PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. dubna 2014
o převodu jednotek přiděleného množství na účet smluvní strany Kjótského protokolu v registru Finska
(oznámeno pod číslem C(2014) 2475)
(2014/224/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/358/ES ze dne 25. dubna 2002 o schválení Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu jménem Evropského společenství a o společném plnění závazků z něj vyplývajících (1), a zejména na článek 3 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím Komise 2006/944/ES (2) se stanoví příslušné úrovně emisí pro Unii a její členské státy pro první závazné období v rámci Kjótského protokolu.
(2)
Rozhodnutí Komise 2010/778/EU (3) mění rozhodnutí 2006/944/ES tím, že stanoví příslušné konečné úrovně emisí přidělené Unii a každému členskému státu a že uvádí, že konečný aritmetický rozdíl 19 357 532 tun ekvivalentu oxidu uhličitého mezi úrovněmi emisí Unie a součtem úrovní emisí členských států vydá Unie jako jednotky přiděleného množství. Dále uvedené rozhodnutí stanoví, že z registru Unie bude převedeno 5 milionů těchto jednotek přiděleného množství na účet smluvní strany Kjótského protokolu v registru Dánska.
(3)
V souvislosti s přijetím rozhodnutí 2010/778/EU bylo uznáno, že převodem pěti milionů jednotek přiděleného množství Dánsku není dotčeno vlastnictvím zbývajícího aritmetického přebytku Unie.
(4)
V prosinci 2011 bylo na 17. konferenci stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu („UNFCCC“), která se konala v Durbanu, přijato rozhodnutí 2/CMP.7 konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu („durbanské rozhodnutí“). Uvedené rozhodnutí stanoví pravidla započítávání pro odvětví využívání půdy, změny využívání půdy a lesnictví („LULUCF“) pro druhé závazné období v rámci Kjótského protokolu („Kjótský protokol“) k UNFCCC.
(5)
Durbanské rozhodnutí se podstatně odchyluje od předchozích pravidel započítávání dohodnutých v rámci Kjótského protokolu pro první závazné období. Rozhodnutí 16/CMP.1 konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu přijaté na 11. zasedání konference smluvních stran UNFCCC, které se konalo v Montrealu v prosinci roku 2005, stanoví limity uvedené v příloze uvedeného rozhodnutí pro účely závazků smluvních stran v rámci prvního závazného období Kjótského protokolu. Rozhodnutí 16/CMP.1 dále stanoví, že strany mohou tyto limity překročit, a to kompenzací čistých emisí („debety“) z činností zalesňování, opětovného zalesňování a odlesňování podle čl. 3 odst. 3 Kjótského protokolu čistým pohlcením („kredity“) z činností obhospodařování lesů podle čl. 3 odst. 4 Kjótského protokolu. Toto pravidlo započítávání se běžně označuje jako pravidlo kompenzace. Durbanské rozhodnutí takové pravidlo kompenzace pro druhé závazné období v rámci Kjótského protokolu nestanoví.
(6)
Pravidla započítávání uvedená v durbanském rozhodnutí stanoví limit pro využívání kreditů, které pocházejí z činností obhospodařování lesů, aby byl zohledněn závazek ke zmírnění změny klimatu ve druhém závazném období v rámci Kjótského protokolu. Podle uvedeného rozhodnutí smluvní strana nemůže ve svém referenčním roce nebo referenčním období pro splnění svého závazku ke zmírnění změny klimatu využít větší množství kreditů z činností obhospodařování lesů, než které odpovídá 3,5 % emisí této smluvní strany, s výjimkou odvětví LULUCF.
(7)
Změny pravidel započítávání pro LULUCF stanovené v durbanském rozhodnutí mají podstatný dopad na způsob, jakým smluvní strany vykazují činnosti LULUCF pro druhé závazné období. Z důvodu zeměpisných rozdílů v odvětví využívání půdy a velké rozmanitosti vnitrostátních okolnosti v tomto ohledu se dopad mezi členskými státy značně liší. Vyloučení pravidla náhrady z pravidel započítávání stanovených v durbanském rozhodnutí má dopad na plnění závazků smluvních stran v rámci druhého závazného období Kjótského protokolu. Platí to zejména pro země s rozsáhlým lesním porostem, vzhledem ke skutečnosti, že podmínky v odvětví LULUCF se v jednotlivých zemích liší.
(8)
Ve svých závěrech ze dne 9. března 2012 Rada uznává dopad změn pravidel vykazování kompenzace pro druhé závazné období Kjótského protokolu, a to tím, že uznává „zvláštní situaci zemí s rozsáhlým lesním porostem, zejména pokud jde o omezené možnosti pokrytí emisí ze zalesňování, opětovného zalesňování a odlesňování narůstajícími propady z obhospodařování lesů“. Rada zároveň vyzvala Komisi, „aby se pokusila najít možnosti vedoucí k uspokojivému řešení při zajištění ekologické vyváženosti“.
(9)
Zvláštní situace zemí s rozsáhlým lesním porostem byla uznána také Radou v roce 2012 v rámci postupu vedoucího k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 529/2013/EU ze dne 21. května 2013 o pravidlech započítávání týkajících se emisí skleníkových plynů a jejich pohlcení v důsledku činností souvisejících s využíváním půdy, změnami ve využívání půdy a lesnictvím a o informacích o opatřeních týkajících se těchto činností (4), což odráží odkaz na podmínky životního prostředí v zemích s rozsáhlým lesním porostem v odůvodnění daného rozhodnutí.
(10)
Finsko opakovaně vyjádřilo obavy týkající se jeho debetů z odlesňování pro odvětví LULUCF v důsledku změny pravidla kompenzace v durbanském rozhodnutí. Zdá se, že Finsko je ovlivněno použitím durbanského rozhodnutí zvláštním a jedinečným způsobem. Ze současných posouzení vyplývá, že Finsko je jediným členským státem, pro nějž by roční limit 3,5 % znamenal, že při započtení svého závazku ve druhém závazném období Kjótského protokolu nemůže pokrýt své debety vyplývající z činností zalesňování, opětovného zalesňování a odlesňování kredity pocházejícími z činností obhospodařování lesů.
(11)
S cílem zohlednit zvláštní a jedinečnou situaci Finska by Unie měla Finsku převést celkové množství, které by nemělo překročit deset milionů jednotek přiděleného množství z aritmetického přebytku stanoveného rozhodnutím 2006/944/ES ve znění rozhodnutí 2010/778/EU. Toto celkové množství by mělo sloužit pouze jako jednorázová kompenzace poskytnutá Finsku z důvodu dopadu změny pravidla kompenzace, a to v rozsahu, který je nezbytný k tomu, aby Finsko mohlo plnit své závazky druhého závazného období v rámci Kjótského protokolu.
(12)
Tento převod by měl být uskutečněn co nejdříve a před koncem období přizpůsobení pro první závazné období v rámci Kjótského protokolu, za předpokladu, že v registru Unie jsou k dispozici jednotky přiděleného množství, a když bude urovnán nebo vyřešen závazek týkající se Chorvatska, jak je stanoveno v Protokolu o některých ujednáních týkajících se případného jednorázového převodu jednotek přiděleného množství vydaných podle Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu na Chorvatskou republiku a související kompenzace ke Smlouvě o přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (5).
(13)
Využívání těchto jednotek přiděleného množství Finskem nesmí překročit kredity pocházející z činností obhospodařování lesů ve Finsku, které se nesmí používat v souladu s bodem 13 přílohy durbanského rozhodnutí. Komise náležitě zvážila závazek Finska zrušit jakékoliv jednotky přiděleného množství zbývajícího z tohoto převodu na konci druhého závazného období.
(14)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Aby Finsku bylo umožněno splnit své závazky v druhém závazném období v rámci Kjótského protokolu, bude mu poskytnuto maximálně deset milionů (10 000 000) jednotek přiděleného množství uvedených v článku 2 rozhodnutí 2006/944/ES.
Ústřední správce registru Unie převede co nejdříve a před koncem období přizpůsobení pro první závazné období v rámci Kjótského protokolu celkové množství, které nepřekročí deset milionů EUR (10 000 000) těchto jednotek přiděleného množství, na účet smluvní strany Kjótského protokolu v registru Finska.
2. Převod uvedený v odstavci 1 bude proveden v závislosti na dostupnosti jednotek přiděleného množství v registru Unie, a když bude urovnán nebo vyřešen závazek týkající se Chorvatska, jak je stanoveno v Protokolu o některých ujednáních týkajících se případného jednorázového převodu jednotek přiděleného množství vydaných podle Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu na Chorvatskou republiku a související kompenzace ke Smlouvě o přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 16. dubna 2014.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-16 ta' April 2014
dwar it-trasferiment tal-unitajiet tal-ammont assenjat lill-Parti tal-Protokoll ta' Kjoto li għandha kont fir-reġistru tal-Finlandja
(notifikata bid-dokument C(2014) 2475)
(2014/224/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2002/358/KE tal-25 ta' April 2002 dwar l-approvazzjoni f'isem il-Komunità Ewropea, tal-Protokoll ta' Kjoto għall-Konvenzjoni Kwadru tan-Nazzjonijiet Uniti dwar it-Tibdil fil-Klima u t-twettiq konġunt tal-obbligi tiegħu (1), u b'mod partikulari l-Artikolu 3 tagħha,
Billi:
(1)
Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2006/944/KE (2) tiddetermina l-livelli rispettivi ta' emissjonijiet allokati lill-Unjoni u lill-Istati Membri tagħha għall-ewwel perjodu ta' impenn tal-Protokoll ta' Kjoto.
(2)
Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2010/778/UE (3) temenda d-Deċiżjoni 2006/944/KE billi tistabbilixxi l-livelli rispettivi finali tal-emissjonijiet allokati lill-Unjoni u lil kull Stat Membru u billi tipprevedi li d-differenza aritmetika finali bejn il-livelli tal-emissjonijiet tal-Unjoni u s-somma tal-livelli tal-emissjonijiet tal-Istati Membri, li hija ta' 19 357 532 tunnellata ta' ekwivalenti għad-dijossidu tal-karbonju, tinħareġ bħala unitajiet ta' ammont assenjat mill-Unjoni. Barra minn hekk, dik id-Deċiżjoni tipprevedi li ħames miljun unità minn fost dawn l-unitajiet tal-ammont assenjat mir-Reġistru tal-Unjoni jiġu ttrasferiti lill-Parti tal-Protokoll ta' Kjoto li għandha kont fir-reġistru tad-Danimarka.
(3)
Fil-kuntest tal-adozzjoni tad-Deċiżjoni 2010/778/UE, ġie rrikonoxxut li t-trasferiment tal-ħames miljun unità tal-ammont assenjat lid-Danimarka huwa mingħajr ħsara għas-sjieda tal-bilanċ favorevoli aritmetiku tal-Unjoni li jkun għad fadal.
(4)
F'Diċembru tal-2011, waqt il-laqgħa tas-17-il Konferenza tal-Partijiet għall-Konvenzjoni Qafas tan-Nazzjonijiet Uniti dwar it-Tibdil fil-Klima (“l-UNFCCC”) li saret f'Durban, ġiet adottata d-Deċiżjoni 2/CMP.7 tal-Konferenza tal-Partijiet li sservi bħala l-laqgħa tal-Partijiet tal-Protokoll ta' Kjoto (“id-Deċiżjoni ta' Durban”). Dik id-Deċiżjoni tistabbilixxi r-regoli tal-kontabbiltà għas-settur tal-użu tal-art, tat-tibdil fl-użu tal-art u tal-forestrija (“l-LULUCF”) għat-tieni perjodu ta' impenn tal-Protokoll ta' Kjoto (“il-Protokoll ta' Kjoto”) għall-UNFCCC.
(5)
Id-Deċiżjoni ta' Durban tvarja b'mod konsiderevoli mir-regoli tal-kontabbiltà ta' qabel li kienu maqbula għall-ewwel perjodu ta' impenn fil-kuntest tal-Protokoll ta' Kjoto. Id-Deċiżjoni 16/CMP.1 tal-Konferenza tal-Partijiet li sservi bħala l-laqgħa tal-Partijiet tal-Protokoll ta' Kjoto li ġiet adottata waqt il-laqgħa tal-11-il Konferenza tal-Partijiet tal-UNFCCC li saret f'Montreal f'Diċembru tal-2005 tipprevedi limiti, kif stabbilit fl-Anness ta' dik id-Deċiżjoni, għall-finijiet tal-impenji tal-Partijiet fil-kuntest tal-ewwel perjodu ta' impenn tal-Protokoll ta' Kjoto. Barra minn hekk, id-Deċiżjoni 16/CMP.1 tipprevedi l-possibbiltà li l-Partijiet jaqbżu dawk il-limiti billi jikkumpensaw għall-emissjonijiet netti (“id-debiti”) li jkunu ġejjin mill-attivitajiet tal-afforestazzjoni, ir-riforestazzjoni u d-deforestazzjoni skont l-Artikolu 3(3) tal-Protokoll ta' Kjoto bl-assorbimenti netti (“il-krediti”) li jkunu ġejjin mill-attivitajiet tal-ġestjoni tal-foresti skont l-Artikolu 3(4) tal-Protokoll ta' Kjoto. Dik ir-regola tal-kontabbiltà ta' spiss tissejjaħ ir-regola tal-kumpens. Id-Deċiżjoni ta' Durban ma tipprevedix regola tal-kumpens bħal din għat-tieni perjodu ta' impenn tal-Protokoll ta' Kjoto.
(6)
Ir-regoli tal-kontabbiltà stipulati fid-Deċiżjoni ta' Durban jipprevedu limitu fuq l-użu tal-krediti li jkunu ġejjin mill-attivitajiet tal-ġestjoni tal-foresti sabiex, fit-tieni perjodu ta' impenn tal-Protokoll ta' Kjoto, jitqies l-impenn favur il-mitigazzjoni. Skont dik id-Deċiżjoni, Parti partikulari ma tistax tuża krediti li jkunu ġejjin mill-attivitajiet tal-ġestjoni tal-foresti li jkunu ekwivalenti għal iktar minn 3,5 % tal-emissjonijiet tagħha stess, minbarra dawk li ġejjin mis-settur tal-LULUCF, matul is-sena jew il-perjodu ta' referenza tagħha għall-konformità mal-impenn ta' mitigazzjoni tagħha.
(7)
Il-bidliet fir-regoli tal-kontabbiltà tas-settur tal-LULUCF stabbiliti fid-Deċiżjoni ta' Durban għandhom impatt sinifikanti fuq il-mod li bih il-partijiet iqisu l-attivitajiet tas-settur tal-LULUCF fit-tieni perjodu ta' impenn. Minħabba l-varjazzjoni ġeografika tas-settur tal-art, u d-diversità kbira fiċ-ċirkustanzi nazzjonali f'dan ir-rigward, l-impatt ivarja ħafna minn Stat Membru għall-ieħor. Il-fatt li r-regola tal-kumpens ġiet eskluża mir-regoli tal-kontabbiltà stabbiliti fid-Deċiżjoni ta' Durban jaffettwa t-twettiq tal-impenji tal-Partijiet fil-kuntest tat-tieni perjodu ta' impenn tal-Protokoll ta' Kjoto. Din is-sitwazzjoni hija ta' rilevanza b'mod speċjali għal dawk il-pajjiżi li għandhom ħafna foresti, minħabba li l-kundizzjonijiet fis-settur tal-LULUCF ivarjaw minn pajjiż għall-ieħor.
(8)
Fil-konklużjonijiet tiegħu tad-9 ta' Marzu 2012, il-Kunsill jagħraf l-impatt tal-bidliet fir-regola tal-kontabbiltà msejħa r-regola tal-kumpens għat-tieni perjodu ta' impenn tal-Protokoll ta' Kjoto, billi jirrikonoxxi “l-fatturi partikulari tal-pajjiżi b'ħafna foresti, b'mod speċjali f'dak li għandu x'jaqsam mal-possibbiltajiet limitati li jagħmlu tajjeb għall-emissjonijiet mill-afforestazzjoni, mir-riforestazzjoni u mid-deforestazzjoni bl-assorbiment tal-karbonju minn bjar dejjem ikbar li ġejjin mill-ġestjoni tal-foresti”. Fl-istess ħin, il-Kunsill stieden lill-Kummissjoni “tesplora l-għażliet bil-ħsieb li tinstab soluzzjoni sodisfaċenti filwaqt li tiġi żgurata l-integrità ambjentali”.
(9)
Fl-2012, il-Kunsill irrikonoxxa wkoll is-sitwazzjoni speċifika tal-pajjiżi b'ħafna foresti fil-proċess li wassal għall-adozzjoni tad-Deċiżjoni Nru 529/2013/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta' Mejju 2013 dwar regoli tal-kontabilità dwar l-emissjonijiet u l-assorbimenti tal-gassijiet serra li jirriżultaw mill-attivitajiet relatati mal-użu tal-art, mat-tibdil fl-użu tal-art u mal-forestrija u dwar informazzjoni li tikkonċerna l-azzjonijiet relatati ma' dawk l-attivitajiet (4), kif rifless fir-referenza għall-kundizzjonijiet ambjentali tal-pajjiżi b'ħafna foresti inkluża fil-preambolu ta' dik id-Deċiżjoni.
(10)
Il-Finlandja kemm-il darba esprimiet tħassib dwar id-debiti tagħha mid-deforestazzjoni għas-settur tal-LULUCF minħabba l-bidla fir-regola tal-kumpens li ġabet magħha d-Deċiżjoni ta' Durban. Il-Finlandja tidher li qed tiġi affettwata b'mod speċifiku u uniku mill-applikazzjoni tad-Deċiżjoni ta' Durban. Il-valutazzjonijiet attwali juru li l-Finlandja hija l-uniku Stat Membru li għalih il-limitu annwali ta' 3,5 % jkun ifisser li ma jistax ikopri d-debiti tiegħu li jkunu ġejjin mill-attivitajiet tal-afforestazzjoni, ir-riforestazzjoni u d-deforestazzjoni bil-krediti li jkunu ġejjin mill-attivitajiet tal-ġestjoni tal-foresti meta huwa jkun qed jagħti kont tal-impenn tiegħu fit-tieni perjodu ta' impenn tal-Protokoll ta' Kjoto.
(11)
Sabiex titqies is-sitwazzjoni speċjali u unika tal-Finlandja, l-Unjoni għandha tittrasferixxi lil dan il-pajjiż ammont ta' unitajiet tal-ammont assenjat mill-bilanċ favorevoli aritmetiku previst mid-Deċiżjoni 2006/944/KE, kif emendata bid-Deċiżjoni 2010/778/UE, li b'kollox m'għandux jaqbeż l-għaxar miljun unità. Dan l-ammont totali għandu jservi biss bħala kumpens ta' darba lill-Finlandja għall-impatt tal-bidla fir-regola tal-kumpens, sa fejn dan huwa meħtieġ biex dan il-pajjiż ikun jista' jikkonforma mal-impenji tiegħu tat-tieni perjodu ta' impenn tal-Protokoll ta' Kjoto.
(12)
Dak it-trasferiment għandu jsir malajr kemm jista' jkun u qabel tmiem il-perjodu ta' aġġustament (bl-Ingliż imsejjaħ “true-up period”) għall-ewwel perjodu ta' impenn tal-Protokoll ta' Kjoto, skont id-disponibbiltà tal-unitajiet tal-ammont assenjat fir-Reġistru tal-Unjoni u wara li jkun tħallas jew ġie riżolt l-impenn dwar il-Kroazja stabbilit fil-Protokoll għat-Trattat dwar l-adeżjoni tar-Repubblika tal-Kroazja mal-Unjoni Ewropea msejjaħ il-Protokoll dwar ċerti arranġamenti dwar trasferiment possibbli ta' darba ta' unitajiet ta' ammont assenjati maħruġa taħt il-Protokoll ta' Kjoto għall-Konvenzjoni Kwadru tan-Nazzjonjiet Uniti dwar it-Tibdil fil-Klima lir-Repubblika tal-Kroazja, kif ukoll il-kumpens relatat (5).
(13)
Il-Finlandja trid tuża dawk l-unitajiet tal-ammont assenjat b'mod li ma jinqabżux il-krediti li jkunu ġejjin mill-attivitajiet tal-ġestjoni tal-foresti fil-Finlandja li ma jkunux permessi għall-użu skont il-paragrafu 13 tal-Anness tad-Deċiżjoni ta' Durban. Il-Kummissjoni qieset kif xieraq l-impenn tal-Finlandja li tikkanċella kwalunkwe unità tal-ammont assenjat li jkun għad fadal minn dan it-trasferiment fi tmiem it-tieni perjodu ta' impenn.
(14)
Il-miżuri previsti f'din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar it-Tibdil fil-Klima,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Se jitqiegħed ammont massimu ta' għaxar miljun unità (10 000 000) minn fost dawk l-unitajiet tal-ammont assenjat imsemmija fl-Artikolu 2 tad-Deċiżjoni 2006/944/KE għad-dispożizzjoni tal-Finlandja sabiex dan il-pajjiż ikun jista' jikkonforma mal-impenji tiegħu tat-tieni perjodu ta' impenn tal-Protokoll ta' Kjoto.
L-Amministratur Ċentrali tar-Reġistru tal-Unjoni għandu jittrasferixxi lill-Parti tal-Protokoll ta' Kjoto li għandha kont fir-reġistru tal-Finlandja, malajr kemm jista' jkun u qabel tmiem il-perjodu ta' aġġustament għall-ewwel perjodu ta' impenn tal-Protokoll ta' Kjoto, ammont minn fost dawn l-unitajiet tal-ammont assenjat li b'kollox m'għandux jaqbeż l-għaxar miljun unità (10 000 000).
2. It-trasferiment imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jsir skont id-disponibbiltà tal-unitajiet tal-ammont assenjat fir-Reġistru tal-Unjoni u wara li jkun tħallas jew ġie riżolt l-impenn dwar il-Kroazja stabbilit fil-Protokoll għat-Trattat dwar l-adeżjoni tar-Repubblika tal-Kroazja mal-Unjoni Ewropea msejjaħ il-Protokoll dwar ċerti arranġamenti dwar trasferiment possibbli ta' darba ta' unitajiet ta' ammont assenjati maħruġa taħt il-Protokoll ta' Kjoto għall-Konvenzjoni Kwadru tan-Nazzjonjiet Uniti dwar it-Tibdil fil-Klima lir-Repubblika tal-Kroazja, kif ukoll il-kumpens relatat.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta' April 2014.