ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. listopadu 2014
o zveřejňování informací o jednáních mezi generálními řediteli Komise a organizacemi či osobami samostatně výdělečně činnými
(2014/838/EU, Euratom)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 249 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106a této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 11 odst. 1 a 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU) musí orgány dávat vhodnými způsoby občanům a reprezentativním sdružením možnost projevovat a veřejně si vyměňovat své názory na všechny oblasti činnosti Unie. Musí rovněž udržovat otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a s občanskou společností. Dále podle článku 2 protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality a podle čl. 11 odst. 3 SEU musí Komise před navržením legislativního aktu vést rozsáhlé konzultace.
(2)
Podle článku 298 SFEU se orgány, instituce a jiné subjekty Unie při plnění svých úkolů opírají o otevřenou, efektivní a nezávislou evropskou správu.
(3)
Komise je odhodlána zdokonalit transparentnost ohledně kontaktů mezi svými zaměstnanci a organizacemi či osobami samostatně výdělečně činnými.
(4)
Jak stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (1), občané již mají právo na přístup k dokumentům orgánů. Toto rozhodnutí se netýká přístupu k dokumentům ani uplatňování nařízení (ES) č. 1049/2001.
(5)
Dne 25. listopadu 2014 Komise na základě Politických směrů ze dne 15. července 2014, které představil její předseda, přijala rozhodnutí 2014/839/EU, Euratom (2), podle nějž musí členové Komise zveřejňovat informace o jednáních, která vedli oni sami nebo členové jejich kabinetu s organizacemi či osobami samostatně výdělečně činnými o otázkách týkajících se tvorby a provádění politik v Unii.
(6)
Generální ředitelé Komise mohou vést jednání s organizacemi nebo osobami samostatně výdělečně činnými za podobnými účely, jako mají jednání uvedená v uvedeném rozhodnutí. Je proto vhodné uplatnit podobné požadavky transparentnosti i na tato jednání.
(7)
Generální ředitelé Komise by tedy měli zveřejňovat informace o jednáních, která vedli s organizacemi či osobami samostatně výdělečně činnými o otázkách týkajících se přijímání rozhodnutí a provádění politik v Unii.
(8)
Toto rozhodnutí se netýká jednání se zástupci jiných orgánů či institucí Unie, která jsou součástí běžných interinstitucionálních styků. Netýká se ani jednání se zástupci orgánů veřejné moci jednotlivých členských států, neboť tyto orgány sledují veřejný zájem a přispívají k práci Komise podle zásady loajální spolupráce. V zájmu ochrany mezinárodních vztahů Unie se toto rozhodnutí netýká ani jednání se zástupci orgánů veřejné moci třetích zemí a mezinárodních organizací.
(9)
V zájmu respektování specifické povahy dialogu se sociálními partnery, jak je uvedeno v článku 154 SFEU, jakož i specifické povahy dialogu s církvemi a filozofickými a nekonfesními organizacemi, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 3 SFEU, by se toto rozhodnutí nemělo vztahovat ani na jednání vedená v tomto kontextu.
(10)
Vzhledem ke specifické úloze politických stran, uznané v čl. 10 odst. 4 SEU, a vzhledem k tomu, že interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí ze dne 16. dubna 2014 o rejstříku transparentnosti pro organizace a osoby samostatně výdělečně činné, jež se podílejí na tvorbě a provádění politik EU (3), stanoví, že rejstřík se nevztahuje na politické strany, by se toto rozhodnutí nemělo vztahovat ani na jednání se zástupci politických stran.
(11)
Jelikož v některých zvláštních případech může zveřejnění informací o určitém jednání porušit ochranu života, osobnosti nebo soukromí jednotlivce, finanční, měnové nebo hospodářské politiky Unie, stability trhu nebo citlivých obchodních údajů, řádného vedení soudního řízení nebo inspekcí, vyšetřování, auditů či jiných správních řízení anebo ochranu jakýchkoli jiných důležitých veřejných zájmů uznaných na úrovni Unie, nemělo by dojít ke zveřejnění takových informací ani v těchto případech.
(12)
V souladu s čl. 5 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4) je možné zveřejnit jména generálních ředitelů, kteří se jednání s organizacemi či osobami samostatně výdělečně činnými zúčastní; ostatní osoby k tomu musí jednoznačně udělit souhlas.
(13)
Toto rozhodnutí se nedotýká požadavků na zdokonalenou transparentnost nebo závazků v tomto smyslu, které vyplývají z právních předpisů Unie nebo mezinárodních dohod uzavřených Unií,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Generální ředitelé Komise v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí zveřejní informace o všech jednáních, která vedli s organizacemi či osobami samostatně výdělečně činnými o otázkách týkajících se tvorby a provádění politik v Unii.
2. Mezi informace, které je třeba zveřejnit, patří datum jednání, místo, jméno generálního ředitele, název organizace nebo jméno osoby samostatně výdělečně činné a téma jednání.
Článek 2
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„generálním ředitelem“ generální ředitel nebo vedoucí útvaru Komise;
b)
„jednáním“ dvoustranné setkání uspořádané z podnětu organizace či osoby samostatně výdělečně činné nebo generálního ředitele za účelem projednání otázky týkající se tvorby a provádění politik v Unii. Setkání, která se uskuteční v souvislosti se správním řízením podle Smluv nebo aktů Unie, jež spadá do přímé pravomoci generálního ředitele, jakož i setkání čistě soukromé či společenské povahy nebo neplánovaná setkání jsou z tohoto pojmu vyloučena;
c)
„organizací nebo osobou samostatně výdělečně činnou“ každá organizace či osoba, bez ohledu na její právní status, zapojená do činností prováděných s cílem přímo nebo nepřímo ovlivňovat tvorbu a provádění politik a rozhodovací proces orgánů Unie, a to bez ohledu na to, kde k těmto činnostem dochází, a na použitý komunikační kanál či prostředek.
Tento pojem nezahrnuje zástupce jiných orgánů a institucí Unie, vnitrostátních, regionálních a místních orgánů členských států a třetích zemí nebo mezinárodních organizací. Zahrnuje však každé sdružení nebo síť, která zastupuje regiony nebo jiné orgány veřejné moci na nižší než národní úrovni společně.
Článek 3
1. Toto rozhodnutí se nevztahuje na jednání vedená se sociálními partnery na úrovni Unie v kontextu sociálního dialogu ani na jednání vedená v kontextu dialogu s církvemi, náboženskými sdruženími či společenstvími, jakož ani s filozofickými a nekonfesními organizacemi.
2. Toto rozhodnutí se nevztahuje na jednání vedená se zástupci politických stran.
Článek 4
1. Informace uvedené v čl. 1 odst. 2 se zveřejní ve standardizovaném formátu na internetových stránkách generálních ředitelství do dvou týdnů po dotčeném jednání.
2. Ke zveřejnění uvedených informací nemusí dojít, pokud by toto zveřejnění mohlo porušit ochranu jakéhokoli zájmu uvedeného v čl. 4 odst. 1, 2 a 3 nařízení (ES) č. 1049/2001, a zejména života, osobnosti nebo soukromí jednotlivce, finanční, měnové nebo hospodářské politiky Unie, stability trhu nebo citlivých obchodních údajů, řádného vedení soudního řízení nebo inspekcí, vyšetřování, auditů či jiných správních řízení nebo ochranu jakýchkoli jiných důležitých veřejných zájmů uznaných na úrovni Unie.
Článek 5
Jména osob (jednajících jménem organizací nebo osob samostatně výdělečně činných) ani úředníků Komise (jiných než generálních ředitelů), kteří se účastní jednání, se nezveřejní, pokud k tomu dotčené osoby jednoznačně neudělí souhlas.
Článek 6
Organizace či osoby samostatně výdělečně činné musí být informovány o tom, že informace uvedené v čl. 1 odst. 2 budou zveřejněny.
Článek 7
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. prosince 2014.
Ve Štrasburku dne 25. listopadu 2014.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-25 ta' Novembru 2014
dwar il-pubblikazzjoni ta' informazzjoni dwar laqgħat li jsiru bejn id-Direttorati Ġenerali tal-Kummissjoni u organizzazzjonijiet jew persuni li jaħdmu għal rashom
(2014/838/UE, Euratom)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 249 tiegħu,
Wara li kkunsidraw it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika, u b'mod partikolari l-Artikolu 106a tiegħu,
Billi:
(1)
Skont l-Artikolu 11(1) u (2) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE), l-istituzzjonijiet iridu, b'mezzi xierqa, jagħtu liċ-ċittadini u lill-assoċjazzjonijiet rappreżentattivi l-opportunità li jesprimu u jaqsmu pubblikament l-opinjonijiet tagħhom fl-oqsma kollha tal-azzjoni tal-Unjoni. L-istituzzjonijiet huma meħtieġa wkoll iżommu djalogu miftuħ, trasparenti u regolari mal-assoċjazzjonijiet rappreżentattivi u mas-soċjetà ċivili. Minbarra dan, skont l-Artikolu 2 tal-Protokoll Nru 2 dwar l-applikazzjoni tal-prinċipji tas-sussidjarjetà u l-proporzjonalità, u mal-Artikolu 11(3) tat-TUE, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta b'mod wiesa' qabel tipproponi atti leġiżlattivi.
(2)
F'konformità mal-Artikolu 298 tat-TFUE, fit-twettiq tal-missjonijiet tagħhom, l-istituzzjonijiet, il-korpi, l-uffiċċji u l-aġenziji tal-Unjoni għandu jkollhom l-appoġġ ta' amministrazzjoni Ewropea miftuħa, effiċjenti u indipendenti.
(3)
Il-Kummissjoni hija impenjata li ssaħħaħ it-trasparenza dwar il-kuntatti bejn il-persunal tagħha u organizzazzjonijiet jew individwi li jaħdmu għal rashom.
(4)
Iċ-ċittadini diġà għandhom id-dritt tal-aċċess għal dokumenti tal-istituzzjonijiet kif stipulat fir-Regolament (KE) Nru 1049/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (1). Din id-Deċiżjoni ma tikkonċernax l-aċċess għad-dokumenti jew l-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1049/2001.
(5)
Fil-25 ta' Novembru 2014 il-Kummissjoni, filwaqt li segwiet il-Linji Gwida Politiċi tal-15 ta' Lulju 2014 stabbiliti mill-President, adottat id-Deċiżjoni 2014/839/UE, Euratom (2) fejn il-Membri tal-Kummissjoni kienu meħtieġa li jagħmlu pubblika l-informazzjoni dwar laqgħat li jkollhom huma u membri tal-Kabinett tagħhom ma' organizzazzjonijiet jew individwi li jaħdmu għal rashom dwar kwistjonijiet li jirrigwardaw it-tfassil u l-implimentazzjoni tal-politika fl-Unjoni.
(6)
Id-Diretturi Ġenerali tal-Kummissjoni jista' jkollhom laqgħat ma' organizzazzjonijiet jew individwi li jaħdmu għal rashom għal raġunijiet smili bħal-laqgħat imsemmija f'din id-Deċiżjoni. Huwa għalhekk xieraq li jiġu applikati rekwiżiti ta' trasparenza simili għal dawn il-laqgħat.
(7)
Id-Direttorati Ġenerali tal-Kummissjoni għandhom għalhekk jagħmlu pubblika l-informazzjoni dwar il-laqgħat li jkollhom huma ma' organizzazzjonijiet jew individwi li jaħdmu għal rashom dwar kwistjonijiet relatati mat-teħid tad-deċiżjonijiet u l-implimentazzjoni tal-politika fl-Unjoni.
(8)
Laqgħat ma' rappreżentanti ta' istituzzjonijiet jew korpi oħra tal-Unjoni, li jirriflettu l-kors normali tar-relazzjonijiet interistituzzjonali, mhumiex koperti minn din id-Deċiżjoni. Laqgħat ma' rappreżentanti tal-awtoritajiet pubbliċi tal-Istati Membri mhumiex koperti minn din id-Deċiżjoni billi dawn l-awtoritajiet isegwu l-interess ġenerali u jikkontribwixxu għall-ħidma tal-Kummissjoni skont il-prinċipju tal-kooperazzjoni sinċiera. Sabiex jitħarsu r-relazzjonijiet internazzjonali tal-Unjoni, laqgħat ma' rappreżentanti tal-awtoritajiet pubbliċi ta' pajjiżi terzi u ta' organizzazzjonijiet internazzjonali mhumiex koperti minn din id-Deċiżjoni preżenti.
(9)
Sabiex tirrispetta l-karattru speċifiku tad-djalogu mal-partijiet soċjali, previst fl-Artikolu 154 tat-TFUE, kif ukoll il-karattru speċifiku tad-djalogu mal-knejjes u l-organizzazzjonijiet filosofiċi u mhux konfessjonali, previst fl-Artikolu 17(3) tat-TFUE, il-laqgħat li jsiru f'dawn il-kuntesti ma għandhomx ikunu koperti minn din id-Deċiżjoni.
(10)
Fid-dawl tar-rwol speċifiku tal-partiti politiċi rikonoxxuti mill-Artikolu 10(4) tat-TUE, u fid-dawl tal-fatt li l-Ftehim Interistituzzjonali bejn il-Parlament Ewropew u l-Kummissjoni Ewropea tas-16 ta' April 2014 dwar ir-reġistru tat-trasparenza għal organizzazzjonijiet u individwi li jaħdmu għal rashom involuti fit-tfassil u l-implimentazzjoni (3) tal-politika tal-Unjoni jistipula li r-reġistru ma japplikax għall-partiti politiċi, laqgħat ma' rappreżentanti tal-partiti politiċi wkoll ma għandhomx ikunu koperti minn din id-Deċiżjoni.
(11)
Billi f'ċerti każijiet speċifiċi informazzjoni pubblika dwar laqgħa tista' ddgħajjef il-protezzjoni tal-ħajja, l-integrità jew il-privatezza ta' individwu, il-politika finanzjarja, monetarja jew ekonomika tal-Unjoni, l-istabbilità tas-suq jew informazzjoni kummerċjali sensittiva, il-kondotta xierqa ta' proċedimenti tal-qorti jew spezzjonijiet, investigazzjonijiet, verifiki jew proċeduri amministrattivi oħra, jew il-protezzjoni ta' xi interess pubbliku ieħor importanti rikonoxxut fil-livell tal-Unjoni, il-pubblikazzjoni ta' tali informazzjoni ma għandhiex issir f'dawn il-każijiet.
(12)
Skont l-Artikolu 5(a) tar-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4), l-ismijiet ta' membri tad-Diretturi Ġenerali li jattendu l-laqgħat mal-organizzazzjonijiet jew individwi impjegati għal rashom jistgħu jsiru pubbliċi; individwi oħra jridu jkunu taw il-kunsens tagħhom b'mod ċar.
(13)
Din id-Deċiżjoni hija bla preġudizzju għar-rekwiżiti jew impenji msaħħa tat-trasparenza li jirriżultaw mil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni jew minn ftehimiet internazzjonali konklużi mill-Unjoni,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Id-Diretturi Ġenerali tal-Kummissjoni jagħmlu pubblika l-informazzjoni dwar il-laqgħat kollha li jkollhom ma' organizzazzjonijiet jew individwi li jaħdmu għal rashom dwar kwistjonijiet relatati mat-tfassil u l-implimentazzjoni tal-politika fl-Unjoni, skont id-dispożizzjonijiet ta' din id-Deċiżjoni.
2. L-informazzjoni li għandha ssir pubblika tkun tikkonsisti fid-data tal-laqgħa, il-post tagħha, l-isem tad-Direttur Ġenerali, l-isem tal-organizzazzjoni jew individwu li jaħdem għal rasu u s-suġġett tal-laqgħa tagħhom.
Artikolu 2
Għall-għanijiet ta' din id-Deċiżjoni japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“Direttur Ġenerali” tfisser Direttur Ġenerali jew Kap ta' Servizz tal-Kummissjoni.
(b)
“laqgħa” tfisser inkontru bilaterali organizzat b'inizjattiva ta' organizzazzjoni jew individwu li jaħdem għal rasu jew Direttur Ġenerali sabiex jiddiskutu kwistjoni marbuta mat-teħid u l-implimentazzjoni tad-deċiżjonijiet fl-Unjoni. Inkontri li jseħħu fil-kuntest ta' proċedura amministrattiva stabbilita mit-Trattati jew minn atti tal-Unjoni, li hija responsabbiltà diretta tad-Direttur Ġenerali, kif ukoll inkontri ta' tip purament privat jew soċjali jew inkontri spontanji huma esklużi minn dan il-kunċett;
(c)
“organizzazzjoni jew individwu li jaħdem għal rasu” tfisser kull organizzazzjoni jew individwu, irrispettivament mill-istatus ġuridiku tagħhom, involuti f'attivitajiet imwettqa bil-għan li jinfluwenzaw direttament jew indirettament il-formulazzjoni jew l-implimentazzjoni tal-politika u l-proċessi tat-teħid tad-deċiżjonijiet tal-istituzzjonijiet tal-Unjoni, irrispettivament minn fejn isiru dawn l-attivitajiet u mill-kanal jew mezz ta' komunikazzjoni użat.
Dan il-kunċett ma jinkludix rappreżentanti ta' istituzzjonijiet jew korpi oħra tal-Unjoni, awtoritajiet nazzjonali, reġjonali u lokali ta' Stati Membri u ta' pajjiżi terzi jew organizzazzjonijiet internazzjonali. Madankollu, ikopri kull assoċjazzjoni jew netwerk maħluq biex jirrappreżenta reġjuni jew awtoritajiet pubbliċi subnazzjonali oħra kollettivament.
Artikolu 3
1. Din id-Deċiżjoni ma tapplikax għal laqgħat li jsiru ma' sħab soċjali fil-livell tal-Unjoni fil-kuntest tad-Djalogu Soċjali, jew għal laqgħat li jsiru fil-kuntest tad-djalogu mal-knejjes, assoċjazzjonijiet jew komunitajiet reliġjużi, kif ukoll ma' organizzazzjonijiet filosofiċi u mhux konfessjonali.
2. Din id-Deċiżjoni ma tapplikax għal laqgħat li jsiru ma' rappreżentanti ta' partiti politiċi.
Artikolu 4
1. L-informazzjoni stabbilita fl-Artikolu 1(2) tiġi ppubblikata f'format standardizzat fuq is-siti web tad-Direttorati Ġenerali tal-Kummissjoni fi żmien ġimagħtejn wara l-laqgħa.
2. Il-pubblikazzjoni tal-informazzjoni tista' tinżamm lura fejn din il-pubblikazzjoni tkun ta' ħsara għall-protezzjoni ta' xi wieħed mill-interessi msemmija fl-Artikolu 4(1), (2) u (3) tar-Regolament (KE) Nru 1049/2001, b'mod partikolari l-ħajja, l-integrità jew il-privatezza ta' individwu, il-politika finanzjarja, monetarja jew ekonomika tal-Unjoni, l-istabbiltà tas-suq jew informazzjoni kummerċjali sensittiva, il-kondotta xierqa ta' proċedimenti jew spezzjonijiet tal-qorti, investigazzjonijiet, verifiki jew proċeduri amministrattivi oħra; jew il-protezzjoni ta' xi interess pubbliku importanti ieħor rikonoxxut fil-livell tal-Unjoni.
Artikolu 5
L-ismijiet ta' individwi (li jaġixxu f'isem organizzazzjonijiet jew individwi li jaħdmu għal rashom) jew uffiċjali tal-Kummissjoni (għajr Diretturi Ġenerali) li jattendu l-laqgħat ma jsirux pubbliċi sakemm ma jkunux taw il-kunsens tagħhom b'mod mhux ambigwu.
Artikolu 6
L-organizzazzjonijiet jew persuni li jaħdmu għal rashom jiġu infurmati bil-fatt li l-informazzjoni stabbilita fl-Artikolu 1(2) tkun se ssir pubblika.
Artikolu 7
Din id-Deċiżjoni tidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Tapplika mill-1 ta' Diċembru 2014.
Magħmul fi Strasburgu, il-25 ta' Novembru 2014.