NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1053/2013
ze dne 7. října 2013
o vytvoření hodnotícího a monitorovacího mechanismu k ověření uplatňování schengenského acquis a o zrušení rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. září 1998, kterým se zřizuje Stálý výbor pro hodnocení a provádění Schengenu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 70 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Schengenský prostor bez kontrol na vnitřních hranicích závisí na tom, jak účinně a účelně členské státy uplatňují doprovodná opatření v oblasti vnějších hranic, vízové politiky Schengenského informačního systému, ochrany údajů, policejní spolupráce, justiční spolupráce v trestních věcech a protidrogových politik.
(2)
Rozhodnutím výkonného výboru ze dne 16. září 1998 (2) (SCH/Com-ex (98) 26 def) (dále jen „rozhodnutí z 16. září 1998“) byl zřízen Stálý výbor pro hodnocení a provádění Schengenu. Stálý výbor obdržel mandát za prvé zjistit, zda jsou splněny všechny podmínky nezbytné k odstranění kontrol na vnitřních hranicích s kandidátskými zeměmi, a za druhé zajistit, aby bylo schengenské acquis řádně uplatňováno státy, které je již plně provádějí.
(3)
Zvláštní hodnotící a monitorovací mechanismus k ověření uplatňování schengenského acquis je nezbytný vzhledem k nutnosti zajistit vysoký jednotný standard při jeho uplatňování v praxi a k zachování vysoké úrovně vzájemné důvěry mezi těmi členskými státy, které tvoří součást prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích. Tento mechanismus by měl být založen na úzké spolupráci mezi Komisí a těmito členskými státy.
(4)
Haagský program (3) vyzývá Komisi, aby ihned po dokončení odstraňování kontrol na vnitřních hranicích předložila návrh na doplnění stávajících schengenských postupů pro vyhodnocování kontrolním mechanismem, který zajistí plnou účast odborníků členských států, včetně neohlášených inspekcí.
(5)
Podle Stockholmského programu (4) zůstane význam hodnocení schengenského prostoru i nadále zásadní, a mělo by být proto zlepšeno posílením úlohy Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (Frontex), zřízené nařízením Rady (ES) č. 2007/2004 (5), v této oblasti.
(6)
Hodnotící mechanismus stanovený rozhodnutím z 16. září 1998 by tedy měl být revidován a uvedené rozhodnutí by mělo být zrušeno.
(7)
Zkušenosti získané během předchozích hodnocení ukazují, že je třeba zachovat soudržný hodnotící mechanismus zahrnující všechny oblasti schengenského acquis kromě těch, pro které již existuje podle práva Unie zvláštní hodnotící mechanismus.
(8)
V souladu s článkem 70 Smlouvy o fungování EU by měly členské státy ve spolupráci s Komisí vést objektivní a nestranné hodnocení provádění politik Unie v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Z důvodu účinnosti by řádný hodnotící proces měl zahrnovat řádná následná opatření a monitorování hodnotících zpráv, což by měla zajišťovat Komise.
(9)
S cílem zvýšit účinnost hodnotícího mechanismu by kromě toho měly být zajištěny jednotné podmínky pro provádění tohoto nařízení. Za tím účelem by některé prováděcí pravomoci měly být svěřeny Komisi a jiné Radě.
(10)
Pravomoci připravovat a plánovat hodnocení a pravomoc přijímat hodnotící zprávy by měly být svěřeny Komisi. Řada těchto pravomocí by měla být vykonávána v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (6). Podle čl. 2 odst. 2 písm. b) bodu iii) uvedeného nařízení se má pro přijímání takových aktů použít přezkumný postup.
(11)
V zájmu posílení vzájemné důvěry mezi členskými státy, zajištění jejich lepší koordinace na úrovni Unie a zvýšení vzájemného tlaku by prováděcí pravomoc přijímat doporučení pro nápravná opatření zaměřená na řešení jakýchkoli nedostatků zjištěných v hodnotících zprávách měla být svěřena Radě. Tato prováděcí pravomoc odráží zvláštní pravomoci svěřené Radě článkem 70 Smlouvy o fungování EU v oblasti vzájemného hodnocení provádění politik Unie v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Přiměřeným způsobem odráží účel hodnotícího mechanismu založeného na tomto lex specialis, jímž je v této zvláštní oblasti plnění doplňující funkce monitorování účinnosti praktického provádění politik Unie prostřednictvím vzájemného hodnocení, a to souběžně s obecnou pravomocí Komise dohlížet na uplatňování práva Unie pod kontrolou Soudního dvora Evropské unie prostřednictvím řízení pro nesplnění povinnosti. Tato prováděcí pravomoc svěřená Radě navíc přispívá k naplnění přání Evropské rady, vyjádřeného v jejích závěrech ze dne 23. a 24. června 2011, aby se dále posílila spolupráce v schengenském prostoru prostřednictvím zvyšování vzájemné důvěry mezi členskými státy a aby členské státy nesly rovným dílem odpovědnost za zabezpečení účinného uplatňování všech schengenských pravidel v souladu s dohodnutými společnými standardy a se základními zásadami a normami. V souladu se závěry Rady ze dne 8. března 2012 tato prováděcí pravomoc rovněž přispívá ke zlepšení správy schengenského prostoru prostřednictvím politických diskusí na ministerské úrovni o řádném fungování schengenského prostoru, včetně diskusí v situacích, kdy hodnotící zprávy poukázaly na vážné nedostatky. Tyto diskuse probíhající ve smíšeném výboru, který tvoří členské státy Unie a státy přidružené k Schengenu, by měly pomáhat Radě, aby v rámci svých pravomocí přijímala rozhodnutí s cílem zajistit efektivní fungování schengenského prostoru. Svěření takové prováděcí pravomoci Radě navíc přiměřeným způsobem zohledňuje případnou politicky citlivou povahu doporučení, neboť se často dotýká vnitrostátních výkonných a donucovacích pravomocí.
(12)
Hodnotící mechanismus by měl stanovit transparentní, účinná a jasná pravidla, pokud jde o metodu uplatňovanou pro hodnocení, využívání vysoce kvalifikovaných odborníků pro návštěvy na místě a následná opatření navazující na zjištění vyplývající z těchto hodnocení. Tato metoda by měla zejména upravovat neohlášené návštěvy na místě, jež by doplňovaly ohlášené návštěvy na místě, především pokud jde o hraniční kontroly a víza.
(13)
Hodnotící a monitorovací mechanismus by měl pokrývat všechny aspekty schengenského acquis. Pokud jde o otázku hranic, měl by tento mechanismus pokrývat jak účinnost ochrany vnějších hranic, tak neprovádění kontrol na vnitřních hranicích.
(14)
Během hodnocení a monitorování by měla být věnována pozornost zejména dodržování základních práv při uplatňování schengenského acquis.
(15)
Hodnocení by mělo zaručit, že členské státy používají schengenská pravidla účinně a v souladu se základními zásadami a normami. Hodnotící mechanismus by se proto měl vztahovat na všechny relevantní legislativní a provozní činnosti, jež přispívají k fungování prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích.
(16)
V zájmu posílení účinnosti a spolehlivosti hodnotícího mechanismu by ve všech hodnoceních mělo být zohledněno řádné fungování orgánů, které uplatňují příslušné části schengenského acquis. To zvýší schopnost hodnotícího mechanismu zaručit účinné uplatňování schengenských pravidel členskými státy v souladu se základními zásadami a normami, jak požadovala Evropská rada ve svých závěrech ze dne 23. a 24. června 2011 Bude to zároveň v souladu s požadavkem Evropské rady, vysloveným v jejích závěrech ze dne 1. a 2. března 2012, aby hodnotící mechanismus řešil požadované fungování orgánů zapojených do uplatňování schengenského acquis.
(17)
Frontex by měl podporovat provádění hodnotícího mechanismu, a to přednostně v oblasti hodnocení rizik, jež se týká vnějších hranic. Mělo by být rovněž možné, aby hodnotící mechanismus příležitostně využíval odborné znalosti Frontexu pro návštěvy na místě na vnějších hranicích.
(18)
Jiné instituce a subjekty Unie, jako je Evropský policejní úřad (Europol), zřízený rozhodnutím rady 2009/371/SVV (7), a Eurojust, zřízený rozhodnutím Rady 2002/187/SVV (8), by měly případně podporovat provádění hodnotícího mechanismu v oblastech, na které se vztahuje jejich mandát. Mělo by být rovněž možné, aby hodnotící mechanismus tam, kde je to relevantní, využíval odborných znalostí institucí nebo jiných subjektů Unie, pokud poskytují pomoc při uskutečňování návštěv na místě týkajících se oblastí schengenského acquis, jež spadají do jejich působnosti. To by se například mělo týkat evropského inspektora ochrany údajů, pokud jde o hodnocení týkající se ochrany údajů, do nichž mohou být zapojeny rovněž vnitrostátní úřady pro ochranu údajů.
(19)
Členské státy a Komise by měly zajistit, aby odborníci, kteří byli vysláni na návštěvy na místě, měli nezbytné odborné zkušenosti a absolvovali za tímto účelem zvláštní odbornou přípravu, mimo jiné v oblasti dodržování základních práv. Odpovídající odbornou přípravu by měly poskytovat příslušné instituce a jiné subjekty Unie, například Frontex, a ve prospěch členských států by měly být uvolněny finanční prostředky na iniciativy zaměřené na zvláštní odbornou přípravu v oblasti hodnocení schengenského acquis ze stávajících finančních nástrojů Unie a z dalšího rozvoje těchto nástrojů.
(20)
Vzhledem ke zvláštní úloze svěřené Evropskému parlamentu a vnitrostátním parlamentům v poslední větě článku 70 Smlouvy o fungování EU a k důrazu kladenému na úlohu vnitrostátních parlamentů v čl. 12 písm. c) Smlouvy o Evropské unii je nezbytné zajistit, aby Rada a Komise plně informovaly Evropský parlament a vnitrostátní parlamenty o obsahu a výsledcích hodnocení. Pokud by navíc Komise předložila návrh na změnu tohoto nařízení, Rada by v souladu s čl. 19 odst. 7 písm. h) svého jednacího řádu konzultovala Evropský parlament, aby před přijetím konečného znění v co největší možné míře zohlednila jeho stanovisko.
(21)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců od přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.
(22)
Spojené království se účastní tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu č. 19 o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (9).
(23)
Irsko se účastní tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu č. 19 o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a v souladu s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (10).
(24)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (11), která spadají do oblasti uvedené v článku 1 rozhodnutí Rady 1999/437/ES (12) o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody.
(25)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (13), která spadají do oblasti uvedené v článku 1 rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (14).
(26)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (15), která spadají do oblasti uvedené v článku 1 rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (16).
(27)
Vzhledem k tomu, že podle rozhodnutí z 16. září 1998 začalo hodnocení Kypru již před vstupem tohoto nařízení v platnost, nepoužije se toto nařízení na Kypr do 1. ledna 2016.
(28)
Vzhledem ke skutečnosti, že ověřování v souladu s platnými schengenskými hodnotícími postupy týkajícími se Bulharska a Rumunska již bylo dokončeno podle čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005, ověření uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení se pro tyto členské státy neprovede.
(29)
Odborníci z Kypru, Bulharska, Rumunska a Chorvatska by se měli nicméně účastnit hodnocení všech částí schengenského acquis,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Účel a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se vytváří hodnotící a monitorovací mechanismus, který slouží následujícím účelům:
a)
k ověření uplatňování schengenského acquis v členských státech, ve kterých se použije v plném rozsahu, a v členských státech, ve kterých se v souladu s příslušnými protokoly připojenými ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU schengenské acquis použije zčásti;
b)
k ověření, zda byly splněny nezbytné podmínky pro uplatňování všech příslušných částí schengenského acquis v těch členských státech, pro něž nebylo přijato rozhodnutí Rady uvádějící, že se ustanovení schengenského acquis použijí v plném rozsahu nebo zčásti, s výjimkou těch členských států, jejichž hodnocení již byla ukončena v době vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Ověřením uvedeným v odst. 1 písm. b) tohoto článku není dotčen čl. 23 druhý pododstavec, pokud jde o členské státy, ve kterých již byly hodnotící postupy zahájeny k 26. listopadu 2013.
3. Odborníci z členských států, ve kterých se schengenské acquis podle příslušného aktu o přistoupení ještě plně nepoužije, se nicméně účastní hodnocení všech částí schengenského acquis.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se „schengenským acquis“ rozumějí ustanovení začleněná do rámce Unie protokolem č. 19, připojeným ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a akty na ně navazující nebo s nimi jinak související.
Článek 3
Povinnosti
1. Členské státy a Komise společně odpovídají za provádění hodnotícího a monitorovacího mechanismu podle tohoto nařízení, s podporou institucí a jiných subjektů Unie zapojených do provádění schengenského acquis.
2. Komise provádí celkovou koordinaci, pokud jde o vypracovávání ročních i víceletých hodnotících programů, sestavování dotazníků a harmonogramu návštěv na místě, uskutečňování návštěv na místě a vypracovávání hodnotících zpráv a doporučení. Rovněž zajišťuje následná opatření a monitorování hodnotících zpráv a doporučení v souladu s článkem 16.
3. Členské státy a Komise plně spolupracují ve všech fázích hodnocení, aby mohly vykonávat úkoly, které jim toto nařízení svěřuje.
Článek 4
Hodnocení
1. Hodnocení mohou zahrnovat všechna hlediska schengenského acquis, včetně účinného a účelného uplatňování doprovodných opatření členskými státy v oblasti vnějších hranic, vízové politiky, Schengenského informačního systému, ochrany údajů, policejní spolupráce, justiční spolupráce v trestních věcech, jakož i neprovádění kontrol na vnitřních hranicích. Ve všech hodnoceních by mělo být zohledněno fungování orgánů, které uplatňují příslušné části schengenského acquis, jak je stanoveno v tomto odstavci.
2. Hodnocení mohou sestávat z dotazníků a návštěv na místě, které mohou být ohlášené či neohlášené. Ohlášeným návštěvám na místě předchází dotazník. Návštěvy na místě a dotazníky mohou být při hodnocení určitého členského státu nebo konkrétní oblasti podle potřeby používány buď samostatně, nebo společně.
3. Dotazníky i návštěvy na místě mohou být doplněny o prezentace hodnoceného členského státu v oblasti, které se hodnocení týká.
Článek 5
Víceletý program hodnocení
1. Komise vytvoří víceletý program hodnocení na období pěti let, je-li to vhodné po konzultaci Frontexu a Europolu, nejpozději šest měsíců před začátkem nového pětiletého období. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2. Komise předá víceletý program hodnocení Evropskému parlamentu a Radě.
2. Každý členský stát je hodnocen během každého pětiletého období, na které se vztahuje víceletý program hodnocení. Víceletý program hodnocení zahrnuje seznam členských států, které budou hodnoceny v každém daném roce. Při stanovování pořadí, ve kterém se mají členské státy hodnotit, se zohlední čas, který uplynul od předchozího hodnocení, a rovnováha mezi různými částmi schengenského acquis, jež mají být předmětem hodnocení.
3. Víceletý program hodnocení lze v případě nutnosti upravit postupem uvedeným v odstavci 1.
4. Víceletý program hodnocení může obsahovat odkaz na tematická hodnocení uvedená v čl. 6 odst. 1 písm. b).
5. První víceletý program hodnocení se vypracuje do 27. května 2014. Bude zahrnovat období od 27. listopadu 2014 do 31. prosince 2019.
Článek 6
Roční program hodnocení
1. Komise stanoví roční program hodnocení do 31. října roku předcházejícího roku, na který se program vztahuje, a zohlední přitom zejména analýzu rizik vypracovanou Frontextem v souladu s článkem 7 a tam, kde je to vhodné, informace poskytnuté Europolem a jinými institucemi a subjekty Unie, zejména v souladu s článkem 8.
Roční program hodnocení zahrnuje návrhy na hodnocení:
a)
uplatňování schengenského acquis nebo jeho částí jedním členským státem, jak je upřesněno ve víceletém programu hodnocení, a
b)
kde je to relevantní, uplatňování konkrétních částí schengenského acquis ve více členských státech (tematická hodnocení).
2. Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví první část ročního programu hodnocení, včetně předběžného harmonogramu návštěv na místě. Tato část obsahuje seznam členských států, které mají být v souladu s víceletým programem hodnocení hodnoceny v následujícím roce, seznam oblastí, jež mají být předmětem hodnocení, a návštěv na místě. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2. Komise předá roční program hodnocení Evropskému parlamentu a Radě.
3. Komise vypracuje a přijme druhou část ročního programu hodnocení. Tato část obsahuje seznam neohlášených návštěv na místě, jež mají být provedeny v následujícím roce. Tato část je považována za důvěrnou a nesděluje se.
4. Roční program hodnocení lze v případě nutnosti upravit v souladu s odstavci 2 a 3.
5. První roční program hodnocení se vypracuje do 27. května 2014. Bude zahrnovat období od 27. listopadu 2014 do 31. prosince 2014.
Článek 7
Analýza rizik vypracovávaná Frontexem
1. Do 31. srpna každého roku Frontex předloží Komisi a členským státům analýzu rizik v souladu se svým mandátem. V této analýze zohlední mimo jiné nedovolené přistěhovalectví a podstatné změny operativního prostředí na vnějších hranicích a podá doporučení k prioritám hodnocení v následujícím roce. Doporučení odkazují na konkrétní úseky vnějších hranic a konkrétní hraniční přechody, jež mají být hodnoceny v následujícím roce v rámci víceletého programu hodnocení. Komise analýzu rizik neprodleně předá Evropskému parlamentu a Radě.
2. Do 31. srpna každého roku Frontex předloží Komisi samostatnou analýzu rizik, odlišnou od analýzy uvedené v odstavci 1, obsahující doporučení k prioritám hodnocení, jež mají být v následujícím roce provedena formou neohlášených návštěv na místě, bez ohledu na pořadí členských států, které mají být každoročně hodnoceny, stanovené ve víceletém programu hodnocení podle čl. 5 odst. 2. Tato doporučení se mohou týkat jakéhokoliv regionu nebo konkrétní oblasti a obsahují seznam nejméně deseti konkrétních úseků vnějších hranic a nejméně deseti konkrétních hraničních přechodů. Komise může kdykoliv požádat Frontex o předložení analýzy rizik obsahující doporučení k hodnocením, jež mají být provedena formou neohlášených návštěv na místě.
3. Analýzy rizik podle odstavců 1 a 2 předloží Frontex Komisi poprvé do 27. února 2014.
Článek 8
Analýzy rizik vypracovávané jinými institucemi a subjekty Unie než Frontexem
Komise tam, kde to je vhodné, požádá jiné instituce a subjekty Unie než Frontex, které jsou zapojeny do provádění schengenského acquis, aby provedly analýzy rizik, včetně rizik souvisejících s korupcí a organizovanou trestnou činností, pokud by tyto jevy mohly ohrozit uplatňování schengenského acquis členskými státy. Tyto analýzy lze využít pro přípravu ročních programů hodnocení.
Článek 9
Dotazník
1. Komise prostřednictvím prováděcích aktů v úzké spolupráci s členskými státy vytvoří a aktualizuje standardní dotazník. Návrh standardního dotazníku může konzultovat s Frontexem a Europolem. Standardní dotazník se týká se příslušných právních předpisů, dohodnutých doporučení a osvědčených postupů, zejména jak jsou uvedeny v schengenských katalozích, organizačních a technických prostředků dostupných pro provádění schengenského acquis a dostupných statistických údajů pro každou oblast hodnocení. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2.
2. Do 1. července každého roku zašle Komise standardní dotazník těm členským státům, jež mají být hodnoceny v následujícím roce. Členské státy poskytnou Komisi své odpovědi na dotazník do osmi týdnů od jeho doručení. Komise zpřístupní tyto odpovědi ostatním členským státům a informuje o nich Evropský parlament. Na žádost Evropského parlamentu, zejména pokud to vyžaduje závažnost věci, informuje Komise Evropský parlament v jednotlivých případech a v souladu s pravidly, jimiž se řídí vztahy mezi Evropským parlamentem a Komisí, i o obsahu konkrétních odpovědí.
Článek 10
Týmy příslušné pro návštěvy na místě
1. Tým příslušný pro návštěvy na místě (dále jen „místo navštěvující tým“) se skládá z odborníků určených členskými státy a ze zástupců Komise.
2. Komise vyzve členské státy k tomu, aby určily odborníky, kteří se mohou účastnit příslušných návštěv na místě, a uvede oblast jejich odbornosti.
V případě ohlášených návštěv na místě vyzve Komise členské státy, aby určily své odborníky, nejpozději tři měsíce před zahájením plánované návštěvy na místě. Členské státy určí odborníky do dvou týdnů od obdržení této výzvy.
V případě neohlášených návštěv na místě vyzve Komise členské státy, aby určily své odborníky, nejpozději dva týdny před zahájením plánované návštěvy na místě. Členské státy určí odborníky do 72 hodin od obdržení této výzvy.
3. Návštěvy na místě se smějí účastnit nejvýše dva zástupci Komise. Návštěvy na místě se smí účastnit nejvýše osm odborníků z členských států v případě ohlášené návštěvy a šest v případě neohlášené návštěvy.
Pokud počet odborníků určených členskými státy překročí příslušný nejvyšší počet stanovený v prvním pododstavci, Komise po konzultaci s dotčenými členskými státy jmenuje členy týmu s ohledem na vyvážené zeměpisné zastoupení a kompetence odborníků.
4. Odborníci členských států se nesmějí účastnit hodnotících misí, které zahrnují návštěvy na místě v členském státě, kde jsou zaměstnáni.
5. Komise může vyzvat Frontex, Europol nebo jiné instituce nebo subjekty Unie zapojené do provádění schengenského acquis, aby ustanovily zástupce, který se bude účastnit návštěvy na místě týkající se oblasti spadající do jejich oblasti působnosti jako pozorovatel.
6. Hlavními odborníky jsou v případě místo navštěvujícího týmu zástupce Komise a odborník z členského státu, které jmenují společně členové tohoto týmu co nejdříve poté, co byl tým ustanoven. Hlavní odborníci jsou jmenováni včas před vytvořením podrobného programu uvedeného v čl. 13 odst. 2.
Článek 11
Týmy příslušné pro hodnocení na základě dotazníku
1. V případě, že se dotazník používá samostatně, tj. aniž by následovala návštěva na místě podle čl. 4 odst. 2, skládá se tým příslušný pro vyhodnocování odpovědí na dotazník (dále jen „dotazníkový tým“) z odborníků členských států a ze zástupců Komise.
2. Při zasílání dotazníku hodnoceným členským státům vyzve Komise členské státy, aby určily odborníky, kteří se mohou účastnit hodnocení, a uvedly oblast jejich odbornosti. Členské státy určí odborníky do dvou týdnů od obdržení této výzvy. Odborníci jsou určováni v souladu s čl. 10 odst. 3 a 4.
Článek 12
Odborníci
Odborníci, kteří se účastní hodnocení, musí mít náležitou kvalifikaci, včetně dobrých teoretických znalostí a praktických zkušeností v oblastech, které jsou součástí hodnotícího mechanismu, jakož i řádnou znalost hodnotících zásad, postupů a technik hodnocení, a musí být schopni účinně komunikovat ve společném jazyce. Za tímto účelem zajistí členské státy a Komise ve spolupráci s příslušnými institucemi a jinými subjekty Unie, aby se odborníkům dostalo vhodné odborné přípravy, včetně odborné přípravy v oblasti dodržování základních práv.
Článek 13
Provádění návštěv na místě
1. Místo navštěvující týmy provádějí všechny nezbytné přípravné činnosti s cílem zajistit efektivitu, přesnost a konzistentnost návštěv na místě.
2. Podrobný program ohlášených návštěv na místě stanoví Komise v úzké spolupráci s hlavními odborníky a dotčenými členskými státy. Členské státy jsou o tomto programu informovány. Podrobný program neohlášených návštěv na místě stanoví Komise.
Dotčený členský stát je konzultován a informován o harmonogramu a podrobném programu:
a)
nejméně šest týdnů před konáním ohlášené návštěvy na místě;
b)
nejméně 24 hodin před konáním neohlášené návštěvy na místě.
Neohlášené návštěvy na místě na vnitřních hranicích se konají bez předchozího oznámení dotčeným členským státům. Komise v úzké spolupráci se členskými státy stanoví obecné pokyny týkající se praktických záležitostí týkajících se těchto návštěv.
3. Členové místo navštěvujícího týmu musí mít u sebe průkazy, jež je opravňují k provedení návštěvy na místě v souladu s tímto nařízením.
4. Hodnocený členský stát zajistí, aby místo navštěvující tým mohl plnit svůj úkol ověřit činnosti v hodnocených oblastech. Zajistí zejména, aby se místo navštěvující tým mohl přímo obracet na příslušné osoby a měl přístup do všech oblastí, prostor a ke všem dokumentům potřebným k hodnocení.
5. Hodnocený členský stát napomáhá místo navštěvujícímu týmu při plnění jeho úkolů všemi prostředky v rámci svých zákonných pravomocí.
6. V případě ohlášených návštěv na místě poskytne Komise hodnocenému členskému státu předem jména odborníků v místo navštěvujícím týmu. Tento členský stát určí kontaktní místo pro praktické záležitosti týkající se návštěvy na místě.
7. Komise a členské státy odpovídají za učinění nezbytných opatření, pokud jde o dopravu jejich odborníků účastnících se místo navštěvujícího týmu do hodnoceného členského státu a zpět. Náklady na dopravu a ubytování odborníků účastnících se návštěv na místě hradí Komise.
Hodnocené členské státy odpovídají za učinění nezbytných opatření, pokud jde o ubytování a zajišťování dopravy na místě. V případě neohlášených návštěv na místě Komise usnadní ubytování odborníků.
Článek 14
Hodnotící zprávy
1. V návaznosti na každé hodnocení se vypracuje hodnotící zpráva. Hodnotící zpráva se zakládá, podle okolností, na zjištěních učiněných během návštěvy na místě a na dotazníku. V případě návštěv na místě vypracuje hodnotící zprávu místo navštěvující tým během návštěvy.
Odborníci členských států a zástupci Komise nesou celkovou odpovědnost za vypracování návrhu hodnotící zprávy a zajištění jeho integrity a kvality. V případě nesouhlasu usiluje místo navštěvující nebo dotazníkový tým, podle okolností, o dosažení kompromisu.
2. Hodnotící zpráva analyzuje, podle okolností, příslušná kvalitativní, kvantitativní, provozní, správní a organizační hlediska a obsahuje výčet jakýchkoli nedostatků zjištěných během hodnocení.
3. Každému závěru je v hodnotící zprávě přiřazeno jedno z následujících hodnocení:
a)
vyhovující;
b)
vyhovující s nutnými zlepšeními;
c)
nevyhovující.
4. Komise sdělí návrh hodnotící zprávy hodnocenému členskému státu do šesti týdnů od konání návštěvy na místě nebo od obdržení odpovědi na dotazník. Hodnocený členský stát předloží do dvou týdnů své připomínky k návrhu hodnotící zprávy od jejího obdržení. Na žádost hodnoceného členského státu se koná zasedání zaměřené na sestavení návrhu. Připomínky hodnoceného členského státu mohou být zohledněny v návrhu hodnotící zprávy.
5. Komise předloží návrh hodnotící zprávy a připomínky hodnoceného členského státu k němu ostatním členským státům a vyzve je, aby se vyjádřily k odpovědi na dotazník, k návrhu hodnotící zprávy a k připomínkám hodnoceného členského státu.
Na tomto základě Komise v případě potřeby provede v návrhu hodnotící zprávy vhodné změny a prostřednictvím prováděcího aktu hodnotící zprávu přijme. Tento prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2. Komise předá hodnotící zprávu Evropskému parlamentu.
Článek 15
Doporučení
1. Při vypracovávání hodnotící zprávy a s ohledem na zjištění a hodnocení v ní obsažená vypracují odborníci z členských států a zástupci Komise návrh doporučení pro nápravná opatření zaměřená na řešení jakýchkoli nedostatků zjištěných během hodnocení, jakož i nástin priorit pro jejich provedení spolu s případnými příklady osvědčených postupů.
2. Komise předloží Radě návrh k přijetí doporučení uvedeného v odstavci 1.
3. Rada přijme doporučení uvedené v odstavci 1 a předá je Evropskému parlamentu a vnitrostátním parlamentům.
Článek 16
Následná opatření a monitorování
1. Do tří měsíců od přijetí doporučení uvedeného v článku 15 předloží hodnocený členský stát Komisi a Radě akční plán popisující, jak napraví nedostatky zjištěné v hodnotící zprávě. Pokud doporučení dospělo k závěru, že hodnocený členský stát závažným způsobem zanedbává své povinnosti, vypracuje tento členský stát svůj akční plán do jednoho měsíce od přijetí uvedeného doporučení. Komise předá tento akční plán Evropskému parlamentu.
2. Do jednoho měsíce od předložení akčního plánu hodnoceným členským státem Komise po konzultaci místo navštěvujícího nebo dotazníkového týmu předloží Radě své zhodnocení jeho adekvátnosti. Ostatní členské státy jsou vyzvány, aby se k akčnímu plánu vyjádřily.
3. Do šesti měsíců od přijetí doporučení podá hodnocený členský stát Komisi zprávu o provádění svého akčního plánu a poté podává hodnotící zprávu každé tři měsíce do doby, než je akční plán zcela proveden.
4. Odchylně od ustanovení odstavce 3 týkajícího se šestiměsíční lhůty pro podávání zprávy o provádění akčního plánu platí, že dospělo-li doporučení k závěru, že hodnocený členský stát závažným způsobem zanedbává své povinnosti, podá tento členský stát zprávu o provádění svého akčního plánu do tří měsíců od přijetí uvedeného doporučení.
5. V závislosti na závažnosti zjištěných nedostatků a opatřeních přijatých k jejich odstranění může Komise naplánovat uskutečnění ohlášených opakovaných návštěv na místě k ověření provádění akčního plánu. Komise přizve k účasti na opakované návštěvě alespoň čtyři odborníky, kteří se účastnili návštěvy na místě. Komise může k účasti na opakované návštěvě přizvat pozorovatele. Komise stanoví program opakované návštěvy. Hodnocený členský stát je o programu informován alespoň jeden měsíc před očekávaným konáním opakované návštěvy. Komise může rovněž naplánovat neohlášené opakované návštěvy na místě.
6. Komise pravidelně informuje Evropský parlament a Radu o provádění akčních plánů nebo opatření zaměřených na zlepšení uvedených v tomto článku.
7. Pokud návštěva na místě prokáže závažné nedostatky, které mohou představovat závažnou hrozbu pro veřejný pořádek nebo vnitřní bezpečnost v prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích, Komise o tom z vlastního podnětu nebo na žádost Evropského parlamentu nebo členského státu informuje co nejdříve Evropský parlament a Radu.
8. Je-li členský stát shledán vyhovujícím, avšak doporučení uvádí návrhy pro další možná zlepšení v souladu s čl. 14 odst. 3 písm. b), poskytne hodnocený členský stát Komisi do šesti měsíců od přijetí doporučení své posouzení možného provedení těchto návrhů.
Článek 17
Citlivé informace
Členové místo navštěvujících a dotazníkových týmů považují za důvěrnou jakoukoli informaci, kterou obdrží v průběhu výkonu svých povinností. Hodnotícím zprávám vypracovaným v návaznosti na návštěvy na místě je podle platných bezpečnostních pravidel přidělen stupeň utajení EU RESTRICTED/RESTREINT UE. Utajení nebrání tomu, aby byly tyto informace zpřístupněny Evropskému parlamentu. Předání informací a dokumentů Evropskému parlamentu podle tohoto nařízení a nakládání s nimi musí probíhat v souladu s pravidly pro předávání utajovaných informací a nakládání s nimi platnými mezi Evropským parlamentem a Komisí. Komise po konzultaci dotčeného členského státu rozhodne, která část hodnotící zprávy může být zveřejněna.
Článek 18
Podmínky účasti Spojeného království a Irska
1. Odborníci ze Spojeného království a Irska se účastní hodnocení pouze té části schengenského acquis, k účasti na níž byly tyto členské státy oprávněny.
2. Hodnocení popsaná v čl. 4 odst. 1 se vztahují pouze na účinné a účelné uplatňování té části schengenského acquis Spojeným královstvím a Irskem, k účasti na níž byly tyto členské státy oprávněny.
3. Spojené království a Irsko se podílejí na přijímání doporučení Radou podle čl. 15 odst. 3 pouze ohledně té části schengenského acquis, k účasti na níž byly tyto členské státy oprávněny.
Článek 19
Informování vnitrostátních parlamentů
Komise informuje vnitrostátní parlamenty o obsahu a výsledcích hodnocení.
Článek 20
Podávání zpráv Evropskému parlamentu a Radě
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě výroční komplexní zprávu o hodnoceních provedených podle tohoto nařízení. Tato zpráva se zveřejní a zahrnuje informace o hodnoceních provedených v předchozím roce, o závěrech z jednotlivých hodnocení a o aktuálním stavu, pokud jde o nápravná opatření. Komise tuto zprávu postoupí vnitrostátním parlamentům.
Článek 21
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 22
Přezkum
Komise provede přezkum fungování tohoto nařízení a předloží Radě zprávu do šesti měsíců od přijetí všech hodnotících zpráv týkajících se hodnocení, na která se vztahuje první víceletý program hodnocení uvedený v čl. 5 odst. 5. Tento přezkum se týká všech prvků tohoto nařízení, včetně fungování postupů pro přijímání aktů podle hodnotícího mechanismu. Komise předá tuto zprávu Evropskému parlamentu.
Článek 23
Přechodná a zrušovací ustanovení
Aniž jsou dotčeny druhý a třetí odstavec tohoto článku, rozhodnutí z 16. září 1998 se zrušuje s účinkem ode dne 26. listopadu 2013.
Část I rozhodnutí uvedeného v prvním pododstavci se nadále použije až do 1. ledna 2016 na hodnotící postupy členských států, které již byly zahájeny k 26. listopadu 2013.
Část II rozhodnutí uvedeného v prvním pododstavci se nadále použije až do 27. listopadu 2014 na hodnotící postupy členských států, které již byly zahájeny k 26. listopadu 2013.
Článek 24
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se Smlouvami.
V Lucemburku dne 7. října 2013.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (UE) Nru 1053/2013
tas-7 ta’ Ottubru 2013
li jistabbilixxi mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni u monitoraġġ biex jivverifika l-applikazzjoni tal-acquis ta’ Schengen u li jħassar id-Deċiżjoni tal-Kumitat Eżekuttiv tas-16 ta’ Settembru 1998 li stabbilixxiet Kumitat Permanenti għall-evalwazzjoni u l-implimentazzjoni ta’ Schengen
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 70 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (1),
Billi,
(1)
Iż-żona Schengen mingħajr kontrolli fil-fruntieri interni tibbaża fuq l-applikazzjoni effettiva u effiċjenti ta’ miżuri akkumpanjanti mill-Istati Membri fl-oqsma tal-fruntieri esterni, tal-politika tal-viża, tas-Sistema ta’ Informazzjoni ta’ Schengen, il-protezzjoni tad-dejta, tal-koperazzjoni tal-pulizija, tal-koperazzjoni ġudizzjarja fi kwistjonijiet kriminali u tal-politika dwar id-drogi.
(2)
Permezz tad-Deċiżjoni tal-Kumitat Eżekuttiv tas-16 ta’ Settembru 1998 (2) (SCH/Com-ex (98) 26 def) (minn hawn ‘il quddiem “id-Deċiżjoni tas-16 ta’ Settembru 1998”), kien ġie stabbilit Kumitat Permanenti għall-evalwazzjoni u l-implimentazzjoni ta’ Schengen. Il-Kumitat Permanenti ngħata l-mandat, l-ewwel nett, biex jistabbilixxi jekk kinux sodisfatti l-prekundizzjonijiet kollha biex jitneħħew il-kontrolli fil-fruntieri interni ma’ Stat kandidat u, it-tieni nett, biex jiġi żgurat li l-acquis ta’ Schengen ikun applikat kif suppost mill-Istati li diġà qed jimplimentawh b’mod sħiħ.
(3)
Huwa neċessarju mekkaniżmu speċifiku ta’ evalwazzjoni u monitoraġġ biex jivverifika l-applikazzjoni tal-acquis ta’ Schengen minħabba l-bżonn li jkunu żgurati standards uniformi għolja fl-applikazzjoni tiegħu fil-prattika u li jinżamm livell għoli ta’ fiduċja reċiproka bejn dawk l-Istati Membri li jagħmlu parti minn żona mingħajr kontrolli fil-fruntieri. Tali mekkaniżmu għandu jkun ibbażat fuq il-kooperazzjoni mill-qrib bejn il-Kummissjoni u dawk l-Istati Membri.
(4)
Il-Programm tal-Aja (3) stieden lill-Kummissjoni biex tippreżenta, malli tkun kompjuta t-tneħħija ta’ kontrolli fil-fruntieri interni, proposta li tissupplimenta l-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni eżistenti ta’ Schengen b’mekkaniżmu ta’ monitoraġġ, li jiżgura l-involviment sħiħ tal-esperti tal-Istati Membri, u li jkun jinkludi ispezzjonijiet għall-għarrieda.
(5)
Il-Programm ta’ Stokkolma (4) jikkunsidra li l-evalwazzjoni taż-żona Schengen se tkompli tkun ta’ importanza ewlenija u li għalhekk għandha tittejjeb billi jissaħħaħ ir-rwol tal-Aġenzija Ewropea għall-Ġestjoni ta’ Kooperazzjoni Operazzjonali fil-Fruntieri Esterni tal-Unjoni Ewropea (Frontex), stabbilita bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2007/2004 (5), f’dan il-qasam.
(6)
Il-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni stabbilit permezz tad-Deċiżjoni tas-16 ta’ Settembru 1998 għandu għalhekk jiġi rivedut u d-Deċiżjoni tas-16 ta’ Settembru 1998 għandha titħassar.
(7)
L-esperjenza miksuba matul l-evalwazzjonijiet preċedenti turi l-bżonn li jinżamm mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni koerenti li jkopri l-oqsma kollha tal-acquis ta’ Schengen ħlief dawk fejn mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni speċifiku diġà jeżisti taħt il-liġi tal-Unjoni.
(8)
F’konformità mal-Artikolu 70 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), l-evalwazzjoni oġġettiva u imparzjali tal-implimentazzjoni tal-politika tal-Unjoni fl-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja għandha ssir mill-Istati Membri f’kollaborazzjoni mal-Kummissjoni. Biex ikun effiċjenti, proċess adegwat ta’ evalwazzjoni għandu jinkludi segwitu u monitoraġġ adegwati tar-rapporti ta’ evalwazzjoni li għandhom ikunu żgurati mill-Kummissjoni.
(9)
Barra minn hekk, biex il-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni jkun aktar effiċjenti, għandhom jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament. Għal dak il-għan, xi setgħat ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu kkonferiti fuq il-Kummissjoni u oħrajn fuq il-Kunsill.
(10)
Is-setgħat għat-tħejjija u l-ippjanar tal-evalwazzjonijiet u s-setgħa għall-adozzjoni tar-rapporti ta’ evalwazzjoni għandhom jiġu kkonferiti fuq il-Kummissjoni. Għadd minn dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (6). Fid-dawl tat-termini tal-Artikolu 2(2)(b)(iii) ta’ dak ir-Regolament, hija applikabbli l-proċedura ta’ eżami għall-adozzjoni ta’ dawk l-atti.
(11)
Sabiex tissaħħaħ il-fiduċja reċiproka bejn l-Istati Membri, biex ikun żgurat li dawn jiġu kkoordinati aħjar fil-livell tal-Unjoni u biex tiġi rinforzata l-pressjoni bejn il-pari fosthom, għandha tiġi kkonferita lill-Kunsill s-setgħa implimentattiva biex tadotta r-rakkomandazzjonijiet għal azzjoni rimedjali maħsuba biex jiġi indirizzat kwalunkwe nuqqas identifikat fir-rapporti ta’ evalwazzjoni. Tali setgħa ta’ implimentazzjoni tirrifletti s-setgħat speċifiċi kkonferiti lill-Kunsill, taħt l-Artikolu 70 tat-TFUE, fil-qasam ta’ evalwazzjoni reċiproka tal-implimentazzjoni tal-politika tal-Unjoni fl-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja. Hija tirrifletti b’mod adegwat il-fini ta’ mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni bbażat fuq dan il-lex specialis, li huwa, f’dan il-qasam partikolari, u b’mod parallel mas-setgħa ġenerali tal-Kummissjoni biex tissorvelja l-applikazzjoni tal-liġi tal-Unjoni taħt il-kontroll tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea permezz ta’ proċeduri relattivi għal infrazzjonijiet, li jwettaq funzjoni komplementarja ta’ monitoraġġ tal-effikaċja tal-implimentazzjoni prattika tal-politika tal-Unjoni permezz ta’ reviżjoni mill-pari.
Barra minn hekk, tali setgħa ta’ implimentazzjoni kkonferita fuq il-Kunsill tikkontribwixxi biex jingħata effett lix-xewqa tal-Kunsill Ewropew, espressa fil-konklużjonijiet tiegħu tat-23 u l-24 ta’ Ġunju 2011, li l-kooperazzjoni fiż-żona ta’ Schengen tissaħħaħ ulterjorment permezz tat-titjib tal-fiduċja reċiproka bejn l-Istati Membri, u li l-Istati Membri jkunu responsabbli għall-garanzija li r-regoli kollha ta’ Schengen jiġu applikati b’mod effettiv f’konformità mal-istandards komuni maqbula u mal-prinċipji u n-normi fundamentali. Tali setgħa ta’ implimentazzjoni tikkontribwixxi wkoll, f’konformità mal-konklużjonijiet tal-Kunsill tat-8 ta’ Marzu 2012, għat-titjib tal-governanza taż-żona ta’ Schengen permezz ta’ diskussjonijiet ta’ politika fil-livell Ministerjali dwar il-funzjonament tajjeb taż-żona ta’ Schengen, inklużi diskussjonijiet f’sitwazzjonijiet fejn ir-rapporti ta’ evalwazzjoni jkunu wrew nuqqasijiet serji. Dawn id-diskussjonijiet, li jsiru fil-Kumitat Imħallat li jikkonsisti mill-Istati Membri tal-UE u l-Istati assoċjati ta’ Schengen, għandhom jassistu lill-Kunsill biex jieħu deċiżjonijiet fl-ambitu tal-kompetenzi tiegħu biex jiġi żgurat il-funzjonament effiċjenti taż-żona ta’ Schengen. Finalment, il-konferiment ta’ tali setgħa implimentattiva lill-Kunsill jieħu kont adegwatament tan-natura potenzjalment politikament sensittiva tar-rakkomandazzjonijiet, li spiss jirriferu għas-setgħat nazzjonali eżekuttivi u ta’ infurzar.
(12)
Il-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni għandu jistabbilixxi regoli trasparenti, effiċjenti u ċari dwar il-metodu li għandu jiġi applikat għall-evalwazzjonijiet, l-użu ta’ esperti bi kwalifiki għolja għal żjarat fuq il-post, u s-segwitu għall-konklużjonijiet tal-evalwazzjonijiet. B’mod partikolari, il-metodu għandu jipprovdi għal żjarat fuq il-post mhux imħabbra biex jissupplimentaw iż-żjarat fuq il-post li jkunu mħabbra, partikolarment fir-rigward ta’ kontrolli fil-fruntieri u viżi.
(13)
Il-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni u monitoraġġ għandu jkopri l-aspetti kollha tal-acquis ta’ Schengen. Fir-rigward tal-kwistjoni tal-fruntieri, il-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni u monitoraġġ għandu jkopri kemm l-effiċjenza tal-kontrolli fil-fruntieri esterni kif ukoll in-nuqqas ta’ kontrolli fil-fruntieri interni.
(14)
Matul l-evalwazzjoni u l-monitoraġġ għandha tingħata attenzjoni b’mod partikolari lir-rispett għad-drittijiet fundamentali fl-applikazzjoni tal-acquis ta’ Schengen.
(15)
L-evalwazzjoni għandha tiggarantixxi li l-Istati Membri japplikaw ir-regoli ta’ Schengen b’mod effettiv b’konformità ma’ prinċipji u normi fundamentali. Għalhekk il-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni għandu jinkludi l-leġislazzjoni rilevanti u l-attivitajiet operattivi kollha li jikkontribwixxu għall-funzjonament ta’ żona mingħjar kontrolli fil-fruntieri interni.
(16)
Bil-ħsieb tat-tisħiħ tal-effikaċja u l-affidabbiltà tal-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni, għandu jittieħed kont fl-evalwazzjonijiet kollha tal-funzjonament korrett tal-awtoritajiet li japplikaw il-partijiet rilevanti tal-acquis ta’ Schengen. Dak ser iżid il-kapaċità tal-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni biex jiggarantixxi l-applikazzjoni effettiva tar-regoli ta’ Schengen mill-Istati Membri f’konformità mal-prinċipji u n-normi fundamentali kif mitlub mill-Kunsill Ewropew fil-konklużjonijiet tiegħu tat-23 u l-24 ta’ Ġunju 2011. Dak ikun f’konformità mat-talba tal-Kunsill Ewropew, espressa fil-konklużjonijiet tiegħu tal-1 u t-2 ta’ Marzu 2012, li l-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni jindirizza l-funzjonament meħtieġ tal-istituzzjonijiet involuti fl-applikazzjoni tal-acquis ta’ Schengen.
(17)
Il-Frontex għandha tappoġġa l-implimentazzjoni tal-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni, primarjament fil-qasam tal-analiżi tar-riskju relatat mal-fruntieri esterni. Il-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni għandu jkun jista’ jiddipendi ukoll mill-kompetenza esperta tal-għajnuna tal-Frontex fuq bażi ad hoc meta jsiru żjarat fuq il-post fil-fruntieri esterni.
(18)
Il-korpi, uffiċċji u aġenziji oħra tal-Unjoni, bħall-Uffiċċju Ewropew tal-Pulizija (‘Europol’), stabbilit permezz tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2009/371/ĠAI (7), u l-Eurojust, stabbilita permezz tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2002/187/ĠAI (8), għandhom, fejn ikun rilevanti, jappoġġaw l-implimentazzjoni tal-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni fl-oqsma koperti mill-mandat tagħhom. Il-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni għandu wkoll, meta rilevanti, ikun jista’ jiddipendi mill-kompetenza esperta tal-korpi, uffiċċji u aġenziji oħra tal-Unjoni meta dawn jassistu fit-twettiq ta’ żjarat fuq il-post relatati ma’ oqsma tal-acquis ta’ Schengen koperti mill-mandat tal-korp, l-uffiċċju jew l-aġenzija tal-UE. Pereżempju dan għandu jkun il-każ tal-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data fir-rigward tal-evalwazzjonijiet li jikkonċernaw il-protezzjoni tad-data, li fihom jistgħu jiġu involuti wkoll l-awtoritajiet nazzjonali għall-protezzjoni tad-data.
(19)
L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jiżguraw li l-esperti ppreżentati bħala disponibbli għaż-żjarat fuq il-post ikollhom l-esperjenza meħtieġa u jkunu ħadu taħriġ speċifiku għal dan l-iskop, inkluż dak fir-rigward tad-drittijiet fundamentali. Għandu jiġi pprovdut taħriġ xieraq mill-korpi, l-uffiċċji jew l-aġenziji rilevanti, bħall-Frontex, u l-fondi għandhom isiru disponibbli għall-Istati Membri għal inizjattivi mmirati għal taħriġ speċifiku fil-qasam tal-evalwazzjoni tal-acquis ta’ Schengen mill-istrumenti finanzjarji eżistenti tal-Unjoni u bl-iżvilupp ta’ dawn l-istrumenti.
(20)
Bil-ħsieb tar-rwol partikolari fdat lill-Parlament Ewropew u lill-parlamenti nazzjonali taħt l-aħħar sentenza tal-Artikolu 70 tat-TFUE, kif issottolinjat fil-punt (c) tal-Artikolu 12 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE) fir-rigward tal-parlamenti nazzjonali, huwa meħtieġ jiġi previst li l-Kunsill u l-Kummissjoni jinformaw bis-sħiħ lill-Parlament Ewropew u lill-parlamenti nazzjonali dwar il-kontenut u r-riżultati tal-evalwazzjoni. Barra minn hekk, jekk il-Kummissjoni tippreżenta proposta biex temenda dan ir-Regolament, il-Kunsill, taħt l-Artikolu 19(7)(h) tar-Regoli ta’ Proċedura tiegħu, għandu jikkonsulta lill-Parlament Ewropew sabiex jikkunsidra l-opinjoni tiegħu, sa fejn possibbli, qabel ma jadotta t-test finali.
(21)
B’konformità mal-Artikoli 1 u 2 tal-Protokoll Nru 22 dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka, kif anness mat-TUE u mat-TFUE, id-Danimarka mhijiex qed tieħu sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament u mhijiex marbuta bih jew soġġetta għall-applikazzjoni tiegħu. Ladarba dan ir-Regolament jibni fuq l-acquis ta’ Schengen, id-Danimarka għandha, b’konformità mal-Artikolu 4 ta’ dak il-Protokoll, tiddeċiedi fi żmien sitt xhur wara li l-Kunsill jiddeċiedi dwar dan ir-Regolament jekk hijiex se timplimentah fil-liġi nazzjonali tagħha.
(22)
Ir-Renju Unit qed jieħu sehem f’dan ir-Regolament f’konformità mal-Artikolu 5(1) tal-Protokoll Nru 19 dwar l-acquis ta’ Schengen integrat fil-qafas tal-Unjoni, anness mat-TUE u mat-TFUE, u l-Artikolu 8(2) tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2000/365/KE tad-29 ta’ Mejju 2000 dwar it-talba tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq biex jieħdu parti f’xi dispożizzjonjiet tal-acquis ta’ Schengen (9).
(23)
L-Irlanda qed tieħu sehem f’dan ir-Regolament f’konformità mal-Artikolu 5(1) tal-Protokoll Nru 19 dwar l-acquis ta’ Schengen integrat fil-qafas tal-Unjoni Ewropea, anness mat-TUE u mat-TFUE, u l-Artikolu 6(2) tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2002/192/KE tat-28 ta’ Frar 2002 rigward it-talba tal-Irlanda biex tieħu sehem f’xi dispożizzjonjiet tal-acquis ta’ Schengen (10).
(24)
Fir-rigward tal-Islanda u n-Norveġja, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen fis-sens tal-Ftehim konkluż mill-Kunsill tal-Unjoni Ewropea u r-Repubblika tal-Irlanda u r-Renju tan-Norveġja dwar l-assoċjazzjoni ta’ dawn tal-aħħar mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (11) li jaqgħu fl-ispazju msemmi fl-Artikolu 1 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/437/KE (12) dwar ċerti arranġamenti għall-applikazzjoni ta’ dak il-Ftehim.
(25)
Fir-rigward tal-Isvizzera, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen fis-sens tal-Ftehim konkluż mill-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar l-assoċjazzjoni tal-Konfederazzjoni Svizzera mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (13) li jaqgħu fl-ispazju msemmi fl-Artikolu 1 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/437/KE applikabbli konġuntement mal-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/146/KE (14).
(26)
Fir-rigward tal-Liechtenstein, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen fis-sens tal-Protokoll bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea, il-Konfederazzjoni Svizzera u l-Prinċipat tal-Liechtenstein dwar l-adeżjoni tal-Prinċipalità tal-Liechtenstein fil-Ftehim bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar l-assoċjazzjoni tal-Konfederazzjoni Svizzera mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (15) li jaqgħu fl-ispazju msemmi fl-Artikolu 1 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/437/KE applikabbli konġuntement mal-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2011/350/UE (16).
(27)
Ladarba, fid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament, l-evalwazzjoni ta’ Ċipru tkun diġà nbdiet taħt id-Deiżjoni tas-16 ta’ Settembru 1998, dan ir-Regolament mhux ser japplika għal Ċipru sal-1 ta’ Jannar 2016.
(28)
Ladarba l-verifika f’konformità mal-proċeduri applikabbli tal-evalwazzjoni ta’ Schengen fir-rigward tal-Bulgarija u r-Rumanija diġà ġiet ikkompletata f’konformità mal-Artikolu 4(2) tal-Att tal-Adeżjoni tal-2005, il-verifika taħt l-Artikolu 1(b) ta’ dan ir-Regolament mhijiex se ssir fir-rigward ta’ dawk l-Istati Membri.
(29)
Esperti minn Ċipru, il-Bulgarija, ir-Rumanija u l-Kroazja għandhom madankollu jipparteċipaw fl-evalwazzjoni tal-partijiet kollha tal-acquis ta’ Schengen,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Għan u kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni u monitoraġġ, li jservi l-għanijiet li ġejjin:
(a)
il-verifika tal-applikazzjoni tal-acquis ta’ Schengen fl-Istati Membri li għalihom huwa japplika bis-sħiħ kif ukoll fl-Istati Membri li għalihom, f’konformità mal-Protokolli rilevanti annessi mat-TUE u mat-TFUE, l-acquis ta’ Schengen japplika in parti;
(b)
il-verifika li l-kondizzjonijiet meħtieġa għall-applikazzjoni tal-partijiet rilevanti kollha tal-acquis ta’ Schengen ikunu ġew sodisfatti f’dawk l-Istati Membri li fir-rigward tagħhom ma tteħditx deċiżjoni tal-Kunsill li tiddikjara li d-dispożizzjonijiet ta’ Schengen għandhom japplikaw bis-sħiħ jew parzjalment, bl-eċċezzjoni ta’ dawk l-Istati Membri li l-evalwazzjoni tagħhom tkun diġà tlestiet fiż-żmien tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
2. Il-verifika msemmija fil-paragrafu 1(b) ta’ dan l-Artikolu hija mingħajr preġudizzju għat-tieni paragrafu tal-Artikolu 23 fir-rigward ta’ Stati Membri li fihom diġà jkunu bdew il-proċeduri ta’ evalwazzjoni fis-26 ta' Novembru 2013.
3. Esperti mill-Istati Membri li, skont l-Att ta’ Adeżjoni rilevanti, ma japplikawx bis-sħiħ l-acquis ta’ Schengen għandhom madanakollu jipparteċipaw fl-evalwazzjoni tal-partijiet kollha tal-acquis ta’ Schengen.
Artikolu 2
Definizzjoni
Għall-fini ta’ dan ir-Regolament, “l-acquis ta’ Schengen” tfisser id-dispożizzjonijiet integrati fil-qafas tal-Unjoni taħt il-Protokoll Nru 19 anness mat-TUE u mat-TFUE, flimkien mal-atti li jibnu fuqhom jew li huma b’xi mod ieħor relatati magħhom.
Artikolu 3
Responsabbiltajiet
1. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom ikunu responsabbli b’mod konġunt għall-implimentazzjoni tal-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni u monitoraġġ kif speċifikat f’dan ir-Regolament, bl-appoġġ tal-korpi, l-uffiċċji u l-aġenziji tal-Unjoni involuti fl-implimentazzjoni tal-acquis ta’ Schengen.
2. Il-Kummissjoni għandha jkollha rwol ta’ koordinazzjoni ġenerali fir-rigward tal-istabbiliment tal-programmi ta’ evalwazzjoni annwali u pluriennali, l-abbozzar ta’ kwestjonarji u t-tfassil ta’ skedi ta’ żjarat, it-twettiq ta’ żjarat u l-abbozzar ta’ rapporti ta’ evalwazzjoni u ta’ rakkomandazzjonijiet. Hi għandha tiżgura wkoll is-segwitu u l-monitoraġġ tar-rapporti ta’ evalwazzjoni u r-rakkomandazzjonijiet b’konformità mal-Artikolu 16.
3. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jikkooperaw bis-sħiħ fl-istadji kollha tal-evalwazzjonijiet sabiex iwettqu l-kompiti fdati lilhom taħt dan ir-Regolament.
Artikolu 4
Evalwazzjonijiet
1. L-evalwazzjonijiet jistgħu jkopru l-aspetti kollha tal-acquis ta’ Schengen, inkluża l-applikazzjoni effettiva u effiċjenti tal-miżuri akkumpanjanti mill-Istati Membri fl-oqsma tal-fruntieri esterni, il-politika tal-viża, is-Sistema ta’ Informazzjoni ta’ Schengen, il-protezzjoni tad-dejta, il-kooperazzjoni tal-pulizija, il-kooperazzjoni ġudizzjarja f’materji kriminali, kif ukoll in-nuqqas ta’ kontrolli fil-fruntieri interni. L-evalwazzjonijiet kollha għandhom jieħdu kont tal-funzjonament tal-awtoritajiet li japplikaw il-partijiet rilevanti tal-acquis ta’ Schengen, kif stabbilit f’dan il-paragrafu.
2. L-evalwazzjonijiet jistgħu jikkonsistu fi kwestjonarji u fi żjarat fuq il-post li jistgħu jiġu mħabbra jew le. Iż-żjarat fuq il-post imħabbra għandhom ikunu preċeduti minn kwestjonarju. Fejn xieraq, iż-żjarat fuq il-post u l-kwestjonarji jistgħu jintużaw jew b’mod indipendenti jew b’mod kombinat fl-evalwazzjoni ta’ Stati Membri speċifiċi u/jew oqsma speċifiċi.
3. Kemm il-kwestjonarji kif ukoll iż-żjarat fuq il-post jistgħu jiġu supplimentati minn preżentazzjonijiet mill-Istat Membru evalwat dwar il-qasam kopert mill-evalwazzjoni.
Artikolu 5
Programm ta’ evalwazzjoni pluriennali
1. Il-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali li jkopri perijodu ta’ ħames snin għandu jkun stabbilit mill-Kummissjoni, fejn xieraq wara konsultazzjoni mal-Frontex u l-Europol, mhux aktar tard minn sitt xhur qabel il-bidu tal-perijodu sussegwenti ta’ ħames snin. Dak l-att ta’ implimentazzjoni għandu jiġi adottat f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 21(2). Il-Kummissjoni għandha tibgħat il-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
2. Kull Stat Membru għandu jiġi evalwat matul kull perijodu ta’ ħames snin kopert minn programm ta’ evalwazzjoni pluriennali. Il-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali għandu jelenka l-ordni tal-Istati Membri li jkunu ser jiġu evalwati kull sena. L-ordni li fiha għandhom ikunu evalwati l-Istati Membri għandha tieħu kont taż-żmien li jkun għadda mill-evalwazzjoni preċedenti u l-bilanċ bejn il-partijiet differenti tal-acquis ta’ Schengen li għandhom ikunu evalwati.
3. Il-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali jista’ jiġi adattat, fejn meħtieġ, taħt il-proċedura msemmija fil-paragrafu 1.
4. Il-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali jista’ jkun fih referenza għal evalwazzjonijiet tematiċi kif imsemmi fl-Artikolu 6(1)(b).
5. L-ewwel programm ta’ evalwazzjoni pluriennali għandu jiġi stabbilit sas-27 ta' Mejju 2014. Id-data tal-bidu ta’ dak il-programm għandha tkun is-27 ta' Novembru 2014 u d-data tat-tmiem għandha tkun il-31 ta' Diċembru 2019.
Artikolu 6
Programm ta’ evalwazzjoni annwali
1. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi programm ta’ evalwazzjoni annwali sal-31 ta’ Ottubru tas-sena li tippreċedi dik li għaliha jirriferi l-programm, b’kont partikolarment meħud tal-analiżi tar-riskju pprovduta mill-Frontex f’konformità mal-Artikolu 7 u, fejn xieraq, l-informazzjoni pprovduta mill-Europol u minn korpi, uffiċċji jew aġenziji oħra tal-Unjoni, b’mod partikolari f’konformità mal-Artikolu 8.
Il-programm ta’ evalwazzjoni annwali għandu jinkludi proposti għall-evalwazzjoni ta’:
(a)
l-applikazzjoni tal-acquis ta’ Schengen jew partijiet tiegħu minn Stat Membru wieħed, kif speċifikat fil-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali; u
(b)
fejn rilevanti, l-applikazzjoni ta’ partijiet speċifiċi tal-acquis ta’ Schengen f’diversi Stati Membri (jiġifieri evalwazzjonijiet tematiċi).
2. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, l-ewwel taqsima tal-programm ta’ evalwazzjoni annwali, inkluż skeda ta’ żmien proviżorja taż-żjarat fuq il-post. Dik it-taqsima għandha telenka l-Istati Membri li għandhom ikunu evalwati fis-sena sussegwenti f’konformità mal-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali, l-oqsma li għandhom ikunu evalwati u ż-żjarat fuq il-post. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 21(2). Il-Kummissjoni għandha tibgħat il-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
3. Il-Kummissjoni għandha tabbozza u tadotta t-tieni taqsima tal-programm ta’ evalwazzjoni annwali. Dik it-taqsima għandha telenka ż-żjarat fuq il-post mhux imħabbra li għandhom jitwettqu fis-sena sussegwenti. Hija għandha tiġi kkunsidrata kunfidenzjali u m’għandhiex tiġi kkomunikata.
4. Il-programm ta’ evalwazzjoni annwali jista’ jiġi adattat, jekk meħtieġ, f’konformità mal-paragrafi 2 u 3.
5. L-ewwel programm ta’ evalwazzjoni annwali għandu jiġi stabbilit sas-27 ta' Mejju 2014. Id-data tal-bidu ta’ dak il-programm għandha tkun is-27 ta' Novembru 2014 u d-data tat-tmiem għandha tkun il-31 ta' Diċembru 2014.
Artikolu 7
Analiżi tar-riskju tal-Frontex
1. Sal-31 ta’ Awwissu ta’ kull sena, il-Frontex għandha tippreżenta analiżi tar-riskju lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri skont il-mandat tagħha. Tali analiżi tar-riskju għandha tieħu kont, fost l-oħrajn, l-immigrazzjoni illegali u bidliet sinifikanti fl-ambjent operattiv fil-fruntieri esterni, u għandha tinkludi rakkomandazzjonijiet dwar prijoritajiet għall-evalwazzjonijiet fis-sena sussegwenti. Ir-rakkomandazzjonijiet għandhom jirriferu għal taqsimiet speċifiċi tal-fruntieri esterni u għal punti speċifiċi ta’ qsim fil-fruntieri li għandhom ikunu evalwati fis-sena sussegwenti taħt il-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali. Il-Kummissjoni għandha tibgħat mingħajr dewmien l-analiżi tar-riskju lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
2. Sal-31 ta’ Awwissu ta’ kull sena, il-Frontex għandha tippreżenta lill-Kummissjoni analiżi tar-riskju separata li tkun distinta minn dik imsemmija fil-paragrafu 1, li għandha tinkludi rakkomandazzjonijiet dwar prijoritajiet għall-evalwazzjonijiet li għandhom ikunu implimentati permezz ta’ żjarat mhux imħabbra fuq il-post fis-sena sussegwenti, irrispettivament mill-ordni li fiha l-Istati Membri għandhom jiġu evalwati kull sena, kif stabbilit fil-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali taħt l-Artikolu 5(2). Dawk ir-rakkomandazzjonijiet jistgħu jirrigwardaw kwalunkwe reġjun jew qasam speċifiku u għandhom jinkludu lista ta’ mill-inqas għaxar taqsimiet speċifiċi tal-fruntieri esterni u mill-inqas għaxar punti speċifiċi ta’ qsim tal-fruntiera. Il-Kummissjoni tista’ f’kull ħin titlob lill-Frontex biex tippreżentalha analiżi tar-riskju b’rakkomandazzjonijiet ta’ evalwazzjonijiet li jridu jiġu implimentati fil-forma ta’ żjarat mhux imħabbra fuq il-post.
3. L-analiżi tar-riskju, imsemmijin fil-paragrafi 1 u 2, li għandhom ikunu pprovduti mill-Frontex, għandhom jiġu ppreżentati għall-ewwel darba lill-Kummissjoni mhux aktar tard mis-27 ta' Frar 2014.
Artikolu 8
Analiżi tar-riskju minn korpi, uffiċċji u aġenziji, barra l-Frontex, tal-Unjoni
Il-Kummissjoni għandha, fejn xieraq, titlob korpi, uffiċċji u aġenziji, barra l-Frontex, tal-Unjoni, li huma involuti fl-implimentazzjoni tal-acquis ta’ Schengen, biex jagħmlu analiżi tar-riskju, anke dwar il-korruzzjoni u l-kriminalità organizzata, sa fejn dawn jistgħu jimminaw l-applikazzjoni tal-acquis ta’ Schengen mill-Istati Membri. Dawn l-analiżi jistgħu jintużaw għat-tħejjija tal-programmi ta’ evalwazzjoni annwali.
Artikolu 9
Kwestjonarju
1. Il-Kummissjoni għandha, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, tistabbilixxi u taġġorna kwestjonarju standard f’kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri. Il-Frontex u l-Europol jistgħu jiġu kkonsultati dwar l-abbozz tal-kwestjonarju standard. Il-kwestjonarji standard għandu jkopri l-leġislazzjoni rilevanti, ir-rakkomandazzjonijiet maqbula b’mod komuni u l-aħjar prattiċi, b’mod partikolari kif iddikjarat fil-katalogi ta’ Schengen, u l-mezzi organizzattivi u tekniċi disponibbli għall-implimentazzjoni tal-acquis ta’ Schengen u d-dejta statistika disponibbli għal kull qasam tal-evalwazzjoni. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 21(2).
2. Sal-1 ta’ Lulju kull sena, il-Kummissjoni għandha tibgħat il-kwestjonarju standard lil dawk l-Istati Membri li għandhom jiġu evalwati fis-sena sussegwenti. L-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni bit-tweġibiet tagħhom għall-kwestjonarju fi żmien tmien ġimgħat mill-komunikazzjoni tal-kwestjonarju. Il-Kummissjoni għandha tagħmel it-tweġibiet disponibbli għal Stati Membri oħra u għandha tinforma lill-Parlament Ewropew bit-tweġibiet. Jekk il-Parlament Ewropew jitlob dan, partikolarment minħabba l-gravità tal-kwistjoni, il-Kummissjoni għandha, fuq il-bażi tal-każ speċifiku u f’konformità mar-regoli applikabbli dwar ir-relazzjonijiet bejn il-Parlament Ewropew u l-Kummissjoni, tinforma wkoll lill-Parlament Ewropew bil-kontenut ta’ tweġiba speċifika.
Artikolu 10
Gruppi responsabbli għal żjarat fuq il-post
1. Tim li jkun responsabbli għal żjarat fuq il-post (it-“tim ta’ fuq il-post”) għandu jikkonsisti minn esperti maħtura mill-Istati Membri u minn rappreżentanti tal-Kummissjoni.
2. Il-Kummissjoni għandha tistieden lill-Istati Membri biex jaħtru esperti li huma disponibbli għall-parteċipazzjoni fiż-żjarat rispettivi fuq il-post, filwaqt li jindikaw il-qasam ta’ kompetenza esperta tagħhom.
Fil-każ ta’ żjarat fuq il-post imħabbra, il-Kummissjoni, sa mhux aktar tard minn tliet xhur qabel ma tkun skedata li tibda ż-żjara fuq il-post, għandha tistieden lill-Istati Membri biex jaħtru l-esperti. L-Istati Membri għandhom jaħtru esperti fi żmien ġimagħtejn minn meta jirċievu dik l-istedina.
Fil-każ ta’ żjarat fuq il-post mhux imħabbra, il-Kummissjoni, sa mhux aktar tard minn ġimagħtejn qabel ma tkun skedata li tidba ż-żjara fuq il-post, għandha tistieden lill-Istati Membri biex jaħtru l-esperti. L-Istati Membri għandhom jaħtru esperti fi żmien 72 siegħa minn meta jirċievu din l-istedina.
3. L-għadd massimu ta’ rappreżentanti tal-Kummissjoni li jipparteċipaw fi żjara fuq il-post għandu jkun tnejn. L-għadd massimu ta’ esperti tal-Istati Membri li jipparteċipaw fi żjara fuq il-post imħabbra għandu jkun tmienja, u sitta għal żjara fuq il-post mhux imħabbra.
Jekk l-esperti maħtura mill-Istati Membri jeċċedu l-għadd massimu rilevanti stabbilit fl-ewwel subparagrafu, il-Kummissjoni, wara konsultazzjoni mal-Istati Membri kkonċernati, għandha taħtar il-membri tat-tim abbażi ta’ bilanċ ġeografiku u l-kompetenzi tal-esperti.
4. L-esperti tal-Istati Membri ma jistgħux jieħdu sehem f’missjoni ta’ evalwazzjoni li tinkludi żjara fuq il-post fl-Istat Membru li fih huma jkunu impjegati.
5. Il-Kummissjoni tista’ tistieden lill-Frontex, lill-Europol, jew lil korpi, uffiċċji jew aġenziji oħra tal-Unjoni li jkunu involuti fl-implimentazzjoni tal-acquis ta’ Schengen biex jaħtru rappreżentant biex jieħu sehem bħala osservatur fi żjara fuq il-post dwar qasam kopert mill-mandat tagħhom.
6. L-esperti li jmexxu tim ta’ fuq il-post għandhom ikunu rappreżentant tal-Kummissjoni u espert minn Stat Membru, li għandhom jinħatru b’mod konġunt mill-membri ta’ dak it-tim mill-aktar fis possibbli wara li t-tim ikun ġie stabbilit. L-esperti li jmexxu għandhom jinħatru fi żmien debitu qabel ma jiġi stabbilit il-programm imsemmi fl-Artikolu 13(2).
Artikolu 11
Timijiet responsabbli għal evalwazzjonijiet abbażi ta’ kwestjonarju
1. Fejn kwestjonarju jintuża b’mod indipendenti, jiġifieri mingħajr ma jkun segwit minn żjara fuq il-post kif imsemmi fl-Artikolu 4(2), it-tim responsabbli għall-evalwazzjoni tat-tweġibiet għall-kwestjonarju (it-“tim tal-kwestjonarju”) għandu jikkonsisti minn esperti mill-Istati Membri u rappreżentanti tal-Kummissjoni.
2. Meta l-kwestjonarju jintbagħat lill-Istat Membru sabiex jiġi evalwat, il-Kummissjoni għandha tistieden lill-Istati Membri biex jaħtru esperti li huma disponibbli biex jipparteċipaw fl-evalwazzjoni, u jindikaw il-qasam ta’ kompetenza esperta tagħhom. L-Istati Membri għandhom jaħtru esperti fi żmien ġimagħtejn minn meta jirċievu din l-istedina. L-esperti għandhom jinħatru f’konformità mal-Artikolu 10(3) u (4).
Artikolu 12
Esperti
L-esperti li jipparteċipaw fl-evalwazzjonijiet għandu jkollhom kwalifiki adegwati, inklużi konoxxenza teoretika solida u esperjenza prattika fl-oqsma koperti mill-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni, flimkien ma’ konoxxenza tajba tal-prinċipji ta’ evalwazzjoni, proċeduri u tekniki, u għandhom ikunu kapaċi jikkomunikaw b’mod effettiv b’lingwa komuni. Għal dak il-għan, l-Istati Membri u l-Kummissjoni, f’kooperazzjoni mal-korpi, l-uffiċċji jew l-aġenziji rilevanti tal-Unjoni, għandhom jiżguraw li l-esperti jirċievu taħriġ adatt, inkluż dak dwar ir-rispett għad-drittijiet tal-bniedem.
Artikolu 13
Kif isiru ż-żjarat fuq il-post
1. It-timijiet ta’ fuq il-post għandhom jagħmlu l-attivitajiet preparatorji kollha meħtieġa sabiex jiżguraw l-effiċjenza, l-akkuratezza u l-konsistenza taż-żjarat fuq il-post.
2. Il-programm dettaljat għal żjarat imħabbra fuq il-post għandu jiġi stabbilit mill-Kummissjoni f’kooperazzjoni mill-qrib mal-esperti ewlenin u l-Istati Membri kkonċernati. L-Istati Membri għandhom jiġu infurmati dwar dak il-programm. Il-programm dettaljat għal żjarat mhux imħabbra fuq il-post għandu jiġi stabbilit mill-Kummissjoni.
L-Istat Membru kkonċernat għandu jiġi kkonsultat u nnotifikat dwar l-iskeda ta’ żmien u l-programm dettaljat:
(a)
mill-inqas sitt ġimgħat qabel id-data ta’ żjara mħabbra fuq il-post;
(b)
mill-inqas 24 siegħa qabel żjara mhux imħabbra fuq il-post.
Iż-żjarat fuq il-post mhux imħabbra li jsiru fil-fruntieri interni għandhom isiru mingħajr notifika minn qabel lill-Istat jew Stati Membri kkonċernati. Għandhom jiġu stabbiliti linji gwida ġenerali dwar l-arranġamenti prattiċi għal dawn iż-żjarat mill-Kummissjoni f’kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri.
3. Kull membru tat-tim ta’ fuq il-post għandu jġorr identifikazzjoni li tawtorizzah biex jagħmel żjarat fuq il-post f’konformità ma’ dan ir-Regolament.
4. L-Istat Membru li jkun ser jiġi evalwat għandu jiżgura li t-tim ta’ fuq il-post ikun jista’ jeżerċita l-mandat tiegħu biex jivverifika l-attivitajiet fl-oqsma li għandhom jiġu evalwati. Huwa għandu, b’mod partikolari, jiżgura li t-tim ta’ fuq il-post jista’ jindirizza direttament lill-persuni rilevanti u jkollu aċċess għall-oqsma, bini u dokumenti kollha meħtieġa għall-evalwazzjoni.
5. L-Istat Membru li jkun ser jiġi evalwat għandu, b’kull mezz fis-setgħat legali tiegħu, jassisti lit-tim ta’ fuq il-post fit-twettiq tal-kompitu tiegħu.
6. Fil-każ ta’ żjarat fuq il-post imħabbra, il-Kummissjoni għandha tipprovdi minn qabel l-ismijiet tal-esperti fit-tim ta’ fuq il-post lill-Istat Membru li jkun ser jiġi evalwat. Dak l-Istat Membru għandu jaħtar punt ta’ kuntatt biex isiru l-arranġamenti prattiċi għaż-żjara fuq il-post.
7. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom ikunu responsabbli għall-arranġamenti tal-ivvjaġġar meħtieġa lejn u mill-Istat jew Stati Membri li jkunu ser jiġu evalwati għall-esperti rispettivi tagħhom li qed jipparteċipaw fit-tim ta’ fuq il-post. L-ispejjeż tal-ivvjaġġar u tal-akkomodazzjoni għall-esperti li jkunu qed jieħdu sehem fiż-żjarat fuq il-post għandhom ikunu rifużi mill-Kummissjoni.
L-Istat jew Stati Membri li jkunu ser jiġu evalwati għandhom ikunu responsabbli biex jagħmlu l-arranġamenti meħtieġa ta’ akkomodazzjoni u biex jipprovdu t-trasport meħtieġ fuq il-post. Għal żjarat fuq il-post mhux imħabbra, il-Kummissjoni għandha tiffaċilita l-arranġamenti tal-akkomodazzjoni għall-esperti.
Artikolu 14
Rapporti ta’ evalwazzjoni
1. Għandu jitfassal rapport ta’ evalwazzjoni wara kull evalwazzjoni. Ir-rapport ta’ evalwazzjoni għandu jkun ibbażat fuq il-konklużjonijiet taż-żjara fuq il-post u l-kwestjonarju, kif xieraq. Fil-każ ta’ żjara mħabbra fuq il-post, ir-rapport ta’ evalwazzjoni għandu jitfassal mit-tim ta’ fuq il-post matul iż-żjara.
L-esperti tal-Istati Membri u r-rappreżentanti tal-Kummissjoni għandhom jieħdu r-responsabbiltà sħiħa għall-abbozz tar-rapport ta’ evalwazzjoni u jiżguraw l-integrità u l-kwalità tiegħu. Fil-każ ta’ nuqqas ta’ qbil, it-tim ta’ fuq il-post jew it-tim tal-kwestjonarju, skont il-każ, għandu jagħmel ħiltu biex isib kompromess.
2. Ir-rapport ta’ evalwazzjoni għandu janalizza l-aspetti kwalitattivi, kwantitattivi, operattivi, amministrattivi u organizzattivi, kif xieraq, u għandu kwalunkwe nuqqas identifikat matul l-evalwazzjoni.
3. Għal kull konklużjoni fir-rapport ta’ evalwazzjoni għandha tingħata waħda mill-valutazzjonijiet segwenti:
(a)
konformi;
(b)
konformi iżda meħtieġ titjib;
(ċ)
mhux konformi.
4. Il-Kummissjoni għandha tikkomunika l-abbozz tar-rapport ta’ evalwazzjoni lill-Istat Membru evalwat fi żmien sitt ġimgħat miż-żjara fuq il-post jew mir-riċezzjoni tat-tweġiba għall-kwestjonarju, skont il-każ. L-Istat Membru evalwat għandu jipprovdi l-kummenti tiegħu dwar l-abbozz tar-rapport ta’ evalwazzjoni fi żmien ġimagħtejn mir-riċezzjoni tiegħu. Għandha ssir laqgħa ta’ abbozzar fuq it-talba tal-Istat Membru evalwat. Il-kummenti tal-Istat Membru evalwat jistgħu jiġu riflessi fl-abbozz tar-rapport ta’ evalwazzjoni.
5. L-abbozz tar-rapport ta’ evalwazzjoni u l-kummenti dwaru mill-Istat Membru evalwat għandhom jiġu ppreżentat mill-Kummissjoni lill-Istati Membri oħrajn li għandhom jiġu mistiedna jikkummentaw dwar it-tweġiba għall-kwestjonarju, l-abbozz tar-rapport ta’ evalwazzjoni u l-kummenti tal-Istat Membru evalwat.
Abbażi ta’ dak, il-Kummissjoni, jekk meħtieġ wara li jkunu saru l-bidliet rilevanti għall-abbozz tar-rapport ta’ evalwazzjoni, għandha tadotta, permezz ta’ att ta’ implimentazzjoni, r-rapport ta’ evalwazzjoni. Dak l-att ta’ implimentazzjoni għandu jiġi adottat f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 21(2). Il-Kummissjoni għandha tibgħat ir-rapport ta’ evalwazzjoni lill-Parlament Ewropew.
Artikolu 15
Rakkomandazzjonijiet
1. Meta jabbozzaw ir-rapport ta’ evalwazzjoni u fid-dawl tal-konklużjonijiet u l-valutazzjonijiet inklużi f’dak ir-rapport ta’ evalwazzjoni, l-esperti tal-Istati Membri u r-rappreżentanti tal-Kummissjoni għandhom jabbozzaw rakkomandazzjonijiet għal azzjonijiet ta’ rimedju maħsuba biex jiġi indirizzat kwalunkwe nuqqas identifikat matul l-evalwazzjoni u jagħtu indikazzjoni tal-prijoritajiet għall-implimentazzjoni tagħhom, kif ukoll, fejn ikun il-każ, eżempji tal-aħjar prattika.
2. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta proposta lill-Kunsill biex jadotta r-rakkomandazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1.
3. Il-Kunsill għandu jadotta r-rakkomandazzjonijiet msemmija fil-paragrafu 1 u għandu jibgħathom lill-Parlament Ewropew u lill-parlamenti nazzjonali.
Artikolu 16
Segwitu u monitoraġġ
1. Fi żmien tliet xhur mill-adozzjoni tar-rakkomandazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 15, l-Istat Membru evalwat għandu jipprovdi lill-Kummissjoni u l-Kunsill pjan ta’ azzjoni biex jirrimedja kwalunkwe nuqqas identifikat fir-rapport ta’ evalwazzjoni. Jekk ir-rakkomandazzjonijiet jikkonkludu li l-Istat Membru evalwat qed jittraskura serjament l-obbligi tiegħu, dak l-Istat Membru għandu jipprovdi l-pjan ta’ azzjoni tiegħu fi żmien xahar mill-adozzjoni ta’ dawk ir-rakkomandazzjonijiet. Il-Kummissjoni għandha tibgħat tali pjan ta’ azzjoni lill-Parlament Ewropew.
2. Wara li tikkonsulta t-tim ta’ fuq il-post jew it-tim tal-kwestjonarju, skont il-każ, il-Kummissjoni għandha tippreżenta l-valutazzjoni tagħha dwar l-adegwatezza tal-pjan ta’ azzjoni lill-Kunsill fi żmien xahar minn meta tirċievi l-pjan ta’ azzjoni mingħand l-Istat Membru evalwat. L-Istati Membri l-oħrajn għandhom ikunu mistiedna jikkummentaw fuq il-pjan ta’ azzjoni.
3. L-Istat Membru evalwat għandu jirrapporta lill-Kummissjoni dwar l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ azzjoni tiegħu fi żmien sitt xhur mill-adozzjoni tar-rakkomandazzjonijiet u minn hemm ‘il quddiem ikompli jagħmel dan kull tliet xhur sakemm il-pjan ta’ azzjoni jkun implimentat kollu kemm hu.
4. Minkejja l-perijodu ta’ sitt xhur għar-rappurtar dwar l-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ azzjoni msemmi fil-paragrafu 3, jekk ir-rakkomandazzjonijiet jikkonkludu li l-Istat Membru evalwat ikun qed jittraskura serjament l-obbligi tiegħu, dak l-Istat Membru għandu jirrapporta dwar l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ azzjoni tiegħu fi żmien tliet xhur mill-adozzjoni tar-rakkomandazzjonijiet.
5. Skont il-gravità tan-nuqqasijiet identifikati u l-miżuri meħuda biex ikunu rrimedjati, il-Kummissjoni tista tippjana żjarat fuq il-post mill-ġdid imħabbra biex tiġi vverifikata l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ azzjoni. Il-Kummissjoni għandha tistieden mill-inqas erba’ esperti li jkunu pparteċipaw fiż-żjara fuq il-post biex jipparteċipaw fiż-żjara mill-ġdid. Il-Kummissjoni tista’ tistieden osservaturi sabiex jipparteċipaw fiż-żjara mill-ġdid fuq il-post. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi l-programm taż-żjara mill-ġdid. L-Istat Membru evalwat għandu jiġi nnotifikat dwar il-programm mill-inqas xahar qabel ma tkun ser issir iż-żjara mill-ġdid. Il-Kummissjoni tista’ wkoll tiskeda żjarat mill-ġdid mhux imħabbra fuq il-post.
6. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fuq bażi regolari dwar l-implimentazzjoni tal-pjanijiet ta’ azzjoni jew il-miżuri ta’ titjib imsemmija f’dan l-Artikolu.
7. Jekk żjara fuq il-post tiżvela nuqqas serju li jkun meqjus li jikkostitwixxi theddida serja għall-politika pubblika jew is-sigurtà interna fiż-żona mingħajr kontrolli fil-fruntieri interni, il-Kummissjoni, fuq inizjattiva tagħha stess jew fuq talba tal-Parlament Ewropew jew ta’ Stat Membru, għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwaru mill-aktar fis possibbli.
8. Fejn jinstab li l-Istat Membru huwa konformi, iżda fejn ir-rakkomandazzjonijiet fihom indikazzjonijiet għal titjib ulterjuri possibbli taħt l-Artikolu 14(3)(b), l-Istat Membru evalwat għandu jipprovdi lill-Kummissjoni l-valutazzjoni tiegħu dwar implimentazzjoni possibbli ta’ tali indikazzjonijiet fi żmien sitt xhur mill-adozzjoni tar-rakkomandazzjonijiet.
Artikolu 17
Informazzjoni sensittiva
Il-membri tat-timijiet ta’ fuq il-post jew tat-timijiet tal-kwestjonarju għandhom iqisu kwalunkwe informazzjoni li jiksbu matul il-qadi ta’ dmirijiethom bħala kunfidenzjali. Ir-rapporti ta’ evalwazzjoni mfassla wara ż-żjarat fuq il-post għandhom jiġu kklassifikati bħala EU RESTRICTED/RESTREINT UE skont ir-regoli ta’ sigurtà applikabbli. Il-klassifikazzjoni m’għandhiex teskludi li l-informazzjoni titqiegħed għad-dispożizzjoni tal-Parlament Ewropew. It-trasmissjoni u t-trattament tal-informazzjoni u dokumenti mibgħutin lill-Parlament Ewropew taħt dan ir-Regolament għandhom jikkonformaw mar-regoli dwar it-trasmissjoni u t-trattament ta’ informazzjoni klassifikata li huma applikabbli bejn il-Parlament Ewropew u l-Kummissjoni. Il-Kummissjoni, wara li tikkonsulta mal-Istat Membru kkonċernat, għandha tiddeċiedi liema parti tar-rapport ta’ evalwazzjoni tista’ ssir pubblika.
Artikolu 18
Kondizzjonijiet ta’ parteċipazzjoni tar-Renju Unit u tal-Irlanda
1. L-esperti tar-Renju Unit u tal-Irlanda għandhom jipparteċipaw biss fl-evalwazzjoni tal-parti tal-acquis ta’ Schengen li fiha dawk l-Istati Membri ġew awtorizzati jipparteċipaw.
2. L-evalwazzjonijiet, kif deskritti fl-Artikolu 4(1), għandhom ikopru biss l-applikazzjoni effettiva u effiċjenti mir-Renju Unit u l-Irlanda tal-parti tal-acquis ta’ Schengen li fiha dawk l-Istati Membri ġew awtorizzati jipparteċipaw.
3. Ir-Renju Unit u l-Irlanda għandhom jieħdu sehem biss fl-adozzjoni tar-rakkomandazzjonijiet mill-Kunsill, kif previst fl-Artikolu 15(3), fir-rigward tal-parti tal-acquis ta’ Schengen li fiha dawk l-Istati Membri ġew awtorizzati jipparteċipaw.
Artikolu 19
Informazzjoni għall-parlamenti nazzjonali
Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-parlamenti nazzjonali dwar il-kontenut u r-riżultati tal-evalwazzjoni li jsiru taħt dan ir-Regolament.
Artikolu 20
L-irrappurtar lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill
Il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport komprensiv annwali lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-evalwazzjonijiet li jsiru taħt dan ir-Regolament. Dak ir-rapport għandu jsir pubbliku u għandu jkun jinkludi l-informazzjoni dwar l-evalwazzjonijiet li jkunu saru matul is-sena preċedenti, dwar il-konklużjonijiet meħudin minn kull evalwazzjoni u dwar il-qagħda attwali fir-rigward ta’ azzjoni ta’ rimedju. Il-Kummissjoni għandha tibgħat dak ir-rapport lill-parlamenti nazzjonali.
Artikolu 21
Proċedura ta’ kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn kumitat. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011. Fejn il-kumitat ma jagħti l-ebda opinjoni, il-Kummissjoni m’għandhiex tadotta l-abbozz ta’ att ta’ implimentazzjoni u għandu jkun applikabbli t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 22
Reviżjoni
Il-Kummissjoni għandha tirrivedi l-operazzjoni ta’ dan ir-Regolament u tippreżenta rapport lill-Kunsill fi żmien 6 xhur mill-adozzjoni tar-rapporti kollha fir-rigward tal-evalwazzjonijiet koperti mill-ewwel programm ta’ evalwazzjoni pluriennali msemmi fl-Artikolu 5(5). Tali reviżjoni għandha tkopri l-elementi kollha ta’ dan ir-Regolament, inkluż il-funzjonament tal-proċeduri għall-adozzjoni ta’ atti taħt il-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni. Il-Kummissjoni għandha tibgħat dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew.
Artikolu 23
Dispożizzjonijiet transizzjonali u tħassir
Mingħajr preġudizzju għat-tieni u t-tielet paragrafi ta’ dan l-Artikolu, id-Deċiżjoni tas-16 ta’ Settembru 1998 hija b’dan imħassra mis-26 ta' Novembru 2013.
Il-Parti I tad-Deċiżjoni msemmija fl-ewwel paragrafu għandha tkompli tapplika sal-1 ta’ Jannar 2016 fir-rigward tal-proċeduri ta’ evalwazzjoni ta’ Stati Membri li jkunu diġà bdew fis-26 ta' Novembru 2013.
Il-Parti II tad-Deċiżjoni msemmija fl-ewwel paragrafu għandha tkompli tapplika sas-27 ta' Novembru 2014 fir-rigward tal-proċeduri ta’ evalwazzjoni ta’ Stati Membri li jkunu diġà bdew fis-26 ta' Novembru 2013.
Artikolu 24
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fil-Lussemburgu, is-7 ta’ Ottubru 2013.