PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 391/2013
ze dne 3. května 2013,
kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (1), ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009 (nařízení o poskytování služeb) (2), a zejména na čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 550/2004 ukládá Komisi, aby stanovila společný systém poplatků za letové navigační služby, který umožní jeho jednotné uplatňování v jednotném evropském nebi.
(2)
Vypracování společného systému poplatků za letové navigační služby poskytované během všech fázích letu má pro provádění iniciativy jednotného evropského nebe nesmírný význam. Takový systém by měl přispět ke zvýšení transparentnosti, pokud jde o stanovení, ukládání a vymáhání poplatků, jež se vztahují na uživatele vzdušného prostoru. Systém by rovněž měl přispívat k bezpečnému, nákladově efektivnímu a účinnému poskytování letových navigačních služeb uživatelům, kteří systém financují a podněcují integrované poskytování služeb.
(3)
Společný systém poplatků by měl být nedílnou součástí dosahování cílů systému sledování výkonnosti, jak je stanoveno v článku 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (3), ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009 (rámcové nařízení) a prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 ze dne 3. května 2013, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě (4).
(4)
V souladu s celkovým cílem zvýšení výkonnosti letových navigačních služeb by měl systém poplatků podporovat nákladovou a provozní efektivitu a měl by stanovit zřízení systémů pobídek pro poskytovatele letových navigačních služeb podporujících zdokonalení poskytování letových navigačních služeb, včetně uplatňování sdílení rizika provozu.
(5)
Společný systém poplatků by měl být v souladu se systémem poplatků za traťové navigační služby vypracovaným organizací Eurocontrol a s článkem 15 Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 (dále jen „Chicagská úmluva“).
(6)
Společný systém poplatků by měl umožnit optimální využití vzdušného prostoru s ohledem na toky letového provozu, zejména v rámci funkčních bloků vzdušného prostoru zřízených v souladu s článkem 9a nařízení (ES) č. 550/2004.
(7)
Klíčovou zásadou společného systému poplatků je, aby byly zástupcům uživatelů vzdušného prostoru a příslušným orgánům včas k dispozici úplné a transparentní informace o nákladové základně.
(8)
Pokud je stanoveno, že letištní a přibližovací služby a/nebo služby CNS, MET a AIS jsou poskytovány za tržních podmínek, měly by mít členské státy možnost rozhodnout se, že tyto služby nebudou vypočítávat stanovené náklady, nebudou vypočítávat poplatky za letištní a přibližovací služby, nebudou stanovovat jednotkové sazby letištních a přibližovacích služeb a/nebo nebudou stanovovat finanční pobídky.
(9)
V důsledku měnící se povahy provozování letišť může být nutné v průběhu referenčního období pozměnit oblasti zpoplatnění letištních a přibližovacích služeb.
(10)
Zavádění nových technologií a postupů a souvisejících obchodních modelů podněcujících integrované poskytování služeb by mělo vést k významnému snížení nákladů ve prospěch uživatelů. Aby se toto budoucí snížení nákladů umožnilo, vznikají poskytovatelům letových navigačních služeb náklady na restrukturalizaci a zdokonalení svého podnikání; bude-li prokázán čistý přínos pro uživatele, mohou tyto náklady získat zpět.
(11)
Pobídkové mechanismy podněcující k lepší výkonnosti by měly zohledňovat potřebu odměňování či sankcionování skutečné výkonnosti ve vztahu k úrovním výkonnosti, jež byly očekávány v okamžiku přijetí plánu výkonnosti.
(12)
Aby se urychlilo zavádění technologií SESAR, měly by být investice do nových systémů uspořádání letového provozu (ATM) a zásadních reforem stávajících systémů ATM, jež mají vliv na úroveň výkonnosti evropské sítě ATM, způsobilé pro návratnost nákladů prostřednictvím poplatků za užívání, pokud jsou v souladu s prováděním evropského hlavního plánu ATM, zejména prostřednictvím společných projektů podle čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004. Členské státy by dále měly mít možnost rozhodnout o modulaci poplatků za letové navigační služby s cílem vytvořit pobídky k vybavení letadel systémy zahrnutými do společných projektů.
(13)
Pro zvýšení efektivity letových navigačních služeb a na podporu jejich optimalizovaného využívání by měly být členské státy schopny dále modulovat poplatky s ohledem na míru přetížení sítě v určité oblasti nebo na určité trase v konkrétní dobu.
(14)
Výše poplatků uložených zejména lehkým letadlům by neměla odradit od využívání zařízení a služeb potřebných pro bezpečnost nebo od zavedení nových technik a postupů.
(15)
Členské státy by měly mít možnost stanovit své jednotkové sazby společně, zejména pokud oblasti zpoplatnění procházejí vzdušným prostorem více než jednoho členského státu nebo pokud jsou stranami společného systému poplatků za traťové navigační služby.
(16)
Za účelem zlepšení účinnosti společného systému poplatků a snížení administrativní a účetní zátěže by měly mít členské státy možnost vybírat poplatky za traťové navigační služby v rámci společného systému poplatků za traťové navigační služby společně, prostřednictvím jediného poplatku za let.
(17)
Je třeba posílit právní prostředky k zajištění včasného a úplného hrazení poplatků za letové navigační služby uživateli těchto služeb.
(18)
Poplatky by měly být uživatelům vzdušného prostoru služeb stanovovány a ukládány spravedlivě a transparentně po konzultaci se zástupci těchto uživatelů. Tyto poplatky by měly být pravidelně přezkoumávány.
(19)
Nařízení Komise (ES) č. 1794/2006 ze dne 6. prosince 2006, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (5), ve znění nařízení Komise (EU) č. 1191/2010 ze dne 16. prosince 2010 (6), by mělo být s účinností od 1. ledna 2015 zrušeno.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví opatření pro vypracování společného systému poplatků za letové navigační služby.
2. Toto nařízení se vztahuje na letové navigační služby poskytované poskytovateli letových provozních služeb určenými v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004 a poskytovateli meteorologických služeb, pokud jsou určeni v souladu s čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení, pro potřeby všeobecného letového provozu v rámci regionů EUR a AFI stanovených Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO), ve kterých členské státy zodpovídají za poskytování letových navigačních služeb. Vztahuje se rovněž na manažera struktury vzdušného prostoru zřízeného v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (7).
3. Členské státy mohou používat toto nařízení na letové navigační služby poskytované ve vzdušném prostoru spadajícím do jejich pravomoci v rámci jiných regionů stanovených ICAO pod podmínkou, že o tom uvědomí Komisi a ostatní členské státy.
4. Členské státy mohou toto nařízení uplatňovat na poskytovatele letových navigačních služeb, kteří obdrželi povolení k poskytování letových navigačních služeb bez osvědčení, v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
5. Při dodržení ustanovení čl. 1 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 se mohou členské státy rozhodnout neuplatňovat toto nařízení na letové navigační služby poskytované na letištích s méně než 70 000 pohyby letecké dopravy IFR ročně.
Členské státy o takovém rozhodnutí uvědomí Komisi.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
Kromě toho se použijí tyto definice:
1)
„uživatelem letových navigačních služeb“ se rozumí provozovatel letadla v době, kdy byl proveden let, nebo pokud není totožnost provozovatele známá, majitel letadla, pokud nelze prokázat, že v té době byla provozovatelem jiná osoba;
2)
„zástupcem uživatelů vzdušného prostoru“ se rozumí jakákoli právnická osoba či subjekt zastupující zájmy jedné nebo více kategorií uživatelů letových navigačních služeb;
3)
„IFR“ se rozumí pravidla pro let podle přístrojů (Instrument Flight Rules) definovaná v příloze 2 Chicagské úmluvy (desáté vydání - červenec 2005);
4)
„VFR“ se rozumí pravidla pro let za viditelnosti (Visual Flight Rules) definovaná v příloze 2 Chicagské úmluvy (desáté vydání - červenec 2005);
5)
„oblastí zpoplatnění traťových navigačních služeb“ se rozumí objem vzdušného prostoru, pro který je stanoven jeden nákladový základ a jedna jednotková sazba;
6)
„oblastí zpoplatnění letištních a přibližovacích služeb“ se rozumí letiště či skupina letišť, pro která je stanoven jeden nákladový základ a jedna jednotková sazba;
7)
„stanovenými náklady“ se rozumí náklady předem stanovené členským státem podle čl. 15 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 550/2004;
8)
„referenčním obdobím“ se rozumí referenční období pro systém sledování výkonnosti stanovený v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 8 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013;
9)
„pohyby letecké dopravy IFR“ se rozumí součet vzletů a přistání provedených podle pravidel pro let podle přístrojů, vypočítaný jako roční průměr za období tří let před předložením plánu výkonnosti;
10)
„jinými příjmy“ se rozumí příjmy získané od orgánů veřejné správy, včetně finanční podpory z programů pomoci Unie, jako jsou transevropské dopravní sítě (TEN-T), nástroj pro propojení Evropy (CEF) a Fond soudržnosti, příjmy z komerčních činností a/nebo, v případě jednotkových sazeb letištních a přibližovacích služeb, příjmy získané ze smluv nebo dohod mezi poskytovateli letových navigačních služeb a provozovateli letišť;
11)
„plánem výkonnosti“ se rozumí plán výkonnosti vypracovaný a přijatý v souladu s ustanoveními článků 11 až 16 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013;
12)
„skutečnými náklady“ se rozumí náklady, které skutečně vznikly v roce poskytování letových navigačních služeb, podléhající konečnému auditu;
13)
„službami CNS, MET a AIS“ se rozumí spojovací, navigační a přehledové služby, meteorologické služby pro letovou navigaci a letecké informační služby;
14)
„náklady na restrukturalizaci“ se rozumí významné jednorázové náklady, které poskytovatelům letových navigačních služeb vzniknou během restrukturalizace v důsledku zavádění nových technologií a postupů a souvisejících obchodních modelů, které motivují k integrovanému poskytování služeb, pokud chce členský stát získat náklady zpět během jednoho nebo více referenčních období. Mohou zahrnovat náklady na vyplácení odstupného zaměstnancům, uzavírání stanovišť řízení letového provozu, přesunutí činnosti na jiné místo, odepisování majetku a/nebo nabývání strategických účastí v jiných poskytovatelích letových navigačních služeb.
Článek 3
Letištní a přibližovací služby a služby CNS, MET a AIS za tržních podmínek
1. Aniž je dotčeno uplatňování zásad uvedených v článcích 14 a 15 nařízení (ES) č. 550/2004 a s výhradou posouzení podle odstavce 2 mohou členské státy před začátkem referenčního období nebo v odůvodněných případech v průběhu referenčního období rozhodnout, že se na některé nebo na všechny jejich letištní a přibližovací služby nebo služby CNS, MET a AIS vztahují tržní podmínky. V takovém případě se použijí ustanovení tohoto nařízení, avšak dotčené členské státy se mohou pro tyto služby rozhodnout:
a)
nevypočítat stanovené náklady v souladu s článkem 7 tohoto nařízení;
b)
nestanovit finanční pobídky pro tyto služby v klíčových oblastech výkonnosti, pokud jde o kapacitu a životní prostředí, v souladu s článkem 15 tohoto nařízení;
a pokud jde o letištní a přibližovací služby:
c)
nevypočítat poplatky za letištní a přibližovací služby v souladu s článkem 12 tohoto nařízení;
d)
nestanovit jednotkové sazby letištních a přibližovacích služeb v souladu s článkem 17 tohoto nařízení.
2. Za účelem stanovení toho, že se na některé nebo na všechny jejich letištní a přibližovací služby nebo na služby CNS, MET a AIS vztahují tržní podmínky, členské státy provedou podrobné posouzení všech podmínek stanovených v příloze I tohoto nařízení. Toto posouzení musí zahrnovat konzultaci se zástupci uživatelů vzdušného prostoru.
3. Členské státy uvedené v odstavci 1 předloží Komisi nejpozději 19 měsíců před začátkem referenčního období nebo datem použitelnosti rozhodnutí přijatých v souladu s odstavcem 1 podrobnou zprávu o obsahu a výsledcích posouzení uvedeného v odstavci 2. Tato zpráva musí být podložena důkazy, včetně případné zadávací dokumentace výběrového řízení, odůvodnění výběru poskytovatele služeb, popisu opatření uložených vybranému poskytovateli služeb pro zajištění nákladově efektivního poskytování letištních a přibližovacích služeb nebo služeb CNS, MET a AIS a výsledku konzultací se zástupci uživatelů vzdušného prostoru. Ve zprávě se uvede úplné odůvodnění závěrů členského státu.
4. Pokud Komise souhlasí, že tržní podmínky byly vytvořeny v souladu s požadavky přílohy I, oznámí to dotčenému členskému státu do čtyř měsíců od obdržení zprávy. Toto období čtyř měsíců se prodlouží na šest měsíců po obdržení zprávy, pokud se Komise domnívá, že pro určení toho, zda byly vytvořeny tržní podmínky, jsou třeba další důkazy.
Pokud Komise shledá, že tržní podmínky vytvořeny nejsou, rozhodne do šesti měsíců po obdržení zprávy a v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004, že dotčený členský stát (dotčené členské státy) musí plně uplatňovat ustanovení tohoto nařízení. Toto rozhodnutí se přijme po konzultaci s dotčeným členským státem (dotčenými členskými státy).
5. Zpráva členského státu a rozhodnutí Komise uvedené v odstavci 4 jsou platné po dobu trvání dotčeného referenčního období, jsou veřejně dostupné a odkaz na ně se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 4
Zásady společného systému poplatků
1. Společný systém poplatků se řídí zásadami stanovenými v článku 15 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Stanovené náklady na traťové navigační služby jsou financovány z poplatků za traťové navigační služby uložených uživatelům letových navigačních služeb v souladu s ustanoveními kapitoly III a/nebo z jiných příjmů.
3. Stanovené náklady na letištní a přibližovací služby jsou financovány z poplatků za letištní a přibližovací služby uložených uživatelům letových navigačních služeb v souladu s ustanoveními kapitoly III a/nebo z jiných příjmů.
4. Odstavci 2 a 3 není dotčeno financování výjimek v případě některých uživatelů letových navigačních služeb z jiných finančních zdrojů v souladu s článkem 10.
5. Společný systém poplatků zabezpečí transparentnost a konzultace se zástupci uživatelů letových navigačních služeb v oblasti nákladových základů a rozdělení nákladů mezi různé služby.
6. Příjmy získané z poplatků za traťové navigační služby nebo poplatků za letištní a přibližovací služby stanovených v souladu s články 11 a 12 tohoto nařízení se nesmí použít k financování komerční činnosti poskytovatelů letových navigačních služeb.
Článek 5
Vytvoření oblastí zpoplatnění
1. Členské státy vytvoří oblasti zpoplatnění ve vzdušném prostoru spadajícím do jejich pravomoci, v nichž jsou uživatelům vzdušného prostoru poskytovány letové navigační služby.
2. Oblasti zpoplatnění se vymezí v souladu s operacemi a službami řízení letového provozu po konzultaci se zástupci uživatelů vzdušného prostoru.
3. Oblast zpoplatnění traťových navigačních služeb se rozprostírá od zemského povrchu a zahrnuje i horní vzdušný prostor. Ve složitých oblastech letištních a přibližovacích služeb mohou členské státy uvnitř oblasti zpoplatnění vyčlenit zvláštní oblast.
4. Pokud oblasti zpoplatnění procházejí vzdušným prostorem více než jednoho členského státu, zajistí dotčené členské státy shodné a jednotné používání tohoto nařízení na dotčený vzdušný prostor.
5. Oblast zpoplatnění letištních a přibližovacích služeb může být v průběhu referenčního období změněna. V takovém případě členské státy:
a)
poskytnou Komisi příslušné údaje o nákladech a provozu, aby mohla zrekonstruovat konzistentní datové soubory týkající se nákladů a provozu, zachycující situaci před provedením uvedené změny a po ní, a splnit své úkoly v oblasti sledování výkonnosti v souladu s článkem 18 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013;
b)
konzultují zástupce uživatelů vzdušného prostoru a jejich připomínky oznámí Komisi;
c)
poskytnou Komisi posouzení dopadů změn na cíle v oblasti efektivity nákladů a sledování výkonnosti letištních a přibližovacích služeb a uvedou, jak bude provádět sledování výkonnosti ve zbývající části referenčního období.
KAPITOLA II
NÁKLADY NA POSKYTOVÁNÍ LETOVÝCH NAVIGAČNÍCH SLUŽEB
Článek 6
Způsobilé služby, zařízení a činnosti
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb uvedení v čl. 1 odst. 2 a 4 stanoví náklady, které jim při poskytování letových navigačních služeb vznikají provozem zařízení a poskytováním služeb stanovených Evropským oblastním navigačním plánem ICAO v oblastech zpoplatnění v jejich pravomoci.
Tyto náklady zahrnují administrativní výdaje, školení, studie, testy a zkoušky, jakož i výzkum a vývoj související s těmito službami.
2. Členské státy mohou určit následující náklady jako stanovené náklady v souladu s čl. 15 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 550/2004, pokud vzniknou v důsledku poskytování letových navigačních služeb:
a)
náklady vzniklé příslušným vnitrostátním orgánům;
b)
náklady vzniklé kvalifikovaným subjektům uvedeným v článku 3 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
náklady plynoucí z mezinárodních dohod.
3. V souladu s čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004 může být část příjmů plynoucích z poplatků využita k financování společných projektů pro funkce spojené se sítěmi, které jsou obzvláště důležité pro zlepšení celkového výkonu uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb. V takovýchto případech členské státy zavedou komplexní a transparentní účetní postupy, aby se zajistilo, že uživatelé vzdušného prostoru nebudou zpoplatňováni dvakrát. Stanovené náklady vyplývající ze společného projektu musí být jasně určeny v souladu s přílohami II a VII.
4. Investice do nových systémů uspořádání letového provozu (ATM) a zásadní reformy stávajících systémů ATM jsou způsobilé, pokud jsou v souladu s prováděním evropského hlavního plánu ATM, zejména prostřednictvím společných projektů uvedených v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004.
Článek 7
Výpočet nákladů
1. Stanovené náklady a skutečné náklady zahrnují náklady na způsobilé služby, zařízení a činnosti uvedené v článku 6 tohoto nařízení a určené v souladu s účetními požadavky stanovenými v článku 12 nařízení (ES) č. 550/2004.
Jednorázové nákladové dopady vyplývající ze zavedení mezinárodních účetních standardů lze rozložit na období nepřesahující 15 let.
Aniž jsou dotčeny články 17 a 19 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013, určí se stanovené náklady před začátkem každého referenčního období jako součást plánu výkonnosti na každý kalendářní rok během referenčního období, a to v reálném i jmenovitém vyjádření. Pro každý rok referenčního období se rozdíl mezi stanovenými náklady ve jmenovitém vyjádření před referenčním obdobím a stanovenými náklady upravenými na základě rozdílu mezi reálnou inflací zaznamenanou Komisí v harmonizovaném indexu spotřebitelských cen Eurostatu zveřejněném v dubnu roku n a inflačním předpokladem uvedeným v plánu výkonnosti na rok předcházející referenčnímu období a na každý rok referenčního období pro účely výpočtu jednotkové sazby přenáší do roku n + 2.
Stanovené náklady a skutečné náklady se vypočítají v národní měně. Pokud je pro funkční blok vzdušného prostoru vytvořena společná oblast zpoplatnění s jedinou jednotkovou sazbou, zajistí dotčené členské státy převod vnitrostátních nákladů na euro nebo na národní měnu jednoho z dotčených členských států, aby byl zajištěn transparentní výpočet jediné jednotkové sazby podle čl. 17 odst. 1 třetího pododstavce tohoto nařízení. Dotčené členské státy příslušně informují Komisi a Eurocontrol.
2. Náklady uvedené v odstavci 1 se rozdělí na náklady na zaměstnance, jiné provozní náklady, náklady na odpisy, náklady na kapitál a mimořádné položky včetně nevratných odvedených daní a celních poplatků a všechny ostatní související náklady.
Náklady na zaměstnance zahrnují hrubou mzdu, příplatky za práci přesčas, příspěvek zaměstnavatele na sociální pojištění, jakož i penzijní náklady a jiné dávky. Penzijní náklady mohou být vypočteny s použitím obezřetných předpokladů v souladu s řízením systému nebo případně příslušným vnitrostátním právem. Takové předpoklady jsou podrobně rozvedeny v plánu výkonnosti.
Jiné provozní náklady zahrnují náklady vzniklé koupí zboží a služeb používaných k poskytování letových navigačních služeb; patří mezi ně zejména služby zadané externím dodavatelům, externí zaměstnanci, materiál, energie, veřejné služby, pronájem budov, vybavení a zařízení, údržba, náklady na pojištění a cestovné. Pokud poskytovatel letových provozních služeb zakoupí jiné letové navigační služby, zahrne poskytovatel náklady vynaložené na tyto služby do svých ostatních provozních nákladů.
Náklady na odpisy se vztahují k celkovým dlouhodobým aktivům užívaným pro účely letových navigačních služeb. Dlouhodobá aktiva se odepisují v souladu s jejich očekávanou životností za použití metody rovnoměrného odpisování uplatněné na pořizovací hodnotu odpisovaných aktiv. Pro výpočet odpisů lze použít účtování pořizovacích nebo stávajících cen. Metodika se po dobu odpisování nesmí měnit a musí být v souladu s uplatněnými náklady na kapitál (jmenovité kapitálové náklady pro účtování pořizovacích cen a reálné kapitálové náklady pro účtování stávajících cen). Použije-li se účtování stávajících cen, poskytnou se i čísla účtování ekvivalentních pořizovacích cen, aby bylo umožněno srovnání a hodnocení.
Náklady na kapitál se rovnají součinu:
a)
součtu průměrné čisté účetní hodnoty dlouhodobých aktiv a případných opravných položek k celkovým aktivům stanoveným vnitrostátním dozorovým orgánem a používaných poskytovatelem letových navigačních služeb, která jsou v provozu či ve výstavbě, a průměrné hodnoty čistých oběžných aktiv kromě úročených účtů potřebných pro poskytování letových navigačních služeb a
b)
váženého průměru úrokové sazby z přijatých úvěrů a návratnosti vlastního kapitálu. V případě poskytovatele letových navigačních služeb bez vlastního kapitálu se vážený průměr vypočítává na základě návratnosti uplatňované vůči rozdílu mezi celkovými aktivy uvedenými v písmeni a) a úvěry.
Mimořádné položky jsou tvořeny nevratnými náklady vztahujícími se na poskytování letových navigačních služeb, které vznikly v průběhu stejného roku.
Každá úprava nad rámec ustanovení mezinárodních účetních standardů se uvede v plánu výkonnosti za účelem přezkumu ze strany Komise a v doplňujících informacích, které jsou poskytovány v souladu s přílohou II.
3. Pro účely výpočtu nákladů na kapitál uvedených v odstavci 2 jsou ukazatele, kterým má být přikládána váha, založeny na poměru financování prostřednictvím úvěru, nebo vlastního kapitálu. Úroková sazba z přijatých úvěrů se rovná váženému průměru úrokové sazby z přijatých úvěrů poskytovatele letových navigačních služeb. Použije se hodnota návratnosti vlastního kapitálu, která je uvedena v plánu výkonnosti na dané období, a vychází ze skutečného finančního rizika vzniklého poskytovateli letových navigačních služeb na základě posouzení provedeného před referenčním obdobím.
Pokud aktiva nepatří poskytovateli letových navigačních služeb, ale jsou zahrnuta do výpočtu nákladů na kapitál, členské státy zajistí, aby náklady na tato aktiva nebyly zpětně získány dvakrát.
4. Výpočet skutečných nákladů může zahrnovat zpětné získání nákladů na restrukturalizaci poskytovatelů letových navigačních služeb, které vznikly v referenčních obdobích předcházejících referenčnímu období, v němž dochází ke zpětnému získání, pokud obchodní plán prokáže postupný čistý přínos pro uživatele.
Vnitrostátní dozorový orgán předloží Komisi obchodní plán, plán zpětného získání nákladů na restrukturalizaci a výsledky konzultace se zástupci uživatelů vzdušného prostoru o obchodním plánu a plánu zpětného získání nákladů na restrukturalizaci.
Jestliže Komise zjistí, že byl prokázán očekávaný postupný čistý přínos pro uživatele, uvědomí o tom dotčený členský stát do pěti měsíců od obdržení podání od vnitrostátního dozorového orgánu.
Jestliže Komise zjistí, že očekávaný postupný čistý přínos pro uživatele prokázán nebyl, rozhodne do pěti měsíců od obdržení podání od vnitrostátního dozorového orgánu v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004, že náklady na restrukturalizaci poskytovatelů letových navigačních služeb nesmí být získány zpět, a uvědomí o tom dotčený členský stát.
Dotčený členský stát předloží zprávu o vývoji nákladů na restrukturalizaci a čistých přínosech pro uživatele ve své výroční zprávě podle čl. 18 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
Článek 8
Přidělení nákladů
1. Náklady na způsobilé služby, zařízení a činnosti ve smyslu článku 6 se přidělí transparentním způsobem oblastem zpoplatnění, ve kterých skutečně vznikly.
Pokud náklady vzniknou v několika různých oblastech zpoplatnění, přidělí se poměrným způsobem na základě transparentní metodiky podle článku 9.
2. Náklady na letištní a přibližovací služby obsahují náklady na následující služby:
a)
letištní služby řízení, letištní letové informační služby včetně letových poradních služeb a náklady na pohotovostní služby;
b)
letové provozní služby související s přiblížením a odletem letadla v rozsahu určené vzdálenosti kolem letiště na základě provozních požadavků;
c)
náležité přiřazení všech ostatních součástí letových navigačních služeb odrážející poměrné rozdělení mezi traťové navigační služby a letištní a přibližovací služby.
Pro účely odst. 2 písm. b) a c) členské státy před začátkem každého referenčního období stanoví pro každé letiště kritéria použitá pro přidělení nákladů mezi letištní a přibližovací služby a traťové navigační služby a příslušně informují Komisi.
3. Náklady na traťové navigační služby se vztahují k nákladům uvedeným v odstavci 1 s výjimkou nákladů uvedených v odstavci 2.
4. Pokud jsou poskytnuty výjimky pro lety VFR v souladu s článkem 10, určí poskytovatel letových navigačních služeb náklady letových navigačních služeb poskytované letům VFR a oddělí je od nákladů poskytovaných letům IFR. Tyto náklady mohou být určeny prostřednictvím metodiky marginálních nákladů, přičemž se zohlední výhody pro lety IFR vyplývající ze služeb poskytnutých letům VFR.
Článek 9
Transparentnost nákladů a systému poplatků
1. Členské státy koordinovaně a nejpozději sedm měsíců před začátkem každého referenčního období pozvou zástupce uživatelů vzdušného prostoru ke konzultaci o stanovených nákladech, plánovaných investicích, prognózách výkonových jednotek, politice poplatků a výsledných jednotkových sazbách. Jsou jim nápomocni poskytovatelé letových navigačních služeb. Členské státy transparentním způsobem stanoví své vnitrostátní náklady nebo náklady funkčních bloků vzdušného prostoru v souladu s článkem 6 a poskytnou své jednotkové sazby zástupcům uživatelů vzdušného prostoru, Komisi a případně i organizaci Eurocontrol.
Během referenčního období členské státy každý rok koordinovaně pozvou zástupce uživatelů vzdušného prostoru ke konzultaci o každé odchylce od prognózy, zejména s ohledem na:
a)
skutečný provoz a náklady ve srovnání s prognózou provozu a stanovenými náklady;
b)
uplatňování mechanismu sdílení rizika provozu stanoveného v článku 13;
c)
uplatňování mechanismu sdílení nákladů stanoveného v článku 14;
d)
systémy pobídek stanovené v článku 15;
e)
modulaci poplatků stanovenou v článku 16.
Tuto konzultaci lze uspořádat v regionálním rámci. Zástupci uživatelů vzdušného prostoru mají právo požádat, aby se konalo více konzultací. Konzultace s uživateli se rovněž systematicky pořádají po aktivaci varovného mechanismu stanoveného v článcích 17 a 19 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 jenž má za následek revizi stanovených jednotkových nákladů.
2. Informace uvedené v odstavci 1 jsou založeny na výkazních tabulkách a prováděcích pravidlech uvedených v přílohách II, VI a VII. Pokud je v souladu s článkem 3 stanoveno, že se na letištní a přibližovací služby nebo služby CNS, MET a AIS vztahují tržní podmínky, jsou informace uvedené v odstavci 1 založeny na výkazních tabulkách a prováděcích pravidlech uvedených v příloze III. Příslušná dokumentace se dá k dispozici zástupcům uživatelů vzdušného prostoru, Komisi, Eurocontrolu a vnitrostátním dozorovým orgánům tři týdny před konzultační schůzkou. Pro každoroční konzultaci uvedenou v odst. 1 druhém pododstavci je příslušná dokumentace dána k dispozici zástupcům uživatelů vzdušného prostoru, Komisi, Eurocontrolu a vnitrostátním dozorovým orgánům každý rok nejpozději 1. června.
3. S cílem umožnit podávání zpráv o dosažení výkonnosti podle čl. 18 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 dají členské státy k dispozici Komisi a Eurocontrolu do 1. června každého roku své skutečné náklady vzniklé během předcházejícího roku a rozdíl mezi skutečnými náklady a stanovenými náklady uvedenými v plánu výkonnosti s využitím výkazních tabulek a prováděcích pravidel uvedených v přílohách II, VI a VII. Členské státy, které v souladu s článkem 3 rozhodly, že se na letištní a přibližovací služby nebo služby CNS, MET a AIS vztahují tržní podmínky, poskytují tyto informace s využitím výkazních tabulek a prováděcích pravidel stanovených v příloze III.
KAPITOLA III
FINANCOVÁNÍ POSKYTOVÁNÍ LETOVÝCH NAVIGAČNÍCH SLUŽEB PROSTŘEDNICTVÍM POPLATKŮ ZA LETOVÉ NAVIGAČNÍ SLUŽBY
Článek 10
Výjimky z poplatků za letové navigační služby
1. Členské státy udělí výjimku z placení poplatků za traťové navigační služby:
a)
letům provedeným letadlem, jehož maximální povolená vzletová hmotnost je menší než dvě metrické tuny;
b)
smíšeným letům VFR/IFR v oblastech zpoplatnění, kde jsou dané lety provedeny výlučně podle VFR a kde se za lety VFR neúčtuje poplatek;
c)
letům provedeným výlučně za účelem přepravy vládnoucího panovníka a jeho nejbližší rodiny, hlav států, předsedů vlád a vládních ministrů během jejich oficiálních cest; ve všech případech musí být tato výjimka opodstatněna patřičným označením statusu nebo poznámkou v letovém plánu;
d)
letům za účelem pátrání a záchrany povoleným příslušným odpovědným subjektem.
2. Členské státy mohou udělit výjimku z placení poplatků za traťové navigační služby:
a)
vojenským letům provedeným vojenským letadlem jakékoli země;
b)
výcvikovým letům provedeným výlučně za účelem udělení průkazu způsobilosti nebo získání kvalifikace v případě letové posádky v pilotním prostoru, pokud je tato skutečnost opodstatněna příslušnou poznámkou v letovém plánu; lety musí být provedeny výhradně ve vzdušném prostoru dotčeného členského státu a jejich účelem nesmí být přeprava cestujících nebo nákladu, ani manipulační let či přemísťování letadla;
c)
letům provedeným výlučně za účelem kontroly či ověřování vybavení používaného jako pozemní zařízení pro letovou navigaci či vybavení, které tak má být používáno, s výjimkou manipulačních letů dotčeného letadla;
d)
letům končícím na letišti, ze kterého vzlétly, a během kterých nedošlo k mezipřistání;
e)
letům VFR;
f)
humanitárním letům povoleným příslušným odpovědným subjektem;
g)
letům provedeným celními a policejními orgány.
3. Členské státy mohou letům uvedeným v odstavcích 1 a 2 udělit výjimku z placení poplatků za letištní a přibližovací služby.
4. Náklady vzniklé v souvislosti s lety, kterým byla udělena výjimka z placení poplatků, jsou tvořeny:
a)
náklady na lety VFR, kterým byla udělena výjimka, uvedenými v čl. 8 odst. 4, a
b)
náklady na lety IFR, kterým byla udělena výjimka, jež se vypočítají jako součin nákladů vzniklých v souvislosti s lety IFR a poměru počtu výkonových jednotek, kterým byla udělena výjimka, k celkovému počtu výkonových jednotek, přičemž celkový počet výkonových jednotek sestává z výkonových jednotek v souvislosti s lety IFR, jakož i výkonových jednotek v souvislosti s lety VFR, kterým nebyla udělena výjimka. Náklady vzniklé v souvislosti s lety IFR se rovnají celkovým nákladům po odečtení nákladů na lety VFR.
5. Členské státy zajistí, aby poskytovatelům letových navigačních služeb byly proplaceny služby, které poskytli v souvislosti s lety, kterým byla udělena výjimka.
Článek 11
Výpočet poplatků za traťové navigační služby
1. Aniž je dotčena možnost financování traťových letových navigačních služeb prostřednictvím jiných příjmů podle čl. 4 odst. 2, poplatek za traťové navigační služby u konkrétního letu v konkrétní oblasti zpoplatnění traťových navigačních služeb se rovná součinu jednotkové sazby stanovené pro tuto oblast zpoplatnění traťových navigačních služeb a výkonových jednotek traťových navigačních služeb u daného letu.
2. Jednotková sazba a traťové výkonové jednotky se vypočítají v souladu s přílohou IV.
Článek 12
Výpočet poplatků za letištní a přibližovací služby
1. Aniž je dotčena možnost financování letištních a přibližovacích služeb prostřednictvím jiných příjmů podle čl. 4 odst. 3, poplatek za letištní a přibližovací služby u konkrétního letu v konkrétní oblasti zpoplatnění letištních a přibližovacích služeb se rovná součinu jednotkové sazby stanovené pro tuto oblast letištních a přibližovacích služeb a výkonových jednotek letištních a přibližovacích služeb u daného letu. Pro účely poplatků se přiblížení a odlet počítá za jeden let. Výpočetní jednotkou je buď let při příletu, nebo let při odletu.
2. Jednotková sazba a výkonové jednotky letištních a přibližovacích služeb se vypočítají v souladu s přílohou V.
Článek 13
Sdílení rizika provozu
1. Použije se mechanismus sdílení rizika provozu v souladu se zásadami uvedenými v článku 12 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
2. Následující náklady nejsou předmětem sdílení rizika provozu a musí mít za následek zvýšení nebo snížení stanovených nákladů v následujícím roce (následujících letech) bez ohledu na vývoj provozu:
a)
stanovené náklady určené v souladu s čl. 6 odst. 2 s výjimkou dohod týkajících se poskytování přeshraničních letových provozních služeb;
b)
stanovené náklady na meteorologické služby;
c)
úprava v důsledku rozdílů mezi prognózovanou a skutečnou inflací podle čl. 7 odst. 1;
d)
zpětné získání nákladů na restrukturalizaci, je-li schváleno v souladu s čl. 7 odst. 4;
e)
převody v důsledku zavádění mechanismu sdílení rizika provozu;
f)
převody schválené v předchozím referenčním období v důsledku zavádění mechanismu sdílení nákladů uvedeného v článku 14;
g)
slevy nebo pokuty vyplývající ze systémů finančních pobídek uvedených v článku 15;
h)
přeplatky nebo nedoplatky, které může způsobit modulace poplatků za letové navigační služby podle článku 16;
i)
přeplatky nebo nedoplatky vyplývající ze změn provozu;
j)
v případě druhého referenčního období přeplatky nebo nedoplatky vzniklé členským státům až do roku 2011 včetně, pokud jde o traťové navigační služby, a až do roku 2014 včetně, pokud jde o letištní a přibližovací služby.
Navíc mohou členské státy vyjmout ze sdílení rizika provozu stanovené náklady poskytovatelů letových navigačních služeb, kteří obdrželi povolení k poskytování letových navigačních služeb bez osvědčení, v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
3. Pokud se během daného roku n skutečný počet výkonových jednotek ve srovnání s prognózou vypracovanou v plánu výkonnosti pro uvedený rok n nezvýší nebo nesníží o více než 2 %, dodatečný příjem nebo ztráta v příjmech poskytovatele letových navigačních služeb ve vztahu ke stanoveným nákladům se nepřevádí.
4. Pokud během daného roku n skutečný počet výkonových jednotek převýší prognózu vypracovanou v plánu výkonnosti pro uvedený rok n o více než 2 %, má minimálně 70 % dodatečného příjmu získaného příslušnými poskytovateli letových navigačních služeb, který překračuje 2 % rozdílu mezi skutečnými výkonovými jednotkami a prognózou ve vztahu ke stanoveným nákladům v plánu výkonnosti, za následek odpovídající snížení stanovených nákladů na rok n + 2.
Pokud během daného roku n skutečný počet výkonových jednotek zaostane za prognózou vypracovanou v plánu výkonnosti pro uvedený rok n o více než 2 %, má maximálně 70 % ztráty příjmů vzniklé příslušným poskytovatelům letových navigačních služeb, která překračuje 2 % rozdílu mezi skutečnými výkonovými jednotkami a prognózou ve vztahu ke stanoveným nákladům v plánu výkonnosti, za následek odpovídající zvýšení stanovených nákladů nejdříve v roce n + 2.
5. Pokud je během daného roku n skutečný počet výkonových jednotek nižší než 90 % prognózy vypracované v plánu výkonnosti pro uvedený rok n, má plná výše ztráty příjmů vzniklé příslušným poskytovatelům letových navigačních služeb, která překračuje 10 % rozdílu mezi skutečnými výkonovými jednotkami a prognózou ve vztahu ke stanoveným nákladům v plánu výkonnosti, za následek odpovídající zvýšení stanovených nákladů nejdříve v roce n + 2.
Pokud je během daného roku n skutečný počet výkonových jednotek vyšší než 110 % prognózy vypracované v plánu výkonnosti pro uvedený rok n, má plná výše dodatečného příjmu získaného příslušnými poskytovateli letových navigačních služeb, která překračuje 10 % rozdílu mezi skutečnými výkonovými jednotkami a prognózou ve vztahu ke stanoveným nákladům v plánu výkonnosti, za následek odpovídající snížení stanovených nákladů na rok n + 2.
6. V případě letištních a přibližovacích služeb mohou členské státy rozhodnout, že se na letiště s méně než 225 000 pohyby letecké dopravy IFR ročně nepoužijí ustanovení odstavců 3, 4 a 5. Členské státy o takovém rozhodnutí informují Komisi do dvou měsíců od vyhlášení tohoto nařízení.
Článek 14
Sdílení nákladů
1. Použije se mechanismus sdílení nákladů v souladu s těmito zásadami:
a)
pokud se skutečné náklady během celého referenčního období sníží pod stanovené náklady určené na začátku referenčního období, výsledný rozdíl si ponechá příslušný poskytovatel letových navigačních služeb, členský stát nebo kvalifikovaný subjekt;
b)
pokud se skutečné náklady během celého referenčního období zvýší nad stanovené náklady určené na začátku referenčního období, výsledný rozdíl ponese příslušný poskytovatel letových navigačních služeb, členský stát nebo kvalifikovaný subjekt.
2. Náklady vyňaté z uplatňování odst. 1 písm. a) a b):
a)
Mechanismus sdílení nákladů uvedený v odst. 1 písm. a) a b) se nevztahuje na rozdíl mezi stanovenými a skutečnými náklady, pokud jde o nákladové položky, pro jejichž řízení příslušný poskytovatel letových navigačních služeb, členský stát nebo kvalifikované subjekty přijaly přiměřená a identifikovatelná opatření, u nichž však lze mít za to, že jsou mimo jejich kontrolu v důsledku:
i)
nepředvídaných změn ve vnitrostátních důchodových právních předpisech, v právních předpisech o důchodovém účetnictví nebo v nákladech na důchody způsobených nepředvídanými podmínkami na finančním trhu,
ii)
významných změn úrokových sazeb úvěrů financujících náklady vznikající při poskytování letových navigačních služeb,
iii)
nepředvídaných nových nákladových položek nezahrnutých v plánu výkonnosti, ale vyžadovaných právními předpisy,
iv)
nepředvídaných změn vnitrostátního daňového práva,
v)
nepředvídaných změn v nákladech nebo příjmech vyplývajících z mezinárodních dohod.
b)
Aniž je dotčen čl. 7 odst. 1 třetí pododstavec, každá nákladová položka zahrnutá podle odst. 2 písm. a) je určena vnitrostátním dozorovým orgánem a plán výkonnosti u každé nákladové položky ve vztahu k předchozímu referenčnímu období uvede:
i)
úplný popis nákladové položky,
ii)
náklady přidělené této položce v plánu výkonnosti,
iii)
odůvodnění toho, proč se nákladová položka považuje za způsobilou podle odst. 2 písm. a), a nikoliv podle odst. 1 písm. a) a b),
iv)
předmětné vnější události nebo okolnosti mimo kontrolu dotčených vnitrostátních dozorových orgánů, poskytovatele letových navigačních služeb nebo kvalifikovaného subjektu, které způsobily rozdíl mezi skutečnými a stanovenými náklady souvisejícími s touto nákladovou položkou,
v)
opatření přijatá za účelem řízení nákladového rizika spojeného s touto položkou.
c)
Identifikace a vysvětlení rozdílů mezi skutečnými a stanovenými náklady ve vztahu k těmto položkám se provede v souladu s přílohou VII bodem 2.
d)
Pokud jsou v důsledku odečtení nákladů, na něž se vztahuje odst. 2 písm. a), skutečné náklady během celého referenčního období nižší než stanovené náklady určené na začátku referenčního období, vrátí se výsledný rozdíl uživatelům vzdušného prostoru převodem do následujícího referenčního období.
e)
Pokud jsou v důsledku zahrnutí nákladů, na něž se vztahuje odst. 2 písm. a), skutečné náklady během celého referenčního období vyšší než stanovené náklady určené na začátku referenčního období, přenese se výsledný rozdíl na uživatele vzdušného prostoru převodem do následujícího referenčního období.
f)
Dotčený vnitrostátní dozorový orgán každý rok určí, že rozdíl skutečných nákladů oproti stanoveným nákladům je skutečně výsledkem příslušných událostí nebo okolností uvedených v odst. 2 písm. a) a v souladu s ustanovením odst. 2 písm. b). Ověří rovněž, že rozdíl v nákladech, který se přenáší na uživatele, je konkrétně identifikován a kategorizován. O výsledcích svého posouzení každoročně informuje uživatele vzdušného prostoru a podá zprávu Komisi. Pokud Komise do šesti měsíců od obdržení výroční zprávy o posouzení dotčeného vnitrostátního dozorového orgánu dospěje k závěru, že zpráva o posouzení neurčuje, že rozdíl skutečných nákladů oproti stanoveným nákladům je skutečně výsledkem příslušných událostí nebo okolností uvedených v odst. 2 písm. a) a v souladu s ustanovením odst. 2 písm. b), rozhodne v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004, že dotčený členský stát (dotčené členské státy) nesmí na rozdíl skutečných nákladů oproti stanoveným nákladům uplatnit ustanovení odstavce 2, a to částečně nebo zcela podle svých zjištění.
g)
Převáděné částky se musí specifikovat podle faktorů a popsat v doplňujících informacích předkládaných v souladu s přílohou VI.
Článek 15
Systémy pobídek pro poskytovatele letových navigačních služeb
1. Členské státy přijmou finanční pobídky pro své poskytovatele letových navigačních služeb v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity a mohou přijmout finanční pobídky v klíčové oblasti výkonnosti týkající se životního prostředí v souladu s článkem 12 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013. Tyto pobídky se skládají ze slev za překročení a pokut za nedosažení cílových úrovní výkonnosti a podle úrovně dosažené výkonnosti se přičtou k přijatým stanoveným nákladům nebo se od nich odečtou.
Uvedené systémy finančních pobídek musí být v souladu s těmito zásadami:
a)
jednotková sazba na rok n + 2 se upraví, aby byla poskytnuta sleva za překročení nebo uložena pokuta za nedosažení podle skutečné úrovně výkonnosti poskytovatele letových navigačních služeb v roce n ve srovnání s příslušným cílem;
b)
použitelná výše slev a pokut je úměrná cílům a výkonnosti, kterých je třeba dosáhnout. Za výkonnost na úrovni, kterou předpokládají výkonnostní cíle, nebo pod touto úrovní, nesmí být poskytnuty žádné slevy;
c)
použitelné slevy a pokuty se stanoví ve stejné výši;
d)
souhrnná maximální výše slev a souhrnná maximální výše pokut nesmí překročit 1 % příjmů z letových navigačních služeb v roce n;
e)
úrovně změn výkonnosti a použitelná výše slev a pokut se stanoví po konzultaci uvedené v článku 9 a uvedou se v plánu výkonnosti;
f)
v případě cílů na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru se slevy a pokuty uplatní na dotčené poskytovatele letových navigačních služeb;
g)
pro klíčovou oblast výkonnosti týkající se kapacity se cílové úrovně výkonnosti mohou upravit, aby se vztahovaly pouze na důvody zpoždění související s kapacitou řízení letového provozu (ATC), směrováním ATC, personálem ATC, zařízením ATC, uspořádáním vzdušného prostoru a zvláštními událostmi kódů C, R, S, T, M a P uživatelské příručky ATFCM.
2. Vnitrostátní dozorové orgány sledují řádné uplatňování těchto systémů pobídek ze strany poskytovatelů letových navigačních služeb.
Článek 16
Modulace poplatků za letové navigační služby
1. Poté, co nabídnou konzultace stanovené v článku 9, mohou členské státy na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a nediskriminačním a transparentním způsobem modulovat poplatky za letové navigační služby účtované uživatelům vzdušného prostoru, aby zohlednily své úsilí vynaložené zejména s cílem:
a)
optimalizovat využívání letových navigačních služeb;
b)
snížit dopady letectví na životní prostředí;
c)
snížit celkové náklady letových navigačních služeb a zvýšit jejich efektivitu, zejména modulací poplatků v závislosti na míře přetížení sítě v určité oblasti nebo na určité trati v konkrétní dobu.
Modulace poplatků nesmí mít za následek celkovou změnu příjmů poskytovatele letových navigačních služeb. Přeplatky nebo nedoplatky se převedou do následujícího období.
2. Modulace poplatků za letové navigační služby může být rovněž nediskriminačním a transparentním způsobem prováděna s cílem urychlit zavádění funkcí ATM v rámci programu SESAR. Cílem modulace může být obzvláště poskytnutí pobídek k vybavení letadel systémy zahrnutými do společných projektů uvedených v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004.
3. Modulací poplatků za letové navigační služby se rozumí změna poplatků za traťové navigační služby a/nebo poplatků za letištní a přibližovací služby vypočítaných na základě ustanovení článků 11 a 12.
4. Vnitrostátní dozorové orgány sledují řádné uplatňování modulace poplatků za letové navigační služby ze strany poskytovatelů letových navigačních služeb.
Článek 17
Stanovení jednotkových sazeb pro oblasti zpoplatnění
1. Členské státy zajistí, aby byly pro každou oblast zpoplatnění každoročně stanoveny jednotkové sazby. Aniž je dotčen odstavec 2, jednotkové sazby se v průběhu roku nemění.
Jednotkové sazby se stanoví v souladu s následujícím postupem:
a)
Pro každý rok referenčního období se jednotkové sazby pro rok n vypočítají do 1. listopadu roku n-1 na základě stanovených jednotkových nákladů obsažených v plánu výkonnosti a úprav uvedených v bodě 2.2 příloh IV a V tohoto nařízení.
b)
Jednotkové sazby pro rok n předloží členský stát Komisi do 1. června roku n-1 v souladu s požadavky čl. 9 odst. 1 a 2.
c)
Komise tyto jednotkové sazby posoudí s ohledem na ustanovení tohoto nařízení a prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
d)
Pokud Komise dospěje k názoru, že jednotkové sazby jsou v souladu s ustanoveními tohoto nařízení a prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013, uvědomí o tom dotčený členský stát do čtyř měsíců po předložení jednotkových sazeb.
e)
Pokud Komise dospěje k názoru, že jednotkové sazby nejsou v souladu s ustanoveními tohoto nařízení a prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013, uvědomí o tom dotčený členský stát do čtyř měsíců po předložení jednotkových sazeb a tento členský stát do jednoho měsíce předloží Komisi revidované jednotkové sazby.
f)
Členské státy o jednotkových sazbách pro každou oblast zpoplatnění informují Komisi a případně Eurocontrol do 1. listopadu roku n-1.
Jednotkové sazby se stanoví v národní měně. Pokud se členské státy, které jsou součástí funkčního bloku vzdušného prostoru, rozhodnou vytvořit společnou oblast zpoplatnění s jedinou jednotkovou sazbou, tato jednotková sazba se stanoví v eurech nebo v národní měně jednoho z příslušných členských států. Příslušné členské státy oznámí použitelnou měnu Komisi a Eurocontrolu.
2. Pokud jsou plány výkonnosti přijaty po 1. listopadu roku předcházejícího roku, ve kterém začíná referenční období, nebo pokud jsou revidovány v souladu s články 17 a 19 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013, jednotkové sazby se v případě potřeby přepočítají na základě plánu v konečném znění nebo použitelných nápravných opatření. Za tímto účelem a v souladu s článkem 16 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 členské státy vypočítají a uplatní svou jednotkovou sazbu v souladu s přijatým plánem výkonnosti co nejdříve v průběhu prvního roku referenčního období nebo prvního roku uplatňování revidovaných plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Rozdíl v příjmech vzniklý v důsledku dočasného použití původní jednotkové sazby se převede do výpočtu jednotkové sazby následujícího roku. Pro první rok referenčního období nebo první rok uplatňování revidovaných plánů výkonnosti a výkonnostních cílů se mechanismus sdílení rizika provozu stanovený v článku 13 uplatňuje na základě stanovených nákladů a výkonových jednotek obsažených v plánu výkonnosti v konečném znění a skutečných výkonových jednotek za daný rok.
Článek 18
Výběr poplatků
1. Členské státy mohou vybírat poplatky prostřednictvím jediného poplatku za každý let. Pokud se poplatky účtují a vybírají v regionálním rámci, fakturační měna může být euro a do příslušné jednotkové sazby může být doplněna administrativní jednotková sazba pro fakturační náklady a náklady na výběr poplatků. Členské státy zajistí, aby byly částky vybrané jejich jménem použity k financování nákladů stanovených v souladu s ustanoveními tohoto nařízení.
2. Uživatelé letových navigačních služeb neprodleně a v plné výši uhradí všechny poplatky za letové navigační služby.
3. Členské státy zajistí použití účinných donucovacích prostředků. Tato opatření mohou zahrnovat odepření služeb, zadržení letadla či jiná donucovací opatření v souladu s platnými právními předpisy.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 19
Odvolání
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí učiněná v souladu s tímto nařízením byla řádně vysvětlena a podléhala účinnému přezkumu a/nebo řízení o odvolání.
Článek 20
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
Poskytovatelé letových navigačních služeb usnadňují inspekce a šetření prováděné příslušným vnitrostátním dozorovým orgánem nebo kvalifikovaným subjektem, který jedná jménem dozorového orgánu, včetně prohlídek na místě. Oprávněné osoby jsou zmocněny:
a)
zkoumat příslušné účetní dokumenty, sestavy majetku a jiný materiál související se stanovením poplatků za letové navigační služby;
b)
pořizovat kopie či výpisy z těchto dokumentů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení;
d)
vstupovat do příslušných objektů, na pozemky nebo do vozidel.
Tyto inspekce a šetření se provádějí v souladu s platnými postupy členského státu, ve kterém mají být uskutečněny.
Článek 21
Přezkum
Přezkum systému sledování výkonnosti ze strany Komise podle článku 24 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 zahrnuje mechanismus sdílení rizika provozu uvedený v článku 13, mechanismus sdílení nákladů uvedený v článku 14, systémy pobídek zřízené podle článku 15, modulaci poplatků podle článku 16 a jejich účinnost a efektivitu při dosahování stanovených výkonnostních cílů.
Článek 22
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Toto nařízení se použije od druhého referenčního období, stanoveného v článku 8 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013, a během uvedeného období. S ohledem na uplatňování systému sledování výkonnosti platí, že aby bylo možné přijmout cíle pro celou Unii podle čl. 10 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 před začátkem druhého referenčního období a připravit a přijmout plány výkonnosti v souladu s ustanoveními prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013, čl. 1 odst. 5, článek 3, čl. 7 odst. 4, článek 9, čl. 14 odst. 2 písm. b) až f) a článek 17, jakož i přílohy tohoto nařízení, se použijí ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 23
Zrušení nařízení Komise (ES) č. 1794/2006
Nařízení Komise (ES) č. 1794/2006 ze dne 6. prosince 2006, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby, se zrušuje s účinností od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 391/2013
tat-3 ta’ Mejju 2013
li jistabbilixxi skema komuni ta’ imposti għas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 550/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 dwar il-forniment ta’ servizzi ta’ navigazzjoni tal-ajru fl-ajru uniku Ewropew (1), kif emendat bir-Regolament 1070/2009 (ir-Regolament tal-forniment ta’ servizz) (2) u b’mod partikolari l-Artikolu 15(4) tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 550/2004 jesiġi li l-Kummissjoni tistabbilixxi skema komuni tat-talbiet għall-ħlas (ta’ imposti) għas-servizzi ta’ navigazzjoni tal-ajru, billi jippermetti li din tkun applikata b’mod uniformi fl-ajru uniku Ewropew.
(2)
L-iżvilupp ta’ skema ta’ imposti komuni għas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru li jingħataw matul il-fażijiet kollha tat-titjira huwa tal-akbar importanza għall-inizjattiva tal-ajru uniku Ewropew Sistema bħal din għandha tgħin sabiex tiżdied it-trasparenza fir-rigward tad-determinazzjoni, tal-impożizzjoni u tal-infurzar tal-imposti applikabbli għall-utenti tal-ispazju tal-ajru. Is-sistema għandha tikkontribwixxi wkoll għall-forniment sikur, kosteffiċjenti u effettiv tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru għall-utenti li jiffinanzjaw is-sistema u għandha tixpruna l-forniment ta’ servizzi integrati.
(3)
L-iskema komuni ta’ imposti għandha tkun element integrali fl-ilħuq tal-għanijiet tal-iskema ta’ prestazzjoni kif stabbiliti skont l-Artikolu 11 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta’ Marzu 2004 li jippreskrivi l-qafas għall-ħolqien tal-ajru uniku Ewropew (3), kif emendat bir-Regolament 1070/2009 (ir-Regolament qafas) u r-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 390/2013 tat-3 ta’ Mejju 2013 li jistabbilixxi skema ta’ prestazzjoni għas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru u għall-funzjonijiet tan-netwerk (4).
(4)
F’konformità mal-għan globali tat-titjib fil-prestazzjoni tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru, l-iskema ta’ imposti għandha tippromwovi effiċjenzi operattivi u tal-ispejjeż u għandha tipprevedi l-istabbiliment ta’ skemi ta’ inċentivi għall-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru b’appoġġ għat-titjib fil-forniment tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru, inkluża l-applikazzjoni tal-qsim tar-riskju tat-traffiku.
(5)
L-iskema komuni ta’ imposti għandha tkun konsistenti mal-Eurocontrol Route Charges System u mal-Artikolu 15 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago tal-1944 tal-ICAO dwar l-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali (il-“Konvenzjoni ta’ Chicago”).
(6)
L-iskema komuni ta’ imposti għandha tippermetti l-użu ottimali tal-ispazju tal-ajru, billi tqis il-flussi tat-traffiku tal-ajru, b’mod partikolari fi ħdan il-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru kif stabbiliti skont l-Artikolu 9a tar-Regolament (KE) Nru 550/2004.
(7)
Prinċipju ewlieni tal-iskema komuni tal-imposti huwa li informazzjoni sħiħa u trasparenti dwar il-bażi tal-ispejjeż għandha tkun disponibbli fil-ħin dovut lir-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju ta-ajru u lill-awtoritajiet kompetenti.
(8)
Fejn jiġi stabbilit li s-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fit-terminal u/jew is-servizzi CNS, TES u AIS huma pprovduti bil-kundizzjonijiet tas-suq, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jiddeċiedu fir-rigward ta’ dawn is-servizzi li ma jikkalkulawx spejjeż iddeterminati, li ma jikkalkulawx imposti tat-terminal, li ma jistabbilixxux rati tat-terminal għal kull unità u/jew li ma jiffissawx inċentivi finanzjarji.
(9)
Minħabba n-natura dejjem tinbidel fl-operat tal-ajruporti, jista’ jkun hemm il-ħtieġa li ż-żoni tal-imposti tat-terminal jiġu emendati matul perjodu ta’ referenza.
(10)
L-introduzzjoni ta’ teknoloġiji u proċeduri ġodda u ta’ mudelli tan-negozju assoċjati biex jistimulaw il-forniment ta’ servizzi integrati għandha twassal għal tnaqqis sinifikanti fl-ispejjeż għall-benefiċċju tal-utenti. Sabiex jippermettu dan it-tnaqqis fil-kostijiet fil-futur il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru jkollhom jiffaċċjaw spejjeż ta’ ristrutturar biex itejbu n-negozju tagħhom. Dawn jistgħu jiġu rkuprati jekk jidher ċar li se jkun hemm benefiċċju nett għall-utenti.
(11)
Il-mekkaniżmi ta’ inċentivi li jħeġġu prestazzjoni aħjar għandhom iqisu l-vantaġġ tal-ippremjar jew tal-ippenalizzar tal-prestazzjoni effettiva marbuta mal-livelli ta’ prestazzjoni li kienu mistennija meta ġie adottat il-pjan ta’ prestazzjoni.
(12)
Sabiex tiġi aċċellerata l-implimentazzjoni tat-teknoloġiji tas-SESAR, l-investimenti f’sistemi ġodda u riforma maġġuri tas-sistemi eżistenti tal-ATM, li jkollhom influwenza fuq il-livell ta’ prestazzjoni tan-netwerk Ewropew tal-ATM, għandhom ikunu eliġibbli għall-rkupru tal-ispejjeż permezz ta’ imposti fuq l-utenti jekk dawn ikunu konsistenti mal-implimentazzjoni tal-Pjan Regolatorju Ewropew tal-ATM, b’mod partikolari, permezz ta’ proġetti komuni kif speċifikati fl-Artikolu 15a(3) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004. Barra minn hekk, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jiddeċiedu li jimmodulaw l-imposti tan-navigazzjoni tal-ajru li jservi bħala inċentiv sabiex l-inġenji tal-ajru jiġu attrezzati bis-sistemi inklużi fil-proġetti komuni.
(13)
Sabiex tiżdied l-effiċjenza tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru u biex jippromwovu l-użu ottimizzat tagħhom, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jimmodulaw aktar l-imposti, filwaqt li jqisu l-livell ta’ konġestjoni tan-netwerk f’żona speċifika jew fuq rotta speċifika f’ħinijiet speċifiċi.
(14)
Il-livell ta’ tariffi imposti b’mod partikolari fuq l-inġenji tal-ajru ħfief ma għandux jiskoraġġixxi l-użu ta’ faċilitajiet u ta’ servizzi meħtieġa għas-sikurezza jew l-introduzzjoni ta’ tekniki u proċeduri ġodda.
(15)
L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jistabbilixxu r-rati għal kull unità tagħhom kollettivament, b’mod partikolari meta ż-żoni tal-imposti jestendu fuq l-ispazju tal-ajru ta’ aktar minn Stat Membru wieħed jew meta jkunu parti għal sistema konġunta ta’ imposti fuq ir-rotot.
(16)
Sabiex tittejjeb l-effiċjenza tal-iskema komuni ta’ imposti u sabiex jitnaqqas ix-xogħol amministrattiv u ta’ kontabbiltà, fi ħdan sistema konġunta ta’ imposti fuq ir-rotot l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jiġbru l-imposti en route kollettivament permezz ta’ imposta waħda għal kull titjira.
(17)
Il-mezzi legali għandhom jiġu rinfurzati sabiex ikun żgurat il-ħlas immedjat u sħiħ tal-imposti tan-navigazzjoni tal-ajru mill-utenti tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru.
(18)
L-imposti li għandhom jiġu applikati għall-utenti tal-ispazju tal-ajru għandhom jiġu stabbiliti u applikati b’mod ġust u trasparenti, wara konsultazzjoni mar-rappreżentanti tal-utenti. Dawn l-imposti għandhom jiġu riveduti fuq bażi regolari.
(19)
Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1794/2006 tas-6 ta’ Diċembru 2006 li jistabbilixxi skema ta’ prestazzjoni għas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru u għall-funzjonijiet tan-netwerk (5) kif emendat bir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1191/2010 tas-16 ta’ Diċembru 2010 (6) għandu jiġi mħassar b’effett mill-1 ta’ Jannar 2015.
(20)
Il-miżuri stipulati f’dan ir-Regolament huma konformi mal-opinjoni tal-Kumitat tal-Ajru Uniku,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett u kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi miżuri għall-iżvilupp ta’ skema komuni ta’ imposti għas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru.
2. Dan ir-Regolament għandu japplika għas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru pprovduti minn fornituri tas-servizzi tat-traffiku tal-ajru nnominati skont l-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004 u minn fornituri ta’ servizzi meteoroloġiċi, jekk ikunu nnominati skont l-Artikolu 9(1) ta’ dak ir-Regolament, għat-traffiku tal-ajru ġenerali ġewwa r-reġjuni EUR u AFI tal-ICAO, fejn l-Istati Membri huma responsabbli għall-forniment ta’ servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru. Ir-Regolaemnt għandu japplika wkoll għall-Maniġer tan-Netwerk stabbilit skont l-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 677/2011 (7).
3. L-Istati Membri jistgħu japplikaw dan ir-Regolament għas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru pprovduti fl-ispazju tal-ajru fir-responsabbiltà tagħhom ġewwa reġjuni tal-ICAO oħra, bil-kundizzjoni li jgħarrfu lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra skont dan.
4. L-Istati Membri jistgħu japplikaw dan ir-Regolament għall-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru li jkunu rċevew il-permess li jipprovdu s-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru mingħajr ċertifikazzjoni, skont l-Artikolu 7(5) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004.
5. Soġġett għall-Artikolu 1(4) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013, l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li ma japplikawx dan ir-Regolament għas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru pprovduti f’ajruporti b’inqas minn 70 000 moviment tat-trasport bl-ajru bl-IFR fis-sena.
L-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni b’dik id-deċiżjoni.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet fl-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 549/2004.
Barra minn hekk għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“utent tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru” tfisser l-operatur tal-inġenju tal-ajru fil-ħin li t-titjira kienet imwettqa jew, jekk l-identità tal-operatur ma tkunx magħrufa, is-sid tal-inġenju tal-ajru, sakemm ma jipprovax li persuna oħra kienet l-operatur f’dak il-ħin;
(2)
“rappreżentant tal-utenti tal-ispazju tal-ajru” tfisser kwalunkwe persuna jew entità legali li tirrappreżenta l-interessi ta’ kategorija waħda jew ta’ bosta kategoriji ta’ utenti tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru;
(3)
“IFR” tfisser Regoli tat-Titjir bl-Istrumenti (Instrument Flight Rules), kif definiti fl-Anness 2 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago (L-għaxar Edizzjoni - Lulju 2005);
(4)
“VFR” tfisser Regoli tat-Titjir Viżwali (Visual Flight Rules), kif definiti fl-Anness 2 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago (L-għaxar Edizzjoni - Lulju 2005);
(5)
“żona tal-imposti en route” tfisser volum ta’ spazju tal-ajru li għalih huma stabbiliti bażi tal-ispejjeż unika u rata waħdanija għal kull unità;
(6)
“żona tal-imposti tat-terminal” tfisser ajruport jew grupp ta’ ajruporti li għalihom hija stabbilita bażi tal-ispejjeż unika u rata għal kull unità unika;
(7)
“spejjeż iddeterminati” tfisser spejjeż predeterminati minn Stat Membru kif imsemmi fl-Artikolu 15(2)(a) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004;
(8)
“perjodu ta’ referenza” tfisser il-perjodu ta’ referenza għall-iskema ta’ prestazzjoni prevista fl-Artikolu 11(3)(d) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 u fl-Artikolu 8 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013;
(9)
“moviment tat-trasport bl-ajru bl-IFR” tfisser is-somma ta’ tlugħ u ta’ nżul imwettqa skont ir-regoli tat-titjir bl-istrumenti, ikkalkulata bħala l-medja fis-sena fuq it-tliet snin ta’ qabel is-sottomissjoni tal-pjan ta’ prestazzjoni;
(10)
“dħul ieħor” tfisser dħul miksub minn awtoritajiet pubbliċi, inkluż l-appoġġ finanzjarju minn programmi ta’ assistenza tal-Unjoni bħan-Netwerk Trans-Ewropew tat-trasport (TEN-T), il-Faċilità Nikkollegaw l-Ewropa (CEF) u l-Fond ta’ Koeżjoni, dħul miksub minn attivitajiet kummerċjali u/jew, fil-każ tar-rati tat-terminal għal kull unità, dħul miksub minn kuntratti jew minn ftehimiet bejn il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru u l-operaturi tal-ajruporti;
(11)
“pjan ta’ prestazzjoni” tfisser pjan ta’ prestazzjoni ppreparat u adottat skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikoli 11 sa 16 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013;
(12)
“spiża effettiva” tfisser spejjeż effettivament imġarrba f’sena għall-forniment ta’ servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru soġġett għal awditjar finali;
(13)
“servizzi CNS, TES u AIS” tfisser servizzi ta’ komunikazzjoni, ta’ navigazzjoni u ta’ sorveljanza, servizzi meteoroloġiċi għan-navigazzjoni tal-ajru u servizzi ta’ informazzjoni ajrunawtika;
(14)
“spejjeż ta’ ristrutturar” tfisser spejjeż sinifikanti ta’ darba mġarrba mill-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru waqt il-proċess tar-ristrutturar bl-introduzzjoni ta’ teknoloġiji u proċeduri ġodda u ta’ mudelli tan-negozju assoċjati biex jistimolaw il-forniment ta’ servizzi integrati fejn l-Istat Membru jixtieq jirkupra l-ispejjeż f’perjodu ta’ referenza wieħed jew aktar. Dawn jistgħu jinkludu l-ispejjeż imġarrba biex jikkumpensaw l-impjegati, l-għeluq taċ-ċentri tal-kontroll tat-traffiku tal-ajru, it-trasferiment ta’ attivitajiet għal postijiet ġodda, u l-kanċellazzjoni ta’ assi u/jew l-akkwist ta’ parteċipazzjonijiet strateġiċi fil-fornituri tan-navigazzjoni tal-ajru oħrajn.
Artikolu 3
Servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fit-terminal u servizzi CNS, TES u AIS soġġetti għall-kundizzjonijiet tas-suq
1. Mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tal-prinċipji msemmija fl-Artikoli 14 u 15 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004 u soġġett għall-valutazzjoni msemmija fil-paragrafu 2, l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu qabel ma jibda l-perjodu ta’ referenza jew f’każijiet iġġustifikati matul il-perjodu ta’ referenza, li s-servizzi kollha tan-navigazzjoni tal-ajru fit-terminal jew parti minnhom jew is-servizzi CNS, TES u AIS kollha jew parti minnhom ikunu soġġetti għall-kundizzjonijiet tas-suq. F’tali każ, japplikaw id-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament, iżda l-Istati Membri kkonċernati jistgħu jiddeċiedu, fir-rigward ta’ dawn is-servizzi li:
(a)
ma jikkalkulawx l-ispejjeż iddeterminati skont l-Artikolu 7 ta’ dan ir-Regolament;
(b)
ma jiffissawx inċentivi finanzjarji għal dawn is-servizzi fl-oqsma ta’ prestazzjoni ewlenin ta’ kapaċità u ta’ ambjent f’konformità mal-Artikolu 15 ta’ dan ir-Regolament;
u, fir-rigward tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru fit-terminal,
(c)
ma jikkalkulawx l-imposti tat-terminal skont l-Artikolu 12 ta’ dan ir-Regolament;
(d)
ma jiffissawx rati tat-terminal għal kull unità skont l-Artikolu 17 ta’ dan ir-Regolament.
2. Bl-iskop li jiġi stabbilit li s-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fit-terminal jew tas-servizzi CNS, TES u AIS tagħhom kollha jew parti minnhom ikunu soġġetti għall-kundizzjonijiet tas-suq, l-Istati Membri għandhom iwettqu valutazzjoni dettaljata imqabbla mal-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fl-Anness I ta’ dan ir-Regolament. Din il-valutazzjoni għandha tinkludi konsultazzjoni mar-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju tal-ajru.
3. L-Istati Membri msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jissottomettu lill-Kummissjoni, sa mhux aktar tard minn 19-il xahar qabel il-bidu ta’ perjodu ta’ referenza jew id-data tal-applikazzjoni ta’ deċiżjonijiet meħuda skont il-paragrafu 1, rapport dettaljat dwar il-kontenut u r-riżultati tal-valutazzjoni msemmija fil-paragrafu 2. Dak ir-rapport għandu jkun appoġġat minn evidenza, inkluż id-dokumenti tas-sejħa għall-offerti jekk applikabbli, il-ġustifikazzjoni għall-għażla tal-fornitur tas-servizzi, id-deskrizzjoni tal-arranġamenti impost fuq il-fornitur tas-servizzi magħżul biex jiżgura li s-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fit-terminal jew is-servizzi CNS, TES u AIS ikunu pprovduti b’mod kosteffiċjenti u l-eżitu tal-konsultazzjoni mar-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju tal-ajru. Ir-rapport għandu jipprovdi r-raġunijiet kollha għall-konklużjonijiet tal-Istat Membru.
4. Fejn il-Kummissjoni taqbel li l-kundizzjonijiet tas-suq ġew stabbiliti skont ir-rekwiżiti tal-Anness I, hi għandha tinnotifika lill-Istat Membru konċernat fi żmien erba’ xhur tal-wasla tar-rapport. Dan il-perjodu ta’ erba’ xhur jiġi estiż għal sitt xhur wara li tkun irċeviet ir-rapport, jekk il-Kummissjoni tikkunsidra li evidenza addizzjonali hija meħtieġa biex jiġi ddeterminat jekk il-kundizzjonijiet tas-suq kienu stabbiliti.
Meta l-Kummissjoni ssib li l-kundizzjonijiet tas-suq mhumiex stabbiliti, hija għandha, fi żmien sitt xhur minn meta tirċievi r-rapport u f’konformità mal-proċedura msemmija fl-Artikolu 5(2) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004, tiddeċiedi li l-Istat Membru/i konċernat/i, japplika/w bis-sħiħ id-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament. Deċiżjoni bħal din għandha tittieħed wara konsultazzjoni mal-Istat/i Membru/i konċernat/i.
5. Ir-rapport tal-Istat Membru u d-deċiżjoni tal-Kummissjoni msemmija fil-paragrafu 4 għandhom ikunu validi għat-tul tal-perjodu ta’ referenza konċernat u għandhom ikunu disponibbli pubblikament u referenza għalihom għandha tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 4
Prinċipji tal-iskema komuni tal-imposti
1. L-iskema komuni ta’ imposti għandha tkun soġġetta għall-prinċipji stabbiliti fl-Artikolu 15 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004.
2. L-ispejjeż iddeterminati tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru en route għandhom jiġu ffinanzjati permezz ta’ imposti en route applikati għall-utenti tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu III, u/jew permezz ta’ dħul ieħor.
3. L-ispejjeż iddeterminati tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fit-terminal għandhom jiġu ffinanzjati permezz ta’ imposti tat-terminal applikati għall-utenti tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu III, u/jew permezz ta’ dħul ieħor.
4. Il-paragrafi 2 u 3 għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għall-finanzjar ta’ eżenzjonijiet ta’ ċerti utenti tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru permezz ta’ sorsi oħra ta’ fondi skont l-Artikolu 10.
5. L-iskema komuni ta’ imposti għandha tipprovdi għal trasparenza u konsultazzjoni mar-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju tal-ajru dwar il-bażijiet tal-ispejjeż u dwar l-allokazzjoni tal-ispejjeż bejn is-servizzi differenti.
6. Id-dħul derivat permezz tal-imposti en route jew tat-terminal stabbiliti skont l-Artikoli 11 u 12 ta’ dan ir-Regolament ma għandux jintuża biex ikunu ffinanzjati attivitajiet kummerċjali tal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru.
Artikolu 5
Stabbiliment taż-żoni tal-imposti
1. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu żoni tal-imposti fl-ispazju tal-ajru li jaqa’ fir-responsabbiltà tagħhom fejn is-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru jiġu pprovduti lill-utenti tal-ispazju tal-ajru.
2. Iż-żoni tal-imposti għandhom jiġu ddefiniti b’mod li jkun konsistenti mal-operazzjonijiet u s-servizzi tal-kontroll tat-traffiku tal-ajru, wara konsultazzjoni mar-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju tal-ajru.
3. Żona tal-imposti en route għandha testendi mill-art sal-ispazju tal-ajru ta’ fuq (upper airspace) u għandha tinkludi dak l-ispazju tal-ajru wkoll. F’żoni tat-terminal kumplessi, l-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu żona speċifika fi ħdan żona tal-imposti.
4. Fejn iż-żoni tal-imposti jestendu fuq l-ispazju tal-ajru ta’ aktar minn Stat Membru wieħed, l-Istati Membri konċernati għandhom jiżguraw il-konsistenza u l-uniformità fl-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fl-ispazju tal-ajru konċernat.
5. Żona tal-imposti tat-terminal tista’ tiġi modifikata matul perjodu ta’ referenza. F’dak il-każ, l-Istati Membri għandhom:
(a)
jipprovdu lill-Kummissjoni bl-ispiża rilevanti u bid-dejta dwar it-traffiku sabiex tkun tista’ tibni mill-ġdid serje konsistenti ta’ dejta dwar l-ispejjeż u t-traffiku li tirrifletti s-sitwazzjoni qabel u wara li sseħħ il-bidla, u twettaq kompiti tagħha ta’ monitoraġġ tal-prestazzjoni skont l-Artikolu 18 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013;
(b)
jikkonsultaw mar-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju tal-ajru u jirrappurtaw il-kummenti tagħhom lill-Kummissjoni;
(c)
jipprovdu valutazzjoni tal-impatt lill-Kummissjoni tal-bidliet fil-miri tal-kosteffiċjenza u tal-monitoraġġ tal-prestazzjoni tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fit-terminal u jindikaw kif għandu jitwettaq monitoraġġ tal-prestazzjoni matul il-bqija tal-perjodu ta’ referenza.
KAPITOLU II
L-ISPEJJEŻ TAL-FORNIMENT TAS-SERVIZZI TAN-NAVIGAZZJONI TAL-AJRU
Artikolu 6
Servizzi, faċilitajiet u attivitajiet eliġibbli
1. Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru msemmija fl-Artikolu 1(2) u (4) għandhom jistabbilixxu l-ispejjeż li jirriżultaw mill-forniment tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fir-rigward tal-faċilitajiet u s-servizzi pprovduti u implimentati skont il-Pjan Reġjonali tan-Navigazzjoni tal-Ajru tal-ICAO, ir-Reġjun Ewropew, fiż-żoni tal-imposti taħt ir-responsabbiltà tagħhom.
Dawk l-ispejjeż għandhom jinkludu l-ispejjeż ġenerali amministrattivi, it-taħriġ, l-istudji, it-testijiet u l-provi kif ukoll ir-riċerka u l-iżvilupp allokati lil dawn is-servizzi.
2. L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu l-ispejjeż li ġejjin bħala spejjeż iddeterminati, skont l-Artikolu 15(2)(a) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004, meta dawn iseħħu bħala riżultat tal-forniment tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru:
(a)
l-ispejjeż imġarrba mill-awtoritajiet nazzjonali rilevanti;
(b)
l-ispejjeż imġarrba mill-entitajiet ikkwalifikati msemmija fl-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004;
(c)
l-ispejjeż ġejjin minn ftehimiet internazzjonali.
3. Skont l-Artikolu 15a (3) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004, parti mid-dħul li jirriżulta mill-imposti tista’ tintuża għall-finanzjament ta’ proġetti komuni għall-operazzjonijiet relatati man-netwerk, li huma ta’ importanza partikolari għat-titjib fil-prestazzjoni globali tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru u tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru. F’każijiet bħal dawn, l-Istati Membri għandhom iwaqqfu prattiki ta’ kontabbiltà komprensivi u trasparenti biex ikun żgurat li l-utenti tal-ispazju tal-ajru ma jintalbux iħallsu l-imposti darbtejn. L-ispejjeż iddeterminati li jirriżultaw minn proġett komuni għandhom ikunu identifikati b’mod ċar skont l-Annessi II u VII.
4. Investimenti f’sistemi tal-ATM ġodda u bidliet maġġuri tas-sistemi tal-ATM eżistenti huma eliġibbli sakemm dawn ikunu konsistenti mal-implimentazzjoni tal-Pjan Regolatorju Ewropew tal-ATM, u, b’mod partikolari, permezz tal-proġetti komuni speċifikati fl-Artikolu 15a(3) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004.
Artikolu 7
Kalkolu tal-ispejjeż
1. L-ispejjeż iddeterminati u l-ispejjeż effettivi għandhom jinkludu l-ispejjeż marbuta mas-servizzi, mal-faċilitajiet u mal-attivitajiet eliġibbli msemmija fl-Artikolu 6 ta’ dan ir-Regolament u stabbiliti f’konformità mar-rekwiżiti tal-kontabbiltà stipulati fl-Artikolu 12 tar-Regolament (KE) Nru 550/2004.
L-effetti mhux rikorrenti li jirriżultaw mill-introduzzjoni tal-Istandards Internazzjonali tal-Kontabbiltà jistgħu jinfirxu fuq perjodu ta’ mhux aktar minn15-il sena.
Mingħajr preġudizzju għall-Artikoli 17 u 19 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013, l-ispejjeż iddeterminati għandhom jiġu stabbiliti qabel il-bidu ta’ kull perjodu ta’ referenza bħala parti mill-pjan ta’ prestazzjoni għal kull sena kalendarja matul il-perjodu ta’ referenza u f’termini kemm reali kif ukoll nominali. Għal kull sena fil-perjodu ta’ referenza, id-differenza bejn l-ispejjeż iddeterminati espressi f’termini nominali qabel il-perjodu ta’ referenza u l-ispejjeż iddeterminati aġġustati fuq il-bażi tad-differenza bejn l-inflazzjoni effettivament irreġistrata mill-Kummissjoni fil-“Harmonised Index of Consumer Price” tal-Eurostat kif ippubblikat f’April tas-sena n u s-suppożizzjoni tal-inflazzjoni kif speċifikat fil-pjan ta’ prestazzjoni għas-sena ta’ qabel il-perjodu ta’ referenza u għal kull sena tal-perjodu ta’ referenza, għandhom ikunu riportati għas-sena n + 2 għall-kalkolu tar-rata għal kull unità.
L-ispejjeż iddeterminati u l-ispejjeż effettivi għandhom jiġu stabbiliti fil-munita nazzjonali. Fejn tkun ġiet stabbilita żona komuni ta’ imposti b’rata unika għal kull unità għal blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru, l-Istati Membri kkonċernati għandhom jiżguraw il-konverżjoni tal-ispejjeż nazzjonali għall-Euro jew għall-munita nazzjonali ta’ wieħed mill-Istati Membri konċernati sabiex jiġi żgurat li r-rata waħdanija għal kull unità tiġi kkalkulata b’mod trasparenti b’applikazzjoni tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 17(1) ta’ dan ir-Regolament. Dawk l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni u lill-Eurocontrol skont dan.
2. L-ispejjeż imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom jitqassmu fi spejjeż tal-persunal, spejjeż operattivi oħra, spejjeż ta’ deprezzament, spiża tal-kapital u entrati eċċezzjonali inkluż taxxi u dazji doganali mħallsa li ma jistgħux jiġu rkuprati, u l-ispejjeż l-oħra kollha relatati.
L-ispejjeż tal-persunal għandhom jinkludu r-rimunerazzjoni grossa, il-ħlasijiet tas-sahra, il-kontribuzzjonijiet ta’ min iħaddem għall-iskemi tas-sigurtà soċjali kif ukoll l-ispejjeż tal-pensjoni u benefiċċji oħra. L-ispejjeż tal-pensjoni jistgħu jiġu kkalkulati billi jintużaw suppożizzjonijiet prudenti bbażati fuq il-governanza tal-iskema jew fuq il-liġi nazzjonali, skont il-każ. Dawk is-suppożizzjonijiet għandhom ikunu ddettaljati fil-pjan ta’ prestazzjoni nazzjonali.
Spejjeż operattivi oħrajn għandhom jinkludu l-ispejjeż li jirriżultaw mix-xiri ta’ oġġetti u ta’ servizzi użati biex jiġu pprovduti s-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru, b’mod partikolari s-servizzi mogħtija esternament, il-persunal estern, il-materjal, l-enerġija, l-utilitajiet, il-kiri ta’ bini, tagħmir u faċilitajiet, il-manutenzjoni, l-ispejjeż tal-assigurazzjoni u l-ispejjeż tal-ivvjaġġar. Fejn fornitur tas-servizzi tat-traffiku tal-ajru jixtri servizzi oħra tan-navigazzjoni tal-ajru, il-fornitur tas-servizzi għandu jinkludi l-ispiża effettiva għal dawk is-servizzi fl-ispejjeż operattivi oħrajn tiegħu.
L-ispejjeż ta’ deprezzament għandhom jirrelataw mat-total tal-assi fissi li jkunu qed jitħaddmu għall-iskopijiet tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru. L-assi fissi għandhom jiġu deprezzati skont il-ħajja operattiva mistennija tagħhom, billi jintuża l-metodu ta’ rata fissa applikat għall-ispejjeż tal-assi li jkunu qegħdin jiġu deprezzati. Biex jiġi kkalkulat id-deprezzament tista’ tintuża l-kontabbiltà tal-kosti storiċi jew kurrenti. Il-metodoloġija ma għandhiex tinbidel matul il-perjodu tad-deprezzament u għandha tkun konsistenti mal-ispiża tal-kapital applikata (il-kost nominali tal-kapital għall-kontabbiltà tal-kost storiku u l-kost reali tal-kapital għall-kontabbiltà tal-kosti kurrenti). F’każ li tiġi applikata l-kontabbiltà tal-kost kurrenti, għandhom jingħataw ukoll iċ-ċifri ekwivalenti tal-kontabbiltà tal-kost storiku sabiex ikunu jistgħu jitwettqu l-paragun u l-valutazzjoni.
L-ispiża tal-kapital għandu jkun ugwali għall-prodott matematiku ta’:
(a)
is-somma tal-valur medju nett kontabbli tal-assi fissi u l-aġġustamenti potenzjali tal-assi totali ddeterminati mill-awtorità superviżorja nazzjonali u użati mill-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru, li jkunu qed jitħaddmu jew li jkunu fil-proċess ta’ konstruzzjoni, u l-valur medju tal-assi netti kurrenti, eskluż il-kontijiet li fuqhom hemm l-imgħax, li huma meħtieġa għall-forniment tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru; kif ukoll
(b)
il-medja ppeżata tar-rata tal-imgħax fuq id-djun u tar-redditu fuq l-ekwità (ROE). Għall-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru mingħajr l-ebda kapital ta’ ekwità, il-medja ppeżata għandha tiġi kkalkulata fuq il-bażi ta’ redditu applikat għad-differenza bejn it-total tal-assi msemmija fil-punt (a) u d-djun.
L-entrati eċċezzjonali għandhom jikkonsistu fi spejjeż ta’ darba biss marbutin mal-forniment tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru matul l-istess sena.
Kull aġġustament li jmur lil hinn mid-dispożizzjonijiet tal-Istandards tal-Kontabbiltà Internazzjonali għandu jiġi speċifikat fil-pjan ta’ prestazzjoni għall-analiżi mill-Kummissjoni u fl-informazzjoni addizzjonali li għandha tiġi pprovduta skont l-Anness II.
3. Għall-finijiet tal-kalkolu tal-ispiża tal-kapital kif ġie stabbilit fil-paragrafu 2, il-fatturi li għalihom għandu jingħata piż għandhom jiġu bbażati fuq il-proporzjon tal-iffinanzjar permezz tad-dejn jew tal-ekwità. Ir-rata tal-imgħax fuq id-djun għandha tkun daqs ir-rata tal-imgħax medja ppeżata fuq id-djun tal-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru. Ir-redditu fuq l-ekwità (ROE) għandu jkun dak ipprovdut fil-pjan ta’ prestazzjoni għall-perjodu ta’ rapportar u għandu jkun ibbażat fuq ir-riskju finanzjarju effettivament imġarrab mill-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru kif ġie vvalutat qabel il-perjodu ta’ referenza.
Meta l-assi ma jkunux jappartjenu lill-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru, imma jkunu inklużi fil-kalkolu tal-ispiża tal-kapital, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-ispejjeż ta’ dawn l-assi ma jiġux irkuprati darbtejn.
4. Il-kalkolu tal-ispejjeż effettivi jista’ jinkludi l-irkupru tal-ispejjeż ta’ ristrutturar tal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru li saru f’perjodi ta’ referenza li jippreċedu l-perjodu/i ta’ referenza ta’ rkupru u soġġett għal każ tan-negozju li juri benefiċċju nett għall-utenti maż-żmien.
L-awtorità superviżorja nazzjonali għandha tissottometti lill-Kummissjoni l-każ tan-negozju, pjan ta’ rkupru għall-ispejjeż tar-ristrutturar u r-riżultati ta’ konsultazzjoni mar-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju tal-ajru dwar il-każ tan-negozju u l-pjan ta’ rkupru għall-ispejjeż tar-ristrutturar.
Fejn il-Kummissjoni ssib li l-benefiċċju nett mistenni għall-utenti maż-żmien huwa ppruvat, hi għandha tinnotifika lill-Istat Membru konċernat dwar dan fi żmien ħames xhur minn meta tirċievi s-sottomissjoni mill-awtorità superviżorja nazzjonali.
Fejn il-Kummissjoni ssib li l-benefiċċju nett mistenni għall-utenti maż-żmien mhuwiex ippruvat, hi għandha tiddeċiedi skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 5(2) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 fi żmien ħames xhur minn meta tirċievi s-sottomissjoni mill-awtorità superviżorja nazzjonali li l-ispejjeż tar-ristrutturar tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru ma għandhomx jiġu rkuprati u għandha tinnotifika lill-Istat Membru konċernat dwar dan.
L-Istat Membru konċernat għandu jirrapporta dwar l-evoluzzjoni tal-ispejjeż tar-ristrutturar u l-benefiċċji netti għall-utenti fir-rapport annwali tiegħu skont l-Artikolu 18(4) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013.
Artikolu 8
Allokazzjoni ta’ spejjeż
1. L-ispejjeż tas-servizzi, tal-faċilitajiet u tal-attivitajiet eliġibbli skont it-tifsira tal-Artikolu 6 għandhom jiġu allokati b’mod trasparenti għaż-żoni tal-imposti li għalihom effettivament ikunu saru.
Fejn l-ispejjeż jirriżultaw f’żoni tal-imposti differenti, huma għandhom jiġu allokati b’mod proporzjonat fuq il-bażi ta’ metodoloġija trasparenti kif meħtieġ fl-Artikolu 9.
2. L-ispiża tas-servizzi tat-terminal għandha tkun marbuta mas-servizzi li ġejjin:
(a)
is-servizzi tal-kontroll tal-ajrudromi, is-servizzi tal-informazzjoni fuq it-titjira tal-ajrudromi inklużi s-servizzi ta’ konsulenza dwar it-traffiku tal-ajru, u s-servizzi ta’ twissija;
(b)
is-servizzi tat-traffiku tal-ajru relatati mal-wasla u t-tluq tal-inġenji tal-ajru f’ċertu distanza minn ajruport fuq il-bażi ta’ rekwiżiti operattivi;
(c)
allokazzjoni xierqa tal-komponenti tas-servizzi l-oħra kollha tan-navigazzjoni tal-ajru, li tirrifletti distribuzzjoni proporzjonata bejn is-servizzi en route u s-servizzi tat-terminal.
Għall-finijiet tal-paragrafu 2 (b) u (c), l-Istati Membri għandhom jiddefinixxu, qabel ma jibda kull perjodu ta’ referenza, il-kriterji użati biex jiġu allokati l-ispejjeż bejn is-servizzi tat-terminal u s-servizzi en route għal kull ajruport, u għandhom jinformaw lill-Kummissjoni b’dan.
3. L-ispiża tas-servizzi en route għandha tkun marbuta mal-ispejjeż imsemmija fil-paragrafu 1 bl-esklużjoni tal-ispejjeż imsemmija fil-paragrafu 2.
4. Jekk jingħataw eżenzjonijiet għal titjiriet VFR skont l-Artikolu 10, il-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru għandu jidentifika l-ispejjeż tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru pprovduti għal titjiriet VFR u għandu jisseparahom mill-ispejjeż ipprovduti għal titjiriet bl-IFR. Dawn l-ispejjeż jistgħu jiġu stabbiliti permezz ta’ metodoloġija tal-kost marġinali li tqis il-benefiċċji għal titjiriet IFR li jirriżultaw mis-servizzi mogħtija lil titjiriet VFR.
Artikolu 9
Trasparenza tal-ispejjeż u tal-mekkaniżmu tal-imposti
1. L-Istati Membri għandhom, b’mod koordinat, mhux iktar tard minn seba’ xhur qabel ma jibda kull perjodu ta’ referenza, jistiednu lir-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju tal-ajru għal konsultazzjoni dwar l-ispejjeż iddeterminati, l-investimenti ppjanati, il-previżjonijiet tal-unitajiet tas-servizzi, il-politika tal-imposti u r-rati għal kull unità li jirriżultaw. Dawn għandhom ikunu megħjuna mill-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru. L-Istati Membri għandhom, b’mod trasparenti, jistabbilixxu l-ispejjeż nazzjonali jew tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru skont l-Artikolu 6 u għandhom jagħmlu disponibbli għar-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju tal-ajru, għall-Kummissjoni u, fejn applikabbli, għall-Eurocontrol ir-rati tagħhom għal kull unità.
Matul il-perjodu ta’ referenza, l-Istati Membri għandhom, fuq bażi annwali u b’mod ikkoordinat, jistiednu lir-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju tal-ajru għal konsultazzjoni dwar kwalunkwe devjazzjoni mill-previżjoni, b’mod speċjali fir-rigward ta’:
(a)
it-traffiku effettiv u l-ispejjeż effettivi meta mqabbla mat-traffiku previst u mal-ispejjeż iddeterminati previsti;
(b)
l-implimentazzjoni tal-mekkaniżmu tal-qsim tar-riskju tat-traffiku stabbilit fl-Artikolu 13;
(c)
l-implimentazzjoni tal-mekkaniżmu tal-qsim tal-ispiża stabbilit fl-Artikolu 14;
(d)
l-iskemi ta’ inċentivi stabbiliti fl-Artikolu 15.
(e)
il-modulazzjoni ta’ imposti stabbiliti fl-Artikolu 16.
Il-konsultazzjoni tista’ tiġi organizzata fuq bażi reġjonali. Ir-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju tal-ajru għandhom iżommu d-dritt li jitolbu li jinżammu aktar konsultazzjonijiet. Il-konsultazzjoni mal-utenti għandha tiġi organizzata wkoll b’mod sistematiku wara li jiġi attivat mekkaniżmu ta’ twissija kif stipulat fl-Artikoli 17 u 19 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013 u dan jiġġenera reviżjoni tal-ispiża/ispejjeż iddeterminata/i għal kull unità.
2. L-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tkun ibbażata fuq it-tabelli ta’ rappurtar u fuq ir-regoli dettaljati stipulati fl-Anness II, VI u VII. Fejn ikun stabbilit skont l-Artikolu 3 li s-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fit-terminal jew is-servizzi CNS, MET u AIS huma soġġetti għall-kundizzjonijiet tas-suq, l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tkun ibbażata fuq it-tabelli ta’ rappurtar u fuq ir-regoli dettaljati stipulati fl-Anness III. Id-dokumentazzjoni rilevanti għandha ssir disponibbli għar-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju tal-ajru, għall-Kummissjoni, għall-Eurocontrol u għall-awtoritajiet superviżorji nazzjonali tliet ġimgħat qabel il-laqgħa ta’ konsultazzjoni. Għall-konsultazzjoni annwali msemmija fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1, id-dokumentazzjoni rilevanti għandha kull sena ssir disponibbli għar-rappreżentanti tal-utenti tal-ispazju tal-ajru, għall-Kummissjoni, għall-Eurocontrol u għall-awtoritajiet superviżorji nazzjonali, mhux aktar tard mill-1 ta’ Ġunju.
3. Sabiex isir ir-rappurtar dwar il-kisba tal-miri ta’ prestazzjoni kif stabbilit fl-Artikolu 18(4) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013, l-Istati Membri għandhom sal-1 ta’ Ġunju ta’ kull sena, jagħmlu disponibbli għall-Kummissjoni u għall-Eurocontrol, l-ispejjeż effettivament imġarrba matul is-sena preċedenti u d-differenza bejn l-ispejjeż effettivi u l-ispejjeż iddeterminati li jinsabu fil-pjan ta’ prestazzjoni permezz tal-użu tat-tabelli ta’ rappurtar u tar-regoli dettaljati stabbiliti fl-Anness II, VI u VII. Dawk l-Istati Membri li jkunu ddeċidew li s-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fit-terminal jew is-servizzi CNS, TES u AIS huma soġġetta għall-kundizzjonijiet tas-suq skont l-Artikolu 3 għandhom jipprovdu din l-informazzjoni permezz tal-użu tat-tabelli ta’ rappurtar u tar-regoli ddettaljati stipulati fl-Anness III.
KAPITOLU III
L-IFFINANZJAR TAL-FORNIMENT TAS-SERVIZZI TAN-NAVIGAZZJONI TAL-AJRU PERMEZZ TA’ IMPOSTI TAN-NAVIGAZZJONI TAL-AJRU
Artikolu 10
Eżenzjonijiet mill-imposti tan-navigazzjoni tal-ajru
1. L-Istati Membri għandhom jeżentaw mill-imposti en route:
(a)
it-titjiriet imwettqa permezz ta’ inġenji tal-ajru b’piż tat-tlugħ massimu awtorizzat tiegħu li huwa inqas minn żewġ tunnellati metriċi;
(b)
it-titjiriet VFR/IFR imħallta fiż-żoni tal-imposti fejn jitwettqu esklussivament skont il-VFR u fejn ma jiġux miġbura imposti għal titjiriet VFR;
(c)
it-titjiriet imwettqa esklussivament għat-trasport, fuq missjoni uffiċjali, tal-Monarki renjanti u l-familja immedjata tagħhom, tal-Kapijiet tal-Istat, tal-Kapijiet tal-Gvern, u tal-Ministri tal-Gvern; fil-każijiet kollha, l-eżenzjoni għandha tkun sostanzjata bl-indikatur tal-istatus xieraq jew bil-kumment xieraq fuq il-pjan tat-titjira.
(d)
it-titjiriet ta’ tfittxija u salvataġġ awtorizzati mill-korp kompetenti xieraq.
2. L-Istati Membri jistgħu jeżentaw mill-imposti en route:
(a)
it-titjiriet militari mwettqa minn inġenji tal-ajru militari ta’ kwalunkwe pajjiż;
(b)
it-titjiriet ta’ taħriġ imwettqa esklussivament għall-iskop ta’ ksib ta’ liċenzja, jew grad fil-każ tal-ekwipaġġ tal-kabina tal-pilota tat-titjira, fejn dan ikun sostanzjat b’kumment xieraq fuq il-pjan tat-titjira; it-titjiriet iridu jkunu mwettqa biss fl-ispazju tal-ajru tal-Istat Membru konċernat u ma għandhomx iservu għat-trasport ta’ passiġġieri u/jew ta’ merkanzija, u lanqas għall-ippożizzjonar jew it-trasport tal-inġenju tal-ajru innifsu;
(c)
it-titjiriet imwettqa esklussivament għall-iskop ta’ ċċekkjar jew ta’ ttestjar ta’ tagħmir użat jew intenzjonat li jiġi użat bħala appoġġ tekniku mill-art għan-navigazzjoni tal-ajru, esklużi titjiriet għall-ippożizzjonar mill-inġenju tal-ajru kkonċernat;
(d)
it-titjiriet li jispiċċaw fl-ajruport mnejn l-inġenju tal-ajru jkun telaq u li matulhom ma jkun sar l-ebda nżul intermedju;
(e)
it-titjiriet VFR;
(f)
it-titjiriet umanitarji awtorizzati mill-korp kompetenti xieraq;
(g)
it-titjiriet tad-dwana u tal-pulizija.
3. L-Istati Membri jistgħu jeżentaw mill-imposti tat-terminal it-titjiriet imsemmija f’paragrafi 1 u 2.
4. L-ispejjeż imġarrba għal titjiriet eżentati għandhom ikunu magħmula minn:
(a)
l-ispejjeż tat-titjiriet VFR eżentati kif identifikati fl-Artikolu 8(4) u;
(b)
l-ispejjeż ta’ titjiriet IFR eżentati li għandhom jiġu kkalkulati bħala r-riżultat tal-ispejjeż mġarrba minn titjiriet IFR u l-proporzjon tan-numru ta’ unitajiet ta’ servizzi eżentati man-numru totali ta’ unitajiet tas-servizz, mal-għadd totali ta’ unitajiet ta’ servizzi li jikkonsistu f’unitajiet tas-servizzi fir-rigward ta’ titjiriet IFR, kif ukoll l-unitajiet ta’ servizzi fir-rigward ta’ titjiriet VFR, fejn dawn mhumiex eżentati. L-ispejjeż imġarrba għal titjiriet IFR għandhom ikunu ugwali għall-ispejjeż totali bl-ispejjeż tat-titjiriet VFR imnaqqsa.
5. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru jkunu rrimborżati għas-servizzi li pprovdew għal titjiriet eżentati.
Artikolu 11
Kalkolu tal-imposti en route
1. Mingħajr preġudizzju għall-possibbiltà tal-iffinanzjar tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru en route permezz ta’ dħul ieħor skont l-Artikolu 4(2), l-imposta en route għal titjira speċifika f’żona tal-imposti en route speċifika għandha tkun ugwali għar-riżultat tal-prodott matematiku tar-rata għal kull unità stabbilita għal dik iż-żona tal-imposti en route u l-unitajiet tas-servizzi en route għal dik it-titjira.
2. Ir-rata għal kull unità u l-unitajiet tas-servizzi en route għandhom jiġu kkalkulati skont l-Anness IV.
Artikolu 12
Kalkolu tal-imposti tat-terminal
1. Mingħajr preġudizzju għall-possibbiltà tal-iffinanzjar tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fit-terminal permezz ta’ dħul ieħor skont l-Artikolu 4(3), l-imposta tat-terminal għal titjira speċifika f’żona tal-imposti tat-terminal speċifika għandha tkun daqs ir-riżultat tal-prodott matematiku tar-rata għal kull unità stabbilita għal din iż-żona tal-imposti tat-terminal u l-unitajiet tas-servizzi tat-terminal għal dik it-titjira. Għall-finijiet tal-imposti, il-wasla u t-tluq għandhom jingħaddu bħala titjira waħda. L-unità li għandha tingħadd għandha tkun jew it-titjira tal-wasla jew it-titjira tat-tluq.
2. Ir-rata għal kull unità u l-unitajiet tas-servizzi tat-terminal għandhom jiġu kkalkulati skont l-Anness V.
Artikolu 13
Qsim tar-riskju tat-traffiku
1. Għandu japplika mekkaniżmu tal-qsim tar-riskju tat-traffiku f’konformità mal-prinċipji msemmija fl-Artikolu 12 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013.
2. L-ispejjeż li ġejjin ma għandhomx jiġu sottomessi għall-qsim tar-riskju tat-traffiku u għandhom jirriżultaw f’żieda jew f’tnaqqis ta’ spejjeż iddeterminati f’sena/snin sussegwenti indipendentement mill-evoluzzjoni tat-traffiku:
(a)
l-ispejjeż iddeterminati stabbiliti skont l-Artikolu 6(2), bl-eċċezzjoni tal-ftehimiet relatati mal-forniment ta’ servizzi transfruntiera tat-traffiku tal-ajru;
(b)
l-ispejjeż iddeterminati għal servizzi meteoroloġiċi;
(c)
l-aġġustament minħabba d-differenzi bejn l-inflazzjoni prevista u dik effettiva kif imsemmi fl-Artikolu 7(1);
(d)
l-irkupru tal-ispejjeż ta’ ristrutturar, jekk awtorizzati skont l-Artikolu 7(4);
(e)
ir-riport li jirriżulta mill-implimentazzjoni tal-mekkaniżmu tal-qsim tar-riskju tat-traffiku;
(f)
ir-riporti awtorizzati mill-perjodu ta’ referenza ta’ qabel li jirriżultaw mill-implimentazzjoni tal-mekkaniżmu tal-qsim tal-ispejjeż imsemmi fl-Artikolu 14;
(g)
bonusis jew penali li jirriżultaw minn skemi ta’ inċentivi finanzjarji msemmija fl-Artikolu 15;
(h)
l-irkupri żejda jew nieqsa li jistgħu jirriżultaw mill-modulazzjoni tal-imposti tan-navigazzjoni tal-ajru b’applikazzjoni tal-Artikolu 16;
(i)
l-irkupri żejda jew nieqsa li jistgħu jirriżultaw mill-varjazzjonijiet tat-traffiku;
(j)
għat-tieni perjodu ta’ referenza, l-irkupri żejda jew nieqsa mġarrba mill-Istati Membri sa u inkluża s-sena 2011 fir-rigward tas-servizzi en route u sa u inkluża s-sena 2014 fir-rigward tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fit-terminal.
Barra minn hekk, l-Istati Membri jistgħu jeżentaw mill-qsim tar-riskju tat-traffiku l-ispejjeż iddeterminati tal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru li jkunu rċevew il-permess li jipprovdu servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru mingħajr ċertifikazzjoni, skont l-Artikolu 7(5) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004.
3. Fejn, matul sena partikolari n, in-numru reali tal-unitajiet tas-servizzi ma jaqbiżx jew ma jaqax taħt il-previżjoni stabbilita fil-pjan ta’ prestazzjoni għal dik is-sena n b’aktar minn 2 %, id-dħul addizzjonali jew mitluf tal-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fir-rigward tal-ispejjeż iddeterminati ma għandux jiġi riportat.
4. Fejn, matul sena partikolari n, in-numru reali tal-unitajiet tas-servizzi jaqbeż il-previżjoni stabbilita fil-pjan ta’ prestazzjoni għal dik is-sena n b’aktar minn 2 %, minimu ta’ 70 % tad-dħul addizzjonali miksub mill-fornitur/i tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru kkonċernat/i li jaqbeż it-2 % tad-differenza bejn l-unitajiet tas-servizzi effettivi u l-previżjoni fir-rigward tal-ispejjeż iddeterminati stabbiliti fil-pjan ta’ prestazzjoni għandu jirriżulta fi tnaqqis korrispondenti tal-ispejjeż iddeterminati tas-sena n + 2.
Fejn, matul sena partikolari n, in-numru reali tal-unitajiet tas-servizzi ikun inqas mill-previżjoni stabbilita fil-pjan ta’ prestazzjoni għal dik is-sena n b’aktar minn 2 %, massimu ta’ 70 % tat-telf tad-dħul imġarrab mill-fornitur/i tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru kkonċernat/i li jaqbeż it-2 % tad-differenza bejn l-unitajiet tas-servizzi effettivi u l-previżjoni fir-rigward tal-ispejjeż iddeterminati stabbiliti fil-pjan ta’ prestazzjoni għandu jirriżulta f’żieda korrispondenti tal-ispejjeż iddeterminati li tibda l-aktar kmieni fis-sena n + 2.
5. Fejn, matul sena partikolari n, in-numru reali tal-unitajiet tas-servizzi huwa taħt id-90 % tal-previżjoni stabbilita fil-pjan ta’ prestazzjoni għal dik is-sena n, l-ammont sħiħ tat-telf ta’ dħul imġarrab mill-fornitur/i tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru kkonċernat/i li jaqbeż l-10 % tad-differenza bejn l-unitajiet tas-servizzi effettivi u l-previżjoni fir-rigward tal-ispejjeż iddeterminati stabbiliti fil-pjan ta’ prestazzjoni għandu jirriżulta f’żieda korrispondenti tal-ispejjeż iddeterminati li tibda l-aktar kmieni fis-sena n + 2.
Fejn, matul sena partikolari n, in-numru reali tal-unitajiet tas-servizzi jaqbeż il-110 % tal-previżjoni stabbilita fil-pjan ta’ prestazzjoni għal dik is-sena n, l-ammont sħiħ ta’ dħul addizzjonali miksub mill-fornitur/i tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru kkonċernat/i li jaqbeż l-10 % tad-differenza bejn l-unitajiet tas-servizzi effettivi u l-previżjoni fir-rigward tal-ispejjeż iddeterminati stabbiliti fil-pjan ta’ prestazzjoni għandu jirriżulta fi tnaqqis korrispondenti tal-ispejjeż iddeterminati tas-sena n + 2.
6. Fil-każ tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fit-terminal, l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu għall-ajruporti b’inqas minn 225 000 moviment tat-trasport bl-ajru bl-IFR fis-sena li ma japplikawx id-dispożizzjonijiet tal-paragrafi 3, 4 u 5 hawn fuq. L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni dwar dik id-deċiżjoni fi żmien xahrejn wara l-pubblikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 14
Qsim tal-ispejjeż
1. Għandhom japplikaw mekkaniżmi tal-qsim tal-ispejjeż skont il-prinċipji li ġejjin:
(a)
meta, matul il-perjodu ta’ referenza kollu, l-ispejjeż effettivi jkunu inqas mill-ispejjeż iddeterminati stabbiliti fil-bidu tal-perjodu ta’ referenza, id-differenza li tirriżulta għandha tinżamm mill-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru, mill-Istat Membru jew mill-entità kkwalifikata konċernata;
(b)
meta, matul il-perjodu ta’ referenza kollu, l-ispejjeż effettivi jkunu jaqbżu l-ispejjeż iddeterminati stabbiliti fil-bidu tal-perjodu ta’ referenza, id-differenza li tirriżulta għandha titħallas mill-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru, mill-Istat Membru jew mill-entità kwalifikata konċernata;
2. L-ispejjeż eżenti mill-applikazzjoni tal-paragrafi 1(a) u 1(b):
(a)
L-arranġamenti tal-qsim tal-ispejjeż fil-paragrafi 1(a) u 1(b) ma għandhomx japplikaw għad-differenza bejn l-ispejjeż iddeterminati u l-ispejjeż effettivi fir-rigward ta’ entrati ta’ spiża li għalihom il-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru, tal-Istat Membru jew ta’ entitajiet kwalifikati konċernati ħadu passi raġonevoli u identifikabbli biex jikkontrollawhom iżda li jistgħu jitqiesu lil hinn mill-kontroll tagħhom minħabba:
(i)
bidliet imprevedibbli fil-liġi tal-pensjonijiet nazzjonali, fil-liġi dwar il-kontabbiltà tal-pensjonijiet jew il-kosti tal-pensjoni li jirriżultaw minn kundizzjonijiet mhux previsti fis-swieq finanzjarji;
(ii)
bidliet sinifikanti fir-rati tal-imgħax fuq is-self, li jiffinanzja l-ispejjeż li jirriżultaw mill-forniment tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru;
(iii)
spejjeż ġodda mhux previsti li ma jkunux koperti fil-pjan ta’ prestazzjoni, iżda li huma meħtieġa mil-liġi;
(iv)
bidliet mhux previsti fil-liġi nazzjonali dwar it-tassazzjoni;
(v)
bidliet mhux previsti fl-ispejjeż jew fid-dħul li joriġinaw minn ftehimiet internazzjonali.
(b)
Mingħajr preġudizzju għat-tielet subparagrafu tal-Artikolu 7(1), kull spiża inkluża fil-paragrafu 2(a) għandha tkun determinata mill-awtorità superviżorja nazzjonali u għal kull entrata ta’ spiża l-pjan ta’ prestazzjoni għandu jispeċifika b’rabta mal-perjodu ta’ referenza preċedenti:
(i)
deskrizzjoni sħiħa tal-entrata ta’ spiża;
(ii)
il-kost attribwit għal din l-entrata fil-pjan ta’ prestazzjoni;
(iii)
il-ġustifikazzjoni għaliex l-entrata ta’ spiża huwa meqjus bħala eliġibbli fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-paragrafu 2(a) minflok skont il-paragrafi 1(a) u 1(b);
(iv)
l-avvenimenti jew ċirkustanzi esterni sottostanti lil hinn mill-kontroll tal-awtoritajiet superviżorji nazzjonali, tal-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru jew tal-entità kkwalifikata konċernata li taw bidu għal varjazzjoni bejn l-ispejjeż effettivi u l-ispejjeż iddeterminati relatati ma’ din l-entrata ta’ spiża;
(v)
azzjonijiet meħuda għall-ġestjoni tar-riskju tal-kost assoċjat ma’ din l-entrata ta’ spiża.
(c)
Id-differenzi bejn l-ispejjeż effettivi u l-ispejjeż iddeterminati fir-rigward ta’ dawn l-entrati għandhom jiġu identifikati u spjegati skont l-Anness VII.2
(d)
Fejn, matul il-perjodu ta’ referenza kollu, bir-riżultat tat-tnaqqis tal-ispejjeż mill-kamp ta’ applikazzjoni tal-paragrafu 2(a), l-ispejjeż effettivi jkunu inqas mill-ispejjeż iddeterminati stabbiliti fil-bidu tal-perjodu ta’ referenza, id-differenza li tirriżulta għandha tingħata lura lill-utenti tal-ispazju tal-ajru b’riport għall-perjodu/i ta’ referenza ta’ wara.
(e)
Fejn, matul il-perjodu ta’ referenza kollu, bir-riżultat taż-żieda tal-ispejjeż fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-paragrafu 2(a), l-ispejjeż effettivi jkunu jaqbżu l-ispejjeż iddeterminati stabbiliti fil-bidu tal-perjodu ta’ referenza, id-differenza li tirriżulta għandha tiġi ttrasferita għal fuq l-utenti tal-ispazju tal-ajru b’riport għall-perjodu/i ta’ referenza ta’ wara.
(f)
L-awtorità superviżorja nazzjonali konċernata għandha kull sena tistabbilixxi li l-varjazzjoni tal-ispejjeż attwali meta mqabbla mal-ispejjeż iddeterminati tkun fil-fatt ir-riżultat ta’ avveniment jew ċirkustanza rilevanti kif stipulat fil-paragrafu 2(a) u skont id-dispożizzjoni tal-paragrafu 2(b). B’żieda ma’ dan għandha tivverifika li l-varjazzjoni fl-ispejjeż li għandha tiġi ttrasferita għal fuq l-utenti tkun speċifikament identifikata u kategorizzata. L-awtorità għandha tgħarraf lill-utenti tal-ispazju tal-ajru u għandha tirrappurta lill-Kummissjoni dwar ir-riżultat tal-valutazzjoni tagħha, fuq bażi annwali. Fejn il-Kummissjoni ssib, fi żmien sitt xhur minn meta tirċievi r-rapport ta’ valutazzjoni tal-awtorità superviżorja nazzjonali konċernata, li r-rapport ta’ valutazzjoni ma jistabbilixxix li l-varjazzjoni tal-ispejjeż effettivi meta mqabbla mal-ispejjeż iddeterminati tkun fil-fatt ir-riżultat ta’ avveniment jew ċirkustanza rilevanti kif stipulat fil-paragrafu 2(a) u skont id-dispożizzjoni tal-paragrafu 2(b), hi għandha tiddeċiedi skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 5(2) tar-Regolament (KE) Nru 549/2004 li l-Istat/i Membru/i konċernat/i ma għandhomx jitħallew japplikaw id-dispożizzjonijiet tal-paragrafu 2 fir-rigward tal-varjazzjoni tal-ispejjeż effettivi meta mqabbla mal-ispejjeż iddeterminati, parzjalment jew kompletament skont il-konklużjonijiet tagħha.
(g)
L-ammont riportat għandu jiġi speċifikat b’fatturi u għandu jiġi deskritt fl-informazzjoni addizzjonali li għandha tiġi pprovduta skont l-Anness VI.
Artikolu 15
Skemi ta’ inċentivi għall-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru
1. L-Istati Membri għandhom jadottaw inċentivi finanzjarji għall-fornituri tagħhom tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fil-qasam ta’ prestazzjoni ewlieni dwar il-kapaċità u jistgħu jadottaw inċentivi finanzjarji bħal dawn fil-qasam ta’ prestazzjoni ewlieni dwar l-ambjent skont l-Artikolu 12 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013. Dawn l-inċentivi għandhom jikkonsistu f’bonusis għall-issuperar u f’penali għal livelli baxxi milħuqa ta’ miri ta’ prestazzjoni u għandhom jiżdiedu jew jitnaqqsu mill-ispejjeż iddeterminati adottati skont il-livell ta’ prestazzjoni milħuq.
Skemi ta’ inċentivi finanzjarji bħal dawn għandhom ikunu konformi mal-prinċipji li ġejjin:
(a)
ir-rata għal kull unità għas-sena n + 2 għandha tiġi aġġustata biex tippermetti li jingħata bonus għall-issuperar tal-livelli jew penali jekk il-livelli ma jintlaħqux skont il-livell effettiv ta’ prestazzjoni tal-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fis-sena n imqabbel mal-mira rilevanti;
(b)
il-livell applikabbli tal-bonusis u tal-penali għandu jkun jaqbel mal-miri li għandhom jintlaħqu u mal-prestazzjoni li għandha tinkiseb. Ma għandu jkun hemm l-ebda bonus għal prestazzjoni li tkun fil-livell mistenni tal-miri ta’ prestazzjoni jew taħtu;
(c)
il-livell applikabbli tal-bonusis u tal-penali għandu jkun ugwali;
(d)
l-ammont massimu aggregat ta’ bonusis u l-ammont massimu aggregat ta’ penali ma għandux jaqbeż 1 % tad-dħul mis-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru fis-sena n,
(e)
il-livelli tal-varjazzjoni fil-prestazzjoni u l-livell applikabbli tal-bonusis u tal-penali għandhom jiġu ddeterminati wara l-konsultazzjoni msemmija fl-Artikolu 9 u għandhom jiġu stabbiliti bil-pjan ta’ prestazzjoni;
(f)
fil-każ ta’ miri fil-livell tal-blokok funzjonali tal-ispazju tal-ajru, il-bonusis u l-penali għandhom jiġu applikati lill-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru konċernati;
(g)
għall-qasam ta’ prestazzjoni ewlieni dwar il-kapaċità, il-livelli tal-miri ta’ prestazzjoni jistgħu jiġu aġġustati sabiex ikopru biss kawżi ta’ dewmien relatati mal-kapaċita ATC, mar-routing ATC, mal-persunal ATC, mat-tagħmir ATC, mal-ġestjoni tal-ispazju tal-ajru u ma‘ avveniment speċjali bil-kodiċijiet C, R, S, T, M u P tal-manwal tal-utent tal-ATFCM.
2. L-awtoritajiet superviżorji nazzjonali għandhom jimmonitorjaw l-implimentazzjoni korretta ta’ dawn l-iskemi ta’ inċentivi mill-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru.
Artikolu 16
Modulazzjoni tal-imposti tan-navigazzjoni tal-ajru
1. L-Istati Membri, wara li ssir l-offerta ta’ konsultazzjoni stipulata fl-Artikolu 9 jistgħu, fil-livell nazzjonali jew tal-blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru u fuq bażi mhux diskriminatorja u trasparenti, jimmodulaw l-imposti tan-navigazzjoni tal-ajru mġarrba mill-utenti tal-ispazju tal-ajru biex jirriflettu l-isforzi tagħhom magħmula b’mod partikolari biex:
(a)
jottimizzaw l-użu tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru;
(b)
inaqqsu l-impatt ambjentali tat-titjiriet;
(c)
inaqqsu l-ispejjeż kumplessivi tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru u biex iżidu l-effiċjenza tagħhom, b’mod partikolari billi jimmodulaw l-imposti skont il-livell tal-konġestjoni tan-netwerk f’qasam speċifiku jew fuq rotta speċifika f’ċerti ħinijiet.
Il-modulazzjoni ta’ imposti ma għandhiex tirriżulta f’xi tibdil kumplessiv fid-dħul għall-fornitur tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru. Irkupri żejda jew neqsin għandhom jiġu ttrasferiti għall-perjodu ta’ wara.
2. L-imposti tan-navigazzjoni tal-ajru jistgħu wkoll jiġu modulati, fuq bażi mhux diskriminatorja u trasparenti, sabiex tiġi aċċellerata l-utilizzazzjoni tal-kapaċitajiet tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru (ATM) tas-SESAR. Il-modulazzjoni tista’ b’mod partikolari timmira biex tagħti inċentivi sabiex l-inġenji tal-ajru jiġu attrezzati bis-sistemi inklużi fil-proġetti komuni msemmija fl-Artikolu 15a(3) tar-Regolament (KE) Nru 550/2004.
3. Il-modulazzjoni tal-imposti tan-navigazzjoni tal-ajru tfisser varjazzjoni tal-imposta en route u/jew tal-imposta tat-terminal ikkalkulati skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikoli 11 u 12.
4. L-awtoritajiet superviżorji nazzjonali għandhom jimmonitorjaw l-implimentazzjoni korretta tal-modulazzjoni tal-imposti tan-navigazzjoni tal-ajru mill-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru.
Artikolu 17
Stabbiliment ta’ rati għal kull unità għaż-żoni tal-imposti
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li r-rati għal kull unità jiġu stabbiliti għal kull żona tal-imposti fuq bażi annwali. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 2, ir-rati għal kull unità ma għandhomx jiġu mmodifikati matul is-sena.
Ir-rati għal kull unità għandhom jiġu stabbiliti skont il-proċess li ġej:
(a)
Għal kull sena tal-perjodu ta’ referenza, ir-rati għal kull unità għas-sena n għandhom jiġu kkalkulati sal-1 ta’ Novembru tas-sena n-1 fuq il-bażi tal-ispejjeż iddeterminati għal kull unità mniżżla fil-pjan ta’ prestazzjoni u l-aġġustamenti stabbiliti fil-paragrafu 2.2 tal-Anness IV u tal-Anness V ta’ dan ir-Regolament.
(b)
Ir-rati għal kull unità għas-sena n għandhom jiġu sottomessi mill-Istati Membri lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Ġunju tas-sena n-1 f’konformità mar-rekwiżiti tal-Artikoli 9(1) u 9(2).
(c)
Il-Kummissjoni għandha tivvaluta dawn ir-rati għal kull unità mqabbla mad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament u tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013.
(d)
Fejn il-Kummissjoni ssib li r-rati għal kull unità jikkonformaw mad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament u tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013, hi għandha tinnotifika lill-Istat Membru konċernat skont dan fi żmien erba’ xhur wara s-sottomissjoni tar-rati għal kull unità.
(e)
Fejn il-Kummissjoni ssib li r-rati għal kull unità ma jikkonformawx mad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament u tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013, hi għandha, fi żmien erba’ xhur wara s-sottomissjoni tar-rati għal kull unità, tinforma lill-Istat Membru konċernat skont dan, u l-Istat Membru għandu fi żmien xahar jibgħat lill-Kummissjoni r-rati għal kull unità riveduti.
(f)
L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni u lill-Eurocontrol, fejn xieraq, bir-rati għal kull unità għal kull żona tal-imposti sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Novembru tas-sena n-1.
Ir-rati għal kull unità għandhom jiġu stabbiliti fil-munita nazzjonali. Fejn Stati Membri li jiffurmaw parti minn blokk funzjonali tal-ispazju tal-ajru jiddeċiedu li jistabbilixxu żona komuni tal-imposti b’rata waħdanija għal kull unità, dik ir-rata għal kull unità għandha tiġi stabbilita f’Euro jew fil-munita nazzjonali ta’ wieħed mill-Istati Membri konċernati. L-Istati Membri konċernati għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni u lill-Eurocontrol bil-munita applikabbli.
2. Fejn il-pjanijiet ta’ prestazzjoni jiġu adottati wara l-1 ta’ Novembru tas-sena ta’ qabel is-sena li fiha jibda l-perjodu ta’ referenza jew jiġu riveduti skont l-Artikoli 17 u 19 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013, ir-rati għal kull unità għandhom fejn ikun meħtieġ jiġu kkalkulati mill-ġdid fuq il-bażi tal-pjan finali adottat jew tal-miżuri korrettivi applikabbli. Għal dan l-għan, u f’konformità mal-Artikolu 16 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013, l-Istati Membri għandhom jikkalkulaw u japplikaw ir-rata għal kull unità tagħhom skont il-pjan ta’ prestazzjoni adottat kmieni kemm jista’ jkun matul l-ewwel sena tal-perjodu ta’ referenza jew l-ewwel sena tal-applikazzjoni tal-pjanijiet u l-miri ta’ prestazzjoni riveduti. Id-differenza fid-dħul minħabba l-applikazzjoni temporanja tar-rata għal kull unità inizjali għandha tiġi riportata fil-kalkolu tar-rata għal kull unità tas-sena ta’ wara. Għall-ewwel sena tal-perjodu ta’ referenza jew l-ewwel sena tal-applikazzjoni tal-pjanijiet u l-miri ta’ prestazzjoni riveduti, il-mekkaniżmu tal-qsim tar-riskju tat-traffiku stipulat fl-Artikolu 13 għandu jiġu applikat fuq il-bażi tal-ispejjeż iddeterminati u tal-unitajiet tas-servizzi li jinsabu fl-aħħar pjan ta’ prestazzjoni adottati fl-unitajiet tas-servizzi effettivi tas-sena.
Artikolu 18
Ġbir tal-imposti
1. L-Istati Membri jistgħu jiġbru l-imposti permezz ta’ imposta unika kull titjira. Fejn l-imposti jiġu ffatturati u jinġabru fuq bażi reġjonali, il-munita tal-ħlas tista’ tkun l-Euro, u rata amministrattiva għal kull unità għall-ispejjeż tal-ħlas u tal-fatturazzjoni tista’ tiżdied mar-rata għal kull unità konċernata. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-ammonti miġbura għan-nom tagħhom jintużaw biex jiffinanzjaw l-ispejjeż iddeterminati skont id-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament.
2. L-utenti tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru għandhom iħallsu l-imposti tan-navigazzjoni tal-ajru kollha mal-ewwel u b’mod sħiħ.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jiġu applikati miżuri ta’ infurzar effikaċi. Dawn il-miżuri jistgħu jinkludu r-rifjut ta’ servizzi, iż-żamma tal-inġenju tal-ajru jew miżuri oħra ta’ infurzar skont il-liġi applikabbli.
KAPITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 19
Appell
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li d-deċiżjonijiet li jittieħdu skont dan ir-Regolament ikunu spjegati b’mod tajjeb u jkunu soġġetti għal proċedura effettiva ta’ reviżjoni u/jew ta’ appell.
Artikolu 20
Faċilitar tal-monitoraġġ tal-konformità
Il-fornituri tas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru għandhom jiffaċilitaw l-ispezzjonijiet u l-istħarriġ mill-awtorità superviżorja nazzjonali jew minn entità kkwalifikata li taġixxi f’isem l-awtorità superviżorja, inklużi ż-żjarat fuq il-post. Il-persuni awtorizzati għandhom ikollhom is-setgħa:
(a)
li jeżaminaw id-dokumenti ta’ kontabbiltà rilevanti, il-kotba tal-assi, l-inventarji u kwalunkwe materjal ieħor rilevanti għall-istabbiliment tal-imposti tan-navigazzjoni tal-ajru;
(b)
li jieħdu kopji ta’ jew estratti minn dan it-tip ta’ dokumenti;
(c)
li jitolbu għal spjegazzjonijiet bil-fomm fuq il-post;
(d)
li jidħlu f’bini, f’art jew f’vetturi rilevanti.
Dawn it-tipi ta’ spezzjonijiet u stħarriġ għandhom isiru f’konformità mal-proċeduri fis-seħħ fl-Istat Membru fejn se jkunu jitwettqu.
Artikolu 21
Reviżjoni
Ir-reviżjoni mill-Kummissjoni tal-iskema ta’ prestazzjoni, imsemmija fl-Artikolu 24 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013 għandha tinkludu mekkaniżmu tal-qsim tar-riskju stabbilit fl-Artikolu 13, il-mekkaniżmu tal-qsim tal-ispejjeż previst fl-Artikolu 14, l-iskemi ta’ inċentivi stabbiliti skont l-Artikolu 15, il-modulazzjoni ta’ imposti skont l-Artikolu 16, u l-impatt u l-effettività tagħhom biex jintlaħqu l-miri tal-prestazzjoni stabbiliti.
Artikolu 22
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
2. Dan ir-Regolament għandu japplika mit-tieni perjodu ta’ referenza kif definit fl-Artikolu 8 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013 u matul dak il-perjodu. Fir-rigward tal-applikazzjoni tal-iskema ta’ prestazzjoni, tkun tista’ ssir l-adozzjoni ta’ miri għall-Unjoni kollha previsti fl-Artikolu 10(2) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013 qabel il-bidu tat-tieni perjodu ta’ referenza u l-preparazzjoni u l-adozzjoni tal-pjanijiet ta’ prestazzjoni skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 390/2013 l-Artikoli 1(5), 3, 7(4), 9, 14(2)(b)-(f) u 17, kif ukoll l-Annessi ta’ dan ir-Regolament għandhom japplikaw mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 23
Tħassir tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1794/2006
Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1794/2006 tas-6 ta’ Diċembru 2006 li jistabbilixxi skema ta’ prestazzjoni għas-servizzi tan-navigazzjoni tal-ajru u għall-funzjonijiet tan-netwerkhuwa mħassar b’effett mill-1 ta’ Jannar 2015.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-3 ta’ Mejju 2013.