PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1346/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a zrušuje konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (základní nařízení) (1), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 uložila Rada nařízením (ES) č. 1339/2002 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1338/2002 (3) Rada uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden z indických vyvážejících výrobců, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V návaznosti na nové antiabsorpční šetření Rada v únoru 2004 nařízením (ES) č. 236/2004 (5) zvýšila konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR z 21 % na 33,7 %.
(5)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (6) rozhodnutí 2002/611/ES.
(6)
Rozhodnutím 2006/37/ES (7) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (8).
(7)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (9) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (10) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na indický dovoz kyseliny sulfanilové.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření vůči dovozu z ČLR a Indie obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(9)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování dumpingu a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(10)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Souběžné šetření
(11)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 16. října 2013 (13) Komise rovněž zahájila šetření platných vyrovnávacích opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (14).
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(12)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“, v tabulkách také „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření dne 30. září 2013 (dále jen „posuzované období“).
5.2 Dotčené strany
(13)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR a Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a zástupce vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3 Výběr vzorku
(15)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, předpokládal se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(16)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou vyvážejících výrobců v Indii; od vyvážejících výrobců v ČLR neobdržela žádný. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčených zemí a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(18)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4 Šetření
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(20)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(21)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobce a výrobce ze srovnatelné země:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci v dotčených zemích na jejich domácích trzích a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise ověřila, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR a Indie případně pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
1.1 ČLR
(25)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 39 známých čínských vyvážejících výrobců a orgány ČLR. Žádný z těchto výrobců se nepřihlásil a nespolupracoval.
(26)
Komise informovala čínské orgány a dotčené vyvážející výrobce o záměru použít na základě článku 18 základního nařízení pro svá zjištění nejlepší dostupné údaje. Strany tuto skutečnost nijak nekomentovaly.
(27)
Zjištění o dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, tj. informací poskytnutých žadatelem, především informací uvedených v žádosti o přezkum, a z údajů Eurostatu.
(28)
Z ČLR do Unie bylo během období přezkumného šetření dovezeno jen malé množství dotčeného výrobku.
1.2 Indie
(29)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 25 známých indických vyvážejících výrobců, z nichž dotazník vyplnil a při šetření spolupracoval pouze jeden, jmenovitě společnost Kokan. Tato společnost představovala během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(30)
Během posuzovaného období působil uvedený vyvážející výrobce v rámci Komisí akceptovaného cenového závazku, který byl podle zjištění dodržen.
2. Dumping
2.1 ČLR
2.1.1 Srovnatelná země
(31)
V souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(32)
V původním šetření byla jako srovnatelná země pro účely stanovení normální hodnoty s ohledem na ČLR použita Indie. V oznámení o zahájení přezkumu byla Indie uvedena jako srovnatelná země a zúčastněné strany byly požádány o vyjádření k této volbě. Nebyly obdrženy žádné připomínky a nic nenasvědčovalo tomu, že by Indie již vhodnou volbou nebyla. Výrobní odvětví Unie ve své žádosti navrhlo jako srovnatelnou zemi použít USA, avšak jelikož v USA se nachází jen jediný výrobce a jelikož trh v USA je již více než 20 let chráněn antidumpingovým a vyrovnávacím clem na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a Indie, byl tento návrh zamítnut. Proto i v tomto šetření byla jako srovnatelná země použita Indie.
(33)
Byly tudíž použity údaje spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce.
2.1.2 Běžná hodnota
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě údajů spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, jmenovitě společnosti Kokan. Ke stanovení běžné hodnoty byly použity údaje o prodeji na domácím trhu (viz 42. až 47. bod odůvodnění).
2.1.3 Vývozní cena
(35)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat). Má se za to, že tento zdroj informací uvádí ceny, které se příliš neliší od skutečných cen účtovaných čínskými vývozci odběratelům v Unii.
2.1.4 Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ze závodu a na základě údajů uvedených v žádosti o přezkum Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry. Tyto úpravy představovaly 5 % až 10 5 ceny CIF.
2.1.5 Dumping
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(39)
Z důvodu nespolupráce čínských vývozců nejsou k dispozici údaje o dováženém sortimentu. Přestože informace o dovážených množstvích vyčištěné a technické kyseliny sulfanilové nebyly k dispozici, bylo nicméně usouzeno, že i při předpokladu dovozu pouze kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která je v průměru o 20 % dražší než technický stupeň, byly dovozní ceny podle Eurostatu na úrovni, která ve srovnání s běžnými hodnotami ve srovnatelné zemi nepoukazuje na existenci dumpingu.
(40)
Jak je navíc uvedeno v 28. bodě odůvodnění, dovozní objemy z Číny byly během období přezkumného šetření velmi nízké. Dotčená výrobní odvětví obecně uznávají, že nepravidelné zásilky malých množství kyseliny sulfanilové mají výrazně vyšší jednotkovou cenu než běžné objednávky větších množství, což by mohlo vysvětlit vysokou úroveň dovozní ceny, kterou zaznamenal Eurostat.
(41)
Přestože dostupné údaje poukazují na negativní dumping, nemusí takový závěr být nezbytně relevantní, protože dovážená množství byla malá a protože nebyly k dispozici informace o dováženém sortimentu, což je důležité z hlediska výrazného cenového rozdílu mezi kyselinou sulfanilovou vyčištěného a technického stupně.
2.2 Indie
2.2.1 Běžná hodnota
(42)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce prodával na domácím trhu každý typ dotčeného výrobku v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(43)
U každého typu výrobku byl stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(44)
Všechen prodej na domácím trhu se uskutečnil v čistých prodejních cenách rovných vypočteným výrobním nákladům nebo vyšších, a ziskový domácí prodej tak představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku. Běžná hodnota proto u každého typu výrobku vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(45)
Žadatel přišel s tvrzením, že tlak čínského dovozu na indický trh zkreslil ceny na domácím indickém trhu, a tudíž stanovení běžné hodnoty.
(46)
Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, ziskový domácí prodej představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku, a běžná hodnota tak musela vycházet ze skutečné ceny na domácím trhu. Bez ohledu na to, zda čínský dovoz vyvíjel tlak na snižování cen na domácím indickém trhu či ne, je běžná hodnota v každém případě stanovena tak, aby tento tlak neměl vliv na hodnocení. Pokud by totiž 80 % prodeje konkrétního typu výrobku či méně bylo ziskových, vycházelo by stanovení běžné hodnoty pouze z tohoto ziskového prodeje. Pokud by se navíc všechen prodej konkrétního typu výrobku stal ztrátovým, vycházela by běžná hodnota z plných nákladů na výrobu a přiměřeného ziskového rozpětí.
(47)
Komise proto shledala, že tvrzení žadatele je neopodstatněné, pokud jde o výpočet běžné hodnoty.
2.2.2 Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii a vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(49)
Žadatel přišel s tvrzením, že existuje rozpor mezi vývojem ceny benzenu a vývojem cen indického dovozu do Unie. Uvedl, že je to o to pozoruhodnější, protože závazek minimální ceny přijatý Komisí byl indexován na základě vývoje ceny benzenu. Žadatel dále tvrdil, že kvůli tomuto cenovému závazku jsou vývozní ceny hlavního indického vyvážejícího výrobce nereprezentativní.
(50)
Komise zjistila, že benzen jako surovina pro výrobu anilinu, který je hlavní surovinovou složkou kyseliny sulfanilové, nemůže představovat více než 50 % až 60 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Ustanovení o indexaci, které je součástí cenového závazku, omezuje účinek vývoje ceny benzenu na minimální cenu. Dodržování závazku minimální ceny bylo kontrolováno během inspekcí na místě, kdy bylo zjištěno, že úrovně vývozních cen byly soustavně a významně vyšší než minimální ceny podle závazku, čímž oslabovaly jeho účinek.
(51)
Žadatel dále tvrdil, že indičtí vyvážející výrobci se vší pravděpodobnosti vyváželi do Unie po malých množstvích, což by navyšovalo spotové ceny, a tím pádem uměle zvyšovalo úroveň vývozních cen.
(52)
Šetřením nebylo zjištěno, že by společnost Kokan, hlavní indický vyvážející výrobce, prodával tímto způsobem. Dále bylo zjištěno, že naprostá většina (více než 99 %) prodeje ostatních indických vývozců do Unie probíhala v množstvích, která nelze považovat za spotový prodej.
(53)
Na základě výše uvedených zjištění je třeba zamítnout tvrzení žadatele o tom, že ceny indického vývozu do Unie jsou nereprezentativní.
2.2.3 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Kvůli spravedlivému srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly provedeny úpravy zohledňující náklady na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením a úvěry, slevy a provize, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tato úprava představuje 6 % až 10 % ceny CIF na hranice Unie.
2.2.4 Dumping
(56)
Jak stanoví čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení, vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro obdobný výrobek byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku.
(57)
Na základě těchto skutečností vyšlo dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce negativní. Během období přezkumného šetření tudíž nedošlo k dumpingu.
(58)
Žadatel přišel s tvrzením, že závěr o neexistenci dumpingu na úrovni hlavního vyvážejícího výrobce nelze vztáhnout i na ostatní indické vyvážející výrobce, neboť jeho vývozní ceny vycházejí e závazku ohledně minimálních dovozních cen.
(59)
Vývozní ceny hlavního indického vývozního výrobce byly ovšem nastaveny mnohem výš než minimální ceny jeho závazku. Kromě toho bylo shledáno, že úroveň vývozních cen ostatních indických výrobců byla podle Eurostatu podstatně vyšší než vývozní ceny hlavního vyvážejícího výrobce. Šetření rovněž ukázalo, že ceny, za které spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do třetích zemí a které nepodléhají ani závazku ani antidumpingovému clu, byly nastaveny na úrovni podobné jeho cenám na vývoz do Unie, a tudíž nebyly dumpingové. Proto Komise dospěla k závěru, že ceny indického vývozu byly stanovovány nezávisle na cenovém závazku a podle tržních podmínek.
(60)
Tvrzení žadatele o tom, že u ostatních indických vyvážejících výrobců měl být konstatován dumping, je třeba zamítnout.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
3.1 Předběžné poznámky
(61)
Ve Spojených státech platí antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a ČLR a vyrovnávací opatření s ohledem na Indii od roku 1992. V roce 2011 ministerstvo obchodu USA prodloužilo platnost vyrovnávacího cla na dovoz z Indie ve výši 43,7 % a antidumpingových opatření vůči dovozu jak z Indie, tak z ČLR v rozmezí od 19,1 % do 114,8 %. Tím se trh USA dovozu z Indie a ČLR fakticky uzavřel.
3.2 ČLR
(62)
Dostupná výrobní kapacita v ČLR byla odhadnuta na základě údajů poskytnutých výrobcem v Unii a jediným výrobcem v USA, společností National Ford Chemical Company (dále jen „NFC“), v rámci přezkumného šetření po pěti letech (tzv. „sunset review“) týkajícího se antidumpingových opatření s ohledem na kyselinu sulfanilovou pocházející z Číny (publikace USITC 4270).
(63)
Společnost NFC uvedla, že kapacita instalovaná v ČLR by umožnila výrobu 65 500 tun kyseliny sulfanilové za rok, což je v souladu s odhadem žadatele, který na základě studie zpracované čínským výrobním odvětvím uvedl, že dostupná kapacita v Číně je v rozmezí od 65 500 do 82 000 tun. Volná kapacita byla odhadována ve výši 20 %, což by odpovídalo 13 100 až 16 400 tunám. To je více než dvojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(64)
Žadatel dále uvedl, že čínským vývozcům se podařilo dostat se také na indický trh, a podložil toto tvrzení statistickými údaji vycházejícími z indické vývozní a dovozní databáze spravované indickou vládou. Z údajů je ve srovnání s předchozími obdobími patrný významný nárůst čínského dovozu vyčištěné kyseliny sulfanilové do Indie během období přezkumného šetření, přičemž docházelo k cenovému podbízení vůči cenám, za které kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně prodával na domácím trhu spolupracující indický výrobce. Běžná hodnota kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně s přihlédnutím k nákladům na dopravu a pojištění stanovená na základě prodeje reprezentativních množství kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně jediným spolupracujícím indickým výrobcem na domácím trhu se pohybovala mezi 92 500 a 112 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí), zatímco údaje potvrzují, že čínský dovoz vyčištěné kyseliny sulfanilové vstupoval na indický trh za dumpingové ceny pohybující se mezi 82 500 a 92 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí). Pozorování tohoto dumpingového dovozu na indický trh přispělo k vyhodnocení očekávaného chování čínských vyvážejících výrobců v případě, že by současná opatření pozbyla platnosti.
(65)
Uvážíme-li významnou volnou kapacitu dostupnou v Číně a informace o cenové politice čínských vývozců na třetích trzích nechráněných opatřeními na ochranu trhu, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3 Indie
(66)
Celková dostupná kapacita v Indii byla rovněž odhadnuta na základě údajů poskytnutých společností NFC a jediným výrobcem v Unii.
(67)
Žadatel celkovou kapacitu Indie odhadl na 13 500 tun, z nichž 2 700 tun lze považovat za volnou kapacitu. Tato čísla jsou plně v souladu s údaji, které v rámci vyšetřování orgánů USA poskytl jediný výrobce v USA, společnost NFC.
(68)
Žadatel přišel s tvrzením, že volná kapacita 2 700 tun ohrožuje jeho prodej, neboť představuje významnou část spotřeby Unie, že tato volná kapacita se v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu pravděpodobně navýší, a že tudíž poroste motivace k vývozu.
(69)
V tomto ohledu Komise zaznamenala, že hlavní indický vyvážející výrobce v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz („EOU“), neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že pokud jde o kyselinu sulfanilovou technického stupně (což je výrobek, o nějž se Kokan zajímá nejvíce), nepociťovala navzdory rostoucímu dovozu z Číny významný tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivu vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování volné kapacity indických výrobců do Unie.
(70)
Navzdory odhadované volné kapacitě v Indii je obnovení dumpingu nepravděpodobné, jelikož ani vývoz do Unie, ani vývoz do třetích zemí nebyl dumpingový.
(71)
Šetřením nebylo prokázáno, že by spolupracující vyvážející výrobce použil rozdílnou cenovou politiku pro prodej do třetích zemí na straně jedné a pro vývoz do Unie. Ceny vývozu do třetích zemí, jehož objem byl značný, se pohybovaly na úrovni srovnatelné s prodejními cenami, které výrobní odvětví Unie účtuje odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(72)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací poskytl žadatel nové statistické údaje a přišel s tvrzením, že na jejich základě byl dumpingový indický vývoz do Turecka.
(73)
Komise nalezla a prošetřila podobné množství indického vývozu do Turecka a konstatovala, že tento vývoz lze přičíst spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci. Komise tak mohla své výpočty podložit přesnějšími a podrobnějšími údaji o sortimentu i cenových úrovních. Komise potvrzuje, že vyvážené množství nebylo dumpingové.
3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(74)
Poněvadž v ČLR žádný výrobce nespolupracoval, a tudíž nejsou k dispozici žádné údaje o výrobcích týkající se čínské volné kapacity a jejich cenové politiky ve třetích zemích, byla zjištění stanovena na základě dostupných údajů.
(75)
Vzhledem k tomu, že dostupné údaje poukazují na vysokou volnou kapacitu v ČLR a na dumpingové chování na třetích trzích, pravděpodobnost obnovení dumpingu je v kombinaci s atraktivními cenami na trhu Unie reálná.
(76)
Avšak pokud jde o Indii, byla zjištěna nulová pravděpodobnost obnovení dumpingu, a to vzhledem k neexistenci dumpingu během období přezkumného šetření, volné kapacitě, která je výrazně pod úrovní volné kapacity v Číně, a vysoké ceně vývozu do Unie a zbytku světa.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(77)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie, a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(78)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(79)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden výrobce vyvážející z USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(80)
Šetřením bylo prokázáno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčených zemí
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
100
77
14
1
Indie
100
422
187
52
Dotčené země celkem
100
110
30
6
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Dotčené země celkem
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčených zemí na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z ČLR na trhu
100
73
13
1
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
Dotčené země celkem
100
103
28
5
(81)
Posuzujeme-li každou zemi zvlášť, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(82)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
(83)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady poklesl během posuzovaného období o 94 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady tak během posuzovaného období klesl o 95 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR, index (2010 = 100)
100
92
104
164
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí, index (2010 = 100)
100
93
104
126
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
Cenové rozsahy (16)
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Cena dovozu z Indie
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Zdroj: Eurostat.
(84)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(85)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 rovněž klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(86)
Protože množství prodávaná čínskými vyvážejícími výrobci byla malá a protože nebyly k dispozici údaje o dováženém sortimentu, nebylo možné provést smysluplnou kalkulaci cenového podbízení ani prodeje pod cenou. Na základě předpokladu vycházejícího z cen čínského dovozu poskytnutých Eurostatem a uvedených v 39. bodě odůvodnění nebylo během období přezkumného šetření zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou.
(87)
Na základě dovozní statistiky poskytnuté výrobním odvětvím Unie a popsané v 64. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že čínskými cenami kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně na indickém trhu, upravenými o dovozní clo Unie na dotčený produkt ve výši 6,5 % a podovozní náklady ve výši 2 % (náklady na proclení), docházelo k cenovému podbízení a prodeji pod cenami výrobního odvětví Unie v rozsahu 5 % až 15 %..
(88)
Pokud jde o Indii, nebylo zjištěno ani cenové podbízení, ani prodej pod cenou. Vzhledem k tomu, že kalkulace vychází z údajů týkajících se prodeje jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, nebylo možné z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací zveřejnit přesná čísla. Zjištěné cenové podbízení a prodej pod cenou se pohybovaly v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(89)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii vypočetla Komise úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle nich nedošlo v souvislosti tímto dovozem k cenovému podbízení ani prodeji pod cenou. Závěry 88. bodu odůvodnění jsou tak potvrzeny. Kromě toho bylo provedeno také srovnání cen dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami dotčeného výrobku prodávaného indickými vývozci do zbytku světa. Ani toto srovnání neprokázalo cenové podbízení či prodej pod cenou.
(90)
Výrobce v Unii dále předložil nové výpočty ve snaze doložit, že rozdíl mezi průměrnou cenovou hladinou indického dovozu a prodejem výrobce v Unii byl v roce 2012 velmi malý. To ovšem Komise neakceptovala, neboť tento výpočet nezohledňoval to, že indický dovoz sestával především z kyseliny sulfanilové technického stupně, zatímco výrobce Unii prodával výhradně její vyčištěný stupeň, který je zhruba o 20 % dražší.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(91)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí (USA)
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíly dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrná cena dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Zdroj: Eurostat.
(92)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(93)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(95)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(97)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(98)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(99)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 97. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2 Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(100)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(101)
Oproti úrovni na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(102)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období významný podíl na trhu Unie.
(103)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(104)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4 Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(105)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(106)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6 Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(107)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(108)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily téměř o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 105. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7 Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Roční investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(109)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(110)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření (viz tabulka 11).
(111)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(112)
Jak je uvedeno ve 41. a 57. až 60. bodě odůvodnění, nebyl během období přezkumného šetření zaznamenán žádný dumping ze strany dotčených zemí.
(113)
S přihlédnutím k absenci dumpingového dovozu z ČLR a Indie, zvýšení prodejního objemu, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího dumpingu. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčených zemí, který byl v tomto období velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
5.9 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
(114)
V roce 2012 a v období přezkumného šetření vyvezlo výrobní odvětví Unie zanedbatelný objem, a proto lze konstatovat, že na situaci výrobního odvětví Unie neměl vývoz dopad.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(115)
Přestože průměrné ceny dotčeného výrobku z ČLR a Indie zjištěné během období přezkumného šetření a jejich srovnání s předchozími lety nejsou kvůli malému objemu dovozu příliš spolehlivé, šetření prokázalo, že dotčený výrobek z ČLR a Indie byl do Unie dovážen za nedumpingové ceny.
(116)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišly dotčené země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(117)
Jak je vysvětleno v 113. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst čínskému a indickému dovozu.
(118)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(119)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 89.-90., 98.-99. a 103.-104. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(120)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - nebylo výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musela být pokryta dovozem.
(121)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(122)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo poměrně stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(123)
V těchto souvislostech byla v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzována pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
7.1 ČLR
(124)
Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval žádný čínský vyvážející výrobce, musela zjištění týkající se ČLR vycházet z nejlepších dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, zejména údajů uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.
(125)
Jak bylo konstatováno již v 63. a 75. bodě odůvodnění, čínští výrobci disponují významnou volnou kapacitou výroby kyseliny sulfanilové a je zde pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(126)
Jak je dále uvedeno v 64. a 87. bodě odůvodnění, dostupné informace navíc naznačují, že ČLR nedávno prodala větší množství kyseliny sulfanilové do Indie za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(127)
Získané statistické údaje o čínském dovozu na indický trh, jak je popsáno v 64. bodě odůvodnění, podle všeho poukazují na to, že Čína má zájem na prodeji převážně kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která by v případě, že by prodej byl přesměrován na trh Unie, přímo konkurovala prodeji výrobce v Unii.
(128)
Všechny tyto faktory dohromady ukazují na to, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je ČLR schopna rychle vyvézt významné množství kyseliny sulfanilové do Unie za dumpingové ceny, a to navíc bez nutnosti přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. Trh Unie je zajímavý z hlediska cen a v případě navýšení výroby by čínským výrobcům umožnil využít úspor z rozsahu. Pokud by se tak stalo, výrobní odvětví Unie by bylo postiženo okamžitým propadem jak prodeje, tak prodejních cen, což by mělo dopad na využití kapacity a ziskovost. Pokud by se tyto ukazatele újmy zhoršily, oživení výrobního odvětví Unie by se zvrátilo a došlo by k podstatné újmě.
7.2 Indie
(129)
Pokud jde o Indii, pravděpodobnost obnovení dumpingu je nulová, jak je uvedeno již v 76. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomuto zjištění není analýza obnovení újmy nutná.
8. Závěr o obnovení újmy
(130)
Vzhledem ke zjištěním šetření předneseným v předcházejících bodech odůvodnění, absence opatření by se vší pravděpodobnosti měla za následek významné zvýšení dovozu z ČLR za nízké ceny, což by mělo negativní dopad na finanční a hospodářskou výkonnost výrobního odvětví Unie a vedlo k obnovení újmy.
(131)
Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud jde o Indii, nebyla analyzována z důvodu negativního zjištění o obnovení dumpingu z Indie.
E. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(132)
Pokud jde o antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie, byl učiněn závěr, že obnovení dumpingu není pravděpodobné. Není tedy nutné stanovit zájem Unie.
(133)
Pokud jde o Čínu, bylo v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumáno, zda by zachování opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Stanovení zájmu Unie vycházelo z vyhodnocení zájmů různých zúčastněných stran, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení předložily svá stanoviska.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(134)
Jak je uvedeno v 113. bodě odůvodnění, opatření byla úspěšná a umožnila výrobnímu odvětví Unie konsolidovat svoje postavení. Ve 130. bodě odůvodnění byl dále vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření vůči Číně pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že pokračování opatření vůči Číně by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(135)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí uživatelé. Komise od uživatelů kyseliny sulfanilové obdržela čtyři kompletně vyplněné dotazníky a tři částečně vyplněné dotazníky/poznámky. Na základě těchto údajů bylo konstatováno, že dopad nákladů dotčeného výrobku na výrobní náklady následných výrobků se u jednotlivých uživatelů výrazně liší v závislosti na typu následného výrobku.
(136)
Řada uživatelů (výrobci léčiv a zvláštních barviv) připustila, že kyselina sulfanilová hraje v jejich výrobních nákladech pouze okrajovou roli, z čehož lze usuzovat, že opatření mají vlastně nulový dopad na jejich výrobní náklady/ceny.
(137)
U jiných uživatelů (výrobci přísad do cementu a optických zjasňovačů) však kyselina sulfanilová představuje 4 % až 12 % nákladů na výrobu jejich následných výrobků. Právě tito uživatelé hlásili během období přezkumného šetření ztráty a tvrdili, že za jejich svízelnou situaci zčásti mohou v současnosti platná cla.
(138)
Pokud jde o toto tvrzení, je nutné zmínit, že dovoz z ČLR během období přezkumného šetření byl téměř nulový, takže clo vůči Číně, které by zaručilo spravedlivou cenovou hladinu na trhu Unie, nepředstavovalo pro uživatele během posuzovaného období žádné náklady navíc, a tudíž jímž nelze vysvětlit obtíže, kterým tito uživatelé čelili. Zvýšení ceny obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období bylo způsobeno zvýšením výrobních nákladů, které bylo vyvoláno zvýšením ceny hlavní suroviny, jak je uvedeno v 105. a 108. bodě odůvodnění. Zrušení v současnosti platného cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie, jak je navrhováno tímto nařízením, by mělo bezprostředně přispět k tomu, aby se na trh Unie dostal další zdroj dodávek kyseliny sulfanilové za konkurenční ceny, a bylo by tudíž v zájmu uživatelů. Má se tedy za to, že zachování opatření vůči Číně nezpůsobí uživatelům do budoucna nepřiměřené obtíže.
4. Zájem dovozců
(139)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí dovozci. Jeden dovozce dotčeného výrobku odevzdal částečně vyplněný dotazník, ve kterém uvedl, že kyselina sulfanilová v jeho činnosti nehraje důležitou roli. Žádný jiný dovozce na dotazník neodpověděl ani neučinil písemné podání či připomínku. Jelikož dovozci dále nespolupracovali, byl vyvozen závěr, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by nebylo v rozporu s jejich zájmem.
5. Závěr
(140)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR.
F. ZACHOVÁNÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI ČLR A UKONČENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI INDII
(141)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a zrušit stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(142)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Číny by měla být zachována a antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(143)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, obdrží-li v tomto ohledu žádost výrobce v Unii. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(144)
Zachování opatření podle tohoto nařízení vůči Číně a zrušení opatření vůči Indii je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 tato:
Země
Konečné clo (v %)
Čínská lidová republika
33,7
3. Zrušuje se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a zastavuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
4. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1346/2014
tas-17 ta' Diċembru 2014
li jimponi dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u li jirrevoka d-dazju definittiv antidumping fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw mill-Indja wara rieżami ta' skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (ir-Regolament bażiku) (1) u b'mod partikolari l-Artikolu 9 u 11(2) tiegħu,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
F'Lulju 2002, permezz tar-Regolament (KE) Nru 1339/2002 (2), il-Kunsill impona dazju antidumping definittiv ta' 21 % fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“ir-RPĊ”) u dazju antidumping definittiv ta' 18,3 % fuq importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw mill-Indja (“l-investigazzjoni oriġinali”).
(2)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 1338/2002 (3), il-Kunsill impona dazju kumpensatorju definittiv ta' 7,1 % fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw mill-Indja.
(3)
Permezz tad-Deċiżjoni 2002/611/KE (4) il-Kummissjoni aċċettat impenn fuq il-prezz fir-rigward kemm ta' miżuri antidumping u antisussidji fuq importazzjonijiet mill-Indja offruti minn esportatur produttur Indjan wieħed, jiġifieri Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (“Kokan”).
(4)
Fi Frar 2004, permezz tar-Regolament (KE) Nru 236/2004 (5), il-Kunsill żied ir-rata tad-dazju antidumping definittiv applikabbli għall-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw mir-RPĊ minn 21 % għal 33,7 % wara investigazzjoni mill-ġdid għall-antiassorbiment.
(5)
F'Marzu 2004, bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2004/255/KE (6), il-Kummissjoni ħassret id-Deċiżjoni 2002/611/KE wara l-irtirar volontarju tal-impenn minn Kokan.
(6)
Bid-Deċiżjoni 2006/37/KE (7), il-Kummissjoni aċċettat impenn ġdid fir-rigward kemm ta' miżuri antidumping kif ukoll ta' antisussidji fuq importazzjonijiet mill-Indja offruti minn Kokan. Ir-Regolamenti (KE) Nru 1338/2002 u (KE) Nru 1339/2002 ġew emendati permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 123/2006 (8) kif xieraq.
(7)
Skont ir-Regolament (KE) Nru 1000/2008 (9), il-Kunsill impona dazji antidumping fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw mir-RPĊ u mill-Indja wara rieżami tal-iskadenza tal-miżuri. Permezz tar-Regolament (KE) Nru 1010/2008 (10), il-Kunsill impona dazji definittivi kompensatorji fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw mill-Indja u emenda l-livell tad-dazji antidumping fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku Indjan wara rieżami ta' skadenza u interim.
2. Talba għal rieżami ta' skadenza
(8)
Wara l-pubblikazzjoni ta' notifika ta' skadenza imminenti (11) tal-miżuri antidumping fis-seħħ fuq importazzjonijiet mir-RPĊ u mill-Injda, fl-1 ta' Lulju 2013 il-Kummissjoni rċeviet talba għall-bidu ta' rieżami tal-iskadenza ta' dawn il-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (“ir-Regolament bażiku”). It-talba tressqet minn CUF - Quimicos Industriais (“l-applikant” jew “CUF”), l-uniku produttur ta' aċidu sulfaniliku fl-Unjoni, li b'hekk jirrappreżenta 100 % tal-produzzjoni tal-Unjoni.
(9)
It-talba kienet imsejsa fuq ir-raġuni li l-iskadenza tal-miżuri aktarx twassal għall-kontinwazzjoni ta' dumping u r-rikorrenza ta' ħsara għall-industrija tal-Unjoni.
3. Bidu ta' rieżami ta' skadenza
(10)
Wara li stabbiliet, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li kienet teżisti biżżejjed evidenza għall-bidu ta' rieżami ta' skadenza, il-Kummissjoni fis-16 ta' Ottubru 2013 ħabbret, permezz ta' avviż ippubblikat f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (12) (“in-Notifika ta' Bidu”), il-bidu ta' rieżami ta' skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
4. Investigazzjoni parallela
(11)
Permezz tan-Notifika ta' Bidu ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fis-16 ta' Ottubru 2013 (13), il-Kummissjoni ħabbret ukoll il-bidu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza skont l-Artikolu 18 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta' Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (14) tal-miżuri kompensatorji definittivi fis-seħħ fuq importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw mill-Indja.
5. L-investigazzjoni
5.1. Perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami u l-perjodu kkunsidrat
(12)
L-investigazzjoni ta' kontinwazzjoni jew ta' rikorrenza ta' dumping kienet tkopri l-perjodu mill-1 ta' Ottubru 2012 sal-30 ta' Settembru 2013 (“il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami” jew “PIR”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta' Jannar 2010 sat-tmiem tal-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami, it-30 ta' Settembru 2013 (“il-perjodu meqjus”).
5.2. Partijiet konċernati
(13)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikant, lill-produtturi esportaturi fir-RPĊ u fl-Indja, lill-importaturi, lill-utenti magħrufa li huma kkonċernati, u lir-rappreżentanti tal-pajjiżi esportaturi, dwar il-bidu tar-rieżami ta' skadenza. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità sabiex jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u biex jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika ta' bidu.
(14)
L-uniku produttur tal-Unjoni, billi kien l-unika parti interessata li għamel talba għal dan, ingħata smigħ.
5.3. Kampjunar
(15)
Fid-dawl tal-għadd apparentement kbir ta' produtturi esportaturi fl-Injda u fir-RPĊ u ta' importaturi mhux relatati fl-Unjoni, fin-notifika ta' bidu ġie previst it-teħid ta' kampjuni skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi jekk hux meħtieġ it-teħid ta' kampjuni u, jekk ikun, biex jintgħażel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq kienu mitluba, li jippreżentaw ruħhom lill-Kummissjoni fi żmien 15-il jum mill-bidu tar-rieżami u li jipprovdu t-tagħrif mitlub fin-Notifika ta' Bidu lill-Kummissjoni.
(16)
Il-Kummissjoni rċeviet risposti għall-formula tal-kampjunar minn żewġ produtturi esportaturi Indjani u l-ebda tweġiba mill-produtturi esportaturi Ċiniżi. Għalhekk, ma kien applikat l-ebda teħid ta' kampjun.
(17)
Importatur wieħed mhux relatat wieġeb għall-formola ta' kampjunar madankollu ma importax il-prodott ikkonċernat mill-pajjiżi kkonċernati u ma pprovdiex tweġiba għall-kwestjonarju. Għalhekk, ma kien applikat l-ebda teħid ta' kampjun.
(18)
Peress li hemm biss produttur wieħed tal-Unjoni, it-teħid tal-kampjuni ma ġiex applikat għall-produtturi tal-Unjoni.
5.4. L-investigazzjoni
(19)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset li kienet neċessarja għad-determinazzjoni tal-probabbiltà ta' tkomplija jew rikorrenza ta' dumping u l-ħsara li tirriżulta minnu u għad-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni. Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-uniku produttur fl-Unjoni, liż-żewġ produtturi esportaturi fl-Indja, lil importaturi magħrufa u lil utenti mill-Unjoni.
(20)
Miż-żewġ importaturi esportaturi Indjani wieħed biss (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd) issottometta tweġiba sħiħa. Dan il-produttur Indjan irrappreżenta parti kbira tat-total tal-esportazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami.
(21)
Saru żjajjar ta' verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produttur tal-Unjoni:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, il-Portugall
(b)
Produttur esportatur u produttur ta' pajjiż analogu:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, l-Indja
(c)
Utenti tal-Unjoni:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, il-Ġermanja
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, il-Portugall
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanja.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(22)
Il-prodott ikkonċernat huwa aċidu sulfaniliku attwalment klassifikabbli fi ħdan il-kodiċi NM ex 2921 42 00 (kodiċi TARIC 2921420060). Hemm żewġ gradi ta' aċidu sulfaniliku, li huma determinati skont il-purità: grad tekniku u grad purifikat. Barra minn dan, il-grad ippurifikat kultant huwa kkummerċjalizzat bħala melħ ta' aċidu sulfaniliku. Aċidu sulfaniliku huwa użat bħala materja prima fil-produzzjoni ta' aġenti florexxenti li jbajdu, addittivi konkreti, koloranti alimentari, u żebgħa speċjali. Ġie innutat ukoll użu limitat mill-industrija farmaċewtika. Għalkemm mhux ikkuntestat li ż-żewġ gradi għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi u għalhekk huma meqjusa bħala prodott wieħed uniku, huwa importanti li wieħed jinnota li l-investigazzjoni wriet li f'termini prattiċi l-interkambjabbiltà hija limitata B'mod partikolari, utenti li jiddependu fuq l-aċidu sulfaniliku fi grad purifikat setgħu jużaw grad tekniku f'każ biss li jkunu jistgħu jkomplu jippurifikawh huma stess. Dawk l-utenti li jeħtieġu jew jippreferu aċidu sulfaniliku ta' grad tekniku fit-teorija jistgħu jużaw grad purifikat, iżda minħabba d-differenza fil-prezz (20 %-25 %) dan mhuwiex ekonomikament vjabbli.
(23)
L-aċidu sulfaniku huwa prodott ta' komodità pur u l-karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi tiegħu huma identiċi jkun xi jkun il-pajjiż tal-oriġini. Għalhekk, il-prodott ikkonċernat u l-prodotti mmanifatturati u mibjugħa mill-produtturi esportaturi fl-Indja fis-swieq domestiċi tagħha u lill-pajjiżi terzi, kif ukoll dawk immanifatturati u mibjugħa mill-produtturi tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni nstab li kellhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi bażiċi u essenzjalment l-istess użi u għalhekk huma meqjusa li huma prodotti simili fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. IL-PROBABBILTÀ TA' KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TA' DUMPING
(24)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk id-dumping kienx qed iseħħ fil-preżent u jekk kienx probabbli li d-dumping jissokta jew jerġa' jseħħ jekk possibbilment jiskadu l-miżuri fis-seħħ fuq ċerti importazzjonijiet mir-RPĊ u l-Indja.
1. Il-kummenti preliminari
1.1. Ir-RPĊ
(25)
Mal-bidu tar-rieżami ta' skadenza, il-Kummissjoni kkuntattjat 39 produttur esportatur Ċiniż magħrufa u lill-awtoritajiet Ċiniżi. Ebda wieħed minn dawk il-produtturi ma ppreżenta ruħu u kkoopera.
(26)
Il-Kummissjoni infurmat lill-awtoritajiet Ċiniżi u l-produtturi esportaturi kkonċernati dwar l-intenzjoni tagħha li tuża l-aħjar fatti disponibbli għas-sejbiet tagħha fuq il-bażi tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Il-partijiet ma ssottomew l-ebda kumment f'dan ir-rigward.
(27)
Konsegwentement, is-sejbiet dwar il-probabbiltà ta' rikorrenza tad-dumping kellhom jiġu bbażati fuq il-fatti disponibbli, jiġifieri l-informazzjoni mressqa mill-applikant, b'mod partikolari l-informazzjoni inkluża fit-talba għal rieżami, u d-dejta tal-Eurostat.
(28)
Kwantità minuri biss tal-prodott ikkonċernat kienet importata mir-RPĊ lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami.
1.2. L-Indja
(29)
Mal-bidu tar-rieżami ta' skadenza, il-Kummissjoni kkuntattjat 25 produttur esportatur Indjan magħruf, li minnhom wieħed, jiġifieri Kokan, bagħat it-tweġibiet għall-kwestjonarju u kkoopera fl-investigazzjoni. Il-kumpanija kienet qed tirrappreżenta l-maġġoranza tal-esportazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami.
(30)
Matul il-perjodu kkunsidrat, dak il-produttuer esportatur opera taħt impenn fuq il-prezz aċċettat mill-Kummissjoni, liema impenn instab li kien rispettat.
2. Dumping
2.1. Ir-RPĊ
2.1.1. Il-pajjiż analogu
(31)
Skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali ġie ddeterminat abbażi tal-prezz jew il-valur kostrutt miksub f'pajjiż terz b'ekonomija tas-suq xierqa (“il-pajjiż analogu”).
(32)
Fl-investigazzjoni oriġinali, l-Indja ntużat bħala pajjiż analogu għall-iskop tal-istabbiliment tal-valur normali fir-rigward tar-RPĊ. In-Notifika ta' Bidu tindika l-Indja bħala pajjiż analogu, u l-partijiet interessati ġew mistiedna biex jikkummentaw dwar l-għażla. Ma waslu l-ebda kummenti u ma kien hemm l-ebda indikazzjoni li l-Indja ma kinitx l-aktar għażla xierqa. L-industrija tal-Unjoni pproponiet lill-Istati Uniti bħala pajjiż analogu, fit-talba għal rieżami, madankollu minħabba li hemm biss produttur wieħed fl-Istati Uniti u li s-suq fl-Istati Uniti ilu protett minn dazji antidumping u kumpensatorji fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku miċ-Ċina u l-Indja għal aktar minn 20 sena, din il-proposta ġiet miċħuda. Għalhekk, l-Indja ntgħażlet bħala pajjiż analogu f'din l-investigazzjoni, ukoll.
(33)
Id-dejta tal-produttur esportatur Indjan li kkoopera kienet għalhekk użata.
2.1.2. Valur normali
(34)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali ġie stabbilit fuq il-bażi tad-dejta vverifikata tal-produttur li kkoopera fil-pajjiż analogu, jiġifieri Kokan. Il-bejgħ domestiku kien użat bħala bażi sabiex jiġi stabbilit il-valur normali (ara l-premessi (42) - (47)).
2.1.3. Il-prezz tal-esportazzjoni
(35)
Minħabba n-nuqqas ta' kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi Ċiniżi u għalhekk fin-nuqqas ta' informazzjoni speċifika dwar il-prezzijiet Ċiniżi, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit fuq il-bażi ta' fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku u għal dak l-għan ġew użati s-sorsi tal-istatistika (Eurostat). Huwa meqjus li dan is-sors ta' informazzjoni huwa qrib il-prezzijiet attwali mitluba mill-esportaturi Ċiniżi lill-konsumaturi fl-Unjoni.
2.1.4. Tqabbil
(36)
It-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq bażi ta' prezz mill-fabbrika.
(37)
Skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, fejn meħtieġ ingħatat konċessjoni xierqa lill-prezz tal-esportazzjoni f'forma ta' aġġustamenti. Sabiex jiġi espress il-prezz tal-esportazzjoni fil-livell ta' prezz mill-fabbrika, u abbażi tal-informazzjoni mressqa fit-talba għal rieżami, il-Kummissjoni aġġustat il-prezz CIF abbażi tal-Eurostat għall-ispejjeż tal-ġarr, l-assigurazzjoni, il-maniġġ u ta' kreditu. Dawn l-aġġustamenti rrappreżentaw bejn 5 % sa 10 % tal-prezz CIF.
2.1.5. Dumping
(38)
Skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġni tad-dumping kien stabbilit fuq bażi ta' tqabbil bejn il-medja ponderata tal-valur normali u l-medja ponderata tal-valur ta'esportazzjoni.
(39)
Minħabba n-nuqqas ta' kooperazzjoni mill-esportaturi Ċiniżi, ma hemm l-ebda informazzjoni disponibbli dwar l-importazzjoni fit-taħlita tal-prodott. Fin-nuqqas ta' informazzjoni dwar il-kwantitajiet ta' importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku ppurifikat u tekniku, madankollu ġie meqjus li anki jekk wieħed jassumi li l-importazzjonijiet kollha kienu ta' aċidu sulfaniliku ta' grad purifikat, li huwa medja ta' 20 % aktar għaljin minn grad tekniku, il-prezzijiet tal-importazzjoni tal-Eurostat kienu f'livell li, meta mqabbla mal-valuri normali tal-pajjiż analogu, ma wrewx l-eżistenza ta' dumping.
(40)
Barra minn hekk, kif imsemmi fil-premessa (28), il-volumi tal-importazzjoni miċ-Ċina kienu baxxi ħafna matul il-PIR. Huwa ġeneralment aċċettat fl-industriji kkonċernati li kwantità żgħira, ta' trasportazzjonijiet ad-hoc ta' aċidu sulfaniliku għandhom prezzijiet tal-unità konsederevolment ogħla minn ordnijiet regolari ta' kwantitajiet ikbar, li jista' jispjega l-livell għoli tal-prezzijiet tal-importazzjoni rrapportati mill-Eurostat.
(41)
Għalhekk, għalkemm jidher li hemm dumping negattiv miċ-ċifri disponibbli, tali konklużjoni tista' tkun ta' rilevanza limitata minħabba l-kwantitajiet importati baxxi u n-nuqqas ta' informazzjoni dwar it-taħlita tal-prodott importat, li hija importanti minħabba d-differenza sinifikanti ta' prezz bejn il-gradi purifikati u tekniċi.
2.2. L-Indja
2.2.1. Valur normali
(42)
Il-bejgħ domestiku mill-uniku produttur esportatur li kkoopera ta' kull tip tal-prodott ikkonċernat inbiegħ fi kwantitajiet rappreżentattivi u saru fil-kors ordinarju tal-kummerċ fis-sens tal-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku.
(43)
Għal kull tip ta' prodott, ġie stabbilit il-proporzjon ta' bejgħ bi qligħ lil konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami.
(44)
Il-bejgħ domestiku kollu kien sar bi prezz tal-bejgħ nett daqs jew ogħla mill-prezz ikkalkolat tal-produzzjoni u għalhekk il-bejgħ domestiku bi profitt irrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum tal-bejgħ totali ta' kull tip ta' prodott. Bħala konsegwenza ta' dan, għal kull wieħed mit-tipi tal-prodotti, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, ikkalkulat bħala medja ponderata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu ta' dak it-tip li sar matul il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami.
(45)
L-applikant iddikjara li l-pressjoni tal-importazzjonijiet Ċiniżi li jkunu deħlin fis-suq Indjan għawweġ il-prezzijiet domestiċi Indjani u, b'hekk, il-valur normali ta' determinazzjoni.
(46)
Kif intqal iktar 'il fuq fil-premessa (44), bejgħ domestiku bi profitt irrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum totali tal-bejgħ ta' kull tip ta' prodott u għalhekk il-valur normali kellu jiġi bbażat fuq il-prezz domestiku attwali. Fi kwalunkwe każ, irrispettivament minn jekk l-importazzjonijiet Ċiniżi eżerċitaw pressjoni 'l isfel fuq is-suq domestiku Indjan, il-valur normali huwa ddeterminat b'tali mod li tali pressjoni ma taffettwax l-valutazzjoni. Fil-fatt, jekk 80 % jew inqas ta' bejgħ ta' tip ta' prodott partikolari sar bi profitt, il-valur normali ta' determinazzjoni għandu jkun ibbażat biss fuq dan il-bejgħ bi profitt. Barra minn hekk, jekk il-bejgħ kollu ta' tip ta' prodott partikolari beda jagħmel it-telf, il-valur normali jkun ibbażat fuq l-ispiża sħiħa ta' produzzjoni u marġni ta' profitt raġonevoli.
(47)
Il-Kummissjoni għalhekk tqis li l-istqarrija li għamel l-applikant hija irrilevanti sa fejn għandu x'jaqsam il-kalkolu tal-valur normali.
2.2.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(48)
Fejn il-prodott ikkonċernat ġie esportat lill-konsumaturi indipendenti fil-Komunità, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, jiġifieri fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni effettivament imħallsa jew li jistgħu jitħallsu.
(49)
L-applikant stqarr li hemm kontradizzjoni bejn l-evoluzzjoni tal-prezz ta' benżin u l-evoluzzjoni tal-prezz tal-esportazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni. Kien tal-opinjoni li din saħansitra kienet aktar eċċezzjonali peress li sostna li l-prezz minimu tal-impenn aċċettat mill-Kummissjoni kien indiċjat abbażi tal-evoluzzjoni tal-prezzijiet tal-benżin. L-applikant allega wkoll li dan l-impenn tal-prezz wassal għall-prezzijiet tal-esportazzjoni ewlenin tal-produtturi esportaturi Indjani mhux rappreżentattivi.
(50)
Il-Kummissjoni sabet li l-benżin bħala materja prima għall-produzzjoni ta' anilina, li huwa l-materja prima ewlenija ta' aċidu sulfaniliku, ma jistax jirrappreżenta aktar minn bejn 50 % sa 60 % tal-ispiża tal-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat. Barra minn hekk, il-klawżola ta' indiċjar tal-impenn tal-prezz jillimita l-effett tal-evoluzzjonijiet tal-prezz tal-benżin fuq il-prezz minimu. Fl-aħħar nett, ir-rispett tal-impenn tal-prezz minimu ġie kkontrollat matul il-verifika fuq il-post u nstab li l-livelli ta' prezzijiet tal-esportazzjoni kienu konsiderevolment u b'mod konsistenti ogħla mill-prezzijiet minimi previsti fl-impenn, u b'hekk ġie limitat l-impatt tiegħu.
(51)
L-applikant allega wkoll li probabbilment il-produtturi esportaturi Indjani għamlu kwantità żgħira ta' trasportazzjonijiet għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, li kienu jattiraw prezzijiet spot għoljin, u b'hekk b'mod artifiċjali jiżdied il-livell tal-prezzijiet tal-esportazzjoni.
(52)
L-investigazzjoni ma żvelat l-ebda tali bejgħ magħmul minn Kokan, il-produttur esportatur Indjan prinċipali. Il-maġġoranza vasta (iktar minn 99 %) tal-bejgħ tal-esportaturi Indjani l-oħrajn lejn l-Unjoni nstabet ukoll li tikkonsisti minn kwantitajiet li ma jistgħux jiġu kkunsidrati bħala bejgħ immedjat.
(53)
Abbażi tas-sejbiet ta' hawn fuq, l-allegazzjonijiet tal-applikant dwar in-nuqqas ta' rappreżentattività tal-prezzijiet tal-esportazzjoni Indjani lejn l-Unjoni għandhom jiġu rrifjutati.
2.2.3. Tqabbil
(54)
Il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tqabblu fuq bażi ta' ex fabbrika. Għall-għanijiet tal-iżgurar ta' tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta' aġġustamenti għal differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(55)
Fuq din il-bażi, saru aġġustamenti għall-spejjeż tat-trasport u l-assigurazzjoni, spejjeż tal-maniġġ, it-tagħbija u anċillari, spejjeż tal-ippakkjar, spejjeż tal-kreditu, skontijiet u kummissjonijiet fejn pprovati li jaffettwaw l-paragunabilità tal-prezzijiet. Dan l-aġġustament jammonta għal bejn 6 % u 10 % tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni.
2.2.4. Dumping
(56)
Kif previst fl-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-valur normali medju ponderat stabbilit għall-prodott simili jitqabbel mal-prezz tal-esportazzjoni medju ponderat tal-prodott ikkonċernat.
(57)
Fuq din il-bażi, il-marġini ta' dumping ikkalkulat għall-produttur esportatur li kkoopera kien negattiv. Għalhekk, ma kienx hemm dumping matul il-PIR.
(58)
L-applikant iddikjara li l-konklużjoni dwar in-nuqqas ta' dumping fil-livell tal-produttur esportatur prinċipali ma tistax tiġi estiża lill-produtturi Indjani l-oħra, minħabba li l-prezzijiet tal-esportazzjoni tiegħu huma bbażati fuq prezz tal-importazzjoni minimu ta' impenn.
(59)
Madankollu, il-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-akbar produttur esportatur Indjan ġew stabbiliti f'livelli konsiderevolment ogħla mill-prezzijiet minimi tal-impenn tiegħu. Barra minn hekk, il-livell tal-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-produtturi Indjani l-oħra bbażat fuq il-Eurostat instab li kien ogħla b'mod konsiderevoli mill-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-produttur esportatur prinċipali. Fl-aħħar nett, l-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet tal-bejgħ, tal-produttur esportatur li kkoopera rigward, tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi, li mhuma suġġetti la għal impenn u lanqas għal dazji antidumping, ġew stabbiliti f'livell simili għal tal-bejgħ tal-esportazzjoni tiegħu lejn l-Unjoni u għaldaqstant mhux oġġett ta' dumping. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-prezzijiet tal-esportazzjoni Indjani kienu stabbiliti b'mod indipendenti mill-impenn fuq il-prezz u skont il-kundizzjonijiet tas-suq.
(60)
L-istqarrija li għamel l-applikant li kellu jinsab dumping għall-produtturi esportaturi Indjani oħrajn kellha għalhekk tiġi miċħuda.
3. Il-probabilità ta' rikorrenza tad-dumping
3.1. Il-kummenti preliminari
(61)
Fl-Istati Uniti miżuri antidumping fuq importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw fl-Indja u fir-RPĊ, u miżuri kompensatorji rigward l-Indja ilhom fis-seħħ mill-1992. Fl-2011, id-Dipartiment tal-Kummerċ tal-Istati Uniti estenda d-dazji kompensatorji fis-seħħ fuq l-importazzjonijiet mill-Indja f'livell ta' 43,7 % u l-miżuri antidumping fis-seħħ fuq l-importazzjonijiet kemm għall-Indja kif ukoll mir-RPĊ, li jvarjaw minn 19,1 % sa 114,8 %. Il-livell tal-miżuri effettivament għalaq is-suq tal-Istati Uniti għal importazzjonijiet Indjani u Ċiniżi.
3.2. Ir-RPĊ
(62)
Il-kapaċità tal-produzzjoni disponibbli fir-RPĊ kienet stmata fuq il-bażi tad-dejta pprovduta mill-produttur tal-Unjoni u l-uniku produttur tal-Istati Uniti Nation Ford Chemical Company (“NFC”) fl-investigazzjoni ta' analiżi sunset tal-Istati Uniti dwar il-miżuri antidumping fuq l-aċidu sulfaniku li joriġina miċ-Ċina (Pubblikazzjoni USITC 4270).
(63)
NFC indikat li l-kapaċitajiet installati fir-RPĊ jippermettu li jipproduċu 65 500 tunnellata ta' aċidu sulfaniliku kull sena li huwa skont l-istima tal-applikant li sostna, abbażi ta' studju mħejji minn l-industrija Ċiniża, li l-kapaċità disponibbli fiċ-Ċina hija fil-medda ta' bejn 65 500 u 82 000 tunnellata. Il-kapaċità żejda hija stmata għal 20 % li tammonta għal bejn 13 100 tunnellata u 16 400 tunnellata. Dan huwa aktar minn darbtejn il-livell tal-konsum tal-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami.
(64)
Kien ukoll allegat mill-applikant li l-esportaturi Ċiniżi rnexxielhom ukoll jidħlu fis-suq Indjan u ssostanzja din l-allegazzjoni billi bagħat dejta statistika bbażata fuq il-bażi tad-dejta tal-Gvern Indjan tal-esportazzjoni/importazzjoni Indjana. Id-dejta indikat żieda importanti fl-importazzjonijiet Ċiniżi ta' aċidu sulfaniliku purifikat fl-Indja matul il-PIR meta mqabbel ma' perjodi preċedenti bi prezzijiet li jwaqqgħu l-prezzijiet tal-bejgħ domestiku ta' aċidu sulfaniliku purifikat tal-produttur Indjan li kkoopera. Peress li l-valur normali ta' aċidu sulfaniliku purifikat, billi jiġu kkunsidrati kif xieraq l-ispejjez ta' ġarr u assigurazzjoni, ġie stabbilit abbażi tal-bejgħ domestiku ta' aċidu sulfaniliku purifikat tal-uniku produttur Indjan li kkoopera f'kwantitajiet rappreżentattivi, li jvarja minn INR 92 500 sa' INR 112 500 (il-firxa hi mogħtija għal raġunijiet ta' kunfidenzjalità), id-dejta tikkonferma li l-importazzjonijiet Ċiniżi daħlu fis-suq Indjan bi prezzijiet iddampjati, li jvarjaw minn INR 82 500 għal INR 92 500 (il-firxa hi mogħtija għal raġunijiet ta' kunfidenzjalità). Dan id-dumping osservat ta' importazzjonijiet fis-suq Indjan ikkontribwixxa għall-valutazzjoni tal-imġiba mistennija ta' produtturi esportaturi Ċiniżi f'każ li l-miżuri attwali jitħallew jiskadu.
(65)
B'kont meħud tal-kapaċità żejda sinifikanti disponibbli fiċ-Ċina u l-informazzjoni dwar l-imġiba tal-ipprezzar tagħhom fuq it-tielet suq, mhux protett minn miżuri ta' difiża kummerċjali, teżisti l-probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
3.3. L-Indja
(66)
Il-kapaċità totali disponibbli fl-Indja kienet stmata ukoll abbażi ta' dejta pprovduta kemm minn NFC u l-uniku produttur tal-Unjoni.
(67)
L-applikant stima l-kapaċità totali tal-Indja għal madwar 13 500 tunnellata, li minnhom 2 700 tunnellata tista' tiġi kkunsidrata bħala żejda. Dawn il-figuri huma għal kollox konformi mid-dejta pprovduta mill-uniku produttur NFC fl-Istati Uniti fl-investigazzjoni tal-Istati Uniti.
(68)
L-applikant stqarr li kapaċità żejda ta' 2 700 tunnellata hija theddida għall-bejgħ tiegħu peress li tirrappreżenta parti konsiderevoli mill-konsum tal-Unjoni u li tali kapaċità żejda x'aktarx li tiżdied minħabba l-preżenza li dejjem qed tiżdied ta' prodotti Ċiniżi fis-suq Indjan u li għalhekk l-inċentiv għall-esportazzjoni se jkompli jiżdied.
(69)
F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni nnutat illi l-akbar produttur esportatur Indjan abbanduna l-istatus tiegħu ta' Unità Orjentata lejn l-Esportazzjoni fl-2013 peress li kien qed jippjana li jżid il-bejgħ tiegħu fis-suq domestiku tiegħu. Dan il-bejgħ kien serjament limitat mill-kondizzjonijiet tal-iskema EOU. Il-kumpanija kkonfermat li minkejja ż-żieda fl-importazzjonijiet Ċiniżi, hi ma ndunatx bi pressjoni sinifikanti minn kompetituri Ċinizi sa fejn hu kkonċernat l-aċidu sulfaniliku ta' grad tekniku (li huwa l-prodott li Kokan huwa prinċipalment interessata fih) u li fil-valutazzjoni tagħhom, is-suq Indjan kellu prospettivi tajbin ta' żvilupp. Għalhekk, ma hemm l-ebda raġuni biex wieħed jassumi li l-kapaċità żejda tal-produtturi Indjani se tiġi trasferita lejn l-Unjoni minħabba l-allegata pressjoni Ċiniża fis-suq Indjan.
(70)
Minkejja din l-istima ta' kapaċità żejda Indjana, ma jidhirx li hemm probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping, minħabba li la esportazzjonijiet lejn l-Unjoni u lanqas lejn pajjiżi terzi ma kienu l-oġġett ta' dumping.
(71)
L-investigazzjoni ma wrietx li l-produttur esportatur li kkoopera applika imġiba tal-ipprezzar differenti meta jbiegħ lil pajjiżi terzi meta mqabbel mal-bejgħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Prezzijiet ta' esportazzjoni lejn pajjiżi terzi, li kienu saru fi kwantitajiet konsiderevoli, kienu f'livell li huwa komparabbli mal-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati.
(72)
Fis-sottomissjoni tiegħu wara l-iżvelar, l-applikant ta dejta statistika ġdida u saħaq fuq din il-bażi li l-esportazzjonijiet mill-Indja lejn it-Turkija kienu l-oġġett ta' dumping.
(73)
Il-Kummissjoni sabet u investigat kwantita simili ta' esportazzjonijiet Indjani lejn it-Turkija u tista' tattribwixxi dawn għall-produttur esportatur li kkoopera. Għalhekk, il-Kummissjoni tista' tibbaża l-kalkoli tagħha fuq dejta aktar preċiża u dettaljata dwar it-taħlita tal-prodott u l-livelli tal-prezzijiet. Il-Kummissjoni tikkonferma li l-volum esportat ma kienx l-oġġett ta' dumping.
3.4. Konklużjoni dwar il-probabbiltà tar-rikorrenza tad-dumping
(74)
Fir-rigward tar-RPĊ, peress li ma kien hemm l-ebda kooperazzjoni u għalhekk minħabba li l-ebda dejta speċifika għall-kumpaniji relatata mal-kapaċità supplementari Ċiniża u l-imġiba tal-prezzijiet f'pajjiżi terzi m'hija disponibbli, is-sejbiet saru fuq il-bażi tal-fatti disponibbli.
(75)
Peress li l-fatti disponibbli jissuġġerixxu kapaċità żejda għolja Ċiniża u l-imġiba ta' dumping fi swieq terzi, flimkien ma' livelli ta' prezzijiet attraenti fis-suq tal-Unjoni, il-probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping hija kkunsidrata eżistenti.
(76)
Madankollu, il-probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping fir-rigward tal-Indja hija limitata, ibbażata fuq in-nuqqas ta' dumping matul il-perjodu ta' investigazzjoni ta' rieżami li hu ferm inqas mill-kapaċità żejda u tal-livell tal-prezzijiet għall-esportazzjoni għoljin lejn l-Unjoni u l-bqija tad-dinja.
D. IL-PROBABBILTÀ TA' KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TA' DUMPING
1. Il-produzzjoni tal-Unjoni u d-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(77)
Matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami, il-prodott simili kien immanifatturat fl-Unjoni minn produttur wieħed tal-Unjoni li għalhekk jirrappreżenta 100 % tal-produzzjoni tal-Unjoni u jikkostitwixxi l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
2. Konsum tal-Unjoni
(78)
Il-konsum Komunitarju ġie stabbilit fuq il-bażi ta':
-
il-volumi tal-bejgħ tal-prodott simili mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni,
-
il-volumi ta' importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku (il-livell TARIC) fis-suq tal-Unjoni kif irrappurtati mill-Eurostat.
(79)
Fid-dawl tal-fatt li l-industrija tal-Unjoni tikkonsisti fi produttur wieħed biss u hemm biss produttur esportatur mill-Istati Uniti, sabiex tkun rispettata l-informazzjoni dwar il-kummerċ kunfidenzjali, huwa meħtieġ li l-informazzjoni fit-tabelli hawn taħt tiġi jippreżentata f'forma indiċjata.
Tabella 1
Konsum fis-suq tal-Unjoni
Volum (Indiċi)
2010
2011
2012
PIR
Konsum tal-Unjoni (2010 = 100)
100
106
106
114
Sors: Eurostat u tweġibiet tal-kwestjonarji
(80)
L-investigazzjoni wriet li s-suq għal aċidu sulfaniliku twessa' gradwalment matul il-perjodu meqjus u żdied b'14 % sal-aħħar tal-PIR.
3. Importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
(a) Il-volum tal-importazzjoni u s-sehem tas-suq
Tabella 2
Importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
volum tal-esportazzjoni (indiċi)
2010
2011
2012
PIR
RPĊ
100
77
14
1
L-Indja
100
422
187
52
Total ta' pajjiżi konċernati
100
110
30
6
Sors: Il-Eurostat
Tabella 2(a)
Importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
Volum tal-importazzjonijiet (firxiet) (15)
2010
2011
2012
PIR
RPĊ
650-1 000
500-800
90-250
10-60
L-Indja
50-200
250-550
100-250
10-80
Total ta' pajjiżi konċernati
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Sors: Il-Eurostat
Tabella 3
Sehem mis-suq tal-pajjiżi kkonċernati
Sehem mis-suq (indiċi)
2010
2011
2012
PIR
Sehem tas-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
100
73
13
1
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Indja
100
397
177
46
Total ta' pajjiżi konċernati
100
103
28
5
(81)
Meta wieħed iqis kull pajjiż separatament, il-volumi tal-importazzjoni mir-RPĊ naqsu b'99 % bejn l-2010 u l-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami u s-sehem tas-suq tagħhom naqas ukoll b'99 % fl-istess perjodu.
(82)
Il-volum tal-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Indja naqas b'48 % matul il-perjodu kkunsidrat u s-sehem tas-suq tagħhom naqas b'54 % matul l-istess perjodu.
(83)
Volumi aggregati ta' importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mill-pajjiżi kkonċernati naqas b'94 % matul il-perjodu kkunsidrat u naqas għal livell baxx ħafna matul il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami. Bl-istess mod, is-sehem mis-suq ta' importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mill-pajjiżi kkonċernati naqas b'95 % matul il-perjodu kkunsidrat u laħaq livell baxx ħafna matul il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami.
(b) Prezzijiet ta' importazzjoni
Tabella 4
Il-prezzijiet medji ta' importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mill-pajjiżi kkonċernati
2010
2011
2012
PIR
Il-prezz tal-importazzjonijiet mill-indiċi tar-RPĊ (2010 = 100)
100
92
104
164
Il-prezz tal-importazzjoni mill-indiċi tal-Indja (2010 = 100)
100
79
84
92
Il-prezzijiet medji tal-importazzjoni mill-indiċi tal-pajjiżi kkonċernati (2010 = 100)
100
93
104
126
Sors: Il-Eurostat
Tabella 4 a
Il-prezzijiet medji ta' importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mill-pajjiżi kkonċernati
Il-firxiet ta' prezzijiet (16)
2010
2011
2012
PIR
Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
1 000 -1 400
950-1 350
1 000 -1 400
1 700 -2 500
Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja
1 200 -1 800
1 000 -1 400
1 100 -1 500
1 300 -1 700
Il-medja tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
1 000 -1 800
950-1 400
1 000 -1 500
1 300 -2 500
Sors: Il-Eurostat
(84)
Il-prezz medju ta' importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mir-RPĊ naqas kemxejn fl-2011 b'8 % u wera xejra li qed tiżdied minn hemm 'il quddiem b'żieda sinifikanti ħafna ta'64 % fil-perjodu ta' investigazzjoni ta' rieżami.
(85)
Il-prezzijiet medji tal-prodott ikkonċernat mill-Indja naqas ukoll fl-2011 b'21 % u minn dak iż-żmien żdiedu gradwalment iżda xorta baqgħu taħt il-livelli tal-prezzijiet tal-2010 b'8 %.
(c) Il-livell tat-twaqqigħ tal-prezzijiet u s-sottokwotazzjonijiet
(86)
Minħabba l-kwantitajiet baxxi mibjugħa mill-produtturi esportaturi Ċiniżi u n-nuqqas ta' informazzjoni dwar it-taħlita tal-prodott importat, l-ebda kalkolu tat-twaqqigħ tal-prezz u sottokwotazzjoni ma setgħet titwettaq. Ibbażat fuq is-suppożizzjoni magħmula fuq il-prezzijiet tal-importazzjoni tal-Eurostat Ċiniżi, fil-premessa (39) hawn fuq, l-ebda twaqqigħ tal-prezzijiet u sottokwotazzjonijiet ma ġie misjub matul il-PIR.
(87)
Ibbażata fuq l-istatistika tal-importazzjonijiet ipprovduta mill-industrija tal-Unjoni kif deskritta fil-premessa (64) hawn fuq, il-prezzijiet Ċiniżi ta' aċidu sulfaniliku ta' grad purifikat fis-suq Indjan, aġġustati għad-dazji ta' importazzjoni tal-Unjoni ta' 6,5 % fuq il-prodott ikkonċernat u l-ispejjeż ta' wara l-importazzjoni ta' 2 % (spejjeż tal-approvazzjoni doganali), instabu li kienu sottokwotati u jwaqqgħu l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni b'firxa ta' 5 % sa 15 %..
(88)
Fil-każ tal-Indja ma nstab l-ebda twaqqigħ tal-prezzijiet u sottokwotazzjoni. Minħabba l-fatt li l-kalkolu huwa bbażat fuq id-dejta dwar il-bejgħ tal-uniku produttur esportatur li kkoopera sabiex tkun rispettata l-informazzjoni kunfidenzjali dwar il-kummerċ iċ-ċifri preċiżi ma jistgħux jiġu żvelati. Is-sottokwotazzjoni u t-twaqqigħ tal-prezzijiet instab li kien bejn - 20 % u - 40 %.
(89)
Wara l-iżvelar u l-kummenti magħmula mill-produttur tal-Unjoni, il-Kummissjoni kkalkulat it-twaqqigħ tal-prezzijiet u s-sottokwotazzjoni għall-bqija tal-importazzjonijiet Indjani fuq il-bażi tad-dejta tal-Eurostat. Skont dawn, ma nstab l-ebda twaqqigħ tal-prezzijiet u sottokwotazzjoni fir-rigward ta' dawk l-importazzjonijiet. Għalhekk, il-konklużjonijiet tal-premessa (88) huma kkonfermati. Barra minn hekk, sar ukoll tqabbil bejn il-prezzijiet tal-prodott ikkonċernat prodott u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni u dawk tal-prodott ikkonċernat mibjugħ mill-esportaturi Indjani lejn il-bqija tad-dinja. Dan it-tqabbil ma wera l-ebda sottokwotazzjoni jew twaqqigħ tal-prezzijiet.
(90)
Barra minn hekk, il-produttur tal-Unjoni pprovda kalkoli ġodda li juru d-differenza bejn il-livell medju tal-prezz tal-importazzjonijiet Indjani u l-bejgħ tal-produttur tal-Unjoni kienet baxxa ħafna fl-2012. Madankollu, dan il-kalkolu ma setax jiġi aċċettat mill-Kummissjoni minħabba li ma ħax inkunsiderazzjoni l-fatt li l-importazzjonijiet Indjani kienu fil-biċċa l-kbira ta' grad tekniku filwaqt li produttur tal-Unjoni biegħ esklussivament l-aċidu sulfaniliku fi grad purifikat li hu bejn wieħed u ieħor 20 % ogħla.
4. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(91)
Bl-eċċezzjoni ta' tliet tranżazzjonijiet negliġibbli (fl-2010 u fl-2011 mill-Isvizzera u waħda fl-2012 mill-Malasja), l-importazzjonijiet kollha ta' aċidu sulfaniliku minn pajjiżi terzi oħra kienu mill-Istati Uniti matul il-perjodu meqjus.
Tabella 5
Importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku minn pajjiżi terzi oħra (l-Istati Uniti)
2010
2011
2012
PIR
Il-volum tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti (indiċi)
100
267
253
299
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti (indiċi)
100
180
171
188
Il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti (indiċi)
100
95
101
102
Sors: Il-Eurostat
(92)
Kemm il-volum u wkoll s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet tal-Istati Uniti ta' aċidu sulfaniliku żdiedu b'mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat, b'199 % u 88 % rispettivament. Peress li s-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni baqa' relattivament stabbli matul l-istess perjodu, kienu l-importazzjonijiet tal-Istati Uniti li ħadu s-suq li telqgħu l-esportaturi Ċiniżi u Indjani.
(93)
Il-livelli tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet tal-Istati Uniti baqgħu pjuttost stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, u kienu fl-istess firxa bħal dawk tal-produttur tal-Unjoni. Matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami, ma kienx hemm twaqqigħ tal-prezz permezz tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti.
5. Is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(94)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi evalwazzjoni tal-fatturi ekonomiċi kollha li influwenzaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkonċernat.
(95)
Sabiex tkun rispettata l-informazzjoni kunfidenzjali dwar il-kummerċ, kien neċessarju li l-informazzjoni li tikkonċerna l-industrija tal-Unjoni tkun ippreżentata f'forma indiċata.
5.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
Tabella 6
Il-produzzjoni, il-kapaċità u l-użu tal-kapaċità
2010
2011
2012
PIR
Tunnellati ta' produzzjoni (Indiċi)
100
87
99
107
Użu ta' kapaċità (indiċi)
100
100
100
100
Rata tal-użu ta' kapaċità (indiċi)
100
87
99
107
Sors: Tweġiba għall-kwestjonarju
(96)
Il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienet 7 % ogħla fil-perjodu ta' investigazzjoni ta' rieżami milli fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat. Il-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni baqgħet l-istess matul il-perjodu kkunsidrat u għalhekk ir-rata tal-użu tal-kapaċità nbidlet bl-istess mod bħall-produzzjoni, żdiedet b'7 % fil-perjodu ta' investigazzjoni ta' rieżami.
(97)
Għandu jiġi nnotat li l-industrija tal-Unjoni żammet livell sodisfaċenti ta' użu tal-kapaċità matul il-perjodu meqjus bl-eċċezzjoni tal-2011 u rnexxielha tilħaq l-aqwa livell matul il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami.
(98)
Wara l-iżvelar, l-industrija tal-Unjoni stqarret li matul il-perjodu meqjus kollu laħqet livell ta' użu tal-kapaċità ottimali fil-PIR biss li juri li l-irkupru tagħha għadu riċenti ħafna u fraġli.
(99)
Dan il-kumment fil-valutazzjoni tal-Kummissjoni ma jbiddilx il-konklużjonijiet tal-premessa (97) li ma jikkontradixxi bl-ebda mod il-kummenti tal-industrija tal-Unjoni.
5.2. Stokk tal-għeluq
Tabella 7
Stokk tal-għeluq f'volum
2010
2011
2012
PIR
Ħażniet tal-għeluq f'tunnellati (indiċi)
100
576
328
171
Sors: Tweġiba għall-kwestjonarju
(100)
Il-livelli tal-ħażniet tal-industrija tal-Unjoni fi tmiem is-sena wrew żieda qawwija fl-2011 b'xejra 'l isfel wara iżda xorta baqgħu 71 %, 'il fuq mil-livell tal-2010 fil-perjodu ta' investigazzjoni ta' rieżami. Fi kwalunkwe każ, ibbażata fuq il-volum tal-produzzjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami l-livell tal-istokk tal-għeluq jirrappreżenta inqas minn xahar ta' produzzjoni.
5.3. Il-volumi ta' bejgħ u s-sehem mis-suq
Tabella 8
Il-volum ta' bejgħ u s-sehem mis-suq
2010
2011
2012
PIR
Tunnellati ta' volum ta' bejgħ (indiċi)
100
70
97
104
Sehem mis-suq (indiċi)
100
66
92
92
Sors: Tweġiba għall-kwestjonarju
(101)
Il-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b'4 % meta mqabbla mal-livelli fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat. Kien hemm tnaqqis qawwi fl-2011 segwit minn żieda kostanti wara.
(102)
F'termini ta' sehem mis-suq, il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni tista' tiġi kkunsidrata stabbli matul il-perjodu meqjus bl-eċċezzjoni tal-2011 meta,l-istess kif naqas il-bejgħ, is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas ukoll. Fis-snin ta' wara l-bejgħ u s-sehem mis-suq urew xejra li qed tiżdied. Anki jekk is-sehem tas-suq tal-produttur tal-Unjoni fil-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami baqa' kemxejn taħt il-livell tal-2010, ta' min jinnota li l-industrija tal-Unjoni xorta rnexxielha tieħu sehem fit-tkabbir fil-konsum tal-Unjoni u kellha sehem sinifikanti mis-suq tas-suq tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(103)
Fis-sottomissjoni tagħha wara l-iżvelar l-industrija tal-Unjoni ddikjara li s-sehem tas-suq tagħha huwa instabbli ħafna minħabba l-fatt li l-aċidu sulfaniliku huwa kommodità li tiddependi fuq il-prezz u pprovdiet l-eżempju tal-2011 meta s-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b'mod drammatiku.
(104)
F'dan ir-rigward għandu jiġi enfasizzat li t-telf tas-sehem fis-suq esperjenzat fl-2011 ħabat ma' żieda fil-prezz mill-produttur tal-Unjoni kontra x-xejriet tas-suq f'dak iż-żmien. Tabilħaqq, l-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet tal-importazzjoni mill-pajjiżi kollha naqas b'madwar 5 % għal 20 % fl-2011. Ta' min jinnota wkoll li d-dejta statistika disponibbli turi li kien prinċipalment l-importatur mill-Istati Uniti li ħa s-sehem mis-suq li tilfet l-industrija tal-Unjoni.
5.4. Prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
Tabella 9
Il-prezzijiet tal-bejgħ
2010
2011
2012
PIR
Prezz medju tal-bejgħ EUR/tunnellata (indiċi)
100
109
108
112
Sors: Tweġiba għall-kwestjonarju
(105)
Il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni żdiedu b'12 % matul il-perjodu kkunsidrat minħabba t-trasferiment taż-żieda fil-kost tal-materja prima ewlenija (anilini).
5.5. L-impjiegi u l-produttività
Tabella 10
L-impjiegi u l-produttività
2010
2011
2012
PIR
Impjiegi (indiċi)
100
100
117
117
Produttività tax-xogħol (indiċi)
100
88
85
91
L-ispejjeż medji tax-xogħol (indiċi)
100
105
102
116
Sors: Tweġiba għall-kwestjonarju
(106)
L-impjieg f'ekwivalenti full time żdied matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami b'17 %. L-ispejjeż medji tax-xogħol urew xejra li qed tiżdied matul il-perjodu kkunsidrat li tlaħħaq żieda ta' 16 % matul il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami meta mqabbla mal-2010. Peress li l-produzzjoni żdiedet biss b'7 % kif muri fil-premessa (96), il-produttività tax-xogħol naqset b'9 % fil-perjodu meqjus.
5.6. Profittabbiltà
Tabella 11
Profittabbiltà
2010
2011
2012
PIR
Profittabilità (Indiċi)
100
96
20
65
Sors: Tweġiba għall-kwestjonarju
(107)
Il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni tal-prodott simili naqset matul il-perjodu kkunsidrat u kienet kemxejn taħt il-livell ottimali dikjarat mill-industrija tal-Unjoni, madankollu huwa importanti li wieħed jinnota li baqgħet pożittiva matul il-perjodu kkunsidrat.
(108)
It-tnaqqis fil-profittabbiltà huwa prinċipalment minħabba ż-żieda fl-ispiża medja tal-produzzjoni, li żdiedet bi kważi 20 % bejn l-2010 u l-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami u li ma setgħetx tiġi kkumpensata kompletament minn żieda ta' 12 % fil-prezzijiet tal-bejgħ kif indikat fil-premessa (105).
5.7. Investimenti, redditu fuq l-investimenti u fluss tal-likwidità
Tabella 12
Investimenti, redditu fuq l-investimenti u fluss tal-likwidità
2010
2011
2012
PIR
Investimenti annwali (indiċi)
-
100
133
57
Dħul fuq l-investiment (indiċi)
100
86
30
103
Likwidità (Indiċi)
100
116
68
82
(109)
L-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tinvesti fl-2010. Sussegwentement, l-investimenti fin-negozju tal-aċidu sulfaniliku naqsu b'43 % mill-2011 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami u l-ammont tagħhom f'termini assoluti jista' jitqies bħala baxx, relatat prinċipalment mal-attività ta' manutenzjoni. Dawn is-sejbiet huma konsistenti mar-redditu fuq l-investimenti u l-profittabbiltà baxxa miksuba matul il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami.
(110)
Redditu fuq l-investiment segwa mill-qrib it-tendenza tal-profittabbiltà fl-2011 u fl-2012. Fil-perjodu ta' investigazzjoni ta' rieżami r-redditu fuq l-investiment żdied u laħaq l-istess livell fl-2010 minħabba ż-żieda fil-qligħ mill-2012 sal-perjodu ta' stħarriġ tar-rieżami (ara t-Tabella 11).
(111)
Il-fluss tal-flus wera tendenza li tvarja iżda baqa' pożittiv matul il-perjodu kunsidrat. Fil-perjodu ta' investigazzjoni ta' rieżami, il-fluss ta' flus naqas b'18 % meta mqabbel mal-livell tal-2010. L-industrija tal-Unjoni ma rrappurtat l-ebda diffikultajiet biex tiġbor kapital matul il-perjodu meqjus.
5.8. Id-daqs tad-dumping u l-irkupru minn dumping tal-passat
(112)
Kif konkluż fil-premessi (41) u (57) sa (60), ma nstab l-ebda dumping matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami mill-pajjiżi kkonċernati.
(113)
Filwaqt li jitqies in-nuqqas ta' importazzjonijiet dumped mir-RPĊ u mill-Indja, iż-żieda fil-volumi tal-bejgħ u prezzijiet u fir-rata tal-użu tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni, jista' jiġi konkluż li l-miżuri kienu suċċess u li l-industrija tal-Unjoni rkuprat mill-effetti tad-dumping fl-imgħoddi matul il-perjodu kkunsidrat. Kien osservat tnaqqis f'xi indikaturi ta' ħsara bħalma huma l-profittabbiltà u s-sehem mis-suq matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami, madankollu dan ma jistax jiġi attribwit lill-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati minħabba l-livell tassew baxx f'dan il-perjodu. Fi kwalunkwe każ, l-indikaturi tal-ħsara li żviluppaw negattivament għadhom jindikaw sitwazzjoni sostenibbli għall-industrija tal-Unjoni.
5.9. Attività ta' esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(114)
L-industrija tal-Unjoni esportat biss volumi negliġibbli fl-2012 u l-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami u għalhekk huwa konkluż li l-esportazzjonijiet ma kellhom l-ebda impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
6. Konklużjoni dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(115)
Minkejja li l-livelli medji tal-prezzijiet stabbiliti għall-prodott ikkonċernat mir-RPĊ u mill-Indja matul il-PIR u t-tqabbil tagħhom mas-snin preċedenti huwa ta' affidabbiltà limitata minħabba l-volumi baxxi tal-importazzjonijiet, madankollu l-investigazzjoni wriet li l-prodott ikkonċernat mir-RPĊ u mill-Indja daħal fl-Unjoni bi prezzijiet mhux iddampjati.
(116)
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni baqa' pjuttost stabbli u l-volumi mitlufa mill-pajjiżi kkonċernati kienu meħuda minn importazzjonijiet mill-Istati Uniti f'livell ta' prezz simili għal dik tal-industrija tal-Unjoni. L-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi żżid il-volumi tal-bejgħ tagħha, il-prezzijiet medji tal-bejgħ u tikseb qrib l-aħjar rati ta' użu tal-kapaċità.
(117)
It-tnaqqis moderat tas-sehem mis-suq u l-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni ma jistax jiġi attribwit għall-importazzjonijiet Ċiniżi u Indjani kif spjegat fil-premessa (113) hawn fuq.
(118)
Huwa għalhekk konkluż li l-industrija tal-Unjoni ma ġarrbitx ħsara materjali matul il-perjodu ta' investigazzjoni ta' rieżami.
(119)
Għalkemm l-industrija tal-Unjoni għamlet xi osservazzjonijiet dwar l-analiżi tal-ħsara, li ġew indirizzati hawn fuq fil-premessi (89) sa (90), (98) - (99) u (103) - (104), hija qablet mal-konklużjoni kumplessiva dwar in-nuqqas ta' ħsara materjali b'mod partikolari matul il-PIR.
7. Il-probabbiltà ta' rikorrenza tal-ћsara
(120)
Għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta' rikorrenza ta' ħsara huwa importanti li jiġi nnotat li skont l-aħjar użu tal-kapaċità - li nkiseb matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami - l-industrija tal-Unjoni ma kinitx kapaċi tissodisfa l-konsum kollu tal-Unjoni u konsegwentement parti sinifikanti tal-konsum tal-Unjoni meħtieġlu jiġu koperti mill-importazzjonijiet.
(121)
Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni tipproduċi biss aċidu sulfaniliku ta' grad pur, li jfisser li l-utenti li jippreferu aċidu sulfaniliku tekniku għall-produzzjoni tagħhom ikollhom jirrikorru għal importazzjonijiet.
(122)
Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni kellha sehem pjuttost stabbli fis-suq b'bejgħ għal għadd ta' konsumaturi fit-tul. L-investigazzjoni żvelat li għal xi utenti l-fornituri ta' aċidu sulfaniliku kien jeħtiġilhom jgħaddu minn proċess ta' ċertifikazzjoni/verifika stretta u għalja, ħaġa li tagħmel tibdil minn fornitur għal ieħor aktar diffiċli.
(123)
Huwa f'dan il-kuntest li l-probabbiltà ta' rikorrenza ta' ħsara jekk il-miżuri jitħallew jiskadu huwa analizzat skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
7.1. Ir-RPĊ
(124)
Peress li l-ebda wieħed mill-produtturi Ċiniżi li jesportaw ma kkoopera fl-investigazzjoni, is-sejbiet rigward ir-RPĊ kellhom ikunu bbażati fuq l-aqwa fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, partikolarment it-talba għal rieżami ta' skadenza.
(125)
Kif diġà konkluż fil-premessi (63) u (75), il-produtturi Ċiniżi għandhom kapaċità żejda sinifikanti ta' produzzjoni ta' aċidu sulfaniliku u hemm probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping.
(126)
Barra minn hekk, kif indikat fil-premessi (64) u (87), l-informazzjoni disponibbli tissuġġerixxi li r-RPĊ reċentement kienet biegħet kwantitajiet akbar ta' aċidu sulfaniliku lill-Indja bi prezzijiet li jwaqqgħu dawk tal-industrija tal-Unjoni.
(127)
Fl-aħħar nett, l-istatistika dwar l-importazzjonijiet Ċiniżi fis-suq Indjan kif spjegat fil-premessa (64) tidher li tindika li ċ-Ċina hija interessata li tbigħ aċidu sulfaniliku b'mod predominanti ta' grad purifikat li jekk tiġi diretta lejn is-suq tal-Unjoni se tidħol f'kompetizzjoni diretta mal-bejgħ tal-produttur tal-Unjoni.
(128)
Dawn il-fatturi kollha flimkien jindikaw li r-RPĊ malajr tista' tesporta kwantitajiet sinifikanti ta' aċidu sulfaniliku bi prezzijiet li huma l-oġġett ta' dumping lejn is-suq tal-Unjoni saħansitra mingħajr il-ħtieġa li tirridirezzjona l-bejgħ tagħha minn swieq oħra jekk il-miżuri jitħallew jiskadu. Is-suq tal-Unjoni huwa attraenti f'termini ta' prezzijiet u jippermetti lill-esportaturi Ċiniżi biex jagħmlu l-ekonomiji ta' skala billi jżidu l-produzzjoni tagħhom. Li kieku jseħħ dan l-industrija tal-Unjoni tiffaċċja tnaqqis immedjat fil-bejgħ tagħha u l-prezzijiet tal-bejgħ, li mbagħad jaffettwa l-użu tal-kapaċità u l-profitt. Jekk dawn l-indikaturi tal-ħsara jiddeterjoraw, l-irkupru tal-industrija tal-Unjoni malajr jiġi riversjat u jkun hemm ħsara materjali.
7.2. L-Indja
(129)
Fir-rigward tal-Indja, kif ġie konkluż hawn fuq fil-premessa (76) il-probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping hija limitata. Fid-dawl ta' din is-sejba, l-analiżi ta' rikorrenza tal-ħsara mhix meħtieġ.
8. Konklużjoni dwar ir-rikorrenza tal-ħsara
(130)
Fid-dawl tas-sejbiet tal-investigazzjoni kif spjegat fil-premessa ta' hawn fuq, in-nuqqas tal-miżuri fil-probabbiltà kollha jirriżulta f'żieda sinifikanti ta' esportazzjonijiet mir-RPĊ bi prezzijiet baxxi, li taffettwa b'mod negattiv il-prestazzjoni ekonomika u finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni u li tirriżulta f'rikorrenza ta' ħsara materjali.
(131)
Il-probabbiltà ta' rikorrenza ta' ħsara fir-rigward tal-Indja ma ġietx analizzata minħabba l-konklużjoni negattiva dwar ir-rikorrenza ta' dumping mill-Indja.
E. INTERESS TAL-UNJONI
1. Introduzzjoni
(132)
Fir-rigward ta' miżuri antidumping fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mill-Indja ġie konkluż li ma kienx hemm probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping. Għalhekk, l-ebda determinazzjoni fir-rigward tal-interess tal-Unjoni mhija meħtieġ.
(133)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri eżistenti tmurx kontra l-interess tal-Unjoni b'mod ġenerali. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tal-interessi differenti involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi, u tal-utenti. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jesprimu l-opinjonijiet tagħhom skont l-Artikolu 21(2) tar-Regolament bażiku.
2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(134)
Kif spjegat fil-premessa (113), il-miżuri kienu ta' suċċess u ppermettew lill-industrija tal-Unjoni biex tikkonsolida l-pożizzjoni tagħha. Ġie konkluż fil-premessa (130) hawn fuq li l-industrija tal-Unjoni aktarx tesperjenza deterjorazzjoni serja tas-sitwazzjoni tagħha fil-każ li l-miżuri tal-antidumping jitħallew jiskadu. Għaldaqstant, jista' jiġi konkluż li t-tkomplija tal-miżuri kontra ċ-Ċina tkun ta' benefiċċju għall-industrija tal-Unjoni.
3. Interess tal-utenti
(135)
L-utenti kollha magħrufa ġew infurmati dwar il-bidu tar-rieżami. Il-Kummissjoni rċeviet erba' tweġibiet sħaħ tal-kwestjonarju u tliet tweġibiet parzjali/kummenti minn utenti ta' aċidu sulfaniliku. Fuq il-bażi ta' din id-dejta ġie stabbilit li l-impatt tal-kost tal-prodott ikkonċernat fuq il-kost tal-produzzjoni tal-prodotti downstream tvarja konsiderevolment fost l-utenti skont it-tip tal-prodott downstream.
(136)
Numru ta' utenti (produtturi farmaċewtiċi/taż-żebgħa ta' speċjalità) ammettew li l-aċidu sulfaniliku għandu biss rwol marġinali fl-ispejjeż tal-produzzjoni tagħhom u għalhekk huwa kkunsidrat li l-miżuri bażikament ma għandhom l-ebda impatt fuq l-ispejjeż/il-prezzijiet tal-produzzjoni tagħhom.
(137)
Għal utenti oħra (produtturi ta' addittivi tas-siment u brillantanti ottiċi) madankollu l-aċidu sulfaniliku kien jammonta għal 4 % sa 12 % tal-ispiża tal-produzzjoni tal-prodotti downstream tagħhom. Dawn l-utenti rrapportaw ukoll telf matul il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami u stqarrew li d-dazji attwalment fis-seħħ huma parzjalment responsabbli għall-qagħda diffiċli tagħhom.
(138)
Fir-rigward ta' din it-talba, għandu jiġi nnutat li l-importazzjonijiet mir-RPĊ kienu kważi ineżistenti matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami u għalhekk id-dazji kontra ċ-Ċina, li jiggarantixxu livell tal-prezzijiet ġust fis-suq tal-Unjoni ma jinvolvux spejjeż żejda għall-utenti matul il-perjodu kkunsidrat u għalhekk ma setgħux jispjegaw id-diffikultajiet li jiltaqgħu magħhom dawn l-utenti. Żieda fil-prezz tal-prodott simili matul il-perjodu kkunsidrat kien minħabba ż-żieda fl-ispiża ta' produzzjoni kkawżata miż-żieda fil-prezz tal-materja prima ewlenija kif indikat fil-premessi (105) u (108). It-tneħħija ta' dawn id-dazji attwalment fis-seħħ kontra importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mill-Indja kif propost minn dan ir-regolament għandhom immedjatament jiffaċilitaw l-aċċess għal sors addizzjonali ta' provvista ta' aċidu sulfaniliku fis-suq tal-Unjoni fuq prezzijiet kompetittivi u b'hekk tkun fl-interess tal-utenti. Konsegwentement, huwa kkunsidrat li jekk jinżammu l-miżuri sa fejn iċ-Ċina hija kkonċernata, dan ma jikkawżax diffikultajiet żejda għall-utenti fil-ġejjieni.
4. L-interess tal-importaturi
(139)
L-importaturi kollha magħrufa ġew infurmati dwar il-bidu tar-rieżami. Importatur wieħed tal-prodott ikkonċernat ipprovda tweġiba għall-kwestjonarju parzjali li fiha sostna li l-aċidu sulfaniliku ma għandux irwol importanti fl-attività tiegħu. L-ebda importatur ieħor ma wieġeb għall-kwestjonarju jew ipprovda xi sottomissjoni bil-miktub jew ikkummenta. Fin-nuqqas ta' aktar kooperazzjoni mill-importaturi, ġie konkluż li ma jkunx kontra l-interess tagħhom jekk jinżammu l-miżuri imposti fuq l-importazzjonijiet mir-RPĊ.
5. Konklużjoni
(140)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, huwa konkluż li ma hemmx raġunijiet konvinċenti għall-interess tal-Unjoni kontra ż-żamma tal-miżuri tal-antidumping attwali.
F. IŻ-ŻAMMA TAL-MIŻURI ANTIDUMPING KONTRA R-RPĊ U T-TMIEM TAL-MIŻURI ANTIDUMPING KONTRA L-INDJA
(141)
Il-partijiet kollha ġew infurmati bil-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom huwa kkunsidrat xieraq li d-dazji eżistenti antidumping fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mir-RPĊ jinżammu u jiġu revokati fuq importazzjonijiet mill-Indja. Ingħataw ukoll perjodu biex jissottomettu kummenti wara dak l-iżvelar. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw il-kunsiderazzjoni dovuta fejn kien xieraq.
(142)
Minn dan ta' hawn fuq isegwi li, kif previst fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri antidumping applikabbli għal aċidu sulfaniliku li joriġina miċ-Ċina għandhom jinżammu u l-miżuri tal-antidumping applikabbli għal importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġina mill-Indja għandhom jiġu revokati. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li taċċetta l-impenn attwalment fis-seħħ dwar l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku minn Kokan għandha tiġi mħassra wkoll.
(143)
Meta jitqies li l-irkupru tal-industrija tal-Unjoni hija riċenti, il-Kummissjoni, jekk tirċievi talba tal-produttur tal-Unjoni f'dak is-sens, se timmonitorja l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat. Il-monitoraġġ se jkun limitata għal sentejn wara l-pubblikazzjoni ta' dan ir-Regolament,
(144)
Iż-żamma tal-miżuri previsti f'dan ir-Regolament kontra ċ-Ċina u r-revoka tal-miżuri kontra l-Indja huma skont l-opinjoni tal-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju definittiv antidumping huwa b'dan impost fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku, li bħalissa jiġi kklassifikat bil-kodiċi NM ex 2921 42 00 (Kodiċi TARIC 2921420060), li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping definittiv applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1, tkun kif ġej:
Pajjiż
Dazju definittiv (%)
Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
33,7
3. Dazju definittiv antidumping huwa b'dan impost fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku, li bħalissa jiġi kklassifikat bil-kodiċi NM ex 2921 42 00 (Kodiċi TARIC 2921420060), li joriġinaw fir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina.
4. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni 2006/37/KE li taċċetta l-impenn attwalment fis-seħħ dwar l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku minn Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (l-Indja) tiġi mħassra.
5. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta' Diċembru 2014.