NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 639/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky, a kterým se mění příloha X uvedeného nařízení
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a č. 73/2009 (1), a zejména na čl. 4 odst. 3, čl. 8 odst. 3, čl. 9 odst. 5, čl. 35 odst. 1, 2 a 3, čl. 36 odst. 6, čl. 39 odst. 3, čl. 43 odst. 12, čl. 44 odst. 5, čl. 45 odst. 5 a 6, čl. 46 odst. 9, čl. 50 odst. 11, čl. 52 odst. 9, čl. 57 odst. 3, čl. 58 odst. 5, čl. 59 odst. 3, čl. 67 odst. 1 a 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1307/2013 zrušilo a nahradilo nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (2). Nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví nový právní rámec spočívající v novém systému přímé podpory, včetně základní platby pro zemědělce a dalších režimů podpory. Zmocňuje Komisi k přijímání aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů. V zájmu zajištění hladkého fungování režimů v novém právním rámci musí být prostřednictvím těchto aktů přijata některá pravidla. V zájmu snížení administrativní zátěže by tato pravidla měla být jednoduchá a snadno kontrolovatelná. Uvedené akty by měly nahradit pravidla stanovená v nařízeních Komise (ES) č. 1120/2009 (3) a (ES) č. 1121/2009 (4).
(2)
Uvedený rámec je nezbytné doplnit tímto nařízením, pokud jde o některá obecná ustanovení, režim základní platby, režim jednotné platby na plochu, platbu pro zemědělce dodržující zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí, platbu pro mladé zemědělce zahajující zemědělskou činnost, dobrovolnou podporu vázanou na produkci a zvláštní podporu pro bavlnu a o oznámení nutná s ohledem na každý režim podpory.
(3)
Za účelem zajištění správného použití úprav přímých plateb s ohledem na finanční kázeň je nezbytné stanovit obecná pravidla o pořadí výpočtu těchto snížení ve vztahu ke snížením podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (5).
(4)
V souladu s judikaturou Soudního dvora Evropské unie (6) je vhodné objasnit, že přijímají-li členské státy prováděcí opatření k unijní právní úpravě, měly by při výkonu své diskreční pravomoci dodržovat určité zásady, zejména zásadu nediskriminace.
(5)
Podpora jiná než podpora vázaná na produkci by měla splňovat požadavky, aby byla považována za podporu oddělenou od produkce ve smyslu kritérií „Green Box“ Dohody o zemědělství uzavřené v rámci Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání (7), a podpora vázaná na produkci by měla splňovat požadavky, aby byla považována za podporu spadající do kategorie „Blue Box“ uvedené dohody.
(6)
V souladu s čl. 4 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013 nemusí „zemědělská činnost“ nutně znamenat produkci, chov zvířat nebo pěstování zemědělských plodin. Zemědělci mohou místo toho udržovat zemědělské plochy ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin bez přípravy, která jde nad rámec běžných způsobů zemědělské praxe a použití strojů, nebo na zemědělských plochách přirozeně ponechávaných ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin vykonávat minimální činnosti. Jelikož obě tyto aktivity od zemědělce vyžadují určitou činnost, je nutné stanovit rámec Unie, ve kterém členské státy vymezí další kritéria pro tyto aktivity.
(7)
Definice „trvalých travních porostů“ v čl. 4 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) č. 1307/2013 zahrnuje z důvodů ochrany životního prostředí rovněž jiné druhy než trávy a další bylinné pícniny, např. křoviny a stromy, které mohou být spásány, pokud trávy a jiné bylinné pícniny i nadále na příslušné půdě převažují. Je proto nezbytné stanovit kritérium, na jehož základě lze určit, v jakých případech trávy a jiné bylinné pícniny nadále převažují.
(8)
Tato definice „trvalých travních porostů“ členským státům umožňuje považovat za trvalé travní porosty také půdu, kterou lze spásat a která tvoří součást zavedených místních postupů v případech, kdy na plochách využívaných jako pastviny obvykle nepřevažují trávy a jiné bylinné pícniny. Za tímto účelem je nezbytné stanovit kritéria, na jejichž základě lze tyto zavedené místní postupy určit.
(9)
V souladu s čl. 4 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1307/2013 mohou členské státy za trvalé travní porosty považovat půdu, kterou lze spásat a která tvoří součást zavedených místních postupů v případech, kdy na plochách využívaných jako pastviny obvykle nepřevažují trávy a jiné bylinné pícniny. Na tyto trvalé travní porosty lze použít redukční koeficient podle čl. 32 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013. Aby se zajistilo přiměřené uplatňování tohoto ustanovení, je vhodné stanovit možnost rozlišovat mezi různými kategoriemi ploch za účelem použití různých redukčních koeficientů pro tyto kategorie.
(10)
V čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 se stanoví, že přímé platby se neposkytují fyzickým či právnickým osobám nebo skupinám fyzických či právnických osob, jejichž zemědělské plochy jsou převážně plochy přirozeně ponechávané ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin a které na uvedených plochách nevykonávají minimální činnost stanovenou členskými státy. Pro tento účel je nezbytné určit, kdy se tyto plochy považují za hlavní část zemědělské půdy zemědělce, a objasnit oblast působnosti tohoto ustanovení.
(11)
Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 se subjekty, které spadají do oblasti působnosti tzv. negativního seznamu, považují za aktivní zemědělce, pokud jsou schopny prokázat, že splňují jedno z kritérií vyjmenovaných v uvedeném ustanovení. Na základě jednoho z těchto kritérií je třeba prokázat, že roční částka přímých plateb tvoří alespoň 5 % celkových příjmů získaných z nezemědělské činnosti. Je proto nezbytné stanovit, jakým způsobem se určí, zda příjmy pochází ze zemědělské, nebo nezemědělské činnosti.
(12)
Kromě toho je nezbytné stanovit pravidla týkající se způsobu určení roční částky přímých plateb pro účely čl. 9 odst. 2 a případně čl. 9 odst. 3, jakož i čl. 9 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, kterým jsou někteří zemědělci vyňati z použití čl. 9 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení. Aby bylo zajištěno rovné zacházení se zemědělci v Bulharsku, Chorvatsku a Rumunsku, kde dochází k postupnému zavádění přímých plateb, měla by roční částka přímých plateb v těchto členských státech vycházet z konečných částek, které mají být poskytovány na konci tohoto procesu.
(13)
V souladu s čl. 9 odst. 2 a případně čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 mohou být zemědělci vyloučeni z podpory, pokud je jejich zemědělská činnost zanedbatelná nebo pokud jejich hlavním obchodním či podnikatelským cílem není výkon zemědělské činnosti. Je nezbytné vymezit v tomto ohledu určitá kritéria a přitom členským státům umožnit stanovení alternativních kritérií pro zemědělské činnosti, které jsou pouze okrajové.
(14)
Nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví několik možností přiznání platebních nároků zemědělcům. V zájmu právní jistoty by mělo být stanoveno, že v případě skutečného nebo předpokládaného dědictví nebo předpokládaného dědictví, které lze odvolat, a v případě fúze či rozdělení podniku se počet a hodnota platebních nároků, které mají být přiznány, stanoví za stejných podmínek, jaké by se použily pro zemědělce, který podnik spravoval původně. Dále je třeba stanovit pravidla pro určení počtu platebních nároků, které mají být přiznány, v případě podniků, které vznikly rozdělením, jestliže se tyto podniky nacházejí v členských státech používajících čl. 24 odst. 4 nebo 5 nařízení (EU) č. 1307/2013. V zájmu oprávněných očekávání zemědělců by změny právního postavení zemědělce neměly mít dopad na počet nebo hodnotu platebních nároků, které mohou být zemědělci přiznány, jestliže má zemědělec nad podnikem nadále kontrolu, pokud jde o řízení, zisky a finanční rizika.
(15)
V zájmu právní jistoty a za účelem zajištění řádné správy platebních nároků je třeba upřesnit, že pro přiznání a aktivaci platebních nároků by měly být zohledněny pouze ty způsobilé hektary, které jsou určeny podle čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce bodu 23 písm. a) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 (8).
(16)
V souladu s judikaturou Soudního dvora Evropské unie (9) by měly být platební nároky přiznány osobě, která má rozhodovací pravomoc, má zisky a nese finanční rizika ve vztahu k zemědělské činnosti na půdě, pro kterou se o přiznání nároků žádá. Je vhodné upřesnit, že tato zásada platí zejména v případech, kdy je způsobilý hektar předmětem žádostí o přiznání platebních nároků podaných více než jedním zemědělcem.
(17)
Ustanovení čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 členským státům umožňuje uplatnit redukční koeficient na některé způsobilé hektary, které představují trvalé travní porosty nacházející se v oblastech s nepříznivými klimatickými podmínkami způsobenými zejména nadmořskou výškou a jinými přírodními omezeními. V zájmu zajištění přiměřeného používání uvedeného ustanovení je vhodné zřídit rámec pro uplatnění tohoto redukčního koeficientu, zejména pokud jde o limity takovéhoto snížení.
(18)
Článek 9 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví základní zásadu, že přímé platby lze poskytnout pouze aktivním zemědělcům. Kromě toho čl. 24 odst. 9 uvedeného nařízení umožňuje členským státům stanovit minimální rozlohu na zemědělský podnik pro přiznání platebních nároků. Je vhodné tato ustanovení zohlednit rovněž v rámci určení hodnoty platebních nároků.
(19)
Zohlední-li se pro určení původní jednotkové hodnoty platebních nároků podle článku 26 nařízení (EU) č. 1307/2013 podpora poskytnutá za kalendářní rok 2014, mělo by být upřesněno, že členské státy mohou rozhodnout, že nebudou zohledňovat všechna opatření uvedená v uvedeném ustanovení. Aby se zabránilo nepřiměřeným sankcím pro zemědělce, referenční částky významné pro určení hodnoty platebních nároků by neměly zahrnovat žádná snížení ani vyloučení stanovená podle hlavy II kapitoly 4 nařízení (ES) č. 73/2009. Je vhodné stanovit způsob, jakým by uvedená podpora měla být zohledněna, a stanovit další kritéria nezbytná pro dodržení povahy některých režimů oddělených od produkce, které mohou být zohledněny.
(20)
Kromě toho je pro účely stanovení původní jednotkové hodnoty platebních nároků třeba objasnit, že v čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 platební nároky zemědělce zahrnují rovněž ty platební nároky, které jsou k datu předložení žádosti za rok 2014 pronajímatelem pronajaty jinému zemědělci.
(21)
Aby bylo možné předvídat podporu příjmů pro zemědělce, je vhodné stanovit lhůtu, do níž členské státy musí stanovit a sdělit zemědělcům konečnou hodnotu a počet platebních nároků, pokud byli zemědělci informováni na základě prozatímních údajů.
(22)
Pro účely použití článku 26 nebo čl. 40 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 v případech, kdy byl zemědělec během referenčního roku uvedeného v těchto článcích postižen vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi, je vhodné stanovit hodnotu platebních nároků na základě posledního roku, který vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi ovlivněn nebyl. Členské státy by však měly mít možnost stanovit určitou prahovou hodnotu, pokud jde o dopad vyšší moci nebo mimořádných okolností na přímou podporu obdrženou v referenčním roce, s cílem snížit administrativní zátěž.
(23)
Pro případy prodeje nebo pronájmu podniku nebo jeho části, které se uskutečnily v období před datem pro podání žádosti o přiznání nároků v prvním roce uplatňování režimu, je třeba stanovit, že členské státy mohou rozhodnout, že zemědělci mohou spolu s podnikem nebo jeho částí smluvně převést i platební nároky, které mají být přiznány. Podle takového soukromoprávního smluvního ustanovení by platební nároky měly být přiděleny prodávajícímu nebo pronajímateli a přímo převedeny kupujícímu nebo nájemci, který bude případně moci využít platby, které prodávající nebo pronajímatel obdržel za rok 2014, nebo hodnotu nároků, které prodávající nebo pronajímatel v roce 2014 vlastnil, jak je uvedeno v článku 26 nařízení (EU) č. 1307/2013, jako referenci pro počáteční jednotkovou hodnotu platebních nároků. Dále by mělo být upřesněno, že na tyto převody se nepoužije čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013.
(24)
Pokud jde o výpočet jednotkové hodnoty platebních nároků, měla by být stanovena jasná pravidla pro zaokrouhlování číselných údajů, možnost rozdělit stávající platební nároky v případech, kdy velikost pozemku ohlášeného nebo převáděného s nároky představuje pouze zlomek hektaru, a možnost nároky a zlomky hektaru slučovat.
(25)
V zájmu právní jistoty je vhodné stanovit lhůtu, do které musí být stanoveny regiony uvedené v čl. 34 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013.
(26)
Měla by být stanovena zvláštní ustanovení pro správu vnitrostátních nebo regionálních rezerv.
(27)
Je nezbytné stanovit kritéria a maximální procentní sazby pro použití čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, aby se zamezilo tomu, že by snížení podle uvedeného ustanovení vedlo ke vzniku závažných překážek pro převod platebních nároků nebo by jej znemožnilo.
(28)
Z důvodů právní jistoty je vhodné vyjasnit způsob určení částky, která může být při stanovení platebních nároků v prvním roce provádění režimu základní platby převedena do vnitrostátní nebo regionální rezervy podle článku 28 nebo čl. 40 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013.
(29)
Článek 30 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví povinné a nepovinné případy přiznání platebních nároků z vnitrostátní nebo regionální rezervy. Je vhodné stanovit pravidla pro výpočet počtu a hodnoty platebních nároků, jež se tímto způsobem přiznávají, a stanovit, aby priority uvedené v čl. 30 odst. 6 uvedeného nařízení nebyly negativně ovlivněny rozhodnutími, která mohou členské státy přijmout podle čl. 30 odst. 7 a 10 nařízení (EU) č. 1307/2013. Podobně by použití čl. 30 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 mělo být v souladu s čl. 24 odst. 6 a 7 uvedeného nařízení a s pravidly pro obtížné situace v tomto nařízení. V zájmu zajištění povahy režimu základní platby, který je oddělený od produkce, by výpočet počtu a hodnoty platebních nároků v rámci vnitrostátní nebo regionální rezervy neměl po datu stanoveném členským státem v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 (10) pro rok podání žádostí 2013 vycházet z odvětvových kritérií.
(30)
V zájmu právní jistoty, a aby bylo zajištěno rovné zacházení se zemědělci zahajujícími zemědělskou činnost, je vhodné upřesnit pojem „zemědělci zahajující zemědělskou činnost“ uvedený v čl. 30 odst. 11 písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013.
(31)
Pokud členské státy přiznají platební nároky podle čl. 30 odst. 7 písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013, hodnota těchto nároků by měla být vypočtena v souladu s článkem 25 nebo 40 nařízení (EU) č. 1307/2013.
(32)
Ustanovení čl. 24 odst. 3 až 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 poskytuje členským státům několik možností pro omezení počtu platebních nároků, jež mají být zemědělcům přiznány. Někteří zemědělci mohou tedy mít vysoký podíl způsobilých hektarů, které nejsou zahrnuty do platebních nároků, což může vést k obtížné situaci, neboť některé režimy podpory připojené k režimu základní platby, zejména platba na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí, jsou založeny na způsobilých hektarech, které jsou ohlášeny pro účely aktivace platebních nároků. Proto by mělo být upřesněno, že členské státy mají možnost přiznat platební nároky z vnitrostátní nebo regionální rezervy, pokud je zemědělec výrazně postižen omezeními stanovenými v čl. 24 odst. 3 až 7 nařízení (EU) č. 1307/2013. Jelikož na některé oblasti se nevztahují ekologické povinnosti nebo jsou ke splnění těchto povinností potřebné pouze omezené náklady, členské státy by měly mít možnost rozhodnout, že tyto oblasti nebudou při určování obtížných situací zahrnuty.
(33)
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013 (vlastněné nebo pronajaté) platební nároky zemědělce, které překračují počet způsobilých hektarů, které má k dispozici, pozbývají platnosti. Z důvodů právní jistoty je vhodné upřesnit prioritní pořadí, v němž tyto platební nároky pozbývají platnosti, a stanovit další pravidla provádění. Dále je vhodné dát členským státům možnost toto ustanovení zohlednit rovněž v rámci určování hodnoty platebních nároků.
(34)
Nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví, že základní platba v některých členských státech se může provádět v podobě režimu jednotné platby na plochu, a to nejpozději do roku 2020. S ohledem na skutečnost, že jednotná platba na plochu na hektar se vypočítává každý rok a že způsobilost pro základní platbu je předpokladem pro přístup k většině ostatních režimů přímých plateb, a tudíž je s nimi nerozlučně spjata, je třeba upřesnit, že pro účely příslušných režimů by měly být zohledněny pouze ty způsobilé hektary, které jsou určeny podle čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce bodu 23 písm. a) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014.
(35)
Členský stát, který používá režim jednotné platby na plochu a který používá režim základní platby nejpozději od 1. ledna 2018, může rozlišit částky jednotné platby na plochu na hektar s ohledem na některé platby poskytnuté za kalendářní rok 2014. Pro účely tohoto rozlišení je vhodné upřesnit, jakým způsobem by tyto platby měly být zohledněny, a stanovit další kritéria nezbytná pro dodržení povahy některých režimů, které jsou oddělené od produkce. Kromě toho je v případech, kdy byl zemědělec postižen vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi, které ovlivnily kalendářní rok 2014, vhodné zavést rozlišení na základě posledního roku, který vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi ovlivněn nebyl. Členské státy by však měly mít možnost stanovit určitou prahovou hodnotu, pokud jde o dopad vyšší moci nebo mimořádných okolností na přímou podporu obdrženou v referenčním roce, s cílem snížit administrativní zátěž. Kromě toho by v zájmu právní jistoty měla být stanovena pravidla pro případ skutečného nebo předpokládaného dědictví.
(36)
Hlava III kapitola 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví podmínky pro poskytnutí platby na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí („ekologická“ platba). Požadavky spjaté s ekologickou platbou, jak je stanoví základní akt, jsou zobecněné (platí podle stejného vzoru pro všechny příjemce) a stanoví mimosmluvní činnosti, přičemž na obecné úrovni zajišťují, aby bylo zemědělství EU založeno na postupech, které jdou nad rámec podmíněnosti. Tyto zásady stanovené v základním aktu je třeba zohlednit při specifikaci podrobných pravidel pro ekologické postupy.
(37)
S cílem získat přiměřenou úroveň jistoty, pokud jde povinnosti stanovené v čl. 43 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 týkající se rovnocenných postupů, které upravují vnitrostátní nebo regionální systémy certifikace, by měla být stanovena kritéria ohledně určení veřejných nebo soukromých certifikačních orgánů.
(38)
Aby byla dodržena zásada zamezení dvojímu financování, musí být stanovena pravidla pro výpočet plateb za některé konkrétní závazky týkající se postupů uvedených v oddílu I bodech 3 a 4 a v oddílu III bodu 7 přílohy IX nařízení (EU) č. 1307/2013. Jelikož se tyto závazky týkají rovnocenných postupů, které zemědělcům, kteří takovéto závazky přijali, dovolují splnit jednu nebo více povinností, aby mohli obdržet „ekologickou“ platbu podle hlavy III kapitoly 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, měly by být platby za takové závazky v porovnání s běžnými platbami uvedenými v čl. 28 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (11) sníženy o částku, která se vypočítá na základě úrovně ekologické platby v dotčeném členském státě či regionu nebo, ve zvláštních případech, na základě individuální ekologické platby daného zemědělce.
(39)
Článek 44 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví povinnosti, pokud jde o počet plodin a poměrné podíly plodin na orné půdě. Je třeba stanovit pravidla týkající se přesného výpočtu podílu různých plodin.
(40)
Měla by být stanovena pravidla týkající se období, které se zohlední pro výpočet poměrného podílu plodin, přičemž je třeba vzít v úvahu reálný časový rámec pro pěstování plodin a potřebu umožnit jednoduchou správu.
(41)
Z důvodu jasnosti pro zemědělce a členské státy a v zájmu přispění k ochraně krajinných prvků, které se nacházejí v oblasti orné půdy, je nezbytné vyjasnit situaci, pokud jde o plochu zaujímanou krajinnými prvky.
(42)
Pro účely výpočtu podílu různých plodin je rovněž nezbytné stanovit doplňující pravidla pro zvláštní případy pěstování smíšených kultur v samostatných řádcích, podsevu a používání směsí osiv.
(43)
Ustanovení čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví povinnosti, jejichž cílem je zachování ploch s trvalými travními porosty, které nejvíce přispívají k ochraně životního prostředí, zejména v oblasti zachycování uhlíku, biologické rozmanitosti a ochrany půdy. Tyto travní plochy, které tvoří oblasti značného environmentálního zájmu, se nacházejí jednak uvnitř sítě Natura 2000, ale také mimo ni. Pro zajištění účinné ochrany těch ploch, které se nacházejí mimo tuto síť, je třeba stanovit rámec pro jejich určení členskými státy, který by jim měl umožnit zohlednit podmínky v daném členském státě a měl by využívat synergie se stávajícími environmentálními politikami.
(44)
S cílem zajistit ochranu těchto ploch s trvalými travními porosty v průběhu let by měla být stanovena pravidla pro obnovu těchto ploch v případě, kdy zemědělec přísnou ochranu poruší.
(45)
Článek 45 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví ochranu podílu trvalých travních porostů v poměru k celkové zemědělské ploše. Pro dosažení tohoto cíle by členské státy měly sledovat vývoj podílu trvalých travních porostů. Mělo by jim být umožněno zavést systém předchozího schválení. V případě poklesu o více než 5 % by se měly vyžadovat individuální obnovy a zákaz další přeměny. V zájmu jasnosti a za účelem přiměřeného provádění by měla být stanovena pravidla pro zemědělce a plochy, na které se mají schválení a obnovy vztahovat.
(46)
Aby se schvalovací postup pro přeměnu trvalých travních porostů účinně využíval, měla by být členským státům poskytnuta možnost výběru prioritních ploch nebo skupin zemědělců, kterým schválení na základě objektivních kritérií udělí.
(47)
Měla by být stanovena pravidla pro metodu určení poměru mezi trvalým travním porostem a zemědělskou půdou, aby se zabránilo situacím, kdy se plochy s trvalými travními porosty započítávají dvakrát vzhledem k tomu, že se u nich používá dlouhodobé střídání, a aby se zabránilo tomu, že by přeměny prováděné malými a ekologickými zemědělci, kteří jsou osvobozeni od povinnosti obnovy, měly přímý dopad na povinnost obnovy pro ostatní zemědělce. Členským státům by mělo být povoleno přizpůsobit v odůvodněných případech svůj referenční poměr.
(48)
Článek 46 nařízení (EU) č. 1307/2013 uvádí prvky a plochy, které mohou členské státy uplatnit jako plochy využívané v ekologickém zájmu. Je třeba stanovit další kritéria pro to, aby mohly být uvedené prvky a plochy označeny jako plochy využívané v ekologickém zájmu. Aby se splnily cíle v oblasti biologické rozmanitosti, měla by tato kritéria zajistit zachování a zlepšení biologické rozmanitosti v zemědělských podnicích. Tato kritéria by rovněž měla brát v úvahu úsilí, které již zemědělci vynaložili.
(49)
Na půdě ponechané ladem by zákaz produkce, který vede k omezení použití pesticidů nebo hnojiv, neměl vylučovat dobrovolné činnosti, jako je výsev směsí semen planě rostoucích květin, které mají ještě zvýšit přínos pro biologickou rozmanitost. Mělo by být upřesněno, že půda ponechaná ladem po dobu více než pěti let pro účely splnění požadavku na plochy využívané v ekologickém zájmu zůstává ornou půdou a nevztahuje se na ni definice trvalých travních porostů.
(50)
Pokud jde o terasy, vzhledem k tomu, že způsob jejich zakládání je v celé Unii velmi rozmanitý, měly by členské státy samy vymezit přesné podmínky vycházející z vnitrostátních nebo regionálních zvláštností, přičemž zohlední jejich hodnotu pro biologickou rozmanitost.
(51)
V zájmu jasnosti by měly být vyjmenovány krajinné prvky, které platí za plochu využívanou v ekologickém zájmu, a mělo by se vyjasnit, jak souvisejí s prvky, které jsou v členských státech již chráněny v rámci zásady podmíněnosti. U některých prvků by měla být stanovena minimální nebo maximální velikost s cílem usnadnit jejich identifikaci a pomoci zaručit, aby daná plocha byla převážně zemědělská.
(52)
Ochranné pásy, které mají být umístěny při hranicích ploch orné půdy podél vodních toků nebo na této ploše v horní části svahu, jsou prospěšné pro účely omezení odtoku znečišťujících látek do povrchových vod. V zájmu zachování biologické rozmanitosti by se mělo stanovit, že veškeré tyto plochy, které platí za plochu využívanou v ekologickém zájmu, nesmějí být využívány pro produkci, čímž se rovněž zabrání použití pesticidů a omezí použití hnojiv. Za účelem dalšího zlepšení přínosů biologické rozmanitosti by neměly být vyloučeny dobrovolné činnosti, jako je výsev směsí semen planě rostoucích květin. Členské státy by měly mít možnost rozhodnout, zda na ochranných pásech povolí spásání nebo sekání za účelem získání píce.
(53)
Pokud jde o hektary zemědělsko-lesnické plochy, mělo by být upřesněno, že plochy, které je třeba brát v úvahu, jsou plochy orné půdy, které se nacházejí na ploše zemědělsko-lesnického systému, která stále ještě splňuje podmínky, podle kterých získává či získala podporu pro rozvoj venkova. Členské státy, které vybírají tyto plochy za účelem splnění povinnosti mít plochu využívanou v ekologickém zájmu, by měly ve svých programech pro rozvoj venkova při stanovování dodatečných podmínek pro získání podpory na zřízení zemědělsko-lesnického systému zohlednit cíl biologické rozmanitosti.
(54)
Pokud jde o pásy způsobilých hektarů ležící na okraji lesa, měly by členské státy samy rozhodnout, zda stanoví zákaz produkce, který zabrání tomu, aby se na daných pásech na okraji lesa používaly vstupy, s cílem vytvořit do přilehlého lesa ochranný přechod. Takový požadavek zvýší hodnotu plochy využívané v ekologickém zájmu, což by se mělo projevit na odlišné hodnotě váhového koeficientu pro tento typ plochy.
(55)
Omezená míra používání vstupů potřebných pro pěstování rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích nepřímo prospívá biologické rozmanitosti. Za tímto účelem by členské státy měly stanovit podmínky, které se vztahují na tento druh plochy využívané v ekologickém zájmu, tím, že stanoví seznam druhů dřevin, které lze použít, a pravidla pro používání vstupů.
(56)
S cílem umožnit provádění, které je přizpůsobeno vnitrostátním podmínkám, a pro optimální využití kapacity meziplodin a zeleného porostu s cílem účinně využít zbytkový dusík a zabránit vzniku holé půdy a difúznímu znečištění podzemní vody by členské státy měly stanovit lhůty pro výsev těchto porostů. Meziplodiny nebo zelené porosty by měly vznikat vysetím směsi druhů plodin nebo podsevem trávy s cílem optimalizovat agronomický a environmentální přínos z hlediska biologické rozmanitosti. Členské státy mohou v rámci DZES 4 podle přílohy II nařízení (EU) č. 1306/2013 stanovit data, po nichž je povolena mechanická likvidace meziplodin a zeleného porostu.
(57)
Pokud jde o plochy s plodinami, které vážou dusík, členské státy by měly stanovit pravidla, která zabrání tomu, aby pěstování plodin, které vážou dusík, na plochách využívaných v ekologickém zájmu vedlo k vyplavování dusíku a ke zhoršení kvality vody, což by nebylo v souladu s cíli směrnice Rady 91/676/EHS (12) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (13) a negativně by ovlivnilo cíl biologické rozmanitosti. Členské státy by rovněž měly stanovit seznam plodin, které vážou dusík, jež jsou považovány za přínosné pro zlepšování biologické rozmanitosti.
(58)
Aby se maximálně využilo přínosů existence ploch využívaných v ekologickém zájmu na orné půdě a aby se zajistilo, aby plochy využívané v ekologickém zájmu pokrývaly procentní podíl plochy stanovený v čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013, mělo by být v zájmu účinného řízení jasně stanoveno, že není možné započítat pozemek nebo krajinný prvek, který splňuje požadavek na plochy využívané v ekologickém zájmu, v tomtéž roce dvakrát.
(59)
Ustanovení čl. 46 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013 dovoluje členským státům uplatnit až 50 % individuálního požadavku na plochy využívané v ekologickém zájmu na regionální úrovni. S cílem zajistit, aby takové regionální provádění přineslo další výhody z hlediska životního prostředí a krajiny a přispívalo k provádění strategie v oblasti zelené infrastruktury (14), by měla být zavedena pravidla týkající se prvků, kterých lze využít pro vytvoření přilehlých ploch využívaných v ekologickém zájmu. Měla by být rovněž stanovena pravidla ohledně určení oblastí, aby se při provádění zemědělské a environmentální politiky Unie dosáhlo součinnosti.
(60)
Pro účely rozhodnutí členských států, kterým členské státy mohou zemědělcům povolit možnost kolektivně splnit polovinu jejich individuální povinnosti mít plochu využívanou v ekologickém zájmu, jak uvádí čl. 46 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, by měla být zavedena pravidla podobná pravidlům pro regionální provádění, pokud jde o prvky, kterých lze využít pro vytvoření přilehlých ploch využívaných v ekologickém zájmu, aby se pro životní prostředí zaručila přidaná hodnota a příspěvek k posílení zelené infrastruktury. Pravidla týkající se kritérií, která musí zemědělci splnit, by měla stanovit, že se jejich zemědělské podniky musí nacházet v bezprostřední blízkosti, přičemž členské státy by měly mít volnost zohlednit různé správní struktury. V zájmu právní jasnosti by měla být stanovena pravidla pro obsah písemné dohody, která má být uzavřena mezi účastníky s cílem stanovit práva a povinnosti každého z nich.
(61)
Pokud jde o možnost, že některé členské státy mohou od povinnosti mít plochu využívanou v ekologickém zájmu osvobodit zemědělce v silně zalesněných oblastech, měla by být zavedena pravidla, která objasní, jaké metody a údaje mají být použity pro výpočet poměru lesního porostu a celkové plochy půdy a poměru lesních porostů a zemědělské půdy.
(62)
Nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví podmínky způsobilosti, pokud jde o platbu pro mladé zemědělce. Platba je zejména podmíněna tím, že mladý zemědělec poprvé zřizuje zemědělský podnik jako jeho vedoucí, nebo již takový podnik zřídil v průběhu pěti let před prvním předložením žádosti o platbu, a že zemědělci v roce předložení první žádosti o platbu není více než 40 let. V případě právnických osob je vhodné, aby tyto podmínky splňovaly všechny fyzické osoby vykonávající nad právnickou osobou účinnou a dlouhodobou kontrolu ve smyslu rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie (15). Dále je nezbytné vyjasnit, jaké podmínky má splňovat právnická osoba a fyzická osoba nebo fyzické osoby, které mají nad touto právnickou osobou kontrolu.
(63)
Aby se zamezilo možnému obcházení pravidel platby pro mladé zemědělce, mělo by být stanoveno, že právnické osobě se platba poskytuje pouze tehdy, pokud nad ní má nadále kontrolu alespoň jedna z fyzických osob, které nad touto právnickou osobou měly kontrolu v prvním roce žádosti o platbu v rámci daného režimu. Pro účely stanovení maximální doby platby podle čl. 50 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013 je nutné stanovit pravidla pro případy, kdy je právnická osoba kontrolována více než jednou fyzickou osobou.
(64)
S cílem zamezit diskriminaci mezi právnickými osobami a skupinami fyzických osob, které podávají žádost v rámci režimu pro mladé zemědělce, by rovnocenná pravidla měla být uplatňována na skupinu fyzických osob podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013, pokud žádost o účast v režimu základní platby a režimu pro mladé zemědělce podává tato skupina a nikoli jednotliví členové skupiny.
(65)
Hlava IV kapitola 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví možnost poskytovat zemědělcům dobrovolnou podporu vázanou na produkci. Měly by být stanoveny podmínky pro poskytnutí podpory uvedené v této kapitole.
(66)
Podle čl. 52 odst. 3 nařízení Komise (EU) č. 1307/2013 může být dobrovolná podpora vázaná na produkci poskytnuta pouze těm odvětvím nebo těm regionům členského státu, kde zvláštní druhy zemědělské činnosti nebo zvláštní zemědělská odvětví čelí určitým obtížím a přitom jsou obzvláště důležité z hospodářských, sociálních nebo environmentálních důvodů. Kromě toho podle čl. 52 odst. 5 a 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 může být dobrovolná podpora vázaná na produkci poskytnuta pouze v míře nezbytné pro vytvoření motivace pro zachování současných úrovní produkce v příslušných regionech nebo odvětvích. Měla by se poskytovat formou roční platby, a to na základě stanovených množstevních omezení a stanovených ploch a výnosů nebo stanoveného počtu zvířat. S cílem zajistit, aby byla opatření v rámci dobrovolné podpory vázané na produkci dobře zacílená a řízená, a zároveň umožnit členským státům, aby navrhly dobrovolnou podporu vázanou na produkci podle vlastních potřeb, by mělo být stanoveno, že členské státy jsou odpovědné za vymezení regionů nebo druhů zemědělské činnosti způsobilých k podpoře a stanovení množstevních omezení, jakož i vhodné míry podpory. Aby se však zabránilo narušení trhu, neměly by platby vycházet z výkyvů tržních cen ani by neměly být rovny režimu vyrovnávacích plateb, kdy členské státy vyplácí zemědělcům zemědělskou domácí podporu na základě rozdílu mezi cílovou cenou a cenou na domácím trhu.
(67)
Podle memoranda o porozumění mezi Evropským hospodářským společenstvím a Spojenými státy americkými o olejnatých semenech v rámci GATT (16) by měla být stanovena samostatná základní plocha pro producenty, kteří využívají platby na olejnatá semena uvedená v příloze daného memoranda o porozumění. Vzhledem k tomu, že olejnatá semena jsou zahrnuta do seznamu odvětví a produktů způsobilých pro dobrovolnou podporu vázanou na produkci, je vhodné zavést v tomto režimu podpory maximální plochu pro olejnatá semena uvedená v tomto memorandu o porozumění na úrovni Unie, aby se zajistilo dodržování tohoto mezinárodního závazku. V případě překročení této maximální plochy by členské státy měly oznámenou plochu upravit použitím redukčního koeficientu, který vypočítá a sdělí Komise.
(68)
V souladu s čl. 52 odst. 8 nařízení (EU) č. 1307/2013 musí být dobrovolná podpora vázaná na produkci poskytnutá podle uvedeného článku v souladu s dalšími opatřeními podpory Unie a s opatřeními financovanými ze státní podpory. Mají-li být režimy řádně řízeny a aby se zabránilo dvojímu financování, neměla by být podobná opatření financována dvakrát, jednak v rámci režimu dobrovolné podpory vázané na produkci a jednak v rámci jiných režimů podpory Unie. Vzhledem k různorodosti možností, které členské státy při provádění dobrovolné podpory vázané na produkci mají, by měly být odpovědné za zajištění uvedeného souladu v rámci stanoveném nařízením (EU) č. 1307/2013 a v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení.
(69)
Podle čl. 55 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 má Komise schválit rozhodnutí uvedené v čl. 53 odst. 4 nebo případně v čl. 53 odst. 6 písm. a) uvedeného nařízení, pokud se v dotčeném regionu nebo odvětví prokáže jedna z určitých potřeb. V zájmu zajištění správného používání uvedeného článku je třeba stanovit kritéria pro tyto potřeby.
(70)
Hlava IV kapitola 2 nařízení (ES) č. 1307/2013 stanoví zvláštní podporu pro bavlnu. Komise by měla stanovit pravidla a podmínky schválení zemědělské půdy a povolení odrůd pro účely této podpory. Kromě toho by měla být stanovena pravidla pro podmínky způsobilosti. Jedná se o objektivní požadavek, kdy půda má být oseta tak, aby se dosáhlo minimální hustoty osazení, kterou stanoví členské státy na základě půdních a klimatických podmínek a regionálních zvláštností. Zavedení zvláštních pravidel pro agronomické postupy by mělo být ponecháno na členských státech.
(71)
Členské státy by měly schválit meziodvětvové organizace pro pěstování bavlny na základě objektivních kritérií týkajících se velikosti meziodvětvových organizací a jejich vnitřní organizace. Velikost meziodvětvové organizace by měla být stanovena s přihlédnutím k tomu, že je nutné, aby členská vyzrňovací stanice mohla přejímat dostatečná množství nevyzrněné bavlny.
(72)
Aby se zamezilo komplikacím na úrovni řízení režimu podpory, smí být tentýž producent členem pouze jedné meziodvětvové organizace. Ze stejného důvodu by měl producent, který je členem meziodvětvové organizace a zaváže se dodat svou vypěstovanou bavlnu, dodávat pouze vyzrňovací stanici, která je členem téže organizace.
(73)
Za účelem sledování řádného uplatňování pravidel stanovených v nařízení (EU) č. 1307/2013 a hodnocení provádění politiky je nutné stanovit oznamovací povinnosti členských států, zejména pokud jde o informace, které mají oznamovat ohledně rozhodnutí přijímaných v souladu s hlavami II až V uvedeného nařízení.
(74)
Pokud jde konkrétně o dobrovolnou podporu vázanou na produkci, je třeba dále upřesnit obsah informací, které mají být členskými státy oznámeny, v zájmu zajištění řádného uplatňování pravidel pro tuto podporu a účinnosti takovýchto oznámení, aby mohla Komise ověřit, zda členské státy při navrhování opatření podpory dodržují požadavky ohledně souladu a nekumulace podpor, jakož i maximální procentní hodnoty vnitrostátních stropů uvedené v článku 53 nařízení (EU) č. 1307/2013 a související celkové částky.
(75)
Členské státy mohou za určitých podmínek rozhodnout, že budou poskytovat vnitrostátní podporu. S cílem ověřit, že je tato podpora poskytnuta v rámci stanovených limitů, je vhodné stanovit povinnost předkládat Komisi výroční zprávy o některých podrobnostech týkajících se poskytnuté podpory.
(76)
V případě potřeby by měla být Komise informována o veškerých rozhodnutích vyplývajících z přezkumu rozhodnutí oznámených podle nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo tohoto nařízení, aby mohla sledovat řádné uplatňování a dopad tohoto přezkumu. Je proto nezbytné stanovit v tomto ohledu pravidla pro oznamovací povinnosti.
(77)
Příloha X nařízení (EU) č. 1307/2013 obsahuje tabulku, která má stanovit přepočítací a váhové koeficienty uvedené v čl. 46 odst. 3 uvedeného nařízení pro různé druhy ploch využívaných v ekologickém zájmu. V době přijetí nařízení (EU) č. 1307/2013 byla tabulka ponechána prázdná. Tuto přílohu je tedy nutné upravit. Přepočítací koeficienty by měly vycházet ze zkušeností získaných v souvislosti s měřením a specifiky prvků. Váhové koeficienty by měly tvořit tři různé hodnoty zohledňující různý význam pro biologickou rozmanitost. Příloha X nařízení (EU) č. 1307/2013 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. Pro účely výpočtu plochy využívané v ekologickém zájmu by se přepočítací a váhové koeficienty měly vztahovat také na prvky, na něž se vztahují rovnocenné postupy, pokud jsou stejné jako prvky vyjmenované v uvedené příloze.
(78)
V zájmu jasnosti a právní jistoty by nařízení (ES) č. 1120/2009 a 1121/2009 měla být zrušena.
(79)
Toto nařízení by se mělo použít ve vztahu k žádostem o podporu, které se týkají kalendářních roků následujících po kalendářním roce 2014,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
OBLAST PŮSOBNOSTI A OBECNÁ USTANOVENÍ
ODDÍL 1
Oblast působnosti a obecné zásady
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení stanoví ustanovení, která doplňují některé jiné než podstatné prvky nařízení (EU) č. 1307/2013, pokud jde o:
a)
obecná ustanovení o přímých platbách;
b)
režim základní platby;
c)
režim jednotné platby na plochu;
d)
platbu pro zemědělce dodržující zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí;
e)
platbu pro mladé zemědělce zahajující zemědělskou činnost;
f)
dobrovolnou podporu vázanou na produkci;
g)
zvláštní podporu pro bavlnu;
h)
oznamovací povinnosti členských států.
Článek 2
Obecné zásady
1. Členské státy provádí toto nařízení v souladu s objektivními kritérii a takovým způsobem, aby bylo zajištěno rovné zacházení se zemědělci a zabránilo se narušení trhu a hospodářské soutěže a aby se zároveň podporovalo udržitelné řízení přírodních zdrojů a opatření v oblasti klimatu.
2. Členské státy zajistí, aby všechny podmínky pro poskytnutí podpory uplatňované podle tohoto nařízení byly ověřitelné a kontrolovatelné.
3. Členské státy provádí toto nařízení:
a)
pokud jde o podporu jinou než podporu vázanou na produkci, s ohledem na požadavky stanovené v příloze 2 bodech 1, 5 a 6 Dohody o zemědělství; a
b)
pokud jde o podporu vázanou na produkci, s ohledem na požadavky stanovené v čl. 6 odst. 5 Dohody o zemědělství.
Článek 3
Snížení v důsledku finanční kázně
Snížení v důsledku finanční kázně, která stanoví článek 8 nařízení (EU) č. 1307/2013, se uplatní na celkovou částku plateb z různých režimů přímé podpory uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 1307/2013, na něž má každý zemědělec nárok, po uplatnění odnětí a správních sankcí, které se vztahují k přímým platbám podle hlavy II kapitoly IV nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014, a před uplatněním správních sankcí, které se vztahují k podmíněnosti podle hlavy IV kapitoly II uvedeného nařízení v přenesené pravomoci.
ODDÍL 2
Ustanovení týkající se definicí v nařízení (EU) č. 1307/2013
Článek 4
Rámec pro kritéria týkající se udržování zemědělské plochy ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin
1. Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. c) bodu ii) nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví členské státy kritéria, kterým musí zemědělci vyhovět, aby splňovali povinnost udržovat zemědělské plochy ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin bez přípravy, která jde nad rámec běžných způsobů zemědělské praxe a použití strojů, a to jedním nebo oběma následujícími způsoby:
a)
členské státy od zemědělce vyžadují provádění alespoň jedné činnosti ročně. Pokud je to opodstatněné z důvodů ochrany životního prostředí, mohou se členské státy rozhodnout uznávat také činnosti, jež jsou prováděny jen každý druhý rok;
b)
členské státy stanoví vlastnosti, které musí zemědělská plocha splňovat, aby ji bylo možné považovat za udržovanou ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin.
2. Při stanovení kritérií uvedených v odstavci 1 mohou členské státy rozlišovat mezi různými druhy zemědělských ploch.
Článek 5
Rámec pro minimální činnosti na zemědělských plochách přirozeně ponechávaných ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin
Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. c) bodu iii) nařízení (EU) č. 1307/2013 minimální činnost, kterou stanoví členské státy a kterou je třeba provádět na zemědělských plochách přirozeně ponechávaných ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin, je činnost, kterou musí zemědělec provádět alespoň jednou ročně. Pokud je to opodstatněné z důvodů ochrany životního prostředí, mohou se členské státy rozhodnout uznávat také činnosti, jež jsou prováděny jen každý druhý rok.
Článek 6
Převaha trav a jiných bylinných pícnin v případě trvalých travních porostů
Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) č. 1307/2013 se má za to, že trávy a jiné bylinné pícniny nadále převažují, pokud pokrývají více než 50 % plochy, na kterou lze poskytnout podporu, na úrovni zemědělského pozemku ve smyslu čl. 67 odst. 4 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 7
Zavedené místní postupy v případě trvalých travních porostů
Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) č. 1307/2013 se zavedenými místními postupy rozumí kterýkoli z těchto postupů nebo jejich kombinace:
a)
postupy pro plochy určené pro pastvu hospodářských zvířat, jež mají tradiční charakter a jsou na dotčených plochách běžně používány;
b)
postupy, jež jsou důležité pro ochranu přírodních stanovišť uvedených v příloze I směrnice Rady 92/43/EHS (17) a biotopů a stanovišť, na něž se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (18).
Článek 8
Redukční koeficient podle čl. 32 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013
Při použití čl. 32 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013 na trvalé travní porosty, které lze spásat a jež tvoří součást zavedených místních postupů v případech, kdy na plochách využívaných jako pastviny obvykle nepřevažují trávy a jiné bylinné pícniny, mohou členské státy rozlišovat mezi různými kategoriemi ploch za účelem použití různých redukčních koeficientů na tyto kategorie.
Článek 9
Produkce konopí
Pro účely čl. 32 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 je způsobilost plochy využívané pro produkci konopí vázána na použití osiva odrůd uvedených ve „Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin“ dne 15. března roku, pro který je podpora poskytnuta, a zveřejněných v souladu s článkem 17 směrnice Rady 2002/53/ES (19). Osivo je certifikováno v souladu se směrnicí Rady 2002/57/ES (20).
ODDÍL 3
Aktivní zemědělec
Článek 10
Případy, kdy zemědělské plochy jsou převážně plochy přirozeně ponechávané ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin
1. Pro účely čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 se má za to, že fyzické nebo právnické osoby nebo skupiny fyzických nebo právnických osob mají zemědělské plochy, jež jsou převážně plochy přirozeně ponechávané ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin, pokud tyto plochy představují více než 50 % veškeré zemědělské plochy ohlášené v souladu s čl. 72 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. Ustanovení čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 se nepoužijí pro fyzické nebo právnické osoby nebo skupiny fyzických nebo právnických osob, které na plochách přirozeně ponechávaných ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin vykonávají zemědělskou činnost ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. c) bodu i) nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 11
Příjmy získané z nezemědělské činnosti
1. Pro účely čl. 9 odst. 2 třetího pododstavce písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013 a případně článku 13 tohoto nařízení se příjmy získanými ze zemědělské činnosti rozumí příjmy, jež zemědělec získal ze zemědělské činnosti ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení ve svém zemědělském podniku, včetně podpory Unie v rámci Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), jakož i veškeré vnitrostátní podpory poskytnuté na zemědělské činnosti, s výjimkou doplňkových vnitrostátních přímých plateb podle článků 18 a 19 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Příjmy ze zpracování zemědělských produktů podniku ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1307/2013 se považují za příjmy ze zemědělské činnosti za předpokladu, že zpracované produkty zůstanou ve vlastnictví zemědělce a že tímto zpracováním vznikne další zemědělský produkt ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1307/2013.
Jakékoli jiné příjmy se považují za příjmy z nezemědělské činnosti.
2. Pro účely odstavce 1 se „příjmy“ rozumí hrubé příjmy před odečtením souvisejících nákladů a daní.
3. Podpora Unie uvedená v odstavci 1 se vypočítá:
a)
v Bulharsku a Rumunsku pro rok 2015 na základě příslušné částky stanovené v příloze V bodu A nařízení (EU) č. 1307/2013;
b)
v Chorvatsku pro každý rok uvedený v článku 17 nařízení (EU) č. 1307/2013 na základě částky stanovené v příloze VI bodu A uvedeného nařízení.
Článek 12
Částka přímých plateb uvedená v čl. 9 odst. 2 a 4 nařízení (EU) č. 1307/2013 a v čl. 13 odst. 2 tohoto nařízení
1. Roční částkou přímých plateb zemědělce uvedenou v čl. 9 odst. 2 třetím pododstavci písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013 a případně v čl. 13 odst. 2 tohoto nařízení se rozumí celková částka přímých plateb, na něž měl zemědělec nárok v souladu s nařízením (EU) č. 1307/2013 za poslední účetní období, pro které jsou k dispozici důkazy o příjmech z nezemědělské činnosti. Při výpočtu této částky se nepřihlíží k použití článku 63 a čl. 91 odst. 1 nařízení Komise (EU) č. 1306/2013.
Pokud je posledním účetním obdobím uvedeným v prvním pododstavci rok 2014 či dřívější, rozumí se roční částkou přímých plateb celková částka přímých plateb, na něž měl zemědělec nárok v souladu s nařízením (ES) č. 73/2009, před uplatněním snížení a vyloučení podle článků 21 a 23 uvedeného nařízení.
2. Pokud zemědělec nepředložil v posledním účetním období uvedeném v odst. 1 prvním pododstavci žádost o přímé platby podle nařízení (EU) č. 1307/2013, stanoví členské státy celkovou částku přímých plateb uvedenou v odst. 1 prvním pododstavci tak, že vynásobí počet způsobilých hektarů ohlášených daným zemědělcem v roce podání žádosti o podporu v souladu s čl. 72 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013 vnitrostátní průměrnou platbou přímé podpory na hektar za rok uvedený v odst. 1 prvním pododstavci.
Vnitrostátní průměrná platba přímé podpory na hektar uvedená v prvním pododstavci se určí vydělením vnitrostátního stropu stanoveného v příloze II nařízení (EU) č. 1307/2013 na daný rok celkovým počtem způsobilých hektarů ohlášených v daném členském státě za daný rok v souladu s čl. 72 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013.
Jestliže je rokem uvedeným v odst. 1 prvním pododstavci rok 2014 nebo dřívější, vnitrostátní průměrná platba přímé podpory na hektar uvedená v prvním pododstavci tohoto odstavce se určí vydělením vnitrostátního stropu stanoveného v příloze VIII nařízení (ES) č. 73/2009 na daný rok celkovým počtem způsobilých hektarů ohlášených v daném členském státě za daný rok v souladu s čl. 19 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 73/2009.
3. Částkou přímých plateb zemědělce uvedenou v čl. 9 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013 se rozumí celková částka přímých plateb, na něž měl zemědělec nárok v souladu s nařízením (EU) č. 1307/2013 před použitím článku 63 a čl. 91 odst. 1 nařízení Komise (EU) č. 1306/2013 za předchozí rok.
Pokud je rokem uvedeným v prvním pododstavci rok 2014, rozumí se částkou přímých plateb celková částka přímých plateb za rok 2014, na něž měl zemědělec nárok v souladu s nařízením (ES) č. 73/2009 před uplatněním snížení a vyloučení podle článků 21 a 23 uvedeného nařízení.
4. Pokud zemědělec nepředložil v předchozím roce žádost o přímé platby v souladu s nařízením (EU) č. 1307/2013 podle odst. 3 prvního pododstavce, stanoví členské státy celkovou částku přímých plateb uvedenou v odst. 3 prvním pododstavci tak, že vynásobí počet způsobilých hektarů ohlášených daným zemědělcem v roce podání žádosti o podporu v souladu s čl. 72 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013 vnitrostátní průměrnou platbou přímé podpory na hektar za předchozí rok.
Vnitrostátní průměrná platba přímé podpory na hektar uvedená v prvním pododstavci se určí vydělením vnitrostátního stropu stanoveného v příloze II nařízení (EU) č. 1307/2013 na daný rok celkovým počtem způsobilých hektarů ohlášených v daném členském státě za daný rok v souladu s čl. 72 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013.
Pokud je předchozím rokem uvedeným v odst. 3 prvním pododstavci rok 2014, členské státy stanoví roční částku přímých plateb tohoto zemědělce tak, že vynásobí počet způsobilých hektarů ohlášených tímto zemědělcem za rok 2015 v souladu s čl. 72 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013 vnitrostátní průměrnou platbou přímé podpory na hektar za rok 2014.
Vnitrostátní průměrná platba přímé podpory na hektar za rok 2014 se určí vydělením vnitrostátního stropu na rok 2014 uvedeného v příloze VIII nařízení (ES) č. 73/2009 celkovým počtem způsobilých hektarů ohlášených v daném členském státě za rok 2014 v souladu s čl. 19 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení.
5. Celková částka přímých plateb uvedená v odstavcích 1 a 2 se vypočte:
a)
v Bulharsku a Rumunsku pro rok 2015 na základě příslušné částky stanovené v příloze V bodu A nařízení (EU) č. 1307/2013;
b)
v Chorvatsku pro každý rok uvedený v článku 17 nařízení (EU) č. 1307/2013 na základě částky stanovené v příloze VI bodu A uvedeného nařízení.
Článek 13
Kritéria, která musí zemědělci splňovat, aby prokázali, že jejich zemědělská činnost není zanedbatelná a že jejich hlavním obchodním nebo podnikatelským cílem je výkon zemědělské činnosti
1. Pro účely čl. 9 odst. 2 třetího pododstavce písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013 zemědělské činnosti nejsou zanedbatelné, jestliže celkové příjmy získané ze zemědělských činností ve smyslu článku 11 tohoto nařízení v posledním účetním období, pro které jsou k dispozici tyto důkazy, představují nejméně jednu třetinu celkových příjmů získaných v posledním účetním období, pro které jsou tyto důkazy k dispozici.
Členské státy mohou stanovit prahové hodnoty pro celkové příjmy získané ze zemědělských činností na úrovni nižší než jedna třetina za předpokladu, že tento nižší práh neumožňuje, aby byly za aktivní zemědělce považovány fyzické nebo právnické osoby provádějící okrajové zemědělské činnosti.
Odchylně od ustanovení prvního a druhého pododstavce mohou členské státy stanovit alternativní kritéria, která umožní hospodářskému subjektu prokázat, že jeho zemědělské činnosti nejsou zanedbatelné podle čl. 9 odst. 2 třetího pododstavce písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Pro účely čl. 9 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013 mohou členské státy rozhodnout, že zemědělské činnosti představují pouze zanedbatelnou část celkové hospodářské činnosti fyzické nebo právnické osoby či skupiny fyzických nebo právnických osob, a to použitím těchto metod:
a)
roční částka přímých plateb je v posledním účetním období, pro které jsou k dispozici tyto důkazy, nižší než 5 % celkových příjmů získaných z nezemědělské činnosti ve smyslu článku 11 tohoto nařízení;
b)
celková částka příjmů získaných ze zemědělských činností ve smyslu článku 11 tohoto nařízení v posledním účetním období, pro které jsou k dispozici tyto důkazy, je nižší než prahová hodnota, o níž rozhodnou členské státy a která není vyšší než třetina celkové částky příjmů získaných v posledním účetním období, pro které jsou tyto důkazy k dispozici.
Odchylně od ustanovení prvního pododstavce mohou členské státy stanovit alternativní kritéria, na jejichž základě mají být zemědělské činnosti považovány za zanedbatelné podle čl. 9 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013.
3. Pro účely čl. 9 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013 a případně čl. 9 odst. 3 písm. b) uvedeného nařízení se zemědělská činnost považuje za hlavní obchodní nebo podnikatelský cíl právnické osoby, pokud je jako hlavní obchodní nebo podnikatelský cíl zaznamenána v oficiálním obchodním rejstříku či v jakémkoli rovnocenném úředním dokladu členského státu. V případě fyzické osoby se vyžaduje rovnocenný doklad.
Pokud takové rejstříky neexistují, použijí členské státy rovnocenný doklad.
Odchylně od ustanovení prvního a druhého pododstavce mohou členské státy stanovit alternativní kritéria, na jejichž základě má být zemědělská činnost považována za hlavní obchodní nebo podnikatelský cíl fyzické nebo právnické osoby podle čl. 9 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) a případně čl. 9 odst. 3 písm. b) uvedeného nařízení.
KAPITOLA 2
REŽIM ZÁKLADNÍ PLATBY A REŽIM JEDNOTNÉ PLATBY NA PLOCHU
ODDÍL 1
Pravidla provádění režimu základní platby stanoveného v hlavě III kapitole 1 oddílech 1, 2, 3 a 5 nařízení (EU) č. 1307/2013
Pododdíl 1
První přiznání platebních nároků
Článek 14
Případy dědictví, změny právního postavení nebo názvu a fúzí a rozdělení
1. Pokud zemědělec získal podnik nebo jeho část na základě skutečného nebo předpokládaného dědictví, má nárok požádat svým jménem o počet a hodnotu platebních nároků, jež mají být přiznány získanému podniku nebo jeho části, a to za stejných podmínek jako zemědělec, který podnik spravoval původně.
V případech, kdy předpokládané dědictví lze odvolat, se platební nároky přiznají pouze dědici určenému ke dni uvedenému v čl. 24 odst. 1 nebo čl. 39 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Změna názvu nemá žádný dopad na počet a hodnotu platebních nároků, jež mají být přiznány.
Změna právního postavení nemá žádný dopad na počet a hodnotu platebních nároků, jež mají být přiznány, pokud zemědělec, který měl kontrolu nad původním podnikem, pokud jde o řízení, zisky a finanční rizika, spravuje také nový podnik.
3. Fúze ani rozdělení nemají žádný dopad na počet a hodnotu platebních nároků, jež mají být podniku (podnikům) přiznány.
V případě rozdělení, pokud členský stát používá čl. 24 odst. 4 nebo 5 nařízení (EU) č. 1307/2013, se počet platebních nároků, které mají být přiznány každému podniku vzniklému tímto rozdělením, stanoví tak, že se vynásobí počet způsobilých hektarů, které má příslušný nový podnik k dispozici, průměrným snížením počtu nároků, které by se uplatnilo na původní podnik podle čl. 24 odst. 4 nebo 5 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Pro účely tohoto odstavce se použijí tyto definice:
a)
„fúzí“ se rozumí fúze dvou nebo více samostatných zemědělců ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013 v jednoho nového zemědělce ve smyslu uvedeného článku, nad nímž mají, pokud jde o řízení, zisky a finanční rizika, kontrolu zemědělci, kteří podniky původně spravovali, nebo jeden z těchto zemědělců;
b)
„rozdělením“ se rozumí rozdělení jednoho zemědělce ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013 na:
i)
alespoň dva nové samostatné zemědělce ve smyslu uvedeného článku, z nichž alespoň nad jedním má, pokud jde o řízení, zisky a finanční rizika, kontrolu alespoň jedna z fyzických nebo právnických osob, které původně podnik spravovaly; nebo
ii)
původního zemědělce a alespoň jednoho nového samostatného zemědělce ve smyslu uvedeného článku.
Článek 15
Stanovení způsobilých hektarů pro účely čl. 24 odst. 2 a čl. 39 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013
1. Pro účely stanovení počtu platebních nároků, jež mají být přiznány v souladu s čl. 24 odst. 2 a čl. 39 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 v případech, kdy nejsou uznány případy vyšší moci a mimořádné okolnosti, se zohlední pouze ty způsobilé hektary, které jsou určeny podle čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce bodu 23 písm. a) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014.
2. V případě, že se na způsobilý hektar uvedený v odstavci 1 vztahují žádosti o přiznání platebních nároků dvou nebo více žadatelů, je kritériem pro rozhodnutí o přiznání platebního nároku to, kdo z nich má rozhodovací pravomoc, pokud jde o zemědělské činnosti vykonávané na uvedeném hektaru, a kdo má zisky a nese finanční rizika související s těmito činnostmi.
Článek 16
Omezení podle čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013
1. Případné snížení podle čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 nepřekročí 85 % počtu platebních nároků odpovídajících způsobilým hektarům trvalých travních porostů, které se nacházejí v oblastech s obtížnými klimatickými podmínkami.
2. Pro účely uplatnění redukčního koeficientu stanoveného v odstavci 1 mohou členské státy na základě přírodních omezení uvedených v čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 rozlišovat mezi kategoriemi oblastí s obtížnými klimatickými podmínkami, aby bylo možné na tyto kategorie uplatnit různé redukční koeficienty.
Článek 17
Určení hodnoty platebních nároků podle článků 26 a 40 nařízení (EU) č. 1307/2013
1. Za účelem určení příslušných přímých plateb nebo hodnoty nároků ve vztahu k roku 2014 podle článku 26 nařízení (EU) č. 1307/2013 se zohlední pouze platby těm zemědělcům nebo hodnota nároků těch zemědělců, kteří mají v roce 2015 nárok na poskytnutí přímých plateb v souladu s článkem 9 a čl. 24 odst. 9 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Za účelem určení příslušných přímých plateb ve vztahu k roku, který předchází roku provedení režimu základní platby podle čl. 40 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, se zohlední pouze platby těm zemědělcům, kteří mají nárok na poskytnutí přímých plateb v souladu s článkem 9 nařízení (EU) č. 1307/2013 v prvním roce provádění režimu základní platby.
2. Pro účely čl. 26 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 se použijí tato pravidla:
a)
odkazem na opatření zvláštní podpory stanovené v čl. 68 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 73/2009 není dotčena možnost, aby členské státy zvážily pouze jedno nebo několik opatření prováděných v rámci těchto opatření zvláštní podpory;
b)
podpora poskytnutá zemědělci za kalendářní rok 2014 v rámci jednoho nebo více režimů podpory uvedených v čl. 26 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 se vypočte bez přihlédnutí k případným snížením nebo vyloučením stanoveným v hlavě II kapitole 4 nařízení (ES) č. 73/2009;
c)
členské státy mohou v souladu s objektivními a nediskriminačními kritérii rozhodnout o výši podpory, která má být zohledněna pro jeden nebo více režimů uvedených v čl. 26 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, které dotčený členský stát používá.
Při použití tohoto odstavce členské státy nesmí ohrozit povahu podpory, která je oddělená od produkce, poskytované v souladu s čl. 68 odst. 1 písm. c) a články 126, 127 a 129 nařízení (ES) č. 73/2009.
3. Pro účely čl. 26 odst. 6 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1307/2013 se podpora poskytnutá za kalendářní rok 2014 podle článků 72a a 125a nařízení (ES) č. 73/2009 vypočte bez přihlédnutí k případným snížením nebo vyloučením stanoveným v hlavě II kapitole 4 nařízení (ES) č. 73/2009.
4. Odkaz na platební nároky zemědělce v čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 zahrnuje rovněž ty platební nároky, které jsou zemědělcem k datu předložení žádosti pro rok 2014 pronajaty jinému zemědělci.
Článek 18
Konečné stanovení hodnoty a počtu platebních nároků
Pokud informace zemědělcům uvedené v čl. 25 odst. 10 nebo v čl. 40 odst. 4 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013 vychází z předběžných údajů, konečná hodnota a počet platebních nároků se stanoví a zemědělcům sdělí po provedení všech nezbytných kontrol podle článku 74 nařízení (EU) č. 1306/2013 a v každém případě do 1. dubna roku následujícího po prvním roce používání režimu základní platby dotčeným členským státem.
Článek 19
Stanovení hodnoty platebních nároků v případě obtížné situace
1. Jestliže je jedna nebo několik přímých plateb uvedených v článku 26 nebo čl. 40 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 ve vztahu k roku 2014 nebo roku, který předchází provedení režimu základní platby, nižší než odpovídající částky v roce předcházejícím rokům ovlivněným vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi, stanoví se původní jednotková hodnota na základě částek, které zemědělec obdržel v roce předcházejícím rokům ovlivněným vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi.
2. Členské státy mohou rozhodnout o omezení používání odstavce 1 na případy, kdy jsou přímé platby ve vztahu k roku 2014 nebo roku, který předchází provedení režimu základní platby, nižší než určitý procentní podíl odpovídajících částek v roce předcházejícím rokům ovlivněným vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi. Tento procentní podíl nesmí být nižší než 85 %.
Článek 20
Soukromoprávní smluvní ustanovení v případě prodeje
1. Členské státy mohou rozhodnout, že v případě prodeje podniku nebo jeho části mohou zemědělci smlouvou podepsanou před posledním datem pro podání žádosti o přiznání platebních nároků stanoveným Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013 převést společně se zemědělským podnikem nebo jeho částí odpovídající platební nároky, jež mají být přiznány. V takovém případě se platební nároky přidělí prodávajícímu a přímo převedou kupujícímu, který bude případně moci využít platby, které prodávající obdržel za rok 2014, nebo hodnotu nároků, které prodávající v roce 2014 vlastnil, jak je uvedeno v článku 26 nařízení (EU) č. 1307/2013, jako referenci pro stanovení původní jednotkové hodnoty uvedených platebních nároků.
Takový převod vyžaduje, aby prodávající splňoval ustanovení čl. 24 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 a aby kupující splňoval ustanovení článku 9 uvedeného nařízení.
Takovýto prodej se nepovažuje za převod bez pozemků ve smyslu čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Odstavec 1 se použije obdobně na členské státy, které používají hlavu III kapitolu 1 oddíl 5 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 21
Soukromoprávní smluvní ustanovení v případě pronájmu
1. Členské státy mohou rozhodnout, že v případě pronájmu podniku nebo jeho části mohou zemědělci smlouvou podepsanou před datem uvedeným v čl. 20 odst. 1 prvním pododstavci pronajmout společně se zemědělským podnikem nebo jeho částí odpovídající platební nároky, jež mají být přiznány. V takovém případě se platební nároky přidělí pronajímateli a přímo pronajmou nájemci, který bude případně moci využít platby, které pronajímatel obdržel za rok 2014, nebo hodnotu nároků, které pronajímatel v roce 2014 vlastnil, jak je uvedeno v článku 26 nařízení (EU) č. 1307/2013, jako referenci pro stanovení původní jednotkové hodnoty uvedených platebních nároků.
Takový převod vyžaduje, aby pronajímatel splňoval ustanovení čl. 24 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013, aby nájemce splňoval ustanovení článku 9 uvedeného nařízení a aby nájemní smlouva končila po uplynutí termínu pro podání žádosti v režimu základní platby.
Takovýto pronájem se nepovažuje za převod bez pozemků ve smyslu čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Odstavec 1 se použije obdobně na členské státy, které používají hlavu III kapitolu 1 oddíl 5 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 22
Příjemci podle čl. 24 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013
Pro účely čl. 24 odst. 1 třetího pododstavce písm. a) bodu i) první odrážky nařízení (EU) č. 1307/2013 se „konzumními bramborami“ a „sadbovými bramborami“ rozumí brambory kódu KN 0701 jiné než brambory určené pro výrobu bramborového škrobu.
Pododdíl 2
Aktivace a převod nároků
Článek 23
Výpočet hodnoty platebních nároků
1. Platební nároky se nejprve vypočtou s přesností na tři desetinná místa a poté se zaokrouhlí nahoru nebo dolů na nejbližší druhé desetinné místo. Jestliže výsledek výpočtu končí na třetím desetinném místě číslicí 5, zaokrouhluje se částka na druhé desetinné místo směrem nahoru.
2. Pokud zemědělec převede zlomek nároku, hodnota tohoto zlomku se vypočte úměrně pro každý zbývající příslušný rok podle článku 25 nebo 40 nařízení (EU) č. 1307/2013.
3. Členské státy mohou platební nároky upravit sloučením zlomků nároků vlastněných jedním zemědělcem. Hodnota sloučených nároků se stanoví pro každý zbývající příslušný rok podle článku 25 nebo 40 nařízení (EU) č. 1307/2013 sečtením hodnot těchto zlomků.
Článek 24
Požadavky pro aktivaci platebních nároků
1. Platební nároky může k výplatě ohlásit jedenkrát za rok pouze zemědělec, který je držitelem (vlastněných nebo pronajatých) nároků k poslednímu datu pro podání jednotné žádosti.
Jestliže však zemědělec využije možnosti změnit jednotnou žádost v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013, může k výplatě ohlásit rovněž (vlastněné nebo pronajaté) platební nároky, jichž je držitelem ke dni, kdy oznámí změny příslušnému orgánu, pokud dotčené platební nároky neohlásí k výplatě pro tentýž rok jiný zemědělec.
Jestliže zemědělec získá platební nároky převodem od jiného zemědělce a jestliže tento jiný zemědělec již tyto platební nároky k výplatě ohlásil, je dodatečné ohlášení těchto platebních nároků nabyvatelem přípustné pouze tehdy, pokud převodce již informoval o převodu příslušný orgán v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 34 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013 a stáhne tyto platební nároky ze své vlastní jednotné žádosti v příslušné lhůtě pro změny jednotné žádosti stanovené Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. Jestliže zemědělec podle čl. 33 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 ohlásil pozemky odpovídající všem jeho dostupným platebním nárokům vyjádřeným celými čísly a stále disponuje pozemkem, který představuje zlomek hektaru, může ohlásit další celý platební nárok, který opravňuje k platbě vypočtené poměrným dílem podle velikosti pozemku. Tento platební nárok se pro účely čl. 31 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení považuje za plně aktivovaný.
Článek 25
Převod nároků
1. Platební nároky lze převést kdykoliv během roku.
2. Pokud členský stát využije možnosti stanovené v čl. 34 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, vymezí regiony uvedené v tomto ustanovení v prvním roce používání čl. 34 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, a to nejpozději jeden měsíc přede dnem stanoveným členským státem podle čl. 33 odst. 1 uvedeného nařízení.
Pododdíl 3
Vnitrostátní nebo regionální rezervy
Článek 26
Navracení do vnitrostátní nebo regionální rezervy v důsledku srážek při převodu platebních nároků
Pokud členský stát využije možnosti stanovené v čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, může rozhodnout v souladu s objektivními kritérii a takovým způsobem, aby bylo zajištěno rovné zacházení se zemědělci a aby se zabránilo narušení trhu a hospodářské soutěže, že navrátí do vnitrostátní nebo regionální rezervy až 30 % roční jednotkové hodnoty každého platebního nároku převedeného bez odpovídajících způsobilých hektarů ve smyslu čl. 32 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo srovnatelnou částku vyjádřenou v počtu platebních nároků.
Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy stanovit během prvních tří let používání režimu základní platby navracení až do výše 50 % roční jednotkové hodnoty každého platebního nároku nebo srovnatelné částky vyjádřené v počtu platebních nároků podle prvního pododstavce.
Článek 27
Použití ustanovení o neočekávaných ziscích
Pro účely článku 28 a čl. 40 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013 se zvýšení hodnoty platebních nároků uvedené v těchto ustanoveních určí porovnáním hodnoty platebních nároků zemědělce, která vyplývá z použití čl. 25 odst. 4 a článku 26 nebo čl. 40 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, po prodeji nebo pronájmu podle článku 28 nebo čl. 40 odst. 5 uvedeného nařízení s hodnotou platebních nároků zemědělce, které by bylo dosaženo bez prodeje nebo pronájmu.
Článek 28
Stanovení platebních nároků z vnitrostátní nebo regionální rezervy podle čl. 30 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013
1. Pro účely čl. 30 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 v případech, kdy mladý zemědělec nebo zemědělec zahajující zemědělskou činnost žádá o platební nároky z vnitrostátní nebo regionální rezervy a zároveň není držitelem žádného (vlastněného ani pronajatého) platebního nároku, obdrží počet platebních nároků odpovídající počtu (vlastněných nebo pronajatých) způsobilých hektarů, jichž je držitelem k poslednímu datu pro podání žádosti o přiznání nebo zvýšení hodnoty platebních nároků stanovenému Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. V případech, kdy mladý zemědělec nebo zemědělec zahajující zemědělskou činnost žádá o platební nároky z vnitrostátní nebo regionální rezervy a zároveň již je držitelem (vlastněných nebo pronajatých) platebních nároků, obdrží počet platebních nároků odpovídající počtu (vlastněných nebo pronajatých) způsobilých hektarů, jichž je držitelem k poslednímu datu pro podání žádosti uvedenému v odstavci 1 a k nimž nedrží (vlastněné ani pronajaté) platební nároky.
Je-li hodnota (vlastněných nebo pronajatých) nároků, jichž je zemědělec již držitelem, nižší než vnitrostátní nebo regionální průměrná hodnota uvedená v čl. 30 odst. 8 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013, mohou být roční jednotkové hodnoty těchto nároků zvýšeny až do hodnoty vnitrostátního nebo regionálního průměru stanoveného v čl. 30 odst. 10 uvedeného nařízení.
Avšak v členských státech, které uplatňují zvýšení uvedené v čl. 30 odst. 10 nařízení (EU) č. 1307/2013 pro účely čl. 30 odst. 7 uvedeného nařízení, je zvýšení podle druhého pododstavce tohoto odstavce v daném členském státě povinné. Toto zvýšení by mělo být stanoveno na úrovni, která odpovídá nejvyšší úrovni zvýšení uplatněné pro účely čl. 30 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013.
3. V členských státech, které použijí čl. 24 odst. 6 nebo 7 nařízení (EU) č. 1307/2013, mohou být omezení přiznání platebních nároků stanovená v uvedených ustanoveních uplatněna obdobně pro přiznání platebních nároků podle čl. 30 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Členské státy však mohou rozhodnout, že pokud se uplatněním jednoho nebo několika omezení přiznání platebních nároků z vnitrostátní nebo regionální rezervy uvedených v prvním pododstavci sníží celkový počet platebních nároků, které zemědělec již drží a které mají být z rezervy nově přiznány, na méně, než činí pevně stanovený procentní podíl jeho způsobilých hektarů v roce, kdy žádá o přiznání platebních nároků z rezervy, zemědělci se přizná dodatečný počet platebních nároků odpovídající podílu z celkového počtu jeho způsobilých hektarů ohlášených v žádosti pro uvedený rok v souladu s čl. 72 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Pevně stanovený procentní podíl uvedený v druhém pododstavci tohoto odstavce se vypočte v souladu s metodou uvedenou v čl. 31 odst. 2 druhém pododstavci tohoto nařízení.
Podíl z celkového počtu způsobilých hektarů zemědělce uvedený v druhém pododstavci tohoto odstavce se vypočte jako polovina rozdílu vyjádřeného v procentních bodech mezi pevně stanoveným procentním podílem uvedeným v třetím pododstavci tohoto odstavce a podílem platebních nároků zemědělce z jeho způsobilých hektarů ohlášených v souladu s čl. 72 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 v žádosti pro rok uvedený v druhém pododstavci tohoto odstavce. Pro účely tohoto pododstavce se „platebními nároky zemědělce“ rozumějí platební nároky, které již zemědělec drží a které mají být nově přiděleny z rezervy.
Při výpočtu počtu způsobilých hektarů uvedeného ve druhém, třetím a čtvrtém pododstavci tohoto odstavce mohou členské státy rozhodnout, že nezahrnou plochy pokryté trvalými kulturami, trvalými travními porosty, které se nacházejí v oblastech s obtížnými klimatickými podmínkami uvedenými v čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, nebo plochy, které byly uznány jako trvalé travní porosty v souladu s čl. 4 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1307/2013.
Členské státy, které využívají možnost stanovenou v článku 23 nařízení (EU) č. 1307/2013 uplatňovat režim základní platby na regionální úrovni, mohou metodu výpočtu uvedenou v druhém pododstavci tohoto odstavce založit na celkovém počtu přiznaných nároků/ohlášených hektarů v příslušném regionu v roce 2015.
Pro účely stanovení prahové hodnoty v druhém pododstavci se nezohlední pozemky získané nebo pronajaté zemědělcem po 19. říjnu 2011.
4. Pro účely tohoto článku se berou v úvahu pouze ti zemědělci zahajující zemědělskou činnost, kteří svou zemědělskou činnost zahájili v kalendářním roce 2013 nebo v pozdějších letech a kteří předloží žádost o základní platbu nejpozději do dvou let po skončení kalendářního roku, v němž svou zemědělskou činnost zahájili.
Článek 29
Stanovení platebních nároků z vnitrostátní nebo regionální rezervy podle čl. 30 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013
1. Pro účely čl. 30 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 v případech, kdy jsou přiznány nové platební nároky podle čl. 30 odst. 10 uvedeného nařízení, musí být přiznány v souladu s podmínkami stanovenými v tomto článku a v souladu s objektivními kritérii stanovenými dotčeným členským státem.
2. Pokud je zemědělec, který není držitelem žádného (vlastněného ani pronajatého) platebního nároku, oprávněn v souladu s čl. 30 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 získat platební nároky z vnitrostátní nebo regionální rezervy a požádá o ně, získá určitý počet platebních nároků až do výše počtu (vlastněných nebo pronajatých) způsobilých hektarů, jichž je držitelem k poslednímu datu pro podání žádosti podle čl. 28 odst. 1.
3. Pokud je zemědělec, který je držitelem (vlastněných nebo pronajatých) platebních nároků, oprávněn v souladu s čl. 30 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 získat platební nároky z vnitrostátní nebo regionální rezervy a požádá o ně, získá určitý počet platebních nároků až do výše počtu (vlastněných nebo pronajatých) způsobilých hektarů, jichž je držitelem k poslednímu datu pro podání žádosti podle čl. 28 odst. 1 a k nimž nedrží (vlastněné ani pronajaté) platební nároky.
Je-li hodnota (vlastněných nebo pronajatých) nároků, jichž je zemědělec již držitelem, nižší než vnitrostátní nebo regionální průměrná hodnota uvedená v čl. 30 odst. 8 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013, mohou být roční jednotkové hodnoty těchto nároků zvýšeny až do hodnoty vnitrostátního nebo regionálního průměru stanoveného v čl. 30 odst. 10 uvedeného nařízení.
4. Pro účely odstavce 1 členské státy nestanoví kritéria týkající se produkce nebo jiných údajů specifických pro dané odvětví na období po datu stanoveném členským státem v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009 pro rok podání žádosti 2013.
Článek 30
Další pravidla pro stanovení platebních nároků z vnitrostátní nebo regionální rezervy
1. Při zvýšení roční jednotkové hodnoty platebních nároků podle čl. 30 odst. 10 nařízení (EU) č. 1307/2013 členské státy zvýší jednotkovou hodnotu (vlastněných nebo pronajatých) nároků, jichž je zemědělec již držitelem ke dni podání žádosti o přiznání nároků z vnitrostátní nebo regionální rezervy, v souladu s objektivními kritérii a takovým způsobem, aby se zajistilo rovné zacházení se zemědělci a aby nedošlo k narušení trhu a hospodářské soutěže.
2. Pro účely odstavce 1 členské státy nestanoví kritéria týkající se produkce nebo jiných údajů specifických pro dané odvětví na období po datu stanoveném členským státem v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009 pro rok podání žádosti 2013.
Článek 31
Obtížné situace
1. Pokud zemědělci zabránila v podání žádosti o přiznání platebních nároků v souladu s čl. 24 odst. 1 nebo čl. 39 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 vyšší moc nebo mimořádné okolnosti a zemědělec žádá o přiznání platebních nároků z vnitrostátní nebo regionální rezervy, jsou mu přiznány platební nároky podle čl. 30 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení. Členské státy stanoví roční jednotkové hodnoty platebních nároků, které mají být přiznány, v souladu s článkem 25 nebo 40 nařízení (EU) č. 1307/2013 a s rozhodnutími, která členský stát přijal ohledně možností uvedených v těchto článcích.
2. Členské státy mohou rozhodnout, že pokud se uplatněním jednoho nebo několika omezení přiznání platebních nároků stanovených v čl. 24 odst. 3 až 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 sníží celkový počet platebních nároků přiznaných zemědělci na méně, než činí pevně stanovený procentní podíl jeho způsobilých hektarů, a pokud zemědělec žádá o přiznání platebních nároků z vnitrostátní nebo regionální rezervy, má se za to, že tento zemědělec je v situaci „zvláštní nevýhody“ podle čl. 30 odst. 7 písm. b) uvedeného nařízení. V takovém případě se zemědělci přizná určitý počet platebních nároků v souladu s čl. 30 odst. 7 písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013, který odpovídá podílu z celkového počtu jeho způsobilých hektarů ohlášených v žádosti pro rok 2015 v souladu s čl. 72 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Pevně stanovený procentní podíl uvedený v prvním pododstavci se vypočte tak, že se celkový počet platebních nároků přiznaných v členském státě v roce 2015 po uplatnění omezení podle čl. 24 odst. 3 až 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 vydělí celkovým počtem způsobilých hektarů ohlášených v členském státě v roce 2015 v souladu s čl. 72 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Podíl z celkového počtu způsobilých hektarů zemědělce uvedený v prvním pododstavci se vypočte jako polovina rozdílu vyjádřeného v procentních bodech mezi pevně stanoveným procentním podílem uvedeným v prvním a druhém pododstavci a podílem platebních nároků zemědělce z jeho způsobilých hektarů ohlášených v žádosti pro rok 2015 v souladu s čl. 72 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013.
Při výpočtu počtu způsobilých hektarů uvedeného v prvním, druhém a třetím pododstavci tohoto odstavce mohou členské státy rozhodnout, že nezahrnou plochy pokryté trvalými kulturami, trvalými travními porosty, které se nacházejí v oblastech s obtížnými klimatickými podmínkami uvedenými v čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, nebo plochy, které byly uznány jako trvalé travní porosty v souladu s čl. 4 odst. 2 druhým pododstavcem uvedeného nařízení.
Členské státy, které využívají možnost stanovenou v článku 23 nařízení (EU) č. 1307/2013 uplatňovat režim základní platby na regionální úrovni, mohou metodu výpočtu uvedenou v druhém pododstavci tohoto odstavce založit na celkovém počtu přiznaných nároků/ohlášených hektarů v příslušném regionu v roce 2015.
Pro účely stanovení prahové hodnoty v prvním pododstavci se neberou v úvahu pozemky získané nebo pronajaté zemědělcem po 19. říjnu 2011.
Pododdíl 4
Členské státy, které používají čl. 21 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013
Článek 32
Provádění v členských státech, které používají čl. 21 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013
Není-li v tomto pododdíle stanoveno jinak, vztahují se na členské státy, které používají čl. 21 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, ustanovení tohoto oddílu.
Článek 33
Použití čl. 21 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013
Za účelem stanovení toho, které platební nároky pozbývají v souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013 platnosti, se dává přednost platebním nárokům, které mají nejnižší hodnotu.
Pokud mají platební nároky stejnou hodnotu, sníží se počet vlastněných platebních nároků i počet pronajatých platebních nároků ve stejném poměru.
Členské státy mohou rozhodnout, že první a druhý odstavec použijí na regionální úrovni.
Článek 34
Určení hodnoty platebních nároků podle článku 26 nařízení (EU) č. 1307/2013 pro členské státy, které používají čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení
Pro účely stanovení původní jednotkové hodnoty platebních nároků mohou členské státy, které používají čl. 21 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, upravit částku plateb za rok 2014 podle čl. 26 odst. 5 uvedeného nařízení tak, že před sníženími a vyloučeními odečtou částku vyplývající z platebních nároků, jejichž platnost podle čl. 21 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013 vypršela.
ODDÍL 2
Režim jednotné platby na plochu
Článek 35
Způsobilé hektary v členských státech používajících režim jednotné platby na plochu
Pro účely režimu jednotné platby na plochu stanoveného v hlavě III kapitole 1 oddíle 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, včetně všech odkazů na způsobilé hektary ohlášené pro účely tohoto režimu v nařízení (EU) č. 1307/2013, se zohlední pouze ty způsobilé hektary, které jsou určeny ve smyslu čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce bodu 23 písm. a) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014.
Článek 36
Použití čl. 36 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013
1. Pro účely rozlišení jednotné platby na plochu podle čl. 36 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 se použijí tato pravidla:
a)
odkazem na opatření zvláštní podpory stanovené v čl. 68 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 73/2009 není dotčena možnost, aby členské státy zvážily pouze jedno nebo několik opatření prováděných v rámci těchto opatření zvláštní podpory;
b)
členské státy mohou v souladu s objektivními a nediskriminačními kritérii rozhodnout o výši podpory, která má být zohledněna pro jeden nebo více režimů používaných dotčeným členským státem v souladu s čl. 36 odst. 3 druhým pododstavcem uvedeného nařízení a případně s třetím pododstavcem uvedeného ustanovení. Při zohlednění podpory poskytnuté v rámci příslušného režimu v roce 2014 však částka používaná k rozlišení jednotné platby na plochu nesmí být vyšší než odpovídající částka poskytnutá jednotlivému zemědělci v rámci tohoto režimu v roce 2014;
c)
při zohlednění podpory poskytnuté v souladu s čl. 68 odst. 1 písm. c) a s články 126, 127 a 129 nařízení (ES) č. 73/2009 nesmí toto rozlišení ohrozit povahu těchto režimů, které jsou oddělené od produkce.
Takovéto rozlišení je dostupné zemědělcům, kteří v roce 2014 obdrželi podporu podle čl. 36 odst. 3 druhého, třetího nebo čtvrtého pododstavce nařízení (EU) č. 1307/2013. Částka na hektar se určuje každý rok tak, že se vydělí částka pro rozlišení jednotné platby na plochu, kterou má daný zemědělec k dispozici, počtem způsobilých hektarů ohlášených příslušným zemědělcem v souladu s čl. 72 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. Jestliže je částka podpory v rámci jednoho nebo více režimů podpory uvedených v čl. 36 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013 ve vztahu k roku 2014 nižší než odpovídající částka nebo částky v roce předcházejícím rokům, které byly ovlivněny vyšší mocí nebo výjimečnými okolnostmi, členský stát zohlední podporu poskytnutou v rámci dotčených režimů podpory v roce předcházejícím rokům, které byly ovlivněny vyšší mocí nebo výjimečnými okolnostmi.
Členské státy mohou rozhodnout o omezení používání prvního pododstavce na případy, kdy jsou přímé platby ve vztahu k roku 2014 nižší než určitý procentní podíl odpovídajících částek v roce předcházejícím rokům ovlivněným vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi. Tento procentní podíl nesmí být nižší než 85 %.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že v případě skutečného nebo předpokládaného dědictví je rozlišení jednotné platby na plochu k dispozici zemědělci, který podnik zdědil, pokud je tento zemědělec způsobilý v rámci režimu jednotné platby na plochu.
Článek 37
Produkce konopí v rámci režimu jednotné platby na plochu
Pokud jde o režim jednotné platby na plochu, použije se obdobně článek 9.
KAPITOLA 3
EKOLOGICKÉ POSTUPY
ODDÍL 1
Rovnocennost
Článek 38
Požadavky pro celostátní nebo regionální systémy certifikace
1. Členské státy, které se rozhodnou provádět rovnocenné postupy uvedené v čl. 43 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013, určí jeden nebo více veřejných nebo soukromých certifikačních orgánů, které osvědčí, že zemědělec ve svém zemědělském podniku používá postupy, které jsou v souladu s čl. 43 odst. 3 uvedeného nařízení (EU).
2. Veřejné nebo soukromé certifikační orgány splňují tyto podmínky:
a)
mají odbornou způsobilost, vybavení a infrastrukturu potřebnou k plnění certifikačních úkolů;
b)
mají dostatečný počet kvalifikovaných a zkušených zaměstnanců;
c)
jsou nestranné a prosté jakéhokoli střetu zájmů, pokud jde o plnění certifikačních úkolů.
Soukromé certifikační orgány musí být akreditovány v souladu s EN ISO/IEC 17021 (Požadavky na orgány provádějící audit a certifikaci systémů managementu) nebo EN ISO/IEC 17065 (Posuzování shody - Požadavky na orgány certifikující produkty, procesy a služby) v odvětví zemědělské produkce. Akreditaci smí udělit pouze vnitrostátní akreditační orgán v členském státě v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (21).
3. Určení veřejných nebo soukromých certifikačních orgánů bude odňato, pokud orgány nesplní podmínky určení stanovené v odstavci 2.
Článek 39
Výpočet částky uvedené v čl. 28 odst. 6 nařízení (EU) č. 1305/2013
1. V případě zemědělců, kteří se rozhodnout používat postupy uvedené v oddílu I bodech 3 a 4 a oddílu III bodě 7 přílohy IX nařízení (EU) č. 1307/2013 a jakékoli další rovnocenné postupy doplněné do této přílohy, u kterých je nutný zvláštní výpočet, aby se zabránilo dvojímu financování, jakožto rovnocenné postupy podle čl. 43 odst. 3 písm. a) uvedeného nařízení, členské státy odečtou od částky podpory na hektar vypočtené podle čl. 28 odst. 6 nařízení (EU) č. 1305/2013 částku odpovídající jedné třetině průměrné ekologické platby na hektar v dotčeném členském státě či regionu za každý ekologický postup, kterému je daný postup rovnocenný.
Průměrná ekologická platba na hektar v dotčeném členském státě či regionu se vypočte na základě procentního podílu podle čl. 47 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 průměru vnitrostátních stropů pro roky 2015-2019 stanovených v příloze II uvedeného nařízení a na základě počtu způsobilých hektarů ohlášených v roce 2015 v souladu s článkem 33 nebo 36 nařízení (EU) č. 1307/2013. Členské státy, které se rozhodnou provádět postupy uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce již v roce 2015, mohou odhadnout počet způsobilých hektarů ohlášených v roce 2015 na základě ohlášení učiněných v roce 2014 podle čl. 34 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy, které se rozhodnou použít čl. 43 odst. 9 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1307/2013, rozhodnout, že použijí odpočet uvedený v odstavci 1 tohoto článku individuálně ve výši částky, která odpovídá jedné třetině průměrné ekologické platby na hektar dotčeného zemědělce.
Průměrná ekologická platba se u daného zemědělce vypočítá na základě průměru individuální platby vypočítané v souladu s čl. 43 odst. 9 třetím a čtvrtým pododstavcem nařízení (EU) č. 1307/2013 pro roky 2015-2019 a na základě počtu způsobilých hektarů, které zemědělec ohlásil v roce 2015 v souladu s článkem 33 uvedeného nařízení.
ODDÍL 2
Diverzifikace plodin
Článek 40
Výpočet podílu různých plodin pro diverzifikaci plodin
1. Pro účely výpočtu podílu různých plodin podle čl. 44 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 je obdobím, jež je třeba zohlednit, nejvýznamnější část vegetačního období s ohledem na tradiční pěstitelské postupy ve vnitrostátních souvislostech.
Členské státy o tomto období zemědělce v přiměřené lhůtě informují. V rámci celkové orné půdy zemědělského podniku se za účelem výpočtu podílů různých plodin každý hektar zohlední pouze jednou v jednom roce podání žádosti.
2. Při výpočtu podílu různých plodin může plocha, na které se určitá plodina pěstuje, zahrnovat krajinné prvky, které tvoří součást plochy, na kterou lze poskytnou podporu, podle článku 9 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014.
3. Na ploše, kde se používá smíšená kultura v podobě současného pěstování dvou nebo více plodin v samostatných řádcích, se každá plodina započítá jako samostatná plodina, pokud pokrývá alespoň 25 % dané plochy. Plocha pokrytá samostatnými plodinami se vypočte vydělením plochy, kde se používá smíšená kultura, počtem plodin pěstovaných na alespoň 25 % dané plochy, bez ohledu na skutečný podíl plodiny na dané ploše.
V případě ploch, kde se používá smíšená kultura v podobě pěstování hlavní plodiny, pod kterou se seje druhá plodina, se plocha považuje za plochu, na které se pěstuje pouze hlavní plodina.
Plochy, na nichž se vysévá směs osiv, se bez ohledu na konkrétní plodiny obsažené ve směsi považují za plochu pokrytou jedinou plodinou. Aniž je dotčen čl. 44 odst. 4 písm. d) nařízení (EU) č. 1307/2013, takováto jediná plodina se označuje jako „smíšená plodina“. Pokud je možné určit, že druhy obsažené v různých směsích osiv se od sebe navzájem liší, mohou členské státy uznat tyto různé směsi osiv jako samostatné jediné plodiny, pokud se tyto různé směsi osiv nepoužívají pro plodinu uvedenou v čl. 44 odst. 4 písm. d) nařízení (EU) č. 1307/2013.
ODDÍL 3
Trvalé travní porosty
Článek 41
Rámec pro určení dalších environmentálně citlivých oblastí s trvalými travními porosty mimo oblasti Natura 2000
Environmentálně citlivé oblasti s trvalými travními porosty mimo oblastí, na které se vztahuje směrnice 92/43/EHS nebo směrnice 2009/147/ES, jak je uvedeno v čl. 45 odst. 1 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013, se určují na základě jednoho nebo více z těchto kritérií:
a)
tvoří je organické půdy s vysokým obsahem organického uhlíku, jako jsou rašeliniště nebo mokřady;
b)
nacházejí se na nich stanoviště uvedená v příloze I směrnice 92/43/EHS nebo chráněná podle vnitrostátních právních předpisů;
c)
nacházejí se na nich druhy rostlin uvedené v příloze II směrnice 92/43/EHS nebo chráněné podle vnitrostátních právních předpisů;
d)
jsou významné pro volně žijící druhy ptáků uvedené v příloze I směrnice 2009/147/ES;
e)
jsou významné pro volně žijící druhy živočichů chráněné podle směrnice 92/43/EHS nebo chráněné podle vnitrostátních právních předpisů;
f)
tvoří je trvalé travní porosty vysoké přírodní hodnoty vymezené podle objektivních kritérií, která stanoví členský stát;
g)
tvoří je půdy s vysokým rizikem eroze;
h)
nacházejí se v citlivé oblasti vymezené v plánech povodí podle směrnice 2000/60/ES.
Členské státy mohou každoročně rozhodnout o doplnění nově určených oblastí a v přiměřené lhůtě o takovém rozhodnutí informují dotčené zemědělce.
Článek 42
Obnova v případě nedodržení povinnosti týkající se environmentálně citlivých ploch s trvalými travními porosty
Aniž je dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES (22), pokud zemědělec přeměnil nebo zoral trvalý travní porost, na který se vztahuje povinnost uvedená v čl. 45 odst. 1 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013, stanoví dotyčný členský stát povinnost obnovit na ploše trvalý travní porost a může případ od případu vydat přesné pokyny, které musí dotyčný zemědělec dodržet, popisující způsob, jak napravit způsobenou ekologickou újmu s cílem obnovit environmentálně citlivý stav.
Dotyčný zemědělec je po zjištění nedodržení neprodleně vyrozuměn o tom, že je povinen zajistit obnovu, a o datu, dokdy má být tato povinnost splněna. Toto datum nesmí být pozdější než datum pro podání jednotné žádosti na následující rok, nebo v případě Švédska a Finska 30. červen následujícího roku.
Odchylně od čl. 4 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) č. 1307/2013 se obnovená půda považuje za trvalý travní porost od prvního dne obnovy a podléhá povinnosti uvedené v čl. 45 odst. 1 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 43
Výpočet poměru trvalých travních porostů
1. Plochy ohlášené zemědělci účastnícími se režimu pro malé zemědělce podle hlavy V nařízení (EU) č. 1307/2013, jakož i jednotky zemědělského podniku, které se používají pro ekologickou produkci v souladu s článkem 11 nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (23), se nezahrnují do poměru ploch s trvalými travními porosty k celkové zemědělské ploše a referenčního poměru podle čl. 45 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Plochy ohlášené zemědělci v roce 2012 jako půda využívaná jako stálé pastviny, které byly přeměněny na půdu určenou k jiným účelům, je možné odečíst od výpočtu ploch s trvalými travními porosty v souladu s čl. 45 odst. 2 druhým pododstavcem písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013, a to až do počtu hektarů stálých pastvin nebo trvalých travních porostů, které zemědělci vyčlenili po roce 2012 a ohlásili v roce 2015 na vnitrostátní, regionální, subregionální nebo podnikové úrovni, pokud byla dodržena stávající pravidla o zachování stálých pastvin stanovená v čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 a v čl. 93 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Při výpočtu počtu hektarů stálých pastvin nebo trvalých travních porostů, které byly vyčleněny po roce 2012, jak je uvedeno v prvním pododstavci, se zohlední pouze hektary stálých pastvin nebo trvalých travních porostů na zemědělské ploše ohlášené v roce 2012, 2013 nebo 2014 v souladu s čl. 34 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009.
3. Členské státy referenční poměr přizpůsobí, pokud usoudí, že existuje významný dopad na vývoj tohoto poměru způsobený zejména změnou plochy využívané k ekologické produkci nebo změnou počtu účastníků režimu pro malé zemědělce. V takových případech členské státy neprodleně informují Komisi o provedeném přizpůsobení a jeho odůvodnění.
Článek 44
Zachování poměru trvalých travních porostů
1. Členské státy mohou stanovit individuální povinnost zemědělců nepřeměňovat trvalé travní porosty bez předchozího schválení. Zemědělci jsou o této povinnosti informováni neprodleně a v každém případě před 15. listopadem roku, kdy ji dotčený členský stát stanoví. Tato povinnost platí pouze pro zemědělce, na které se vztahují povinnosti podle hlavy III kapitoly 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, pokud jde o plochy s trvalými travními porosty, na něž se nevztahuje čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Vydání schválení může záviset na použití objektivních a nediskriminačních kritérií, včetně kritérií environmentálních. Jestliže je schválení uvedené v prvním pododstavci podmíněno tím, že je třeba vyčlenit jako trvalý travní porost jinou plochu s odpovídajícím počtem hektarů, tato plocha se odchylně od čl. 4 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) č. 1307/2013 považuje za trvalý travní porost od prvního dne přeměny. Takové plochy musí být užívány k pěstování trav nebo jiných bylinných pícnin alespoň po pět po sobě jdoucích let ode dne přeměny, nebo, pokud tak rozhodne členský stát, jestliže zemědělci přemění oblasti, které k pěstování trav a jiných bylinných pícnin již byly užívány, na plochy s trvalými travními porosty, po zbývající počet let nutný k dosažení pěti po sobě následujících let.
2. Je-li zjištěno, že poměr uvedený v čl. 45 odst. 2 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013 klesl o více než 5 % v porovnání s referenčním poměrem podle uvedeného článku, stanoví dotčený členský stát povinnost obnovit na těchto plochách trvalý travní porost a pravidla, která zabrání novým přeměnám ploch s trvalými travními porosty.
Členské státy určí zemědělce, na které se vztahuje povinnost zajistit obnovu, ze zemědělců:
a)
na které se vztahují povinnosti podle hlavy III kapitoly 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, pokud jde o plochy s trvalými travními porosty, na něž se nevztahuje čl. 45 odst. 1 uvedeného nařízení; a
b)
kteří na základě žádostí, které byly podány v souladu s článkem 72 nařízení (EU) č. 1306/2013 nebo článkem 19 nařízení (ES) č. 73/2009 během předcházejících dvou kalendářních roků, nebo v roce 2015 během předcházejících tří kalendářních roků, mají k dispozici zemědělské plochy, jež byly přeměněny z ploch s trvalými travními porosty nebo půdy se stálými pastvinami na plochy s jiným využitím.
Pokud období uvedená v druhém pododstavci písm. b) zahrnují kalendářní roky před rokem 2015, povinnost obnovy se vztahuje také na plochy, jež byly přeměněny na plochy s jiným využitím z půdy využívané jako stálé pastviny, na které se vztahovala povinnost uvedená v čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 nebo čl. 93 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Při určování, kteří zemědělci obnoví plochy na plochy s trvalými travními porosty, uloží členské státy tuto povinnost nejprve zemědělcům, kteří mají k dispozici plochu, jež byla přeměněna z plochy s trvalými travními porosty nebo půdy se stálými pastvinami na plochu s jiným využitím v rozporu s požadavky na schválení podle odstavce 1 tohoto článku nebo čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1122/2009, pokud se na ně vztahovaly. Tito zemědělci obnoví celou přeměněnou plochu.
3. Pokud se použitím odstavce 2 čtvrtého pododstavce nezvýší poměr uvedený v čl. 45 odst. 2 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013 nad prahovou hodnotu 5 %, členské státy stanoví, že zemědělci, kteří mají k dispozici plochu, jež byla přeměněna z plochy s trvalými travními porosty nebo půdy se stálými pastvinami na plochu s jiným využitím během období uvedených v odst. 2 druhém pododstavci písm. b) tohoto článku, rovněž obnoví určitý procentní podíl uvedené přeměněné plochy na plochy s trvalými travními porosty nebo vyčlení jinou plochu odpovídající tomuto procentnímu podílu jako plochu s trvalými travními porosty. Tento procentní podíl se vypočítá na základě plochy přeměněné zemědělcem během období uvedených v odst. 2 druhém pododstavci písm. b) tohoto článku a plochy, jež je nezbytná pro zvýšení poměru uvedeného v čl. 45 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 nad prahovou hodnotu 5 %.
Členské státy mohou pro výpočet procentního podílu uvedeného v prvním pododstavci vyloučit z plochy přeměněné zemědělcem ty plochy, které se staly trvalými travními porosty po 31. prosinci 2015, pokud provádějí administrativní křížové kontroly trvalých travních porostů každoročně nahlášených v geoprostorových žádostech o podporu prostřednictvím prostorových průsečíku s plochou oznámenou jako stálé pastviny v roce 2015 a zaznamenanou v systému identifikace zemědělských pozemků a pokud tyto plochy trvalých travních porostů nevznikly jako výsledek povinnosti obnovit nebo zřídit plochu trvalých travních porostů podle odstavce 2 nebo tohoto odstavce. Pokud však toto vyloučení neumožňuje zvýšit poměr uvedený v čl. 45 odst. 2 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013 nad prahovou hodnotu 5 %, členské státy uvedené plochy nevyloučí.
Plochy s trvalými travními porosty nebo půda využívaná jako stálé pastviny, jež zemědělci vyčlenili v rámci závazků v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1698/2005 (24) a nařízením (EU) č. 1305/2013, se za účelem výpočtu procentního podílu podle prvního pododstavce v rámci plochy, kterou zemědělec přeměnil, nezohlední.
Zemědělci jsou o individuální povinnosti obnovy a o pravidlech, která brání nové přeměně trvalých travních porostů, informováni neprodleně a v každém případě před 31. prosincem roku, v němž byl zjištěn pokles o více než 5 %. Povinnost obnovy musí být splněna před datem pro podání jednotné žádosti na následující rok, nebo v případě Švédska a Finska před 30. červnem následujícího roku.
Odchylně od čl. 4 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) č. 1307/2013 se plochy, jež byly obnoveny nebo vyčleněny jako plochy s trvalými travními porosty, považují za trvalý travní porost od prvního dne obnovy nebo vyčlenění. Uvedené plochy musí být užívány k pěstování trav nebo jiných bylinných pícnin alespoň po pět po sobě jdoucích let ode dne přeměny, nebo, pokud tak členský stát rozhodne, jestliže zemědělci přemění plochy, které již byly užívány k pěstování trav a jiných bylinných pícnin, na plochy s trvalými travními porosty, zbývající počet let nutných k dosažení pěti po sobě následujících let.
ODDÍL 4
Plocha využívaná v ekologickém zájmu
Článek 45
Další kritéria pro druhy plochy využívané v ekologickém zájmu
1. Pro určení druhů ploch uvedených v čl. 46 odst. 2 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013 jako ploch využívaných v ekologickém zájmu se použijí odstavce 2 až 11 tohoto článku.
2. Na půdě ponechané ladem nedochází k zemědělské produkci. Odchylně od čl. 4 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) č. 1307/2013 zůstává půda ponechaná ladem po dobu delší než pět let pro účely splnění podmínek pro plochu využívanou v ekologickém zájmu ornou půdou.
3. Terasami se rozumí terasy, které jsou chráněny v rámci DZES 7 podle přílohy II nařízení (EU) č. 1306/2013, jakož i ostatní terasy. Členské státy mohou rozhodnout, že za plochu využívanou v ekologickém zájmu považují pouze terasy chráněné v rámci DZES 7. Členské státy, které se rozhodnou zohlednit také ostatní terasy, stanoví pro tyto ostatní terasy kritéria, včetně minimální výšky, na základě vnitrostátních nebo regionálních zvláštností.
4. Krajinné prvky jsou k dispozici zemědělci a rozumí se jimi prvky chráněné v rámci DZES 7, SMR 2 nebo SMR 3 podle přílohy II nařízení (EU) č. 1306/2013, jakož i tyto prvky:
a)
živé ploty nebo zalesněné pásy o šířce nejvýše 10 metrů;
b)
solitérní stromy, jejichž koruna má průměr nejméně 4 metry;
c)
stromy ve stromořadí, jejichž koruna má průměr nejméně 4 metry. Prostor mezi korunami nesmí přesáhnout 5 metrů;
d)
skupiny stromů, ve kterých jsou stromy propojeny zápojem s překrývajícími se korunami, a plochy porostlé houštím, v obou případech o velikosti maximálně 0,3 ha;
e)
souvratě o šířce 1 až 20 metrů, na kterých nedochází k zemědělské produkci,
f)
rybníky o velikosti maximálně 0.1 ha. Nádrže vyrobené z betonu nebo z plastů se nepovažují za plochu využívanou v ekologickém zájmu;
g)
příkopy široké maximálně 6 metrů, včetně otevřených vodních toků pro účely zavlažování či odvodňování. Kanály, které mají stěny z betonu, se nepovažují za plochu využívanou v ekologickém zájmu;
h)
tradiční kamenné zdi.
Členské státy mohou rozhodnout, že v řádně odůvodněných případech omezí výběr krajinných prvků pouze na prvky v rámci DZES 7, SMR 2 nebo SMR 3 podle přílohy II nařízení (EU) č. 1306/2013 a/nebo na jeden či více prvků uvedených v prvním pododstavci písm. a) až h).
Pro účely prvního pododstavce písm. b) a c) mohou členské státy zařadit stromy, které uznávají za hodnotné krajinné prvky a které mají korunu o průměru menším než 4 metry.
Pro účely prvního pododstavce písm. e) mohou členské státy stanovit nižší maximální šířku.
Pro účely prvního pododstavce písm. f) mohou členské státy stanovit minimální velikost rybníka a mohou rozhodnout, že do velikosti rybníka se zahrnuje pás s pobřežní vegetací podél vodní plochy o šířce až 10 metrů. Mohou stanovit kritéria, která zajistí, že rybníky mají přírodní hodnotu, s ohledem na význam, který mají přírodní rybníky pro ochranu přírodních stanovišť a druhů.
Pro účely prvního pododstavce písm. h) stanoví členské státy na základě vnitrostátních nebo regionálních specifických podmínek minimální kritéria, včetně omezení ohledně výšky a šířky.
5. Ochranné pásy zahrnují ochranné pásy podél vodních toků požadované v rámci DZES 1, SMR 1 nebo SMR 10 podle přílohy II nařízení (EU) č. 1306/2013, jakož i ostatní ochranné pásy. Minimální šířku těchto ostatních ochranných pásů určí členské státy, nesmí však být menší než 1 metr. Musí se nacházet na orné půdě nebo k ní přiléhat, a to tak, že jejich dlouhé okraje jsou rovnoběžné s okrajem vodního toku nebo vodního útvaru. Podél vodních toků mohou zahrnovat také pásy s pobřežní vegetací o šířce až 10 metrů. Na ochranných pásech nesmí docházet k zemědělské produkci. Odchylně od požadavku zákazu zemědělské produkce mohou členské státy povolit pastvu nebo sekání, pokud lze ochranný pás nadále odlišit od přiléhající zemědělské půdy.
6. Hektary zemědělsko-lesnické plochy jsou ornou půdou způsobilou pro režim základní platby nebo režim jednotné platby na plochu uvedené v hlavě III kapitole 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 a splňují podmínky, za kterých je nebo byla udělena podpora podle článku 44 nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo článku 23 nařízení (EU) č. 1305/2013.
7. Pokud jde o pásy způsobilých hektarů podél okrajů lesa, členské státy mohou buď rozhodnout, že zemědělskou produkci povolí, nebo zavést požadavek zákazu zemědělské produkce, nebo poskytnout zemědělcům obě možnosti. Pokud se členské státy rozhodnou nepovolit zemědělskou produkci, mohou odchylně od požadavku zákazu zemědělské produkce povolit pastvu nebo sekání, pokud lze ochranný pás nadále odlišit od přiléhající zemědělské půdy. Minimální šířku takových pásů určí členské státy, nesmí však být menší než 1 metr. Maximální šířka je 10 metrů.
8. Pokud jde o plochy s rychle rostoucími dřevinami pěstovanými ve výmladkových plantážích, na kterých se nepoužívají minerální hnojiva a/nebo přípravky na ochranu rostlin, členské státy vypracují seznam druhů, které lze k tomuto účelu použít, a to tak, že ze seznamu stanoveného podle čl. 4 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013 vyberou druhy, které jsou z ekologického hlediska nejvhodnější, čímž se vyloučí druhy, které zjevně nejsou původní. Členské státy také stanoví požadavky na používání minerálních hnojiv a přípravků na ochranu rostlin, přičemž zohlední cíl ploch využívaných v ekologickém zájmu, konkrétně chránit a zlepšovat biologickou rozmanitost.
9. Plochy, na kterých rostou meziplodiny nebo zelený porost, zahrnují takovéto plochy stanovené podle požadavků SMR 1 uvedených v příloze II nařízení (EU) č. 1306/2013, jakož i ostatní plochy s meziplodinami nebo zeleným porostem pod podmínkou, že byly založeny vysetím směsi druhů plodin nebo podsevem trávy do hlavní plodiny. Členské státy stanoví seznam směsí druhů plodin, které se použijí, a období pro osévání meziplodinami nebo zeleným porostem a mohou stanovit další podmínky, zejména pokud jde o způsoby produkce. Období, které určí členské státy, nesmí překročit 1. říjen.
Plochy, na kterých rostou meziplodiny nebo zelený porost, nezahrnují plochy se zimními plodinami, které se běžně osévají na podzim a jsou určené pro sklizeň nebo pastvu. Nezahrnují ani plochy, na které se vztahují rovnocenné postupy uvedené v bodě I.3 a 4 přílohy IX nařízení (EU) č. 1307/2013 a prováděné formou závazků uvedených v čl. 43 odst. 3 písm. a) uvedeného nařízení.
10. Plochy s plodinami, které vážou dusík, zemědělci osévají takovými plodinami, které vážou dusík, jež jsou zahrnuty na seznamu sestaveném členským státem. Tento seznam obsahuje plodiny, které vážou dusík, u nichž má členský stát za to, že přispívají k cíli zlepšení biologické rozmanitosti. Tyto plodiny na ploše rostou v průběhu vegetačního období. Členské státy stanoví pravidla určující, kde je možné pěstovat plodiny, které vážou dusík, aby byly splněny podmínky pro plochu využívanou v ekologickém zájmu. Tato pravidla zohlední potřebu splnit cíle směrnic 91/676/EHS a 2000/60/ES, vzhledem k tomu, že plodiny, které vážou dusík, mohou na podzim zvyšovat riziko vyplavování dusíku. Členské státy mohou stanovit další podmínky, zejména pokud jde o způsoby produkce.
Plochy s plodinami, které vážou dusík, nezahrnují plochy, na které se vztahují rovnocenné postupy uvedené v bodě I.3 a 4 přílohy IX nařízení (EU) č. 1307/2013 a prováděné formou závazků uvedených v čl. 43 odst. 3 písm. a) tohoto nařízení.
11. Za účelem splnění požadavku na plochu využívanou v ekologickém zájmu může zemědělec stejnou plochu nebo krajinný prvek ohlásit v roce podání žádosti pouze jednou.
Článek 46
Pravidla pro regionální provádění u ploch využívaných v ekologickém zájmu
1. Členské státy, které se rozhodnout pro regionální provádění uvedené v čl. 46 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013, vymezí regiony pro účely uvedeného článku. Tyto regiony, které mají být vymezeny, se skládají z jednotných a homogenních zeměpisných oblastí s podobnými zemědělskými a environmentálními podmínkami. Pro tento účel se homogenita vztahuje k typu půdy, nadmořské výšce, jakož i k výskytu přírodních a polopřírodních ploch.
2. Ve vymezených regionech členské státy určí plochy, na nichž se musí uplatňovat až polovina procentních bodů požadavku na plochu využívanou v ekologickém zájmu.
3. Pokud jde o tyto určené plochy, členské státy stanoví pro zúčastněné zemědělce nebo skupiny zemědělců zvláštní povinnosti. Tyto povinnosti zajistí souvislou strukturu přiléhajících ploch využívaných v ekologickém zájmu. Povinnosti uložené zúčastněným zemědělcům nebo skupinám zemědělců zahrnují požadavek, podle něhož každý zúčastněný zemědělec zajistí, aby se alespoň 50 % plochy, na kterou se vztahuje povinnost stanovená v čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013, nacházelo na půdě jeho zemědělského podniku v rámci daného regionu a v souladu s čl. 46 odst. 2 druhým pododstavcem uvedeného nařízení.
4. Povinnosti uložené zúčastněným zemědělcům nebo skupinám zemědělců zajistí, aby souvislé plochy využívané v ekologickém zájmu uvedené v odstavci 3 tvořila jedna nebo více ploch uvedených v čl. 46 odst. 2 prvním pododstavci písm. a), c), d) a h) nařízení (EU) č. 1307/2013.
5. Členské státy při určování ploch a stanovování povinností uvedených v odstavcích 2 a 3 případně zohlední stávající vnitrostátní nebo regionální strategie v oblasti biologické rozmanitosti nebo zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se jí, plány povodí nebo zjištěné potřeby tak, aby se zajistila ekologická soudržnost sítě Natura 2000 podle článku 10 směrnice 92/43/EHS nebo aby se přispělo k provádění strategie v oblasti zelené infrastruktury.
6. Dříve než členské státy zemědělcům uloží povinnosti, konzultují dotčené zemědělce nebo skupiny zemědělců a ostatní zúčastněné strany. Po této konzultaci členské státy stanoví konečný podrobný plán regionálního provádění a informují o tomto plánu strany zúčastněné na konzultaci a dotčené zemědělce nebo skupiny zemědělců, včetně určení oblastí a povinnosti pro zúčastněné zemědělce nebo skupiny zemědělců, a zejména přesného procentního podílu, který musí každý jednotlivý zemědělec provádět ve svém vlastním podniku. Tyto informace členské státy poskytnou zemědělci do 30. června roku, který předchází roku, ve kterém se použije regionální provádění, nebo v prvním roce uplatňování tohoto nařízení s dostatečným předstihem tak, aby zemědělec mohl řádně podat svou žádost.
Aniž jsou dotčeny platby zemědělcům uvedené v čl. 43 odst. 9 nařízení (EU) č. 1307/2013, členské státy zajistí, aby byla stanovena opatření ohledně finančních kompenzací mezi zemědělci a správních pokut pro případ, že nebudou splněny podmínky týkající se souvislých ploch využívaných v ekologickém zájmu.
Článek 47
Pravidla pro kolektivní provádění a kritéria, která mají podniky splňovat, aby byly považovány za podniky v těsné blízkosti
1. Členské státy, které se rozhodnou povolit kolektivní provádění podle čl. 46 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, určí kritéria, která musí zemědělské podniky splňovat, aby byly považovány za podniky v těsné blízkosti, přičemž použijí kterékoli z následujících kritérií:
a)
zemědělci, u nichž se 80 % podniku nachází ve stejné obci;
b)
zemědělci, u nichž se 80 % podniku nachází v okruhu určitého počtu kilometrů, který určí členské státy, maximálně však do 15 kilometrů.
2. Členské státy, které se rozhodnou určit plochy, na kterých je možné kolektivní provádění, a které se rozhodnou uložit zúčastněným zemědělcům nebo skupinám zemědělců povinnosti, zohlední stávající vnitrostátní nebo regionální strategie v oblasti biologické rozmanitosti nebo zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se jí, plány povodí nebo zjištěné potřeby tak, aby se zajistila ekologická soudržnost sítě Natura 2000 podle článku 10 směrnice 92/43/EHS nebo aby se přispělo ke zlepšování zelené infrastruktury.
3. Povinnosti uložené zúčastněným zemědělcům nebo skupinám zemědělců podle odstavce 2 zahrnují podmínku, aby souvislé plochy využívané v ekologickém zájmu tvořila jedna nebo více ploch uvedených v čl. 46 odst. 2 druhém pododstavci písm. a), c), d) a h) nařízení (EU) č. 1307/2013.
4. Zemědělci, kteří se účastní kolektivního provádění, uzavřou písemnou dohodu, která obsahuje podrobnosti o interních ujednáních ohledně finančních kompenzací a správních pokut pro případ, že nebudou splněny podmínky pro souvislé plochy využívané v ekologickém zájmu.
Článek 48
Stanovení poměru lesní a zemědělské půdy
1. Členské státy, které se rozhodnou použít čl. 46 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013, stanoví na základě údajů poskytnutých Eurostatem procentní podíl lesní půdy v porovnání s celkovou plochou půdy podle prvního pododstavce uvedeného odstavce. Údaje týkající se lesů odkazují na definici používanou Organizací OSN pro výživu a zemědělství a nezahrnují plochu patřící do kategorie jiných zalesněných ploch. Celková plocha půdy nezahrnuje plochu pokrytou vnitrozemskými vodami, včetně řek a jezer.
2. K výpočtu poměru lesní a zemědělské půdy podle čl. 46 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 se použijí údaje poskytnuté Eurostatem. Pokud o lesní a zemědělské půdě nejsou k dispozici údaje Eurostatu v požadované míře, aby bylo možné vyhodnotit poměr zalesnění na úrovni plochy rovnocenné úrovni LAU2 nebo na úrovni jasně vymezené územní jednotky, která zahrnuje jednu konkrétní a souvislou zeměpisnou oblast s obdobnými zemědělskými podmínkami, lze použít údaje z jiných zdrojů.
Členské státy prokáží, že o lesní a zemědělské půdě použily aktuální a konzistentní údaje, které v maximální možné míře vypovídají o skutečné situaci.
3. Údaje a výpočty podle odstavců 1 a 2 jsou platné po dobu tří let. Po skončení tohoto období členské státy, které se rozhodnou dále uplatňovat výjimku stanovenou v čl. 46 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 a obnovit tříleté období, znovu vypočítají poměry v souladu s odstavci 1 a 2 tohoto článku na základě nejnovějších dostupných údajů.
V případě změn správních hranic, které mají vliv na poměr uvedený v odstavci 2, se údaje a výpočty znovu vyhodnotí a veškeré změny v uplatnění výjimky budou oznámeny Komisi.
KAPITOLA 4
PLATBA PRO MLADÉ ZEMĚDĚLCE
Článek 49
Přístup právnických osob k platbě pro mladé zemědělce
1. Roční platba pro mladé zemědělce podle čl. 50 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 se poskytuje právnické osobě bez ohledu na její právní formu, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
právnická osoba má nárok na platbu v režimu základní platby nebo v režimu jednotné platby na plochu uvedeném v hlavě III kapitole 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 a má aktivované platební nároky nebo ohlášené způsobilé hektary podle čl. 50 odst. 4 uvedeného nařízení;
b)
mladý zemědělec ve smyslu čl. 50 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 vykonává nad právnickou osobou účinnou a dlouhodobou kontrolu, pokud jde o rozhodnutí týkající se řízení, zisků a finančních rizik, v prvním roce žádosti právnické osoby o platbu v režimu pro mladé zemědělce. Pokud se na kapitálu nebo řízení právnické osoby podílí více fyzických osob, včetně osob, které nejsou mladými zemědělci, je mladý zemědělec schopen tuto účinnou a dlouhodobou kontrolu vykonávat buď samostatně, nebo společně s dalšími zemědělci;
c)
alespoň jeden z mladých zemědělců, kteří splňují podmínku stanovenou v písmenu b), splňuje kritéria způsobilosti zavedená členskými státy podle čl. 50 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, pokud existují, ledaže členské státy rozhodly, že se tato kritéria vztahují na všechny takovéto mladé zemědělce.
Pokud má nad právnickou osobou výhradní nebo společnou kontrolu jiná právnická osoba, použijí se podmínky stanovené v prvním pododstavci písm. b) na veškeré fyzické osoby, které mají kontrolu nad touto jinou právnickou osobou.
2. Platba uvedená v čl. 50 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 nesmí být nadále poskytována, jestliže všichni mladí zemědělci splňující kritéria stanovená v odst. 1 prvním pododstavci písm. b) a případně v odst. 1 prvním pododstavci písm. c) ztratili nad právnickou osobou kontrolu.
3. Pro účely tohoto článku:
a)
se jakýkoli odkaz na „zemědělce“ v čl. 50 odst. 4 až 10 nařízení (EU) č. 1307/2013 považuje za odkaz na právnickou osobu uvedenou v tomto článku;
b)
se odkaz na první předložení žádosti o účast v režimu základní platby nebo v režimu jednotné platby na plochu uvedené v čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013 považuje za odkaz na první žádost této právnické osoby o platbu v rámci režimu pro mladé zemědělce;
c)
aniž je dotčen odstavec 4 tohoto článku, se odkaz na „zřízení“ v čl. 50 odst. 5 druhé větě nařízení (EU) č. 1307/2013 považuje za odkaz na zřízení mladými zemědělci, kteří mají nad právnickou osobou kontrolu v souladu s odst. 1 prvním pododstavcem písm. b) tohoto článku.
4. Pokud několik mladých zemědělců podle odst. 1 prvního pododstavce písm. b) získalo kontrolu nad právnickou osobou v různých obdobích, za dobu „zřízení“ uvedeného v čl. 50 odst. 5 druhé větě nařízení (EU) č. 1307/2013 se považuje časově první získání kontroly.
Článek 50
Přístup skupiny fyzických osob k platbě pro mladé zemědělce
Článek 49 se použije obdobně na skupinu fyzických osob podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013, kde jsou požadavky stanovené v čl. 49 odst. 1 písm. a) tohoto nařízení splněny na úrovni skupiny.
KAPITOLA 5
PODPORA VÁZANÁ NA PRODUKCI
ODDÍL 1
Dobrovolná podpora vázaná na produkci
Článek 51
Definice
Pro účely tohoto oddílu se „opatřeními podpory vázané na produkci“ rozumí opatření, kterými se provádí dobrovolná podpora vázaná na produkci uvedená v čl. 52 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 52
Obecné zásady
1. Regiony uvedené v čl. 52 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 vymezí členské státy na základě objektivních a nediskriminačních kritérií, jako jsou agronomické a sociálně ekonomické rysy a regionální zemědělský potenciál nebo institucionální či administrativní struktura. Tyto regiony se mohou lišit od regionů vymezených v rámci jiných režimů podpory, jež stanoví nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Při vymezení zvláštních druhů zemědělské činnosti nebo zvláštních zemědělských odvětví uvedených v čl. 52 odst. 3 nařízení Komise (EU) č. 1307/2013 členské státy zohlední zejména příslušné struktury a podmínky produkce v dotčeném regionu nebo odvětví.
3. Pro účely čl. 52 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 se má za to, že určité druhy zemědělské činnosti nebo zvláštní zemědělská odvětví jsou „v obtížích“, jestliže hrozí opuštění nebo pokles produkce, mimo jiné i z důvodu nedostatečné ziskovosti vykonávané činnosti, které negativně ovlivňují hospodářskou, sociální nebo environmentální rovnováhu v regionu či odvětví.
Článek 53
Podmínky poskytnutí podpory
1. Členské státy stanoví kritéria způsobilosti pro opatření podpory vázané na produkci v souladu s rámcem stanoveným v nařízení (EU) č. 1307/2013 a s podmínkami stanovenými v tomto nařízení.
2. Plochy a výnosy a počty zvířat uvedené v čl. 52 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví členské státy na regionální nebo odvětvové úrovni. Odpovídají maximálním výnosům, obdělávané ploše nebo počtu zvířat, jichž bylo v cílovém regionu nebo odvětví dosaženo alespoň v jednom roce během období pěti let, které předchází roku rozhodnutí podle čl. 53 odst. 1 uvedeného nařízení.
Roční platba se vyjadřuje jako částka podpory na jednotku. Vychází z poměru mezi částkou stanovenou pro financování daného opatření, jak byla oznámena podle bodu 3 písm. i) přílohy I tohoto nařízení, a buď plochou či počtem zvířat, na které může být poskytnuta podpora v daném roce, nebo plochou či počtem zvířat stanovenými podle prvního pododstavce tohoto odstavce.
3. Pokud se opatření podpory vázané na produkci týká olejnatých semen uvedených v příloze memoranda o porozumění mezi Evropským hospodářským společenstvím a Spojenými státy americkými o olejnatých semenech v rámci GATT, nesmí souhrn maximálních ploch, které mají být podle oznámení členských států podporovány, překročit maximální plochu stanovenou pro celou Unii, aby se zajistilo dodržování jejích mezinárodních závazků.
Pokud dojde k překročení maximální plochy uvedené v prvním pododstavci, dotčené členské státy upraví oznámenou plochu použitím redukčního koeficientu, který vyplývá z poměru mezi maximální plochou a souhrnem ploch oznámených pro podporu na olejnatá semena podle prvního pododstavce.
Komise stanoví redukční koeficient uvedený v druhém pododstavci prostřednictvím prováděcích aktů, které budou přijaty bez použití postupu uvedeného v čl. 71 odst. 2 nebo 3 nařízení (EU) č. 1307/2013.
4. Pokud se opatření vázané podpory týká skotu nebo ovcí a koz, členské státy určí jako podmínku způsobilosti pro podporu požadavky na identifikaci a registraci zvířat podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 (25) nebo nařízení Rady (ES) č. 21/2004 (26).
5. Členské státy neposkytnou vázanou podporu na plochu pro plochy, které nejsou plochami, na něž lze poskytnout podporu, ve smyslu čl. 32 odst. 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1307/2013. Pokud členské státy poskytují vázanou podporu na konopí, použije se podmínka uvedená v čl. 32 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 a v článku 9 tohoto nařízení.
Článek 54
Soulad a kumulace podpor
1. Pro účely čl. 52 odst. 8 nařízení (EU) č. 1307/2013 se opatření stanovená v nařízení (EU) č. 1305/2013 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (27) považují za „další opatření a politiky Unie“.
2. Členské státy zajistí soulad mezi:
a)
opatřeními podpory vázané na produkci a opatřeními prováděnými v rámci dalších opatření a politik Unie;
b)
různými opatřeními podpory vázané na produkci;
c)
opatřeními podpory vázané na produkci a opatřeními financovanými v rámci státní podpory.
Členské státy zajistí, aby opatření podpory vázané na produkci nenarušovala řádné fungování dalších opatření uvedených v prvním pododstavci.
3. Jestliže může být podpora v rámci určitého opatření podpory vázané na produkci poskytnuta také v rámci jiného opatření podpory vázané na produkci nebo opatření prováděného v rámci dalších opatření a politik Unie, členské státy zajistí, aby zemědělec mohl získat podporu zaměřenou na cíle uvedené v čl. 52 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013 pouze v rámci jednoho takového opatření.
Článek 55
Kritéria schválení Komisí
1. Pro účely čl. 55 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013 neexistují alternativy, jestliže:
a)
v cílovém regionu nebo odvětví nelze provozovat žádnou jinou produkci, než je produkce, která je předmětem opatření podpory vázané na produkci, nebo pokračování takovéto produkce vyžaduje významné změny struktur produkce; nebo
b)
přeměna na jinou produkci je výrazně omezena v důsledku nedostupnosti půdy nebo infrastruktury přizpůsobené takovéto produkci, následného podstatného snížení počtu zemědělských podniků, úrovně potřebných investic vyplývajících z přeměny nebo z podobných důvodů.
2. Pro účely čl. 55 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013 je nutné poskytovat stabilní dodávky místnímu zpracovatelskému průmyslu v případech, kde by pozastavení nebo snížení produkce v cílovém regionu nebo odvětví pravděpodobně mělo negativní dopad na činnost a související ekonomickou životaschopnost nebo zaměstnanost v navazujících podnicích, které jsou na této produkci značně závislé, jako jsou např. zpracovatelé surovin, jatka nebo potravinářské podniky. Tyto navazující podniky musí mít sídlo v příslušném regionu nebo musí být pokračování jejich činnosti výrazně závislé na daném odvětví.
3. Pro účely čl. 55 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013 pokračujících narušení trhu existují v případě, kdy jsou zemědělci v cílovém regionu nebo odvětví postiženi hospodářskými ztrátami, které vyplývají zejména z výskytu znečištění, kontaminace nebo snížení kvality životního prostředí v souvislosti s konkrétní událostí omezeného zeměpisného rozsahu.
4. Při posuzování úrovně podpory vázané na produkci vyplývající z opatření oznámených členským státem, která mají být schválena, bere Komise v úvahu úroveň přímých plateb vázaných na produkci poskytnutých v průběhu alespoň jednoho roku v referenčním období 2010-2014 podle čl. 53 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013.
ODDÍL 2
Zvláštní podpora pro bavlnu
Článek 56
Schválení zemědělské půdy pro produkci bavlny
Členské státy stanoví objektivní kritéria, na jejichž základě se schvaluje zemědělská půda podle čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Tato kritéria se opírají o jeden nebo více z těchto prvků:
a)
zemědělské hospodářství oblastí, v nichž bavlna představuje hlavní plodinu;
b)
půdní a klimatické podmínky v příslušných oblastech;
c)
hospodaření s vodou na zavlažování;
d)
režimy střídání plodin a pěstitelské techniky, jež mohou pravděpodobně přispět k ochraně životního prostředí.
Článek 57
Povolení odrůd k výsevu
Pro účely čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 členské státy povolí odrůdy evidované ve „Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin“ podle směrnice 2002/53/ES, které jsou přizpůsobeny potřebám trhu.
Článek 58
Podmínky způsobilosti
Výsevu na plochách podle čl. 57 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 je dosaženo tehdy, pokud je dosaženo minimální hustoty osazení rostlin, kterou stanoví dotčený členský stát v závislosti na půdních a klimatických podmínkách a případně na regionálních zvláštnostech.
Článek 59
Agronomické postupy
Členské státy mohou stanovit zvláštní pravidla pro agronomické postupy, které jsou nezbytné pro péči o kultury a pro jejich sklizeň za běžných vegetačních podmínek.
Článek 60
Schválení meziodvětvových organizací
1. Členské státy každý rok schválí na dobu jednoho roku, počínaje nejpozději 1. březnem, všechny mezioborové organizace podle čl. 59 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013, které požádají o to, aby byly schválenými organizacemi, a které:
a)
zahrnují celkovou plochu o rozloze alespoň 4 000 hektarů stanovených členským státem, které vyhovují kritériím schválení podle článku 56 tohoto nařízení;
b)
zahrnují alespoň jednu vyzrňovací stanici; a
c)
přijaly interní provozní pravidla, zejména pro podmínky členství a členské příspěvky, v souladu s vnitrostátními a unijními předpisy.
2. Pokud se zjistí, že schválená meziodvětvová organizace nesplňuje kritéria pro schválení uvedená v odstavci 1, členský stát schválení odejme, pokud nedojde v souvislosti s nesplněním dotčených kritérií k nápravě. Pokud se plánuje odejmutí schválení, členský stát oznámí uvedený záměr meziodvětvové organizaci spolu s důvody, které ho k tomu vedly. Členský stát umožní meziodvětvové organizaci předložit ve stanovené lhůtě námitky.
Zemědělci, kteří jsou členy schválené meziodvětvové organizace, jejíž schválení je odňato v souladu s prvním pododstavcem tohoto odstavce, ztrácí nárok na zvýšení podpory podle čl. 60 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 61
Povinnosti producentů
1. Tentýž producent nesmí být členem více než jedné schválené meziodvětvové organizace uvedené v čl. 59 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Producent, který je členem schválené meziodvětvové organizace, je povinen dodávat vyprodukovanou bavlnu pouze vyzrňovací stanici, která je členem téže organizace.
3. Členství producentů ve schválené meziodvětvové organizaci je založeno na dobrovolném přistoupení.
KAPITOLA 6
OZNÁMENÍ
Článek 62
Oznámení týkající se definicí a souvisejících ustanovení
Členské státy oznámí Komisi veškerá rozhodnutí přijatá v souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 do 31. ledna 2015. Takovéto oznámení obsahuje podrobnosti těchto rozhodnutí, jejich odůvodnění a objektivní kritéria, na jejichž základě byla tato rozhodnutí učiněna.
Článek 63
Oznámení týkající se redukčního koeficientu podle čl. 32 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013
Členské státy oznámí Komisi veškerá rozhodnutí podle článku 8 do 31. ledna 2015. Takovéto oznámení obsahuje podrobnosti těchto rozhodnutí, jejich odůvodnění a objektivní kritéria, na jejichž základě byla tato rozhodnutí učiněna.
Článek 64
Oznámení týkající se základní platby
1. Pokud členský stát oznamuje Komisi svá rozhodnutí podle čl. 22 odst. 2 a 3, čl. 24 odst. 10, článku 29 a čl. 40 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, obsahuje takovéto oznámení podrobnosti o těchto rozhodnutích. U rozhodnutí podle čl. 24 odst. 10, článku 29 a čl. 40 odst. 4 uvedeného nařízení navíc v případě potřeby obsahuje odůvodnění.
Pokud členský stát oznamuje Komisi svá rozhodnutí podle čl. 23 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, obsahuje takovéto oznámení podrobnosti o těchto rozhodnutích, jejich odůvodnění a objektivní kritéria, na jejichž základě byla tato rozhodnutí přijata, zejména kritéria použitá pro vymezení regionů podle čl. 23 odst. 1 uvedeného nařízení, kritéria použitá pro rozdělení vnitrostátních stropů mezi regiony podle čl. 23 odst. 2 uvedeného nařízení a kritéria použitá pro případné postupné roční úpravy podle čl. 23 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti stanovené v čl. 30 odst. 7, čl. 30 odst. 11 písm. b), čl. 32 odst. 3 písm. b), čl. 32 odst. 5 a čl. 36 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámí Komisi do 31. ledna prvního roku používání takového rozhodnutí podrobnosti o těchto rozhodnutích, jakož i odůvodnění a případně objektivní kritéria, na jejichž základě byla tato rozhodnutí učiněna.
V případě přezkumu rozhodnutí uvedeného v čl. 30 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 se informace uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce oznámí Komisi do 31. ledna prvního roku používání takového revidovaného rozhodnutí.
3. Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti stanovené v čl. 34 odst. 3 a 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámí své rozhodnutí Komisi do 31. ledna prvního roku používání takového rozhodnutí.
4. Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti stanovené v čl. 39 odst. 1 druhém pododstavci a v čl. 40 odst. 2 a 5 nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámí Komisi do 31. července roku předcházejícího roku prvního používání takového rozhodnutí podrobnosti o těchto rozhodnutích, jakož i odůvodnění a případně objektivní kritéria, na jejichž základě byla tato rozhodnutí učiněna.
5. Pokud se členský stát rozhodne používat režim jednotné platby na plochu podle čl. 36 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámí Komisi do 1. září každého roku pro daný rok podání žádostí celkový počet hektarů ohlášených zemědělci podle čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení.
Článek 65
Oznámení týkající se ekologických postupů
1. Členské státy oznámí Komisi následující informace:
a)
do 15. prosince 2014:
i)
své případné rozhodnutí vypočítat platbu uvedenou v čl. 43 odst. 9 nařízení (EU) č. 1307/2013 v souladu s třetím pododstavcem uvedeného odstavce;
ii)
své případné rozhodnutí určit další citlivé plochy s trvalými travními porosty uvedené v čl. 45 odst. 1 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013;
iii)
své případné rozhodnutí uplatnit platbu uvedenou v čl. 43 odst. 9 nařízení (EU) č. 1307/2013 na regionální úrovni, jak stanoví čl. 47 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení;
b)
do 15. prosince příslušného roku své rozhodnutí nově určit environmentálně citlivé plochy s trvalými travními porosty, jak je uvedeno v článku 41 druhém pododstavci tohoto nařízení;
c)
do 15. prosince každého roku, pokud jde o příslušný rok podání žádostí:
i)
celkový počet zemědělců, kteří musí splnit alespoň jednu ekologickou povinnost uvedenou v čl. 43 odst. 2 a 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, a celkový počet hektarů, který tito zemědělci ohlásili;
ii)
celkový počet zemědělců, kteří jsou osvobozeni od povinnosti používat jeden nebo více ekologických postupů, a počet hektarů, který tito zemědělci ohlásili; počet zemědělců, kteří jsou osvobozeni od povinnosti používat jakékoli postupy, neboť splňují požadavky nařízení (ES) č. 834/2007; počet zemědělců, kteří jsou osvobozeni od povinnosti diverzifikace plodin; počet zemědělců, kteří jsou osvobozeni od povinnosti mít plochu využívanou v ekologickém zájmu; a příslušný počet hektarů, který tito zemědělci ohlásili. Tyto údaje nezahrnují zemědělce, kteří se účastní režimu pro malé zemědělce;
iii)
celkový počet zemědělců, kteří používají rovnocenná opatření, přičemž je třeba rozlišit zemědělce, kteří uplatňují rovnocennost podle čl. 43 odst. 3 písm. a) nebo b) nařízení (EU) č. 1307/2013, a příslušný počet hektarů, který tito zemědělci ohlásili;
iv)
celkový počet zemědělců, na které se vztahuje povinnost diverzifikace plodin, v rozdělení podle počtu zemědělců, na které se vztahuje povinnost diverzifikace se dvěma plodinami, a počtu zemědělců, na které se vztahuje povinnost diverzifikace se třemi plodinami, včetně příslušného počtu hektarů orné půdy, kterou tito zemědělci ohlásili;
v)
celkový počet zemědělců, kteří se zohledňují pro výpočet poměru ploch s trvalými travními porosty k celkové zemědělské ploše, a celkový počet hektarů s trvalými travními porosty, které tito zemědělci ohlásili;
vi)
celkový počet zemědělců, kteří ohlašují environmentálně citlivé trvalé travní porosty, celkový počet hektarů, na nichž rostou environmentálně citlivé trvalé travní porosty, které tito zemědělci ohlásili, a celkový počet hektarů určených environmentálně citlivých trvalých travních porostů;
vii)
celkový počet zemědělců, na které se vztahuje povinnost mít plochu využívanou v ekologickém zájmu, celkový počet hektarů orné půdy, které tito zemědělci ohlásili, a celkový počet hektarů ohlášených jako plocha využívaná v ekologickém zájmu před použitím váhových koeficientů, v rozdělení podle druhu plochy využívané v ekologickém zájmu podle čl. 46 odst. 2 prvního pododstavce nařízení (EU) č. 1307/2013;
viii)
celkový počet zemědělců, kteří povinnost mít plochu využívanou v ekologickém zájmu provádějí na regionální úrovni nebo kolektivně, a celkový počet hektarů orné půdy, které tito zemědělci ohlásili;
d)
do 15. prosince každého roku referenční poměr a roční poměr ploch s trvalými travními porosty k celkové zemědělské ploše, jakož i informace týkající se povinností stanovených na úrovni podniku v souladu s čl. 45 odst. 2 pátým pododstavcem nařízení (EU) č. 1307/2013 a článkem 44 tohoto nařízení.
2. Členské státy ve svém oznámení, které mají podat podle čl. 46 odst. 8 nařízení (EU) č. 1307/2013 do 1. srpna 2014, oznámí Komisi následující:
a)
svá rozhodnutí o tom, které oblasti uvedené v čl. 46 odst. 2 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013 je třeba považovat za plochu využívanou v ekologickém zájmu, která budou do 1. října 2014 doplněna podrobnými informacemi o těchto rozhodnutích, včetně podmínek uplatňovaných na tyto plochy v důsledku rozhodnutí přijatých členskými státy;
b)
podrobné informace o použití přepočítacích a váhových koeficientů uvedených v čl. 46 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013.
3. Členské státy ve svém oznámení, které mají podat podle čl. 46 odst. 8 nařízení (EU) č. 1307/2013 do 1. srpna roku, který předchází roku, ve kterém se příslušné rozhodnutí poprvé použije, oznámí Komisi následující:
a)
pro členské státy, které se rozhodnou pro regionální provádění podle čl. 46 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013, informace týkající se vymezení regionů, určení ploch, vybrané plochy pro účely čl. 46 odst. 4 tohoto nařízení a informace odůvodňující, jak toto regionální provádění podporuje provádění politik Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a biologické rozmanitosti;
b)
pro členské státy, které se rozhodnou povolit kolektivní provádění uvedené v čl. 46 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, případně rovněž informace o určení ploch a vybraných plochách pro účely čl. 47 odst. 3 tohoto nařízení.
4. Ve svém oznámení, které mají podat podle čl. 46 odst. 8 nařízení (EU) č. 1307/2013 do 1. srpna roku, který předchází roku, ve kterém se příslušné rozhodnutí poprvé použije, členské státy, které splňují podmínku uvedenou v čl. 46 odst. 7 uvedeného nařízení a které se rozhodly použít výjimku stanovenou v uvedeném ustanovení, poskytnou Komisi podrobnosti o svém rozhodnutí včetně údajů a výpočtů, které doloží, že jsou splněny všechny podmínky pro výjimku uvedené v čl. 46 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013.
První pododstavec se použije obdobně na rozhodnutí dále uplatňovat výjimku stanovenou v čl. 46 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 a obnovit tříleté období, jak uvádí čl. 48 odst. 3 tohoto nařízení.
Členské státy neprodleně oznámí Komisi všechny změny v uplatňování výjimky stanovené v čl. 46 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 66
Oznámení týkající se platby pro mladé zemědělce
1. Pokud se členský stát rozhodne použít pro výpočet platby pro mladé zemědělce čl. 50 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámí Komisi do 31. ledna 2015 zvolenou metodu výpočtu platby a maximální částku stanovenou v souladu s čl. 50 odst. 9 uvedeného nařízení.
2. Pokud se členský stát rozhodne stanovit kritéria způsobilosti v souladu s čl. 50 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo použít metodu výpočtu uvedenou v čl. 50 odst. 10 uvedeného nařízení, oznámí toto rozhodnutí Komisi do 31. ledna 2015.
3. Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti znovu vypočíst stanovený počet hektarů, jak uvádí čl. 50 odst. 10 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámí Komisi toto rozhodnutí do 1. srpna roku, na který takovýto výpočet uplatní, a poskytne odůvodnění, jakož i objektivní kritéria, na jejichž základě toto rozhodnutí učinil.
Článek 67
Oznámení týkající se dobrovolné podpory vázané na produkci
1. Oznámení podle čl. 54 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 obsahují položky, které jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení.
2. Pro každé opatření podpory vázané na produkci a pro každý dotčený zvláštní druh zemědělské činnosti nebo zvláštní zemědělské odvětví oznámí členské státy Komisi celkový počet příjemců, částku plateb, které byly poskytnuty, jakož i celkovou plochu a celkový počet zvířat, pro které byla skutečně vyplacena podpora. Tato oznámení se podávají do 15. září roku následujícího po roce, na který jsou platby poskytnuty.
Článek 68
Oznámení týkající se minimálních požadavků na získání přímých plateb
Členské státy oznámí Komisi do 1. srpna 2014 veškerá rozhodnutí přijatá v souladu s článkem 10 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 69
Oznámení týkající se redistributivní platby
Pokud se členský stát rozhodne poskytnout redistributivní platbu podle hlavy III kapitoly 2 nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámení uvedené v čl. 41 odst. 1 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013 obsahuje podrobnosti o tomto rozhodnutí, včetně podrobného výpočtu redistributivní platby a jeho zdůvodnění, a případně informace o použití režimu na regionální úrovni podle čl. 41 odst. 2 uvedeného nařízení a o odstupňované škále hodnot v rámci počtu hektarů podle čl. 41 odst. 5 uvedeného nařízení.
Článek 70
Oznámení týkající se platby na oblasti s přírodními omezeními
Pokud se členský stát rozhodne poskytnout platbu na oblasti s přírodními omezeními podle hlavy III kapitoly 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámí Komisi do 1. srpna 2014 veškerá rozhodnutí přijatá v souladu s článkem 48 nařízení (EU) č. 1307/2013. Toto oznámení obsahuje podrobnosti o tomto rozhodnutí, případně včetně informací o omezení plateb na některé oblasti podle čl. 48 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013, o použití maximálních limitů uvedených v čl. 48 odst. 4 uvedeného nařízení a o použití na regionální úrovni podle čl. 48 odst. 5 uvedeného nařízení.
Článek 71
Oznámení týkající se režimu pro malé zemědělce
Pokud se členský stát rozhodne použít režim pro malé zemědělce podle hlavy V nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámí Komisi do 1. srpna 2014 veškerá rozhodnutí přijatá v souladu s uvedenou hlavou.
Toto oznámení obsahuje podrobnosti o tomto rozhodnutí, včetně možného automatického zařazení zemědělců podle čl. 62 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 a výpočtu platby podle článku 63 uvedeného nařízení.
Členské státy uvědomí Komisi o rozhodnutí o financování uvedeném v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 bezodkladně a nejpozději do 1. prosince kalendářního roku, k němuž se platba vztahuje.
Článek 72
Použití čl. 8 odst. 1, čl. 41 odst. 4 nebo čl. 52 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 na členy právnických osob nebo skupin
Pokud se členský stát rozhodne použít čl. 8 odst. 4, čl. 41 odst. 8 nebo čl. 52 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámí Komisi do 1. srpna 2014 podrobnosti o těchto rozhodnutích.
Článek 73
Lineární snížení plateb
V případě použití lineárních snížení uvedených v čl. 7 odst. 1 druhém pododstavci, čl. 51 odst. 2 nebo čl. 65 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013 členské státy informují Komisi o použité procentní sazbě snížení, a to bezodkladně a nejpozději do 30. června roku, který následuje po kalendářním roce, v jehož průběhu byly podány žádosti o tyto lineárně snížené přímé platby.
Článek 74
Žádost o informace týkající se opatření přijatých členskými státy
Pokud je to nezbytné pro zajištění řádného uplatňování pravidel stanovených v nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo v tomto nařízení, může Komise požádat členské státy, aby jí poskytly podrobnosti o opatřeních přijatých k provádění nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo jakýchkoli předpisů přijatých Komisí na základě uvedeného nařízení.
Článek 75
Zprávy
1. Pokud se Bulharsko a Rumunsko rozhodnou poskytnout doplňkové vnitrostátní přímé platby podle článku 18 nařízení (EU) č. 1307/2013, předloží Komisi zprávu do 30. června 2016. Zpráva obsahuje pro každou doplňkovou vnitrostátní přímou platbu počet příjemců, celkovou částku poskytnutých doplňkových vnitrostátních přímých plateb, počet hektarů, na něž byla platba poskytnuta, a případně míru platby.
2. Pokud se členský stát rozhodne poskytnout přechodnou vnitrostátní podporu podle čl. 37 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013, předloží Komisi výroční zprávu do 15. září roku následujícího po provádění této přechodné vnitrostátní podpory. Zpráva obsahuje pro každé odvětví počet příjemců, částku poskytnuté přechodné vnitrostátní podpory, počet hektarů, zvířat nebo jiných jednotek, na které byla podpora poskytnuta, a případně míru této podpory.
Článek 76
Oznámení rozhodnutí vyplývajících z přezkumu
Pokud může být rozhodnutí oznámené Komisi v souladu s nařízením (EU) č. 1307/2013 nebo tímto nařízením přezkoumáno, oznámí se rozhodnutí vyplývající z přezkumu Komisi ve lhůtě čtyř týdnů od přijetí takového rozhodnutí, pokud nařízení (EU) č. 1307/2013 nestanoví pro toto oznámení jinou lhůtu.
Toto oznámení obsahuje podrobnosti o rozhodnutí a případně odůvodnění a objektivní kritéria, na jejichž základě bylo toto rozhodnutí učiněno.
KAPITOLA 7
ZMĚNA, ZRUŠENÍ A VSTUP V PLATNOST
Článek 77
Změna nařízení (EU) č. 1307/2013
Příloha X nařízení (EU) č. 1307/2013 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze II tohoto nařízení.
Článek 78
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1120/2009 a (ES) č. 1121/2009 se zrušují.
Nadále se však použijí ve vztahu k žádostem o podporu, které se týkají kalendářních roků před kalendářním rokem 2015.
Článek 79
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ve vztahu k žádostem o podporu, které se týkají kalendářních roků následujících po kalendářním roce 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2014.
REGOLAMENT TA’ DELEGA TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 639/2014
tal-11 ta’ Marzu 2014
li jissupplimenta r-Regolament (UE) Nru 1307/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li jistabbilixxi regoli għal pagamenti diretti lil bdiewa skont skemi ta’ appoġġ fi ħdan il-qafas tal-politika agrikola komuni u li jemenda l-Anness X ta’ dak ir-Regolament
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 1307/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta’ Diċembru 2013 li jistabbilixxi regoli għal pagamenti diretti lil bdiewa skont skemi ta’ appoġġ fi ħdan il-qafas tal-politika agrikola komuni u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 637/2008 u r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 73/2009 (1), u b’mod partikolari l-Artikoli 4(3), 8(3), 9(5), 35(1), (2) u (3), 36(6), 39(3), 43(12), 44(5), 45(5) u (6), 46(9), 50(11), 52(9), 57(3), 58(5), 59(3), 67(1) u (2) tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (UE) Nru 1307/2013 ħassar u ssostitwixxa r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 73/2009 (2). Ir-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jistabbilixxi qafas legali ġdid li jikkonsisti f’sistema ġdida ta’ appoġġ dirett, inkluż pagament bażiku għall-bdiewa u skemi oħrajn ta’ appoġġ. Dan jagħti s-setgħa lill-Kummissjoni li tadotta atti delegati u ta’ implimentazzjoni. Sabiex ikun żgurat il-funzjonament bla xkiel tal-iskemi fil-qafas legali l-ġdid, ċerti regoli jridu jiġu adottati permezz ta’ dawn l-atti. Sabiex jitnaqqas il-piż amministrattiv, dawn ir-regoli għandhom ikunu sempliċi u faċli biex jiġu kkontrollati. Dawk l-atti għandhom jieħdu post ir-regoli stabbiliti fir-Regolamenti tal-Kummissjoni (KE) Nru 1120/2009 (3) u (KE) Nru 1121/2009 (4).
(2)
Jeħtieġ li dak il-qafas jiġi ssupplimentat b’dan ir-Regolament fir-rigward ta’ ċerti dispożizzjonijiet ġenerali, l-iskema ta’ pagament bażiku, l-iskema ta’ pagament uniku skont l-erja, il-pagament għall-bdiewa li jsegwu prattiki agrikoli li huma ta’ benefiċċju għall-klima u l-ambjent, il-pagament għall-bdiewa żgħażagħ li għadhom jibdew l-attività agrikola tagħhom, l-appoġġ akkoppjat volontarju, il-pagament speċifiku għall-uċuħ tar-raba’ tal-qoton u b’rabta man-notifiki meħtieġa fir-rigward ta’ kull skema ta’ appoġġ.
(3)
Bil-għan li tiġi żgurata l-applikazzjoni korretta tal-aġġustamenti tal-pagamenti diretti fir-rigward tad-dixxiplina finanzjarja, huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti regoli ġenerali dwar is-sekwenza għall-kalkolu ta’ tali tnaqqis fir-rigward tat-tnaqqis skont ir-Regolament (UE) Nru 1306/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5).
(4)
F’konformità mal-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea (6), jixraq li jiġi ċċarat li l-Istati Membri, meta jiġu biex jadottaw miżuri għall-implimentazzjoni tal-liġi tal-Unjoni, għandhom jużaw is-setgħa diskrezzjonali tagħhom filwaqt li josservaw ċerti prinċipji, inkluż, b’mod partikolari, il-prinċipju tan-nondiskriminazzjoni.
(5)
L-appoġġ minbarra l-appoġġ akkoppjat għandu jirrispetta r-rekwiżiti li għandhom jitqiesu bħala appoġġ għad-dħul diżakkopjat fis-sens tal-“Kaxxa l-Ħadra” tal-Ftehim dwar l-Agrikoltura konkluż matul il-Laqgħat ta’ negozjati kummerċjali multilaterali tal-Urugwaj (7), u l-appoġġ akkoppjat għandu jirrispetta r-rekwiżiti li għandhom jitqiesu li jaqgħu taħt il-“Kaxxa l-Blu” ta’ dak il-Ftehim.
(6)
F’konformità mal-Artikolu 4(1)(c) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, “attività agrikola” ma teħtieġx il-produzzjoni, it-trobbija jew it-tkabbir ta’ prodotti agrikoli. Il-bdiewa minflok jistgħu jżommu żona agrikola fi stat li jkun tajjeb għar-ragħa jew għall-kultivazzjoni mingħajr azzjoni preparatorja li tmur lil hinn mill-metodi u l-makkinarji agrikoli tas-soltu jew, f’żoni agrikoli miżmuma b’mod naturali fi stat tajjeb għar-ragħa jew għall-kultivazzjoni, iwettqu ċerta attività minima. Billi ż-żewġ attivitajiet tal-aħħar, it-tnejn jeħtieġu ċerta azzjoni min-naħa tal-bidwi, jeħtieġ li jiġi stabbilit qafas tal-Unjoni li fi ħdanu l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-kriterji ulterjuri għal dawn l-attivitajiet.
(7)
Għal raġunijiet ambjentali, id-definizzjoni ta’ “bwar permanenti” fl-Artikolu 4(1)(h) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 tinkludi wkoll speċi li mhumiex erbaċej bħal arbuxxelli u/jew siġar, li jistgħu jintużaw għar-ragħa, sakemm il-ħxejjex u foraġġ erbaċew ieħor jibqgħu predominanti fl-art relevanti. Għaldaqstant jeħtieġ li jiġi stabbilit kriterju sabiex jiġi stabbilit f’liema każijiet il-ħxejjex u foraġġ erbaċew ieħor jibqgħu predominanti.
(8)
Din id-definizzjoni ta’ “bwar permanenti” tippermetti lill-Istati Membri li jikkunsidraw ukoll bħala bur permanenti art li tista’ tintuża għar-ragħa u li tifforma parti minn prattiki lokali stabbiliti fejn ħxejjex u foraġġ erbaċew ieħor tradizzjonalment mhumiex predominanti f’żoni tar-ragħa. Għal dan il-għan, jeħtieġ li jiġu stipulati l-kriterji li abbażi tagħhom jistgħu jiġu ddeterminati tali prattiki lokali stabbiliti.
(9)
F’konformità mat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 4(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-Istati Membri jistgħu jikkunsidraw bħala bur permanenti art li tista’ tintuża għar-ragħa u li tifforma parti minn prattiki lokali stabbiliti fejn ħxejjex u foraġġ erbaċew ieħor tradizzjonalment mhumiex predominanti f’żoni tar-ragħa. Tali bwar permanenti jistgħu jkunu soġġetti għal koeffiċjent ta’ tnaqqis skont l-Artikolu 32(5) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013. Sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni proporzjonata ta’ dik id-dispożizzjoni, ikun xieraq li tingħata l-possibbiltà li ssir distinzjoni bejn il-kategoriji differenti ta’ żoni sabiex jiġu applikati koeffiċjenti ta’ tnaqqis differenti għal tali kategoriji.
(10)
L-Artikolu 9(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jeħtieġ li ma jingħata ebda pagament dirett lil persuni fiżiċi jew ġuridiċi, jew lil gruppi ta’ persuni fiżiċi jew ġuridiċi, li ż-żoni agrikoli tagħhom huma prinċipalment żoni miżmuma b’mod naturali fi stat xieraq għar-ragħa jew għall-kultivazzjoni u li ma jwettqux, f’dawn iż-żoni, l-attività minima ddefinita mill-Istati Membri. Għal dan il-għan, jeħtieġ li jiġi ddeterminat meta tali żoni għandhom jiġu kkunsidrati bħala l-parti ewlenija tal-art agrikola ta’ bidwi u li jiġi ċċarat il-kamp ta’ applikazzjoni ta’ dik id-dispożizzjoni.
(11)
Skont l-Artikolu 9(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-entitajiet li jaqgħu fi ħdan il-kamp ta’ applikazzjoni tal-hekk imsejħa lista negattiva għandhom jitqiesu bdiewa attivi jekk ikunu kapaċi jagħtu prova li huma jissodisfaw wieħed mill-kriterji elenkati f’dik id-dispożizzjoni. Wieħed minn dawn il-kriterji jikkonsisti fil-wiri li l-ammont annwali tal-pagamenti diretti huwa mill-anqas 5 % tar-rikavati totali miksuba minn attivitajiet mhux agrikoli. Għaldaqstant jeħtieġ li jiġu stipulati dispożizzjonijiet sabiex jiġi stabbilit jekk ir-rikavati jkunux ġejjin minn attivitajiet agrikoli jew minn attivitajiet mhux agrikoli.
(12)
Barra minn hekk, jeħtieġ li jiġu stabbiliti regoli dwar kif l-ammont annwali tal-pagamenti diretti għandu jiġi ddeterminat għall-finijiet tal-Artikolu 9(2) u, fejn xieraq, tal-Artikolu 9(3), kif ukoll għall-għanijiet tal-Artikolu 9(4) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, li jeżenta ċerti bdiewa mill-applikazzjoni tal-Artikolu 9(2) u (3) ta’ dak ir-Regolament. Biex ikun żgurat it-trattament ugwali tal-bdiewa fil-Bulgarija, fil-Kroazja u fir-Rumanija, fejn il-pagamenti diretti huma soġġetti għal dħul gradwali, f’dawk l-Istati Membri l-ammont annwali ta’ pagamenti diretti għandu jkun ibbażat fuq l-ammonti finali li għandhom jingħataw fl-aħħar tal-proċess ta’ dħul gradwali.
(13)
F’konformità mal-Artikolu 9(2) u, fejn ikun applikabbli, l-Artikolu 9(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, il-bdiewa jistgħu jiġu esklużi mill-appoġġ meta l-attivitajiet agrikoli tagħhom huma insinifikanti jew meta l-miri prinċipali tan-negozju jew tal-kumpanija tagħhom ma jikkonsistux fl-eżerċitar ta’ attività agrikola. Jeħtieġ li jiġu ddefiniti ċerti kriterji f’dan ir-rigward, filwaqt li l-Istati Membri jingħataw possibbiltà li jistabbilixxu kriterji alternattivi sabiex jimmiraw attivitajiet agrikoli li huma biss marġinali.
(14)
Ir-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jistipula ħafna possibbiltajiet għall-allokazzjoni ta’ drittijiet għall-pagament lill-bdiewa. Għal raġunijiet ta’ ċertezza legali, għandu jiġi stipulat li, f’każ ta’ wirt attwali jew antiċipat, jew wirt revokabbli antiċipat, fużjonijiet jew qsim ta’ azjenda, l-għadd u l-valur tad-drittijiet għall-pagament li għandhom jiġu rċevuti huma stabbiliti skont l-istess kundizzjonijiet daqs li kieku japplikaw għall-bidwi li oriġinarjament kien imexxi l-azjenda. Barra minn hekk, huwa meħtieġ li jiġu pprovduti regoli biex jiġi stabbilit in-numru ta’ drittijiet għall-pagament li għandhom jiġu allokati fil-każ ta’ azjendi li jirriżultaw minn qasma fejn dawn l-azjendi jkunu jinsabu fi Stati Membri li japplikaw l-Artikolu 24(4) jew (5) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013. Għal raġunijiet ta’ aspettattivi leġittimi tal-bdiewa, bidliet fl-istatus legali ta’ bidwi ma għandhomx ikollhom impatt fuq l-għadd jew il-valur ta’ drittijiet għall-pagament li l-bidwi jista’ jirċievi fejn tali bidwi jibqa’ f’kontroll tal-azjenda f’termini ta’ ġestjoni, benefiċċji u riskji finanzjarji.
(15)
Għal raġunijiet ta’ ċertezza legali u sabiex tkun żgurata l-ġestjoni tajba tad-drittijiet għall-pagament, huwa meħtieġ li jiġi ċċarat li huma biss dawk l-ettari eliġibbli li huma stabbiliti skont il-punt (23)(a) tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 2(1) tar-Regolament ta’ Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 640/2014 (8) li għandhom jitqiesu għall-allokazzjoni u l-attivazzjoni tad-drittijiet għall-pagament.
(16)
F’konformità mal-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea (9), id-drittijiet għall-pagament għandhom jingħataw lill-persuna li għandha s-setgħa li tieħu d-deċiżjonijiet, il-benefiċċji u r-riskji finanzjarji marbuta mal-attività agrikola fuq l-art li għaliha qed tintalab din l-allokazzjoni. Huwa xieraq li jiġi ċċarat li dan il-prinċipju japplika b’mod partikolari meta ettaru eliġibbli huwa soġġett għal applikazzjoni għal allokazzjoni ta’ drittijiet għall-pagament minn aktar minn bidwi wieħed.
(17)
L-Artikolu 24(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jippermetti li l-Istati Membri japplikaw koeffiċjent ta’ tnaqqis għal ċerti ettari eliġibbli taħt bwar permanenti li jinsabu f’żoni b’kundizzjonijiet klimatiċi diffiċli, speċjalment minħabba l-altitudni u limitazzjonijiet naturali oħra. Biex tkun żgurata l-applikazzjoni proporzjonata ta’ dik id-dispożizzjoni, huwa xieraq li jiġi stabbilit qafas għall-applikazzjoni ta’ tali koeffiċjent ta’ tnaqqis, b’mod partikolari fir-rigward tal-limiti għal dak it-tnaqqis.
(18)
L-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013jistabbilixxi l-prinċipju bażiku li bdiewa attivi biss jistgħu jirċievu pagamenti diretti. Barra minn hekk, l-Artikolu 24(9) ta’ dak ir-Regolament jippermetti lill-Istati Membri jiffissaw daqs minimu għal kull azjenda għall-allokazzjoni ta’ drittijiet għall-pagament. Huwa xieraq li dawn id-dispożizzjonijiet jitqiesu wkoll fil-kuntest tad-determinazzjoni tal-valur tad-drittijiet għall-pagament.
(19)
Meta l-appoġġ mogħti għas-sena kalendarja 2014 jitqies skont l-Artikolu 26 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 biex jiġi ddeterminat il-valur ta’ unità inizjali ta’ drittijiet għall-pagament, għandu jiġi ċċarat li l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li ma jqisux il-miżuri kollha elenkati f’dik id-dispożizzjoni. Biex tiġi evitata kwalunkwe penali mhux dovuta għall-bdiewa, l-ammonti ta’ referenza relevanti għad-determinazzjoni tal-valur ta’ drittijiet għall-pagament ma għandhomx jinkludu kwalunkwe tnaqqis jew esklużjonijiet stabbiliti skont il-Kapitolu 4 tat-Titolu II tar-Regolament (KE) Nru 73/2009. Huwa xieraq li jiġi speċifikat kif dak l-appoġġ għandu jitqies u li jiġu stabbiliti kriterji oħra meħtieġa biex tiġi rispettata n-natura diżakkoppjata ta’ ċerti skemi li jistgħu jitqiesu.
(20)
Barra minn hekk, bil-għan li jiġi determinat il-valur ta’ unità inizjali ta’ drittijiet għall-pagament, jeħtieġ li jiġi ċċarat li fl-Artikolu 26(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, id-drittijiet għall-pagament miżmumin minn bidwi jinkludu wkoll dawk id-drittijiet għall-pagament li huma mikrija lil bidwi ieħor fid-data tas-sottomissjoni ta’ applikazzjoni mil-lokatur għall-2014.
(21)
Biex ikun jista’ jsir tbassir ta’ appoġġ għad-dħul għall-bdiewa, huwa xieraq li tiġi stabbilita data ta’ skadenza sa meta l-Istati Membri jeħtiġilhom jistabbilixxu u jikkomunikaw lill-bdiewa l-valur definittiv u l-għadd ta’ drittijiet għall-pagament fejn il-bdiewa kienu mgħarrfin abbażi ta’ dejta provviżorja.
(22)
Għall-finijiet tal-Artikolu 26 jew tal-Artikolu 40(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, meta bidwi jkun affettwat minn force majeure jew ċirkustanzi eċċezzjonali matul is-sena ta’ referenza msemmija f’dawk l-Artikoli, huwa xieraq li jiġi stabbilit il-valur tad-drittijiet għall-pagament abbażi tal-aħħar sena mhux affettwata minn force majeure jew ċirkustanzi eċċezzjonali. Madankollu, l-Istati Membri għandhom jitħallew jistabbilixxu ċertu limitu f’termini ta’ impatt ta’ force majeure jew ċirkustanzi eċċezzjonali fuq l-appoġġ dirett riċevut fis-sena ta’ referenza sabiex inaqqsu l-piż amministrattiv.
(23)
Għall-bejgħ jew kiri ta’ azjenda jew parti minnha li seħħ fil-perjodu qabel id-data tal-preżentazzjoni ta’ applikazzjoni għall-allokazzjoni ta’ drittijiet fl-ewwel sena tal-applikazzjoni tal-iskema, għandu jiġi pprovdut li l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li l-bdiewa jistgħu jittrasferixxu b’kuntratt id-drittijiet għall-pagament li għandhom jiġu allokati flimkien mal-azjenda jew parti minnha. Skont it-tali klawsola ta’ kuntratt privat, id-drittijiet għall-pagament għandhom jiġu allokati lill-bejjiegħ jew lil-lokatur, rispettivament, u ttrasferiti direttament lix-xerrej jew lil-lokatarju rispettivament, li se jgawdi, fejn japplika, mit-teħid tal-pagamenti li rċieva l-bejjiegħ jew il-lokatur, rispettivament, għall-2014 jew mill-valur tad-drittijiet li kellu l-bejjiegħ jew il-lokatur fl-2014 kif imsemmi fl-Artikolu 26 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 bħala referenza għall-valur tal-unità inizjali tad-drittijiet ta’ pagament. Għandu jiġi ċċarat ukoll li l-Artikolu 34(4) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 ma għandux jiġi applikat għal tali trasferimenti.
(24)
Fir-rigward tal-kalkolazzjoni tal-valur tal-unità tad-drittijiet għall-pagament, għandhom jiġu stabbiliti regoli ċari dwar kif iċ-ċifri jitqarrbu lejn l-iktar numru viċin, dwar il-possibbiltà li d-drittijiet eżistenti għall-pagament jinqasmu meta d-daqs tal-ħabel art li jiġi ddikjarat jew trasferit mad-dritt ikun jammonta biss għal frazzjoni ta’ ettari, u dwar il-possibbiltà li jkun hemm fużjoni ta’ drittijiet u frazzjonijiet.
(25)
Għal raġunijiet ta’ ċertezza legali, huwa xieraq li tiġi stabbilita data ta’ skadenza sa meta għandhom jitwaqqfu r-reġjuni li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 34(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
(26)
Għandhom jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet speċifiċi għall-ġestjoni tar-riżervi reġjonali.
(27)
Huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti kriterji u perċentwali massimi għall-applikazzjoni tal-Artikolu 34(4) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 biex jiġi evitat li kwalunkwe tnaqqis skont dik id-dispożizzjoni jirriżulta fi xkiel sostanzjali jew projbizzjoni ta’ trasferiment ta’ drittijiet għall-pagament.
(28)
Għal raġunijiet ta’ ċertezza legali, huwa xieraq li tiġi ċċarata d-determinazzjoni tal-ammont li jista’ jitreġġa’ lura lejn ir-riżerva nazzjonali jew reġjonali skont l-Artikolu 28 jew 40(5) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 meta jiġu stabbiliti d-drittijiet għall-pagament fl-ewwel sena ta’ implimentazzjoni tal-iskema ta’ pagament bażiku.
(29)
L-Artikolu 30 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jipprovdi għall-każijiet obbligatorji u fakultattivi ta’ allokazzjoni ta’ drittijiet għall-pagament mir-riżerva nazzjonali jew reġjonali. Huwa xieraq li jiġu stabbiliti regoli għall-kalkolu tal-għadd u l-valur tad-drittijiet għall-pagament li għandhom jiġu allokati b’tali mod u li jiġi stipulat li l-prijoritajiet stabbiliti fl-Artikolu 30(6) ta’ dak ir-Regolament mhumiex imxejna permezz tad-deċiżjonijiet li l-Istati Membri huma awtorizzati li jieħdu skont l-Artikolu 30(7) u (10) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013. Bl-istess mod, l-applikazzjoni tal-Artikolu 30(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għandha tkun koerenti mal-Artikolu 24(6) u (7) ta’ dak ir-Regolament u mar-regoli dwar it-tbatija f’dan ir-Regolament. Sabiex tiġi żgurata n-natura diżakkoppjata tal-iskema ta’ pagament bażiku, il-kalkolu tal-għadd u l-valur tad-drittijiet għall-pagament skont ir-riżerva nazzjonali jew reġjonali ma għandhomx ikunu bbażati fuq kriterji speċifiċi għas-settur wara d-data ffissata mill-Istat Membru f’konformità mal-Artikolu 11(2) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1122/2009 (10) għas-sena ta’ pretensjoni 2013.
(30)
Għal raġunijiet ta’ ċertezza legali u biex jiġi żgurat it-trattament ugwali tal-bdiewa li għadhom jibdew l-attività agrikola tagħhom, huwa xieraq li jiġi ċċarat il-kunċett ta’ “bdiewa li għadhom jibdew l-attività agrikola tagħhom” imsemmi fl-Artikolu 30(11)(b) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
(31)
Meta Stati Membri jallokaw drittijiet għall-pagament skont l-Artikolu 30(7)(c) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, il-valur ta’ tali drittijiet għandu jiġi kkalkulat skont l-Artikolu 25 jew 40 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
(32)
L-Artikolu 24(3) sa (7) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jipprovdi lill-Istati Membri b’għadd ta’ possibbiltajiet biex jillimitaw l-għadd ta’ drittijiet għall-pagament li għandhom jiġu allokati lill-bdiewa. Għaldaqstant, xi bdiewa jista’ jkollhom proporzjon għoli ta’ ettari eliġibbli li mhumiex koperti minn drittijiet għall-pagament li jistgħu jwasslu għal każijiet ta’ tbatija hekk kif ċerti skemi ta’ appoġġ li huma addizzjonali għall-iskema ta’ pagament bażiku, b’mod partikolari l-pagament għall-prattiki agrikoli li huma ta’ benefiċċju għall-klima u l-ambjent, huma bbażati fuq l-ettari eliġibbli ddikjarati għall-attivazzjoni ta’ drittijiet għall-pagament. Għaldaqstant, għandu jiġi ċċarat li l-Istati Membri għandhom il-possibbiltà li jallokaw drittijiet għall-pagament mir-riżerva nazzjonali jew reġjonali meta bidwi jiġi affettwat b’mod sinifikanti mil-limitazzjonijiet previsti fl-Artikolu 24(3) sa (7) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013. Peress li ċerti oqsma mhumiex soġġetti għall-obbligi ta’ approċċ aktar ekoloġiku jew jinvolvu biss spejjeż limitati ta’ konformità mal-approċċ ekoloġiku, l-Istati Membri għandhom jitħallew ukoll jiddeċiedu li ma jinkludux dawn l-oqsma meta jiddeċiedu dwar il-każijiet ta’ tbatija.
(33)
Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, id-drittijiet għall-pagament fil-pussess ta’ bidwi (sjieda jew kirja) iżjed mill-ettari eliġibbli għad-dispożizzjoni tiegħu għandhom jiskadu. Għal raġunijiet ta’ ċertezza legali, huwa xieraq li tiġi ċċarata l-ordni ta’ prijorità ta’ skadenza ta’ dawk id-drittijiet għall-pagament u li jiġu ddefiniti aktar regoli dwar l-implimentazzjoni. Barra minn hekk huwa xieraq li l-Istati Membri jingħataw il-possibbiltà li jqisu din id-dispożizzjoni anke fil-kuntest tad-determinazzjoni tal-valur tad-drittijiet għall-pagament.
(34)
Ir-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jistipula li l-pagament bażiku f’xi Stati Membri jista’ jiġi implimentat fil-forma tal-iskema ta’ pagament uniku skont l-erja sa mhux aktar tard mill-2020. Wara li ġie kkunsidrat il-fatt li l-pagament uniku skont l-erja għal kull ettaru huwa kkalkulat kull sena u li l-eliġibbiltà għall-pagament bażiku hija prekundizzjoni għall-aċċess għall-biċċa l-kbira tal-iskemi l-oħra ta’ pagament dirett u għaldaqstant intrinsikament konnessi magħhom, huwa meħtieġ li jiġi ċċarat li huma biss dawk l-ettari eliġibbli, li huma ddeterminati skont il-punt (23)(a) tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 2(1) tar-Regolament ta’ Delega (UE) Nru 640/2014 li għandhom jitqiesu għall-finijiet tal-iskemi relevanti.
(35)
Stat Membru li japplika l-iskema ta’ pagament uniku skont l-erja u li japplika l-iskema ta’ pagament bażiku sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Jannar 2018 jista’ jiddivrenzja l-pagament uniku skont l-erja għal kull ettaru filwaqt li jqis xi pagamenti mogħtija għas-sena kalendarja 2014. Għall-finijiet ta’ dak id-divrenzjar, huwa xieraq li jiġi speċifikat kif dawk il-pagamenti għandhom jitqiesu u li jiġu stabbiliti kriterji oħra meħtieġa biex tiġi rispettata n-natura diżakkoppjata ta’ xi skemi. Barra minn hekk, meta bidwi kien affettwat minn force majeure jew ċirkustanzi eċċezzjonali li jaffettwaw is-sena kalendarja 2014, huwa xieraq li jiġi stabbilit id-divrenzjar abbażi tal-aħħar sena mhux affettwata minn force majeure jew ċirkustanzi eċċezzjonali. Madankollu l-Istati Membri għandhom jitħallew jistabbilixxu ċertu limitu f’termini ta’ impatt ta’ force majeure jew ċirkustanzi eċċezzjonali fuq l-appoġġ dirett riċevut fis-sena ta’ referenza sabiex inaqqsu l-piż amministrattiv. Barra minn hekk, għall-finijiet ta’ ċertezza legali, għandhom jiġu provduti regoli għall-każ ta’ wirt attwali jew antiċipat.
(36)
Il-Kapitolu 3 tat-Titolu III tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jistabbilixxi l-kundizzjonijiet għall-għoti tal-pagament għal prattiki agrikoli li huma ta’ benefiċċju għall-klima u l-ambjent (pagament għal “approċċ aktar ekoloġiku”). Ir-rekwiżiti marbuta mal-pagament għal approċċ aktar ekoloġiku kif stipulat fl-att bażiku huma ġġeneralizzati (applikabbli li jsegwu l-istess mudell għall-benefiċjarji kollha) u jipprovdu għal azzjonijiet mhux kuntrattwali, li jiżguraw globalment li l-agrikoltura tal-UE tkun ibbażata fuq prattiki li jmorru lil hinn mir-rekwiżiti tal-kundizzjonalità. Dawn il-prinċipji stabbiliti fl-att bażiku għandhom jitqiesu meta jiġu speċifikati r-regoli ddettaljati li jikkonċernaw il-prattiki għal approċċ aktar ekoloġiku.
(37)
Sabiex ikun hemm livell xieraq ta’ assigurazzjoni fir-rigward tal-obbligi stipulati mill-Artikolu 43(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 dwar prattiki ekwivalenti koperti minn skemi ta’ ċertifikazzjoni nazzjonali jew reġjonali, għandhom jiġu stabbiliti kriterji fir-rigward tal-ħatra ta’ awtoritajiet pubbliċi jew privati ta’ ċertifikazzjoni.
(38)
Sabiex jiġi rrispettat il-prinċipju li ma jkunx hemm finanzjament doppju, jeħtieġ li jiġu previsti regoli għall-kalkolu tal-pagamenti għal ċerti impenji speċifiċi li jkopru l-prattiki msemmija fil-punti 3 u 4 tat-Taqsima I u l-punt 7 tat-Taqsima III tal-Anness IX tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013. Billi dawn l-impenji jikkonċernaw prattiki ekwivalenti li jippermettu lill-bdiewa jieħdu impenji bħal dawn biex jissodisfaw obbligu wieħed jew aktar sabiex jirċievu l-pagament “ekoloġiku” li huwa msemmi fil-Kapitolu 3 tat-Titolu III tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, il-pagamenti għal dawk l-impenji, meta mqabbla mal-pagament normali previst fl-Artikolu 28(6) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11), għandhom jitnaqqsu bl-ammont li għandu jiġi kkalkolat abbażi tal-livell ta’ pagament ekoloġiku fl-Istat Membru jew fir-reġjun ikkonċernat jew f’każijiet speċifiċi bbażati fuq il-pagament għal approċċ aktar ekoloġiku individwali tal-bidwi.
(39)
L-Artikolu 44 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jistipula l-obbligi fir-rigward tal-għadd ta’ għelejjel u l-ishma relattivi ta’ għelejjel fuq art li tinħarat. Jeħtieġ li jiġu stabbiliti regoli li jikkonċernaw il-kalkoli preċiżi tal-ishma ta’ għelejjel differenti.
(40)
Għandhom jiġu stipulati regoli dwar il-perjodu li se jitqies għall-kalkolu tal-ishma relattivi ta’ għelejjel, u se jitqies iż-żmien prattiku għal attivitajiet tal-kultivazzjoni tal-għelejjel u l-bżonn li tiġi permessa amministrazzjoni sempliċi.
(41)
Għal raġunijiet ta’ ċarezza għall-bdiewa u l-Istati Membri u sabiex jingħata kontribut għall-protezzjoni tal-elementi tal-pajsaġġ li jinsabu f’għelieqi li jinħartu, jeħtieġ li tiġi ċċarata s-sitwazzjoni fir-rigward taż-żona okkupata mill-karatteristiċi tal-pajsaġġ.
(42)
Għall-finijiet tal-kalkolu tal-ishma ta’ għelejjel differenti, jeħtieġ ukoll li jiġu stipulati regoli supplimentari għall-każijiet speċifiċi ta’ żrigħ imħallat f’ringieli speċifiċi, żrigħ bil-ftit u l-użu ta’ taħlitiet ta’ żrieragħ.
(43)
L-Artikolu 45(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jistipula obbligi li l-għan tagħhom huwa li jippreservaw żoni ta’ bwar permanenti li jikkontribwixxu l-aktar għall-protezzjoni tal-ambjent u b’mod partikolari għas-sekwestru tal-karbonju, il-bijodiversità u l-protezzjoni tal-ħamrija. Tali bwar permanenti li jikkostitwixxu f’żoni ta’ interess ambjentali għoli, jinsabu fin-netwerk ta’ Natura 2000 iżda anka barra minnu. Għal dawk li jinsabu barra, huwa meħtieġ li tiġi żgurata l-protezzjoni effettiva tagħhom, biex jiġi stabbilit qafas għall-Istati Membri għad-deżinjazzjoni tagħhom li għandu jippermetti li dawn iqisu l-kundizzjonijiet fl-Istat Membru u għandu jibni fuq is-sinerġija ma’ politiki ambjentali eżistenti.
(44)
Għandhom jiġu stabbiliti regoli dwar il-konverżjoni mill-ġdid taż-żoni ta’ bwar permanenti sabiex jipprovdu għall-protezzjoni matul is-snin ta’ dawn iż-żoni, f’każ ta’ ksur tal-protezzjoni stretta mill-bidwi.
(45)
L-Artikolu 45(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jipprovdi għall-protezzjoni tal-ishma ta’ bur permanenti meta mqabbel maż-żona agrikola kollha. Sabiex jintlaħaq dan l-iskop, l-Istati Membri jridu jsegwu mill-qrib l-evoluzzjoni tas-sehem tal-bur permanenti. Għandhom jitħallew jistabbilixxu sistema ta’ awtorizzazzjoni bil-quddiem. Il-konverżjonijiet mill-ġdid individwali u l-projbizzjoni ta’ aktar konverżjonijiet għandhom jinħtieġu f’każ ta’ tnaqqis ta’ aktar minn 5 %. Għal raġunijiet ta’ ċarezza u sabiex ikun hemm implimentazzjoni proporzjonata, għandhom jiġu stabbiliti regoli dwar il-bdiewa u ż-żoni li huma soġġetti għal awtorizzazzjonijiet u konverżjonijiet mill-ġdid.
(46)
Sabiex ikun hemm użu effettiv tal-proċedura ta’ awtorizzazzjoni għall-konverżjoni ta’ bwar permanenti, l-Istati Membri għandhom jingħataw il-flessibbiltà li jagħżlu żoni jew gruppi ta’ bdiewa bi prijorità għall-għoti tal-awtorizzazzjoni bbażata fuq kriterji oġġettivi.
(47)
Għandhom jiġu pprovduti regoli dwar il-metodu biex jiġi determinat il-proporzjon ta’ bur permanenti ma’ art agrikola sabiex jiġu evitati sitwazzjonijiet fejn żoni ta’ bwar permanenti jingħaddu darbtejn minħabba l-prattika li l-bur isir fuq rotazzjoni twila u sabiex jiġu evitati li l-konverżjonijiet minn bdiewa żgħar u organiċi, li huma eżentati minn obbligi li jikkonvertu mill-ġdid, ikollhom impatt dirett fuq l-obbligu tal-konverżjoni mill-ġdid ta’ bdiewa oħra. L-Istati Membri għandhom jitħallew jadattaw il-proporzjon ta’ referenza tagħhom f’każijiet iġġustifikati.
(48)
L-Artikolu 46 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jelenka l-karatteristiċi u ż-żoni li jistgħu jiġu applikati mill-Istati Membri bħala żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika. Jeħtieġ li jiġu stipulati aktar kriterji biex jiġu kkwalifikati dawk il-katatteristiċi u ż-żoni bħala żoni ta’ konċentrazzjoni ekoloġika. Sabiex jintlaħaq l-objettiv tal-bijodiversità, dawk il-kriterji għandhom jiżguraw is-salvagwardja u t-titjib tal-bijodiversità fl-irziezet. Dawk il-kriterji għandhom jikkunsidraw ukoll l-isforzi li diġà jkunu saru mill-bdiewa.
(49)
F’art mistrieħa, ir-rekwiżit li ma jkunx hemm produzzjoni, li jirriżulta fil-limitazzjoni tal-applikazzjoni tal-pestiċidi jew tal-fertilizzanti, ma għandux jeskludi azzjonijiet volontarji bħaż-żrigħ ta’ taħlitiet ta’ fjuri slavaġ biex jitjiebu l-benefiċċji tal-bijodiversità. Għandu jiġi ċċarat li l-art li titħalla mistrieħa għal aktar minn ħames snin għall-finijiet tar-rekwiżit ta’ żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika għandha tibqa’ art tajba biex tinħarat u ma taqax taħt id-definizzjoni ta’ bur permanenti.
(50)
Fir-rigward ta’ raba’ mtarraġ, minħabba d-diversità fil-kostruzzjoni tagħhom madwar l-Unjoni, għandu jkun f’idejn l-Istati Membri biex jiddefinixxu l-kundizzjonijiet iddettaljati bbażati fuq l-ispeċifiċitajiet nazzjonali jew reġjonali, filwaqt li jqisu l-valur tagħhom għall-bijodiversità.
(51)
Għall-finijiet ta’ ċarezza, il-karatteristiċi tal-pajsaġġ li jgħoddu bħala żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika għandhom jiġu elenkati u r-rabta mal-karatteristiċi li diġà huma protetti fl-Istati Membri skont il-kundizzjonalità għandha tiġi ċċarata. Għal xi wħud mill-karatteristiċi, għandu jiġi stabbilit daqs minimu jew massimu sabiex jgħin fl-identifikazzjoni tagħhom u jgħin fil-garanzija li ż-żona hija b’mod predominanti waħda agrikola.
(52)
L-artijiet ta’ lqugħ, li għandhom ikunu qrib id-dawra ta’ barra tal-għelieqi li jinħartu tul il-kanali tal-ilma jew fl-għelieqi li jinsabu aktar ‘il fuq f’telgħa, huma ta’ benefiċċju minħabba li jnaqqsu l-iskular tas-sustanzi niġġiesa lejn l-ilmijiet tal-wiċċ. Fl-interess tal-benefiċċji tal-bijodiversità, għandu jiġi stipulat li dawk iż-żoni kollha meqjusin bħala żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika ma għandhomx jintużaw għall-produzzjoni, u dan jevita wkoll l-użu tal-pestiċidi u jillimita l-applikazzjoni tal-fertilizzanti. Sabiex ikomplu jitjiebu l-benefiċċji tal-bijodiversità, azzjonijiet volontarji bħaż-żrigħ ta’ taħlitiet ta’ fjuri slavaġ ma għandhomx jiġu esklużi. L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jiddeċiedu huma stess jekk l-artijiet ta’ lqugħ jistgħux jintużaw bħala mriegħi u jekk jistax jinqata’ ħaxix biex jintuża bħala foraġġ.
(53)
Fir-rigward tal-ettari agroforestali, għandu jiġi ċċarat li ż-żoni li għandhom jiġu kkunsidrati huma ż-żoni ta’ art li tinħarat li jinsabu f’żona taħt sistema agroforestali li tkun għadha tissodisfa l-kundizzjonijiet li skonthom tkun qed tirċievi jew tkun irċiviet appoġġ għall-iżvilupp rurali. L-Istati Membri li jagħżlu dawk iż-żoni li jissodisfaw l-obbligu taż-żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika għandhom jikkunsidraw l-objettiv tal-bijodiversità meta jistabbilixxu l-kundizzjonijiet addizzjonali biex jirċievu l-appoġġ għat-twaqqif ta’ sistemi agroforestali fil-programmi ta’ żvilupp rurali tagħhom.
(54)
Fir-rigward tal-istrixxi ta’ ettari eliġibbli tul it-truf tal-foresti, għandu jkun f’idejn l-Istati Membri li jiddeċiedu jekk jistabbilixxux rekwiżit li ma ssirx kultivazzjoni li jevita l-użu ta’ inputs fi strixxa stabbilita maġenb il-foresta, sabiex tinħoloq tranżizzjoni ta’ lqugħ għall-foresta li jmiss. Rekwiżit bħal dan se jipprovdi valur ogħla għaż-żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika, li għandu jiġi rifless f’valur divrenzjat għall-fattur ta’ ponderazzjoni għal dan it-tip ta’ żona.
(55)
L-użu limitat tal-inputs meħtieġa għall-kultivazzjoni tal-imsaġar ta’ newba qasira jirriżulta f’benefiċċji indiretti għall-bijodiversità. Għal dak il-għan, l-Istati Membri għandhom jistipulaw il-kundizzjonijiet li japplikaw għal dan it-tip ta’ żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika, billi jispeċifikaw lista ta’ speċijiet ta’ siġar li jistgħu jintużaw u r-regoli fir-rigward tal-użu tal-inputs.
(56)
Sabiex jippermettu implimentazzjoni li hija adatta għall-kundizzjonijiet nazzjonali u għall-aħjar użu tal-kapaċità tal-għelejjel li jikbru malajr u l-kopertura veġetali biex jassorbu n-nitroġenu residwu b’mod effettiv u bil-għan li jevitaw li jkun hemm ħamrija mikxufa u li t-tniġġis tal-ilma ta’ taħt l-art jinfirex, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu dati għaż-żrigħ ta’ dawn il-koperturi. L-għelejjel li jikbru malajr jew il-koperturi veġetali għandhom jiġu stabbiliti billi tinżera’ taħlita ta’ speċijiet ta’ għelejjel jew permezz taż-żrigħ tal-ħaxix wara l-għelejjel prinċipali, biex jiġi ottimizzat ir-riżultat agronomiku u ambjentali fir-rigward tal-bijodiversità. L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-KAAT 4 kif imsemmi fl-Anness II tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, id-dati li warajhom ikunu permessi l-qerda bil-magni tal-għelejjel li jikbru malajr u l-kopertura veġetali.
(57)
Fir-rigward tal-għelejjel li jassimilaw in-nitroġenu, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu regoli li jipprevjenu li t-tkabbir ta’ għelejjel li jassimilaw in-nitroġenu f’żoni ta’ konċentrazzjoni ekoloġika jwassal għal lixxivjazzjoni miżjuda tan-nitroġenu u deterjorament fil-kwalità tal-ilma, li ma jkunux kompatibbli mal-objettivi tad-Direttiva tal-Kunsill 91/676/KEE (12) u d-Direttiva 2000/60/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13) u jikkompromettu l-għan tal-bijodiversità. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu wkoll il-lista ta’ għelejjel li jassimilaw in-nitroġenu li jitqiesu li jikkontribwixxu biex titjieb il-bijodiversità.
(58)
Sabiex il-benefiċċji tal-eżistenza ta’ żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika fuq l-art li tinħarat jiġu massimizzati u biex jiġi żgurat li ż-żoni ta’ konċentrazzjoni ekoloġika jkopru l-perċentwal stipulat fl-Artikolu 46(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, għandu jiġi stipulat b’mod ċar, fl-interess ta’ ġestjoni effiċjenti, li l-karatteristika ta’ ħabel art jew ta’ pajsaġġ ma għandhiex tingħadd darbtejn fl-istess sena biex ikun hemm konformità mar-rekwiżit ta’ żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika.
(59)
L-Artikolu 46(5) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jippermetti li l-Istati Membri jimplimentaw sa 50 % tar-rekwiżit taż-żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika individwali fil-livell reġjonali. Sabiex jiġi żgurat li implimentazzjoni reġjonali bħal din tintroduċi benefiċċji addizzjonali mil-lat ambjentali u dak tal-pajsaġġ u tikkontribwixxi għall-implimentazzjoni tal-Istrateġija għall-Infrastruttura Ekoloġika (14), għandhom jiġu introdotti regoli dwar il-karatteristiċi li jistgħu jintużaw biex jinbnew żoni kontigwi ta’ konċentrazzjoni ekoloġika. Ir-regoli għandhom jiġu stipulati wkoll fir-rigward tal-għażla taż-żoni bil-għan li jinħolqu sinerġiji fl-implimentazzjoni tal-politiki tal-Unjoni agrikoli u ambjentali.
(60)
Għall-finijiet tad-deċiżjoni li għandha tittieħed mill-Istati Membri li tagħti l-possibbiltà lill-bdiewa li jimplimentaw b’mod kollettiv nofs l-obbligu individwali tagħhom fir-rigward taż-żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika, kif inhu stipulat fl-Artikolu 46(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, għandhom jiġu introdotti regoli li huma simili għar-regoli dwar l-implimentazzjoni reġjonali fir-rigward tal-karatteristiċi li jistgħu jintużaw biex jinbew żoni kontigwi ta’ konċentrazzjoni ekoloġika biex jiġi ggarantit valur miżjud għall-ambjent u biex issir kontribuzzjoni għat-tisħiħ tal-infrastruttura ekoloġika. Ir-regoli dwar il-kriterji li għandhom jiġu ssodisfati mill-bdiewa għandhom jistipulaw li l-azjendi tagħhom jeħtieġu li jkunu viċin ħafna, filwaqt li jħallu l-flessibbiltà għall-Istati Membri biex jikkunsidraw strutturi amministrattivi differenti. Għall-finijiet taċ-ċarezza legali, għandhom jiġu stabbiliti regoli dwar il-kontenut tal-ftehim bil-miktub li għandu jiġi konkluż bejn il-parteċipanti bil-għan li jiġu stabbiliti d-drittijiet u l-obbligi ta’ kull wieħed minnhom.
(61)
Fir-rigward tal-possibbiltà li ċerti Stati Membri jeżentaw il-bdiewa f’żoni b’ħafna siġar mill-obbligu taż-żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika, għandhom jiġu stabbiliti regoli li jipprovdu ċarezza fir-rigward tal-metodi u d-dejta li jridu jintużaw għall-kalkolu tal-proporzjon tal-foresta meta mqabbel mal-erja tal-wiċċ totali tal-art u l-proporzjon tal-foresta meta mqabbel mal-art agrikola.
(62)
Ir-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jistipula l-kundizzjonijiet ta’ eliġibbiltà għall-pagamenti lill-bdiewa żgħażagħ. B’mod partikolari, il-pagament huwa soġġett għall-kundizzjonijiet li l-bidwi żagħżugħ, bħala l-kap tal-azjenda, ikun qiegħed jistabbilixxi azjenda agrikola għall-ewwel darba, jew diġà jkun stabbilixxa tali azjenda matul il-ħames snin ta’ qabel l-ewwel applikazzjoni għall-pagament, u li l-bidwi ma jkollux aktar minn 40 sena fis-sena li fiha jressaq l-ewwel applikazzjoni għall-pagament. Fil-każ ta’ persuni ġuridiċi huwa xieraq li dawn il-kundizzjonijiet jiġu ssodisfati minn kull persuna fiżika li teżerċita kontroll effettiv u fit-tul fuq il-persuna ġuridika kif definit mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea. (15). Huwa wkoll meħtieġ li jiġu ċċarati liema kundizzjonijiet għandhom jiġu ssodisfati mill-persuna ġuridika u mill-persuna/i fiżika/fiżiċi fil-kontroll ta’ dik il-persuna ġuridika.
(63)
Sabiex tiġi evitata ċ-ċirkomvenzjoni possibbli tal-pagament lill-bdiewa żgħażagħ, għandu jiġi stipulat li l-pagament jingħata lil persuna ġuridika biss sakemm mill-inqas persuna fiżika waħda li jkollha l-kontroll fuq il-persuna ġuridika fl-ewwel sena tal-applikazzjoni għall-iskema tibqa’ f’dan il-kontroll. Għall-finijiet biex jiġi ddeterminat il-perjodu massimu għall-pagament skont l-Artikolu 50(5) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, jeħtieġ li jiġu stabbiliti regoli għal każijiet fejn persuna ġuridika hija kkontrollata minn aktar minn persuna fiżika waħda.
(64)
Bil-ħsieb li tiġi evitata d-diskriminazzjoni bejn persuni ġuridiċi u grupp ta’ persuni fiżiċi li japplikaw għall-iskema tal-bdiewa żgħażagħ, għandhom jiġu applikati regoli ekwivalenti għal grupp ta’ persuni fiżiċi kif imsemmi fl-Artikolu 4(1)(a) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jekk l-applikazzjonijiet għall-pagament bażiku u l-iskema tal-bdiewa żgħażagħ isiru minn dak il-grupp u mhux mill-membri individwali tiegħu.
(65)
Il-Kapitolu 1 tat-Titolu IV tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jipprevedi l-possibbiltà li jingħata appoġġ akkoppjat volontarju lill-bdiewa. Il-kundizzjonijiet għall-għoti tal-appoġġ imsemmi f’dan il-Kapitolu għandhom jiġu stabbiliti.
(66)
Skont l-Artikolu 52(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-appoġġ akkoppjat volontarju jista’ jingħata biss lil dawk is-setturi jew lil dawk ir-reġjuni ta’ Stat Membru fejn tipi speċifiċi ta’ biedja jew setturi agrikoli speċifiċi jgħaddu minn ċerti diffikultajiet u jkunu partikolarment importanti għal raġunijiet ekonomiċi u/jew soċjali u/jew ambjentali. Barra minn hekk, skont l-Artikolu 52(5) u (6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-appoġġ akkoppjat volontarju jista’ jingħata biss safejn ikun meħtieġ li jinħoloq inċentiv għaż-żamma tal-livelli attwali ta’ produzzjoni fir-reġjuni jew setturi kkonċernati. L-appoġġ akkoppjat għandu jieħu l-għamla ta’ pagament annwali u għandu jingħata skont il-limiti kwantitattivi definiti u għandu jkun ibbażat fuq żoni u rendimenti fissi jew fuq numru fiss ta’ annimali. Sabiex jiġi żgurat li l-miżuri taħt appoġġ akkoppjat volontarju huma mmirati u ġestiti tajjeb filwaqt li sabiex l-Istati Membri jkunu jistgħu jfasslu appoġġ akkoppjat volontarju skont il-ħtiġijiet tagħhom, għandha ssir dispożizzjoni li tagħti lill-Istati Membri r-responsabbilità li jiddefinixxu r-reġjuni u/jew it-tipi ta’ biedja eliġibbli għall-appoġġ u biex jistabbilixxu limiti kwantitattivi, kif ukoll il-livell xieraq ta’ appoġġ. Madankollu, sabiex jiġu evitati d-distorsjonijiet fis-suq, il-pagamenti ma għandhomx ikunu bbażati fuq iċ-ċaqliq tal-prezzijiet tas-suq jew ikunu ekwivalenti għal sistema ta’ pagamenti ta’ kumpens fejn appoġġ agrikolu domestiku jitħallas mill-Istati Membri lill-bdiewa abbażi tad-differenzi bejn il-prezz fil-mira u l-prezz tas-suq domestiku.
(67)
Skont il-Memorandum ta’ Qbil bejn il-Komunità Ekonomika Ewropea u l-Istati Uniti tal-Amerika dwar iż-żerriegħa taż-żejt fi ħdan il-qafas tal-GATT (16), għandha tiġi ffissata żona bażi separata għal produtturi li jibbenefikaw minn pagamenti għaż-żerriegħa taż-żejt li hemm referenza għalihom fl-Anness ta’ dak il-Memorandum ta’ Qbil. Minħabba li ż-żrieragħ taż-żejt huma inklużi fil-lista ta’ setturi u produzzjonijiet eliġibbli għal appoġġ volontarju akkoppjat, huwa xieraq li f’din l-iskema ta’ appoġġ tiġi introdotta żona massima fil-livell tal-Unjoni għaż-żerriegħa taż-żejt imsemmija f’dak il-Memorandum ta’ Qbil biex tiġi żgurata konformità ma’ dan l-impenn internazzjonali. Fil-każ ta’ qbiż tal-limiti ta’ din iż-żona massima, l-Istati Membri għandhom jaġġustaw iż-żona nnotifikata billi japplikaw koeffiċjent ta’ tnaqqis ikkalkulat u kkomunikat lilhom mill-Kummissjoni.
(68)
Skont l-Artikolu 52(8) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, hija meħtieġa konsistenza bejn l-appoġġ speċifiku mogħti skont dak l-Artikolu u miżuri oħra ta’ appoġġ tal-Unjoni jew miżuri ffinanzjati b’għajnuniet mill-Istat. Għall-ġestjoni tajba tal-iskemi u sabiex jiġi evitat kwalunkwe finanzjament doppju, miżuri simili ma għandhomx jiġu ffinanzjati darbtejn, kemm taħt appoġġ akkoppjat volontarju u kif ukoll taħt skemi oħra ta’ għajnuna mill-Unjoni. Minħabba d-diversità tal-għażliet disponibbli għall-Istati Membri meta jimplimentaw l-appoġġ akkoppjat volontarju, dawn għandhom ikunu responsabbli biex jiżguraw tali konsistenza fi ħdan il-qafas stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u f’konformità mal-kundizzjonijiet stabbiliti f’dan ir-Regolament
(69)
Skont l-Artikolu 55(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, il-Kummissjoni għandha tapprova d-deċiżjoni msemmija fl-Artikolu 53(4) jew, fejn xieraq, fl-Artikolu 53(6)(a) ta’ dak ir-Regolament, fejn tintwera waħda minn ċerti ħtiġijiet fir-reġjun jew fis-settur ikkonċernat. Sabiex tkun żgurata l-applikazzjoni korretta ta’ dak l-Artikolu, għandha ssir dispożizzjoni għall-ispeċifikar tal-kriterji applikabbli għal dawk il-ħtiġijiet.
(70)
Il-Kapitolu 2 tat-Titolu IV tar-Regolament (KE) Nru 1307/2013 jistipula l-pagament speċifiku għall-uċuħ tar-raba’ tal-qoton. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi regoli u kundizzjonijiet għall-awtorizzazzjoni ta’ art agrikola u l-varjetajiet għall-finijiet ta’ dak il-pagament. Barra minn hekk, għandhom jiġu stabbiliti regoli dwar ir-rekwiżiti tal-eliġibbiltà. Huwa rekwiżit oġġettiv meta l-art għandha tiġi miżrugħa b’tali mod li tinkiseb densità minima ta’ tħawwil li trid tiġi ffissata mill-Istati Membri abbażi ta’ kundizzjonijiet tal-ħamrija u tal-klima u karatteristiċi reġjonali speċifiċi. L-istabbiliment ta’ regoli speċifiċi dwar il-prattiki agronomiċi għandu jitħalla f’idejn l-Istati Membri.
(71)
L-Istati Membri għandhom japprovaw l-organizzazzjonijiet interprofessjonali tal-produtturi tal-qoton abbażi tal-kriterji oġġettivi relatati mad-daqs u mal-organizzazzjoni interna tagħhom. Id-daqs ta’ organizzazzjoni interprofessjonali għandu jiġi stabbilit, waqt li jitqies ir-rekwiżit li l-impriża membru tal-ħalġ tkun tista’ tilqa’ kunsinna ta’ biżżejjed kwantitajiet ta’ qoton mhux maħluġ.
(72)
Sabiex jiġu evitati kumplikazzjonijiet fil-ġestjoni tal-iskema ta’ għajnuna, produttur jista’ ma jkunx membru ta’ aktar minn organizzazzjoni interprofessjonali waħda. Għal dik ir-raġuni, meta produttur li jkun jagħmel parti minn organizzazzjoni interprofessjonali jintrabat li jforni l-qoton li jkun ipproduċa, għandu jfornih biss lil impriża tal-ħalġ li tkun tagħmel parti mill-istess organizzazzjoni.
(73)
Għall-fini ta’ monitoraġġ tal-applikazzjoni korretta tar-regoli stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u ta’ evalwazzjoni tal-implimentazzjoni tal-politika, hemm bżonn li jiġu stabbiliti obbligi ta’ notifika għall-Istati Membri, b’mod partikolari fir-rigward tal-informazzjoni li trid tiġi notifikata minnhom dwar id-deċiżjonijiet li ħadu skont it-Titoli II sa V ta’ dak ir-Regolament.
(74)
B’mod iktar partikolari fir-rigward tal-appoġġ akkoppjat volontarju, hemm bżonn li jiġi speċifikat iktar il-kontenut tal-informazzjoni li trid tiġi notifikata mill-Istati Membri sabiex tkun żgurata l-applikazzjoni korretta tar-regoli dwar dak l-appoġġ u biex it-tali notifiki jsiru effiċjenti, b’tali mod li l-Kummissjoni tkun tista’ tivverifika li l-Istati Membri jirrispettaw ir-rekwiżiti dwar il-konsistenza u n-nonkumulazzjoni tal-appoġġ kif ukoll il-perċentwali massimi tal-livelli massimi nazzjonali msemmija fl-Artikolu 53 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u l-ammonti totali relatati meta jitfasslu l-miżuri ta’ appoġġ.
(75)
L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li jagħtu għajnuna nazzjonali skont ċerti kundizzjonijiet. Sabiex jiġi vverifikat li din l-għajnuna tingħata fil-limiti stabbiliti, jixraq li jiġi stabbilit obbligu li l-Kummissjoni tingħata rapporti annwali dwar ċerti dettalji fuq l-għajnuna mogħtija.
(76)
Meta jixraq, il-Kummissjoni għandha tiġi mgħarrfa b’kull deċiżjoni li tirriżulta minn reviżjoni ta’ deċiżjonijiet notifikati skont ir-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jew dan ir-Regolament, sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ timmonitorja l-applikazzjoni korretta u l-impatt ta’ din ir-reviżjoni. Għaldaqstant, hemm bżonn li jiġu stabbiliti regoli dwar l-obbligi ta’ notifika f’dak ir-rigward.
(77)
L-Anness X tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jinkludi tabella maħsuba biex tistabbilixxi l-fatturi ta’ konverżjoni u ta’ ponderazzjoni msemmija fl-Artikolu 46(3) ta’ dak ir-Regolament għat-tipi differenti ta’ żoni ta’ konċentrazzjoni ekoloġika. Meta ġie adottat ir-Regolament (UE) Nru 1307/2013, dik it-tabella tħalliet vojta. Għaldaqstant, dak l-Anness jeħtieġ li jiġi adattat. Il-fatturi ta’ konverżjoni għandhom jiġu bbażati fuq l-esperjenza miksuba bil-kejl u l-ispeċifiċitajiet tal-karatteristiċi. Il-fatturi ta’ ponderazzjoni għandhom jikkonsistu minn tliet valuri differenti, li jirrikonoxxu d-differenzi f’termini ta’ importanza għall-bijodiversità. Għalhekk, l-Anness X tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għandu jiġi emendat kif xieraq. Għall-fini tal-kalkolu taż-żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika, il-fatturi ta’ konverżjoni u ponderazzjoni għandhom japplikaw ukoll għal fatturi konvertiti bi prattiki ekwivalenti dment li dawn ikunu l-istess bħall-karatteristiċi elenkati f’dak l-Anness.
(78)
Għal raġunijiet ta’ ċarezza u ċertezza legali, ir-Regolamenti (KE) Nru 1120/2009 u 1121/2009 għandhom jitħassru.
(79)
Dan ir-Regolament għandu japplika fir-rigward ta’ applikazzjonijiet ta’ għajnuna relatati mas-snin kalendarji sussegwenti s-sena kalendarja 2014,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU 1
KAMP TA’ APPLIKAZZJONI U DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
TAQSIMA 1
Kamp ta’ applikazzjoni u prinċipji ġenerali
Artikolu 1
Kamp ta’ applikazzjoni
Dan ir-Regolament jistabbilixxi dispożizzjonijiet li jissupplimentaw ċerti elementi mhux essenzjali tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 fir-rigward ta’:
(a)
id-dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-pagamenti diretti;
(b)
l-iskema ta’ pagament bażiku;
(c)
l-iskema ta’ pagament uniku skont l-erja;
(d)
il-pagament lill-bdiewa li jsegwu prattiki agrikoli li huma ta’ benefiċċju għall-klima u l-ambjent;
(e)
il-pagament lill-bdiewa żgħażagħ li għadhom jibdew l-attività agrikola tagħhom;
(f)
l-appoġġ akkoppjat volontarju;
(g)
il-pagament speċifiku għall-uċuħ tar-raba’ tal-qoton;
(h)
l-obbligi ta’ notifika tal-Istati Membri.
Artikolu 2
Prinċipji ġenerali
1. L-Istati Membri għandhom jimplimentaw dan ir-Regolament f’konformità ma’ kriterji oġġettivi u b’tali mod li jiżguraw it-trattament ugwali tal-bdiewa u sabiex jevitaw distorsjonijiet tas-suq u tal-kompetizzjoni, filwaqt li jippromwovu ġestjoni sostenibbli tar-riżorsi naturali u l-azzjoni dwar il-klima.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kundizzjonijiet kollha għall-appoġġ implimentati skont dan ir-Regolament ikunu verifikabbli u kontrollabbli.
3. L-Istati Membri għandhom jimplimentaw dan ir-Regolament:
(a)
fir-rigward tal-appoġġ, minbarra l-appoġġ akkoppjat, li jirrispetta r-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 1, 5 u 6 tal-Anness 2 għall-Ftehim dwar l-Agrikoltura; u
(b)
fir-rigward tal-appoġġ akkoppjat, li jirrispetta r-rekwiżiti tal-Artikolu 6(5) tal-Ftehim dwar l-Agrikoltura.
Artikolu 3
Tnaqqis minħabba d-dixxiplina finanzjarja
It-tnaqqis minħabba d-dixxiplina finanzjarja pprovdut fl-Artikolu 8 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għandu jiġi applikat għat-total tal-pagamenti mill-iskemi differenti ta’ appoġġ dirett elenkati fl-Anness I tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 li kull bidwi għandu dritt għalihom wara l-applikazzjoni tal-irtirar u l-penali amministrattivi relatati mal-pagamenti diretti skont il-Kapitolu IV tat-Titolu II tar-Regolament ta’ Delega (UE) Nru 640/2014 u qabel l-applikazzjoni tal-penali amministrattivi fir-rigward tal-kundizzjonalità skont il-Kapitolu II tat-Titolu IV ta’ dak ir-Regolament ta’ Delega.
TAQSIMA 2
Dispożizzjonijiet relatati ma’ definizzjonijiet fir-Regolament (UE) Nru 1307/2013
Artikolu 4
Qafas għall-kriterji dwar iż-żamma taż-żona agrikola fi stat tajjeb għar-ragħa jew għall-kultivazzjoni
1. Għall-finijiet tal-punt (ii) tal-Artikolu 4(1)(c) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, il-kriterji li l-bdiewa għandhom jissodisfaw sabiex itemmu l-obbligu li jżommu ż-żona agrikola fi stat tajjeb għar-ragħa jew għall-kultivazzjoni mingħajr azzjoni preparatorja li tmur lil hinn mill-metodi u l-makkinarji agrikoli tas-soltu, għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri b’wieħed miż-żewġ modi li ġejjin jew bit-tnejn li huma:
(a)
L-Istati Membri jeħtieġu li bidwi jwettaq mill-anqas attività annwali waħda. Meta jkunu ġġustifikati minħabba raġunijiet ambjentali, l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li jirrikonoxxu wkoll attivitajiet li jitwettqu biss darba kull sentejn;
(b)
L-Istati Membri jistabbilixxu l-karatteristiċi li għandhom jiġu ssodisfati minn żona agrikola sabiex tkun tista’ titqies li hija miżmuma fi stat tajjeb għar-ragħa jew għall-kultivazzjoni.
2. Meta jistabbilixxu l-kriterji msemmija fil-paragrafu 1, l-Istati Membri jistgħu jiddistingwu bejn tipi ta’ żoni agrikoli differenti.
Artikolu 5
Qafas għall-attivitajiet minimi f’żoni agrikoli miżmuma b’mod naturali fi stat tajjeb għar-ragħa jew għall-kultivazzjoni
Għall-finijiet tal-punt (iii) tal-Artikolu 4(1)(c) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-attività minima li trid tiġi stabbilita mill-Istati Membri li għandha titwettaq f’żoni agrikoli miżmuma b’mod naturali fi stat tajjeb għar-ragħa jew għall-kultivazzjoni għandha tkun mill-anqas attività annwali waħda mwettqa minn bidwi. Fejn ikun ġustifikat minħabba raġunijiet ambjentali, l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li jirrikonoxxu wkoll attivitajiet li jitwettqu biss darba kull sentejn.
Artikolu 6
Predominanza ta’ ħxejjex u foraġġ erbaċew ieħor f’każ ta’ bur permanenti
Għall-finijiet tal-Artikolu 4(1)(h) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, il-ħxejjex u foraġġ erbaċew ieħor għandhom jitqiesu li jibqgħu predominanti meta jkopru aktar minn 50 % taż-żona eliġibbli fil-livell tal-ħabel art skont it-tifsira tal-Artikolu 67(4)(a) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Artikolu 7
Prattiki lokali stabbiliti fil-każ ta’ bur permanenti
Għall-finijiet tal-Artikolu 4(1)(h) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, il-prattiki lokali stabbiliti għandhom ikunu kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin jew taħlita tagħhom:
(a)
prattiki għal ragħa tal-bhejjem li għandhom natura tradizzjonali u li jiġu applikati b’mod komuni fiż-żoni kkonċernati;
(b)
prattiki li huma importanti għall-konservazzjoni tal-ħabitats elenkati fl-Anness I tad-Direttiva tal-Kunsill 92/43/KEE (17) u tal-bijotopi u l-ħabitats koperti bid-Direttiva 2009/147/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (18).
Artikolu 8
Koeffiċjent ta’ tnaqqis skont l-Artikolu 32(5) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013
Huma u japplikaw l-Artikolu 32(5) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għal bwar permanenti li jistgħu jintużaw għar-ragħa u li jiffurmaw parti mill-prattiki lokali stabbiliti fejn il-ħxejjex u foraġġ erbaċew ieħor, tradizzjonalment mhumiex predominanti f’żoni tar-ragħa, l-Istati Membri jistgħu jiddistingwu bejn kategoriji differenti ta’ żoni sabiex japplikaw koeffiċjenti ta’ tnaqqis differenti għal kategoriji bħal dawn.
Artikolu 9
Produzzjoni tal-qanneb
Għall-finijiet tal-Artikolu 32(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-eliġibbiltà ta’ żoni użati għall-produzzjoni tal-qanneb għandha tkun soġġetta għall-użu ta’ żerriegħa tal-varjetajiet elenkati fil-“Katalgu Komuni ta’ Varjetajiet ta’ Speċi ta’ Pjanti Agrikoli” fil-15 ta’ Marzu tas-sena li għaliha qiegħed jingħata l-pagament u ppubblikat f’konformità mal-Artikolu 17 tad-Direttiva tal-Kunsill 2002/53/KE (19). Iż-żerriegħa għandha tkun ċertifikata f’konformità mad-Direttiva tal-Kunsill 2002/57/KE (20).
TAQSIMA 3
Bidwi attiv
Artikolu 10
Każijiet meta ż-żoni agrikoli huma prinċipalment żoni miżmuma b’mod naturali fi stat tajjeb għar-ragħa jew għall-kultivazzjoni
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 9(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 persuna fiżika jew ġuridika, jew grupp ta’ persuni fiżiċi jew ġuridiċi, għandhom jitqiesu li għandhom żoni agrikoli li huma prinċipalment żoni miżmuma b’mod naturali fi stat tajjeb għar-ragħa jew għall-kultivazzjoni, fejn tali żoni jirrappreżentaw aktar minn 50 % taż-żona agrikola kollha ddikjarata f’konformità mal-Artikolu 72(1)(a) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
2. L-Artikolu 9(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 ma għandux japplika għal persuna fiżika jew ġuridika, jew għal grupp ta’ persuni fiżiċi jew ġuridiċi li jwettqu, f’żoni miżmuma b’mod naturali fi stat tajjeb għar-ragħa jew għall-kultivazzjoni, attività agrikola skont it-tifsira tal-punt (i) tal-Artikolu 4(1)(c) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
Artikolu 11
Rikavati miksuba minn attivitajiet mhux agrikoli
1. Għall-finijiet tal-punt (a) tat-tielet subparagrafu tal-Artikolu 9(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u, fejn xieraq, l-Artikolu 13 ta’ dan ir-Regolament, ir-rikavati miksuba minn attivitajiet agrikoli għandhom ikunu dawk ir-rikavati li l-bidwi kisibhom mill-attività agrikola tiegħu skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1)(c) ta’ dak ir-Regolament fl-azjenda tiegħu, inkluż l-appoġġ tal-Unjoni mill-Fond Agrikolu Ewropew ta’ Garanzija (FAEG) u l-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FAEŻR), kif ukoll kwalunkwe għajnuna nazzjonali mogħtija għal attivitajiet agrikoli, għajr pagamenti diretti nazzjonali komplementari skont l-Artikoli 18 u 19 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
Ir-rikavati mill-ipproċessar ta’ prodotti agrikoli tal-azjenda skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1)(d) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għandhom jitqiesu bħala rikavati minn attivitajiet agrikoli sakemm il-prodotti pproċessati jibqgħu s-sjieda tal-bidwi u li tali pproċessar jirriżulta fi prodott agrikolu ieħor skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1)(d) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
Kwalunkwe rikavati oħrajn għandhom jitqiesu li huma rikavati minn attivitajiet mhux agrikoli.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, “rikavati” tfisser ir-rikavati gross qabel it-tnaqqis ta’ spejjeż u taxxi relatati.
3. L-appoġġ tal-Unjoni msemmi fil-paragrafu 1 għandu jiġi kkalkolat:
(a)
fil-Bulgarija u fir-Rumanija, għas-sena 2015, abbażi tal-ammont relevanti stipulat fil-punt A tal-Anness V tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013;
(b)
fil-Kroazja, għal kull sena msemmija fl-Artikolu 17 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, abbażi tal-ammont stipulat fil-punt A tal-Anness VI ta’ dak ir-Regolament.
Artikolu 12
Ammont ta’ pagamenti diretti msemmija fl-Artikolu 9(2) u (4) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u fl-Artikolu 13(2) ta’ dan ir-Regolament
1. L-ammont annwali tal-pagamenti diretti ta’ bidwi msemmi fil-punt (a) tat-tielet subparagrafu tal-Artikolu 9(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u, fejn xieraq, fl-Artikolu 13(2) ta’ dan ir-Regolament, għandu jkun l-ammont totali tal-pagamenti diretti li għalihom kien intitolat il-bidwi skont ir-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għall-iktar sena fiskali riċenti li għaliha hemm disponibbli evidenza dwar ir-rikavati minn attivitajiet mhux agrikoli. Dak l-ammont għandu jiġi kkalkulat mingħajr ma titqies l-applikazzjoni tal-Artikoli 63 u 91(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Meta l-iktar sena fiskali riċenti msemmija fl-ewwel subparagrafu tkun l-2014 jew qabel, l-ammont annwali tal-pagamenti diretti għandu jkun l-ammont totali tal-pagamenti diretti li kien intitolat għalihom il-bidwi skont ir-Regolament (KE) Nru 73/2009 qabel it-tnaqqis u l-esklużjonijiet previsti fl-Artikoli 21 u 23 ta’ dak ir-Regolament.
2. Meta bidwi ma jkunx issottometta applikazzjoni għall-għajnuna għal pagamenti diretti skont ir-Regolament (UE) Nru 1307/2013 fl-iktar sena fiskali riċenti msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-ammont totali tal-pagamenti diretti msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1 billi jimmultiplikaw in-numru ta’ ettari eliġibbli ddikjarati minn dak il-bidwi fis-sena li fiha ssottometta l-applikazzjoni għall-għajnuna skont l-Artikolu 72(1)(a) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 bil-pagament ta’ appoġġ dirett medju nazzjonali għal kull ettaru għas-sena msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1.
Il-pagament ta’ appoġġ dirett medju nazzjonali għal kull ettaru msemmi fl-ewwel subparagrafu għandu jiġi stabbilit b’diviżjoni tal-livell massimu nazzjonali stipulat fl-Anness II tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għal dik is-sena bin-numru totali ta’ ettari eliġibbli ddikjarati f’dak l-Istat Membru għal dik is-sena skont l-Artikolu 72(1)(a) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Meta s-sena msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1 tkun l-2014 jew qabel, il-pagament ta’ appoġġ dirett medju nazzjonali għal kull ettaru msemmi fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu għandu jiġi stabbilit b’diviżjoni tal-livell massimu nazzjonali stipulat fl-Anness VIII tar-Regolament (KE) Nru 73/2009 ta’ dik is-sena bin-numru totali ta’ ettari eliġibbli ddikjarati f’dak l-Istat Membru għal dik is-sena skont l-Artikolu 19(1)(a) tar-Regolament (KE) Nru 73/2009.
3. L-ammont annwali tal-pagamenti diretti ta’ bidwi msemmi fl-Artikolu 9(4) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għandu jkun l-ammont totali ta’ pagamenti diretti li għalihom kien intitolat il-bidwi skont ir-Regolament (UE) Nru 1307/2013 qabel l-applikazzjoni tal-Artikoli 63 u 91(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 għas-sena ta’ qabel.
Meta s-sena msemmija fl-ewwel subparagrafu tkun l-2014, l-ammont ta’ pagamenti diretti għandu jkun l-ammont totali tal-pagamenti diretti għas-sena 2014 li kien intitolat għalihom il-bidwi skont ir-Regolament (KE) Nru 73/2009 qabel it-tnaqqis u l-esklużjonijiet stipulati fl-Artikoli 21 u 23 ta’ dak ir-Regolament.
4. Meta bidwi ma jkunx issottometta applikazzjoni għall-għajnuna għal pagamenti diretti skont ir-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għas-sena ta’ qabel kif imsemmi fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 3, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-ammont totali tal-pagamenti diretti msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 3 billi jimmultiplikaw in-numru ta’ ettari eliġibbli ddikjarati minn dak il-bidwi fis-sena li fiha ssottometta l-applikazzjoni għall-għajnuna skont l-Artikolu 72(1)(a) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 bil-pagament ta’ appoġġ dirett medju nazzjonali għal kull ettaru għas-sena ta’ qabel.
Il-pagament ta’ appoġġ dirett medju nazzjonali għal kull ettaru msemmi fl-ewwel subparagrafu għandu jiġi stabbilit b’diviżjoni tal-livell massimu nazzjonali stipulat fl-Anness II tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għal dik is-sena bin-numru totali ta’ ettari eliġibbli ddikjarati f’dak l-Istat Membru għal dik is-sena skont l-Artikolu 72(1)(a) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Meta s-sena ta’ qabel imsemmija fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 3 tkun l-2014, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-ammont annwali tal-pagamenti diretti ta’ dak il-bidwi billi jimmultiplikaw in-numru ta’ ettari eliġibbli ddikjarati minn dak il-bidwi għas-sena 2015 f’konformità mal-Artikolu 72(1)(a) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 bil-pagament ta’ appoġġ dirett medju nazzjonali għal kull ettaru għas-sena 2014.
Il-pagament ta’ appoġġ dirett medju nazzjonali għal kull ettaru għas-sena 2014 għandu jiġi stabbilit b’diviżjoni tal-livell massimu nazzjonali tas-sena 2014 stipulat fl-Anness VIII tar-Regolament (KE) Nru 73/2009 bin-numru totali ta’ ettari eliġibbli ddikjarati f’dak l-Istat Membru għas-sena 2014 skont l-Artikolu 19(1)(a) ta’ dak ir-Regolament.
5. L-ammont totali ta’ pagamenti diretti msemmija fil-paragrafi 1 u 2 għandu jiġi kkalkolat:
(a)
fil-Bulgarija u fir-Rumanija, għas-sena 2015, abbażi tal-ammont relevanti stipulat fil-punt A tal-Anness V tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013;
(b)
fil-Kroazja, għal kull sena msemmija fl-Artikolu 17 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, abbażi tal-ammont stipulat fil-punt A tal-Anness VI ta’ dak ir-Regolament.
Artikolu 13
Kriterji sabiex jiġi ppruvat li l-attivitajiet agrikoli mhumiex insinifikanti u li l-miri prinċipali ta’ negozju jew ta’ kumpanija jikkonsistu fl-eżerċitar ta’ attività agrikola
1. Għall-finijiet tal-punt (b) tat-tielet subparagrafu tal-Artikolu 9(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-attivitajiet agrikoli mhumiex insinifikanti jekk ir-rikavati totali miksuba mill-attivitajiet agrikoli skont it-tifsira tal-Artikolu 11 ta’ dan ir-Regolament matul l-aktar sena fiskali riċenti li għaliha tali evidenza tkun disponibbli jirrappreżentaw mill-inqas terz tar-rikavati totali miksuba fl-iktar sena fiskali riċenti li għaliha tali evidenza tkun disponibbli.
L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li jistabbilixxu l-limitu għar-rikavati totali miksuba mill-attivitajiet agrikoli f’livell aktar baxx minn terz dment li dan il-limitu aktar baxx ma jippermettix li persuni fiżiċi jew ġuridiċi b’attivitajiet agrikoli marġinali jitqiesu bħala bdiewa attivi.
B’deroga mill-ewwel u t-tieni subparagrafu, l-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu kriterji alternattivi li jippermettu li entità turi li l-attivitajiet agrikoli tagħha mhumiex insinifikanti skont il-punt (b) tat-tielet subparagrafu tal-Artikolu 9(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
2. Għall-finijiet tal-punt (a) tal-Artikolu 9(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li l-attivitajiet agrikoli jiffurmaw biss parti insinifikanti tal-attivitajiet ekonomiċi ġenerali ta’ persuna fiżika jew ġuridika, jew grupp ta’ persuni fiżiċi jew ġuridiċi, billi jużaw il-metodi li ġejjin:
(a)
l-ammont annwali tal-pagamenti diretti jkun inqas minn 5 % tar-rikavati totali miksuba minn attivitajiet mhux agrikoli skont it-tifsira tal-Artikolu 11 ta’ dan ir-Regolament matul l-aktar sena fiskali riċenti li għaliha tali evidenza tkun disponibbli;
(b)
l-ammont totali ta’ rikavati miksuba minn attivitajiet agrikoli skont it-tifsira tal-Artikolu 11 ta’ dan ir-Regolament fl-aktar sena fiskali riċenti li għalihom tkun disponibbli tali evidenza huwa aktar baxx minn limitu li għandu jkun deċiż mill-Istati Membri u li ma għandux jaqbeż terz tal-ammont totali ta’ rikavati miksuba fl-aktar sena fiskali riċenti li għalihom hija disponibbli tali evidenza.
B’deroga mill-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu kriterji alternattivi li permezz tagħhom l-attivitajiet agrikoli għandhom jitqiesu insinifikanti skont il-punt (a) tal-Artikolu 9(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
3. Għall-finijiet tal-punt (c) tat-tielet subparagrafu tal-Artikolu 9(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u, fejn xieraq, il-punt (b) tal-Artikolu 9(3) ta’ dak ir-Regolament, attività agrikola għandha titqies li tkun il-mira prinċipali ta’ negozju jew ta’ kumpanija ta’ persuna ġuridika jekk tkun elenkata bħala mira prinċipali ta’ negozju jew ta’ kumpanija fir-reġistru uffiċjali tan-negozju jew fi kwalunkwe evidenza uffiċjali ekwivalenti ta’ Stat Membru. Fil-każ ta’ persuna fiżika, għandha tintalab evidenza ekwivalenti.
Fejn tali reġistri ma jeżistux, l-Istati Membri għandhom jużaw evidenza ekwivalenti.
B’deroga mill-ewwel u t-tieni subparagrafu, l-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu kriterji alternattivi li permezz tagħhom, attività agrikola għandha titqies bħala n-negozju ewlieni jew il-mira tal-kumpanija ta’ persuna fiżika jew ġuridika skont il-punt (c) tat-tielet subparagrafu tal-Artikolu 9(2) u, fejn xieraq, skont il-punt (b) tal-Artikolu 9(3) ta’ dak ir-Regolament.
KAPITOLU 2
SKEMA TA’ PAGAMENT BAŻIKU U SKEDA TA’ PAGAMANT UNIKU SKONT L-ERJA
TAQSIMA 1
Regoli għall-implimentazzjoni tal-iskema ta’ pagament bażiku stipulati fit-Taqsimiet 1, 2, 3 u 5 tal-Kapitolu 1 tat-Titolu III tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013
Subtaqsima 1
L-ewwel allokazzjoni tad-drittijiet għall-pagament
Artikolu 14
Każijiet ta’ wirt, bidliet fl-istatus legali jew fid-denominazzjoni u fużjonijiet u qsim
1. Meta bidwi jkun irċieva l-azjenda, jew parti mill-azjenda, b’wirt attwali jew antiċipat, huwa għandu jkun intitolat li jitlob, f’ismu, l-għadd u l-valur tad-drittijiet għall-pagament li għandhom jiġu allokati għall-azjenda riċevuta, jew parti minn dik l-azjenda, taħt l-istess kundizzjonijiet tal-bidwi li oriġinarjament kien imexxi l-azjenda.
F’każijiet ta’ wirt revokabbli antiċipat, id-drittijiet għall-pagament għandhom jiġu allokati biss għall-ereditarju tagħhom bħala tali fid-data msemmija fl-Artikolu 24(1) jew 39(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
2. Bidla ta’ denominazzjoni ma għandu jkollha l-ebda impatt fuq l-għadd u l-valur ta’ drittijiet għall-pagament li għandhom jiġu allokati.
Bidla fl-istatus legali ma għandu jkollha l-ebda impatt fuq l-għadd u l-valur tad-drittijiet għall-pagament li għandhom jiġu allokati jekk il-bidwi li kellu l-kontroll tal-azjenda oriġinali f’termini ta’ ġestjoni, benefiċċji u riskji finanzjarji jamministra wkoll l-azjenda l-ġdida.
3. Fużjoni jew qasma ma għandu jkollha l-ebda impatt fuq l-għadd totali u l-valur ta’ drittijiet għall-pagament li għandhom jiġu allokati għall-azjenda(i).
F’każ ta’ qasma, meta Stat Membru japplika l-Artikolu 24(4) jew (5) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, in-numru ta’ drittijiet għall-pagament li għandhom jiġu allokati lil kull azjenda li jirriżultaw mill-qasma, għandu jiġi stabbilit billi n-numru ta’ ettari eliġibbli għad-dispożizzjoni tal-azjenda l-ġdida rilevanti jiġi mmultiplikat bit-tnaqqis medju fin-numru ta’ drittijiet li l-azjenda oriġinali kienet tkun soġġetta għalihom skont l-Artikolu 24(4) jew (5) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
Għall-finijiet ta’ dan il-paragrafu, għandhom japplikaw it-tifsiriet li ġejjin:
(a)
“fużjoni” tfisser il-fużjoni ta’ żewġ bdiewa separati jew aktar skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1)(a) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 f’bidwi wieħed ġdid skont it-tifsira ta’ dak l-Artikolu kontrollat, f’termini ta’ ġestjoni, benefiċċji u riskji finanzjarji, mill-bdiewa li oriġinarjament kienu jmexxu l-azjendi jew waħda minnhom;
(b)
“qasma” tfisser il-qasma ta’ bidwi wieħed skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1)(a) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 f’:
(i)
mill-inqas żewġ bdiewa separati ġodda skont it-tifsira ta’ dak l-Artikolu fejn mill-anqas wieħed minnhom jibqa’ kkontrollat, f’termini ta’ ġestjoni, benefiċċji u riskji finanzjarji, b’mill-inqas wieħed mill-persuni fiżiċi jew ġuridiċi li oriġinarjament kienu jmexxu l-azjenda;
(ii)
il-bidwi oriġinali u mill-inqas bidwi separat wieħed ġdid skont it-tifsira ta’ dak l-Artikolu.
Artikolu 15
Stabbiliment ta’ ettari eliġibbli għall-finijiet tal-Artikoli 24(2) u 39(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013
1. Bil-għan li jiġi stabbilit l-għadd ta’ drittijiet għall-pagament li għandhom jiġu allokati skont l-Artikoli 24(2) u 39(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 f’każijiet fejn l-ebda force majeure u ċirkustanza eċċezzjonali ma tkun magħrufa, dawk l-ettari eliġibbli biss għandhom jitqiesu li huma determinati f’konformità mal-punt (23)(a) tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 2(1) tar-Regolament ta’ Delega (UE) Nru 640/2014.
2. Meta ettaru eliġibbli msemmi fil-paragrafu 1 ikun soġġett għal applikazzjoni għal allokazzjoni ta’ drittijiet għall-pagament minn żewġ applikanti jew aktar, id-deċiżjoni lil min għandu jiġi allokat id-dritt għall-pagament għandha tkun ibbażata fuq il-kriterju ta’ min ikollu s-setgħa tat-teħid tad-deċiżjonijiet fir-rigward tal-attivitajiet agrikoli eżerċitati fuq dak l-ettaru u min igawdi mill-benefiċċji u jġorr ir-riskji finanzjarji marbutin ma’ dawn l-attivitajiet.
Artikolu 16
Limitazzjoni skont l-Artikolu 24(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013
1. Kwalunkwe tnaqqis skont l-Artikolu 24(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 ma għandux jaqbeż il-85 % tal-għadd ta’ drittijiet għall-pagament li jikkorrispondu għall-ettari eliġibbli ta’ bwar permanenti li jinsabu f’żoni b’kundizzjonijiet klimatiċi diffiċli.
2. Għall-finijiet tal-applikazzjoni tal-koeffiċjent tat-tnaqqis stipulat fil-paragrafu 1, l-Istati Membri jistgħu, abbażi ta’ limitazzjonijiet naturali msemmija fl-Artikolu 24(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, jagħmlu distinzjoni bejn il-kategoriji ta’ żoni b’kundizzjonijiet klimatiċi diffiċli sabiex japplikaw koeffiċjenti ta’ tnaqqis differenti għal tali kategoriji.
Artikolu 17
Determinazzjoni tal-valur tad-drittijiet għall-pagament skont l-Artikoli 26 u 40 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013
1. Sabiex jiġu determinati l-pagamenti diretti relevanti jew il-valur tad-drittijiet relatati mas-sena 2014 kif imsemmi fl-Artikolu 26 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, għandhom jitqiesu biss il-pagamenti lil jew il-valur tad-drittijiet ta’ dawk il-bdiewa li huma intitolati li jingħataw pagamenti diretti skont l-Artikoli 9 u 24(9) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 fis-sena 2015.
Bil-għan li jkunu determinati l-pagamenti diretti relevanti relatati mas-sena ta’ qabel l-implimentazzjoni tal-iskema ta’ pagament bażiku kif imsemmi fl-Artikolu 40(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, għandhom jitqiesu biss il-pagamenti lil dawk il-bdiewa li huma intitolati li jingħataw pagamenti diretti skont l-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 fl-ewwel sena ta’ implimentazzjoni tal-iskema ta’ pagament bażiku.
2. Għall-finijiet tal-Artikolu 26(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, għandhom japplikaw ir-regoli li ġejjin:
(a)
ir-referenza għall-miżuri speċifiċi ta’ appoġġ stipulati fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 68(1) tar-Regolament (KE) Nru 73/2009 għandha tkun mingħajr preġudizzju għall-possibbiltà li l-Istati Membri jikkunsidraw miżura waħda biss jew għadd ta’ miżuri implimentati skont dawk il-miżuri speċifiċi ta’ appoġġ;
(b)
l-appoġġ mogħti lil xi bidwi għas-sena kalendarja 2014 bħala parti minn skema waħda ta’ appoġġ imsemmija fl-Artikolu 26(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għandu jiġi kkalkulat mingħajr ma jitqies kwalunkwe tnaqqis jew esklużjoni stipulat fil-Kapitolu 4 tat-Titolu II tar-Regolament (KE) Nru 73/2009;
(c)
f’konformità ma’ kriterji oġġettivi u mhux diskriminatorji, l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu fuq il-livell ta’ appoġġ li għandu jitqies għal skema waħda jew iktar minn dawk elenkati fl-Artikolu 26(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 applikati mill-Istat Membru kkonċernat.
Meta jiġi applikat dan il-paragrafu, l-Istati Membri ma għandhomx jipperikolaw il-karattru diżakkoppjat tal-appoġġ mogħti skont l-Artikolu 68(1)(c) u l-Artikoli 126, 127 u 129 tar-Regolament (KE) Nru 73/2009.
3. Għall-finijiet tat-tielet subparagrafu tal-Artikolu 26(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-appoġġ mogħti għas-sena kalendarja 2014 skont l-Artikoli 72a u 125a tar-Regolament (KE) Nru 73/2009 għandu jiġi kkalkolat mingħajr ma jitqies xi tnaqqis jew esklużjoni stipulat fil-Kapitolu 4 tat-Titolu II tar-Regolament (KE) Nru 73/2009.
4. Ir-referenza fl-Artikolu 26(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għal drittijiet għall-pagament miżmuma minn bidwi għandha tinkludi wkoll dawk id-drittijiet għall-pagament li huma mikrija mill-bidwi lil bidwi ieħor fid-data tas-sottomissjoni tal-applikazzjoni tiegħu għas-sena 2014.
Artikolu 18
Stabbiliment definittiv tal-valur u l-għadd ta’ drittijiet għall-pagament
Fejn l-informazzjoni lill-bdiewa msemmija fl-Artikolu 25(10) jew fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 40(4) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 hija bbażata fuq dejta provviżorja, il-valur definittiv u l-għadd ta’ drittijiet għall-pagament għandhom jiġu stabbiliti u kkomunikati lilhom wara li jkunu saru l-kontrolli kollha neċessarji skont l-Artikolu 74 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, u fi kwalunkwe każ sal-1 ta’ April tas-sena ta’ wara l-ewwel sena tal-applikazzjoni tal-iskema ta’ pagament bażiku mill-Istat Membru kkonċernat.
Artikolu 19
Stabbiliment tal-valur ta’ drittijiet għall-pagament fil-każ ta’ każijiet ta’ tbatija
1. Jekk wieħed jew bosta mill-pagamenti diretti msemmija fl-Artikolu 26 jew 40(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 b’rabta mas-sena 2014 jew mas-sena ta’ qabel l-implimentazzjoni tal-iskema ta’ pagament bażiku, rispettivament, ikunu aktar baxxi mill-ammonti korrispondenti fis-sena ta’ qabel is-snin affetwati minn force majeure jew ċirkustanzi eċċezzjonali, il-valur ta’ unità inizjali għandu jiġi stabbilit abbażi tal-ammonti riċevuti minn dak il-bidwi fis-sena ta’ qabel is-snin affetwati minn force majeure jew ċirkustanzi eċċezzjonali.
2. l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li jillimitaw l-applikazzjoni tal-paragrafu 1 għal każijiet li fihom il-pagamenti diretti b’rabta mas-sena 2014 jew mas-sena ta’ qabel l-implimentazzjoni tal-iskema ta’ pagament bażiku, rispettivament, huma inqas minn ċertu perċentwal tal-ammonti korrispondenti fis-sena ta’ qabel is-snin affettwati minn force majeure jew ċirkustanzi eċċezzjonali. Dan il-perċentwal ma għandux ikun inqas minn 85 %.
Artikolu 20
Klawsola dwar kuntratt privat f’każ ta’ bejgħ
1. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li, f’każ ta’ bejgħ ta’ azjenda jew parti minnha, il-bdiewa jistgħu, permezz ta’ kuntratt iffirmat sa mhux aktar tard mid-data għall-applikazzjoni għall-allokazzjoni tad-drittijiet għall-pagament iffissata mill-Kummissjoni abbażi tal-Artikolu 78(b) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, li jittrasferixxu flimkien mal-azjenda jew parti minnha d-drittijiet għall-pagament korrispondenti li għandhom jiġu allokati. F’dak il-każ, id-drittijiet għall-pagament għandhom jiġu allokati lill-bejjiegħ u trasferiti direttament lix-xerrej li jgawdi, fejn japplika, mit-teħid tal-pagamenti li rċieva l-bejjiegħ għall-2014 jew il-valur tad-drittijiet li kellu fl-2014 kif imsemmi fl-Artikolu 26 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 bħala referenza għall-istabbiliment tal-valur ta’ unità inizjali ta’ dawk id-drittijiet ta’ pagamenti.
Tali trasferiment għandu jeħtieġ li l-bejjiegħ jikkonforma mal-Artikolu 24(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u li x-xerrej jikkonforma mal-Artikolu 9 ta’ dak ir-Regolament.
Tali bejgħ ma għandux jitqies bħala trasferiment mingħajr art skont it-tifsira tal-Artikolu 34(4) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
2. Il-paragrafu 1 għandu japplika mutatis mutandis għall-Istati Membri li japplikaw t-Taqsima 5 tal-Kapitolu 1 tat-Titolu III tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
Artikolu 21
Klawsola dwar kuntratt privat f’każ ta’ kiri
1. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li, f’każ ta’ kiri ta’ azjenda jew parti minnha, il-bdiewa jistgħu, permezz ta’ kuntratt iffirmat qabel id-data msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 20(1), jikru flimkien mal-azjenda jew parti minnha d-drittijiet għall-pagament korrispondenti li għandhom jiġu allokati. F’dak il-każ, id-drittijiet għall-pagament għandhom jiġu allokati lil-lokatur u mikrija direttament lil-lokatarju li jgawdi, fejn japplika, mit-teħid tal-pagamenti li rċieva l-lokatur għall-2014 jew il-valur tad-drittijiet li kellu fl-2014 kif imsemmi fl-Artikolu 26 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 bħala referenza għall-istabbiliment tal-valur ta’ unità inizjali ta’ dawk id-drittijiet ta’ pagamenti.
Tali trasferiment għandu jeħtieġ li l-lokatur ikun konformi mal-Artikolu 24(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, li l-lokatarju jikkonforma mal-Artikolu 9 ta’ dak ir-Regolament u li l-kuntratt tal-kera jiskadi wara l-aħħar data għall-preżentazzjoni ta’ applikazzjoni skont l-iskema ta’ pagament bażiku.
Tali kirja ma għandhiex titqies bħala trasferiment mingħajr art skont it-tifsira tal-Artikolu 34(4) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
2. Il-paragrafu 1 għandu japplika mutatis mutandis għall-Istati Membri li japplikaw t-Taqsima 5 tal-Kapitolu 1 tat-Titolu III tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
Artikolu 22
Benefiċjarji skont l-Artikolu 24(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013
Għall-finijiet tal-ewwel inċiż tal-punt (a)(i) tat-tielet subparagrafu tal-Artikolu 24(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, “patata tal-ikel” u “patata taż-żriegħ” għandhom ifissru patata tal-kodiċi NM 0701 għajr għal dawk maħsuba għall-manifattura tal-lamtu tal-patata.
Subtaqsima 2
Attivazzjoni u trasferiment ta’ drittijiet
Artikolu 23
Kalkolu tal-valur ta’ unità ta’ drittijiet għall-pagament
1. Id-drittijiet għall-pagament għandhom, fl-ewwel stadju, jiġu kkalkulati sa tliet deċimali u, fit-tieni stadju, jitqarrbu ‘l fuq jew ‘l isfel lejn it- tieni deċimali. Jekk il-kalkolu jagħti riżultat fejn it-tielet deċimali jkun 5, is-somma għandha tiġi mqarrba ‘l fuq għat-tieni deċimali.
2. Jekk bidwi jittrasferixxi frazzjoni ta’ dritt, il-valur ta’ dik il-frazzjoni għandu jiġi kkalkulat proporzjonalment għal kull sena relevanti li jkun baqa’ kif imsemmi fl-Artikolu 25 jew 40 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
3. L-Istati Membri jistgħu jimmodifikaw drittijiet għall-pagament permezz ta’ fużjoni tal-frazzjonijiet ta’ drittijiet li huma s-sjieda tal-bidwi. Il-valur ta’ drittijiet fużi għandu jiġi determinat għal kull sena relevanti li jkun baqa’ kif imsemmi fl-Artikoli 25 jew 40 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 billi żżid il-valur tal-frazzjonijiet.
Artikolu 24
Rekwiżiti għall-attivazzjoni ta’ drittijiet għall-pagament
1. Id-drittijiet għall-pagament jistgħu jiġu ddikjarati għall-pagament darba fis-sena mill-bidwi li jkollu pussess tagħhom (sjieda jew kirja) mhux aktar tard mid-data tal-preżentazzjoni tal-applikazzjoni unika.
Madankollu, fejn bidwi juża l-possibbiltà li jemenda l-applikazzjoni unika f’konformità mar-regoli stabbiliti mill-Kummissjoni abbażi tal-Artikolu 78(b) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, jista’ jiddikjara wkoll għall-pagament dawk id-drittijiet għall-pagament li jkollu pussess tagħhom (sjieda jew kirja) fid-data tan-notifika tiegħu dwar l-emendi lill-awtorità kompetenti, sakemm id-drittijiet għall-pagament inkwistjoni ma jkunux dikjarati għall-pagament minn bidwi ieħor għall-istess sena.
Meta l-bidwi jikseb drittijiet għall-pagament permezz ta’ trasferiment mingħand bidwi ieħor u meta dak il-bidwi l-ieħor kien diġà ddikjara dawk id-drittijiet għall-pagament, id-dikjarazzjoni addizzjonali ta’ dawk id-drittijiet għall-pagament mid-destinatarju tat-trasferiment għandha tkun ammissibbli biss jekk minn jittrasferixxi jkun diġà għarraf lill-awtorità kompetenti bit-trasferiment f’konformità mar-regoli stabbiliti mill-Kummissjoni abbażi tal-Artikolu 34(5) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u jreġġa’ lura dawk id-drittijiet għall-pagament mill-applikazzjoni unika tiegħu stess, fil-limiti ta’ żmien għall-emendar tal-applikazzjoni unika ffissata mill-Kummissjoni abbażi tal-Artikolu 78(b) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
2. Meta bidwi, wara li jkun iddikjara l-ħbula art li jikkorrispondu għad-drittijiet għall-pagament disponibbli tiegħu kollha skont l-Artikolu 33(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 li huma espressi bħala numri sħaħ, xorta jiddisponi minn ħabel art li jammonta għal frazzjoni ta’ ettaru, jista’ jiddikjara dritt ieħor għall-pagament f’numru sħiħ li għandu jagħtih id-dritt għal pagament kkalkulat pro rata skont id-daqs tal-ħabel art. Id-dritt għall-pagament għandu jitqies bħala attivat b’mod sħiħ għall-finijiet tal-Artikolu 31(1)(b) ta’ dak ir-Regolament.
Artikolu 25
Trasferiment ta’ drittijiet
1. Id-drittijiet għall-pagament jistgħu jiġu trasferiti f’kull żmien tas-sena.
2. Meta Stat Membru juża l-għażla stipulata fl-Artikolu 34(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, għandu jiddefinixxi r-reġjuni msemmija f’dik id-dispożizzjoni fl-ewwel sena tal-applikazzjoni tal-Artikolu 34(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u mhux aktar tard minn xahar qabel id-data ffissata mill-Istat Membru f’konformità mal-Artikolu 33(1) ta’ dak ir-Regolament.
Subtaqsima 3
Riżervi nazzjonali jew reġjonali
Artikolu 26
Retromutazzjoni għar-riżerva nazzjonali jew reġjonali bħala riżultat ta’ żamma fuq trasferiment ta’ drittijiet għall-pagament
Meta Stat Membru juża l-għażla stipulata fl-Artikolu 34(4) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, jista’ jagħżel, f’konformità ma’ kriterji oġġettivi u b’tali mod li jiżgura t-trattament ugwali bejn il-bdiewa u li tiġi evitata d-distorsjoni tas-suq u tal-kompetizzjoni, li jreġġa’ lura lejn ir-riżerva nazzjonali jew reġjonali sa 30 % tal-valuri ta’ unità annwali ta’ kull dritt għall-pagament trasferit mingħajr l-ettari korrispondenti eliġibbli, skont it-tifsira tal-Artikolu 32(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, jew l-ammont ekwivalenti espress fl-għadd ta’ drittijiet għall-pagament.
Permezz ta’ deroga mill-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri jistgħu jipprovdu għal retromutazzjoni sa 50 % tal-valur tal-unità annwali ta’ kull dritt għall-pagament jew l-ammont ekwivalenti mogħti f’numru ta’ drittijiet għall-pagament kif imsemmi fl-ewwel subparagrafu matul l-ewwel tliet snin tal-applikazzjoni tal-iskema ta’ pagament bażiku.
Artikolu 27
Applikazzjoni tal-klawsola dwar profitt mhux mistenni
Għall-finijiet tal-Artikoli 28 u 40(5) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, iż-żieda fil-valur tad-drittijiet għall-pagament imsemmija f’dawk id-dispożizzjonijiet għandhom ikunu determinati billi jitqabbel il-valur tad-drittijiet għall-pagament tal-bidwi li jirriżultaw mill-applikazzjoni tal-Artikolu 25(4) u l-Artikolu 26 jew l-Artikolu 40(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, rispettivament, wara l-bejgħ jew il-kiri msemmi fl-Artikolu 28 jew 40(5) ta’ dak ir-Regolament, rispettivament, bil-valur tad-drittijiet għall-pagament tal-bidwi li jirriżulta mingħajr il-bejgħ jew il-kiri.
Artikolu 28
Stabbiliment tad-drittijiet għall-pagament mir-riżerva nazzjonali jew reġjonali skont l-Artikolu 30(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 30(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, meta bidwi żagħżugħ jew bidwi li jibda l-attività agrikola tiegħu japplika għal drittijiet għall-pagament mir-riżerva nazzjonali jew reġjonali filwaqt li ma jkollu fil-pussess tiegħu l-ebda dritt għall-pagament (bi sjieda jew kirja), għandu jirċievi għadd ta’ drittijiet għall-pagament li jkunu daqs l-għadd ta’ ettari eliġibbli li jkollu fil-pussess tiegħu (bi sjieda jew kirja) fl-aħħar data għall-preżentazzjoni tal-applikazzjoni tiegħu għall-allokazzjoni jew żieda fil-valur tad-drittijiet għall-pagament iffissati mill-Kummissjoni abbażi tal-Artikolu 78(b) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
2. Meta bidwi żagħżugħ jew bidwi li jibdabl-attività agrikola tiegħu japplika għal drittijiet għall-pagament mir-riżerva nazzjonali jew reġjonali filwaqt li diġà jkollu fil-pussess tiegħu drittijiet għall-pagament (bi sjieda jew kirja), għandu jirċievi għadd ta’ drittijiet għall-pagament li jkunu daqs l-għadd ta’ ettari eliġibbli li jkollu fil-pussess tiegħu (bi sjieda jew kirja) fl-aħħar data għall-preżentazzjoni tal-applikazzjoni tiegħu msemmija fil-paragrafu 1 li għaliha ma jkollu l-ebda dritt għall-pagament (bi sjieda jew kirja).
Meta l-valur tad-drittijiet li l-bidwi diġà jkollu (sjieda jew kirja) huwa taħt il-medja nazzjonali jew reġjonali msemmija fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 30(8) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, il-valuri ta’ unità annwali ta’ dawk id-drittijiet jistgħu jiżdiedu sal-medja nazzjonali jew reġjonali kif stipulat fl-Artikolu 30(10) ta’ dak ir-Regolament.
Madankollu, fl-Istati Membri li japplikaw iż-żieda msemmija fl-Artikolu 30(10) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għall-finijiet tal-Artikolu 30(7) ta’ dak ir-Regolament, iż-żieda msemmija fit-tieni subparagrafu ta’ dan il-paragrafu għandha tkun obbligatorja f’dak l-Istat Membru. Tali żieda għandha tkun f’livell li jikkorrispondi għall-ogħla livell ta’ żieda applikata għall-finijiet tal-Artikolu 30(7) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
3. Fl-Istati Membri li japplikaw l-Artikolu 24(6) jew (7) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, il-limitazzjonijiet tal-allokazzjoni ta’ drittijiet għall-pagament stabbiliti f’dawn id-dispożizzjonijiet jistgħu jiġu applikati mutatis mutandis għall-allokazzjoni ta’ drittijiet għall-pagament skont l-Artikolu 30(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
Madankollu, l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li meta l-applikazzjoni ta’ limitazzjoni waħda jew għadd ta’ limitazzjonijiet imsemmija fl-ewwel subparagrafu tillimita l-għadd totali ta’ drittijiet għall-pagament li diġà huma fil-pussess tal-bidwi u li għadhom kemm jiġu allokati mir-riżerva għal inqas minn perċentwal fiss tal-ettari eliġibbli tiegħu fis-sena li fiha japplika għall-allokazzjoni tad-drittijiet għall-pagament mir-riżerva, dak il-bidwi għandu jingħata numru addizzjonali ta’ drittijiet għall-pagament li jikkorrispondu għal sehem fl-għadd totali tal-ettari eliġibbli tiegħu ddikjarati fl-applikazzjoni tiegħu għal dik is-sena skont l-Artikolu 72(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Dan il-perċentwal fiss imsemmi fit-tieni subparagrafu ta’ dan l-Artikolu għandu jiġi kkalkolat skont il-metodu msemmi fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 31(2) ta’ dan ir-Regolament.
Is-sehem tal-għadd totali ta’ ettari eliġibbli tal-bidwi msemmija fit-tieni subparagrafu ta’ dan il-paragrafu għandu jiġi kkalkolat bħala nofs id-differenza fil-punti perċentwali bejn il-perċentwal fiss imsemmi fit-tielet subparagrafu ta’ dan il-paragrafu u s-sehem ta’ drittijiet għall-pagament fil-pussess tal-bidwi fl-ettari eliġibbli tiegħu ddikjarati skont l-Artikolu 72(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 fl-applikazzjoni tiegħu għas-sena msemmija fit-tieni subparagrafu ta’ dan il-paragrafu. Għall-finijiet ta’ dan is-subparagrafu, “id-drittijiet għall-pagament tal-bidwi” tfisser id-drittijiet għall-pagament li l-bidwi diġà għandu u li għandhom jiġu allokati mill-ġdid mir-riżerva.
Meta jikkalkulaw l-għadd ta’ ettari eliġibbli msemmija fit-tieni, it-tielet u r-raba’ subparagrafi ta’ dan il-paragrafu, l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li ma jinkludu l-ebda erja okkupata minn għelejjel permanenti, minn bwar permanenti li jkunu jinsabu f’żoni b’kundizzjonijiet klimatiċi diffiċli kif imsemmi fl-Artikolu 24(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jew minn żoni rikonoxxuti bħala bwar permanenti skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 4(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
L-Istati Membri li jużaw il-possibbiltà pprovduta fl-Artikolu 23 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 li japplikaw l-iskema ta’ pagament bażiku fil-livell reġjonali jistgħu jibbażaw il-metodu ta’ kalkolu msemmi fit-tieni subparagrafu ta’ dan il-paragrafu fuq l-għadd totali allokat/iddikjarat fl-2015 fir-reġjun relevanti.
Bil-għan li jkun determinat il-livell limitu fit-tieni subparagrafu, l-art miksuba jew mikrija mill-bidwi wara d-19 ta’ Ottubru 2011 ma għandhiex titqies.
4. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, għandhom jitqiesu biss dawk il-bdiewa li għadhom jibdew l-attività agrikola tagħhom u li bdew l-attività agrikola tagħhom fis-sena kalendarja 2013 jew kwalunkwe sena aktar tard u li jressqu applikazzjoni għall-pagament bażiku mhux aktar tard minn sentejn wara s-sena kalendarja li fiha bdew l-attività agrikola tagħhom.
Artikolu 29
Stabbiliment tad-drittijiet għall-pagament mir-riżerva nazzjonali jew reġjonali skont l-Artikolu 30(7) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 30(7) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, meta drittijiet għall-pagament ġodda jiġu allokati kif stipulat fl-Artikolu 30(10) ta’ dak ir-Regolament, dawn għandhom ikunu allokati skont il-kundizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu u skont il-kriterji oġġettivi stabbiliti mill-Istat Membru inkwistjoni.
2. Meta bidwi li ma jkollu l-ebda dritt għall-pagament (bi sjieda jew kirja) ikun intitolat, skont l-Artikolu 30(7) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, li jirċievi drittijiet għall-pagament mir-riżerva nazzjonali jew reġjonali u japplika għaliha, għandu jirċievi għadd ta’ drittijiet għall-pagament sal-għadd ta’ ettari eliġibbli li jkunu fil-pussess tiegħu (bi sjieda jew kirja) sal-aħħar data għall-preżentazzjoni tal-applikazzjoni tiegħu kif imsemmi fl-Artikolu 28(1).
3. Meta bidwi li jkollu drittijiet għall-pagament (bi sjieda jew kirja) ikun intitolat, skont l-Artikolu 30(7) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, li jirċievi drittijiet għall-pagament mir-riżerva nazzjonali jew reġjonali u japplika għaliha, għandu jirċievi għadd ta’ drittijiet għall-pagament sal-għadd ta’ ettari eliġibbli li jkunu fil-pussess tiegħu (bi sjieda jew kirja) sal-aħħar data għall-preżentazzjoni tal-applikazzjoni tiegħu kif imsemmi fl-Artikolu 28(1) li għaliha ma jkollu l-ebda dritt għall-pagament (bi sjieda jew kirja).
Meta l-valur tad-drittijiet li l-bidwi diġà jkollu (sjieda jew kirja) huwa taħt il-medja nazzjonali jew reġjonali msemmija fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 30(8) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, il-valuri ta’ unità annwali ta’ dawk id-drittijiet jistgħu jiżdiedu sal-medja nazzjonali jew reġjonali kif stipulat fl-Artikolu 30(10) ta’ dak ir-Regolament.
4. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, l-Istati Membri ma għandhomx jistabbilixxu kriterji b’rabta mal-produzzjoni jew dejta oħra speċifika għas-settur għal perjodu wara d-data ffissata mill-Istat Membru f’konformità mal-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1122/2009 għas-sena ta’ pretensjoni 2013.
Artikolu 30
Regoli oħra dwar l-istabbiliment ta’ drittijiet għall-pagament mir-riżerva nazzjonali jew reġjonali
1. Meta jiżdiedu l-valuri ta’ unità annwali ta’ drittijiet għall-pagament kif imsemmi fl-Artikolu 30(10) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-Istati Membri għandhom iżidu l-valur tal-unità tad-drittijiet li l-bidwi diġà jkollu (sjieda jew kirja) fid-data tal-applikazzjoni għal allokazzjoni ta’ drittijiet mir-riżerva nazzjonali jew reġjonali f’konformità mal-kriterji oġġettivi u b’tali mod li jiżguraw it-trattament ugwali bejn il-bdiewa u li tiġi evitata d-distorsjoni tas-suq u tal-kompetizzjoni.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, l-Istati Membri ma għandhomx jistabbilixxu kriterji b’rabta mal-produzzjoni jew dejta oħra speċifika għas-settur għal perjodu wara d-data ffissata mill-Istat Membru f’konformità mal-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1122/2009 għas-sena ta’ pretensjoni 2013.
Artikolu 31
Każijiet ta’ tbatija
1. Meta bidwi, bħala riżultat ta’ force majeure jew ċirkustanzi eċċezzjonali, twaqqaf milli jagħmel applikazzjoni għal allokazzjoni ta’ drittijiet għall-pagament f’konformità mal-Artikolu 24(1) jew 39(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u japplika għal drittijiet għall-pagament mir-riżerva nazzjonali jew reġjonali, għandu jiġi allokat drittijiet għall-pagament f’konformità mal-Artikolu 30(7)(c) ta’ dak ir-Regolament. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu valuri ta’ unità annwali tad-drittijiet għall-pagament li għandhom jiġu allokati f’konformità mal-Artikolu 25 jew 40 rispettivament tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u d-deċiżjonijiet meħuda mill-Istat Membru dwar l-alternattivi f’dawk l-Artikoli.
2. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li meta l-applikazzjoni ta’ limitazzjoni waħda jew għadd ta’ limitazzjonijiet tal-allokazzjoni ta’ drittijiet għall-pagament stabbiliti fl-Artikolu 24(3) sa (7) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 tillimita l-għadd ta’ drittijiet għall-pagament allokati lil bidwi għal inqas minn perċentwal fiss tal-ettari eliġibbli tiegħu, u fejn il-bidwi japplika għal drittijiet għall-pagament mir-riżerva nazzjonali jew reġjonali li bidwi għandu jitqies li jkun f’sitwazzjoni ta’ “żvantaġġ speċifiku” skont l-Artikolu 30(7)(b) ta’ dak ir-Regolament. F’dak il-każ, dak il-bidwi għandu jiġi allokat għadd ta’ drittijiet għall-pagament f’konformità mal-Artikolu 30(7)(b) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 li jikkorrispondu għal sehem fl-għadd totali ta’ ettari eliġibbli dikjarati fl-applikazzjoni tiegħu għall-2015 f’konformità mal-Artikolu 72(1) tar-Regolament Nru 1306/2013.
Il-perċentwal fiss imsemmi fl-ewwel subparagrafu għandu jiġi kkalkulat bħala l-għadd totali ta’ drittijiet għall-pagament allokati fl-Istat Membru fl-2015 wara l-applikazzjoni tal-limitazzjonijiet stipulati fl-Artikolu 24(3) sa (7) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 diviż bl-għadd totali ta’ ettari eliġibbli ddikjarati fl-Istat Membru fl-2015 f’konformità mal-Artikolu 72(1) tar-Regolament Nru 1306/2013.
Is-sehem tal-għadd totali ta’ ettari eliġibbli tal-bidwi msemmi fl-ewwel subparagrafu għandu jiġi kkalkulat bħala nofs id-differenza f’punti perċentwali bejn il-perċentwal fiss imsemmi fl-ewwel u fit-tieni subparagrafi u s-sehem ta’ drittijiet għall-pagament fil-pussess tal-bidwi fl-ettari eliġibbli tiegħu ddikjarati fl-2015 skont l-Artikolu 72(1)(a) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Meta jikkalkulaw l-għadd ta’ ettari eliġibbli msemmija fit-tieni, it-tielet u r-raba’ subparagrafi ta’ dan il-paragrafu, l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li ma jinkludu ebda erja okkupata minn għelejjel permanenti, minn bwar permanenti li jkunu jinsabu f’żoni b’kundizzjonijiet klimatiċi diffiċli kif imsemmi fl-Artikolu 24(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jew minn żoni rikonoxxuti bħala bwar permanenti skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 4(2) ta’ dak ir-Regolament.
L-Istati Membri li jużaw il-possibbiltà pprovduta fl-Artikolu 23 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 li japplikaw l-iskema ta’ pagament bażiku fil-livell reġjonali jistgħu jibbażaw il-metodu ta’ kalkolu msemmi fit-tieni subparagrafu ta’ dan il-paragrafu fuq l-għadd totali allokat/iddikjarat fl-2015 fir-reġjun relevanti.
Bil-għan li jkun determinat il-livell limitu fl-ewwel subparagrafu, l-art miksuba jew mikrija mill-bidwi wara d-19 ta’ Ottubru 2011 ma għandhiex titqies.
Subtaqsima 4
Stati Membri li japplikaw l-Artikolu 21(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013
Artikolu 32
Implimentazzjoni fl-Istati Membri li japplikaw l-Artikolu 21(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013
Sakemm ma jintqalx b’mod ieħor f’din is-Subtaqsima, id-dispożizzjonijiet ta’ din it-Taqsima għandhom japplikaw għall-Istati Membri li japplikaw l-Artikolu 21(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
Artikolu 33
Applikazzjoni tal-Artikolu 21(4) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013
Bil-għan li jiġi stabbilit liema drittijiet għall-pagament għandhom jiskadu f’konformità mal-Artikolu 21(4) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, għandha tingħata prijorità lil dawk id-drittijiet għall-pagament li għandhom l-inqas valur.
Fejn id-drittijiet għall-pagament għandhom l-istess valur, l-għadd ta’ drittijiet għall-pagament li huma sjieda u l-għadd ta’ drittijiet għall-pagament mikrija għandhom jitnaqqsu bl-istess proporzjon.
L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li japplikaw l-ewwel u t-tieni paragrafi fil-livell reġjonali.
Artikolu 34
Determinazzjoni tal-valur ta’ drittijiet għall-pagament skont l-Artikolu 26 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għall-Istati Membri li japplikaw l-Artikolu 21(3) ta’ dak ir-Regolament
Bil-għan li jiġi determinat il-valur inizjali tal-valur tal-unità tad-drittijiet għall-pagament, l-Istati Membri li japplikaw l-Artikolu 21(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jistgħu jaġġustaw l-ammont ta’ pagamenti għall-2014 kif imsemmi fl-Artikolu 26(5) ta’ dak ir-Regolament billi jnaqqsu, qabel it-tnaqqis u l-esklużjonijiet, l-ammont li jirriżulta minn drittijiet għall-pagament li jkunu skadew skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
TAQSIMA 2
Skema ta’ pagament uniku skont l-erja
Artikolu 35
Ettari eliġibbli fl-Istati Membri li japplikaw l-iskema ta’ pagament uniku skont l-erja
Għall-finijiet tal-iskema ta’ pagament uniku skont l-erja stipulata fit-Taqsima 4 tal-Kapitolu 1 tat-Titolu III tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, inkluża kwalunkwe referenza fir-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għal ettari eliġibbli ddikjarati għall-finijiet ta’ dik l-iskema, dawk l-ettari eliġibbli biss għandhom jiġu meqjusa li huma determinati skont it-tifsira tal-punt (23)(a) tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 2(1) tar-Regolament ta’ Delega (UE) Nru 640/2014.
Artikolu 36
Applikazzjoni tal-Artikolu 36(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013
1. Bil-għan li jiġi divrenzjat il-pagament uniku skont l-erja kif stipulat fl-Artikolu 36(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, għandhom japplikaw ir-regoli li ġejjin:
(a)
ir-referenza għall-miżuri speċifiċi ta’ appoġġ stipulati fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 68(1) tar-Regolament (KE) Nru 73/2009 għandha tkun mingħajr preġudizzju għall-possibbiltà li l-Istati Membri jikkunsidraw miżura waħda biss jew għadd ta’ miżuri implimentati skont dawk il-miżuri speċifiċi ta’ appoġġ;
(b)
l-Istati Membri jistgħu, f’konformità ma’ kriterji oġġettivi u mhux diskriminatorji, jiddeċiedi dwar il-livell ta’ appoġġ biex jiġu kkunsidrati għal wieħed jew aktar mill-iskemi applikati mill-Istat Membru inkwistjoni f’konformità mat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 36(3) ta’ dak ir-Regolament u, fejn xieraq, mat-tielet subparagrafu ta’ dik id-dispożizzjoni. Madankollu, meta tiġi kkunsidrata l-għajnuna mogħtija taħt l-iskema relevanti fl-2014, l-ammont użat sabiex jiddivrenzjaw il-pagament uniku skont l-erja ma jistax ikun ogħla mill-ammont korrispondenti mogħti lil bidwi individwali taħt tali skema fl-2014;
(c)
meta jitqies l-appoġġ mogħti f’konformità mal-Artikolu 68(1)(c) u l-Artikoli 126, 127 u 129 tar-Regolament (KE) Nru 73/2009, tali divrenzjar ma għandux jipperikola l-karattru diżakkoppjat ta’ dawk l-iskemi.
Din id-divrenzjar għandu jkun disponibbli għall-bdiewa li rċevew fl-2014 l-għajnuna msemmija fit-tieni, it-tielet u r-raba’ subparagrafu tal-Artikolu 36(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013. L-ammont għal kull ettaru għandu jiġi stabbilit kull sena billi jiġi diviż l-ammont li jiddivrenzja l-pagament uniku skont l-erja disponibbli għal bidwi individwali bin-numru ta’ ettari eliġibbli ddikjarat mill-bidwi skont il-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 72(1) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
2. Jekk l-ammont ta’ appoġġ skont skema waħda jew għadd ta’ skemi ta’ appoġġ imsemmija fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 36(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 b’rabta mal-2014 huwa inqas mill-ammont jew ammonti korrispondenti fis-sena ta’ qabel is-snin affetwati minn force majeure jew ċirkustanzi eċċezzjonali, l-Istat Membru għandu jqis l-appoġġ mogħti bħala parti mill-iskemi ta’ appoġġ ikkonċernati fis-sena ta’ qabel is-snin affetwati minn force majeure jew ċirkustanzi eċċezzjonali.
L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li jillimitaw l-applikazzjoni tal-ewwel subparagrafu għal każijiet fejn il-pagamenti diretti relatati mal-2014 ikunu aktar baxxi minn ċertu perċentwal tal-ammonti korrispondenti fis-sena ta’ qabel is-snin milquta minn force majeure jew ċirkustanzi eċċezzjonali. Dan il-perċentwal ma għandux ikun inqas minn 85 %.
3. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li f’każ ta’ wirt attwali jew antiċipat, id-divrenzjar tal-pagament uniku skont l-erja għandu jkun disponibbli għall-bidwi li jkun wiret l-azjenda, dment li dan il-bidwi jkun eliġibbli taħt l-iskema ta’ pagament uniku skont l-erja.
Artikolu 37
Produzzjoni tal-qanneb skont l-iskema ta’ pagament uniku skont l-erja
L-Artikolu 9 għandu japplika mutatis mutandis fir-rigward tal-iskema ta’ pagament uniku skont l-erja.
KAPITOLU 3
APPROĊĊ EKOLOĠIKU
TAQSIMA 1
Ekwivalenza
Artikolu 38
Rekwiżiti applikabbli għall-iskemi ta’ ċertifikazzjoni nazzjonali jew reġjonali
1. L-Istati Membri li jiddeċiedu li jimplimentaw il-prattiki ekwivalenti msemmija fl-Artikolu 43(3)(b) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għandhom jaħtru awtorità ta’ ċertifikazzjoni pubblika jew privata waħda jew aktar li tiċċertifika li l-bidwi jirrispetta l-prattiki fl-azjenda tiegħu li jikkonformaw mal-Artikolu 43(3) ta’ dak ir-Regolament.
2. L-awtoritajiet pubbliċi jew privati għandhom jissodisfaw il-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
għandu jkollhom l-għarfien, it-tagħmir u l-infrastruttura meħtieġa biex iwettqu l-kompiti ta’ ċertifikazzjoni;
(b)
għandu jkollhom biżżejjed staff kwalifikat u esperjenzat;
(c)
għandhom ikunu imparzjali u ħielsa minn kwalunkwe kunflitt ta’ interess fir-rigward tal-eżerċizzju tal-kompiti ta’ ċertifikazzjoni.
L-awtoritajiet ta’ ċertifikazzjoni privati għandhom ikunu akkreditati bl-EN ISO/IEC 17021 (Rekwiżiti għal korpi li jipprovdu l-awditjar u ċ-ċertifikazzjoni tas-sistemi ta’ ġestjoni) jew bl-EN ISO/IEC 17065 (Valutazzjoni tal-konformità - Rekwiżiti għall-korpi li jiċċertifikaw il-prodotti, il-proċessi u s-servizzi) fis-settur tal-produzzjoni agrikola. L-akkreditazzjoni għandha titwettaq biss minn korp nazzjonali ta’ akkreditazzjoni fi Stat Membru skont ir-Regolament (KE) Nru 765/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (21).
3. Il-ħatra ta’ awtorità ta’ ċertifikazzjoni pubblika jew privata għandha tiġi revokata, meta din ma tissodisfax il-kundizzjonijiet tal-ħatra tagħha stipulati fil-paragrafu 2.
Artikolu 39
Kalkolu tal-ammont imsemmi fl-Artikolu 28(6) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013
1. Għall-bdiewa li jiddeċiedu li josservaw il-prattiki msemmija fil-punti 3 u 4 tat-Taqsima I u l-punt 7 tat-Taqsima III tal-Anness IX tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u kwalunkwe prattika ekwivalenti oħra miżjuda ma’ dak l-Anness li għaliha jkun meħtieġ kalkolu speċifiku sabiex jiġi evitat il-finanzjament doppju, bħala prattiki ekwivalenti skont l-Artikolu 43(3)(a) ta’ dak ir-Regolament, l-Istati Membri għandhom inaqqsu mill-ammont ta’ appoġġ għal kull ettaru kkalkolat skont l-Artikolu 28(6) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013, ammont li jikkorrispondi għal terz tal-pagament għal approċċ aktar ekoloġiku medju għal kull ettaru fl-Istat Membru jew reġjun ikkonċernat għal kull prattika ekoloġika li l-prattika tkun ekwivalenti għaliha.
Il-pagament għal approċċ aktar ekoloġiku medju għal kull ettaru fl-Istat Membru jew ir-reġjun ikkonċernat għandu jiġi ikkalkolat abbażi tal-perċentwal imsemmi fl-Artikolu 47(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 tal-medja tal-limiti massimi nazzjonali għas-snin mill-2015 sal-2019 stipulati fl-Anness II ta’ dak ir-Regolament u n-numru ta’ ettari eliġibbli ddikjarati skont l-Artikolu 33 jew l-Artikolu 36 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 fl-2015. L-Istati Membri li jiddeċiedu li jimplimentaw il-prattiki msemmija fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu diġà mill-2015, jistgħu jagħtu stima tal-għadd ta’ ettari eliġibbli ddikjarati fl-2015 fuq il-bażi tad-dikjarazzjonijiet li jkunu saru fl-2014 skont l-Artikolu 34(2) tar-Regolament (KE) Nru 73/2009.
2. B’deroga mill-paragrafu 1, l-Istati Membri li jiddeċiedu li japplikaw it-tielet subparagrafu tal-Artikolu 43(9) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jistgħu jiddeċiedu li japplikaw it-tnaqqis imsemmi fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu fuq bażi individwali b’ammont li jikkorrispondi għal terz tal-pagament għal approċċ aktar ekoloġiku medju għal kull ettaru tal-bidwi kkonċernat.
Il-pagament għal approċċ aktar ekoloġiku medju għall-bidwi għandu jiġi kkalkolat abbażi tal-medja tal-pagament individwali kkalkolat skont it-tielet u r-raba’ subparagrafi tal-Artikolu 43(9) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għas-snin bejn l-2015 u l-2019 u l-għadd ta’ ettari eliġibbli ddikjarati mill-bidwi skont l-Artikolu 33 ta’ dak ir-Regolament fl-2015.
TAQSIMA 2
Diversifikazzjoni tal-għelejjel
Artikolu 40
Kalkolu tal-ishma ta’ għelejjel differenti għad-diversifikazzjoni ta’ għelejjel
1. Għall-fini tal-kalkolu tal-ishma ta’ għelejjel differenti kif inhu stipulat fl-Artikolu 44(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, għandu jitqies il-perjodu li huwa l-iktar parti relevanti tal-perjodu ta’ kultivazzjoni u se jitqiesu l-prattiki tradizzjonali ta’ kultivazzjoni fil-kuntest nazzjonali.
L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-bdiewa ta’ dak il-perjodu fi żmien stipulat. Fil-firxa totali tal-art li tinħarat ta’ kull azjenda, kull ettaru għandu jitqies darba waħda biss f’sena waħda ta’ pretensjoni għall-fini tal-kalkolu tal-ishma ta’ għelejjel differenti.
2. Għall-kalkolu tal-ishma ta’ għelejjel differenti, iż-żona koperta minn għalla tista’ tinkludi fatturi ta’ pajsaġġ li jiffurmaw parti miż-żona eliġibbli skont l-Artikolu 9 tar-Regolament ta’ Delega (UE) Nru 640/2014.
3. Fuq erja fejn jinżergħu għelejjel mħallta billi jitkabbru fl-istess waqt żewġ għelejjel jew aktar f’ringieli distinti, kull għalla għandha tingħadd bħala għalla distinta meta tkun tkopri mill-inqas 25 % ta’ dik l-erja. Iż-żona koperta mill-għelejjel differenti għandha tiġi kkalkolata b’diviżjoni taż-żona fejn jiġi applikat żrigħ imħallat bin-numru ta’ għelejjel li jgħattu tal-inqas 25 % ta’ dik iż-żona, ikun xi jkun is-sehem propju ta’ għalla f’dik iż-żona.
Rigward iż-żoni fejn jiġi applikat iż-żrigħ imħallat permezz tat-tkabbir ta’ għalla ewlieni li tinżera’ ma’ għalla oħra, iż-żona tiġi kkunsidrata bħala mgħottija biss mill-għalla ewlenija.
Żoni li fihom tinżera’ taħlita ta’ żrieragħ, indipendentament mill-għelejjel speċifiċi inklużi fit-taħlita, għandha titqies li hija koperta b’għalla waħda biss. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 44(4)(d) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, din l-għalla waħidha għandha tissejjaħ “għalla mħallta”. Fejn jista’ jkun stabbilit li l-ispeċijiet inklużi f’taħlitiet differenti ta’ żrieragħ huma differenti minn xulxin, l-Istati Membri jistgħu jirrikonoxxu dawk it-taħlitiet ta’ żrieragħ differenti bħala għelejjel singoli distinti, sakemm dawk it-taħlitiet differenti ta’ żrieragħ ma jintużaw għall-għalla msemmija fl-Artikolu 44(4)(d) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
TAQSIMA 3
Bwar permanenti
Artikolu 41
Qafas għad-deżinjazzjoni ta’ żoni oħra ta’ bwar permanenti sensittivi għall-ambjent barra ż-żoni ta’ Natura 2000
Żoni ta’ bwar permanenti ambjentalment sensittivi barra miż-żoni koperti mid-Direttiva tal-Kunsill 92/43/KEE jew mid-Direttiva 2009/147/KE kif imsemmija fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 45(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għandhom jingħażlu abbażi ta’ kriterju wieħed jew iktar minn dawn li ġejjin:
(a)
li jkopru ħamrija organika b’perċentwal għoli ta’ karbonju organiku, bħal mhuma t-torbiera jew l-artijiet mistagħdra;
(b)
li jħaddnu ħabitati elenkati fl-Anness I tad-Direttiva 92/43/KEE jew li huma protetti taħt leġiżlazzjoni nazzjonali;
(c)
li jħaddnu speċi ta’ pjanti elenkati fl-Anness II tad-Direttiva 92/43/KEE jew li huma protetti taħt leġiżlazzjoni nazzjonali;
(d)
li huma ta’ importanza sinifikanti għal speċi ta’ għasafar selvaġġi elenkati fl-Anness I tad-Direttiva 2009/147/KE;
(e)
li huma ta’ importanza sinifikanti għal speċi ta’ annimali selvaġġi protetti taħt id-Direttiva 92/43/KEE jew li huma protetti taħt leġiżlazzjoni nazzjonali;
(f)
li jkopru bur permanenti ta’ valur naturalistiku għoli kif inhu ddefinit mill-kriterji oġġettivi li għandhom jiġu stabbiliti mill-Istat Membru;
(g)
li jkopru ħamrija b’riskju għoli ta’ erożjoni.
(h)
li jkunu jinsabu f’żona sensittiva nominata fil-pjanijiet ta’ ġestjoni tal-baċir idrografiku skont id-Direttiva 2000/60/KE.
L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li kull sena jżidu żoni magħżula ġodda u għandhom jinfurmaw lill-bdiewa kkonċernati dwar dik id-deċiżjoni fi żmien stipulat.
Artikolu 42
Konverżjoni mill-ġdid f’każ ta’ nuqqas ta’ osservanza tal-obbligu dwar żoni ta’ bwar permanenti sensittivi għall-ambjent
Mingħajr preġudizzju għad-Direttiva 2004/35/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (22), fejn bidwi kkonverta jew għażaq bur permanenti li jkun soġġett għall-obbligu msemmi fit-tielet subparagrafu tal-Artikolu 45(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-Istat Membru kkonċernat għandu jipprovdi għall-obbligu li jikkonverti ż-żona mill-ġdid f’bur permanenti u, abbażi ta’ każ b’każ, jista’ jagħti istruzzjonijiet preċiżi li l-bidwi kkonċernat għandu jirrispetta dwar kif wieħed għandu jsewwi l-ħsara ambjentali li saret sabiex jerġa’ jistabbilixxi l-istatus ambjentalment sensittiv.
Wara li tiġi stabbilita n-nonkonformità, il-bidwi għandu jiġi informat mingħajr dewmien dwar l-obbligu li jikkonverti mill-ġdid u dwar id-data li qabilha għandu jikkonforma ma’ dan l-obbligu. Dik id-data ma għandhiex tkun iktar tard mid-data għas-sottomissjoni tal-applikazzjoni unika għas-sena ta’ wara, jew fil-każ tal-Isvezja u l-Finlandja, it-30 ta’ Ġunju tas-sena ta’ wara.
B’deroga mill-Artikolu 4(1)(h) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-art konvertita mill-ġdid għandha tiġi kkunsidrata bħala bur permanenti mill-ewwel jum tal-konverżjoni mill-ġdid tagħha u għandha tkun soġġetta għall-obbligu msemmi fit-tielet subparagrafu tal-Artikolu 45(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
Artikolu 43
Kalkolu tal-proporzjon ta’ bur permanenti
1. Żoni ddikjarati minn bdiewa li qed jipparteċipaw fl-iskema tal-bdiewa żgħar imsemmija fit-Titolu V tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, kif ukoll l-unitajiet ta’ azjenda użati għall-produzzjoni organika skont l-Artikolu 11 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 834/2007 (23) bla ma jkun inkluż fil-proporzjon taż-żoni ta’ bwar permanenti għaż-żona agrikola totali u l-proporzjon ta’ referenza msemmi fl-Artikolu 45(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
2. Iż-żoni ddikjarati minn bdiewa fl-2012 bħala art għar-ragħa permanenti li ġiet ikkonvertita f’art għal użi oħra jistgħu jitnaqqsu mill-kalkolu taż-żoni ta’ bwar permanenti skont il-punt (a) tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 45(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, san-numru ta’ ettari ta’ ragħa permanenti jew bur permanenti li l-bdiewa stabbilixxew wara l-2012 u ddikjaraw fl-2015 fuq livell nazzjonali, reġjonali, sottoreġjonali jew tal-azjenda, dment li ġew issodisfati r-regoli eżistenti dwar il-manutenzjoni ta’ ragħa permanenti kif stipulat fl-Artikolu 6(2) tar-Regolament (KE) Nru 73/2009 u fl-Artikolu 93(3) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Meta jiġi kkalkulat in-numru ta’ ettari ta’ mergħat permanenti jew ta’ bwar permanenti stabbiliti wara l-2012 kif imsemmi fl-ewwel subparagrafu, ettari ta’ mergħat permanenti jew bwar permanenti biss f’żona agrikola ddikjarata fl-2012, fl-2013 jew fl-2014 skont l-Artikolu 34(2) tar-Regolament (KE) Nru 73/2009 għandhom jitqiesu.
3. L-Istati Membri għandhom jadattaw il-proporzjon ta’ referenza jekk jivvalutaw li hemm impatt sinifikanti fuq l-evoluzzjoni tal-proporzjon dovuta għal, b’mod partikolari, bidla fl-erja ta’ produzzjoni organika jew bidla fil-popolazzjoni ta’ parteċipanti fl-iskema tal-bdiewa ż-żgħar. F’sitwazzjonijiet bħal dawn, l-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni bla dewmien dwar l-adattament li sar u l-ġustifikazzjoni għal dak l-adattament.
Artikolu 44
Manutenzjoni tal-proporzjon ta’ bur permanenti
1. L-Istati Membri jistgħu jipprovdu għall-obbligu individwali tal-bdiewa li ma jikkonvertux erjas ta’ bwar permanenti mingħajr awtorizzazzjoni individwali minn qabel. Il-bdiewa għandhom jiġu mgħarrfa b’dak l-obbligu mingħajr dewmien u fi kwalunkwe każ qabel il-15 ta’ Novembru tas-sena li fiha l-Istat Membru kkonċernat jistabbilixxi hekk. Dak l-obbligu għandu japplika biss għall-bdiewa li huma soġġetti għall-obbligi skont il-Kapitolu 3 tat-Titolu III tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 fir-rigward ta’ żoni ta’ bwar permanenti li mhumiex soġġetti għall-Artikolu 45(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013
Il-ħruġ ta’ awtorizzazzjoni jista’ jiddependi fuq l-applikazzjoni ta’ kriterji nondiskriminatorji inkluż kriterji ambjentali. Jekk l-awtorizzazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu tkun soġġetta għall-kundizzjoni li għandha tiġi stabbilita żona oħra ta’ numru korrispondenti ta’ ettari ta’ bwar permanenti, dik iż-żona, b’deroga mill-Artikolu 4(1)(h) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, għandha tiġi kkunsidrata bħala bur permanenti mill-ewwel ġurnata ta’ konverżjoni. Żoni bħal dawn għandhom jintużaw għat-tkabbir ta’ ħxejjex jew foraġġ erbaċew ieħor għal mill-inqas ħames snin konsekuttivi wara d-data ta’ konverżjoni, jew, jekk l-Istat Membru jiddeċiedi dan, fejn il-bdiewa jikkonvertu żoni li diġà kienu użati biex jitkabbru ħxejjex u foraġġ erbaċew ieħor f’żoni ta’ bwar permanenti, dawn iż-żoni għandhom jintużaw għat-tkabbir ta’ ħxejjex jew foraġġ erbaċew ieħor għan-numru ta’ snin li hemm bżonn sabiex jilħqu l-ħames snin konsekuttivi.
2. Meta jkun stabbilit li l-proporzjon imsemmi fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 45(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 naqas b’aktar minn 5 % meta mqabbel mal-proporzjon ta’ referenza msemmi f’dak l-Artikolu, l-Istat Membru kkonċernat għandu jipprovdi għall-obbligu li jikkonverti ż-żoni mill-ġdid fi bwar permanenti u għar-regoli biex tiġi evitata konverżjoni ġdida taż-żoni ta’ bwar permanenti.
L-Istati Membri għandhom jiddeterminaw il-firxa ta’ bdiewa soġġetti għall-obbligu tal-konverżjoni mill-ġdid minn bdiewa li:
(a)
huma soġġetti għall-obbligi skont il-Kapitolu 3 tat-Titolu III tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 fir-rigward ta’ żoni ta’ bur permanenti li mhumiex soġġetti għall-Artikolu 45(1) ta’ dak ir-Regolament; u
(b)
skont applikazzjonijiet sottomessi b’konformità mal-Artikolu 72 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 jew l-Artikolu 19 tar-Regolament (KE) Nru 73/2009 waqt is-sentejn ta’ qabel, jew fl-2015 waqt it-tliet snin ta’ qabel, għandhom żoni agrikoli għad-dispożizzjoni tagħhom li ġew ikkonvertiti minn żoni ta’ bwar permanenti jew minn art b’bur permanenti f’żoni għall-użi oħra.
Fejn il-perjodi msemmija f’punt (b) tat-tieni subparagrafu jinkludu s-snin kalendarji qabel l-2015, l-obbligu tal-konverżjoni mill-ġdid għandhom japplikaw għal żoni li ġew ikkonvertiti f’żoni għal użi oħra minn art b’mergħa permanenti li kienu soġġetti għall-obbligazzjoni msemmija fl-Artikolu 6(2) tar-Regolament (KE) Nru 73/2009 tal-Artikolu 93(3) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
Fid-determinazzjoni ta’ liema bdiewa għandhom jikkonvertu żoni f’żoni ta’ bwar permanenti, l-Istati Membri għandhom l-ewwel jimponu l-obbligu fuq bdiewa li għandhom għad-diżpozzizzjoni tagħhom żona li kienet ikkonvertita minn żona ta’ bur permanenti jew minn art b’bur permanenti f’żona għal użi oħra, bi ksur tar-rekwiżit ta’ awtorizzazzjoni, jekk applikabbli, imsemmi fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu jew tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (KE) Nru 1122/2009. Dawn il-bdiewa għandhom jikkonvertu ż-żona kollha kkonvertita.
3. Jekk l-applikazzjoni tar-raba’ subparagrafu tal-paragrafu 2 ma twassalx għal żieda fil-proporzjon imsemmi fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 45(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 li taqbeż il-limitu ta’ 5 %, l-Istati Membri għandhom jipprovdu li bdiewa li għandhom għad-diżpożizzjoni tagħhom żona li kienet ikkonvertita minn żona ta’ bur permanenti jew minn art b’mergħa permanenti f’żona għal użi oħra waqt il-perjodi msemmija fil-punt (b) tat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 2, għandhom jikkonvertu wkoll perċentwal ta’ dik iż-żona konvertita f’żoni ta’ bwar permanenti jew jistabbilixxu żona oħra li tikkorrispondi ma’ dak il-perċentwal bħala żona ta’ bur permanenti. Dak il-perċentwal għandu jiġi kkalkolat abbażi taż-żona kkonvertita mill-bidwi waqt il-perjodi msemmija fil-punt (b) tat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu u ż-żona meħtieġa biex il-proporzjon imsemmi fl-Artikolu 45(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jaqbeż il-limitu ta’ 5 %.
Għall-kalkolu tal-perċentwal imsemmi fl-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri jistgħu jeskludu, miż-żona kkonvertita mill-bidwi, dawk iż-żoni li saru bwar permanenti wara l-31 ta’ Diċembru 2015, dment li jwettqu kontroverifiki amministrattivi tal-bur permanenti ddikjarat b’mod annwali fl-applikazzjoni għall-għajnuna ġeospazjali permezz ta’ intersezzjoni spazjali maż-żona ddikjarata bħala żona ta’ ragħa permanenti fl-2015 irreġistrata fis-sistema ta’ identifikazzjoni għal ħbula art agrikoli u li dawk iż-żoni ta’ bwar permanenti ma kinux stabbiliti bħala riżultat ta’ obbligu li tiġi kkonvertita mill-ġdid jew li tiġi stabbilita żona ta’ bur permanenti skont il-paragrafu 2 jew dan il-paragrafu. Madankollu, meta t-tali esklużjoni ma tippermettix li jiżdied il-proporzjon imsemmi fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 45(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 iktar mil-limitu ta’ 5 %, l-Istati Membri ma għandhomx jeskludu dawk iż-żoni.
Iż-żoni ta’ bwar permanenti jew art b’ragħa permanenti li l-bdiewa ħolqu fil-kuntest tal-impenji skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1698/2005 (24) u r-Regolament (UE) Nru 1305/2013 ma għandhomx jiġu kkunsidrati fiż-żona kkonvertita mill-bidwi għall-kalkolu tal-perċentwal imsemmi fl-ewwel subparagrafu.
Il-bdiewa għandhom ikunu mgħarrfa dwar l-obbligu individwali tal-konverżjoni mill-ġdid u dwar ir-regoli biex jevitaw konverżjoni ġdida ta’ bur permanenti, mingħajr dewmien u dejjem qabel il-31 ta’ Diċemrbu tas-sena li fiha jiġi stabbilit it-tnaqqis ta’ aktar minn 5 %. Għandu jitħares l-obbligu ta’ konverżjoni mill-ġdid qabel id-data għas-sottomissjoni tal-applikazzjoni unika għas-sena ta’ wara, jew fil-każ tal-Isvezja u l-Finlandja, it-30 ta’ Ġunju tas-sena ta’ wara.
B’deroga mill-Artikolu 4(1)(h) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, żoni konvertiti mill-ġdid jew stabbiliti bħala żoni ta’ bwar permanenti għandhom jiġu kkunsidrati bħala bur permanenti mill-ewwel ġurnata tal-konverżjoni mill-ġdid jew tat-twaqqif. Dawk iż-żoni għandhom jintużaw għat-tkabbir ta’ ħxejjex jew foraġġ erbaċew ieħor għal mill-inqas ħames snin konsekuttivi wara d-data ta’ konverżjoni tagħhom, jew, jekk l-Istat Membru jiddeċiedi dan, fejn il-bdiewa jikkonvertu żoni li diġà kienu użati biex jitkabbru ħxejjex u foraġġ erbaċew ieħor f’żoni ta’ bwar permanenti, dawn iż-żoni għandhom jintużaw għat-tkabbir ta’ ħxejjex jew foraġġ erbaċew ieħor għan-numru ta’ snin li hemm bżonn sabiex jilħqu l-ħames snin konsekuttivi.
TAQSIMA 4
Żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika
Artikolu 45
Aktar kriterji għat-tipi ta’ żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika
1. Sabiex it-tipi ta’ żoni elenkati fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 46(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jikkwalifikaw bħala żoni ta’ konċentrazzjoni ekoloġika, għandhom japplikaw il-paragrafi 2 sa 11 ta’ dan l-Artikolu.
2. L-art mistrieħa ma għandhiex tintuża għall-produzzjoni agrikola. B’deroga mill-Artikolu 4(1)(h) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, art mistrieħa għall-finijiet tas-sodisfazzjon taż-żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika għal aktar minn ħames snin għandha tibqa’ art li tista’ tinħarat.
3. Ir-raba’ mtarraġ għandu jkun raba’ mtarraġ li jkun protett skont KAAT 7 kif imsemmi fl-Anness II tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 kif ukoll raba’ mtarraġ ieħor. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li jikkunsidraw biss bħala żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika raba’ mtarraġ protett skont il-KAAT 7. L-Istati Membri li jiddeċiedu li jikkunsidraw raba’ mtarraġ ieħor għandhom jistabbilixxu kriterji għal dak ir-raba’ mtarraġ ieħor, inkluż it-tul minimu bbażat fuq speċifiċitajiet nazzjonali jew reġjonali.
4. Il-karatteristiċi tal-pajsaġġ għandhom ikunu għad-dispożizzjoni tal-bidwi u għandhom ikunu dawk protetti taħt il-KAAT 7, l-SMR 2 jew l-SMR 3 kif imsemmija fl-Anness II tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 kif ukoll il-karatteristiċi li ġejjin:
(a)
sies tal-ħaxix jew meded art bis-siġar b’wisgħa sa 10 metri;
(b)
siġar iżolati b’dijametru tal-qċaqċet ta’ mill-inqas 4 metri;
(c)
siġar f’linja b’dijametru tal-qċaċet ta’ mill-inqas 4 metri. L-ispazju bejn il-qċaċet ma għandux ikun aktar minn 5 metri;
(d)
siġar fi grupp, li jkunu konnessi b’kopertura tal-qċaċet imrikkbin fuq xulxin, u gruppi żgħar ta’ siġar fl-għelieqi ta’ massimu ta’ 0,3 ettaru fiż-żewġ każijiet;
(e)
ġmiem tal-għelieqi b’wisa’ ta’ bejn metru u 20 metru, li fih ma għandux ikun hemm produzzjoni agrikola;
(f)
għadajjar li jkunu sa massimu ta’ 0,1 ettaru. Ġibjuni li jkunu magħmulin mill-konkrit jew mill-plastik ma għandhomx jiġu kkunsidrati bħala żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika;
(g)
fossijiet b’wisa’ massima ta’ 6 metri, inklużi kanali tal-ilma miftuħin għall-finijiet ta’ irrigazzjoni jew skular. Kanali b’ħitan tal-konkrit ma għandhomx jiġu kkunsidrati bħala żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika.
(h)
ħitan tal-ġebel tradizzjonali.
L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li jillimitaw il-lista ta’ karatteristiċi tal-pajsaġġ għal dawk f’KAAT 7, SMR 2 jew SMR 3 kif imsemmi fl-Anness II tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 u/jew għal karatteristika waħda jew aktar minn dawk elenkati fil-punt (a) sa (h) tal-ewwel subparagrafu, fejn dan ikun iġġustifikat b’mod xieraq.
Għall-finijiet tal-punti (b) u (c) tal-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri jistgħu jinkludu siġar rikonoxxuti bħala karatteristiċi tal-pajsaġġ siewja b’kopertura tal-quċċata iżgħar minn 4 metri.
Għall-finijiet tal-punt (e) tal-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu wisa’ massimu aktar baxx.
Għall-finijiet tal-punt (f) tal-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu daqs minimu għall-għadajjar u jistgħu jiddeċiedu li biċċa art b’veġetazzjoni riparja tul l-ilma b’wisa’ massimu ta’ 10 metri tiġi inkluża fid-daqs tal-għadira. Jistgħu jistabbilixxu kriterji sabiex jiżguraw li l-għadajjar huma ta’ valur naturali, filwaqt li jqisu r-rwol li l-għadajjar naturali għandhom għall-konservazzjoni tal-ħabitats u l-ispeċijiet.
Għall-finijiet tal-punt (h) tal-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu kriterji minimi bbażati fuq speċifiċitajiet nazzjonali jew reġjonali, inkluż limiti fuq id-dimensjonijiet ta’ għoli u wisa’.
5. L-artijiet ta’ lqugħ għandhom jinkludu biċċiet ta’ art ta’ lqugħ tul mogħdijiet ta’ ilma meħtieġa skont KAAT 1, SMR 1 jew SMR 10 kif imsemmi fl-Anness II tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013, kif ukoll biċċiet ta’ art ta’ lqugħ oħrajn. Il-wisa’ minima ta’ dawk il-biċċiet ta’ art ta’ lqugħ l-oħrajn għandha tkun stabbilita mill-Istati Membri, iżda ma għandhiex tkun inqas minn metru. Dawn għandhom jinsabu fuq jew maġenb għalqa li tinħarat b’tali mod li t-truf twal tagħhom ikunu paralleli għat-tarf tal-mogħdija tal-ilma jew tal-korp tal-ilma. Tul mogħdijiet tal-ilma, dawn jistgħu jinkludu meded art b’veġetazzjoni riparja b’wisgħa sa 10 metri. Ma għandu jkun hemm ebda produzzjoni agrikola fuq biċċiet ta’ art ta’ lqugħ. Permezz ta’ deroga mir-rekwiżit ta’ ebda produzzjoni, l-Istati Membri jistgħu jippermettu r-ragħa jew il-ħsad, dment li l-biċċiet ta’ art ta’ lqugħ ikunu jistgħu jibqgħu jiġu distinti mill-art agrikola ta’ maġenb.
6. L-ettari agroforestali tfisser raba’ li tinħarat eleġibbli għall-iskema ta’ pagament bażiku jew għall-iskema ta’ pagament uniku li hemm referenza għaliha fil-Kapitolu 1 tat-Titolu III tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u li tissodisfa l-kundizzjonijiet li skonthom kien jew qiegħed jingħata appoġġ skont l-Artikolu 44 tar-Regolament (UE) Nru 1698/2005 jew l-Artikolu 23 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013.
7. Fir-rigward tal-istrixxi ta’ ettari eliġibbli tul it-trufijiet tal-foresti l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li jippermettu l-produzzjoni agrikola jew li jistabbilixxu rekwiżit ta’ ebda produzzjoni agrikola, jew li jipprovdu ż-żewġ għażliet lill-bdiewa. Meta l-Istati Membri jiddeċiedu li ma jippermettux produzzjoni agrikola, permezz ta’ deroga mir-rekwiżit ta’ ebda produzzjoni, jistgħu jippermettu ragħa jew ħsad, dment li l-biċċa tibqa’ distinta mir-raba’ ta’ maġenb. Il-wisa’ minima ta’ dawk il-biċċiet ta’ art ta’ lqugħ għandha tkun stabbilita mill-Istati Membri, iżda ma għandhiex tkun inqas minn metru. Il-wisa’ massima għandha tkun ta’ 10 metri.
8. Għal żoni b’imsaġar ta’ newba qasira mingħajr ebda użu ta’ fertilizzant minerali u/jew ta’ prodotti għall-protezzjoni tal-pjanti, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu lista ta’ speċijiet li jistgħu jintużaw għal dak il-għan, billi jagħżlu mil-lista stabbilita skont l-Artikolu 4(2)(c) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-ispeċijiet li huma l-aktar xierqa minn perspettiva ekoloġika, b’hekk jeskludu speċijiet li mhumiex indiġeni b’mod ċar. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu r-rekwiżiti fir-rigward tal-użu ta’ fertilizzanti minerali u prodotti għall-protezzjoni tal-pjanti, filwaqt li jżommu f’moħħhom l-objettiv ta’ din l-għamla partikolari ta’ żoni ta’ konċentrazzjoni ekoloġika b’mod partikolari biex titħares u tittejjeb il-bijodiversità.
9. Żoni b’għelejjel li jikbru malajr jew b’kopertura veġetali għandhom jinkludu tali żoni stabbiliti skont ir-rekwiżiti skont SMR 1 kif hemm referenza għalihom fl-Anness II tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 kif ukoll żoni oħrajn b’għelejjel li jikbru malajr jew b’kopertura veġetali, bil-kundizzjoni li dawn ikunu stabbiliti biż-żriegħ ta’ taħlita ta’ speċijiet ta’ għelejjel jew billi jinżera’ addizzjonalment ħaxix fl-għelejjel prinċipali. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-lista ta’ taħlitiet ta’ speċijiet ta’ għelejjel li għandhom jintużaw u l-perjodu għaż-żriegħ ta’ għelejjel li jikbru malajr jew ta’ kopertura veġetali, u jistgħu jistabbilixxu kundizzjonijiet addizjonali, b’mod partikolari fir-rigward ta’ metodi ta’ produzzjoni. Il-perjodu li għandu jiġi stabbilit mill-Istati Membri ma għandux jaqbeż l-1 ta’ Ottubru.
Żoni b’għelejjel li jikbru malajr jew b’kopertura veġetali ma għandhomx jinkludu żoni b’għelejjel tax-xitwa li jinżergħu fil-ħarifa normalment għall-ħsad jew għar-ragħa. Ma għandhomx jinkludu wkoll iż-żoni koperti minn prattiki ekwivalenti msemmija fil-punti I.3 u 4 tal-Anness IX tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u implimentati permezz tal-impenji msemmija fl-Artikolu 43(3(a) ta’ dak ir-Regolament.
10. Fiż-żoni b’għelejjel li jassimilaw in-nitroġenu, il-bdiewa għandhom ikabbru dawk l-għelejjel li jassimilaw in-nitroġenu inklużi f’lista stabbilita mill-Istat Membru. Dik il-lista għandha tinkludi l-għelejjel li jassimilaw in-nitroġenu li l-Istat Membru jqis li jikkontribwixxu għall-għan ta’ titjib tal-bijodiversità. Dawk l-għelejjel għandhom ikunu preżenti fl-istaġun ta’ tkabbir. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu regoli dwar fejn jistgħu jitkabbru għelejjel li jassimilaw in-nitroġenu li jikkwalifikaw bħala żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika. Dawn ir-regoli għandhom iqisu l-ħtieġa li jiġu sodisfatti l-objettivi tad-Direttiva 91/676/KEE u d-Direttiva 2000/60/KE, minħabba l-potenzjal li għandhom l-għelejjel li jassimilaw in-nitroġenu biex iżidu r-riskju ta’ lissija ta’ nitroġenu fil-ħarifa. L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu kundizzjonijiet addizzjonali, b’mod partikolari fir-rigward ta’ metodi ta’ produzzjoni.
Iż-żoni b’għelejjel li jassimilaw in-nitroġenu ma għandhomx jinkludu ż-żoni koperti minn prattiki ekwivalenti msemmija fil-punti I.3 u 4 tal-Anness IX tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u implimentati permezz tal-impenji msemmija fl-Artikolu 43(3(a) ta’ dak ir-Regolament.
11. Bidwi jista’ jiddikjara l-istess żona jew karatteristika tal-pajsaġġ darba biss f’sena ta’ pretensjoni sabiex ikun konformi mar-rekwiżit ta’ żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika.
Artikolu 46
Regoli għall-implimentazzjoni reġjonali taż-żoni ta’ konċentrazzjoni ekoloġika
1. L-Istati Membri li jagħżlu l-implimentazzjoni reġjonali prevista fl-Artikolu 46(5) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għandhom jiddefinixxu r-reġjuni għall-finijiet ta’ dak l-Artikolu. Ir-reġjuni li għandhom jiġu definiti għandhom jikkonsistu minn żoni ġeografiċi uniċi u omoġenji b’kundizzjonijiet agrikoli u ambjentali simili. Għal dan il-għan, omoġeneità għandha tirreferi għat-tip ta’ ħamrija, l-elevazzjoni, kif ukoll għall-preżenza taż-żoni naturali u seminaturali.
2. Fir-reġjuni definiti, l-Istati Membri għandhom jagħżlu ż-żoni fejn għandhom jiġu implimentati sa nofs il-punti perċentwali tar-rekwiżit tal-erja ta’ konċentrazzjoni ekoloġika.
3. Fir-rigward taż-żoni definiti, l-Istati Membri għandhom jipprevedu obbligi speċifiċi għall-bdiewa jew gruppi ta’ bdiewa li jipparteċipaw. Dawk l-obbligi għandhom jiżguraw strutturi kontigwi maġenb żoni ta’ konċentrazzjoni ekoloġika. L-obbligi għall-bdiewa jew il-gruppi ta’ bdiewa li jipparteċipaw għandhom jinkludu rekwiżit li kull bidwi li jipparteċipa għandu jkollu tal-anqas 50 % taż-żona soġġetta għall-obbligu stipulat fl-Artikolu 46(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 fl-art tal-azjenda tiegħu fir-reġjun u skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 46(2) ta’ dak ir-Regolament.
4. L-obbligi għall-bdiewa jew gruppi ta’ bdiewa li jipparteċipaw għandhom jiżguraw li ż-żoni ta’ konċentrazzjoni ekoloġika kontigwi msemmija fil-paragrafu 3 jikkonsistu f’żona waħda jew aktar minn dawk imsemmija fil-punti (a), (c), (d) u (h) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 46(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
5. Fl-għażla taż-żoni u l-previżjoni tal-obbligi kif inhu msemmi fil-paragrafi 2 u 3 rispettivament, l-Istati Membri għandhom jikkunsidraw, jekk ikun applikabbli, il-bijodiversità eżistenti nazzjonali jew reġjonali u/jew il-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima u strateġiji ta’ adattament, il-pjanijiet ta’ ġestjoni tal-baċiri idrografiċi jew bżonnijiet identifikati bil-għan li tiġi żgurata l-koerenza ekoloġika tan-netwerk Natura 2000, kif inhu msemmi fl-Artikolu 10 tad-Direttiva 92/43/KEE jew biex jikkontribwixxu għall-implimentazzjoni tal-Istrateġija għall-Infrastruttura Ekoloġika.
6. Qabel ma jistipulaw l-obbligi għall-bdiewa, l-Istati Membri għandhom jikkonsultaw lill-bdiewa jew lill-gruppi ta’ bdiewa kkonċernati u partijiet interessati oħrajn. Wara konsultazzjoni bħal din, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu pjan dettaljat finalizzat għall-implimentazzjoni reġjonali u għandhom jinfurmaw lill-partijiet interessati li pparteċipaw fil-konsultazzjoni u lill-bdiewa u lill-gruppi ta’ bdiewa kkonċernati b’dan il-pjan, inkluża l-għażla taż-żoni u l-obbligi għall-bdiewa jew il-gruppi ta’ bdiewa li jipparteċipaw u b’mod partikolari l-perċentwal preċiż li kull bidwi individwali għandu jimplimenta fl-azjenda tiegħu stess. L-Istati Membri għandhom jibagħtu dik l-informazzjoni lill-bidwi mhux aktar tard mit-30 ta’ Ġunju tas-sena ta’ qabel dik li fiha l-implimentazzjoni reġjonali tkun se tapplika jew għall-ewwel sena ta’ applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fil-waqt xieraq biex il-bidwi jkun jista’ jagħmel l-applikazzjoni tiegħu kif xieraq.
Mingħajr preġudizzju għall-pagamenti lill-bdiewa msemmija fl-Artikolu 43(9) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li jiġu stipulati l-arranġamenti fir-rigward tal-kumpensi finanzjarji bejn il-bdiewa u fir-rigward tal-penali amministrattivi fil-każ ta’ nuqqas ta’ konformità dwar iż-żoni ta’ konċentrazzjoni ekoloġika kontigwi.
Artikolu 47
Regoli għall-implimentazzjoni kollettiva u l-kriterji li għandhom jiġu ssodisfati minn azjendi li għandhom jitqiesu li jinsabu fil-viċin
1. L-Istati Membri li jiddeċiedu li jippermettu li ssir implimentazzjoni kollettiva kif inhu stipulat fl-Artikolu 46(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, għandhom jiddefinixxu l-kriterji li għandhom jintlaħqu mill-azjendi li jitqiesu li jinsabu fil-viċin u li jużaw xi waħda minn dawn:
(a)
bdiewa li 80 % tal-azjenda tagħhom tkun fl-istess muniċipalità;
(b)
bdiewa li 80 % tal-azjenda tagħhom tkun f’żona b’raġġ li jinkludi numru ta’ kilometri li għandu jiġi stabbilit mill-Istati Membri u li jkun sa massimu ta’ 15-il kilometru.
2. L-Istati Membri li jiddeċiedu li jagħżlu żoni li fihom hija possibbli l-implimentazzjoni kollettiva u li jagħżlu obbligi ta’ impożizzjoni fuq il-bdiewa jew il-gruppi ta’ bdiewa li jipparteċipaw, għandhom jikkunsidraw il-bijodiversità eżistenti nazzjonali jew reġjonali u/jew il-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima u l-istrateġiji ta’ adattament, il-pjanijiet ta’ ġestjoni tal-baċiri idrografiċi jew il-bżonnijiet identifikati bil-għan li tiġi żgurata l-koerenza ekoloġika tan-netwerk Natura 2000 imsemmi fl-Artikolu 10 tad-Direttiva 92/43/KEE jew li jikkontribwixxu għat-tisħiħ tal-infrastruttura ekoloġika.
3. L-obbligi għall-bdiewa jew il-gruppi ta’ bdiewa li jipparteċipaw u li huma msemmija fil-paragrafu 2 għandhom jinkludu l-kundizzjoni li ż-żoni ta’ konċentrazzjoni ekoloġika kontigwi jikkonsistu minn żona waħda jew aktar minn dawk imsemmija fil-punti (a), (c), (d) u (h) tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 46(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
4. Il-bdiewa li jipparteċipaw fl-implimentazzjoni kollettiva għandhom jikkonkludu ftehim bil-miktub li jinkludi d-dettalji dwar l-arranġamenti interni tal-kumpens finanzjarju u dwar il-penali amministrattivi fil-każ ta’ nuqqas ta’ konformità dwar iż-żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika komuni.
Artikolu 48
Determinazzjoni tal-proporzjon tal-foresta meta mqabbla mal-art agrikola
1. L-Istati Membri li jiddeċiedu li jimplimentaw l-Artikolu 46(7) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għandhom jistabbilixxu l-perċentwal ta’ foresti meta mqabbla mal-erja tal-wiċċ tal-art totali msemmija fl-ewwel subparagrafu ta’ dak il-paragrafu abbażi tad-dejta disponibbli mill-Eurostat. Id-dejta dwar il-foresti għandha tirreferi għad-definizzjonijiet hekk kif inhuma applikati mill-Organizzazzjoni tal-Ikel u l-Agrikoltura tan-Nazzjonijiet Uniti u għandha teskludi ż-żona taħt art bis-siġar oħra. L-erja tal-wiċċ tal-art totali għandha teskludi l-erja taħt l-ilmijiet interni inklużi x-xmajjar u l-lagi.
2. Il-proporzjon tal-foresta meta mqabbla mal-art agrikola msemmi fl-Artikolu 46(7) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għandu jiġi kkalkolat bl-użu tad-dejta disponibbli mill-Eurostat. Jekk ma jkunx hemm dejta disponibbli mill-Eurostat dwar l-art taħt l-art forestali u agrikola, fl-iskala meħtieġa biex jiġi vvalutat il-proporzjon tal-foresta fuq livell ta’ erja ekwivalenti għal-livell LAU2 jew fil-livell ta’ unità delineata li tkopri żona ġeografika waħda ċara kontigwa li jkollha kundizzjonijiet agrikoli simili, jistgħu jintużaw sorsi ta’ dejta oħrajn.
L-Istati Membri għandhom juru li użaw dejta aġġornata u konsistenti dwar l-art taħt l-art forestali u agrikola, li tirrifletti sa fejn huwa possibbli, is-sitwazzjoni reali.
3. Id-dejta u l-kalkoli msemmija fil-paragrafi 1 u 2 għandhom ikunu validi għal tliet snin. Wara l-iskadenza ta’ dan il-perjodu, l-Istati Membri li jiddeċiedu li japplikaw ukoll l-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 46(7) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u jġeddu dak il-perjodu ta’ tliet snin għandhom jikkalkolaw il-proporzjonijiet mill-ġdid skont il-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu bl-użu tal-aktar dejta riċenti disponibbli possibbli.
F’każ li bidliet fil-limiti amministrattivi jaffettaw il-proporzjon imsemmi fil-paragrafu 2, id-dejta u l-kalkoli għandhom jiġu vvalutati mill-ġdid u kull bidla fl-applikazzjoni tal-eżenzjoni għandha tiġi nnotifikata lill-Kummissjoni.
KAPITOLU 4
PAGAMENT LILL-BDIEWA ŻGĦAŻAGĦ
Artikolu 49
Aċċess ta’ persuni ġuridiċi għall-pagamenti lill-bdiewa żgħażagħ
1. Il-pagamenti annwali lill-bdiewa żgħażagħ imsemmija fl-Artikolu 50(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għandhom jingħataw lil persuna ġuridika irrispettivament mill-forma ġuridika tagħha jekk il-kundizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfati:
(a)
il-persuna ġuridika tkun intitolata għal pagament skont l-iskema ta’ pagament bażiku jew l-iskema ta’ pagament uniku skont l-erja msemmija fil-Kapitolu 1 tat-Titolu III tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u jkollha drittijiet għall-pagament attivati jew ettari eliġibbli ddikjarati, kif imsemmi fl-Artikolu 50(4) ta’ dak ir-Regolament;
(b)
bidwi żagħżugħ fis-sens tal-Artikolu 50(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jeżerċita kontroll effettiv u fit-tul fuq il-persuna ġuridika f’termini ta’ deċiżjonijiet relatati mal-ġestjoni, il-benefiċċji u r-riskji finanzjarji fl-ewwel sena tal-applikazzjoni tal-persuna ġuridika għall-pagament taħt l-iskema tal-bdiewa żgħażagħ. Meta diversi persuni fiżiċi, inklużi persuni li mhumiex bdiewa żgħażagħ, jieħdu sehem fil-kapital jew fil-ġestjoni tal-persuna ġuridika, il-bidwi żagħżugħ għandu jkun jista’ jeżerċita tali kontroll effettiv u fit-tul waħdu jew b’mod konġunt flimkien ma’ bdiewa oħrajn.
(c)
mill-inqas wieħed mill-bdiewa żgħażagħ li jissodisfa l-kundizzjoni stabbilita fil-punt (b), tissodisfa l-kriterji tal-eliġibbiltà stabbiliti mill-Istati Membri skont l-Artikolu 50(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, jekk hemm, sakemm l-Istati Membri jkunu ddeċidew li dawk il-kriterji għandhom japplikaw għal kull bidwi żagħżugħ bħal dan.
Meta persuna ġuridika tkun ikkontrollata unikament jew b’mod konġunt minn persuna ġuridika oħra, il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu għandhom japplikaw għal kwalunkwe persuna fiżika li jkollha kontroll fuq dik il-persuna ġuridika.
2. Il-pagament imsemmi fl-Artikolu 50(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 ma għandux jibqa’ jingħata jekk il-bdiewa żgħażagħ kollha li jikkonformaw mal-kriterji stabbiliti fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1 u, fejn xieraq, fil-punt (c) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1 ikunu waqqfu l-kontroll fuq il-persuna ġuridika.
3. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu:
(a)
kwalunkwe referenza fl-Artikolu 50(4) sa (10) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għal “bidwi” għandha tinftiehem bħala referenza għall-persuna ġuridika msemmija f’dan l-Artikolu;
(b)
ir-referenza għall-ewwel sottomissjoni ta’ applikazzjoni għall-iskema ta’ pagament bażiku jew l-iskema ta’ pagament uniku skont l-erja msemmija fl-Artikolu 50(2)(a) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għandha tinftiehem bħala referenza għall-ewwel applikazzjoni tal-persuna ġuridika għall-pagament taħt l-iskema tal-bdiewa żgħażagħ;
(c)
mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu, ir-referenza fit-tieni sentenza tal-Artikolu 50(5) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għall-“istabbiliment” għandha tinftiehem bħala referenza għall-istabbiliment mill-bdiewa żgħażagħ li għandhom kontroll fuq il-persuna ġuridika skont il-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
4. Fejn diversi bdiewa żgħażagħ, kif imsemmi fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1, ikunu akkwistaw kontroll fuq il-persuna ġuridika f’mumenti differenti ta’ żmien, l-aktar akkwist ta’ kontroll kmieni għandu jitqies bħala l-ħin tal-“istabbiliment” imsemmi fit-tieni sentenza tal-Artikolu 50(5) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
Artikolu 50
Aċċess ta’ grupp ta’ persuni fiżiċi għall-pagamenti lill-bdiewa żgħażagħ
L-Artikolu 49 għandu japplika mutatis mutandis fir-rigward ta’ grupp ta’ persuni fiżiċi kif imsemmi fl-Artikolu 4(1)(a) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 li għalihom ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 49(1)(a) ta’ dan ir-Regolament huma ssodisfati fil-livell tal-grupp.
KAPITOLU 5
APPOĠĠ AKKOPPJAT
TAQSIMA 1
Appoġġ akkoppjat volontarju
Artikolu 51
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ din it-Taqsima, “miżuri ta’ appoġġ akkoppjat” tfisser miżuri li jimplimentaw l-appoġġ volontarju akkoppjat imsemmi fl-Artikolu 52(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
Artikolu 52
Prinċipji ġenerali
1. Ir-reġjuni msemmija fl-Artikolu 52(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għandhom jiġu ddefiniti mill-Istati Membri skont kriterji oġġettivi u mhux diskriminatorji bħall-karatteristiċi agronomiċi u soċjoekonomiċi u l-potenzjal agrikolu reġjonali, jew l-istruttura istituzzjonali jew amministrattiva. Reġjuni bħal dawn jistgħu jvarjaw minn reġjuni oħra stabbiliti taħt l-iskemi ta’ appoġġ ipprovduti fir-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
2. Meta jiddefinixxu t-tipi speċifiċi ta’ biedja jew setturi agrikoli speċifiċi msemmija fl-Artikolu 52(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-Istati Membri għandhom iqisu b’mod partikolari l-istrutturi tal-produzzjoni u l-kundizzjonijiet relevanti tar-reġjun jew tas-settur ikkonċernat.
3. Għall-finijiet tal-Artikolu 52(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, ċerti tipi ta’ biedja jew setturi agrikoli speċifiċi għandhom jitqiesu li qegħdin f’“diffikultà” jekk ikun hemm riskju ta’ abbandun jew ta’ tnaqqis ta’ produzzjoni minħabba, fost l-oħrajn, il-profitabbiltà dgħajfa tal-attività mwettqa li taffettwa b’mod negattiv il-bilanċ ekonomiku, soċjali jew ambjentali fir-reġjun jew fis-settur ikkonċernat.
Artikolu 53
Kundizzjonijiet għall-għoti tal-appoġġ
1. L-Istati Membri għandhom jistipulaw kriterji tal-eliġibbiltà għall-miżuri tal-appoġġ akkoppjat f’konformità mal-qafas stipulat fir-Regolament (KE) Nru 1307/2013 u mal-kundizzjonijiet stipulati f’dan ir-Regolament.
2. Iż-żoni u r-rendimenti u n-numru ta’ annimali msemmija fl-Artikolu 52(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri fil-livell reġjonali jew fil-livell settorjali. Huma għandhom jirriflettu r-rendimenti massimi, iż-żona kkultivata jew in-numru ta’ annimali milħuqa fir-reġjun jew fis-settur fil-mira f’mill-inqas sena fil-perjodu ta’ ħames snin qabel is-sena tad-deċiżjoni msemmija fl-Artikolu 53(1) ta’ dak ir-Regolament.
Il-pagament annwali għandu jkun espress bħala ammont għal kull unità ta’ appoġġ. Dan għandu jirriżulta mill-proporzjon bejn l-ammont stabbilit għall-iffinanzjar tal-miżura kif notifikat skont il-punt (3)(i) tal-Anness I ta’ dan ir-Regolament u jew iż-żona jew in-numru ta’ annimali eliġibbli għall-appoġġ fis-sena inkwistjoni, jew iż-żona jew in-numru ta’ annimali stabbiliti kif imsemmi fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu.
3. Fejn l-appoġġ akkoppjat tal-miżura jkun jikkonċerna ż-żerriegħa taż-żejt msemmiji fl-Anness tal-Memorandum ta’ Qbil bejn il-Komunità Ekonomika Ewropea u l-Istati Uniti tal-Amerika fuq iż-żerriegħa taż-żejt fi ħdan il-qafas tal-GATT, it-total ta’ żoni massimi li għandhom ikunu appoġġjati kif notifikat mill-Istati Membri ma għandux jaqbeż żona massima għall-Unjoni sħiħa għall-fini ta’ żgurar ta’ konformità mal-impenji internazzjonali tagħha.
Fejn tinqabeż iż-żona massima msemmija fl-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri kkonċernati għandhom jaġġustaw iż-żona notifikata bl-applikazzjoni ta’ koeffiċjent ta’ tnaqqis li jirriżulta mill-proporzjon bejn iż-żona massima u t-total taż-żoni notifikati għall-appoġġ taż-żerriegħa taż-żejt msemmija fl-ewwel subparagrafu.
Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi l-koeffiċjent ta’ tnaqqis imsemmi fit-tieni subparagrafu permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni adottati mingħajr l-applikazzjoni tal-proċedura msemmija fl-Artikolu 71(2) jew (3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
4. Fejn il-miżura tal-appoġġ akkoppjat tkun tikkonċerna annimali bovini u/jew nagħaġ u mogħoż, l-Istati Membri għandhom jiddefinixxu bħala kundizzjoni għall-eliġibbiltà għall-appoġġ, ir-rekwiżiti li l-annimali jiġu identifikati u rreġistrati previsti fir-Regolament (KE) Nru 1760/2000 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (25) jew ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 21/2004 (26) rispettivament.
5. L-Istati Membri ma jistgħux jagħtu appoġġ akkoppjat relatat maż-żona lil żoni li mhumiex żoni eliġibbli fis-sens tal-Artikolu 32(2), (3) u (4) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013. Meta l-Istati Membri jagħtu appoġġ akkoppjat għall-qanneb, għandha tapplika l-kundizzjoni msemmija fl-Artikolu 32(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u fl-Artikolu 9 ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 54
Konsistenza u kumulazzjoni tal-appoġġ
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 52(8) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, il-miżuri pprovduti fir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u r-Regolament (UE) Nru 1308/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (27) għandhom jitqiesu bħala “miżuri u politiki oħrajn tal-Unjoni”.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw il-konsistenza bejn:
(a)
miżuri ta’ appoġġ akkoppjat u miżuri implimentati skont miżuri u politiki oħra tal-Unjoni;
(b)
miżuri ta’ appoġġ akkoppjat differenti;
(c)
miżuri ta’ appoġġ akkoppjat u miżuri ffinanzjati mill-għanjuna statali.
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-miżuri ta’ appoġġ akkoppjat ma jfixklux it-tħaddim tajjeb ta’ miżuri oħra msemmija fl-ewwel subparagrafu.
3. Meta appoġġ taħt ċertu miżura ta’ appoġġ akkoppjat jista’ jingħata wkoll skont miżura ta’ appoġġ akkoppjat oħra, jew skont miżura implimentata skont miżuri u politiki oħra tal-Unjoni, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-bidwi kkonċernat jista’ jirċievi appoġġ li jimmira għall-għan imsemmi fl-Artikolu 52(5) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 skont miżura waħda minnhom biss.
Artikolu 55
Kriterji għall-approvazzjoni mill-Kummissjoni
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 55(1)(a) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, għandu jeżisti nuqqas ta’ alternattivi jekk:
(a)
l-ebda produzzjoni oħra għajr il-produzzjoni soġġetta għal miżura ta’ appoġġ akkoppjat ma tkun tista’ titwettaq fir-reġjun jew fis-settur fil-mira jew il-kontinwazzjoni ta’ produzzjoni ta’ dan it-tip tkun teħtieġ bidliet sinifikanti fl-istrutturi ta’ produzzjoni; jew
(b)
il-konverżjoni lejn produzzjoni oħra tkun limitata ħafna minħabba n-nuqqas ta’ disponibbiltà ta’ art jew tal-infrastrutturi adattati għal dik il-produzzjoni, it-tnaqqis sinifikanti konsekuttiv fl-għadd ta’ azjendi, il-livell ta’ investimenti meħtieġa li jirriżultaw mill-konverżjoni jew minħabba raġunijiet simili.
2. Għall-finijiet tal-Artikolu 55(1)(b) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, għandu jkun meħtieġ li tiġi pprovduta provvista stabbli lill-industrija lokali tal-ipproċessar meta sospensjoni jew tnaqqis tal-produzzjoni fir-reġjun jew is-settur fil-mira jkun mistenni li jkollu impatt negattiv fuq l-attività u l-vijabbiltà ekonomika relatata jew f’intrapriżi downstream li jiddependu b’mod sinifikanti fuq produzzjoni bħal din, bħal proċessuri ta’ materja prima, biċċeriji jew industriji tal-ikel. Tali intrapriżi downstream jeħtieġ li jkunu lokalizzati fir-reġjun rispettiv jew jeħtieġ li jkunu jiddependu b’mod sinifikanti fuq is-settur għat-tkomplija tal-attività tagħhom.
3. Għall-finijiet tal-Artikolu 55(1)(c) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, taqlib kontinwu fis-suq relatat għandu jeżisti fejn il-bdiewa fir-reġjun jew is-settur fil-mira huma affettwati mit-telf ekonomiku li jirriżulta b’mod partikolari minn okkorrenza ta’ tniġġis, kontaminazzjoni jew degradazzjoni fil-kwalità tal-ambjent relatat ma’ avveniment speċifiku ta’ ambitu ġeografiku limitat.
4. Meta tivvaluta l-livell ta’ appoġġ akkoppjat li jirriżulta mill-miżuri biex jiġi approvat bħala nnotifikat mill-Istat Membru, il-Kummissjoni għandha tqis il-livell ta’ pagamenti diretti akkoppjati mogħtija matul mill-inqas sena fi żmien il-perjodu ta’ referenza 2010-2014 kif imsemmi fl-Artikolu 53(4) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
TAQSIMA 2
Pagament speċifiku għall-uċuħ tar-raba’ tal-qoton
Artikolu 56
Awtorizzazzjoni ta’ art agrikola għall-produzzjoni tal-qoton
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu kriterji oġġettivi abbażi ta’ liema art agrikola hija awtorizzata skont l-Artikolu 57(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
Dawn il-kriterji għandhom ikunu bbażati fuq waħda jew iktar minn dawn li ġejjin:
(a)
l-ekonomija agrikola ta’ dawk ir-reġjuni fejn il-qoton huwa għalla ewlenija;
(b)
il-ħamrija u l-klima fiż-żoni kkonċernati;
(c)
il-ġestjoni tal-ilma għat-tisqija;
(d)
sistemi tan-newba u metodi ta’ kultivazzjoni li l-aktar jipproteġu l-ambjent.
Artikolu 57
Awtorizzazzjoni tal-varjetajiet għaż-żrigħ
Għall-finijiet tal-Artikolu 57(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-Istati Membri għandhom jawtorizzaw il-varjetajiet reġistrati fil-“Katalgu Komuni tal-Varjetajiet ta’ Speċi ta’ Pjanti Agrikoli” li huma pprovduti fid-Direttiva 2002/53/KE li huma adattati għall-bżonnijiet tas-suq.
Artikolu 58
Rekwiżiti tal-eliġibbiltà
Iż-żrigħ taż-żoni msemmija fl-Artikolu 57(1) tar-Regolament (KE) Nru 1307/2013 għandu jsir billi tinkiseb densità minima tat-tħawwil, li għandha tkun stipulata mill-Istat Membru abbażi tal-kundizzjonijiet tal-ħamrija u tat-temp u l-karatteristiċi speċifiċi tar-reġjun, fejn xieraq.
Artikolu 59
Prattiki agronomiċi
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu regoli speċifiċi dwar il-prattiki agronomiċi meħtieġa għaż-żamma u l-ħsad tal-għelejjel f’kundizzjonijiet normali tat-tkabbir.
Artikolu 60
Approvazzjoni ta’ organizzazzjonijiet interprofessjonali
1. Kull sena, l-Istati Membri għandhom japprovaw għal perjodu ta’ sena, li jibda mhux aktar tard mill-1 ta’ Marzu, kull organizzazzjoni interprofessjonali msemmija fl-Artikolu 59(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 li tapplika biex issir organizzazzjoni approvata bħal din u li:
(a)
tkopri żona totali ta’ mill-inqas 4 000 ettaru kif stabbilit mill-Istat Membru li tissodisfa l-kriterji tal-awtorizzazzjoni stipulati fl-Artikolu 56 ta’ dan ir-Regolament;
(b)
tinkludi mill-inqas impriża tal-ħalġ waħda; u
(c)
adottat regoli interni ta’ ħidma, b’mod partikolari dwar il-kundizzjonijiet tas-sħubija u l-miżati, skont ir-regoli nazzjonali u tal-Unjoni.
2. Fejn jinstab li organizzazzjoni interprofessjonali approvata ma tirrispettax il-kriterji għall-approvazzjoni stipulati fil-paragrafu 1, l-Istat Membru għandu jirtira l-approvazzjoni sakemm in-nuqqas ta’ rispett tal-kriterji kkonċernati ma jiġix solvut f’perjodu ta’ żmien raġonevoli. Fejn huwa ppjanat li l-approvazzjoni tiġi rtirata, l-Istat Membru għandu jinnotifika dik l-intenzjoni lill-organizzazzjoni interprofessjonali, flimkien mar-raġunijiet għall-irtirar. L-Istat Membru għandu jagħti permess lill-organizzazzjoni tal-produzzjoni biex tissottometti l-osservazzjonijiet tagħha fi żmien speċifikat.
Il-bdiewa membri ta’ organizzazzjoni interprofessjonali approvata li l-approvazzjoni tagħha ġiet irtirata skont l-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu għandhom jitilfu d-dritt tagħhom għaż-żieda tal-għajnuna prevista fl-Artikolu 60(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
Artikolu 61
Obbligi tal-produtturi
1. Produttur ma għandux ikun membru ta’ aktar minn organizzazzjoni interprofessjonali approvata waħda msemmija fl-Artikolu 59(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
2. Produttur li huwa membru ta’ organizzazzjoni interprofessjonali għandu jwassal il-qoton tiegħu lil ħallieġ tal-qoton u li jifforma parti mill-istess organizzazzjoni.
3. Il-parteċipazzjoni ta’ produtturi f’organizzazzjoni interprofessjonali approvata għandha tkun ir-riżultat ta’ sħubija volontarja.
KAPITOLU 6
NOTIFIKI
Artikolu 62
Notifiki relatati mad-definizzjonijiet u dispożizzjonijiet relatati
L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni dwar kwalunkwe deċiżjoni meħuda skont l-Artikolu 4(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 sal-31 ta’ Jannar 2015. Tali notifika għandha tinkludi d-dettalji ta’ tali deċiżjonijiet, il-ġustifikazzjoni tagħhom u l-kriterji oġġettivi li abbażi tagħhom ittieħdu dawn id-deċiżjonijiet.
Artikolu 63
Notifiki relatati mal-koeffiċjent ta’ tnaqqis skont l-Artikolu 32(5) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013
L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni dwar kwalunkwe deċiżjoni meħuda skont l-Artikolu 8 sal-31 ta’ Jannar 2015. Tali notifika għandha tinkludi d-dettalji ta’ tali deċiżjonijiet, il-ġustifikazzjoni tagħhom u l-kriterji oġġettivi li abbażi tagħhom ittieħdu dawn id-deċiżjonijiet.
Artikolu 64
Notifiki relatati mal-pagament bażiku
1. Meta Stat Membru jinnotifika lill-Kummissjoni dwar id-deċiżjonijiet tiegħu skont l-Artikoli 22(2) u (3), 24(10), 29 u 40(4) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, it-tali notifika għandha tinkludi dettalji dwar tali deċiżjonijiet. Barra minn hekk, għal deċiżjonijiet skont l-Artikoli 24(10), 29 u 40(4) ta’ dak ir-Regolament, għandha tkun inkluża ġustifikazzjoni fejn tkun relevanti.
Meta Stat Membru jinnotifika lill-Kummissjoni dwar id-deċiżjonijiet tiegħu skont l-Artikolu 23(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, tali notifika għandha tinkludi d-dettalji ta’ tali deċiżjonijiet, il-ġustifikazzjoni tagħhom u l-kriterji oġġettivi li fuq il-bażi tagħhom ikunu ttieħdu dawk id-deċiżjonijiet, b’mod partikolari l-kriterji użati għad-definizzjoni tar-reġjuni skont l-Artikolu 23(1) ta’ dak ir-Regolament, il-kriterji użati għad-diviżjoni tal-livelli massimi nazzjonali bejn ir-reġjuni skont l-Artikolu 23(2) ta’ dak ir-Regolament u l-kriterji użati għal kwalunkwe modifiki progressivi annwali skont l-Artikolu 23(3) ta’ dak ir-Regolament.
2. Meta Stat Membru jiddeċiedi li juża l-għażliet stipulati fl-Artikoli 30(7), 30(11)(b), 32(3)(b), 32(5) u 36(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, għandu jinnotifika lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Jannar tal-ewwel sena ta’ applikazzjoni ta’ tali deċiżjoni dwar id-dettalji ta’ dawk id-deċiżjonijiet kif ukoll il-ġustifikazzjoni u, fejn relevanti, il-kriterji oġġettivi li fuq il-bażi tagħhom ikunu ttieħdu dawk id-deċiżjonijiet.
F’każ ta’ eżami tad-deċiżjoni msemmija fl-Artikolu 30(7) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-informazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu għandha tiġi nnotifikata lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Jannar tal-ewwel sena ta’ applikazzjoni ta’ tali deċiżjoni eżaminata.
3. Meta Stat Membru jiddeċiedi li juża l-għażla stipulata fl-Artikolu 34(3) u (4) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, dan għandu jinnotifika lill-Kummissjoni dwar id-deċiżjoni tiegħu sal-31 ta’ Jannar tal-ewwel sena ta’ applikazzjoni ta’ tali deċiżjoni.
4. Meta Stat Membru jiddeċiedi li juża l-għażliet stipulati fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 39(1) u fl-Artikolu 40(2) u (5) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, għandu jinnotifika lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Lulju tas-sena ta’ qabel l-ewwel applikazzjoni ta’ tali deċiżjoni bid-dettalji ta’ dawk id-deċiżjonijiet kif ukoll il-ġustifikazzjoni u, fejn relevanti, il-kriterji oġġettivi li abbażi tagħhom ikunu ttieħdu dawk id-deċiżjonijiet.
5. Meta Stat Membru jiddeċiedi li japplika l-iskema ta’ pagament uniku skont l-erja skont l-Artikolu 36(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 dan għandu jinnotifika lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Settembru ta’ kull sena, għas-sena ta’ pretensjoni kkonċernata, tan-numru totali ta’ ettari ddikjarati mill-bdiewa skont l-Aritkolu 36(2) ta’ dak ir-Regolament.
Artikolu 65
Notifiki relatati ma’ approċċ aktar ekoloġiku
1. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni l-informazzjoni li ġejja:
(a)
sal-15 ta’ Diċembru 2014:
(i)
jekk ikun applikabbli, id-deċiżjoni tagħhom li jikkalkulaw il-pagament li hemm referenza għalih fl-Artikolu 43(9) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 skont it-tielet subparagrafu ta’ dak il-paragrafu;
(ii)
jekk applikabbli, id-deċiżjoni tagħhom li jaħtru aktar żoni ta’ bwar permanenti sensittivi li hemm referenza għalihom fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 45(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013;
(iii)
jekk applikabbli, id-deċiżjoni tagħhom li japplikaw il-bur permanenti msemmi fl-Artikolu 43(9) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 fil-livell reġjonali kif stipulat fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 47(2) ta’ dak ir-Regolament;
(b)
sal-15 ta’ Diċembru tas-sena kkonċernata, id-deċiżjoni biex tingħażel żona ta’ bur permanenti ambjentalment sensittiva ġdida kif imsemmi fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 41 ta’ dan ir-Regolament;
(c)
sal-15 ta’ Diċembru ta’ kull sena, għas-sena ta’ pretensjoni kkonċernata:
(i)
in-numru totali ta’ bdiewa li jridu japplikaw tal-inqas obbligu ta’ approċċ aktar ekoloġiku wieħed imsemmi fl-Artikolu 43(2) u (3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u n-numru totali ta’ ettari ddikjarat mit-tali bdiewa;
(ii)
in-numru totali ta’ bdiewa eżentati minn prattika waħda jew aktar ta’ approċċ aktar ekoloġiku u n-numru ta’ ettari ddikjarati mit-tali bdiewa, in-numru ta’ bdiewa eżentati mill-prattiki kollha minħabba li jkunu konformi mar-rekwiżiti tar-Regolament (KE) Nru 834/2007, in-numru ta’ bdiewa eżentati mill-obbligu taż-żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika, u n-numru rispettiv ta’ ettari ddikjarati mit-tali bdiewa. Dawk in-numri ma għandhomx jinkludu l-bdiewa li jipparteċipaw fl-iskema tal-bdiewa ż-żgħar;
(iii)
in-numru totali ta’ bdiewa li japplikaw il-miżuri ekwivalenti, li jiddistingwu l-bdiewa li japplikaw l-ekwivalenza skont l-Artikolu 43(3)(a) jew (b) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u n-numru rispettiv ta’ ettari ddikjarat mit-tali bdiewa;
(iv)
in-numru totali ta’ bdiewa soġġetti għad-diversifikazzjoni tal-għelejjel, maqsumin skont in-numru ta’ bdiewa soġġetti għal diversifikazzjoni b’żewġ għelejjel u n-numru ta’ bdiewa soġġetti għal diversifikazzjoni bi tliet għelejjel u inkluż in-numru rispettiv ta’ ettari ta’ art li tista’ tinħarat iddikjarat minn tali bdiewa;
(v)
in-numru totali ta’ bdiewa kkunsidrati għall-kalkolu tal-proporzjon taż-żoni ta’ bwar permanenti meta mqabbla maż-żona agrikola totali u n-numru totali ta’ ettari koperti minn bwar permanenti ddikjarat minn tali bdiewa;
(vi)
in-numru totali ta’ bdiewa li jiddikjaraw bwar permanenti ambjentalment sensittivi, in-numru totali ta’ ettari koperti minn bwar permanenti ambjentalment sensittivi iddikjarati minn tali bdiewa u n-numru totali ta’ ettari ta’ bwar permanenti sensittivi għall-ambjent magħżulin;
(vii)
in-numru totali ta’ bdiewa soġġetti għall-obbligu ta’ żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika, in-numru totali ta’ ettari li jistgħu jinħartu minn tali bdiewa u n-numru totali ta’ ettari ddikjarati bħala żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika qabel l-applikazzjoni tal-fatturi ta’ ponderazzjoni, maqsumin skont it-tip ta’ konċentrazzjoni ekoloġika kif inhu elenkat fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 46(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013;
(viii)
in-numru totali ta’ bdiewa li jimplimentaw l-obbligu taż-żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika fil-livell reġjonali jew kollettiv u n-numru totali ta’ ettari li jistgħu jinħartu ddikjarat minn tali bdiewa;
(d)
sal-15 ta’ Diċembru ta’ kull sena, il-proporzjon ta’ referenza u l-proporzjon annwali ta’ żoni ta’ bwar permanenti meta mqabbla maż-żona agrikola totali, kif ukoll l-informazzjoni dwar l-obbligi stabbiliti fil-livell tal-azjenda skont il-ħames subparagrafu tal-Artikolu 45(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u l-Artikolu 44 ta’ dan ir-Regolament.
2. Fin-notifika li għandha ssir sal-1 ta’ Awwissu 2014 skont l-Artikolu 46(8) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni b’dan li ġej:
(a)
id-deċiżjoni tagħhom dwar liema żoni elenkati fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 46(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għandhom jitqiesu bħala żona ta’ konċentrazzjoni ekoloġika, li sal-1 ta’ Ottubru 2014, trid tiġi supplimentata minn informazzjoni dwar it-tali deċiżjonijiet, inkluż dwar il-kundizzjonijiet applikabbli fuq dawk iż-żoni minħabba deċiżjonijiet mill-Istati Membri;
(b)
informazzjoni dettaljata dwar l-użu ta’ fatturi ta’ konverżjoni u ta’ ponderazzjoni li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 46(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
3. Fin-notifika tagħhom li għandha ssir sal-1 ta’ Awwissu tas-sena ta’ qabel, l-ewwel applikazzjoni tad-deċiżjoni relevanti skont l-Artikolu 46(8) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni b’dan li ġej:
(a)
għall-Istati Membri li jagħżlu l-implimentazzjoni reġjonali msemmija fl-Artikolu 46(5) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, informazzjoni dwar id-definizzjoni tar-reġjuni, l-għażla taż-żoni, iż-żoni magħżulin għall-finijiet tal-Artikolu 46(4) ta’ dan ir-Regolament, u informazzjoni li tiġġustifika kif din l-implimentazzjoni reġjonali ssostni l-implimentazzjoni ta’ politiki tal-Unjoni dwar l-ambjent, il-klima u l-bijodiversità;
(b)
għall-Istati Membri li jiddeċiedu li jippermettu li tintuża l-implimentazzjoni kollettiva msemmija fl-Artikolu 46(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għandhom jinkludu informazzjoni dwar l-għażla taż-żoni u ż-żoni magħżulin għall-fini tal-Artikolu 47(3) ta’ dan ir-Regolament, jekk applikabbli.
4. Fin-notifika tagħhom li għandha ssir sal-1 ta’ Awwissu tas-sena ta’ qabel l-ewwel applikazzjoni tad-deċiżjoni relevanti skont l-Artikolu 46(8) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-Istati Membri li jissodisfaw il-kundizzjoni msemmija fl-Artikolu 46(7) ta’ dak ir-Regolament li jiddeċiedu li japplikaw l-eżenzjoni prevista f’dik id-dispożizzjoni għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni bid-dettalji ta’ dik id-deċiżjoni, inklużi d-dejta u l-kalkoli li juru li l-kundizzjonijiet kollha għall-eżenzjoni msemmija fl-Artikolu 46(7) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 huma ssodisfati.
L-ewwel subparagrafu għandu japplika mutatis mutandis għad-deċiżjonijiet biex tiġi applikata wkoll l-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 46(7) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u jġeddu l-perjodu ta’ tliet snin kif inhu stipulat fl-Artikolu 48(3) ta’ dan ir-Regolament.
L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni immedjatament bi kwalunkwe tibdil fl-applikazzjoni tal-eżenzjoni prevista fl-Artikolu 46(7) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
Artikolu 66
Notifiki relatati mal-pagamenti lill-bdiewa żgħażagħ
1. Meta Stat Membru jiddeċiedi li japplika l-Artikolu 50(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għall-kalkolu tal-pagament lill-bdiewa żgħażagħ, għandu jinnotifika lill-Kummissjoni bil-metodu għall-kalkolu tal-pagament magħżul u l-limitu massimu stabbilit skont l-Artikolu 50(9) ta’ dak ir-Regolament sal-31 ta’ Jannar 2015.
2. Meta Stat Membru jiddeċiedi li jiddefinixxi l-kriterji tal-eliġibbiltà skont l-Artikolu 50(3) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jew li japplika l-metodu ta’ kalkolu msemmi fl-Artikolu 50(10) ta’ dak ir-Regolament, għandu jinnotifika lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Jannar 2015 dwar it-tali deċiżjoni.
3. Meta Stat Membru jiddeċiedi li jagħmel użu mill-għażla li jikkalkula mill-ġdid in-numru fiss ta’ ettari kif previst fit-tielet subparagrafu tal-Artikolu 50(10) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, għandu jinnotifika lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Awwissu tas-sena li għaliha tali kalkulazzjoni mill-ġdid ta’ din it-tali deċiżjoni tapplika u jipprovdi ġustifikazzjoni kif ukoll il-kriterji oġġettivi li skonthom tkun ittieħdet id-deċiżjoni.
Artikolu 67
Notifiki relatati mal-appoġġ akkoppjat volontarju
1. In-notifiki msemmija fl-Artikolu 54(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għandhom jinkludu l-oġġetti elenkati fl-Anness I ta’ dan ir-Regolament.
2. Għal kull miżura ta’ appoġġ akkoppjat u kull wieħed mit-tipi speċifiċi ta’ setturi tal-biedja jew agrikoli speċifiċi, l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni dwar l-għadd totali ta’ benefiċjarji, l-ammont tal-pagamenti li ngħataw kif ukoll iż-żona totali u n-numru totali ta’ annimali li għalihom fil-fatt tħallas l-appoġġ. Dawn in-notifiki għandhom isiru sal-15 ta’ Settembru tas-sena li ssegwi s-sena li għaliha ngħataw il-pagamenti.
Artikolu 68
Notifiki dwar ir-rekwiżiti minimi biex wieħed jirċievi pagamenti diretti
L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Awwissu 2014 b’kull deċiżjoni li ħadu skont l-Artikolu 10 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
Artikolu 69
Notifiki dwar il-pagament ta’ distribuzzjoni mill-ġdid
Meta Stat Membru jiddeċiedi li jagħti pagament ta’ distribuzzjoni mill-ġdid skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu III tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, in-notifika msemmija fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 41(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għandu jkun fiha d-dettalji ta’ dik id-deċiżjoni, inklużi d-dettalji u l-ġustifikazzjoni tal-kalkolu tal-pagament ta’ distribuzzjoni mill-ġdid u, fejn xieraq, informazzjoni dwar kull applikazzjoni reġjonali skont l-Artikolu 41(2) ta’ dak ir-Regolament u dwar kwalunkwe gradwazzjoni fi ħdan l-għadd ta’ ettari skont l-Artikolu 41(5) ta’ dak ir-Regolament.
Artikolu 70
Notifiki dwar il-pagament għal żoni b’restrizzjonijiet naturali
Meta Stat Membru jiddeċiedi li jagħti pagament għal żoni b’restrizzjonijiet naturali skont il-Kapitolu 4 tat-Titolu III tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, dan għandu jinnotifika lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Awwissu 2014 b’kull deċiżjoni li ħa skont l-Artikolu 48 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013. Notifika bħal din għandu jkun fiha d-dettalji ta’ din id-deċiżjoni inkluża, fejn ikun xieraq, informazzjoni dwar kull restrizzjoni tal-pagamenti għal ċerti żoni skont l-Artikolu 48(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, dwar kull applikazzjoni tal-limiti massimi msemmija fl-Artikolu 48(4) ta’ dak ir-Regolament u dwar kull applikazzjoni reġjonali skont l-Artikolu 48(5) ta’ dak ir-Regolament.
Artikolu 71
Notifiki dwar l-iskema tal-bdiewa żgħar
Meta Stat Membru jiddeċiedi li japplika l-iskema tal-bdiewa żgħar skont it-Titolu V tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, dan għandu jinnotifika lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Awwissu 2014 b’kull deċiżjoni li ħa skont dan it-Titolu.
Notifika bħal din għandu jkun fiha d-dettalji ta’ din id-deċiżjoni, inkluża l-possibbiltà ta’ inklużjoni awtomatika ta’ bdiewa skont l-Artikolu 62(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u l-kalkolu tal-pagament skont l-Artikolu 63 ta’ dak ir-Regolament.
L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni bid-deċiżjoni dwar il-finanzjament imsemmija fl-Artikolu 65(2) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, bla dewmien u sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Diċembru tas-sena kalendarja li magħha jkollu x’jaqsam il-pagament.
Artikolu 72
Applikazzjoni tal-Artikolu 8(1), 41(4) jew 52(6) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 għal membri ta’ persuni ġuridiċi jew gruppi
Meta Stat Membru jiddeċiedi li japplika l-Artikolu 8(4), 41(8) jew 52(7) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, għandu jinnotifika lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Awwissu 2014 bid-dettalji ta’ dawk id-deċiżjonijiet.
Artikolu 73
Tnaqqis lineari tal-pagamenti
Meta jiġi applikat xi tnaqqis lineari li jissemma fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 7(1), fl-Artikolu 51(2) jew fl-Artikolu 65(2)(c) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni bil-perċentwal ta’ tnaqqis applikat bla dewmien u sa mhux aktar tard mit-30 ta’ Ġunju tas-sena ta’ wara s-sena kalendarja li matulha ntalbu l-pagamenti diretti mnaqqsa b’mod lineari.
Artikolu 74
Talba għal informazzjoni dwar miżuri li ħadu l-Istati Membri
Meta jkun meħtieġ, sabiex tiżgura l-applikazzjoni korretta tar-regoli stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jew f’dan ir-Regolament, il-Kummissjoni tista’ titlob lill-Istati Membri biex jipprovdu dettalji dwar xi miżuri li ħadu biex jimplimentaw ir-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jew dwar kull regola adottata mill-Kummissjoni abbażi ta’ dak ir-Regolament.
Artikolu 75
Rapporti
1. Meta l-Bulgarija u r-Rumanija jiddeċiedu li jagħtu pagamenti diretti nazzjonali komplementari skont l-Artikolu 18 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, dawn għandhom iressqu rapport lill-Kummissjoni sat-30 ta’ Ġunju 2016. Għal kull pagament dirett nazzjonali komplementari, ir-rapport għandu jkun fih l-għadd ta’ benefiċjarji, l-ammont totali ta’ pagamenti diretti nazzjonali komplementari li ngħataw, l-ettari li għalihom ingħata l-pagament u r-rata tal-pagament fejn relevanti.
2. Meta Stat Membru jiddeċiedi li jagħti għajnuna nazzjonali tranżitorja skont l-Artikolu 37(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013, dan għandu jressaq rapport annwali lill-Kummissjoni sal-15 ta’ Settembru tas-sena ta’ wara l-implimentazzjoni ta’ dik l-għajnuna nazzjonali tranżitorja. Għal kull settur, ir-rapport għandu jkun fih l-għadd ta’ benefiċjarji, l-ammont ta’ għajnuna nazzjonali tranżitorja li ngħatat, l-ettari, l-għadd ta’ annimali jew unitajiet oħra li għalihom ingħatat l-għajnuna u r-rata ta’ dik l-għajnuna meta relevanti.
Artikolu 76
Notifika tad-deċiżjoni li tirriżulta minn reviżjoni
Meta deċiżjoni notifikata lill-Kummissjoni skont ir-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jew dan ir-Regolament tista’ tiġi riveduta, il-Kummissjoni għandha tinnotifika bid-deċiżjoni li tirriżulta mir-reviżjoni fi żmien perjodu ta’ erba’ ġimgħat minn meta tittieħdet din id-deċiżjoni, sakemm ma jkunx stabbilit limitu taż-żmien differenti għal din in-notifika fir-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
Din in-notifika għandu jkun fiha d-dettalji tad-deċiżjoni u, meta relevanti, ġustifikazzjoni u l-kriterji oġġettivi li fuqhom issejset din id-deċiżjoni.
KAPITOLU 7
EMENDAR, TĦASSIR U DĦUL FIS-SEĦĦ
Artikolu 77
Emenda tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013
L-Anness X tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jiġi sostitwit bit-test stipulat fl-Anness II ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 78
Revoka
Ir-Regolamenti (KE) Nru 1120/2009 u (KE) Nru 1121/2009 huma revokati.
Madankollu, huma għandhom ikomplu japplikaw fir-rigward ta’ applikazzjonijiet ta’ għajnuna relatati mas-snin kalendarji qabel is-sena kalendarja 2015.
Artikolu 79
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fis-seba’ ġurnata ta’ wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika fir-rigward ta’ applikazzjonijiet ta’ għajnuna relatati mas-snin kalendarji sussegwenti s-sena kalendarja 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-11 ta’ Marzu 2014.