ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. července 2014
o opatření SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), které provádí Dánsko a Švédsko v případě skupiny Scandinavian Airlines
(oznámeno pod číslem C(2014) 4532)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/938/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci podpory SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
(1)
Koncem října 2012 Dánsko, Norsko a Švédsko (dále společně jen „dotčené státy“) neformálně kontaktovaly Komisi a Kontrolní úřad ESVO v souvislosti se svým záměrem podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji ve prospěch skupiny Scandinavian Airlines (dále jen „společnost SAS“, „skupina SAS“ či „společnost“). Dne 12. listopadu 2012 se dotčené státy rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, aniž by však tento krok Komisi formálně oznámily.
(2)
Dne 14. listopadu 2012 se Komise věcí nového revolvingového úvěrového nástroje začala ex officio zabývat. Komise zaslala Dánsku a Švédsku ve dnech 29. listopadu 2012, 18. prosince 2012, 28. ledna 2013 a 18. února 2013 žádosti o informace, na něž ve dnech 6. prosince 2012, 8. ledna 2013, 5. a 13. února 2013 a 22. března 2013 obdržela odpovědi. V dopise ze dne 3. června 2013 poskytly Dánsko a Švédsko doplňující informace.
(3)
Dne 20. listopadu 2012 navíc Komise obdržela stížnost od společnosti Ryanair a následně dne 4. února 2013 stížnost od Sdružení evropských nízkonákladových leteckých dopravců (European Low Fares Airline Association, dále jen „ELFAA“), k nimž Dánsko a Švédsko podaly připomínky v dopise ze dne 22. března 2013.
(4)
Dopisem ze dne 19. června 2013 oznámila Komise Dánsku a Švédsku své rozhodnutí (dále „rozhodnutí o zahájení řízení“) zahájit v souvislosti s touto podporou řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“). Dánsko a Švédsko podaly k rozhodnutí o zahájení řízení připomínky v dopisech ze dne 19. srpna 2013.
(5)
Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2) dne 28. září 2013. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k uvedeným opatřením podaly připomínky.
(6)
Dne 28. října obdržela Komise připomínky od skupiny SAS a od společnosti Foundation Asset Management Sweden AB (dále jen „společnost FAM“) (3). Dne 5. listopadu 2013 Komise tyto připomínky postoupila Dánsku a Švédsku, aby na ně mohly reagovat. V dopisech ze dne 4. a 5. prosince 2013 dánské a švédské úřady uvedly, že k připomínkám skupiny SAS a společnosti FAM nemají žádné připomínky.
(7)
Komise si dopisem ze dne 25. února 2014 od Dánska a Švédska vyžádala další informace, oba členské státy na něj odpověděly dne 25. března 2014. V dopisech ze dne 5. a 7. března 2014 navíc dánské a švédské úřady Komisi informovaly, že se společnost SAS rozhodla nový revolvingový úvěrový nástroj zrušit a prozkoumat jiné možnosti, jak posílit svou kapitálovou základnu. Toto zrušení nabylo účinnosti dne 4. března 2014.
(8)
Švédsko a Dánsko dopisem ze dne 4. července 2014 respektive dopisem ze dne 7. července 2014 vyjádřily svůj souhlas s tím, že se vzdávají práv plynoucích z článku 342 SFEU ve spojení s článkem 3 nařízení ES 1/1958 a že toto rozhodnutí bude přijato a oznámeno v angličtině.
(9)
V rámci tohoto řízení je k posouzení toho, zda Dánsko a Švédsko dodržely ustanovení SFEU, příslušná výlučně Komise. Na druhou stranu je k posouzení toho, zda ustanovení Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „dohoda o EHS“) dodrželo Norsko, podle čl. 109 odst. 1 této dohody ve spojení s článkem 24 Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora příslušný Kontrolní úřad ESVO. Podle ustanovení čl. 109 odst. 2 dohody o EHS a protokolu 27 k této dohodě mají dále za účelem zajištění jednotného uplatňování v celém EHS Kontrolní úřad ESVO a Komise spolupracovat, vyměňovat si informace a navzájem konzultovat politické otázky týkající se kontroly i jednotlivých případů.
(10)
Ve světle výše uvedeného a vzhledem k tomu, že oba orgány jsou v této věci příslušné paralelně, spolupracovala Komise před přijetím tohoto rozhodnutí s Kontrolním úřadem ESVO a věc s ním konzultovala.
2. SKANDINÁVSKÝ TRH LETECKÉ DOPRAVY
(11)
V období let 2001 až 2011 skandinávský trh letecké dopravy (zahrnující Dánsko, Švédsko, Finsko a Norsko) vyjádřený sedadlokilometry ve vztahu k dostupným sedadlům (4) podle dostupných údajů vzrostl o 126 %. Téměř veškerý tento nárůst na skandinávském trhu v oblasti přepravy na krátké vzdálenosti lze přičíst nízkonákladovým dopravcům, zejména společnostem Norwegian Air Shuttle a Ryanair. Odhaduje se, že nízkonákladové společnosti se na růstu v tomto období podílely 90 % (5).
(12)
Navzdory tomu, že se zvýšil význam nízkonákladových leteckých společností, zůstává na skandinávském trhu největším hráčem společnost SAS, jejíž podíl na trhu v roce 2011 dosahoval 35,6 %, což je podstatně méně než podíl přesahující 50 %, kterého tato společnost dosahovala před deseti lety. Podíl společnosti Norwegian Air Shuttle dosahoval v témže roce 18,7 % a podíl společnosti Ryanair pak 6,8 %.
3. PŘÍJEMCE
(13)
Společnost SAS je vlajkovým dopravcem dotčených států, největší leteckou společností ve Skandinávii a osmou největší leteckou společností v Evropě. Je také zakládajícím členem Star Alliance. Sídlo této skupiny leteckých společností, jejíž součástí jsou společnosti Scandinavian Airlines, Widerøe (6) a Blue1, je ve Stockholmu a jejím hlavním evropským a mezikontinentálním uzlem je letiště v Kodani. V roce 2013 přepravila společnost SAS přibližně 28 milionů cestujících, přičemž její obrat se pohyboval okolo 42 miliard SEK.
(14)
V současnosti vlastní 50 % společnosti SAS dotčené státy: 21,4 % připadá na Švédsko, 14,3 % na Dánsko a 14,3 % na Norsko. Hlavním soukromým akcionářem je nadace Knuta a Alice Wallenbergových („nadace KAW“) s podílem 7,6 %, velikost podílů zbylých akcionářů nepřesahuje 1,5 %.
Tabulka 1
Hlavní akcionáři společnosti SAS AB k 31. březnu 2012 (7)
Akcionář
Celkem (%)
Švédský stát
21,4
Dánský stát
14,3
Norský stát
14,3
Nadace Knuta a Alice Wallenbergových
7,6
Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension
1,5
A.H Värdepapper AB
1,4
Unionen
1,4
Dánská národní banka
1,4
Robur Försäkring
0,9
Ponderus Försäkring
0,8
Andra AP-fonden
0,5
Tredje AP-fonden
0,5
SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79
0,5
Nordnet Pensionsförsäkring AB
0,4
Swedbank Robur Sverigefond
0,4
Swedbank Robur Sverigefond Mega
0,3
JPM Chase NA
0,3
AMF Aktiefond Småbolag
0,3
JP Morgan Bank
0.3
KPA Pensionsförsäkring AB
0,2
Nomura International
0,2
(15)
Finanční situace SAS je již několik let neutěšená, mezi lety 2008 a 2013 byla společnost opakovaně ve ztrátě. V listopadu 2012 snížila ratingová agentura Standard and Poor's („S&P“) rating této společnosti z B- na CCC+ (8). Tržním prostředím, jež se vyznačovalo vysokými cenami paliv a nejistou poptávkou, se tyto problémy zvýraznily.
(16)
Z výročních zpráv společnosti SAS konkrétně vyplývá, že mezi lety 2008 a 2012 zaznamenala tato společnost každý rok výrazné ztráty a vykazovala významné částky čistého finančního dluhu.
Tabulka 2
Klíčové finanční údaje společnosti SAS za období 2007-2012 (v milionech SEK) (9)
2007
2008
2009
2010
2011
2012
(leden-říjen)
Výnosy
50 958
52 870
44 918
41 070
41 412
35 986
Čistý finanční dluh
1 231
8 912
6 504
2 862
7 017
6 549
Zisk před zdaněním (EBT)
1 044
- 969
- 3 423
- 3 069
- 1 629
- 1 245
Čistý zisk
636
- 6 360
- 2 947
- 2 218
- 1 687
- 985
Peněžní tok za daný rok
- 1 839
- 3 084
- 1 741
868
- 1 243
- 1 018
Návratnost použitého kapitálu (v %)
6,7
- 19,6
- 11,7
- 7,6
- 2,2
- 8,1
Návratnost po zdanění vzhledem k účetní hodnotě vlastního kapitálu (v %)
3,8
- 47,6
- 26,8
- 17,0
- 12,0
- 24,8
Poměr úrokového krytí (v %)
1,8
- 5,3
- 4,4
- 1,9
- 0,6
- 1,6
(17)
Protože se její finanční situaci zhoršovala, realizovala společnost SAS v letech 2009-2010 program výrazného snížení nákladů („Core SAS“). Při provádění tohoto programu musela společnost SAS získat od svých akcionářů vlastní kapitál, a to prostřednictvím dvou emisí s předkupním právem: i) v hodnotě 6 miliard SEK v dubnu 2009 a ii) v hodnotě 5 miliard SEK v květnu 2010 (10).
(18)
Finanční problémy SAS kulminovaly v roce 2012, kdy společnost představila obchodní plán „4 Excellence Next Generation“ (dále jen „plán 4XNG“), který její vedení považovalo za „poslední výzvu“ pro společnost SAS (11). V listopadu 2012 se navíc v tisku objevila zpráva o možném úpadku společnosti SAS (12).
4. POPIS OPATŘENÍ: NOVÝ REVOLVINGOVÝ ÚVĚROVÝ NÁSTROJ V ROCE 2012
(19)
Podobně jako ostatní letecké společnosti na celém světě spoléhá i společnost SAS při zajištění minimální úrovně likvidity na vnější úrokové nástroje. Od 20. prosince 2006 spoléhala skupina SAS na revolvingový úvěrový nástroj, který měl skončit v červnu 2013 („starý revolvingový úvěrový nástroj“). Hodnota starého revolvingového úvěrového nástroje dosahovala 366 milionů EUR, přičemž tento nástroj poskytlo výhradně několik bank ([…] (13)). Jeho součástí byla i řada doplňkových finančních ujednání neboli podmínek, jako například […].
(20)
Vzhledem ke zhoršení výsledků společnosti se vedení skupiny SAS v prosinci 2011 rozhodlo starý revolvingový úvěrový nástroj plně vyčerpat. Poté, co dceřiná společnost skupiny SAS (konkrétně Spanair) v lednu 2012 podala návrh na vyhlášení úpadku, začala skupina SAS jednat s bankami a 15. března 2012 se dohodla na změně doplňkových ujednání. V důsledku této změny doplňkových ujednání se zvýšily náklady na čerpání starého revolvingového úvěrového nástroje, zpřísnily podmínky čerpání a společnosti SAS vznikla povinnost okamžitě splatit čerpanou částku v plné výši. Skupina SAS navíc musela věřitelům předložit plán rekapitalizace, který muselo schválit její představenstvo a hlavní akcionáři, tedy dotčené státy a nadace KAW.
(21)
Plán rekapitalizace vycházel z tzv. plánu 4XNG, na němž se pracovalo již na počátku roku 2012. Plán 4XNG zohledňoval také obavy, které byly v souvislosti se stávajícím obchodním plánem skupiny SAS nazvaným „4 Excellence“ („plán 4X“) vyjádřeny […] v květnu 2012. Skupina SAS prohlašovala, že by se díky plánu 4XNG mohla stát finančně soběstačnou leteckou společností. Plán stanovil řadu finančních cílů, které skupina SAS musí ve finančním roce 2014/2015 splnit. K těmto cílům patřilo mj. dosažení ziskového rozpětí před zdaněním a úrokovými náklady (EBIT) přes 8 %, poměru finanční připravenosti přes 20 % a poměru vlastního kapitálu a celkových aktiv přes 35 %. Předpokládalo se, že plán 4XNG umožní skupině SAS zvýšit zisk před zdaněním (EBT) o přibližně 3 miliardy SEK ročně, přičemž jeho provedení si vyžádá náklady na restrukturalizaci a jednorázové náklady ve výši přibližně 1,5 miliardy SEK.
(22)
Dalším cílem plánu 4XNG bylo připravit společnost na zavedení nových účetních pravidel pro důchody, a to od listopadu 2013, přičemž se očekávalo, že tato pravidla budou mít negativní dopad na vlastní kapitál skupiny SAS. Plán dále obsahoval závazek dokončit plán pozbytí aktiv a financování v celkovém rozsahu asi 3 miliardy SEK v potenciálních čistých peněžních výnosech z prodeje. Součástí pozbytí aktiv byl (14) i) prodej společnosti Widerøe, dceřiné regionální letecké společnosti v Norsku (15), ii) prodej menšinového podílu v […], iii) prodej podílů v nemovitostech spojených s letištěm, iv) externí zajištění pozemního odbavování (16), v) prodej leteckých motorů (17), vi) prodej a zpětný pronájem či další finanční transakce, pokud jde o […], vii) externí zajištění služeb řídicích systémů a telefonních center (18) a viii) prodej nebo zajištěné financování tří letadel typu Q400.
(23)
Dotčené státy trvají na tom, že plán 4XNG je samofinancující, což znamená, že společnost SAS z provozní činnosti a pozbytím aktiv nesouvisejících s její hlavní činností získá dostatek peněžních prostředků k financování počátečních nákladů na realizaci plánu 4XNG. Společnost SAS však měla obavy z toho, že se investoři vzhledem k významným počátečním nákladům na realizaci plánu 4XNG budou domnívat, že její situace z hlediska likvidity je neutěšená. Společnost SAS tedy požádala, aby byl spolu se zavedením nového revolvingového nástroje podporovaného dotčenými státy a nadací KAW prodloužena platnost revolvingového úvěrového nástroje starého. Společnost SAS však tvrdí, že ani starý (prodloužený) revolvingový úvěrový nástroj ani nový revolvingový úvěrový nástroj nebude čerpán.
(24)
Diskuse o novém revolvingovém úvěrovém nástroji začaly 4. června 2012 (19). Banky, které byly v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje věřiteli, zpočátku v souladu s plánem rekapitalizace (viz bod 20 výše) požadovaly, aby členské státy znovu poskytly vlastní kapitál, např. prostřednictvím emise s předkupním právem, protože nebyly ochotny podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji samy. Dotčené státy však tuto myšlenku odmítly.
(25)
Po určitém vyjednávání banky souhlasily se zřízením nového revolvingového úvěrového nástroje, který sestaví společně s dotčenými státy a nadací KAW a jenž se bude z hlediska struktury vyznačovat naprostou rovnoprávností, tj. neuplatní se v něm podřízené postavení či nepřiměřená práva na zajištění. Je třeba poznamenat, že původně měl nový revolvingový úvěrový nástroj dosahovat objemu [3-6] miliard SEK, přičemž k dispozici bylo zajištění ve výši pouze [1-4] miliard SEK. Dne 22. října 2012 byl objem nového revolvingového úvěrového nástroje s konečnou platností snížen na 3,5 miliardy SEK (přibližně 400 milionů EUR).
(26)
Nový revolvingový úvěrový nástroj poskytly tytéž banky jako nástroj starý (s jednou výjimkou (20)) spolu s dotčenými státy a nadací KAW. Dotčené státy tedy v souladu s výší svého podílu ve společnosti SAS poskytly 50 % nového revolvingového úvěrového nástroje a zbývajících 50 % poskytly banky a nadace KAW. Dotčené státy a nadace KAW se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely za týchž podmínek (poplatky, úrokové sazby, doplňková ujednání) jako banky.
(27)
Níže jsou uvedeny hlavní charakteristiky nového revolvingového úvěrového nástroje:
-
Byl rozdělen do dvou podnástrojů v objemu 2 miliard SEK(nástroj A) a 1,5 miliardy SEK(nástroj B), do nichž příslušné státy přispěly 50 % hodnoty. Součástí cenových podmínek u obou nástrojů byl přímý poplatek, poplatek za poskytnutí úvěru, poplatek za užívání, marže a výstupní poplatek.
-
Aby mohla společnost SAS revolvingový úvěrový nástroj čerpat, musela splnit určité podmínky, přičemž tyto podmínky byly u nástroje B přísnější než u nástroje A (21).
-
V novém revolvingovém úvěrovém nástroji byl zachován balíček prvků zajištění ze starého revolvingového úvěrového nástroje, věřitelům bylo navíc poskytnuto zajištění na všechny akcie ve společnosti Widerøe a všechna ostatní nezatížená dlouhodobá aktiva, jež skupina SAS vlastnila k prosinci 2012. Nový revolvingový úvěrový nástroj tak měl přednostní zajištění na mnoho aktiv společnosti SAS, mj. i 100 % akcií jejích dceřiných společností Widerøe a SAS Spare Engine, 18 letadel a řadu nemovitostí. Účetní hodnota těchto zajištění byla stanovena na přibližně 2,7 miliardy SEK(tj. přibližně 75 % hodnoty nového revolvingového úvěrového nástroje) a byla poměrně rozdělena mezi nástroj A a nástroj B.
-
Nástroj B bylo možné čerpat pouze poté, co bude plně vyčerpán nástroj A. Po 1. lednu 2014 z něj společnost SAS mohla čerpat pouze za podmínky, že došlo k dokončení prodeje aktiv nebo akcií společnosti Widerøe.
-
Datem splatnosti nového revolvingového úvěrového nástroje byl 31. březen 2015.
(28)
Podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje byly sjednány 25. října 2012. Zřízení nástroje však bylo podmíněno mj. souhlasem parlamentů všech dotčených států a podpisem kolektivních smluv s letovými posádkami a palubními průvodčími.
(29)
Dotčené státy předložily zprávu, kterou připravila společnost CITI ze dne 7. listopadu 2012 („zpráva společnosti CITI“) a jejímž cílem bylo posoudit, zda by se soukromý investor nacházející se v situaci, jež by se co nejvíce podobala situaci dotčených států, případně mohl podílet na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za obdobných podmínek. Pro případ úspěšné realizace plánu 4XNG v jeho základním scénáři došla zpráva společnosti CITI k závěru, že důsledkem účasti dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji by (od listopadu 2012 do března 2015) byla vnitřní míra návratnosti („IRR“) ve výši [90-140] %, [4-9]násobná návratnost investice a nárůst hodnoty vlastního kapitálu téměř o [700-1 200] %. Zpráva společnosti CITI došla k závěru, že návratnost, kterou požadovaly dotčené státy, by tedy byla minimálně totožná jako návratnost, již by v podobné situaci požadovali soukromí investoři. Ve zprávě společnosti CITI však nebylo posouzeno, s jakou pravděpodobností společnost SAS „základní scénář“ plánu 4XNG úspěšně provede, ani to, jaký dopad budou mít odchylky od „základního scénáře“, např. pokud by se nepodařilo zpeněžit aktiva nesouvisející s hlavní činností.
(30)
Dne 19. prosince 2012 oznámila společnost SAS, že veškeré podmínky nezbytné k tomu, aby nový revolvingový úvěrový nástroj vstoupil v platnost (viz bod 28 výše), jsou splněny, a to včetně souhlasu parlamentů v dotčených členských státech. Počínaje tímto dnem byl až do 3. března 2014 účinný nový revolvingový úvěrový nástroj, který tak nahradil revolvingový úvěrový nástroj starý (22).
(31)
Dopisem ze dne 3. června 2013 Dánsko a Švédsko vysvětlily, že prodej 80 % akcií společnosti Widerøe (viz bod 22 výše) vedl k tomu, že se dotčené státy a věřitelské banky se společností SAS dohodly na změně podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje, přestože smlouva o změně ještě nebyla formálně podepsána. V připomínkách, které během formálního vyšetřovacího řízení podaly, informovaly dánské a švédské úřady Komisi, že smlouvu o změně nového revolvingového úvěrového nástroje podepsaly všechny strany a že tato změna vstoupí v platnost, jakmile bude převod společnosti Widerøe dokončen, tj. 30. září 2013. Tato změna sestávala z těchto kroků:
-
Objem nástroje A bude snížen z 1,173 miliardy SEK na 0,8 miliardy SEK a jeho splatnost bude prodloužena o pět měsíců, tj. do 1. června 2014.
-
Společnost SAS dá do zástavy [0,5-0,8] miliardy SEK v hotovosti jako zajištění nástroje A. Na zbývající [0,1-0,4] miliardy SEK se budou vztahovat zajištění, která jsou již v dohodě o novém revolvingovém úvěrovém nástroji uvedena.
-
Částka 0,2 miliardy SEK z nástroje A bude zrušena, jakmile dojde k částečnému pozbytí úseku pozemního odbavování. Než byl nový revolvingový úvěrový nástroj dne 4. března 2014 zrušen, uzavřela společnost SAS s potenciálním kupcem prohlášení o záměru (23).
-
Objem nástroje B bude z 1,5 miliardy SEK snížen na 1,2 miliardy SEK.
5. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(32)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti o tom, že se účast dotčených států, nadace KAW a bank na novém revolvingovém úvěrovém nástroji uskutečnila za rovných podmínek, a to zejména z těchto důvodů:
-
Vzhledem ke své účasti na starém revolvingovém úvěrovém nástroji měly banky již dříve vůči společnosti SAS expozici. Banky svůj vklad do nového revolvingového úvěrového nástroje dokonce snížily přibližně na polovinu, a omezily tak svou expozici vůči společnosti SAS v souvislosti s revolvingovým úvěrovým nástrojem přibližně o 50 %, zatímco dotčené státy - kterým se vzhledem k trvale negativním výsledkům společnosti SAS emise s předkupním právem z let 2009 a 2010 nijak nevrátily - svou expozici vůči společnosti SAS navýšily.
-
Skutečnost, že společnost SAS v lednu 2012 starý revolvingový úvěrový nástroj zcela vyčerpala, mohla ovlivnit rozhodnutí věřitelských bank o účasti na novém nástroji, které tak mohly usilovat o to, aby se vyhnuly dalšímu čerpání prostředků a zajistily si vzhledem k potížím společnosti, že jejich vklady do revolvingového úvěrového nástroje nebudou zcela ztraceny.
-
Komisi nebylo jasné, zda rozhodnutí bank podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji bylo ovlivněno tím, že dotčené státy v předchozích letech poskytovaly společnosti SAS trvalou podporu. Komise dále konstatovala, že zapojení dotčených států je nezbytným předpokladem k tomu, aby se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji mohly podílet i soukromé hospodářské subjekty.
-
Komise si nebyla jista, zda lze účast nadace KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji srovnávat s účastí soukromého investora, vzhledem k tomu, že nadace KAW má vůči společnosti SAS expozici nejen v souvislosti s podílem jejích akcií, který drží, ale také prostřednictvím banky SEB.
(33)
Komise si dále kladla otázku, zda lze účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji z pohledu akcionáře považovat za racionální, či nikoliv, a zda by takováto účast byla v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, i pokud by se odhlédlo od argumentace účastí za rovných podmínek. Komise v tomto ohledu posuzovala, zda jsou předpoklady, o něž se plán 4XNG opírá, dostatečně podložené na to, aby přiměly soukromého investora k účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, a zda analýzy citlivosti, jež byly v rámci tohoto plánu provedeny, nejsou příliš optimistické.
(34)
Komise například poukázala mj. na optimistická čísla v plánu, pokud jde o růst trhu v sedadlokilometrech ve vztahu k dostupným sedadlům a růst HDP i 0 % inflaci, jež se pro období let 2015-2017 předpokládala. Dále vyjádřila pochyby, zda v době podpisu smlouvy o novém revolvingovém úvěrovém nástroji bylo možné předpokládat, že všechny iniciativy zaměřené na úspory nákladů a pozbytí aktiv budou úspěšně provedeny.
(35)
Co se týče podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje a posouzení společnosti CITI týkajícího se očekávané návratnosti při účasti dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, zdůraznila Komise, že se ve zprávě společnosti CITI neposuzoval plán 4XNG ani nebyla provedena analýza citlivosti finančního modelu, a že se společnost CITI v této zprávě opírala pouze o informace, které jí byly poskytnuty. Komise dále zdůraznila, že ve zprávě společnosti CITI nebylo zajištění nového revolvingového úvěrového nástroje oceněno z pohledu soukromého investora v tržním hospodářství a že zde nebyl vzat v potaz dopad možných alternativních scénářů pracujících s méně příznivými předpoklady (včetně neplnění závazků) na analýzu návratnosti. Komise v tomto směru konstatovala, že podle zprávy společnosti CITI byla pravděpodobnost toho, že by společnost SAS v následujících třech letech nedostála svým závazkům, nulová, což se zdá být podceněním rizika.
(36)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohla Komise vyloučit, že by účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji mohla společnost SAS zvýhodnit ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(37)
Komise v neposlední řadě vyjádřila pochybnosti o tom, zda je možné nový revolvingový úvěrový nástroj považovat za slučitelný s vnitřním trhem, pokud měla být v jeho rámci poskytnuta státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Komise v tomto směru posuzovala, zda lze uplatnit některé z důvodů slučitelnosti, které stanoví čl. 107 odst. 1 SFEU. S ohledem na povahu opatření a na obtíže společnosti SAS Komise konstatovala, že jedinými relevantními kritérii se zdají být pravidla týkající se státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU na základě pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (24) („pokyny k záchraně a restrukturalizaci“). Komise však dospěla k předběžnému závěru, že podmínky státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci zřejmě nejsou naplněny.
6. PŘIPOMÍNKY K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
6.1. Připomínky Dánska a Švédska
(38)
Dánsko a Švédsko tvrdí, že podmínky jejich účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji byly tržní, protože jejich účast se vzhledem k účasti bank a nadace KAW uskutečnila za rovných podmínek, což vylučuje, že by došlo ke státní podpoře.
(39)
Dánsko a Švédsko tvrdí, že společnost SAS ze starého revolvingového úvěrového nástroje během období, kdy probíhalo vyjednávání o novém revolvingovém úvěrovém nástroji, ani jednou nečerpala. V tomto směru poukazují na změny starého revolvingového úvěrového nástroje, k nimž došlo v březnu 2012 a jež zaváděly ještě přísnější podmínky čerpání, a tvrdí, že od konce června 2012 mohly banky případnou žádost společnosti SAS o čerpání odmítnout. V březnu 2012 společnost SAS částku čerpanou z revolvingového úvěrového nástroje plně splatila a od té doby ze starého revolvingového úvěrového nástroje nečerpala. Tyto banky lze tedy opodstatněně považovat za „vnější“ investory, kteří se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílejí za podmínek, jež jsou vzhledem k dotčeným státům rovné (25), a aniž by měly vůči společnosti SAS nějakou významnou nezajištěnou expozici (26).
(40)
Co se týče účasti nadace KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji spolu s bankami, zastávají dánské a švédské úřady názor, že hospodářská expozice nadace KAW vůči bance SEB je pouze omezená, a že nemohla její rozhodnutí podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji ovlivnit.
(41)
Dánsko a Švédsko jsou nadto přesvědčeny, že plán 4XNG je realistický a lze jej úspěšně realizovat. Zastávají názor, že všechna hlediska a všechny předpoklady, včetně prognóz výnosů („ukazatele RASK“) (27), opatření k úspoře nákladů a plánovaná pozbytí aktiv, byly pečlivě prověřeny s ohledem na splnění finančních cílů v rámci plánu 4XNG na období 2014-2015. Plán 4XNG - a všechny předpoklady, o něž se opírá, - navíc pečlivě posoudili externí finanční poradci dotčených států (Goldman Sachs) i bank ([…]), přičemž tento plán byl podle jejich připomínek a doporučení následně upraven. Dánsko a Švédsko dále zdůrazňují, že očekávání úspěšné realizace plánu při rozhodování o účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji navíc podpořila skutečnost, že odkládací podmínkou pro nový revolvingový úvěrový nástroj bylo uzavření nových kolektivních smluv. Podle Dánska a Švédska nasvědčuje vývoj od prosince 2012 a zrušení nového revolvingového úvěrového nástroje dne 4. března 2014 tomu, že plán bude mít očekávané výsledky (28).
(42)
Dánsko a Švédsko tvrdí, že podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje odpovídají běžným tržním podmínkám, neboť jsou srovnatelné s podmínkami u obdobných transakcí, a nový revolvingový úvěrový nástroj se navíc v porovnání s většinou analyzovaných transakcí vyznačuje vyššími přímými poplatky a přísnějšími podmínkami čerpání. Co se týče balíčku prvků zajištění, uvádí Dánsko a Švédsko, že vlastní finanční rizika věřitelských bank jsou zanedbatelná, neboť odhadovaná hodnota zajištění jasně převyšuje objem nástroje A. V případě likvidace by tedy pohledávky všech věřitelských bank byly uspokojeny z balíčku prvků zajištění nebo z jiných aktiv společnosti SAS, která by bylo možné prodat, např. […], její podíl v […] atd. Výše uvedený argument podporuje také to, že během první poloviny roku 2013 skutečně došlo ke zrušení významné části závazků v rámci nástroje A. Podle Dánska a Švédska to dokazuje, že banky při rozhodování, zda se budou spolu s dotčenými státy a nadací KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílet, jednaly tržně a obezřetně.
(43)
Dánsko a Švédsko v neposlední řadě také uvádějí, že účast na novém revolvingovém úvěrovém nástroji přinesla věřitelům, kteří na něj poskytli prostředky, významnou návratnost, a to aniž by společnost SAS musela z nástroje čerpat. Tato skutečnost by měla podpořit názor, že účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji spolu s nadací KAW a bankami je plně v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.
6.2. Připomínky skupiny SAS
(44)
Skupina SAS tvrdí, že dotčené státy se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely jako akcionáři, ne jako veřejné orgány. Z tohoto pohledu bylo namístě dát účasti na takovémto nástroji přednost před kapitálovým vkladem, a to vzhledem k výraznému výnosu pro akcionáře/věřitele z poplatků i vzhledem k pravděpodobnému nárůstu hodnoty akcií.
(45)
Pokud jde o zásadu rovných podmínek, uvádí skupina SAS, že byla naplněna vzhledem k tomu, že banky vůči SAS neměly žádnou expozici, a proto by se s nimi mělo zacházet jako s „vnějšími“ investory. Účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji navíc neměla vliv na chování bank, neboť akcionáře o tuto účast požádala společnost SAS, a nikoliv banky. Skupina SAS dále tvrdí, že banky se rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za rovných podmínek vzhledem k dotčeným státům a nadaci KAW na základě velmi pozitivních výsledků analýzy rizik a výnosů.
(46)
Skupina SAS dále potvrzuje tvrzení Dánska a Švédska, že předpoklady, ze kterých plán 4XNG vycházel, byly dostatečně podložené a dotčené prognózy ohledně tří hlavních faktorů, tedy růstu trhu v sedadlokilometrech ve vztahu k dostupným sedadlům, růstu HDP v období let 2015-2017 a předpokládané 0 % inflaci, velmi reálné. Všechny věřitelské banky rizika spojená s realizací plánu důkladně prověřily, přičemž se zaměřily především na ukazatel RASK, který je klíčovým ukazatelem ziskovosti společnosti.
(47)
Skupina SAS zároveň tvrdí, že balíček prvků zajištění byl posouzen dostatečně a že riziko toho, že by společnost SAS neplnila podmínky realizace plánu 4XNG, bylo zmírněno. Nasvědčuje tomu i to, že odkládací podmínkou pro vstup věřitelů do nového revolvingového úvěrového nástroje byly úspory nákladů a že pro úspěšnou realizaci plánu bylo klíčové uzavření nových kolektivních smluv v listopadu 2012.
(48)
Skupina SAS dále kritizuje Komisi, že nevzala v úvahu možnost úpadku a to, že by dotčené státy ztratily hodnotu svého společného podílu, pokud by nový revolvingový úvěrový nástroj nebyl poskytnut. Skupina SAS v této souvislosti zdůrazňuje, že se dotčené státy na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely jako klíčoví akcionáři společnosti SAS s cílem zajistit si odpovídající návratnost svých investic.
(49)
Skupina SAS v neposlední řadě uvádí, že se díky realizaci plánu 4XNG podařilo dosáhnout zisku před zdaněním ve výši 3 miliard SEK, v důsledku čehož společnost SAS v období od listopadu 2012 do července 2013 zaznamenala pozitivní výsledek.
6.3. Připomínky společnosti FAM
(50)
Podle společnosti FAM, která je odpovědná za správu aktiv nadace KAW, se nadace KAW rozhodla podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji bez ohledu na svůj podíl v bance SEB a na expozici SEB vůči společnosti SAS. Společnost FAM tvrdí, že nadace KAW nemá v bance SEB většinový podíl, ani nelze říci, že by banku SEB ovládala.
(51)
Společnost FAM posoudila plán 4XNG, finanční rizika s ním spojená a balíček prvků zajištění, a dospěla k závěru, že účast na novém revolvingovém úvěrovém nástroji je v zájmu nadace KAW. V tomto ohledu porovnala vyhlídky ochrany dlouhodobých investic nadace KAW do společnosti SAS a možnou budoucí návratnost těchto investic i vysoké poplatky, které by společnost SAS v rámci nového revolvingového úvěrového nástroje zaplatila na jedné straně, a likvidaci společnosti SAS na straně druhé, která z jejího hlediska nepředstavovala ekonomicky zajímavou variantu.
(52)
Společnost FAM také souhlasí s Dánskem, Švédskem a skupinou SAS v tom, že se všichni akcionáři podíleli na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za rovných podmínek, aniž by se uplatnila jakákoliv forma podřízení, nepřiměřených práv na zajištění či jiných nerovných podmínek. Rozhodnutí podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji vycházelo z podrobné analýzy vyhlídek na ziskovost v důsledku toho, že společnost SAS bude v budoucnu silná a konkurenceschopná.
(53)
Společnost FAM v neposlední řadě souhlasí s názorem Dánska a Švédska, že rozhodnutí věřitelských bank podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji vycházelo z obchodních úvah, neboť v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje byla stávající expozice těchto bank pouze teoretická. Společnost FAM tvrdí, že banky měly k účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji ještě menší motivaci než dotčené státy a nadace KAW, které mohly spoléhat na růst ceny akcií. Proto má za to, že je zásadu rovných podmínek třeba považovat za naplněnou.
7. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
7.1. Existence státní podpory
(54)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.“
(55)
Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu financovanou ze státních prostředků poskytnutou přímo či nepřímo státem jako takovým nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí.
(56)
Má-li určité opatření představovat státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a musí je být možnost státu přičíst. Za státní prostředky se v zásadě považují prostředky některého z členských států a jeho veřejných orgánů, jakož i prostředky veřejných podniků, v nichž mají veřejné orgány přímo nebo nepřímo kontrolní vliv.
(57)
Je nepochybné, že dotčené opatření obnášelo státní prostředky, neboť bylo financováno z prostředků pocházejících z rozpočtů dotčených států, a že lze toto opatření státu přičíst. Lze zejména poukázat na skutečnost, že dánský i švédský parlament účast obou států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji schválily (viz bod 30 výše).
(58)
Dotčené opatření by muselo narušovat hospodářskou soutěž či představovat hrozbu v tomto směru a pravděpodobně ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
(59)
Z ustálené judikatury vyplývá, že pokud finanční podpora poskytnutá některým z členských států posiluje postavení podniku oproti jiným podnikům, jež jsou při obchodu v rámci Unie jeho konkurenty, pak je dán přinejmenším potenciální vliv na obchod mezi členskými státy a na hospodářskou soutěž (29). V tomto ohledu zastává Komise názor, že tuto podmínku by splňovala jakákoli potenciální hospodářská výhoda poskytnutá společnosti SAS ze státních prostředků. Společnosti SAS konkurují jiné letecké společnosti v Evropské unii a v Evropském hospodářském prostoru, zejména od 1. ledna 1993, kdy vstoupila v platnost třetí fáze liberalizace letecké přepravy („třetí balíček“) (30). Kromě toho letecké dopravě u cest na relativně kratší vzdálenosti v rámci EU konkuruje i doprava silniční a železniční, a mohli by proto být dotčeni i silniční a železniční dopravci.
(60)
Jediným z kritérií pojmu státní podpory, kterým je třeba se v tomto případě zabývat, je, zda opatření společnosti SAS selektivně poskytuje nepatřičnou hospodářskou výhodu.
(61)
Vzhledem ke zrušení nového revolvingového úvěrového nástroje ode dne 4. března 2014 posuzovala Komise, zda nový revolvingový úvěrový nástroj od svého zřízení v roce 2012 do svého zrušení v roce 2014 poskytoval společnosti SAS selektivně nepatřičnou hospodářskou výhodu.
7.2. Hospodářská výhoda pro společnost SAS
(62)
K určení toho, zda byla společnosti SAS poskytnuta státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, či nikoliv, posoudí Komise, zda byla letecké společnosti poskytnuta hospodářská výhoda, kterou by za běžných tržních podmínek nezískala. Komise ke zkoumání této otázky uplatňuje zásadu investora v tržním hospodářství; podle této zásady by se o státní podporu nejednalo v případě, že by za obdobných okolností soukromý investor, jehož velikost by byla srovnatelná s velikostí příslušných orgánů ve veřejném sektoru a jenž by jednal v běžných tržních podmínkách v tržním hospodářství, mohl být motivován k tomu, aby ve prospěch příjemce provedl dotčené opatření.
(63)
Komise tedy na základě zásady investora v tržním hospodářství musí posoudit, zda by soukromý investor uzavřel posuzovanou transakci za týchž podmínek. Hypotetický soukromý investor jedná jako obezřetný poskytovatel kapitálu, který usiluje o maximalizaci svých zisků, aniž by však podstupoval příliš velká rizika v poměru k výnosu (31).
(64)
Příspěvek z veřejných prostředků v zásadě nepředstavuje státní podporu, pokud k němu dochází souběžně s významným kapitálovým vkladem soukromého investora, který proběhl za srovnatelných okolností a za srovnatelných podmínek (rovné podmínky) (32).
7.2.1. Rovné podmínky při účasti států, nadace KAW a bank na novém revolvingovém úvěrovém nástroji
(65)
Komise konstatuje, že věřitelské banky, které se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely, se podílely také na revolvingovém úvěrovém nástroji starém. V novém revolvingovém úvěrovém nástroji však dotčené státy svou expozici vůči společnosti SAS navýšily, zatímco banky svůj vklad snížily přibližně na polovinu (z 366 milionů EUR na asi 200 milionů EUR), čímž svou celkovou stávající expozici v rámci revolvingového úvěrového nástroje vůči společnosti SAS přibližně o 50 % omezily. Vzhledem k tomu vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti ohledně toho, že by mohl být argument rovných podmínek naplněn, neboť se nezdálo, že by postavení dotčených států a bank bylo srovnatelné.
(66)
Dánsko, Švédsko a skupina SAS argumentují tím, že věřitelské banky při jednání o své účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji žádnou expozici v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje neměly. Tyto banky by proto měly být považovány za „vnější“ investory v postavení srovnatelném s dotčenými státy a nadací KAW.
(67)
Komise konstatuje, že společnost SAS v lednu 2012 starý revolvingový úvěrový nástroj (viz bod 20 výše) zcela vyčerpala. Změny starého revolvingového úvěrového nástroje v březnu 2012 dokonce mj. zahrnovaly i podmínku úplného a okamžitého splacení čerpané částky. Dotčené částky byly v plné výši splaceny v březnu 2012, přičemž změny starého revolvingového úvěrového nástroje, jež byly v témže měsíci přijaty, společnosti SAS následně čerpání z tohoto nástroje nesmírně komplikovaly (33). Společnosti SAS byla také uložena povinnost předložit do června 2012 plán rekapitalizace, který muselo schválit její představenstvo a rovněž dotčené státy a nadace KAW jako hlavní akcionáři. Banky tento plán nejprve odmítly. Teprve v listopadu 2012 se dotčené státy poté, co revidovaný plán 4XNG pečlivě posoudily, rozhodly k účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji a banky je následovaly.
(68)
Dánské a švédské úřady a skupina SAS proto tvrdí, že společnost SAS žádat o čerpání starého revolvingového úvěrového nástroje fakticky nemohla. Banky, které si této situace byly vědomy, se musely rozhodnout, zda pokračovat v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje až do uplynutí jeho platnosti v červnu 2013, nebo se s dotčenými státy a nadací KAW podílet na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za rovných podmínek, a to přes skutečnost, že dotčené státy a nadace KAW, měly jako akcionáři po provedení plánu 4XNG větší motivaci se na tomto nástroji podílet vzhledem k možnosti dosáhnout zvýšení hodnoty svých akcií.
(69)
Ačkoliv Komise považuje za pravděpodobné, že přinejmenším ty z bank, které vůči společnosti SAS neměly jiné nezajištěné dvoustranné expozice, nebyly v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje v době, kdy se rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, významně exponovány, zastává také názor, že přesto existovalo riziko, že společnost SAS mohla před zřízením nového revolvingového úvěrového nástroje podmínky čerpání splnit. Skutečnost, že se tak nestalo a že starý revolvingový úvěrový nástroj nebyl poté, co byl v březnu 2012 v plné výši splacen, využit, je v tomto směru irelevantní. Z tohoto hlediska se situace jeví tak, že banky měly v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje vůči společnosti SAS určitou míru expozice, kterou se státy (a nadace KAW) nevyznačovaly. Komise proto nemůže přijmout argument dánských a švédských úřadů, že se banky na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely jako „vnější“ investoři bez ohledu na svou expozici v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje.
(70)
Komise nadto nemůže souhlasit s Dánskem a se Švédskem, že expozice některých bank ve formě dvoustranných nástrojů spojených se starým revolvingovým úvěrovým nástrojem (34) nepředstavovala během období vyjednávání o novém revolvingovém úvěrovém nástroji žádné finanční riziko vzhledem k tomu, že tyto nástroje by bývaly nemohly být čerpány, pokud by nebyl starý revolvingový úvěrový nástroj čerpán v plné výši. Jak je uvedeno výše, existovalo riziko, byť nesporně malé, že podmínky čerpání mohly být splněny, přestože po změnách v březnu 2012 a zavedení přísných podmínek, byla pravděpodobnost, že společnost SAS bude starý revolvingový úvěrový nástroj čerpat, velice malá.
(71)
Nadto se zdá, že některé banky byly vůči společnosti SAS exponovány i jinak. Například kromě účasti na starém revolvingovém úvěrovém nástroji měla […] k 30. září 2012 nezajištěnou (a nečerpanou) dvoustranou expozici vůči společnosti SAS ve výši [200-600] milionů SEK, a rovněž nezajištěnou expozici na kreditních kartách ve výši [500-900] milionů SEK. Mohla proto odpovídat za pokrytí veškerých nákladů na poskytnutí náhrady zákazníkům, pokud by společnost SAS zrušila příslušné lety. Přestože tato nezajištěná expozice na kreditních kartách tvořila pouze [0-2] % z celkového úvěrového portfolia […] ve výši přibližně [1 000-3 000] miliard SEK, představovala i tak finanční riziko, a nelze tedy přijmout tvrzení, že […] byla při rozhodování o účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji vůči dotčeným státům ve srovnatelném postavení.
(72)
Tři další banky měly nadto expozici ve formě nesplacených nástrojů na financování letadel (např. […]). Ačkoliv dotčené státy tvrdí, že tato financování byla zajištěna letadly, a nepředstavovala pro banky finanční riziko, protože je bylo možné na trhu snadno prodat, fakticky to prokázáno nebylo. Zůstává nejasné, zda by v případě urgentního prodeje letadel byla celková částka skutečně získána zpět v plné výši.
(73)
V rozhodnutí o zahájení řízení si navíc Komise kladla otázku, zda jednání bank mohlo být ovlivněno jednáním dotčených států, a to vzhledem k průběžné finanční podpoře, kterou dotčené státy letecké společnosti v minulých letech poskytovaly (např. problémy emisí s předkupním právem v letech 2009 a 2010). Banky kromě toho byly, jak je vysvětleno v bodech 23 a 24 výše, ochotny se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílet pouze pod podmínkou, že se na něm budou podílet i dotčené státy.
(74)
Komise má v zásadě za to, že podmínku rovných podmínek nelze uplatnit v případech, kdy je účast dotčených států nezbytným předpokladem toho, aby se na dotčené transakci podíleli soukromí provozovatelé.
(75)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení Dánsko, Švédsko a skupina SAS argumentovaly tím, že při vyjednávání o novém revolvingovém úvěrovém nástroji se banky v žádné fázi necítily být jednáním dotčených států v minulosti a jejich ochotou nadále společnost SAS podporovat „zasaženy“, a to bez ohledu na to, že prognózy dotčených států týkající se výnosů při emisích s předkupním právem z let 2009 a 2010 se nenaplnily.
(76)
Komise nemůže vyloučit možnost, že by soukromé hospodářské subjekty nebyly ochotny do podniku, jejž v minulosti charakterizovaly takovéto výsledky a u kterého jsou prognózy nepředvídatelné, investovat jinak než při účasti dotčených států. Zároveň nemůže vyloučit ani to, že dotčené státy, které odmítly poskytnout nový vlastní kapitál a podílet se na podřízeném revolvingovém úvěrovém nástroji, již nechtěly do společnosti SAS vkládat další prostředky. Bez ohledu na tyto úvahy Komise stále není přesvědčena o tom, že účast států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji proběhla za podmínek, jež byly ve vztahu k podmínkám věřitelských bank rovné, a to vzhledem k tomu, že účast dotčených států vedla ke snížení celkové expozice bank vůči společnosti SAS v rámci revolvingového úvěrového nástroje přibližně o 50 %, zatímco dotčené státy svou expozici vůči této společnosti týmž krokem navýšily.
(77)
Pokud jde o to, zda lze jednání nadace KAW považovat za referenční kritérium, které umožňuje stanovit, jak by v dané situaci jednal soukromý investor, či nikoliv, vyplynulo z formálního vyšetřovacího řízení, že expozice nadace KAW vůči společnosti SAS prostřednictvím podílu v bance SEB byla menší, než se uvádělo v rozhodnutí o zahájení řízení. Vzhledem k tomu, že nadace KAW je pouze menšinovým akcionářem banky SEB a expozice banky SEB vůči společnosti SAS je omezená, lze dovozovat, že podíl nadace KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji byl motivován vyhlídkami na ziskovost investice.
(78)
Formální vyšetřovací řízení Komisi nad rámec skutečností uvedených výše neumožnilo dospět s jistotou k závěru, že dotčená transakce proběhla za rovných podmínek.
(79)
Nezávisle na posouzení rovnosti podmínek zkoumala Komise také to, zda účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji lze z hlediska akcionářů považovat za racionální, či nikoliv a zda by naplnila zásadu investora v tržním hospodářství, i pokud by se rovností podmínek neargumentovalo.
7.2.2. Posouzení účasti států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji z hlediska zásady investora v tržním hospodářství
(80)
Otázka, kterou je třeba se zabývat, zní, zda by se soukromý investor v téže situaci jako dotčené státy, tj. stávající akcionáři společnosti SAS, za okolností podobných těm, s nimiž byly v roce 2012 dotčené státy konfrontovány, na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za podobných podmínek podílel, či nikoliv (35).
(81)
V tomto ohledu jsou poučné nezávislé analýzy, které před dojednáním nového revolvingového úvěrového nástroje provedly externí finanční poradenské společnosti (konkrétně společnost Goldman Sachs International a společnost CITI jako poradenské společnosti dotčených států a […] jako poradenská společnost věřitelských bank). Podle Dánska a Švédska se dotčené státy rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji teprve poté, co plán 4XNG podrobně posoudili jejich externí poradci, a po úpravě podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje.
(82)
Komise vyjádřila ve svém rozhodnutí o zahájení řízení k rozsahu zprávy zpracované společností CITI určité výhrady, ovšem Dánsko a Švédsko vysvětlily, že se jejich rozhodnutí podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji se opíralo o všechny analýzy zpracované jejich finančními poradci, a zpráva společnosti CITI by proto neměla být posuzována izolovaně.
(83)
Finančním poradcům byl mj. zadán úkol, aby v tomto směru zpracovali kritickou analýzu plánu 4XNG a nového revolvingového úvěrového nástroje a relevantních citlivých a zranitelných míst. Tato analýza byla provedena na základě série zpráv s odkazem na historické výsledky společnosti SAS a na jiná referenční odvětvová kritéria. Poradci v souvislosti s plánem 4XNG i novým revolvingovým úvěrovým nástrojem vydali různá doporučení týkající se strategií ke zmírňování rizik. V souladu s těmito doporučeními požadovaly dotčené státy řadu úprav plánu 4XNG (aby se urychlila opatření na úsporu nákladů a aby se plán přizpůsobil dalším iniciativám) a rovněž úpravy podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje tak, aby se snížila pravděpodobnost čerpání.
(84)
Při analýze plánu 4XNG externí poradci určili klíčové oblasti možného rizika, mj. oblast cílů na poli úspory nákladů, oblast pozbytí aktiv a oblast tlaku na ukazatel RASK, a věnovali jim zvláštní pozornost. Toto posouzení rizik vyústilo mj. v následující úvahy:
-
Cíle na poli úspory nákladů
V návaznosti na doporučení externích poradců byl plán 4XNG upraven a posílen tak, aby zahrnoval iniciativy na poli úspory nákladů v rozsahu přibližně [1-4] miliardy SEK za rok (oproti původnímu cíli [1-4] miliardy SEK za rok tedy došlo k nárůstu). Ačkoliv mezi možnými problémy, jež byly určeny, figurovalo i nesplnění cílů na poli úspory nákladů, klíčovým krokem k odstranění rizik spojených s plánem 4XNG před dojednáním nového revolvingového úvěrového nástroje bylo uzavření nových kolektivních smluv, v jejichž rámci by došlo ke snížení mezd a výhod zaměstnanců, a změny penzijního plánu v listopadu 2012. To mělo za následek přímé úspory nákladů ve výši necelých [0-3] miliard SEK za rok […], jež musely být na žádost států úspěšně realizovány předtím, než mohl nový revolvingový úvěrový nástroj nabýt účinnosti.
-
Pozbytí aktiv
V návaznosti na to, že původní předpoklady ohledně pozbytí aktiv zpochybnil externí finanční poradce, a také vzhledem k novým informacím, které během tohoto procesu vyšly najevo, se konečný seznam plánovaných pozbytí aktiv v plánu 4XNG odchýlil od seznamu, který společnost SAS původně sestavila (36). Finanční poradce dotčených států nakonec dospěl k závěru, že pozbytí aktiv (v odhadované hodnotě přibližně 3,0 miliardy SEK) obsažené v konečném plánu 4XNG je v předpokládaném časovém rámci proveditelné. Nový revolvingový úvěrový nástroj nadto obsahoval ustanovení upravující načasování prodeje společnosti Widerøe a nařizující použít výnosy z pozbytí aktiv důsledně ke splacení tohoto nástroje.
-
Tlak na ukazatel RASK
S přihlédnutím k relevantním údajům o historických trendech, prognózám třetích stran a známým změnám v konkurenčním prostředí v příslušné době byly posouzeny předpoklady, z nichž se při odhadu tlaku na výnosy a ukazatel RASK vycházelo. Nemělo se tedy za to, že by tyto předpoklady představovaly významné riziko, že se realizací plánu 4XNG nedosáhne očekávaných výsledků.
(85)
Co se týče pochybností Komise o optimistickém pohledu na konkrétní faktory v plánu 4XNG (např. růst trhu měřeno ukazatelem RASK, prognózy vývoje HDP a 0 % inflace v období 2015-2017) vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení, vyplývá z informací předložených během formálního vyšetřovacího řízení Dánskem, Švédskem a skupinou SAS, že tyto odhady zohlednily zejména hlavní trhy, na kterých je společnost SAS aktivní. Projevila se zde i výraznější expozice společnosti vůči severní spíše než jižní Evropě a také její expozice vůči americkému trhu a asijskému trhu. Z učiněných vyjádření dále vyplývá, že odhadovaná inflace nákladů ve výši 0 % za rok v období 2015-2017 představuje čistý výsledek spojení základní míry inflace ve výši 2 % za rok (což odpovídá odhadované výši inflace v EU) a předpokladu, že bude možné její vliv neutralizovat prostřednictvím nových opatření ke snížení nákladů.
(86)
Pokud jde o nedostatečné testování citlivosti u analýzy vnitřní míry návratnosti uvedené ve zprávě společnosti CITI (viz bod 35 výše) a o počáteční obavy Komise ohledně potenciálního dopadu méně optimistických scénářů, obdržela Komise od Dánska a Švédska v jejich vyjádřeních k rozhodnutí o zahájení řízení dodatečné informace o rozsahu provedené analýzy citlivosti. Při zpracovávání plánu 4XNG v období červen-září 2012 v tomto směru společnost Goldman Sachs představila řadu testů citlivosti. Revidovaná analýza v září 2012 ukázala, že společnosti SAS nedojdou peněžní prostředky ani při scénářích s horšími výsledky, tj. že by se ve všech analyzovaných případech hotovostní pozice společnosti SAS udržela nad spodní hranicí pásma revolvingového úvěrového nástroje. Mělo se však za to, že k zachování důvěry trhů je zapotřebí mechanismus k zajištění likvidity a že revolvingový úvěrový nástroj zůstává nejrealističtější možností, jak tuto záložní likviditu získat.
(87)
Komise tedy bere na vědomí sérii finančních revizí plánu 4XNG (včetně rozsáhlé analýzy a testování různých iterací tohoto plánu). Komise si je rovněž vědoma výsledných požadavků dotčených států na snížení rizik při provádění a na vytvoření konsolidovaného plánu restrukturalizace ještě před vstupem do nového revolvingového úvěrového nástroje. Tyto kroky se zdají být v souladu s postupem obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství. I tak je ovšem třeba zvážit, zda podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje odpovídaly, či neodpovídaly tomu, co by soukromý investor v tržním hospodářství v téže situaci jako dotčené státy, tj. stávající akcionáři společnosti SAS, býval přijal.
(88)
Dánsko, Švédsko a skupina SAS vysvětlily, že specifickým rysem odvětví letecké dopravy je nutnost zachovat si vysokou úroveň finanční připravenosti tak, aby bylo možno udržet si důvěru zákazníků i zúčastněných stran, pokud jde o schopnost společnosti i nadále vykonávat svou činnost. Vzhledem k finančním potížím, jimž společnost SAS v roce 2012 čelila, a situaci v oblasti likvidity, jež v uvedené době panovala, byla pravděpodobně jedním z motivů pro účast dotčených států jakožto akcionářů společnosti SAS na novém revolvingovém úvěrovém nástroji snaha zabránit větším ztrátám či úpadku v případě rozsáhlého odčerpávání likvidity společnosti.
(89)
V tomto ohledu se zdá být patrné, že státy při dokončování podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje čerpaly z doporučení nezávislých finančních poradců. Zdá se dokonce, že podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje byly celkově zaměřeny na zmírnění hlavních zjištěných obchodních rizik. Jak se uvádí v bodě 84, klíčovou odkládací podmínkou pro realizaci nového revolvingového úvěrového nástroje bylo například úspěšné uzavření nových kolektivních smluv s letovými posádkami. Navíc se vzhledem k podmínkám čerpání platným pro nástroj B zdálo být velmi nepravděpodobné, že by k jeho čerpání mohlo dojít dříve než v březnu 2015 (37). Doplňková finanční ujednání, jež byla s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem spojena, byla také z hlediska struktury koncipována tak, aby společnost SAS v případě, že se jí nepodaří naplnit klíčové finanční prognózy obsažené v plánu 4XNG, neměla k revolvingovému úvěrovému nástroji přístup nebo aby musela vrátit veškeré částky, které za dotčenou dobu z revolvingového úvěrového nástroje čerpala (38).
(90)
Nad rámec výše uvedených zjištění navíc Komise obdržela další informace týkající se přiměřenosti podkladového zajištění nového revolvingového úvěrového nástroje. Ve zprávě z května 2012 zpracovala […] nezávislé ocenění společnosti Widerøe a některých hmotných aktiv (včetně náhradních motorů, příslušných letadel, řady menších nemovitostí a některého vybavení), jež byly následně použity k zajištění nového revolvingového úvěrového nástroje. Ačkoliv se pozornost soustředila na společnost Widerøe, která se považovala za nejvýznamnější aktivum v rámci balíčku prvků zajištění, a posouzení dalších aktiv vycházelo z omezenějších informací, dosáhla v souhrnném ocenění celková hodnota aktiv výše přibližně [1-4]-[3-6] miliard SEK. Celková odhadovaná hodnota aktiv, která byla použita k zajištění, tedy převyšuje objem nástroje A. Podle názoru Dánska a Švédska se tento stav považoval pro věřitele nového revolvingového úvěrového nástroje za dostatečně uspokojivý vzhledem k tomu, že pravděpodobnost, že společnost SAS někdy bude čerpat nástroj B, se, jak je uvedeno výše, považovala za zanedbatelnou.
(91)
Vlastní finanční rizika spojená s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem dále zmírňovala ustanovení o povinné platbě předem a/nebo zrušení závazků v rámci nového revolvingového úvěrového nástroje v případě, že by společnost SAS pozbyla určitých aktiv nebo využila jiných možností financování. Tato ustanovení o platbě předem a zrušení závazků měla za následek postupné snižování potenciálních ztrát. Celkový objem nového revolvingového úvěrového nástroje byl v důsledku prodeje společnosti Widerøe a na základě dohody, jež vstoupila v platnost po uskutečnění uvedeného prodeje v září roku 2013 (viz bod 31 výše) dokonce snížen z 3,5 na 2 miliardy SEK.
(92)
Zdá se tedy, že byl přijat komplexní a soudržný soubor opatření, jež se konkrétně zaměřila na zajištění další životaschopnosti společnosti SAS v období let 2012-2015 a snížení hlavních finančních rizik spojených s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem.
(93)
Komise dále uznává, že je zapotřebí zvážit, zda mohl být srovnatelný soukromý investor za podobných tržních podmínek jako dotčené státy (tj. stávající akcionáři společnosti SAS) motivován k tomu, aby ve prospěch příjemce provedl dotčené opatření. Z toho důvodu je rovněž účelné zohlednit pro srovnání možné hypotetické situace, k nimž by došlo, pokud by dotčené opatření podniknuto nebylo.
(94)
Dánsko, Švédsko a skupina SAS v tomto ohledu ve svých vyjádřeních k rozhodnutí o zahájení řízení tvrdí, že by v případě, že by revolvingový úvěrový nástroj v roce 2012 nebyl poskytnut, pravděpodobně došlo k úpadku. Podle Dánska a Švédska by tak dotčeným státům vznikla celková ztráta ve výši 1 044 milionů SEK, tj. ve výši hodnoty jejich celkového akciového podílu. Zohledňovala se také vyhlídka ztráty budoucích kapitálových zisků v případě úspěšného provedení plánu 4XNG. Pro srovnání: Dánsko a Švédsko ve svých vyjádřeních odhadují, že pokud by společnost SAS nedostála svým závazkům v rámci nového revolvingového úvěrového nástroje, činila by celková možná ztráta vyplývající ze společného podílu dotčených států a jejich vkladů do revolvingového úvěrového nástroje v nejkrajnějším případě až kolem [1 000-3 000] milionů SEK (39).
(95)
V případě úpadku společnosti SAS se tedy případné další ztráty související s účastí dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji (tj. přibližně 447,5 milionu SEK, pokud vyjdeme z ilustračního příkladu uvedeného Dánskem a Švédskem) jeví jako relativně omezené ve srovnání se ztrátou, k níž by tak jako tak došlo v souvislosti s jejich akciovými podíly. Z porovnání této poměrně omezené postupné změny v rámci scénáře s nedosažením výsledků (scénář s úpadkem), s nímž dotčené státy pracovaly, s možným pozitivním efektem pro dotčené státy při úspěšném provedení plánu 4XNG podle všeho vyplývá další argument ve prospěch rozhodnutí dotčených států o účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji. Při nejoptimističtějším „základním“ scénáři se ve zprávě společnosti CITI celková výše možného kapitálového zisku dotčených států odhaduje na [7 000-12 000] milionů SEK. Ačkoliv Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila určité výhrady k optimismu takovýchto růstových prognóz, uznává, že i v konzervativnějších příznivých scénářích by potenciální kapitálový zisk stále mohl výrazně převyšovat potenciální ztráty při scénářích nepříznivých.
(96)
Komise tedy bere na vědomí výše uvedené posouzení rizik a výnosů, jakož i rozsáhlý přezkum a testování plánu 4XNG, dodatečná ověření podkladového kolaterálu, (40) ustanovení o zrušení a platbách předem, která vedla k postupnému snižování potenciálních ztrát (41), a různá další opatření ke zmírnění rizik začleněná do nového revolvingového úvěrového nástroje (42). Při zohlednění výše uvedeného se rozhodnutí dotčených států podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji zdá být v souladu s kroky soukromého hospodářského subjektu, jenž by jednal s cílem dosáhnout běžné tržní návratnosti s ohledem na konkrétní situaci dané společnosti v dané době.
(97)
V návaznosti na skutečnosti uvedené výše dochází Komise k závěru, že se dotčené státy v postavení stávajících akcionářů společnosti SAS při rozhodnutí podílet se společně s nadací KAW a věřitelskými bankami v období od prosince 2012 do března 2014 na novém revolvingovém úvěrovém nástroji řídily přiměřenými a realistickými vyhlídkami na ziskovost. Z jejich účasti tedy pro společnost SAS neplynuly žádné výhody ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
7.3. Závěr ohledně existence státní podpory
(98)
S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že účast Dánska a Švédska na novém revolvingovém úvěrovém nástroji nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(99)
Závěrem Komise konstatuje, že Dánsko a Švédsko souhlasily s přijetím a oznámením tohoto rozhodnutí v anglickém znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Financování společnosti Scandinavian Airlines prostřednictvím nového revolvingového úvěrového nástroje, který Dánské království a Švédské království zřídily v prosinci roku 2012, nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království a Švédskému království.
V Bruselu dne 9. července 2014.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-9 ta' Lulju 2014
dwar il-miżura SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) implimentata mid-Danimarka u l-Isvezja għal Scandinavian Airlines
(notifikata bid-dokument C(2014) 4532)
(t-test bl-Ingliż biss huwa awtentiku)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
(2014/938/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidrat id-deċiżjoni li biha l-Kummissjoni ddeċidiet li tinizjala l-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea fir-rigward tal-għajnuna SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), (1)
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
(1)
Tard f'Ottubru 2012, il-Kummissjoni u l-Awtorità ta' Sorveljanza tal-EFTA (“ESA”) ġew ikkuntattjati informalment mid-Danimarka, l-Isvezja u n-Norveġja (flimkien “l-Istati”) dwar l-intenzjoni tagħhom li jipparteċipaw f'Faċilità ta' Kreditu Rinnovabbli (“l-RCF il-ġdida”) favur Scandinavian Airlines (“SAS”, “il-Grupp SAS” jew “il-kumpanija”). Fit-12 ta' Novembru 2012, l-Istati ddeċidew li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida mingħajr madankollu ma nnotifikaw formalment il-miżura lill-Kummissjoni.
(2)
Fl-14 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni fetħet każ ex officio dwar l-RCF il-ġdida. Il-Kummissjoni bagħtet talbiet għal informazzjoni lid-Danimarka u lill-Isvezja fid-29 ta' Novembru 2012, it-18 ta' Diċembru 2012, it-28 ta' Jannar 2013, u t-18 ta' Frar 2013, wieġbet fis-6 ta' Diċembru 2012, fit-8 ta' Jannar 2013, fil-5 u t-13 ta' Frar 2013, u fit-22 ta' Marzu 2013 rispettivament. Id-Danimarka u l-Isvezja pprovdew informazzjoni addizzjonali permezz ta' ittra tat-3 ta' Ġunju 2013.
(3)
Barra minn hekk, fl-20 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni rċeviet ilment mingħand Ryanair, segwit minn ieħor mingħand il-European Low Fares Airline Association (“ELFAA”) fl-4 ta' Frar 2013, li dwarhom id-Danimarka u l-Isvezja pprovdew il-kummenti tagħhom permezz ta' ittra fit-22 ta' Marzu 2013.
(4)
Permezz tal-ittra tad-19 ta' Ġunju 2013, il-Kummissjoni infurmat lid-Danimarka u lill-Isvezja li hija kienet iddeċidiet li tinizjala l-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“TFUE”) fir-rigward tal-għajnuna (“id-deċiżjoni tal-ftuħ”). Id-Danimarka u l-Isvezja ssottomettew kummenti dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ permezz tal-ittri tad-19 ta' Awwissu 2013.
(5)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tinizjala l-proċedura ġiet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) fit-28 ta' Settembru 2013. Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom dwar il-miżuri.
(6)
Il-Kummissjoni rċeviet osservazzjonijiet mingħand l-SAS Group u mingħand il-Foundation Asset Management Sweden AB (“FAM”) (3) fit-28 ta' Ottubru 2013. Fil-5 ta' Novembru 2013, il-Kummissjoni għaddiet dawn l-osservazzjonijiet lid-Danimarka u l-Isvezja, li ngħataw l-opportunità sabiex jagħtu r-reazzjonijiet tagħhom. Permezz ta' ittri tal-4 u l-5 ta' Diċembru 2013, l-awtoritajiet tad-Danimarka u tal-Isvezja osservaw li ma kellhom l-ebda kummenti dwar l-osservazzjonijiet tal-SAS Group u tal-FAM.
(7)
Il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali mingħand id-Danimarka u l-Isvezja permezz tal-ittra tal-25 ta' Frar 2014, imwieġba fil-25 ta' Marzu 2014 miż-żewġ Stati Membri. Barra minn hekk, permezz ta' ittri tal-5 u s-7 ta' Marzu 2014, l-awtoritajiet tad-Danimarka u l-Isvezja infurmaw lill-Kummissjoni li SAS kienet iddeċidiet li tannulla l-RCF il-ġdida u li tinvestiga possibilitajiet alternattivi biex issaħħaħ il-bażi kapitali tagħha. Il-kanċellazzjoni daħlet fis-seħħ fl-4 ta' Marzu 2014.
(8)
Permezz tal-ittri ddatati l-4 u s-7 ta' Lulju 2014, l-Isvezja u d-Danimarka rispettivament ftiehmu li jirrinunzjaw id-drittijiet tagħhom li jirriżultaw mill- Artikolu 342 tat-TFUE f'rabta mal-Artikolu 3 tar-Regolament Nru 1 u li jadottaw u jinnotifikaw din id-deċiżjoni bl-Ingliż.
(9)
Għal din il-proċedura, il-Kummissjoni biss hija kompetenti biex tivvaluta jekk id-dispożizzjonijiet tat-TFUE ġewx rispettati mid-Danimarka u l-Isvezja. Min-naħa l-oħra, l-ESA, f'konformità mal-Artikolu 109(1) tal-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (“il-Ftehim ŻEE”) f'rabta mal-Artikolu 24 tal-Ftehim bejn l-Istati tal-EFTA dwar it-Twaqqif ta' Awtorità ta' Sorveljanza u ta' Qorti tal-Ġustizzja, hija kompetenti biex tivvaluta jekk id-dispożizzjonijiet tal-Ftehim ŻEE jkunux tħarsu min-Norveġja. Barra minn hekk, abbażi tal-Artikolu 109(2) u l-Protokoll 27 tal-Ftehim ŻEE, sabiex tiġi żgurata applikazzjoni uniformi madwar iż-ŻEE, l-ESA u l-Kummissjoni jikkooperaw, jiskambjaw informazzjoni u jikkonsultaw lil xulxin dwar kwistjonijiet ta' politika ta' sorveljanza u każijiet individwali.
(10)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq u minħabba kompetenza parallela taż-żewġ istituzzjonijiet f'dan il-każ, il-Kummissjoni kkooperat u kkonsultat mal-ESA qabel ma adottat din id-Deċiżjoni preżent.
2. IS-SUQ TAT-TRASPORT BL-AJRU SKANDINAVU
(11)
Bejn l-2001 u l-2011, is-suq tat-trasport bl-ajru Skandinavu (li jinkludi d-Danimarka, l-Isvezja, il-Finlandja u n-Norveġja) allegatament kiber b'126 % f'termini ASK (4). Kważi t-tkabbir kollu fis-suq Skandinavu tat-titjiriet qosra ġie minn trasportaturi bi prezzijiet baxxi, b'mod partikolari Norwegian Air Shuttle u Ryanair. Tabilħaqq, huwa stmat li t-trasportaturi bi prezz baxx iġġeneraw 90 % tat-tkabbir f'dak il-perjodu (5).
(12)
Minkejja ż-żieda fl-importanza tat-trasportaturi bi prezz baxx, l-akbar parteċipant fis-suq Skandinavu għadha SAS, b'sehem stmat fis-suq fl-2011 ta' 35,6 %, valur li huwa ferm anqas mil-livell ta' aktar minn 50 % li kienet tgawdi għaxar snin ilu. L-ishma tas-suq ta' Norwegian Air Shuttle u ta' Ryanair laħqu 18,7 % u 6,8 % rispettivament f'dik is-sena.
3. IL-BENEFIĊJARJU
(13)
SAS hija l-kumpannija tal-ajru tal-Istati, l-akbar linja tal-ajru fl-Iskandinavja u t-tmien l-akbar linja tal-ajru fl-Ewropa. Hija wkoll membru fundatur tal-iStar Alliance. Il-grupp ta' linji tal-ajru, li jinkludi Scandinavian Airlines, Widerøe (6) u Blue1, għandu l-kwartieri ġenerali fi Stokkolma bil-fus ewlieni Ewropew tiegħu fl-ajruport ta' Kopenħagen. Fl-2013, SAS ġarret madwar 28 miljun passiġġier, u kisbet introjti ta' madwar SEK 42 biljun.
(14)
50 % ta' SAS hija bħalissa proprjetà tal-Istati: 21,4 % tal-Isvezja, 14,3 % tad-Danimarka u 14,3 % tan-Norveġja. L-azzjonist privat prinċipali huwa l-fundazzjoni Knut and Alice Wallenberg (“KAW”) (7,6 %), waqt li l-azzjonisti l-oħra għandhom 1,5 % jew anqas tal-ishma.
Tabella 1
L-azzjonisti prinċipali tal-SAS AB fil-31 ta' Marzu 2012 (7)
Isem l-azzjonist
Totali (%)
Il-Gvern Svediż
21,4
Il-Gvern Daniż
14,3
Il-Gvern Norveġiż
14,3
Il-fondazzjoni Knut and Alice Wallenberg
7,6
Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension
1,5
A.H Värdepapper AB
1,4
Unionen
1,4
Il-Bank Nazzjonali tad-Danimarka
1,4
Robur Försäkring
0,9
Ponderus Försäkring
0,8
Andra AP-fonden
0,5
Tredje AP-fonden
0,5
SSB + TC Ledning Omnibus FD No OM79
0,5
Nordnet Pensionsförsäkring AB
0,4
Swedbank Robur Sverigefond
0,4
Swedbank Robur Sverigefond Mega
0,3
JPM Chase NA
0,3
AMF Aktiefond Småbolag
0,3
JP Morgan Bank
0,3
KPA Pensionsförsäkring AB
0,2
Nomura International
0,2
(15)
Il-qagħda finanzjarja ta' SAS ilha dgħajfa għal bosta snin, b'telf rikorrenti bejn l-2008 u l-2013. F'Novembru 2012, Standard and Poor's (“S&P”) baxxew il-klassifikazzjoni tal-kreditu tagħhom għall-kumpanija minn B- għal CCC+ (8). Dawn id-diffikultajiet tqawwew minn ambjent tas-suq domina minn spejjeż ogħla tal-fjuwil u minn inċertezzi fid-domanda.
(16)
B'mod partikolari, jirriżulta mir-rapporti annwali tal-kumpanija li, bejn l-2008 u l-2012, SAS ġarrbet telf sostanzjali kull sena u rreġistrat ammont sinifikanti ta' dejn finanzjarju nett.
Tabella 2
Id-dejta finanzjarja ewlenija ta' SAS (SEK miljun) 2007-12 (9)
2007
2008
2009
2010
2011
2012
(Jann-Ott)
Introjtu
50 958
52 870
44 918
41 070
41 412
35 986
Dejn finanzjarju nett
1 231
8 912
6 504
2 862
7 017
6 549
Qligħ qabel it-taxxa
1 044
- 969
- 3 423
- 3 069
- 1 629
- 1 245
Introjtu nett
636
- 6 360
- 2 947
- 2 218
- 1 687
- 985
Likwidità għas-sena
- 1 839
- 3 084
- 1 741
868
- 1 243
- 1 018
Rendiment fuq il-kapital investit (ROCE) - %
6,7
- 19,6
- 11,7
- 7,6
- 2,2
- 8,1
Rendiment tal-ekwità kontabbli wara t-taxxa - %
3,8
- 47,6
- 26,8
- 17,0
- 12,0
- 24,8
Proporzjon ta' kopertura tal-imgħax - %
1,8
- 5,3
- 4,4
- 1,9
- 0,6
- 1,6
(17)
Minħabba l-qagħda finanzjarja tagħha li kienet sejra lura, SAS segwiet programm ta' tnaqqis sostanzjali fl-ispejjeż (“Core SAS”) fl-2009/2010. Fl-implimentazzjoni ta' dak il-programm, SAS kellha tiġbor ekwità mill-azzjonisti tagħha permezz ta' żewġ eżerċizzji ta' emissjoni bi drittijiet preferenzjali: (i) SEK 6 biljun f'April 2009; kif ukoll (ii) SEK 5 biljun f'Mejju 2010 (*).
(18)
Id-diffikultajiet finanzjarji ta' SAS laħqu l-quċċata fl-2012, meta l-kumpanija ppreżentat il-pjan ta' negozju 4 Excellence Next Generation (“il-pjan 4XNG”), meqjus mill-maniġment tal-kumpanija tal-ajru bħala “l-aħħar ċans” għal SAS (10). Barra minn hekk, f'Novembru 2012, l-istampa rrappurtat il-possibbiltà li SAS tidħol fil-proċess ta' falliment (11).
4. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA: L-RCF IL-ĠDIDA FL-2012
(19)
Għal dak li għandu x'jaqsam globalment mal-linji tal-ajru l-oħra, SAS strieħet fuq faċilitajiet ta' kreditu estern sabiex jinżamm livell minimu ta' likwidità. Mill-20 ta' Diċembru 2006 'l quddiem, SAS iddependiet fuq RCF li kellha tiskadi f'Ġunju 2013 (“l-RCF l-antika”). l-RCF l-antika kienet tammonta għal EUR 366 miljun u kienet ġiei ipprovduta esklussivament minn għadd ta' banek ([…] (12)). Dan inkluda wkoll għadd ta' konvenji jew kundizzjonijiet finanzjarji, bħal […].
(20)
F'Diċembru 2011, b'riżultat tad-deterjorament tal-prestazzjoni fin-negozju tal-kumpanija, l-amministrazzjoni ta' SAS iddeċidiet li tiġbed l-RCF l-antika kollha. Wara applikazzjoni għal falliment minn sussidjarja ta' SAS (speċifikament Spanair) f'Jannar 2012, SAS daħlet f'negozjati mal-banek u ntlaħaq qbil għal konvenju ġdid fil-15 ta' Marzu 2012. Dan il-konvenju ġdid żied il-kost tal-ġbid tal-PCF l-antika, issikka l-kundizzjonijiet għal ġbid totali u obbliga lil SAS li tipprovdi ħlas lura sħiħ u immedjat tal-ammont miġbud. Barra minn hekk, SAS kellha tipprovdi Pjan ta' Rikapitalizzazzjoni lil dawk li sellfuha li kellu jiġi approvat mill-Bord u mill-azzjonisti prinċipali, jiġifieri l-Istati u KAW.
(21)
Il-Pjan ta' rikapitalizzazzjoni kien mirfud mill-hekk imsejjaħ pjan 4XNG li kien diġà qed jiġi żviluppat fil-bidu tal-2012. Il-pjan 4XNG jindirizza wkoll ċerti preokkupazzjonijiet espressi minn […] dwar il-pjan ta' negozju eżistenti ta' SAS imsejjaħ 4Excellence (“il-pjan 4X”), f'Mejju 2012. Skont SAS, il-pjan 4XNG iġibha f'pożizzjoni li tkun linja tal-ajru kapaċi tfendi għal rasha. Dan stabbilixxa għadd ta' miri finanzjarji li SAS kellha tilħaq fis-sena finanzjarja 2014/2015. Dawn kienu jinkludu marġini EBIT ta' aktar minn 8 %, proporzjon ta' tħejjija finanzjarja ta; aktar minn 20 %, u proporzjon ta' ekwità (ekwità/assi) ta' aktar minn 35 %. Il-pjan 4XNG kellu jippermetti lil SAS li ttejjeb l-EBT tagħha b'madwar SEK 3 biljun fuq bażi annwali, filwaqt li l-implimentazzjoni tiegħu tkun teħtieġ spejjeż ta' ristrutturar u spejjeż ta' darba ta' madwar SEK 1,5 biljun.
(22)
Objettiv ulterjuri tal-pjan 4XNG kien li l-kumpanija titħejja għall-introduzzjoni ta' regoli ta' kontabilità ġodda għall-pensjonijiet minn Novembru 2013, li kien antiċipat li jkollhom impatt negattiv fuq l-ekwità tal-Grupp SAS. Barra minn hekk, il-pjan kien jinkludi impenn għat-tlestija ta' pjan ta' ċessjoni u ta' finanzjament, li kien jammonta għal madwar SEK 3 biljun fi dħul ta' flus nett potenzjali. Iċ-ċessjoni tal-assi kien jinkludi: (13) (i) il-bejgħ ta' Widerøe, linja tal-ajru sussidjarja reġjonali fin-Norveġja, (14) (ii) il-bejgħ ta' sehem ta' investiment minoritarju fi […], (iii) il-bejgħ ta' interessi ta' proprjetà immobbli marbuta mal-ajruport, (iv) l-esternalizzazzjoni tal-ground handling, (15) (v) il-bejgħ ta' makni tal-ajruplani, (16) (vi) il-bejgħ u l-kiri lura, jew xi tranżazzjoni finanzjarja oħra għar-rigward ta' […], (vii) l-esternalizzazzjoni ta' sistemi ta' ġestjoni u ta' call centres, (17) kif ukoll (viii) il-bejgħ jew l-iffinanzjar abbażi ta' garanzija ta' tliet ajruplani Q400.
(23)
L-Istati jinsistu li l-pjan 4XNG kien jiffinanzja lilu nnifsu, li jfisser li SAS tkun tista' tiġġenera biżżejjed flus minn operazzjonijiet u ċessjonijiet mhux marbuta mal-attività ċentrali tagħha biex tiffinanzja l-ispiża immedjata tal-implimentazzjoni tal-pjan 4XNG. Madankollu, SAS kienet imħassba dwar il-perċezzjoni fost l-investituri ta' pożizzjoni ta' likwidità dgħajfa minħabba l-ispejjeż sinifikanti minn qabel tal-implimentazzjoni tal-pjan 4XNG. SAS għalhekk talbet estensjoni tal-RCF l-antika flimkien mal-introduzzjoni tal-RCF il-ġdida appoġġata mill-Istati u KAW. Madankollu, SAS ressqet l-argument li la l-RCF l-antika (kif estiża) u lanqas l-RCF il-ġdida ma kienu se jinġibdu.
(24)
Id-diskussjonijiet dwar l-RCF il-ġdida bdew fl-4 ta' Ġunju 2012 (18). Inizjalment, f'konformità mal-Pjan ta' Rikapitalizzazzjoni (ara l-paragrafu 20 above), il-banek li mutwanti tal-RCF l-antika talbu li l-Istati jipprovdu ċiklu ieħor ta' ekwità, pereż. emissjoni bi drittijiet preferenzjali, peress li ma kinux lesti li jappoġġjaw RCF ġdid waħedhom. Madankollu, l-Istati ċaħdu din l-idea.
(25)
Wara xi negozjati, il-banek aċċettaw RCF ġdida li kellha tiġi stabbilita b'mod konġunt mal-Istati u KAW u li tkun strutturata strettament fuq termini ugwali mingħajr subordinazzjoni jew drittijiet sproporzjonat għal gararnzija. Għandu jiġi nnutat li l-RCF il-ġdida kienet inizjalment immirata biex tkun ta' SEK [3-6] biljun, filwaqt li kien hemm biss SEK [1-4] biljun ta' garanzija disponibbli. Fit-22 ta' Ottubru 2012, id-daqs tal-RCF il-ġdida fl-aħħar tnaqqas għal SEK 3,5 miljun (madwar EUR 400 miljun).
(26)
L-RCF il-ġdida ġiet ipprovduta mill-istess banek li pprovdew l-RCF l-antika (ħlief wieħed (19)) flimkien mal-Istati u KAW. F'dan ir-rigward, 50 % tal-RCF il-ġdida ġie pprovdut mill-Istati bi proporzjon mal-parteċipazzjoni azzjonarja tagħhom f'SAS u l-kumplament tal-50 % kien pprovdut mill-banek u minn KAW. L-Istati u KAW ipparteċipaw fl-RCF il-ġdida bl-istess kundizzjonijiet (tariffi, rati tal-imgħax, konvenji) tal-banek.
(27)
Il-karatteristiċi ewlenin tal-RCF il-ġdida kienu dawn li ġejjin:
-
Ġiet maqsuma f'żewġ subfaċilitajiet ta' SEK 2 biljun (Faċilità A) u ta' SEK 1,5 biljun (Faċilità B), li fir-rigward tagħhom l-Istati kkontribwew 50 % tal-valur. Il-kundizzjonijiet tal-ipprezzar għaż-żewġ faċilitajiet kienu jinkludu tariffa bil-quddiem, miżata ta' utilizzazzjoni, miżata ta' marġini u miżata ta' ħruġ.
-
SAS kien jinħtiġilha tissodisfa ċerti kundizzjonijiet biex tkun tista' tiġbed mill-RCF, u dawn il-kundizzjonijiet kienu aktar stretti għall-Faċilità B milli għall-Faċilità A (20).
-
L-RCF il-ġdida kompliet fuq il-pakkett ta' garanziji tal-RCF l-antika u barra minn hekk dawk li sellfu ingħataw garanzija fuq l-ishma kollha tagħhom f'Widerøe u fl-assi fissi mhux ostakolati l-oħra kollha tal-Grupp SAS sa minn Diċembru 2012. L-RCF il-ġdida għalhekk kellha garanzija tal-ewwel grad fuq numru ta' assi ta' SAS, inkluż 100 % tal-ishma tas-sussidjarji tagħha Widerøe u SAS Spare Engine, 18-il ajruplan u għadd ta' proprjetajiet. Il-valur ta' dawn it-titoli kien stmat skont il-kotba fil-livell ta' madwar SEK 2,7 biljun (jiġifieri madwar 75 % tal-RCF il-ġdida) u tqassmu pro rata bejn il-Faċilità A u l-Faċilità B.
-
Mill-Faċilità B seta' jsir ġbid biss ladarba l-Faċilità A tkun inġibdet kollha. Wara l-1 ta' Jannar 2014, SAS setgħet tiġbed minnha jekk il-bejgħ tal-assi jew l-ishma ta' Widerøe ikunu tlestew.
-
L-RCF il-ġdida kienet timmatura fil-31 ta' Marzu 2015.
(28)
Fil-25 ta' Ottubru 2012 intlaħaq qbil dwar it-termini tal-RCF il-ġdida. Madankollu, hija kienet soġġetta, fost affarijiet oħra, għal approvazzjonijiet parlamentari għal kull wieħed mill-Istati u l-iffirmar ta' ftehimiet trejdunjonistiċi mal-piloti u mal-ekwipaġġ tal-kabina.
(29)
L-Istati ppreżentaw rapport imħejji minn CITI bid-data tas-7 ta' Novembru 2012 (“ir-rapport CITI”) li kellu l-għan li jevalwa jekk investitur privat f'sitwazzjoni kemm jista' jkun qrib dik tal-Istati kienx jidħol fl-RCF il-ġdida b'termini u kundizzjonijiet simili. Bil-presuppożizzjoni ta' implimentazzjoni tajba tal-pjan 4XNG fil-każ bażi tagħha, ir-rapport CITI kkonkluda li l-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida ikun jiġġenera rata interna ta' redditu (“IRR”) ta' [90-140] %, multiplu cash-on-cash ta' madwar [4-9]x, u żieda fil-valur tal-ekwità ta' qrib [700-1 200] % (minn Novembru 2012 sa Marzu 2015). Ir-rapport CITI kkonkluda li r-redditu mitlub mill-Istati jkun mill-anqas ekwivalenti għal dak mitlub minn investituri privati f'pożizzjoni simili. Madankollu, ir-rapport CITI ma vvalutatx kemm hi kbira l-probabbiltà li SAS timplimenta b'suċċess il-“każ bażi” tal-pjan 4XNG u lanqas ma vvaluta l-impatt ta' devjazzjonijiet mill-“każ bażi”, bħal, pereżempju, li ċerti assi essenzjali ma jiġux monetizzati.
(30)
SAS ħabbret fid-19 ta' Diċembru 2012 li kien hemm il-kundizzjonijiet kollha meħtieġa biex tkun tista' tidħol fis-seħħ l-RCF il-ġdida (ara l-paragrafu 28 above), inkluża l-approvazzjoni parlamentari fl-Istati. Sa minn din id-data u sal-3 ta' Marzu 2014, kienet effettiva l-RCF il-ġdida, u ħadet post l-RCF l-antika (21).
(31)
Permezz ta' ittra tat-3 ta' Ġunju 2013, id-Danimarka u l-Isvezja spjegaw li, minħabba l-bejgħ ta' 80 % tal-ishma ta' Widerøe (paragrafu 22 above), l-Istati u l-banek mutwanti kienu ftehmu ma' SAS biex issir modifika tat-termini u l-kundizzjonijiet tal-RCF il-ġdida, għalkemm il-ftehim emendat ma kienx għadu ġie formalment iffirmat. Fil-kummenti tagħha ppreżentati matul l-investigazzjoni formali, l-awtoritajiet tad-Danimarka u tal-Isvezja għarrfu lill-Kummissjoni li l-modifika tal-RCF il-ġdida ġiet iffirmata mill-partijiet kollha u li se tidħol fis-seħħ meta tkun ingħalqet it-tranżazzjoni Widerøe, jiġifieri fit-30 ta' Settembru 2013. Dawn il-modifiki kienu jinkludu dan li ġej:
-
Il-Faċilità A titnaqqas minn SEK 1,173 biljun għal SEK 0,8 biljun u l-maturità tagħha tiġi estiża għal ħames xhur sal-1 ta' Ġunju 2014.
-
SAS twiegħed SEK [0,5-0,8] biljun fi flus kontanti bħala garanzija għall-Faċilità A. L-ammont li jibqa' ta' SEK [0,1-0,4] biljun ikun iggarantit permezz tat-titoli diġà elenkati fil-ftehim tal-RCF il-ġdida.
-
Is-SEK 0,2 biljun tal-Faċilità A jitħassru la darba ssir iċ-ċessjoni parzjali tat-taqsima tal-ground handling. Sal-mument li fih ġie kkanċellat l-RCF il-ġdida fl-4 ta' Marzu 2014, SAS kienet daħlet f'ittra ta' intenzjoni ma' bejjiegħ potenzjali (22).
-
Il-Faċilità B titnaqqas minn SEK 1,5 biljun għal SEK 1,2 biljun.
5. ID-DEĊIŻJONI TAL-FTUĦ
(32)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha, il-Kummissjoni esprimiet dubji fir-rigward tal-parteċipazzjoni ta' pari passu tal-Istati, ta' KAW u tal-banek fl-RCF il-ġdida l-aktar minħabba dan li ġej:
-
L-iskopertura preċedenti tal-banek għal SAS permezz tal-parteċipazzjoni tagħhom fl-RCF il-qadim. Tabilħaqq, il-banek kienu bejn wieħed u ieħor naqqsu bin-nofs il-kontribuzzjoni tagħhom fl-RCF il-ġdida u għalhekk naqqsu l-esponiment globali tagħhom għal SAS b'madwar 50 % f'termini ta' RCF, filwaqt li l-Istati - li ma kienu rċevew l-ebda redditu fir-rigward tal-emissjonijiet bi drittijiet preferenzjali minħabba riżultati negattivi persistenti ta' SAS - kienu żiedu l-espożizzjoni tagħhom għal SAS.
-
Il-fatt li SAS kienet ġibdet l-RCF l-antika kollu sa Jannar 2012, fatt li seta' influwenza d-deċiżjoni tal-banek tas-self li jipparteċipaw fil-ġdid, sabiex jiġi evitat kwalunkwe ġbid ulterjuri u jiżguraw li l-kontribuzzjonijiet tagħhom fl-RCF ma jintilfux għal kollox fid-dawl tad-diffikultajiet tal-kumpanija.
-
Ma kienx ċar għall-Kummissjoni jekk id-deċiżjoni tal-banek li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida kinitx influwenzata mill-appoġġ finanzjarju kontinwu tal-Istati lil SAS fis-snin preċedenti. Il-Kummissjoni nnutat ukoll li l-involviment tal-Istati kien rekwiżit strett biex l-operaturi privati jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida.
-
Il-Kummissjoni qajmet dubji dwar jekk il-parteċipazzjoni ta' KAW fl-RCF il-ġdida tistax titqabbel ma' dik ta' investitur privat, minħabba l-esponiment ta' KAW għal SAS mhux biss permezz tas-sehem azzjonarju tagħha iżda wkoll permezz tal-Bank SEB.
(33)
Il-Kummissjoni qajmet ukoll dubji dwar jekk il-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida tistax jew le tiġi kkunsidrata bħala razzjonali minn perspettiva ta' azzjonist u jekk tissodisfax it-test tal-investitur f'ekonomija tas-suq (“MEI”) 'l barra mil-linja ta' raġunament pari passu. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni vvalutat jekk il-pjan 4XNG kienx ibbażat fuq suppożizzjonijiet robusti biżżejjed biex iħajru lil investitur privat biex jipparteċipa fl-RCF il-ġdida, u jekk l-analiżi ta' sensittività li saru fil-pjan kinux ottimisti żżejjed.
(34)
Pereżempju, il-Kummissjoni ġibdet l-attenzjoni fost affarijiet oħra lejn iċ-ċifri ottimisti fil-pjan rigward it-tkabbir tas-suq f'ASK u l-PDG, kif ukoll dwar ir-rata ta' inflazzjoni ta' 0 % għall-perjodu 2015-17. Bl-istess mod, hija esprimiet dubji dwar kemm l-implimentazzjoni b'suċċess tal-inizjattivi kollha għal iffrankar tal-ispejjeż u ċ-ċessjoni tal-assi setgħux jiġu previsti fil-mument tal-firma tal-RCF il-ġdida.
(35)
Fir-rigward tat-termini u l-kundizzjonijiet tal-RCF il-ġdida u l-evalwazzjoni ta' CITI tar-redditu mistenni mill-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida, il-Kummissjoni enfasizzat il-fatt li r-rapport CITI ma vvalutax il-pjan 4XNG u lanqas ma għamel analiżi tas-sensittività tal-mudell finanzjarju, iżda sempliċiment qagħad fuq l-informazzjoni pprovduta lilu. Il-Kummissjoni enfasizzat ukoll li r-rapport CITI ma vvalutax il-garanzija l-ġdida tal-RCF mill-prespettiva ta' investitur privat tas-suq u li ma qisitx l-impatt ta' xenarji alternattivi possibbli b'anqas suppożizzjonijiet favorevoli (inkluża l-inadempjenza) fuq l-analiżi dwar ir-redditu. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni nnutat li r-rapport ta' CITI assenja probabilità żero għall-probabilità li SAS taqa' f'inadempjenza fit-tliet snin li ġejjin, ħaġa li tidher li hija sottovalutazzjoni tar-riskju.
(36)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni ma setgħetx teskludi li l-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida tista' tkun tfisser vantaġġ favur SAS skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
(37)
Fl-aħħarnett, jekk l-RCF il-ġdida kellha tkun tfisser għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk l-RCF il-ġdida setgħetx titqies bħala kumpatibbli mas-suq intern. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni evalwat jekk setgħetx tkun applikabbli xi waħda mir-raġunijiet possibbli ta' kompatibbiltà kif stabbiliti fit-TFUE. Fid-dawl tan-natura tal-miżura u tad-diffikultajiet ta' SAS, il-Kummissjoni nnutat li l-uniċi kriterji relevanti jidher li kienu dawk rigward għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta' ditti li jkunu f'diffikultà skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE abbażi tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta' ditti f'diffikulta (23) (“il-Linji Gwida R&R”) Madankollu, il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni preliminari li l-kundizzjonijiet għall-għajnuna tas-salvataġġ u r-ristrutturar stabbiliti fil-Linji Gwida R&R ma jidhirx li ġew issodisfati.
6. KUMMENTI DWAR ID-DEĊIŻJONI TAL-FTUĦ
6.1. Kummenti mid-Danimarka u l-Isvezja
(38)
Id-Danimarka u l-Iżvezja jsostnu li l-parteċipazzjoni tagħhom fl-RCF il-ġdida kienet skont il-kundizzjonijiet tas-suq peress li huma kienu qed jipparteċipaw fiha fuq l-istess livell mal-banek u KAW, u għaldaqstant eskludew il-preżenza ta' għajnuna mill-Istat.
(39)
Id-Danimarka u l-Iżvezja jargumentaw li SAS fl-ebda mument ma ġibdet mill-RCF l-antika matul il-perijodu li fih kienu qed isiru n-negozjati dwar l-RCF il-ġdida. Huma jinnotaw li l-emendi għall-RCF l-antika f'Marzu 2012 li jintroduċi kundizzjonijiet għall-ġbid ta' kreditu iktar stretti u jsostnu li minn tmiem Ġunju 2012 il-banek kienu għaldaqstant f'pożizzjoni li jiċħdu kwalunkwe talba ta' ġbid ta' kreditu minn SAS. L-ammont miġbud mill-RCF tħallas lura kompletament minn SAS f'Marzu 2012 u minn dak il-mument SAS ma ġibditx mill-RCF l-antika. Bħala riżultat ta' dan, dawk il-banek jistgħu raġonevolment jitqiesu bħala investituri “minn barra” li kienu qed jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida fuq termini ugwali mal-Istati, (24) mingħajr ma jkollhom xi esponiment materjali bla garanzija għal SAS. (25)
(40)
Rigward il-parteċipazzjoni ta' KAW fl-RCF il-ġdida flimkien mal-banek, l-awtoritajiet Daniżi u Svediżi huma tal-opinjoni li KAW kellha esponiment ekonomiku limitat għal SEB u li dan ma setax affettwa d-deċiżjoni tagħha li tipparteċipa fl-RCF il-ġdida.
(41)
Barra minn hekk, id-Danimarka u l-Isvezja huma tal-opinjoni li l-pjan 4XNG kien realistiku u li seta' realistikament jiġi implimentat b'suċċess. Huma jsostnu li l-aspetti u s-suppożizzjonijiet kollha, inklużi dawk dwar il-projezzjonijiet tad-dħul (“RASK”) (26), il-miżuri tal-iffrankar u ċ-ċessjonijiet ippjanati, kienu ġew eżaminati bir-reqqa biex jiġu ssodisfati l-miri finanzjarji fil-pjan 4XNG għall-2014-15. Barra minn hekk, il-pjan 4XNG - flimkien mas-suppożizzjonijiet kollha li fuqhom kien ibbażat - ġie eżaminat bir-reqqa mill-konsulenti finanzjarji esterni kemm tal-Istati (Goldman Sachs) kif ukoll tal-banek ([…]) u ġie adattat f'kunsiderazzjoni tal-kummenti u r-rakkomandazzjonijiet tagħhom. Huma jisħqu wkoll li l-aspettattiva ta' implimentazzjoni b'suċċess tal-pjan meta ttieħdet id-deċiżjoni ta' parteċipazzjoni fl-RCF il-ġdida kienet appoġġata mill-fatt li l-konklużjoni ta' ftehimiet ġodda trejdunjonistiċi kienet preċedent bħala kundizzjoni għall-RCF il-ġdida. Barra minn hekk, skont id-Danimarka u l-Isvezja, l-iżviluppi ta' bejn Diċembru 2012 u l-kanċellazzjoni tal-RCF il-ġdida fl-4 ta' Marzu 2014 urew li l-pjan kien fit-triq it-tajba sabiex jinkisbu r-riżultati mistennija. (27)
(42)
Fir-rigward tat-termini u l-kundizzjonijiet tal-RCF il-ġdida, id-Danimarka u l-Iżvezja ressqu l-argument li dawk kienu konformi mal-kundizzjonijiet normali tas-suq, peress li dawn kienu simili għal dawk ta' ftehimiet komparabbli u l-RCF il-ġdida wkoll kellha tariffi ogħla bil-quddiem u kundizzjonijiet aktar stretti għall-ġbid ta' kreditu mill-biċċa l-kbira tal-ftehimiet analizzati. F'dak li jikkonċerna l-pakkett ta' garanziji, id-Danimarka u l-Iżvezja jsostnu li r-riskji finanzjarji attwali tal-banek li sellfu kienu negliġibbli peress li l-garanziji kellhom valur stmat li b'mod ċar kien jaqbeż sew id-daqs tal-Faċilità A. Bħala riżultat, f'xenarju ta' likwidazzjoni, il-pretensjonijiet kollha tal-banek li sellfu jkunu ssodisfati bil-pakkett ta' sigurtà jew b'assi oħra ta' SAS li setgħu jinbiegħu, bħal […], il-parteċipazzjoni azzjonarja tagħha fi […], eċċ. Dan ta' hawn fuq huwa wkoll appoġġat bil-kanċellazzjoni attwali ta' parti sinifikanti tal-impenji taħt il-Faċilità A matul l-ewwel nofs tal-2013. Skont id-Danimarka u l-Isvezja, dan juri li l-banek aġixxew b'mod kummerċjali u b'mod prudenti meta ddeċidew li jipparteċipaw mal-Istati u KAW fl-RCF il-ġdida.
(43)
Fl-aħħar nett, id-Danimarka u l-Isvezja jirrappurtaw li l-parteċipazzjoni fl-RCF il-ġdida ġġenerat redditu sinifikanti għas-selliefa fl-RCF mingħajr ma SAS kellha tiġbed minn din il-faċilità. Din għandu jkun ta' appoġġ għall-fehma li l-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida flimkien ma' KAW u l-banek kienet konformi b'mod sħiħ mal-prinċipju ta' MEI.
6.2. Kummenti mill-Grupp SAS
(44)
Il-Grupp SAS ressaq l-argument li l-Istati pparteċipaw fl-RCF il-ġdida fil-kapaċità tagħhom bħala azzjonisti, mhux bħala awtoritajiet pubbliċi. Minn din il-perspettiva, il-parteċipazzjoni tagħhom fi strument bħal dan kienet preferibbli minn kontribuzzjoni ta' ekwita, meta titqies il-ġenerazzjoni sinifikanti ta' introjtu għall-azzjonisti/selliefa fejn jidħlu tariffi, kif ukoll fiż-żieda prospettiva fil-valur ta' kull sehem.
(45)
Fir-rigward tat-test ta' pari passu, il-Grupp SAS jiddikjara li dan ġie ssodisfat jekk jitqies li l-banek ma kellhom l-ebda esponiment għal SAS u, bħala riżultat, għandhom jiġu ttrattati bħala investituri “minn barra”. Barra minn dan, il-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida ma influwenzatx l-imġiba tal-banek, peress li kienet SAS - u mhux il-banek - li talbu li l-azzjonisti jingħaqdu mal-RCF il-ġdida. Barra minn hekk, il-Grupp SAS isostni li l-banek ddeċidew li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida fuq termini ugwali mal-Istati u KAW abbażi tar-riżultati ferm pożittivi tal-analiżi riskju/introjtu.
(46)
B'żieda ma' dan, il-Grupp SAS jappoġġja d-Danimarka u l-Iżvezja meta jsostnu li l-presuppożizzjonijiet li jirfdu l-pjan 4XNG kienu robusti bi previżjonijiet realistiċi ħafna għar-rigward tat-tliet muturi ewlenin, jiġifieri t-tkabbir tas-suq f'ASK, it-tkabbir fil-PDG għall-2015-17 u r-rata preżunta ta' inflazzjoni ta' 0 %. Barra minn hekk, ir-riskji assoċjati mal-implimentazzjoni tal-pjan ġew eżaminati mill-qrib mill-banek kollha tat-tislif, b'attenzjoni partikolari fuq RASK bħala indikatur ewlieni tal-profitabilità tal-kumpannija.
(47)
Fl-istess ħin, il-Grupp SAS argumenta li l-pakkett ta' garanzija kien ġie vvalutat b'mod suffiċjenti u li r-riskju li SAS ma tonorax l-implimentazzjoni tal-pjan 4XNG kien imtaffi. Dan huwa sostnut mill-fatt li t-twettiq ta' ffrankar ta' spejjeż kien preċedent ta' kundizzjoni biex is-selliefa jidħlu fl-RCF il-ġdida u li l-konklużjoni ta' ftehimiet kollettivi ġodda f'Novembru 2012 kienet essenzjali għall-implimentazzjoni b'suċċess tal-pjan.
(48)
Ukoll, il-Grupp SAS jikkritika lill-Kummissjoni talli ma ħaditx f'kunsiderazzjoni l-alternattiva ta' dikjarazzjoni ta' falliment u l-fatt li l-Istati jkunu tilfu l-valur tas-sehem azzjonarju kkombinat tagħhom li kieku ma kienx għall-RCF il-ġdida. F'dan il-kuntest, il-Grupp SAS jenfasizza li l-Istati pparteċipaw fl-RCF il-ġdida fil-kapaċità tagħhom bħala azzjonisti ewlenin f'SAS bil-għan li jiksbu redditu xieraq għall-investiment tagħhom.
(49)
Fl-aħħar nett, il-Grupp SAS jirrapporta li bl-implimentazzjoni tal-pjan 4XNG inkiseb qligħ qabel it-taxxa ta' SEK 3 biljun, li wassal għal riżultat pożittiv għal SAS fil-perjodu Novembru 2012 - Lulju 2013.
6.3. Kummenti minn FAM
(50)
Skont FAM, il-kumpanija responsabbli għall-ġestjoni tal-assi ta' KAW, id-deċiżjoni ta' din tal-aħħar li tipparteċipa fl-RCF il-ġdida ttieħdet indipendentement mill-interess tagħha f'SEB u mill-espożizzjoni ta' SEB għal SAS. FAM targumenta li KAW la kellha sehem azzjonarju ta' maġġoranza f'SEB, u lanqas ma jista' jingħad li hija tikkontrolla lil SEB.
(51)
FAM eżaminat il-pjan 4XNG, ir-riskji finanzjarji assoċjati u l-pakkett ta' garanzija, u kkunsidrat li jkun fl-interess ta' KAW li tipparteċipaw fl-RCF il-ġdida. F'dan ir-rigward, hija qabblet il-prospett li tipproteġi l-investiment fit-tul ta' KAW f'SAS u r-redditi futuri possibbli fuq dak l-investiment, kif ukoll it-tariffi għolja li kienu jitħallsu minn SAS taħt l-RCF il-ġdida, kontra l-istralċ ta' SAS, li hija ma kinitx tqis bħala opzjoni ekonomikament interessanti.
(52)
FAM taqbel ukoll mad-Danimarka, l-Isvezja u l-Grupp SAS li l-partijiet interessati kollha pparteċipaw fl-RCF il-ġdida fuq termini ugwali, mingħajr l-ebda forma ta' subordinazzjoni, drittijiet sproporzjonati ta' garanzija jew xi termini asimetriċi oħra. Id-deċiżjoni għall-parteċipazzjoni fl-RCF il-ġdida kienet ibbażata fuq analiżi bir-reqqa tal-prospetti ta' profitabilità li jirriżultaw minn SAS b'saħħitha u kompetittiva fil-futur.
(53)
Fl-aħħar nett, FAM tikkondividi l-fehma tad-Danimarka u l-Isvezja li d-deċiżjoni tal-banek tat-tislif li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida kienet ibbażata fuq kunsiderazzjonijiet kummerċjali, peress li l-esponiment eżistenti tagħhom taħt l-RCF l-antika kien biss teoretiku. Hija ressqet l-argument li l-banek kellhom anqas inċentiv biex jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida mill-Istati u minn KAW, peress li din tal-aħħar setgħet tistrieħ fuq żieda fil-prezz tal-ishma. Hija għalhekk issostni li jrid jitqies li l-kundizzjonijiet tat-test tal-pari passu ġew issodisfati.
7. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA
7.1. L-eżistenza ta' għajnuna mill-Istat
(54)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, “kull għajnuna ta' kwalunkwe forma mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta' riżorsi tal-Istat li twassal għal distorsjoni jew theddida ta' distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(55)
Il-kunċett ta' għajnuna mill-Istat għalhekk japplika għal kwalunkwe vantaġġ mogħti direttament jew indirettament, iffinanzjat mir-riżorsi tal-Istat, mogħti mill-Istat innifsu jew permezz ta' kwalunkwe korp intermedjarju li jaġixxi minħabba s-setgħat li ngħatawlu.
(56)
Sabiex tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, miżura trid tkun ġejja minn riżorsi tal-Istat u trid tkun imputabbli lill-Istat. Fil-prinċipju, ir-riżorsi tal-Istat huma riżorsi ta' Stat Membru u l-awtoritajiet pubbliċi tiegħu, kif ukoll ir-riżorsi tal-intrapriżi pubbliċi li fuqhom l-awtoritajiet pubbliċi jistgħu jeżerċitaw, direttament jew indirettament, influwenza ta' kontroll.
(57)
Ma jistax jiġi kkontestat li l-miżura inkwistjoni kienet tinvolvi riżorsi tal-Istat, peress li kienet iffinanzjata minn riżorsi ġejjin minn baġits tal-Istati, u li kienet imputabbli lill-Istat. B'mod partikolari, ta' min jinnota li l-parlamenti tad-Danimarka u tal-Isvezja approvaw il-parteċipazzjoni taż-żewġ gvernijiet fl-RCF il-ġdida (paragrafu 30 above).
(58)
Il-miżura inkwistjoni trid tkun toħloq distorsjoni, jew thedded li toħloq distorsjoni, u tkun tista' tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(59)
Skont il-ġurisprudenza stabbilita, meta l-għajnuna finanzjarja mogħtija minn Stat Membru ssaħħaħ il-pożizzjoni ta' impriża meta mqabbla ma' impriżi oħra li jkunu qed jikkompetu magħha fil-kummerċ madwar l-Unjoni, allura jkun hemm mill-inqas effett potenzjali fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri u fuq il-kompetizzjoni (28). F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni hija tal-fehma li kwalunkwe vantaġġ ekonomiku potenzjali mogħti lil SAS permezz ta' riżorsi tal-Istat ikun jissodisfa din il-kundizzjoni. SAS tinsab f'kompetizzjoni ma' linji tal-ajru oħra fl-Unjoni Ewropea u fiż-ŻEE, b'mod partikolari peress li t-tielet stadju tal-liberalizzazzjoni tat-trasport bl-ajru (“it-tielet pakkett”) daħal fis-seħħ fl-1 ta' Jannar 1993 (29). Barra minn hekk, għal vjaġġi ta' distanzi relattivament qosra fi ħdan l-UE, l-ivvjaġġar bl-ajru huwa f'kompetizzjoni mat-trasport bit-triq u bil-ferrovija, u għalhekk jistgħu jiġu anki affettwati t-trasportaturi bit-triq u bil-ferrovija.
(60)
L-uniku kriterju tal-kunċett ta' għajnuna mill-Istat li dwaru trid issir diskussjoni huwa b'hekk jekk il-miżura tatx vantaġġ ekonomiku selettiv, mhux dovut, lil SAS.
(61)
Fid-dawl tal-kanċellazzjoni tal-RCF il-ġdida mill-4 ta' Marzu 2014, il-Kummissjoni vvalutat jekk l-RCF il-ġdida kkonċedietx vantaġġ ekonomiku selettiv, mhux dovut, għal SAS minn meta ġiet stabbilita fl-2012 sakemm tħassret fl-2014.
7.2. Vantaġġ ekonomiku favur SAS
(62)
Sabiex jiġi determinat jekk ingħatatx jew le għajnuna mill-istat favur SAS fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE il-Kummissjoni se tevalwa jekk il-linja tal-ajru rċevietx vantaġġ ekonomku li ma kinitx tirċievi taħt kundizzjonijiet normali tas-suq. Biex teżamina din il-kwistjoni l-Kummissjoni tapplika t-test tal-MEI, skont liema ma jkunx każ ta' għajnuna mill-istat jekk, f'ċirkustanzi simili, investitur privat ta' daqs komparabbli mal-korpi rilevanti fis-settur pubbliku, u li jkun qed jopera f'kundizzjonijiet normali tas-suq, f'ekonomija tas-suq, seta' jħossu inċentivat biex jipprovdi l-miżura inkwistjoni lill-benefiċjarju.
(63)
Skont it-test tal-MEI, il-Kummissjoni għalhekk trid tivvaluta jekk investitur privat kienx jidħol fit-tranżazzjoni li qed tiġi vvalutata fuq l-istess termini. L-attitudni tal-investitur privat ipotetiku hija dik ta' investitur prudenti li l-għan tiegħu tal-massimizzazzjoni tal-qligħ jitqies bi prudenza fir-rigward tal-livell ta' riskju aċċettabbli għal rata partikolari ta' redditu (30).
(64)
Fil-prinċipju, kontribuzzjoni mill-fondi pubbliċi ma tinvolvix għajnuna mill-Istat jekk din isseħħ fl-istess mument meta ssir kontribuzzjoni kapital sinifikanti minn investitur privat f'ċirkustanzi kumparabbli u fuq termini kumparabbli (pari passu) (31).
7.2.1. Il-parteċipazzjoni pari passu tal-Istati, ta' KAW u tal-banek fl-RCF il-ġdida
(65)
Il-Kummissjoni tinnota li l-banek tat-tislif involuti fl-RCF il-ġdida pparteċipaw ukoll fl-RCF l-antika. Fl-RCF il-ġdida, madankollu, l-Istati żiedu l-esponiment tagħhom għal SAS, filwaqt li l-banek bejn wieħed u ieħor naqqsu bin-nofs il-kontribuzzjoni tagħhom (minn EUR 366 miljun għal bejn wieħed u ieħor EUR 200 miljun) u għalhekk naqqsu l-esponiment globali tal-RCF eżistenti tagħhom għal SAS b'bejn wieħed u ieħor 50 %. Fid-dawl ta' dan, il-Kummissjoni esprimiet dubji fid-deċiżjoni ta' ftuħ li l-argument dwar il-pari passi ma jistax jintlaqa' minħabba li l-Istati u l-banek ma jidhrux li huma f'pożizzjonijiet kumparabbli.
(66)
Id-Danimarka, l-Isvezja u l-Grupp SAS ressqu l-argument li l-banek tat-tislif ma kellhom l-ebda esponiment taħt l-RCF l-antika, meta kienu qed jinnegozjaw il-parteċipazzjoni tagħhom fl-RCF il-ġdida. Il-banek għalhekk kellhom jiġu kkunsidrati bħala investituri “minn barra” f'pożizzjoni komparabbli għal l-Istati u KAW.
(67)
Il-Kummissjoni tinnota li SAS kienet ġibdet kompletament l-RCF l-antika f'Jannar 2012 fuq (paragrafu 20 above). Tabilħaqq, l-emendi għall-RCF l-antika f'Marzu 2012 kienu jinkludu fost affarijiet oħra, kundizzjoni ta' ħlas lura sħiħ u immedjat tal-ammont miġbud. L-ammonti tħallsu lura kompletament f'Marzu 2012 u bl-emendi għall-RCF l-antika li saru fl-istess xahar kien diffiċli immens li SAS wara dan tkun tista' tiġbed mill-faċilità (32). Barra minn hekk, SAS kienet obbligata tipprovdi Pjan ta' Rikapitalizzazzjoni sa' Ġunju 2012, li kellu jiġi approvat mill-Bord, kif ukoll mill-Istati u minn KAW bħala l-azzjonisti ewlenin. Il-banek inizjalment kienu ċaħdu dan il-pjan. Kien biss f'Novembru 2012 li l-Istati, wara li eżaminaw bir-reqqa l-pjan 4XNG rivedut, iddeċidew li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida, segwiti mill-banek.
(68)
Bħala riżultat, l-awtoritajiet tad-Danimarka u tal-Isvezja u l-Grupp SAS allegaw li SAS kienet effettivament ipprojbita milli titlob prelevament tal-RCF l-antika. Konxji ta' din is-sitwazzjoni, il-banek kellhom jiddeċiedu jekk ikomplux bl-RCF l-antika sakemm din kellha tiskadi f'Ġunju 2013, jew li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida fuq termini ugwali mal-Istati u ma' KAW, minkejja l-fatt li l-Istati u KAW, bħala azzjonisti, kellhom inċentivi akbar biex jipparteċipaw bil-għan li potenzjalment jiksbu valur ogħla fuq l-ishma tagħhom wara l-implimentazzjoni tal-pjan 4XNG.
(69)
Għalkemm il-Kummissjoni tqis li huwa probabbli li l-banek, tal-inqas dawk li ma għandhom l-ebda esponiment bilaterali mhux garantita għal SAS, ma kinux materjalment esposti għall-RCF l-antika fil-ħin tat-teħid ta' deċiżjoni għal parteċipazzjoni fl-RCF il-ġdida, hija wkoll tal-fehma li xorta kien hemm riskju li SAS ma setgħetx tissodisfa l-kundizzjonijiet għall-prelevament qabel ma daħlet fis-seħħ l-RCF il-ġdida. Il-fatt li dan ma seħħx u li l-RCF l-antika ma kinitx użata wara li tħallset lura kompletament f'Marzu 2012 huwa irrilevanti f'dan ir-rigward. Fuq din il-bażi, jidher li l-banek kellhom ċertu grad ta' esponiment għal SAS taħt l-RCF l-antika, li l-Istati (u KAW) ma kellhomx. Għaldaqstant, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument tal-awtoritajiet tad-Danimarka u tal-Isvezja li l-banek ipparteċipaw fl-RCF il-ġdida bħala investituri “minn barra”, minkejja l-esponiment tagħhom taħt l-RCF l-antika.
(70)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni ma tistax taqbel mad-Danimarka u mal-Isvezja li l-esponiment ta' xi wħud mill-banek fil-forma ta' faċilitajiet bilaterali marbuta mal-RCF l-antika (33) ma kien jinkludi l-ebda riskju finanzjarju għall-banek matul il-perjodu tan-negozjar tal-RCF il-ġdida, fuq il-bażi li dawn il-faċilitajiet ma setgħux jiġu prelevati sakemm l-RCF l-antika ma kinitx inġibdet kollha. Kif intqal hawn fuq, kien hemm riskju, anki jekk ċertament żgħir, li l-kundizzjonijiet tal-prelevament setgħu jiġu ssodisfati minkejja l-fatt li, wara l-emendi ta' Marzu 2012 u kundizzjonijiet stretti introdotti, il-probabbiltà ta' SAS li tippreleva mill-RCF l-antika kienet baxxa ħafna.
(71)
Barra minn hekk, jidher li xi banek kellhom esponimenti oħra għal SAS. Pereżempju, minbarra l-parteċipazzjoni fl-RCF l-antika, […] kellu - fit-30 ta' Settembru 2012 - esponiment mhux garantit (u mhux miġbud) bilaterali għal SAS ta' SEK [200-600] miljun, kif ukoll esponiment ta' karta tal-kreditu mhux garantit ta' SEK [500-900] miljun. Għalhekk setgħet kienet responsabbli li tkopri kwalunkwe spejjeż ta' rimborż lill-konsumaturi kieku SAS kellha tikkanċella t-titjiriet korrispondenti. Filwaqt li dan l-esponiment tal-karta tal-kreditu mhux garantit kien jirrappreżenta [0-2] % tal-portafoll totali ta' kreditu ta' […] madwar SEK [1 000-3 000] biljun, madankollu dan kien jikkostitwixxi riskju finanzjarju u, għalhekk, ma jistax jiġi aċċettat li […] kien f'sitwazzjoni paragunabbli vis-à-vis l-Istati meta ddeċieda li jipparteċipa fl-RCF il-ġdida.
(72)
Barra minn hekk, tliet banek oħra kellhom esponiment f'termini ta' faċilitajiet ta' finanzjament ta' ajruplani (eż. […]). Għalkemm l-Istati jargumentaw li l-finanzjamenti kienu ggarantiti permezz tal-ajruplani u ma kinux ta' riskju finanzjarju għall-banek għax dan setgħu faċilment jinbiegħu fis-suq, ma nġibitx prova fattwali ta' dan. Għadu mhux ċar jekk, f'każ ta' bejgħ malajr tal-ajruplani, kienx jiġi rkuprat tabilħaqq l-ammont kollu.
(73)
Barra minn hekk, fid-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni qajmet dubji dwar jekk l-imġiba tal-banek setgħetx kienet influwenzata mill-kondotta tal-Istati, minħabba l-appoġġ finanzjarju kontinwu tal-Istati lil-linja tal-ajru fi snin preċedenti (pereż. emissjonijiet bi drittijiet preferenzjali fl-2009 u l-2010). Barra minn hekk, il-banek kienu lesti li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida biss bil-kundizzjoni li l-Istati jipparteċipaw fiha, kif spjegat fil-paragrafi 23 u 24 hawn fuq.
(74)
Fil-prinċipju, il-Kummissjoni tqis li l-kundizzjoni pari passu ma tistax tkun applikabbli f'każijiet fejn l-involviment tal-Istati ikun jikkostitwixxi rekwiżit strett li l-operaturi privati jipparteċipaw fit-tranżazzjoni.
(75)
Matul l-investigazzjoni formali, id-Danimarka, l-Isvezja u l-Grupp SAS ressqu l-argument li l-banek fl-ebda stadju matul in-negozjati għall-RCF il-ġdida ma ħassew li kienu “kkontaminati” mill-imġieba passata tal-Istati u mir-rieda kontinwa tagħhom li jappoġġaw lil SAS, minkejja l-fatt li t-tbassir dwar l-introjtu tal-Istati fil-każ tal-emissjonijiet bi drittijiet preferenzjali tal-2009 u l-2010 irriżulta bħala wisq ottimist.
(76)
Il-Kummissjoni ma tistax teskludi l-possibbiltà li operaturi privati ma kinux ikunu lesti li jinvestu f'negozju bi storja bħal din u bi projezzjonijiet mhux prevedibbli, sakemm ma jkunx hemm il-parteċipazzjoni tal-Istati. Fl-istess ħin, ma tistax teskludi li l-Istati, li kienu rrifjutaw li jipprovdu ekwità ġdida u li jidħlu f'RCF subordinata, ma kinux għadhom lesti li jinjettaw fondi addizzjonali f'SAS. Minkejja dawn il-kunsiderazzjonijiet, il-Kummissjoni għadha mhix konvinta li l-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida saret b'termini pari passu mal-banek tat-tislif, meta jitqies li l-parteċipazzjoni tal-Istati wasslet biex il-banek inaqqsu l-esponiment ġenerali tagħhom ta' RCF għal SAS b'madwar 50 %, filwaqt li fl-istess ħin l-Istati żiedu l-esponiment tagħhom għal SAS.
(77)
Fir-rigward dwar kemm l-aġir ta' KAW jistax jitqies bħala punt ta' referenza sabiex jiġi stabbilit l-aġir ta' investitur privat, l-investigazzjoni formali uriet li l-esponiment ta' KAW għal SAS permezz tas-sehem azzjonarju tagħha f'SEB kien iżgħar minn dak indikat fid-deċiżjoni tal-ftuħ. Meta jittieħed f'kunsiderazzjoni li KAW mhix għajr azzjonist minoritarju f'SEB u li l-esponiment ta' SEB għal SAS kien limitat, jista' jiġi argumentat li l-parteċipazzjoni ta' KAW fl-RCF il-ġdida kienet motivata minn prospetti ta' profitabilità tal-investiment.
(78)
B'żieda ma' dan ta' hawn fuq, l-investigazzjoni formali ma ppermettietx li l-Kummissjoni tikkonkludi b'ċertezza li t-tranżazzjoni inkwistjoni kienet saret fuq termini ta' pari passu.
(79)
Irrispettivament mill-valutazzjoni dwar il-pari passu, il-Kummissjoni eżaminat ukoll jekk il-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida tistax titqies bħala razzjonali minn perspettiva ta' azzjonist u tkunx tissodisfa t-test tal-MEI 'l barra mil-linja ta' raġunament tal-pari passu.
7.2.2. Valutazzjoni tal-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida skont it-test tal-MEI
(80)
Il-kwistjoni li għandha tiġi indirizzata hija jekk investitur privat fl-istess pożizzjoni bħall-Istati, jiġifieri bħala azzjonisti eżistenti f'SAS u li jkun qed jiffaċċja ġabra simili ta' ċirkostanzi bħall-Istati fl-2012, kienx jidħol fl-RCF il-ġdida b'termini u kundizzjonijiet simili (34).
(81)
L-analiżi indipendenti mwettqa minn konsultenti finanzjarji esterni (jiġifieri Goldman Sachs International u CITI bħala konsulenti tal-Istati u […] bħala konsulent tas-selliefa) qabel il-konklużjoni tal-RCF il-ġdida jipprovdu ħafna informazzjoni f'dan ir-rigward. Skont id-Danimarka u l-Isvezja, l-Istati ddeċidew li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida biss wara li sar skrutinju dettaljat tal-pjan 4XNG mill-konsulenti esterni tagħha u wara aġġustament tat-termini u l-kundizzjonijiet tal-RCF il-ġdida.
(82)
Filwaqt li l-Kummissjoni esprimiet xi riżervi fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha rigward il-kamp ta' applikazzjoni tar-rapport imħejji minn CITI, id-Danimarka u l-Isvezja ċċaraw li d-deċiżjoni tagħhom li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida ħadet f'kunsiderazzjoni l-analiżijiet imħejjija mill-konsulenti finanzjarji tagħha u li r-rapport ta' CITI għalhekk ma għandux jiġi vvalutat b'mod iżolat.
(83)
Il-konsulenti finanzjarji ngħataw il-kompitu fost affarijiet oħra li jipprovdu analiżi kritika tal-pjan 4XNG u tal-RCF il-ġdida u tas-sensittivitajiet u vulnerabbiltajiet rilevanti f'dan ir-rigward. Din l-analiżi saret fuq rapporti suċċessivi b'referenza għall-prestazzjoni storika ta' SAS u għal livell referenzjarju oħra tal-industrija. Il-konsulenti ħarġu firxa ta' rakkomandazzjonijiet rigward l-istrateġiji għat-tnaqqis tar-riskju kemm għall-pjan 4XNG kif ukoll għall-RCF il-ġdida. F'konformità ma' dan il-parir, l-Istati talbu għadd ta' aġġustamenti għall-pjan 4XNG (li jaċċelleraw miżuri li jiffrankaw l-ispejjeż u jakkomodaw inizjattivi addizzjonali), kif ukoll aġġustamenti għat-termini tal-RCF il-ġdida biex titnaqqas il-probabbiltà ta' ġbid totali ta' kreditu.
(84)
Fl-analiżi tal-pjan 4XNG, il-konsulenti esterni identifikaw u taw attenzjoni partikolari għal oqsma ewlenin fejn jista' jkun hemm riskju, inklużi miri għall-iffrankar tal-ispejjeż, iċ-ċessjonijiet u l-pressjoni RASK. Minn din il-valutazzjoni tar-riskju saru l-kunsiderazzjonijiet li ġejjin, fost oħrajn:
-
Miri ta' ffrankar
Minbarra l-konsulenza esterna riċevuta, il-pjan 4XNG ġie modifikat u msaħħaħ biex jinkludi inizjattivi ta' iffrankar ta' madwar SEK [1-4] biljun fis-sena (aktar mill-mira oriġinali ta' SEK [1-4] biljun fis-sena.). Filwaqt li n-nuqqas ta' twettiq ta' miri ta' tifdil ġie identifikat bħala preokkupazzjoni, mossa kruċjali biex jitnaqqas ir-riskju minn fuq il-pjan 4XNG qabel l-iffinalizzar tal-RCF il-ġdida kienet il-konklużjoni ta' ftehimiet ġodda trejdunjonistiċi bi tnaqqis fil-kumpens u fil-benefiċċji lill-ħaddiema, kif ukoll tibdil fil-pjan tal-pensjonijiet, f'Novembru 2012. Dan irriżulta fi ffrankar dirett tal-kosti ta' ftit inqas minn SEK [0-3] biljun fis-sena […] li, fuq talba tal-Istati, kellu jiġi esegwit b'suċċess qabel ma l-RCF il-ġdida setgħet tidħol fis-seħħ.
-
Ċessjonijiet
B'segwitu tal-fatt li l-konsulent finanzjarju kkontesta l-presuppożizzjoni inizjali dwar iċ-ċessjoni ta' assi, kif ukoll minħabba informazzjoni ġdida li nstabet matul il-proċess, il-lista finali tal-konċessjonijiet ippjanati fil-pjan 4XNG iddevjat mil-lista inizjalment imressqa minn SAS. (35) Il-konsulent finanzjarju tal-Istati finalment ikkonkluda li ċ-ċessjonijiet (b'valur ta' ċessjoni stmat ta' madwar SEK 3,0 biljun) li kienu inkużi fil-pjan 4XNG finali kienu vijabbli fi ħdan il-perjodu stmat. Barra minn hekk, l-RCF il-ġdida kien fiha dispożizzjonijiet dwar il-mument meta jsir il-bejgħ ta' Widerøe, kif ukoll għall-applikazzjoni stretta tar-rikavat miċ-ċessjoni lejn il-ħlas lura tal-RCF il-ġdida.
-
Pressjoni RASK
Is-suppożizzjonijiet sottostanti ta' rendiment u ta' pressjoni RASK ġew ivvalutati u tqiesu raġonevoli meta titqies id-dejta rilevanti dwar xejriet storiċi, previżjonijiet ta' partijiet terzi u bidliet magħrufa fl-ambjent kompetittiv f'dak iż-żmien. Dawn is-suppożizzjonijiet għalhekk ma tqisux bħala li joffru riskju sinifikanti negattiv għall-esekuzzjoni tal-pjan 4XNG.
(85)
F'dak li jirrigwarda d-dubji tal-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ rigward il-karattru ottimist ta' muturi speċifiċi fil-pjan 4XNG (pereż. it-tkabbir tas-suq f'ASK, il-previżjonijiet dwar il-PDG u inflazzjoni ta' 0 % għall-perjodu 2015-17), l-informazzjoni mressqa mid-Danimarka, l-Isvezja u mill-Grupp SAS matul l-investigazzjoni formali tindika li dawn l-istimi ħadu kont partikolari tas-swieq prinċipali li fihom SAS hija attiva. Dan kien jinkludi l-esponiment aktar qawwi tal-kumpanija lejn it-Tramuntana iktar milli lejn in-Nofsinhar tal-Ewropa, kif ukoll l-esponiment tagħha fis-suq Asjatiku u dak tal-Istati Uniti. Is-sottomissjonijiet jindikaw, barra minn dan, li l-kost stmat ta' inflazzjoni ta' 0 % fis-sena għall-perjodu 2015-17 huwa l-effett nett ta' rata sottostanti ta' inflazzjoni ta' 2 % kull sena (konformi mal-livell ta' inflazzjoni stmat tal-UE) u s-suppożizzjoni li jkun possibbli li dan jiġi newtralizzat permezz ta' miżuri ġodda ta' ffrankar.
(86)
Fir-rigward tan-nuqqas ta' ttestjar tas-sensittività fl-analiżi IRR ippreżentata fir-rapport CITI (ara l-paragrafu 35 hawn fuq), kif ukoll it-tħassib inizjali tal-Kummissjoni dwar l-impatt potenzjali ta' xenarji inqas ottimisti, il-Kummissjoni rċeviet informazzjoni addizzjonali mid-Danimarka u l-Isvezja fis-sottomissjonijiet tagħhom dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ dwar il-livell ta' analiżi tas-sensittività li saret. F'dan ir-rigward, Goldman Sachs ippreżentaw firxa ta' testijiet tas-sensittività matul l-iżvilupp tal-pjan 4XNG għall-perjodu minn Ġunju sa Settembru 2012. Analiżi riveduta f'Settembru 2012 indikat li SAS ma kinitx se tispiċċa mingħajr flus anke taħt l-effett tax-xenarji negattivi ppreżentati, jiġifieri f'kull każ analizzat, il-likwidità ta' SAS kienet tibqa' fuq it-tarf ta' isfel tal-kuritur tal-RCF. Madankollu, biex tinżamm il-fiduċja fis-suq, tqies li kien meħtieġ pjan ta' emerġenza ta' likwidità u li l-RCF baqgħet l-aktar għażla realistika għal tali riżerva ta' likwidità.
(87)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tinnota r-rieżamijiet finanzjarji suċċessivi mwettqa fuq il-pjan 4XNG (inklużi analiżi estensivi u ttestjar ta' diversi fażijiet tal-pjan). Il-Kummissjoni tinnota wkoll it-talbiet riżultanti tal-Istati biex jitnaqqsu r-riskji ta' implimentazzjoni u jinkiseb pjan ta' ristrutturar konsolidat qabel id-dħul fl-RCF il-ġdida. Azzjonijiet bħal dawn jidher li huma f'konformità ma' dawk ta' investitur privat prudenti. Minkejja dan, għad irid jiġi kkunsidrat jekk it-termini u l-kundizzjonijiet tal-RCF il-ġdida kinux konformi ma' dak li investitur tas-suq privat, fl-istess pożizzjoni bħal l-Istati, jiġifieri bħala azzjonisti eżistenti fil-kumpanija, kien jaċċetta.
(88)
Id-Danimarka, l-Isvezja u l-Grupp SAS spjegaw li karatteristika speċifika tas-settur tal-linji tal-ajru hija l-ħtieġa li jinżamm livell għoli ta' stat ta' tħejjija finanzjarja biex tinżamm il-fiduċja tal-konsumaturi u tal-partijiet interessati fl-abilità li l-ażjenda tkompli topera. Meta jitqiesu d-diffikultajiet finanzjarji li kellha qudiemha SAS fl-2012 u s-sitwazzjoni ta' likwidità prevalenti f'dak iż-żmien, motivazzjoni probabbli għall-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida, bħala azzjonisti ta' SAS, kien li jiġi evitat telf akbar jew falliment f'każ ta' nuqqas ta' likwidità fuq il-kumpanija.
(89)
F'dan ir-rigward, l-Istati jidhru li aċċettaw elementi mir-rakkomandazzjonijiet mill-konsulenti finanzjarji indipendenti meta kienu qed jiffinalizzaw it-termini u l-kundizzjonijiet tal-RCF il-ġdida. Tabilħaqq, jidher li t-termini u l-kundizzjonijiet tal-RCF il-ġdida kienu kollettivament mmirati lejn li jittaffew ir-riskji kummerċjali ewlenin identifikati. Pereżempju, kif innutat fil-paragrafu 84 above, kundizzjoni kruċjali preċedenti għall-implimentazzjoni tal-RCF il-ġdida kienet l-eżekuzzjoni b'suċċess ta' ftehimiet kollettivi ġodda mal-ekwipaġġi tat-titjira. Barra minn hekk, il-kundizzjonijiet ta' ġbid applikabbli għall-Faċilità B dehru li jagħmluha improbabbli ħafna li setgħet tinġibed qabel Marzu 2015 (36). Il-pattijiet finanzjarji mehmuża mal-RCF il-ġdida ġew ukoll strutturati b'tali mod li, sakemm SAS kienet kapaċi teżegwixxi l-projezzjonijiet finanzjarji ewlenin li jinsabu fil-pjan 4XNG, hija ma kienx ikollha aċċess għall-RCF jew kien ikollha tħallas lura kwalunkwe ammont miġbud fuq RCF f'dak il-mument (37).
(90)
Minbarra l-osservazzjonijiet ta' hawn fuq, il-Kummissjoni rċeviet informazzjoni addizzjonali dwar l-adegwatezza tal-kollateral sottostanti għall-RCF il-ġdida. F'rapport datat Mejju 2012, […] ipprovdiet valwazzjoni indipendenti ta' Widerøe u ċerti assi tanġibbli (inklużi magni ta' riżerva, ajruplani relevanti, għadd ta' proprjetajiet iżgħar u xi tagħmir) li ntużaw sussegwentement bħala garanzija għall-RCF il-ġdida. Filwaqt li l-enfasi kienet fuq Widerøe, bħala l-aktar assi importanti fil-pakkett ta' garanzija, u l-valutazzjoni tal-assi l-oħra kienet ibbażata fuq informazzjoni aktar limitata, il-valwazzjoni globali kienet timplika valur totali tal-assi ta' madwar SEK [1-4] - [3-6] biljun. Il-valur totali stmat tal-assi suġġett għall-garanziji b'hekk kien jaqbeż id-daqs tal-Faċilità A. Skont id-Danimarka u l-Isvezja, dan tqies biżżejjed komdu mis-selliefa tal-RCF il-ġdida peress li, kif intqal hawn fuq, il-probabbiltà li SAS qatt tiġbed mill-Faċilità B kienet titqies bħala negliġibbli.
(91)
Ir-riskju finanzjarju reali assoċjat mal-RCF il-ġdida kompla jittaffa minn dispożizzjonijiet dwar ħlas minn qabel obbligatorju u/jew il-kanċellazzjoni tal-impenji taħt l-RCF il-ġdida, f'każ li SAS iċċedi ċerti assi jew tidħol f'opzjonijiet oħra ta' finanzjament. Tali ħlas minn qabel u dispożizzjonijiet ta' kanċellazzjoni kellhom l-effett li jnaqqsu t-telf potenzjali tul iż-żmien. Fil-fatt, bħala riżultat tal-bejgħ ta' Widerøe, u skont ftehim li daħal fis-seħħ ma' dak il-bejgħ f'Settembru 2013 (ara l-paragrafu 31 hawn fuq), id-daqs globali tal-RCF il-ġdida tnaqqas minn SEK 3,5 biljun għal SEK 2 biljun.
(92)
Għalhekk jidher li ttieħdet ġabra ta' miżuri komprensivi u koerenti, speċifikament immirati sabiex tiġi żgurata l-vijabbiltà kontinwa ta' SAS matul il-perjodu 2012-15 u biex jiġu limitati r-riskji finanzjarji marbuta mal-RCF il-ġdida.
(93)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tagħraf il-ħtieġa li tikkunsidra jekk investitur privat komparabbli, li jkun qed jaffaċċja ċirkostanzi simili bħall-Istati (jiġifieri bħala azzjonisti eżistenti f'SAS), setax iħossu inċentivat biex jipprovdi l-miżura inkwistjoni lill-benefiċjarju. Għal dan l-għan, huwa utli wkoll li jiġu kkunsidrati sitwazzjoni kontrafattwali li jqumu fin-nuqqas tal-miżura li qed tiġi pprovduta.
(94)
F'dan ir-rigward, id-Danimarka, l-Isvezja u l-Grupp SAS jsostnu li s-sottomissjonijiet tagħhom dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ li l-falliment kien ikun probabbli kieku l-RCF il-ġdida ma kinitx tkun disponibbli fl-2012. Skont id-Danimarka u l-Isvezja, dan kien jikkorrispondi għal telf kombinat ta' SEK 1 044 miljun għall-Istati, jiġifieri l-valur tal-ishma aggregata tagħhom. Konsiderazzjoni oħra kienet ukoll relatata mal-prospett li jiġi ċedut qligħ kapitali possibbli fil-futur bl-implimentazzjoni b'suċċess tal-pjan 4XNG. B'paragun ma' dan, id-Danimarka u l-Isvezja jistmaw fis-sottomissjonijiet tagħhom li kieku SAS waqgħet f'inadempjenza mal-RCF il-ġdida, it-telf kombinat possibbli li kien jirriżulta mis-sehem azzjonarju kollettiv tal-Istati u l-kontribuzzjonijiet tagħhom għall-RCF kienu jkunu, fl-aktar xenarju estrem, fir-reġjun ta' SEK [1 000-3 000] miljun (38).
(95)
Konsegwentement, fil-każ ta' falliment ta' SAS, it-telf addizzjonali possibbli assoċjati mal-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida (jiġifieri madwar SEK 447,5 miljun ibbażati fuq l-eżempju illustrattiv tad-Danimarka u l-Iżvezja) jidher relattivament limitat meta mqabbel mat-telf li kien xorta jakkumula fir-rigward tas-sehem azzjonarju tal-Istati. Meta jitqabbel dan it-tibdil inkrimentali relattivament limitat fix-xenarju negattiv (ta' falliment) tal-Istati mal-effetti pożittivi potenzjali għall-Istati minn eżekuzzjoni b'suċċess tal-pjan 4XNG, jidher li tiġi sostnuta ulterjorment id-deċiżjoni tal-Istati li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida. Fl-aktar xenarju ottimist “każ bażi”, ir-rapport CITI ippreżenta stima ta' qligħ kapitali potenzjali għall-Istati ta' SEK [7 000-12 000] miljun b'kollox. Madankollu, filwaqt li l-Kummissjoni esprimiet xi riżervi fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha rigward il-karattru ottimist ta' dawn il-projezzjonijiet tat-tkabbir, hija tirrikonoxxi l-possibbiltà li, anki skont xenarji aktar konservattivi, il-qligħ kapitali potenzjali fix-xenarju pożittiv xorta seta' eċċeda t-telf potenzjali fix-xenarju negattiv.
(96)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tinnota l-valutazzjoni ta' tar-riskju/benefiċċju ta' hawn fuq, kif ukoll l-analiżi u l-ittestjar estensivi tal-pjan 4XNG, il-verifiki addizzjonali pprovduti fuq il-kollateral sottostanti, (39) id-dispożizzjonijiet ta' kanċellazzjoni u ta' ħlas minn qabel li jnaqqsu t-telf potenzjali tul iż-żmien (40) u d-diversi miżuri oħra varji għat-trażżin tar-riskji inkorporati fit-termini tal-RCF il-ġdida (41). Jekk jiġi kkunsidrat dak ta' hawn fuq, id-deċiżjoni tal-Istati li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida jidher li hi konsistenti mal-azzjonijiet ta' operatur privat li jaġixxi bil-ħsieb li jikiseb redditu normali tas-suq meta titqies is-sitwazzjoni speċifika tal-kumpanija f'dak il-mument.
(97)
B'żieda ma' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-Istati, fil-pożizzjoni tagħhom bħala azzjonisti eżistenti f'SAS, kienu ggwidati minn prospetti raġonevoli u realistiċi ta' profitabilità meta ddeċidew li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida flimkien ma' KAW u l-banek selliefa matul il-perjodu Diċembru 2012-Marzu 2014. Din il-parteċipazzjoni b'hekk ma kienet tagħti l-ebda vantaġġ lil SAS skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
7.3. Konklużjoni dwar il-preżenza ta' għajnuna mill-Istat
(98)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-parteċipazzjoni tad-Danimarka u l-Isvezja fl-RCF il-ġdida ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal- Artikolu 107(1) TFUE.
(99)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tinnota li d-Danimarka u l-Isvezja qablu li jkollhom din id-deċiżjoni adottata u nnotifikata bl-Ingliż.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-iffinanzjar ta' Scandinavian Airlines permezz tal-Faċilità ta' Kreditu Rinnovabbli li r-Renju tad-Danimarka u r-Renju tal-Isvezja implimentaw f'Diċembru 2012 ma tikkostitwixxix għajnuna skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tad-Danimarka u lir-Renju tal-Isvezja.
Magħmul fi Brussell, id-9 ta' Lulju 2014.