta tiegħu, miġbura u verifikata fil-qafas tar-reviżjoni interim parzjali, għad-dispożizzjoni għall-fini tar-reviżjoni tal-iskadenza.
(44)
Minħabba t-trikkib sinifikanti bejn il-perjodi ta' investigazzjoni tal-iskadenza u interim u peress li l-esportatur Ukrain inkwistjoni kien jirrappreżenta 100 % tal-esportazzjonijiet mill-Ukraina lejn l-Unjoni, ġie għaldaqstant stabbilit valur normali fuq il-bażi tad-dejta miġbura u verifikatafil-qafas tar-reviżjoni interim parzjali parallela (ara l-premessi (77) sa (83) hawn taħt).
1.3. Il-prezz ta' esportazzjoni
(45)
Il-prezz ta' esportazzjoni għall-produtturi esportaturi Ċiniżi li ma kkooperawx kien ibbażat fuq il-fatti disponibbli b'konformità mal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. B'hekk, il-prezz ta' esportazzjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-istatistiki dwar l-importazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni (jiġifieri l-bażi ta’ dejta14(6)) ikkalkolat fuq bażi medja peżata.
(46)
Fil-każ tal-produttur esportatur Ċiniż li kkoopera, il-prezzijiet ta' esportazzjoni kienu bbażati fuq il-prezz li bih il-prodotti importati inbiegħu mill-ġdid lil xerrej indipendenti, b'konformità mal-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku.
1.4. It-tqabbil
(47)
Għall-produtturi esportaturi Ċiniżi li ma kkooperawx, it-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz ta' esportazzjoni sar fuq bażi tal-prezz mill-fabbrika. Għall-fini ta' żgurar ta' tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz ta' esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta' aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-paragunabilità tal-prezzijiet b'konformità mal-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Fejn xieraq saru aġġustamenti fir-rigward tal-ispejjeż tal-merkanzija u t-trasport, fil-każijiet kollha fejn intwera li dawn jaffettwaw il-paragunabilità tal-prezzijiet, iddeterminati fuq il-bażi tad-dejta miġbura mill-produttur esportatur Ċiniż li kkoopera.
(48)
Fil-każ tal-produttur esportatur Ċiniż li kkoopera, it-tqabbil sar bejn il-valur normali medju peżat u l-prezz medju peżat tal-esportazzjoni stabbilit fuq il-bażi tad-dejta rrapportata u verifikata mqabbla fuq bażi tal-prezz mill-frabbrika għal kull tip ta' prodott u fl-istess livell tal-kummerċ. Għall-fini ta' żgurar ta' tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz ta' esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta' aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-paragunabilità tal-prezzijiet b'konformità mal-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Fejn xieraq saru aġġustamenti sa 5.9 % fir-rigward tal-ispejjeż tal-merkanzija u t-trasport, fil-każijiet kollha fejn intwera li dawn jaffettwaw il-paragunabilità tal-prezzijiet.
1.5. Il-marġni tad-dumping
(49)
Kif stipulat fl-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġni tad-dumping għall-produttur esportatur Ċiniż li kkoopera ġie stabbilit fuq il-bażi ta' tqabbil tal-valur normali medju peżat skont it-tip bil-prezz medju peżat ta' esportazzjoni tat-tip korrispondenti tal-prodott ikkonċernat. Dan il-paragun indikattiv ma weriex l-eżistenza ta' dumping. Peress li l-importazzjonijiet ta' din il-kumpanija kienu jirrappreżentaw biss sehem marġinali tal-importazzjonijiet Ċiniżi totali fil-volum, is-sejbiet għal din il-kumpanija ma jitqisux li jirrappreżentaw lill-PRC sħiħa.
(50)
Fil-każ tal-produtturi esportaturi Ċiniżi li ma kkooperawx, il-marġni tad-dumping ġie stabbilit fuq il-bażi ta' tqabbil tal-valur normali medju peżat mal-prezz medju peżat ta' esportazzjoni. Minħabba n-nuqqas ta' kooperazzjoni, it-tqabbil għal kull tip ta' prodott ma kienx possibbli. Minflok, it-tqabbil kellu jkun ibbażat fuq id-dejta statistika kif spjegat fil-premessi (44) u (45) iktar 'il fuq. It-tqabbil wera l-eżistenza ta' marġni indikattiv tad-dumping ta' 11,5 %.
1.6. Il-probabilità ta' ssoktar tad-dumping - il-PRC
(51)
Fir-rigward tal-kooperazzjoni batuta, ma kienet disponibbli ebda informazzjoni dwar is-suq domestiku Ċiniż matul l-investigazzjoni. L-esportatur Ċiniż li kkoopera twaqqaf biex jipproduċi għas-suq tal-Unjoni biss u ma kellu ebda informazzjoni fuq is-sitwazzjoni domestika.
(52)
Is-sejbiet fir-rigward tal-probabilità ta’ kontinwazzjoni ta’ dumping kellhom ikunu bbażati prinċipalment fuq l-informazzjoni disponibbli fit-talba ta' reviżjoni tal-iskadenza u l-informazzjoni vverifikata u ppubblikata fil-qafas tal-analiżi sunset ta’ Ġunju 2010 imwettqa mill-Kummissjoni għall-Kummerċ Internazzjonali tal-Istati Uniti (“analiżi sunset tal-Istati Uniti”) (14) li l-Kummissjoni qieset li hija relevanti għall-għanijiet tal-investigazzjoni tagħha.
(a) Il-volum u l-prezzijiet ta' importazzjonijiet mill-PRC li huma l-oġġett ta' dumping
(53)
Minkejja l-miżuri fis-seħħ u minkejja tnaqqis ta' importazzjonijiet miċ-Ċina matul il-perjodu meqjus kif stabbilit iktar 'il quddiem (ara premessa (106)), dawn baqa' jkollhom sehem mis-suq importanti fis-suq tal-Unjoni ta' madwar 15-20 % matul l-ERIP, u waqqgħu l-prezzijiet tal-Unjoni bi qrib l-20 % matul l-istess perjodu (ara l-premessa (109) iktar 'il quddiem).
(54)
Minħabba s-sehem tas-suq sostanzjali u t-tnaqqis sinifikanti kontinwat fl-ERIP, jista’ jkun mistenni b’mod raġonevoli li l-importazzjonijiet Ċiniżi ta’ volumi sostanzjali jkomplu jeżerċitaw pressjoni sinifikanti fuq il-prezzijiet fuq l-industrija tal-Unjoni jekk il-miżuri jitneħħew.
(b) Il-kapaċità ta' produzzjoni u l-kapaċità ta' riżerva fil-PRC
(55)
Id-dejta ppubblikata fl-analiżi sunset tal-Istati Uniti turi kapaċità importanti fil-PRC li tirrappreżenta madwar 80 % tal-konsum tal-Unjoni (2009). Il-Kummissjoni ma identifikatx aktar inforazzjoni reċenti li tikkontradixxi l-informazzjoni miġbura mill-awtorità ta’ investigazzjoni tal-US. Minħabba n-nuqqas ta' kooperazzjoni, ma setax jiġi stabbilit kemm hi l-kapaċità eżatta li ma ntużatx.
(56)
Abbażi tal-informazzjoni fit-talba ta' reviżjoni tal-iskadenza, in-numru ta' produtturi eżistenti fil-PRC baqa' għoli. Għaldaqstant, ebda indikazzjoni fuq it-tnaqqis tal-kapaċità tal-produzzjoni fil-PRC ma ġie identifikat.
(57)
Barra minn hekk, fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura mill-Kummissjoni mill-analiżi sunset tal-Istati Uniti u kif ikkonfermata mis-sejbiet tar-reviżjoni tal-iskadenza attwali fir-rigward tal-produttur esportatur Ċiniż li kkoopera, malajr tista' tiġi installata kapaċità addizzjonali biex tissodisfa żieda fid-domanda peress li ħafna mill-produzzjoni hija bbażata fuq il-ħaddiema. Barra minn hekk, l-investigazzjoni żvelat li l-produtturi li jimmanifatturaw prodotti oħrajn ukoll minbarra l-prodott ikkonċernat faċilment setgħu jibdlu bejn il-produzzjoni ta' prodotti oħrajn u l-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat skont id-domanda. Għalhekk, li kieku kellu jiġi revokat id-dazju anti-dumping, il-produtturi Ċiniżi jkunu jistgħu wisq probabbli jżidu l-produzzjoni tagħhom ta' twavel għall-mogħdija relattivament malajr mingħajr ebda bżonn ta' investiment sostanzjali.
(58)
Għalhekk, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, ġie konkluż li hemm kapaċitajiet ta' riżerva tal-inqas potenzjalment għoljin disponibbli fil-PRC, li jistgħu jiġu diretti mill-ġdid lejn is-suq tal-Unjoni jekk jitħallew jiskadu l-miżuri anti-dumping.
(c) L-attraenza tas-suq tal-Unjoni u ta’ swieq terzi oħrajn
(59)
Minħabba l-kooperazzjoni batuta u n-nuqqas ta' disponibilità ta' dejta affidabbli, ma setax isir tqabbil tal-prezzijiet bejn l-importazzjonijiet lejn l-Unjoni u lejn swieq terzi ta' esportazzjoni oħrajn kif ukoll il-prezzijiet fis-swieq domestiċi taċ-Ċina. It-tqabbil indikattiv ibbażat fuq il-fatti disponibbli kixef twaqqigħ importanti tal-prezzijiet medji tal-Unjoni mill-importazzjonijiet Ċiniżi (ara l-premessa (109) iktar 'il quddiem). Għalhekk, is-suq tal-Unjoni jitqies attraenti għall-produtturi esportaturi Ċiniżi f'termini ta' prezzijiet.
(60)
Barra minn hekk, fuq il-bażi tas-sejbiet tal-analiżi sunset tal-Istati Uniti, kontra liema ma nstabet l-ebda informazzjoni, jista’ jitqies li bħalissa l-Unjoni hija l-ikbar suq ta' esportazzjoni għall-produtturi Ċiniżi. It-tieni l-ikbar suq ta' esportazzjoni, l-Istati Uniti, għadu magħluq għall-produtturi esportaturi Ċiniżi peress li d-dazji anti-dumping huma sostanzjali u dan l-aħħar ġew estiżi sal-2015.
(61)
Is-sehem mis-suq sostanzjali u relattivament stabbli tal-importazzjonijiet Ċiniżi minkejja l-miżuri fis-seħħ jindika li l-Unjoni għadha suq attraenti ta' esportazzjoni għall-produtturi esportaturi Ċiniżi. L-għeluq tas-suq tal-Istati Uniti, it-tieni l-ikbar suq ta' esportazzjoni, juri li l-kapaċità ta' assorbiment ta' swieq terzi hija limitata. Għaldaqstant, is-suq tal-Unjoni aktarx li jkun fil-mira tal-produtturi esportaturi Ċiniżi jekk jitneħħew il-miżuri anti-dumping kontra l-PRC.
(d) L-imġiba fl-imgħoddi
(62)
L-informazzjoni miġbura fil-qafas tal-analiżi sunset tal-Istati Uniti turi li l-produtturi Ċiniżi huma ferm orjentati lejn l-esportazzjoni. Dan jidher li huwa kkonfermat b'mod parzjali mis-sejbiet tar-reviżjoni tal-iskadenza attwali fejn l-uniku produttur esportatur ma kienx attiv fis-suq domestiku Ċiniż, iżda esklussivament orjentat lejn l-esportazzjoni.
(63)
L-estensjoni tal-miżuri anti-dumping mill-Istati Uniti wara l-analiżi sunset tal-Istati Uniti hija indikazzjoni li l-prattika tad-dumping tal-produtturi esportaturi Ċiniżi fi swieq oħrajn tista' tiġi replikata fis-suq tal-Unjoni li kieku kellhom jitneħħew il-miżuri eżistenti.
(64)
Barra minn hekk, l-imġiba ta' esportatur Ċiniż li bbenefika fl-imgħoddi minn rata ta' dazju ta' 0 % fis-suq tal-Unjoni, Since Hardware (Guangzhou) Co., tista' titqies li hija indikazzjoni b’saħħitha tal-imġiba probabbli tal-esportaturi Ċiniżi li kieku kellhom jitneħħew id-dazji. Since Hardware, waħda mill-ikbar produtturi esportaturi Ċiniżi żiedet is-sehem mis-suq tagħha fis-suq tal-Unjoni b'madwar 64 % fil-volum, b'dumping stabbilit ta' madwar 52 % u twaqqigħ tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni ta’ 16 % (15). Fir-rigward tal-attraenza tas-suq tal-Unjoni u l-kapaċità disponibbli fil-PRC, din l-imġiba fl-imgħoddi tindika li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping aktarx li jerġgħu jfeġġu f'volumi sostanzjali li kieku jitneħħew il-miżuri.
1.7. Il-konklużjoni dwar il-probabilità ta' ssoktar tad-dumping - il-PRC
(65)
Fid-dawl tas-sejbiet spjegati hawn fuq, jista' jiġi konkluż li minħabba l-kapaċità ta' produzzjoni importanti disponibbli fil-PRC, il-ħila li l-produtturi Ċiniżi jżidu malajr il-volumi ta' produzzjoni tagħhom u jallokawhom għall-esportazzjoni, il-livell importanti ta' dumping u twaqqigħ tal-prezz tat-tali esportazzjonijiet u l-attraenza tas-suq tal-Unjoni għat-tali esportazzjonijiet, ikun raġonevoli li jiġi supponut li tneħħija tal-miżuri tkun tirriżulta f'iktar esportazzjonijiet fil-livelli ta' twavel għall-mogħdija li huma l-oġġett ta' dumping mill-PRC lejn l-Unjoni.
2. Id-dumping - reviżjoni tal-iskadenza - l-Ukraina
2.1. Rimarki ġenerali
(66)
Fil-każ tal-Ukraina, l-uniku produttur esportatur Ukrain magħruf ma kkooperax fir-reviżjoni interim tal-iskadenza, għaldaqstant, kellhom jintużaw il-fatti disponibbli. Minħabba t-trikkib bejn il-perjodi ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni tal-iskadenza u tar-reviżjoni interim u minħabba li l-produttur esportatur Ukrain kien jirrappreżenta 100 % tal-importazzjonijiet mill-Ukraina, id-dejta miġbura u vverifikata fil-kuntest tar-reviżjoni interim intużat bħala fatti disponibbli fl-iskadenza parallela, bi qbil ma’ dak il-prodottur.
2.2. Sejbiet
(67)
Is-sejbiet tar-reviżjoni interim deskritti fis-sezzjoni 6 hawn taħt, intużaw bħala fatti disponibbli għall-għanijiet tar-reviżjoni ta’ skadenza.
2.3. Il-marġni tad-dumping
(68)
Kif stipulat fl-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġni tad-dumping kien stabbilit fuq il-bażi ta' tqabbil tal-valur normali medju peżat skont it-tip mal-prezz medju peżat ta' esportazzjoni tat-tip korrispondenti tal-prodott ikkonċernat. Dan it-tqabbil ma weriex l-eżistena ta' dumping.
2.4. Il-probabilità ta' rikorrenza tad-dumping
(69)
Fir-rigward tal-probabilità tar-rikorrenza ta’ dumping, ġew analizzati l-elementi li ġejjin: il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-Ukraina, l-attraenza tas-suq tal-Unjoni u swieq terzi oħrajn, il-kapaċità ta' produzzjoni u l-kapaċità eċċessiva disponibbli għall-esportazzjonijiet tal-produttur Ukrain.
(a) Il-volum u l-prezzijiet ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-Ukraina
(70)
L-importazzjonijiet ta' twavel għall-mogħdija li joriġinaw mill-Ukraina żdiedu b'24 %. Is-sehem mis-suq korrispondenti żdied ftit minn 8 % fl-2008 għal 10 % fil-perjodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni tal-iskadenza.
(71)
Matul il-perjodu meqjus, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet segwew l-istess xejriet bħall-prezzijiet ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. B'mod ġenerali, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet żdiedu mill-2008 għall-perjodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni tal-iskadenza b'14 %.
(b) L-attraenza tas-suq tal-Unjoni u ta’ swieq terzi oħrajn
(72)
Matul il-perjodu meqjus, il-prezzijiet ta' esportazzjoni mill-Ukraina lejn pajjiżi terzi kienu ġeneralment inqas mill-prezzijiet tagħha fis-suq tal-Unjoni. Din id-differenza fil-prezz kienet aktar minn 10 % tal-livell tal-prezz ta' esportazzjoni matul il-perjodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni tal-iskadenza.
(73)
Il-prezzijiet ta' esportazzjoni mill-Ukraina għal pajjiżi terzi kienu ġeneralment inqas mill-prezz tal-esportazzjonijiet mill-Ukraina lejn l-Unjoni li tappoġġja l-konklużjoni li s-suq tal-Unjoni huwa attraenti peress li s-suq tal-Unjoni jista' jiġġenera profitti ogħla.
(c) Il-kapaċità ta' produzzjoni u l-kapaċità eċċessiva disponibbli għall-esportazzjonijiet tal-produttur Ukrain
(74)
Matul il-perjodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni tal-iskadenza, l-Ukraina kellha biss sehem żgħir tal-kapaċità ta' produzzjoni tagħha disponibbli għall-esportazzjonijiet.
(75)
Skont l-informazzjoni miġbuda matul l-investigazzjoni, il-kapaċità tal-Ukraina mhijiex mistennija tiżdied iktar. Għaldaqstant, ma hemmx probabilità li l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni jiżdiedu li kieku jitneħħew il-miżuri.
(d) Il-konklużjoni dwar il-probabilità ta' rikorrenza tad-dumping - l-Ukraina
(76)
Fid-dawl ta' dan li ntqal hawn fuq, b'mod partikolari s-sejbiet dwar l-evoluzzjoni mistennija tal-kapaċità, tqies li ma hemmx probabilità li l-produttur esportatur Ukrain ser ikompli jesporta kwantitajiet dannużi bi prezzijiet li huma l-oġġett ta' dumping lejn is-suq tal-Unjoni fil-perjodu qasir sa medju jekk jitneħħew il-miżuri.
3. Dumping - reviżjoni interim - L-Ukraina
3.1. Valur normali
(77)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk il-volum ta’ bejgħ domestiku totali tal-prodott simili lil klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv matul il-perjodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni interim, jiġifieri jekk il-volum totali ta’ tali bejgħ irrappreżentax 5 % jew aktar tal-volum ta’ bejgħ ta’ esportazzjoni tagħhom tal-prodott konċernat lill-Unjoni. Fuq dik il-bażi, il-bejgħ domestiku tal-produttur Ukrain konċernat tqies li b’mod ġenerali huwa rappreżentattiv.
(78)
Sussegwentament, il-Kummissjoni identifikat dawk it-tipi ta’ prodotti li kienu identiċi jew komparabbli mat-tipi mibjugħin għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(79)
Għal kull tip ta’ prodott mibjugħ mill-produttur esportatur fis-suq domestiku tiegħu u misjub li huwa identiku jew komparabbli mat-tip ta’ prodott mibjugħ għall-esportazzjoni lill-Unjoni, ġie eżaminat jekk il-bejgħ domestiku kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-għanijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku tat-tip tal-prodott partikolari tqies li huwa rappreżentattiv biżżejjed meta l-volum totali ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ fis-suq domestiku lil klijenti indipendenti matul il-perjodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni interim irrappreżenta għallinqas 5 % tal-volum totali tat-tip ta’ prodott komparabbli mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(80)
Sussegwentament ġie eżaminat jekk il-bejgħ domestiku tal-prodott simili jistax jitqies bħala li huwa magħmul fil-kors ordinarju tan-negozju skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku, billi jiġi stabbilit il-proporzjon ta’ bejgħ profitabbli tal-klijenti indipendenti fuq is-suq domestiku għal kull tip ta’ prodott.
(81)
Meta l-volum tal-bejgħ ta’ tip ta’ prodott, mibjugħ bi prezz tal-bejgħ nett ugwali għal jew ogħla mill-ispiża tal-produzzjoni kkalkolata, irrappreżenta 80 % tal-volum tal-bejgħ totali ta’ dak it-tip, u fejn il-prezz tal-bejgħ medju peżat ta’ dak it-tip kien ugwali għal jew ogħla mill-ispiża tal-produzzjoni għal kull unità, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali kkalkolat bħala l-medja peżata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu ta’ dak it-tip magħmul matul il-perjodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni interim, irrispettivament minn jekk dak il-bejgħ huwiex profitabbli jew le.
(82)
Meta l-volum tal-bejgħ profitabbli ta’ tip ta’ prodott irrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum tal-bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew fejn il-prezz medju peżat ta’ dak it-tip kien taħt il-kost ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, li ġie kkalkolat bħala l-prezz medju peżat tal-bejgħ domestiku profittabbli biss ta’ dak it-tip magħmul matul il-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni interim.
(83)
Fir-rigward tat-tipi tal-prodott li ma kinux profittabbli, il-valur normali inbena skont l-Artikolu 2(3) u 2(6) tar-Regolament bażiku. Il-valur normali inbena billi mal-kost tal-manifattura tal-produttur Ukrain matul il-perjodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni ta’ skadenza żdiedu l-bejgħ medju peżat, l-ispejjeż ġenerali u amministrattivi (SG&A) imġarrba fil-kors ordinarju tal-kummerċ u l-profitt medju peżat li jsir għat-tipi ta’ prodotti li kienu profitabbli.
3.2. Prezz ta’ esportazzjoni
(84)
Minħabba li l-produttur esportatur Ukrain għamel bejgħ tal-esportazzjoni lill-Unjoni direttament lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, il-prezzijiet tal-esportazzjoni kienu bbażati fuq il-prezzijiet imħallsa tabilħaqq jew pagabbli għall-prodott konċernat, skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
3.3. Tqabbil
(85)
Il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tqabblu fuq bażi hekk kif ħierġin mill-fabbrika. Għall-għanijiet tal-iżgurar ta’ tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, sar il-provvediment dovut fil-forma ta’ aġġustamenti għal differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti fir-rigward tat-trasport, assigurazzjoni, maniġġ u spejjeż anċillari, imballaġġ, kreditu, imposti bankarji u kummissjonijiet fil-każijiet kollha meta murija li jaffettwaw il-komparabilità tal-prezzijiet.
3.4. Marġini ta’ dumping
(86)
Kif hemm ipprovdut fl-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġini ta’ dumping ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-valur normali medju perżat skont it-tip bil-prezz tal-esportazzjoni medju peżat tat-tip korrespondenti tal-prodott konċernat. Dan it-tqabbil ma weriex l-eżistenza ta’ dumping.
4. Natura dewwiema taċ-ċirkostanzi mibdula - l-Ukraina
(87)
Skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat ukoll jekk iċ-ċirkostanzi mibdula jistgħux jiġu raġonevolment meqjusin bħala li huma ta’ natura dewwiema.
4.1. Natura dewwiema taċ-ċirkostanzi mibdula
(88)
Il-produttur Ukrain irristruttura l-organizzazzjoni tal-bejgħ tiegħu sabiex, minn Diċembru 2010, il-bejgħ kollu tiegħu mill-esportazzjoni tal-prodott konċernat lejn l-Unjoni jkun sar direttament lill-klijent indipendenti mingħajr ma tkun involuta ebda kumpanija tal-bejgħ. Il-kalkolazzjoni tal-prezzijiet tal-esportazzjoni ġiet għalhekk aġġustatat sabiex tqis dawn iċ-ċirkostanzi l-ġodda.
(89)
Dawn il-bidliet huma meqjusin li huma ta’ natura dewwiema minħabba li l-kompiti mwettqa preċedentament mill-kumpanija relatata ġew trasferiti effettivament lill-produttur Ukrain għal perjodu ta’ madwar sena. Ma nstabet ebda indikazzjoni li tindika għal tibdil futur possibbli fl-istruttura tal-iskali. Għaldaqstant, qiegħed jiġi konkluż li ċ-ċirkostanzi mibdulin huma ta’ natura dewwiema.
D. ID-DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-Industrija tal-Unjoni
(90)
Il-prodott simili kien manifatturat minn madwar 20-30 produttur fl-Unjoni. Jikkositwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
(91)
Il-produzzjoni annwali tal-industrija tal-Unjoni kienet stmata fuq il-bażi tas-sejbiet li saru fl-investigazzjoni msemmija fil-premessa (1) iktar 'il fuq dwar l-importazzjonijiet ta' twavel għall-mogħdija ta' Since Hardware (Guangzhou) Co, produttur esportatur Ċiniż ta' twavel għall-mogħdija u abbażi tad-dejta sottomessa mill-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw. Kif stipulat fil-premessa (65) tar-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kunsill (UE) Nru 1243/2010 li jimponi miżuri anti-dumping fuq l-importazzjonijiet tal-produttur esportatur imsemmi qabel, il-produzzjoni annwali tal-Unjoni ta' twavel għall-mogħdija tista' tiġi stmata għal iktar minn 5 miljun biċċa fl-2009. B'hekk, u fin-nuqqas ta’ kwalunkwe informazzjoni oħra, tqies raġonevoli li jiġi ssoponut li l-produzzjoni annwali totali tal-Unjoni kienet tammonta għal 5 miljun biċċa fil-bidu tal-perjodu meqjus tar-reviżjoni tal-iskadenza attwali (2008). L-iżvilupp tal-volum ta' produzzjoni fuq il-perjodu meqjus ġie stabbilit fuq il-bażi tax-xejriet fil-volum ta' produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw. Il-volum ta' produzzjoni tal-Unjoni li għalhekk kien stabbilit ammonta għal madwar 5,2 miljun biċċa matul l-ERIP.
(92)
Kif indikat fil-premessa (20) iktar 'il fuq, intgħażlu tliet produtturi mill-Unjoni fil-kampjun li kienu jirrappreżentaw iktar minn 40 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili. Dawn il-produtturi użati fil-kampjun ipprovdew tweġibiet għall-kwestjonarju.
(93)
Barra minn hekk, erba' produtturi oħrajn tal-Unjoni ppreżentaw informazzjoni bażika fuq id-dejta tal-produzzjoni u l-bejgħ tagħhom.
(94)
Instab li s-seba' produtturi tal-Unjoni jammontaw għal iktar minn 55 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili.
(95)
Is-suq tal-Unjoni għal twavel għall-mogħdija huwa karatterizzat l-iktar minn produtturi żgħar u medji li jinsabu f'għadd ta' Stati Membri inklużi l-Ġermanja, l-Italja, il-Pajjiżi l-Baxxi, il-Polonja, il-Portugall, Spanja u r-Renju Unit.
E. IS-SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
(96)
Peress li hemm biss esportatur produttur wieħed fl-Ukraina, il-konsum tal-Unjoni u wħud mill-indikaturi makroekonomiċi huma ppreżentati f'forma jew meded indiċizzati, biex tkun protetta l-kunfidenzjalità skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku
1. Il-konsum tal-Unjoni
(97)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volumi ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni kif deskritt fil-premessa (100) u l-volum tal-importazzjonijiet kif irreġistrat fil-bażi ta’ dejta 14(6).
(98)
F'dak li għandu x'jaqsam mal-volumi tal-importazzjonijiet mill-PRC, id-dejta tal-uniku esportatur Ċiniż li kkoopera ma setgħetx tintuża sabiex issir estrapolazzjoni tal-ammont totali ta’ importazzjonijiet mill-PRC, għaliex dawn jirrappreżentaw biss parti żgħira ħafna tal-importazzjonijiet totali mill-PRC. Għaldaqstant, il-volum totali tal-importazzjonijiet kellu jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-fatti disponibbli b'konformità mal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Peress li l-kodiċijiet relevanti tan-NM fil-Eurostat ikopru iktar prodotti mill-prodott ikkonċernat, il-Eurostat ma tqiesx xieraq sabiex jew jistabbilixxi volumi tal-importazzjonijiet mill-PRC. B'hekk, fid-dawl tal-kooperazzjoni baxxa ħafna tal-produtturi esportaturi Ċiniżi u n-nuqqas ta’ kooperazzjoni ta’ importaturi mhux relatati, l-uniku sors statistiku affidabbli użat biex jiġu determinati l-volumi tal-importazzjonijiet kien l-informazzjoni li tinsab fil-bażi ta’ dejta 14(6). Peress li l-volumi tal-importazzjonijiet fil-bażi ta’ dejta 14(6) huma madankollu rrapportati biss f'kg, id-dejta kellha tiġi konvertita f'biċċiet (unitajiet) billi tintuża r-rata ta' konverżjoni stabbilita għall-importazzjonijiet mill-Ukraina fir-reviżjoni interim parallela. Dan tqies raġonevoli peress li l-importazzjonijiet tal-kumpanija Ċiniża li kkooperat ma tqisux rappreżentattivi u barra minn hekk, kif ġie ddikjarat fil-premessa (36) iktar 'il fuq, l-Ukraina ntużat ukoll bħala pajjiż analogu għad-determinazzjoni tal-valur normali għall-PRC u għaldaqstant, id-dejta tqieset rappreżentattiva għad-determinazzjoni tal-livell tal-importazzjonijiet Ċiniżi.
(99)
Fil-każ ta' importazzjonijiet mill-Ukraina, intużat id-dejta verifikata rrapportata fit-tweġiba għall-kwestjonarju fir-reviżjoni interim parallela. Għad li l-perjodu ta' investigazzjoni interim ġie stabbilit għal bejn l-1 ta’ April 2011 sal-31 ta’ Marzu 2012 u għalhekk ma kienx ikopri l-ewwel trimestru tal-perjodu ta' investigazzjoni tar-reviżjoni tal-iskadenza, instab li dik l-informazzjoni hija madankollu xierqa għad-determinazzjoni tal-volumi tal-importazzjoni. Tabilħaqq, dik l-informazzjoni ġiet ivverifikata u nstabet li hija preċiża u rappreżentattiva għad-determinazzjoni tal-volumi ta' importazzjoni mill-Ukraina fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-reviżjoni tal-iskadenza.
(100)
Il-volumi ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni ġew stmati billi ġie estrapolat il-proporzjon bejn il-volum tal-produzzjoni totali u l-volum tal-bejgħ totali tas-seba' produtturi tal-Unjoni li kkooperaw għall-volum tal-produzzjoni totali stmat tal-industrija tal-Unjoni għal kull sena tal-perjodu meqjus.
(101)
Fuq din il-bażi, il-konsum tal-Unjoni naqas bejn l-2008 u l-RIP bi 11 %. Fid-dettalji, id-domanda apparenti naqset b'7 punti perċentwali bejn l-2008 u l-2009, filwaqt li wara żdiedet b'9 punti perċentwali bejn l-2009 u l-2010. Matul l-ERIP, il-konsum tal-Unjoni laħaq 9 sa 10 miljun biċċa, jiġifieri tnaqqis ta' 13-il punt perċentwali meta mqabbel mas-sena ta' qabel.
Tabella 1
Il-volum
('000 biċċa)
2008
2009
2010
ERIP (2011)
Il-konsum
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
L-indiċi
100
93
102
89
Sors: Bażi ta’ dejta 14(6), tweġibiet għall-kwestjonarju
2. L-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
Il-valutazzjoni kumulattiva tal-effetti tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
(102)
Fl-investigazzjoni oriġinali konkluża fl-2007, l-importazzjonijiet li oriġinaw fil-PRC u l-Ukraina ġew valutati b'mod kumulattiv b'konformità mal-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku. Wara ġie mistħarreġ jekk valutazzjoni kumulattiva kinitx xierqa fir-reviżjoni tal-iskadenza attwali.
(103)
F'dan ir-rigward, instab li l-marġni tad-dumping stabbilit għall-importazzjonijiet mill-PRC kien ogħla mil-livell de minimis (11,5 %) kif definit fl-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku. Fir-rigward tal-importazzjonijiet mill-Ukraina, ma ġie stabbilit ebda dumping għall-ERIP u ebda probabilità ta' rikorrenza ta' dumping. Għaldaqstant, huwa propost li jitneħħew il-miżuri kontra dan il-pajjiż. Fuq dawn ir-raġunijiet, l-importazzjonijiet mill-Ukraina għandhom jiġu dekumulati mill-importazzjonijiet mill-PRC, peress li mhumiex issodisfati l-kriterji stipulati fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku.
3. L-importazzjonijiet mill-PRC
3.1. Il-volum u s-sehem mis-suq
(104)
Kif imsemmi iktar 'il fuq fil-premessa (98), minħabba l-kooperazzjoni batuta ħafna tal-produtturi esportaturi Ċiniżi, il-volumi tal-importazzjonijiet totali mill-PRC ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli fil-bażi ta’ dejta14(6) b'konformità mal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(105)
Fuq din il-bażi, l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-PRC naqsu f'termini assoluti minn 4 sa 4,5 miljun biċċa fl-2008 għal 1,5 sa 2,0 miljun biċċa fl-ERIP, li jiġifieri tnaqqis ta' 59 % matul il-perjodu meqjus. Dan it-tnaqqis inħass b'mod partikolari bejn l-2010 u l-ERIP meta l-importazzjonijiet mill-PRC naqsu minn 3 sa 3,5 miljun fl-2010 għal 1,5 sa 2,0 miljun biċċa fl-ERIP, b'36 punt perċentwali. Dan it-tnaqqis jaħbat mal-introduzzjoni mill-ġdid tad-dazju anti-dumping fuq Since Hardware f'Diċembru 2010 (ara l-premessa (64) iktar 'il fuq).
(106)
Filwaqt li l-ishma mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi naqsu bi 22 punt perċentwali matul il-perjodu meqjus, is-sehem mis-suq miżmum matul l-ERIP, jiġifieri 15-20 % baqa' sostanzjali.
Tabella 2
2008
2009
2010
ERIP (2011)
Il-volumi ta' importazzjonijiet mill-PRC soġġetti għal miżuri ('000 biċċa)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
L-indiċi
100
73
76
40
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-PRC soġġetti għal miżuri
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Sors: Bażi ta’ dejta 14(6)
3.2. Il-prezzijiet u t-twaqqigħ tal-prezzijiet
(107)
Minħabba l-kooperazzjoni batuta ħafna tal-produtturi esportaturi Ċiniżi, il-prezz medju ta' importazzjoni rigward importazzjonijiet mill-PRC kellu jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-fatti disponibbli b'konformità mal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, jiġifieri fuq il-bażi tal-informazzjoni li hemm fil-bażi ta’ dejta14(6). Informazzjoni rreġistrata fih ġew konvertiti fi prezz/biċċa wara li ntużat il-metodoloġija msemmija hawn fuq (ara l-premessa (104) iktar 'il fuq). Il-prezzijiet ta' importazzjoni stabbiliti skont dik il-metodoloġija, żdiedu minn 7,0 EUR/biċċa fl-2008 għal 8,2 EUR/biċċa matul l-ERIP, jiġifieri bi 17 %.
Tabella 3
Il-prezz ta' importazzjonijiet soġġetti għal miżuri f'EUR/biċċa
2008
2009
2010
ERIP (2011)
Il-PRC
7,0
8,3
8,4
8,2
L-indiċi
100
119
121
117
Sors: Bażi ta’ dejta 14(6)
(108)
Biex jiġi determinat it-twaqqigħ tal-prezzijiet matul l-ERIP, il-prezz medju peżat tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun li ntalab lill-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustat għal-livell tal-prezz mill-fabbrika (jiġifieri esklużi l-ispejjeż tat-trasport fl-Unjoni u wara tnaqqis tal-iskontijiet u roħs), tqabbel mal-prezz medju peżat korrispondenti tal-importazzjonijiet kif stipulat iktar 'il fuq fil-premessa (107), fuq bażi ta' CIF, bl-aġġustamenti xierqa għad-dazji tal-importazzjoni.
(109)
It-tqabbil wera li, meta mogħtija bħala perċentwal tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun matul l-ERIP, l-importazzjonijiet mill-PRC kienu qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni bi kważi 20 %.
4. L-importazzjonijiet mill-Ukraina
(110)
Kif intqal iktar 'il fuq fil-premessa (99) il-volumi u l-prezzijiet ta' importazzjoni mill-Ukraina kienu stabbiliti fuq il-bażi tat-tweġiba verifikata għall-kwestjonarju ppreżentata mill-produttur esportatur Ukrain fir-reviżjoni interim parallela attwali.
(111)
It-tabella li ġejja turi l-iżvilupp tal-importazzjonijiet mill-Ukraina matul il-perjodu meqjus f'termini ta' volum u ishma mis-suq.
Tabella 4
2008
2009
2010
ERIP (2011)
Il-volumi ta' importazzjonijiet mill-Ukraina soġġetti għal miżuri ('000 biċċa)
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
L-indiċi
100
104
128
124
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Ukraina soġġetti għal miżuri
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Sors: Tweġiba verifikata għall-kwestjonarju
(112)
L-importazzjonijiet ta' twavel għall-mogħdija li joriġinaw mill-Ukraina żdiedu b'24 % bejn l-2008 u l-2011. L-Ukraina rnexxielha żżid l-importazzjonijiet tagħha l-iktar minħabba d-dazju anti-dumping ogħla fuq l-importazzjonijiet ta' twavel għall-mogħdija li oriġinaw mill-PRC. Barra minn hekk, l-emenda tad-dazju anti-dumping għall-Ukraina f'Lulju 2010 minn 9,9 % għal 7,7 % ikkontribwixxiet għal dan l-iżvilupp li renda l-importazzjonijiet tal-Ukraina iktar kompetittivi fis-suq tal-Unjoni.
(113)
It-tabella li ġejja turi l-iżvilupp tal-prezzijiet medji CIF fil-fruntiera tal-Unjoni tal-importazzjonijiet bil-miżuri mill-Ukraina.
Tabella 5
Il-prezz tal-importazzjonijiet soġġetti għal miżuri f'EUR/biċċa
2008
2009
2010
ERIP (2011)
L-Ukraina
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
L-indiċi
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Sors: Tweġiba verifikata għall-kwestjonarju
(114)
Kif muri fit-tabella 5 ta’ hawn fuq, il-prezz medju ta' importazzjoni żdied b'10-15 % tul il-perjodu meqjus, u kważi laħaq il-livell tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul l-ERIP.
5. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn mhux soġġetti għal miżuri
(115)
Il-volumi ta' importazzjoni minn pajjiżi terzi oħrajn mhux soġġetti għal miżuri ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-bażi ta’ dejta 14(6) konvertiti f'biċċiet billi ġiet segwita l-istess metodoloġija bħad-determinazzjoni tal-volumi ta' importazzjoni mill-PRC kif deskritta fil-premessa (98) iktar 'il fuq. Dan tqies raġonevoli peress li l-kodiċijiet relevanti tan-NM fil-Eurostat koprew anki prodotti oħrajn minbarra l-prodott ikkonċernat u għalhekk ma nstabux li kienu xierqa biex jiġu stabbiliti volumi ta' importazzjoni minn pajjiżi terzi oħrajn.
(116)
It-tabella li ġejja turi l-iżvilupp tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn matul il-perjodu meqjus f'termini ta' volumi u sehem mis-suq, kif ukoll il-prezz medju ta' dawk l-importazzjonijiet.
Tabella 6
Il-volumi ta' importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn f''000 biċċa
2008
2009
2010
ERIP (2011)
It-Turkija
300-500
500-700
700-900
800-1 000
L-indiċi
100
160-170
215-225
225-235
Pajjiżi terzi oħrajn
400-600
600-800
900-1 100
700-900
L-indiċi
100
130-140
190-200
150-160
It-total tal-pajjiżi kollha l-oħrajn
700-1 100
1 100 -1 500
1 600 -2 000
1 500 -1 900
L-indiċi
100
140-150
200-210
180-190
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi kollha l-oħrajn
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Il-prezz tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kollha l-oħrajn (EUR/biċċa)
7,7
8,1
8,2
9,0
Sors: Bażi ta’ dejta 14(6)
(117)
Il-volum ta' importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn żdied b'mod ġenerali matul il-perjodu meqjus. Filwaqt li żdied b'iktar mid-doppju bejn l-2008 u l-2010, reġa' naqas bejn l-2010 u l-ERIP. Fuq din il-bażi, il-volum ta' importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn żdied b'mod konsiderevoli fil-perjodu meqjus u laħaq il-1,5-1,9 miljun biċċa fl-ERIP, jiġifieri sehem mis-suq fil-medda ta’ 15-20 % matul l-RIP. Ħafna minn dawn l-importazzjonijiet ġew mit-Turkija fejn l-importazzjonijiet żdiedu minn 0,3 - 0,5 miljun biċċa fl-2008 għal 0,8 - 1,0 miljun biċċa fl-ERIP.
(118)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn bla miżuri żdied minn EUR 7,7/biċċa fl-2008 għal EUR 9,0/biċċa matul l-ERIP, jiġifieri żieda ta' 17 %.
6. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(119)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-istħarriġ tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping fl-industrija tal-Unjoni kien jinkludi evalwazzjoni tal-fatturi ekonomiċi kollha u ġew studjati l-indiċi li għandhom effett fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu meqjus.
(120)
Kif intqal iktar 'il fuq fil-premessa (20), it-teħid ta' kampjuni ntuża biex jiġi mistħarreġ id-dannu possibbli mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(121)
Għall-fini tal-analiżi tad-dannu, l-indikaturi tad-dannu ġew stabbiliti f'żewġ livelli:
-
l-indikaturi makroekonomiċi (produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni, użu tal-kapaċità, produttività, volum ta' bejgħ, sehem mis-suq, tkabbir, impjiegi, u kobor tal-marġni tad-dumping u l-irkupru mid-dumping fl-imgħoddi) ġew valutati fil-livell tal-produzzjoni sħiħa tal-Unjoni, stmata fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura mill-produtturi li offrew minn jeddhom;
-
l-analiżi tal-indikaturi mikroekonomiċi (prezzijiet unitarji medji, spejjeż unitarji, stokkijiet, kost lavorattiv, profitabilità, redditu fuq l-investimenti, fluss tal-flus, ħila li jżidu l-kapital u investimenti) twettqet fuq il-bażi tal-informazzjoni pprovduta mit-tliet produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
6.1. L-indikaturi makroekonomiċi
(a) Il-produzzjoni
(122)
Il-produzzjoni totali tal-Unjoni ġiet stmata kif spjegat iktar 'il fuq fil-premessa (91) Fuq din il-bażi, il-produzzjoni tal-Unjoni żdiedet b'4 % bejn l-2008 u l-ERIP. B'mod iktar speċifiku, naqset bi 2 % bejn l-2008 u l-2009 iżda żdiedet b'6 punti perċentwali bejn l-2009 u l-ERIP għal madwar 5,2 miljun unità.
Tabella 7
F'000 biċċa
2008
2009
2010
ERIP (2011)
Il-produzzjoni
5 000
4 887
5 072
5 194
L-indiċi
100
98
101
104
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(b) Il-kapaċità ta' produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(123)
Il-kapaċità ta' produzzjoni ġiet stmata billi ġie applikat il-proporzjon bejn il-volum totali ta' produzzjoni u l-kapaċità totali tas-seba' produtturi tal-Unjoni li kkooperaw għal kull sena tal-perjodu meqjus għall-produzzjoni totali tal-industrija tal-Unjoni kif stipulat iktar 'il fuq fil-premessa (122).
(124)
Il-kapaċità ta' produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdiedet bi 17 % tul il-perjodu meqjus. Madankollu, din iż-żieda hija relatata biss ma' wieħed mill-produtturi tal-Unjoni filwaqt li l-produtturi l-oħrajn tal-Unjoni li kkooperaw kellhom kapaċitajiet stabbli tul il-perjodu meqjus. Is-sejbiet tal-investigazzjoni jindikaw li wħud mill-produtturi tal-Unjoni li ma kkooperawx setgħu għalqu l-faċilitajiet ta' produzzjoni tagħhom u b'hekk naqqsu l-kapaċità totali ta' produzzjoni tal-Unjoni matul il-perjodu meqjus li mhuwiex rifless fit-tabella 8 ta' hawn taħt. L-investigazzjoni wriet ukoll li l-industrija tal-Unjoni pproduċiet prodotti oħrajn minbarra l-prodott ikkonċernat (bħal dryers) parzjalment bl-istess linji ta' produzzjoni. Barra minn hekk, l-investigazzjoni uriet li l-produtturi tal-Unjoni faċilment jistgħu jibdlu bejn il-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat u prodotti oħrajn. Għaldaqstant, ma kienx possibbli li tiġi stabbilita b'mod ċar il-kapaċità ta' produzzjoni tal-prodott ikkonċernat.
(125)
L-użu tal-kapaċità kien ta' 66 % fl-2008 u naqas ftit għal 58 % matul l-ERIP. Kif indikat fil-premessa preċedenti, il-kapaċità ta' produzzjoni totali fl-Unjoni ma setgħetx tiġi stabbilita b'mod affidabbli. Peress li l-użu tal-kapaċità huwa stabbilit fuq il-bażi tal-kapaċità totali, bl-istess mod, ma jistax jitqies bilfors bħala indikatur ta' dannu importanti f'dan il-każ.
Tabella 8
F'000 biċċa
2008
2009
2010
ERIP (2011)
Il-kapaċità ta' produzzjoni
7 592
7 962
8 375
8 906
L-indiċi
100
105
110
117
L-użu tal-kapaċità
66 %
61 %
61 %
58 %
L-indiċi
100
93
92
89
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(c) Il-volum tal-bejgħ
(126)
Il-volum ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni ġie stabbilit kif spjegat fil-premessa (100) iktar 'il fuq. B'hekk, il-volum ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lill-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni żdied b'10 % bejn l-2008 u l-ERIP. Din iż-żieda nħasset b'mod partikolari bejn l-2010 u l-ERIP, fejn il-volumi ta' bejgħ żdiedu b'7 punti perċentwali. Dan jaħbat ma' tnaqqis fl-importazzjonijiet mill-PRC minħabba l-impożizzjoni tad-dazju anti-dumping fuq Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabella 9
F''000 biċċa
2008
2009
2010
ERIP (2011)
Il-bejgħ lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
L-indiċi
100
99
103
110
Sors: Questionnaire replies
(d) Is-sehem mis-suq
(127)
Matul il-perjodu meqjus, l-industrija tal-Unjoni reġgħet iggwadanjat iktar fis-sehem mis-suq, li żdied minn 40-45 % fl-2008 għal 50-55 % fl-ERIP, jiġifieri żieda ta' 24 %. Din iż-żieda hija dovuta l-iktar għat-tnaqqis fil-konsum kif ukoll il-volum tal-importazzjoni Ċiniża u ż-żieda parallela fil-volum ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni.
Tabella 10
2008
2009
2010
ERIP (2011)
L-ishma mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni
40 % - 45 %
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
L-indiċi
100
107
101
124
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju u l-bażi ta’ dejta 14(6)
(e) It-tkabbir
(128)
Il-konsum tal-Unjoni naqas bejn l-2008 u l-ERIP. B'mod parallel, il-volum tal-bejgħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni żdied b'10 % u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni żdied b'24 %. Bl-istess mod, il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdiedet b’4 %, l-investiment iktar mill-rdoppja (premessa (141) taħt) u l-impjiegi żdiedu b’10 % (premessa (129) taħt) matul l-istess perjodu. Għaldaqstant, jista’ jiġi konkluż li l-industrija tal-Unjoni esperjenzat xi tkabbir tul il-perjodu kkunsidrat.
(f) L-impjiegi
(129)
L-impjiegi u x-xejriet fl-impjiegi għall-industrija totali tal-Unjoni ġew stmati billi ġew estrapolati l-figuri disponibbli fir-rigward tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw. B'konformità maż-żieda fil-bejgħ, il-livell ta' impjiegi tal-industrija tal-Unjoni juri żieda ta' 10 % bejn l-2008 u l-ERIP.
Tabella 11
2008
2009
2010
ERIP (2011)
L-impjiegi għall-prodott simili
655
672
736
722
L-indiċi
100
102
112
110
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(g) Il-produttività
(130)
Il-produttività tal-forza tax-xogħol tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala l-produzzjoni (biċċiet) għal kull persuna impjegata fis-sena, naqset b'6 % fil-perjodu meqjus. Dan huwa marbut mal-fatt li l-produzzjoni żdiedet b'rata inqas mill-impjiegi.
Tabella 12
2008
2009
2010
ERIP (2011)
Il-produttività (000 biċċa għal kull impjegat)
7,6
7,3
6,9
7,2
L-indiċi
100
95
90
94
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(h) Il-kobor tal-marġni tad-dumping u l-irkupru mid-dumping fl-imgħoddi
(131)
Il-marġni tad-dumping li nstab kienu ferm ogħla mil-livell de minimis. Rigward l-impatt tal-kobor tal-marġni tad-dumping propji fuq l-industrija tal-Unjoni, minħabba b'mod partikolari l-volumi u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-PRC, l-impatt ma jistax jitqies negliġibbli.
(132)
Rigward l-effetti tad-dumping fl-imgħoddi, filwaqt li l-indikaturi eżaminati hawn fuq juri xi titjib, jipprovdu wkoll evidenza li l-industrija tal-Unjoni għadha fraġli u vulnerabbli.
6.2. L-indikaturi mikroekonomiċi
(a) Il-prezzijiet u fatturi oħrajn li jaffettwaw il-prezzijiet
(133)
Il-prezz medju tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun lill-klijenti mhux relatati fl-Unjoni żviluppa kif muri fit-tabella hawn taħt. Il-prezzijiet medji baqgħu relattivament stabbli tul il-perjodu meqjus, għad li bi tnaqqis żgħir fl-RIP. Kif intqal iktar 'il fuq, din iż-żieda ħabtet mal-impożizzjoni ta' miżuri anti-dumping fir-rigward ta' Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabella 13
2008
2009
2010
ERIP (2011)
Il-prezz ta' unità fis-suq tal-Unjoni (EUR/biċċa)
10,9
10,7
10,9
11,2
L-indiċi
100
98
100
103
Il-kost ta' produzzjoni ta' unità (EUR/biċċa)
10,9
10,5
11,0
11,4
L-indiċi
100
96
101
105
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(134)
Il-prezzijiet ta' bejgħ isegwu x-xejriet fil-prezzijiet tal-materja prima ewlenija (jiġifieri l-azzar). Il-prezzijiet tal-bejgħ u l-ispejjeż baqgħu relattivament stabbli tul il-perjodu meqjus, għad li l-ispejjeż naqsu ftit iktar mill-prezzijiet tal-bejgħ, u ħallew impatt negattiv fuq is-sitwazzjoni tal-profitabilità tal-industrija tal-Unjoni bejn l-2008 u l-ERIP. Madankollu, l-industrija tal-Unjoni ma kinitx f'qagħda li żżid il-prezzijiet tagħha għal-livelli sostenibbli iżda kienet imġiegħla tniżżel il-prezzijiet biex tilħaq il-prezzijiet baxxi tal-importazzjonijiet Ċiniżi biex terġa' tiggwadanja s-sehem mis-suq f'perjodu ta' konsum nieqes.
(b) Il-kost lavorattiv
(135)
Il-pagi medji baqgħu stabbli tul il-perjodu meqjus, filwaqt li l-kost unitarju tal-produzzjoni żdied bi 3 % (tabella 13 fuq).
Tabella 14
EUR / impjegat
2008
2009
2010
ERIP (2011)
Il-paga medja
20 669
19 377
19 885
20 523
L-indiċi
100
94
96
99
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(c) L-istokkijiet
(136)
Il-volum ta' stokkijiet żdied matul il-perjodu meqjus. Il-livell ta' stokkijiet kien 56 % ogħla fl-ERIP fir-rigward tal-livelli tagħhom fl-2008.
Tabella 15
F''000 biċċa
2008
2009
2010
ERIP (2011)
L-istokk tal-għeluq
94
137
184
146
L-indiċi
100
147
197
156
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(d) Il-profitabilità u r-redditu fuq l-investimenti
(137)
L-industrija tal-Unjoni rnexxielha żżid il-profitabilità tagħha bi ftit bejn l-2008, meta kienet f'punt ta' ekwilibriju, u l-2009 meta żdiedet għal 2 %. Madankollu, il-profitabilità reġgħet naqset fl-2010 u kompliet ukoll matul l-ERIP meta laħqet -1,7 %. Madankollu, il-profitabilità naqset bi kważi 2 % tul il-perjodu meqjus. Kif intqal iktar 'il fuq fil-premessa (134) dan kien dovut l-iktar għall-fatt li l-industrija tal-Unjoni ma rnexxilhiex iżżid il-prezzijiet ta' bejgħ tagħha b'konformità maż-żieda fl-ispejjeż peress li kienet imġiegħla tnaqqas il-prezzijiet biex tlaħħaq mal-prezzijiet baxxi tal-importazzjonijiet Ċiniżi sabiex terġa' tiggwadanja s-sehem mis-suq tagħha.
(138)
Ir-redditu fuq l-investimenti (ROI), mogħti bħala l-profitt f'perċentwal tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti, segwa bejn wieħed u ieħor ix-xejra tal-profitabilità. Żdied bejn l-2008 u l-2009, u naqas mill-2009 għall-ERIP. It-tnaqqis fl-ROI nħass iktar mit-tnaqqis fil-livelli ta' profitabilità minħabba żieda fl-investimenti kif muri fil-premessa (141) iktar 'il quddiem.
Tabella 16
2008
2009
2010
ERIP (2011)
Il-profitabilità
(% tal-bejgħ nett)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
L-indiċi
100
102
99
98
ROI (il-profitt f'% tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
L-indiċi
100
200
84
22
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(e) Il-fluss ta' flus u l-ħila li jżidu l-kapital
(139)
Il-fluss ta' flus nett mill-attivitajiet operatorji, li hija l-ħila li l-industrija tiffinanzja l-attivitajiet tagħha stess, espressi bħala perċentwal tal-fatturat tal-prodott simili, tjieb b'konformità mal-profitabilità mil-livell ta' ekwilibriju fl-2008 għal 5 % fl-2009. Niżel għal 3 % fl-2010 u kien negattiv matul l-ERIP.
Tabella 17
2008
2009
2010
ERIP (2011)
Il-fluss ta' flus
(% tal-fatturat)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(140)
Ma kien hemm ebda indikazzjoni partikolari li l-industrija tal-Unjoni kienet tiltaqa' ma’ diffikultajiet biex iżżid il-kapital.
(f) L-investimenti
(141)
L-investimenti annwali fil-produzzjoni tal-prodott simili mill-produtturi fil-kampjun żdiedu b'iktar mid-doppju bejn l-2008 u l-ERIP. Żdiedu b'mod kostanti bejn l-2008 u l-2009. Iż-żieda fl-investimenti tista' tiġi spjegata mill-isforzi ta' ristrutturar li saru mill-industrija tal-Unjoni billi investiet fil-proċess ta' produzzjoni tagħhom biex tagħmilhom iktar kompetittivi. Bejn l-2010 u l-ERIP kien hemm tnaqqis filwaqt li l-livell ta' investimenti baqa' għoli b'mod konsiderevoli meta mqabbel mal-2008.
Tabella 18
2008
2009
2010
ERIP (2011)
L-investimenti netti ( 000 EUR)
239
504
1 046
569
L-indiċi
100
211
438
239
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
7. Il-konklużjoni dwar il-korriment
(142)
L-analiżi tal-indikaturi makroekonomiċi turi sinjali ta' titjib b’mod partikolari f'termini ta' produzzjoni u volumi ta' bejgħ kif ukoll is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni tul il-perjodu meqjus. Fl-istess ħin, uħud mill-iktar indikaturi mikroekonomiċi relevanti naqsu bħall-profitabilità u r-redditu fuq l-investimenti. Il-prezzijiet tal-bejgħ, għad li qed jiżdiedu ftit ma jistgħux jilħqu livelli sostenibbli u jlaħħqu maż-żieda fil-kost ta' produzzjoni. Dan huwa dovut l-iktar għall-fatt li s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi baqa' f'livelli għoljin matul il-perjodu meqjus, billi l-importazzjonijiet Ċiniżi kienu wkoll bi prezzijiet baxxi li l-industrija tal-Unjoni kellha ssegwi biex terġa' tiggwadanja s-sehem mis-suq.
(143)
Għaldaqstant, il-miżuri kontra l-PRC għenu biss parzjalment lill-industrija tal-Unjoni sabiex tirkupra mid-danni mġarrba.
(144)
Minħabba din l-analiżi ta' hawn fuq, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni tjiebet u ma jidher li kien qed iseħħ ebda dannu materjali. Minkejja dan, minkejja xejriet li jidhru pożittivi u l-isforzi notevoli ta' ristrutturar, l-industrija tal-Unjoni għadha fraġli u vulnerabbli.
F. IL-PROBABILITÀ TA' RIKORRENZA TAD-DANNI
1. Il-kummenti preliminari
(145)
Kif intqal iktar 'il fuq fil-premessi (51) sa (52), fir-rigward tal-kooperazzjoni batuta tal-produtturi esportaturi Ċiniżi, l-analiżi rigward is-suq domestiku Ċiniż u l-esportazzjonijiet mill-PRC lejn pajjiżi terzi oħrajn kellha toqgħod fuq l-informazzjoni disponibbli, jiġifieri informazzjoni ppubblikata fil-qafas tal-analiżi sunset ta’ Ġunju 2010 imwettqa mill-Kummissjoni għall-Kummerċ Internazzjonali tal-Istati Uniti (“analiżi sunset tal-Istati Uniti”).
(146)
Matul il-perjodu meqjus, l-industrija tal-Unjoni kienet f'sitwazzjoni fraġli u vulnerabbli, kienet għadha esposta għall-effett dannuż tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping mill-PRC.
(147)
B'konformità mal-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat ġew valutati sabiex jiġi stabbilit jekk kienx hemm probabilità ta' rikorrenza tad-danni, jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
2. L-impatt tal-volum imbassar ta' importazzjonijiet u l-effetti fuq il-prezz fil-każ ta' tneħħija tal-miżuri
(148)
Kif intqal iktar 'il fuq, rigward l-importazzjonijiet mill-PRC, kien hemm probabilità ta' ssoktar tad-dumping jekk il-miżuri jitħallew jiskadu. Il-volumi ta' importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-PRC aktarx li jiżdiedu bla miżuri bi prezzijiet li jwaqqugħ sew il-prezzijiet ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. L-investigazzjoni uriet li l-klijenti ewlenin tal-industrija tal-Unjoni huma bejjiegħa bl-imnut, jiġifieri supermarkets kbar li huma f'pożizzjoni ta' negozjar b'saħħitha u li ser iġibu dejjem iktar twavel għall-mogħdija mill-PRC li ferm probabbli ser jidħlu fis-seħħ bi prezzijiet ferm baxxi li huma l-oġġett ta' dumping. B'hekk, il-pressjoni fuq il-prezzijiet fuq l-industrija tal-Unjoni aktarx li jmorru għall-agħar, u dan ser iġiegħlha tnaqqas il-prezzijiet b'effett diżastruż fuq is-sitwazzjoni tal-profitabilità tagħha li diġà kienet negattiva matul l-ERIP.
(149)
B'hekk, fl-isfond tas-sitwazzjoni fraġli u vulnerabbli tal-industrija tal-Unjoni, il-volumi ikbar u l-effetti fuq il-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-PRC jirriżultaw f'telf finanzjarju qawwi u tnaqqis fis-sehem mis-suq.
(150)
L-imġiba ta' esportatur Ċiniż li fl-imgħoddi bbenefika minn rata ta' dazju ta' 0 %, Since Hardware (Guangzhou) Co, tista' titqies bħala indikazzjoni soda tal-imġiba probabbli tal-esportaturi Ċiniżi, li kieku kellhom jitneħħew id-dazji. Huwa mfakkar li Since Hardware (Guangzhou) Co, li bbenefika minn dazju ta' 0 % fl-imgħoddi (minn April 2007 sa Diċembru 2010) żied b'mod notevoli l-esportazzjonijiet tiegħu lejn l-Unjoni bi prezzijiet li b'mod sostanzjali kienu l-oġġett ta' dumping li waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul dak il-perjodu. Kif intqal qabel, investigazzjoni anti-dumping rigward din il-kumpanija rriżultat fl-impożizzjoni ta' dazju anti-dumping definittiv ta' 35,8 %. Din l-investigazzjoni kkonkludiet ukoll li l-volum ta' importazzjonijiet minn din il-kumpanija matul il-perjodu ta' investigazzjoni ta' dik l-investigazzjoni (2009) kien irdoppja meta mqabbel mal-importazzjonijiet tal-istess kumpanija tul il-perjodu ta' investigazzjoni tal-investigazzjoni oriġinali konkluża fl-2007 (2005). L-investigazzjoni rigward Since Hardware (Guangzhou) Co kkonkludiet li b'hekk, l-industrija tal-Unjoni ġarrbet danni materjali.
(151)
Barra minn hekk, l-investigazzjoni uriet li, qabel it-tnedjia ta' din ir-reviżjoni tal-iskadenza, produtturi esportaturi Ċiniżi diġà pproponew lill-klijenti potenzjali fl-Unjoni offerti bi prezzijiet li jwaqqgħu sew il-prezzijiet ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Dan juri li huwa ferm probabbli li l-produtturi esportaturi Ċiniżi jippruvaw jidħlu fis-suq tal-Unjoni bi kwantitajiet ikbar billi jnaqqsu l-livelli tal-prezzijiet attwali tagħhom li kieku l-miżuri jitħallew jiskadu.
3. L-attraenza tas-suq tal-Unjoni, il-miżuri eżistenti f'pajjiżi terzi oħrajn u l-kapaċità ta' riżerva
(152)
Kif imsemmi hawn fuq fil-premessi (55) sa (57), l-industrija Ċiniża tat-twavel għall-mogħdija hija ferm orjentata lejn l-esportazzjonijiet u, anki wara l-impożizzjoni tal-miżuri, l-Unjoni għadha l-ikbar suq u l-iktar wieħed attraenti għalihom.
(153)
Għall-produtturi esportaturi Ċiniżi l-Istati Uniti huma t-tieni l-ikbar suq tal-esportazzjoni. Madankollu, l-aċċess għas-suq tal-Istati Uniti għadu ristrett minħabba l-eżistenza ta' miżuri anti-dumping għoljin li ġew estiżi sal-2015. Dan isaħħaħ il-probabilità li l-importazzjonijiet mill-PRC jkunu allokati lejn is-suq tal-Unjoni fi kwantitajiet ikbar jekk ma jinżammux il-miżuri.
(154)
Skont l-informazzjoni miġbura mill-Kummissjoni mill-analiżi sunset tal-Istati Uniti, hemm potenzjalment kapaċitajiet addizzjonali sostanzjali disponibbli fil-PRC u aktar kapaċità addizzjonali tista’ tiżdied faċilment fil-każ li dazji kontra d-dumping jiġu revokati minħabba li l-produzzjoni ta’ twavel għall-mogħdija fil-PRC tirrekjedi ħafna ħaddiema u kwalunwke żieda fil-produzzjoni ma teħtieġx investimenti importanti jew ħiliet speċifiċi. Għaldaqstant, fuq il-bażi tal-informazzjoni kollha disponibbli, ġie konkluż li hemm għallinqas kapaċitajiet ta’ riżerva potenzjalment sostanzjali disponibbli fil-PRC, li jistgħu jiġu diretti mill-ġdid għas-suq tal-Unjoni li kieku l-miżuri anti-dumping kellhom jitħallew jiskadu.
4. Fatturi oħrajn
4.1. L-importazzjonijiet li mhumiex l-oġġett ta' dumping mill-PRC
(155)
Kif intqal iktar 'il fuq, matul l-ERIP ma nstab ebda dumping għall-uniku esportatur Ċiniż li kkoopera li għandu dazju individwali ta' 22,7 %. Madankollu, peress li l-importazzjonijiet ta' din il-kumpanija kienu jirrappreżentaw biss sehem minimu tal-volum totali ta' importazzjoni mill-PRC, ma setgħux jitqiesu bħala importanti u ma setgħux jitqiesu li kkontribwixxew għas-sitwazzjoni dgħajfa tal-industrija tal-Unjoni matul l-ERIP.
(156)
Ġie stabbilit ukoll li l-importazzjonijiet minn din il-kumpanija ma kinux qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul l-ERIP.
4.2. L-importazzjonijiet mill-Ukraina
(157)
Kif intqal iktar 'il fuq, l-importazzjonijiet ta' twavel għall-mogħdija li joriġinaw mill-Ukraina żdiedu b'24 %. Dan irriżulta f'żieda żgħira tas-suq korrispondenti tul il-perjodu meqjus.
(158)
Madankollu, il-prezz medju ta' importazzjoni żdied minn 2008 sal-ERIP b'14 %, u laħaq l-istess livell ta' prezz bħall-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul l-ERIP.
(159)
Għaldaqstant, is-sitwazzjoni dgħajfa tal-industrija tal-Unjoni ma tistax tiġi spjegata bl-importazzjonijiet ta' twavel għall-mogħdija mill-Ukraina. Bl-istess mod, mhuwiex probabbli li l-importazzjonijiet mill-Ukraina jikkontribwixxu għar-rikorrenza tad-dannu jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
4.3. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn mhux soġġetti għal miżuri
(160)
Il-volum ta' importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn mhux soġġetti għal miżuri żdied tul il-perjodu meqjus, għad li hemm tnaqqis żgħir bejn l-2010 u l-ERIP. Din iż-żieda fil-volum ta' importazzjoni kienet tfisser ukoll żieda fis-sehem mis-suq matul l-istess perjodu, minn 5-10 % għal 15-20 %.
(161)
Għad li l-livelli tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet ta' pajjiżi terzi oħrajn kienu inqas mill-prezzijiet medji tal-industrija tal-Unjoni, kienu ogħla mill-prezzijiet medji ta' importazzjoni mill-PRC kif stabbiliti matul l-investigazzjoni attwali.
(162)
Minkejja dan li ntqal hawn fuq, l-importazzjonijiet mill-PRC aktarx li jiżdiedu b'mod notevoli bi prezzijiet li huma l-oġġett ta' dumping u li jwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni. Tabilħaqq, l-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet medji ta' importazzjoni mill-PRC bla dazju anti-dumping kienu qed iwaqqgħu l-prezzijiet ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni b'madwar 20 %. Għalhekk, l-importazzjonijiet mill-PRC huma mistennija jidħlu fis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet inqas mill-prezz medju tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn, jekk jitħallew jiskadu l-miżuri, kif diġà kien il-każ matul l-ERIP. Għalhekk, ġie konkluż li l-importazzjonijiet minn swieq ta' pajjiżi terzi, għad li kellhom l-istess impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, ma jistgħux jinvalidaw il-konklużjoni tal-probabilità ta' rikorrenza ta' dumping dannuż mill-importazzjonijiet Ċiniżi jekk jitħallew jiskadu l-miżuri.
4.4. It-tnaqqis fil-konsum
(163)
Huwa osservat li t-tnaqqis apparenti fil-konsum bejn l-2010 u l-ERIP huwa dovut l-iktar għall-effett statistiku tat-tnaqqis fl-importazzjonijiet ikkawżati mill-impożizzjoni ta' miżuri anti-dumping kontra Since Hardware (Guangzhou) Co. Matul l-istess perjodu, l-industrija tal-Unjoni rnexxielha żżid il-volum ta' bejgħ u s-sehem mis-suq tagħha. Għaldaqstant, it-tnaqqis fil-konsum ma setax kellu impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
5. Konklużjoni dwar il-probabbiltà tar-rikorrenza tal-korriment
(164)
L-investigazzjoni stabbilixxiet probabilità ta' rikorrenza ta' danni jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
(165)
Wara li ttieħdu f'kunsiderazzjoni l-livell ta' dumping li għadu eżerċitat mill-produtturi esportaturi Ċiniżi, l-attraenza tas-suq tal-Unjoni, l-imġiba fl-imgħoddi tal-produttur esportatur Ċiniż Since Hardware (Guangzhou) Co evidenzjata fl-investigazzjoni konkluża f'Diċembru 2010, il-possibilità li l-produtturi Ċiniżi jżidu l-kapaċità faċilment f'każ ta' żieda fid-domanda, l-orjentazzjoni b'saħħitha lejn l-esportazzjoni tal-produtturi Ċiniżi u l-istrateġiji tagħhom fil-prezzijiet, jekk il-miżuri jitħallew jiskadu, aktarx li l-industrija tal-Unjoni tħabbat wiċċha ma' żieda ta' importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta' dumping, li jwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b'mod notevoli. F'dan il-każ, mhux talli s-sitwazzjoni diġà diffiċli tal-industrija tal-Unjoni f'termini ta' profitabilità hija mistennija tmur għall-agħar, iżda aktarx li jintilef anki wħud mit-titjib riċenti fil-prestazzjoni ġenerali tal-industrija tal-Unjoni.
G. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. L-introduzzjoni
(166)
B'konformità mal-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie mistħarreġ jekk l-impożizzjoni ta' miżuri anti-dumping fuq l-importazzjonijiet ta' twavel għall-mogħdija li joriġinaw mill-PRC wara s-sejbiet ta' din ir-reviżjoni tal-iskadenza tkunx kontra l-interess tal-Unjoni sħiħa. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament ta' kull wieħed mill-bosta interessi involuti. Il-partijiet interessati kollha ngħataw l-opportunità li jispjegaw il-fehmiet tagħhom skont l-Artikolu 21(2) tar-Regolament bażiku.
(167)
Din l-investigazzjoni hija reviżjoni li tanalizza sitwazzjoni li fiha diġà hemm fis-seħħ miżuri anti-dumping. Għaldaqstant tippermetti sabiex issir il-valutazzjoni ta' kwalunkwe impatt negattiv żejjed fuq il-partijiet ikkonċernati mill-miżuri anti-dumping attwali.
(168)
Huwa osservat ukoll li huwa propost li jintemm il-proċediment anti-dumping fir-rigward tal-importazzjonijiet ta' twavel għall-mogħdija li joriġinaw mill-Ukraina li jwassal għal aċċess ikbar tal-importazzjonijiet ta' pajjiżi terzi bla restrizzjonijiet għas-suq tal-Unjoni.
(169)
Fuq din il-bażi, ġie mistħarreġ jekk, minkejja l-konklużjonijiet dwar il-probabilità ta' rikorrenza ta' dumping dannuż, kienx hemm raġunijiet validi li jwasslu għall-konklużjoni li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li żżomm miżuri kontra l-importazzjonijiet li joriġinaw mill-PRC.
2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni u produtturi oħrajn tal-Unjoni
(170)
L-industrija tal-Unjoni wriet li hija industrija vijabbli. Dan kien ikkonfermat mill-iżvilupp pożittiv tas-sitwazzjoni ekonomika tagħha osservata matul il-perjodu meqjus, parzjalment minħabba l-isforzi tagħha sabiex tkun iktar kompetittiva u l-miżuri fis-seħħ. Jista' jiġi raġonevolment mistenni li l-industrija tal-Unjoni ser tkompli tibbenefika mill-miżuri li ser jinżammu. Jekk ma jinżammux il-miżuri kontra l-importazzjonijiet li joriġinaw mill-PRC, aktarx li l-industrija tal-Unjoni ġġarrab dannu materjali minn volumi sostanzjali ta' importazzjonijiet mill-PRC li huma l-oġġett ta' dumping, u dan jikkaġuna tgħarriq serju tas-sitwazzjoni finanzjarja tagħha minħabba l-marġni ta' twaqqigħ tal-prezz stabbiliti matul l-ERIP. Ir-rati ta' profitabilità li diġà huma negattivi, ir-redditu fuq l-investimenti u l-istokks ser ikomplu jmorru għall-agħar u finalment ser iwasslu għall-għajbien probabbli tal-industrija tal-Unjoni.
(171)
B'hekk, huwa konkluż li ż-żamma tal-miżuri anti-dumping kontra l-PRC jkunu fl-interess tal-industrija tal-Unjoni b'mod ċar.
3. L-interess ta’ partijiet oħrajn
(172)
L-ebda wieħed mill-15-il importatur/negozjant ma kkoopera. Ħadd milli partijiet interessati potenzjali l-oħrajn ma nnotifika lilu nnifsu waqt l-investigazzjoni. Ma hemm ebda evidenza li tissuġġerixxi li l-miżuri fis-seħħ jaffettwaw b'mod konsiderevoli lill-importaturi jew il-konsumaturi tal-prodott ikkonċernat. F'dan il-kuntest, jista' jiġi raġonevolment supponut li l-klijenti ewlenin, jiġifieri l-ħwienet ta' bejgħ kbar tal-imnut, ser ikunu jistgħu jgħaddu kawlunkwe żieda fil-prezzijiet li tirriżulta mid-dazji anti-dumping lill-konsumatur finali bla ma jħallu impatt sostanzjali fuq il-perċezzjoni tal-konsumaturi.
4. Il-konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(173)
Fuq din il-bażi, jista' jiġi konkluż li ma hemm ebda raġuni valida li tindika biċ-ċar li ż-żamma tal-miżuri kontra l-PRC tmur kontra l-interess ġenerali tal-Unjoni.
H. IL-MIŻURI ANTI-DUMPING
(174)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa dwar il-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom huwa maħsub li jiġu rakkomandati l-miżuri eżistenti fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mill-PRC u t-tneħħija tal-miżuri fis-seħħ fuq importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mill-Ukraina. Ingħataw ukoll perjodu biex jagħmlu rappreżentazzjonijiet sussegwenti għal din id-divulgazzjoni.
(175)
Minn dan li ntqal hawn fuq joħroġ li, kif stipulat fl-Artikolu 11(2) u l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, il-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta' twavel għall-mogħdija li joriġinaw mill-PRC għandhom jinżammu u li d-dazju anti-dumping fis-seħħ fuq l-importazzjonijiet ta' twavel għall-mogħdija li joriġinaw mill-Ukraina għandu jitħalla jiskadi,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B'hekk huwa impost dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta' twavel għall-mogħdija, kemm jekk bis-saqajn jew mingħajrhom, b’wiċċ jew le minn fejn joħroġ il-fwar u/jew is-sħana u/jew l-arja, inkluż it-twavel għall-kmiem, u partijiet essenzjali minnhom, jiġifieri s-saqajn, il-wiċċ, u fejn tisserraħ il-ħadida li fil-preżent jaqgħu fi ħdan il-kodiċijiet tan-NM ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 u ex 8516 90 00 (kodiċijiet TARIC 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 u 8516900051) u li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju anti-dumping definittiv applikabbli għal-prezz nett u ħieles fil-fruntiera tal-Komunità, qabel id-dazju, għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u manifatturati mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Il-pajjiż
Il-manifattur
Ir-rata tad-dazju(%)
Il-kodiċi TARIC addizzjonali
Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
All other companies
42,3
A999
3. Sakemm ma jiġix speċifikat b'xi mod ieħor, għandhom ikunu japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji tal-importazzjonijiet.
Artikolu 2
Il-proċediment anti-dumping li jikkonċerna importazzjonijiet ta’ twavel għall-mogħdija li joriġinaw fl-Ukraina huwa bil-preżenti tterminat u l-miżuri anti-dumping imposti fuq l-Ukraina bir-Regolament (KE) Nru 452/2007 huwa revokati minn issa.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-15 ta’ Lulju 2013.