ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 17. července 2013
o státní podpoře SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06), kterou poskytlo Španělsko Daňový režim určitých dohod o finančním leasingu známý též pod názvem „španělský systém zdanění leasingu“
(oznámeno pod číslem C(2013) 4426)
(Pouze španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/200/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě adresované zúčastněným stranám, aby se k věci vyjádřily v souladu s výše uvedenými články (1), a s ohledem na jejich stanoviska,
Vzhledem k tomu, že:
1. POSTUPY
(1)
Podle několika stížností, jež zaznamenala Komise od května 2006, španělský režim vztahující se na rejdařské společnosti od roku 2002 (španělský systém zdanění leasingu) umožňoval společnostem zabývajícím se námořní dopravou kupovat ve Španělsku lodě s 20-30 % slevou. Dvě vnitrostátní federace loděnic a jedna samostatná loděnice si stěžovaly zejména na to, že v důsledku tohoto režimu španělské loděnice připravily jejich členy o smlouvy na zhotovení lodí. Dne 13. července 2010 sdružení loďařských společností ze sedmi evropských zemí společně podepsaly petici proti takzvanému španělskému systému zdanění leasingu. Tyto stížnosti podpořila nejméně jedna rejdařská společnost. V srpnu 2010 na stejné téma vznesl dotaz poslanec Evropského parlamentu (2).
(2)
Komise svými dopisy ze dne 15. září 2006, 30. ledna 2007, 6. listopadu 2007 a 3. března 2008 zaslala Španělsku žádosti o informace. Španělsko odpovědělo dopisy ze dne 16. října 2006, 23. a 27. února 2007 a 11. ledna a 27. března 2008. Na setkání, které se konalo dne 29. dubna 2008, požádala Komise o doplňující informace, které Španělsko poskytlo dopisem ze dne 17. června 2008. Komise si dopisy ze dne 23. září 2008 vyžádala další doplňující informace, které Španělsko poskytlo dopisem ze dne 24. října 2008.
(3)
Po obdržení nových informací od stěžovatelů si Komise dopisy ze dne 11. ledna a 25. května 2010 vyžádala další doplňující informace. Španělsko odpovědělo dopisy ze dne 10. března a 26. července 2010. Dne 24. ledna 2011 se uskutečnilo setkání se španělskými orgány.
(4)
Komise svým dopisem ze dne 29. června 2011 informovala Španělsko, že se rozhodla zahájit řízení ve věci podpory podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(5)
Španělsko se k rozhodnutí zahájit formální řízení vyjádřilo dopisem ze dne 2. srpna 2011.
(6)
Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (dále jen „rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění“) bylo uveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k uvedeným opatřením.
(7)
Komise obdržela připomínky od některých zúčastněných stran. Dopisy ze dne 23. února, 7. března, 11. července a 29. října 2012 a 12. a 25. února a 22. dubna 2013 je předala Španělsku, kterému byla poskytnuta možnost na ně reagovat. Jeho připomínky obdržela Komise v dopisech ze dne 30. dubna, 24. května, 9. a 23. července a 14. listopadu 2012 a 25. února, 12. března a 21. května 2013. Španělsko rovněž předložilo doplňující připomínky dopisy ze dne 3. a 9. října 2012. Na žádost zúčastněných stran se Komise setkala se zástupci asociace Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (dále jen „asociace PYMAR“) (4) dne 13. listopadu 2012 a 4. února 2013 a se španělskými orgány dne 6. března 2013.
2. POPIS ŠPANĚLSKÉHO SYSTÉMU ZDANĚNÍ LEASINGU
(8)
Španělský systém zdanění leasingu se používá při transakcích, které se týkají stavby lodí loděnicemi (prodávajícím) a pořízení námořních plavidel námořními dopravci (kupujícím) a financování těchto transakcí pomocí určité právní a finanční struktury ad hoc.
(9)
Španělský systém zdanění leasingu je založen na:
-
právní a finanční struktuře ad hoc, kterou vytvoří určitá banka a která figuruje mezi rejdařskou společností a loděnicí, resp. mezi kupujícím a prodávajícím daného plavidla,
-
složité síti smluv mezi jednotlivými účastníky transakce,
-
použití různých španělských daňových opatření.
(10)
Španělské orgány na žádost Komise potvrdily, že španělský systém zdanění leasingu byl v době od 1. ledna 2002 do 30. června 2010 použit při 273 transakcích týkajících se stavby a nabytí lodí v celkové hodnotě 8 727 997 332 EUR. Systém byl používán i nadále, a to až do 29. června 2011, kdy bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení. Kupujícími jsou rejdařské společnosti z celé Evropy i mimo Evropu. Všechny transakce kromě jediné (smlouva ve výši 6 148 969 EUR) se týkaly španělských loděnic.
2.1 ŠPANĚLSKÝ SYSTÉM ZDANĚNÍ LEASINGU - PRÁVNÍ A FINANČNÍ STRUKTURA
(11)
Jak již bylo uvedeno, fungování španělského systému zdanění leasingu umožňuje vlastníkovi lodi získat novou loď s 20-30 % slevou z ceny účtované loděnicí. Aby rejdařská společnost tuto sníženou cenu (po odečtu slevy) získala, musí souhlasit s tím, že dané plavidlo nekoupí přímo od loděnice, nýbrž od hospodářského zájmového sdružení, které je založeno podle španělského práva a zřízeno určitou bankou.
(12)
Struktura španělského systému zdanění leasingu je režim daňového plánování, který obvykle organizuje banka za účelem vytvoření daňových výhod pro investory v daňově transparentním hospodářském zájmovém sdružení a přenosu části těchto daňových výhod na rejdařskou společnost ve formě slevy z ceny plavidla. Zbylou část výhod si ponechávají investoři hospodářského zájmového sdružení jako odměnu za svou investici. Kromě hospodářského zájmového sdružení jsou do operace prováděné v rámci španělského systému zdanění leasingu zapojeni i další prostředníci, jako banka a leasingová společnost (viz níže uvedený diagram).
(13)
V praxi tento systém funguje tak, že hospodářské zájmové sdružení si najme plavidlo od leasingové společnosti od data zahájení jeho stavby. Jakmile je plavidlo postaveno, pronajme je hospodářské zájmové sdružení rejdařské společnosti bez posádky („barefoot charter“) a rejdařská společnost začne plavidlo provozovat. Prostřednictvím recipročních opčních smluv na koupi a prodej se hospodářské zájmové sdružení v každém případě zaváže, že po skončení leasingové smlouvy plavidlo koupí, a rejdařská společnost se zaváže ke koupi tohoto plavidla po skončení jeho pronájmu bez posádky (5). Datum uplatnění opcí z leasingové smlouvy je stanoveno tak, aby o několik týdnů předcházelo datu uplatnění opce ze smlouvy o pronájmu lodi („barefoot charter“). K uplatnění obou opcí dojde poté, co hospodářské zájmové sdružení zvolí režim zdanění podle tonáže (pro podrobnější popis viz oddíl 27) Jak bylo již uvedeno, mají španělská hospodářská zájmová sdružení právní subjektivitu odlišnou od právní subjektivity jejich členů. V důsledku toho mohou hospodářská zájmová sdružení požádat o použití ustanovení o předčasném odpisování a o alternativní režim zdanění podle tonáže, jak stanoví články 124-128 zákona o DPPO (viz oddíl 2.2.4, opatření 4: Zdanění podle tonáže), jestliže splňují požadavky způsobilosti podle španělských právních předpisů, i když žádný z jejich členů není rejdařskou společností. Zúčastněné strany podepíší rámcovou dohodu, aby bylo zajištěno, že s organizací a fungováním této struktury španělského systému zdanění leasingu všechny souhlasí.
(14)
Transakce, k nimž mezi jednotlivými účastníky španělského systému zdanění leasingu dochází, byly podrobněji popsány v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění (oddíl 2.2) (6) na základě příkladů, jež poskytlo Španělsko (7)
2.2 ŠPANĚLSKÝ SYSTÉM ZDANĚNÍ LEASINGU - DAŇOVÉ ASPEKTY
(15)
Účelem španělského systému zdanění leasingu popsaného v oddíle o nahoře je především generovat výhody, jež vyplývají z určitých daňových opatření, ve prospěch hospodářského zájmového sdružení a investorů, kteří jsou jeho účastníky a kteří poté část těchto výhod přenesou na rejdařskou společnost, která nabývá nové plavidlo.
(16)
Hospodářské zájmové sdružení získává daňové výhody ve dvou fázích podle dvou různých souborů daňových předpisů. V první fázi se použije předčasné a zrychlené odpisování pronajatého plavidla v rámci „běžného“ systému daně z příjmu právnických osob. To vytvoří hospodářskému zájmovému sdružení vysoké daňové ztráty. Vzhledem tomu, že hospodářské zájmové sdružení je daňově transparentním subjektem, lze tyto ztráty odečíst od vlastních výnosů investorů v poměru k jejich podílům v hospodářském zájmovém sdružení.
(17)
Za běžných okolností by úspory na daních dosažené díky tomuto předčasnému a zrychlenému odpisování nákladů plavidla měly být vyrovnány zvýšenými daňovými platbami později, když je plavidlo zcela odepsáno a nelze již odečítat žádné další odepsané náklady, nebo když je prodáno a z prodeje vyplyne kapitálový zisk (8). Jelikož je hospodářské zájmové sdružení daňově transparentním subjektem, jeho zvýšené zisky v pozdějších letech by normálně byly připočteny k vlastním výnosům investorů a zdaněny.
(18)
Při operacích prováděných v rámci španělského systému zdanění leasingu si však hospodářské zájmové sdružení po dosažení úplného odpisu tato plavidla neponechává. Ve druhé fázi jsou daňové úspory, které vyplývají z počátečních ztrát přenesených na investory, zajištěny v důsledku přechodu hospodářského zájmového sdružení na systém zdanění podle tonáže v rámci daně z příjmu a plného osvobození od zdanění kapitálových zisků, jež vzniknou, když je plavidlo - krátce po přechodu na nový systém - prodáno rejdařské společnosti (9). Pro další podrobnosti o těchto dvou fázích viz rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění (oddíl 2.3.1).
(19)
Podle informací, jimiž Komise disponuje (10), kombinovaný účinek daňových opatření využívaných v rámci španělského systému zdanění leasingu umožňuje hospodářskému zájmovému sdružení a jeho investorům dosahovat zdanitelných přebytků ve výši přibližně 30 % původní brutto ceny plavidla. Část tohoto zdanitelného přebytku - který původně obdrželo hospodářské zájmové sdružení/jeho investoři - si ponechávají investoři (10-15 %) a část je předávána rejdařské společnosti (85-90 %), která se nakonec stává vlastníkem plavidla s 20-30 % slevou z původní brutto ceny plavidla.
(20)
Jak bylo již uvedeno, operace španělského systému zdanění leasingu v sobě spojují různá jednotlivá - avšak vzájemně provázaná - daňová opatření za účelem vytvoření úlevy na dani. Tato opatření ve stručnosti popisuje další oddíl. Pro podrobnější popis viz rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění (oddíl 2.4).
2.2.1 Opatření 1 - zrychlené odpisování (11) aktiv, která jsou předmětem leasingu
(čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO)
(21)
Ve Španělsku je daňové zacházení s leasingovou transakcí odlišné od postupu jejího účtování. Kapitola XIII královského nařízení č. 4/2004 ze dne 5. března 2004, kterým se schvaluje konsolidované znění zákona o dani z příjmu právnických osob (dále jen „zákon o DPPO“) (12), a článek 49 královského nařízení č. 1777/2004 ze dne 30. července 2004, kterým se schvaluje nařízení o dani z příjmu právnických osob (dále jen „nařízení o DPPO“) (13), se vztahují na smlouvy o finančním leasingu s minimálním trváním dvou let, týkají-li se movitého majetku, a s minimálním trváním deseti let, týkají-li se nemovitého majetku nebo průmyslových zařízení.
(22)
Pouze pro daňové účely je část plateb, jež zajišťuje poskytovateli leasingu návratnost nákladů spojených s danými aktivy (14), považována do určité výše za daňově odpočitatelný výdaj, a sice: výše odpočtu nesmí přesahovat částku, která se získá vynásobením nákladů spojených s aktivy dvojnásobkem nebo trojnásobkem oficiálního koeficientu pro maximální lineární odpisování tohoto druhu aktiv.
(23)
V případě plavidel je běžné lineární odpisování - pro daňové účely - rozloženo do deseti let (10 % ročně). Maximální míra odpisů při zrychleném odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu, se pohybuje mezi 20 % a 30 % za rok (doba odpisu je od 40 do 60 měsíců). Podle španělských právních předpisů mohou vlastníci plavidel odpisovat také metodou degresivního odpisování (15) nebo metodou odpisů podle součtu let životnosti (SYD) (16).
2.2.2 Opatření 2: Diskreční použití metody předčasného odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu
(čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO)
(24)
Podle čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO začíná zrychlené odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu, ode dne, kdy se tato aktiva stávají funkčními, tj. ne dříve, než jsou dodána nájemci a začnou jím být používána. Podle čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO (17) však ministerstvo hospodářství a financí může na základě formální žádosti nájemce stanovit zahájení odpisování od dřívějšího data. Toto ustanovení je při splnění určitých podmínek používáno v zásadě na veškerá aktiva pronajímaná na základě leasingové smlouvy a způsobilá ke zrychlenému odpisování.
(25)
Čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO skutečně stanoví dvě obecné podmínky. Zaprvé, nové datum zahájení odpisování by mělo být stanoveno s přihlédnutím ke „zvláštnostem smluvní doby nebo doby výstavby aktiv a konkrétní povaze jeho hospodářského využití“. Podle článku 49 nařízení o DPPO povolují daňové orgány předčasné odpisování od začátku doby výstavby pouze tehdy, je-li toto období výstavby delší než 12 měsíců a pokud leasingová smlouva stanoví předpokládané leasingové splátky. Zadruhé, „stanovení tohoto data neovlivní (by nemělo ovlivnit) výpočet základu daně vzniklého skutečným užíváním aktiv nebo plateb vyplývajících z převodu vlastnických práv, který musí být stanoven v souladu s všeobecným daňovým režimem nebo v souladu se zvláštním režimem, který je stanoven v kapitole VIII hlavy VII zákona o DPPO“.
(26)
Podle čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO (18) budou aktiva, na která se vztahuje režim předčasného odpisování popsaný v čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO, pronajímána formou leasingu hospodářským zájmovým sdružením registrovaným ve Španělsku, která je dále pronajmou třetím stranám. Dále článek 49 nařízení o DPPO stanoví postup, který je nutno dodržovat při podávání žádosti o povolení předčasného odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu.
2.2.3 Opatření 3: Hospodářská zájmová sdružení
(27)
Jak bylo již uvedeno, mají španělská hospodářská zájmová sdružení právní subjektivitu odlišnou od právní subjektivity jejich členů. V důsledku toho mohou hospodářská zájmová sdružení požádat o použití ustanovení o předčasném odpisování a o alternativní režim zdanění podle tonáže, jak stanoví články 124-128 zákona o DPPO (viz oddíl 2.2.4), jestliže splňují požadavky způsobilosti podle španělských právních předpisů, i když žádný z jejich členů není rejdařskou společností.
(28)
Z daňového hlediska jsou však hospodářská zájmová sdružení, pokud jsou jejich akcionáři usazeni ve Španělsku, transparentními subjekty. Jinými slovy, pro daňové účely jsou zisky (nebo ztráty) docílené hospodářskými zájmovými sdruženími přímo přenášeny na jejich členy usazené ve Španělsku, a to poměrným dílem. Jelikož jsou hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu považována za nástroj investování jejich členů - a nikoli za prostředek společného výkonu nějaké činnosti -, odkazuje na ně toto rozhodnutí jako na investory,
(29)
Daňová transparentnost hospodářských zájmových sdružení znamená, že velké ztráty hospodářských zájmových sdružení způsobené předčasným a zrychleným odpisováním mohou být přímo přeneseny na investory, kteří mohou uplatnit tyto ztráty proti svým vlastním ziskům a snížit splatnou daň.
2.2.4 Opatření 4: Systém zdanění podle tonáže (články 124 až 128 zákona o DPPO)
(30)
Španělské právní předpisy o zdanění podle tonáže platí od roku 2002. Stanovují alternativní výpočet zdanitelných zisků rejdařských společností, pokud jde o jejich způsobilé činnosti v dopravě, na základě provozované tonáže, a nikoli na základě rozdílu mezi výnosy a výdaji.
(31)
Španělský režim zdanění podle tonáže Komise schválila (19) jako slučitelnou státní podporu na základě pokynů Společenství pro státní podporu v námořní dopravě (20) (dále jen „pokyny pro námořní dopravu“). Ustanovení upravující režim zdanění podle tonáže jsou obsažena v kapitole XVII v článcích 124-128 zákona o DPPO.
(32)
Španělsko přijalo také prováděcí opatření, jež obsahuje hlava VI články 50 až 52 nařízení o DPPO. Komise konstatuje, že na rozdíl od pravidel stanovených v článcích 124-128 zákona o DPPO, jež byla Komisi oznámena a Komise je schválila, nebyla tato prováděcí opatření - a zejména výjimka obsažená v čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO (viz oddíl 2.2.5) - Komisi oznámena, ani je Komise neschválila.
(33)
Stejně jako v jiných členských státech je použití španělského režimu zdanění podle tonáže volitelné a vyžaduje předchozí povolení daňových orgánů, které má desetiletou platnost. Příjmy z jiných činností než námořní dopravy - nebo činností, které pro použití systému zdanění podle tonáže nejsou způsobilé - podléhají běžným pravidlům zdanění příjmu.
(34)
Podle španělských právních předpisů mohou být hospodářská zájmová sdružení zapojená do španělského systému zdanění leasingu zapsána v některém z rejstříků rejdařských společností (21), protože podle španělských orgánů k jejich činnostem patří provozování vlastních a pronajatých plavidel. Pojem provozování plavidla by proto zahrnoval přenechání plavidla třetí straně k dispozici na základě pronájmu bez posádky („bareboat charter“).
(35)
Daňový základ pro způsobilé činnosti v námořní dopravě se vypočítá podle hrubé tonáže:
Čistá registrovaná tonáž
Částka za každých 100 tun/den (EUR)
Od 0 do 1 000
0,90
Od 1 001 do 10 000
0,70
Od 10 001 do 25 000
0,40
Nad 25 001
0,20
(36)
Poté, co se vypočítá alternativní základ daně podle hrubé tonáže plavidel provozovaných rejdařskou společností, použije se na tento základ běžná sazba daně z příjmu právnických osob.
(37)
V souladu s čl. 125 odst. 2 první odrážkou zákona o DPPO jsou za základ daně pro zdanění podle tonáže považovány všechny výnosy ze (způsobilých) činností v námořní dopravě na volném moři včetně, a to zejména, kapitálových zisků realizovaných, když plavidla - nabytá podnikem, který využije režimu zdanění podle tonáže, jako nová - jsou následně prodána, zatímco daný podnik zůstává v systému zdanění podle tonáže. Naproti tomu protože podle běžných pravidel zdanění právnických osob se základ daně určuje jako rozdíl mezi výnosy a výdaji, když jsou plavidla podnikem nabyta a následně prodána s kapitálovým ziskem, tyto mimořádné kapitálové zisky představují zdanitelný příjem, a zvýší tedy daňový základ, z něhož bude vyměřena daň z příjmu právnických osob.
Daňové zacházení s mimořádnými kapitálovými zisky v souvislosti s převodem plavidel do režimu zdanění podle tonáže
(38)
Když plavidlo - které již není nové - a zdanění výnosu s ním spojeného jsou převedena z běžného systému zdanění právnických osob do systému zdanění podle tonáže, použijí se zvláštní pravidla. U plavidel, která při přechodu na režim zdanění podle tonáže jsou již ve vlastnictví podniku, nebo u použitých plavidel (dále jen „opotřebená“ plavidla) zakoupených v době, kdy daný podnik již využíval systém zdanění podle tonáže, se použije zvláštní postup stanovený v čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO (22). Podle tohoto postupu dochází ke zdanění určitých částek v rámci běžných ustanovení pro zdanění právnických osob až tehdy, když je plavidlo následně prodáno:
-
v prvním účetním roce, ve kterém se použije systém zdanění podle tonáže nebo ve kterém byla opotřebená plavidla nabyta, musí být odloženy nedělitelné rezervy ve stejné výši, jako je rozdíl mezi běžnou tržní cenou a čistou účetní hodnotou každé lodi, na kterou se toto pravidlo vztahuje, nebo musí být tento rozdíl uveden za každé plavidlo samostatně ve výroční zprávě za každý účetní rok, ve kterém trvá vlastnické právo k těmto plavidlům,
-
výše uvedené kladné rezervy spolu s kladným rozdílem ke dni převodu vlastnictví mezi daňovým odpisem a účetním odpisem prodaného plavidla bude přidána k základu daně pro zdanění podle tonáže uvedenému v čl. 125 odst. 1 zákona o DPPO, jakmile se uskuteční prodej plavidla.
(39)
Při běžném použití španělského systému zdanění podle tonáže, jak bylo Komisí schváleno, jsou tedy potenciální kapitálové zisky zdaněny na vstupu do systému zdanění podle tonáže a předpokládá se, že ke zdanění kapitálových zisků, byť je odloženo, dojde později, až bude plavidlo prodáno nebo demontováno. Jak je vysvětleno v oddíle 2.2.5, podle španělského systému zdanění leasingu není toto zdanění odloženo, ale zcela pominuto, protože příslušná plavidla jsou považována za nová, a nikoli za opotřebená. Zvláštní postup se tudíž nepoužije.
2.2.5 Opatření 5: Ustanovení čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO
(40)
V případě schválených transakcí v rámci španělského systému zdanění leasingu Komise poznamenává, že hospodářské zájmové sdružení může opustit běžný systém zdanění příjmu právnických osob a přejít do režimu zdanění podle tonáže, aniž by uhradilo skrytou daňovou povinnost vyplývající z předčasného nebo zrychleného odpisování, a to buď na vstupu do režimu zdanění podle tonáže, nebo později, až bude plavidlo prodáno nebo demontováno.
(41)
Jako výjimku z pravidla stanoveného v čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO ovšem čl. 20 odst. 3 nařízení o DPPO (23) stanoví, že jsou-li plavidla nabyta uplatněním opce na koupi z leasingové smlouvy dříve schválené daňovými orgány, jsou tato plavidla pokládána za nová (24), nikoli za opotřebená, aniž by se přihlíželo k tomu, zda byla již provozována nebo odpisována, ke dni, kdy je uplatněna opce z leasingu, tj. poté, co hospodářské zájmové sdružení přejde do režimu zdanění podle tonáže. Podle informací, které má Komise k dispozici, byla tato výjimka používána pouze u konkrétních leasingových smluv, které daňové orgány schválily v souvislosti s žádostí o povolení předčasného odpisování v souladu s čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO (viz oddíl 24) nahoře výše, V případě plavidel je běžné lineární odpisování - pro daňové účely - rozloženo do deseti let (10 % ročně). Maximální míra odpisů při zrychleném odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu, se pohybuje mezi 20 % a 30 % za rok (doba odpisu je od 40 do 60 měsíců). Podle španělských právních předpisů mohou vlastníci plavidel odpisovat také metodou degresivního odpisování nebo metodou odpisů podle součtu let životnosti (SYD). Diskreční použití metody předčasného odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu), tj. v souvislosti s pronajatými nově postavenými námořními plavidly, jež byla nabyta prostřednictvím operací v rámci španělského systému zdanění leasingu a pocházejí - kromě jednoho - ze španělských loděnic.
(42)
V takových případech se má za to, že plavidlo bylo hospodářským zájmovým sdružením nabyto jako nové v den, kdy byla uplatněna opce z leasingu, tj. po vstupu hospodářského zájmového sdružení do systému zdanění podle tonáže. Prvním důsledkem výjimky, kterou stanoví čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO, je to, že se nepoužijí pravidla stanovená v čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO. Hospodářské zájmové sdružení nemusí vytvářet nedělitelnou rezervu a nedaní se ani kladný rozdíl mezi cenou zaplacenou rejdařskou společností a účetní hodnotou plavidla zapsanou v účetních knihách hospodářského zájmového sdružení (25), ani kladný rozdíl mezi účetní hodnotou plavidla a jeho daňovou hodnotou (26). Druhým důsledkem je to, že na výnos z prodeje plavidla rejdařské společnosti (podstatná cena při uplatnění opce ze smlouvy o pronájmu lodi bez posádky) se pohlíží tak, že pochází z plavidla koupeného a prodaného podnikem, který využívá režim zdanění podle tonáže, a že bude zahrnut do základu daně v rámci zdanění podle tonáže v souladu s čl. 125 odst. 2 první odrážkou zákona o DPPO.
3. DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(43)
Na úvod Komise zaujala stanovisko, že španělský systém zdanění leasingu bez ohledu na použití jednotlivých daňových opatření musí být analyzován jako jediný systém (globální přístup), protože jednotlivá opatření mohou být používána - z právního hlediska nebo fakticky - pouze společně, a dospěla k závěru, že tento systém představuje státní podporu.
(44)
Poté byla jednotlivá opatření posouzena jednotlivě (individuální přístup) a Komise došla v této fázi k následujícím závěrům:
-
zrychlené odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu (opatření č. 1), by mohlo představovat státní podporu, ale v každém případě by se jednalo o existující podporu, protože bylo zavedeno před přistoupením Španělska k EU. Proto v souvislosti s tímto opatřením nebylo zahájeno formální vyšetřovací řízení,
-
předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu (opatření č. 2), by mohlo představovat státní podporu, neboť poskytuje selektivní výhodu vzhledem k vágním podmínkám, které stanoví španělské právní předpisy, a k výkladu těchto podmínek španělskou daňovou správou podle volného uvážení. Toto opatření, které vstoupilo v platnost v roce 2002 (27), bylo považováno za protiprávní a možná neslučitelnou státní podporu,
-
u statusu hospodářských zájmových sdružení (opatření č. 3) nebylo zjištěno, že by mohl představovat státní podporu. V souvislosti s tímto opatřením nebylo zahájeno formální vyšetřovací řízení,
-
systém zdanění podle tonáže (opatření č. 4) byl v roce 2002 Komisí schválen jako státní podpora slučitelná s vnitřním trhem. Slučitelnost systému zdanění podle tonáže tak, jak byl schválen, nebyla v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění zpochybněna. S ohledem na schválení, jež Komise udělila, by toto opatření mělo být v každém případě považováno za existující podporu.
Komise však zpochybnila dva aspekty související se systémem zdanění podle tonáže:
-
Komise vyjádřila pochyby nad tím, že určitým podnikům, jako jsou hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, je umožněno využívat režim zdanění podle tonáže, jestliže se jejich činnosti omezují na pronájem plavidel nebo leasing plavidel bez posádky. Komise byla toho názoru, že tyto podniky nevyvíjejí činnost v odvětví námořní dopravy zboží nebo cestujících, jak je stanoveno v nařízení Rady (EHS) č. 4055/86 (28) a v nařízení Rady (EHS) č. 3577/92 (29), ale spíše v odvětví finančních investic a pronájmu či leasingu zboží. Komise konstatovala, že to, že jejich způsobilost pro použití španělského režimu zdanění podle tonáže nikdy nebyla Komisi oznámena a Komise ji ani nikdy neschválila,
-
osvobození kapitálových zisků od daně (opatření č. 5), které vyplývá z prováděcích opatření k systému zdanění podle tonáže (čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO) a je španělskými orgány prezentováno jako součást schváleného režimu zdanění tonáže, je považováno za dodatečné opatření vycházející za rámec schválení, jež udělila Komise v roce 2002. Toto opatření bylo též považováno za protiprávní a možná neslučitelnou podporu.
(45)
Bylo zjištěno, že potenciálními příjemci této podpory jsou:
-
hospodářská zájmová sdružení jako primární příjemci těchto daňových výhod,
-
členové/investoři hospodářských zájmových sdružení, kteří těží z daňových výhod založených na statusu hospodářských zájmových sdružení jako daňově transparentních subjektů,
-
rejdařské společnosti, které získávají část daňových výhod ve formě slevy z ceny lodi,
-
možná loděnice, zapojené banky, leasingové společnosti a další prostředníci.
(46)
Komise byla toho názoru, že tato podpora se nejeví jako slučitelná s vnitřním trhem.
4. PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKA A ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(47)
Byly obdrženy připomínky od španělských orgánů a od 41 třetích stran, včetně orgánů veřejné moci, odvětvových sdružení a jednotlivých podniků, které jsou buď zapojeny do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, nebo s těmito zapojenými podniky soutěží, jakými jsou zahraniční loděnice nebo zahraniční sdružení loďařských podniků.
(48)
Připomínky se týkají těchto aspektů posouzení, které provedla Komise v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění:
-
procesní aspekty,
-
obecný přístup: posouzení španělského systému zdanění leasingu jako jednoho režimu oproti posouzení jednotlivých opatření, jež tvoří součást španělského systému zdanění leasingu,
-
zda jednotlivá opatření představují státní podporu (zvýhodnění, státní zdroje, přičitatelnost státu, ovlivnění hospodářské soutěže a obchodu) a zda se u některých z nich jedná o existující podporu,
-
určení příjemců podpory,
-
slučitelnost možné státní podpory s vnitřním trhem,
-
překážky bránící vrácení podpory (rovné zacházení, oprávněné očekávání, právní jistota).
4.1 POSTUP
(49)
Španělsko se domnívá, že Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aniž by své hlavní závěry prověřila u španělských orgánů. V důsledku toho bylo porušeno právo španělského státu na obhajobu a zásada kontradiktornosti, která má zásadní význam pro jakékoli správní řízení.
(50)
Podle názoru mnoha třetích stran by Komise měla použít postup pro existující podporu, protože představují-li obě předmětná daňová opatření (pravidla o odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu, a systém zdanění podle tonáže) podporu, byla by to existující podpora.
4.2 POSOUZENÍ ŠPANĚLSKÉHO SYSTÉMU ZDANĚNÍ LEASINGU JAKO SYSTÉMU/POSOUZENÍ JEDNOTLIVÝCH OPATŘENÍ
4.2.1 Stěžovatelé
(51)
Scheepsbouw Nederland (Nizozemský loďařský svaz) zastává názor, že na španělský systém zdanění leasingu by se mělo pohlížet jako na jediný systém, protože je to organizovaný systém, který úmyslně využívá různých daňových opatření k docílení hospodářské výhody, která je mnohem větší než celková výhoda, která by mohla být získána použitím jednotlivých opatření odděleně, a protože tato opatření jsou vzájemně provázána. Využití režimu zdanění podle tonáže umožňuje hospodářským zájmovým sdružením dosáhnout toho, že dočasné daňové zvýhodnění vzniklé předčasným a zrychleným odpisováním se stává trvalým. Vágní podmínky stanovené pro předčasné odpisování a jejich výklad ze strany španělských orgánů umožňují daňové správě rozhodovat podle volného uvážení. Je to důsledek toho, že povolení je v praxi udělováno pouze v případě přechodu z běžného systému zdanění právnických osob na systém zdanění podle tonáže.
(52)
Také Dánský svaz pro námořní dopravu a […] (30) (31) považují španělský systém zdanění leasingu jako celek za režim státní podpory, který - bez ohledu na to, kdo jsou příjemci - určité podniky jasně hospodářsky zvýhodňuje.
4.2.2 Španělsko a účastníci transakcí v rámci zdanění leasingu
(53)
Španělsko a podniky, které Komise označila za potenciální příjemce podpory (rejdařské společnosti, banky, investoři hospodářských zájmových sdružení, loděnice zapojené do španělského systému zdanění leasingu) však tento globální přístup zpochybňují.
(54)
Zastávají názor, že španělský systém zdanění leasingu není jako takový zakotven ve španělských daňových předpisech, že operace prováděné v rámci španělského systému zdanění leasingu jsou soukromé dohody (leasing, smlouva o pronájmu lodi bez posádky, hospodářská zájmová sdružení) uzavírané mezi soukromými stranami, jež mají právo zvolit si nejlevnější způsob financování určitých aktiv a využívat pro ně dostupných smluvních a daňových ustanovení. Tvrdí rovněž, že Španělsko by nemělo být činěno odpovědným za výhody získané daňovými poplatníky, kteří se snaží snížit svou daňovou zátěž. Daňové předpisy kromě toho nevyžadují použití všech ustanovení, která uvedla Komise v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění.
(55)
Asociación Española de Banca (Španělská bankovní asociace; dále jen „AEB“) zastává názor, že je to poprvé, kdy Komise spatřuje státní podporu v kombinaci právních úkonů mezi soukromými subjekty, a nikoli v určitých právních ustanoveních.
(56)
AEB zastává názor, že se nejedná o ucelený systém, nýbrž o dva různé režimy (režim odpisů a režim zdanění podle tonáže), které je možno jasně rozdělit a přistupovat k nim odděleně bez ohledu na to, zda jsou používány odděleně nebo společně.
(57)
AEB se navíc domnívá, že Komise před určením selektivní výhody neurčila obecný referenční systém. Podle AEB existuje mnoho způsobů financování nabytí určitého majetku pomocí různých kombinací právních nástrojů a daňových opatření a Komise by měla porovnat všechny tyto alternativní situace. Bylo by proto nepřirozené vyvozovat závěr, že španělský systém zdanění leasingu poskytuje určitým podnikům selektivní výhodu, zejména jestliže Komise pro srovnání používá - z daňového hlediska - nejnákladnější způsob financování investic, čímž ignoruje všechna pobídková opatření, která jsou dostupná pro investory.
(58)
Španělský systém zdanění leasingu proto neposkytuje selektivní výhodu. Vyplývá to zejména z toho, že Komise označuje některé potenciální příjemce, kteří neodpovídají hospodářským odvětvím. S odvoláním na sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (32) (dále jen „sdělení Komise o zdanění podnikatelské činnosti“) a na rozhodnutí Komise o režimu groepsrentebox v Nizozemsku (33) je AEB toho názoru, že nelze vyvozovat závěr, že opatření je selektivní proto, že je pro členy hospodářských zájmových sdružení, kteří investují do námořních plavidel, a nikoli do jiných aktiv, výhodnější.
(59)
Jelikož španělský systém zdanění leasingu zahrnuje výlučně soukromé strany, jež uplatňují obecná daňová opatření v souvislosti se soukromými dohodami, nejsou zde zapojeny žádné státní zdroje.
(60)
Podle AEB neexistuje žádné ovlivnění hospodářské soutěže a obchodu mezi členskými státy, protože hlavními příjemci, jež Komise označila, jsou rejdařské společnosti a toto opatření je dostupné pro všechny rejdařské společnosti z Evropy a celého světa.
(61)
Tyto třetí strany ve svých připomínkách popisují španělský systém zdanění leasingu jako řadu opatření, která navzájem nesouvisejí (individuální přístup), a dále se nevyjadřují o španělském systému zdanění leasingu jako celku.
4.3 PŘIPOMÍNKY K POSOUZENÍ JEDNOTLIVÝCH OPATŘENÍ
4.3.1 Zrychlené odpisování (čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO (34) ) - opatření 1
(62)
Podle Španělska a některých třetích stran je toto opatření obecně použitelné na všechny druhy aktiv a všechna odvětví. V odlišnosti daňového zacházení s leasingovými poplatky od postupu jejich účtování není fakticky nic selektivního, což vyplývá z toho, že toto opatření je používáno v různých odvětvích. Španělský systém zdanění právnických osob kromě toho umožňuje použít alternativní ustanovení pro zrychlené odpisování. AEB uvádí, že lineární odpisování nelze považovat za (jediné) srovnání pro účely zjištění existence zvýhodnění, protože jsou obecně povoleny i jiné metody odpisování. Článek 11 zákona o DPPO a články 1-5 nařízení o DPPO stanoví možnost použití degresivních metod, jako je metoda degresivního odpisování (35) nebo metoda odpisování podle součtu let životnosti (SYD) (36), jakož i možnost odpisování aktiv podle zvláštního plánu dohodnutého s daňovou správou (37). Jako příklad AEB uvádí, že metoda degresivního odpisování by byla použitelná se sazbou 2,5krát vyšší, než je použitelná sazba pro lineární odpisování, tj. 25 %.
4.3.2 Diskreční použití metody předčasného odpisování (čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO) - opatření 2
(63)
Tvrdí se, že předčasné odpisování je pouze jednou z metod zrychleného odpisování, která stanoví, že zrychlené odpisování může za určitých okolností být zahájeno dříve, než jsou dotyčná aktiva dodána koncovému uživateli a jím provozována. Kdyby nebylo možno odečíst částky zaplacené během výstavby aktiv, fakticky by to znamenalo zdanění předem. Předčasné odpisování pouze obnovuje neutralitu a odpovídající stav mezi finančním tokem a daňovým zacházením.
(64)
AEB tvrdí, že možnost dřívějšího začátku doby amortizace je obecné opatření, které je rovněž stanoveno v čl. 11 odst. 1 písm. d) zákona o DPPO a článku 5 nařízení o DPPO, které stanoví obecná pravidla odpisování. Tato ustanovení umožňují, aby daňová správa schválila zvláštní plán odpisování, který je předložen a odůvodněn subjektem daně, a to i pro aktiva ve výstavbě.
(65)
Jediným cílem předchozího schválení předčasného odpisování a postupu, který uplatňuje daňová správa, je zkontrolovat, zda je tato operace skutečná a zda jsou splněna objektivní kritéria, jež stanoví právní předpis. Musí být zejména předem zajištěno, že: existuje leasingová dohoda, jejíž počáteční datum předchází dodání aktiv nebo jejich uvedení do provozu; při podání žádosti se uvádí, že platby za účelem návratnosti nákladů na aktiva jsou odčitatelné; účelem smlouvy je pořízení majetku, který vyžaduje dlouhé smluvní období/dlouhou dobu výstavby v souladu s podmínkami provozování aktiv; je podepsána smlouva na výstavbu aktiv; a že jsou uvedeny konkrétní smluvní podmínky upravující užívání aktiv.
(66)
Je-li žadatelem hospodářské zájmové sdružení, kromě obecných podmínek stanovených v článku 49 nařízení o DPPO stanoví čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO další podmínky. Schválení nezávisí na použití jiných opatření a není vázáno na předložení doplňujících dokumentů. Skutečnost, že žádná žádost podaná u daňové správy nikdy nebyla zamítnuta, pak svědčí o tom, že v daném postupu neexistuje volnost uvážení. V této souvislosti je AEB toho názoru, že Komise by se při vyšetřování měla více zaměřit na důvody, proč není financování prováděno. Pokud některé rejdařské společnosti nebyly schopny nalézt banku, která by tuto operaci zorganizovala, jak tvrdí Komise na základě neoficiálních informací, důvodem je spíše to, že se strany nemohly shodnout na určitých prvcích operací, např. na ceně. AEB oficiálně popírá, že by se kterýkoli z jejích členů zúčastnil jakéhokoli setkání nebo neformálního kontaktu se španělskými orgány. Ve skutečnosti situace není stejná jako situace popsaná v rozhodnutí Komise o francouzských GIE fiscaux (fiskálních hospodářských zájmových sdruženích) (38), kdy bylo shledáno, že podmínka, aby operace měla velký hospodářský a sociální význam, je nepřesná a je ponechána na volném uvážení daňových orgánů. AEB naopak popírá, že kterákoli z podmínek stanovených článkem 49 nařízení o DPPO je nepřesná a lze ji volně vykládat.
(67)
Proto je předčasné odpisování - stejně jako zrychlené odpisování - obecně použitelné na všechny druhy aktiv a ve všech odvětvích. Je to obecné opatření.
(68)
Jelikož je to metoda používající zrychlené odpisování, pokud by byla považována za podporu, měla by být považována za existující podporu.
4.3.3 Daňová transparentnost hospodářských zájmových sdružení (článek 48 zákona o DPPO) - opatření 3
(69)
Podle AEB je transparentnost hospodářských zájmových sdružení v souladu s logikou španělského daňového systému. Tato transparentnost umožňuje, aby několik investorů uskutečnilo společnou investici, kterou by žádný z nich sám o sobě nepodnikl, a aby bylo použito s ohledem na tuto transparentnost a na podíl jednotlivých investorů na investici daňové zacházení, které by se použilo i v případě, že by investoval každý sám. S uplatněním statutu hospodářského zájmového sdružení tudíž není spojena žádná výhoda. Tento statut navíc nemá žádná odvětvová omezení. Členem hospodářského zájmového sdružení může být každý španělský daňový poplatník. Proto není selektivní.
4.3.4 Systém zdanění podle tonáže (články 124 až 128 zákona o DPPO) - opatření 4
(70)
Jelikož Komise v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění uvedla, že v roce 2002 schválila španělský režim zdanění podle tonáže jako podporu slučitelnou s pokyny pro námořní dopravu (39), španělské orgány a třetí strany zaměřují své připomínky na rozsah schválení z roku 2002 a na konkrétní otázky týkající se toho, zda by finanční hospodářská zájmová sdružení (40) zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu měla těžit z režimu zdanění podle tonáže.
(71)
Pokud jde o otázku, zda by finanční hospodářská zájmová sdružení (40) zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu - která neprovozují plavidla, ale investují do nich a pronajímají je v rámci finančních investic, - měla požívat výhod režimu zdanění podle tonáže, Španělsko tvrdí, že tyto společnosti provozují plavidla tím způsobem, že je pronajímají, a proto byla od data platnosti článku 1 královského nařízení č. 1027/1989 (41) ze dne 28. července 1989, ve znění článku 9 zákona č. 27/1992 ze dne 24. listopadu 1992, zapisována do španělských lodních rejstříků (jako rejdařské společnosti). Jelikož Komise schválila použití režimu zdanění podle tonáže na všechny společnosti zapsané do španělských lodních rejstříků (42), zahrnuje toto schválení i společnosti, které vlastní plavidla a pronajímají je nebo je pronajímají prostřednictvím leasingu třetím stranám. Je-li toto opatření považováno za státní podporu, mělo by být proto považováno za existující podporu.
4.3.5 Ustanovení čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO - opatření 5
(72)
Španělsko, asociace PYMAR a některé banky tvrdí, že čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO obsahuje pouze prováděcí opatření, jejichž cílem je poskytnout právní jistotu. Uvádějí, že v souladu se zásadami španělského právního systému musí podstatné prvky daňového opatření být vždy upraveny právním předpisem a že toto ustanovení - které je obsaženo v královském nařízení - nezavádí nic nového, ale pouze vyjasňuje oblast působnosti čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO. Neodchyluje se od zákona ani nevytváří další výhody. Nezdanění kapitálových zisků již tvořilo součást režimu schváleného Komisí, a představuje-li podporu, mělo by být proto považováno za existující podporu.
(73)
Španělsko a údajní příjemci uvádějí, že je logické považovat plavidlo za „nové“, protože před nájemcem ho nikdo nepoužíval a protože uplatnění opce je dohodnuto při podpisu leasingové smlouvy (43). AEB uvádí, že aktiva jsou běžně považována za nová, jsou-li nabyta uplatněním opce z leasingové smlouvy.
4.4 PŘIPOMÍNKY K PŘEVODU STÁTNÍCH ZDROJŮ A K MOŽNOSTI PŘIČÍTAT STÁTU ODPOVĚDNOST ZA OPATŘENÍ
(74)
Podle stěžovatelů odpočet daně znamená převod státních zdrojů ve formě ztráty daňového výnosu. Opatření španělského systému zdanění leasingu/daňová opatření lze přičíst státu, protože všechna tato opatření jsou obsažena ve španělských právních předpisech. Španělský systém zdanění leasingu se navíc opírá o schválení, které je udělováno daňovými orgány. I kdyby toto schvalování souviselo s jednotlivými opatřeními, je jasné, že v praxi jsou schválení udělována na celkové transakce prováděné v rámci španělského systému zdanění leasingu. Je to způsobeno tím, že žádost o povolení předčasného odpisování, která se podává u daňové správy, obsahuje podrobný popis struktury daňové výhody a jejího rozdělení mezi hospodářská zájmová sdružení nebo investory a rejdařskou společnost, jakož i oznámení loděnice, ve kterém se vysvětluje předpokládaný sociální a ekonomický přínos vyplývající z uplatnění tohoto ustanovení. Není důvod, proč by tyto dokumenty měly být systematicky poskytovány, kdyby ve skutečnosti nebyly předběžnou podmínkou pro schválení.
(75)
Rejdařské společnosti na druhé straně tvrdí, že slevu z původní ceny, kterou poskytuje loděnice nebo hospodářské zájmové sdružení, nelze přičítat státu, protože vyplývá ze soukromých smluvních vztahů mezi hospodářským zájmovým sdružením a rejdařskou společností zapojenou do dané operace.
4.5 PŘIPOMÍNKY K NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A OVLIVNĚNÍ OBCHODU
(76)
[…] je toho názoru, že velikost příslušných výhod (14 milionů EUR v příkladu uvedeném v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění) nepochybně ovlivňuje postavení příjemců na trhu, a vytváří proto významné narušení trhů, které se vyznačují vysokou mírou soutěživosti. Systém poskytuje velkou výhodu španělským loděnicím, které mohou prosazovat své lodi za cenu - nižší, než je cena jiných evropských loděnic -, která zohledňuje výhody poskytnuté v rámci španělského systému zdanění leasingu. […] odkazuje na statistické údaje vydané španělským ministerstvem průmyslu, které ukazují, že španělské loděnice postupem času poskytují služby stále většímu počtu vlastníků lodí ze zahraničí.
(77)
Pokud jde o rejdařské společnosti, […] zastává názor, že kupování lodí ze španělských loděnic za mnohem nižší cenu jim umožňuje uspořit miliony eur v podstatné části jejich fixních nákladů. Jelikož je tato výhoda rozvržena na celou dobu návratnosti nákladů na pořízení lodí, dává jim konkurenční výhodu oproti jiným provozovatelům námořní dopravy, a proto po mnoho let narušuje hospodářskou soutěž.
(78)
Jak bylo již uvedeno, vlastníci lodí tvrdí, že k podmínkám nabízeným španělskými loděnicemi mají přístup všechny rejdařské společnosti, a mohou tedy využívat cenových slev, které by španělské loděnice mohly nabídnout. Tvrdí rovněž, že zaplatily spravedlivou tržní cenu a nezískaly žádnou hospodářskou výhodu. Není proto pravděpodobné, že pořizování plavidel ze španělských loděnic významně sníží jejich provozní náklady nebo trvaleji posílí jejich pozici, jak uvedla Komise v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění.
4.6 PŘIPOMÍNKY K URČENÍ PŘÍJEMCŮ PODPORY
(79)
Podle AEB nemohou být hospodářská zájmová sdružení příjemci podpory. Vzhledem k jejich daňové transparentnosti jsou to investoři, kdo musí platit daň vyplývající z komerční činnosti hospodářských zájmových sdružení. Hospodářská zájmová sdružení tedy nemohou získat žádnou ekonomickou výhodu plynoucí ze snížení daně. Navíc investorem - členem - hospodářského zájmového sdružení může být kterýkoli španělský daňový poplatník.
(80)
Na druhé straně se některé rejdařské společnosti domnívají, že jedinými možnými příjemci podpory jsou hospodářská zájmová sdružení. Vlastníci lodí nemohou být příjemci podpory proto, že nejsou španělskými daňovými poplatníky. Kromě toho tvrdí, že Komise - aniž by poskytla jakékoli vysvětlení - mylně předpokládala, že daňové výhody by byly z hospodářských zájmových sdružení přeneseny prostřednictvím slevy na rejdařskou společnost. Ve skutečnosti je cena stanovována jako důsledek obchodního rozhodnutí, jež přijímá soukromý vlastník tohoto majetku.
(81)
Vlastníci plavidel tvrdí, že rejdařské společnosti z celého světa obvykle pořizují plavidla v loděnicích různých zemí včetně španělských loděnic, pokud si to přejí. Jakýchkoli cenových slev, které mohou španělské loděnice nabídnout, mohou proto využít všechny rejdařské společnosti.
(82)
Někteří vlastníci lodí argumentují tím, že pokud španělský systém zdanění leasingu představuje státní podporu, oni nejsou příjemci této podpory. Jsou uváděny dva důvody: zaprvé způsob, jakým funguje struktura španělského systému zdanění leasingu, ukazuje, že mezi hospodářským zájmovým sdružením a loděnicí existuje koordinace, jež představuje jediné centrum zájmu a stanoví prodejní cenu; zadruhé společnosti provozující remorkéry a záchranná plavidla uvádějí příklady nabídek na výstavbu podobných remorkérů obdržených z loděnic mimo Španělsko. Tyto nabídky jsou ve stejném cenovém rozpětí, nebo jsou dokonce levnější než nabídky španělských loděnic, které byly nakonec vybrány. Tvrdí, že tudíž zaplatily řádnou tržní cenu a nezískaly žádnou hospodářskou výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Kdyby španělský systém zdanění leasingu měl nabízet hospodářskou výhodu, příjemci by byly loděnice zapojené do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, a nikoli rejdařské společnosti.
(83)
Nizozemský loďařský svaz je toho názoru, že příjemci podpory jsou hospodářská zájmová sdružení a jejich investoři, jakož i rejdařské společnosti a rovněž španělské loděnice, protože existuje podstatný rozdíl mezi cenou zaplacenou vlastníkem lodi a cenou, kterou obdrží loděnice a která je vyšší než tržní cena. Podle vnitrostátního sdružení loďařů byl tento režim konstruován tak, aby poskytoval výhodu loděnicím. Nebylo by správné vyvozovat závěr, že španělský systém zdanění leasingu poskytuje výhodu rejdařským společnostem. Snížení ceny výstavby nemusí nutně znamenat výhodu pro toho, kdo loď kupuje. Kromě toho španělské loděnice mohou nabízet tuto výhodu pouze kupujícím, kteří využívají španělský systém zdanění leasingu. Španělský systém zdanění leasingu představuje protiprávní podporu stavby lodí, která poškozuje vnitrostátní loďařské společnosti, které jsou v hospodářské soutěži přímými konkurenty španělských loďařských společností.
(84)
Asociace PYMAR zastává názor, že Komise v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění dostatečně neodůvodnila, proč označuje loděnice za potenciální příjemce státní podpory. Poukazuje také na to, že v rozhodnutích v případech GIE fiscaux, Brittany Ferries, Air Caraïbes nebo Le Levant (44), které se týkají podobných daňových režimů, neoznačila Komise výrobce dotyčných aktiv za příjemce státní podpory.
4.7 PŘIPOMÍNKY K VYMEZENÍ EXISTUJÍCÍ NEBO PROTIPRÁVNÍ PODPORY
(85)
Jak bylo uvedeno v oddíle 61) nahoře, Španělsko a některé třetí strany zastávají názor, že se jedná pouze o dvě opatření: zaprvé ustanovení článku 115 zákona o DPPO, které se týká odpočtu nákladů u aktiv nabytých prostřednictvím smlouvy o finančním leasingu. Španělsko přijalo tato ustanovení před svým přistoupením k EU. A proto, jestliže toto opatření představuje podporu, jedná se, jak uvedla Komise v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění, o existující podporu a čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO, který umožňuje daňové správě stanovit výchozí datum pro odpočet, je pouze nástrojem k provedení článku 115. Zadruhé systém zdanění podle tonáže zakotvený v článcích 124 až 128 zákona o DPPO byl Komisí schválen v roce 2002, a proto se také jedná o existující podporu. Prováděcí ustanovení - zejména čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO - nemění pravidla zakotvená v zákoně, a tudíž se na ně vztahuje schválení Komise.
4.8 PŘIPOMÍNKY KE SLUČITELNOSTI PODPORY
(86)
Španělské orgány a údajní příjemci tvrdí, že podpora je slučitelná na základě schválení režimu zdanění podle tonáže v roce 2002, protože se vztahuje na „společnosti námořní dopravy registrované podle španělských právních předpisů (45), jejichž činnost zahrnuje provozování vlastních a pronajatých lodí“. Jelikož čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO pouze provádí systém zdanění podle tonáže, vztahuje se i na něj rozhodnutí z roku 2002.
(87)
Třetí strany rovněž tvrdí, že s pokyny pro námořní dopravu by byla slučitelná každá podpora, která rovněž zahrnuje provozování vlastních nebo pronajatých lodí a pokud by tato podpora zůstala v rámci stropu podpory, který stanoví těmito pokyny.
(88)
Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España (Španělská asociace lodních konstruktérů a námořních inženýrů) zastává názor, že slučitelnost jakékoli podpory by měla být analyzována v globálních souvislostech hospodářské soutěže a neměla by se zaměřovat na vnitřní trh, neboť loděnicím v zemích mimo EU je poskytována podpora, která nepodléhá pravidlům hospodářské soutěže, jako je tomu v EU.
(89)
[…] je naopak toho názoru, že tento režim nelze vůbec považovat za slučitelnou podporu, a to ani - jak bylo uvedeno v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění - podle pokynů pro námořní dopravu. Je ovšem toho názoru, že Španělsko nebude schopno prokázat, že všechny postavené lodi byly způsobilé získat výhody podle těchto pokynů, a zadruhé, že podpora může pouze snížit na nulu výši daně, kterou má zaplatit příjemce v zemi, která tento režim přijímá. Proto by jiní než španělští majitelé lodí nemohli tohoto režimu využívat a daň placená španělskými vlastníky lodí bude pravděpodobně omezená, neboť těží z režimu zdanění podle tonáže a ze snížení odvodů na sociální účely.
4.9 PŘIPOMÍNKY K VRACENÍ PODPORY
(90)
Španělské orgány i potenciální příjemci uvádějí, že navrácení by mělo být vyloučeno, protože by tím byly porušeny základní zásady práva EU (46), jako je rovné zacházení, ochrana oprávněných očekávání nebo právní jistota.
4.9.1 Rovné zacházení
(91)
Asociace PYMAR tvrdí, že podobná fiskální opatření byla vyšetřována ve dvou jiných případech (Brittany Ferries (47) a GIE fiscaux), kde nebylo nařízeno žádné navrácení. Jestliže Komise dospěla k závěru, že podpora existuje, měla by být tato podpora považována za slučitelnou až do hranice stanovené v kapitole 11 pokynů pro námořní dopravu, a v případě částky přesahující tuto hranici by měla ochrana právní jistoty Komisi bránit, aby požadovala vrácení podpory, jako tomu bylo ve francouzském případu. […] tvrdí, že francouzští provozovatelé nemuseli vracet žádnou podporu, a vrácení podpory španělskými provozovateli ve velmi podobném případě by proto postavilo španělské provozovatele do nevýhodné soutěžní pozice a porušovalo by zásadu rovného zacházení.
(92)
Španělsko a asociace PYMAR se odvolávají na některá rozhodnutí, kdy se Komise již rozhodla upustit od vrácení na základě veřejných prohlášení Komise nebo některého z jejích členů. Odkazuje se na rozhodnutí týkající se belgických koordinačních středisek, holdingových společností Luxembourg 1929 a dalších koordinačních středisek a činností v rámci skupin nadnárodních společností (48), španělských goodwillů, (49), italského případu podpory velkých podniků v nesnázích (50) a dvou případů v oblasti rybolovu (51) (Shetlandské a Orknejské ostrovy).
4.9.2 Oprávněné očekávání/právní jistota
(93)
Podle Španělska (52) a některých třetích stran zapojených do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu následující prvky vedly strany těchto operací k domněnce, že daňová opatření, která byla vůči nim použita, nepředstavují státní podporu:
1)
prohlášení Komise v rozhodnutí o Brittany Ferries z roku 2001 (53) v tom smyslu, že režim podobný španělskému systému zdanění leasingu - francouzský GIE fiscaux - byl obecným opatřením;
2)
uveřejnění návrhu opatření (předčasné odpisování a režim zdanění podle tonáže) v úředním věstníku španělského parlamentu ze dne 10. října 2001 (54);
3)
dopis Komise z roku 2001, jímž si vyžádala od Španělska informace v souvislosti s vyšetřováním některých údajných opatření podpory, včetně systému daňového leasingu, ve prospěch odvětví stavby lodí;
4)
rozhodnutí Komise z roku 2004 (55), jímž bylo zamítnuto udělení podpory nizozemským loděnicím jako kompenzace za podporu údajně poskytnutou španělským loděnicím soutěžícím o tytéž smlouvy o zhotovení lodí;
5)
rozhodnutí z roku 2006 v případu francouzského GIE fiscaux (56);
6)
dopis komisařky Kroesové z roku 2009 (57) - v době, kdy odpovídala za hospodářskou soutěž - norské ministryni obchodu a průmyslu v reakci na stížnost, že španělský systém zdanění leasingu by zvýhodňoval španělské loděnice;
7)
doba, která uplynula mezi uveřejněním návrhu opatření v roce 2001, počátkem fungování systému v roce 2002 nebo prvními stížnostmi, které obdržela Komise v roce 2006, a zahájením řízení v červnu 2011. Tak dlouhé období údajně posílilo víru, že neexistuje dostatek prvků pro pokračování řízení;
8)
obezřetný hospodářský subjekt nemohl předpokládat možnost existence státní podpory v kombinaci různých režimů, které byly buď dávno zavedeným prvkem státního zdanění (zrychlené odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu, status hospodářského zájmového sdružení), anebo byly dříve schváleny Komisí (systém zdanění podle tonáže);
9)
výroky o neexistenci podpory v opatřeních týkajících se metod odpisování, které obsahovalo sdělení Komise o zdanění podnikatelské činnosti (58).
4.9.2.1 Rozhodnutí Komise z roku 2001 v případu Brittany Ferries (BAI)
(94)
V 193. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí Komise stanovila, že: “… pokud jde o hospodářská zájmová sdružení a daňové výhody, které jim mohou poskytovat, Komise zastává názor, že představují obecné opatření vzhledem k tomu, že jsou obvyklé ve Francii, mohou být stanoveny ve všech odvětvích hospodářské činnosti a jsou součástí zvykového práva.“
(95)
Rozhodnutí bylo vyhlášeno v Úředním věstníku dne 15. ledna 2002. V rozhodnutí o francouzském GIE fiscaux Komise měla za to, že: „Je sice pravda, že režim, o který se jednalo v uvedeném případě, byl v platnosti před rokem 1998, nicméně je však třeba poznamenat, že tato skutečnost nebyla v odůvodnění rozhodnutí jasně uvedena a že tato okolnost mohla pomoci uvést v omyl příjemce podle zde posuzovaného režimu.“
(96)
Španělsko (59) a některé třetí strany tvrdily, že toto prohlášení vytvořilo situaci právní nejistoty, pokud jde o zákonnost španělského systému zdanění leasingu - který je svou konstrukcí a svými účinky velmi podobný -, nebo vyvolalo oprávněné očekávání, že španělský systém zdanění leasingu nepředstavuje státní podporu.
4.9.2.2 Uveřejnění návrhu opatření v úředním věstníku španělského parlamentu
(97)
Podle asociace PYMAR se Komise dozvěděla o existenci španělského systému zdanění leasingu, když opatření, z nichž sestává (diskreční použití předčasného odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu, a režimu zdanění podle tonáže), byla zveřejněna v rámci návrhu téhož právního předpisu v úředním věstníku španělského parlamentu dne 10. října 2001. Loděnice poté výhody vyplývající z těchto opatření začaly zahrnovat do svých nabídek u nových projektů stavby lodí, aniž by čekaly na vstup těchto opatření v platnost, s cílem urychlit jednání a provádění prvních struktur španělského systému zdanění leasingu.
4.9.2.3 Vyžádání informací o španělském systému zdanění leasingu z roku 2001
(98)
Asociace PYMAR odkazuje na dopis zaslaný Komisí dne 21. prosince 2001 po stížnosti na některá státní opatření, jež údajně snížila cenu lodí zakoupených ve španělských loděnicích. Komise v uvedeném dopise zejména požádala o informace o systému zdanění leasingu:
„Komise zaznamenala, že jak se zdá, existují některá opatření, která snižují cenu při nákupu lodí ze španělských loděnic. Komise zejména obdržela informace, že se jedná o tato opatření:
…
3.
Systém zdanění leasingu, podle kterého lodě zhotovené ve Španělsku mohou být použity ke snížení daní prostřednictvím uplatnění nástrojů pro zvláštní účely. Zdá se, že zisk z této kombinace je přenášen na vlastníka lodi prostřednictvím nižší ceny nebo prostřednictvím snížených nákladů za leasing. Může Španělsko laskavě poskytnout všechny příslušné informace, které umožní tuto otázku zhodnotit?“
(99)
Podle asociace PYMAR tento dopis ukazuje, že Komise měla informace a byla si vědoma existence systému zdanění leasingu a že vedla v této záležitosti vyšetřování již v roce 2001, aniž by přijala jakékoli opatření, což vyvolalo oprávněné očekávání, že španělské opatření nepředstavuje státní podporu.
4.9.2.4 Rozhodnutí z roku 2004 týkající se nizozemského oznámení
(100)
Nizozemské orgány dne 9. září 2002 oznámily, že hodlají poskytnout nizozemským loděnicím „podporu na vyrovnání“ s cílem vyrovnat podporu nabídnutou údajně Španělskem (60). Po provedení formálního vyšetřování (61) Komise ve svém konečném rozhodnutí (62) dospěla k závěru, že „španělské orgány jednoznačně popřely možnost poskytnutí takovéto podpory“ a že Komise nemá „dostatečných důkazů, že by Španělsko poskytovalo údajnou podporu“ (63), a stanovila, že zmiňovaná podpora je neslučitelná s vnitřním trhem.
(101)
Jelikož byl španělský systém zdanění leasingu v roce 2002 v platnosti dříve, než Nizozemsko oznámilo svou podporu, vyvolalo, rozhodnutí Komise z roku 2004 podle asociace PYMAR oprávněné očekávání, že španělský systém zdanění leasingu nepředstavuje podporu.
4.9.2.5 Rozhodnutí z roku 2006 v případu francouzského GIE Fiscaux
(102)
Podle asociace PYMAR je francouzský režim GIE fiscaux velmi podobný španělskému systému zdanění leasingu. V důsledku toho rozhodnutí z roku 2006 ve francouzském případu vzbudilo u provozovatelů oprávněné očekávání, že: vzhledem k procesním podobnostem obou případů 1) španělský systém zdanění leasingu bude považován za slučitelný s vnitřním trhem v mezích stanovených kapitolou 11 pokynů pro námořní dopravu a 2) nebude požadováno navrácení státní podpory přesahující stropy stanovené v kapitole 11 pokynů.
(103)
Asociace PYMAR se dále odvolává na některá rozhodnutí Komise, kdy podobnost určitého opatření s opatřením, jež Komise dříve schválila, byla faktorem vedoucím provozovatele k oprávněným očekáváním. Asociace PYMAR zejména připomíná, že žádné navrácení nebylo nařízeno v případech (64), jako je příjem ze zahraničí (Irsko), mezinárodní finanční aktivity (Nizozemsko), koordinační centra a finanční společnosti (Lucembursko), koordinační centra ve Vizcaya (Španělsko), kontrolní a koordinační centra (Německo), podnikové finanční centrály a ústředí a logistická střediska (Francie), daňový režim pro americké obchodní společnosti (Belgie) a společnosti oprávněné ke zvláštnímu zdanění v Gibraltaru (Spojené království), protože tyto režimy byly velmi podobné režimům koordinačních center usazených v Belgii, které dříve Komise schválila.
4.9.2.6 Dopis komisařky Kroesové z roku 2009
(104)
V odpovědi na dopis od norských orgánů, které si stěžovaly na údajnou diskriminaci norských loděnic v souvislosti se španělským systémem zdanění leasingu, komisařka Kroesová sdělila, že GŘ pro hospodářskou soutěž: „již tuto záležitost prošetřilo“ a že na jeho žádost Španělsko vydalo veřejné prohlášení ve formě odpovědi daňové správy na otázku daňového poplatníka (65) - daňový výrok -, ve kterém potvrdilo, že toto opatření nebylo omezeno na španělské loděnice a mohlo být využíváno také při nabytí lodí vyrobených v jiných členských státech. V závěru dopisu bylo uvedeno, že vzhledem k tomuto vysvětlení nejsou další opatření považována za nutná.
(105)
Podle asociace PYMAR dne 2. dubna 2009 určitý norský vlastník lodi sdílel obsah dopisu komisařky Kroesové se španělskou loděnicí, se kterou byl zapojen do operace v rámci španělského systému zdanění leasingu. Asociace PYMAR rovněž předložila dopis od oborového správního úřadu (Gerencia del Sector de la Construcción Navalze; GSN) ze dne 13. září 2012 (66) dokazující, že o obsahu dopisu komisařky Kroesové věděl již v roce 2009 a sdílel ho se subjekty účastnícími se operací v rámci španělského systému zdanění leasingu a s asociací PYMAR během jejich pravidelných schůzek.
4.9.2.7 Doba uplynulá mezi stížností a zahájením řízení
(106)
Podle asociace PYMAR od doby, kdy se Komise dozvěděla o systému v prosinci 2001/začátku uplatňování systému v roce 2002, do zahájení řízení v červnu 2011 uplynulo devět let (a od prvních stížností obdržených Komisí v roce 2006 do zahájení řízení v červnu 2011 uplynulo pět let). Doba, jež uplynula bez přijetí opatření ze strany Komise, posílila přesvědčení, že neexistuje dostatek prvků pro pokračování v řízení.
4.9.2.8 Obezřetný hospodářský subjekt nemohl předpokládat možnost existence státní podpory v kombinaci několika opatření
(107)
Podle asociace PYMAR a dalších třetích stran je to poprvé, kdy Komise zastává názor, že společné uplatňování několika opatření představuje státní podporu - něco, co běžně obezřetný hospodářský subjekt nemohl předpokládat.
4.9.2.9 Prohlášení o metodách odpisování ve sdělení Komise o zdanění podnikatelské činnosti
(108)
Asociace PYMAR tvrdí, že podle článku 13 sdělení Komise o zdanění podnikatelské činnosti nepředstavují opatření čistě technické povahy, jako jsou pravidla o odpisování, státní podporu. Na základě toho hospodářské subjekty oprávněně očekávaly, že opatření předčasného odpisování nepředstavuje státní podporu.
4.9.3 Důsledky vracení
(109)
Od okamžiku, kdy se Komise dozvěděla o existenci španělského systému zdanění leasingu, její postup a uplynulá doba vyvolaly oprávněné očekávání, že žádná podpora neexistuje a že podpora poskytnutá pro dřívější operace se proto nebude vracet. Komise by tudíž měla u všech těchto operací upustit od nařízení, aby byla podpora vrácena.
(110)
Podobně i dopis komisařky Kroesové z roku 2009 potvrzuje, že tento režim byl Komisí analyzován. Všechny strany zapojené do operací v rámci zdanění leasingu (rejdařské společnosti, hospodářská zájmová sdružení, banky a prostředníci apod.) mohly oprávněně očekávat, že Komise v tomto systému neshledala žádné známky podpory, a jelikož se neplánovalo žádné další vyšetřování, že k žádné podpoře nedošlo.
(111)
Asociace PYMAR rovněž odkazuje na rozhodnutí, ve kterých Komise uznala, že postup orgánů EU (Soudního dvora, Komise atd.) mohl vyvolat oprávněné očekávání, že podpora, která byla v minulosti poskytnuta, se nebude vracet, což by bránilo tomu, aby Komise nařídila navrácení, a to včetně případů, kdy byla podpora poskytnuta před postupem, který vyvolal oprávněné očekávání. Odkazují na rozhodnutí v případu španělského goodwillu, v případu belgických koordinačních center, v případu rakouské slevy z energetické daně a v italském případu podpory velkých podniků v nesnázích (67).
4.9.4 Smluvní doložky
(112)
Španělské orgány a asociace PYMAR uvádějí, že jakákoli podpora ve prospěch rejdařských společností nebo hospodářských zájmových sdružení a investorů, kterou Komise zjistí, by v každém případě postihla loděnice, od kterých by hospodářská zájmová sdružení nebo jejich investoři požadovali proplacení na základě smluvních vztahů mezi jednotlivými účastníky operací v rámci španělského systému zdanění leasingu. Podle asociace PYMAR totiž některé doložky ve smlouvách požadují, aby loděnice nahradily investorům a rejdařským společnostem ztráty, zejména v případě změny právních předpisů, včetně daňových předpisů, jež ovlivní danou operaci.
5. POSOUZENÍ
5.1 POSTUP
(113)
Komise je toho názoru, že použitý postup neporušil práva Španělska na obhajobu, ani právo třetích stran být vyslyšeny. Naopak rozhodnutí o zahájení formálního řízení je počáteční formální krok, který Komise musí učinit v souladu s nařízením Rady (ES) (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (68) (dále jen „nařízení (ES) č. 659/1999“), jestliže po předběžném vyšetřování má pochybnosti o slučitelnosti opatření státní podpory s vnitřním trhem (článek 13 a čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 659/1999). Účelem rozhodnutí o zahájení řízení právě je shrnout příslušné faktické a právní otázky, předběžně zhodnotit povahu opatření jako podpory, vyložit pochybnosti o jeho slučitelnosti s vnitřním trhem a vyzvat dotyčný členský stát a ostatní zúčastněné strany, aby předložily připomínky (článek 6 nařízení (ES) č. 659/1999).
(114)
Komise navíc nezahájila formální vyšetřovací řízení v souvislosti se zrychleným odpisováním aktiv, která jsou předmětem leasingu (čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO), neboť uvedla, že i kdyby toto opatření představovalo státní podporu, mohla by být v každém případě považována za existující podporu. Nevznesla pochybnosti o režimu zdanění podle tonáže, alespoň v té míře, v jaké byl oznámen a Komisí schválen (článek 124 až 128 zákona o DPPO), protože toto opatření bylo též považováno za existující podporu. Obě tato opatření jsou pouze zmíněna a popsána v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění, protože jsou to důležité prvky španělského systému zdanění leasingu a jsou propojena s opatřeními, na něž se vztahuje formální vyšetřování (čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO, jakož i čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO a použití režimu zdanění podle tonáže na jiné než dopravní činnosti).
(115)
Komise je toho názoru, že čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO, jakož i čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO a použití režimu zdanění podle tonáže na jiné než dopravní činnosti lze oddělit od ostatních opatření uvedených v předchozím bodě odůvodnění (tj. čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO a článků 124 až 128 zákona o DPPO) a nepředstavují existující podporu podle čl. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 659/99, jelikož byla tato opatření zavedena v roce 2002 a 2003, po přistoupení Španělska k EU, a byla zavedena bez předchozího schválení Komisí. Proto, pokud jde o tato opatření, Komise správně uplatnila postup pro případ protiprávní podpory (čl. 1 písm. f), článek 13 a čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 659/1999).
5.2 POSOUZENÍ ŠPANĚLSKÉHO SYSTÉMU ZDANĚNÍ LEASINGU JAKO SYSTÉMU/POSOUZENÍ JEDNOTLIVÝCH OPATŘENÍ
(116)
Skutečnost, že španělský systém zdanění leasingu sestává z různých opatření, přičemž ne všechna jsou zakotvena ve španělských daňových předpisech, Komisi nebrání popsat a posoudit ho jako systém. Jak bylo vysvětleno v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění, Komise je toho názoru, že jednotlivá daňová opatření používaná v operacích španělského systému zdanění leasingu byla právně i fakticky navzájem provázána. Z právního hlediska diskreční použití předčasného odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu (čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO), odpovídá předčasnému uplatnění zrychleného odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu (čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO). Podobně čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO stanoví výjimku ze zvláštního postupu použitelného v režimu zdanění podle tonáže. Z právního hlediska se čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO týká pouze plavidel způsobilých pro použití režimu zdanění podle tonáže a leasingových smluv schválených daňovou správou. Fakticky byly leasingové smlouvy považovány za schválené daňovou správou pouze v rámci schválení udělených na předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu. Z právního hlediska lze předčasné odpisování předpokládat u širokého okruhu aktiv, která mohla být nabyta prostřednictvím leasingové smlouvy. Podmínky pro předčasné odpisování však podléhají výkladu a jejich splnění bylo fakticky posuzováno - a schvalování udíleno - pouze pro plavidla způsobilá pro použití režimu zdanění podle tonáže.
(117)
Komise navíc konstatuje, že dvě ze tří hlavních opatření, jež tvoří součást španělského systému zdanění leasingu (použití předčasného odpisování podle volného uvážení a pravidla o způsobilosti pro použití systému zdanění podle tonáže) vstoupila v platnost v tentýž den (1. ledna 2002) podle téhož právního předpisu.
(118)
Komise rovněž konstatuje, že stejné třetí strany, které zpochybňují globální přístup Komise, představují španělský systém zdanění leasingu jako velmi podobný francouzskému režimu GIS fiscaux, když argumentují oprávněným očekáváním a rovným zacházením Skutečnost, že všechny prvky francouzského opatření byly obsaženy v jednom právním ustanovení, nutně vedla ke globálnímu posouzení. V této souvislosti skutečnost, že různé prvky španělského systému zdanění leasingu jsou rozděleny do různých právních ustanovení, která jsou fakticky navzájem provázána, by jako taková nevedla k odlišnému přístupu.
(119)
Z těchto důvodů má Komise za to, že španělský systém zdanění leasingu je nutno popsat jako systém spojených daňových opatření a posuzovat jejich účinky v jejich vzájemné souvislosti, zejména se zřetelem na faktické souvislosti zavedené - či schválené - státem.
(120)
Komise se každopádně neomezuje výlučně na globální přístup. Souběžně s uplatněním globálního přístupu Komise také analyzovala jednotlivá opatření, jež tvoří španělský systém zdanění leasingu. Komise je toho názoru, že oba přístupy se doplňují a vedou k jednotným závěrům. Individuální posouzení je nezbytné pro určení, která část hospodářských výhod vzešlých ze španělského systému zdanění leasingu je důsledkem obecných opatření a která pochází ze selektivních opatření. Individuální posouzení také umožňuje Komisi v případě potřeby určit, která část podpory je slučitelná s vnitřním trhem a která část by měla být vrácena.
(121)
Tento dvojjediný přístup, který byl již uplatněn v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění, umožňuje Komisi stanovit referenční systém pro každé z jednotlivých opatření a pro španělský systém zdanění leasingu jako celek, aby bylo možno určit selektivní výhody, jež tvoří státní podporu. U každé operace v rámci španělského systému zdanění leasingu je srovnávací analýzou, při níž bude posuzována přítomnost podpory, operace sama se stejnými smluvními ustanoveními, avšak prováděná bez opatření, u nichž bylo zjištěno, že jsou státní podporou. Alternativní operace se skutečnými různými - smluvními i finančními - ustanoveními by v této souvislosti nepředstavovala řádnou srovnávací analýzu.
(122)
Hospodářské subjekty mohou strukturovat své operace financování majetku, jak chtějí, a využívat za tímto účelem obecných daňových opatření, která považují za nejvhodnější. Jelikož však tyto operace zahrnují použití selektivních daňových opatření, která podléhají kontrole státní podpory, jsou podniky zapojené do těchto transakcí potenciálními příjemci státní podpory. Na jedné straně skutečnost, že za potenciální příjemce jsou označena některá odvětví nebo kategorie podniků, nenasvědčuje tomu, že španělský systém zdanění leasingu je obecné opatření (69). Na druhé straně skutečnost, že je tento systém využíván pro nabývání námořních plavidel, jejich pronájem bez posádky a následný prodej, může být pokládána za jasný znak toho, že toto opatření je odvětvově selektivní.
5.3 EXISTENCE PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(123)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(124)
Předpisy o státní podpoře se vztahují pouze na podporu poskytnutou podnikům zapojeným do hospodářské činnosti. Navíc kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 jsou kumulativní. Posuzovaná opatření proto představují státní podporu ve smyslu Smlouvy, jsou-li splněny všechny výše uvedené podmínky. Finanční podpora by zásadně měla:
-
být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,
-
zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,
-
narušovat nebo moci narušit hospodářskou soutěž a
-
ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
(125)
Komise provedla posouzení na dvou různých úrovních:
-
na úrovni příslušných jednotlivých opatření, kde Komise zváží, zda každé opatření představuje státní podporu, a to bez ohledu na to, zda je použito ve španělském systému zdanění leasingu, či nikoli,
-
na úrovni španělského systému zdanění leasingu jako celku: jak bylo již uvedeno, španělský systém zdanění leasingu spočívá v kombinaci těchto opatření, která jsou z právního i faktického hlediska navzájem provázána.
5.3.1 Podniky ve smyslu článku 107 SFEU
(126)
Komise zastává názor, že všechny strany zapojené do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu jsou podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU - a Španělsko (70) nebo kterákoli třetí strana to nezpochybňují -, jelikož jejich činnosti spočívají v nabízení zboží a služeb na trhu (71). Přesněji řečeno, loděnice nabízejí nově postavená plavidla nebo služby v oblasti výstavby, oprav a rekonstrukce; leasingové společnosti nabízejí finanční nástroje; hospodářská zájmová sdružení pronajímají a prodávají plavidla; investoři nabízejí zboží a služby na celé řadě trhů, s výjimkou případů, kdy nevykonávají žádnou hospodářskou činnost - v takovém případě se na ně toto rozhodnutí nevztahuje; rejdařské společnosti nabízejí služby v námořní dopravě; organizující banky nabízejí služby v oblasti zprostředkování a financování a jiní prostředníci poskytují zprostředkovatelské nebo konzultační služby.
5.3.2 Existence selektivní výhody
(127)
Podle ustálené judikatury: „Ustanovení čl. 107 odst. 1) Smlouvy nařizuje určit, zda v rámci daného právního režimu je vnitrostátní opatření takové povahy, že zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“ vůči ostatním, kteří se nacházejí s ohledem na cíl sledovaný uvedeným režimem ve srovnatelné skutkové a právní situaci. Pokud je tomu tak, dotyčné opatření splňuje podstatnou podmínku selektivity.“ (72)
5.3.2.1 Zrychlené odpisování (čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO) - opatření 1
(128)
V rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění Komise uvedla, že pokud by toto opatření představovalo podporu, jednalo by se o existující podporu, a neprováděla posouzení. Na základě formálního vyšetřování Komise nyní dospěla k závěru, že toto opatření, je-li posuzováno odděleně, nepředstavuje státní podporu, protože nezvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby. Komise konstatuje, že toto opatření je použitelné na všechny společnosti, které podléhají dani z příjmu ve Španělsku, bez omezení z hlediska oboru jejich činnosti, místa usazení, velikosti, právního statusu nebo umístění aktiv. Vztahuje se bez výjimky také na veškeré zboží, u kterého se provádí odpisování.
(129)
Omezení na aktiva, která jsou předmětem leasingu, rovněž nepředstavuje prvek selektivity, neboť nabytí jakéhokoli majetku může být financováno prostřednictvím smluv o finančním leasingu, které jsou obecně dostupné pro společnosti všech odvětví a každé velikosti. Nic nenasvědčuje tomu, že příjemci výhod plynoucích z tohoto opatření jsou fakticky soustředěni v určitých odvětvích nebo druzích výroby. Statistické údaje poskytnuté Španělskem, které se týkají využívání článku 115 zákona o DPPO španělskými daňovými poplatníky (viz graf níže), potvrzují, že finanční leasing využívají společnosti, které vykazují široké spektrum zdanitelných příjmů (45 % deklarovaných osob, jež využívají článek 115, vydělává méně než 1 milion EUR a 70 % méně než 3 miliony EUR) (viz graf nalevo). Také absolutní výše daňových výhod, jež mohou vyplynout z odpočtu dodatečných nákladů (73) v souladu s článkem 115 zákona o DPPO, je různá podle příjmů daňového poplatníka (viz graf napravo).
Zdroj: Ministerstvo hospodářství a financí
(130)
Španělské orgány rovněž potvrdily, že leasingové smlouvy a článek 115 zákona o DPPO mohou být použity v souvislosti s aktivy zhotovenými v jiných členských státech (nebo pocházejícím z nich). Komise dále konstatuje, že podmínky pro použití čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO jsou jasné, objektivní a neutrální a že pro jejich použití není nutné žádné předchozí schválení. V důsledku toho daňová správa nemá pravomoc podle vlastního uvážení schvalovat nebo odmítat použití tohoto opatření (74).
(131)
Komise proto dochází k závěru, že zrychlené odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu (čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO) jako takové neposkytuje selektivní výhodu hospodářským zájmovým sdružením v operacích španělského systému zdanění leasingu.
5.3.2.2 Diskreční použití předčasného odpisování (čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO) - opatření 2
(132)
Pravidla o provádění odpisů, jež stanoví španělské daňové předpisy (článek 11 zákona o DPPO) obecně stanoví, že náklady na pořízení určitého majetku by měly být rozvrženy na dobu jeho ekonomické životnosti - tedy od okamžiku, kdy začne být používán v rámci určité hospodářské činnosti. Podle čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO by zrychlené odpisování mělo zohlednit datum, kdy se aktiva stala schopná provozu. Jelikož článek 115 zákona o DPPO umožňuje, aby zrychlené odpisování začalo dříve, než tato aktiva začnou být používána, poskytuje tento článek hospodářskou výhodu.
(133)
Tato možnost je výjimkou z obecného pravidla stanoveného v čl. 115 odst. 6 a podléhá schválení podle volného uvážení španělských orgánů; toto opatření je proto na první pohled selektivní. V rozporu s tím, co tvrdí Španělsko a některé třetí strany, nejsou kritéria pro udělení schválení jasná a objektivní, a i kdyby jasná a objektivní byla, nepostačovalo by to k vyloučení jejich selektivní povahy (75). Komise konstatuje, že kritéria stanovená v čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO jsou vágní a vyžadují výklad ze strany daňové správy, která v tomto ohledu nezveřejnila žádná správní pravidla ani vysvětlení. Diskreční použití předčasného odpisování na základě vágních kritérií vnáší do španělského systému zdanění leasingu selektivitu, a to i tehdy, jestliže zmíněné volné uvážení (diskrece) není prováděno svévolným způsobem (76). Komise dále konstatuje, že Španělsko přesvědčivě nevysvětlilo, proč všechny podmínky stanovené čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článkem 49 nařízení o DPPO jsou nezbytné, aby se zamezilo zneužitím. Musí být například prokázány zvláštnosti hospodářského využití dotyčného majetku (77), jakož i to, že nebude ovlivněn základ daně vyplývající z používání majetku nebo převodu vlastnických práv (78). Nebylo předloženo žádné zdůvodnění těchto omezení, jež vnášejí další prvky selektivity. Španělsko ani neprokázalo, proč je nezbytné předchozí schválení. Zajištění reálnosti leasingové operace - například - se jeví jako důležité, aby byl umožněn normální odpočet nákladů na leasing/odpisování určitých aktiv nebo aby bylo uplatněno zrychlené odpisování, jak je tomu u předčasného použití tohoto odpisování. První druh opatření však nepodléhá předchozímu schválení a zdálo by se, jako je tomu u uvedených opatření, že postačí následné ověření jasných a objektivních kritérií pro odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu.
(134)
Jak je uvedeno v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění, španělské orgány podle Komise na setkání potvrdily, že na základě vydaných schválení byly podmínky čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO považovány za splněné pouze v případě nabytí plavidel, která přešla z běžného režimu zdanění právnických osob na režim zdanění podle tonáže (79), a následného převodu vlastnických práv k plavidlu na rejdařskou společnost prostřednictvím uplatnění opce ze smlouvy o pronájmu bez posádky. Španělsko popřelo (80), že by takové prohlášení učinilo, avšak uznalo, že vznikly potíže při výkladu (81). Komise konstatuje, že nebyly poskytnuty žádné důkazy o tom, že souhlas s použitím předčasného odpisování byl udělen za jiných okolností (82).
(135)
Na základě příkladů poskytnutých španělskými orgány se zdá, že žádosti o povolení předčasného odpisování podávané hospodářskými zájmovými sdruženími u daňové správy podrobně popisují celou organizaci španělského systému zdanění leasingu a předkládají všechny příslušné smlouvy (zejména smlouvu o zhotovení lodi, leasingovou smlouvu, smlouvu o pronájmu bez posádky, smlouvy o opci, dohodu o převzetí dluhů a o uvolnění do provozu). Podle Španělska jsou tyto prvky nezbytné z hlediska kontroly, zda jsou splněny podmínky stanovené čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článkem 49 nařízení o DPPO.
(136)
Komise však konstatuje, že postup stanovený v prováděcích předpisech (83) umožňuje daňové správě vykládat právní požadavky a případně stanovovat dodatečné podmínky podle volného uvážení. Správě je zejména dovoleno požadovat doplňující informace, které může považovat za relevantní pro posouzení (84). V této souvislosti Komise také konstatuje, že v některých příkladech poskytnutých Španělskem obsahovaly žádosti podané žadateli také další přílohy, které nejsou nezbytné pro prokázání splnění podmínek stanovených čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článkem 49 nařízení o DPPO: 1) podrobný výpočet celkových daňových výhod a jak budou rozděleny mezi rejdařskou společnost na jedné straně a hospodářské zájmové sdružení nebo jeho investory na straně druhé a 2) prohlášení loděnice, ve kterém jsou podrobně rozvedeny hospodářské a sociální výhody, které se od smlouvy o zhotovení lodi očekávají. Podle některých stěžovatelů jsou tyto dokumenty daňovou správou vyžadovány v rámci schvalovacího postupu. Podle Španělska poskytli žadatelé (hospodářská zájmová sdružení) tyto prvky z vlastní iniciativy. Tyto dokumenty zejména ukazují, že je brána v úvahu důležitost smlouvy o zhotovení lodi pro španělské hospodářství, jakož i celková daňová výhoda vyplývající z operace v rámci španělského systému zdanění leasingu.
(137)
Komise dochází k závěru, že postup povinného předchozího schválení, nezbytný výklad vágních podmínek čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článku 49 nařízení o DPPO a skutečnost, že daňová správa může vyžadovat jakékoli další dokumenty nebo informace jsou jasným důkazem toto, že daňová správa může při výkonu svého úkolu schvalování operací v rámci španělského systému zdanění leasingu široce využívat volného uvážení.
(138)
Jak bylo uvedeno ve sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře, v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (dále jen „sdělení o daňové podpoře“) (85). Soudní dvůr uznává, že přístup k hospodářským činitelům na základě volného uvážení může dát individuálnímu použití obecného opatření povahu selektivního opatření zejména tehdy, je-li volné uvážení uplatňováno mimo oblast jednoduchého řízení daňových výnosů podle objektivních kritérií (86), (87).
(139)
Komise proto zastává názor, že volné uvážení při použití předčasného odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu, prostřednictvím uplatnění čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článku 49 nařízení o DPPO poskytuje hospodářským zájmovým sdružením zapojeným do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu a jejich investorům selektivní výhodu.
5.3.2.3 Daňová transparentnost hospodářských zájmových sdružení (článek 48 zákona o DPPO) - opatření 3
(140)
Komise je toho názoru, že status hospodářských zájmových sdružení jako daňově transparentních subjektů zakotvený v článcích 48 a 49 zákona o DPPO pouze umožňuje, aby se různé hospodářské subjekty mohly stát jeho členy a mohly financovat jakoukoli investici nebo provádět jakoukoli hospodářskou činnost. Vzhledem k tomu toto opatření neposkytuje hospodářským zájmovým sdružením nebo jejich členům žádnou selektivní výhodu.
5.3.2.4 Systém zdanění podle tonáže (články 124 až 128 zákona o DPPO) - opatření 4
(141)
Jak bylo vysvětleno v oddíle 28) nahoře, představuje systém zdanění podle tonáže režim existující státní podpory, který byl schválen rozhodnutím Komise K(2002) 582 v konečném znění ze dne 27. února 2002. Obsahuje pravidla podle čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO týkající postupu v souvislosti se skrytými daňovými povinnostmi a kapitálovými zisky z převodu opotřebeného nebo použitého majetku, na který se dříve vztahoval všeobecný daňový systém.
(142)
Jak bylo vysvětleno v 16) nahoře, za normálních okolností - tj. zůstane-li společnost ve všeobecném režimu zdanění právnických osob a nepřejde-li na systém zdanění podle tonáže - daňová výhoda vyplývající z předčasného nebo zrychleného odpisování majetku v prvních letech (kdy se skrytá daňová povinnost zvyšuje) je do značné míry vyrovnána v následujících letech (kdy se skrytá daňová povinnost snižuje) nebo po prodeji či demontáži tohoto majetku (zdanění kapitálového zisku). Za celé období tento proces vede k odkladu platby daně v určité výši. Jelikož daň zaplacená v systému zdanění podle tonáže nezávisí na rozdílu mezi příjmy a výdaji, přechod na režim zdanění podle tonáže uprostřed tohoto období vede k tomu, že skryté daňové povinnosti nejsou vypořádány.
(143)
Ve srovnání s tím, k čemu by došlo v rámci všeobecného daňového systému, odklad vypořádání skrytých daňových povinností v systému zdanění podle tonáže povolený podle čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO poskytuje společnostem, které přejdou na systém zdanění podle tonáže, selektivní hospodářskou výhodu oproti společnostem, které zůstanou ve všeobecném daňovém systému.
(144)
Jak bude vysvětleno níže, v oddíle 5.4, systém zdanění podle tonáže schválený Komisí se nevztahuje na daňové řešení příjmů z pronájmu plavidel bez posádky, který proto představuje nikoli existující, ale novou podporu.
5.3.2.5 Ustanovení čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO - opatření 5
(145)
V porovnání s tím, co bylo schváleno v rámci oznámeného režimu zdanění podle tonáže, poskytuje ustanovení čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO další výhodu: díky stanovení výjimky z běžného uplatňování čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO některá námořní plavidla, která by běžně byla považována za opotřebená nebo použitá, jsou při převedení do systému zdanění podle tonáže považována za nová. V důsledku toho je vypořádání skrytých daňových povinností - v běžných případech odložených až do prodeje nebo demontáže daného majetku v souladu s čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO - definitivně zrušeno. Toto zrušení představuje hospodářskou výhodu.
(146)
Hospodářská výhoda, kterou poskytuje čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO, je selektivní, protože není dostupná pro všechna aktiva. Není dostupná dokonce ani pro všechna plavidla, na která se vztahuje režim zdanění podle tonáže a ustanovení čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO. Tato výhoda je ve skutečnosti dostupná pouze za podmínky, že plavidlo je nabyto na základě smlouvy o finančním leasingu, kterou dříve schválila daňová správa. Jak bylo již uvedeno, španělské orgány potvrdily, že daňová správa považuje tuto podmínku za skutečně splněnou pouze tehdy, jestliže byla smlouva o finančním leasingu schválena v souvislosti s uplatněním předčasného odpisování podle čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO. Ani Španělsko, ani žádná třetí strana neodkázaly na jiné okolnosti, které by umožnily, aby byla leasingová smlouva dříve schválena daňovou správou. Jak bylo uvedeno v oddíle 130) nahoře, byla tato schválení udělována daňovou správou za podstatného uplatnění volného uvážení a pouze pro nově zhotovená námořní plavidla.
(147)
V rozporu s tvrzením Španělska a některých třetích stran čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO neposkytuje pouze vyjasnění zvláštního postupu, který byl oznámen, nebo konceptu „opotřebeného plavidla“. Tím, že plavidlo, které je předmětem leasingu, je ke dni, kdy nájemce uplatnil opci, za předpokladu předchozího schválení leasingové smlouvy daňovou správou považováno za nové, odchyluje se od zvláštního postupu (88), který je zakotven v čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO. Toto selektivně zavádí další výhodu v tom, že zabrání zdanění následného kapitálového zisku.
(148)
Komise je toho názoru, že udělení této další selektivní výhody - ať s odkazem na obecný daňový systém, nebo dokonce s odkazem na běžné uplatňování alternativního systému zdanění podle tonáže a čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO schváleného Komisí - nemůže být ospravedlněno povahou a všeobecným režimem španělského daňového systému.
(149)
Komise ovšem schválila čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO jako zvláštní postup, o němž se přepokládalo, že zabrání zneužívání čl. 125 odst. 1, tj. tomu, aby hospodářské subjekty převáděly opotřebená a v nadměrné výši odepsaná plavidla do systému zdanění podle tonáže za jediným účelem - prodat je s podstatným kapitálovým ziskem, který by byl v rámci režimu zdanění podle tonáže osvobozen od daně. Komise v této souvislosti konstatuje, že operace v rámci španělského systému zdanění leasingu jsou charakteristické pro hospodářská zájmová sdružení, která pronajímají na základě leasingové smlouvy - a poté krátce vlastní - jediné plavidlo, jež sama neprovozují, a na velmi omezenou dobu - nezbytnou pro uplatnění opce z leasingové smlouvy a převod vlastnických práv k jejich jedinému plavidlu na rejdařskou společnost - přecházejí na režim zdanění podle tonáže. Tyto operace zjevně nejsou v souladu s cíli systému zdanění podle tonáže, které předpokládají pokyny pro námořní dopravu.
(150)
Vzhledem k tomu Komise nesouhlasí s tím, že je logické považovat plavidlo za „nové“ ke dni, kdy je na ně uplatněna opce, protože před nájemcem ho nikdo neužíval nebo protože uplatnění opce bylo sjednáno již při podpisu leasingové smlouvy.
(151)
Pokud jde o první část tohoto tvrzení, Komise konstatuje, že toto účelové pravidlo se týká také plavidel převáděných týmž hospodářským subjektem z běžného daňového systému do systému zdanění podle tonáže, tj. bez jakékoli změny vlastnických práv a aniž by je užívala jakákoli třetí strana.
(152)
Co se týče druhé části, skutečnost, že opce byla již sjednána, nemá nic společného s určením, zda je plavidlo nové. Komise neobdržela žádné vysvětlení ohledně toho, proč by takové plavidlo v den uplatnění opce mělo být považováno za nové - bez ohledu na to, kdo je vlastníkem. Neobdržela ani přesvědčivé vysvětlení k tomu, proč by tato hypotéza byla odůvodněná pouze tehdy, jestliže byla leasingová smlouva dříve schválena daňovou správou.
(153)
Komise v této souvislosti konstatuje, že pokud by čl. 50 odst. 3 pouze vyjasňoval, že plavidla, která jsou předmětem leasingu, jsou považována za nová ke dni podpisu leasingové smlouvy, aniž by bylo bráno v potaz datum uplatnění opce, nebyl by kapitálový zisk od daně osvobozen. V takovém případě by hospodářské zájmové sdružení mělo být považováno za vlastníka plavidla v době před jeho převedením do systému zdanění podle tonáže, plavidlo by při vstupu do systému zdanění podle tonáže bylo považováno za opotřebené nebo použité a použil by se čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO, což by vedlo k odloženému vypořádání skrytých daňových povinností nebo ke zdanění kapitálového zisku, až bude plavidlo prodáno nebo demontováno.
(154)
Komise je proto toho názoru, že čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO poskytuje selektivní výhodu podnikům, které nabývají plavidla prostřednictvím smluv o finančním leasingu dříve schválených daňovou správou, a zejména hospodářským zájmovým sdružením nebo jejich investorům zapojeným do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu.
5.3.2.6 Selektivní výhoda vyplývající ze španělského systému zdanění leasingu jako celku. Příjemci výhody
(155)
Výše hospodářské výhody vyplývající ze španělského systému zdanění leasingu jeho celku odpovídá výhodě, které by hospodářské zájmové sdružení ve stejné finanční operaci nedosáhlo pouhým uplatněním obecných opatření. V praxi tato výhoda odpovídá součtu výhod, které hospodářské zájmové sdružení získalo díky uplatňování výše uvedených selektivních opatření, a konkrétně:
-
uspořený úrok z výše plateb daní odložených v důsledku předčasného odpisování (čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO),
-
částka nezaplacené daně nebo uspořeného úroku z daně odložené v důsledku uplatnění režimu zdanění podle tonáže (článek 128 zákona o DPPO) s ohledem na to, že hospodářská zájmová sdružení nejsou způsobilá pro použití režimu zdanění podle tonáže,
-
částka nezaplacené daně z kapitálového zisku nabytého prodejem plavidla v důsledku uplatnění čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO.
(156)
Z hlediska španělského systému zdanění leasingu jako celku je výhoda selektivní, protože závisela na volném uvážení daňové správy v důsledku povinného postupu dřívějšího schválení a nepřesného znění podmínek pro předčasné odpisování. Jelikož od uvedeného dřívějšího schválení se odvíjejí ostatní opatření, která jsou použitelná pouze na činnosti v námořní dopravě způsobilé podle pokynů pro námořní dopravu - zejména čl. 50 odst. 3 zákona o DPPO -, je celý španělský systém zdanění leasingu selektivní. V důsledku toho by daňová správa schválila pouze operace prováděné v rámci španělského systému zdanění leasingu za účelem financování námořních plavidel (odvětvová selektivnost). Jak potvrdily statistické údaje předložené Španělskem, všechny 273 operace zorganizované do června 2010 se týkají námořních plavidel.
(157)
V této souvislosti skutečnost, že přístup k finančním operacím v rámci španělského systému zdanění leasingu potenciálně mají všechny rejdařské společnosti, včetně společností se sídlem v jiných členských státech, nic nemění na závěru, že tento režim zvýhodňuje určité činnosti, a sice pořizování námořních plavidel prostřednictvím leasingových smluv, zejména s ohledem na jejich pronájem bez posádky a následný další prodej.
(158)
Evropské loděnice si vícekrát stěžovaly, že nemají přístup k financování ze strany španělských bank kvůli španělskému systému zdanění leasingu.
(159)
Ve svém rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení Komise poznamenala, že až na jedno byla všechna plavidla připuštěná do španělského systému zdanění leasingu zhotovena ve španělských loděnicích. Komise vyjádřila pochyby (89) nad tím, že by takový výsledek bylo možno věrohodně vysvětlit v kontextu operací vyplývajících pouze ze svobodné volby hospodářských subjektů na volném a konkurenčním trhu.
(160)
Avšak vzhledem k tomu, že neexistují žádné důkazy toho, že by žádosti týkající se pořízení jiných než španělských plavidel byly zamítnuty, nemůže Komise stanovit, že španělský systém zdanění leasingu se fakticky omezoval na pořizování španělských lodí. Komise kromě toho konstatuje, že v závazném sdělení ze dne 1. prosince 2008 vydaném v reakci na dotaz potenciálního investora španělská daňová správa výslovně potvrdila, že se španělský systém zdanění leasingu vztahuje na lodě zhotovené v jiných členských státech EU (90). Za těchto okolností Komise dochází k závěru, že španělský systém zdanění leasingu neobsahuje žádné další prvky selektivnosti, které by zvýhodňovaly španělské loděnice, ani žádnou diskriminaci založenou na hlavním místě podnikání loděnice.
(161)
Komise zastává názor, že výhoda připadá hospodářskému zájmovému sdružení a prostřednictvím statutu transparentního subjektu jeho investorům. Hospodářské zájmové sdružení je ovšem právnickou osobou, která uplatňuje všechna daňová opatření a případně žádá daňovou správu o schválení. Není například sporu o tom, že o použití předčasného odpisování nebo zdanění podle tonáže bylo žádáno jménem hospodářského zájmového sdružení. Z daňového hlediska je hospodářské zájmové sdružení daňově transparentním subjektem a jeho zdanitelné příjmy nebo odčitatelné náklady jsou automaticky přenášeny na jeho investory.
(162)
Z ekonomického hlediska je při operaci v rámci španělského systému zdanění leasingu podstatná část daňové výhody shromážděné hospodářským zájmovým sdružením přenesena na rejdařskou společnost prostřednictvím slevy z ceny. Přílohy připojené k určitým složkám, kdy hospodářská zájmová sdružení žádají o dřívější schválení předčasného odpisování (viz 167) dole), potvrzují, že hospodářské subjekty zapojené do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu jsou přesvědčeny, že daňové výhody pocházející z této operace se dělí mezi hospodářská zájmová sdružení nebo jejich investory a rejdařské společnosti. Otázka, zda lze tuto výhodu přisoudit státu, však bude posouzena v příštím oddíle.
(163)
Ostatní účastníci operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, jako jsou loděnice, leasingové společnosti a další prostředníci, těží z nepřímého účinku této výhody, avšak Komise se domnívá, že výhoda původně shromážděná hospodářským zájmovým sdružením a jeho investory se na tyto ostatní účastníky nepřenáší.
5.3.3 Převod státních zdrojů a přičitatelnost státu
Státní zdroje
(164)
Selektivní výhody pro hospodářská zájmová sdružení a jejich členy zjištěné v opatřeních 2, 4 a 5 výše (viz oddíly 5.3.2.2, 5.3.2.4 a 5.3.2.5) vyplývají z uplatňování ustanovení daňových předpisů.
(165)
U každé z operací v rámci španělského systému zdanění leasingu má použití státních zdrojů za následek ušlý zisk kvůli odkladu daní vyplývajícího z předčasného odpisování aktiv, která tvoří předmět leasingu, ušlou daň v důsledku toto, že nejsou vypořádány skryté daňové povinnosti při přechodu hospodářského zájmového sdružení z běžného systému daně z příjmu právnických osob na režim zdanění podle tonáže, a ušlá daň v důsledku toho, že nedojde ke zdanění kapitálového zisku, když vlastnická práva k plavidlu jsou převáděna na rejdařskou společnost. Španělský systém zdanění leasingu jako celek zahrnuje definitivní ztrátu daňového příjmu ve výši rovnající se spotřebě státních zdrojů ve formě fiskálních výdajů a ušlým úrokům.
(166)
V souvislosti s operacemi v rámci španělského systému zdanění leasingu nejprve stát prostřednictvím financování selektivních výhod převádí své zdroje na hospodářské zájmové sdružení. Prostřednictvím daňové transparentnosti pak hospodářské zájmové sdružení převádí tyto státní zdroje na své investory.
Přičitatelnost
(167)
Předmětná opatření jsou odvozena z uplatňování španělského daňového práva a z daňových povolení udělených španělskou daňovou správou pro použití předčasného odpisování a režimu zdanění podle tonáže. Tato povolení byla udělena za účelem použití jednotlivých opatření, jako je předčasné odpisování (zrychlené odpisování) plavidla pronajímaného každým hospodářským zájmovým sdružením formou leasingu nebo přechodu hospodářského zájmového sdružení na zdanění podle tonáže. Na základě příkladů poskytnutých španělskými orgány byl navíc tento proces schvalování nepostradatelný pro to, aby tato finanční operace mohla proběhnout.
(168)
Podle stěžovatelů by daňová správa měla přezkoumat a zasáhnout do rozdělení zdanitelného přebytku mezi rejdařskou společnost na jedné straně a hospodářské zájmové sdružení a jeho investory na straně druhé. Na základě příkladů poskytnutých španělskými orgány se jeví, že žádosti o povolení předčasného odpisování podané u daňové správy ovšem zpravidla obsahují výpočet celkové daňové výhody vzešlé ze struktury španělského systému zdanění leasingu a jejího rozdělení mezi rejdařskou společnost a investory v hospodářském zájmovém sdružení, nebo v každém případě obsahují prvky potřebné pro provedení tohoto výpočtu.
(169)
Veškeré hospodářské důsledky udělení daňové výhody hospodářským zájmovým sdružením však vyplývají z kombinace právních operací mezi soukromými subjekty. Platná pravidla nestanoví hospodářským zájmovým sdružením povinnost přenášet část daňových výhod na rejdařské společnosti, a tím spíše na loděnice nebo na prostředníky. Je pravda, že daňová správa má velký prostor pro vlastní uvážení a v této souvislosti posuzuje hospodářský dopad celkové operace, avšak to nestačí pro určení, že jsou to španělské orgány, které rozhodují o přenosu části výhody na rejdařské společnosti nebo o objemu tohoto přenosu. Tato situace je odlišná od situace, která byla zkoumána v rozhodnutích o Air Caraïbes nebo o francouzském GIE fiscaux, kdy existovala právní povinnost investorů převádět nejméně 60 % nebo dvě třetiny výhody uživatelům a francouzské orgány ověřovaly, že každá operace tento požadavek splňuje.
(170)
Selektivní výhody tudíž byly udělovány ze státních zdrojů. Lze je jasně přičíst španělskému státu, neboť přinášejí prospěch hospodářským zájmovým sdružením a jejich investorům. Avšak jinak je tomu u výhod, jež mají rejdařské společnosti, a tím spíše u nepřímých výhod plynoucích loděnicím a prostředníkům.
5.3.4 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(171)
V konečném důsledku hrozí, že tato výhoda naruší hospodářskou soutěž a ovlivní obchod mezi členskými státy. Když podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží v obchodě uvnitř EU, je nutno mít za to, že tento obchod je dotyčnou podporou ovlivněn (91). Postačuje skutečnost, že příjemce podpory soutěží s ostatními podniky na trzích, které jsou otevřeny hospodářské soutěži (92) a obchodu mezi členskými státy.
(172)
V daném případě investoři, tj. členové hospodářských zájmových sdružení, jsou činní v různých odvětvích hospodářství, zejména v odvětvích otevřených obchodu uvnitř EU. Prostřednictvím operací, jež využívají španělského systému zdanění leasingu, jsou navíc přes hospodářská zájmová sdružení činní na trzích s pronájmy plavidel bez posádky a v oblasti nabývání a prodeje námořních plavidel, které jsou otevřeny obchodu uvnitř EU. Výhody plynoucí ze španělského systému zdanění leasingu posilují jejich postavení na jejich příslušných trzích, čímž narušují nebo hrozí narušit hospodářskou soutěž.
(173)
Hospodářská výhoda, kterou získávají hospodářská zájmová sdružení a jejich investoři mající prospěch z posuzovaných opatření, proto může ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu.
5.4 EXISTUJÍCÍ NEBO PROTIPRÁVNÍ PODPORA
(174)
Ustanovení čl. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 659/1999 (93) vymezuje různé situace, kdy je podpora považována za existující podporu. Podle podání obdržených v daném případě by existující podporou byla i) podpora, která existovala před vstupem Smlouvy v platnost ve Španělsku nebo ii) podpora dříve schválená Komisí.
Zdanění podle tonáže představuje existující podporu, avšak její použití na příjmy získané z pronájmu plavidla bez posádky představuje novou podporu
(175)
Z opatření, u nichž bylo shledáno, že se jedná o státní podporu (94), má Komise za to, že pouze právní ustanovení systému zdanění podle tonáže (články 124 až 128 zákona o DPPO, opatření 4) představují režim existující státní podpory, jelikož byl schválen Komisí v roce 2002.
(176)
Komise však má za to, že hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci zdanění leasingu nesplňují všechny podmínky, aby byla způsobilá pro použití španělského zdanění podle tonáže.
(177)
Komise schválila španělské zdanění podle tonáže jako slučitelnou podporu na základě pokynů pro námořní dopravu, což se vztahuje pouze na podniky skutečně provádějící činnosti námořní dopravy (95) buď se svými, nebo s pronajatými plavidly. Výjimečně lze zdanění podle tonáže použít u činností, které pokyny považují za pomocné nebo obdobné námořní dopravě. Za určitých podmínek například lze poskytnout podporu pro činnosti řízení lodí, hloubení nebo vlečení (96). Naopak pouhé vlastnictví plavidla, jeho nabytí prostřednictvím finančního leasingu nebo pronájem třetím stranám bez převzetí plné zodpovědnosti za provoz plavidla nelze považovat za způsobilou činnost. Subjektem využívajícím zdanění podle tonáže by očividně měl být subjekt, který provádí způsobilou činnost v námořní dopravě se způsobilým plavidlem.
(178)
Je pravda, že Komise v rámci určitých oznámených režimů zdanění podle tonáže dříve výjimečně schválila i činnosti pronájmu plavidel bez posádky, avšak pouze s dočasnou platností a za zvláštních okolností souvisejících s přebytkem kapacity (97). Za uvedených podmínek hlavní činností dotyčných podniků zůstává námořní doprava a příjmy z činností pronájmu plavidel bez posádky lze považovat za pomocné ve vztahu k této hlavní činnosti. Tato tolerance je plně v souladu s cíli pokynů pro námořní dopravu: „udržovat a zdokonalovat námořní know-how a chránit a podporovat zaměstnanost evropských námořníků“ a „přispět ke sjednocení námořního bloku ustanoveného v členských státech a zároveň udržovat celkově konkurenceschopné loďstvo na světových trzích“ (98).
(179)
V souladu s pokyny pro námořní dopravu rozhodnutí Komise K(2002) 582 v konečném znění ze dne 27. února 2002 schvalující španělský systém zdanění podle tonáže výslovně uvádí, že ke zdanění podle tonáže jsou způsobilé pouze činnosti námořní dopravy (99). Oddíl 2.4 „Příjemci“ ovšem stanoví, že: „Příjemci podle režimu zdanění podle tonáže mohou být společnosti námořní dopravy registrované podle španělského práva, jejichž činnost zahrnuje provozování vlastních a pronajatých lodí“ a oddíl 2.5 „Způsobilé činnosti/lodi“ stanoví, že: „Režim zdanění podle tonáže se vztahuje pouze na příjem z námořních lodí provozovaných v námořní dopravě. Způsobilé činnosti mají zahrnovat pouze námořní dopravu“ (podtrženo námi).
(180)
Ze znění rozhodnutí Komise z roku 2002, které bylo přijato na základě pokynů pro námořní dopravu, vyplývá, že podniky určené jako vlastníci lodí podle španělského práva mohou využívat systému zdanění podle tonáže za předpokladu, že provádějí své způsobilé činnosti námořní dopravy - a v mezích těchto činností.
(181)
Komise je toho názoru, že činnost prováděná hospodářskými zájmovými sdruženími zapojenými do španělského systému zdanění leasingu nelze považovat za dopravní činnost. Když hospodářské zájmové sdružení přechází na systém zdanění podle tonáže, najímá si od leasingové společnosti jediné plavidlo a pronajímá ho třetí straně-vlastníkovi lodí na základě smlouvy o pronájmu lodi bez posádky. Jestliže tato třetí strana-vlastník lodi provozuje plavidlo za účelem poskytování služeb námořní dopravy, může být pro zdanění podle tonáže způsobilá. Hospodářská zájmová sdružení však pouze dávají plavidlo k dispozici třetí osobě-rejdařské společnosti, která ho provozuje. Hospodářské zájmové sdružení je proto prostředníkem, který poskytuje služby pronájmu nebo leasingu, nikoli dopravní služby.
(182)
Hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu zpravidla pronajímají jediné plavidlo, jež vlastní nebo mají pronajaté na leasing, a které proto představuje celé jejich loďstvo. Za takových okolností hospodářská zájmová sdružení nenesou žádné riziko nebo odpovědnost, pokud jde o technickou správu, správu posádky, a dokonce ani za obchodní správu plavidla. Je pouhým prostředníkem a příjmy z pronájmu lodi bez posádky nelze považovat za pomocné ve vztahu k činnosti námořní dopravy.
(183)
Hospodářská zájmová sdružení navíc zůstávají v systému zdanění podle tonáže krátkou dobu, tj. dva týdny, které jsou potřebné pro uplatnění opce z leasingové smlouvy a pro to, aby vlastník lodi uplatnil opci ze smlouvy o pronájmu. To, že v rámci systému je umožněn tento druh činností, zjevně nijak trvale nezvyšuje tonáž lodí, které plují pod vlajkami zemí EHP nebo jsou jimi kontrolovány. Ze stejných důvodů hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu zjevně nepřispívají k cíli „udržovat … námořní know-how a chránit … zaměstnanost evropských námořníků“ nebo „sjednocení námořního bloku“.
(184)
A konečně schválení, jež vyplývá z rozhodnutí z roku 2002, neznamená, že činnost podniků, jako jsou hospodářská zájmová sdružení zapojená v rámci španělského systému zdanění leasingu lze považovat za činnost námořní dopravy.
(185)
Komise proto zastává názor, že zahrnutí podniků, jako jsou hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu (100), do režimu zdanění podle tonáže vede k poskytnutí nové podpory, ať již prostřednictvím výpočtu zdanitelného příjmu jako funkce provozované tonáže, nebo umožněním odkladu vypořádání skrytých daňových povinností, dokud není plavidlo prodáno nebo demontováno, v souladu s čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO.
Ostatní opatření představují novou podporu
(186)
Předčasné odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu (čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO, opatření 2) není existující podporou, protože bylo zavedeno v roce 2002, tj. po přistoupení Španělska k EU v roce 1986 a nikdy nebylo oznámeno Komisi, ani je Komise neschválila. Účinek tohoto opatření lze kromě toho jasně oddělit od účinku zrychleného odpisování. Toto opatření představuje protiprávní podporu.
(187)
Podobně i čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO, který povolil daňové osvobození kapitálových zisků z plavidel nabytých v souvislosti s dříve schválenými leasingovými smlouvami (opatření 5), vstoupil v platnost v roce 2002 bez předchozího oznámení nebo schválení Komisí.
(188)
Komise má za to, že schválení udělené v roce 2002 se nevztahuje na prováděcí opatření, a zejména na čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO, jelikož zavádí výjimku z účelových pravidel použitelných na opotřebená plavidla podle čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO, což znamená dodatečnou výhodu. Tato výjimka měla být oznámena spolu s právními ustanoveními schválenými Komisí, ale oznámena nebyla.
(189)
Pro uplatňování čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO podle všeho není zapotřebí žádné další vymezení nebo vyjasnění. Běžně by vedlo ke zdanění kapitálového zisku dosaženého pronajímatelem z převodu plavidla na nájemce (rejdařskou společnost). Jestliže Španělsko mělo za to, že je zapotřebí určité vyjasnění, mělo to být učiněno po předchozím oznámení.
(190)
Tato prováděcí opatření, a zejména čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO, proto rovněž představují protiprávní podporu.
5.5 SLUČITELNOST S VNITŘNÍM TRHEM
(191)
Komise dochází k závěru, že následující opatření představují státní podporu, jednotlivě a v kontextu španělského systému zdanění leasingu:
-
předčasné odpisování u aktiv nabytých prostřednictvím smlouvy o finančním leasingu (čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO,
-
režim zdanění podle tonáže, pokud jde o způsobilost činností pronájmu plavidel bez posádky,
-
čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO.
(192)
Státní podpora vymezená v čl. 107 odst. 1 SFEU je v zásadě zakázána. Čl. 107 odst. 2 však stanoví, že určité druhy podpory jsou slučitelné, a čl. 107 odst. 3 stanoví, že určité druhy podpory nebo podporu poskytnutou určitým příjemcům může Komise prohlásit za slučitelnou. V závislosti na kategorii příjemců bylo možno použít zvláštní pravidla, jako jsou pokyny pro námořní dopravu (101) nebo rámec pro loďařský průmysl (102).
(193)
Ani španělské orgány, ani třetí strany označené v tomto rozhodnutí jako příjemci se nedomáhaly použití jakéhokoli jiného ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU nebo použití jakéhokoli jiného rámce pro státní pomoc přijatého na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
5.5.1 Uplatnění pokynů pro námořní dopravu
Způsobilost výnosů z pronájmu plavidel bez posádky ke zdanění podle tonáže
(194)
Jak bylo uvedeno v 4.3.4 nahoře, španělské orgány a některé třetí strany jsou toho názoru, že rozhodnutí z roku 2002 schvalující španělský režim zdanění podle tonáže se vztahuje i na pronájem, jelikož odkazuje na provozování vlastních a pronajatých lodí.
(195)
S tímto výkladem rozhodnutí z roku 2002 Komise nesouhlasí. Pokyny pro námořní dopravu i rozhodnutí z roku 2002 jasně stanoví, že zdanění podle tonáže se má použít pouze na činnosti námořní dopravy (103). Příjmy z ostatních činností kromě dopravy - i když jsou prováděny námořním dopravcem - nelze zdaňovat podle systému zdanění podle tonáže (104), vyjma na základě výslovné výjimky a za určitých podmínek (pomocné činnosti, hloubení, vlečení).
(196)
V této souvislosti „provozování vlastních a pronajatých lodí“ uvedené v rozhodnutí z roku 2002 jako způsobilá činnost zahrnuje pouze „provozování“ plavidel, která jsou buď vlastněna, nebo pronajata na základě smlouvy o pronájmu bez posádky a provozována - v případě vlastních a pronajatých lodí - společností činnou v námořní dopravě.
(197)
Jak bylo již uvedeno v oddíle 5.3.2.3, hospodářská zájmová sdružení zapojená do finančních operací v rámci španělského systému zdanění leasingu sama plavidla neprovozují a neposkytují žádnou službu námořní dopravy. Jsou to finanční prostředníci zapojení do kolektivního financování určitého aktiva. Nezasahují do strategické a technické správy, správy posádky a ani do obchodní správy plavidla, jež pronajímají, a nenesou žádné riziko nebo odpovědnost spojené s poskytováním služeb námořní dopravy.
(198)
Komise dále konstatuje, že hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu pronajímají své jediné plavidlo jednak s poskytnutím opce na koupi, kterou se rejdařská společnost od počátku zavazuje uplatnit, a jednak s poskytnutím opce na prodej, kterou může uplatnit hospodářské zájmové sdružení. To se rovná odloženému - avšak definitivnímu - převodu vlastnických práv k celému loďstvu hospodářského zájmového sdružení. Hospodářské zájmové sdružení proto není ve stejné situaci jako vlastníci lodí, kteří trpí dočasným přebytkem kapacity a ve snaze o určitou flexibilitu pronajímají část svého loďstva na omezenou dobu třetím stranám-provozovatelům (viz 176) nahoře).
(199)
Ze všech těchto důvodů má Komise za to, že hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu nejsou způsobilá pro použití španělského systému zdanění podle tonáže schváleného Komisí a nevztahují se na ně ani ustanovení pokynů pro námořní dopravu.
(200)
Komise je však toho názoru, že s ohledem na obecnou povahu leasingových operací hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu a jejich investoři působí jako prostředníci, kteří přenášejí na jiné příjemce (rejdařské společnosti) výhodu, jež sleduje cíl obecného zájmu.
Způsobilost hospodářských zájmových sdružení a/nebo jejich investorů jako prostředníků
(201)
V souladu s přístupem přijatým v rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 ohledně francouzského GIE fiscaux (105) se Komise domnívá, že jelikož podpora, kterou si ponechává hospodářské zájmové sdružení nebo jeho investoři, představuje spravedlivou odměnu za jejich zprostředkování při přenosu výhody, která sleduje cíl obecného zájmu, byla by shledána slučitelnou ve stejném poměru. Je pravda, že v tomto případě nemají hospodářská zájmová sdružení právní povinnost přenést část obdržené podpory na rejdařskou společnost. Komise však při posuzování slučitelnosti opatření na základě volného uvážení podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU považuje za vhodné zohlednit příznivé účinky tohoto opatření pro odvětví námořní dopravy a přiměřeně uplatnit ustanovení pokynů pro námořní dopravu běžně použitelná na opatření podpory na výhodu přenesenou na rejdařskou společnost. Jestliže tedy uplatnění pokynů pro námořní dopravu vůči rejdařské společnosti zapojené do konkrétní operace v rámci španělského systému zdanění leasingu vede k poměru slučitelné výhody na celkové výhodě ve výši x %, ve stejném procentním poměru je slučitelná i podpora, kterou si ponechalo hospodářské zájmové sdružení nebo jeho investoři.
Výhoda pro konečného uživatele-rejdařské společnosti
(202)
Jelikož výhoda přináší prospěch rejdařským společnostem, je příslušným rámcem pro posouzení její slučitelnosti jedině čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU spolu s pokyny pro námořní dopravu (106).
(203)
Komise je toho názoru, že rejdařské společnosti nemají prospěch ze státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Nicméně aby bylo možno zjistit výši slučitelné podpory na úrovni hospodářských zájmových sdružení - jako prostředníků přenášejících výhodu, jež sleduje cíl společného zájmu, na rejdařské společnosti -, je Komise toho názoru, že na výhodu přenesenou hospodářským zájmovým sdružením na rejdařskou společnost by měly být přiměřeně uplatněny pokyny pro námořní dopravu, což umožní stanovit: 1) výši podpory, kterou původně obdrželo hospodářské zájmové sdružení a přeneslo ji na rejdařskou společnost, která by byla slučitelná, kdyby přenesená výše představovala státní podporu rejdařské společnosti; 2) podíl uvedené slučitelné výhody na celkové výhodě přenesené na rejdařskou společnost; a 3) výši podpory, jež by měla být považována za slučitelnou jako odměna pro hospodářská zájmová sdružení za jejich zprostředkování.
(204)
Pokyny pro námořní dopravu popisují různé kategorie státní podpory a podmínky, za kterých smí Komise podporu schválit. Pokyny zejména jasně stanoví, že se vztahují pouze na činnosti námořní dopravy a na omezený počet pomocných činností nebo činností obdobných námořní dopravě.
(205)
Jestliže konečný uživatel-rejdařská společnost poskytuje služby námořní dopravy (nebo obdobné činnosti) a splňuje všechny podmínky stanovené v pokynech, výhoda, již tato společnost získala a která představuje podporu, by byla slučitelná s vnitřním trhem.
(206)
V souladu s pokyny pro námořní dopravu může být podpora poskytnuta prostřednictvím různých kategorií opatření. Jednou z hlavních podmínek, jež stanoví článek 10 pokynů z roku 1997 a článek 11 pokynů pro námořní dopravu z roku 2004 je celkový strop podpory, tj. maximální částka státní podpory, jež může být podniku poskytnuta a kterou lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem (107).
(207)
Podle pokynů z roku 1997 tento strop podpory odpovídá „snížení daňových a sociálních poplatků pro námořníky na nulu a snížení daně pro právnické osoby v oblasti námořní dopravy“. Podle pokynů z roku 2004 tento strop odpovídá snížení daňových a sociálních poplatků pro námořníky na nulu a snížení daně prostřednictvím uplatnění režimu zdanění podle tonáže. Pokyny z roku 2004 rovněž stanoví, že „by celková částka podpory poskytnuté … neměla přesáhnout celkovou částku daní a sociálních příspěvků shromážděných z činností námořní dopravy a od námořníků“.
(208)
Pokud jde o uplatnění stropu podpory na konkrétní přijímající vlastníky lodí, je Komise toho názoru, že by měla být řešena na úrovni EHP. To znamená, že by tento strop měl náležitě zohlednit daň z příjmu právnických osob a sociální příspěvky placené příjemci v jiných členských státech EHP. Tento přístup je v souladu s judikaturou ve věci FagorBrandt (108), který potvrdil, že posuzování opatření státní podpory by mělo náležitě zohlednit kumulativní účinek možné podpory poskytované v různých členských státech.
(209)
Jelikož se daný případ týká podpory poskytnuté hospodářským zájmovým sdružením v souvislosti s nabytím - vlastníkem lodi - dlouhodobých aktiv, Komise souhlasí se španělskými orgány v tom, že výhoda získaná rejdařskou společností by měla být rozložena do běžné doby amortizace těchto aktiv (deset let z hlediska daní) a porovnána s celkovou částkou daní a sociálních poplatků zaplacenou za stejné období.
(210)
V souladu se stropem musí být všechny výhody poskytnuté nad rámec celkové částky daně z příjmu a sociálních poplatků pro námořníky a daně pro právnické osoby v oblasti námořní dopravy považovány za neslučitelné se Smlouvou.
5.6 NAVRÁCENÍ VYPLACENÝCH ČÁSTEK
(211)
Článek 14 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu vrátil. Prostřednictvím navrácení podpory se pokud možno obnoví konkurenční postavení, jaké existovalo předtím, než byla podpora poskytnuta.
(212)
Článek 14 uvedeného nařízení však také stanoví, že Komise nebude vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství. Tento oddíl zkoumá, zda obecné zásady rovného zacházení, ochrany oprávněných očekávání nebo právní jistoty brání Komisi v tom, aby nařídila navrácení veškeré podpory nebo její části, jež byla v minulosti poskytnuta.
5.6.1 Rovné zacházení
(213)
Zásady rovného zacházení a nediskriminace vyžadují, aby se srovnatelnými situacemi nebylo zacházeno odlišně a s odlišnými situacemi nebylo zacházeno stejně, není-li takové zacházení objektivně odůvodněno (109).
(214)
Francouzský režim GIE fiscaux je ovšem v řadě ohledů srovnatelný se španělským systémem zdanění leasingu. Vyžaduje prostřednictví daňově transparentního hospodářského zájmového sdružení nebo investorů mezi zhotovitelem dlouhodobého majetku a kupujícím, kterému hospodářské zájmové sdružení tato aktiva pronajme. Hospodářské zájmové sdružení použije zrychlené nebo předčasné odpisování aktiv a zisk vyplývající z prodeje majetku je osvobozen od daně z příjmu právnických osob. Hospodářské zájmové sdružení nebo jeho členové navracejí podstatnou část výhod vyplývajících z daňových opatření osobě, která aktiva kupuje (například rejdařské společnosti) prostřednictvím snížení nájemného nebo snížení ceny kupní opce. Pro francouzský režim je však charakteristické výslovné osvobození kapitálových zisků od daně, kdežto ve španělském systému zdanění leasingu je toto osvobození důsledkem společného uplatnění systému zdanění podle tonáže a čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO na hospodářské zájmové sdružení.
(215)
Komise rovněž konstatuje, že normativní rámec a procesní historie francouzského a španělského případu jsou odlišné a že Komise ve svém konečném rozhodnutí z roku 2009 o GIE fiscaux upustila od toho, aby nařídila navrácení za část posuzovaného období, z důvodů souvisejících s konkrétní procesní historií uvedeného případu. Francie zejména formálně neoznámila tento režim Komisi, ale informovala ji před prováděním tohoto režimu. Komise také poznamenává, že když zahájila formální vyšetřování v souvislosti s GIE fiscaux, nikdy předtím nerozhodovala v podobném případu. Naopak, když zahájila formální vyšetřování v souvislosti se španělským systémem zdanění leasingu, již dříve rozhodla o tom, že obdobný režim - a sice francouzský GIE fiscaux - byl režimem státní podpory. Jelikož normativní a faktický rámec GIE fiscaux je odlišný od normativního a faktického rámce španělského systému zdanění leasingu, má Komise za to, že by mohlo být odůvodněné odlišné zacházení. Jak však Komise vysvětlí v oddíle 245) dole, důvody související se zásadou právní jistoty vedly Komisi k tomu, aby v tomto případě upustila od nařízení navrácení za dobu předcházející datu uveřejnění rozhodnutí o francouzském GIE Fiscaux.
(216)
Komise má dále za to, že v případech uvedených v 92. bodě odůvodnění bylo uplatnění zásady oprávněného očekávání na podobná opatření odůvodněné s ohledem na specifické okolnosti každého případu. V případu španělského goodwillu odpověď na otázku jednoho poslance parlamentu jasně označila tento režim za obecné opatření. V případu koordinačních středisek a činností v rámci skupin nadnárodních společností (110), Komise shledala, že existovala oprávněná očekávání nejen na základě předchozího schválení belgických koordinačních center jako obecného opatření v letech 1984 a 1987, ale také na základě odpovědi Komise na parlamentní otázku (111). V ní se uvádělo, že celá řada daňových opatření - „daňové právní úpravy o zdanění řídicích částí nadnárodních společností usazených v Evropě za účelem vyloučení jejich dvojího zdanění“ - „nespadají do působnosti pravidel o státních podporách“. Všechny uvedené režimy navíc byly prováděny poté, co byla dána tato odpověď na parlamentní otázku. V případu společností oprávněných ke zvláštnímu zdanění v Gibraltaru byla existence oprávněného očekávání založena na skutečnosti, že toto opatření bylo vytvořeno podle jiného opatření ve stejném členském státě - režimu společností osvobozených od daně -, jež představovalo existující podporu. Podobně i opatření na Orknejích a Shetlandách byla vytvořena jedno podle druhého.
(217)
Pokud jde o španělský systém zdanění leasingu, Komise je proto toho názoru, že obecná zásada rovného zacházení je splněna, jestliže s ohledem na konkrétní okolnosti tohoto režimu budou dodrženy zásady ochrany oprávněných očekávání a právní jistoty (viz oddíly 216) a 245) dole).
5.6.2 Oprávněná očekávání
(218)
Oprávněná očekávání vyplynula z kroků Komise, jež poskytly natolik konkrétní, nepodmíněná a souladná ujištění (112), aby vyvolaly naděje - které jsou odůvodněné (113) - u orgánů nebo příjemců podle režimu, který byl zákonný (114). Podle judikatury nemůže být v zásadě uznáno žádné oprávněné očekávání, aniž došlo k řádnému oznámení (115) (116), nejsou-li zjištěny mimořádné okolnosti (117).
5.6.2.1 Rozhodnutí Komise z roku 2001 v případu Brittany Ferries (BAI)
(219)
Komise poznamenává, že Španělsko neoznámilo Komisi španělský systém zdanění leasingu a že prohlášení učiněné v jejím rozhodnutí z roku 2001 se týkalo odlišného režimu - předcházejícího režimu, který byl posuzován v rozhodnutí o GIE fiscaux - a výslovně odkazovalo na právní systém jiného členského státu. V důsledku toho má Komise za to, že toto prohlášení nepředstavuje mimořádné okolnosti a nepostačuje pro odůvodnění uznání oprávněného očekávání ve prospěch Španělska a třetích stran-hospodářských subjektů zapojených do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu. Tento závěr je v souladu s přístupem, který Komise zaujala ve svém rozhodnutí týkajícím se GIE fiscaux, kdy nezjistila žádný prvek, který by prokazoval existenci oprávněného očekávání (118).
5.6.2.2 Uveřejnění návrhu opatření v úředním věstníku španělského parlamentu
(220)
Uveřejnění návrhů opatření v úředním věstníku parlamentu členského státu nesplňuje požadavek formálního oznámení a vyčkávání do rozhodnutí, který stanoví ustanovení Smlouvy. Komise poznamenává, že opatření předčasného odpisování bylo prováděno po dobu 21 měsíců od uveřejnění nařízení (ES) č. 659/1999 bez předchozího oznámení a současně s režimem zdanění podle tonáže, který byl řádně oznámen Komisi - a Komisí schválen - v souladu s ustanoveními Smlouvy a výše uvedeného nařízení.
5.6.2.3 Vyžádání informací o systému zdanění leasingu z roku 2001
(221)
Komise má za to, že tento dopis není způsobilý, aby vytvořil oprávněné naděje týkající se španělského systému zdanění leasingu nebo jednotlivých opatření zapojených do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu.
(222)
V souladu s čl. 10 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 659/1999 Komise analyzovala informace o údajné protiprávní pomoci, jimiž disponovala, a dne 21. prosince 2001 si vyžádala informace od členského státu. Komise především konstatuje, že žádost o informace není veřejným dokumentem. Zadruhé, v rozporu s tím, co tvrdí asociace PYMAR, tato žádost ukazuje, že Komise neměla informace nezbytné pro zjištění a posouzení údajné protiprávní podpory. A tedy, i kdyby to bývala zveřejnila, nemohla vyvolat žádné oprávněné očekávání, že tento režim nepředstavuje podporu. Zatřetí, a to je nejdůležitější, španělské orgány svými dopisy ze dne 28. ledna 2002 a ze dne 28. května 2002 kategoricky popřely možnost existence jakéhokoli daňového opatření, které by podporovalo nabývání plavidel u smluv uzavřených po 31. prosinci 2000.
5.6.2.4 Rozhodnutí z roku 2004 týkající se nizozemského oznámení (119)
(223)
Komise je toho názoru, že rozhodnutí z roku 2004 nemohlo vytvořit oprávněné naděje, pokud jde o španělský systém zdanění leasingu nebo jednotlivá opatření zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, a to z těchto důvodů:
(224)
Zaprvé, předmětem vyšetřování prováděného Komisí v tomto případě nebylo španělské opatření, ale režim oznámený nizozemskou vládou, jehož záměrem bylo nahradit ztráty nizozemským loděnicím nebo umožnit jim soutěžit s nabídkami, které v roce 2000 (120) učinily španělské loděnice, které údajně těžily ze státní podpory poskytnuté Španělskem v souvislosti se šesti konkrétními smlouvami o zhotovení lodi. Účelem rozhodnutí Komise z roku 2004 tedy bylo poskytnout posouzení podpory oznámené Nizozemskem, a nikoli jakékoli podpory údajně poskytnuté Španělskem.
(225)
Zadruhé, španělské opatření, jemuž Nizozemsko hodlalo čelit, nebyl ani španělský systém zdanění leasingu, ani žádná z jeho složek. Jak bylo uvedeno v rozhodnutí z roku 2003 o zahájení formálního řízení k tomuto případu, nizozemské orgány se jasně odvolávaly na podporu ve formě subvencí na úroky z úvěrů, jež byly údajně poskytnuty vlastníkům lodí podle španělského královského nařízení č. 442/94 (121). Komise dále konstatuje, že předčasné odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu a španělský režim zdanění podle tonáže vstoupily v platnost až dne 1. ledna 2002. Návrh těchto opatření byl uveřejněn v úředním věstníku španělského parlamentu dne 10. října 2001. Nemohla být proto použita na financování smluv o stavbě lodí v roce 2001.
(226)
Zatřetí, i kdyby si hospodářské subjekty představovaly, že španělské opatření, s nímž mají být v souladu, je španělský systém zdanění leasingu - což není pravda -, prohlášení učiněná v rozhodnutí z roku 2004 nemohla vyvolat oprávněná očekávání. Komise totiž uvedla, že nemá „dostatečné důkazy, že by Španělsko poskytovalo údajnou podporu“, protože Španělsko sdělilo, že podpora poskytovaná podle královského nařízení č. 442/94 nebude po 31. prosinci 2000 již dostupná. Po uvedeném datu podpora již nebude podle nařízení o stavbě lodí povolována (122). Předmětem vyšetřování Komise však byla nizozemská vyrovnávací podpora, a nikoli údajná španělská podpora, a hlavní pochybnosti, které Komise v rozhodnutí o zahájení příslušného řízení vznesla, se týkaly toho, zda je podle rámce pro státní podporu pro stavbu lodí (123) možné, aby vyrovnávací podporu - když už byla prokázána - poskytoval jiný členský stát, a nikoli stát nacházející se mimo EU.
(227)
To, že neexistují důkazy o údajné podpoře, bylo v pochybnostech vyjádřených Komisí až druhořadým argumentem. Poté, co Komise na základě informací poskytnutých Nizozemskem požádala Španělsko o vysvětlení, obdržela od Španělska popření, že by podpora byla poskytnuta (124) (podle španělského královského nařízení č. 442/94) a dospěla k závěru, že Nizozemsko nepředložilo dostatečné důkazy o španělské podpoře, která má být vyrovnána. Nedostatek důkazů o státní podpoře není totéž jako důkaz o neexistenci státní podpory v (kterémkoli) španělském opatření. Naopak, v rozhodnutí o zahájení řízení Komise již vysvětlila, že „nebyla schopna zjistit, že by Španělsko protizákonně poskytovalo údajnou podporu, avšak Komise bude trh stavby lodí v EU a možná porušení ustanovení o státní podpoře i nadále sledovat (125)“. I kdyby skuteční nebo potenciální příjemci měli v dobré víře za to, že španělskou podporou, kterou hodlá Nizozemsko vyrovnat, je španělský systém zdanění leasingu, měla by skutečnost, že Španělsko jeho existenci popřelo, být pro ně spíše varováním nežli ujištěním o jeho slučitelnosti.
5.6.2.5 Rozhodnutí z roku 2006 ve věci francouzského GIE Fiscaux
(228)
Komise je toho názoru, že ani její rozhodnutí zahájit formální řízení v případě francouzského GIE fiscaux přijaté v roce 2004, ani konečné rozhodnutí z roku 2006, jež dospělo k závěru, že tento režim je zčásti neslučitelnou podporou, nemohly vyvolat žádné oprávněné očekávání, jak tvrdí asociace PYMAR.
(229)
Opatření podpory ovšem musí být oznámena Komisi. Jestliže oznámena nebyla, pouze mimořádné okolnosti mohou vést k tomu, že členský stát a hospodářské subjekty mohly oprávněně očekávat, že určité opatření nepředstavuje podporu. Jestliže však postup oznámení a schválení nebyl dodržen, nelze oprávněně očekávat, že opatření, které se rovná státní podpoře, je slučitelné s vnitřním trhem.
(230)
Naproti tomu v rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 o francouzském GIE fiscaux Komise jasně vyjádřila svůj postoj, že francouzský režim zdanění leasingu poskytuje státní podporu. Skutečnost, že španělský systém zdanění leasingu je podobný francouzskému, by měla Španělsko a příjemce upozornit na pravděpodobnost, že španělský systém zdanění leasingu může představovat státní podporu. Jakékoli oprávněné očekávání, jež existovalo předtím, než bylo v Úředním věstníku Evropské unie dne 30. dubna 2007 vyhlášeno rozhodnutí týkající se francouzského režimu, by od uvedeného data přestalo být oprávněným.
(231)
Podobně i pouhá skutečnost, že neslučitelná podpora nebyla ve francouzském případu navrácena, nepostačuje k vyvolání oprávněného očekávání, že neslučitelná podpora, která možná bude shledána ve španělském případu, nebude navrácena. A vskutku, kdyby existovaly důvody, které by bránily Komisi ve vznesení požadavku, aby členský stát podporu vrátil, musely by tyto důvody být shledány ve specifických okolnostech daného případu.
5.6.2.6 Dopis komisařky Kroesové z roku 2009
(232)
Komise je toho názoru, že dopis komisařky Kroesové nemohl vytvořit oprávněné naděje, pokud jde o španělský systém zdanění leasingu nebo jednotlivá opatření zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, a to z těchto důvodů:
(233)
Tento dopis především není formálním aktem představujícím postoj Komise - tj. kolegia komisařů -, jako by tomu bylo v případě formálního rozhodnutí Komise nebo odpovědi na parlamentní otázku. Ve svém jednostránkovém dopise komisařka Kroesová v rámci dvoustranné výměny odpověděla na jednostránkový dopis paní Brustadové, norské ministryně obchodu a průmyslu. Obsah tohoto dopisu Komise nezveřejnila.
(234)
Komise konstatuje, že dopis norského vlastníka lodí - uvedený v 105. bodu odůvodnění - je adresován jediné španělské loděnici, s níž je tento vlastník lodí v obchodním vztahu, a že svědectví z roku 2012 pochází od státního úřadu Gerencia del Sector Naval. Komise též konstatuje, že ani španělské orgány - které věděly, že probíhá vyšetřování -, ani hospodářské subjekty zvažující účast v operacích španělského systému zdanění leasingu nepožádaly Komisi o vysvětlení postoje vyjádřeného v dopise komisařky Kroesové.
(235)
Za druhé, což je důležitější, i kdyby byl tento dopis v roce 2009 zveřejněn, neposkytoval konkrétní, nepodmíněná a souladná ujištění o tom, že španělský systém zdanění leasingu je zákonný. Odpověď komisařky Kroesové se totiž zaměřuje na údajné diskriminace mezi loděnicemi usazenými v jednotlivých evropských zemích. Závěr dopisu, že se „v této fázi“ nepředpokládají žádné další kroky, jasně souvisel čerstvě zveřejněným prohlášením, které vysvětlovalo, že španělský systém zdanění leasingu by mohl být použit pro nabytí lodí vyrobených v jiných evropských zemích, což se přímo týkalo obav, jež vyjádřila paní Brustadová. V každém případě dopis neobsahoval ani zmínku o přítomnosti státní podpory na úrovni zahraničních zájmových sdružení nebo jejich investorů, natož aby k ní zaujímal jakýkoli postoj. Pokud jde o rejdařské společnosti, loděnice a prostředníky, Komise je toho názoru, že nejsou příjemci podpory, takže otázka oprávněného očekávání nevzniká.
(236)
Komise proto zastává názor, že dopis v žádném případě neposkytl konkrétní, nepodmíněná a souladná ujištění, jež by mohla vyvolat oprávněná očekávání, že tento režim neobsahuje státní podporu ve prospěch hospodářských zájmových sdružení nebo jejich investorů.
(237)
Jelikož Komise nezjistila existenci oprávněného očekávání vzniklého na základě tohoto dopisu, otázka, zda by takové oprávněné očekávání zahrnovalo období před dopisem, není podstatná.
5.6.2.7 Obezřetný hospodářský subjekt nemohl předpokládat možnost existence státní podpory ve společném použití několika opatření
(238)
Jelikož jednotlivá opatření (s výjimkou zrychleného odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu) představují státní podporu, to, že hospodářské subjekty nemohly předpokládat, že jejich kombinace by rovněž mohla být považována za státní podporu, není podstatné a nezakládá důvod k existenci oprávněného očekávání nebo porušení některé jiné základní zásady právních předpisů EU.
(239)
Na druhé straně některé třetí strany z řad hospodářských subjektů zapojených do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu tvrdily, že oprávněné očekávání u nich vyvolalo rozhodnutí v případu francouzského GIE Fiscaux z roku 2006, protože toto opatření je velmi podobné španělskému systému zdanění leasingu. Skutečnost, že všechny prvky francouzského opatření byly obsaženy v jednom právním ustanovení, nutně znamená, že je zapotřebí globální posouzení. V této souvislosti to, že jednotlivé prvky španělského systému zdanění leasingu byly obsaženy v různých opatřeních - fakticky provázaných a používaných společně - tak, aby vyvolaly podobné účinky, by nemělo zaručovat odlišný přístup a nevylučuje globální posouzení.
(240)
Komise je každopádně toho názoru, že předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu, a osvobození kapitálových zisků - realizovaných v rámci zdanění podle tonáže - od daně představuje v obou těchto případech státní podporu. Za situace, kdy žádné z těchto ustanovení nebylo oznámeno, mohly hospodářské subjekty chovat pouze oprávněné očekávání, že byla zákonná za mimořádných okolností, které nebyly prokázány.
5.6.2.8 Výroky o metodách odpisování obsažené ve sdělení Komise o přímém zdanění podnikatelské činnosti (126)
(241)
Komise konstatuje, že znění tohoto sdělení neposkytlo žádné důvody pro to, aby hospodářské subjekty chovaly oprávněné očekávání, že španělský systém zdanění leasingu je zákonný. Zaprvé ustanovení, na něž se odvolávají, odkazují pouze na metody odpisování, takže oprávněné očekávání, existovalo-li, se mohlo týkat pouze předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu.
(242)
Zadruhé toto sdělení nelze vykládat tak, že jakákoli opatření související s odpisováním nespadají do působnosti pravidel o státních podporách. 16. bod odůvodnění totiž stanoví, že pravidla o odpisování a pravidla o uplatnění ztráty jako odčitatelné položky nepředstavují podporu za předpokladu, že se vztahují na všechny podniky a veškerou výrobu. Španělský systém zdanění leasingu není použitelný na všechny podniky a veškerou výrobu.
(243)
22. bod odůvodnění v tomtéž sdělení kromě toho objasňuje, že míra diskrece uplatňovaná daňovou správou a volný prostor, který má, podporují domněnku, že se jedná o státní podporu. Jak bylo vysvětleno v oddíle 24) nahoře, je použití předčasného odpisování vázáno na podmínky - jejichž znění vyžaduje výklad - a na předchozí schválení daňovou správou. Před udělením schválení může správa vyžadovat další dokumenty od žadatele nebo informace od jiných správ. Skutečnost, že tyto další dokumenty se vyskytovaly ve všech složkách žadatelů dostupných Komisi, nasvědčuje tomu, že byly - výslovně nebo implicitně - správou požadovány nebo že žadatelé věděli, že jsou nezbytné pro získání schválení. V důsledku toho měla správa rozsáhlé možnosti volného uvážení při uplatňování tohoto opatření.
(244)
S ohledem na charakteristické prvky tohoto režimu znění sdělení proto nemohlo vyvolat nejistotu, a tím spíše oprávněné očekávání, pokud jde o povahu předčasného odpisování jakožto podpory.
5.6.2.9 Způsobilost výnosů z pronájmu plavidel bez posádky pro použití režimu zdanění podle tonáže
(245)
Schválení udělené rozhodnutím Komise K(2002) 582 v konečném znění ze dne 27. února 2002 odkazuje na „společnosti zaregistrované podle španělského práva, jejichž činnost zahrnuje provozování vlastních a najatých lodí“. Komise však má za to, že tato věta nemůže vyvolat oprávněné očekávání, že by subjekty, jejichž činnost spočívá výlučně v pronájmu jednoho plavidla na základě smlouvy o pronájmu lodi bez posádky, byly způsobilé pro použití režim zdanění podle tonáže. Jak bylo vysvětleno v 176). a 176) nahoře, rozhodnutí z roku 2002 jasně stanoví, že režim zdanění podle tonáže by se měl používat výlučně pro způsobilá plavidla a způsobilé aktivity mořské dopravy.
5.6.3 Právní jistota
(246)
Právní jistota je základní požadavek evropského práva, který má zajistit předvídatelnost právních situací a souvislostí, jež upravuje. Podle judikatury požadavek právní jistoty brání Komisi, aby na neurčito odložila výkon své pravomoci, a nevede k činnosti příslušného orgánu (127). Pro porušení této zásady však byly až dosud nezbytné dvě kumulativní podmínky:
-
existence souboru prvků, které vytvářejí stav nejistoty o správnosti opatření,
-
dlouhotrvající nečinnost Komise, ačkoli věděla o podpoře.
(247)
Rozhodnutí o francouzském GIE Fiscaux a rozsudek ve věci Salzgitter (128) jsou jediné dva případy, kdy Komise i Soud zastávaly názor, že porušení zásady právní jistoty může bránit navrácení podpory i tehdy, jestliže neexistuje žádné oprávněné očekávání. Soudní dvůr však rozsudek ve věci Salzgitter zrušil právě s ohledem na uplatnění zásady právní jistoty na tento případ (129).
5.6.3.1 Prvky, které vytvořily stav nejistoty o správnosti opatření
(248)
Španělský systém zdanění leasingu a francouzský GIE fiscaux mají řadu společných klíčových charakteristických prvků a mají velmi podobné účinky (viz oddíl 5.6.1 Rovné zacházení). Oba se používají při financování dlouhodobých investičních aktiv. Jsou pro ně charakteristická daňově transparentní hospodářská zájmová sdružení, která tato aktiva odpisují a převádějí vlastnická práva k nim na konečného uživatele prostřednictvím určitého druhu leasingové smlouvy. V obou případech je použito předčasného nebo zrychlené odpisování a kapitálové zisky hospodářského zájmového sdružení jsou osvobozeny od daně. V obou případech je hospodářská výhoda vyplývající z předčasného nebo zrychleného odpisování a z osvobození kapitálových zisků od daně rozdělena mezi investory hospodářského zájmového sdružení a konečného uživatele majetku (prostřednictvím slevy z ceny), ačkoli existují významné rozdíly, pokud jde o státní zásah v tomto směru.
(249)
Klíčová opatření, která tvoří část španělského systému zdanění leasingu, byla zavedena mezi roky 2002 (130) a 2003, tj. dříve než Komise rozhodla, že francouzský systém představuje státní podporu.
(250)
Vzhledem k podobnosti španělského systému zdanění leasingu a GIE Fiscaux je proto - jak tvrdí španělské orgány a některé třetí strany - možné, že události uplatněné ve prospěch ochrany právní jistoty v případě francouzského systému vytvořily stav nejistoty o správnosti španělského systému zdanění leasingu.
(251)
V tomto bodě Komise dochází k závěru, tento stav nejistoty mohl být skutečně vytvořen výrokem Komise uvedeným v jejím rozhodnutí z roku 2001 v případu Brittany Ferries (131), že určité daňové výhody jsou obecným opatřením. Jak bylo vysvětleno ve 192. bodě odůvodnění rozhodnutí v případu GIE fiscaux, tento výrok neupřesňoval, že se týká režimu, který byl předchůdcem GIE fiscaux, což mohlo příjemce podle tohoto režimu a podobného režimu, jako je španělský systém zdanění leasingu, uvést v omyl.
(252)
Pokud jde o ostatní prvky, na něž se odvolává Španělsko a třetí strany, Komise analyzovala, zda by prvky, na něž se odvolávají, aby podpořily existenci oprávněného očekávání (viz oddíl 212)) mohly vytvořit stav nejistoty.
(253)
Zaprvé, členské státy jsou podle Smlouvy povinny oznamovat Komisi své plány na poskytnutí nové pomoci. Zveřejnění návrhu opatření v úředním věstníku španělského parlamentu nelze považovat za oznámení Komisi, a to, že Komise nereagovala, nemohlo přispět k vytvoření stavu nejistoty.
(254)
Zadruhé, žádost z roku 2001 o informace týkající se opatření zdanění leasingu ukazuje, že Komise reagovala na tvrzení o podpoře předložená stěžovatelem. Tato žádost byla adresována Španělsku a Španělsko ve svých odpovědích existenci takových opatření důrazně popřelo. Komise žádost nezveřejnila, ale jestliže se z jakéhosi důvodu stalo, že budoucí příjemci podle španělského systému zdanění leasingu se v době, kdy se zamýšleli tohoto režimu zúčastnit, o této žádosti o informace dověděli, mělo je to upozornit na skutečnost, že Komise obdržela stížnost, což předpokládalo, že opatření tohoto režimu by mohla představovat státní podporu. Vyžádání informací by také ukazovalo na to, že Komise neměla dostatek znalostí o tomto opatření, aby ho mohla posoudit, a nevedlo by k závěru, že Komise toto opatření schválila. Jelikož tato žádost byla navíc odeslána dříve, než opatření tvořící španělský systém zdanění leasingu vstoupila v platnost, mohlo Španělsko oznámit všechny prvky tohoto režimu, aby získalo právní jistotu. Alternativně by se příjemci měli dotázat Španělska - nebo Komise -, zda byl tento režim Španělskem oznámen nebo Komisí schválen. Ani Španělsko, ani hospodářské subjekty proto nemohou tvrdit, že tato žádost nebo - s ohledem na danou odpověď - to, že Komise nepodnikla žádné následné kroky, přispělo k vytvoření stavu nejistoty.
(255)
Zatřetí, pokud jde o rozhodnutí z roku 2004 týkající se nizozemského vyrovnávacího opatření, Komise podotýká, že vyrovnání opatření odlišného od španělského systému zdanění leasingu nemohlo vytvořit stav nejistoty v souvislosti se španělským systémem zdanění leasingu. Skutečnost, že přesný popis údajné španělské podpory byl ve veřejných dokumentech poskytnut pouze v holandské verzi rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, nestačí pro vyvození závěru, že čtenáři by mohli předpokládat, že se týká španělského systému zdanění leasingu. Překladem rozhodnutí v holandštině nebo dotazem u Komise totiž bylo možno snadno vyjasnit, že údajná španělská podpora zahrnovala subvence úrokových sazeb poskytované na základě královského nařízení č. 442/1994. Komise navíc pouze uvedla, že Španělsko popřelo existenci údajné španělské podpory a že Nizozemsko nepředložilo dostatečné důkazy. Jak bylo uvedeno v uvedeném rozhodnutí, Komise musí členskému státu důvěřovat a nemůže být odpovědná za nejistotu, existuje-li, kterou mohlo vyvolat to, že nepodnikla žádné následné kroky. Komise proto shledává, že rozhodnutí z roku 2004 nemohlo přispět ke stavu nejistoty o zákonnosti španělského systému zdanění leasingu.
(256)
Začtvrté, Komise je toho názoru, že stav nejistoty ohledně zákonnosti španělského systému zdanění leasingu, který vznikl v důsledku výroku učiněného v rozhodnutí Komise z roku 2001 o Brittany Ferries, skončil v den zveřejnění rozhodnutí Komise o GIE fiscaux ve Francii. Uvedené rozhodnutí jasně stanovilo, že Komise považuje francouzský režim zdanění leasingu za státní podporu, a mělo upozornit Španělsko a příjemce podle španělského systému zdanění leasingu na to, že i tento režim by mohl představovat státní podporu. Vzhledem k tomu nemohlo v žádném případě vytvořit v tomto ohledu stav nejistoty nebo k němu přispět.
(257)
Zapáté, z důvodů uvedených v oddíle 231) nahoře je Komise toho názoru, že dopis komisařky Kroesové z roku nemohl vytvořit stav nejistoty nebo přispět k jeho vytvoření.
5.6.3.2 Doba uplynulá mezi stížností a zahájením řízení
(258)
Komise má za to, že doba uplynulá při vyšetřování španělského systému zdanění leasingu před zahájením formálního vyšetřovacího řízení by měla být počítána od roku 2006, kdy Komisem obdržela stížnost evropských loděnic. Z důvodů uvedených výše totiž ani zveřejnění návrhu opatření ve španělském úředním věstníku, ani obvinění, jež Komise obdržela v roce 2001 a která Španělsko výslovně popřelo v roce 2002, nepodporují názor, že Komise zbytečně odkládala výkon svých vyšetřovacích pravomocí. Toto stanovisko nepodporuje ani konečné rozhodnutí v případu C-66/2003, které se týkalo vyrovnání jiného opatření údajné státní podpory.
(259)
Doba, která uplynula mezi první stížností v roce 2006 a zahájením formálního řízení v roce 2011 se nejeví jako příliš dlouhá vzhledem k počtu daňových opatření, o která se jedná, složitosti operací v rámci zdanění leasingu a nedostatečné transparentnosti těchto leasingových operací. Komise navíc v období od září 2006 do května 2010 zaslala osm formálních žádostí o informace (132) a byla v pravidelném kontaktu se španělskými orgány.
(260)
Navíc až v říjnu 2010 obdržela Komise novou stížnost, která obsahovala klíčový prvek pro posouzení tohoto režimu, a sice komplexní studii daňových odborníků, která popsala, jak tento režim funguje a jaké má účinky. Doba, která uplynula při vyšetřování španělského systému zdanění leasingu, se proto nejeví jako postačující pro vyvolání právní nejistoty.
(261)
Vzhledem ke složitosti zkoumaných opatření Komise nemůže vyloučit, že rozhodnutím z roku 2001 o Brittany Ferries mohla být vytvořena nejistota ohledně hodnocení španělského systému zdanění leasingu jako podpory, jak tvrdí Španělsko a příjemci. Avšak mohlo tomu tak být pouze do zveřejnění rozhodnutí Komise o francouzských GIE fiscaux v Úředním věstníku dne 30. dubna 2007, ve kterém Komise stanovila, že tento režim představuje státní podporu.
(262)
Vzhledem k tomu Komise dochází k závěru, že by neměla nařídit navrácení podpory vyplývající z operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, v souvislosti s kterými byla poskytnuta podpora v době od vstupu španělského systému zdanění leasingu v platnost v roce 2002 do 30. dubna 2007.
5.6.4 Stanovení částky, která má být vrácena
(263)
Komise posoudila jednotlivá daňová opatření, jež tvoří režimy státní podpory. Účelem tohoto rozhodnutí není zjistit přesné částky podpory, kterou obdržel každý z příjemců v každé z operací v rámci španělského systému zdanění leasingu. Komise je však toho názoru, že členský stát by se měl řídit následující metodikou, aby určil v každém jednotlivém případě příjemce podpory a částku neslučitelné podpory, kterou by tito příjemci měli vrátit. Tato metodika může být ve spolupráci se španělskými orgány dále zpřísněna, zejména s cílem zjistit skutečnou částku daňové výhody, kterou získali investoři, s ohledem na jejich individuální situaci v daňové oblasti.
(264)
Krok 1: Výpočet celkové daňové výhody vzniklé z dané operace: toto není čistá současná hodnota (NPV) daňových výhod, které hospodářské zájmové sdružení nebo jeho investoři skutečně získali (tj. před odečtením části těchto výhod, která byla přenesena na rejdařskou společnost prostřednictvím slevy z ceny). Čistá současná hodnota by měla být vypočtena ke dni začátku odpisování - předčasného odpisování schváleného daňovými orgány - a diskontní sazba použitá pro účely tohoto výpočtu by měla být založena na tržních skutečnostech. Komise navrhuje, že Španělsko může implicitně použít výpočty, které hospodářská zájmová sdružení poskytla daňové správě při podání žádosti o povolení předčasného odpisování (viz 167) nahoře). Daňová výhoda se v zásadě považuje za poskytnutou v den splatnosti daní hospodářského zájmového sdružení nebo jeho investorů.
(265)
Krok 2: Výpočet daňové výhody vzniklé z obecných daňových opatření použitých na danou operaci: toto je čistá současná hodnota - vypočtená stejným způsobem jako v kroku 1 - částky daňových výhod, které by hospodářské zájmové sdružení nebo jeho investoři získali v referenční situaci, v níž by bylo použito pouze opatření zrychleného odpisování od okamžiku, kdy plavidlo začalo být provozováno a provoz zdaněn v souladu s běžnými pravidly daně z příjmu právnických osob. V tomto scénáři by kapitálový zisk z prodeje plavidla rejdařské společnosti byl ke dni, kdy byla rejdařskou společností uplatněna opce, zdaněn daní z příjmu právnických osob, která je obecně použitelná na zisky právnických osob. Daňová výhoda se v zásadě považuje za poskytnutou v den splatnosti daní hospodářského zájmového sdružení nebo jeho investorů.
(266)
Krok 3: Výpočet daňové výhody odpovídající státní podpoře: jelikož Komise považuje zrychlené odpisování za obecné opatření, částka výhody odpovídající tomuto opatření (tj. odložená platba určité částky daně) nepředstavuje státní podporu. Rozdíl mezi částkami získanými v kroku 1 a kroku 2 by měl odpovídat podpoře, kterou hospodářské zájmové sdružení a jeho investoři obdrželi jako příjemci příslušných daňových opatření, tj. čisté současné hodnotě celkové výhody odvozené od použití předčasného odpisování, režimu zdanění podle tonáže (pro který hospodářská zájmová sdružení nebyla způsobilá) a osvobození kapitálových zisků dosažených prostřednictvím čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO. Daňová výhoda se v zásadě pokládá za získanou v den splatnosti daní hospodářského zájmového sdružení nebo jeho investorů.
(267)
Krok 4: Výpočet částky slučitelné podpory: zaprvé, podpora obdržená hospodářským zájmovým sdružením nebo jeho investory vypočtená v kroku 3 je slučitelná, neboť odpovídá výhodě přenesené na rejdařskou společnost, která by byla slučitelná, kdyby byla považována za státní podporu poskytnutou této rejdařské společnosti. Procentní podíl podpory přenesené na rejdařskou společnost musí být stanoven na základě výpočtu podobného těm výpočtům, které hospodářská zájmová sdružení předkládala ve své žádosti daňové správě (viz 134) nahoře), a musí zohledňovat odměnu v souladu s trhem zprostředkování. Jak bylo uvedeno výše ve 0. až 209) nahoře bodě odůvodnění, část výhody přenesenou na rejdařskou společnost lze považovat za slučitelnou, jestliže rejdařská společnost, dotyčné plavidlo a dopravní činnosti této rejdařské společnosti jsou způsobilé podle pokynů pro námořní dopravu. Slučitelná částka by měla být stanovena v souladu s kapitolou 11 pokynů a s náležitým zohledněním veškeré podpory, jež byla dané rejdařské společnosti již poskytnuta v rámci EHP. Částky podpory poskytnuté ve Španělsku musí být zejména přidány k částkám podpory poskytnutým v zemi, kde je dotyčná společnost usazena (je-li to členský stát EHP). Částku podpory převyšující strop, nebo kde nebyla prokázána její slučitelnost podle kapitoly 11 pokynů pro námořní dopravu, je třeba považovat za neslučitelnou.
(268)
Jelikož strop v kapitole 11 pokynů pro námořní dopravu je vypočítán na ročním základě a výhoda obdržená rejdařskou společností souvisí s dlouhodobým majetkem, Komise souhlasí s tím, že pro účel uplatnění tohoto stropu může být výhoda vyplývající pro rejdařskou společnost z operace v rámci španělského systému zdanění leasingu rozložena na běžnou dobu amortizace příslušného plavidla (deset let).
(269)
Zadruhé, jelikož odpovídá odměně finančních investorů na trhu zprostředkování při přenosu slučitelné výhody na rejdařské společnosti, bude i tato odměna považována za slučitelnou nebo neslučitelnou podporu ve stejném poměru jako výhoda přenesená na rejdařskou společnost (viz 0 nahoře).
5.6.5 Smluvní doložky
(270)
Jak bylo uvedeno výše, asociace PYMAR informovala Komisi o určitých doložkách, které obsahují určité smlouvy mezi investory, rejdařskými společnostmi a loděnicemi. Podle takových doložek by od loděnic bylo požadováno, aby ostatním stranám vyplatily náhradu, pokud by nebylo možné získat očekávanou výhodu.
(271)
Ve svém konečném záporném rozhodnutí s částečným navrácením v případu francouzských GIE fiscaux (133), který vykazuje značnou podobnost s posuzovaným případem, Komise konstatovala, že: „skutečnost, že daňová a právní rizika nesená členy hospodářského zájmového sdružení mohla být v určitých případech smluvně přenesena na uživatele majetku, není v rozporu se zásadou, podle níž je cílem, který Komise sleduje při vyžadování případného navrácení protiprávní podpory, připravit jednotlivé příjemce o zvýhodnění, které měli na svém trhu oproti svým konkurentům, a navrátit situaci do stavu před poskytnutím uvedené podpory“. Komise dospěla k závěru, že: „uskutečnění tohoto cíle … nemůže záviset na smluvních ujednáních příjemců podpory“.
(272)
Podle ustálené judikatury povinnost státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží k obnovení původního stavu (134). Podle jiné formulace je hlavním cílem navrácení státní podpory, která byla vyplacena protiprávně, odstranit narušení hospodářské soutěže, které bylo způsobeno soutěžní výhodou plynoucí z takové podpory (135). Navrácením podpory totiž příjemce ztratí výhodu, kterou měl na trhu ve srovnání se svými konkurenty, a obnoví se stav před poskytnutím podpory (136).
(273)
Aby bylo tohoto výsledku dosaženo, musí mít Komise pravomoc nařídit navrácení skutečnými příjemci, aby tak mohla splnit svou funkci spočívající v obnovení soutěžní situace na trhu (trzích), kde k porušení došlo. Za tímto účelem musí být Komise schopna jasně určit podniky, které jsou povinny vrátit protiprávní podporu, kterou Komise prohlásí za neslučitelnou. Tento cíl by však byl trvale zmařen, kdyby soukromé strany mohly pomocí smluvních ustanovení změnit účinky rozhodnutí o navrácení, jež přijala Komise. Pokud by taková možnost existovala, mohla by být využívána hospodářskými subjekty, které mají značnou vyjednávací sílu, aby se mohly bránit před rozhodnutími o navrácení, čímž by zbavila kontrolu nad státní podporou jejích praktických důsledků.
(274)
Pro srovnání, ve svém nedávném rozsudku ve věci Residex (137) Soudní dvůr vyhlásil, že je na vnitrostátním soudu, aby s přihlédnutím ke zvláštnostem projednávaného případu určil příjemce nebo případně více příjemců záruky, jež představuje státní podporu, a zajistil navrácení celkové výše předmětné podpory. Navíc bez ohledu na to, kdo může být příjemcem podpory, a vzhledem k tomu, že cílem opatření, jež musí vnitrostátní soudy přijmout v případě porušení čl. 108 odst. 3 SFEU, je zásadně obnovení soutěžní situace, která existovala před vyplacením předmětné podpory, musí tyto soudy zajistit, že opatření, která přijmou, pokud jde o platnost výše uvedených aktů, umožní takového cíle dosáhnout. Z toho vyplývá, že pokud je nezbytné napravit narušení způsobené podporou, mohou vnitrostátní soudy zasáhnout a prohlásit uvedené smlouvy za neplatné, dokonce i ke škodě stran, které nejsou příjemci podpory - v tomto případě pronajímatelů, jejichž nároky byly podpořeny státní zárukou. Stejné odůvodnění se vztahuje tím spíše na Komisi, když nařídí, aby podpora byla příjemcům skutečně navrácena. V této souvislosti by mělo být zdůrazněno, že Komise je vyzývána, aby přijala konečné rozhodnutí týkající se opatření podpory, místo aby se zajistilo, jako to vnitrostátní soudy musí učinit, aby byla zabezpečena práva jednotlivců, byla-li porušena povinnost předem oznámit státní podporu Komisi v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU.
(275)
Z toho vyplývá, že smluvní doložky, jež chrání příjemce podpory před navrácením protiprávní a neslučitelné podpory tím, že právní a hospodářská rizika takového navrácení jsou přenesena na jiné osoby, jsou v rozporu se samotnou podstatou kontroly nad systémem státní podpory, kterou stanoví Smlouva. Takový systém má zásadní význam pro splnění úkolů, jež jsou Komisi svěřeny, a zejména pro fungování vnitřního trhu, a proto tvoří soubor kogentních právních norem (138). Soukromé strany se proto od něj v rámci smluvních ustanovení nemohou odchýlit.
(276)
To platí tím spíše v posuzované situaci ve španělském systému zdanění leasingu, kdy některé loděnice jsou kontrolované státem. Pokud veřejné loděnice uzavřely smluvní doložky, které chrání příjemce podpory před jejím navrácením, jejich chování by bránilo tomu, aby navrácení protiprávní a neslučitelné podpory plnilo svou funkci. Chování státem kontrolovaných hospodářských subjektů, které se pokoušejí chránit své smluvní protějšky před navrácením, navíc může dostat pod značný tlak jejich soukromé konkurenty, kteří mohou být nuceni k akceptování podobných doložek ve svých smlouvách, což by vedlo k obecné ochraně příjemců před navrácením podpory.
6. ZÁVĚR
Komise dospěla k závěru, že:
-
činnosti, jež výlučně spočívají v leasingu nebo pronájmu plavidel, nepředstavují dopravní služby v souladu s pokyny pro námořní dopravu a rozhodnutím ze dne 27. února 2002, jímž byl schválen španělský systém zdanění leasingu. Uvedené činnosti proto v zásadě nejsou způsobilé pro španělský režim zdanění podle tonáže, který schválila Komise,
-
ustanovení čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článku 49 nařízení o DPPO (předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu), používání systému zdanění podle tonáže na nezpůsobilá hospodářská zájmová sdružení, jakož i čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 SFEU,
-
tato opatření nejsou existující podporou ve smyslu čl. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 659/1999, jelikož nebyla ani oznámena, ani jinak Komisí schválena,
-
Španělsko protiprávně poskytovalo předmětnou podporu, čímž byl porušen čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,
-
z toho plyne, že takzvaný španělský systém zdanění leasingu, který zahrnuje společné použití čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článku 49 nařízení o DPPO (předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu), používání systému zdanění podle leasingu na nezpůsobilá hospodářská zájmová sdružení, jakož i použití čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO, je protiprávní,
-
pomoc poskytovanou hospodářským zájmovým sdružením lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, neboť odpovídá odměně v souladu s trhem zprostředkování finančních investorů a je přenášena na společnosti zabývající se námořní dopravou, které jsou způsobilé podle pokynů pro námořní dopravu za dodržení podmínek, jež uvedené pokyny stanoví. To zejména znamená, že celková částka přenesená na rejdařské společnosti nesmí přesahovat strop stanovený kapitolou 11 pokynů,
-
část podpory, která přesahuje částku slučitelné podpory, by měli příjemci, tj. hospodářská zájmová sdružení a jejich investoři, vrátit, aniž by tito příjemci měli možnost přenést toto břemeno navrácení na jiné osoby;
-
Komise by neměla nařídit navrácení podpory vyplývající z operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, na něž byla poskytnuta podpora v období od vstupu španělského systému zdanění leasingu v platnost v roce 2002 do 30. dubna 2007, dne zveřejnění rozhodnutí v případu C-46/2004 Francie - GIE fiscaux (viz 261) nahoře),
-
po tomto datu by nařízení navrácení nebylo porušením obecných zásad ochrany oprávněných očekávání a právní jistoty, jež jsou zakotveny v právu Evropské unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření vyplývající z čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO (předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu), z používání režimu zdanění podle tonáže na podniky, plavidla nebo činnosti, které k tomu nejsou způsobilé, a z čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO představují státní pomoc poskytovanou hospodářským zájmovým sdružením a jejich investorům, kterou Španělsko neoprávněně zavedlo ode dne 1. ledna 2002 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Opatření státní podpory uvedená v článku 1 jsou neslučitelná s vnitřním trhem, vyjma v rozsahu, ve kterém tato podpora odpovídá odměně ve shodě s trhem zprostředkování finančních investorů a ve kterém je přenesena na společnosti zabývající se námořní dopravou, které jsou způsobilé podle pokynů pro námořní dopravu za dodržení podmínek stanovených v uvedených pokynech.
Článek 3
Španělsko ukončí režim podpory uvedený v článku 1 v rozsahu, ve kterém je neslučitelný se společným trhem.
Článek 4
1. Španělsko zajistí, že neslučitelnou podporu, jež byla poskytnuta v rámci režimu uvedeného v článku 1, investoři hospodářských zájmových sdružení, kteří z ní měli prospěch, vrátí, aniž by tito příjemci měli možnost přenést břímě navrácení na jiné osoby. Žádné navrácení se však neuskuteční u podpory, která byla poskytnuta v rámci financování, pro něž se příslušné vnitrostátní orgány zavázaly poskytnout prospěch prostřednictvím právně závazných aktů, jež byly přijaty před 30. dubnem 2004.
2. V částkách určených k vrácení je zahrnut úrok vypočtený za dobu od poskytnutí podpory příjemcům do doby jejího skutečného vrácení.
3. Výše úroků se vypočtou jako složený úrok v souladu s ustanoveními hlavy V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (139) a nařízení Komise (ES) č. 271/2008 (140), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.
4. Španělsko s účinkem ode dne přijetí tohoto rozhodnutí zruší všechny neprovedené platby v režimu podpory uvedeném v článku 1.
Článek 5
1. Vrácení podpory poskytnuté v režimu uvedeném v článku 1 musí být provedeno okamžitě a účinně.
2. Španělsko zajistí provedení tohoto rozhodnutí ve lhůtě do čtyř měsíců od jeho oznámení.
Článek 6
1. Ve lhůtě do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Španělsko předloží tyto informace:
a)
seznam příjemců, kteří obdrželi podporu v režimu uvedeném v článku 1, a celkovou částku podpory, kterou v rámci tohoto režimu obdržel každý z nich;
b)
celkovou částku (původní částku a úroky z vymáhané podpory), kterou musí každý příjemce podpory vrátit;
c)
podrobný popis opatření přijatých a připravovaných k provedení tohoto rozhodnutí;
d)
listinné podklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno vrácení podpory.
2. Španělsko bude průběžně Komisi informovat o postupu vnitrostátních opatření přijímaných k provedení tohoto rozhodnutí až do úplného vrácení podpory poskytnuté v režimu uvedeném v článku 1. Na žádost Komise neprodleně předloží informace vztahující se k již přijatým a připravovaným opatřením k provedení tohoto rozhodnutí. Dále předloží podrobné informace týkající se částek podpory a úroků z vymáhané podpory, které již byly příjemci vráceny.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
V Bruselu dne 17. července 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-17 ta’ Lulju 2013
dwar l-għajnuna mill-Istat SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) mogħtija minn Spanja Reġim tat-taxxa applikabbli għal ċerti ftehimiet ta’ lokazzjoni finanzjarja magħruf ukoll bħala s-Sistema Spanjola tat-Taxxa tal-Lokazzjoni
(notifikata bid-dokument C(2013) 4426)
(It-test bil-lingwa Spanjola biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2014/200/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u, b’mod partikolari, l-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea u, b’mod partikolari, l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati sabiex jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn (1) fuq u wara li kkunsidrat l-osservazzjonijiet tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Skont diversi lmenti reġistrati mill-Kummissjoni minn Mejju 2006, ir-reġim Spanjol applikabbli għall-kumpaniji tat-tbaħħir mill-2002 (is-Sistema Spanjola tat-Taxxa tal-Lokazzjoni) kien jippermetti lill-kumpaniji tat-trasport marittimu jixtru bastimenti fi Spanja bi tnaqqis ta’ bejn 20 % u 30 %. B’mod partikolari, żewġ federazzjonijiet nazzjonali tat-tarzni u tarzna individwali lmentaw li dan ir-reġim ikkawża t-telf ta’ kuntratti ta’ bini ta’ bastimenti għall-membri tagħhom, u minflokk ħaduhom tarzni Spanjoli. Fit-13 ta’ Lulju 2010, assoċjazzjonijiet tal-bini ta’ bastimenti ta’ seba’ pajjiżi Ewropej iffirmaw petizzjoni kontra l-hekk imsejħa Sistema Spanjola tat-Taxxa tal-Lokazzjoni (Spanish Tax Lease System, minn hawn ‘il quddiem l-“STL”). Mill-inqas kumpanija tat-tbaħħir waħda sostniet dawn l-ilmenti. F’Awwissu 2010, Membru tal-Parlament Ewropew qajjem mistoqsija dwar l-istess kwistjoni (2).
(2)
Bl-ittri tal-15 ta’ Settembru 2006, it-30 ta’ Jannar 2007, is-6 ta’ Novembru 2007 u t-3 ta’ Marzu 2008, il-Kummissjoni bagħtet talbiet għal informazzjoni lil Spanja. Spanja wieġbet permezz ta’ ittri fis-16 ta’ Ottubru 2006, it-23 u s-27 ta’ Frar 2007, il-11 ta’ Jannar u s-27 ta’ Marzu 2008. Waqt laqgħa li saret fid-29 ta’ April 2008, il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali li Spanja pprovdiet permezz ta’ ittra fis-17 ta’ Ġunju 2008. Il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni addizzjonali permezz ta’ ittri fis-23 ta’ Settembru 2008, li Spanja pprovdiet permezz ta’ ittra fl-24 ta’ Ottubru 2008.
(3)
Wara li rċeviet informazzjoni ġdida mingħand l-ilmentaturi, il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni addizzjonali permezz ta’ ittri tal-11 ta’ Jannar u tal-25 ta’ Mejju 2010. Spanja wieġbet b’ittri fl-10 ta’ Marzu u s-26 ta’ Lulju 2010. Fl-24 ta’ Jannar 2011 saret laqgħa mal-awtoritajiet Spanjoli.
(4)
Permezz tal-ittra tad-29 ta’ Ġunju 2011, il-Kummissjoni informat lil Spanja dwar id-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea rigward tal-għajnuna.
(5)
Spanja ppreżentat l-osservazzjonijiet tagħha dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ permezz tal-ittra tat-2 ta’ Awwissu 2011.
(6)
Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura ta’ investigazzjoni formali (minn hawn ‘il quddiem id-“Deċiżjoni C(2011) 4494 finali”) ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom dwar il-miżuri.
(7)
Il-Kummissjoni rċeviet osservazzjonijiet minn diversi partijiet interessati. Bl-ittri tat-23 ta’ Frar, is-7 ta’ Marzu, il-11 ta’ Lulju u d-29 ta’ Ottubru 2012, u t-12 u l-25 ta’ Frar u t-22 ta’ April 2013, hija bagħtithom lil Spanja, li b’hekk ingħatat l-opportunità biex tirreaġixxi. Il-kummenti tagħha waslu bl-itrri tat-30 ta’ April, l-24 ta’ Mejju, id-9 u t-23 ta’ Lulju u l-14 ta’ Novembru 2012, u l-25 ta’ Frar, it-12 ta’ Marzu u l-21 ta’ Mejju 2013. Spanja ppreżentat ukoll osservazzjonijiet ulterjuri fl-ittri tat-3 u tad-9 ta’ Ottubru 2012. Fuq talba tagħhom il-Kummissjoni ltaqgħet ma’ Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (PYMAR) (4) fit-13 ta’ Novembru 2012 u fl-4 ta’ Frar 2013, u mal-awtoriatjiet Spanjoli fis-6 ta’ Marzu 2013.
2. DESKRIZZJONI TAS-SISTEMA SPANJOLA TAT-TAXXA TAL-LOKAZZJONI
(8)
Is-Sistema Spanjola tat-Taxxa tal-Lokazzjoni tintuża fi tranżazzjonijiet li jinvolvu l-kostruzzjoni mit-tarzni (il-bejjiegħa) u l-akkwist minn kumpaniji tat-tbaħħir marittimu (ix-xerrejja) ta’ bastimenti tal-baħar, u l-finanzjament ta’ dawn it-tranżazzjonijiet peremzz ta’ struttura legali u finanzjarja ad hoc.
(9)
L-STL hija bbażat fuq:
-
struttura legali u finanzjarja ad hoc organizzata minn bank u interposta bejn il-kumpanija tat-tbaħħir u t-tarzna, rispettivament ix-xerrejj u l-bejjiegħ ta’ bastiment;
-
netwerk kumpless ta’ kuntratti bejn il-partijiet differenti;
-
l-applikazzjoni ta’ diversi miżuri tat-taxxa Spanjoli.
(10)
Fuq talba tal-Kummissjoni, l-awtoritajiet Spanjoli kkonfermaw li l-STL intużat f’273 tranżazzjoni ta’ bini u akkwist ta’ bastimenti bejn l-1 ta’ Jannar 2002 u t-30 ta’ Ġunju 2010, għal valur totali ta’ EUR 8 727 997 332. L-iskema kompliet tapplika sad-29 ta’ Ġunju 2011, id-data li fiha nfetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali. Ix-xerrejja huma kumpaniji tat-tbaħħir mill-Ewropa kollha u lil hinn. B’eċċezzjoni waħda biss (kuntratt ta’ EUR 6 148 969), fit-tranżazzjonijiet kollha kienu involuti tarzni Spanjoli.
2.1. STRUTTURA LEGALI U FINANZJARJA TAL-STL-
(11)
Kif diġà imsemmi, operazzjoni STL tippermetti lil sid ta’ bastiment jibni bastiment ġdid bi tnaqqis ta’ bejn 20 % u 30 % fuq il-prezz mitlub mit-tarzna. Sabiex jinkiseb il-prezz imnaqqas (qabel it-tnaqqis tar-ribass), kumpanija tat-tbaħħir trid taqbel li ma tixtrix il-bastiment direttament mit-tarzna iżda minn grupp ta’ interess ekonomiku (GIE) inkorporat taħt il-liġi Spanjola u maħluq minn bank.
(12)
L-istruttura tal-STL hija skema ta’ ppjanar tat-taxxa, ġeneralment organizzata minn bank biex tiġġenera benefiċċji tat-taxxa għal investituri fi GIE trasparenti fir-rigward tat-taxxa u tittrasferixxi parti minn dawn il-benefiċċji tat-taxxa lill-kumpanija tat-tbaħħir fil-forma ta’ tnaqqis fuq il-prezz tal-bastiment. L-investituri tal-GIE jżommu l-benefiċċji li jibqa’ bħala remunerazzjoni għall-investiment tagħhom. Flimkien mal-GIE, operazzjoni STL tinvolvi wkoll intermedjarji oħra, bħal bank u kumpanija tal-lokazzjoni (ara d-dijagramma hawn taħt).
(13)
Fil-prattika, il-GIE jikri l-bastiment minn kumpanija tal-lokazzjoni mid-data li fiha tinbeda l-kostruzzjoni tiegħu. Meta jkun lest, il-GIE jilloka l-bastiment lill-kumpanija tat-tbaħħir, mingħajr ekwipaġġ, u l-kumpanija tat-tbaħħir tibda topera l-bastiment. Fi kwalunkwe każ, il-GIE jimpenja ruħu li jixtri l-bastiment fit-tmiem tal-kuntratt tal-lokazzjoni u l-kumpanija tat-tbaħħir timpenja ruħha li tixtri l-bastiment fit-tmiem tal-kuntratt tal-lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ, permezz ta’ kuntratti reċiproċi bl-opzjoni ta’ xiri u bejgħ (5). Id-data tal-eżerċitar tal-opzjoni stipulata fil-kuntratt tal-lokazzjoni tkun stabbilita għal ftit ġimgħat qabel id-data tal-eżerċitar tal-opzjoni stipulata fil-lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ. Iż-żewġ opzjonijiet jiġu eżerċitati ladarba l-GIE jgħaddi taħt is-sistema ta’ tassazzjoni fuq it-tunnellaġġ (għal deskrizzjoni aktar dettaljata, ara t-Taqsima 2.2.4 Miżura 4: Sistema ta’ taxxa). Il-partijiet involuti jiffirmaw ftehim qafas sabiex jiżguraw li huma kollha jaqblu mal-organizzazzjoni u l-funzjonament tal-istruttura STL.
(14)
It-tranżazzjonijiet li jseħħu bejn il-parteċipanti differenti fl-operazzjoni STL huma deskritti f’aktar dettall fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 final (it-Taqsima 2.2) (6), abbażi tal-eżempji provduti minn Spanja (7).
2.2. ASPETTI TAT-TAXXA TAL-STL-
(15)
L-għan tal-iskema STL deskritt fit-Taqsima 2.1 above huwa, l-ewwel nett, li tiġġenera l-benefiċċji ta’ ċerti miżuri tat-taxxa għall-benefiċċju tal-GIE u l-investituri parteċipanti fih, li mbagħad jittrasferixxu parti minn dawn il-benefiċċji lill-kumpanija tat-tbaħħir li tixtri bastiment ġdid.
(16)
Il-ġbir tal-vantaġġi tat-taxxa mill-GIE iseħħ f’żewġ fażijiet skont żewġ settijiet differenti ta’ regoli tat-taxxa. Fl-ewwel fażi, jiġi applikat deprezzament antiċipat u aċċellerat tal-bastiment lokat skont l-iskema “normali” tat-taxxa korporattiva. Dan jiġġenera telf kbir għall-GIE. Bis-saħħa tat-trasparenza fit-taxxa tal-GIE, dan it-telf mit-taxxa jista’ jitnaqqas mid-dħul tal-investituri stess fi proporzjon mal-parteċipazzjonijiet tagħhom fil-GIE.
(17)
Normalment, l-iffrankar mit-taxxa li jsir minn dan id-deprezzament antiċipat u aċċellerat tal-valur tal-bastiment għandu jitpaċċa aktar tard permezz ta’ żieda fil-pagamenti tat-taxxa, jew meta l-bastiment jiġi deprezzat għal kollox u ma jkunux jistgħu jitnaqqsu aktar kostijiet tad-deprezzament jew meta l-bastiment jinbiegħ u jsir qligħ kapitali mill-bejgħ (8). Bis-saħħa tat-trasparenza tat-taxxa tal-GIE, iż-żieda fil-profitti tiegħu fis-snin sussegwenti normalment jiżdiedu mad-dħul tal-investituri stess u jkun taxxabbli.
(18)
Madankollu, f’operazzjoni STL, il-GIE ma jżommux il-bastimenti wara li dawn jiġu ddeprezzati kompletament. Fit-tieni fażi, l-iffrankar mit-taxxa li jirriżulta mit-trasferiment tat-telf inizjali lill-investituri jiġi ppreservat billi l-GIE jaqleb għas-sistema tat-taxxa fuq it-tunnellaġġ (TT) tat-tassazzjoni fuq id-dħul u l-eżenzjoni sħiħa tal-qligħ kapitali li jirriżulta mill-bejgħ tal-bastiment - ftit wara li tinbidel is-sistema tat-taxxa- lill-kumpanija tat-tbaħħir (9). Għal aktar informazzjoni dwar dawn iż-żewġ fażijiet, ara d-Deċiżjoni C(2011) 4494 final (it-Taqsima 2.3.1).
(19)
Skont l-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni (10), l-effett flimkien tal-miżuri tat-taxxa użati fl-STL jippermetti lill-GIE u lill-investituri tiegħu jiksbu benefiċċju mit-taxxa ta’ madwar 30 % tal-prezz gross inizjali tal-bastiment. Parti minn dan il-benefiċċju tat-taxxa- li oriġinarjament jiksbu l-GIE/l-investituri tiegħu-jiħduh l-investituri (10 %-15 %), u parti minnu (85 %-90 %) tiġi ttrasferita lill-kumpanija tat-tbaħħir, li eventwalment issir is-sid tal-bastiment, bi tnaqqis ta’ 20 % sa 30 % tal-prezz gross inizjali tal-bastiment.
(20)
Kif issemma diġà, l-operazzjonijiet STL jikkombinaw miżuri fiskali individwali differenti -iżda interrelatati-, biex jiġġeneraw benefiċċju tat-taxxa. Dawn il-miżuri huma deskritti fil-qosor fit-taqsima li ġejja. Għal deskrizzjoni aktar dettaljata, ara d-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali (it-Taqsima 2.4).
2.2.1. Miżura nru 1 - Deprezzament aċċellerat (11) tal-assi lokati
(l-Artikolu 115(6) tat-TRLIS)
(21)
Fi Spanja, it-trattament tat-taxxa ta’ tranżazzjoni ta’ kirja huwa differenti mit-trattament tal-kontabilità tagħha. Il-Kapitolu XIII tad-Digriet Leġiżlattiv Irjali 4/2004 tal-5 ta’ Marzu, li japprova l-verżjoni konsolidata tal-Liġi tat-Taxxa Korporattiva (TRLIS) (12) u l-Artikolu (13) 49 tad-Digriet Irjali 1777/2004 tat-30 ta’ Lulju, li japprova r-Regolament tat-Taxxa Korporattiva (RIS) japplikaw għall-kuntratti ta’ lokazzjoni finanzjarja b’tul ta’ żmien minimu ta’ sentejn jekk ikunu marbuta ma’ assi mobbli, u ta’ għaxar snin jekk ikunu marbuta ma’ assi mhux mobbli jew stabbilimenti industrijali.
(22)
Għal skopijiet ta’ taxxa biss, il-porzjon tal-pagamenti li jippermetti lil-lokator jirkupra l-ispiża tal-assi (14) huwa meqjus bħala nefqa li tista’ titnaqqas mit-taxxa, sa ċertu limiti, jiġifieri: l-ammont imnaqqas ma jistax jaqbeż l-ammont li jirriżulta mill-multiplikazzjoni tal-ispiża tal-assi bid-doppju jew it-triplu tal-koeffiċjenti uffiċjali tad-deprezzament lineari massimu għat-tip ta’ assi-.
(23)
Fil-każ tal-bastimenti, id-deprezzament lineari normali huwa mifrux- għal skopijiet ta’ taxxa, fuq għaxar snin (10 % kull sena). Ir-rata massima ta’ deprezzament aċċellerat għal assi lokati tvarja bejn 20 % u 30 % kull sena (minn 40 sa 60 xahar). Skont il-liġi Spanjola, is-sidien ta’ bastimenti jistgħu wkoll jiddeprezzaw skont il-metodu ta’ bilanċ li qed jonqos jew il-metodu (15) tas-somma taċ-ċifri tas-snin (sum-of-the-years-digit - SYD) (16).
2.2.2. Miżura 2: Applikazzjoni diskrezzjonali tad-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati
(L-Artikolu 115(11), u l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS u l-Artikolu 49 tar-RIS)
(24)
Skont l-Artikolu 115(6) tat-TRLIS, id-deprezzament aċċellerat tal-assi lokati jibda fid-data meta l-assi jsir operattiv, jiġifieri, mhux qabel ma l-assi jiġi kkonsenjat u jibda jintuża mil-lokatorju. Madankollu, skont l-Artikolu 115(11) tat-TRLIS (17), il-Ministeru tal-Ekonomija u l-Finanzi jista’, fuq talba formali tal-lokatarju, jistabbilixxi data aktar bikrija għall-bidu tad-deprezzament. Fil-prinċipju, din id-dispożizzjoni tapplika, b’ċerti kundizzjonijiet, għall-assi kollha lokati koperti b’kuntratt ta’ lokazzjoni u eleġibbli għal deprezzament aċċellerat.
(25)
Fil-fatt, l-Artikolu 115(11) tat-TRLIS jimponi żewġ kundizzjonijiet ġenerali. L-ewwel nett, id-data l-ġdida ta’ bidu għandha tiġi ddeterminata billi jitqiesu “l-karatteristiċi speċifiċi tal-perjodu tal-kuntratt jew tal-bini tal-assi u tal-karatteristiċi partikolari tal-użu ekonomiku tiegħu”. Skont l-Artikolu 49 tar-RIS, l-awtoritajiet tat-taxxa jawtorizzaw l-deprezzament antiċipat mill-bidu tal-perjodu tal-kostruzzjoni, biss meta dan il-perjodu jaqbeż it-tnax-il (12) xahar u l-kuntratt tal-lokazzjoni jipprovdi għal pagamenti tal-lokazzjoni antiċipati. It-tieni, “sakemm din id-determinazzjoni ma taffettwax il-kalkolu tal-ammont taxxabbli li jiġi mill-użu reali tal-assi jew mill-pagamenti li jirriżultaw mit-trasferiment tas-sjieda, li jridu jiġu ddeteriminati jew skont ir-reġim ġenerali tat-taxxa jew skont ir-reġim speċjali previst fil-Kapitolu VIII tat-Titolu VII tat-TRLIS”.
(26)
(18) Skont l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, l-assi koperti mill-iskema ta’ deprezzament antiċipat imsemmija fl-Artikolu 15(1) tat-TRLIS se lokati lill-GIE reġistrati fi Spanja, li mbagħad se jerġgħu lokati lil partijiet terzi. Min-naħa l-oħra, l-Artikolu 49 tar-RIS jistabbilixxi l-proċedura li għandha tiġi segwita biex tiġi ppreżentata talba għal deprezzament antiċipat ta’ assi lokati.
2.2.3. Miżura 3: Gruppi b’interess ekonomiku (GIE)
(27)
Kif diġà ssemma, il-GIE Spanjoli għandhom personalità legali differenti minn dik tal-membri tagħhom. Minħabba f’hekk, il-GIE jistgħu jippreżentaw talba kemm għad-deprezzament antiċipat kif ukoll għall-iskema alternattiva ta’ tassazzjoni skont it-tunnellaġġ previsti fl-Artikoli 124 sa 128 tat-TRLIS (ara t-Taqsima 2.2.4), jekk jissodisfaw il-kriterji ta’ eliġibilità meħtieġa skont il-Liġi Spanjola, anke jekk l-ebda wieħed mill-membri tagħhom ma jkun kumpanija tat-tbaħħir.
(28)
Madankollu, mill-aspett tat-taxxa, il-GIE huma trasparenti fir-rigward tal-azzjonisti tagħhom residenti fi Spanja. Fi kliem ieħor, għal skopijiet ta’ taxxa, il-profitti (jew it-telf) miksuba mill-GIE huma direttament attribwiti lill-membri tagħhom residenti fi Spanja fuq prorata. Minħabba li l-membri tagħhom iqisu li l-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL jikkostitwixxu veikolu ta’ investiment- aktar minn mod kif titwettaq attività konġunta - din id-Deċiżjoni tirreferi għalihom bħala investituri.
(29)
It-trasparenza tat-taxxa tal-GIE tfisser li t-telf konsiderevoli tal-GIE minħabba deprezzament antiċipat u aċċellerat jista’ jiġi mgħoddi direttament lill-investituri, li jistgħu jpaċu dan it-telf bil-profitti tagħhom stess u jnaqqsu t-taxxa dovuta.
2.2.4. Miżura 4: Sistema ta’ taxxa skont it-tunnellaġġ (l-Artikoli 124 sa 128 tat-TRLIS)
(30)
Il-leġiżlazzjoni Spanjola tat-TT tapplika mill-2002. Hija tipprovdi kalkolu alternattiv tal-profitti taxxabbli tal-kumpaniji tat-tbaħħir għall-attivitajiet ta’ trasport eliġibbli tagħhom, ibbażat fuq it-tunnellaġġ mħaddem u mhux fuq id-differenza bejn id-dħul u l-infiq.
(31)
Il-Kummissjoni awtorizzat (19) is-sistema tat-TT Spanjol bħala għajnuna mill-Istat kompatibbli skont il-Linji Gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għat-trasport marittimu (20) (minn hawn ‘il quddiem il-Linji Gwida Marittimi). Id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-iskema tat-TT huma miġbura fl-Artikoli 124 sa 128 tal-Kapitolu XVII tat-TRLIS.
(32)
Spanja adottat ukoll il-miżuri ta’ implimentazzjoni li huma miġbura fl-Artikoli 50 sa 52 tat-Titolu VI tar-RIS. Il-Kummissjoni tinnota li, kuntrarjament għar-regoli stabbiliti fl-Artikoli 124 sa 128 tat-TRLIS, li ġew notifikati lill-Kummissjoni u approvati minnha, dawn il-miżuri ta’ implimentazzjoni- u b’mod partikolari, l-eċċezzjoni fl-Artikolu - 50(3) tar-RIS (ara t-Taqsima 2.2.5)- ma ġewx notifikati lill-Kummissjoni u lanqas awtorizzati minnha.
(33)
Bħal fi Stati Membri oħra, il-possibbiltà tal-eġibilità għas-sistema tat-TT Spanjol hija fakultattiva u teħtieġ awtorizzazzjoni minn qabel mill-awtoritajiet tat-taxxa li tkun valida għal għaxar snin. Id-dħul minn attivitajiet mhux- marittimi jew mhux eliġibbli huma suġġetti għar-regoli normali tat-taxxa fuq l-introjtu.
(34)
Taħt il-leġiżlazzjoni Spanjola, il-GIE li jipparteċipaw fl-STL jistgħu jiġu rreġistrati f’wieħed mir-reġistri tal-kumpaniji tat-tbaħħir (21) minħabba li, skont l-awtoritajiet Spanjoli, fost l-attivitajiet tagħhom hemm it-tħaddim tal-bastimenti tagħhom stess u dawk lokati. Għalhekk, il-kunċett tat-tħaddim ta’ bastiment għandu jinkludi t-tqegħid ta’ bastiment għad-dispożizzjoni ta’ parti terza taħt kirja mingħajr ekwipaġġ.
(35)
Il-bażi għat-taxxa għall-attivitajiet marittimi eliġibbli huwa kkalkolat skont it-tunnellaġġ gross:
Tunnellaġġ nett reġistrat
Ammont ta’ kuljum għal kull 100 tunnellata (EUR)
Minn 0 sa 1 000
0,90
Minn 1 001 sa 10 000
0,70
Minn 10 001 sa 25 000
0,40
Iktar minn 25 001
0,20
(36)
Wara li l-kalkolu tal-bażi għat-taxxa alternattiva jiġi kkalkulat skont it-tunnellaġġ gross operat mill-kumpanija tat-tbaħħir, ir-rata normali tat-taxxa korporattiva tiġi applikata għal din il-bażi.
(37)
Skont l-ewwel inċiż - -tal-Artikolu 125(2) tat-TRLIS, huwa meqjus li l-bażi għat-taxxa tat-TT tinkludi d-dħul kollu mill-attivitajiet tat-tbaħħir (eliġibbli), b’mod partikolari l-qligħ kapitali miksub meta l-bastimenti akkwistati ġodda minn kumpanija li tibbenefika mis-sistema tat-TT sussegwentement jinbiegħu filwaqt li l-kumpanija tibqa’ taħt is-sistema tat-TT. Kuntrarjament, skont ir-regoli normali tat-taxxa korporattiva, peress li l-bażi għat-taxxa hija ddeterminata bħala d-differenza bejn id-dħul u l-ispejjeż, meta kumpanija takkwista u sussegwentement tbiegħ bastimenti bi qligħ kapitali, dan il-qligħ kapitali eċċezzjonali jikkostitwixxi dħul taxxabbli u għalhekk iżid il-bażi tat-taxxa li fuqha għandha titqies t-taxxa korporattiva.
Trattament tat-taxxa tal-qligħ kapitali eċċezzjonali fil-kuntest tat-trasferiment ta’ basimenti lejn is-sistema tat-TT.
(38)
Meta bastiment li- m’għadux ġdid u t-tassazzjoni tad-dħul tiegħu jiġu ttrasferiti mis-sistema normali tat-taxxa korporattiva għas-sistema tat-TT, jiġu applikati regoli speċjali. Fil-każ tal-bastimenti li diġà huma proprjetà ta’ kumpanija meta taqleb għas-sistema tat-TT, jew ta’ bastimenti second-hand (minn hawn ‘il quddiem, bastimenti “użati”) akkwistati meta l-kumpanija tkun diġà tibbenefika mis-sistema TT, tiġi applikata proċedura speċjali msemmija fl-Artikolu 125(2) tat-TRLIS (22). Skont din il-proċedura, it-tassazzjoni ta’ ċertu ammonti sseħħ skont l-arranġamenti normali tat-taxxa korporattiva biss meta sussegwentement il-bastiment jinbiegħ:
-
Fl-ewwel sena finanzjarja li fiha tiġi applikata s-sistema tat-TT, jew li fiha jinkisbu l-bastimenti użati, ir-riżervi mhux distribwibbli ugwali għad-differenza bejn il-valur normali tas-suq u l-valur nett tal-kontabilità ta’ kull bastiment konċernat minn din ir-regola jridu jitwarrbu, jew din id-differenza trid tiġi ddikjarata separatament fir-rapport annwali għal kull bastiment, għal kull sena finanzjarja li fiha s-sjieda tal-bastimenti tiġi ppreservata.
-
L-ammont ta’ din ir-riżerva pożittiva, flimkien mad-differenza pożittiva, fid-data tat-trasferiment tas-sjieda, bejn id-deprezzament tat-taxxa u d-deprezzament tal-kontabilità tal-bastiment mibjugħ, jiżdiedu mal-bażi tat-taxxa tat-TT msemmija fl-Artikolu 125(2) tat-TRLIS, ladarba jseħħ il-bejgħ tal-bastiment.
(39)
Għalhekk, bl-applikazzjoni normali tas-sistema Spanjola tat-TT, approvata mill-Kummissjoni, il-qligħ kapitali potenzjali jiġi intaxxat mad-dħul fis-sistema tat-TT u jiġi preżunt li t-tassazzjoni tal-qligħ kapitali, għalkemm ittradjata, issir meta l-bastiment jinbiegħ jew jiġi skreppjat. Kif spjegat fit-Taqsima 2.2.5, fil-kuntest tal-STL, din it-tassazzjoni ma tiġix posposta, iżda tiġi evitata kompletament, minħabba li l-bastimenti jitqiesu ġodda u mhux użati. Għalhekk, l-proċedura speċjali ma tiġix applikata.
2.2.5. Miżura 5: L-Artikolu 50(3) tar-RIS
(40)
Fil-każ tat-tranżazzjonijiet STL awtorizzati, il-Kummissjoni tinnota li l-GIE jistgħu joħorġu mis-sistema normali tat-taxxa korporattiva biex jgħaddu għas-sistema tat-TT mingħajr ma jsaldaw l-obbligazzjoni ta’ taxxa moħbija li tirriżulta mid-deprezzament antiċipat u aċċellerat, la meta jgħaddu għas-sistema tat-TT u lanqas, sussegwentement, meta jinbiegħ jew jiġi skreppjat il-bastiment.
(41)
Fil-fatt, bħala eċċezzjoni mir-regola stabbilita fl-Artikolu (23) (24)- 125(2) tat-TRLIS, l-Artikolu 50(3) tar-RIS, jistabbilixxi li meta l-bastimenti jinxtraw permezz ta’ opzjoni ta’ xiri bħala parti minn kuntratt ta’ lokazzjoni approvat qabel mill-awtoritajiet tat-taxxa, dawn jitqiesu bħala bastimenti ġodda u mhux użati, irrispettivament jekk dawn ikunux tħaddmu jew ġew iddeprezzati, mid-data li tiġi eżerċitata l-opzjoni tal-lokazzjoni, jiġifieri wara li l-GIE jaqleb għas-sistema tat-TT. Skont l-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni, din l-eċċezzjoni tapplika biss għall-kuntratti ta’ lokazzjoni speċifiċi approvati mill-awtoritajiet tat-taxxa fil-kuntest tal-applikazzjonijiet tad-deprezzament antiċipat skont l-Artikolu - 115(11) tat-TRLIS (ara t-Taqsima 2.2.2 2.2.2 ’il fuq, Miżura 2: Applikazzjoni diskrezzjonali tad-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati) jiġifieri, fir-rigward tal-bastimenti tat-tbaħħir mibnija ġodda u lokati, akkwistati permezz ta’ operazzjonijiet STL u, b’eċċezzjoni waħda, minn tarzni Spanjoli.
(42)
F’dawk il-każijiet jitqies li l-bastiment ġie akkwistat ġdid mill-GIE fid-data li tiġi eżerċitata l-opzjoni tal-lokazzjoni, jiġifieri wara li l-GIE jkun qaleb għas-sistema TT. L-ewwel konsegwenza tal-eċċezzjoni fl-Artikolu 50(3) tar-RIS hija li tiġi evitata l-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 125(2) tat-TRLIS. Il-GIE ma jeħtieġx li tiġi stabbilita riżerva mhux distribwibbli, u ma jiġu intaxxati la d-differenza pożittiva bejn il-prezz imħallas mill-kumpanija tat-tbaħħir u l-valur tal-kontabilità tal-bastiment fil-kotba tal-GIE (25) u lanqas id-differenza pożittiva bejn il-valur tal-kontabilità u l-valur tat-taxxa tal-bastiment (26). It-tieni konsegwenza hija li jiġi kkunsidrat li d-dħul mill-bejgħ lill-kumpanija tat-tbaħħir (il-prezz konsiderevoli tal-eżerċitar tal-opzjoni tal-lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ) ġej mix-xiri u l-bejgħ ta’ bastiment minn kumpanija eliġibbli għas-sistema tat-TT u għandu jiġi inkluż fil-bażi tat-taxxa tat-TT skont l-ewwel inċiż tal-Artikolu 125(2) tat-TRLIS.
3. RAĠUNIJIET BIEX TINFETAĦ IL-PROĊEDURA FORMALI TA’ INVESTIGAZZJONI
(43)
Fl-ewwel stadju, il-Kummissjoni kkunsidrat li l-Sistema Spanjola tat-Taxxa tal-Lokazzjoni, għalkemm tapplika miżuri tat-taxxa differenti, għandha tiġi analizzata bħala sistema waħda (approċċ globali) minħabba li l-miżuri differenti setgħu jintużaw biss - de jure or de facto - u kkonkludiet li dan jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(44)
Fit-tieni stadju, il-Kummissjoni kkunsidrat separatament il-miżuri differenti (approċċ individwali) u f’din il-fażi kkonkludiet dan li ġej:
-
Id-deprezzament aċċellerat ta’ assi lokati (miżura Nru 1) jista’ jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat iżda fi kwalunkwe każ ikun jikkostitwixxi għajnuna eżistenti minħabba li diġà kien japplika qabel l-adeżjoni. Għalhekk, ma nfetħitx il-proċedura formali ta’ investigazzjoni rigward din il-miżura.
-
Id-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati (miżura Nru 2) jista’ jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, peress li jipprovdi vantaġġ selettiv fid-dawl tal-kundizzjonijiet vagi stabbiliti fil-leġiżlazzjoni Spanjola u s-setgħat diskrezzjonali eżerċitati mill-awtorità tat-taxxa Spanjola biex tinterpreta dawn il-kundizzjonijiet. Din il-miżura, li daħlet fis-seħħ fl-2002 (27), tqieset bħala għajnuna illegali mill-Istat u possibilment mhux kompatibbli.
-
L-istatus tal-GIE (miżura nru 3) ma kinitx identifikata bħala għajnuna mill-Istati potenzjali. Bħala riżultat, ma nfetħitx il-proċedura formali ta’ investigazzjoni rigward din il-miżura.
-
Is-sistema tat-TT (miżura Nru 4) ġiet awtorizzata mill-Kummissjoni bħala għajnuna mill-Istat kompatibbli fl-2002. Il-kompatibbiltà tas-sistema TT kif approvata ma ġietx ikkontestata fid-Deċiżjoni C(2001) 4494 finali. Skont l-awtorizzazzjoni mogħtija mill-Kummissjoni, din il-miżura għandha titqies fi kwalunke każ bħala għajnuna eżistenti.
Madankollu, il-Kummissjoni kkuntestat żewġ aspetti relatati mas-sistema tat-TT:
-
Il-Kummissjoni kkuntestat il-possibbiltà mogħtija lil ċerti kumpaniji, bħall-GIE li jipparteċipaw fi tranżazzjonijiet STL, li jikkwalifikaw għas-sistema tat-TT meta l-attivitajiet tagħhom huma limitati għall-kera jew il-lokazzjoni ta’ bastimenti mingħajr ekwipaġġ. Il-Kummissjoni kkunsidrat li dawn il-kumpaniji ma kinux joperaw fis-settur tat-trasport bil-baħar ta’ merkanzija jew passiġġieri kif definit fir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 4055/86 (28) u fir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 3577/92 (29), iżda fis-settur tal-investiment finanzjarju u tal-kera jew il-lokazzjoni ta’ oġġetti. Fir-rigward tal-eliġibilità tagħhom għas-sistema Spanjola tat-TT, il-Kummissjoni nnutat li qatt ma ġew ikkomunikati lilha u hija qatt ma kienet awtorizzathom.
-
L-eżenzjoni tat-taxxa mill-qligħ kapitali (miżura Nru 5) li tirriżulta mill-miżuri ta’ implimentazzjoni tas-sistema tat-TT (l-Artikolu 50(3) tar-RIS) u ppreżentata mill-awtoritajiet Spanjoli bħala parti mis-sistema tat-TT awtorizzata ġiet meqjusa bħala miżura addizzjonali li ma kinitx inkluża fl-ambitu tal-awtorizzazzjoni mogħtija mill-Kummissjoni fl-2002. Din il-miżura wkoll ġiet meqjusa bħala għajnuna illegali u possibilment mhux kompatibbli.
(45)
Ġie stabbilit li l-benefiċjarji potenzjali tal-għajnuna kienu:
-
il-GIE bħala benefiċjarji ewlenin tal-vantaġġi tat-taxxa;
-
il-membri/l-investituri tal-GIE li jibbenefikaw mill-vantaġġi tat-taxxa minħabba t-trasparenza tal-GIE;
-
il-kumpaniji tat-tbaħħir li jirċievu parti mill-vantaġġi tat-taxxa f’forma ta’ tnaqqis fuq il-prezz tal-bastiment;
-
possibilment it-tarzni, il-banek involuti, il-kumpaniji tal-lokazzjoni finanzjara u intermedjarji oħra.
(46)
Il-Kummissjoni kkunsidrat li l-għajnuna ma dehritx kompatibbli mas-suq intern.
4. KUMMENTI MINN SPANJA U MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(47)
Waslu kummenti mill-awtoritajiet Spanjoli u minn 41 parti terza, inklużi awtoritajiet pubbliċi, assoċjazzjonijiet tal-industrija u kumpaniji individwali li jew kienu pparteċipaw f’operazzjonijiet STL jew li kienu kompetituri tal-parteċipanti, bħal tarzni u assoċjazzjonijiet barranin tal-bini tal-vapuri.
(48)
Il-kummenti jindirizzaw l-aspetti li ġejjin tal-valutazzjoni mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 final:
-
aspetti ta’ proċedura;
-
l-approċċ ġenerali: valutazzjoni tal-STL bħala skema u mhux valutazzjoni tal-miżuri varji li huma parti mill-STL;
-
jekk il-miżuri varji jkunux ekwivalenti għal għajnuna mill-Istat (eżistenza ta’ vantaġġ, riżorsi tal-Istat, responsabbiltà tal-Istat, effett fuq il-kompetizzjoni u l-kummerċ) u jekk xi wħud minnhom jikkostitwixxux għajnuna diġà eżistenti;
-
identifikazzjoni tal-benefiċjarji tal-għajnuna;
-
kompatibbiltà tal-għajnuna possibbli mill-Istat;
-
l-ostakli għall-irkuprar tal-għajnuna (trattament ugwali, aspettattivi leġittimi, ċertezza legali).
4.1. PROĊEDURA
(49)
Spanja tqis li l-Kummissjoni fetħet il-proċedura formali ta’ investigazzjoni mingħajr ma vverifikat sew il-konklużjonijiet ewlenin tagħha mal-awtoritajiet Spanjoli. Minħabba f’hekk, ġew miksura d-dritt tad-difiża tal-Istat Spanjol u l-prinċipju ta’ kontradizzjoni li huwa essenzjali f’kull proċedura amministrattiva.
(50)
Skont bosta partijiet terzi, il-Kummissjoni kellha tuża l-proċedura applikabbli għall-għajnuna eżistenti minħabba li jekk jikkostitwixxu għajnuna, iż-żewġ miżuri tat-taxxa konċernati (regoli ta’ deprezzament tal-assi lokati u s-sistema tat-TT) huma jkunu għajnuna eżistenti.
4.2. VALUTAZZJONI TAL-STL BĦALA SKEMA/VALUTAZZJONI TAL-MIŻURI INDIVIDWALI
4.2.1. Ilmentaturi
(51)
Holland Shipbuilding tqis li l-STL għandha titqies bħala sistema waħda minħabba li hija sistema organizzata li tisfrutta deliberatament miżuri differenti tat-taxxa biex tipproduċi vantaġġ ekonomiku li huwa ħafna ogħla mill-vantaġġ totali li jista’ jinkiseb jekk il-miżuri differenti jiġu applikati separatament, u minħabba li l-miżuri huma interdipendenti. L-użu tas-sistema tat-TT jippermetti lill-GIE jibdlu l-vantaġġi tat-taxxa temporanji ġġenerati mid-deprezzament antiċipat u aċċellerati f’vantaġġi permanenti. Il-kundizzjonijiet vagi imposti fuq l-applikazzjoni tad-deprezzament antiċipat u l-interpretazzjoni tagħhom mill-awtoritajiet Spanjoli jagħtu setgħat diskrezzjonali lill-amministrazzjoni tat-taxxa. Dan jidher mill-fatt li, fil-prattika, l-awtorizzazzjoni tingħata biss jekk bidla ssir mis-sistema normali tat-taxxa korporattiva għas-sistema tat-TT.
(52)
Danish Maritime u […] (*) (30) ukoll iqisu l-STL bħala entità sħiħa li tikkostitwixxi skema ta’ għajnuna mill-Istat li- independentement minn min ikunu l-benefiċjarji tagħha- tipprovdi benefiċċju ekonomiku lil ċerti kumpaniji.
4.2.2. Spanja u l-parteċipanti fi tranżazzjonijiet ta’ lokazzjoni fiskali
(53)
Mandankollu, Spanja u l-kumpaniji identifikati mill-Kummissjoni bħala benefiċjarji potenzjali tal-għajnuna (kumpaniji tat-tbaħħir, investituri fil-GIE, tarzni parteċipanti f’operazzjonijiet tal-STL) jirribattu dan l-approċċ globali.
(54)
Iqisu li l-STL mhijiex maħsuba b’dan il-mod fil-leġiżlazzjoni tat-taxxa Spanjola, li l-operazzjonijiet tal-STLS huma ftehimiet privati (lokazzjoni finanzjarja, lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ, GIE) miżmuma minn individwi li għandhom il-libertà jagħżlu l-irħas mod biex jiffinanzjaw assi u biex jużaw id-dispożizzjonijiet kuntrattwali u tat-taxxa disponibbli għalihom. Huma jgħidu wkoll li Spanja ma għandhiex titqies responsabbli tal-vantaġġi miksuba mill-kontribwenti li jfittxu li jnaqqsu l-piż tat-taxxa tagħhom. Barra minn hekk, il-leġiżlazzjoni tat-taxxa ma teħtieġx l-użu tal-miżuri kollha msemmija mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali.
(55)
L-Asociación Española de Banca (the Spanish Banking Association - AEB) tqis li hija l-ewwel darba li l-Kummissjoni qed tqis li teżisti għajnuna mill-Istat f’taħlita ta’ tranżazzjonijiet legali bejn entitajiet privati minflokk f’dispożizzjoni legali.
(56)
Aktar minn sistema waħda, l-AEB tqis li jeżistu żewġ sistemi differenti (dik tad-deprezzament u dik tat-TT) li jistgħu jiġu separati b’mod ċar u jiġu pproċessati separatament, kemm jekk jiġu użati separatament jew jekk jiġu użati flimkien.
(57)
Barra minn hekk, l-AEB tqis li l-Kummissjoni ma identifikatx sistema ġenerali ta’ referenza qabel ma identifikat vantaġġ selettiv. Skont l-AEB, hemm numru kbir ta’ modi kif jiġi ffinanzjat l-akkwist ta’ assi li jużaw kombinamenti differenti ta’ strumenti legali u miżuri tat-taxxa, u l-Kummissjoni għandha tqabbel dawn is-sitwazzjonijiet l-oħra kollha. Għalhekk, ikun artifiċjali li jiġi konkluż li l-STL tagħti vantaġġ selettiv lil ċerti kumpaniji, b’mod partikolari jekk il-Kummissjoni tuża l-aktar wieħed għali - mill-aspett ta’ taxxa - bħala referenza biex tiffinanzja investiment, u b’hekk tinjora l-miżuri kollha ta’ inċentivi disponibbli għall-investituri.
(58)
Konsegwentement, l-STL ma tagħtix vantaġġ selettiv. Dan jidher speċjalment mill-fatt li l-Kummissjoni tidentifika għadd ta’ benefiċjarji potenzjali li ma jikkorrispondux għal setturi ekonomiċi. L-AEB, b’referenza għall-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat għall-miżuri relatati mat-tassazzjoni diretta tal-kumpaniji (31) (minn hawn ‘il quddiem il-“Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar it-tassazzjoni tal-kumpaniji”) u d-Deċiżjoni tal-Kummissjoni dwar is-sistema (32) Groepsrentebox tal-Pajjiżi l-Baxxi, tqis li ma jistax jiġi konkluż li l-miżura hija selettiva minħabba li tibbenefika aktar lill-investituri tal-GIE li jinvestu f’bastimenti ta’ tbaħħir milli lil dawk li jinvestu f’assi oħra.
(59)
Peress li l-STL tikkonsisti biss fl-użu ta’ miżuri tat-taxxa ġenerali minn partijiet privati fil-kuntest ta’ ftehimiet privati, f’din is-sistema ma huwa involut l-ebda riżors tal-Istat.
(60)
Skont l-AEB ma hemm l-ebda effett fuq il-kompetizzjoni u l-kummerċ bejn l-Istati Membri minħabba li l-benefiċjarji ewlenin identifikati mill-Kummissjoni huma kumpaniji tat-tbaħħir, u l-miżura hija disponibbli għall-kumpaniji tat-tbaħħir kollha tal-Ewropa u ta’ partijiet oħra tad-dinja.
(61)
Fil-kummenti ta’ dawn il-partijiet terzi, l-STL tiġi deskritta bħala serje ta’ miżuri mhux relatati (approċċ individwali) u ma jagħmlux kummenti oħra dwar l-STL bħala sistema sħiħa.
4.3. KUMMENTI DWAR IL-VALUTAZZJONI TAL-MIŻURI INDIVIDWALI
4.3.1. Deprezzament aċċellerat (l-Artikolu 115(6) tat-TRLIS (33) ) - Miżura 1
(62)
Skont Spanja u xi partijiet terzi, din il-miżura tista’ tiġi applikata b’mod ġenerali għal kull tip ta’ assi u għas-setturi kollha. It-trattament differenti tat-taxxa u tal-kontabilità tat-tariffi tal-lokazzjoni ma jimplikax de facto xi selettività, kif muri mid-diversità tas-setturi li japplikaw din il-miżura. Bl-istess mod, is-sistema Spanjola tat-taxxa korporattiva tippermetti għamliet differenti ta’ deprezzament aċċellerat. L-AEB issemmi li d-deprezzament lineari ma jistax titqies bħala (l-uniku) referenza biex tiġi determinata l-eżistenza ta’ vantaġġ, peress li ġeneralment, jiġu permessi metodi oħra ta’ deprezzament. L-Artikolu 11 tat-TRLIS u l-Artikoli 1 sa 5 tar-RIS jistabbilixxu l-possibbiltà li jiġu applikati metodi digressivi, bħal dak tal-bilanċ li qed jonqos (34) jew il-metodu (35) tas-somma taċ-ċifri tas-snin (SYD), kif ukoll il-possibbiltà li assi jiġi deprezzat skont pjan speċifiku miftiehem mal-awtorità tat-taxxa (36). Bħala eżempju, l-AEB issemmi li l-metodu tal-bilanċ li qed jonqos ikun applikabbli b’rata ta’ 2.5 darbiet ogħla mir-rata applikabbli ta’ deprezzament lineari, jiġifieri 25 %.
4.3.2. Applikazzjoni diskrezzjonali tad-deprezzament antiċipat (l-Artikolu 115(11) tat-TRLIS, l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS u l-Artikolu 49 tar-RIS) - Miżura 2
(63)
Huwa argumentat li d-deprezzament antiċipat huwa biss forma ta’ deprezzament aċċellerat li tistabbilixxi li d-deprezzament jista’ jibda, taħt ċerti kundizzjonijiet, qabel id-data li fiha l-assi jiġi kkonsenjat lill-utent finali u mħaddem minnu. Kieku ma kienx possibbli li jitnaqqsu l-ammonti mħallsa waqt il-bini tal-assi, dan kien ikun jimplika, fil-fatt antiċipata tat-tassazzjoni. Kull ma jagħmel id-deprezzament antiċipat huwa li jirrestawra n-newtralità u l-korrispondenza bejn il-fluss finanzjarju u t-trattament tat-taxxa.
(64)
L-AEB tinsisti li l-possibbiltà li jiġi antiċipat il-bidu tal-perjodu tad-deprezzament hija miżura ta’ natura ġenerali prevista wkoll fl-Artikolu 11(1)(d) tat-TRLIS, u fl-Artikolu 5 tar-RIS, li jiddefinixxu r-regoli ġenerali applikabbli għad-deprezzament. Dawn id-dispożizzjonijiet jippermettu, b’mod partikolari, li l-awtorità tat-taxxa tapprova pjan speċifiku ta’ deprezzament ippreżentat u mmotivat mill-persuna taxxabbli, inkluż għal assi li qed jinbnew.
(65)
L-awtorizzazzjoni minn qabel tad-deprezzament antiċipat u l-proċedura segwita mill-awtorità tat-taxxa huma maħsuba biex jivverifikaw li l-operazzjoni hija reali u li l-kriterji oġġettivi stabbiliti fil-leġiżlazzjoni jiġu ssodisfati. B’mod partikolari, huwa meħtieġ li jiġi vverifikat minn qabel li hemm kuntratt ta’ lokazzjoni li d-data tal-bidu tiegħu hija qabel l-ordni jew il-konsenja tal-assi; meta ssir it-talba jiġi indikat li l-pagamenti biex tiġi rkuprata l-ispiża tal-assi jistgħu jitnaqqsu; li dan il-kuntratt ikun assoċjat mal-akkwist ta’ assi li jeħtieġ perjodu twil ta’ kuntrattar u kostruzzjoni f’konformità mal-kundizzjonijiet tal-użu tal-assi; li ġie ffirmat il-kuntratt ta’ bini tal-assi, u li jiġu indikati l-kundizzjonijiet kuntrattwali speċifiċi li jirregolaw l-użu tal-assi.
(66)
Minbarra l-kundizzjonijiet ġenerali stabbiliti fl-Artikolu 49 tar-RIS, l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS jimponi kundizzjoni addizzjonali meta l-applikant ikun GIE. L-awtorizzazzjoni ma tiddependix mill-implimentazzjoni ta’ miżuri oħra jew mis-sottomissjoni ta’ dokumenti oħra. Finalment, il-fatt li l-awtorità tat-taxxa qatt ma ċaħdet applikazzjoni sottomessa lilha juri n-nuqqas ta’ setgħat diskrezzjonali fil-proċedura. F’dan ir-rigward, l-AEB tqis li l-Kummissjoni għandha tinvestiga aktar serjament ir-raġunijiet għaliex ma jitwettqux operazzjonijiet ta’ finanzjament. Jekk, kif tiddikjara l-Kummissjoni fuq il-bażi ta’ informazzjoni informali, xi kumpaniji tat-tbaħħir ma setgħux jsibu bank biex jorganizzaw l-operazzjoni, dan pjuttost huwa minħabba li l-partijiet ma setgħux jilħqu ftehim dwar ċerti elementi tal-operazzjoni, bħall-prezz. L-AEB formalment tinnega li xi membru tagħha pparteċipa f’xi laqgħa jew kuntratt informali mal-awtoritajiet Spanjoli. Fil-fatt, is-sitwazzjoni mhijiex kif deskritta mid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni dwar GIE fiscaux (37) Franċiżi, fejn il-kundizzjoni li l-operazzjoni għandha tippreżenta interess ekonomiku u soċjali sinifikanti nstab li kienet vaga u tħalliet fid-diskrezzjoni tal-awtoritajiet tat-taxxa. Għall-kuntrarju, l-AEB tinnega li l-kundizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 49 tar-RIS huma vagi u soġġetti għall-interpretazzjoni.
(67)
Bħala konsegwenza ta’ dan, id-deprezzament antiċipat-bħad-deprezzament aċċellerat - huwa ġeneralment applikabbli għat-tipi kollha ta’ assi u għas-setturi kollha. Din hija miżura ta’ natura ġenerali.
(68)
Peress li huwa mod ta’ applikazzjoni tad-deprezzament aċċellerat, jekk jitqies bħala għajnuna, għandu jitqies bħala għajnuna eżistenti.
4.3.3. It-trasparenza tat-taxxa ta’ gruppi b’interess ekonomiku (l-Artikolu - 48 tat-TRLIS) - Miżura 3
(69)
Skont l-AEB it-trasparenza tal-GIE hija konsistenti mal-loġika tas-sistema tat-taxxa Spanjola. Din it-trasparenza tippermetti li diversi investituri jagħmlu investiment konġunt li l-ebda wieħed minnhom ma kien iwettaq waħdu u madankollu bis-saħħa ta’ din it-trasparenza fir-rigward tal-parti tagħha fl-investiment jiġi applikat it-trattament tat-taxxa li kien jiġi applikat kieku investew għal rashom-. Għalhekk, l-applikazzjoni tal-kundizzjoni tal-GIE m’għandha l-ebda vantaġġ. Barra minn hekk, din il-kundizzjoni ma timplikax restrizzjonijiet settorjali. Kwalunkwe kontribwent Spanjol jista’ jkun membru ta’ GIE. Għalhekk, mhijiex selettiva.
4.3.4. Is-sistema tat-TT (l-Artikoli 124 sa 128 tat-TRLIS) - Miżura 4
(70)
Peress li l-Kummissjoni ddikjarat, fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali, li awtorizzat is-sistema Spanjola tat-TT fl-2002 bħala għajnuna kompatibbli mal-Linji Gwida Marittimi (38), l-awtoritajiet Spanjoli u l-partijiet terzi jiffukaw il-kummenti tagħhom fuq l-ambitu tal-approvazzjoni tal-2002 u fuq il-kwistjonijiet speċifiċi ta’ jekk il-GIE (39) finanzjarji, li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL għandhomx jibbenefikaw mill-iskema tat-TT.
(71)
Rigward il-kwistjoni ta’ jekk il-GIE finanzjarji (39) li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL- li ma joperawx bastimenti iżda li jinvestu fihom u jikruhom bħala parti minn investimenti- finanzjarji għandhomx jibbenefikaw mis-sistema tat-TT, Spanja targumenta li tqis li l-kumpaniji li joperaw bastimenti li jinkrew u, għalhekk, huma rreġistrati fir-reġistri navali Spanjoli (bħala kumpaniji tat-tbaħħir) mid-dħul fis-seħħ tal-Artikolu 1 tad-Digriet Irjali 1027/1989 tat-28 ta’ Lulju 1989, imtenni fl-Artikolu 9 tal-Liġi 27/1992 tal-24 ta’ Novembru (40) 1992. Peress li l-Kummissjoni awtorizzat l-applikazzjoni tas-sistema tat-TT għall-kumpaniji kollha rreġistrati fir-reġistri (41) navali Spanjoli, din l-awtorizzazzjoni tinkludi l-kumpaniji li għandhom bastimenti u li jikruhom lil partijiet terzi. Għalhekk, jekk din il-miżura titqies bħala għajnuna mill-Istat, għandha titqies bħala għajnuna eżistenti.
4.3.5. L-Artikolu - 50(3) tar-RIS - Miżura 5
(72)
Spanja, PYMAR u xi banek jargumentaw li l-Artikolu 50(3) tar-RIS, fih biss miżuri ta’ implimentazzjoni maħsuba biex jipprovdu ċertezza legali. Jargumentaw li, b’mod konformi mal-prinċipji tas-sistema legali Spanjola, l-elementi sustantivi ta’ miżura tat-taxxa dejjem għandhom jiġu rregolati mil-Liġi, u li din id-dispożizzjoni- li tinsab f’Digriet Irjali- ma tintroduċi xejn ġdid, iżda biss tikkjarifika l-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 125(2) tat-TRLIS. Dan ma jmurx lil hinn mil-liġi u lanqas joħloq benefiċċji addizzjonali. Fil-fatt, in-nuqqas ta’ tassazzjoni fuq il-qligħ kapitali diġà kien parti mis-sistema awtorizzata mill-Kummissjoni u, għalhekk, jekk jikkostitwixxi għajnuna, għandu jitqies bħala għajnuna eżistenti.
(73)
Bl-istess mod, Spanja u l-benefiċjarji allegati jsostnu li huwa loġiku li jitqies li l-bastiment huwa “ġdid” peress li ħadd ma jkun użah qabel il-kerrej, u l-eżerċizzju tal-opzjoni jiġi miftiehem meta jiġi ffirmat il-kuntratt ta’ lokazzjoni (42). L-AEB tinnota li normalment, jitqies li assi jkun ġdid meta jiġi akkwistat permezz tal-opzjoni f’kuntratt ta’ lokazzjoni finanzjarju.
4.4. KUMMENTI DWAR IT-TRASFERIMENT TA’ RIŻORSI TAL-ISTAT U R-RESPONSABBILTÀ TAL-MIŻURI GĦAL DAN TAL-AĦĦAR
(74)
Skont l-ilmentaturi, tnaqqis fit-taxxa jimplika trasferiment ta’ riżorsi tal-istat f’forma ta’ telf mid-dħul mit-taxxa. L-STL/il-miżuri tat-taxxa fiskali huma attribwibbli għall-Istat minħabba li l-miżuri kollha jinstabu fil-leġiżlazzjoni Spanjola. Barra minn hekk, l-STL hija bbażata fuq awtorizzazzjoni mogħtija mill-awtoritajiet tat-taxxa. Anki jekk dawn l-awtorizzazzjonijiet huma marbuta ma’ miżuri individwali, huwa ċar, fil-prattika, li l-awtorizzazzjonijiet jingħataw għat-tranżazzjonijiet STL kollha. Dan jidher mill-fatt li t-talba ta’ deprezzament antiċipat imressqa quddiem l-Awtorità tat-taxxa tiddeskrivi b’mod dettaljat il-kostruzzjoni u d-distribuzzjoni tal-vantaġġ tat-taxxa bejn il-GIE jew l-investituri u l-kumpanija tat-tbaħħir, u tinkludi notifika mit-tarzna li tistabbilixxi l-benefiċċji soċjali u ekonomiċi previsti mill-ftehim. M’hemm l-ebda raġuni għaliex dawn id-dokumenti jiġu ppreżentati f’għamla sistematika jekk dawn ma kinux, fil-fatt, prekundizzjoni għall-approvazzjoni.
(75)
Il-kumpaniji tat-tbaħħir, min-naħa l-oħra, isostnu li t-tnaqqis mogħti mit-tarzna jew il-GIE fuq il-prezz inizjali mhuwiex attribwibbli għall-Istat, minħabba li dan huwa riżultat tar-relazzjonijiet kuntrattwali privati bejn il-GIE u l-kumpanija tat-tbaħħir li jipparteċipaw fl-operazzjoni.
4.5. KUMMENTI DWAR ID-DISTORSJONI TAL-KOMPETIZZJONI U L-EFFETTI FIL-KUMMERĊ
(76)
[…] iqis li d-daqs tal-vantaġġi (EUR 14-il miljun fl-eżempju mogħti fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali) bla dubju, jaffettwa l-pożizzjoni tas-suq tal-benefiċjarji u għalhekk, jiġġenera distorsjoni sinifikanti fi swieq b’livell għoli ta’ kompetizzjoni. L-iskema tipprovdi vantaġġ kbir lit-tarzni Spanjoli li jistgħu jippromwovu l-bastimenti tagħhom bi prezz- inqas minn dak ta’ tarzni oħra Ewropej- li jinkludi l-vantaġġ tal-STL. […] isemmi statistiċi mill-Ministeru tal-Industrija Spanjola li juru li, maż-żmien, it-tarzni Spanjoli ħadmu għal għadd dejjem akbar ta’ sidien barranin ta’ bastimenti.
(77)
Rigward l-kumpaniji tat-tbaħħir, […] iqis li x-xiri ta’ bastimenti minn tarzni Spanjoli bi prezz ħafna inqas jippermettilhom jiffrankaw miljuni ta’ Euro fuq parti sostanzjali tal-ispejjeż fissi tagħhom. Peress li dan il-vantaġġ huwa mifrux fuq il-perjodu ta’ rkupru tal-ispiża tal-bastimenti, jagħtihom vantaġġ kompetittiv fuq operaturi oħra tat-tbaħħir u, għalhekk, joħloq distorsjoni fil-kompetizzjoni għal ħafna snin.
(78)
Kif intqal diġà, is-sidien tal-bastimenti jsostnu li l-kumpaniji tal-baħar kollha jista’ jkollhom aċċess għall-kundizzjonijiet li joffru t-tarzni Spanjoli u, għaldaqstant, jistgħu jibbenefikaw mit-tnaqqis tal-prezz li jistgħu joffru dawn it-tarzni. Barra minn hekk, jargumentaw ukoll li ħallsu prezz ġust tas-suq u li ma bbenefikaw minn l-ebda benefiċċju ekonomiku. Għalhekk, huwa improbabbli li l-akkwist ta’ bastimenti minn tarzni Spanjoli jnaqqas b’mod sinifikanti l-ispejjeż tal-operat tagħhom jew isaħħaħ il-pożizzjoni tagħhom fit-tul, kif tiddikjara l-Kummissjoni fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali.
4.6. KUMMENTI DWAR L-IDENTIFIKAZZJONI TAL-BENEFIĊJARJI TAL-GĦAJNUNA
(79)
Skont l-AEB, il-GIE ma jistgħux jibbenefikaw mill-għajnuna. Fil-fatt, minħabba t-trasparenza tat-taxxa tagħhom, huma l-investituri li jkollhom iħallsu t-taxxi li jirriżultaw mill-attivitajiet kummerċjali tal-GIE. Għalhekk, il-GIE ma jistgħu jibbenefikaw minn ebda benefiċċju ekonomiku miksub minn tnaqqis ta’ taxxi. Minbarra dan, il-kontribwenti Spanjoli kollha jistgħu jkunu investituri -membri- ta’ GIE.
(80)
Madankollu, diversi kumpaniji tat-tbaħħir iqisu li l-GIE huma l-uniċi benefiċjarji possibbli tal-għajnuna. Is-sidien tal-bastimenti ma jistgħux ikunu l-benefiċjarji tal-għajnuna minħabba li mhumiex kontribwenti Spanjoli. Jallegaw ukoll li l-Kummissjoni inġustament assumiet - mingħajr ma tat ebda spjegazzjoni - li l-benefiċċji tat-taxxa jiġu ttrasferiti mill-GIE lill-kumpanija tat-tbaħħir permezz ta’ tnaqqis fuq il-prezz. Fil-fatt, il-prezz huwa stabbilit bħala riżultat ta’ deċiżjoni kummerċjali li tittieħed mis-sid privat ta’ assi.
(81)
Is-sidien tal-bastimenti jargumentaw li kumpaniji tat-tbaħħir mid-dinja kollha ġeneralment jakkwistaw bastimenti minn tarzni ta’ pajjiżi differenti, inkluż minn tarzni Spanjoli, jekk jixtiequ. Għalhekk, il-kumpaniji tat-tbaħħir kollha jistgħu jibbenefikaw mit-tnaqqis possibbli fuq il-prezz li joffru t-tarzni Spanjoli.
(82)
Diversi sidien ta’ bastimenti jargumentaw li, jekk l-STL tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, huma mhumiex il-benefiċjarji tagħha. Jagħtu żewġ raġunijiet: l-ewwel nett, il-mod kif tiffunzjona l-istruttura tal-STL juri li hemm koordinazzjoni bejn il-GIE u t-tarzna, li tikkostitwixxi fokus uniku ta’ interess u jistabbilixxi l-prezz tal-bejgħ; u t-tieni, l-kumpaniji li joperaw laneċ tal-irmonk u dgħajjes tas-salvataġġ jippreżentaw eżempji ta’ offerti li waslu minn tarzni barra minn Spanja għall-kostruzzjoni ta’ laneċ tal-irmonk simili. Dawn l-offerti huma fformulati fl-istess firxa ta’ prezzijiet jew saħansitra jkollhom prezzijiet iktar baxxi minn dawk tat-tarzni Spanjoli finalment magħżula. Jargumentaw li, għalhekk, ikunu ħallsu prezz ġust tas-suq u ma bbenefikaw minn l-ebda benefiċċju ekonomiku fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Jekk l-STL toffri benefiċċju ekonomiku, il-benefiċjarji jkunu t-tarzni parteċipanti fl-operazzjoni STL u mhux l-kumpaniji tat-tbaħħir.
(83)
Holland Shipbuilding tqis li l-benefiċjarji tal-għajnuna huma l-GIE u l-investituri tagħhom, kif ukoll l-kumpaniji tat-tbaħħir, iżda wkoll it-tarzni Spanjoli minħabba li hemm differenza sostanzjali bejn il-prezz li tħallas l-kumpanija u l-prezz li tirċievi t-tarzna, li huwa ogħla mill-prezz tas-suq. Skont assoċjazzjoni nazzjonali ta’ bennejja tal-vapuri, is-sistema kienet maħsuba biex jibbenefikaw minnha t-tarzni. Ikun żbaljat li jitqies li l-STL jibbenefikaw minnha l-kumpaniji tat-tbaħħir. It-tnaqqis fil-prezz tal-kostruzzjoni ma jimplikax neċessarjament benefiċċju għax-xerrej tal-bastiment. Barra minn hekk, it-tarzni Spanjoli jistgħu joffru dan il-benefiċċju biss lix-xerrejja li jużaw l-STL. L-STL tikkostitwixxi għajnuna illegali għall-kostruzzjoni navali li tikkawża ħsara lill-bennejja navali nazzjonali li jikkompetu direttament mal-Ispanjoli.
(84)
PYMAR tqis li l-Kummissjoni ma spjegatx biżżejjed fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali tagħha għaliex tidentifika lit-tarzni bħala benefiċjarji possibbli tal-għajnuna mill-Istat. Tinnota wkoll li, fid-deċiżjonijiet tal-każi GIE Fiscaux, Brittany Ferries, Air Caraïbes jew Le Levant (43) dwar skemi tat-taxxa simili, il-Kummissjoni ma identifikatx il-produttur tal-assi bħala benefiċjarju tal-għajnuna mill-Istat.
4.7. KUMMENTI DWAR IN-NATURA TAL-GĦAJNUNA EŻISTENTI JEW L-GĦAJNUNA ILLEGALI
(85)
Kif imsemmi fit-Taqsima 4.3 above, Spanja u xi partijiet terzi jqisu li jeżistu żewġ miżuri biss: l-ewwel nett, id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 115 tat-TRLIS dwar it-tnaqqis tal-ispiża ta’ assi mixtrija permezz ta’ kuntratt ta’ lokazzjoni finanzjarja. Spanja adottat dawn id-dispożizzjonijiet qabel s-sħubija tagħha fl-UE. Konsegwentement, jekk din il-miżura tikkostitwixxi għajnuna, hija għajnuna eżistenti kif imsemmi fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali tal-Kummissjoni, u l-Artikolu 115(11) tat-TRLIS, li jippermetti lill-amministrazzjoni tistabbilixxi l-bidu tad-deprezzament, huwa biss mod ta’ implimentazzjoni tal-Artikolu 115. It-tieni, is-sistema tat-TT stabbilita fl-Artikoli 124 sa 128 tat-TRLIS li ġiet approvata mill-Kummissjoni fl-2002 u, għalhekk, hija wkoll għajnuna diġà eżistenti. Id-dispożizzjonijiet ta’ implimentazzjoni- b’mod partikolari, l-Artikolu - 50(3) tar-RIS ma jimmodifikawx ir-regoli fil-leġiżlazzjoni u, għalhekk, huma koperti mill-awtorizzazzjoni tal-Kummissjoni.
4.8. KUMMENTI DWAR IL-KOMPATIBILITÀ TAL-GĦAJNUNA
(86)
L-awtoritajiet Spanjoli u l-benefiċjarji allegati jargumentaw li l-għajnuna hija kompatibbli abbażi tas-sistema tat-TT approvata fl-2002, minħabba li tkopri “kumpaniji tat-tbaħħir reġistrati fir-reġistri tal-kumpaniji tat-tbaħħir skont il-liġi Spanjola (44), li l-attività tagħhom tinkludi l-operat ta’ bastimenti tagħhom jew lokati”. Peress li l-Artikolu 50(3) tar-RIS sempliċiment jimplimenta s-sistema tat-TT, dan huwa wkoll kopert mid-Deċiżjoni tal-2002.
(87)
Il-partijiet terzi jargumentaw ukoll li l-għajnuna hija kompatibbli mal-Linji Gwida Marittimi, li jinkludu wkoll l-operat ta’ bastimenti li huma proprjetà jew lokati u li din l-għajnuna tibqa’ fil-limiti imposti minn dawn il-Linji Gwida.
(88)
L-Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España (Assoċjazzjoni tal-Inġiniera Navali u Oċeaniċi ta’ Spanjoli) tqis li l-kompatibilità ta’ kwalunkwe għajnuna għandha tiġi analizzata fil-kuntest tal-kompetizzjoni globali, aktar milli tiffoka fuq is-suq intern, peress li t-tarzni ta’ pajjiżi mhux tal-UE jirċievu għajnuna li mhijiex suġġetta għal regoli ta’ kompetizzjoni bħalma jsir fl-UE.
(89)
Madankollu, […] tqis li skont il-Linji Gwida Marittimi l-iskema bl-ebda mod ma tista’ titqies bħala għajnuna kompatibbli, lanqas- kif jingħad fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali-. Fil-fatt tqis, l-ewwel nett, li Spanja mhux se tkun tista’ turi li l-bastimenti kollha mibnija kienu eliġibbli biex jibbenefikaw minn dawn il-Linji Gwida u, t-tieni, li l-għajnuna tista’ biss tnaqqas għal żero l-ammont tat-taxxa dovuta mill-benefiċjarju fil-pajjiż li jadotta l-iskema. Konsegwentement, sidien mhux Spanjoli ta’ bastimenti ma jibbenefikwax mill-iskema u huwa probabbli li t-taxxa mħallsa mis-sidien Spanjoli ta’ bastimenti tkun limitata, peress li jibbenefikaw mis-sistema tat-TT u minn tnaqqis tal-imposti soċjali.
4.9. KUMMENTI DWAR L-IRKUPRU
(90)
Kemm l-awtoritajiet Spanjoli kif ukoll il-benefiċjarji potenzjali jsostnu li huwa meħtieġ li jiġi eskluż l-irkupru minħabba li jikser il-prinċipji fundamentali tal-Liġi tal-UE (45) bħat-trattament ugwali, il-protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi jew iċ-ċertezza legali.
4.9.1. Trattament ugwali
(91)
PYMAR jargumenta li f’żewġ każijiet oħra (Brittany Ferries (46), and GIE Fiscaux) ġew investigati miżuri fiskali simili u ma ġiex ordnat l-irkupru. Jekk il-Kummissjoni tikkonkludi li hemm għajnuna, din għandha titqies kompatibbli sal-limitu definit fil-Kapitolu 11 tal-Linji Gwida Marittimi, u għall-ammont li jaqbeż dan il-limitu, il-protezzjoni taċ-ċertezza legali għandha timpedixxi, bħal fil-każ Franċiż, li l-Kummissjoni teħtieġ l-irkupru. […] jargumenta li, peress li l-ebda għajnuna ma ġiet irkuprata mill-operaturi Franċiżi, jekk tiġi rkuprata l-għajnuna mill-Ispanjoli f’każ simili ħafna, dawn tal-aħħar jitqiegħdu f’pożizzjoni ta’ żvantaġġ kompetittiv u jinkiser il-prinċipju tat-trattament ugwali.
(92)
Spanja u l-PYMAR jinvokaw diversi deċiżjonijiet li fihom il-Kummissjoni diġà ma talbitx l-irkupru minħabba dikjarazzjonijiet pubbliċi tal-Kummissjoni jew ta’ wieħed mill-membri tagħha. Jissemmew id-deċiżjonijiet relatati maċ-ċentri ta’ koordinazzjoni Belġjani, mal-kumpaniji azzjonarji 1929 tal-Lussemburgu u ma’ ċentri oħra ta’ koordinazzjoni u attivitajiet intragrupp ta’ kumpaniji multinazzjonali (47), l-Avvjament Spanjol (48), każ ta’ għajnuna Taljana lil ditti kbar f’diffikultà (49), kif ukoll żewġ każijiet fis-settur tas-sajd (50) (il-gżejjer Shetland u Orkney).
4.9.2. Aspettattivi leġittimi/ċertezza legali
(93)
Skont Spanja (51) u xi partijiet terzi li pparteċipaw f’operazzjonijiet STL, l-elementi li ġejjin wasslu lill-partijiet terzi f’dawn l-operazzjonijiet biex jaħsbu li l-miżuri tat-taxxa użati fihom ma kinux jikostitwixxu għajnuna mill-istat:
(1)
id-dikjarazzjoni tal-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tal-2001 dwar Brittany Ferries (52) fis-sens li skema simili għall-STL- -il-GIE Fiscaux - Franċiż kien jikkostitwixxi miżura ta’ natura ġenerali.
(2)
Il-pubblikazzjoni tal-abbozz ta’ miżuri (deprezzament antiċipat u sistema tat-TT) fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Parlament Spanjol tal-10 (53) ta’ Ottubru 2001;
(3)
Ittra mill-Kummissjoni fl-2001 fejn titlob informazzjoni lil Spanja fil-kuntest ta’ investigazzjoni dwar diversi miżuri allegati ta’ għajnuna, inkluża sistema ta’ lokazzjoni tat-taxxa, favur il-kostruzzjoni tal-bastimenti.
(4)
Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2004 (54) fejn tiċħad l-għoti ta’ għajnuna lil tarzni Olandiżi biex jikkumpensal-għajnuna allegatament offruta lit-tarzni Spanjoli li kienu qed jikkompetu għall-istess kuntratti ta’ kostruzzjoni ta’ bastimenti.
(5)
Id-Deċiżjoni tal-2006 fil-każ GIE Fiscaux (55) Franċiż;
(6)
Ittra mill-Kummissarju Kroes fl-2009 (56)- li bħalissa huwa responsabbli għall-kompetizzjoni lill-Ministru Norveġiż tal-Kummerċ u l-Industrija bi tweġiba għal ilment li l-iskema tat-taxxa tal-lokazzjoni Spanjola tiffavorixxi lit-tarzni Spanjoli;
(7)
Iż-żmien bejn il-pubblikazzjoni tal-abbozz ta’ miżuri fl-2001, il-bidu tal-iskema fl-2002 jew l-ewwel ilmenti riċevuti mill-Kummissjoni fl-2006, u l-ftuħ tal-proċedura f’Ġunju 2011. Perjodu tant twil aktarx li sussegwentement jikkorrobora l-konvinżjoni li ma kienx hemm biżżejjed elementi biex tinfetaħ proċedura.
(8)
Operatur ekonomiku diliġenti ma setax jipprevedi l-eżistenza possibbli ta’ għajnuna mill-Istat fil-kombinament ta’ skemi differenti li jew kellhom tradizzjoni twila- fit-tassazzjoni nazzjonali (deprezzament aċċellerat ta’ assi lokati, l-istatus tal-GIE) jew li kienu diġà approvati mill-Kummissjoni (is-sistema tat-TT).
(9)
id-dikjarazzjonijiet dwar in-nuqqas ta’ għajnuna fil-miżuri dwar il-metodi ta’ deprezzament fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar it-tassazzjoni kummerċjali (57).
4.9.2.1. Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2001 fil-każ Brittany Ferries (BAI)
(94)
Fil-premessa 193 ta’ dik id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni tgħid: “… fir-rigward tal-gruppi b’interess ekonomiku u l-vantaġġi tat-taxxa li jistgħu jirriżultaw minnhom, il-Kummissjoni tqis li jikkostitwixxu miżura ġenerali, minħabba li huma komuni fi Franza, jistgħu jiġu ffurmati fis-setturi kollha tal-attività ekonomika u huma rregolati mil-liġi komuni”.
(95)
Id-Deċiżjoni ġiet ippubbliata f’Il-Ġurnal Uffiċjali fl-15 ta’ Jannar 2002. Fid-Deċiżjoni tal-2006 dwar il-GIE Fiscaux Franċiżi, il-Kummissjoni kkunsidrat li: “Jekk huwa veru li l-iskema inkwistjoni f’dan il-każ kienet dik fis-seħħ qabel l-1998, għandu jiġi osservat, madankollu, li dan il-fatt ma kienx ċar fir-raġunijiet tad-Deċiżjoni, u li din iċ-ċirkostanza setgħet ikkontribwixxiet biex tiżgwida lill-benefiċjarji tal-iskema konċernata”.
(96)
Spanja (58) u xi partijiet terzi argumentaw li din id-dikjarazzjoni jew ħolqot sitwazzjoni ta’ inċertezza legali rigward il-legalità tal-STL- -li hija simili ħafna fl-istruttura u l-effetti tagħha- jew tat lok għall-aspettattivi leġittimi li l-STL ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
4.9.2.2. Il-pubblikazzjoni tal-abbozz ta’ miżuri fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Parlament Spanjol
(97)
Skont il-PYMAR, il-Kummissjoni saret taf bl-eżistenza tal-STL meta l-miżuri li jiffurmawha (l-applikazzjoni diskrezzjonali tad-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati u s-sistema tat-TT) ġew ippubblikati bħala parti mill-istess abbozz ta’ liġi fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Parlament Spanjol fl-10 ta’ Ottubru 2001. Bħala riżultat ta’ dan, it-tarzni bdew jinkludu l-benefiċċji ta’ dawn il-miżuri fl-offerti tagħhom għal proġetti ġodda ta’ kostruzzjoni navali, mingħajr ma stennew li l-miżuri jidħlu fis-seħħ sabiex imexxu ‘l quddiem in-negozjati u l-implimentazzjoni tal-ewwel strutturi STL.
4.9.2.3. It-talba tal-2001 għal informazzjoni dwar l-iskema Spanjola tat-taxxa tal-lokazzjoni
(98)
Il-PYMAR tirreferi għal ittra mibgħuta mis-servizzi tal-Kummissjoni fl-21 ta’ Diċembru 2001 wara lment dwar diversi miżuri mill-Istat li allegatament naqqsu l-prezz tal-bastimenti mixtrija minn tarzni Spanjoli. F’dik l-ittra, l-Kummissjoni titlob informazzjoni dwar is-sistema ta’ taxxa tal-lokazzjoni:
“Inġibdet l-attenzjoni tal-Kummissjoni li jidher li jeżistu għadd ta’ miżuri li jnaqqsu l-ispiża tax-xiri ta’ bastimenti mit-trazni Spanjoli. B’mod partikolari l-Kummissjoni ġiet ipprovduta informazzjoni li jeżistu l-miżuri li ġejjin:
…
3.
Sistema tat-taxxa tal-lokazzjoni, li biha bastimenti mibnija fi Spanja jistgħu jintużaw biex jitnaqqsu t-taxxi permezz tal-użu ta’ veikoli bi skop speċjali. Il-qligħ minn din il-kombinazzjoni jidher li jiġi ttrasferiti lil sid il-bastiment permezz ta’ prezz aktar baxx jew permezz ta’ tnaqqis fl-ispejjeż tal-lokazzjoni. Tista’ Spanja jekk jogħġobha tipprovdi l-informazzjoni rilevanti kollha li tippermetti l-evalwazzjoni ta’ din il-kwistjoni”.
(99)
Skont il-PYMAR, din l-ittra tindika li l-Kummissjoni kellha informazzjoni u għarfien dwar l-eżistenza tas-sistema tat-taxxa tal-lokazzjoni, u li kienet diġà investigat din il-kwistjoni fl-2001 mingħajr ma adottat l-ebda miżura, ħaġa li ħolqot aspettattivi leġittimi li l-miżura Spanjola ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna.
4.9.2.4. Id-Deċiżjoni tal-2004 dwar in-notifika tal-Pajjiżi l-Baxxi
(100)
Fid-9 ta’ Settembru 2002, l-awtoritajiet tal-Pajjiżi l-Baxxi nnotifikaw “għajnuna ta’ kumpens” li kellhom il-ħsieb jagħtu lit-tarzni tal-Pajjiżi l-Baxxi sabiex jikkumpensaw l-għajnuna allegatament mogħtija minn Spanja (59). Fl-aħħar (60), (61) (62) tal-investigazzjoni formali, il-Kummissjoni kkonkludiet fid-Deċiżjoni finali tagħha li “l-awtoritajiet Spanjoli ċaħdu b’mod ċar l-eżistenza tal-għajnuna inkwistjoni” u li ma kellhiex “evidenza suffiċjenti tal-eżistenza ta’ għajnuna illegali Spanjola”, u ddikjarat l-għajnuna nnotifikata bħala mhux kompatibbli mas-suq intern.
(101)
Skont il-PYMAR, minħabba li l-STL daħlet fis-seħħ fl-2002, qabel ma l-Pajjiżi l-Baxxi nnotifikaw l-għajnuna, id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2004 kienet toħloq l-aspettattiva leġittima li l-STL ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna.
4.9.2.5. Id-Deċiżjoni tal-2006 fil-każ tal-GIE Fiscaux Franċiżi
(102)
Skont il-PYMAR, is-sistema tal-GIE Fiscaux Franċiżi hija simili ħafna għall-STL. Minħabba dan, id-Deċiżjoni tal-2006 fil-każ Franċiż iġġenerat aspettattiva leġittima fl-operaturi fejn: (1) l-STL tkun meqjusa kompatibbli mas-suq intern fil-limiti tal-Kapitolu 11 tal-Linji Gwida Marittimi, u (2) ma jkunx meħtieġ l-irkupru tal-għajnuna mill-Istat li taqbeż il-limiti tal-Kapitolu 11 tal-Linji Gwida, minħabba x-xebh bejn il-proċeduri taż-żewġ każijiet.
(103)
Min-naħa l-oħra, il-PYMAR tinvoka diversi deċiżjonijiet tal-Kummissjoni fejn ix-xebh bejn miżura u miżura approvata preċidentament mill-Kummissjoni kien fattur li jiġġustifika l-aspettattiva leġittima tal-operaturi. B’mod partikolari, il-PYMAR fakkar li ma kienx ordnat l-irkupru f’każijiet (63) bħal dawk tal-Introjtu Barrani (l-Irlanda), l-Attivitajiet Internazzjonali ta’ Finanzjament (il-Pajjiżi l-Baxxi), iċ-Ċentri ta’ Koordinazzjoni u l-Kumpaniji Finanzjarji (il-Lussemburgu), iċ-Ċentri ta’ Koordinazzjoni fi Vizcaya (Spanja), iċ-Ċentri ta’ Kontroll u Koordinazzjoni (il-Ġermanja), l-Uffiċċji Prinċipali u t-Teżori u ċ-Ċentri tal-Loġistika Ċentrali tal-Kumpaniji (Franza), is-Sentenza tat-Taxxa għall-Kumpaniji tal-Bejgħ Barrani Amerikani (il-Belġju) u l-Kumpaniji tal-Kwalifikar ta’ Ġibiltà (ir-Renju Unit), minħabba li dawn l-iskemi kienu simili ħafna għall-iskemi taċ-Ċentri ta’ Koordinazzjoni Belġjani li preċedentament kienu approvati mill-Kummissjoni.
4.9.2.6. L-ittra tal-2009 mibgħuta mill-Kummissarju Kroes
(104)
Bi tweġiba għal ittra mingħand l-awtoritajiet Norveġiżi li tilmenta dwar allegat diskriminazzjoni kontra t-tarzni Norveġiżi fir-rigward tas-sistema Spanjola tat-taxxa tal-lokazzjoni, il-Kummissarju Kroes wieġeb li d-DĠ Kompetizzjoni: “[kien] diġà investiga l-kwistjoni” u li fuq talba tagħha, Spanja ħarġet dikjarazzjoni pubblika fil-forma ta’ tweġiba tal-amministrazzjoni tat-taxxa għal mistoqsija minn kontribwent (64)- deċiżjoni tat-taxxa- li tikkonferma li l-miżura ma kinitx ristretta għal tarzni Spanjoli u tista’ wkoll tintuża għall-akkwist ta’ bastimenti mibnija fi Stati Membri oħra. L-ittra konkludiet, li fid-dawl ta’ din il-kjarifika, ma kienet ikkunsidrata meħtieġa l-ebda azzjoni ulterjuri.
(105)
Skont il-PYMAR, fit-2 ta’ April 2009, sid Norveġiż ta’ bastiment qasam il-kontenut tal-ittra tal-Kummissarju Kroes ma’ tarzna Spanjola li kien involut f’operazzjonijiet STL magħha. Il-PYMAR ippreżentat ukoll ittra tat-13 ta’ Settembru 2012 mingħand Gerencia del Sector de la Construcción Naval (65) (GSN) li tattesta li fl-2009 diġà kienet taf bil-kontenut tal-ittra tal-Kummissarju Kroes u kkomunikat dan lill-entitajiet li kienu qed jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL u lill-PYMAR waqt il-laqgħat regolari tagħhom.
4.9.2.7. Iż-żmien li għadda bejn l-ilment u l-ftuħ tal-proċedura
(106)
Skont il-PYMAR, għaddew disa’ snin minn meta l-Kummissjoni saret taf bl-iskema f’Diċembru 2001/il-bidu tal-iskema fl-2002 (ħames snin mill-ewwel ilmenti rċevuti mill-Kummissjoni fl-2006) u l-ftuħ tal-proċedura f’Ġunju 2011. Dan iż-żmien li għadda mingħajr ma l-Kummissjoni ħadet azzjoni wassal għall-konferma tat-twemmin li ma kienx hemm biżżejjed elementi sabiex tinfetaħ proċedura.
4.9.2.8. Operatur ekonomiku diliġenti ma setax jipprevedi l-eżistenza possibbli ta’ għajnuna mill-Istat fil-kombinament ta’ miżuri differenti
(107)
Skont il-PYMAR u partijiet terzi oħra, din hija l-ewwel darba li l-Kummissjoni tqis li l-applikazzjoni konġunta ta’ diversi miżuri tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, u operaturi li normalment jaġixxu b’kawtela ma setgħux jipprevdu dan.
4.9.2.9. Id-dikjarazzjonijiet dwar il-metodi ta’ deprezzament fl-Avviż tal-Kummissjoni dwar it-tassazzjoni kummerċjali
(108)
Il-PYMAR issostni li, skont l-Artikolu 13 tal-Avviż tal-Kummissjoni dwar it-tassazzjoni kummerċjali, miżuri ta’ natura purament teknika, bħar-regoli ta’ deprezzament ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat. Konsegwentement, l-operaturi kkunsidraw b’mod leġittimu li l-miżuri ta’ deprezzament antiċipat ma kinux jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat.
4.9.3. Konsegwenzi tal-irkupru
(109)
Minn meta l-Kummissjoni saret taf bl-eżistenza tal-STL, l-azzjonijiet tagħha kif ukoll iż-żmien li għadda, ħolqu aspettattivi leġittimi li ma kienx hemm għajnuna u għalhekk, l-għajnuna mogħtija għall-operazzjonijiet li saru qabel ma kinitx se tiġi rkuprata. Għalhekk, il-Kummissjoni ma għandhiex tordna l-irkupru tal-għajnuna li tikkorrispondi għall-operazzjonijiet kollha.
(110)
B’mod simili, l-ittra mibgħuta mill-Kummissarju Kroes fl-2009 tikkonferma li l-iskema kienet ġiet analizzata mill-Kummissjoni. Il-partijiet kollha involuti f’operazzjonijiet ta’ lokazzjoni tat-taxxa (kumpaniji tat-tbaħħir, GIE, banek, intermedjarji, eċċ.) jista’ jkollhom aspettattivi leġittimi li l-Kummissjoni kienet tiskopri kwalunkwe għajnuna fis-sistema u li peress li ma kinux ippjanati investigazzjonijiet ġodda, ma kienet teżisti l-ebda għajnuna.
(111)
Il-PYMAR tirreferi wkoll għal deċiżjonijiet fejn il-Kummissjoni tirrikonoxxi li l-azzjonijiet tal-istituzzjonijiet tal-UE (il-Qorti tal-Ġustizzja, il-Kummissjoni, eċċ.) setgħu ġġeneraw aspettattivi leġittimi li għajnuna mogħtija fil-passat ma tiġix irkuprata, u dan jimpedixxi lill-Kummissjoni milli tordna rkupru, inkluż meta l-għajnuna tkun ngħatat qabel l-azzjoni li tkun ħolqot l-aspettattivi leġittimi. Jirreferu għal deċiżjonijiet fil-każ tal-avvjament Spanjol, il-każ taċ-ċentri ta’ koordinazzjoni Belġjani, każ ta’ ribass tat-taxxa fuq l-enerġija Awtrijak u każ Taljan ta’ għajnuna lil ditti kbar f’diffikultà (66).
4.9.4. Klawżoli kuntrattwali
(112)
L-awtoritajiet Spanjoli u l-PYMAR isemmu li l-għajnuniet li l-Kummissjoni identifikat favur l-kumpaniji tat-tbaħħir jew il-GIE u l-investituri jaffettwaw, fi kwalunkwe każ, lit-tarzni, li jirċievu talbiet għar-rimborż tal-GIE jew l-investituri jew l-kumpaniji investituri tagħhom taħt ir-relazzjonijiet kuntrattwali bejn il-parteċipanti differenti fl-operazzjonijiet STL. Fil-fatt, skont il-PYMAR, xi klawżoli tal-kuntratti jeħtieġu li t-tarzni jikkumpensaw lill-investituri u lill-kumpaniji tat-tbaħħir, b’mod partikolari, jekk il-liġi tinbidel - inkluża dik tat-taxxa - li taffettwa l-operazzjoni.
5. VALUTAZZJONI
5.1. PROĊEDURA
(113)
Il-Kummissjoni tqis li l-proċedura segwita ma kisritx id-drittijiet ta’ difiża ta’ Spanja u lanqas id-dritt tas-smigħ tal-ebda parti terza. Min-naħa l-oħra, id-deċiżjoni li tinfetaħ proċedura formali hija l-ewwel pass li l-Kummissjoni trid tieħu skont ir-Regolament (KE) Nru 659/1999 tal-Kunsill, tat-22 ta’ Marzu 1999, li jistabbilixxi d-dispożizzjonijiet ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat KE (67) (minn hawn ‘il quddiem ir-“Regolament (KE) Nru 659/1999”) jekk, wara investigazzjoni preliminari, ikollha dubji dwar il-kompatibilità ta’ miżura ta’ għajnuna mill-Istat mas-suq intern (l-Artikolu 13 u l-Artikolu 4(4) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999). L-għan tad-deċiżjoni tal-ftuħ huwa preċiżament li tiġbor fil-qosor il-fatti u l-liġi, tagħmel evalwazzjoni preliminari tan-natura tal-għajnuna tal-miżura, li jiġu stabbiliti d-dubji dwar il-kompatibilità tagħha mas-suq intern u li titlob lill-Istat Membru kkonċernat u lil partijiet interessati oħra sabiex jippreżentaw il-kummenti tagħhom (l-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999).
(114)
Min-naħa l-oħra, il-Kummissjoni ma fetħitx il-proċedura ta’ investigazzjoni formali fir-rigward tal-deprezzament aċċellerat ta’ assi lokati (l-Artikolu 115(6) tat-TRLIS) peress li ddikjarat li, jekk din il-miżura tikkostitwixxi għajnuna, tista’ titqies xorta waħda bħala għajnuna eżistenti. Ma ħolqitx dubji dwar is-sistema tat-TT, għallinqas, safejn din ġiet innotifikata u awtorizzata mill-Kummissjoni (l-Artikoli 124 sa 128 tat-TRLIS), għax din il-miżura kienet ukoll meqjusa bħala għajnuna eżistenti. Dawn iż-żewġ miżuri huma elenkati u deskritti fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 final biss għax huma elementi importanti tal-STL u huma relatati mal-miżuri li huma l-għan tal-investigazzjoni formali (l-Artikolu 115(11), u l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u l-Artikolu 49 u l-Artikolu 50(3) tar-RIS, u l-applikazzjoni tas-sistema tat-TT fuq attivitajiet differenti tat-trasport).
(115)
Il-Kummissjoni tqis li l-Artikolu 115(11), u l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u l-Artikolu 49 u l-Artikolu 50(3) tar-RIS, kif ukoll l-applikazzjoni tas-sistema ta’ tassazzjoni għal kull tunnellaġġ għal attivitajiet differenti tat-trasport jistgħu jiġu separati mill-miżuri l-oħra msemmija fil-Premessa preċedenti (jiġifieri l-Artikolu 115(6) tat-TRLIS u l-Artikoli 124 sa 128 tat-TRLIS) u ma jikkostitwixxux għajnuna eżistenti skont l-Artikolu 1(b) tar-Regolament (KE) Nru 659/99, peress li dawn il-miżuri ġew introdotti fl-2002 u l-2003, wara l-adeżjoni ta’ Spanja fl-UE u ġew implimentati mingħajr awtorizzazzjoni minn qabel tal-Kummissjoni. Konsegwentement, fir-rigward ta’ dawn il-miżuri, il-Kummissjoni ġustament segwiet il-proċedura applikabbli għall-għajnuniet illegali (l-Artikolu 1(f), l-Artikolu 13, u l-Artikolu 4(4) tar-Regolament (KE) Nru 659/99).
5.2. EŻAMI TAL-STL BĦALA SISTEMA/VALUTAZZJONI TAL-MIŻURI DIFFERENTI
(116)
Il-fatt li l-STL hija magħmulaa minn diversi miżuri li mhumiex miġbura kollha fil-leġiżlazzjoni tat-taxxa Spanjola mhuwiex biżżejjed biex jiġi evitat li l-Kummissjoni tiddeskriviha bħala sistema u li tqisha bħala tali. Fil-fatt, kif spjegat fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali, il-Kummissjoni tqis li l-miżuri tat-taxxa differenti użati fit-tranżazzjonijiet tal-STL huma interrelatati de jure jew de facto. De jure, l-applikazzjoni diskrezzjonali tal-deprezzament antiċipat tal-assi lokati (l-Artikolu 115(11) tat-TRLIS) tikkorrispondi għal applikazzjoni bil-quddiem tal-deprezzament aċċellerat ta’ assi lokati (l-Artikolu 115(6) tat-TRLIS). Bl-istess mod, l-Artikolu 50(3) tar-RIS jistabbilixxi eċċezzjoni għal proċedura speċjali applikabbli fil-kuntest tas-sistema tat-TT. De jure, l-Artikolu 50(3) tar-RIS jirreferi biss għall-bastimenti eliġibbli għas-sistema tat-TT u l-kuntratti ta’ lokazzjoni awtorizzati mill-awtorità tat-taxxa. De facto, il-kuntratti ta’ lokazzjoni kienu jitqiesu awtorizzati biss mill-awtorità tat-taxxa fil-kuntest tal-awtorizzazzjonijiet mogħtija għall-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati. De jure, id-deprezzament antiċipat jista’ jitqies għal varjetà wiesgħa ta’ assi li setgħu jinkisbu permezz ta’ kuntratt ta’ lokazzjoni finanzjarju. Madankollu, il-kundizzjonijiet għad-deprezzament antiċipat kienu suġġetti għal interpretazzjoni u kienu jitqiesu sodisfatti de facto -biss fir-rigward ta’ bastimenti eliġibbli għas-sistema tat-TT-, li kienu l-uniċi li ngħataw awtorizzazzjonijiet.
(117)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tindika li tnejn mit-tliet miżuri ewlenin li jiffurmaw l-STL (l-applikazzjoni diskrezzjonali tal-deprezzament antiċipat u r-regoli dwar l-eliġibbiltà tas-sistema tat-TT) daħlu fis-seħħ fl-istess data (l-1 ta’ Jannar 2002) taħt l-istess liġi.
(118)
Il-Kummissjoni tindika wkoll li malli jiġu invokati l-aspettattivi leġittimi u t-trattament ugwali, l-istess partijiet terzi li jikkontestaw l-approċċ ġenerali tal-Kummissjoni jippreżentaw l-STL bħala sistema simili ħafna għal dik tal-GIE fiscaux Franċiżi. Il-fatt li l-karatteristiċi kollha tal-miżura Franċiża kienu inklużi f’dispożizzjoni legali waħda jimplika neċessarjament evalwazzjoni globali. F’dan ir-rigward, il-fatt li l-elementi differenti tal-STL huma mifruxa f’dispożizzjonijiet differenti legali, li de facto huma interrelatati, ma jimplikax - fih innifsu - l-applikazzjoni ta’ approċċ differenti.
(119)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tqis li huwa meħtieġ li l-Lokazzjoni tat-Taxxa Spanjola tiġi deskrita bħala sistema ta’ miżuri tat-taxxa relatati u li tivvaluta l-impatti tagħha fil-kuntest reċiproku tagħha, filwaqt li tqis, b’mod partikolari, ir-relazzjonijiet de facto introdotti jew approvati mill-Istat-.
(120)
Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni ma tibbażax biss fuq approċċ kumplessiv. Flimkien ma’ approċċ kumplessiv, il-Kummissjoni analizzat ukoll il-miżuri differenti li jiffurmaw l-STL. Fil-fatt, il-Kummissjoni tqis li ż-żewġ approċċi huma kumplimentari u jwasslu għal konklużjonijiet konsistenti. L-evalwazzjoni individwali hija meħtieġa, b’mod partikolari biex tiddetermina liema parti mill-vantaġġi ekonomiċi ġġenerati mill-STL hija r-riżultat ta’ miżuri ġenerali jew ta’ miżuri selettivi. Il-valutazzjoni individwali tippermetti lill-Kummissjoni tiddetermina wkoll, jekk ikun meħtieġ, liema parti mill-għajnuna hija kompatibbli mas-suq intern u liema parti għandha tiġi rkuprata.
(121)
Dan l-approċċ doppju, li diġà ġie segwit fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali, jippermetti lill-Kummissjoni tidefinixxi sistema ta’ referenza għal kull waħda mill-miżuri individwali u għall-STL bħala ħaġa sħiħa bl-għan li jiġu identifikati l-vantaġġi selettivi li jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat. F’kull operazzjoni STL, l-analiżi kontrofattwali li biha se tiġi vvalutat l-eżistenza ta’ għajnuna hija operazzjoni fiha nnifisha, bl-istess dispożizzjonijiet kuntrattwali iżda mwettqa mingħajr il-miżuri meqjusa bħala għajnuna mill-Istat. F’dan ir-rigward, operazzjoni alternattiva b’modi differenti ta’ arranġamenti kuntrattwali u finanzjarji ma tikkostitwixxix analiżi kontrofattwali xierqa.
(122)
L-operaturi ekonomiċi huma ħielsa li jistrutturaw l-operazzjonijiet tagħhom ta’ finanzjament ta’ assi skont ir-rieda tagħhom u li jużaw għal dan l-iskop, il-miżuri tat-taxxa ġenerali li jqisu l-aktar xierqa. Madankollu, billi dawn l-operazzjonijiet jinvolvu l-applikazzjoni ta’ miżuri tat-taxxa selettivi, li huma soġġetti għall-kontroll tal-għajnuna mill-Istat, l-intrapriżi involuti f’dawn it-tranżazzjonijiet huma benefiċjarji potenzjali ta’ għajnuna mill-Istat. Minn naħa waħda, il-fatt li diversi setturi jew kategoriji ta’ kumpaniji huma identifikati bħala benefiċjarji potenzjali ma jikkostitwixxix indikazzjoni li l-STL hija miżura ġenerali (68). Min-naħa l-oħra, il-fatt li l-STL tintuża biex tiffinanzja l-akkwist, il-lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ u l-bejgħ mill-ġdid ta’ bastimenti tat-tbaħħir jista’ jitqies bħala indikazzjoni ċara li l-miżura hija selettiva mill-aspett settorjali.
5.3. EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA FIS-SENS TAL-ARTIKOLU 107(1) TAT-TFUE
(123)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jistabbilixxi li “ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti kumpaniji jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(124)
Ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat japplikaw biss għall-għajnuna mogħtija lil kumpaniji li jwettqu attivitajiet ekonomiċi. Barra minn dan, il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE huma kumulattivi. Għalhekk, il-miżura inkwistjoni tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fis-sens tat-Trattat jekk jiġu sodisfatti l-kundizzjonijiet-kollha msemmija hawn fuq. B’mod partikolari, l-għajnuna finanzjarja għandha:
-
tingħata mill-Istat u permezz ta’ riżorsi mill-Istat,
-
tiffavorixxi ċerti kumpaniji jew il-produzzjoni ta’ ċerti assi,
-
tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni, u
-
taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(125)
Il-Kummissjoni wettqet il-valutazzjoni tagħha f’żewġ livelli:
-
Fil-livell tal-miżuri individwali, fejn il-Kummissjoni teżamina jekk kull miżura tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat irrispettivament mill-użu tagħha fl-STL.
-
kif diġà ġie msemmi, l-STL hija bbażata fuq kombinament ta’ dawn il-miżuri, li huma interkonnessi de jure jew de facto.
5.3.1. Intrapriżi fis-sens tal-Artikolu 107 tat-TFUE
(126)
Il-Kummissjoni tqis li l-partijiet interessati kollha li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL huma intrapriżi fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE fatt li la Spanja u lanqas xi parti terza ma jikkontestaw peress li l-attivitajiet tagħhom huma li jipprovdu assi u servizzi f’suq - (69)- (70). B’mod aktar konkret, it-tarzni joffru bastimenti ġodda jew servizzi ta’ kostruzzjoni, tiswija u restawr; il-kumpaniji ta’ lokazzjoni joffru faċilitajiet ta’ finanzjament; Il-GEI jillokaw u jbiegħu bastimenti; investituri joffru assi u servizzi f’varjetà wiesgħa ta’ swieq, sakemm dawn ikunu individwi li ma jeżerċitaw l-ebda attività ekonomika, f’liema każ, mhumiex inklużi f’din id-Deċiżjoni; il-kumpaniji tat-tbaħħir joffru servizzi ta’ trasport marittimu; il-banek li jorganizzaw joffru servizzi ta’ intermedjazzjoni u finanzjament, u intermedjarji oħra jipprovdu servizzi ta’ intermedjazzjoni jew konsultazzjoni.
5.3.2. L-eżistenza ta’ vantaġġ selettiv
(127)
Eżistenza l-każistika: “l-Artikolu 107(1) tat-Trattat jeħtieġ li jiġi eżaminat jekk, fil-qafas ta’ sistema legali speċifiku, miżura mill-Istat tistax tiffavorixxi lil “ċerti kumpaniji jew produzzjonijiet” fir-rigward ta’ kumpaniji oħra li jsibu ruħhom f’sitwazzjoni fattwali u legali komparabbli fid-dawl tal-għan imfittex mis-sistema msemmija. Jekk iva, il-miżura kkonċernata għandha tissodisfa r-rekwiżit tas-selettività”. Jekk iva, il-miżura konċernata tissodisfa l-kundizzjoni tas-selettività.” (71)
5.3.2.1. Deprezzament aċċellerat (l-Artikolu 115(6) tat-TRLIS) - Miżura 1 -
(128)
Fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 final, il-Kummissjoni semmiet li, biex tikkostitwixxi għajnuna, din il-miżura għandha tkun għajnuna eżistenti, u ma wettqitx valutazzjoni. Bħala riżultat tal-investigazzjoni formali, il-Kummissjoni, issa kkonkludiet li din il-miżura, meqjusa separatament, ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat minħabba li ma tiffavorixxix lil ċerti kumpaniji u lanqas il-produzzjoni ta’ ċertu assi. Fil-fatt, il-Kummissjoni tindika li l-miżura hija applikabbli għall-kumpaniji kollha soġġetti għat-taxxa fuq id-dħul fi Spanja mingħajr l-ebda limitazzjoni fir-rigward tas-settur tal-attività tagħha, il-post tal-istabbiliment, id-daqs, il-forma legali jew il-post tal-assi. Hija applikabbli wkoll, mingħajr ebda eċċezzjoni, għall-prodotti kollha suxxettibbli għal deprezzament.
(129)
Barra minn hekk, il-limitazzjoni fuq l-assi lokati ma tikostitwixxix element ta’ selettività, minħabba li l-akkwist ta’ kwalunkwe assi jista’ jiġi ffinanzjat permezz ta’ kuntratti ta’ lokazzjoni finanzjarju lil huma ġeneralment aċċessibbli għall-kumpaniji tas-setturi kollha u ta’ kull daqs. M’hemm l-ebda indikazzjoni li l-benefiċjarji tal-miżuri huma kkonċentrati de facto fuq ċerti setturi jew produzzjonijiet. L-istatistika ppreżentata minn Spanja dwar l-użu tal-Artikolu 115 tat-TRLIS mill-kontribwenti Spanjoli (ara l-figuri li ġejjin) jikkonfermaw li l-lokazzjoni finanzjarja tintuża minn kumpaniji li jippreżentaw varjetà wiesgħa ta’ dħul taxxabbli (45 % tal-utenti ddikjarati tal-Artikolu 115 jaqilgħu inqas minn EUR 1 miljun u 70 % inqas minn EUR 3 miljuni) (ara t-tabella tax-xellug). L-ammont assolut tal-vantaġġ tat-taxxa li jista’ jirriżulta mit-tnaqqis ta’ spiża addizzjonali taħt l-Artikolu 115 tat-TRLIS ivarja wkoll skont id-dħul tal-persuna taxxabbli (ara t-tabbella tal-lemin) (72).
Sors: Il-Ministeru tal-Ekonomija u l-Finanzi
(130)
L-awtoritajiet Spanjoli kkonfermaw ukoll li l-kuntratti ta’ lokazzjoni u l-Artikolu 115 tat-TRLIS jistgħu jintużaw għal assi mibnija (jew b’oriġini) fi Stati Membri oħra. Finalment, il-Kummissjoni tinnota li l-kundizzjonijiet ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 115(6) tat-TRLIS, huma ċari u newtrali, u li l-applikazzjoni tagħhom ma teħtieġx awtorizzazzjoni minn qabel. Minħabba dan, l-awtorità tat-taxxa m’għandhiex setgħat biex tawtorizza jew tiċħad diskrezzjonalment l-applikazzjoni ta’ dawn il-miżuri (73).
(131)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li, waħdu, id-deprezzament aċċellerat ta’ assi lokati (l-Artikolu 115(6) tat-TRLIS) ma jagħtix vantaġġ selettiv lill-GIE f’operazzjonijiet STL.
5.3.2.2. Applikazzjoni diskrezzjonali tad-deprezzament antiċipat (l-Artikolu 115(11), u l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS u l-Artikolu 49 tar-RIS) - Miżura 2 -
(132)
Ir-regoli dwar id-deprezzament fil-leġiżlazzjoni tat-taxxa Spanjola (l-Artikolu 11 tat-TRLIS) ġeneralment jipprevedu li l-kost ta’ assi għandu jiġi mifrux tul il-ħajja ekonomika tiegħu, jiġifieri, mill-mument meta jintuża għal attività ekonomika. Skont l-Artikolu 115(6) tat-TRLIS, d-deprezzament aċċellerat tal-assi lokati għandu jqis id-data meta l-assi jitqiegħdu fis-servizz. Peress li tippermetti li d-deprezzament aċċellerat jibda qabel ma l-assi jibdew jintużaw, l-Artikolu 115(11) tat-TRLIS jipprovdi vantaġġ ekonomiku.
(133)
Din il-possibbiltà tikkostitwixxi eċċezzjoni għar-regola ġenerali stabbilita fil-paragrafu 6 tal-istess Artikolu u hija soġġetta għall-awtorizzazzjoni diskrezzjonali tal-awtoritajiet Spanjoli; Għalhekk jidher li din il-miżura hija selettiva. Għall-kuntrarju tal-allegazzjonijiet ta’ Spanja u xi partijiet terzi, il-kriterji għall-għoti tal-awtorizzazzjoni mhumiex ċari u lanqas oġġettivi u, anki jekk kienu hekk, dan ma jkunx biżżejjed sabiex tiġi eskluża n-natura selettiva tagħhom (74). Il-Kummissjoni tinnota li l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 115(11) tat-TRLIS, huma vagi u jeħtieġu interpretazzjoni mill-awtorità tat-taxxa, li ma ppubblikawx regoli amministrattivi jew spjegazzjonijiet f’dan ir-rigward. L-applikazzjoni diskrezzjonali tad-deprezzament antiċipat bbażata fuq kriterji vagi tintroduċi selettività fl-STL, inkluż jekk is-setgħat diskrezzjonali ma jiġux eżerċitati b’mod arbitrarju (75). Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li Spanja ma spjegatx b’mod konvinċenti għaliex huma meħtieġa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fl-Artikolu 48(4) tat-TRLIS u fl-Artikolu 49 tar-RIS biex jiġu evitati abbużi. Pereżempju, iridu jintwerew il-karatteristiċi speċifiċi tal-użu ekonomiku tal-assi (76), kif ukoll in-nuqqas ta’ effetti fuq l-ammont taxxabbli li joħroġ mill-użu tal-assi jew it-trasferiment tas-sjieda (77). Ma ġiet ippreżentata l-ebda ġustifikazzjoni ta’ dawn il-limitazzjonijiet, li jintroduċu elementi ġodda ta’ selettività. Spanja wkoll ma urietx għaliex hija meħtieġa awtorizzazzjoni minn qabel. L-iżgurar tar-realtà ta’ operazzjoni ta’ lokazzjoni, pereżempju, jidher importanti ħafna biex jiġi permess it-tnaqqis normali tal-ispejjeż tal-lokazzjoni/id-deprezzament ta’ assi jew għall-applikazzjoni tad-deprezzament aċċellerat u l-istess huwa għall-applikazzjoni antiċipata ta’ dan id-deprezzament. Madankollu, l-ewwel miżuri mhumiex suġġetti għal awtorizzazzjoni minn qabel u, bħalma huwa l-każ għal dawn il-miżuri, jidher li hija suffiċjenti verifika expost tal-kriterji ċari u oġġettivi applikabbli għad-deprezzament antiċipat tal-assi lokat.
(134)
Fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 final, il-Kummissjoni semmiet li l-awtoritajiet Spanjoli kienu kkonfermaw f’laqgħa li, fuq il-bażi tal-awtorizzazzjonijiet mogħtija, il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 115(11) tat-TRLIS, kienu jitqiesu ssodisfati biss fil-każ ta’ akkwisti ta’ bastimenti li kienu għaddew mis-sistema regolari tat-taxxa korporattiva għas-sistema tat-TT u t-trasferiment sussegwenti tas-sjieda tal-bastiment lill-kumpanija tat-tbaħħir permezz tal-eżerċizzju ta’ opzjoni fil-kuntest tal-lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ (78). Spanja ċaħdet li għamlet din id-dikjarazzjoni, iżda rrikonoxxiet li hemm diffikultajiet ta’ interpretazzjoni (79) (80). Il-Kummissjoni tinnota li ma ġiet ippreżentata l-ebda evidenza li turi li ngħataw awtorizzazzjonijiet biex jiġi applikat d-deprezzament antiċipat f’ċirkostanzi oħra (81).
(135)
Mill-eżempji pprovduti mill-awtoritajiet Spanjoli jirriżulta li t-talbiet ta’ deprezzament antiċipat ppreżentati mill-GIE lill-awtorità tat-taxxa jiddeskrivu b’mod dettaljat l-organizzazzjoni kollha tal-STL u jipprovdu l-kuntratti kollha rilevanti (b’mod partikolari, il-kuntratt tal-kostruzzjoni navali, dak tal-lokazzjoni, dak tal-lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ, il-kuntratti b’opzjoni, suppożizzjoni ta’ dejn u ftehim ta’ rilaxx). Skont Spanja, dawn l-elementi huma meħtieġa biex tiġi vverifikata l-konformità mal-kundizzjonijiet imposti mill-Artikolu 115(11) u l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u l-Artikolu 49 tar-RIS.
(136)
Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li l-proċedura stabbilita fid-dispożizzjonijiet ta’ applikazzjoni tagħti setgħat diskrezzjonali importanti lill-awtoritajiet tat-taxxa biex tinterpreta r-rekwiżiti legali u, fejn xieraq, timponi kundizzjonijiet addizzjonali (82). B’mod partikolari, l-awtorità għandha s-setgħa li titlob l-informazzjoni addizzjonali li tista’ tqis rilevanti għall-valutazzjoni (83). Il-Kummissjoni tindika wkoll f’dan ir-rigward, li f’xi eżempji pprovduti, it-talbiet ippreżentati, fihom ukoll annessi addizzjonali li mhumiex meħtieġa biex tintwera l-konformità mal-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 115(11) tat-TRLIS, l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u l-Artikolu 49 tar-RIS: (1) kalkolu dettaljat tal-vantaġġi tat-taxxa totali u l-mod kif se jitqassmu bejn l-kumpanija tat-tbaħħir minn naħa, u l-GIE jew l-investituri tagħhom min-naħa l-oħra, u (2) dikjarazzjoni mit-tarzna fejn huma jiġu spejgati l-benefiċċji ekonomiċi u soċjali mistennija mill-kuntratt tal-kostruzzjoni navali. Skont xi lmentaturi, l-awtorità tat-taxxa teħtieġ dawn id-dokumenti fil-kuntest tal-proċess tal-awtorizzazzjoni. Skont Spanja, l-applikanti (il-GIE) kienu jippreżentaw dawn l-elementi fuq inizjattiva tagħhom stess. Dawn id-dokumenti jindikaw, b’mod partikolari, li titqies l-importanza ta’ kuntratt ta’ kostruzzjoni navali għall-ekonomija Spanjola, kif ukoll il-vantaġġi tat-taxxa totali ġġenerat mill-operazzjoni STL.
(137)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-proċedura obbligatorja ta’ awtorizzazzjoni minn qabel, il-ħtieġa li jiġu interpretati l-kundizzjonijiet vagi tal-Artikolu 115(11) tat-TRLIS, tal-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u tal-Artikolu 49 tar-RIS, il-possibbiltà li l-awtorità tat-taxxa titlob kwalunkwe dokument jew informazzjoni addizzjonali huma evidenza ċara li l-awtorità tat-taxxa tgawdi setgħat diskrezzjonali wisgħin fl-eżerċizzju tal-funzjonijiet tagħha biex tawtorizza operazzjonijiet STL.
(138)
Kif iddikjarat fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tar-regoli dwar għajnuna mill-Istat għall-miżuri relatati mat-tassazzjoni diretta tan-negozji (minn hawn ‘il quddiem il-“Komunikazzjoni dwar għajnuna fiskali”) (84), il-Qorti tal-Ġustizzja tirrikonoxxi li t-trattament tal-aġenti ekonomiċi b’mod diskrezzjonali jista’ jimplika li l-applikazzjoni ta’ miżura ġenerali f’każ partikolari tadotta l-karatteristiċi ta’ miżura selettiva, b’mod partikolari meta l-eżerċizzju tas-setgħat diskrezzjonali jmur lil hinn mill-ġestjoni sempliċi tad-dħul mit-taxxa permezz ta’ kriterji oġġettivi (85) (86).
(139)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-applikazzjoni diskrezzjonali tad-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati taħt l-Artikolu 115(11) u tal-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u tal-Artikolu 49 tar-RIS tagħti vantaġġ selettiv lill-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL u lill-investituri tagħhom.
5.3.2.3. It-trasparenza tat-taxxa ta’ gruppi b’interess ekonomiku (Artikolu 48 tat-TRLIS) - Miżura 3 -
(140)
Il-Kummissjoni tqis li t-trasparenza tat-taxxa tal-GIE skont l-Artikoli 48 u 49 tat-TRLIS sempliċiment tippermetti lil operaturi differenti jingħaqdu biex jiffinanzjaw investiment jew iwettqu kwalunkwe attività ekonomika. Minħabba dan, din il-miżura ma tagħtix vantaġġ selettiv lill-GIE jew lill-membri tagħhom.
5.3.2.4. Is-sistema ta’ tassazzjoni skont it-tunnellaġġ -(l-Artikoli 124 sa 128 tat-TRLIS) - Miżura 4
(141)
Kif spjegat fit-taqsima 2.2.4, is-sistema tat-TT hija sistema ta’ għajnuna mill-Istat, approvata mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni C(2002) 582 finali, tas-27 ta’ Frar 2002. 2.2.4 above Tinkludi r-regoli tal-Artikolu 125(2) tat-TRLIS, dwar it-trattament tal-obbligazzjonijiet tat-taxxa moħbija u l-qligħ kapitali, fil-kuntest ta’ trasferiment għas-sistema tat-TT għall-assi użati li qabel kienu suġġetti għas-sistema tat-taxxa ġenerali.
(142)
Fil-fatt, kif spjegat fil-premessa 17, f’kundizzjonijiet normali -jiġifieri, meta l-kumpanija tibqa’ fis-sistema tat-taxxa ġenerali korporattiva minflok ma tgħaddi għas-sistema tat-TT, il-vantaġġ fiskali li jirriżulta mid-deprezzament antiċipat jew aċċellerat ta’ assi fl-ewwel snin (li jgħollu l-obbligazzjonijiet tat-taxxa moħbija) fil-biċċa l-kbira jiġi paċut fis-snin sussegwenti (tnaqqis tal-obbligazzjonijiet tat-taxxa moħbija) jew fil-mument tal-bejgħ jew l-iskreppjar tal-assi (tassazzjoni tal-qligħ kapitali) (17) above-. Matul il-perjodu kollu, il-proċess jirriżulta fil-posponiment tal-ħlas ta’ ċerti ammonti ta’ taxxa. Minħabba li t-taxxi li jitħallsu fis-sistema tat-TT ma jiddependux mid-differenza bejn id-dħul u l-ispejjeż, il-bidla għas-sistema tat-TT f’nofs il-perjodu ma timplikax is-saldu tal-obbligazzjonijiet tat-taxxa moħbija.
(143)
Meta mqabbel ma’ dak li jiġri fil-qafas tas-sistema tat-taxxa ġenerali, il-posponiment fis-sistema tat-TT tas-saldu tal-obbligazzjonijiet moħbija, kif permess mill-Artikolu 125(2) tat-TRLIS, jagħti vantaġġ ekonomiku selettiv addizzjonali lill-kumpaniji li jgħaddu għas-sistema tat-TT fil-konfront ta’ dawk li jibqgħu fis-sistema tat-taxxa ġenerali.
(144)
Kif spjegat hawn taħt, fit-Taqsima 5.4., is-sistema TT kif approvata mill-Kummissjoni ma testendix għat-trattament tat-taxxa fuq id-dħul miksub minn lokazzjoni bla ekwipaġġ, li għalhekk jikkostitwixxi mhux għajnuna eżistenti iżda għajnuna ġdida.
5.3.2.5. L-Artikolu 50(3) RIS - Miżura 5
(145)
Meta mqabbel ma’ dak li huwa awtorizzat bħala parti mis-sistema tat-TT nnotifikata, l-Artikolu 50(3) tar-RIS, jagħti vantaġġ ieħor, jiġifieri: biex tiġi stabbilita eċċezzjoni għall-applikazzjoni ordinarja tal-Artikolu 125(2) tat-TRLIS, xi bastimenti ta’ navigazzjoni marittima li normalmanet jitqiesu użati, jitqiesu ġodda fil-mument tat-trasferiment tagħhom għas-sistema tat-TT. Għalhekk, il-ħlas tal-obbligi fiskali moħbija -li normalment jiġi pospost sal-bejgħ jew l-iskreppjar tal-assi taħt l-Artikolu 125(2) tat-TRLIS- jiġi kkanċellat b’mod definittiv- -. Din il-kanċellazzjoni tikkostitwixxi benefiċċju ekonomiku.
(146)
Il-benefiċċju ekonomiku mogħti mill-Artikolu 50(3) tar-RIS, huwa ta’ natura selettiva, u għalhekk mhuwiex disponibbli għall-assi kollha. Lanqas mhuwa disponibbli għall-bastimenti kollha soġġetti għas-sistema tat-TT u għall-Artikolu 125(2) tat-TRLIS. Fil-fatt, dan il-benefiċċju jista’ jinkiseb biss bil-kundizzjoni li l-bastiment jinkiseb permezz ta’ kuntratt ta’ lokazzjoni finanzjarju awtorizzat minn qabel mill-awtorità tat-taxxa. Kif issemma diġà, l-awtoritajiet Spanjoli kkonfermaw li l-awtorità tat-taxxa kienet tqis li din il-kundizzjoni ġiet ssodisfata fir-realtà biss jekk ġie awtorizzat kuntratt ta’ lokazzjoni finanzjarju fil-kuntest ta’ talba ta’ deprezzament antiċipat skont l-Artikolu 115(11) tat-TRLIS. La Spanja u lanqas il-partijiet terzi ma semmew ċirkostanzi oħra li jippermettu li l-awtorità tat-taxxa tawtorizza kuntratt ta’ lokazzjoni minn qabel. Kif indikat fit-taqsima 5.3.2.2 above, dawn l-awtorizzazzjonijiet ingħataw fil-kuntest tas-setgħat konsiderevoli eżerċiti mill-awtorità tat-taxxa u biss fir-rigward tal-bastimenti ta’ tbaħħir li għadhom kif inbnew.
(147)
Kontrarjament għall-argument imressaq minn Spanja u ċerti partijiet terzi, Artikolu 50(3) RIS ma jipprovdix biss kjarifika dwar il-proċedura speċjali notifikata, jew dwar il-kunċett ta’ “bastiment użat”. Billi jiġi kkonsidrat li l-bastiment lokat għadu ġdid fid-data tal-eżerċitar tal-opzjoni mil-lokatarju, sakemm il-kuntratt tal-lokazzjoni kien approvat minn qabel mill-amministrazzjoni tat-taxxa, dan imur lil hinn mill-proċedura speċjali stabbilita fl-Artikolu 125(2) TRLIS (87). Dan jintroduċi, b’mod selettiv, vantaġġ addizzjonali billi tinqabeż it-taxxa fuq il-qligħ kapitali sussegwenti.
(148)
Il-Kummissjoni tqis li l-għoti ta’ dan il-vantaġġ selettiv addizzjonali kemm fir-rigward tas-sistema tat-taxxa ġenerali jew anke fir-rigward tal-applikazzjoni normali tas-sistema tat-TT alternattiva u l-Artikolu 125(2) tat-TRLIS awtorizzati mill-Kummissjoni ma jistgħux jiġu ġustifikati min-natura u mis-sistema ġenerali tas-sistema tat-taxxa Spanjola.
(149)
Fil-fatt, il-Kummissjoni awtorizzat l-Artikolu 125(2) tat-TRLIS bħala proċedura speċjali li suppost kellha tevita li jiġi abbużat l-Artikolu 125(1), jiġifieri biex jiġi evitat li l-operaturi jittrasferixxu bastimenti użati u depprezzati wisq għas-sistema tat-TT bl-iskop uniku li jinbiegħu bi qligħ kapitali sostanzjali li jkun eżentat taħt l-iskema TT. Il-Kummissjoni tinnota, f’dan ir-rigward, li fl-operazzjonijiet tal-STL jipparteċipaw GIE li jillokaw u mbagħad jippossedu għal ftit żmien bastiment -wieħed li ma joperawx huma stess u jaqilbu għas-sistema tat-TT għall-perjodu limitat ħafna li jkun meħtieġ biex jeżerċitaw l-opzjoni tal-kuntratt ta’ lokazzjoni u jittrasferixxu s-sjieda tal-uniku bastiment tagħhom lill-kumpanija tat-tbaħħir. Dawn l-operazzjonijiet jidhru inkonsistenti mal-għanijiet tas-sistema tat-TT kif maħsuba fil-Linji Gwida Marittimi.
(150)
Konsegwentement, il-Kummissjoni ma taqbilx li huwa loġiku li jitqies li bastiment huwa “ġdid” fid-data meta tiġi eżerċitata l-opzjoni minħabba li ħadd ma jkun użah qabel il-lokatorju jew minħabba li l-eżerċizzju tal-opzjoni jkun diġà ġie miftiehem fil-mument tal-iffirmar tal-kuntratt tal-lokazzjoni.
(151)
Rigward l-ewwel parti ta’ dan l-argument, il-Kummissjoni tinnota li r-regola ta’ limitazzjoni tapplika wkoll għall-bastimenti ttrasferiti xi operatur mis-sistema tat-taxxa normali għas-sistema tat-TT, jiġifieri mingħajr bidla fis-sjieda u mingħajr ma jintuża minn partijiet terzi.
(152)
Rigward it-tieni parti, il-fatt li l-opzjoni diġà tkun ġiet miftiehma ma jinfluwenza bl-ebda mod jekk il-bastiment huwiex ġdid. Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda spjegazzjoni għaliex bastiment bħal dan għandu jitqies ġdid irrispettivament minn min ikun is-sid tiegħu fil-jum meta tiġi eżerċitata l-opzjoni. Lanqas irċeviet spjegazzjoni konvinċenti għaliex din l-preżunzjoni tkun raġonevoli biss jekk il-kuntratt tal-lokazzjoni jiġi approvat minn qabel mill-awtorità tat-taxxa.
(153)
Il-Kummissjoni tindika f’dan ir-rigward, li l-qligħ kapitali ma jkunx eżenti jekk l-Artikolu 50(3) tar-RIS jiċċara biss li l-bastimenti lokati jitqiesu ġodda fid-data tal-iffirmar tal-kuntratt tal-lokazzjoni, mingħajr ma titqies id-data meta tiġi eżerċitata l-opzjoni. F’dak il-każ, il-GIE għandu jitqies bħala sid il-bastiment qabel it-trasferiment tiegħu għas-sistema tat-TT, il-bastiment jiġi meqjus bħala użat malli jgħaddi għas-sistema tat-TT u għandu jiġi applikat l-Artikolu 125(2) tat-TRLIS, li jwassal għas-saldu tal-obbligazzjonjiet tat-taxxa moħbija jew għat-tassazzjoni tal-qligħ kapitali fil-mument tal-bejgħ jew l-iskreppjar tal-bastiment.
(154)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-Artikolu 50(3) RIS jagħti vantaġġ selettiv lill-kumpaniji li jakkwistaw bastimenti permezz ta’ kuntratti tal-lokazzjoni finanzjarja awtorizzati minn qabel mill-awtorità tat-taxxa u, b’mod partikolari, lill-GIE jew l-investituri tagħhom li jipparteċipaw fl-operazzjonijiet STL.
5.3.2.6. Vantaġġ selettiv li jirriżulta mill-STL fis-sħuħija tagħha. Benefiċjarji tal-vantaġġ
(155)
L-ammont tal-vantaġġ ekonomiku li jirriżulta mill-STL fis-sħuħija tagħha jikkorrispondi għall-vantaġġ li l-GIE ma tiksibx fl-istess operazzjoni finanzjarja jekk jiġu applikati biss miżuri ġenerali. Fil-prattika, dan il-vantaġġ jikkorrispondi għas-somma tal-vantaġġi miksuba mill-GIE meta japplikaw il-miżuri- selettivi msemmija hawn fuq, jiġifieri:
-
l-interessi mfaddla fuq l-ammonti tal-ħlasijiet tat-taxxa posposti bis-saħħa tad-deprezzament antiċipat (l-Artikolu 115(11), u l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u l-Artikolu 49 tar-RIS);
-
l-ammont tat-taxxa evitata jew tal-interessi mfaddla fuq it-taxxa posposta skont l-iskema tat-TT (l-Artikolu 128 tat-TRLIS), peress li l-GIE ma setax jikkwalifika għas-sistema tat-TT;
-
l-ammont ta’ taxxa evitata fuq il-qligħ kapitali li jsir fil-mument tal-bejgħ tal-bastiment bis-saħħa tal-Artikolu 50(3) tar-RIS.
(156)
Meta wieħed iqis lill-STL fis-sħuħija tagħha, il-vantaġġ huwa selettiv minħabba li kien soġġett għas-setgħat diskrezzjonali mogħtija lill-awtorità tat-taxxa mill-proċedura obbligatorja ta’ awtorizzazzjoni minn qabel u l-ambigwità tat-test tal-kundizzjonijiet applikabbli għad-deprezzament antiċipat. Minħabba li miżuri oħra applikabbli biss għall-attivitajiet ta’ trasport marittimu eliġibbli skont il-Linji Gwida Marittimi- - b’mod partikolari, l-Artikolu 50(3) tat-TRLIS jiddependu minn din l-awtorizzazzjoni minn qabel, l-STL kollha hija selettiva. Konsegwentement, l-awtorità tat-taxxa tawtorizza biss operazzjonijiet STL maħsuba biex jiffinanzjaw bastimenti ta’ tbaħħir- (selettività settorjali). Kif ikkonfermat mill-istatistiċi ppreżentati minn Spanja, il-273 operazzjoni kollha tal-STL organizzati sa Ġunju 2010 jikkonċernaw bastimenti tat-tbaħħir.
(157)
F’dan ir-rigward, il-fatt li l-kumpaniji tat-tbaħħir kollha, inklużi dawk stabbiliti fi Stati Membri oħra, jista’ jkollhom aċċess għall-operazzjonijiet ta’ finanzjament tal-STL ma jibdilx il-konklużjoni li din l-iskema tiffavorixxi ċerti attivitajiet, jiġifieri, l-akkwist ta’ bastimenti tat-tbaħħir permezz ta’ kuntratti ta’ lokazzjoni, speċjalment fid-dawl tal-lokazzjoni tagħhom mingħajr ekwipaġġ u l-bejgħ mill-ġdid sussegwenti tagħhom.
(158)
It-tarzni Ewropej ripetutament ilmentaw li ma setax ikollhom aċċess għall-finanzjament mill-banek Spanjoli għall-STL.
(159)
Fid-Deċiżjoni tagħha tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni nnutat li l-bastimenti kollha ammessi għall-STL, ħlief wieħed, inbnew f’tarzni Spanjoli. Il-Kummissjoni esprimiet id-dubji (88) tagħha li dan ir-riżultat jista’ jiġi spjegat b’mod raġonevoli fil-kuntest ta’ operazzjonijiet li jirriżultaw esklużivament mill-għażla ħielsa tal-operaturi ekonomiċi f’suq ħieles u kompetittiv.
(160)
Madankollu, fin-nuqqas ta’ kwalunkwe evidenza dwar iċ-ċaħda tat-talbiet marbuta mal-akkwist ta’ bastimenti mhux Spanjoli, il-Kummissjoni ma tistax tqis li l-STL kienet limitata de facto għall-akkwist tal-bastimenti Spanjoli. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li permezz ta’ avviż vinkolanti bi tweġiba għal mistoqsija minn investitur prospettiv, tal-1 ta’ Diċembru 2008, l-amministrazzjoni tat-taxxa Spanjola kkonfermat espressament li l-STL tapplika għall-bastimenti mibnija fi Stati Membri oħra tal-UE (89). F’dawn iċ-ċirkostanzi, il-Kummissjoni tikkonkludi li STL ma tinvolvi l-ebda element ieħor ta’ selettività għall-vantaġġ tat-tarzni Spanjoli u l-ebda diskriminazzjoni bbażata fuq il-post tal-istabbiliment tat-tarzna.
(161)
Il-Kummissjoni tqis li l-vantaġġ huwa favur l-GIE u permezz tat-trasparenza, għall-investituri tagħha. Fil-fatt, il-GIE hija l-entità legali li tapplika l-miżuri tat-taxxa kollha u, fejn xieraq, tippreżenta t-talbiet ta’ awtorizzazzjoni għand l-awtoritajiet tat-taxxa. Pereżempju, ma kienx hemm dubju li t-talbiet ta’ applikazzjoni tad-deprezzament antiċipat jew it-TT jiġu ppreżentati f’isem il-GIE. Mill-aspett tat-taxxa-, il-GIE huwa entità trasparenti fir-rigward tat-taxxa u d-dħul taxxabbli jew l-ispejjeż deduċibbli tiegħu jiġu ttrasferiti awtomatikament lill-investituri.
(162)
F’operazzjoni STL, f’termini ekonomiċi, parti sostanzjali mill-vantaġġ tat-taxxa miksub mill-GIE jiġi ttrasferit lill-kumpanija tat-tbaħħir permezz ta’ tnaqqis fuq il-prezz. L-Annessi mehmuża ma’ xi fajls meta l-GIE jitolbu l-awtorizzazzjoni minn qabel għal deprezzament antiċipat (ara l-premessa (168) below jikkonfermaw li l-operaturi li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL iqisu li l-benefiċċji tat-taxxa li jirriżultaw mill-operazzjoni jinqasmu bejn il-GIE jew l-investituri tagħhom u l-kumpaniji tat-tbaħħir. Madankollu, l-aspett tar-responsabbiltà tal-Istat ta’ dan il-vantaġġ se jiġi indirizzat fit-taqsima li ġejja.
(163)
Filwaqt li parteċipanti oħra fit-tranżazzjonijiet STL, bħal tarzni, kumpaniji tal-lokazzjoni u intermedjarji oħra, jibbenefikaw minn effett indirett ta’ dan il-benefiċċju, il-Kummissjoni tqis li l-vantaġġ miksub inizjalment mill-GIE u l-investituri tagħhom ma jiġix ittrasferit lilhom.
5.3.3. Trasferiment ta’ riżorsi tal-Istat u responsabbiltà tal-Istat
Riżorsi tal-Istat
(164)
Il-vantaġġi selettivi għall-GIE u għall-membri tagħhom li huma nnutati fil-miżuri 2, 4 u 5 (ara t-Taqsimiet 5.3.2.2, 5.3.2.4 u 5.3.2.5 u 5.3.2.5) jirriżultaw mill-applikazzjoni ta’ dispożizzjonijiet tal-liġi tat-taxxa.
(165)
F’kull waħda mit-tranżazzjonijiet STL, l-użu ta’ riżorsi tal-Istat jirriżulta f’li jintilfu l-interessi fuq it-taxxa diferita li tirriżulta mid-deprezzament antiċipat tal-assi lokati, u li jintilfu t-taxxi meta l-obbligi tat-taxxa moħbija ma jiġux saldati meta l-GIE jgħaddi mis-sistema normali tat-taxxa korporattiva għal dik tat-TT u li jintilfu t-taxxi meta l-qligħ kapitali miksub ma jiġix intaxxat meta s-sjieda tal-bastiment tiġi ttrasferita lill-kumpanija tat-tbaħħir. Is-sistema STL, b’mod ġenerali timplika t-telf permanenti ta’ dħul mit-taxxa ekwivalenti għall-konsum ta’ riżorsi tal-Istat fil-forma ta’ infiq fiskali u ta’ interessi mitlufa.
(166)
Fil-kuntest tal-operazzjonijiet STL, l-Istat, inizjalment jittrasferixxi r-riżorsi tiegħu lill-GIE billi jiffinanzja l-vantaġġi selettivi. Permezz tat-trasparenza tat-taxxa, il-GIE mbagħad jittrasferixxi r-riżorsi tal-Istat lill-investituri tiegħu.
Responsabbiltà
(167)
Il-miżuri konċernati ġejjin mill-applikazzjoni tal-liġi tat-taxxa Spanjola u mill-awtorizzazzjonijiet tat-taxxa mogħtija mill-awtorità tat-taxxa Spanjola għall-applikazzjoni tad-deprezzament antiċipat kif ukoll tas-sistema tat-TT. Dawn l-awtorizzazzjonijiet ġew mogħtija għall-applikazzjoni ta’ miżuri individwali, bħad-deprezzament antiċipata (aċċellerat) tal-bastiment lokati minn kull GIE jew il-bidla tal-GIE għas-sistema tat-TT. Min-naħa l-oħra, ibbażat fuq l-eżempji pprovduti mill-awtoritajiet Spanjoli, il-proċess ta’ awtorizzazzjoni kien essenzjali sabiex isseħħ l-operazzjoni ta’ finanzjament.
(168)
Skont l-ilmentaturi, l-amministrazzjoni tat-taxxa tanalizza u tintervjeni fid-distribuzzjoni tal-profitti mit-taxxa bejn l-kumpanija tat-tbaħħir, minn naħa, u l-GIE u l-investituri tagħhom, min-naħa l-oħra. Abbażi tal-eżempji pprovduti mill-awtoritajiet Spanjoli, huwa indikat li, fil-fatt, it-talbiet mibgħuta lill-awtorità tat-taxxa għal awtorizzazzjoni ta’ deprezzament antiċipat jinkludu, b’mod ġenerali, kalkolu tat-total tal-vantaġġi tat-taxxa totali ġġenerati mill-istruttura tal-STL u ta’ kif dawn il-vantaġġi se jiġu mqassam bejn l-kumpanija tat-tbaħħir u l-investituri tal-GIE jew, fi kwalunkwe każ, jinkludu l-elementi meħtieġa biex isir dan il-kalkolu.
(169)
Madankollu, il-konsegwenzi ekonomiċi li jirriżultaw mill-għoti tal-vantaġġ tat-taxxa lill-GIE huma konsegwenzi ta’ kombinament ta’ tranżazzjonijiet legali bejn entitajiet privati. Fil-fatt, ir-regoli applikabbli ma jobbligawx lill-GIE jittrasferixxu parti mill-vantaġġ tat-taxxa lil kumpaniji tat-tbaħħir u wisq inqas lil tarzni jew lil intermedjarji. Huwa veru li l-awtorità tat-taxxa għandha diskrezzjoni wiesgħa u li, f’dan il-kuntest, tivvaluta l-impatt ekonomiku tat-tranżazzjoni kollha, iżda dan mhuwiex biżżejjed biex jiġi stabbilit li l-awtoritajiet Spanjoli jkunu dawk li jiddeċiedu dwar it-trasferiment ta’ parti mill-benefiċċju lill-kumpaniji tat-tbaħħir jew dwar l-ammont ta’ dan it-trasferiment. Din is-sitwazzjoni għandha tiġi distinta minn dik eżaminata fid-deċiżjonijiet dwar Air Caraïbes jew il-GIE fiscaux Franċiżi, fejn l-investituri kienu legalment meħtieġa li rispettivament jittrasferixxu mill-inqas 60 % jew żewġ terzi mill-vantaġġ lill-utenti u l-awtoritajiet Franċiżi jikkontrollaw li kull tranżazzjoni tissodisfa dan ir-rekwiżit.
(170)
Konsegwentement, il-vantaġġi selettivi ngħataw permezz ta’ riżorsi tal-Istat. Huma ovvjament attribwibbli lill-Istat Spanjol sal-punt li jibbenefikaw minnhom il-GIE u l-investituri tagħhom. Madankollu, dan mhuwiex il-każ tal-vantaġġi li jibbenefikaw minnhom l-kumpaniji tat-tbaħħir u, a fortiori, tal-benefiċċji indiretti li jibbenefikaw minnhom it-tarzni u l-intermedjarji.
5.3.4. Distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ
(171)
Fl-aħħarnett, dan il-vantaġġ jhedded li joħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni u li jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Meta l-għajnuna mogħtija minn Stat Membru ssaħħaħ il-pożizzjoni ta’ kumpanija f’paragun ma’ kumpaniji oħra li jikkompetu fil-kummerċ fl-Unjoni, għandu jitqies li dawn tal-aħħar jiġu affettwati minn din l-għajnuna (90). Huwa biżżejjed li l-benefiċjarju tal-għajnuna jikkompeti ma’ kumpaniji oħra fi swieq miftuħa għall-kompetizzjoni (91) u għall-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(172)
F’dan il-każ, l-investituri, jiġifieri l-membri tal-GIE, joperaw f’setturi differenti tal-ekonomija, b’mod partikolari, f’setturi miftuħa għall-kummerċ intra-UE. Barra minn hekk, permezz tal-operazzjonijiet li jibbenefikaw mill-STL, joperaw permezz tal-GIE fi swieq ta’ lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ u tal-akkwist u l-bejgħ ta’ bastimenti tal-baħar, li huma miftuħa għall-kummerċ intra-UE. Il-vantaġġi miksuba mill-STL isaħħu l-pożizzjoni tagħhom fis-swieq rispettivi tagħhom, u b’hekk joħolqu distorsjoni jew jheddu li joħolqu distorsjoni tal-kompetizzjoni.
(173)
Għalhekk, il-vantaġġ ekonomiku li jirċievu l-GIE u l-investituri tagħhom li jibbenefikaw mill-miżuri inkwistjoni jista’ jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri u joħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni fis-suq intern.
5.4. GĦAJNUNA EŻISTENTI JEW GĦAJNUNA ILLEGALI
(174)
L-Artikolu 1(b) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 (92) jiddefinixxi bosta sitwazzjonijiet fejn l-għajnuna titqies bħala għajnuna eżistenti. Skont is-sottomissjonijiet irċevuti f’dan il-każ, l-għajnuna eżistenti tkun (i) għajnuna li kienet teżisti qabel id-dħul fis-seħħ tat-Trattat fi Spanja, jew (ii) għajnuna approvata minn qabel mill-Kummissjoni
It-taxxa skont it-tunnellaġġ tikkostitwixxi għajnuna eżistenti, iżda l-applikazzjoni tagħha għad-dħul miksuba minn lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ tikkostitwixxi għajnuna ġdida
(175)
Fost il-miżuri kklassifikati bħala għajnuna mill-Istat (93), il-Kummissjoni tqis li d-dispożizzjonijiet legali tas-sistema tat-TT biss (l-Artikoli 124 sa 128 tat-TRLIS, miżura 4) jikkostitwixxu sistema ta’ għajnuna eżistenti mill-Istat, peress li dan kien approvat mill-Kummissjoni fl-2002.
(176)
Madankollu, il-Kummissjoni tqis li l-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet li jinvolvu lokazzjoni tat-taxxa ma jilħqux il-kundizzjonijiet kollha sabiex jikkwalifikaw għall-iskema tat-TT Spanjola.
(177)
Fil-fatt, il-Kummissjoni awtorizzat is-sistema tat-TT Spanjola bħala għajnuna kompatibbli fuq il-bażi tal-Linji Gwida Marittimi, li japplikaw biss għall-kumpaniji li ġenwinament iwettqu attivitajiet (94) tat-tbaħħir bil-bastimenti tagħhom stess jew b’bastimenti lokati. B’mod eċċezzjonali, is-sistema tat-TT tista’ tapplika għal attivitajiet li l-linji gwida jqisu bħala relatati jew assimilati mat-trasport marittimu. Pereżempju, taħt ċerti kundizzjonijiet, il-ġestjoni tat-tbaħħir, it-tħammil jew l-irmonk jistgħu jikkwalifikaw għall-għajnuna (95). Madankollu, is-sempliċi pussess ta’ bastiment, l-akkwist tiegħu permezz ta’ lokazzjoni finanzjarja jew il-lokazzjoni tiegħu jew il-lokazzjoni lil partijiet terzi, mingħajr ma jassumi r-responsabbiltà sħiħa tal-operat tiegħu, ma jistax jitqies bħala attività eliġibbli. Ovvjament, il-benefiċjarju tas-sistema tat-TT għandu jkun dak li jwettaq l-attività ta’ trasport eliġibbli bil-bastiment eliġibbli.
(178)
Huwa veru li, b’mod eċċezzjonali, il-Kummissjoni awtorizzat attivitajiet ta’ lokazzjoni ta’ bastiment mingħajr ekwipaġġ bħala parti minn ċerti sistemi tat-TT notifikati, iżda biss fuq bażi temporanja u f’ċirkostanzi speċifiċi relatati ma’ kapaċità żejda (96). Taħt dawn il-kundizzjonijiet, l-attività prinċipali ta’ dawn l-kumpaniji tibqa’ t-tbaħħir u d-dħul minn l-attivitajiet ta’ lokazzjoni- ta’ bastimenti mingħajr ekwipaġġ jistgħu jitqiesu subordinati għal din l-attività prinċipali. Din it-tolleranza hija konsistenti bis-sħiħ mal-għanijiet tal-Linji Gwida Marittimi: “li jinżamm u jitjieb l-għarfien tekniku marittimu u li jiġi protett u promoss l-impjieg għall-baħħara Ewropej” u “li ssir kontribuzzjoni għall-konsolidament tas-settur marittimu stabbilit fl-Istati Membri, filwaqt li tinżamm flotta kompetittiva globali fis-swieq dinjin” (97).
(179)
F’konformità mal-Linji Gwida Marittimi, id-Deċiżjoni C(2002) 582 finali tal-Kummissjoni, tas-27 ta’ Frar 2002 li tawtorizza s-sistema tat-TT Spanjola, issemmi b’mod espliċitu li l-attivitajiet tat-trasport marittimu biss huma eliġibbli għat-TT (98). Filfatt, it-Taqsima 2.4. ‘Benefiċjarji’ tgħid hekk: “Jistgħu jkunu eliġibbli għal din is-sistema tat-taxxa speċjali l-kumpaniji tat-tbaħħir irreġistrati skont il-liġi Spanjola, li l-attività tagħhom tikkonċerna l-operat ta’ bastimenti li huma proprjetà jew lokati”, (enfażi miżjuda) u t-Taqsima 2.5: “attivitajiet/bastimenti li jikkwalifikaw” jistipula li: “l-iskema tat-taxxa skont it-tunnellaġġ tkopri biss dħul minn bastimenti tat-tbaħħir imħaddma f’attivitajiet ta’ trasport bil-baħar. Attivitajiet li jikkwalifikaw huma mmirati biex jinkludu biss trasport marittimu” (enfażi miżjuda).
(180)
Mit-test tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2002, adottata skont il-Linji Gwida Marittimi, jidher li l-kumpaniji identifikati bħala kumpaniji tat-tbaħħir skont il-Liġi Spanjola jistgħu jibbenefikaw mis-sistema tat-TT, sakemm dawn iwettqu l-attivitajiet tagħhom ta’ trasport -marittimu kkwalifikati u fi ħdan il-limiti tagħhom.
(181)
Il-Kummissjoni tqis li l-attività li jwettqu l-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL ma tistax titqies bħala attività ta’ trasport. Fil-fatt, meta tgħaddi għas-sistema tat-taxxa skont it-tunnellaġġ, il-GIE jieħu b’allokazzjoni bastiment wieħed biss minn kumpanija tal-lokazzjoni u jallokah mingħajr ekwipaġġ lil kumpanija tat-tbaħħir terza. Jekk l-kumpanija tat-tbaħħir terza tuża l-bastiment biex tipprovdi servizzi ta’ trasport marittimu, din tikkwalifika għas-sistema tat-TT. Madankollu, il-GIE sempliċiment iqiegħed bastiment għad-dispożizzjoni ta’ kumpanija tat-tbaħħir terza li tużah. Konsegwentement, il-GIE huwa intermedjarju li jipprovdi servizzi ta’ kera jew lokazzjoni u mhux servizzi ta’ trasport.
(182)
Il-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL tipikament jallokaw l-uniku bastiment li huwa proprjetà tagħhom, li għalhekk jirrappreżenta, il-flotta tagħhom kollha. F’dawn iċ-ċirkostanzi, il-GIE ma jassumi l-ebda riskju jew responsabbiltà fir-rigward tal-ġestjoni teknika, tal-ekwipaġġ jew il-ġestjoni kummerċjali tal-bastiment. Huwa sempliċiment intermedjarju u d-dħul mil-lokazzjoni ta’ bastiment mingħajr ekwipaġġ ma jistax jitqies subordinat għal attività ta’ trasport marittimu.
(183)
Barra minn hekk, il-GIE jibqa’ fis-sistema tat-TT għal perjodu qasir, jiġifieri, il-ġimgħatejn meħtieġa biex tiġi eżerċitata l-opzjoni tal-kuntratt ta’ lokazzjoni u biex sid il-bastiment jeżerċita l-opzjoni assoċjata mal-kuntratt ta’ lokazzjoni. Li jiġu permessi dawn it-tipi ta’ attivitajiet fil-qafas tas-sistema tat-TT ma jidhirx li jżid b’mod permanenti t-tunnellaġġ taħt bandiera- taż-ŻEE jew ikkontrollat minn Pajjiżi Membri tagħha. Għal dawn l-istess raġunijiet, il-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL ma jidhrux li jikkontribwixxu għall-għan li “jinżamm (…) l-għarfien tekniku marittimu u li jiġi protett (…) l-impjieg għall-baħħara Ewropej” jew għall-“konsolidament tal-cluster marittimu”.
(184)
Bħala konklużjoni, l-attività ta’ intrapriżi bħall-GIE li jipparteċipaw fl-STL ma titqiesx li tikkostitwixxi attività ta’ trasport marittimu koperta mill-approvazzjoni li tirriżulta mid-Deċiżjoni tal-2002.
(185)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li jekk tinkludi f’din is-sistema lill-intrapriżi bħall-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL, dan iwassal għall-għoti ta’ għajnuna ġdida, jew permezz tal-kalkolu tad-dħul taxxabbli f’termini tat-tunnellaġġ operat jew permezz tal-possibbiltà li jiġi pospost is-saldu tal-obbligazzjonijiet tat-taxxa moħbija, skont l-Artikolu 125(2) tat-TRLIS, sakemm il-bastiment jinbiegħ jew jiġi skreppjat (99).
Il-miżuri l-oħra jikkostitwixxu għajnuna ġdida
(186)
Id-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati (l-Artikolu 115(11) u l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u l-Artikolu 49 tar-RIS, miżura 2) mhuwiex għajnuna eżistenti minħabba li ġie introdott fl-2002, jiġifieri, wara l-adeżjoni ta’ Spanja fl-1986 u qatt ma ġie nnotifikat lill-Kummissjoni jew approvat minnha. Min-naħa l-oħra, l-effett ta’ din il-miżura jista’ jiġi separat b’mod ċar mill-effett tal-deprezzament aċċellerat. Din il-miżura tikkostitwixxi għajnuna illegali.
(187)
Fil-fatt, l-Artikolu 50(3) tar-RIS, li kien jippermetti l-eżenzjoni tal-qligħ kapitali fuq il-bastimenti akkwistati taħt kuntratti ta’ lokazzjoni awtorizzati minn qabel (miżura 5), daħal fis-seħħ fl-2002 mingħajr notifika minn qabel lil, jew approvazzjoni mill-Kummissjoni.
(188)
Fil-fatt, il-Kummissjoni tqis li l-approvazzjoni mogħtija fl-2002 ma tinkludix il-miżuri ta’ implimentazzjoni u, b’mod partikolari, l-Artikolu 50(3) tar-RIS, peress li dan jintroduċi eċċezzjoni għar-regoli ta’ limitazzjoni applikabbli għall-bastimenti użati skont l-Artikolu 125(2) tat-TRLIS, li jikkorrispondi għal vantaġġ addizzjonali. Din l-eċċezzjoni kellha tiġi nnotifikata flimkien mad-dispożizzjonijiet legali approvati mill-Kummissjoni, iżda dan ma seħħx.
(189)
Fil-fatt, l-applikazzjoni tal-Artikolu 125(2) tat-TRLIS ma tidhirx li teħtieġ aktar definizzjonijiet jew kjarifiki. Normalment jeħtieġ li jiġi ntaxxat il-qligħ kapitali miksub minn lokatur meta l-bastiment jiġi ttrasferit lil-lokatarju (l-kumpanija tat-tbaħħir). Jekk Spanja qieset li kienet meħtieġa kjarifika, din kellha ssir b’notifika.
(190)
Għaldaqstant, il-miżuri ta’ implimentazzjoni u, b’mod partikolari, l-Artikolu 50(3) tar-RIS, jikkostitwixxu wkoll għajnuna illegali.
5.5. KOMPATIBBILTÀ MAS-SUQ INTERN
(191)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri li ġejjin jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, kemm weħidhom kif ukoll fil-kuntest tal-STL:
-
Id-deprezzament antiċipat minn qabel ta’ assi akkwistati permezz ta’ kuntratt ta’ lokazzjoni finanzjarju (l-Artikolu 115(11), u l- Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u l-Artikolu 49 tar-RIS)
-
It-TT fir-rigward tal-eliġibbiltà tal-attivitajiet ta’ lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ
-
L-Artikolu 50(3) tar-RIS.
(192)
Fil-prinċipju, l-għajnuna mill-Istat, kif definita fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE, hija pprojbita. Madankollu, l-Artikolu 107(2), jistabbilixxi l-kompatibbiltà ta’ ċerti tipi ta’ għajnuna, u l-Artikolu 107(3) jistabbilixxi li l-Kummissjoni tista’ tiddikjara bħala kompatibbli xi tipi ta’ għajnuna jew l-għajnuna lil ċerti benefiċjarji. Skont it-tip ta’ benefiċjarju, jistgħu jiġu applikati regoli speċifiċi, bħal-Linji Gwida Marittimi (100) (101) jew il-Qafas applikabbli għall-għajnuna mill-Istat għall-Kostruzzjoni tal-Bastimenti.
(193)
La Spanja u lanqas il-partijiet terzi identifikati bħala benefiċjarji f’din id-Deċiżjoni ma invokaw l-applikazzjoni ta’ kwalunkwe dispożizzjoni oħra tal-Artikolu 107(2) u (3) tat-TFUE, jew l-applikazzjoni ta’ kwalunkwe qafas ieħor dwar għajnuna mill-Istat adottata skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
5.5.1. Applikazzjoni tal-Linji Gwida Marittimi
Eliġibbiltà tad-dħul mil-lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ għat-TT
(194)
Kif imsemmi fil-premessa (71) above, l-awtoritajiet Spanjoli u xi partijiet terzi jqisu li l-lokazzjoni hija koperta mid-Deċiżjoni tal-2002 li tawtorizza s-sistema tat-TT Spanjola, peress li tirreferi għall-operat ta’ bastimenti li huma proprjetà ta’ jew allokati.
(195)
Il-Kummissjoni ma taqbilx ma’ din l-interpretazzjoni tad-Deċiżjoni tal-2002. Fil-fatt, kemm il-Linji Gwida Marittimi kif ukoll id-Deċiżjoni tal-2002 jispeċifikaw li t-TT għandha tapplika biss għall-attivitajiet ta’ trasport marittimu (102). Bħala regola ġenerali, id-dħul minn attivitajiet oħra għajr it-trasport -anke meta jitwettqu minn kumpanija ta’ trasport marittimu- ma jistgħux jiġu ntaxxati skont is-sistema tat-TT sakemm mhux b’eċċezzjoni espliċita u taħt ċerti- (103) kundizzjonijiet (attivitajiet relatati, ta’ tħammil, ta’ rmonk).
(196)
F’dan il-kuntest, l-“operat ta’ bastimenti proprjetà ta’ jew lokati” msemmi bħala attività eliġibbli fid-Deċiżjoni tal-2002 jinkludi biss l-“operat” ta’ bastimenti li jew huma proprjetà ta’ jew huma lokati mingħajr ekwipaġġ, u operati- kemm fil-każ ta’ dawk li huma proprjetà ta’ kif ukoll dawk lokati minn kumpanija ta’ trasport marittimu.
(197)
Kif diġà msemmi fit-Taqsima 5.3.2.4, il-GIE finanzjarji li jipparteċipaw f’operazzjonijiet ta’ finanzjament STL ma joperawx il-bastimenti huma stess, u ma jipprovdu l-ebda servizz ta’ trasport marittimu. Huma intermedjarji finanzjarji li jipparteċipaw fil-finanzjament kollettiv ta’ assi. Mhumiex involuti fil-ġestjoni strateġika, teknika, tal-ekwipaġġ jew kummerċjali tal-bastiment li jagħtu b’allokazzjoni u ma jassumu l-ebda riskju jew responsabbiltà għall-forniment ta’ servizzi ta’ trasport marittimu.
(198)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tindika li l-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL jallokaw l-uniku bastiment tagħhom b’opzjoni ta’ xiri (“eżerċitabbli”) li l-kumpanija tat-tbaħħir timpenja ruħha mill-bidu li teżerċita u opzjoni ta’ bejgħ (“put”) li jista’ jeżerċita l-GIE. Dan huwa ekwivalenti għal - trasferiment pospost għalkemm finali tas-sjieda tal-flotta kollha tal-GIE. Konsegwentement, il-GIE ma jsibx ruħu fl-istess sitwazzjoni bħal dawk is-sidien li jbatu minn kapaċità żejda temporanja u, biex tinkiseb xi flessibbiltà, jallokaw parti mill-flotta tagħhom lil operaturi terzi għal perjodu limitat (ara l-premessa (178) above).
(199)
Għal dawn ir-raġunijiet kollha, il-Kummissjoni tqis li l-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL mhumiex eliġibbli għas-sistema tat-TT Spanjola awtorizzata mill-Kummissjoni u lanqas jikkwalifikaw għad-dispożizzjonijiet fil-Linji Gwida Marittimi.
(200)
Madankollu, il-Kummissjoni tqis li, minħabba n-natura ġenerali tal-operazzjonijiet ta’ lokazzjoni, il-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL u l-investituri tagħhom jaġixxu bħala intermedjarji li jgħaddu lil benefiċjarji oħra (kumpaniji tat-tbaħħir) benefiċċju li jsegwi għan ta’ interess komuni.
Eliġibbiltà tal-GIE/jew l-investituri tagħhom bħala intermedjarji
(201)
F’konformità mal-approċċ adottat fid-Deċiżjoni (104) tal-20 ta’ Diċembru 2006 dwar il-GIE fiscaux Franċiżi, il-Kummissjoni tqis li, peress li jirrappreżenta qligħ ġust għall-intermedjazzjoni tagħhom fit-trasferiment lill-kumpaniji tat-tbaħħir ta’ vantaġġ li jsegwi għan ta’ interess komuni, l-għajnuna miżmuma mill-GIE jew l-investituri tagħha għandha titqies kompatibbli fl-istess porzjon. Huwa veru li, f’dan il-każ, il-GIE mhumiex obbligati legalment jittrasferixxu parti mill-għajnuna li jirċievu lill-kumpaniji tat-tbaħħir. Madankollu, fl-eżerċizzju tad-diskrezzjonalità tagħha fil-ħin tal-valutazzjoni tal-kompatibbiltà tal-miżura skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, il-Kummissjoni tqis xieraq li jitqiesu l-effetti tal-miżura favorevoli għas-settur marittimu u li jiġu applikati, mutatis mutandis, id-dispożizzjonijiet tal-Linji Gwida Marittimi -normalment applikabbli għall-miżuri ta’ għajnuna- għall-vantaġġ ittrasferit lill-kumpanija tat-tbaħħir. Għalhekk, jekk l-applikazzjoni tal-Linji Gwida Marittimi għal kumpanija tat-tbaħħir li tintervjeni f’ċerta operazzjoni tal-STL twassal għal proporzjon ta’ vantaġġ kompatibbli jew vantaġġ sħiħ ta’ x %, l-istess perċentwali tal-għajnuna miżmuma mill-GIE jew l-investituri tagħha huwa kompatibbli.
Benefiċċju għall-kumpaniji tat-tbaħħir (l-utenti finali)
(202)
Safejn il-vantaġġ jibbenefika lill-kumpaniji tat-tbaħħir, l-Artikolu (105) 107(3)(c), u l-Linji Gwida Marittimi huma l-uniċi oqsfa applikabbli biex tiġi evalwata l-kompatibbiltà tiegħu.
(203)
Il-Kummissjoni tqis li l-kumpaniji tat-tbaħħir ma jibbenefikawx minn għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Madankollu, sabiex jiġi ddeterminat l-ammont tal-għajnuna kompatibbli fil-livell tal-GIE -bħala intermedjarji li jgħaddu lill-kumpaniji tat-tbaħħir vantaġġ li jsegwi għan ta’ interess komuni- il-Kummissjoni tqis li l-Linji Gwida Marittimi għandhom japplikaw, mutatis mutandis, għall-vantaġġ ittrasferit mill-GIE lill-kumpanija tat-tbaħħir biex tiddetermina: (1) l-ammont tal-għajnuna rċevuta mill-GIE u ttrasferit lill-kumpanija tat-tbaħħir li kienet tkun kompatibbli jekk l-ammont ittrasferit jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat favur l-kumpanija tat-tbaħħir; (2) il-proporzjon ta’ dak il-benefiċċju kompatibbli fil-benefiċċju sħiħ ittrasferit lill-kumpanija tat-tbaħħir; u (3) l-ammont tal-għajnuna li għandha titqies kompatibbli bħala remunerazzjoni tal-GIE għall-intermedjazzjoni tagħhom.
(204)
Il-Linji Gwida Marittimi jiddeskrivu diversi kategoriji ta’ għajnuna mill-Istat u l-kundizzjonijiet li taħthom jistgħu jiġu awtorizzati mill-Kummissjoni. B’mod partikolari, il-Linji Gwida jispeċifikaw li japplikaw biss għall-attivitajiet ta’ trasport marittimu, kif ukoll għal numru żgħir ta’ attivitajiet relatati jew assimilati.
(205)
Meta kumpanija marittima (l-utent finali) tipprovdi servizzi ta’ trasport marittimu (jew attivitajiet assimilati) u tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha speċifikati fil-Linji Gwida, vantaġġ li tirċievi din l-kumpanija u li jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat ikun kompatibbli mas-suq intern.
(206)
Skont il-Linji Gwida Marittimi, l-għajnuna tista’ tingħata permezz ta’ kategoriji differenti ta’ miżuri. Waħda mill-kundizzjonijiet importanti imposti mill-Artikolu 10 tal-Linji Gwida Marittimi tal-1997 u l-Artikolu 11 tal-Linji Gwida Marittimi tal-2004 hija limitu massimu tal-għajnuna, jiġifieri, l-ammont massimu tal-għajnuna mill-Istat li jista’ jingħata lil kumpanija u li jista’ jitqies kompatibbli mas-suq intern (106).
(207)
Skont il-linji gwida tal-1997, il-limitu tal-għajnuna jikkorrispondi għal “tnaqqis għal żero tat-tassazzjoni u l-imposti soċjali tal-baħħara u tat-tassazzjoni korporattiva tal-attivitajiet tat-tbaħħir”. Skont il-Linji Gwida tal-2004, il-limitu massimu jikkorrispondi għat-tnaqqis għal żero tal-imposti fiskali u soċjali applikabbli għall-baħħara u tnaqqis fit-taxxa billi tiġi applikata sistema tat-TT. Madankollu, il-Linji Gwida tal-2004 jsemmu wkoll li “l-ammont kollu ta’ għajnuna mogħtija (…) m’għandux jaqbeż l-ammont kollu tat-taxxi u l-kontribuzzjonijiet soċjali miġbura mill-attivitajiet ta’ trasport marittimu u l-baħħara”.
(208)
Dwar l-applikazzjoni tal-limitu massimu tal-għajnuna għas-sidien benefiċjarji speċifiċi, il-Kummissjoni tqis li din għandha tiġi prevista fil-livell taż-ŻEE. Dan ifisser li l-limitu massimu għandu iqis t-taxxa korporattiva u l-imposti soċjali mħallsa mill-benefiċjarji fi Stati Membri taż-ŻEE oħra. Dan l-approċċ huwa konsistenti mal-ġurisprudenza mill-kawża FagorBrandt (107), li kkonfermat li l-valutazzjoni ta’ miżura ta’ għajnuna mill-Istat għandha tqis l-effett kumulattiv tal-għajnuna possibbli mogħtija fi Stati Membri differenti.
(209)
Peress li dan il-każ jirreferi għal għajnuna mogħtija lill-GIE għall-akkwist -minn sid ta’ bastiment-- ta’ assi fit-tul, il-Kummissjoni taqbel mal-awtoritajiet Spanjoli li l-vantaġġ irċevut mill-kumpanija tat-tbaħħir għandu jitqassam tul il-perjodu normali tad-deprezzament tal-assi (għaxar snin minn perspettiva tat-taxxa) u jiġi mqabbel mal-ammont totali ta’ taxxi u imposti soċjali mħallas matul dan il-perjodu.
(210)
B’konformità mal-limitu massimu, il-vantaġġi kollha mogħtija fuq l-ammont massimu tat-taxxa fuq l-introjtu u l-imposti soċjali tal-baħħara u tat-taxxa korporattiva tal-attivitajiet tat-tbaħħir iridu jitqiesu mhux kompatibbli mat-Trattat.
5.6. IRKUPRU
(211)
L-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 jipprovdi li meta jiġu adottati deċiżjonijiet negattivi f’każijiet ta’ għajnuna illegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċidi li l-Istat Membru kkonċernat jadotta l-miżuri kollha meħtieġa biex jikseb l-irkupru tal-għajnuna mill-benefiċjarju. Permezz tal-irkupru tal-għajnuna, tiġi ristrutturata, safejn huwa possibbli, il-pożizzjoni kompetittiva eżistenti qabel l-għoti tagħha.
(212)
Madankollu, l-Artikolu 14 tar-Regolament imsemmi jipprovdi wkoll li l-Kummissjoni m’għandhiex teħtieġ l-irkupru tal-għajnuna jekk dan imur kontra l-prinċipju ġenerali tal-Liġi Komunitarja. Din it-taqsima teżamina jekk il-prinċipji ġenerali tat-trattament ugwali, il-protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi jew iċ-ċertezza legali jimpedixxux lill-Kummissjoni milli tordna l-irkupru tal-għajnuna kollha jew ta’ parti mill-għajnuna diġà mogħtija.
5.6.1. Trattament ugwali
(213)
Il-prinċipju ta’ trattment ugwali u nondiskriminazzjoni jeħtieġ li sitwazzjonijiet komparabbli ma jiġux trattati b’mod differenti u li sitwazzjonijiet differenti ma jiġux trattati bl-istess mod, sakemm dan it-trattament ma jiġix oġġettivament ġustifikat (108).
(214)
Is-sistema tal-GIE fiscaux Franċiżi tista’ ċertament tiġi mqabbla mal-STL f’diversi aspetti. Teħtieġ l-intermedjazzjoni ta’ GIE jew ta’ investituri li jgawdu minn trasparenza tat-taxxa bejn il-manifattur ta’ assi fit-tul u x-xerrej li jalloka assi mill-GIE. Il-GIE jiddeprezza l-assi b’mod aċċellerat u antiċipat, u l-qligħ kapitali li jirriżulta mill-bejgħ tal-assi huwa eżentat mit-taxxa korporattiva. Il-GIE jew l-investituri tiegħu jagħtu lura parti sinifikanti tal-benefiċċji li jirriżultaw mill-miżuri tat-taxxa lix-xerrej tal-assi (pereżempju, kumpanija tat-tbaħħir) permezz ta’ tnaqqis fil-kera jew fil-prezz tal-opzjoni tax-xiri. Madankollu, fis-sistema Franċiża tinsab eżenzjoni espressa tal-qligħ kapitali, filwaqt li fl-STL, din l-eżenzjoni tirriżulta mill-implimentazzjoni konġunta tas-sistema tat-TT lill-GIE u l-Artikolu 50(3) tar-RIS.
(215)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-kuntest legali u l-istorja proċedurali tal-każijiet Franċiżi u Spanjoli huma differenti u li l-Kummissjoni ma ordnatx l-irkupru għal parti mill-perjodu taħt valutazzjoni fid-deċiżjoni finali tagħha tal-2006 dwar il-GIE fiscaux għal raġunijiet li jirrelataw mal-istorja proċedurali speċifika ta’ dak il-każ. B’mod partikolari, Franza ma kinitx innotifikat formalment is-sistema lill-Kummissjoni, iżda kienet infurmatha qabel ma ġiet implimentata. Il-Kummissjoni tosserva wkoll li, meta bdiet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali fir-rigward tal-GIE fiscaux, qatt qabel ma kienet iddeċidiet fuq każ simili. Madankollu, meta fetħet l-investigazzjoni formali tal-STL, il-Kummissjoni diġà kienet iddeċidiet li sistema simili -preċiżament il-GIE fiscaux Franċiża- kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Billi l-kuntest legali u fattwali tal-GIE fiscaux huwa differenti minn dak tal-STL, il-Kummissjoni tikkunsidra li jista’ jiġi ġġustifikat trattament differenti. Madankollu, kif spjegat il-Kummissjoni fit-Taqsima 5.6.3 below, raġunijiet relatati mal-prinċipju ta’ ċertezza legali wasslu biex il-Kummissjoni żżomm lura milli tordna l-irkupru f’din il-kwistjoni sad-data tal-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni dwar il-GIE fiscaux Franċiżi.
(216)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tqis li, fil-każijiet imsemmija fil-premessa (92) above, l-applikazzjoni tal-prinċipju taċ-ċertezza legali għal miżuri simili kienet iġġustifikata fir-rigward taċ-ċirkostanzi speċifiċi ta’ kull każ. Fil-każ tal-Avvjament Spanjol, tweġiba għal mistoqsija parlamentari kienet iddeskriviet b’mod ċar is-sistema bħala miżura ta’ natura ġenerali. Għal ċentri ta’ koordinazzjoni u attivitajiet intragrupp ta’ kumpaniji multinazzjonali (109), il-Kummissjoni sabet li l-aspettattivi leġittimi kienu jeżistu fuq il-bażi mhux biss tal-awtorizzazzjoni minn qabel taċ-ċentri tal-koordinazzjoni Belġjani bħala miżura ġenerali fl-1984 u l-1987 iżda wkoll mit-tweġiba mogħtija mill-Kummissjoni għall-Mistoqsija Parlamentari (110). Din kienet tgħid li firxa wiesgħa ta’ miżuri tat-taxxa -“regoli dwar it-tassazzjoni fuq il-kwartieri Ewropej ta’ gruppi multinazzjonali, maħsuba biex tiġi evitata t-taxxa doppja” - “waqgħu barra mill-ambitu tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat”. Barra minn hekk, dawn l-iskemi kollha kienu ġew applikati wara li twieġbet il-Mistoqsija Parlamentari. Fil-każ tal-Kumpaniji ta’ Ġibiltà li huma benefiċjarji ta’ rati mnaqqsa ta’ taxxa, l-eżistenza ta’ aspettattivi leġittimi kienet ibbażata fuq li l-miżura kiniet immudellata fuq miżura oħra tal-istess Stat Membru- s-Sistema ta’ Kumpaniji Eżentati - li kienet tikkostitwixxi għajnuna eżistenti. Bl-istess mod, il-miżuri ta’ Orkney u s-Shetland kienu mmudellati fuq xulxin.
(217)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis, fir-rigward tal-STL, li jiġi rispettat il-prinċipju ġenerali tat-trattament ugwali jekk, b’kont meħud taċ-ċirkostanzi speċifiċi ta’ din is-sistema, jiġu sodisfatti l-prinċipji ta’ protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi u taċ-ċertezza legali (ara t-taqsimiet 5.6.2 u 5.6.3 below).
5.6.2. Aspettattivi leġittimi
(218)
Aspettattivi leġittimi jirriżultaw minn xi azzjoni mill-Kummissjoni li pprovdiet assigurazzjonijiet preċiżi, inkundizzjonati u konsistenti (111) ta’ natura tali li jwasslu għal tamiet-li huma ġġustifikati (112) -min-naħa tal-awtoritajiet jew benefiċjarji taħt skema li kienet legali (113). Skont il-każistika, ebda aspettattiva leġittima ma tista’ fil-prinċipju tiġi rikonoxxuta fin-nuqqas ta’ notifika xierqa (114) (115), sakemm ma jkunx hemm ċirkostanzi eċċezzjonali (116).
5.6.2.1. Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2001 fil-każ ta’ Brittany Ferries (BAI)
(219)
Il-Kummissjoni tinnota li Spanja ma nnotifikatx l-STL u li d-dikjarazzjoni fid-Deċiżjoni tagħha tal-2011 tirreferi għal sistema oħra - is-sistema ta’ qabel dik evalwata fid-Deċiżjoni dwar il-GIE fiscaux - u kienet tirreferi espressament għas-sistema legali ta’ Stat Membru ieħor. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li din id-dikjarazzjoni ma tikkostitwixxix ċirkostanza eċċezzjonali u mhijiex biżżejjed sabiex tiġġustifika r-rikonoxximent tal-aspettattivi leġittimi favur Spanja u l-operaturi parteċipanti f’operazzjonijiet STL. Din il-konklużjoni hija konsistenti mal-approċċ adottat fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2006 dwar il-GIE fiscaux, fejn il-Kummissjoni ma sabitx elementi li juru l-eżistenza tal-aspettattivi leġittimi (117).
5.6.2.2. Il-pubblikazzjoni tal-abbozz ta’ miżuri fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Parlament Spanjol
(220)
Il-pubblikazzjoni tal-abbozz ta’ miżuri fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Parlament Spanjol ma jissodisfax ir-rekwiżit ta’ notifika formali u l-effett sospensiv impost minn din id-dispożizzjoni tat-Trattat. Il-Kummissjoni tinnota li l-miżura ta’ deprezzament antiċipat ġiet applikata 21 xahar wara l-pubblikazzjoni tar-Regolament 659/1999 mingħajr notifika minn qabel, fl-istess ħin bħas-sistema tat-TT, li ġiet korrettament innotifikata lill-Kummissjoni - u awtorizzata minnha - skont id-dispożizzjonijiet fit-Trattat u f’dan ir-Regolament.
5.6.2.3. It-talba tal-2001 għal informazzjoni dwar sistema ta’ lokazzjoni tat-taxxa
(221)
Il-Kummissjoni tqis li din l-ittra ma setgħetx wasslet għal tamiet iġġustifikati fir-rigward tal-STL jew tad-diversi miżuri involuti fl-operazzjonijiet ta’ din is-sistema.
(222)
Skont l-Artikolu 10(1) u (2) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, il-Kummissjoni analizzat l-informazzjoni fil-pussess tagħha dwar l-allegata għajnuna illegali u talbet informazzjoni lill-Istat Membru tal-21 ta’ Diċembru 2001. L-ewwel nett, il-Kummissjoni tixtieq tindika li talba għal informazzjoni mhijiex dokument pubbliku. It-tieni, kuntrarjament għal dak li ssostni l-PYMAR, din it-talba tindika li l-Kummissjoni ma kellhiex l-informazzjoni meħtieġa biex tidentifika u tevalwa l-allegata għajnuna illegali. Għalhekk, anke jekk din saret pubblika, ma setgħetx twassal għal aspettattivi leġittimi fejn is-sistema ma tikkostitwixxix għajnuna. It-tielet, u l-aktar importanti, l-awtoritajiet Spanjoli ċaħdu kategorikament permezz ta’ ittri ddatati 28 ta’ Jannar u 28 ta’ Mejju 2008 li kien hemm xi miżura tat-taxxa disponibbli li tappoġġa l-akkwist ta’ bastimenti applikabbli għall-kuntratti ffirmati wara l-31 ta’ Diċembru 2000.
5.6.2.4. Id-Deċiżjoni tal-2004 dwar in-notifika tal-Pajjiżi l-Baxxi (118)
(223)
Il-Kummissjoni tqis li din id-deċiżjoni ma setgħetx wasslet għal tamiet iġġustifikati fir-rigward tal-STL jew tad-diversi miżuri involuti fit-tranżazzjonijiet ta’ din is-sistema minħabba r-raġunijiet li ġejjin:
(224)
L-ewwel nett, l-għan tal-investigazzjoni tal-Kummissjoni f’dak il-każ ma kienx miżura Spanjola, iżda sistema nnotifikata mill-Gvern tal-Pajjiżi l-Baxxi u maħsuba biex tikkumpensa lit-tarzni tal-Pajjiżi l-Baxxi jew biex tippermettilhom iqabblu l-offerti magħmula fl-2000 (119) minn tarzni Spanjoli, li allegatament kienu jibbenefikaw minn għajnuna mill-Istat mogħtija minn Spanja taħt sitt kuntratti speċifiċi ta’ bini tal-bastimenti. Konsegwentement, l-għan tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2004 kien l-evalwazzjoni tal-għajnuna nnotifikata mill-Pajjiżi l-Baxxi, u mhux tal-għajnuna allegatament mogħtija minn Spanja.
(225)
It-tieni, il-miżura Spanjola li l-Pajjiżi l-Baxxi kienu qed jippruvaw jikkumpensaw ma kinitx l-STL u lanqas il-komponenti tagħha. Kif imsemmi fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-2003 ta’ dak il-każ, l-awtoritajiet tal-Pajjiżi l-Baxxi invokaw b’mod ċar l-għajnuna fil-forma ta’ sussidji ta’ rati ta’ imgħax fuq self allegatament mogħti lil kumpaniji tat-tbaħħir skont id-Digriet Irjali 442/94 (120) Spanjol. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tindika li kemm l-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati kif ukoll is-sistema tat-TT Spanjola ma daħlux fis-seħħ sal-1 ta’ Jannar 2002. Abbozz ta’ dawn il-miżuri ġie ppubblikat biss fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Parlament Spanjol fl-10 ta’ Ottubru 2001. Għalhekk, dawn il-miżuri ma setgħux jintużaw biex jiffinanzjaw kuntratti ta’ bini ta’ bastimenti fl-2000.
(226)
It-tielet, anke jekk l-operaturi kienu immaġinaw li l-miżura Spanjola li kienet maħsuba biex tiġi kkumpensata kienet l-STL, li mhuwiex il-każ, id-dikjarazzjonijiet li jinsabu fid-Deċiżjoni tal-2004 ma setgħux iwasslu għal aspettattivi leġittimi. Fil-fatt, il-Kummissjoni ddikjarat li ma kellhiex biżżejjed “evidenza dwar l-eżistenza tal-allegata għajnuna Spanjola” minħabba li Spanja kienet indikat li l-għajnuna taħt id-Digriet Irjali 442/94 ma tibqax disponibbli mill-31 ta’ Diċembru 2000. Wara dik id-data, l-għajnuna ma tibqax awtorizzata skont ir-Regolament tal-Kostruzzjoni tal-Bastimenti (121). Madankollu, l-għan tal-investigazzjoni tal-Kummissjoni kienet l-għajnuna tal-Pajjiiżi l-Baxxi u mhux l-allegata għajnuna Spanjola, u d-dubji tal-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedimenti kienet tirreferi għall-possibbiltà prevista fil-Qafas applikabbli għall-għajnuna mill-Istat għall-kostruzzjoni tal-bastimenti (122), biex jiġu kkumpensati għajnuniet- ladarba dawn jiġu ppruvati - mogħtija minn Stat Membru ieħor u mhux minn Stat mhux tal-UE.
(227)
Fil-fatt, in-nuqqas ta’ provi tal-allegata għajnuna kien argument sekondarju fid-dubji espressi mill-Kummissjoni. Wara talba għal informazzjoni lil Spanja dwar il-bażi tal-informazzjoni pprovduta mill-Pajjiżi l-Baxxi, il-Kummissjoni setgħet tirreġistra biss iċ-ċaħda Spanjola dwar l-għoti ta’ għajnuna (123) (taħt id-Digriet Irjali Spanjol 442/94) u kkonkludiet li l-Pajjiżi l-Baxxi ma ppreżentawx biżżejjed provi tal-għajnuna Spanjola li għandha tiġi kkumpensata. In-nuqqas ta’ evidenza ta’ għajnuna mill-Istat ma jammontax għal prova ta’ nuqqas ta’ għajnuna mill-Istat ta’ (kwalunkwe) miżura Spanjola. Għall-kuntrarju ta’ dan, il-Kummissjoni kienet diġà indikat fid-Deċiżjoni ta’ ftuħ li “ma setgħetx turi li Spanja kienet tat l-allegata għajnuna b’mod illegali, iżda li l-Kummissjoni qed tissorvelja mill-qrib is-suq tal-bini ta’ bastimenti u l-ksur possibbli tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat (124). Jekk dawn kienu kkunsidraw b’bona fede li l-għajnuna Spanjola li l-Pajjiżi l-Baxxi riedu jikkumpensaw kienet l-STL, il-fatt li Spanja ċaħdet l-eżistenza tagħha minflok ma argumentat dwar il-kompatibbiltà tagħha kellu jwissi lill-benefiċjarji attwali jew dawk potenzjali dwar din is-sistema.
5.6.2.5. Id-Deċiżjoni tal-2006 fil-każ tal-GIE fiscaux Franċiżi
(228)
Il-Kummissjoni tqis li la d-Deċiżjoni ta’ ftuħ tagħha fil-każ tal-GIE fiscaux Franċiżi tal-2004 u lanqas id-Deċiżjoni finali tagħha tal-2006 fejn ikkonkludiet li din is-sistema kienet parzjalment għajnuna kompatibbli ma setgħu wasslu għal aspettattivi leġittimi, kif tallega l-PYMAR.
(229)
Tabilħaqq, il-miżuri ta’ għajnuna għandhom jiġu notifikati lill-Kummissjoni. Fin-nuqqas ta’ notifika, ċirkostanzi eċċezzjonali biss jistgħu, b’mod leġittimu, iħallu lill-Istati Membri u lill-operaturi jistennew li miżura ma tikkostitwixxix għajnuna. Madankollu, jekk ma tiġix rispettata l-proċedura ta’ notifika u approvazzjoni, ma jistgħux, b’mod leġittimu, jistennew li miżura ekwivalenti għal għajnuna mill-Istat tkun kompatibbli mas-suq intern.
(230)
Għall-kuntrarju ta’ dan, fid-Deċiżjoni dwar il-GIE fiscaux Franċiżi, tal-20 ta’ Diċembru 2006, il-Kummissjoni esprimiet b’mod ċar il-pożizzjoni tagħha, skont liema s-sistema ta’ lokazzjoni tat-taxxa Franċiża tat għajnuna mill-Istat. Il- fatt li l-STL kienet sistema ta’ lokazzjoni tat-taxxa simili għas-sistema Franċiża kellu jiftaħ għajnejn Spanja u l-benefiċjarji li s-sistema Spanjola setgħet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Għaldaqstant, kwaunkwe aspettattivi leġittimi eżistenti qabel il-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni dwar is-sistema Franċiża f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea tat-30 ta’ April 2007 setgħet waqfu milli jkunu leġittimi minn dik id-data.
(231)
B’mod simili, is-sempliċi fatt li l-għajnuna mhux kompatibbli ma kinitx irkuprata fil-każ Franċiż mhuwiex biżżejjed biex jiġġenera aspettattivi leġittimi li ma kinitx se tiġi rkuprata l-għajnuna possibbli mhux kompatibbli li setgħet instabet fil-każ Spanjol. Tabilħaqq, jekk ikun hemm raġunijiet biex jipprevjenu li l-Kummissjoni titlob lill-Istat Membru l-irkupru tal-għajnuna, dawn għandhom ikunu fiċ-ċirkostanzi speċifiċi tal-każ.
5.6.2.6. L-ittra tal-2009 mibgħuta mill-Kummissarju Kroes
(232)
Il-Kummissjoni tqis li din id-deċiżjoni ma setgħetx wasslet għal tamiet iġġustifikati fir-rigward tal-STL jew tad-diversi miżuri involuti fl-operazzjonijiet STL minħabba r-raġunijiet li ġejjin:
(233)
L-ewwel nett, din l-ittra mhix att formali li jirrappreżentaw il-pożizzjoni tal-Kummissjoni - jiġifieri l-Kulleġġ tal-Kummissarji - li tkun deċiżjoni formali tal-Kummissjoni jew it-tweġiba għal mistoqsija parlamentari. Fl-ittra tagħha, ta’ paġna waħda biss, il-Kummissjarju Kroes twieġeb, fil-kuntest ta’ korrispondenza bilaterali, għal ittra ta’ paġna waħda biss mibgħuta mis-Sinjura Brustad, Ministru tal-Kummerċ u l-Industrija tan-Norveġja. Il-Kummissjoni ma ppubblikatx il-kontenut ta’ din l-ittra.
(234)
Il-Kummissjoni tinnota li l-ittra minn sid ta’ bastiment Norveġiż -imsemmija fil-premessa 105 (105) above - hija indirizzata lil tarzna waħda Spanjola li nnegozja magħha dan is-sid, u li din ix-xhieda, li tmur lura sal-2012, ġejja minn Gerencia del Sector Naval, li hija korp tal-gvern. Il-Kummissjoni tindika wkoll li la l-awtoritajiet Spanjoli -li kienu jafu li l-investigazzjoni kienet għadha għaddejja - u lanqas l-operaturi li kienu qed jikkunsidraw operazzjonijiet STL ma talbu lill-Kummissjoni tiċċara l-pożizzjoni espressa fl-ittra tal-Kummissarju Kroes.
(235)
It-tieni, u l-aktar importanti, anke meta din l-ittra ġiet ippubblikata fl-2009, ma kinitx offriet garanziji speċifiċi, inkondizzjonati u konsistenti li l-STL kienet legali. Fil-fatt, it-tweġiba tal-Kummissarju Kroes hija ffokata fuq l-allegati diskriminazzjonijiet bejn tarzni stabbiliti f’pajjiżi differenti taż-ŻEE. Il-konklużjoni tal-ittra fis-sens li “f’dak il-mument” l-ebda azzjoni ġdida ma ġiet ikkontemplata, kienet ċarament relatata mal-pubblikazzjoni riċenti ta’ dikjarazzjoni li kienet tiċċara li l-STL setgħet tintuża għall-akkwist ta’ bastimenti mibnija f’pajjiżi Ewropej oħra, filwaqt li kienet tindirizza direttament it-tħassib espress mis-Sinjura Brustad. Fi kwalunkwe każ, l-ittra la semmiet, u lanqas ħadet kwalunkwe pożizzjoni, dwar il-preżenza ta’ għajnuna mill-Istat fil-livell tal-GIE jew l-investituri tiegħu. Fir-rigward tal-kumpaniji tat-tbaħħir, it-tarzni u l-intermedjarji, il-Kummissjoni tqis li mhumiex benefiċjarji tal-għajnuna, allura l-kwistjoni tal-aspettattivi leġittimi ma tqumx.
(236)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-ittra ma offriet, fl-ebda każ, garanziji speċifiċi, inkondizzjonati u konsistenti li setgħu jiġġeneraw aspettattivi leġittimi li s-sistema ma kinitx tinkludi għajnuna mill-Istat għall-benefiċċju tal-GIE jew l-investituri tiegħu.
(237)
Peress li l-Kummissjoni ma ssibx li din l-ittra twassal għal aspettattivi leġittimi, il-kwistjoni dwar jekk dawn l-aspettattivi leġittimi kinux ikopru l-perjodu ta’ qabel l-ittra ma għandha l-ebda rilevanza.
5.6.2.7. Operatur ekonomiku diliġenti ma setax jipprevedi l-eżistenza possibbli ta’ għajnuna mill-Istat fl-applikazzjoni konġunta ta’ miżuri differenti
(238)
Billi l-miżuri separati jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat (ħlief id-deprezzament aċċellerat ta’ assi lokati), il-fatt li l-operaturi ekonomiċi ma setgħux jipprevedu li l-kombinament tagħhom jista’ jiġi meqjus bħala għajnuna mill-Istat mhuwiex rilevanti u ma jiġġustifikax l-eżistenza ta’ aspettattivi leġittimi jew il-ksur ta’ kwalunkwe prinċipju fundamentali ieħor tal-Liġi tal-UE.
(239)
Madankollu, diversi partijiet terzi, fost l-operaturi li kienu jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL, jargumentaw li d-Deċiżjoni tal-2006 fil-każ tal-GIE fiscaux Franċiżi kienu tawhom aspettattivi leġittimi, peress li din il-miżura hija simili ħafna għall-STL. Il-fatt li l-karatteristiċi kollha tal-miżura Franċiża kienu inklużi f’dispożizzjoni legali waħda, dan neċessarjament jimplika evalwazzjoni globali. F’dan ir-rigward, il-fatt li l-elementi differenti tal-STL kienu ġew inklużi f’miżuri differenti - de facto, marbuta u użati flimkien - biex jiġu prodotti effetti simili m’għandux jiggarantixxi approċċ differenti u ma jeskludix evawazzjoni globali.
(240)
Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni tqis li kemm l-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati minn naħa, kif ukoll l-eżenzjoni tat-taxxa -skont l-Artikolu 50(3) tar-RIS - tal-qligħ kapitali magħmul taħt is-sistema tat-TT min-naħa l-oħra, jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat f’kull każ. Fin-nuqqas ta’ notifika ta’ dawn id-dispożizzjonijiet, l-operaturi seta’ biss ikollhom aspettattivi leġittimi fuq il-leġittimità tagħhom f’ċirkostanzi eċċezzjonali li ma ntwerewx.
5.6.2.8. Id-dikjarazzjonijiet dwar il-metodi ta’ deprezzament fil-Avviż tal-Kummissjoni dwar it-tassazzjoni diretta tal-negozju (125)
(241)
Il-Kummissjoni tindika li l-kliem tal-Komunikazzjoni ma taw l-ebda raġuni lill-operaturi biex jkollhom aspettattivi leġittimi li l-STL kienet legali. L-ewwel nett, id-dispożizzjonijiet ikkwotati jirreferu biss għall-metodi ta’ deprezzament, b’mod li l-aspettattivi leġittimi, jekk ikun xieraq, jistgħu jkopru biss id-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati.
(242)
It-tieni nett, il-Komunikazzjoni ma tistax tiġi interpretata b’tali mod li kwalunkwe miżura relatata mad-deprezzament tibqa’ barra mill-kamp ta’ applikazzjoni tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat. Tabilħaqq, il-premessa 13 tal-Komunikazzjoni tipprovdi li r-regoli dwar id-deprezzament u t-telf riportat ma jikkostitwixxux għajnuna sakemm dawn japplikaw mingħajr distinzjoni għall-kumpaniji kollha u għall-produzzjoni tal-assi kollha. L-STL ma tapplikax għall-kumpaniji kollha u lanqas għall-produzzjoni tal-assi kollha.
(243)
Min-naħa l-oħra, il-premessa 22 tal-istess Komunikazzjoni tiċċara li l-livell ta’ diskrezzjoni u spazju li tgawdi minnu l-awtorità tat-taxxa jappoġġaw il-preżunzjoni li hemm għajnuna mill-Istat. Kif diġà spjegat fit-taqsima 2.2.2 above, l-applikazzjoni tad-deprezzament antiċipat hija soġġetta għal kundizzjonijiet -li t-test tagħhom jeħtieġ interpretazzjoni - u għal awtorizzazzjoni minn qabel mill-awtorità tat-taxxa. Qabel ma tagħti l-awtorizzazzjoni, l-awtorità tista’ titlob dokumenti addizzjonali mingħand l-applikant jew informazzjoni mingħand awtoritajiet oħra. Il-fatt li l-fajls kollha ta’ applikazzjoni rċevuti mill-Kummissjoni kien fihom dokumenti addizzjonali jindika li kienu mitluba -b’mod espliċitu jew impliċitu - mill-awtorità jew li l-applikanti kienu jafu li kienu meħtieġa biex jiksbu l-awtorizzazzjoni. Konsegwentement, l-awtorità kienet tgawdi ħafna setgħat diskrezzjonali fil-waqt tal-implimentazzjoni ta’ din il-miżura.
(244)
Għalhekk, u fid-dawl tal-karatteristiċi tas-sistema, it-test tal-Komunikazzjoni ma setax jiġġenera inċertezza, u lanqas aspettattivi leġittimi, fir-rigward tan-natura tal-għajnuna tad-deprezzament antiċipat.
5.6.2.9. Eliġibbiltà tad-dħul mil-lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ biex jidħlu fis-sistema tat-taxxa skont it-tunnellaġġ
(245)
L-awtorizzazzjoni mogħtija bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni C(2002) 582 finali tas-27 ta’ Frar 2002 tirreferi għal “kumpanniji reġistrati taħt il-liġi Spanjola, li l-attività tagħhom tinkludi l-operat ta’ bastimenti proprji u lokati”. Madankollu, il-Kummissjoni tqis li din il-frażi ma tista’ toħloq l-ebda aspettattivi leġittimi li l-entitajiet li l-attivitajiet tagħhom jikkonsistu biss f’lokazzjoni ta’ bastiment wieħed taħt sistema ta’ lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ jistgħu jikkwalifikaw għas-sistema tat-TT. Fil-fatt, kif spjegat fil-premessi (179) u (180) above, id-Deċiżjoni tal-2002, huwa ċar li s-sistema tat-TT għandha tapplika biss għall-bastimenti eliġibbli u b’rabta mal-attivitajiet ta’ trasport marittimu eliġibbli.
5.6.3. Ċertezza legali
(246)
Iċ-ċertezza legali hija prinċipju fundamentali tal-Liġi Ewropea maħsub biex jiżgura l-prevedibbiltà tas-sitwazzjonijiet u r-relazzjonijiet legali rregolati minnha. Skont il-ġurisprudenza, il-prinċipju taċ-ċertezza legali jipprevjeni li l-Kummissjoni ddewwem indefinittiv tal-eżerċizzju tas-setgħat tagħha u ma jikkostitwixxix azzjoni mill-istituzzjoni kkonċernata (126). Madankollu, s’issa kienu speċifikati żewġ elementi kumulattivi li kisru dan il-prinċipju:
-
l-eżistenza ta’ sett ta’ elementi li jwasslu għal sitwazzjoni ta’ inċertezza dwar ir-regolarità tal-miżura;
-
passività fit-tul mill-Kummissjoni minkejja li kienet taf dwar l-għajnuna.
(247)
Id-Deċiżjoni li diġà ssemmiet hawn fuq dwar il-GIE fiscaux Franċiżi u s-sentenza fil-każ Salzgitter (127) huma l-uniċi żewġ okkażjonijiet fejn il-Kummissjoni u l-Qorti Ġenerali, rispettivament, ikkunsidraw li l-ksur tal-prinċipju taċ-ċertezza legali jista’ jipprevjeni l-irkupru, anke fin-nuqqas ta’ aspettattivi leġittimi. Madankollu, is-sentenza Salzgitter ġiet annullata mill-Qorti tal-Ġustizzja fir-rigward, preċiżament, tal-applikazzjoni għall-każ tal-prinċipju taċ-ċertezza legali (128).
5.6.3.1. Elementi li ħolqu sitwazzjoni ta’ inċertezza fir-rigward tar-regolarità tal-miżura
(248)
L-STLS u l-GIE fiscaux Franċiżi jaqsmu numru ta’ karatteristiċi ewlenin u għandhom effetti simili (ara t-Taqsima 5.6.1 Trattament ugwali). It-tnejn jintużaw biex jiffinanzjaw investimenti fit-tul f’assi. Fihom huma involuti l-GIE bi trasparenza tat-taxxa li jiddiprezzaw l-assi u jittrasferixxu s-sjieda tagħhom lill-utent finali permezz ta’ xi tip ta’ kuntratt ta’ lokazzjoni. Fiż-żewġ każijiet, id-deprezzament ikun antiċipata jew aċċellerata u l-qligħ kapitali miksub mill-GIE jibqa’ eżentat mit-taxxa. Fiż-żewġ każijiet, il-vantaġġ ekonomiku li jirriżulta mid-deprezzament antiċipat jew aċċellerat u mill-eżenzjoni tal-qligħ kapitali huwa mqassam bejn l-investituri tal-GIE u l-utent finali tal-assi (permezz ta’ tnaqqis fuq il-prezz), għalkemm hemm differenzi importanti fir-rigward tal-intervent mill-Istat f’dan ir-rigward.
(249)
Il-miżuri ewlenin li huma parti mill-STL ġew applikati bejn l-2002 (129) u l-2003, jiġifieri, qabel ma l-Kummissjoni ddeċidiet li s-sistema Franċiża kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(250)
Minħabba x-xebh bejn l-STL u l-GIE fiscaux, huwa possibbli - kif allegat mill-awtoritajiet Spanjoli u xi partijiet terzi - li l-fatti invokati għall-protezzjoni taċ-ċertezza legali tas-sistema Franċiża setgħu joħolqu sitwazzjoni ta’ inċertezza fir-rigward tar-regolarità tal-STL.
(251)
Il-Kummissjoni tikkonkludi f’dan ir-rigward, li din is-sitwazzjoni ta’ inċertezza setgħet ġiet iġġenerata mid-dikjarazzjoni tal-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha tal-2001 dwar Brittany Ferries (130), fejn indikat li xi vantaġġi tat-taxxa kienu jikkostitwixxu miżura ta’ natura ġenerali. Kif spjegat fil-premessa 192 tad-Deċiżjoni dwar il-GIE fiscaux, din id-dikjarazzjoni ma kinitx tispeċifika li kienet qed tirreferi għas-sistema predeċessur tal-GIE fiscaux, li setgħet tinganna lill-benefiċjarji ta’ din is-sistema u ta’ sistema simili, bħall-STL.
(252)
Rigward l-elementi l-oħra invokati minn Spanja u minn partijiet terzi, il-Kummissjoni analizzat jekk l-elementi invokati biex jiġġustifikaw l-eżistenza ta’ aspettattivi leġittimi (ara t-taqsima 5.6.1) setgħux joħolqu sitwazzjoni ta’ inċertezza.
(253)
L-ewwel nett, it-Trattat jobbliga lill-Istati Membri jinnotifikaw lill-Kummissjoni dwar il-pjanijiet tagħhom għall-għoti ta’ għajnuna ġdida. Il-pubblikazzjoni tal-abbozz ta’ miżuri fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Parlament Spanjol ma tistax titqies bħala notifika lill-Kummissjoni, u n-nuqqas ta’ tweġiba tal-Kummissjoni ma setgħetx ikkontribwiet biex tinħoloq sitwazzjoni ta’ inċertezza.
(254)
It-tieni, it-talba għal informazzjoni tal-2001 dwar miżura ta’ lokazzjoni tat-taxxa turi li l-Kummissjoni wieġbet għall-allegazzjonijiet ta’ għajnuna magħmula minn ilmentatur. Din it-talba kienet indirizzata lil Spanja, li, fit-tweġibiet tagħha, ċaħdet bis-saħħa l-eżistenza ta’ dawn il-miżuri. Il-Kummissjoni ma ppubblikatx din it-talba, iżda jekk, għal xi raġuni, xi benefiċjarji futuri tal-STL saru jafu b’din it-talba għal informazzjoni f’mument meta huma jkunu jridu jipparteċipaw f’dik is-sistema, dan il-fatt għandu jiftħilhom għajnejhom li kien ġie mressaq quddiem il-Kummissjoni ilment li kien iqis li l-miżuri ta’ din is-sistema jistgħu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat. Talba għal informazzjoni tindika wkoll li l-Kummissjoni ma kellhiex biżżejjed informazzjoni dwar il-miżura biex tevalwaha u ma tippermettix il-konklużjoni li l-Kummissjoni kienet tapprova l-miżura. Min-naħa l-oħra, peress li din it-talba ntbagħtet qabel id-dħul fis-seħħ tal-miżuri li jiffurmaw l-STL, Spanja setgħet tinnotifika l-elementi kollha tas-sistema sabiex tikseb ċertezza legali. Jekk le, il-benefiċjarji kellhom jitolbu informazzjoni lil Spanja - jew lill-Kummissjoni - dwar in-notifika tas-sistema minn Spanja jew l-approvazzjoni tagħha mill-Kummissjoni. Għalhekk, la Spanja u lanqas l-operaturi ma setgħu jallegaw li din it-talba jew - fid-dawl tat-tweġiba rċevuta - in-nuqqas ta’ azzjoni ta’ segwitu mill-Kummissjoni ikkontribwiet biex tinħoloq sitwazzjoni ta’ inċertezza.
(255)
It-tielet, fir-rigward tad-Deċiżjoni tal-2004 dwar il-miżura ta’ kumpens tal-Pajjiżi l-Baxxi, il-Kummissjoni tfakkar li l-kumpens għal miżura differenti mill-STL ma setax joħloq sitwazzjoni ta’ inċertezza dwar din tal-aħħar. Il-fatt li d-deskrizzjoni preċiża tal-allegata għajnuna Spanjola f’dokumenti pubbliċi hija inkluża biss fil-verżjoni Olandiża tad-Deċiżjoni għall-ftuħ ta’ proċedura ta’ investigazzjoni formali mhuwiex biżżejjed biex jiġi konkluż li l-qarrejja jistgħu jassumu li din kienet STL. Fil-fatt, traduzzjoni tad-Deċiżjoni bl-Olandiż jew konsultazzjoni lill-Kummissjoni setgħet faċilment tiċċara li l-allegata għajnuna Spanjola kienet tirreferi għas-sussidji fuq rati tal-imgħax taħt id-Digriet Irjali 442/1994. Barra minn hekk, il-Kummissjoni sempliċiment iddikjarat li Spanja kienet ċaħdet l-eżistenza tal-allegata għajnuna Spanjola u li l-Pajjiżi l-Baxxi ma kinux ipprovdew biżżejjed provi. Kif indikat f’din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni għandha tafda fl-Istat Membru u ma tistax titqies responsabbli għall-inċertezza li, fil-każ tagħha, setgħet ikkawżat in-nuqqas ta’ monitoraġġ min-naħa tagħha. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li d-Deċiżjoni tal-2004 ma setgħetx tikkontribwixxi għal sitwazzjoni ta’ inċertezza fir-rigward tal-legalità tal-STL.
(256)
Ir-raba’, il-Kummissjoni tqis li s-sitwazzjoni ta’ inċertezza ġġenerata dwar il-legalità tal-STL bħala riżultat tad-dikjarazzjoni inkluża fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2001 dwar Brittany Ferries spiċċat fid-data tal-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni dwar il-GIE fiscaux Franċiżi. Fil-fatt, din id-Deċiżjoni ppreċiżat li l-Kummissjoni kienet tqis li s-sistema ta’ lokazzjoni tat-taxxa Franċiża kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, li kellha twissi lil Spanja u lill-benefiċjarji tal-STL li din is-sistema setgħet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Konsegwentement, ma setgħetx toħloq - jew tikkontribwixxi biex tinħoloq - sitwazzjoni ta’ inċertezza f’dan ir-rigward.
(257)
Il-ħames, minħabba r-raġunijiet spjegati fit-taqsima 5.6.2.6 above, il-Kummissjoni tqis li l-ittra mibgħuta fl-2009 mill-Kummissarju Kroes la ħolqot u lanqas ikkontribwiet għall-ħolqien ta’ sitwazzjoni ta’ inċertezza.
5.6.3.2. Iż-żmien li għadda bejn l-ilment u l-ftuħ tal-proċedura
(258)
Il-Kummissjoni tqis li ż-żmien li għadda fl-investigazzjoni tal-STL qabel ma nfetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali għandu jiġi kkalkulat mill-2006, meta l-Kummissjoni rċeviet ilmenti mingħand tarzni Ewropej. Fil-fatt, għar-raġunijiet mogħtija hawn fuq, la l-pubblikazzjoni tal-abbozz ta’ miżuri fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Istat Spanjol u lanqas l-allegazzjonijiet irċevuti mill-Kummissjoni fl-2001 u espressament miċħuda minn Spanja fl-2002 ma jappoġġaw l-idea li l-Kummissjoni ttardjat ta’ xejn l-eżerċizzju tas-setgħat tagħha ta’ investigazzjoni. Lanqas id-Deċiżjoni finali tal-2004 fil-każ C-66/203, dwar il-kumpens ta’ allegata miżura ta’ għajnuna differenti mill-Istat ma tappoġġa din il-fehma.
(259)
Iż-żmien li għadda bejn l-ewwel ilment tal-2006 u l-ftuħ tal-proċedura formali fl-2011 ma jidhirx eċċessiv fid-dawl tan-numru tal-miżuri tat-taxxa, il-kumplessità tal-operazzjonijiet ta’ lokazzjoni tat-taxxa u n-nuqqas ta’ trasparenza ta’ dawn l-operazzjonijiet ta’ lokazzjoni. Barra minn hekk, il-Kummissjoni bagħtet tmien talbiet formali għal informazzjoni bejn Settembru 2006 u Mejju 2010 (131) u baqgħet f’kuntatt regolari mal-awtoritajiet Spanjoli.
(260)
Min-naħa l-oħra, kien biss f’Ottubru 2010 li l-Kummissjoni irċeviet ilment ġdid li kien fih element importanti biex tevalwa s-sistema, jiġifieri studju eżawrjenti mwettaq minn esperti tat-taxxa fejn deskritt il-funzjonament tal-iskema u l-effetti tagħha. Għalhekk, iż-żmien li għadda fl-investigazzjoni tal-STL ma jidhirx biżżejjed biex tiġi invokata ċ-ċertezza legali.
(261)
Fid-dawl tal-kumplessità tal-miżuri inkwistjoni, il-Kummissjoni ma tistax teskludi li nħolqot inċertezza legali mid-Deċiżjoni tal- 2001 dwar Brittany Ferries, kif allegat minn Spanja u l-benefiċjarji, rigward il-klassifikazzjoni tal-STL bħala għajnuna. Iżda dan seta’ kien il-każ biss sakemm ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali fl-30 ta’ April 2007 \ dwar il-GIE fiscaux Franċiżi, fejn il-Kummissjoni stabbiliet li dik l-iskema kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(262)
Minħabba dan, il-Kummissjoni tikkonkludi li m’għandhiex tordna l-irkupru tal-għajnuna li rriżultat mill-operazzjonijiet STL li fir-rigward tagħhom ingħatat l-għajnuna bejn id-dħul fis-seħħ tal-STL fl-2002 u t-30 ta’ April 2007.
5.6.4. Determinazzjoni tal-kwantitajiet li għandhom jiġu rkuprati
(263)
Il-Kummissjoni evalwat il-miżuri tat-taxxa differenti li jikkostitwixxu sistemi ta’ għajnuna mill-Istat. Din id-Deċiżjoni ma tfittixx li tistabbilixxi l-ammonti eżatti ta’ għajnuna li rċieva kull benefiċjarju f’kull operazzjoni tas-STL. Madankollu, il-Kummissjoni tqis li l-Istat Membru għandu juża l-metodu li ġej biex jiddetermina, fi kwalunkwe każ, il-benefiċjarji tal-għajnuna u l-ammont tal-għajnuna mhux kompatibbli li għandha tiġi rkuprata minnhom. Dan il-metodu jista’ jkun suġġett għal aġġustament ieħor mal-awtoritajiet Spanjoli, b’mod partikolari sabiex jiġi stabbilit l-ammont attwali tal-vantaġġ tat-taxxa li jgawdu minnu l-investituri, b’kont meħud tas-sitwazzjoni tat-taxxa individwali tagħhom.
(264)
L-ewwel pass: Kalkolu tal-vantaġġ tat-taxxa totali ġġenerat bl-operat: Dan huwa l-valur preżenti nett (VPN) tal-vantaġġi tat-taxxa miksuba mill-GIE jew mill-investituri tiegħu (jiġifieri, qabel it-tnaqqis tal-porzjon ta’ dawn il-vantaġġi ttrasferiti lil kumpanija tat-tbaħħir permezz ta’ tnaqqis fuq il-prezz). Il-VPN għandu jiġi kkalkulat fid-data tal-bidu tad-deprezzament- deprezzament antiċipat awtorizzata mill-awtoritajiet tat-taxxa - u l-perċentwali ta’ tnaqqis użati biex isir dan il-kalkolu għandhom ikunu bbażati fuq ir-realtajiet tas-suq. Il-Kummissjoni tissuġġerixxi li, awtomatikament, Spanja tista’ tuża l-kalkoli ppreżentati mill-GIE lill-awtorità tat-taxxa malli jitlob id-deprezzament antiċipat (ara l-premessa (168) above). Fil-prinċipju, jitqies li l-vantaġġ tat-taxxa jinkiseb fid-data meta l-GIE jew l-investituri tiegħhu għandhom iħallsu t-taxxi tagħhom.
(265)
It-tieni pass: Il-kalkolu tal-vantaġġ tat-taxxa ġġenerat mill-miżuri tat-taxxa ġenerali applikati għall-operazzjoni: Dan huwa l-VPN - ikkakulat bl-istess mod bħal fl-ewwel pass - tal-ammont tal-vantaġġi tat-taxxa li jkunu kisbu l-GIE jew l-investituri tagħhom f’sitwazzjoni ta’ referenza fejn jintuża biss id-deprezzament aċċellerat mill-ħin li beda jintuża l-bastiment u l-operazzjoni tiġi intaxxata skont ir-regoli ordinarji tat-taxxa korporattiva. F’dan ix-xenarju, il-qligħ kapitali fuq il-bejgħ tal-bastiment lil kumpanija tat-tbaħħir kien ikun soġġett, fid-data meta tkun eżerċitata l-opzjoni mill-kumpanija tat-tbaħħir, għat-taxxa korporattiva ġenerali applikabbli għall-profitti tal-kumpaniji. Fil-prinċipju, jitqies li l-vantaġġ tat-taxxa jinkiseb fid-data meta l-GIE jew l-investituri tiegħu għandhom iħallsu t-taxxi tagħhom.
(266)
It-tielet pass: Il-kalkolu tal-vantaġġi tat-taxxa ekwivalenti għall-għajnuna mill-Istat: safejn il-Kummissjoni tqis li d-deprezzament aċċellerat huwa miżura ta’ natura ġenerali, l-ammont tal-vantaġġ korrispondenti għal din il-miżura (jiġifieri, għall-ħlas deferit ta’ ċerti ammonti tat-taxxa) ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat. Id-differenza bejn l-ammonti miksuba fl-ewwel u t-tieni pass għandha tikkorrispondi għall-għajnuna li rċevew l-GIE u l-investituri tagħhom bħala benefiċjarji tal-miżuri tat-taxxa taħt konsiderazzjoni, jiġifieri, il-VPN tal-vantaġġ totali li jinħoloq mill-użu tad-deprezzament antiċipat, is-sistema tat-TT (li ma kkwalifikawx għaliha l-GIE) u l-eżenzjoni tat-taxxa fuq il-qligħ kapitali miksuba permezz tal-Artikolu 50(3) tar-RIS. Fil-prinċipju, jitqies li l-vantaġġ tat-taxxa jinkiseb fid-data meta l-GIE jew l-investituri tiegħu għandhom iħallsu t-taxxi tagħhom.
(267)
Ir-raba’ pass: L-ewwel nett, l-għajnuna rċevuta mill-GIE jew l-investituri tiegħu li rriżultat mill-kalkolu tat-tielet pass hija kompatibbli, safejn l-għajnuna tikkorrispondi għall-vantaġġ ittrasferit lill-kumpanija tat-tbaħħir li, kieku tqieset bħala għajnuna mill-Istat għall-kumpanija tat-tbaħħir, kienet tkun kompatibbli. Il-perċentwali tal-għajnuna ttrasferita lill-kumpanija tat-tbaħħir għandu jiġi ddeterminat fuq il-bażi ta’ kalkolu simili għal dak ippreżentat mill-GIE fit-talba tiegħu lill-aministrazzjoni tat-taxxa (ara l-premessa (136) above) u jippermetti remunerazzjoni li tkun konformi mas-suq mill-intermedjazzjoni. Kif spjegat fil-premessi (202) sa (210) above, parti mill-vantaġġ ittrasferit lill-kumpanija tat-tbaħħir jista’ jitqies kompatibbli jekk din l-kumpanija, il-bastiment inkwistjoni u l-attivitajiet ta’ trasport huma eliġibbli skont il-Linji Gwida Marittimi. L-ammont kompatibbli għandu jiġi determinat skont il-Kapitolu 11 tal-Linji Gwida, filwaqt li titqies l-għajnuna kollha diġà mogħtija lil din l-kumpanija tat-tbaħħir fiż-ŻEE. B’mod partikolari, l-ammonti tal-għajnuna mogħtija fi Spanja għandhom jingħaddu ma’ dawk mogħtija fil-pajjiż tal-istabbiliment tal-kumpanija (jekk din hija membru taż-ŻEE). L-ammont tal-għajnuna li jaqbeż il-limitu massimu jew li ma ġiex muri li huwa kompatibbli skont il-Kapitolu 11 tal-Linji Gwida Marittimi, għandu jitqies mhux kompatibbli.
(268)
Billi l-limitu massimu msemmi fil-Kapitolu 11 tal-Linji Gwida Marittimi jiġi kkalkulat kull sena u l-vantaġġ rċevut mill-kumpanija tat-tbaħħir jirreferi għal assi fit-tul, il-Kummissjoni taqbel li, biex jiġi applikat dan il-limitu massimu, il-vantaġġ għall-kumpanija tat-tbaħħir li jirriżulta mill-operazzjoni STL jitqassam tul il-perjodu normali ta’ deprezzament (għaxar snin) tal-bastiment inkwistjoni.
(269)
It-tieni, fil-miżura li tikkorrispondi għal remunerazzjoni konformi mas-suq mill-intermedjazzjoni ta’ investituri finanzjarji fit-trasferiment ta’ vantaġġ kompatibbli lill-kumpaniji tat-tbaħħir, din ir-remunerazzjoni titqies ukoll kompatibbli jew mhux kompatibbli fl-istess proporzjoni bħall-vantaġġ mgħoddi lill-kumpanija tat-tbaħħir (ara l-premessa (201) above).
5.6.5. Klawżoli kuntrattwali
(270)
Kif imsemmi hawn fuq, il-PYMAR informat lill-Kummissjoni dwar xi klawżoli f’xi kuntratti bejn l-investituri, l-kumpaniji u t-tarzni. Taħt dawn il-klawżoli, it-tarzni jkunu meħtieġa jikkumpensaw lill-partijiet l-oħra jekk ma jistgħux jinkisbu l-vantaġġi tat-taxxa previsti.
(271)
Fid-Deċiżjoni negattiva finali tagħha b’irkupru parzjali fil-każ tal-GIE fiscaux Franċiżi (132), li f’ħafna aspetti jixbaħ lil dan il-każ, il-Kummissjoni nnutat li: “l-fatt li r-riskji marbuta mat-taxxa u legali mġarrba mill-membri tal-GIE setgħu, f’xi każijiet, jgħaddu kuntrattwalment għall-utenti tal-assi, ma jistax jinnega l-prinċipju li skontu l-Kummissjoni, meta jkun meħtieġ, titlob l-irkupru ta’ għajnuna illegali, li huwa li jtellef lill-benefiċjarji differenti l-vantaġġ li kisbu fis-suq rispettiv tagħhom fuq il-kompetituri tagħhom, u li jistabbilixxi mill-ġdid is-sitwazzjoni li kien hemm qabel ma ngħatat din l-għajnuna”. Il-Kummissjoni tikkonkludi li: “il-ksib ta’ dan l-għan ma jiddependix … mid-dispożizzjonijiet kuntrattwali miftiehma bejn il-benefiċjarji tal-għajnuna”.
(272)
Fil-fatt, skont ġurisprudenza kostanti, l-obbligu ta’ Stat li jabolixxi l-għajnuna li l-Kummissjoni tikkunsidra mhux kompatibbli mas-suq intern għandu l-għan li jistabbilixxi mill-ġdid is-sitwazzjoni eżistenti qabel (133). Skont formola oħra, l-għan ewlieni mfittex mill-irkupru tal-għajnuna mill-Istat imħallsa illegalment huwa li tiġi eliminata d-distorsjoni tal-kompetizzjoni kkawżata mill-vantaġġ kompetittiv mogħti minn din l-għajnuna (134). Malli titħallas lura l-għajnuna, il-benefiċjarju jitlef il-vantaġġ li kellu fuq il-kompetituri tiegħu fis-suq u tiġi rrestawrata s-sitwazzjoni qabel l-għoti tal-għajnuna (135).
(273)
Biex jinkiseb dan ir-riżultat, huwa meħtieġ li l-Kummissjoni żżomm is-setgħa li tordna l-irkupru tal-vantaġġi mingħand il-benefiċjarji reali, b’mod li tista’ tiġi ssodisfata l-funzjoni tar-restawr tas-sitwazzjoni kompetittiva fis-suq jew swieq fejn saret id-distorzjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni għandha tkun tista’ tidentifika b’mod definittiv l-kumpaniji li huma obbligati jħallsu lura l-għajnuna illegali ddikjarata mhux kompatibbli. Għall-kuntrarju, dan l-għan ma jirnexxix b’mod irrimedjabbli jekk il-partijiet privati jistgħu, permezz ta’ klawżoli kuntrattrali, jibdlu l-effetti tad-deċiżjonijiet ta’ rkupru adottati mill-Kummissjoni. Din il-possibbiltà, jekk tinfetaħ, tista’ tintuża minn aġenti ekonomiċi li jgawdu minn ħiliet kbar ta’ negozjar biex jipproteġu lilhom infushom mid-deċiżjonijiet ta’ rkupru, filwaqt li ċċaħħad il-kontroll tal-għajnuna mill-Istat mill-konsegwenzi prattiċi tagħha.
(274)
Bħala paragun, fis-sentenza Residex (136) reċenti tagħha, il-Qorti ddikjarat li għandha tkun il-qorti nazzjonali li tidentifika, b’kont meħud tal-partikularitajiet kollha ta’ dan il-każ, lill-benefiċjarju jew, fejn xieraq, lill-benefiċjarji ta’ garanzija li tikkostitwixxi għajnuna u li twettaq l-irkupru tal-ammont totali tal-għajnuna inkwistjoni. Barra minn hekk, irrispettivament minn min huwa l-benefiċjarju tal-għajnuna, u billi l-għan tal-miżuri li l-qrati nazzjonali għandhom jadottaw f’każ ta’ ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE huwa essenzjalment ir-restawr tas-sitwazzjoni kompetittiva qabel il-ħlas tal-għajnuna inkwistjoni, dawn il-qrati għandhom jiżguraw li l-miżuri li jadottaw- fir-rigward tal-validità ta’ dawn l-atti jippermettu li jintlaħaq dan l-għan. Dan jindika li, meta huwa meħtieġ li tiġi rrimedjata d-distrosjoni kkawżata mill-għajnuna, il-qrati nazzjonali jistgħu jintervjenu u jiddikjaraw li l-kuntratti mhumiex validi, anke għad-detriment ta’ partijiet li mhumiex benefiċjarji tal-għajnuna, f’dan il-każ, il-mutwanti li l-pretensjonijiet tagħhom kellu l-appoġġ tal-garanzija mill-Istat. L-istess raġunament jiġi applikat a fortiori lill-Kummissjoni, meta tordna li l-għajnuna tiġi rkuprata b’mod effettiv mill-benefiċjarji. F’dan ir-rigward, għandu jiġi enfasizzat li l-Kummissjoni għandha tieħu deċiżjoni finali dwar il-miżura ta’ għajnuna minflok tiżgura, bħalma għandhom jagħmlu l-qrati nazzjonali, s-salvagwardja tad-drittijiet tal-persuni meta jinkiser l-obbligu ta’ notifika minn qabel dwar l-għajnuna mill-Istat lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
(275)
Minn dan isegwi li l-klawżoli kuntrattwali li jipproteġu lill-benefiċjarji tal-għajnuna mill-irkupru tal-għajnuna illegali u mhux kompatibbli, permezz tat-trasferiment lil persuni oħra tar-riskji legali u ekonomiċi tal-irkupru, huma kontra l-essenza innifisha tas-sistema ta’ kontroll tal-għajnuna mill-Istat stabbilita mit-Trattat. Din is-sistema hija essenzjali għat-twettiq tal-kompiti fdati lill-Komunità u, b’mod partikolari, għall-funzjonament tas-suq intern u, għaldaqstant, hija sett ta’ regoli ta’ politika pubblika (137). Għalhekk, l-individwi ma jistgħux jistabbilixxu eċċezzjonijiet għaliha permezz ta’ dispożizzjonijiet kuntrattwali.
(276)
Dan huwa ferm aktar minnu fis-sitwazzjoni eżaminata fil-każ tal-STL, fejn xi tarzni huma kkontrollati mill-Istat. Safejn it-tarzni pubbliċi stipulaw klawżoli kuntrattwali li jipproteġu lill-benefiċjarji mill-irkupru tal-għajnuna, l-aġir tagħhom jipprevjeni li l-irkupru tal-għajnuna mill-Istat illegali u mhux kompatibbli jilħaq il-funzjoni tiegħu. Barra minn hekk, l-imġiba tal-operaturi kkontrollati mill-Istat biex jippruvaw jipproteġu l-kontropartijiet tagħhom mill-irkupru tista’ teżerċita pressjoni konsiderevoli fuq il-kompetituri privati tagħhom, li jistgħu jiġu mġiegħla jaċċettaw klawżoli simili fil-kuntratti tagħhom, li jwassal għal protezzjoni ġeneralizzata tal-benefiċjarji mill-irkupru.
6. KONKLUŻJONI
Il-Kummissjoni tikkonkludi li:
-
Skont il-Linji Gwida Marittimi u d-Deċiżjoni tas- ta’ Frar 2002 li tawtorizza s-sistema Spanjola tat-TT, l-attivitajiet li jikkonsistu biss fil-lokazzjoni, jew il-kera ta’ bastimenti mhumiex servizzi ta’ trasport. Konsegwentement, dawn l-attivitajiet mhumiex eliġibbli fil-prinċipju għas-sistema tat-TT awtorizzata mill-Kummissjoni.
-
L-Artikolu 115(11), u l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u l-Artikolu 49 tar-RIS (deprezzament antiċipat ta’ assi lokati), l-applikazzjoni tas-sistema tat-TT għal GIE mhux eliġibbli, kif ukoll l-Artikolu 50(3) tar-RIS, jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
-
Dawn il-miżuri mhumiex għajnuna eżistenti fis-sens tal-Artikolu 1(b) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, peress li ma ġewx notifikati lill-Kummissjoni u lanqas lill-awtoritajiet minnha.
-
Spanja implimentat illegalment din l-għajnuna bi ksur tad-dispożizzjonijiet fl-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
-
Minn dan isegwi li l-hekk imsejħa Sistema Spanjola tal-lokazzjoni tat-taxxa, li jinvolvi flimkien l-Artikolu 115(11), l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u l-Artikolu 49 tar-RIS (deprezzament antiċipat ta’ assi lokati), l-applikazzjoni tas-sistema tat-TT għal GIE mhix eliġibbli, kif ukoll l-użu tal-Artikolu 50(3) tar-RIS, hija illegali.
-
L-għajnuna għall-GIE jew għall-investituri tiegħu tista’ titqies kompatibbli mas-suq intern safejn tikkorrispondi għal remunerazzjoni ta’ suq għall-intermedjazzjoni ta’ investituri finanzjarji u tkun allokata għal kumpaniji tat-tbaħħir li jistgħu jikkwalifikaw skont il-Linji Gwida Marittimi skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fihom. Dan jimplika, b’mod partikolari, li l-ammont totali ttrasferit lill-kumpaniji tat-tbaħħir m’għandux jaqbeż il-limitu massimu stabbilit fil-Kapitolu 11 tal-Linji Gwida.
-
Il-parti tal-għajnuna li taqbeż l-ammont ta’ għajnuna kompatibbli għandha tiġi rkuprata mill-benefiċjarji, jiġifieri, l-GIE u l-investituri tagħhom, mingħajr ebda possibbiltà li dawn il-benefiċjarji jittrasferixxu l-ispiża tal-irkupru lil persuni oħra.
-
Il-Kummissjoni ma għandhiex tordna l-irkupru tal-għajnuna mill-operazzjonijiet STL li għalihom ingħatat għajnuna bejn id-dħul fis-seħħ ta’ din is-sistema fl-2002 u t-30 ta’ April 2007, id-data tal-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni dwar il-kawża C-46/2004, GIE Fiscaux Franċiżi (ara l-premessa (261) above). -
-
Minn dik id-data, l-ordni ta’ rkupru ma tiksirx il-prinċipji ġenerali ta’ protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi u taċ-ċertezza legali stabbiliti fil-Liġi tal-Unjoni Ewropea,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-miżuri li jirriżultaw mill-Artikolu 115(11) tat-TRLIS (deprezzament antiċipat ta’ assi lokati), tal-applikazzjoni tas-sistema tat-taxxa skont it-tunnellaġġ lil kumpaniji, bastimenti jew attivitajiet mhux eliġibbli, u mill-Artikolu 50(3) tar-RIS, jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat lill-GIE u l-investituri tagħhom, eżegwita illegalment minn Spanja mill-1 ta’ Jannar 2002 bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Il-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat imsemmija fl-Artikolu 1 mhumiex kompatibbli mas-suq intern, ħlief safejn l-għajnuna tikkorrispondi għal remunerazzjoni konformi mas-suq korrispondenti għall-intermedjazzjoni ta’ investituri finanzjarji u li hija allokata għal kumpaniji tat-tbaħħir li jistgħu jikkwalifikaw skont il-Linji Gwida Marittimi skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fihom.
Artikolu 3
Spanja għandha ttemm is-sistema ta’ għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 peress li din mhix kompatibbli mas-suq komuni.
Artikolu 4
1. Spanja għandha tirkupra l-għajnuna mhux kompatibbli mogħtija taħt is-sistema msemmija fl-Artikolu 1 lill-investituri tal-GIE li bbenefikaw minnha, mingħajr ma dawn il-benefiċjarji jkollhom il-possibbiltà jittrasferixxu l-ispiża tal-irkupru lil persuni oħra. Madankollu, m’għandu jkun hemm l-ebda rkupru tal-għajnuna mogħtija bħala parti minn operazzjonijiet ta’ finanzjament li għalihom, l-awtoritajiet nazzjonali kompetenti impenjaw ruħhom biex jagħtu l-benefiċċju tal-miżuri permezz ta’ att li jorbot legalment adottat qabel it-30 ta’ April 2007.
2. Is-somom li għandhom jiġu rkuprati għandu jkollhom imgħax mid-data meta kienu saru disponibbli għall-benefiċjarju sad-data meta jiġu attwalment irkuprati.
3. L-imgħax għandu jiġi kkalkulat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (138) u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 271/2008 (139) li jemenda r-Regolament (KE) Nru 794/2004.
4. Spanja għandha tikkanċella l-pagamenti pendenti kollha tal-għajnuna mogħtija taħt is-sistema msemmija fl-Artikolu 1 b’effett mid-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
1. L-irkupru tal-għajnuna mogħtija taħt is-sistema msemmija fl-Artikolu 1 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. Spanja għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifika tagħha.
Artikolu 6
1. Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, Spanja għandha tippreżenta l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-lista tal-benefiċjarji li rċevew għajnuna taħt is-sistema msemmija fl-Artikolu 1 u l-ammont totali ta’ għajnuna rċevuta minn kull wieħed minnhom taħt is-sistema;
(b)
l-ammont totali (kapital u l-imgħax ta’ rkupru) li għandu jiġi rkuprat minn kull benefiċjarju;
(c)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri diġà adottati u previsti għall-konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(d)
dokumenti li juru li l-benefiċjarji ġew ordnati li jħallsu lura l-għajnuna.
2. Spanja għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali adotatti sabiex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sat-tlestija tal-irkupru tal-għajnuna mogħtija taħt is-sistema msemmija fl-Artikolu 1. Għandha tippreżenta minnufih, fuq talba sempliċi mill-Kummissjoni, informazzjoni dwar il-miżuri diġà adottati u previsti għall-konformità ma’ din id-Deċiżjoni. Għandha tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti tal-għajnuna u l-imgħax ta’ rkupru diġà rkuprati mill-benefiċjarji.
Artikolu 7
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju ta’ Spanja.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Lulju 2013.