PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1106/2013
ze dne 5. listopadu 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 3. května 2013 uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) nařízením (EU) č. 418/2013 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie (dále jen „dotčená země“) do Evropské unie (dále jen „Unie“).
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 28. června 2012 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii, kteří představují více než 50 % celkové výroby některých drátů z nerezavějící oceli v Unii.
(3)
V souběžném antisubvenčním šetření Komise uložila nařízením (EU) č. 419/2013 (3) prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z dotčené země a nařízením (EU) č. 861/2013 (4) konečné vyrovnávací clo.
2. Strany dotčené šetřením
(4)
V prozatímní fázi šetření byl použit výběr vzorku u indických vyvážejících výrobců a výrobců v Unii. V prozatímní fázi se počítalo také s výběrem vzorku v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení. Jelikož však dva ze tří dovozců vybraných do vzorku neodpověděli na dotazník, nebylo možné výběr vzorků u dovozců použít. Proto byly pro konečná zjištění použity všechny dostupné informace týkající se všech spolupracujících dovozců, zejména pokud jde o zájem Unie.
(5)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že jelikož nebyl pro určení újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, zohledněn prodej od výrobců, kteří nejsou žadateli, nelze vybraný vzorek výrobců v Unii považovat za reprezentativní. Toto tvrzení bylo odmítnuto, protože vzorek byl vybrán na základě odpovědí obdržených od všech spolupracujících výrobců v Unii bez ohledu na jejich podporu stížnosti ve fázi stanovení reprezentativnosti, a byl proveden na základě objemu výroby.
(6)
Jeden vyvážející výrobce, který je ve spojení s výrobcem v Unii, podal proti podnětu námitku a požádal o individuální zjišťování, protože kvůli malému objemu vývozu nebyl do vzorku vyvážejících výrobců zařazen. Do vzorku výrobního odvětví Unie nebyl z důvodu malého objemu výroby zahrnut ani samotný výrobce v Unii. Komise s individuálním zjišťováním souhlasila, avšak vyvážející výrobce svou žádost stáhl.
(7)
Sedm indických vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požádalo o individuální zjišťování. Dva z nich odpověděli na dotazník a pět nikoli. Jeden ze dvou vyvážejících výrobců, kteří odpovědi zaslali, svoji žádost o individuální zjišťování stáhl. Komise tudíž přezkoumala žádost jednoho indického vyvážejícího výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, totiž:
-
KEI Industries Limited, Nové Dillí (dále jen „KEI“).
(8)
V prozatímní fázi nebylo u žádného z původně vybraných vyvážejících výrobců shledáno, že předložili dostatečně spolehlivé informace, a proto byl použit článek 18 základního nařízení. Komise se rozhodla rozšířit vzorek o tři společnosti, a to na základě objemu jejich vývozu a jejich ochoty spolupracovat, jakou vyjádřily po zahájení řízení. V důsledku toho Komise přešetřila odpovědi na dotazník a provedla inspekce na místě v prostorách následujících indických vyvážejících výrobců:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Harijána,
-
Macro Bars and Wires, Mumbaí, Maháráštra,
-
Nevatia Steel & Alloys, Mumbaí, Maháráštra.
(9)
S výhradou výše uvedených skutečností se 4. až 7. a 14. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
3. Období šetření a posuzované období
(10)
Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. března 2012 (dále jen „posuzované období“).
4. Následný postup
(11)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo své připomínky několik zúčastněných stran, a to tři vyvážející výrobci, jeden vyvážející výrobce, který stáhl svou žádost o individuální zjišťování, žadatel a 11 uživatelů. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. Komise nadále shromažďovala informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Všechny obdržené připomínky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
(12)
Komise všem zúčastněným stranám sdělila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě zamýšlela doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z dotčené země a konečný výběr částek zajištěných v podobě prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit. Všechny obdržené připomínky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
(13)
Po obdržení připomínek k poskytnutí konečných informací Komise informovala zúčastněné strany o změnách ve zjištěních týkajících se úrovně dumpingu některých vyvážejících výrobců. Všem stranám byla znovu poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutí dodatečných informací vyjádřit. Všechny obdržené připomínky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu. Jedna zúčastněná strana, žadatel, kritizovala skutečnost, že zjištění týkající se úrovně dumpingu některých vyvážejících výrobců byla pozměněna na základě nových údajů a připomínek obdržených po poskytnutí předběžných informací a v konečné fázi šetření. Rovněž uvedla, že byla porušena její procesní práva.
(14)
Komise se ovšem domnívala, že musí vzít informace předložené zúčastněnými stranami v úvahu a případně pozměnit zjištění, jestliže jsou připomínky odůvodněné. V žádném z těchto případů nebyly nové neověřené údaje použity ke stanovení dumpingu. Kromě toho procesní práva všech zúčastněných stran byla dodržena, neboť strany byly řádně a včas informovány a byly jim poskytnuty stejné lhůty k podání připomínek.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Podle 21. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jsou jako dotčený výrobek definovány dráty z nerezavějící oceli obsahující:
-
2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu,
-
méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiné než dráty obsahující 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99, pocházející z dotčené země.
(16)
Někteří uživatelé vyjádřili obavy ohledně zjevného nedostatečného rozlišení mezi různými typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku, neboť u všech typů výrobku existuje široký sortiment. Zejména byla vyslovena obava ohledně toho, jak by bylo možné během šetření zajistit spravedlivé srovnání všech typů. Jako u většiny šetření zahrnuje definice dotčeného výrobku širokou škálu typů výrobku, které mají stejné nebo podobné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Skutečnost, že se tyto vlastnosti mohou u různých typů výrobku lišit, může opravdu vést k tomu, že je pokryta široká škála typů. Tak je tomu i v případě stávajícího šetření. Komise vzala v úvahu rozdíly mezi typy výrobku a zajistila spravedlivé srovnání. Každému typu výrobku vyrobenému a prodanému indickými vyvážejícími výrobci bylo přiřazeno jednoznačné kontrolní číslo výrobku (product control number, „PCN“); totéž platí pro každý typ výrobku vyrobený a prodaný výrobním odvětvím Unie. Číslo bylo odvozeno z hlavních vlastností výrobku, v tomto případě z druhu oceli, pevnosti v tahu, povlaku, povrchové úpravy, průměru a tvaru. Proto byly na základě PCN porovnány typy drátů vyvážené do Unie s výrobky vyráběnými a prodávanými výrobním odvětvím Unie, které mají stejné nebo podobné vlastnosti. Všechny tyto typy spadají pod definici dotčeného výrobku a obdobného výrobku obsaženou v oznámení o zahájení řízení (5) a v prozatímním nařízení.
(17)
Jedna strana zopakovala své tvrzení, že se takzvané „vysoce technické“ typy výrobku liší od ostatních typů dotčeného výrobku a že s nimi nejsou zaměnitelné. Z toho důvodu by měly být z definice výrobku vyloučeny. Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie (6) se pro určení toho, zda jsou výrobky obdobné do té míry, že jsou součástí stejného typu výrobku, musí zejména ověřit, zda mají stejné technické a fyzikální vlastnosti, stejné základní konečné využití a stejný poměr mezi cenou a kvalitou. V tomto ohledu se musí též posoudit zaměnitelnost těchto výrobků a konkurence mezi nimi. Šetřením se však zjistilo, že tyto „vysoce technické“ typy výrobku, na které uvedená strana odkazuje, mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako ostatní výrobky zahrnuté do šetření. Jedná se o výrobky z nerezavějící oceli, dráty, jejichž výrobní postup je podobný a při jejichž výrobě se používají podobné stroje, takže výrobci mohou podle poptávky střídavě vyrábět různé varianty výrobku. I když tedy různé typy drátů nejsou přímo zaměnitelné a přímo si nekonkurují, výrobci soutěží o zakázky, v nichž jde o širokou škálu drátů z nerezavějící oceli. Navíc tyto typy výrobku s použitím podobných výrobních metod vyrábí a prodává jak výrobní odvětví Unie, tak indičtí vyvážející výrobci. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
(18)
V reakci na poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že analýza provedená Komisí v souvislosti s otázkou, zda mají být tzv. vysoce technické typy výrobku zahrnuty do šetření, byla nedostatečná. Toto tvrzení bylo zamítnuto. Šetřením se prokázalo, že vysoce technické typy výrobku spadají pod definici výrobku uvedenou v 17. bodě odůvodnění. Strana se mylně domnívala, že musejí být splněna současně všechna kritéria uvedená v judikatuře. Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie (7) má Komise při vymezování produktu široký prostor jednat podle vlastního uvážení a musí se při tomto posouzení opírat o soubor kritérií stanovených Soudem. Přitom některá kritéria mohou často, jako i v tomto případě, poukazovat jedním směrem a jiná jiným směrem; v takové situaci musí Komise provést celkové posouzení, jak učinila i v tomto případě. Zúčastněná strana se tudíž mylně domnívá, že aby mohly typy výrobku spadat pod stejnou definici výrobku, musí mít všechny vlastnosti stejné.
(19)
Několik uživatelů tvrdilo, že tzv. dráty z nerezavějící oceli „řady 200“ by měly být z definice výrobku vyloučeny. Tvrdili zejména, že tento typ výrobku výrobní odvětví Unie téměř nevyrábělo. Toto tvrzení však není podložené. Za prvé, skutečnost, že výrobní odvětví Unie nevyrábí určitý typ výrobku, není dostatečným důvodem, aby byl tento typ výrobku vyloučen z šetření, pokud je jeho výrobní postup takový, že by výrobci v Unii mohli výrobu daného typu výrobku kdykoli zahájit. Za druhé, v případě vysoce technických drátů bylo zjištěno, že tyto typy dotčeného výrobku mají stejné nebo podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako ostatní typy obdobného výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
(20)
Rovněž tvrdili, že by do definice dotčeného výrobku měl být zahrnut válcovaný drát. Nicméně válcovaný drát je surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, ze které se mohou vyrábět také jiné výrobky, například spojovací materiály a hřebíky. Tudíž se na rozdíl od dotčeného výrobku nejedná o hotový výrobek z oceli. Tvářením za studena je možné kromě jiného z válcovaného drátu vyrábět dotčený výrobek nebo obdobný výrobek. Proto válcovaný drát nemůže být zahrnut do definice výrobku ve smyslu základního nařízení.
(21)
Na základě výše uvedených informací se tímto potvrzují definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku v 21. až 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Úvod
(22)
Během inspekcí na místě v prostorách tří indických vyvážejících výrobců původně zařazených do vzorku a následné analýzy shromážděných informací bylo zjištěno, že tyto společnosti poskytly některé informace, které nelze považovat za spolehlivé. Komise dále pokračovala v šetření a v analýze všech informací předložených v reakci na poskytnutí prozatímních informací a následná slyšení.
(23)
Jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě jednoho vyvážejícího výrobce dospěla Komise k závěru, že náklady uvedené v odpovědi na dotazník nemohly být odsouhlaseny s údaji uvedenými v interním účetním systému výrobce. Společnost uvedla, že nemožnost odsouhlasení byla způsobena chybami v registraci a metodou oceňování zásob, která je v případě interního účetního systému výrobce jiná než v případě údajů zveřejněných v ročních účetních závěrkách.
(24)
Jak je vysvětleno v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ačkoli údaje obsažené v interním účetním systému byly v souladu s auditovanými finančními výkazy na celopodnikové úrovni, nebylo možné srovnat údaje vygenerované interním systémem vykazování nákladů pro divizi výroby drátů s nákladovými tabulkami, které společnost výslovně vyhotovila pro účely odpovědi na dotazník v rámci šetření. V souladu s článkem 18 základního nařízení se proto usuzovalo, že by se pro účely antidumpingového šetření měly použít informace zjištěné v interním systému vykazování nákladů.
(25)
Z tohoto důvodu Komise prozatímně upravila údaje o nákladech, které vyvážející výrobce poskytl ve své odpovědi na dotazník, pomocí údajů dostupných v interním systému vykazování nákladů.
(26)
Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vyvážející výrobce uvedl, že údaje v interním systému vykazování nákladů nejsou spolehlivé a pro účely šetření by se neměly použít. Společnost poukázala na řadu chyb a koncepčních problémů týkajících se interně vykazovaných údajů, které Komise použila pro úpravu nákladů. Společnost tvrdila, že Komise by měla ve své analýze vycházet z nákladů uvedených v odpovědi na dotazník. Kromě toho společnost v pozdější fázi po zavedení prozatímních opatření poskytla odsouhlasení mezi interně vykazovanými nákladovými údaji divize a odpovědí na dotazník. Na základě výše uvedeného a s ohledem na důkazy shromážděné během inspekce na místě by určité výrobní náklady, které uvedená společnost původně vykázala ve své odpovědi na dotazník, mohly být přijaty.
(27)
Nicméně na základě důkazů, které jsou k dispozici, nelze rozdělení určitých nákladů, jako jsou režijní a finanční náklady, vykázaných společností v odpovědi na dotazník považovat pro účely šetření za spolehlivé. Komise měla za to, že tyto náklady by měly být rozděleny na základě celkového obratu společnosti a nákladů na prodané zboží v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Na základě výše uvedených skutečností by většina nákladů uvedených v odpovědi na dotazník mohla být přijata a rozdělení na základě obratu bylo společností v konečné fázi šetření schváleno. Výše dumpingového rozpětí se snížila v návaznosti na přezkoumání nákladů na balení a některých režijních nákladů. Má se tudíž za to, že článek 18 základního nařízení by se pro účely stanovení dumpingového rozpětí v případě tohoto vyvážejícího výrobce neměl dále používat.
(28)
Jak je stanoveno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě druhého vyvážejícího výrobce Komise zjistila, že nákupy a spotřeba surovin uvedené v odpovědi společnosti na dotazník nebyly doloženy údaji zjištěnými v systému výrobce pro řízení zásob. Zejména se ukázalo, že rozdělení jakostních tříd oceli se v jednotlivých zdrojích liší. Komise stanovila, že jakostní třída oceli je klíčovým faktorem při určování nákladů konečného výrobku a že nespolehlivé informace o jakostní třídě oceli by mohly vážně zkreslit stanovení nákladů a prodejní ceny jednotlivých typů výrobku, a mohly by být proto zavádějící, a vyvážejícího výrobce na tuto zásadní úvahu při různých příležitostech upozornila.
(29)
Jak je uvedeno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vyvážející výrobce však uvedl, že počítačové soubory obsahující údaje o nákupech surovin, které Komise získala během inspekce na místě, nebyly úplné, jelikož jiná oddělení ve společnosti uskutečnila dodatečné nákupy surovin, tyto nákupy však nebyly vykázány a zahrnuty v počítačových souborech získaných během inspekce na místě a přezkoumaných Komisí. Vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že zjištěné rozdíly v množství jednotlivých jakostních tříd oceli byly zapříčiněny skutečností, že některé jakostní třídy oceli se částečně překrývaly s jinými a že některé části výrobního procesu není možné sledovat na úrovni jednotlivých jakostních tříd oceli.
(30)
V 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení však Komise podotkla, že výše uvedená tvrzení společnosti týkající se dodatečných nákupů surovin nebyla podložená a v žádném případě nepostačují k vysvětlení zjištěných rozdílů na úrovni jednotlivých jakostních tříd oceli. Komise rovněž podotkla, že společnost tvrdila, že není možné přesné sledování podle jednotlivých jakostních tříd oceli ve všech fázích výrobního procesu. Toto tvrzení dále narušilo spolehlivost celého systému vykazování jakostních tříd oceli. Poskytnuté informace o jakostních třídách oceli proto byly předběžně považovány za zavádějící.
(31)
V 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise vyjádřila domněnku, že nahlášené rozdělení surovin podle jakostních tříd oceli není spolehlivé a nemělo by se prozatím brát v potaz a že by zjištění měla v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. Kvůli nespolehlivosti celého systému vykazování nebylo možné učinit zjištění na základě nahlášených jakostních tříd oceli. Při výpočtu celkového dumpingového rozpětí u všech výrobků byla proto použita celková spotřeba všech surovin bez přihlédnutí k rozdělení podle jakostních tříd oceli.
(32)
Po zveřejnění prozatímních zjištění společnost podala proti tomuto prozatímnímu přístupu obecné námitky, ale nadále nebyla schopna nabídnout srovnání jednotlivých výrobků se stejným PCN. Společnost však v pozdější fázi šetření nabídla dostatečnou úroveň odsouhlasení, kdy jsou suroviny seskupeny do hlavních řad jakostních tříd nerezavějící oceli podle jejich chemického složení (řady 200, 300 a 400 podle klasifikace AISI). Společnost rovněž nabídla alternativní způsob seskupování, kdy bylo jako další faktor seskupování zahrnuto konečné použití. Protože však konečné použití nelze ověřit, přepočítala Komise dumpingové rozpětí na základě tříd oceli seskupených podle chemického složení vyjádřeného v řadách jakostních tříd oceli (200, 300 a 400 podle klasifikace AISI). Řady jakostních tříd oceli jsou všeobecně používaným, objektivním a ověřitelným kritériem, zatímco pro tuto společnost používání PCN neumožňuje úplné odsouhlasení, a tudíž by nebylo zajištěno spravedlivé srovnání na základě spolehlivých údajů ve smyslu základního nařízení.
(33)
Vzhledem k tomu, že však nebylo možné odsouhlasit dodatečné informace předložené společností s údaji na dostatečně podrobné úrovni požadované pro šetření, je prozatímní závěr, že systémy společnosti pro sledování nejsou dostatečně spolehlivé, zachován a článek 18 základního nařízení se použije pro konečné stanovení výrobních nákladů a výpočet dumpingového rozpětí, který tudíž vychází z přístupu uvedeného v předchozím bodě odůvodnění.
(34)
Jak je uvedeno v 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě třetího vyvážejícího výrobce Komise během inspekce na místě zjistila, že toky surovin uvedené v odpovědi na dotazník nejsou v souladu s údaji obsaženými v účetním systému výrobce. Zdálo se, že rozdělení podle jakostních tříd oceli se v každém z těchto dvou zdrojů liší.
(35)
Jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vyvážející výrobce sice připustil určité chyby ve své odpovědi na dotazník, tvrdil však, že rozdíly v celkovém množství surovin lze odsouhlasit s přihlédnutím ke změnám zásob. Společnost však také tvrdila, že částečně se překrývající jakostní třídy oceli znemožňují přesné odsouhlasení podle jednotlivých jakostních tříd oceli. Ve svých připomínkách předložených po sdělení prozatímních zjištění společnost rovněž uvedla, že jakostní třída oceli uvedená na prodejní faktuře občas neodpovídá skutečné jakostní třídě oceli, která byla vyvezena. Kromě toho společnost tvrdila, že ve výrobním odvětví nerezavějící oceli se nepoužívají přesně jakostní třídy oceli, ale že se namísto toho zveřejněná chemická složení jakostních tříd oceli a chemické složení skutečných výrobků liší. Společnost namítala, že i při zohlednění těchto vysvětlení by se nesrovnalosti zjištěné Komisí týkaly pouze zanedbatelné části jejího vývozu.
(36)
Komise měla za to, že objem zjištěných nesrovnalostí nemohl být vysvětlen příležitostnými nepřesnostmi. Naopak předložené argumenty přispěly ke snížení důvěryhodnosti celého systému společnosti pro vykazování jakostních tříd oceli, zejména s ohledem na rozhodující váhu jakostních tříd oceli při určování nákladů konečného výrobku.
(37)
Nicméně později v průběhu šetření společnost tvrdila, že pokud Komise nepřijme původní vykazování jakostních tříd oceli, které společnost poskytla, mohl by být přesnější výsledek získán tak, že by Komise místo sloučení všech PCN, což bylo učiněno v prozatímní fázi, seskupila pouze ty konkrétní třídy oceli, mezi nimiž byly zjištěny nesrovnalosti, nebo by alternativně seskupila jakostní třídy oceli podle jejich chemického složení vyjádřeného v řadách jakostních tříd oceli (200, 300 a 400 podle klasifikace AISI). Společnost rovněž nabídla další způsob rozdělení jakostních tříd oceli v řadě 300 do menších podskupin.
(38)
Komise následně přepočítala dumpingové rozpětí na základě skupin nerezavějící oceli podle chemického složení vyjádřeného v řadě tříd oceli (200, 300 a 400 podle klasifikace AISI) za použití stejné metody, jaká byla popsána v 30. bodě odůvodnění výše. Řady jakostních tříd oceli jsou všeobecně používaným, objektivním a ověřitelným kritériem, zatímco pro tuto společnost používání PCN neumožňuje úplné odsouhlasení, a tudíž by nebylo zajištěno spravedlivé srovnání na základě spolehlivých údajů ve smyslu základního nařízení.
(39)
Vzhledem k tomu, že však nebylo možné odsouhlasit dodatečné informace předložené společností s údaji na dostatečně podrobné úrovni požadované pro šetření, je prozatímní závěr, že systémy společnosti pro sledování nejsou dostatečně spolehlivé, zachován a pro konečné stanovení výrobních nákladů a výpočet dumpingového rozpětí se použije článek 18 základního nařízení a rozpětí tudíž bude vycházet z přístupu uvedeného v předchozím bodě odůvodnění.
(40)
Žadatel namítal, že seskupování dotčeného výrobku do jakostních tříd oceli Komisi zabránilo správně provést test ziskovosti pro určení běžné hodnoty podle PCN.
(41)
Komise provádí svou analýzu na úrovni, která je v souladu s vnitřními účetními systémy vyvážejících výrobců a výrobců v Unii, jež umožňují odůvodnění vykázaných údajů. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(42)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 37. a 38. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Běžná hodnota
(43)
Pro jednoho vyvážejícího výrobce, u kterého se použil článek 18 základního nařízení, bylo v návaznosti na přehodnocení jeho výrobních nákladů přezkoumáno určení běžné hodnoty. V konečné fázi byly výrobní náklady určeny na základě vykázaných výrobních nákladů, k nimž byly na základě metody rozdělení stanovené v čl. 2 odst. 5 základního nařízení připočteny prodejní, správní a režijní náklady, včetně nákladů na financování.
(44)
V případě tří vyvážejících výrobců nově zařazených do vzorku a vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zjišťování, bylo zjištěno, že objemy prodeje na domácím trhu byly celkově reprezentativní a představovaly nejméně 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, zaznamenaného danou společností. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení byla stejná zkouška reprezentativnosti provedena rovněž pro každý typ výrobku prodávaný výrobci nově zařazenými do vzorku na jejich domácích trzích a bylo zjištěno, že dotčené typy výrobku jsou srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(45)
Stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření Komise dále přezkoumala, zda by domácí prodej každého vyvážejícího výrobce nově zařazeného do vzorku a vyvážejícího výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, mohl být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(46)
V případě jednoho z vyvážejících výrobců nově zařazených do vzorku bylo zjištěno, že rozdělení nákladů původně předložené společností je nedostatečné, neboť nepřihlíželo k tloušťce drátu, což je významná nákladová položka. Se souhlasem společnosti byla metoda rozdělení nákladů upravena.
(47)
V případě druhého vyvážejícího výrobce nově zařazeného do vzorku byla opravena administrativní chyba ve stanovení dumpingového rozpětí. Kromě toho výrobce požadoval, aby Komise provedla dodatečné úpravy testu ziskovosti a cenových úprav. Tato tvrzení nebyla shledána jako oprávněná.
(48)
V případě vyvážejícího výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální posouzení, byla opravena administrativní chyba ve výpočtech. Tentýž vyvážející výrobce uvedl další tvrzení o stanovení úrovně prodejních, správních a režijních nákladů a nákladů na vnitrostátní dopravu Komisí a požadoval úpravu o rozdíly ve fyzických vlastnostech dotčeného výrobku mezi domácím a vývozním trhem. Tato tvrzení byla odmítnuta, protože výpočty byly provedeny na základě údajů o nákladech předložených společností, které byly ověřeny během inspekce na místě, a protože tvrzení týkající se fyzických rozdílů nebylo nijak odůvodněno.
(49)
V důsledku toho se metodika pro určení běžné hodnoty, jak bylo popsáno v 39. až 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje a byla použita na tři vyvážející výrobce nově zařazené do vzorku a vyvážejícího výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování.
3. Vývozní cena
(50)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce byly v návaznosti na jeho námitky opraveny určité administrativní chyby týkající se příležitostného použití nesprávného směnného kurzu a mylného zahrnutí určitého vnitroskupinového prodeje při výpočtu dumpingu.
(51)
U druhého vyvážejícího výrobce byl do výpočtu dumpingu zahrnut prodej uskutečněný prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem v Unii.
(52)
Jeden vyvážející výrobce, který byl do vzorku nově zařazen, tvrdil, že výhody, které získal v rámci režimů subvencí DEPBS a DDS, musí být přičteny k vývozním cenám.
(53)
Jiný vyvážející výrobce, nově zařazený do vzorku, podal zprávu o tom, že výhodami, které získal v rámci režimu subvencí DDS, byly záporné cenové úpravy, které vývozní ceny uměle navyšovaly.
(54)
Komise analyzovala cenové chování obou společností na trhu Unie a dospěla k závěrům, které vyplývají z použití čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a tudíž nevyžadují další úpravy. Tvrzení první společnosti bylo proto zamítnuto a údajná cenová úprava druhé společnosti nebyla brána v potaz.
(55)
Jeden vyvážející výrobce, který byl nově zařazen do vzorku, tvrdil, že jeho vývozní ceny by měly být upraveny směrem nahoru tak, aby byly v souladu s jeho cenami na domácím trhu, protože domácí prodej byl uskutečňován v rámci vlastní značky, což zvýšilo ceny. Společnost však nedokázala doložit, že faktury, které byly předmětem jejího tvrzení, se skutečně týkaly značkového prodeje, a proto byla žádost zamítnuta.
(56)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 50. až 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Srovnání
(57)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že s ohledem na sloučení všech PCN za účelem stanovení výrobních nákladů by se k vývozním cenám mělo přistupovat stejně a pro srovnání s běžnou hodnotou by měla být použita i jedna vývozní cena.
(58)
Komise však ve svém šetření zaměřeném na získání údajů o nákladech a o vývozních cenách na základě PCN neobdržela od dotčené společnosti nezbytná srovnání, která by umožnila stanovení spolehlivých výrobních nákladů na základě PCN. Šetřením však nebyly zjištěny žádné nedostatky v úrovních vývozních cen vykázaných podle PCN, a proto by nebylo vhodné použít k určení skutečných vývozních cen článek 18 základního nařízení. Jelikož v porovnání se standardy šetření nepovažuje Komise snížení úrovně podrobnosti oznamovaných cen v zájmu zajištění spravedlivého srovnání za vhodné, bylo tvrzení zamítnuto.
(59)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se 53. až 55. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
5. Dumpingová rozpětí
(60)
Jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení, byla pro každou společnost zařazenou do vzorku vážená průměrná běžná hodnota stanovená pro obdobný výrobek srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku.
(61)
V souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení, z důvodu použití článku 18 základního nařízení u dvou ze tří vyvážejících výrobců původně zařazených do vzorku, se dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, stanoví na základě průměrného dumpingového rozpětí jednoho vyvážejícího výrobce, který byl původně zařazen do vzorku a u kterého se článek 18 základního nařízení dále nepoužívá, a dvou společností nově zařazených do vzorku, jejichž dumpingová rozpětí nejsou de minimis. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno ve výši 8,4 %.
(62)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v dotčené zemi, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Za tímto účelem se porovnal celkový objem vývozu uvedený v odpovědích na dotazník k výběru vzorku a celkový dovoz z dotčené země odvozený z dovozních statistik Eurostatu. Jelikož úroveň spolupráce byla vysoká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí zjištěného u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 16,2 %.
(63)
Na základě toho činí vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Venus Group
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
8,4 %
Všechny ostatní společnosti
16,2 %
D. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
1. Výrobní odvětví Unie
(64)
Někteří uživatelé zpochybnili počet výrobců v Unii stanovený v 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tvrdí, že počet výrobců byl posouzen nesprávně a ve skutečnosti na trhu Unie působí méně výrobců.
(65)
Komise poukazuje na to, že výše uvedené tvrzení nebylo doloženo žádnými důkazy. Při ověřování reprezentativnosti a rovněž v průběhu šetření Komise ověřila počet výrobců v Unii uvedený v podnětu. Komise kvůli tomu kontaktovala všech 27 známých výrobců v Unii. Šetření potvrdilo, že během období šetření vyrábělo v Unii obdobný výrobek 27 výrobců v Unii. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2. Výroba v Unii a výběr vzorku výrobců v Unii
(66)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 64. až 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
E. ÚJMA
1. Spotřeba v Unii
(67)
Někteří uživatelé tvrdili, že při analyzování újmy neměly být zohledněny údaje za rok 2009, protože finanční krize, která v tomto roce nastala, měla zejména na spotřebu v Unii rušivé účinky. I kdyby však byl rok 2009 z analýzy vynechán, stále by byl patrný rostoucí trend spotřeby (+ 5 %), který je ukazatelem zlepšujícího se trhu. Nepříznivé dopady finanční krize jsou navíc uznány v 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2. Dovoz z dotčené země do Unie
(68)
Dumpingové rozpětí stanovené pro společnost Macro Bars and Wires nedosahuje hodnoty de minimis, kterou uvádí čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Má se tudíž za to, že tento vyvážející výrobce neuplatňoval během období šetření dumpingové ceny ve smyslu čl. 1 odst. 2 základního nařízení. Z toho důvodu byl objem jeho dovozu vyloučen z objemu prozatímně stanoveného dumpingového dovozu z dotčené země. Jeden vyvážející výrobce, Venus Group, uvedl, že některé transakce byly omylem započítány dvakrát. Komise souhlasila s vyvážejícím výrobcem a upravila celkový objem dumpingového dovozu tím, že tyto dotčené transakce odstranila.
(69)
Objem, podíl na trhu a průměrná cena dumpingového dovozu byly příslušným způsobem revidovány.
(70)
Objem dumpingového dovozu a jeho podíl na trhu:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem
15 826
27 291
34 494
33 252
Index (2009 = 100)
100
172
218
210
Podíl na trhu
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Index (2009 = 100)
100
121
146
140
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(71)
Společnost Macro Bars and Wires vyvezla během období šetření jen omezené množství dotčeného výrobku a také transakce společnosti Venus Group uvedené výše se omezovaly na malé množství, proto odečtení tohoto objemu dovozu od celkového objemu dumpingového dovozu z dotčené země nic neměnilo na trendech popsaných v 69. a 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto body odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
(72)
Průměrná cena dumpingového dovozu:
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná cena
2 380
2 811
3 259
3 207
Index (2009 = 100)
100
118
137
135
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(73)
Úprava objemu dumpingového dovozu nemá za následek významné změny průměrných cen dumpingového dovozu z Indie nebo výpočtů míry cenového podbízení. Vážené průměrné rozpětí cenového podbízení činí 15 %, což potvrzuje zjištění v prozatímním nařízení.
(74)
Indický vyvážející výrobce tvrdil, že ceny prodeje do Unie se zdají být velmi nevěrohodné a že jsou zřejmě zkreslené. Je však třeba zdůraznit, že ceny použité ve výpočtech cenového podbízení byly výsledkem informací shromážděných a ověřených v šetřeních na místě v prostorách výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(75)
Závěry, které vyplývají ze zjištění popsaných v 75. až 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzují.
3. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(76)
Některé strany tvrdily, že výsledky, kterých výrobní odvětví Unie dosáhlo, by měly být v kontextu globální hospodářské krize považovány za poměrné dobré a že s výjimkou jediného ukazatele újmy, totiž podílu na trhu, žádný jiný ukazatel nenasvědčuje tomu, že by k újmě docházelo.
(77)
Jedna strana tvrdila, že se průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zvýšily asi o 34 %, tedy daleko výrazněji než výrobní náklady, které se během stejného období zvýšily o 13 %. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že výrobní odvětví Unie své zboží na počátku posuzovaného období, tedy v roce 2009, prodávalo za ceny nižší, než byly výrobní náklady, a teprve od roku 2011 se mu podařilo prodávat za ceny převyšující výrobní náklady.
(78)
Z šetření vyplynulo, že některé ukazatele újmy, jako objem výroby a vytížení kapacit, sice vykazovaly pozitivní trend, nebo zůstaly stabilní, např. zaměstnanost, avšak řada jiných ukazatelů týkajících se finanční situace výrobního odvětví Unie, např. ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic, během posuzovaného období nevykazovaly uspokojivý vývoj. Zatímco ukazatel týkající se investic se v roce 2010 zlepšil, v roce 2011 a během období šetření se snížil pod úroveň roku 2009. I když je pravda, že se návratnost investic od roku 2009 do roku 2011 zlepšila a dosáhla 6,7 %, v období šetření opět poklesla na 0,8 %. Podobně se do roku 2011 zlepšovaly ukazatele týkající se ziskovosti a peněžních toků a v období šetření se začaly opět zhoršovat. Proto lze učinit závěr, že se stav výrobního odvětví Unie začal po roce 2009 zlepšovat, avšak jeho zotavování bylo následně zpomaleno dumpingovým dovozem z dotčené země.
(79)
Na žádost jedné zúčastněné strany lze potvrdit, že výše zásob uvedená ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se týkala činnosti podniků v Unii zařazených do vzorku.
(80)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že cílové ziskové rozpětí ve výši 5 % stanovené v prozatímní fázi je příliš nízké. Dotčená strana své tvrzení dostatečně neodůvodnila. V 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou vysvětleny důvody pro toto ziskové rozpětí a z šetření nevyplynuly žádné další důvody pro to, aby bylo změněno. Cílový zisk ve výši 5 % zůstává tudíž pro účely konečných zjištění zachován.
(81)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že problémy výrobního odvětví Unie jsou z velké části způsobeny strukturálními problémy, a že tedy cílové ziskové rozpětí ve výši 5 % je nereálné.
(82)
Je třeba připomenout, že podle judikatury (8) musí orgány stanovit ziskové rozpětí, se kterým by výrobní odvětví Unie mohlo počítat za normálních podmínek hospodářské soutěže bez dumpingového dovozu. V roce 2007 činilo ziskové rozpětí 3,7 %; od roku 2008 bylo toto rozpětí v důsledku finanční a hospodářské krize záporné. Žadatel tvrdil, že dumpingové výrobky začaly přicházet na trh Unie od roku 2007 (kdy se objem dovozu zvýšil z 17 727 t v roce 2006 na 24 811 t), což se šetřením potvrdilo. Proto nebylo možné stanovit cílové ziskové rozpětí na základě zisku, se kterým by mohli výrobci v Unii počítat v případě obdobného výrobku. V důsledku toho, jak bylo vysvětleno v 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise považovala za vhodné použít ziskové rozpětí ve výši 5 % na základě skutečných zisků zaznamenaných v jiných částech ocelářského průmyslu, které nebyly poškozeny dumpingovým a subvencovaným dovozem, což již bylo provedeno v jiných nedávných šetřeních týkajících se podobných výrobků ve stejném odvětví (9). Kromě toho je třeba poznamenat, že ziskové rozpětí 3,7 %, které bylo zaznamenáno v roce 2007, se v každém případě považuje kvůli přítomnosti a zvýšení dumpingového dovozu za příliš nízké. Cílový zisk ve výši 5 % zůstává tudíž pro účely konečných zjištění zachován.
4. Závěr ohledně újmy
(83)
Komise proto dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se 78. až 105. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinek dumpingového dovozu
(84)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že prozatímní nařízení opominulo, že výrobní odvětví Unie mělo prospěch ze zvýšené spotřeby od roku 2009 a že Komise nemůže očekávat, že výrobní odvětví Unie bude schopné si navždy udržet svůj podíl na trhu.
(85)
K těmto tvrzením je třeba poznamenat, že podle šetření podíl dumpingového indického dovozu na trhu rostl rychleji než spotřeba na trhu Unie. Objem dumpingového indického dovozu se zvýšil o 110 %, zatímco spotřeba se ve stejném období zvýšila o 50 %. Šetření kromě toho ukázalo, že průměrné indické ceny byly trvale nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie ve stejném období a byly nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie o 15 % v období šetření. Z toho plyne, že ačkoliv výrobní odvětví Unie skutečně do určité míry mělo prospěch ze zvýšené spotřeby a rovněž mohlo zvýšit objem svého prodeje o 40 %, nedokázalo si udržet svůj podíl na trhu, jaký mohl být za zlepšujících se podmínek na trhu a vzhledem k volné výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie předpokládán.
2. Účinek jiných činitelů
2.1 Nedumpingový dovoz
(86)
Během posuzovaného období byl vývoj nedumpingového dovozu a cen srovnatelný s vývojem dumpingového dovozu a cen. Kromě toho ceny dumpingového dovozu byly v zásadě na stejné úrovni jako ceny nedumpingového dovozu, kdy průměrné dovozní ceny bez dumpingu byly nižší o 0,4 %. Kromě toho je objem nedumpingového dovozu nižší než šest procent celkového dovozu z dotčené země a o něco vyšší než jedno procento podílu na trhu. Komise se domnívá, že újma způsobená nedumpingovým dovozem z dotčené země tudíž nenarušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
2.2 Dovoz ze třetích zemí
(87)
Dva indičtí vyvážející výrobci a indická vláda zopakovali tvrzení, že do šetření by měl být zahrnut dovoz drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a že dopad dovozu z ČLR na trh Unie a výrobní odvětví Unie byl podhodnocen.
(88)
Jak je uvedeno ve 115. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, od počáteční fáze dosud nebyly předloženy žádné důkazy o dumpingu působícím újmu výrobnímu odvětví Unie, které by mohly odůvodňovat zahájení antidumpingového šetření dovozu pocházejícího z ČLR. Tvrzení, že by ČLR měla být zahrnuta do rozsahu šetření, se proto zamítá jako neopodstatněné.
(89)
Dovoz z Čínské lidové republiky však během posuzovaného období vykazoval rostoucí tendenci a v období šetření dosáhl podílu na trhu 8,3 % (viz 113. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho byly ceny dovozu z ČLR nižší než ceny výrobního odvětví Unie i ceny indických výrobců vyvážejících na trh Unie. Proto bylo dále zkoumáno, zda dovoz z ČLR mohl přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a narušit příčinnou souvislost mezi újmou a indickým dumpingovým dovozem.
(90)
Informace dostupné v prozatímní fázi naznačují, že sortiment výrobků z dovozu z ČLR se odlišoval a že segmenty, v nichž byly přítomny čínské výrobky, se lišily od výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie nebo výrobků indického původu prodávaných na trhu Unie.
(91)
Po zveřejnění prozatímních opatření Komise obdržela několik námitek, které upozorňovaly na možnost, že by čínský dovoz za nízké ceny mohl během období šetření narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým indickým dovozem a vážnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(92)
Analýzy provedené na základě statistik dovozu ohledně dvou kódů KN, které jsou předmětem šetření, ukázaly, že 29 % čínského dovozu se týkalo nižšího segmentu trhu (dovoz pod kódem KN 7223 00 99). Tím se částečně vysvětluje, proč jsou ceny čínských výrobků v průměru nižší než ceny výrobního odvětví Unie i ceny indických vyvážejících výrobců. Statistiky ke kódu KN 7223 00 99 rovněž ukázaly, že odběratelé čínských výrobců jsou soustředěni ve Spojeném království, kde výrobní odvětví Unie v zásadě není činné.
Průměrná cena (EUR/t)
2009
2010
2011
Období šetření
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Zdroj: Eurostat
(93)
Pokud jde o kód KN 7223 00 19, analýza vypracovaná na základě PCN ukázala, že jak výrobní odvětví Unie, tak indičtí výrobci soutěžili především v kvalitativně vyšším segmentu trhu, kde ceny mohou být v rámci stejného kódu KN až čtyřikrát vyšší než ceny v nižším segmentu trhu (10). Z šetření rovněž vyplynulo, že obecně se ceny liší v závislosti na typu výrobku a obsahu niklu.
(94)
Pokud jde o úroveň ceny dovozu z Čínské lidové republiky, je třeba poznamenat, že průměrné ceny čínského dovozu byly od roku 2009 do období šetření vyšší než ceny dumpingového dovozu dotčeného výrobku z Indie, jak ukazuje následující tabulka na základě průměrné ceny dumpingového čínského vývozu spadajícího pod kód KN 7223 00 19.
Průměrná cena (EUR/t)
2009
2010
2011
Období šetření
Období šetření + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Zdroj: Eurostat.
(95)
V období šetření průměrná cena čínského dovozu poprvé klesla pod cenu dumpingového indického dovozu. Bylo však zjištěno, že se jedná o dočasný jev, neboť čínské ceny v roce následujícím po období šetření rostly a byly opět vyšší než indické ceny.
(96)
Kromě toho z porovnání objemu dovozu z dotčené země a z ČLR vyplynulo, že během celého posuzovaného období a zejména během období šetření byl dovoz z ČLR na mnohem nižší úrovni než dovoz z dotčené země. Objem dovozu z ČLR představoval v zásadě méně než polovinu celkového dovozu z Indie.
(97)
Ačkoli tedy dovoz z Čínské lidové republiky přispěl k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, nemohl mít vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie do té míry, aby tím byla narušena příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Proto se 113. bod prozatímního nařízení potvrzuje.
2.3 Konkurence ze strany ostatních výrobců v Unii
(98)
Jedna strana tvrdila, že slabé finanční výsledky výrobců v Unii mohla způsobit konkurence ze strany ostatních výrobců v Unii, kteří nejsou žadateli ani nepodporovali šetření k zahájení tohoto řízení.
(99)
Vývoj podílu ostatních výrobců na trhu v Unii ukazuje následující tabulka.
2009
2010
2011
Období šetření
Prodej ostatních výrobců v Unii do Unie (v tunách)
34 926
55 740
55 124
55 124
Index (2009 = 100)
100
160
158
158
Podíl ostatních výrobců v Unii na trhu
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Zdroj: podnět a průběžné odpovědi
(100)
Na výrobce v Unii, kteří nebyli žadateli a kteří zvláště nepodporovali toto šetření, připadalo 44 % veškerého prodeje Unie (viz 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Objem jejich prodeje se zvýšil o 58 % z odhadovaných 34 926 t v roce 2009 na 55 124 t během období šetření. Tento nárůst je ovšem v porovnání s nárůstem dumpingového dovozu z dotčené země během téhož období (+ 110 %) poměrně mírný. Kromě toho zůstal podíl těchto výrobců v Unii na trhu během posuzovaného období poměrně konstantní a ani nebyly zjištěny žádné známky toho, že by jejich ceny byly nižší než ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Z toho lze vyvodit závěr, že jejich prodej na trhu v Unii nepřispěl k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(101)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 121. až 124. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Obecné poznámky
(102)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 125. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(103)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 126. až 133. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(104)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 142. až 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Zájem uživatelů
(105)
Po uložení prozatímních opatření kontaktovalo Komisi sedm uživatelů a jedno sdružení uživatelů a projevili zájem o spolupráci při šetření. Na základě jejich žádosti jim byly v dubnu 2013 zaslány dotazníky. Avšak pouze dva uživatelé poskytli úplnou odpověď na dotazník, a na spolupracující uživatele tak připadalo 12 % celkového dovozu z dotčené země během období šetření a 2,5 % celkové spotřeby Unie, přičemž zaměstnávali 32 osob zapojených do výroby hotových výrobků, jejichž součástí je dotčený výrobek. Hospodářské dopady opatření na uživatele byly přehodnoceny na základě nových údajů, které vyplynuly z odpovědí na dotazník, a u dvou uživatelů byly provedeny kontrolní návštěvy s cílem ověřit poskytnuté informace.
(106)
Uživatelé tvrdili, že úroveň ziskovosti ve výši 9 % uvedená ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je příliš vysoká a není pro uživatelské odvětví reprezentativní. Po obdržení doplňujících odpovědí na dotazník byla průměrná ziskovost všech spolupracujících uživatelů přepočítána a stanovena na 2 % obratu.
(107)
Z šetření navíc vyplynulo, že nákupy spolupracujících uživatelů z dotčené země představovaly v průměru 44 % veškerých nákupů dotčeného výrobku a že dotčená země byla pro dva spolupracující uživatele výhradním zdrojem dodávek. Během období šetření představoval obrat výrobků zahrnujících dotčený výrobek v průměru 14 % celkového obratu spolupracujících uživatelů.
(108)
Pokud vezmeme v úvahu nejhorší scénář pro trh Unie, tj. že by nárůst cen nemohl být přenesen na distribuční řetězec a že by uživatelé nadále nakupovali výrobky z dotčené země v předchozích objemech, dopad cla na ziskovost, které by uživatelé dosáhli používáním a dalším zpracováváním dotčeného výrobku, by znamenal pokles na hodnotu, kdy by se uživatelé dostali do ztráty a dosáhli (záporné hodnoty) ziskovosti - 0,6 %.
(109)
Komise si je vědoma, že střednědobý i dlouhodobý dopad bude na individuální úrovni markantnější pro uživatele, jejichž jediným zdrojem je dovoz z Indie. Přitom se jedná jen o malý počet podniků (dva spolupracující uživatelé). Navíc mají možnost, pokud jejich indický výrobce spolupracuje, podle článku 11 základního nařízení požádat o vrácení cla, jsou-li splněny všechny podmínky pro takové vrácení.
(110)
Někteří uživatelé znovu vyjádřili obavy, že by opatření mohla mít dopad na určité typy drátů, které se v Evropě nevyrábějí, zejména typy zahrnuté do tzv. řady 200, jak je popsáno ve 139. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Skutečnost, že se v Unii nevyrábějí, přičítají uživatelé nízké poptávce a specifičnosti výrobního procesu.
(111)
Šetření však ukázalo, že tento typ drátů z nerezavějící oceli výrobní odvětví Unie vyrábí a že představují omezený podíl na trhu Unie. Uživatelé mají k dispozici také alternativní zdroje dodávek z jiných zemí, které nepodléhají antidumpingovým nebo antisubvenčním opatřením. Navíc lze pro stejné účely používat i jiné typy drátů z nerezavějící oceli. Uložení opatření tudíž nemůže mít významný dopad na trh Unie a na tyto uživatele. Tento požadavek se proto zamítá.
(112)
Někteří uživatelé poukazovali na to, že dodací lhůty výrobců v Unii jsou u obdobného výrobku ve srovnání s dodacími lhůtami u dotčeného výrobku z Indie delší. Avšak možnosti obchodníků výrobky skladovat a mít je rychle k dispozici nevyvrací věcné důkazy nepříznivých účinků dumpingového dovozu. Proto je třeba tento argument odmítnout.
(113)
S ohledem na výše uvedené úvahy lze mít za to, že i když opatření uložená na dovoz z dotčené země budou mít na některé uživatele pravděpodobně nepříznivější dopad než na jiné, bude uložení opatření pro trh Unie celkově vzato prospěšné. Zejména se má za to, že obnovením spravedlivých obchodních podmínek na trhu Unie bude výrobní odvětví Unie moci přizpůsobit své ceny výrobním nákladům, zachovat výrobu a pracovní místa, získat zpět podíl na trhu, o který přišlo, a využít větších úspor z rozsahu. Tak by výrobní odvětví mohlo dosáhnout přiměřeného ziskového rozpětí, které by mu umožnilo střednědobě i dlouhodobě účinně fungovat. Zároveň může zlepšit svou celkovou finanční situaci. Z šetření dále vyplynulo, že opatření budou mít celkově na uživatele a dovozce, kteří nejsou ve spojení, jen omezený dopad. Dospělo se tudíž k závěru, že celkový přínos opatření zřejmě převáží nad dopadem na uživatele dotčeného výrobku na trhu Unie.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(114)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo potvrzeno hodnocení uvedené ve 145. až 146. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
H. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(115)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce byl výpočet odstranění újmy upraven směrem dolů v reakci na jeho tvrzení, že došlo k administrativním chybám z důvodu záměny směnného kurzu u některých transakcí a zahrnutí transakcí uvnitř skupiny při výpočtu. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 148. až 151. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(116)
Tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že indický vývoz do Unie je uskutečňován pro velkoobchodníky a že prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie je určen pro konečné uživatele, a že Komise tudíž neprováděla srovnání na vhodné úrovni obchodu. Šetření však ukázalo, že indičtí vyvážející výrobci prodávají oběma kategoriím zákazníků a že si u stejných kategorií zákazníků s výrobci v Unii konkurují.
2. Závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy
(117)
Pro společnost Macro Bars and Wires nebylo vypočítáno individuální rozpětí újmy, neboť konečné antidumpingové rozpětí této společnosti bylo pod úrovní de minimis (viz 51. bod odůvodnění).
(118)
Potvrzuje se metodika použitá v prozatímním nařízení.
3. Konečná opatření
(119)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo, a to na úrovni dostatečné k odstranění újmy působené dumpingovým dovozem s přihlédnutím k subvenčnímu rozpětí uloženému nařízením Komise (EU) č. 419/2013.
(120)
Proto byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí újmy a dumpingových rozpětí, přičemž byla zohledněna subvenční rozpětí jejich odečtením v plné výši od příslušného dumpingového rozpětí. Konečné antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Vyrovnávací clo
Rozpětí újmy
Konečná sazba antidumpingového cla
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Venus group
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Všechny ostatní společnosti
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
Antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti stanovené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění v současném šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyrobených uvedenými konkrétními právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(122)
Jeden vyvážející výrobce v dotčené zemi nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(123)
V posledních letech vykazoval dotčený výrobek značnou cenovou nestabilitu, a pevný cenový závazek proto v tomto případě není vhodný. Pro odstranění této překážky nabídl indický vyvážející výrobce ustanovení o indexaci na základě nákladů na suroviny. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že mezi kolísáním cen dotčeného výrobku a kolísáním indexu nebylo možné stanovit žádnou přímou a přesnou souvislost, a indexace se proto nepovažuje za vhodné řešení. Kromě toho se šetřením zjistilo, že existují různé typy dotčeného výrobku, které nelze snadno rozlišit a jejichž ceny se výrazně liší.
(124)
Vyvážející výrobce kromě toho vyrábí řadu výrobků z nerezavějící oceli a je možné, že je prodává stejným zákazníkům v Unii prostřednictvím obchodních společností ve spojení. To by vedlo k vážnému riziku křížové kompenzace a krajně by to ztížilo účinné sledování dodržování závazku.
(125)
Na základě výše uvedeného dospěla Komise k závěru, že nabídnutý závazek nelze přijmout.
(126)
Každou žádost o použití individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude toto nařízení, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo, odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
4. Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(127)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz drátů z nerezavějící oceli obsahujících:
-
2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiných než drátů obsahujících 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu,
-
méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiných než drátů obsahujících 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a pocházejí z Indie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Garg Inox, Bahadurgarh, Harijána a Pune, Maháráštra
8,4
B931
KEI Industries Ltd, Nové Dillí
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Mumbaí, Maháráštra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Mumbaí, Maháráštra
0,7
B933
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbaí, Maháráštra
8,6
B776
Precision Metals, Mumbaí, Maháráštra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbaí, Maháráštra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbaí, Maháráštra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd., Tháné, Maháráštra a Mumbaí, Maháráštra
6,8
B780
Společnosti uvedené v příloze
5,0
B781
Všechny ostatní společnosti
12,5
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Pokud vyvážející výrobce z Indie předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
během období šetření (od 1. dubna 2011 do 31. března 2012) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Indie;
b)
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a
c)
po skončení období šetření buď vyvezl dotčené zboží do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 pozměněn přidáním nového vyvážejícího výrobce na seznam v příloze.
Článek 3
Částky zajištěné v podobě prozatímních antidumpingových cel uložených podle nařízení Komise (EU) č. 418/2013 na dovoz drátů z nerezavějící oceli obsahujících:
-
2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiných než drátů obsahujících 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu,
-
méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiných než drátů obsahujících 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a pocházejí z Indie, se s konečnou platností vybírají. Vybrané částky přesahující konečné sazby antidumpingového cla budou uvolněny.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. listopadu 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 1106/2013
tal-5 ta’ Novembru 2013
li jimponi dazju anti-dumping definittiv u li jiġbor b’mod definittiv id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (“ir-Regolament bażiku”) (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 9 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri provviżorji
(1)
Fit-3 ta’ Mejju 2013, il-Kummissjoni Ewropea (‘il-Kummissjoni’) imponiet, permezz tar-Regolament (UE) Nru 418/2013 (2) (“ir-Regolament provviżorju”), dazju tal-anti-dumping provviżorju fuq importazzjonijiet ġewwa l-Unjoni Ewropea (“l-Unjoni”) ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja (“il-pajjiż ikkonċernat”).
(2)
L-investigazzjoni bdiet wara lment ippreżentat fit-28 ta’ Ġunju 2012 mill-Konfederazzjoni Ewropea tal-Industriji tal-Ħadid u tal-Azzar (Eurofer) (“l-ilmentatur”) f’isem il-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw aktar minn 50 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli.
(3)
Fl-investigazzjoni parallela kontra s-sussidji, il-Kummissjoni imponiet dazju kumpensatoru provviżorju fuq importazzjonijiet ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill- pajjiż ikkonċernat’ permezz tar-Regolament (UE) Nru 419/2013 (3) u dazju kumpensatorju definittiv permezz tar-Regolament (UE) Nru 861/2013 (4).
2. Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(4)
Fl-istadju provviżorju tal-investigazzjoni, ġie applikat it-teħid ta’ kampjuni għall-produtturi esportaturi Indjani u l-produtturi tal-Unjoni. Fl-istadju provviżorju, it-teħid ta’ kampjuni kien maħsub ukoll fir-rigward ta’ importaturi mhux relatati. Madankollu, billi żewġ importaturi mit-tlieta magħżula għall-kampjun ma ppreżentawx tweġibiet għall-kwestjonarju, it-teħid ta’ kampjun tal-importaturi ma setax jiġi applikat. Għalhekk, l-informazzjoni kollha disponibbli li tikkonċerna l-importaturi kollha li kkooperaw intużat biex jintlaħqu konklużjonijiet definittivi; b’mod partikolari sa fejn l-interess tal-Unjoni huwa kkonċernat.
(5)
Produttur esportatur wieħed allega li billi l-ebda bejgħ minn dawk li ma lmentawx ma ntuża għad-determinazzjoni tal-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni, il-kampjun magħżul ta’ produtturi tal-Unjoni ma setax jiġi kkunsidrat bħala rappreżentattiv. Dik il-pretensjoni inċaħdet għaliex il-kampjun intgħażel fuq il-bażi tat-tweġibiet riċevuti mingħand il-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw kollha irrispettivament minn jekk appoġġawx l-ilment fl-istadju tad-determinazzjoni tas-sitwazzjoni, u dan sar fuq il-bażi tal-volumi ta’ produzzjoni.
(6)
Produttur esportatur wieħed, relatat ma’ produttur tal-Unjoni, oppona l-ilment, u talab eżami individwali, minħabba li ma kienx inkluż fil-kampjun ta’ produtturi esportaturi, abbażi tal-lvolumi baxxi tiegħu tal-esportazzjoni. Il-produttur tal-Unjoni innifsu ukoll ma kienx inkluż fil-kampjun tal-industrija tal-Unjoni b’riżultat tal-volumi ta’ produzzjoni baxxi tiegħu. L-eżami individwali ngħata mill-Kummissjoni, iżda l-produttur esportatur irtira t-talba tiegħu.
(7)
Seba’ produtturi esportaturi Indjani li tħallew barra mill-kampjun talbu għal eżami individwali. Tnejn minnhom wieġbu l-kwestjonarju u ħamsa ma għamlux dan. Miż-żewġ produtturi li wieġbu għall-kwestjonarju wieħed irtira t-talba tiegħu għal eżami individwali. B’riżultat ta’ dan, il-Kummissjoni eżaminat it-talba ta’ produttur esportatur Indjan wieħed li tħalla barra mill-kampjun, jiġifieri:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(8)
Fl-istadju provviżorju l-ebda wieħed mill-prodotturi esportaturi inizjalment inklużi fil-kampjun ma nstab li kien ippreżenta informazzjoni affidabbli biżżejjed. Għalhekk ġie applikat l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Il-Kummissjoni ddeċidiet li testendi l-kampjun bi tliet kumpaniji, ibbażat fuq il-volumi tal-esportazzjoni tagħhom u r-rieda tagħhom li jikkooperaw kif espress wara l-bidu tal-proċediment. Bħala riżultat, il-Kummissjoni eżaminat it-tweġibiet għall-kwestjonarju u wettqet żjarat ta’ verifika fil-post ta’ dawn il-produtturi esportaturi Indjani li ġejjin:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana
-
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
-
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
(9)
Minbarra dan ta’ hawn fuq, il-premessi minn (4) sa (7) u (14) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
3. Il-perjodu ta’ investigazzjoni u l-perjodu kkunsidrat
(10)
Kif stipulat fil-premessa (20) tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni ta’ dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2011 sal-31 ta’ Marzu 2012 (“il-perjodu ta’ investigazzjoni” jew il-“PI”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sal-31 ta’ Marzu 2012 (il-“perjodu kkunsidrat”).
4. Proċedura sussegwenti
(11)
Wara li saru magħrufa l-fatti u l-kunsiderazzjonijiet meħtieġa li abbażi tagħhom ġie deċiż li jiġu imposti miżuri kumpensatorji provviżorji (“divulgazzjoni provviżorja”), diversi partijiet interessati, jiġifieri t-tliet produtturi esportaturi fil-kampjun, l-uniku esportatur-produttur li rtira t-talba tiegħu għal eżami individwali, l-ilmentatur, u 11-il utent ressqu l-kummenti tagħhom. Instemgħu l-partijiet kollha li wrew din ix-xewqa. Il-Kummissjoni kompliet tfittex l-informazzjoni li dehrilha li kienet meħtieġa għas-sejbiet definittivi. Il-kummenti kollha li waslu tqiesu u ttieħdu inkonsiderazzjoni, fejn xieraq.
(12)
Il-Kummissjoni infurmat lill-partijiet interessati bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom kellha l-ħsieb li tirrakkomanda l-impożizzjoni ta’ dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-pajjiż ikkonċernat u l-ġbir definittiv tal-ammonti żgurati permezz tad-dazju provviżorju (“divulgazzjoni finali”). Il-partijiet kollha ngħataw ukoll perjodu li fih setgħu jikkummentaw dwar id-divulgazzjoni finali. Il-kummenti kollha li waslu tqiesu u ttieħdu inkonsiderazzjoni, fejn xieraq.
(13)
Wara l-kummenti li waslulha dwar l-iżvelar finali, il-Kummissjoni infurmat lill-partijiet interessati b’tibdil fis-sejbiet rigward il-livell ta’ dumping ta’ ċerti produtturi esportaturi. Il-partijiet kollha reġgħu ngħataw perjodu li fih setgħu jikkummentaw dwar id-divulgazzjoni addizzjonali. Il-kummenti kollha li waslu tqiesu u ttieħdu inkonsiderazzjoni, fejn xieraq. Parti interessata waħda, il-kwerelant, ikkritikat il-fatt li s-sejbiet li jikkonċernaw il-livell ta’ dumping ta’ ċerti produtturi esportaturi kienu mibdula abbażi ta’ dejta ġdida u l-kummenti li waslu wara l-iżvelar provviżorju u fl-istadju definittiv tal-investigazzjoni. Hija allegat ukoll li d-drittijiet proċedurali tagħha ġew miksura.
(14)
Madankollu, il-Kummissjoni kkunsidrat li kellha tqis is-sottomissjonijiet li waslu mingħand il-partijiet interessati u, jekk meħtieġ, tibdel is-sejbiet meta l-kummenti jkunu ġġustifikati. F’ebda wieħed minn dawn il-każijiet ma ntużat dejta ġdida mhux ivverifikata għad-determinazzjoni tad-dumping. Barra minn hekk, id-drittijiet proċedurali tal-partijiet interessati kollha kienu rispettati peress li kienu infurmati fil-ħin u kif suppost u mogħtija l-istess skadenzi biex iressqu l-kummenti.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTTI SIMILI
(15)
Kif stabbilit fil-premessa (21) tar-Regolament provviżorju, il-prodott ikkonċernat huwa ddefinit bħala wajers tal-azzar inossidabbli li fihom, bil-piż:
-
2,5 % jew iktar tal-piż tagħhom f’nikil, minbarra wajers li fihom 28 % jew iktar iżda mhux iktar minn 31 % tal-piż tagħhom f’nikil u 20 % jew iktar imma mhux iktar minn 22 % tal-piż tagħhom fi kromju,
-
inqas minn 2,5 % tal-piż tagħhom f’nikil, ħlief wajer li fih 13 % jew iktar imma mhux iktar minn 25 % tal-piż tiegħu fi kromju u 3,5 % jew iktar imma mhux iktar minn 6 % tal-piż tiegħu f’aluminju,
li bħalissa jaqgħu fil-kodiċi NM 7223 00 19 u 7223 00 99 u li joriġinaw fil-pajjiż ikkonċernat.
(16)
Xi utenti esprimew tħassib dwar in-nuqqas apparenti ta’ distinzjoni bejn id-diversi tipi tal-prodott ikkonċernat u prodotti simili, għaliex jeżisti taħlit estensiv ta’ prodotti fost it-tipi kollha ta’ prodotti. Kien hemm tħassib partikulari dwar kif jista’ jiġi żgurat tqabbil ġust fost it-tipi kollha fl-investigazzjoni. Kif inhu l-każ fil-biċċa l-kbira tal-investigazzjonijiet, id-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat tkopri varjetà wiesgħa ta’ tipi ta’ prodotti li għandhom karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi bażiċi identiċi jew simili. Il-fatt li dawn il-karatteristiċi jistgħu jvarjaw minn tip ta’ prodott għal tip ta’ prodott ieħor jista’ tabilħaqq iwassal biex tiġi koperta medda wiesgħa ta’ tipi. Dan huwa l-każ fl-investigazzjoni attwali. Il-Kummissjoni qieset id-differenzi fost it-tipi ta’ prodotti u żgurat tqabbil ġust. Ġie allokat numru tal-kontroll tal-prodotti (product control number - PCN) uniku għal kull tip ta’ prodott li jiġi prodott u mibjugħ mill-produtturi esportaturi Indjani u għal kull tip prodott u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni. In-numru kien jiddependi fuq il-karatteristiċi ewlenin tal-prodott, f’dan il-każ, il-grad tal-azzar, is-saħħa tensili, il-kisi, il-wiċċ, id-dijametru, u l-forma. Għaldaqstant, it-tipi ta’ wajers esportati lejn l-Unjoni ġew imqabbla abbażi tal-PCN mal-prodotti li ġew prodotti u mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni li għandhom l-istess karatteristiċi jew karatteristiċi simili. Dawn it-tipi kollha waqgħu fid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat u l-prodott simili fl-avviż tal-inizjazzjoni (5) u fir-Regolament provviżorju.
(17)
Parti waħda tenniet il-pretensjoni tagħha li l-hekk imsejħa tipi ta’ prodotti “tekniċi ħafna” huma differenti u mhumiex interkambjabbli ma’ tipi oħra tal-prodott ikkonċernat. Għaldaqstant, dawn għandhom jiġu esklużi mid-definizzjoni tal-prodott. Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea (6), meta jiġi determinat jekk il-prodotti humiex simili biex jiffurmaw parti mill-istess prodott, jeħtieġ li jiġi vvalutat jekk għandhomx l-istess karatteristiċi tekniċi u fiżiċi, u għandhomx l-istess użi finali bażiċi u l-istess relazzjoni bejn il-prezz u l-kwalità. F’dak ir-rigward, l-interkambjabbiltà ta’, u l-kompetizzjoni bejn, dawk il-prodotti għandhom jiġu vvalutati wkoll. L-investigazzjoni sabet li t-tipi ta’ prodotti “tekniċi ħafna” msemmija mill-parti għandhom il-karatteristiċi fiżiċi, kimiċi, u tekniċi bażiċi bħall-prodotti l-oħra li huma soġġetti għall-investigazzjoni. Huma magħmula mill-azzar inossidabbli u huma wajers, u l-proċess ta’ produzzjoni huwa simili, bl-użu ta’ magni simili, b’tali mod li l-produtturi jistgħu jaqilbu bejn varjanti differenti tal-prodott, skont id-domanda. Għaldaqstant, għalkemm tipi differenti ta’ wajers mhumiex direttament interkambjabbli u ma jikkompetux direttament, il-produtturi qed jikkompetu għal kuntratti li jkopru firxa wiesgħa ta’ wajers tal-azzar inossidabbli. Barra minn hekk, dawn it-tipi ta’ prodotti huma prodotti u mibjugħa kemm mill-industrija tal-Unjoni kif ukoll mill-produtturi esportaturi Indjani bl-użu ta’ metodu simili ta’ produzzjoni. Għaldaqstant, l-argument ma jistax jintlaqa’.
(18)
B’reazzjoni għad-divulgazzjoni definittiva, parti waħda stqarret li l-analiżi mwettqa mill-Kummissjoni biex ikun stabbilit jekk l-hekk imsejħa tipi ta’ prodotti tekniċi ħafna għandhomx jiġu inklużi fl-investigazzjoni ma kinitx biżżejjed. Dan l-argument ma ntlaqax. L-investigazzjoni stabbiliet li t-tipi ta’ prodotti tekniċi ħafna jaqgħu fid-definizzjoni tal-prodott kif stabbilit fil-premessa (17). Il-parti tassumi ħażin li l-kriterji kollha msemmija fil-ġurisprudenza jridu jiġu ssodisfati fl-istess ħin. Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea (7), il-Kummissjoni tgawdi minn diskrezzjoni wiesgħa meta tiddefinixxi l-ambitu tal-prodott, u trid tibbaża din il-valutazzjoni fuq is-sett ta’ kriterji żviluppati mill-Qorti. Ta’ spiss, bħal fil-każ preżenti, xi kriterji jistgħu jippuntaw f’direzzjoni u oħrajn f’direzzjoni oħra; f’sitwazzjoni bħal din, jenħtieġ li l-Kummissjoni twettaq valutazzjoni globali, kif għamlet fil-każ preżenti. Għaldaqstant, din il-parti interessata tassumi ħażin li t-tipi ta’ prodotti jrid ikollhom l-istess karatteristiċi kollha sabiex jaqgħu fl-istess definizzjoni ta’ prodott.
(19)
Xi utenti stqarrew li l-hekk imsejħa wajers tal-azzar inossidabbli “serje 200” għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott. B’mod partikulari, huma allegaw li dan it-tip bilkemm jiġi prodott mill-industrija tal-Unjoni. Madankollu, din id-dikjarazzjoni hija bla bażi. L-ewwel nett, il-fatt li ċertu tip ta’ prodott mhuwiex prodott mill-industrija tal-Unjoni mhuwiex raġuni biżżejjed biex jiġi eskluż mill-ambitu tal-investigazzjoni, fejn il-proċess tal-produzzjoni jkun tali li l-produtturi tal-Unjoni jkunu jistgħu jibdew jipproduċu t-tip ta’ prodott inkwistjoni. It-tieni, bħal fil-każ tal-wajers tekniċi ħafna, instab li dawn it-tipi tal-prodott ikkonċernat kellhom karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi identiċi jew simili għal tipi oħra tal-prodott simili prodott u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, l-argument ma jistax jintlaqa’.
(20)
Alternattivament, huma sostnew li l-vireg tal-wajers għandhom jiġu inklużi fid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat. Madankollu, il-vireg tal-wajers huma l-materja prima użata għall-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat iżda jistgħu jintużaw ukoll għall-produzzjoni ta’ prodotti differenti bħal qfieli u msiemer. Għaldaqstant, għall-kuntrarju tal-prodott ikkonċernat, dawn ma jikkostitwixxux prodott tal-azzar lest. Permezz tal-proċess ta’ produzzjoni bil-kiesaħ, il-vireg tal-wajers, fost prodotti oħra, jistgħu jiġu ttrasformati fil-prodott ikkonċernat jew fil-prodott simili. Abbażi ta’ dan, il-vireg tal-wajers ma jistgħux jiġu inklużi fl-ambitu tal-prodott fit-tifsira tar-Regolament bażiku.
(21)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, id-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat u l-prodott simili fil-premessi minn (21) sa (24) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
C. DUMPING
1. Introduzzjoni
(22)
Matul iż-żjarat ta’ verifika fil-postijiet tat-tliet produtturi Indjani fil-kampjun oriġinali li jesportaw u l-analiżi sussegwenti tal-informazzjoni miġbura, instab li dawn il-kumpaniji kienu ssottomettew xi informazzjoni li ma setgħetx tiġi meqjusa bħala affidabbli. Il-Kummissjoni kompliet l-investigazzjoni tagħha, u analizzat l-informazzjoni kollha mressqa b’reazzjoni għad-divulgazzjoni provviżorja u f’seduti sussegwenti.
(23)
Kif indikat fil-premessa (26) tar-Regolament provviżorju, fil-każ ta’ produttur esportatur wieħed, il-Kummissjoni kienet sabet li l-ispejjeż irrapportati fit-tweġiba għall-kwestjonarju ma setgħux jiġu rrikonċiljati mas-sistema interna tar-rappurtar tal-ispejjeż tal-kumpanija. Il-kumpanija kienet argumentat li n-nuqqas ta’ rikonċiljazzjoni kien ikkawżat minn żbalji ta’ reġistrazzjoni u metodu ta’ valutazzjoni ta’ stokkijiet li kien ivarja bejn is-sistema ta’ rappurtar tal-ispejjeż interna u d-dejta ppubblikata fil-kontijiet annwali.
(24)
Kif spjegat fil-premessa (28) tar-Regolament provviżorju, għalkemm id-dejta fis-sistema ta’ rappurtar tal-ispejjeż intern kienet konsistenti mar-rapporti finanzjarji awditjati fuq il-livell tal-kumpanija, ma kienx possibbli li tiġi rrikonċiljata d-dejta ġġenerata mis-sistema interna ta’ rappurtar tal-ispejjeż għad-diviżjoni tal-wajers mat-tabelli tal-ispejjeż speċifikament ippreparati mill-kumpanija bi tweġiba għall-kwestjonarju tal-investigazzjoni. Għalhekk, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, ġie kkunsidrat li l-informazzjoni misjuba fis-sistema interna tar-rappurtar tal-ispejjeż għandha tintuża għall-għan ta’ din l-investigazzjoni dwar l-antidumping.
(25)
Għal dik ir-raġuni, il-Kummissjoni provviżorjament aġġustat id-dejta dwar l-ispejjeż ipprovduta mill-produttur esportatur fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju billi użat fatti disponibbli fis-sistema interna ta’ rrappurtar tal-ispejjeż.
(26)
Kif innutat fil-premessa (27) tar-Regolament provviżorju, il-produttur esportatur argumenta li d-dejta fis-sistema interna ta’ rrappurtar tal-ispejjeż ma kinitx affidabbli u ma għandhiex tintuża għall-iskopijiet tal-investigazzjoni. Il-kumpanija rreferiet għal bosta żbalji u problemi kunċettwali fir-rigward taċ-ċifri rrappurtati internament li fuqhom il-Kummissjoni kienet ibbażat l-aġġustament tagħha tal-ispejjeż. Il-kumpanija sostniet li l-Kummissjoni kellha tibbaża l-analiżi tagħha fuq l-ispejjeż irrapportati fit-tweġiba tal-kwestjonarju. Barra minn hekk, fi stadju aktar tard wara l-miżuri provviżorji, il-kumpanija pprovdiet rikonċiljazzjoni bejn iċ-ċifri tal-ispejjeż tad-diviżjoni rrappurtati internament u t-tweġiba għall-kwestjonarju. Fuq dik il-bażi, u wara li kkunsidraw l-evidenza miġbura matul iż-żjara fuq il-post, ċerti spejjeż tal-manifattura rrappurtati oriġinalment minn dik il-kumpanija fir-risposta tagħha għall-kwestjonarju setgħu mbagħad jiġu aċċettati.
(27)
Madankollu, fuq il-bażi tal-evidenza disponibbli, l-allokazzjoni ta’ ċerti spejjeż bħal spejjeż ġenerali u spejjeż ta’ finanzjament irrappurtati mill-kumpanija fit-tweġiba tagħha għall-kwestjonarju ma setgħux jitqiesu bħala affidabbli għall-iskop tal-investigazzjoni. Il-Kummissjoni kkunsidrat li dawn l-ispejjeż għandhom jiġu allokati fuq il-bażi tal-fatturat totali tal-kumpanija u l-kost tal-oġġetti mibjugħa skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku. Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, il-biċċa l-kbira tal-ispejjeż irrapportati fit-tweġiba tal-kwestjonarju jistgħu jiġu aċċettati u l-allokazzjoni tal-fatturat ġiet maqbula mill-kumpanija fl-istadju definittiv tal-investigazzjoni. Il-livell ta’ marġni ta’ dumping naqas wara rieżami tal-ispejjeż tal-imballaġġ u ċerti spejjeż ġenerali. Huwa għalhekk ikkunsidrat li l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku ma għandux jibqa’ japplika biex tiġi stabbilita l-marġni ta’ dumping ta’ dan il-produttur esportatur.
(28)
Kif stabbilit fil-premessa (30) tar-Regolament provviżorju, fil-każ tat-tieni produttur esportatur, il-Kummissjoni sabet li x-xiri u l-konsum tal-materja prima rrappurtati fit-tweġiba tal-kumpanija għall-kwestjonarju ma kinux sostnuti mid-dejta li tinsab fis-sistema ta’ ġestjoni tal-inventarju tal-produttur. B’mod partikolari, jidher li d-distribuzzjoni tal-gradi tal-azzar kienet differenti f’kull wieħed mis-sorsi. Il-Kummissjoni stabbiliet li l-grad tal-azzar huwa fattur ewlieni fid-determinazzjoni tal-ispiża tal-prodott finali u li informazzjoni mhux ta’ min wieħed joqgħod fuqha dwar il-grad tal-azzar tista’ toħloq distorjsoni serja tad-determinazzjoni tal-ispejjeż u l-prezzijiet tal-bejgħ ta’ tipi ta’ prodott individwali u għalhekk tista’ tiżgwida, u għamlet lill-produttur esportatur konxju minn din il-kunsiderazzjoni essenzjali f’diversi okkażjonijiet.
(29)
Kif stabbilit fil-premessa (31) tar-Regolament provviżorju, il-produttur esportatur iddikjara, madankollu, li l-fajls tal-kompjuter li fihom ix-xiri ta’ materja prima miġbura mill-Kummissjoni matul iż-żjara ta’ verifika ma kinux kompluti, minħabba li akkwisti addizzjonali tal-materja prima kienu saru minn unitajiet oħra fil-kumpanija, iżda ma kinux ġew irappurtati u ma kinux inklużi fil-fajls tal-kompjuter miġbura matul iż-żjara ta’ verifika u eżaminati mill-Kummissjoni. Barra minn hekk, il-produttur esportatur sostna li d-diskrepanzi osservati fil-kwantitajiet ta’ gradi tal-azzar kienu minħabba l-fatt li kien hemm xi trikkib parzjali bejn xi gradi tal-azzar u li xi partijiet tal-proċess ta’ produzzjoni ma kinux traċċabbli fuq il-livell ta’ gradi individwali tal-azzar.
(30)
Fil-premessa (32) tar-Regolament provviżorju l-Kummissjoni madankollu nnutat li d-dikjarazzjonijiet ta’ hawn fuq li saru mill-kumpanija fir-rigward ta’ xiri addizzjonali ta’ materja prima ma kinux ġew issostanzjati u fi kwalunkwe każ ma kinux biżżejjed biex jispjegaw id-diskrepanzi osservati fil-livell ta’ gradi individwali tal-azzar. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-kumpanija kienet allegat li ma kienx possibbli li jsir rintraċċar eżatt skont il-gradi tal-azzar individwali fl-istadji kollha tal-proċess ta’ produzzjoni. Din l-ammissjoni kompliet iddgħajjef l-affidabilità tas-sistema ta’ rappurtar tal-gradi tal-azzar kollha kemm hi. L-informazzjoni mogħtija dwar gradi tal-azzar kienet għalhekk provviżorjament ikkunsidrata bħala mhux korretta.
(31)
Fil-premessa (33) tar-Regolament provviżorju, il-Kummissjoni qieset li d-distribuzzjoni rrappurtata ta’ materja prima skont il-grad tal-azzar ma kienitx affidabbli u għandha tkun provviżorjament imwarrba u li d-determinazzjonijiet għandhom isiru abbażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Minħabba n-nuqqas ta’ affidabilità tas-sistema ta’ rappurtar kollha kemm hi, ma kienx possibbli li jsiru d-determinazzjonijiet abbażi ta’ kwalunkwe wieħed mill-gradi tal-azzar irrappurtati. Għalhekk. fil-kalkolu ta’ marġni ta’ dumping provviżorja globali għall-prodotti kollha, intuża l-konsum totali tal-materja prima kollha meħuda kollha flimkien, mingħajr ma jiġi kkunsidrat it-tqassim skont il-grad tal-azzar..
(32)
Wara l-pubblikazzjoni tas-sejbiet provviżorji, il-kumpanija kkontestat dan l-approċċ provviżorju f’termini ġenerali iżda baqgħet mhux kapaċi toffri tqabbil ras imb’ ras f’livell tal-PCN. Madankollu, tard fl-investigazzjoni, il-kumpanija offriet aktar raggruppament ta’ xi wħud mill-gradi tal-azzar deħlin u ħerġin, bi grad suffiċjenti ta’ rikonċiljazzjoni meta l-materja prima tiġi miġbura fis-serje ewlenija ta’ gradi ta’ azzar inossidabbli skont il-kompożizzjoni kimika tagħhom (is-serje 200-, 300- u 400- fil-klassifikazzjoni AISI). Il-kumpanija offriet ukoll mod alternattiv ta’ ragruppament li fih l-użu finali ġie inkluż bħala fattur ta’ ragruppament addizzjonali. Madankollu, billi l-użu finali ma jistax jiġi vverifikat, il-Kummissjoni reġgħet ikkalkulat il-marġni tad-dumping fuq il-bażi tal-gradi tal-azzar miġbura skont il-kompożizzjoni kimika kif espress fis-serje tal-gradi tal-azzar (is-serje 200-, 300- u 400- fil-klassifikazzjoni AISI). Is-serje ta’ gradi tal-azzar huma kriterju ġeneralment użat, oġġettiv u verifikabbli filwaqt li għal din il-kumpanija l-użu tal-PCN ma jippermettix rikonċiljazzjoni sħiħa u għalhekk ma jiżgurax tqabbil ġust fuq il-bażi ta’ dejta affidabbli fit-tifsira tar-Regolament bażiku.
(33)
Peress li l-informazzjoni addizzjonali sottomessa mill-kumpanija madankollu ma kinetx tippermetti r-rikonċiljazzjoni tad-dejta fuq il-livell dettaljat biżżejjed meħtieġ għall-investigazzjoni, il-konklużjoni provviżorja li s-sistemi ta’ rintraċċar tal-kumpanija ma kinux affidabbli biżżejjed tinżamm u l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku huwa applikat għad-determinazzjoni definittiva tal-ispiża tal-produzzjoni u l-kalkolu tal-marġni tad-dumping, li huwa għalhekk ibbażat fuq l-approċċ imsemmi fil-premessa preċedenti.
(34)
Kif indikat fil-premessa (34) tar-Regolament provviżorju, fil-każ tat-tielet produttur esportatur, il-Kummissjoni sabet, matul iż-żjara ta’ verifika, li l-flussi ta’ materja prima rrappurtati fit-tweġiba għall-kwestjonarju ma kinux konsistenti mad-dejta li tinsab fis-sistema ta’ kontabilità tal-produttur. Jidher li d-distribuzzjoni għal kull grad ta’ azzar kienet differenti f’kull wieħed miż-żewġ sorsi.
(35)
Kif indikat fil-premessa (35) tar-Regolament provviżorju, il-produttur esportatur, filwaqt li ammetta xi żbalji fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju, allega li d-differenzi fil-kwantitajiet globali tal-materja prima setgħu jiġu rrikonċiljati billi jitqiesu l-bidliet fl-inventarji. Madankollu, il-kumpanija allegat ukoll li t-trikkib parzjali bejn il-gradi tal-azzar kien jagħmilha impossibbli li wieħed jagħmel rikonċiljazzjoni eżatta għal kull grad tal-azzar individwali. Fil-kummenti tagħha wara s-sejbiet provviżorji, hija ddikjarat ukoll li kultant il-grad tal-azzar indikat fuq il-fattura tal-bejgħ ma kkorrispondiex mal-grad tal-azzar li fil-fatt ikun qiegħed jiġi esportat. Barra minn hekk, il-kumpanija argumentat li gradi tal-azzar ma ntużawx b’mod preċiż fl-industrija tal-azzar inossidabbli, iżda minflok kien hemm varjazzjonijiet bejn il-kompożizzjonijiet kimiċi ppubblikati ta’ kategoriji tal-azzar u l-prodotti attwali. Il-kumpanija argumentat li meta wieħed jieħu inkonsiderazzjoni dawn l-ispjegazzjonijiet, id-diskrepanzi identifikati mill-Kummissjoni jkunu jikkonċernaw biss proporzjon insinifikanti tal-esportazzjonijiet tagħha.
(36)
Il-Kummissjoni kkunsidrat li l-volum tad-diskrepanzi misjuba ma setax jiġi spjegat minn nuqqasijiet okkażjonali ta’ preċiżjoni. Għall-kuntrarju, l-argumenti ppreżentati kkontribwew biex idgħajfu l-affidabbiltà tas-sistemi ta’ rappurtar tal-kumpanija dwar il-gradi tal-azzar inġenerali, speċjalment fid-dawl tan-natura deċiżiva tal-gradi tal-azzar fid-determinazzjoni tal-kost tal-prodott finali.
(37)
Madankollu, aktar tard fl-investigazzjoni, il-kumpanija ddikjarat li jekk il-Kummissjoni ma aċċettatx ir-rappurtar inizjali tal-kumpanija dwar il-gradi tal-azzar, riżultat aktar preċiż seta’ jinkiseb jekk, minflok jiġu ragruppati flimkien il-PCNs kollha kif sar fl-istadju provviżorju, il-Kummissjoni tiġbor flimkien biss dawk il-gradi speċifiċi tal-azzar li bejniethom ġew identifikati diskrepanzi, jew alternattivament tiġbor flimkien il-gradi tal-azzar skont il-kompożizzjoni kimika tagħhom espressa fis-serje ta’ gradi tal-azzar (is-serje 200-, 300- u 400- fil-klassifikazzjoni AISI). Il-kumpanija offriet ukoll metodu ieħor sabiex jiġu ragruppati l-gradi tal-azzar fis-serje 300- f’sottogruppi iżgħar.
(38)
Il-Kummissjoni konsegwentement irrikalkulat il-marġni tad-dumping fuq il-bażi tal-gruppi tal-azzar inossidabbli bbażati fuq il-kompożizzjoni kimika kif espressa fis-serje ta’ gradi tal-azzar (is-serje 200-, 300- u 400- fil-klassifikazzjoni AISI) sabiex jiġi segwit l-istess metodu kif deskritt fil-premessa (30) aktar ‘il fuq. Is-serje ta’ gradi tal-azzar huma kriterju ġeneralment użat, oġġettiv u verifikabbli filwaqt li għal din il-kumpanija l-użu tal-PCN ma ppermettiex rikonċiljazzjoni sħiħa u għalhekk ma jiżgurax tqabbil ġust fuq il-bażi ta’ dejta affidabbli fit-tifsira tar-Regolament bażiku.
(39)
Peress li l-informazzjoni addizzjonali sottomessa mill-kumpanija ma kinetx tippermetti r-rikonċiljazzjoni tad-dejta b’mod dettaljat biżżejjed meħtieġ għall-investigazzjoni, il-konklużjoni provviżorja li s-sistemi ta’ rintraċċar tal-kumpanija ma kinux affidabbli biżżejjed tinżamm u l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku huwa applikat għad-determinazzjoni definittiva tal-ispiża tal-produzzjoni u l-kalkolu tal-marġni tad-dumping, li huwa għalhekk ibbażat fuq l-approċċ imsemmi fil-premessa preċedenti.
(40)
Il-kwerelant qal li r-raggruppament tal-prodott ikkonċernat fi gradi tal-azzar ma waqqafx lill-Kummissjoni milli twettaq test korrett tal-profitabbiltà sabiex tiddetermina l-valuri normali għal kull PCN.
(41)
Il-Kummissjoni twettaq l-analiżi tagħha f’livell li huwa konsistenti mas-sistemi ta’ kontabilità interna tal-esportaturi u tal-produtturi tal-Unjoni, li jippermettu s-sostanzjament taċ-ċifri rrapportati. Għaldaqstant, il-pretensjoni hija miċħuda.
(42)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessi minn (37) u (38) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
2. Il-valur normali
(43)
Għal produttur esportatur wieħed li għalih huwa applikat l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, id-determinazzjoni tal-valur normali ġiet riveduta wara r-rivalutazzjoni tal-ispiża tal-produzzjoni tiegħu. Fl-istadju definittiv, l-ispiża tal-produzzjoni kienet iddeterminata abbażi tal-ispejjeż tal-manifattura rrapportati li magħhom ġew miżjuda l-ispejjeż tal-bejgħ u dawk ġenerali u amministrattivi, inklużi l-ispejjeż tal-finanzjament, bl-użu ta’ metodu ta’ allokazzjoni permess mill-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku.
(44)
Għat-tliet produtturi esportaturi li ġew inklużi l-aħħar fil-kampjun, u għall-produttur esportatur li ngħata eżami individwali, il-volumi tal-bejgħ domestiku nstab li kienu b’mod ġenerali rappreżentattivi, u kienu jirrappreżentaw mill-inqas 5 % tal-volum ta’ bejgħ ta’ esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. L-istess test tar-rappreżentattività sar ukoll għal kull tip ta’ prodott mibjugħ mill-produtturi miżjuda l-aħħar fil-kampjun fis-swieq domestiċi tagħhom u nstab li kienu komparabbli mat-tipi tal-prodotti mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku.
(45)
Billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgħ bi profitt lill-klijenti indipendenti fis-suq domestiku matul il-PI, il-Kummissjoni eżaminat ukoll jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull produttur esportatur miżjud l-aħħar fil-kampjun u għall-produttur esportatur li ngħata eżami individwali, setax jitqies bħala li sar fl-andament normali tal-kummerċ, skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku.
(46)
Fil-każ ta’ wieħed mill-produtturi esportaturi inklużi l-aħħar fil-kampjun, l-allokazzjoni tal-ispejjeż inizjalment ippreżentata mill-kumpanija nstabet li ma kenitx adegwata billi ma kenitx tirrifletti l-ħxuna tal-wajer, li huwa fattur importanti għall-ispejjeż. Bil-qbil tal-kumpanija, il-metodu tal-allokazzjoni tal-ispejjeż ġie aġġustat.
(47)
Fil-każ tat-tieni produttur esportatur inkluż fil-kampjun, żball klerikali fid-determinazzjoni tal-marġni tad-dumping ġie kkoreġut. Minbarra dan, il-produttur talab li l-Kummissjoni tagħmel aġġustamenti addizzjonali fit-test tal-profitabbiltà u l-allowances tal-prezz. Dawn it-talbiet instabu li ma kinux ġustifikati.
(48)
Fil-każ tal-produttur esportatur mogħti eżami individwali, żball klerikali fil-kalkulazzjonijiet ġie kkoreġut. L-istess produttur esportatur għamel iżjed affermazzjonijiet dwar id-determinazzjoni mill-Kummissjoni tal-livell ta’ bejgħ, l-ispejjeż ġenerali u amministrattivi u l-ispejjeż tat-trasport domestiku u talab aġġustament għad-differenzi fiżiċi tal-prodott ikkonċernat bejn is-swieq domestiċi u tal-esportazzjoni. Dawn l-affermazzjonijiet ġew irrifjutati, għaliex il-kalkoli kienu bbażati fuq d-dejta tal-kosti mressqa mill-kumpanija li kienu vverifikati waqt iż-żjara ta’ verifika u minħabba li d-dikjarazzjoni rigward id-differenzi fiżiċi ma kinitx sostanzjata.
(49)
Bħala konsegwenza, il-metodoloġija għad-determinazzjoni tal-valur normali kif deskritt fil-premessi (39) sa (48) tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata u ġiet applikata għat-tliet produtturi esportaturi inklużi l-aħħar fil-kampjun u l-produttur esportatur li ngħata eżami individwali.
3. Il-prezz tal-esportazzjoni
(50)
Għal produttur esportatur wieħed, wara d-dikjarazzjoni tiegħu, ċerti żbalji klerikali li jirrigwardaw l-użu okkażjonali tar-rata tal-kambju u l-inklużjoni żbaljata ta’ ċertu bejgħ intragrupp fil-kalkolu tad-dumping ġew irrettifikati.
(51)
Għal produttur esportatur ieħor, bejgħ permezz ta’ kumpanija relatata fl-Unjoni ġie inkluż fil-kalkolu tad-dumping.
(52)
Produttur esportatur wieħed minn dawk inklużi l-aħħar fil-kampjun sostna li l-benefiċċji li kien irċieva taħt l-iskemi tas-sussidji tad-DEPB u DDS kellhom jiżdiedu mal-prezzijiet tal-esportazzjoni.
(53)
Produttur ieħor minn dawk inklużi l-aħħar fil-kampjun irrapporta l-benefiċċji li rċieva bħala parti mill-iskema ta’ sussidju tad-DDS bħala allowances negattivi tal-prezz, li żiedu artifiċjalment il-prezzijiet tal-esportazzjoni.
(54)
Il-Kummissjoni analizzat l-imġiba tal-prezzijiet taż-żewġ kumpaniji fis-suq tal-Unjoni u waslet għas-sejbiet tagħha, li jirriżultaw mill-applikazzjoni tal-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku u għalhekk ma jeħtiġux aġġustament ieħor. Il-pretensjoni tal-ewwel kumpanija kienet għalhekk miċħuda u l-allowance irrappurtata tat-tieni kumpanija ġiet injorata.
(55)
Produttur esportatur wieħed li ġie inkluż l-aħħar fil-kampjun sostna li l-prezzijiet tal-esportazzjoni tiegħu għandhom jiġu kkoreġuti ‘l fuq sabiex jinġiebu skont il-prezzijiet domestiċi tiegħu minħabba li l-bejgħ domestiku sar taħt isem tad-ditta stess, b’tali mod li kien jattira prezzijiet ogħla. Il-kumpanija ma setgħetx, madankollu, tissostanzja li l-fatturi li għalihom ressqet il-pretensjoni kienu tabilħaqq jirreferu għal bejgħ bil-marka u, b’konsegwenza, il-pretensjoni ġiet miċħuda.
(56)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessi minn (50) sa (52) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
4. Tqabbil
(57)
Produttur esportatur partikolari afferma li, billi sar twaħħid tal-PCNs kollha għad-determinazzjoni tal-ispejjeż ta’ produzzjoni tiegħu, il-prezzijiet tal-esportazzjoni għandhom ikunu trattati bl-istess mod u kellu jintuża prezz wieħed tal-esportazzjoni għat-tqabbil mal-valur normali.
(58)
Il-Kummissjoni fl-investigazzjoni tagħha kellha l-għan li tikseb id-dejta dwar l-ispejjeż u l-prezzijiet tal-esportazzjoni fuq bażi tal-PCN, iżda, ma kisbitx mingħand il-kumpanija kkonċernata r-rikonċiljazzjonijiet meħtieġa li kienu jippermettu l-identifikazzjoni ta’ spejjeż tal-produzzjoni affidabbli fuq bażi tal-PCN. L-investigazzjoni ma sabet, madankollu, l-ebda defiċjenza bil-livelli tal-prezz tal-esportazzjoni rrapportati mill-PCN, u għalhekk ma kenitx xierqa l-applikazzjoni tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku għad-determinazzjoni tal-prezzijiet reali tal-esportazzjoni. Billi l-Kummissjoni ma qisitx li t-tnaqqis tal-livell ta’ dettall ta’ prezzijiet irrappurtati jkun xieraq meta mqabbel mal-istandards tal-investigazzjoni sabiex isir paragun ġust, il-pretensjoni kienet miċħuda.
(59)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessi minn (53) sa (55) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
5. Il-marġnijiet tad-dumping
(60)
Kif stipulat mill-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, għal kull kumpanija fil-kampjun, il-valur normali medju peżat stabbilit għall-prodott simili tqabbel mal-medja peżata tal-prezz tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat.
(61)
Skont l-Artikolu 9(6) tar-Regolament bażiku, minħabba l-applikazzjoni tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku għal żewġ produtturi esportaturi mit-tlieta fil-kampjun inizjali, il-marġni ta’ dumping tal-produtturi esportaturi li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun hija stabbilita fuq il-bażi tal-marġni ta’ dumping medja tal-produttur esportatur uniku fil-kampjun oriġinali li għalih l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku ma għadux japplika u ż-żewġ kumpaniji li ddaħħlu l-aħħar fil-kampjun b’marġnijiet tad-dumping li mhumiex de minimis. Fuq din il-bażi, il-marġni ta’ dumping ikkalkulata għall-kumpaniji li kkooperaw li ma kinux inklużi fil-kampjun ġiet stabbilita fil-livell ta’ 8,4 %.
(62)
Fir-rigward tal-produtturi esportaturi l-oħrajn kollha fil-pajjiż ikkonċernat, il-Kummissjoni l-ewwel stabbiliet il-livell ta’ kooperazzjoni. Għal dan l-għan, sar tqabbil bejn il-kwantitajiet ta’ esportazzjoni totali indikati fir-risposti ta’ teħid ta’ kampjuni u l-importazzjonijiet totali mill-pajjiż ikkonċernat kif jirriżultaw mill-istatistiċi ta’ importazzjoni tal-Eurostat. Minħabba li l-livell ta’ koperazzjoni kien għoli, il-marġni ta’ dumping residwa ġiet stabbilita fil-livell tal-għola marġni ta’ dumping stabbilita għall-produtturi esportaturi fil-kampjun. Fuq din il-bażi, il-livell nazzjonali ta’ dumping kien stabbilit għal 16,2 %.
(63)
Fuq din il-bażi, il-marġnijiet ta’ dumping medji peżati, espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġni ta’ dumping definittiva
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Venus Group
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
Kumpaniji li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun
8,4 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
16,2 %
D. INDUSTRIJA TAL-UNJONI
1. Industrija tal-Unjoni
(64)
Xi utenti esprimew dubji dwar l-għadd ta’ produtturi tal-Unjoni fil-premessa (63) tar-Regolament provviżorju. Huma sostnew li l-għadd ta’ produtturi kien ivvalutat ħażin u li fir-realtà kien hemm anqas produtturi preżenti fis-suq tal-Unjoni.
(65)
Il-Kummissjoni tirrimarka li din il-pretensjoni ma kienet issostanzjata mill-ebda evidenza. Il-Kummissjoni vverifikat l-għadd ta’ produtturi tal-Unjoni ddikjarat fl-ilment fil-verifika tas-sitwazzjoni u wkoll matul l-investigazzjoni. Il-Kummissjoni kkuntattajat is-27 produtturi magħrufa kollha tal-Unjoni f’dan ir-rigward. L-investigazzjoni kkonfermat li 27 produttur tal-Unjoni kienu qed jimmanifatturaw il-prodott simili fl-Unjoni matul il-PI. Il-pretensjoni hija għalhekk irrifjutata u l-premessa (63) tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
2. Produzzjoni tal-Unjoni u teħid ta’ Kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni
(66)
Fin-nuqqas ta’ kummenti, il-premessi minn (64) sa (67) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
E. ĦSARA
1. Konsum tal-Unjoni
(67)
Xi utenti stqarrew li l-analiżijiet tal-ħsara kellhom jinjoraw id-dejta relatata mal-2009 minħabba li l-kriżi finanzjarja li seħħet dik is-sena kellha effetti ta’ distorsjoni b’mod partikulari fuq il-konsum tal-Unjoni. Madankollu, anki kieku l-2009 kellha tiġi eskluża mill-analiżi, xorta jkun għad hemm xejra li qed tikber għall-konsum (+ 5 %) li hija indikazzjoni ta’ suq li qed jitjieb. Barra minn hekk, l-effetti negattivi tal-kriżijiet finanzjarji huma rikonoxxuti fil-premessa (68) tar-Regolament provviżorju. Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessa (68) tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
2. Importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat
(68)
Il-marġni tas-sussidju stabbilit għall-produttur esportatur, Macro Bars and Wires hija taħt il-limitu de minimis previst fl-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku. Għaldaqstant, dan il-produttur esportatur jitqies li ma wettaqx dumping fit-tifsira tal-Artikolu 1(2) tar-Regolament bażiku matul il-perjodu ta’ investigazzjoni. B’riżultat ta’ dan, il-volumi ta’ importazzjonijiet tiegħu ġew esklużi mill-volum tal-importazzjonijiet sussidjati mill-pajjiż ikkonċernat kif stabbiliti provviżorjament. Produttur esportatur ieħor, jiġifieri Venus Group, sostna li ċerti tranżazzjonijiet bi żball kienu ġew magħduda darbtejn. Il-Kummissjoni qablet mal-produttur esportatur, u aġġustat il-volum totali tal-importazzjonijiet iddampjati billi eliminat dawn it-tranżazzjonijiet.
(69)
Għaldaqstant, il-volum, is-sehem tas-suq u l-prezz medju tal-importazzjonijiet iddampjati ġew riveduti.
(70)
Volum u sehem tas-suq tal-importazzjonijiet iddampjati
2009
2010
2011
PI
Volum
15 826
27 291
34 494
33 252
Indiċi (2009 = 100)
100
172
218
210
Sehem tas-suq
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Indiċi (2009 = 100)
100
121
146
140
Sors: Eurostat u tweġibiet tal-kwestjonarji
(71)
Macro Bars and Wires esportat kwantitajiet limitati tal-prodott ikkonċernat matul il-PI u t-tranżazzjonijiet ta’ Venus Group imsemmija hawn fuq ukoll kienu jikkostitwixxu kwantitajiet limitati. Għalhekk it-tnaqqis ta’ dawn il-volumi tal-importazzjoni mill-volum totali tal-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiż ikkonċernat ma jirriżultax f’tibdil sinifikanti fir-rigward tax-xejriet kif deskritti fil-premessi (69) sa (71) tar-Regolament provviżorju. Għaldaqstant dawn il-premessi tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(72)
Prezz medju tal-importazzjonijiet sussidjati:
2009
2010
2011
PI
Prezz medju
2 380
2 811
3 259
3 207
Indiċi (2009 = 100)
100
118
137
135
Sors: Eurostat u tweġibiet tal-kwestjonarji
(73)
L-aġġustament tal-volum ta’ importazzjonijiet iddampjati ma jirriżultax f’bidla sinifikanti tal-prezzijiet medji ta’ importazzjonijiet Indjani ddampjati jew il-kalkolu tal-marġni tat-twaqqigħ tal-prezzijiet. Il-marġni medja peżata tat-twaqqigħ tal-prezzijiet hija 15 %, li jikkonferma s-sejba fir-Regolament provviżorju.
(74)
Produttur esportatur Indjan sostna li l-prezzijiet tal-bejgħ tal-Unjoni dehru implawsibbli ħafna u li x’aktarx kienu soġġetti għal distorsjoni. Madankollu, huwa enfasizzat li l-prezzijiet użati fil-kalkoli tat-twaqqigħ kienu r-riżultat ta’ informazzjoni miġbura u vverifikata matul investigazzjonijiet fuq il-post fil-bini tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
(75)
Il-konklużjonijiet mis-sejbiet deskritti fil-premessi (75) sa (77) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
3. Qagħda Ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(76)
Xi partijiet iddikjaraw li r-riżultati miksuba mill-industrija tal-Unjoni għandhom jitqiesu bħala raġonevolment pożittivi fil-kuntest tal-kriżi ekonomika globali u li bl-eċċezzjoni ta’ indikatur tal-ħsara wieħed, jiġifieri s-sehem tas-suq, l-indikaturi l-oħra kollha ma ppuntawx lejn l-eżistenza ta’ ħsara.
(77)
Parti waħda sostniet li l-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’madwar 34 %, li kien ferm aktar mill-ispiża tal-produzzjoni tagħha li żdiedet bi 13 % matul l-istess perjodu. F’dan ir-rigward jeħtieġ li wieħed jinnota li fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat, jiġifieri fl-2009, l-industrija tal-Unjoni kienet qiegħda tbigħ anqas mill-ispiża tal-produzzjoni, u rnexxielha tbigħ ‘il fuq mill-ispiża tal-produzzjoni mill-2011 ‘il quddiem biss.
(78)
L-investigazzjoni wriet li għalkemm xi indikaturi tal-ħsara bħalma huma l-volumi tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità segwew xejra pożittiva, jew baqgħu stabbli bħall-impjiegi, għadd ta’ indikaturi oħra marbuta mas-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, jiġifieri l-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investiment u r-redditu fuq l-investiment ma segwewx xejra sodisfaċenti matul il-perjodu kkunsidrat. Filwaqt li l-indikatur marbut mal-investimenti tjieb fl-2010, dan waqa’ taħt iċ-ċifri tal-2009 fl-2011 u l-PI. Għalkemm huwa veru li r-redditu fuq l-investimenti tjieb mill-2009 sal-2011 u laħaq is- 6,7 %, dan reġa’ naqas għal 0,8 % matul il-PI. Bl-istess mod, l-indikaturi marbuta mal-profittabilità u l-fluss tal-flus tjiebu sal-2011 u reġgħu bdew jiddeterjoraw matul il-PI. Għaldaqstant, ta’ min jikkonkludi li l-industrija tal-Unjoni bdiet titjieb wara l-2009, iżda sussegwentement l-irkupru tagħha naqas minħabba l-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiż ikkonċernat.
(79)
Fuq talba minn parti interessata ġie kkonfermat li l-livelli tal-ħażniet stabbiliti fil-premessa (100) tar-Regolament provviżorju kienu jikkonċernaw l-attività tal-kumpaniji tal-Unjoni magħżula fil-kampjun.
(80)
L-industrija tal-Unjoni sostniet li l-marġni ta’ profitt immirata ta’ 5 % stabbilita fl-istadju provviżorju kienet baxxa wisq. Il-parti ma ssostanzjatx biżżejjed il-pretensjoni tagħha. Il-premessa (95) tar-Regolament provviżorju tispjega r-raġunijiet wara l-għażla ta’ din il-marġni ta’ profitt u l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda raġunijiet oħra biex tibdilha. Għaldaqstant, il-profitt immirat ta’ 5 % jinżamm għall-għan tas-sejbiet definittivi.
(81)
Produttur esportatur partikolari sostna li d-diffikultajiet tal-industrija tal-Unjoni huma prinċipalment minħabba problemi strutturali u li, għalhekk, il-marġni ta’ profitt immirata ta’ 5 % ma kenitx realistika.
(82)
Ta’ min ifakkar li skont il-ġurisprudenza (8), jeħtieġ li l-Istituzzjonijiet jistabbilixxu l-marġni ta’ profitt li l-industrija tal-Komunità tista’ sserraħ fuqha b’mod raġonevoli f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, fin-nuqqas tal-importazzjonijiet iddampjati. Fl-2007, il-marġni ta’ profitt kienet ta’ 3,7 %; mill-2008, minħabba l-kriżi finanzjarja u ekonomika, din saret negattiva. Fl-ilment tressaq l-argument, u l-investigazzjoni stabbilixxiet, li l-importazzjonijiet iddampjati bdew jaslu fis-suq tal-Unjoni mill-2007, meta l-volum ta’ importazzjonijiet żdied minn 17 727 tunnellata fl-2006 għal 24 811 tunnellata. Għalhekk, ma kienx possibbli li tiġi stabbilita l-marġni ta’ profitt immirata bbażata fuq il-profitt li l-produtturi tal-Unjoni tal-prodott simili setgħu b’mod raġonevoli jserrħu fuqha. Minħabba f’hekk, kif spjegat fil-premessa (95) tar-Regolament provviżorju, il-Kummissjoni dehrilha xieraq li tuża l-marġni ta’ profitt ta’ 5 % fuq il-bażi tal-qligħ osservat reali f’partijiet oħra tal-industrija tal-azzar, li ma sofrewx minn importazzjonijiet iddampjati u sussidjati, kif diġà sar f’investigazzjonijiet riċenti fi prodotti simili oħra fl-istess settur. (9) Addizzjonalment, għandu jiġi nnutat li l-marġni ta’ profitt ta’ 3,7 % li kienet osservata fl-2007 hija kkunsidrata fi kwalunkwe każ baxxa wisq minħabba l-preżenza u ż-żieda tal-importazzjonijiet iddampjati. Għaldaqstant, il-profitt immirat ta’ 5 % jinżamm għall-għan tas-sejbiet definittivi.
4. Konklużjoni dwar il-ħsara
(83)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-industrija tal-Unjoni sofriet minn ħsara materjali fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku. Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessi minn (78) sa (105) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
F. KAWŻALITÀ
1. Effett tal-importazzjonijiet iddampjati
(84)
Produttur esportatur wieħed sostna li r-Regolament provviżorju injora li l-industrija tal-Unjoni setgħet tibbenefika miż-żieda fil-konsum mill-2009 u li l-Kummissjoni ma tistax tassumi li l-industrija tal-Unjoni se tkun kapaċi żżomm is-sehem tas-suq tagħha b’mod indefinit.
(85)
B’reazzjoni għal dawn l-argumenti jenħtieġ li wieħed jinnota li l-investigazzjoni wriet li s-sehem tas-suq tal-importazzjoni ddampjata Indjana kiber b’rata aktar mgħaġġla mill-konsum fis-suq tal-Unjoni. Il-volum tal-importazzjonijiet iddampjati Indjani żdied b’110 % filwaqt li l-konsum żdied b’50 % matul l-istess perjodu. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet ukoll li l-prezz medju Indjan kien kostantement taħt il-prezz medju tal-industrija tal-Unjoni matul l-istess perjodu u waqqa’ l-prezz medju tal-industrija tal-Unjoni bi 15 % matul il-PI. B’riżultat ta’ dan, filwaqt li l-industrija tal-Unjoni tabilħaqq ibbenefikat miż-żieda fil-konsum sa ċertu punt u hija wkoll setgħet iżżid il-volumi ta’ bejgħ tagħha b’40 %, hija ma setgħetx iżżomm is-sehem tas-suq tagħha kif mistenni bil-kundizzjonijiet tas-suq li qed jitjiebu u minħabba l-kapaċità libera tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
2. Effett ta’ fatturi oħrajn
2.1. Importazzjonijiet mhux iddampjati
(86)
Matul il-perjodu kkunsidrat, l-iżvilupp tal-importazzjonijiet u l-prezzijiet mhux iddampjati huwa komparabbli mal-evoluzzjoni tal-importazzjonijiet u l-prezzijiet iddampjati. Barra minn hekk, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet iddampjati kienu fundamentalment fl-istess livell bħall-prezzijiet tal-importazzjonijiet li mhumiex iddampjati, jiġifieri l-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet li mhumiex iddampjati kienu inqas b’ 0,4 %. Barra minn hekk, il-volum tal-importazzjonijiet mhux iddampjati huwa inqas minn sitta fil-mija tal-importazzjonijiet totali mill-pajjiż ikkonċernat u ftit iktar minn wieħed fil-mija tas-sehem tas-suq. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li l-ħsara kkawżata minn importazzjonijiet mhux iddampjati mill-pajjiż ikkonċernat ma tkissirx ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiż ikkonċernat u l-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
2.2. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
(87)
Żewġ produtturi esportaturi Indjani u l-Gvern tal-Indja tennew il-pretensjoni li l-importazzjonijiet tal-azzar inossidabbli li joriġina fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“iċ-Ċina”) kellhom jiġu inklużi fl-investigazzjoni u li l-impatt li l-importazzjonijiet miċ-Ċina kellhom fuq is-suq tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni kien sottovalutat.
(88)
Kif imsemmi fil-premessa (115) tar-Regolament provviżorju, mill-istadju tat-tnedija, l-ebda evidenza ta’ dumping li jikkaġuna ħsara lill-industrija tal-Unjoni ma ġiet ippreżentata li setgħet tiġġustifika l-ftuħ ta’ investigazzjoni antidumping fuq importazzjonijiet li joriġinaw miċ-Ċina. Għaldaqstant, il-pretensjoni li ċ-Ċina kellha tiġi inkluża fl-ambitu tal-investigazzjoni ġiet miċħuda bħala waħda bla bażi.
(89)
Madankollu, l-importazzjonijiet miċ-Ċina wrew xejra li qed tiżdied matul il-perjodu kkunsidrat u laħqu sehem tas-suq ta’ 8,3 % matul il-PI kif iddikjarat fil-premessa (113) tar-Regolament provviżorju. Barra minn hekk, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi kienu aktar baxxi mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni u dawk tal-produtturi esportaturi Indjani fis-suq tal-Unjoni. Għaldaqstant, ġie investigat aktar jekk l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina setgħux ikkontribbwew għall-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni u kissru r-rabta kawżali bejn dik il-ħsara u l-importazzjonijiet iddampjati Indjani.
(90)
L-informazzjoni disponibbli fl-istadju provviżorju ssuġġeriet li t-taħlita ta’ prodotti rrappreżentata mill-importazzjonijiet Ċiniżi kienet differenti u li l-firxiet fejn il-prodotti Ċiniżi kienu preżenti kienu differenti meta mqabbla mal-prodotti mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni jew anke ma’ dawk tal-prodotti ta’ oriġini Indjana mibjugħa fis-suq tal-Unjoni.
(91)
Wara l-pubblikazzjoni tal-miżura provviżorja, il-Kummisjoni rċeviet diversi pretensjonijiet li jaċċennaw għall-possibbilità li l-importazzjonijiet Ċiniżi bi prezz baxx matul il-PI jkissru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet Indjani ddampjati u l-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(92)
L-analiżi magħmula abbażi tal-istatistiki tal-importazzjonijiet li jikkonċernaw iż-żewġ kodiċijiet NM li qed jiġu investigati wriet li 29 % tal-importazzjonijiet Ċiniżi saru fit-tarf l-aktar baxx tas-suq (skont il-kodiċi NM 7223 00 99). Dan parzjalment jispjega r-raġuni għaliex il-prezzijiet Ċiniżi bħala medja huma aktar baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni u tal-produtturi esportaturi Indjani. L-istatistiki għall-kodiċi NM 7223 00 99 wrew ukoll li l-klijenti tal-produtturi Ċiniżi kienu kkonċentrati fir-Renju Unit fejn l-industrija tal-Unjoni bażikament ma kenitx qed tipproduċi.
Prezz medju (euro/MT)
2009
2010
2011
PI
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Sors: Eurostat
(93)
Fir-rigward tal-Kodiċi NM 7223 00 19, l-analiżijiet imwettqa abbażi tal-PCN urew li kemm l-industrija tal-Unjoni kif ukoll il-produtturi Indjani kienu qegħdin jikkompetu fl-ogħla tarf tas-suq fejn il-prezzijiet setgħu jitilgħu sa erba’ darbiet ogħla mill-prezzijiet fit-tarf l-aktar baxx fl-istess NM. (10) L-investigazzjoni wriet ukoll li, b’mod ġenerali, il-varjazzjonijiet fil-prezzijiet huma marbuta mat-tip ta’ prodott u l-kontenut tan-nikil.
(94)
Fir-rigward tal-livell tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, jenħtieġ li jiġi rrimarkat li mill-2009 sal-PI l-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi baqa’ ogħla mill-prezz tal-esportazzjonijiet iddampjati tal-prodott ikkonċernat mill-Indja, kif jista’ jidher mit-tabella li ġejja li turi l-prezz medju tal-esportazzjonijiet Ċiniżi ddampjati li jaqgħu fil-kodiċi NM 7223 00 19.
Prezz medju (EUR/MT)
2009
2010
2011
PI
PI + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Sors: Eurostat
(95)
Fil-PI għall-ewwel darba l-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi waqa’ taħt il-prezz tal-importazzjoni Indjan għall-importazzjonijiet iddampjati. Madankollu, instab li din l-osservazzjoni kienet ta’ natura temporanja billi l-livell tal-prezzijiet Ċiniżi fis-sena ta’ wara l-PI żdied u reġa’ kien ogħla mill-prezzijiet Indjani.
(96)
Barra minn hekk, it-tqabbil bejn il-volumi tal-importazzjoni mill-pajjiż ikkonċernat u miċ-Ċina wera li fi kwalunkwe punt matul il-perjodu kkunsidrat u b’mod partikolari matul il-PI, l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina kienu f’livelli ħafna aktar baxxi mill-importazzjonijiet mill-Indja. Il-volumi tal-importazzjoni għaċ-Ċina kienu jammontaw għal bażikament inqas minn nofs it-total tal-importazzjonijiet mill-Indja.
(97)
Għaldaqstant, ukoll jekk l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina kkontribwew għall-ħsara li sofriet l-industrija tal-Unjoni, ma setgħux affettwaw il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni sal-punt li jkissru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet iddampjati mill- pajjiż ikkonċernat u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, il-premessa (113) tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
2.3. Kompetizzjoni minn produtturi oħrajn fl-Unjoni
(98)
Parti waħda ressqet l-argument li l-prestazzjoni finanzjarja fqira tal-produtturi tal-Unjoni setgħet kienet ikkawżata minn kompetizzjoni minn produtturi oħrajn tal-Unjoni li ma kinux ilmentaturi jew li ma esprimewx l-appoġġ tagħhom għall-investigazzjoni fil-bidu tal-każ.
(99)
Is-sehem tas-suq ta’ produtturi oħrajn fl-Unjoni żviluppa kif ġej:
2009
2010
2011
PI
Bejgħ tal-Unjoni ta’ produtturi oħrajn fl-Unjoni (MT)
34 926
55 740
55 124
55 124
Indiċi (2009 = 100)
100
160
158
158
Sehem tas-suq ta’ produtturi oħrajn fl-Unjoni
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Sors: ilment u tweġibiet permanenti
(100)
Il-produtturi tal-Unjoni li ma kinux ilmentaturi u li ma esprimewx speċifikament appoġġ għall-investigazzjoni ammontaw għal 44 % tal-bejgħ totali tal-Unjoni irrappurtat fil-Premessa (86) tar-Regolament provviżorju. Il-volum tal-bejgħ tagħhom żdied bi 58 % minn stima ta’ 34 926 tunnellata fl-2009 għal 55 124 tunnellata matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, dan it-tkabbir huwa relattivament żgħir jekk imqabbel mat-tkabbir tal-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiż ikkonċernat fl-istess perjodu (+ 110 %). Barra minn hekk, is-sehem tas-suq ta’ dawk il-produtturi tal-Unjoni baqa’ relattivament stabbli matul il-perjodu kkunsidrat u ma nstabet l-ebda indikazzjoni li l-prezzijiet tagħhom kienu aktar baxxi minn dawk tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun. Għaldaqstant, ġie konkluż li l-bejgħ tagħhom fis-suq tal-Unjoni ma kkontribwixxiex għall-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
3. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(101)
Fin-nuqqas ta’ kummenti, il-premessi minn (121) sa (124) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
G. INTERESS TAL-UNJONI
1. Kunsiderazzjonijiet ġenerali
(102)
Fin-nuqqas ta’ kummenti, il-premessa (125) tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
2. Interess tal-industrija tal-Unjoni
(103)
Fin-nuqqas ta’ kummenti, il-premessi minn (126) sa (133) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
3. Interess ta’ importaturi mhux relatati
(104)
Fin-nuqqas ta’ kummenti, il-premessi minn (142) sa (144) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
4. Interess tal-utenti
(105)
Wara l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji, seba’ utenti u assoċjazzjoni waħda tal-utenti kkuntattjaw lill-Kummissjoni u wrew interess li jikkooperaw fl-investigazzjoni. Wara t-talba tagħhom, intbagħtulhom kwestjonarji f’April 2013. Madankollu, żewġ utenti biss ippreżentaw tweġiba sħiħa għall-kwestjonarju u, b’mod ġenerali, l-utenti li kkooperaw irrappreżentaw 12 % tal-importazzjonijiet totali mill-pajjiż ikkonċernat matul il-PI u 2,5 % tal-konsum totali tal-Unjoni, filwaqt li kienu jimpjegaw 32 persuna involuti fil-manifattura tal-prodotti lesti li jinkorporaw il-prodott ikkonċernat. L-impatt ekonomiku tal-miżuri fuq l-utenti ġie vvalutat mill-ġdid abbażi tad-dejta l-ġdida disponibbli fit-tweġibiet għall-kwestjonarju u żewġ utenti saritilhom żjara sabiex tiġi vverifikata l-informazzjoni pprovduta.
(106)
L-utenti sostnew li l-livell ta’ profittabilità ta’ 9 %, li kien iddikjarat fil-premessa (136) tar-Regolament provviżorju, kien għoli wisq u ma kienx rappreżentattiv tal-industrija tal-utenti. Wara li waslu t-tweġibiet addizzjonali għall-kwestjonarju, il-profittabilità medja tal-utenti kollha li kkooperaw ġiet ikkalkulata mill-ġdid u ġiet stabbilita għal 2 % fuq il-fatturat.
(107)
Instab ukoll li, bħala medja, fir-rigward tal-utenti li kkooperaw, ix-xiri mill-pajjiż ikkonċernat kien jikkostitwixxi 44 % tax-xiri totali tal-prodott ikkonċernat, u li l-Indja rrappreżentat is-sors esklussiv ta’ provvista għaż-żewġ utenti li kkooperaw. Matul il-PI, il-fatturat tal-prodott li inkorpora l-prodott ikkonċernat irrappreżenta medja ta’ 14 % tal-fatturat totali tal-utenti li kkooperaw.
(108)
Jekk wieħed jassumi l-agħar sitwazzjoni possibbli għas-suq tal-Unjoni, jiġifieri li l-ebda żieda potenzjali fil-prezz ma tkun tista’ tiġi mgħoddija għall-katina tad-distribuzzjoni u li l-utenti jkomplu jixtru mill-pajjiż ikkonċernat bil-volumi preċedenti, l-impatt tad-dazju fuq il-profitabbiltà tal-utenti miksuba minn attivitajiet li jużaw jew li jinkorporaw il-prodott ikkonċernat ikun ifisser tnaqqis sal-punt li l-utenti jibdew jagħmlu t-telf, u jilħqu profitabbiltà (negattiva) ta’ - 0,6 %.
(109)
Il-Kummissjoni tagħraf li l-impatt fuq terminu qasir u medju se jkun aktar importanti, fuq livell individwali, għal dawk l-utenti li jġibu l-importazzjonijiet kollha tagħhom mill-Indja. Madankollu, dawn huma relattivament ftit (tnejn mill-utenti li kkooperaw). Barra minn hekk, huma għandhom il-possibilità, sakemm il-produttur Indjan tagħhom jikkoopera, li jitolbu l-ħlas lura tad-dazji skont l-Artikolu 11 tar-Regolament Bażiku, jekk il-kundizzjonijiet kollha għal tali restituzzjoni jkunu sodisfatti.
(110)
Xi utenti tennew it-tħassib li l-miżuri jolqtu ċerti tipi ta’ wajers li mhumiex prodotti fl-Ewropa, jiġifieri tipi inklużi fl-hekk imsejħa serje 200 kif deskritt fil-premessa (139) tar-Regolament provviżorju. Skont l-utenti, in-nuqqas ta’ produzzjoni fl-Unjoni huwa minħabba d-domanda limitata u l-ispeċifiċità tal-proċess ta’ produzzjoni.
(111)
Madankollu, l-investigazzjoni wriet li tali tip ta’ wajers tal-azzar inossidabbli huma prodotti mill-industrija tal-Unjoni u li jirrappreżentaw sehem limitat tas-suq tal-Unjoni. Għall-utenti, hemm ukoll sorsi ta’ provvista alternattivi disponibbli minn pajjiżi li mhumiex suġġetti għal miżuri ta antidumping jew antisussidji. Barra minn hekk, tipi oħra ta’ prodotti ta’ wajers tal-azzar inossidabbli jistgħu jintużaw għall-istess għanijiet. Għaldaqstant, l-impożizzjoni tal-miżuri ma jistax ikollha impatt sinifikanti fuq is-suq tal-Unjoni u fuq dawn l-utenti. Għaldaqstant, din il-pretensjoni hija miċħuda.
(112)
Xi utenti ġibdu l-attenzjoni dwar iż-żmien itwal ta’ kunsinna għall-prodott simili mill-produtturi tal-Unjoni meta mqabbel maż-żmien tal-kunsinna tal-prodott ikkonċernat mill-Indja. Madankollu, il-possibilità li l-merkanti u n-negozjanti jaħżnu l-prodotti u jagħmluhom disponibbli minnufih ma timminax il-provi fattwali tal-effetti negattivi tal-importazzjonijiet iddampjati. Għaldaqstant, dan l-argument ikollu jiġi miċħud.
(113)
Meta jitqies dan ta’ hawn fuq, anki jekk xi utenti x’aktarx se jiġu affettwati b’mod negattiv bil-miżuri fuq l-importazzjonijiet mill- pajjiż ikkonċernat aktar minn oħrajn, jitqies li fil-bilanċ is-suq tal-Unjoni se jibbenefika mill-impożizzjoni tal-miżuri. B’mod partikolari, huwa meqjus li r-restawr tal-kundizzjonijiet tal-kummerċ ġust fis-suq tal-Unjoni jippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tallinja l-prezzijiet tagħha mal-ispiża tal-produzzjoni; li żżomm il-produzzjoni u l-impjiegi; li tirkupra s-sehem tas-suq li kienet tilfet qabel u li tibbenefika minn żieda fl-ekonomiji tal-kobor. Dan għandu jippermetti lill-industrija li tilħaq marġnijiet ta’ profitti raġonevoli li se jippermettulha li topera b’mod effiċjenti fuq perjodu medju taż-żmien kif ukoll fit-tul. B’mod parallel, l-industrija se ttejjeb il-qagħda finanzjarja globali tagħha. Barra minn hekk, l-investigazzjoni stabbilixxiet li l-miżuri se jkollhom impatt ġenerali limitat fuq l-utenti u fuq l-importaturi mhux relatati. Għaldaqstant, ġie konkluż li jidher li l-benefiċċju globali tal-miżuri jegħleb l-impatt fuq l-utenti tal-prodott ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni.
5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(114)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-valutazzjonijiet fil-premessi (145) u (146) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
H. MIŻURI ANTIDUMPING DEFINITTIVI
1. Livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara
(115)
Għal produttur esportatur wieħed il-kalkolu tal-eliminazzjoni tal-ħsara kien aġġustat ‘l isfel wara l-pretensjoni tiegħu li saru żbalji klerikali billi kien hemm konfużjoni tar-rata tal-kambju fuq ċerti tranżazzjonijiet u l-inklużjoni fil-kalkolu tat-tranżazzjonijiet fi ħdan il-grupp. Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessi minn (148) sa (151) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(116)
L-istess produttur esportatur iddikjara li l-esportazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni huma magħmula lill-bejjiegħa bl-ingrossa u li l-bejgħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni huwa magħmul lill-utenti aħħarin u li għalhekk il-Kummissjoni ma kenitx qed tikkumpara fil-livell xieraq ta’ kummerċ. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-produtturi esportaturi Indjani qed ibigħu liż-żewġ kategoriji ta’ klijenti u li huma qegħdin jikkompetu mal-produtturi tal-Unjoni għall-istess kategoriji ta’ klijenti.
2. Konklużjoni dwar il-livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara
(117)
L-ebda marġni ta’ ħsara individwali ma ġiet ikkalkulata għal Macro Bars and Wires billi l-marġni tal-antidumping definittiva ta’ din il-kumpanija kienet fuq livell de minimis kif imsemmi fil-premessa (51).
(118)
Il-metodoloġija użata fir-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
3. Miżuri definittivi
(119)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq u skont l-Artikolu 9(4) tar-Regolament bażiku, għandu jiġi impost dazju tal-anti-dumping definittiv f’livell għoli biżżejjed biex titneħħa l-ħsara kkawżata mill-importazzjonijiet iddampjati filwaqt li titqies il-marġni tas-sussidju imposta mir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 419/2013.
(120)
Għalhekk, ir-rati ta’ dazju tad-dumping ġew stabbiliti bit-tqabbil bejn il-marġnijiet tal-ħsara mal-marġni tad-dumping, filwaqt li l-marġnijiet ta’ sussidju ttieħdu f’konsiderazzjoni billi tnaqqsu għal kollox mill-marġni tad-dumping relevanti. Konsegwentament, ir-rati tad-dazju antidumping definittivi huma kif ġej:
Kumpanija
Il-marġni tad-dumping
Dazju kompensatorju
marġni tal-ħsara
Rata ta’ dazji antidumping definittivi
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Venus group
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
Kumpaniji li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
Ir-rati tad-dazju antidumping ta’ kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tas-sejbiet tal-investigazzoni preżenti. Għaldaqstant, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta’ dazju (għall-kuntrarju tad-dazju applikabbli madwar il-pajjiż għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”) huma applikabbli b’mod esklussiv għall-importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-Indja u huma prodotti mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati li huma prodotti minn xi kumpanija oħra li mhijiex imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-regolament, inklużi l-entitajiet marbuta ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u jkunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
(122)
Produttur esportatur fil-pajjiż ikkonċernat offra impenn ta’ prezz f’konformità mal-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku.
(123)
F’dawn l-aħħar snin, dehret volatilità konsiderevoli fejn jidħlu l-prezzijiet tal-prodott ikkonċernat u għaldaqstant dan mhux adattat għal impenn ta’ prezz fiss.. Sabiex tingħeleb din il-problema, il-produttur esportatur Indjan offra klawżola ta’ indiċjar ibbażata fuq l-ispejjeż tal-materja prima. F’dan ir-rigward huwa nnotat li l-ebda konnessjoni preċiża u diretta bejn iċ-ċaqliq tal-prezzijiet u dak tal-indiċi ma tista’ tiġi stabbilita, u għalhekk l-indiċjar ma jitqiesx xieraq. Barra minn hekk, l-investigazzjoni stabbiliet li hemm tipi differenti tal-prodott ikkonċernat li ma jintgħarfux faċilment u li għandhom differenzi konsiderevoli fil-prezzijiet.
(124)
Barra minn hekk, il-produttur esportatur jipproduċi firxa ta’ prodotti tal-azzar inossidabbli u jista’ jbigħ dawn il-prodotti lil klijenti komuni fl-Unjoni permezz ta’ kumpaniji kummerċjali relatati. Dan joħloq riskju serju ta’ kumpens trasversali u jirrendi estremament diffiċli l-monitoraġġ effettiv tal-impenn.
(125)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-offerta ta’ impenn ma tistax tiġi aċċettata.
(126)
Kwalunkwe pretensjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ rata tad-dazju antidumping għal kumpanija individwali (eż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta’ entitajiet ġodda għall-produzzjoni jew għall-bejgħ) għandha tkun indirizzata minnufih lill-Kummissjoni (11) bl-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija relatata mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku u tal-esportazzjoni assoċjata, pereżempju, ma’ dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament li jimponi d-dazji antidumping definittivi jiġi emendat skont dan billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jibbenifikaw minn rati tad-dazju individwali.
4. Il-ġbir definittiv ta’ dazji antidumping provviżorji
(127)
Fid-dawl tal-kobor tal-marġnijiet tad-dumping misjuba u fid-dawl tal-livell tal-ħsara kkawżata lill-industrija tal-Unjoni, huwa kkunsidrat neċessarju li l-ammonti garantiti permezz tad-dazju provviżorju tal-antidumping, imposti bir-Regolament provviżorju, jinġabru b’mod definittiv sakemm jintlaħaq l-ammont tad-dazji definittivi imposti,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju antidumping definittiv huwa b’dan impost fuq importazzjonijiet ta’ wajers tal-azzar inossidabbli li fihom, bil-piż:
-
2,5 % jew aktar ta’ nikil, ħlief wajers li fihom piż ta’ 28 % jew aktar iżda mhux aktar minn 31 % ta’ nikil u 20 % jew aktar iżda mhux aktar minn 22 % ta’ kromju,
-
inqas minn 2,5 % ta’ nikil, ħlief wajers li fihom piż ta’ 13 % jew aktar iżda mhux aktar minn 25 % ta’ kromju u 3,5 % jew aktar iżda mhux aktar minn 6 % ta’ aluminju,
li bħalissa jaqa’ fil-kodiċi NM 7223 00 19 u 7223 00 99 u li joriġina mill-Indja.
2. Ir-rata ta’ dazju antidumping definittiv applikabbli għall-prezz nett, ħieles mal-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji mniżżla hawn taħt, se tkun kif ġej:
Kumpanija
Dazju (%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra
8,4
B931
KEI Industries Ltd, New Delhi
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
0,7
B933
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
8,6
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra
6,8
B780
Il-kumpaniji elenkati fl-Anness
5,0
B781
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
12,5
B999
3. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor, japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ rigward id-dazju doganali.
Artikolu 2
Fejn produttur esportatur mill-Indja jipprovdi provi suffiċjenti lill-Kummissjoni li
(a)
ma esportax l-oġġetti deskritti fl-Artikolu 1(1) li joriġinaw mill-Indja matul il-perjodu ta’ investigazzjoni (l-1 ta’ April 2011 sal-31 ta’ Marzu 2012)
(b)
mhuwiex relatat ma’ esportatur jew produttur suġġett għall-miżuri imposti minn dan ir-Regolament; u
(c)
jew effettivament esporta l-oġġetti kkonċernati jew daħal f’obbligu kuntrattwali irrevokabbli li jesporta kwantità sinifikanti lill-Unjoni wara t-tmiem tal-perjodu tal-investigazzjoni,
L-Artikolu 1(2) jista’ jiġi emendat biż-żieda tal-produttur esportatur il-ġdid mal-lista fl-Anness.
Artikolu 3
L-ammonti garantiti permezz ta’ dazji antidumping provviżorji skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 418/2013 fuq l-importazzjonijiet ta’ wajers tal-azzar inossidabbli li fihom piż ta’:
-
2,5 % jew aktar ta’ nikil, ħlief wajers li fihom piż ta’ 28 % jew aktar iżda mhux aktar minn 31 % ta’ nikil u 20 % jew aktar iżda mhux aktar minn 22 % ta’ kromju,
-
inqas minn 2,5 % ta’ nikil, ħlief wajers li fihom piż ta’ 13 % jew aktar iżda mhux aktar minn 25 % ta’ kromju u 3,5 % jew aktar iżda mhux aktar minn 6 % ta’ aluminju,
li bħalissa jaqa’ fil-kodiċi NM 7223 00 19 u 7223 00 99 u li joriġina mill-Indja, għandu jiġi miġbur b’mod definittiv. L-ammonti garantiti ogħla mir-rati definittivi tad-dazju tal-antidumping se jiġu rilaxxati.
Artikolu 4
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-5 ta’ Novembru 2013.